Forsker: - Hjernevask-debatten stoppet forskningsprosjektet mitt

– Debatten rundt Hjernevask- programserien gjorde at forskningsprosjektet mitt ble stoppet av OUS i 2010, hevder Vibeke Ottesen.

7. juni 2016 21:29 Sist oppdatert 14. juni 2016

- Jeg vet at det var flere sterke personer innen OUS-systemet som ikke ønsket at jeg gikk videre med studien fordi de var uenig med mitt evolusjonspsykologiske perspektiv, sier forsker Vibeke Ottesen. Jan T. Espedal

Allerede i 2008 inngikk Vibeke Ottesen kontrakt med Kompetansesenter for sikkerhets-, fengsels- og rettspsykiatri (SIFER) t på Oslo universitetssykehus. Hun skulle blant annet forske på barnedrap som en del av doktorgradsavhandlingen sin.

Samme år ble prosjektet tatt opp på doktorgradsprogrammet til Psykologisk institutt på UiO. Men hun fikk ikke fortsette studien ved SIFER på Oslo universitetssykehus (OUS).

Studien ble derfor fem år forsinket. Les resultatene her:Fedre i livskrise og med selvmordstanker står bak flest barnedrap

Trakk godkjennelsen

Aftenposten har tilgang til dokumenter som viser at prosjektet var godkjent av de rette instanser og personvernombudet ved OUS, med Ottesen som prosjektleder.

Senere trakk personvernombudet ved Oslo universitetssykehus godkjennelsen, og nektet henne tilgang til data.

Ottesen og ledelsen ved SIFER har helt forskjellig forklaring på hva som skjedde.

– Jeg vet at det var flere sterke personer innen OUS-systemet som ikke ønsket at jeg gikk videre med studien, fordi de var uenig med mitt evolusjonspsykologiske perspektiv, sier Ottesen.

Hun viser til at den endrede holdningen kom midt i den opphetede debatten rundt«Hjernevask»-programmene til Harald Eia.

Programserien stilte spørsmålet «født sånn eller blitt sånn?» og var basert på norske og utenlandske forskere med forskjellig ståsted når det gjaldt sosial og biologisk påvirkning, blant annet innen evolusjonspsykologi.

Her kan du lese et av debattinnleggene fra 2010 om «hjernevaskede evolusjonspsykologer»

– Ble ikke tatt nådig opp

Ottesen skrev kronikker og deltok i NRK-debatten, der hun sto for et evolusjonspsykologisk perspektiv.

– Mitt engasjement ble ikke tatt nådig opp, og jeg fikk beskjed om ikke å oppgi at jeg jobbet ved Kompetansesenteret, sier hun. Forskerforbundet ble bragt inn i konflikten. Det hele endte med et forlik.

Men for å få fullføre studien og doktorgradsprosjektet, så Ottesen seg nødt til å slutte ved OUS i 2012.

OUS: - Oppfylte ikke nødvendige krav

Hun søkte om godkjennelse for barnedrapsprosjektet på nytt, og fikk begynne som gjesteforsker ved CEES – Senter for økologisk og evolusjonær syntese ved UiO– men uten lønn.

Leder for Kompetansesenteret for sikkerhets-, fengsels- og rettspsykiatri for helseregion Sør-Øst, Harald Aulie, sier i en e-postkommentar at forskningsprosjektet til Vibeke Ottesen ble stanset «da det ikke oppfylte nødvendige krav til form og kvalitet.»

Avviser at deltagelsen i debatten hadde noe å si

«Ottesens engasjement i samfunnsdebatten forøvrig hadde selvsagt ingen innvirkning på håndteringen av hennes forskningsprosjekt, hverken ved kompetansesenteret eller Oslo universitetssykehus for øvrig,» skriver han.

«Utover dette ønsker vi ikke å kommentere saken, men ønsker Vibeke lykke til med doktorgradsavleggelsen. Forskningsfeltet er samfunnsmessig viktig og det er verdifullt at temaet vies oppmerksomhet, både fra UiO og OUS.

– Må stå fritt i hva de vil forske på

Tim Brennen var forskningsleder ved Psykologisk institutt da Ottesens prosjekt ble vurdert og tatt opp i doktorgradsprogrammet.

– Vi vurderte det som viktig forsking innenfor et sensitivt område, og det var godkjent av relevante instanser. Vi støtter stipendiater og andre forskere i at de må stå fritt i hva de vil forske på, sier Brennen, som i dag er professor ved Psykologisk institutt og visedekan for forskning ved samfunnsvitenskapelig fakultet.

– Tror du en evolusjonspsykologisk tilnærming kan være grunnen til at andre ønsker å stoppe et slikt prosjekt?

– Det er fullt mulig. Evolusjonsteori kan være provoserende i seg selv for noen forskere. Det er en retning som ikke er veldig utbredt innen psykologisk forskning i Norge og enda mindre innenfor samfunnsvitenskap forøvrig. Det er selvsagt svært viktig med en biologisk tilnærming også innenfor psykologien, sier han.