Taloustutkimuksen tekemän kyselyn mukaan 63 prosenttia suomalaisista haluaisi, että ruotsin kieli olisi vapaavalintainen kouluaine. 29 prosenttia vastaajista pitäisi ruotsin pakollisena oppiaineena. RKP:ta ja vihreitä lukuun ottamatta kaikkien puolueiden kannattajien enemmistö muuttaisi ruotsin kielen vapaaehtoiseksi aineeksi. Selkeimmin ruotsin pakollisuutta vastustavat perussuomalaiset ja SDP:n kannattajat.

Enemmistö suomalaisista haluaisi muuttaa ruotsin vapaavalintaiseksi kouluaineeksi. Taloustutkimuksen tekemän kyselyn mukaan 63 prosenttia vastanneista haluaisi ruotsista vapaavalintaisen kouluaineen. 29 prosenttia pysyisi nykykäytännössä eli pitäisi ruotsin pakollisena oppiaineena.

RKP:ta ja vihreitä lukuunottamatta kaikkien puolueiden kannattajien enemmistö vastaajista kannatti ruotsin kielen muuttamista vapaaehtoiseksi. Selkeimmin (76 prosenttia) muutosta haluavat perussuomalaisten kannattajat, mutta lähes yhtä suuri osa (73 prosenttia) SDP:n kannattajista luopuisi ruotsin kielestä pakollisena oppiaineena.

RKP:ta äänestävistä kaikki halusivat säilyttää nykykäytännön. Toiseksi eniten ruotsin kielen pakollista opiskelua puoltavia löytyi vihreitä äänestävien joukosta. Heistä 55 prosenttia haluaa pitää ruotsin opiskelun pakollisena.

Kokoomuksessa tilanne 54-41

Kokoomusta äänestävät ihmiset jakautuivat mielipiteineen tasaisemmin. Heistäkin hieman yli puolet (54 prosenttia) kannattaisi ruotsin opiskelun muuttamista vapaavalintaiseksi . 41 prosenttia pitäisi ruotsin pakollisena oppiaineena.

Keskustan kannattajista 67 prosenttia oli vapaavalintaisuuden kannalla.

Kristillisdemokraatteja äänestävistä moni ei osannut valita kantaansa. Ruotsin kielen haluaisi säilyttää pakollisena ainoastaan neljä prosenttia vastanneista, mutta 28 prosenttia ei osannut sanoa mielipidettänsä kysymykseen.

Vasemmistoliiton kannattajista 61 prosenttia haluaisi ruotsin kielestä vapaavalintaisen kouluaineen.

Koulutus selittää

Kantaa ruotsin kielen opiskelusta kysyttiin 1003 suomalaiselta. Heille esitettiin kysymys, pitäisikö ruotsin kielen olla vapaavalintainen kouluaine. Kysymys kysyttiin vain sellaisenaan, pelkistetysti ja yksinkertaisesti.

Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö Juho Rahkonen selittää perussuomalaisten ja sosiaalidemokraattien erottautumista sillä, että molempien puolueiden kannattajissa on paljon teollisuustyöntekijöitä ja työväenluokkaa.

- Tällaisissa teollisuustyöntekijäammateissa työskentelevät eivät ehkä näe ruotsin kielessä sellaista hyötyä, mitä korkeammin koulutetut näkevät. Ja sen takia SDP:n ja perussuomalaisten kannattajissa pakkoruotsin vastustus on suurinta, Rahkonen huomattaa.

- Toisaalta edes korkeastikoulutetuissa enemmistö ei ole sitä mieltä, että ruotsin kielen pitäisi olla pakollinen oppiaine, hän lisää.

Kyselyn virhemarginaali on 3 prosenttiyksikköä suuntaansa. Vastaajista 60 prosenttia ilmoitti puolueen, jota olisi äänestänyt kyselyn tekohetkellä.