Jyri-Pekka Mikkola håller upp en flaska med det fossilfria bränslet, en klargul vätska, i ett laboratoriet.

Jyri-Pekka Mikkola med några dyrbara droppar syntetisk bensin. Jyri-Pekka Mikkola håller upp en flaska med det fossilfria bränslet, en klargul vätska, i ett laboratoriet. Bild: Amanda Vikman/Yle

Laboratoriebensin gjord på en blandning av etanol och vatten ska snart börja tillverkas i större skala utanför labbväggarna och ett oljebolag har gått in i som samarbetspartner.

Dessutom har man nu tagit fram receptet för syntetisk diesel.

- Klimatdebatten har visserligen gått het, särskilt de senaste åren, men i huvudsak är det EU:s krav på utökad bioinblandning i bränslet som gör att industrin behöver alternativ, säger Jyri-Pekka Mikkola, professor vid både Åbo Akademi och vid Umeå universitet.

EU ställer krav på att bioinblandningen i bränslet måste öka varje år fram till år 2030. För att lösa det rent tekniskt så måste man ha syntetiska alternativ.

Enligt Mikkola har man nått den gränsen att det inte finns några vettiga lösningar för att öka bioinblandningen med den befintliga tekniken.

- EU ställer krav på att bioinblandningen i bränslet måste öka varje år fram till år 2030. För att lösa det rent tekniskt så måste man ha syntetiska alternativ, åtminstone måste det blandas i bränslet till en viss procent.

Bensin och diesel behöver blandas ut med allt mer förnyelsebart - det kräver syntetiska alternativ. En rad med tankningspistoler på en bensinstation. Bild: Amanda Vikman/Yle

Framställningen av syntetisk bensin och diesel skiljer sig åt.

Bensinen framställs i grova drag så att den matas in en blandning av vatten och etanol i en katalysator. Ut kommer både bensin som är bättre än fossilt, samt gasol och rent vatten.

– Etanol framställer man av socker som är den vanligaste biomassan i dag. Du kan ta matavfall, jordbruksavfall, gammalt tidningspapper, ja nästan vad som helst som innehåller socker som kan jäsas till etanol, och då får vi fram det som vi behöver, säger Mikkola.

Tekniken bakom dieselproduktionen kan man ännu inte avslöja något mer om eftersom patentet för den ännu inte är klart.

Producerar två tankbilar i dygnet

Jyri-Pekka Mikkola har specialiserat sig på hållbar kemisk teknologi och tillhör ett forskningslag som under flera år arbetat med att framställa helt syntetisk bensin och diesel.

- Vi har gjort små justeringar på bensinpiloten som står på en släpkärra och nu fungerar den jättebra. En samarbetspartner, ett stort oljebolag, var på besök och nu förhandlar vi om att lägga upp en anläggning för bensinproduktion vid en av deras depåer, säger Mikkola.

Förhoppningen är att en fungerande containeranläggning ska kunna producera två tankbilar bensin per dygn, men exakt hur mycket det blir är upp till bevis när anläggningen kommer igång.

Det är en sak att lyckas i ett labb - nu vill man visa industrin att det också fungerar i stor skala. En hand, med en blå handske, häller en klar vätska ur en kopp i ett provrör. Bild: Amanda Vikman/Yle

Samtidigt byggs en demoanläggning för det som industrin är i större behov av - diesel. En grov uppskattning är att den står klar inom några månader.

- Målet är att komma till ett demonstrationsstadie så att vi kan visa att det här också fungerar i en större skala. Det är förutsättningen för att kunna få in de riktigt stora pengarna, allt sådant här kostar ju skjortan, säger Mikkola.

Ska biomassan räcka?

När man kommer igång ska den här tekniken bli billigare än den fossila varianten.

Problemet kan bli råvaran, alltså biomassan. Men Jyri-Pekka Mikkola anser att det till en hög grad handlar om prioriteringar.

- Vi behöver många sorters lösningar och det här biobränslet är en av dem. Efterfrågan på papper minskar och hur mycket kartong behöver vi egentligen producera i framtiden? Sen måste vi också bli bättre på att se bioavfall som en resurs och sortera det enligt vad det är bäst att användas till.

Olika länder har också olika biomassa att ta av. I Norden finns det till exempel förhållandevis få människor och mycket skog.

Men tillgången på råvara är ändå en viktig fråga och enligt Mikkola behöver man tänka cirkulärt också när det kommer till avfall.

Pappersindustri eller etanol för bränsle? UPM-Kymin tehdas Kuusankoskella talvella. Bild: Mårten Lampén / Yle

Hushållsavfallen borde inte bara förbrännas. Det som kan bli biogas kunde man till exempel sortera ut.

- Vissa typer av bioavfall fungerar bättre för att tillverka biogas av, genom anaerobisk nedbrytning med bakterier, och det är utmärkt. Andra avfall skulle lättare kunna omvandlas till etanol och sedan omvandlas till bensin.

När är vägen via etanol och sedan fossilfri bensin eller diesel bättre än biogas?

- Vätskeformiga kolvätedrivmedel är oöverträffade i termer av energiinnehåll per volym- och viktenhet. Sedan innehåller den här rena bensinen inget syre eller etanol, vilket leder till flera ekonomiska och praktiska fördelar.

År 2017 var 72 procent av det sålda bränslet i EU diesel medan 28 procent var bensin. I Finland var 60 procent av det sålda bränslet diesel (3,1 miljarder liter) och 40 procent bensin (1,9 miljarder liter).