Her er Oslos hemmelige togstasjon

Rett under polet på Frogner bygde NSB en splitter ny jernbanestasjon til 100 millioner kroner som aldri er åpnet.

Det er sjeldent noen er innom Elisenberg stasjon. I løpet av sine tre år i Jernbaneverket hadde signalmontør Bendik Wærp (t. v.) kun vært der en gang før han var innom stasjonen med Osloby sist helg. Her sammen med signallærling Miguel Amador. Se flere bilder ved å trykke på pilen til høyre i bildekarusellen her. Ingar Storfjell

Magne Johansen

20. sep. 2013 13:27 Sist oppdatert 20. september 2013

Under denne bygården på Frogner bygde NSB i sin tid ut en jernbanestasjon som aldri ble tatt i bruk. Ingar Storfjell

Det er sjeldent noen er innom Elisenberg stasjon. I løpet av sine tre år i Jernbaneverket hadde signalmontør Bendik Wærp (t. v.) kun vært der en gang før han var innom stasjonen med Osloby sist helg. Her sammen med signallærling Miguel Amador. Ingar Storfjell

En bred plattform i mørket, cirka en kilometer vest for Nationaltheatret stasjon. Elisenberg stasjon ble aldri tatt i bruk og brukes nå til lagring av lamper og kabler tilhørende Jernbaneverket. Wasim Riaz

"ELB" på dette skiltet står for Elisenberg. Skiltet forteller at dette lyssignalet ligger rett før Elisenberg stasjon.

afp000552274.jpg Ingar Storfjell

Kabelkanaler, lamper og kabler ligger i dag lagret på Elisenberg stasjon som aldri åpnet sine dører for publikum. I bakgrunn sjekker signalmontør Bendik Wærp og signallærling Miguel Amador en av de tekniske installasjonene på stasjonen. Wasim K. Riaz

Fiasko-prosjektet ble planlagt i 20 år og så bygget. I 1980 var Elisenberg stasjon nærmest fiks ferdig med 220 meter lange perronger på begge sider av sporene.

Men det ble med byggingen. Fra første dag har togene mellom Oslo og Drammen sust forbi stasjonen, som ligger 30 meter under bakken, omtrent midt mellom Nationaltheatret og Skøyen stasjoner.

For lokalkjente ligger stasjonen under Elisenbergveien og Balchens gate, omtrent midt under Feinschmecker restaurant og polutsalget på Frogner. Eller fire minutters togtur fra Jernbanetorget.

Spøkelse

Elisenberg stasjon fremstår som et mørklagt spøkelse og symbol på feilslått planlegging og satsing på jernbane i hovedstaden. Under lørdagens togstans tok Osloby en tur ned til stasjonen. Den brede perrongen har god plass, men brukes stort sett til å lagre reservemateriell Jernbaneverket bruker i tunnelen.

Les også Fant topphemmelig nødsentral i Oslo

Ikke nok med at stasjonen aldri ble tatt i bruk, den kommer heller aldri til å bli det. — Nei, Elisenberg stasjon er historie og vil aldri bli tatt i bruk for togpassasjerer, bekrefter pressesjef Jan Erik Krengnes i Jernbaneverket.

Da stasjonen ble vraket hadde man rukket å støpe ut det meste av råbygget, fått ferdig en 220 meter lang plattform og bygget en gangbro over sporet. Prisen var ca. 30 millioner 1980-kroner - eller ganske nøyaktig 100 millioner, omregnet til dagens kroneverdi.

— Stasjonen blir bare brukt til øvelser for brannvesenet og de andre nødetatene i hovedstaden. Lokalene er et godt egnet for togrelaterte redningsøvelser, både fordi den ligger i en tunnel og fordi hallen har god belysning, sier pressesjefen.

Fiasko

Stasjonsfadesen startet allerede tidlig på 60-tallet da NSB startet planleggingen av Oslotunnelen. Både Nationaltheatret og Elisenberg stasjoner var sentrale i utbyggingen av tunnelen, som knyter sammen de vestlig og østlige toglinjene, slik at togene kan kjøre direkte fra Drammen til Lillestrøm. Før tunnelen var Vestbanen og Østbanen endestasjonene.

For Oslo kommune var den nye Elisenberg stasjon ekstra viktig fordi kommunen hadde store planer om å utvikle flere kontorarbeidsplasser på Frogner.

Kommunen sa seg til og med villige til å betale mer av kostnadene, enn det de var blitt enige med staten om. Opprinnelig gikk avtalen ut på at Oslo kommune skulle betale 20 prosent av kostnadene, men i sin iver for å få den nye stasjonen sa Oslo seg villig til å betale en tredjedel.

Ferdig

Tunnelen mellom Oslo S og Skøyen ble ferdig i 1980, eller 22 år etter at den ble vedtatt bygget.

Les også Gåttabanen!

Omtrent samtidig var også Elisenberg stasjon klar for å betjene togreisende. Selve hallen var ferdig sprengt ut og sikret. Det var anlagt en stor, bred gangbro over togskinnene og i tillegg var det tre solide heiser, som skulle bringe de reisende til og fra stasjonen 30 meter under gatenivå.Også hovedadkomsten fra Balchens gate og tilknytningen til Elisenbergveien var på plass, pluss billettekspedisjonen i bygården over stasjonen.

Men det ble aldri klippet noen snor, stasjonen ble aldri tatt i bruk.

Forklaringen

For plutselig gikk det opp for planleggere, utbyggere og politikere at Elisenberg stasjon ville bli en flaskehals om den ble tatt i bruk. Investeringen på nesten 100 millioner kroner ville bare gjøre trafikkavviklingen vondt verre på Drammensbanen.

Utvidelsen av stasjonene Skøyen og Nationaltheatret økte kapasiteten i tunnelen fra 16 til 24 tog i timen. Dersom alle togene i tillegg skulle stanse på nye Elisenberg stasjon, ville mesteparten av gevinsten gå tapt, så lenge det ikke ble anlagt ytterlige to nye spor der. Og det var det ikke vilje til, den enkleste og billigste løsningen var å ikke ta stasjonen i bruk.

Willoch tente på alle plugger

Fiasko-stasjonen på Frogner har med jevne mellomrom utløst politiske initiativ, uten at det har ført til annet enn fortsatt lukkede dører. Både daværende miljøvernminister Sidsel Rønbeck (Ap) og kommunalråd i Oslo, Bernt Bull, var på besøk i 1989.

Den mest sagnomsuste reaksjonen kom fra Kåre Willoch da han var statsminister.

Tidligere generaldirektør i NSB, Robert F. Nordén, fortalte i et intervju med Jernbanemagasinet for noen år siden, at Willoch tente på alle pluggene da han ble offer for trafikkavviklingen i Frogner-området.

Statsministeren ble sittende fast i bilkøen på Frogner og kom for sent til en mottagelse hos den amerikanske ambassadøren. Tidlig morgenen etter (det var en lørdag) ringte Willoch hjem til generaldirektøren i NSB og forlangte et anslag over hva det ville koste å ta i bruk Elisenberg stasjon. Willoch forlangte at anslaget skulle ligge på hans bord innen førstkommende mandag morgen.

Beregningene viste at prisen ville ligge på rundt 105 millioner kroner. Siden har Elisenberg stasjon vært mørklagt.