Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet) I morgen legger statsminister Erna Solberg fram statsbudsjettet for 2017.

Dagbladet har tidligere avdekket hvordan kongens hoff i flere år har brukt millioner av kroner til lønn for drift og vedlikehold av de kongeliges sju private eiendommer, i strid med ordlyden i statsbudsjettene og Stortingets bevilgninger.

INNTRYKKET ER AT PENGESTRØMMENE ER ROTET SAMMEN, FORDI MAN HAR TRODD AT KONGEHUSET ER SÅ VIKTIG FOR POLITIKERNE AT DE IKKE VIL GRIPE INN. Person tilknyttet hoffet som har taushetserklæring, til Dagbladet.

Slottet vil ikke gi ut en oversikt som viser hoffets lønnsutgifter til drifts- og vedlikeholdsarbeidet og hvilke arbeider som er gjort for de kongelige.

I dag kan Dagbladet likevel avdekke at arbeidene har et større omfang enn det som er kjent for offentligheten og for flere stortingsrepresentanter som bevilger pengene fra staten til kongehuset.

KONGLER OG TANGRAKING: Kongleplukking og tangraking på kongeparets sommersted er noen av arbeidene personer tilknyttet hoffet forteller at skattepengene er brukt på. Foto: Tor Richardsen / SCANPIX Vis mer

- Jeg plukket en god del kongler fra gressplenen på de kongeliges landsted på Mågerø. Det var viktig å fjerne kongler, sier en tidligere ansatt ved hoffet til Dagbladet, som understreker at arbeidsforholdet ved hoffet har vært en god opplevelse.



- Arbeidene på private eiendommer er en ressursbruk ved hoffet man bør diskutere offentlig.



Bryter tausheten

Nå velger flere personer med tilknytning til hoffet, som har signert livslange taushetserklæringer i arbeidet med de kongelige, å fortelle om byggearbeid, drift og vedlikehold på kongefamiliens private eiendommer.

- Taushetserklæringene våre har bidratt til at verken offentligheten eller Stortinget har blitt kjent med at statlige midler til hoffet har vært kanalisert til kongefamiliens private eiendommer på denne måten, sier en person bundet av taushetserklæring til Dagbladet.

Les alle Dagbladet saker i serien Kongemakta her.

Apanasje og bevilgningen til hoffet Hvert år får kongeparet og kronprinsparet en stor skattefri lønn, kalt apanasje, av Stortinget. Den skal dekke private utgifter og drift og vedlikehold av private eiendommer. I år fikk kongeparet 11,3 millioner i apanasje, kronprinsparet fikk 9,3 millioner kroner. Det kongelige hoff får egne bevilgninger til helt andre formål, bevilget over en annen budsjettpost. Hoffet fikk 173,4 millioner kroner i år. Se skattebetalernes utgifter på 460 millioner kroner til kongehuset fordelt i grafikk nederst i saken.

Siden 90-tallet har kongefamilien kjøpt og bygd stadig flere eiendommer i fjellet og ved sjøen i Sør-Norge. I tillegg leier de feriesteder.

Stortingsrepresentanter fra flere partier har reagert sterkt på Dagbladets avsløringer av hvordan kong Harald og kronprins Haakon de siste 15 åra har brukt millioner av kroner i strid med ordlyden i statsbudsjettene.

I sommer uttalte statsviter og professor Frank Aarebrot at denne pengebruken bidrar til de kongeliges private formuer. Praksien gjør at overføringene til de kongelige privat fra staten i virkeligheten er større enn det som framgår av statsbudsjettet, ifølge økonomiprofessor Jarle Møen ved Norges Handelshøyskole..

I tillegg til lønn skal hoffet ha dekket reiser, nattillegg og overtidsbetaling når ansatte eller innleid personell har utført drift, vedlikehold og byggearbeider på de kongeliges private eiendommer

Omfattende

Flere personer tilknyttet hoffet, forteller til Dagbladet at hoffet over flere år blant annet har dekket lønnsutgifter til å:

Bygge ut parkeringsplasser på kong Haralds private sommersted ved Tjøme.

