Robert Tomić Zuber, nekadašnji novinar, a sada i dokumentarist, priču o malenoj lavici Nori Šitum pretočio je u dokumentarni film.

Film se počeo razvijati još dok je Nora bila živa, i kad je, kako kaže Zuber, bila tek statistički podatak u kojem nije bilo jamstva da će se s tom terapijom sigurno izliječiti.

Nakon smrti, postavilo se pitanje što je s novcem

“Mi smo jedna država puna cinizma, ali i država koja ima snage u pet dana prikupiti gotovo milijun dolara. Mene je tada intrigirala gospođa Atanasovska koja mi je rekla: ‘Ja vas ne poznajem, ali trebam vašu pomoć’. Takav njezin pristup napravio je da su svi mediji radili zajedno. Svi su si pomagali i to je bilo lijepo vidjeti kad je novinarstvo u pitanju. Cjelokupne društvene strukture su učinile sve da skupimo milijun dolara u kratkom roku. Ta situacija bila je nezgrapna kad se i iznos povećao usred kampanje. Mene je zanimala i farmaceutska industrija jer to je koštalo milijun dolara”, ispričao je Zuber u emisiji Pressing televizije N1.

NORINI RODITELJI MORAJU PLATITI 200.000 KN: ‘Idućih 10-ak godina radimo za plaće kriminalcima iz udruge Hrabro dijete’

Nakon smrti djevojčice koja je dirnula i ujedinila cijelu zemlju, Norina priča i dalje je bila aktualna, s obzirom na to da su za njezino liječenje skupljeni milijuni. Postavilo se pitanje što je s novcem.

‘Udruga nije htjela reći koliko je točno novca ostalo’

‘Sukus svega je trenutak Norine smrti koji je bio razočaranje cijeloj Hrvatskoj jer smo se svi nadali da će ona preživjeti. Tih mjeseci nakon smrti dogodio se neki odnos mene i roditelja. Dan po dan smo počeli nakon Norine smrti živjeti novi život. Pa se postavilo pitanje što je s tim novcem’, ispričao je.

Novac je bio uplaćivan na račun udruge Hrabro dijete, iz koje, tvrdi Zuber, nisi dobili direktan odgovor koliko je novca ostalo.

Prvo je rečeno da je ostalo dva milijuna, pa tri, pa četiri milijuna kuna. Kad se postavilo to pitanje nastao je kaos. Pitanje su postavili roditelji’, ispričao je Zuber.

Što je s novcem ne zanima niti Vladu, kaže Zuber. Ista je pet mjeseci nakon smrti Nore Šitum uplatila 330 tisuća kuna oprosta od PDV-a.

‘Prvotna presuda kaže da ni prema jednom pozitivnom zakonu u RH novac ne pripada obitelji Šitum. Ali ne pripada ni udruzi Hrabro dijete, a ne kažu što sad s tim novcem. Oni kažu da bi ga trebalo usmjeriti u sličnu svrhu, a imaju potrebu istaknuti da je Vlada u kolovozu, pet mjeseci nakon njene smrti, uplatila 330 tisuća kuna oprosta od PDV-a. U tom trenu ni Vladu ne zanima što je s njezinim novcem’, kazao je dokumentarist.

Na što je potrošen novac?

Sredstva prikupljena za bolesnu djevojčicu otišla su u pogrešnom smjeru, kaže Zuber.

‘Ako je neki vrtić skupio 100 kuna i ako se Ena Šarac odrekla novca onda imate puno veću obvezu od računovodstvene transakcije. Ako se govori o računima od 1500 kuna za telefon, pravdali su se rakija, ćevapi, naknada za odvojeni život… Oni su si isplaćivali i u 2016. godini stavke za odvojeni život. Kako?’, zapitao se.

Kaže kako mu se učinilo da je na jednoj od projekcija filma u dvorani bilo i odvjetnika udruge Hrabro dijete. Iako su tvrdili kako neće provoditi ovrhu nad obitelji Šitum kako se ne bi radila šteta obitelji, ona je ipak provedena, i to na iznos od 188 tisuća kuna.

Zuber kaže kako govori o činjenicama i papirima koje udruga nije s njim htjela komentirati.

‘Meni je važno kazati da taj neki dojam koji vlada Hrvatskom o bilo kome je uvijek najveći argument – dojam. Na osnovu toga se komentari ostavljaju na platformama. Treba pitati zašto su ti roditelji tužili. Zato jer nitko nije postavio pitanje što je s tim novcem. Postavilo se tabu pitanje što je s novcem pa je gospođa Žužić rekla: “Oni su mi prijetili bombom” i nakon toga nije novac više priča nego bomba’, objasnio je.

Na pitanje zašto bi sud odlučivao u korist takve udruge, Zuber je odgovorio:

‘Kad bi se pratio trag novca treba uzeti u obzir da su se sve instance događale na lokalnoj razini, osim dijela s Vrhovnim sudom, gdje djeluju Žužić, Kapetanović i Aleksić. To je bio užasno vidljiv slučaj, nije bio lokalni nivo u Novoj Gradiški nego je to bila jedna od najvećih nacionalnih priča. Je li neki sudac pao pod impresiju nekog blata koje je bačeno, ne znam. Ja samo vidim nelogičnosti koje su se događale. Ako je u Hrvatskoj provedena akcija za Noru Šitum koja je 2013. preminula i produlji se akcija sedam mjeseci nakon toga onda ja mogu poštivati odluku bilo kojeg suda, ali to ne razumijem’, kazao je.

‘Stojim iza svake sekunde tog filma’

Zuber otvoreno kaže kako je ovrha vezana s premijerom njegova filma.

‘Drugačije to ne vidim. Meni odvjetnici kažu da je jedan od razloga da se ne ide na ovrhu jer ne znaš što će Ustavni sud reći pa ćeš morati vratiti novac. Odakle sad ta hrabrost, ne znam. Nama nije cilj demonizirati udrugu Hrabro dijete nego popraviti situaciju da se to nikad više ne ponovi’, kazao je i naglasio da stoji iza svake sekunde tog filma i autorski i istraživački te da se ne kani povlačiti.

OVRHA NAD ŠITUMIMA JE OSVETA ZA FILM? ‘Objavili smo dokument po kojem se vidi da su novac prikupljali i nakon Norine smrti’

Na pitanje tko je zakazao u ovom slučaju, Zuber je rezolutan – svi dijele odgovornost.

‘Ovaj je slučaj ogledalo društva’

‘U Rijeci je to najbolje komentirao jedan gospodin da je ovaj slučaj ogledalo društva. Imamo sustav koji je dopustio da Hrabro dijete i roditelji to rješavaju. Sudstvo – ja mislim da je i ono zakazalo iako moram to poštivati. Mislim da je nečinjenje jedan od velikih grijeha jer ako su svi relevantni dokazi bili dostupni roditeljima i meni – bili su i institucijama.

Mi smo toliko jako društvo kad želimo pomoći i to jedinstveno u ovom dijelu Europe, a jednako smo jaki u okretanju leđa’, rekao je Zuber.

Smatra da je obitelj Šitum pogriješila jer je vjerovala da postoji pravda i pravednost.

Priznaje i da je dosta subjektivan u cijeloj priči.

‘Smatram da je u takvom filmu bitno biti iskren prema gledateljima. Nisam pisao na osnovu dojma nego na osnovu papira. Meni je žao što je moja intuicija bila dobra’, zaključio je.