For å forhindre at straffesakene hoper seg opp, har Riksadvokaten bestemt at bruk og besittelse av mindre mengder narkotika ikke trenger å straffes med forelegg.

Det fremgår av et rundskriv sendt fra Riksadvokaten mandag.

I rundskrivet beslutter Riksadvokaten en rekke midlertidige unntak fra normal praksis i politiet og påtalemyndigheten. Unntakene skal i første omgang vare frem til 1. juni.

De mindre alvorlige narkotikasakene genererer mye arbeid for politi og påtalemyndighet, ifølge Riksadvokaten – blant annet fordi mange av foreleggene ikke besvares og dermed havner i retten.

«Riksadvokaten beslutter derfor at det i stedet for forelegg kan ilegges påtaleunnlatelse for de minst alvorlige narkotikaovertredelsene, det vil si bruk av narkotika og besittelse/oppbevaring til eget bruk», heter det i rundskrivet.

En påtaleunnlatelse er en straffereaksjon som kan brukes når det anses bevist at en person er skyldig, men det av andre årsaker er hensiktsmessig å unnlate videre straffeforfølgelse.

Kun når det ellers ville gitt en «ubetydelig straff», er det aktuelt å bruke påtaleunnlatelser.

Riksadvokaten presiseres at påtaleunnlatelser fremdeles ikke skal brukes for narkotikalovbrudd som gjelder innførsel eller salg. Eventuelle påtaleunnlatelser bør dessuten gjøres betinget med en prøvetid på to år.

Grimstad: – Fornuftig

Stortingspolitiker Carl-Erik Grimstad (V) mener Riksadvokatens beslutning er svært fornuftig.

– Det som er bekymringsfullt, er at vi har et ikke-eksisterende tilbud, som rusreformen legger til grunn. Det er uverdige tilstander i Brugata og Storgata nå, og vi mangler et lavterskeltilbud, sier Grimstad.

Han poengterer at rusavhengige er en særlig sårbar gruppe under korona-utbruddet.

– Ofte betaler de ikke, og det er meningsløst at vi skal belaste justissektoren med dette, sier han.

Flere henleggelser

Videre i rundskrivet ber Riksadvokaten om at politiet tidlig identifiserer om en straffesak har stort potensial for å oppklares.

Dersom saken ikke «har utsikt til en positiv påtaleavgjørelse», skal saken henlegges for å frigjøre kapasitet.

«Etter riksadvokatens syn er den situasjon vi nå står i av en slik karakter at man kan akseptere noe mer bruk av henleggelse», skriver Riksadvokaten, som også åpner for å la politiet henlegge saker på kapasitetshensyn selv i saker der gjerningsmannen oppgis å være kjent.

Retningslinjene fra Riksadvokaten vil være under kontinuerlig revisjon, blant annet fordi de er utarbeidet under tidspress, slik at det kan være detaljer eller omstendigheter man ikke har tenkt på.

«For å unngå at allmennprevensjonen svekkes unødig, bør det ikke kommuniseres til publikum hvilke straffbare handlinger som vil bli henlagt av kapasitetsgrunner», skriver Riksadvokaten videre til politidistriktene.