Sende flere personer for rydding av vegetasjon i Jotunheimen rundt kongens private hytte, i rundt ei uke på hotell.

Vedlikeholde og drifte kongens private regattabåter.

Stelle private hager og parkanlegg på kongefamiliens eiendommer.

Rydde en byggeplass i flere dager etter oppføring av nytt hus på kong Haralds hytteanlegg i Jotunheimen.

Avholde omfattende årlige befaringer med fagfolk på private eiendommer.

Tilrettelegge kronprins Haakons private 40-årsdag på Skaugum. Hoffets ansatte skal ha brukt flere hundre arbeidstimer, blant dem snekkere som bygget boder.

Dagbladet sendte beskrivelsene av arbeidene til hoffsjef Gry Mølleskog og kommunikasjonssjef Marianne Hagen. Dagbladet ba også om en redegjørelse for lønnsutgifter for arbeidene og andre kostnader ble dekket av de kongelige privat eller hoffet.

HOFFET PASSER PRIVATE BÅTER: Hoffet har ansatte som passer kong Haralds private regattabåter, på skattebetalernes regning. I tillegg betaler staten rundt 50 millioner i året for Kongeskipet Norge. Foto: Jaime REINA/AFP Vis mer

Dagbladet ba også Slottet om å si fra dersom man mener beskrivelsene inneholder feil opplysninger, eller beskriver arbeider som hoffet mener ikke har funnet sted.

I sitt svar imøtegår Hagen bare ett av punktene konkret. Det gjelder en arbeidsoppgave i utlandet. Og hoffet kan ikke finne dokumentasjon for at beskrivelsen stemmer, ifølge Hagen. Dagbladet har valgt å ikke omtale dette punktet.

Om de øvrige arbeidene svarer Hagen følgende:

- Oppgavene som Dagbladet beskriver, er i all hovedsak naturlige deler av hoffets daglige drift. Men vi kjenner oss ikke igjen i Dagbladets beskrivelse av omfanget av ressurser som skal være brukt på de ulike oppgavene.

- Dette understreker mønsteret som Dagbladet har dokumentert gjennom sommeren. Stortingsrepresentant Erik Skutle (H).

- Alle lønnskostnader for Hoffets ansatte dekkes av bevilgningen til Det kongelige hoff. Det samme gjelder alle øvrige kostnader knyttet til personal slik som reisekostnader med mer, skriver Hagen videre.

Hoffets taushetserklæring er omfattende. Slottet har avslått å gi Dagbladet innsyn i den, men i kopier Dagbladet har sett opplyser Det kongelige hoff at den som signerer risikerer straffeforfølgelse, dersom de forteller om deler av arbeidet sitt til utenforstående, som pressen.

Intervjuobjektene ønsker derfor at Dagbladet ikke bruker deres navn på trykk.

Følg saken Stortinget har i de 15 siste statsbudsjettene slått fast at de kongelige skal dekke drift og vedlikehold av sine private eiendommer med apanasjen. I sommer avdekket Dagbladet at kong Harald og kronprins Haakon har latt Det kongelige hoff betale millioner i lønn for ansatte som har utført vedlikehold og drift de kongeliges sju private eiendommer. Pengebruken var ukjent for flere medlemmer i Kontroll- og konstitusjonskomiteen på Stortinget. Saksordfører for bevilgningene, Per Olaf Lundteigen (Sp), konkluderte med at kongehuset har brutt med Stortingets forutsetning for å bevilge pengene. Politikere, et tidligere medlem i Slottsutvalget og fagfolk innen jus, statsvitenskap og økonomi påpekte at pengebruken: Er i strid med Stortingets forutsetninger i statsbudsjettet.

