Támogasd a Qubit munkáját! Nincsen túlélhető és fenntartható jövőnk tudomány nélkül, ahogy nekünk sincsen nélkületek.

Sarki drogériákban kapható daganatfelismerő gyorsteszt fejlesztésén fáradozik egy debreceni kutatócsoport. Az instant diagnosztikai eszköz az elképzelések szerint nemcsak az árában, hanem a működésében is a terhességi teszteket idézné. Annyi különbség azért lenne, hogy ezt a tesztet nem lepisilni kellene, vizelet helyett ugyanis parányi székletmintával működik majd. Az ellenőrző ablakban megjelenő csíkok vagy egyéb jelzések azt jeleznék, kell-e a tesztet elvégzőnek további tumorvizsgálatokra mennie.



Bélsárbaktériumok elektronmikroszkóp alatt Fotó: STEVE GSCHMEISSNER/SCIENCE PHOTO/Science Photo Library

Az egyelőre még csak elméletben létező teszttel az emlődaganatokat lehet majd rendkívül korai stádiumban megtalálni, bár a kutatócsoport egyelőre még csak az eljárás egyes lépéseinek a szabadalmaztatásánál tart. A jövőbeni gyorsteszt a hipotézis szerint egy enzim mennyiségét méri majd a bélsárban. A bélflóra egyedeinek szóban forgó fehérjéje a bélbaktériumok litokólsav-termelésében játszik fontos szerepet. A másodlagos epesavként is emlegetett litokólsav az emésztés során azért fontos, mert segít elbontani az elfogyasztott zsírt. Aggodalomra az adhat majd okot, ha a litokólsavtermelő enzimből túl kevés van a mintában.

De mi köze az epesavnak a tumorokhoz?

A litokólsavról és a bélbaktériumok más anyagcseretermékeiről, szakszóval metabolitjairól, de legalábbis azok egy részéről egy ideje már sejtik, hogy fontos szerepet játszanak egyes betegségek, köztük néhány daganatos elváltozás kialakulásában és fejlődésében, szabályozásában. A vastagbél baktériumairól például tudható, hogy metabolitjaik hatnak a vastagbélben képződő daganatsejtek szaporodására, a betegség súlyosságára, sőt, még a kemoterápiás kezelés hatékonyságára is. A baktériumflóra megváltozását megfigyelték már például prosztatarák vagy limfómák kialakulása során is.

A bélflóra – és a joghurtok – egyik gyakori egyede: lactobacillus Fotó: Wikimedia Commons

A szóban forgó folyamatok pontos hatásmechanizmusa egyelőre feltáratlan. Nem lehet például pontosan tudni, hogy a metabolitcsökkenés a tumorok térnyerésének az oka vagy a következménye-e. A kurrens elképzelések szerint élete során minden ember szervezetében folyamatosan képződnek tumorsejtek. Ezeket az egészséges emberek immunrendszere – például a szervezet járőrei, a természetes ölősejtek, úgynevezett NK-sejtek révén – rendkívül hatékonyan azonosítja és vadássza le.

Gyógyhatású baktériumokkal van tele a bélrendszer

A fejvadászatot a védekezőrendszer őrszemei nem egyedül végzik. A szervezetben folyamatosan olyan „gátlóprogramok” futnak, amelyek az egyébként korlátlan szaporodási potenciállal bíró daganatsejtek osztódását lassítják. Erre azért van szükség, hogy az immunsejteknek legyen idejük megtalálni és likvidálni a kóros sejteket. Ilyen „gátlóprogramok” kulcsszereplőinek tartják a bélbaktériumok anyagcseretermékeinek némelyikét is.

A Bay Péter biokémikus vezette debreceni kutatócsoport olyan metabolitokat keresett, amelyek nemcsak helyben, hanem a szervezet távolabbi zugaiban is hatnak. Mint arról a BBA Bioenergetics című szaklapban beszámoltak, emlőtumorsejtek kolóniáin vizsgálgatták a bélbaktériumok anyagcsere-termékeinek hatásait, ahová utóbbiak a véráram segítségével jutnak el. Azt vették észre, hogy – az egészséges emberi bélflóra által termelt mennyiségben – a litokólsav az emlődaganat növekedését, legalábbis a Petri-csészében, akár 20 százalékkal is lassíthatja.

A debreceni kutatók alábbi, fluoreszcens mikroszkópiai eljárással készített felvételén pedig az látszik, hogy a jobb oldali mintához adott litokólsav csökkenti a tumorsejtek áttétképzésre való hajlamát. A hosszúkássá vált sejtek litokólsav hatására lekerekednek és összetapadnak. Így kevésbé tudnak a tumorról leszakadva útra kelni a véráramban.

Miután emlődaganatos betegek bélflóráját is megvizsgálták, kiderült, hogy szervezetükben az egészséges emberekéhez képest jelentősen csökkent a litokólsavtermelés. Bélbaktériumaik nemcsak kevesebbet termelnek a jótékony metabolitból, de a bélflórájuk is kevésbé volt változatos az egészségesekénél, kevesebb baktériumfajból és azoknak is kevesebb egyedéből tevődött össze.

A kakiterápián még kell csiszolni

A bélflórára elsősorban helyes táplálkozással lehet vigyázni, illetve azzal, ha – például vírusfertőzés esetén – senki nem kapkod be teljesen feleslegesen antibiotikumokat. Ha nem sikerül megvédeni őket, az elpusztult bélbaktériumokat nem egyszerű pótolni – mondja a debreceni kutatócsoportot vezető Bay Péter.

A Bay által vezetett csoport egereken próbálta ki, lehet-e gyógyító hatása annak, ha a rágcsálók beleibe – széklettranszplantációval – litokólsavtermelő bélbaktériumokat juttatnak. A kísérlet nem váltotta be a hozzá fűzött reményeket. Bay szerint feltehetően azért, mert onkológiai betegségekben a jelek szerint több, egyelőre nem vagy csak részben feltárt tényezőn is múlhat a széklettranszplantáció sikeressége.

Jelzésértéke már most is van

A kutatók ezért is jutottak arra, hogy a bélbaktériumok anyagcsereterméke és a daganatok kialakulása között általuk felfedezett összefüggést egyelőre elsősorban a daganatdiagnosztikában lehetne hasznosítani. Ott viszont elvileg elég hatékonyan, mivel a laboratóriumi vizsgálatok szerint a litokólsavcsökkenés épp a tumorképződésnek a kezdeti stádiumában a leginkább szembetűnő. Olyankor, amikor a hagyományos módszerekkel még nagyon nehéz észrevenni a daganatokat.

Az érzékenysége mellett a gyorsteszt azért is lenne fontos diagnosztikai eszköz, mert a veszélyeztetett csoportba tartozók, például akiknek a családjában előfordult már emlődaganat, gyakran ellenőrizhetnék a bélflórájuk változásait. Ekképp hamarabb jelentkezhetnének további, például ultrahangos vagy mammográfiás vizsgálatra. Hasonlóan hatékony lehetne a gyorsan és agresszíven fejlődő daganatokat – két mammográfiás vizsgálat közötti – elcsípésében.