Swedfunds förtroende för Fikru Maru påverkades inte av att han 2012 dömdes för att ha stulit dyrbar medicinsk utrustning från S:t Görans sjukhus och sparkades från sin tjänst som överläkare.

Expressen kan även avslöja att Swedfund – när Fikru Maru satt fängslad i Etiopien – försökte få svenska UD att smuggla medicinsk utrustning i diplomatpost till kliniken i Addis Abeba.

Svenska läkare vittnar nu om oetiska operationer på kliniken, där pacemakrar med låg kvarvarande batteritid plockats ut ur avlidna och opererats in i nya patienter – utan deras vetskap.

En tidig morgon i maj 2018 kliver hjärtläkaren Fikru Maru ut i Arlandas ankomsthall. Han har en blomsterkrans runt halsen, vita och lila syrener, och ett stort leende på läpparna. Efter fem år i etiopiskt fängelse är han äntligen fri.

Fikru Maru möter de väntande journalisterna. Vad vill han göra nu?

– Den här verksamheten i Addis som jag har brunnit för, och fortfarande brinner för, jag vill att den ska fortsätta och min vision är att det här sjukhuset och den här servicen ska nå dit den ska nå. Som tur är träffade jag Swedfund-representanter redan i måndags och vi har suttit och snackat om hur vi ska göra. Pensionärsliv blir det inte, säger han till reportrarna.

Det statliga svenska investmentbolaget Swedfund är en av huvudfinansiärerna bakom hjärtkliniken Addis Cardiac Hospital – den första i sitt slag i Etiopien – som startades av Fikru Maru 2007.

I år går mer än en halv miljard av den svenska biståndsbudgeten till Swedfund, vars uttalade mål är att ”uppnå en värld utan extrem fattigdom”, genom hållbara investeringar i fattiga regioner.

Av de 12,5 miljonerna som satsades för att starta Fikru Marus klinik var ungefär hälften svenska skattepengar, investerade via Swedfund.

När Expressen träffar Fikru Maru i februari 2019 har han varit fri i nio månader. I villan söder om Stockholm berättar han om sitt nya projekt – han söker investeringar på 225 miljoner kronor för att bygga ett helt nytt hjärtsjukhus i Addis Abeba, med forskningscenter och patienthotell.

– Det kommer att satsas mycket för att bygga ett stort komplex. Inte bara ett sjukhus, vi ska ha utbildning och forskning. Vi ska ha rehabilitering och förebyggande utbildningar, säger Fikru Maru.

En av de potentiella investerarna är, berättar han, statliga Swedfund.

Vi ska återvända, både till villan i söderort och till Swedfund, men vi börjar från början.

I december 2016 har Fikru Maru suttit fängslad i tre år. Demonstranter utanför Etiopiens ambassad i Stockholm kräver att han ska släppas fri. Det dröjde nästan ytterligare två år. Foto: STINA STJERNKVIST / TT NYHETSBYRÅN

Fikru Maru fängslad fem år i Etiopien

Fikru Maru är stridspiloten som flydde till Sverige från Etiopien efter militärkuppen 1974. Han utbildade sig till läkare på Karolinska institutet och kom att bli vida ansedd som en av Sveriges främsta hjärtkirurger.

Den 12 maj 2013 blev han plötsligt gripen av etiopisk polis i sitt hem i Etiopiens huvudstad Addis Abeba. Anklagelsen: tre år tidigare hade Fikru Maru försökt föra in medicinsk utrustning i Etiopien utan tillstånd.

Senare hade han – enligt landets myndigheter – försökt muta den dåvarande tullministern för att få anklagelserna avskrivna.

Under de fem år som Fikru Maru satt fängslad i Etiopien skrev samtliga stora svenska medier, däribland Expressen, sammanlagt tusentals artiklar om honom och gjorde mängder av tv- och radioinslag.

Om hur bevis fabricerades till stöd för falska anklagelser – om biståndsarbetaren som blev en bricka i ett korrupt, politiskt spel.

Men det finns sidor av hans berättelse som hittills inte varit kända.

På övervakningsfilmen ses Fikru Maru gå in i förrådet... Foto: POLISEN …och stjäla utrustning för ett värde av 20 000 kronor. Foto: POLISEN

Erkände stölden på S:t Görans

Sommaren 2011 börjar medicinsk utrustning försvinna från ett förråd på S:t Görans sjukhus i Stockholm.

Det är en av S:t Görans leverantörer, som har ett eget förråd på sjukhuset, som vid en inventering märker att det saknas 20 stycken stentar – ett slags implantat för utvidgning av blodkärl – till ett sammanlagt värde av 100 000 kronor.

