Glemmer den tredje statsmakt

Terje Kolbu Jacobsen

2. mai 2013

Hva betyr det for demokratiet når mediene dropper utnevnelser av dommere?

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

mai går søknadsfristen ut for et ledig dommerembete i Høyesterett. Utlysningen av denne stillingen har hittil fått liten eller ingen omtale i mediene, noe som også har vært normen ved tidligere ansettelser. Fraværet av mediedekning gjenspeiler den generelle oppfatningen av at høyesterettsdommere er hevet over politiske beslutningsprosesser.

Økt internasjonalisering og generell rettsliggjøring av samfunnet har gradvis svekket folkestyret ved at myndighet som tidligere lå hos folkevalgte organer er blitt overført til andre institusjoner. Tilslutningen til internasjonale traktater øker domstolenes mulighet for å kontrollere folkevalgte organer, og i siste instans er det Høyesterett som bestemmer virkningen av de lover Stortinget har gitt.

Høyesterett helt selvstendig

Grunnlovens § 88 fastslår at «Høyesterett dømmer i siste instans». Høyesterett er helt selvstendig i sin dømmende virksomhet, og gjennom sine avgjørelser har Høyesterett en rettsskapende funksjon. Ved blant annet grunnlovskontroll og kontroll med inkorporerte rettigheter med forrang foran annen lov skal domstolene sikre individene og deres rettigheter. Således har Høyesterett en politisk funksjon som mediene har ansvar for å etterprøve.

afp000519385.jpg

Nyere norsk forskning på avgjørelser i Høyesterett indikerer at i tillegg til egenskaper ved enkeltdommere, slik som yrkesbakgrunn, har rettens sammensetning effekt på voteringsmønstre. I ytterste konsekvens kan også utfall i saker bli påvirket av rettens sammensetning. Det er urovekkende lite medieomtale av rettens medlemmer med tanke på Høyesteretts faktiske maktposisjon i samfunnet.

Liten mediedekning av utnevnelser

Så lenge Høyesteretts selvdefinerte rolle er å bidra til «rettsenhet, rettsavklaring og rettsutvikling» vil den faktiske sammensetningen av retten være av allmenn interesse. Etter 1945 har 86 personer ved 91 vedtak blitt utnevnt til faste dommere eller justitiarius. Etter 1945 er 86 personer ved 91 vedtak blitt utnevnt til faste dommere eller justitiarius, og i samme periode er 57 midlertidige dommere blitt konstituert tilsammen 132 ganger.

Totalt er det vedtatt 223 kongelige resolusjoner om konstituering eller utnevning av høyesterettsdommere etter andre verdenskrig. Det er liten mediedekning av de faste utnevnelsene, og et generelt fravær av dekning når midlertidige dommere blir konstituert.

Uten kjennskap til personene som faktisk deltar i domsavsigelser i Høyesterett er det vanskelig å vurdere legitimiteten til de avgjørelsene som fattes. Utlysningen av det ledige dommerembetet i Høyesterett er til nå kun omtalt i Advokatbladet i en mindre notis. Dette gir små forhåpninger for den fremtidige dekningen av Høyesterett i mediene. Neste forventede utlysning kommer i 2015, i forbindelse med avgangen til Ingse Stabel og justitiarius Tore Schei i 2016. Forhåpentlig foregår en bredere debatt om ansettelser av høyesterettsdommere innen den tid.