Bidrar til å bygge de kongeliges private formuer.

Er en kryssubsidiering i strid med Stortingets vedtak til gunst for de kongeliges privatøkonomi.

Ikke kan forsvares juridisk ved å henvise til grunnloven, slik Slottet og Kommunaldepartementet har gjort overfor Dagbladet. Slottet fastholder at pengene ikke er brukt feil. Ansvarlig statsråd for kongehuset, Jan Tore Sanner, sier pengebruken har vært kjent for departementet, men har ikke informert Stortinget. Han vil endre statsbudsjettene i framtida for å dekke det han kaller «etablert praksis». Sanners forslag har møtt motstand i Stortinget.

Hoffet betaler private vaktmestere

Personer tilknyttet hoffet forteller også Dagbladet at:

Hoffet har lønnet vaktmestere utplassert på kongeparets privateide sommersted Mågerø ved Tjøme og Kongsseteren i Oslo i flere år.

Hoffansatte har raket strendene som kongeparet disponerer på Mågerø utenfor Tjøme for tang og maneter om somrene.

Slottet bekrefter at hoffet lønner egne vaktmestere på flere av kongefamiliens private eiendommer, eller betaler utgifter for innleide vaktmestere.

- På Mågerø og i Sikkilsdalen er det på grunn av avstanden til Slottet, mer rasjonelt og økonomisk å bruke lokale krefter, enn å sende egne ansatte fram og tilbake, skriver Hagen til Dagbladet.

De siste 15 åra slår statsbudsjettet fast at drift og vedlikehold av private eiendommer skal dekkes med de kongeliges egne apanasjer, som utbetales av Stortinget.

I år er apanasjene til kongeparet og kronprinsparet tilsammen 20,5 millioner kroner, skattefritt.

På tross av formuleringene i statsbudsjettene, og at flere stortingsrepresentanter har understreket viktigheten av at vedlikehold av private eiendommer skal dekkes av apanasjene, fortsetter Slottet å betegne slikt arbeid som en del av hoffets drift i sine svar til Dagbladet.

HOFFET BETALER VAKTMESTER: Slottet bekrefter at de betaler for en innleid vaktmester på kong Haralds private hytte i Sikkilsdalen. Slik er det også på andre private eiendommer. FOTO: NTB SCANPIX Vis mer

Hoffsjefens ansvar

Dagbladet har ikke funnet arbeidene beskrevet over, og utgiftene for disse arbeidene, redegjort for i detalj i hoffets årsberetninger.

Hensikten med årsberetningene er å holde Stortinget, Riksrevisjonen og regjeringen orientert om pengebruken og aktiviteten ved hoffet.

Ifølge Økonomireglementet for Det kongelige hoff er hoffsjef Gry Mølleskog er ansvarlig for pengebruken ved hoffet.

Hun har avslått flere intervjuforespørsler fra Dagbladet.

- Rotet sammen

TAUS HOFFSJEF: Hoffsjef Gry Mølleskog, bakerst, er ansvarlig for pengebruken ved hoffet. Her under Stortingets åpning denne uka. Foto: Fredrik Varfjell / NTB scanpix Vis mer

Hagen har flere ganger uttalt at bevilgninger fra Stortinget er brukt korrekt og i tråd med Stortingets forutsetninger.

Den oppfatningen deles ikke av flere personer med tilknytning til hoffet, som Dagbladet har intervjuet om saken.

- Inntrykket er at pengestrømmene er rotet sammen, fordi man har trodd at kongehuset er så viktig for politikerne at de ikke vil gripe inn, sier en av dem til Dagbladet.

Slottet er uenige.

- Denne beskrivelsen kjenner vi oss ikke igjen i, tvert imot. Før det første vil jeg understreke at vi har den største respekt for norske politikere. For det andre ønsker vi å ha en mest mulig rasjonell og kostnadseffektiv drift for å kunne ivareta de krav som stilles til virksomheten, skriver Hagen i en e-post til Dagbladet.