En övervakningskamera installeras i förrådet och det dröjer inte lång tid innan sjukhusets säkerhetschef får syn på något avvikande.

På övervakningsfilmen från den 5 november ser han överläkaren Fikru Maru gå in i förrådet och stjäla fyra stentar.

Händelsen polisanmäls och Fikru Maru sparkas från sin tjänst som överläkare på S:t Görans sjukhus.

Säkerhetschefen uppger senare i polisförhör att Fikru Marus passerkort registrerats i nära anslutning till förrådet även före den bekräftade stölden – trots att Fikru Maru ”inte hade där att göra”.

Den 20 september 2012 döms Fikru Maru i Stockholms tingsrätt, till böter och villkorligt, för stöld av fyra stentar, värda totalt 20 000 kronor.

Fikru erkände i förhör stölden, men motiverade den med att det fanns två unga patienter med akut hjärtinfarkt på hans klinik i Etiopien. När han fick information om patienterna fanns ingen på sjukhuset som kunde godkänna att han tog implantaten, menade han, men han hade hela tiden för avsikt att betala för dem.

Addis Cardiac Hospital grundades av Fikru Maru 2007. Foto: Swedfund

Kliniken för dyr för de fattiga

Efter att ha läst domen mot Fikru Maru börjar Expressen prata med människor som arbetat med honom: läkare, sköterskor, administratörer.

Ingen av dem har hört att han är dömd, men alla känner till stölden, eller har hört rykten om den.

Men det är inte bara stölden det talas om – där finns andra, helt nya berättelser.

Hela släkten hade samlat ihop pengar. Patienten blev bara tröttare och tröttare.

Enligt en läkare som volontärarbetat på Fikru Marus klinik i Etiopien var operationerna endast tillgängliga för den absolut rikaste delen av befolkningen i Addis Abeba. Personen säger att priset för en pacemaker var 70 000 kronor – betydligt mer än vad Fikru Maru själv uppger för Expressen.

En etiopisk lärare, exempelvis, tjänar ungefär 2 500 kronor i månaden.

Läkaren som arbetat på kliniken berättar om en patient som först inte hade råd med en pacemaker:

– Hela släkten hade samlat ihop pengar. Patienten blev bara tröttare och tröttare. Så han fick en pacemaker till slut, men de blev av med alla sina pengar och de fick ingen rabatt. Och han skulle ha haft två elektroder egentligen, men han fick bara en för det var det de hade råd med.

Huvudstaden Addis Abeba ligger mitt i Etiopien med ungefär tre miljoner invånare (2011). Foto: FREDY THUERIG / ADOBE STOCK

Pacemakerns batteri tog slut

Flera av varandra oberoende källor, som arbetat med Fikru Maru på fyra olika sjukhus, både i Sverige och i Etiopien, säger till Expressen att de känner till att Maru ska ha plockat ut gamla pacemakrar ur avlidna, för att sedan mot betalning operera in dem i nya patienter.

Tidigare återanvändes pacemakrar även i Sverige, men då endast när de fortfarande var i stort sett nya. Om en patient avled sex månader efter att ha fått en pacemaker inopererad, exempelvis, kunde pacemakern steriliseras och opereras in i en ny patient. I och med ett nytt EU-direktiv i början av 2000-talet slutade man göra detta i Sverige helt och hållet.

Enligt flera medarbetare och kolleger till Fikru Maru har dock pacemakrar med låg kvarvarande batteritid återanvänts på kliniken i Addis Abeba.

…patienten hade betalt fullt pris för det här i Addis – och trott sig ha fått en ny apparat.

En framstående svensk läkare berättar för Expressen om en patient vars då nyligen inopererade pacemaker hade helt slut på batteri – en pacemaker som opererats in på Fikru Marus klinik i Etiopien.

– Det var etiopisk kvinna som var på besök hos släkt i Stockholm och så började hennes ICD-dosa (en slags pacemaker) larma. Och hon kommer in till sjukhuset här och då ser vi att batteriet är slut – och det har varit slut länge.

Det upptäcktes att samma pacemaker tidigare suttit i två då avlidna patienter, säger läkaren:

– Ja, den var använd två gånger i Sverige tidigare, det kunde vi spåra. Och den här patienten hade betalt fullt pris för det här i Addis – och trott sig ha fått en ny apparat, säger läkaren.

