NYE TIDER: Sist Senterpartiet satt i regjering med Arbeiderpartiet, var EØS-avtalen fredet. Det går ikke denne gangen, tror Ola Borten Moe.

I helga samles delegater fra hele landet på Lerkendal i Trondheim til det som ligger an til å bli et oppstemt landsmøte. Senterpartiet (Sp) ligger rekordhøyt på målingene, med et snitt på 10,5 prosent. I en måling Klassekampen trykket tirsdag, får Sp 14,3 prosent og pallplass som Norges tredje største parti, foran Frp.

Mens alt tilsynelatende går Sps vei, står problemene i kø for partiets yndlingsfiende, EU. Storbritannias statsminister Theresa May varslet tirsdag at Storbritannia vil iverksette sin utmeldelse av EU allerede neste onsdag.

På tross av at EØS-avtalen har bred støtte på Stortinget og både Høyre og Ap nekter å røre den, vil brexit på sikt få konsekvenser også for Norge, mener Ola Borten Moe, nestleder i Senterpartiet.

Senterpartiet: • Senterpartiets avholder landsmøte på Lerkendal i Trondheim 24. til 26. mars. • Partiet ligger i snitt på 10,5 prosent på meningsmålingene, ifølge nettstedet Poll of polls. Blir det valgresultatet, vil partiet få 19 mandater på Stortinget, mot dagens 10. • Den britiske statsministeren Theresa May varslet mandag at britene vil starte prosessen med å melde seg ut av EU onsdag 29. mars. • Nestleder Ola Borten Moe tror brexit vil tvinge fram debatt om EØS-avtalen.

Tvinger frem debatt

– Brexit betyr at det vil dukke opp en tredje vei mellom EU-medlemskap og EØS-avtale. Ap og de andre EØS-partiene kan si at EØS-avtalen ligger fast så mye de vil, men går det et par år og Storbritannia får en bedre avtale enn det vi har, blir det umulig å ikke diskutere en ny løsning, sier Moe.

Klassekampen møter ham på hjemgården i Leinstrand i Sør-Trøndelag. Mellom middagsforberedelser og døtre som løper inn og ut, forklarer han hvorfor han mener Norge må se på EU-tilknytningen med nye øyne.

– Mye av grunnen til at man fikk brexit, er at mange briter opplevde at de ble presset ned i lønn og ut av arbeidsmarkedet. Vi er nødt til å problematisere utfordringene med uregulert arbeidsinnvandring også i Norge. Det norske arbeidsmarkedet skal være regulert slik at det er et godt arbeidsmarked for oss som bor her. Det skal ikke være slik at man underbyr eller presser deler av egen befolkning ut av arbeidsmarkedet.

Moe presiserer at han ikke legger all skyld på EØS for den delen av befolkningen som står utenfor arbeidslivet, men mener tilknytningen til EØS er et av de definerende spørsmålene for Norge.

­– Både fordi å falle utenfor arbeidslivet er en fattigdomsfelle og skaper utenforskap for den enkelte, men også fordi det over tid vil gi kostnader som ikke er bærekraftig for samfunnet, sier Moe.

– EØS er en hellig ku for Ap. Frykter du ikke at Ap vil gå imot enhver endring uansett?

– Da er det viktig at vi er i regjering. Så vil jeg forvente at Ap først og fremst tar utgangspunkt i norske interesser og behovene til norsk næringsliv, sier Moe, som understreker at Ap og Sp har lang erfaring med godt samarbeid på tross av uenigheter om EØS-avtalen fra åtte år i den rødgrønne regjering.

I skuddlinja

I takt med at Senterpartiet stiger på målingene, har de i stadig større grad blitt utsatt for kritikk fra kommentatorer og politiske motstandere, særlig fra Høyre. Partiet blir beskyldt for reinspikka populisme i ulvesaken og i motstanden mot regjeringens reformer. Partileder Trygve Slagsvold Vedum beskyldes for å være en smørblid Donald Trump.