Märtha Louise fikk skiferterrasse

Dagbladet har også spurt Slottet om hvorvidt hoffansatte i 2012 la en stor skiferterrasse på det private landstedet «Bloksbjerg», som eies av prinsesse Märtha Louise, på Hankø i Østfold.

FIKK HOFFARBEID I GAVE: Hoffet la ny skiferterrasse på det private landstedet til prinsesse Märtha Louise på Hankø. Slottet sier kongen betalte for hoffets arbeid, men vil ikke peke på hvor betalingen finnes i hoffets regnskaper. FOTO: LARS EIVIND BONES Vis mer

Slottet bekrefter det.

- Oppgraderingen var en gave fra kongen til prinsessen. Steinleggingen ble utført av hoffets ansatte, og dekket av kongens private midler, skriver Hagen.

Dagbladet har ikke funnet kongens betaling for hoffets lønnsutgifter til skiferleggingen synliggjort i verken årsberetninger eller regnskap. Dagbladet spurte derfor Slottet om:

Når kongen betalte for arbeidet hoffet nedla i anledning steinleggingen.

Om betalingen er synliggjort i hoffets regnskap i årsberetningen, og hvor i regnskapet den i så fall er synliggjort.

Dersom betalingen ikke er synliggjort, hvorfor synliggjøres ikke pengestrømmen mellom kongen og hoffet.

- Jeg viser til mitt forrige svar. Jeg har ikke noe å tilføye. God helg, svarer Hagen på spørsmålene.

I det svaret hun viser til framkommer ikke informasjonen som Dagbladet etterspurte.

- Understreker mønsteret

Arbeidene omtalt i denne artikkelen var ukjent for stortingspolitikerne Dagbladet har lagt den fram for.

KRITISK TIL PENGEBRUK: Erik Skutle (H). Foto: Øistein Norum Monsen / Dagbladet Vis mer

- Den nye informasjonen understreker mønsteret som Dagbladet har dokumentert gjennom sommeren: Selv uten å ha fått fullt innsyn i hvilke vedlikeholdsarbeider hoffet har gjort på de private eiendommene, så er det klart at hoffets bevilgninger er brukt til å lønne arbeid som vi på Stortinget har forutsatt at apanasjen og de kongelige private midler skal dekke, sier medlem i kontroll- og konstitusjonskomiteen, Erik Skutle (H), til Dagbladet.

Skutles komité har ansvaret for bevilgningen av apanasjen og pengene til hoffet fra Stortinget.

Ubesvarte spørsmål

Hoffets årsberetninger og regnskap har ingen gjennomgang av utgifter til lønn for drift og vedlikehold av private eiendommer og hva som er gjort der. Derfor har Dagbladet stilt Slottet følgende spørsmål:

Hvilke vedlikeholds- og vaktmesterarbeider gjør hoffet på de kongeliges sju private eiendommer og byggene der i et normalår, og i fjor?

Hvor stor andel av hoffets utgifter gikk med til dette arbeidet i 2014 og 2015

Hvor mange arbeidstimer i året bruker hoffets ansatte på arbeidet?

Har hoffet brukt penger på verktøy for å gjøre arbeidene?

Slottet besvarte ikke spørsmålene med å gi ut informasjonen til Dagbladet, men kommunikasjonssjef Hagen har flere ganger avvist å gå i detaljer.

Tang og kongler

En tidligere ansatt ved hoffet beskriver sin arbeidshverdag for de kongelige slik:

- På Mågerø rakte jeg flere ganger sammen tang og maneter nede på strendene. På sommeren ble vi ofte bedt om gjøre det.

Tang-rakingen bekreftes av flere uavhengige kilder og beskrives som et «evighetsarbeid». Strendene ligger mot både nordvest og sørøst. Derfor fylles normalt en strand raskt opp igjen, uavhengig av vind og strøm, forteller personene.

