Miljoonan suomalaisen siirtyminen yhtäkkisesti etätyöhön on varsinainen happotesti johtamiselle, sanoo Maanpuolustuskorkeakoulun suorituksen johtamisen ja työyhteisön konfliktinhallinnan dosentti Pia Lappalainen.

Lappalaisen mukaan suomalaisia pomoja on valmennettu viime vuodet valmentavaan otteeseen ja voimaannuttavaan makromanageeraamiseen eli suurten linjojen johtamiseen, mutta koronan myötä työpaikoille tulikin raju ja pakotettu muutos. Monet eivät nyt näe alaisiaan kuin videokuvana.

Nykytilanteessa luottamuksen rooli korostuu. Lappalainen tietää, että esimieheltä vaaditaan uusia keinoja huolenpidon, arvostuksen ja kiinnostuksen osoittamiseen ilman, että se alkaa joistakin työntekijöistä tuntua kyttäämiseltä. Ja se on vaikeaa.

– Ongelman tekee hankalammaksi se, että alaiset kokevat saman toiminnan eri tavoin. Yksi kokee esimiehen esittämän ajatuksen yhteisestä viikkokahvihetkestä Teamsissä nostattavana yhteishengen kohottajana, toinen keinona kontrolloida ja kytätä.

Esimiehen kyttääminen on yksi yleisimmistä työpaikan konfliktien aiheista. Monet riidat liittyvät juuri pomon mikromangeeraamiseen.

– On toki paljon työntekijöitä, jotka myös arvostavat ja tarvitsevat sitä, Pia Lappalainen muistuttaa.

Kiristynyt pinna näyttää kirjoitettuna pahalta

Kun pomo ja alaiset eivät näe eivätkä kohtaa toisiaan jatkuvasti, lisääntyy kirjoitettujen viestien määrä. Ja kirjoitettujen viestien mukana kasvaa riski väärinymmärrykseen. Vähänkin arkaluontoiset asiat kannattaa Lappalaisen mukaan hoitaa soittamalla.

– Kiireessä ei kannata roiskaista viestejä menemään, eikä hymiöillä saa anteeksi tökeröä sävyä.

Pia Lappalainen toimii myös LUT-yliopiston esimiesviestinnän dosenttina. Hän neuvoo nyt panostamaan positiiviseen ja työn iloa lisäävään viestintään. Kaikille sopivista viestintätavoista ja -ajoista kannattaa sopia yhdessä.

– Työntekijöillä on tapana vastata positiivisiin odotuksiin positiivisesti, eli luottamus yleensä lisää tehollista työaikaa.

Työajasta voi kuitenkin tulla etätyössä myös ongelma. Lappalainen tietää, että monet kokevat kiitollisuutta mahdollisuudesta etätöihin ja suostuvat entistä enemmän työn venymiseen vapaa-ajalle.

– Esimiesten olisi hyvä käydä keskustelua tiimiensä kanssa siitä, mikä riittää, mikä kelpaa, ja todeta selkeästi, mitä odottavat ja mitä eivät odota.

Aivotyötä tekevien etätyöläisten työhyvinvointia on vaikea seurata. Jos esimiehen johtamistyyli on vetäytyvä, vastuuta väistelevä ja asioita hoitamatta jättävä, niin vaikeuksia on tiedossa. Ongelmia ei voi etänäkään lakaista maton alle.

Kysy paljon ja tarkenna positiivista palautettasi – Lue tästä hyvän esimiehen ohjeet Esimiehen ei tarvitse olla karismaattinen, kaunopuheinen tai superälykäs. Riittää, että pomo on konkreettinen maanläheinen ajattelija, joka puuttuu rohkeasti asioihin. Tässä Pia Lappalaisen ohjeet esimiehille: tunne alaisesi

käy keskustelua siitä miten parhaiten voit tukea juuri häntä

viritä jatkuvaa keskustelua tiimisi kanssa siitä, miten voisit palvella heitä paremmin

rohkaistu kysymään, mitä he arastelevat sinulle kertoa

kysy suoraan, mitä he toivovat sinun muuttavan toimintatavoissasi

ala viestiä asioita entistä suoremmin, niin et kohta joudu itsekään arvailemaan heidän toiveitaan

kohdenna ja tarkenna positiivista palautettasi, jotta se on uskottavaa

suhtaudu hyväntahtoisesti ja usko hyvään - kohta sinunkin tekemisiäsi tulkitaan hyvinpäin Lähde: Pia Lappalainen, suorituksen johtamisen ja työyhteisön konfliktinhallinnan dosentti, Maanpuolustuskorkeakoulu

Suomalainen työelämä ei palaa ennalleen

Pia Lappalainen on varma, että suomalainen työelämä ei palaa enää koronaa edeltävään aikaan eikä tapaan.

Kun asiat hoituvat näinkin, ovat monet pienet firmat alkaneet kyseenalaistaa, tarvitaanko koko konttoria enää muuhun kuin ihmisten perehdyttämiseen ja toisiinsa tutustuttamiseen.

– Virtuaalityön metodit saattavatkin istahtaa mukavasti suomalaiseen sieluun. Henkilökohtainen tila on varmistettu kotikonttorilla, kukaan ei enää tuppaa työpöydän viereen notkumaan ja juttelemaan jonninjoutavia, vaan nyt työaika on selkeämmin hallussa.

Lappalainen mainitsee, että suomalainen työkulttuuri saattaa näissä oloissa olla suuri vahvuus kansainvälisestikin. Suomalaisistahan on esitetty stereotypioita, että emme olisi kauhean valmiita fyysisiin kohtaamisiin.

Mutta suomalaisia on arvioitu vanhan maailman mukaan. Maailman, jossa äänessä on ollut small-talk ja kevyt rupattelu. Ja sen ovat hallinneet muut. Nyt eletään uutta aika.

– Jotain suomalaisten sydämissä on sellaista, mikä pääsee nyt kukoistukseen. Ajatus siirtyy ilman, että tarvitsee toista katsoa silmästä silmään. Ihan kuin suomalaiset olisivat odottaneet tätä hetkeä, jolloin koko maailma alkaa suhtautua vakavasti johonkin asiaan, Maanpuolustuskorkeakoulun suorituksen johtamisen ja työyhteisön konfliktinhallinnan dosentti Pia Lappalainen sanoo.

Lue myös:

Uutta tietoa johtamisesta: Hyvä pomo antaa palautetta muustakin kuin työn tuotoksista – ”Sinä olet se liima, joka pitää tiimin yhdessä”

Työriidan etäsovittelua makuuhuoneesta, kapellimestari pääsi hakkaamaan halkoja – näin eri alojen ammattilaiset selviävät eristyksissä

Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon kello 23.00:een asti.