En annan läkare, som själv arbetat på kliniken i Etiopien, har liknande erfarenheter av verksamheten på Fikru Marus klinik:

– Någon gång fick en patient en använd pacemaker vars batteritid gick ut nästan på en gång, det har hänt ganska mycket grejer, säger läkaren.

En svensk hjärtläkare berättar om en specifik händelse han fått kännedom om från en kollega:

– Han (Fikru Maru) blev ju stoppad någon gång i tullen i Etiopien just för att han hade med sig någon sådan där apparat. Och då stod det ju på den att den var ”not for human use” (”får ej användas på människor”), och det gjorde väl att tullmyndigheten där blev lite… i Etiopien alltså.

Fikru Maru säger själv att en sådan märkning finns när pacemakern är en atrapp som endast används i studiesyfte. Han tillbakavisar dessutom att episoden alls skulle ha skett.

På hjärtklinikens hemsida visar de upp sin verksamhet som Etiopiens första hjärtklinik. Foto: ADDIS CARDIAC HOSPITAL När Fikru Maru fängslades hade kliniken varit öppen i 6 år. Foto: ADDIS CARDIAC HOSPITAL Hjärtklinikens hemsida beskriver hur den strävar efter att erbjuda sina patienter en högklassig vård.

Oetiskt återanvända pacemakrar

Fredrik Gadler, överläkare på Karolinska universitetssjukhuset och ansvarig för svenska pacemakerregistret, beskriver återanvändning av pacemakrar med låg kvarvarande batteritid som oetiskt:

– Ja absolut. Vår tumregel när vi gjorde det här var att vi tog apparater som legat inne i mindre än ett år, och där vi hade full kontroll på historien – det vill säga att vi hade lagt in den, vi hade följt upp den och sedan hade patienten avlidit av någon orsak, säger Fredrik Gadler.

Han säger att det i Sverige var ovanligt att resterilisera och återanvända pacemakrar, även när det fortfarande gjordes.

– Ja, det var ganska få som gjorde det, Karolinska var ett sjukhus som gjorde det, säger Gadler.

Det upphörde helt för mellan tio och femton år sedan, säger han:

– Det kom nya direktiv som gjorde att om du återanvände ett material så fick du tillverkaransvar och det ansvaret skulle då åvila sjukhuset, vilket gjorde att detta blev praktiskt omöjligt att göra.

Fikru Maru i årtal 2007: Fikru Maru startar hjärtkliniken Addis Cardiac Hospital. 2011: Utrustning försvinner från S:t Görans sjukhus. Fikru Maru ertappas på film och sparkas från sin tjänst som överläkare. 2012: Böter och villkorligt döms Fikru Maru till i Stockholms tingsrätt. 2013, maj: Grips av polis i sitt hem i Addis Abeba. 2018, maj: Fikru Maru landar på svensk mark igen. Fri efter fem år i fängelse.

Swedfund får 600 miljoner kronor

2013, när Fikru Maru fängslades, var Addis Cardiac Hospital en av statliga Swedfunds mest profilerade investeringar.

Av nästan 100 bolag var det bara ett fåtal som användes i marknadsföringen – Fikru Marus var ett av dem.

Vid den tidpunkten fick Swedfund ungefär en procent av den svenska biståndsbudgeten. I dag har anslagen stigit, både i andel och i absoluta tal, till 1,3 procent av biståndet och 600 miljoner kronor.

Det är sedan tidigare känt att Swedfund engagerade sig för att få Fikru Maru frisläppt, bland annat genom att betala för hans svenska advokat under flera års tid.

Men engagemanget för verksamheten på Addis Cardiac Hospital sträckte sig betydligt längre än så, visar dokumentation som Expressen tagit del av.

Av ett hittills okänt dokument framgår att Swedfund – under tiden som Fikru Maru satt i fängelse anklagad för smuggling – bad svenska utrikesdepartementet att smuggla medicinsk utrustning till sjukhuset i Etiopien, för att verksamheten skulle kunna fortsätta.

I ett brev skickat från Swedfunds dåvarande vd Anna Ryott till UD den 25 oktober 2013, framhåller Ryott att verksamheten på Addis Cardiac Hospital tar allvarlig skada av att Fikru Maru sitter fängslad.

Anna Ryott. Foto: FREDRIK SANDBERG/TT / TT NYHETSBYRÅN

En av anledningarna, skriver Ryott, är svårigheterna med att få in medicinsk utrustning i Etiopien utan Fikru Maru. Hon hänvisar till och bifogar ett brev från en högt uppsatt läkare på Sahlgrenska universitetssjukhuset i Göteborg, som volontärarbetat på kliniken i Addis Abeba i flera omgångar.