Mågerø er et av kongeparets privat eide feriesteder og ligger utenfor Tjøme i Oslofjorden. Det fasjonable sommerstedet ble bygd opp på 90-tallet med egne midler. I dag vedlikeholdes det med lønnsutgifter for hoffet.

DRIFTES OG VEDLIKEHOLDES AV HOFFET: Kongeparets sommersted Mågerø ved Tjøme har et hovedhus på 500 kvadratmeter. Og strender, badebasseng og brygger. Anlegget vedlikeholdes med lønnsutgifter fra hoffet. Foto: Jon Eeg / NTB arkiv / SCANPIX Vis mer

- Jeg plukket også en god del kongler fra gressplenen på Mågerø. Det var viktig å fjerne kongler, sier en person bundet av taushetserklæringen.

Vanskelig å si nei

Dronning Sonja skal ha vært involvert i å fordele vedlikeholdsarbeidet til hoffets ansatte på Mågerø over flere år.

- Det er vanskelig for hoffet å si tydelig nei til de kongeliges ønsker, sier en person tilknyttet hoffet.

- Vi var flere gartnere og en vaktmester i arbeid samtidig på Mågerø sommerstid, når det burde holdt med én av oss.

Slottet har ikke kommentert dronningens involvering eller at hoffansatte fant det vanskelig å avslå ønsker.

HOFFET VEDLIKEHOLDER: Til tross for at ordlyden i statsbudsjettet slår fast at kronprinsparets apanasje skal dekke drift og vedlikehold av private eiendommer, lar kronprins Haakon hoffet dekke lønnsutgifter for slikt arbeid på sitt bosted, Skaugum i Asker. Eiendomen har flere titalls hus. Foto: NTB scanpix Vis mer

- Var det noen gang et tema om arbeidet dere utførte var for de kongelige privat eller i en offisiell anledning?

- Nei, det var aldri et tema. Jeg opplevde ikke at det var et skille. Om vi vedlikeholdt kongefamiliens private eiendom eller statlig eiendom hørte jeg aldri at noen diskuterte. Og hoffet er heller ikke et sted der man spør om slike ting, sier en annen.Dagbladet spurte deretter Slottet om hvorfor kongen og Märtha Louise valgte at hoffets ansatte skulle utføre skiferleggingen, i stedet for eksterne fagfolk.

Flere arbeider for Märtha Louise

Märtha Louise sa fra seg kongelige privilegier på 2000-tallet da hun valgte å jobbe for egen inntekt og ikke ønsket å være en del av kongehuset. Siden den gang har hun tjent millioner på engleskolen og offentlige opptredener der hun markedsføres med prinsesse-tittelen.

Dagbladet har spurt Slottet om hoffet har utført noen andre håndverksoppgaver, vedlikehold eller drift av Märtha Louises private feriebolig på Hankø siden hun overtok i 2002.

KOMMUNIKASJONSSJEF: Marianne Hagen på Slottet. Foto: Lise Åserud / NTB scanpix Vis mer

- Ansatte ved hoffet har utført arbeid på Bloksbjerg og dette har prinsessen betalt for slik det fremgår av årsberetningene, skriver Hagen.

Men i årsberetningene fra 2005 fram til i dag framgår det ikke hvilke beløp Märtha Louise faktisk har betalt for arbeidene på Hankø, eller hva som er gjort. I regnskapene er tvert i mot refusjonene til hoffet fra Märtha Louise slått sammen andre inntekter i en sekkepost.

Sekkeposten har de siste ti årene ofte vært på mellom 300 000 og 500 000 kroner.

Dagbladet spurte derfor Slottet hva slags arbeider hoffet har gjort på Hankø og hvor mye som er refundert for arbeidene fra Märtha Louise til hoffet.

Spørsmålene er ikke besvart.