Není to tak dávno, co ekonomický historik Adam Tooze vydal svou nejnovější knihu Crashed, ve které analyzuje, jak dekáda finančních krizí změnila svět. Než jsme ho však stačili oslovit k rozhovoru na toto téma, přišel globální šok, který z ekonomického hlediska může předešlou krizi snadno překonat. Opravdová katastrofa ale podle profesora z Kolumbijské univerzity přijde ve chvíli, kdy Západ odvrátí zrak od dramatického dění v rozvojových zemích. Evropské země se musejí vyvarovat opakování chyb z minulosti, připomíná Tooze.

V textu pro americký časopis Foreign Policy přirovnáváte finanční krizi z roku 2008 k infarktu. Nyní bychom podle vás mohli mluvit o záchvatu postihujícím celé tělo. Jak máme rozumět rozsahu a možným dopadům současné pandemie z ekonomického hlediska? Pro většinu lidí je to nepředstavitelné.

S tím naprosto souhlasím. Znepokojující a těžko pochopitelné je to nejen pro běžné občany, ale i experty, kteří si taktéž nevědí rady. Jde o historicky unikátní moment. Nikdy dřív jsme se totiž nepokoušeli, víceméně souběžně, zastavit všechny větší ekonomiky světa. Nejde přitom pouze o zavedení často až válečné ekonomiky, ale také o přiškrcení odvětví, která leží v samém srdci moderní ekonomiky, což není pouze průmysl. Sektor služeb představuje v nejmodernějších ekonomikách osmdesát a víc procent z celkové zaměstnanosti – a to je přesně ta část ekonomiky, kterou se teď snažíme zastavit.

Jaká rizika to s sebou přináší?

První problém představuje reakce na fakt, že jsou stovky milionů lidí v důsledku této krize bez práce. Podle odhadů je doma také na 1,3 miliardy školáků. Běžné aktivity se zastavily, lidé, kteří jsou zvyklí chodit do práce, do ní nemohou. Je to unikátní problém. Některé země se snaží občany v práci udržet, ale například ve Spojených státech už nyní vidíme nevídaný nárůst nezaměstnanosti. Do léta by mohlo jít o 30 procent.

The mammoth US unemployment claims in their historical context. pic.twitter.com/UNDwhBMpZt — Ben Riley-Smith (@benrileysmith) April 2, 2020

Na začátku měsíce března navíc došlo k neobyčejnému šoku na finančních trzích – v rozsahu, jaký jsme viděli naposledy v roce 2008. Takže dokonce ještě předtím, než jsme začali reálnou ekonomiku zastavovat, se finanční trhy svíjely v křečích, jaké jsme od roku 2008 nezažili. Mám na mysli obří trhy, jako je třeba měnový trh, kde objemy realizovaných transakcí mohou denně dosahovat až 6,6 bilionů dolarů. V polovině března ale přestal prakticky fungovat.

Když si pak tahle dvě rizika spojíme dohromady, vznikne obrovská vlna nejistoty, která otřásá každou domácností a firmou na světě. Všichni se musí přizpůsobit a pokusit se přijít na to, co dělat po zbytek tohoto roku a co bude dál. Jak po takovém šoku například bude vypadat ekonomika turismu v Praze? Budete spíš investovat, nebo nikoliv?

Jde tedy o řetězovou reakci. Čelíme zastavení ekonomiky, panické reakci finančních trhů a během následujících měsíců přibude ještě hluboké, systémové vyrovnávání se s budoucností, která se bude zcela lišit od všeho, co jsme kdy zažili.

Přečtěte si také Koronavirus a budoucnost lidstva. Harari píše o dvou největších dilematech

Jak to bude podle vás probíhat?

Musíme všechny ty dílky dát zase dohromady. Teď směřujeme k bezprecedentnímu stavu vzájemné uzavřenosti. Peking z Číny prakticky vyhnal všechny cizince, které mohl, a zakázal vstup do země. Jde přitom o první nebo druhou největší část globální ekonomiky, záleží, jak měříme. Spojené státy se zdají být tak neschopné tuto zdravotní krizi zvládnout, že přijímání lidí z USA bez karantény nebude pro jakoukoliv zemi na světě bezpečné ještě několik měsíců. Spojené státy nad epidemií prakticky ztratily kontrolu a bude trvat měsíce, než ji znovu získají.

Tato krize navíc v chudších částech světa, na rozvojových trzích a v zemích s nízkými příjmy teprve začíná. Lidé rádi říkají, že jejich populace je mladá, že je koronavirus tolik nezasáhne. Ale třeba Indie je obrovská země, kde žije opravdu hodně Indů. A co třeba takoví subsaharští Afričané žijící s HIV? Nejde jen o humanitární pohromu. Rozvojové trhy jsou čím dál větší součástí světové ekonomiky.

Hledání odpovědi na rébus, jak světovou ekonomiku dáme znovu dohromady, vrací do hry ostatní globální výzvy, kterými se lidé trápili už dřív – obchodní válku mezi USA a Čínou, geostrategické soupeření, novou Hedvábnou stezku, klimatickou změnu. Všechny tyhle problémy budou nyní umocněny skutečností, že jsme světovou ekonomiku roztrhali na kusy, abychom nad současnou krizí získali kontrolu.

Všechno, co jsem teď vyjmenoval, ilustruje, proč je aktuální šok jiný.

Současná situace je občas přirovnávána k finanční krizi minulé dekády. Myslíte si, že je to správný příměr?

Ne. Krize v roce 2008 byla