Nye regler skal gjøre det enklere å stanse norske nettpirater

Kulturdepartementet legger snart frem forslag til endringer i åndsverksloven.

- For meg handler det om tilgjengelighet. Det er veldig enkelt å laste ned siste episode av en serie på Internett, forteller Pia til Aftenposten. Hun har bedt om at etternavnet hennes ikke publiseres. Morten Uglum

29. jan. 2013 21:58 Sist oppdatert 31. januar 2013

Det kan bli lettere å overvåke og å få utlevert personopplysninger fra Internett-leverandørene. Nettsteder som The Pirate Bay skal muligens blokkeres.

Dersom forslagene fra Kulturdepartementet går gjennom, får film— og musikkbransjen noen av verktøyene de har etterlyst.

Tidligere måtte rettighetshaverne ha konsesjon for å overvåke fildelerne og lagre informasjon om adressen til datamaskinen der en fil ble lastet ned. Dersom forslaget forblir uendret, trenger ikke bransjen å be om lov for å gjøre dette. Det skal bli enklere å få utlevert informasjon om hvem som står bak IP-adressen der det er begått et lovbrudd. Abonnenten skal ifølge høringsnotatet ikke få beskjed om dette før etter én måned.

Det åpnes også for at nettsteder som åpenbart og i stort omfang lar brukerne laste ned opphavsrettsbeskyttede filer skal kunne blokkeres.

Vil sende brev

Men et av ønskene fra bransjen er Kulturdepartementet skeptiske til. Så godt som alle rettighetshaverne etterlyser en mulighet til å sende en advarsel til de som deler filer ulovlig. Dette skal gjøres ved at de selv tar kontakt med internettleverandøren, som videresender en advarsel til den som eier abonnementet. Uten at rettighetshaverne får vite hvem det dreier seg om.

Advokatfirmaet Simonsen Vogt Wiig har inntil nylig vært de eneste som har drevet med overvåking av norske fildelere. Etter at de mistet konsesjonen i fjor har det vært fritt frem for de som laster ned og deler filer ulovlig på Internett. Advokat Rune Ljostad er glad for forslaget fra Kulturdepartementet, men mener at den såkalte brevmodellen ville vært et viktig tiltak i tillegg til de andre forslagene.

Les også Kun én mann jobber med å overvåke norske fildelere

— Vi mener at det er bedre å kunne informere for å stanse det på den måten, enn at noe skal kunne få fortsette og eventuelt vokse i omfang slik at man må reagere på andre måter. Det er ikke ønskelig å komme i en situasjon der man må gå til søksmål. Det har sin funksjon, men da typisk i de mest alvorlige tilfellene, sier Ljostad.Det mener også Sveinung Golimo, produsent i Filmkameratene.

— Jeg skulle veldig gjerne sett at det ble lagt opp til en brevmodell der rettighetshaverne ikke trenger å vite hvem som foretar krenkelsene, men at man likevel får varslet de som bryter loven. Det vil også kunne brukes til å plukke ut de som er de største lovbryterne, sier Golimo.

Laster ned serier

Pia, en kvinne i 40-årene, laster ned episoder av serier ulovlig. Fra en leilighet sentralt i Oslo kan hun få de siste episodene av seriene hun følger med på i USA i løpet av fem minutter, kort tid etter at de har hatt premiere på amerikansk TV.

- For meg handler det om tilgjengelighet. Det er veldig enkelt å laste ned siste episode av en serie på Internett, i stedet for å vente et halvt år på at den kommer til Norge, forteller hun til Aftenposten.

Hun har bedt om at etternavnet hennes ikke publiseres.

15 prosent laster ned

En undersøkelse fra Handelshøyskolen BI fra høsten 2011 viste at 15 prosent av befolkningen har benyttet seg av gratis nedlasting av TV-serier og film på Internett, de fleste av disse uten samtykke fra opphavsmannen.

Dersom endringene i åndsverksloven blir vedtatt kommer ikke Pia til å slutte å laste ned TV-serier.

— Jeg tror jeg bare fortsetter. Jeg føler jeg allerede har betalt for det, jeg kan jo se det på TV hvis jeg vil. Jeg har råd til å betale, men det handler om at det er enkelt. Og hvorfor tar det så lang tid før de siste episodene kommer til Norge? spør hun.

Les også Nei til pirat-moralisme!

Hun tror heller ikke at hun vil slutte å laste ned serier ulovlig dersom nettstedet hun vanligvis bruker blir blokkert.

— Da søker jeg bare etter en omvei på Google, eller så kan jeg bruke en annen tjeneste. Det finnes også søkemotorer som lar deg søke gjennom flere tjenester.

- Ville du sluttet hvis du fikk et brev med en advarsel?

— Ja, da ville jeg sluttet på dagen. Det høres greit ut med et slikt brev, da får man vite at noen følger med, sier hun.

Skal ta de verste

I USA har bransjen valgt å gå aggressivt til verks ved å håndplukke personer de mener vil virke avskrekkende for andre. Alenemoren Jammie Thomas ble i 2009 dømt til å betale 12 millioner dollar for å ha lastet ned 24 sanger.

Slike tilstander vil det trolig ikke bli i Norge. Rune Ljostad i Simonsen Vogt Wiig er mest glad for muligheten til å blokkere nettsteder.

- Vil de som laster ned ulovlig i mindre omfang måtte bekymre seg?

— Det jeg kan si er at rettighetshavere i Norge alltid har prioritert de mest alvorlige krenkelsene. En ønsker også å forebygge krenkelser fremfor å måtte reparere i ettertid. Vi er ute etter å blokkere tjenester der det foregår krenkelser av opphavsretten i stort omfang, som The Pirate Bay. Det er prioritet nummer én for rettighetshaverne, sier Ljostad til Aftenposten, og viser til filmbransjen som eksempel.

- I sakene hvor det er mulig å finne den opprinnelige kilden for at filmen ble gjort tilgjengelig ulovlig på Internett, er jeg ganske sikker på at det vil være interessant å reagere overfor denne kilden.

— Jeg mener det har liten hensikt at man kjører store, kostbare rettssaker mot enkelte privatpersoner. Men vi er skuffet over at politiet ikke i større grad følger opp krenkelsene. Jeg synes det hadde vært mer hensiktsmessig at politiet hadde håndtert denne typen ting med bøtelegging, fremfor rettsprosesser, sier Golien i Filmkameratene.

Fakta Ny åndsverklov Stortinget har vedtatt følgende:Rettighetshavere skal selv kunne registrere IP-adresser som blir benyttet til å krenke opphavsretten. De trenger ikke konsesjon, men må melde fra til Datatilsynet.Loven åpner for å blokkere tilgangen til nettsteder der opphavsbeskyttet materiale blir gjort tilgjengelig i «stort omfang».En norsk domstol må komme med en kjennelse for utlevering av personlig informasjon knyttet til IP-adresser, eller blokkering av et nettsted.En IP-adresse fungerer omtrent som et telefonnummer. Alle datamaskiner kobler til internett har en egen IP-adresse, som ikke nødvendigvis er den samme hver gang.Loven trådte i kraft 1. juli. Vis mer