I brevet skriver läkaren:

”I och med fängslandet av Fikru Maru finns i dag ingen väg in för material i Etiopien. Man har sedan ett halvår tillbaka försökt etablera en väg in för material från ACH (Addis Cardiac Hospital) sida men inte lyckats. Detta innebär att man nu har svår brist på pacemakrar etc”

Swedfund föreslår, via läkarens brev, att UD ska hjälpa till att smuggla in utrustningen i Etiopien, antingen som diplomatpost eller i svenska storföretags leveranser:

”Man skulle kunna tänka sig olika lösningar, dels att material kommer som diplomatpost eller att koppla ihop det med de nyligen annonserade satsningarna som svenska storföretag planerar, exempelvis H&M”

I dokumenten ber Swedfund om hjälp att smuggla in utrustning till Addis Heart Clinic genom det bifogade brevet på slutet.

”Kommer inte ihåg detaljerna”

UD:s presschef Patric Nilsson känner till kontakterna från Swedfund om Fikru Maru.

UD var tydliga i sitt svar, säger han:

– Vi framhöll till Swedfund vad vårt konsulära uppdrag är, och där ingår inte import av medicinsk utrustning med diplomatpost. Punkt. Det kan vi inte göra. De får svara på det själva varför de väljer att uttrycka sig så, säger Patric Nilsson.

En högt uppsatt person på UD tog även kontakt med Swedfund för att klargöra situationen muntligen, berättar Nilsson:

– Jag kan bara konstatera att den ansvariga funktionen tog upp gränserna för UD:s konsulära uppdrag med Swedfund.

Jag hade inte agerat på det sättet. Jag ser ju inte att det är UD:s ansvar att hantera frågor som faktiskt är operativa för, i det här fallet, sjukhuset.

Betyder det att detta var ganska allvarligt?

– Ja, det kan man väl säga.

Swedfunds tidigare vd Anna Ryott säger i dag till Expressen att hon minns brevet, men att hon inte kan kommentera förslagen specifikt eftersom hon ”inte kommer ihåg detaljerna”. Detta även efter att hon fått läsa det och haft möjlighet att återkomma.

Vi frågar också Swedfunds nuvarande vd, Maria Håkansson, om brevet mellan Swedfund och UD. Hon har inte hört talas om det tidigare, men säger efter att ha läst det att hon ”förstår att man kan tolka det på olika sätt” .

Hon understryker att hon själv inte skulle ha hört av sig till UD med samma frågeställning:

– Jag hade inte agerat på det sättet. Jag ser ju inte att det är UD:s ansvar att hantera frågor som faktiskt är operativa för, i det här fallet, sjukhuset, säger Maria Håkansson.

”För mig är det här helt ny information”

Maria Håkansson bekräftar att hon och Swedfund känner till att Fikru Maru dömts för stöld.

Maria Håkansson Foto: SWEDFUND PRESSBILD

– Ja, det känner jag till och det känner tidigare ledning och styrelse också till. Det här är någonting som man diskuterade då och gjorde bedömningen att man ändå skulle fortsätta med investeringen i hjärtsjukhuset, säger Maria Håkansson.

Hon säger, precis som Anna Ryott, att hon aldrig hört talas om att gamla pacemakrar ska ha opererats in i patienter på Addis Cardiac Hospital:

– För mig är det här helt ny information och ingenting jag känner till. Om det du säger stämmer så låter det ju jätteallvarligt, men jag måste ha mer uppgifter innan jag kan uttala mig mer, säger Maria Håkansson.

Hon understryker att Swedfund inte fattat något beslut om att investera i Fikru Marus nya sjukhussatsning i Etiopien.

Hemma hos Fikru Maru tittar han och reporter Ludde Hellberg på bilderna från stölden på S:t Görans. Foto: Viktor Ahldén

Motstridiga uppgifter om priset

Vi är tillbaka hemma hos Fikru Maru, i villan söder om Stockholm.

Det är den första riktiga vårdagen. Fikru Maru bjuder på importerat etiopiskt kaffe och svarar på alla våra frågor – vi pratar i mer än en och en halv timme.

– Det som är bra med journalistik i Sverige, säger han innan vi börjar, är att journalisten äger frågan – du kan fråga mig vad som helst – men det är jag som äger svaret.

Vi börjar med att prata om hjärtklinikens priser – vad det kostar att få en pacemaker på Addis Cardiac Hospital.

