Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

STORTINGET (Dagbladet): Hvor mange innvandrere i hver kommune forsørger seg selv? Hva tjener de? Hvor mye kriminalitet begår de? Er det mange barnevernssaker? Deltar de i frivillig arbeid? Er mange med innvandrerbakgrunn på krisesentrene?

Dette krever nå Frp å få vite.

Sylvi Listhaug har ledet Innvandrings- og integreringsutvalget i partiet og møter Dagbladet sammen med innvandringspolitisk talsperson Jon Helgheim.

Hver kommune skal få en årlig score basert på minst ti kriterier, som varierer fra om innvandrerne er selvforsørget, om de snakker norsk, til deltakelse i frivillig arbeid og opphold på krisesentre.

«Integreringsbaromenter» er ny-ordet. Det skal brukes til å avgjøre om integreringen lykkes, hvilke tiltak som virker - og hvor innvandrere skal bosettes.

- Hvis det viser seg at det går veldig bra med integreringen i Norge. Hva da?

- Men det gjør jo ikke det, sier Sylvi Listhaug, og fortsetter:

- Det er for å få vite hvordan det går. For dem som kommer til Norge er det utrolig viktig at vi legger til rette for at de lykkes. At de blir integrert og selvforsørget. Lykkes man ikke, fratar man innvandrerne muligheten til å lykkes i det norske samfunnet.

- Andre generasjons innvandrere gjør det bra i skole og utdanning og er fortsatt en ung befolkning man ikke vet ennå hvordan vil lykkes som gruppe i arbeidslivet?

- Det man måler på når man sier Norge gjør det bra er at man klarer å løfte andre generasjons innvandrere mye mer enn foreldrene sine. Isolert sett er det bra. Men det er fortsatt et for stort sprik mellom innvandrerbefolkningen og den øvrige befolkningen. God integrering er hvis det ikke er noen stor forskjell, sier Helgheim.

Innvandringsregnskapet

Innvandringsregnskap er et ord som har fulgt Fremskrittspartiet siden Øystein Hedstrøm kom med forslaget før valget i 1995.

Forslaget fikk flertall med Frp, KrF, Senterpartiet og Høyres stemmer og regjeringen fikk beskjed om «å presentere tall for kostnader og verdiskapning knyttet til flyktninger og innvandrere som er kommet til Norge».

Nå, 24 år seinere, er Frp på ballen igjen.

Innvandringsregnskap Få fram et fullstendig bilde av kostnadene knyttet til ikke-vestlig innvandring, asylinnvandring, flyktningeinnvandring

Årlig kriminalstatistikk etter innvandringskategori og landbakgrunn med samme detaljeringsnivå som Danmarks statistikk

Krav til større åpenhet om sentrale fakta på kriminalfeltet. Hvor det begås mest kriminalitet, hvilke områder som har størst opphopning av kriminelle, knivbruk, osv. skal publiseres for allmennheten

Kartlegging av «utsatte boområdet, gettoer i Norge etter mønster av tilsvarende kartlegging i Danmark

Det etableres et integreringsbarometer som måler integreringen ut fra flere kriterier og over tid.

Disse kriteriene vil være med integreringsbarometeret: Arbeidsdeltagelse og hvorvidt man er selvforsørget. Sosialhjelpsutbetalinger. Språkkunnskaper. Inntektsnivå. Utdanningsnivå. Kriminalitet. Barnevernssaker. Deltagelse i frivillig arbeid. Barnas deltakelse i fritidsaktiviteter Opphold på krisesentre

Brochmann-utvalgene har vist at en ikke-vestlig innvandrer koster over fire millioner kroner over et livsløp, et tall som ifølge Helgheim aldri hadde blitt presentert uten Frp.

Men det er ingen tvil om at tallet er for lavt, skal vi tro duoen Listhaug og Helgheim.

- Mer enn 45 milliarder

Danskene har laget «det ultimate» regnskapet der finansdepartementet har fulgt hver post på statsbudsjettet fram til sluttbruker. Sluttsummen tilsvarer 45 milliarder norske kroner.

For å sette det i perspektiv. Hele budsjettet til Kjell Ingolf Ropstads barne- og familiedepartement er på 48 milliarder i 2019. Det inkluderer barnetrygd (14,9 mrd), barnevern (8,7 mrd), foreldrepenger (20,4 mrd) og kontantstøtte (1,8 mrd). Blant annet.

- Jeg tror helt sikkert at Norge bruker mer penger enn Danmark. Vi har høyere kostnadsnivå, større innvandrerbefolkning og innvandrerne har vært kortere tid i Norge, sier Sylvi Listhaug til Dagbladet.

