KRISE: I en gradert rapport slår forsvarssjefen fast at han ikke er i stand til å mobilisere Forsvaret i krise og krig. Beredskapen i Hæren, Heimevernet, Luftforsvaret og Cyberforsvaret får alle strykkarakter.

BEREDSKAP

Det norske Forsvaret har ligget nede for telling i flere år. Til tross for at forsvarssjef Haakon Bruun-Hanssen fikk bevilget 49,1 milliarder kroner i 2016, var han ikke i stand til å få hoveddelen av Forsvarets soldater, materiell og systemer til å fungere.

Ved utgangen av 2016 kunne bare deler av Forsvaret mobiliseres innenfor gitte varslingstider. Og det Forsvaret som kunne stables på beina, ville bare vært i stand til å kjempe i en kort periode. Det kommer fram i et gradert dokument Klassekampen har fått tilgang til, der Bruun-Hanssen gir følgende beskrivelse av Forsvarets operative evne:

«Forsvarssjefen vurderer Forsvarets operative evne til mindre god, på grensen mot ikke tilfredsstillende ved utgangen av 2016. Den samme vurderingen har vært gitt siden utgangen av 2014.»

Forsvarets langtidsplan: • I fjor høst ble regjeringens nye langtidsplan for Forsvaret vedtatt med støtte fra Ap. • Planen legger økonomiske føringer for de neste fire årene, men har også tatt inn investeringer og økonomi i et 20 års perspektiv. • I planen legges det opp til store investeringer i kampfly, ubåter, maritime overvåkingsfly og luftvern. Samtidig er Hæren og Heimevernets skjebne satt på vent fram til høstens statsbudsjett.

Sterkt redusert forsvar

Rapporten med tittelen «Forsvarssjefens resultat- og kontrollrapport for 2016» er stemplet som konfidensiell, og inneholder forsvarssjef Haakon Bruun-Hanssens vurdering av Forsvarets beredskap og operative evne ved utgangen av 2016. Her legger forsvarssjefen ingenting imellom i sin dom over den norske forsvarsevnen:

• Beredskapen i Hæren, Luftforsvaret, Heimevernet, Cyberforsvaret, Forsvarets sanitet og Forsvarets logistikkorganisasjon vurderes å være «ikke tilfredsstillende». Dette er den dårligste av fire mulige karakterer. Forsvarets spesialstyrker er den eneste delen av Forsvaret som får karakteren «god».

• Forsvaret er «ute av stand» til å mobilisere «innenfor klartider fastslått av Forsvarsdepartementet og i henhold til Forsvarssjefens operative krav».

• Sentrale deler av Forsvaret er «tynt bemannet og har lav utholdenhet» og vil derfor bryte sammen etter kort tid i en krise eller krig.

• Rapporten viser til at Forsvarsdepartementet har satt av 2,4 milliarder kroner for å dekke inn et vedlikeholdsetterslep de neste fire årene. Det er ikke nok for å dekke hele etterslepet, som er beregnet til i underkant av 3 milliarder kroner.

«Den manglende evnen springer hovedsakelig ut fra utfordringer knyttet til kompetansemangler og mangel på personell i styrkestrukturen, materiellmangler, gammelt materiell, mangel på reservedeler og etterslep på vedlikehold som igjen har medført en mindre god treningsstandard. Dette betyr at strukturelementer ikke blir tilgjengelige som planlagt og mangler utholdenhet som forutsatt i det fellesoperative planverket, noe som sterkt kan redusere effekten av den innsatsen Forsvaret skal kunne levere i krise og krig», heter det i rapporten.

Taus om forsvarsevnen

Klassekampen har spurt forsvarssjefen om situasjonen har bedret seg siden rapporten ble skrevet ved utgangen av 2016. Han ønsker ikke å svare på Klassekampens spørsmål og viser til at Forsvaret ikke kommenterer gradert informasjon.

Forsvarssjefen vil heller ikke svare på et direkte spørsmål om Forsvaret i dag er i stand til å forsvare Norge.

«Vi kommenterer ikke en gradert rapport. Generelt kan vi si at Forsvarssjefen de siste årene har vært tydelig på utfordringer knyttet til Forsvarets reaksjonsevne og utholdenhet. Han anbefalte en økonomisk styrking og fikk dette gjennom den vedtatte langtidsplanen. Forsvaret er nå i ferd med å implementere tiltak som skal bedre situasjonen i Forsvaret», skriver forsvarssjefens pressetalsmann Sven Halvorsen i en e-post.

Øvelse vedlikehold

Et slikt tiltak er «Øvelse vedlikehold», der Forsvaret gjennom våren og sommeren har gjennomført et skippertak for å sette i stand kjøretøy, våpen og materiellsystemer.

«På noen intense uker i vår og i sommer har ‘Øvelse vedlikehold’ hevet beredskapen til de norske styrkene betraktelig», skriver Forsvaret selv i en pressemelding om øvelsen.

Også i den graderte rapporten Klassekampen har fått tilgang til, gir forsvarssjefen uttrykk for svak optimisme for framtida.

«De økte bevilgningene til Forsvaret i budsjettet for 2017, vil gi en noe forbedret operativ evne mot slutten av året. De planrammene som er lagt for 2018–2020, vil bedre den operative evne til god, basert på fastsatte klartider for 2017», heter det i rapporten.

Men til tross for at det nå er satt av penger til vedlikehold og beredskapslagre, vil dette bare dekke 80 prosent av det identifiserte vedlikeholdsetterslepet.

Kan ikke kommunisere

I fjor høst ble regjeringens langtidsplan for Forsvaret vedtatt med Arbeiderpartiets støtte i Stortinget. Planen legger føringene for Forsvarets økonomi og investeringer de neste 20 årene, men i den vedtatte planen er Hæren og Heimevernet utelatt. Deres skjebne skal i stedet avgjøres etter at regjeringen har fått en endelig anbefaling fra en pågående utredning av landmakten.

I resultat- og kontrollrapporten for 2016 gjør forsvarssjefen det klart at situasjonen i Hæren og HV er kritisk.

Hæren mangler utstyr, reservedeler, forsyninger, og er svekket av «enkelte kritiske personellvakanser». Brigade Nord, som utgjør kjernen i Hæren, mangler høygradert samband som gjør dem i stand til å kommunisere med Forsvarets operative hovedkvarter (FOH) i krise eller krig.

Ifølge forsvarssjefens rapport innebærer sambandsmangelen en «risiko for at avdelingen ikke er i stand til å kunne lede og gjennomføre brigadeoperasjoner», eller «være interoperabel med FOH, øvrige taktiske kommandoer og allierte avdelinger».

Problemet med høygradert kommunikasjon er planlagt løst fra 2018, men «slik prosjektet er finansiert i dag vil 60 prosent av Hærens behov dekkes».

Hæren mangler også luftvern, antallet tilgjengelige panservogner av typen M113F3 er svært lav, og leveransen av oppklaringsvognen CV90 «er forsinket med 28–30 måneder til tidligst mai 2019».

Samlet sett vurderes Hærens materiellberedskap som «ikke tilfredsstillende», der «konsekvensen er redusert operativ evne for brigaden».

siment@klassekampen.no

kjetils@klassekampen.no