Han instämmer direkt i att operationerna är dyra och endast tillgängliga för en del av Etiopiens befolkning, men han säger att en operation kostar 30 000-35 000 kronor.

Vi berättar att personer som jobbat på kliniken sagt att priset är 70 000 kronor.

Fikru Maru börjar skratta.

– Det var helt galet. Haha, absolut inte, säger han.

…jag vet inte, jag vill inte gå in på det.

Fikru Maru berättar att priserna förvisso är höga utifrån vad människor tjänar i Etiopien, men att det inte bara är de rikaste som får vård.

– Hälften av patienterna som får en pacemaker är fattiga, och vem betalar? Deras anhöriga, deras grannar, deras kompisar. Det är på det sättet, säger Fikru Maru och fortsätter:

– Men en sak är rätt – vi når inte de allra fattigaste. Det går inte. Och sen är det här affärsdrivande verksamhet. Vinsten går till att expandera, men i första hand till att betala lönen till högutbildade människor.

När vi frågar om han har opererat in begagnade pacemakrar i patienter svarar han direkt ja.

– Förut, ja, i början. Det har vi gjort. Och, jag vet inte, på något sätt kom det ut, jag vet inte, jag vill inte gå in på det. Men det är … svenska sjukhus tillfrågade oss om vi resteriliserar och så – och då slutade vi helt.

Han understryker att internationell praxis tillåter att man resteriliserar och återanvänder pacemakrar, men att de trots detta inte gör det på hans klinik längre.

Samtalet mellan Fikru Maru och Expressens reporter varar i över en och en halv timme. Foto: Viktor Ahldén

När slutade ni?

– Det var längesen.

Men kliniken har ju bara funnits i tolv år?

– Jo, det var… jag tror det var 2010 eller 2011.

Så varför gör man det inte om det fungerar?

– Dels är Etiopien ett väldigt religiöst land. Du kan inte ens ta organ från en död människa, till exempel, för att transplantera. Det är inte acceptabelt.

Men hur gjorde ni det då?

– Jo, vi sa det inte till patienterna eller så – och det gjorde man inte i Sverige förut heller. Men om det kom ut sen så blev det ett jävla liv, så det var bättre att inte göra det alls.

Så förut gjorde man det utan att säga något?

– Ja, precis. Det är det ena, det andra är att pacemakrarna har blivit mycket billigare nu. Så det lönar sig inte att göra det.

Men när ni gjorde det, har det hänt att ni har använt en pacemaker som kanske inte var så ny som den skulle ha varit. Att det var lite för kort batteritid kvar?

– Vi kollade alltid batterilivslängden, det gjorde vi. Och sen beroende på hur mycket patienten använder sin pacemaker så kan den ta slut i förtid ändå. Men det är inte någonting som man bara stoppar in och batteriet dör om sex månader.

Det är en sådan sak som vi har hört ska ha hänt, i alla fall vid ett tillfälle?

– Jag vet inte, jag kommer inte ihåg faktiskt. Jag tror inte att batteriet dött inom sex månader, absolut inte.

”Det andra har jag inte gjort”

Innan intervjun är över frågar vi Fikru Maru om stölden på S:t Göran.

– Det där är någonting som jag kommer ångra för livet. Men det spelar ingen roll vad man säger: jag har gjort fel, och om jag hade chansen att ha det ogjort så skulle jag ta den, säger han.

Säkerhetschefen på S:t Göran påstod att det hade försvunnit 20 stycken stentar tidigare – och att ditt passerkort hade använts i de områdena?

– Ja, men de hade bevis för två eller fyra stentar. Det andra har jag inte gjort.

Har du inte förvånats över att det aldrig har skrivits någonting om det här i alla artiklar om dig?

– Jag vet inte, du får fråga dem som har skrivit. Men jag har fått skit för det, det var några kolleger som blev sura på mig, vilket jag har stor förståelse för. Man ska inte göra så, men det gjorde jag, säger Fikru Maru.

– Jag är en människa också.

När vi pratar med Fikru Maru en månad efter intervjun är han på plats i Etiopien. Flera svenska läkare är på väg ner för att operera på Addis Cardiac Hospital, säger han:

– Vi ska operera. Och den etiopiska presidenten kommer och träffar hela gänget från Sverige och allt. Det blir en jättemottagning – det blir jättekul.

Fotnot: Följande meningar har införts efter den första publiceringen: ”Fikru Maru säger själv att en sådan märkning finns när pacemakern är en atrapp som endast används i studiesyfte. Han tillbakavisar dessutom att episoden alls skulle ha skett.”