– Er dere populister?

– Nei, det er jo ikke sånn at Sp har byttet standpunkter for å tekkes en stemningsbølge. Det er snarere at tida vi lever i har aktualisert Sps saker og standpunkt, samtidig som man har en regjering som forsterker den politikken folk reagerer mot.

– Hvilken tidsånd er det du mener dere har aktualisert?

– Etter Berlinmurens fall har nasjonalstaten vært i vanry. Det som har blitt sett på som positivt og moderne, har handlet om nedbygging av nasjonale institusjoner og grenser og at makten flyttes ut og opp. Det er en trend som har snudd de siste årene, og det er mange grunner til det. Stadig flere av oss som bor i dette landet, tenker at en sterk, åpen og liberal nasjonal­stat kommer til å være et viktig instrument og en nødvendig ramme for å skape gode liv. For hvem andre har du egentlig å stole på, hvor kan du henvende deg for støtte, annet enn i det landet du tross alt bor i?

– Sp er restriktive i innvandringspolitikken, og du har tatt til orde for en «positiv nasjonalisme.» Er det «heia Norge – drit i resten»?

– Når jeg tar til orde for en positiv nasjonalisme, er det i arven etter Henrik Wergeland. At vi har et nasjonsbyggings­prosjekt, noe felles som samler oss, som den grunnleggende tilliten blant folk som gjør oss i stand til å ta løft andre samfunn ikke klarer. Men så er det noen som tenker på nasjonalisme som noe ekskluderende og får halvbrune assosiasjoner, sier Moe og legger til:

– Jeg kan ta et snev av selvkritikk på begrepsbruken og si at det er positivt med en sunn og samlende nasjonal følelse.

– Men dere er for en restriktiv innvandrings­politikk?

– Senterpartiets mål har vært å finne breie kompromisser i innvandrings­politikken. I motsetning til regjeringen og Frp ønsker vi ikke å øke konfliktnivået asyl- og innvandringspolitikken for egen vinning.

Alt skal sentraliseres

Regjeringen har de siste årene lansert en rekke reformer som skal effektivisere tjenestene landet rundt: Politi­reform, universitetsreform, kommunereform og region­reform. Senterpartiet har sagt nei ved hver korsvei. Kommer de i regjering, har de lovet å reversere store deler av regjeringens halvferdige reformer.

– Har dere noe egen politikk, eller går dere til valg på å være imot andres?

– Det er et bilde som regjeringen prøver å skape. Norge er et mangfoldig og variert land som trenger ulike løsninger lokalt. Det er vårt alternativ. Regjeringens prosjekt er å innføre målstyring – new public management – på steroider. De innfører reformer som i sum betyr massiv sentralisering. Reformene kommer med standardiserte målkrav og dokumentasjonskrav som skal gjøre det mulig å måle seg fram til gode resultater på alle samfunnsområder. Tilliten til at den enkelte har et ønske om å gjøre en god jobb selv, er borte. Det blir mer sentralisering, mer byråkratisering og fremmedgjøring av den enkelte arbeidstaker. Det skaper en motreaksjon.

– Et bygd mot by-opprør?

– Jeg tror motreaksjonen kommer både i bygd og by, men jeg tror det slår sterkere inn i bygdene fordi folk merker de strukturelle endringene mye hardere og raskere. Der forsvinner skoler, lensmannskontor, tingrett og militærbaser. Man sitter med et inntrykk av at staten trekker seg tilbake til de store regionsentrene og byene. Vi skal reversere utviklingen og gjennomføre en tillitsreform som fjerner unødig byråkrati og overstyring, sier Moe.

SVs landsmøte lanserte i helga en liste med krav for regjeringsdeltakelse. Sp lager ingen liste, men har et veldig klart krav før valget.

– Det må bli ny regjering, som vi skal sitte i, sier Moe.

jos@klassekampen.no

fridag@klassekampen.no