Som eksempel trekker Listhaug fram at Norge har nesten like mange innvandrere fra Somalia (43.000) som Danmark har fra Afrika til sammen (46.000).

- Er det grunn til å tvile på at innvandringen koster Danmark 45 milliarder i året?

- Tallene er bunnsolide, sier Helgheim.

Stortingsrepresentant Per Sverre Kvinlaug fra Frps regjeringskompis KrF ønsker ikke integreringsbarometeret Listhaug og Helgheim tar til orde for.

- Gjennom de offisielle statistikkene har vi rikelig tilgang på tall som viser utfordringer og forbedringspotensiale. Vi er ikke tjent med nok et byråkratisk virkemiddel det ikke er behov for, slik dette barometeret vil være, forteller han Dagbladet.

- Må få fram fakta

- Hvor mye mener dere Norge bruker?

- Problemet er at det er mange gjetninger. Vi må få fram fakta.

- Et tall som er referert på innvandringskritiske nettsider er 250 milliarder kroner i året. Hva tenker dere om det tallet?

- Det er et teoretisk regnestykke. Dersom innvandrerbefolkningen bidrar med halvparten av verdiskapingen og konsumerer det dobbelte av offentlige tjenester sammenliknet med majoritetsbefolkningen, sier Helgheim.

- Tror dere det er i nærheten?

- Vi tror det er vesentlig høyere enn i Danmark. Men vi vil avvente offisielle tall.

- Men er det over 100 milliarder?

- Jeg tror innvandringen til Norge er dyrere enn de fleste vil være klar over, sier Helgheim.

Det er i det hele tatt mye man ikke vet om hvordan innvandringen og integreringen går i Norge, skal vi tro Frp. Til tross for at de har sittet med regjeringsmakten i snart seks år og hatt partileder Siv Jensen som finansminister - med ansvar for SSB - i hele perioden.

- Vi står fortsatt alene om å ønske å få fram realitetene. Enda etter 24 år er vi alene - dessverre, sier Listhaug på spørsmål om hvorfor ikke Frp har fått til dette. Hun viser også til at Brochmann-rapportene har kommet.

- Kasseapparatmentalitet

Sentrumskameratene KrF og Venstre ønsker ikke regnskapet regjeringspartner Frp tar til orde for.

- I disse debattene er det normalt at Frp er helt ute av fokus. Og særlig nå som det nærmers seg deres landsmøte, sier Venstres Abid Raja.

- Og slik jeg kjenner kommuner rundt om i Norge så gjøres den svært iherdig innsats for integrering. Frp burde heller heie på kommunene og innbyggere som gjør en helhjertet innsats. Ellers forholder jeg med til Granavolderklæringen. Og der åpnes det ikke for «kasseapparatmentalitet» om mennesker, sier Raja til Dagbladet

- Gjennom de offisielle statistikkene har vi rikeling tilgang på tall som viser utfordringer og forbedringspotensiale. Vi er ikke tjent med nok et byråkratisk virkemiddel det ikke er behov for, slik dette barometeret vil være, forteller Per Sverre Kvinlaug (KrF) til Dagbladet.

«Oss og dem»

- Frykter dere at nordmenn kommer i mindretall i Norge?

- Det viser befolkningsframskrivingen. Det er litt avhengig av hvordan du regner, men setter du en strek og regner med etterkommere av innvandrere, så vil det skje, sier Helgheim.

- Er det et problem?

- Hvis de som kom til Norge tilpasset seg norske lover, regler og verdier, og hadde fungert i samfunnet slik som alle oss andre, så hadde ikke det vært et problem. I utgangspunktet er det ikke etnisiteten som er problemet. Problemet er at samfunnet vårt blir endret i et veldig høyt tempo fordi vi får inn personer som ikke respekterer våre lover, regler og verdier. Som undertrykker jenter og ikke respekterer ytringsfrihet, religionsfrihet, og som ikke bidrar med like mye gjennom arbeid, svarer Listhaug.

- Du sier «oss og dem»?

- Ja, men mange av innvandrerne er en del av «oss»! De respekterer våre lover og regler og bidrar, sier Listhaug.

- Så «dem» er de som ikke blir integrert?

- Ja. Og de er et problem. Vi må ta innover oss at ikke alle som kommer fra sånne samfunn tilpasser seg vårt samfunn. Jo flere vi får av dem, desto større blir problemet. Det er faktisk et større problem enn kronene og ørene, sier Listhaug.

Jon Helgheim legger til:

- Alle snakker om «oss og dem». Det er bare når vi gjør det at det ikke er greit.