Tästä on kyse Turun keskiaikaisen kaupungin raunioita saatiin esiin vuonna 1995 tehdyissä mittavissa arkeologisissa kaivauksissa. Ne ovat nähtävillä Aboa vetus -museossa, Aurajoen rannassa

Museon viereisellä tontilla toimivan Katedralskolanin tontilla on tehty kaivauksia nyt kolmisen vuotta. Liikuntasalin alta on saatu esiin kahden kivitalokokonaisuuden osia ja vanhaa katua

Koulurakennus on suunniteltu paalutettavaksi, mutta paalutus tuhoaisi keskiaikaisia rakennelmia

Nyt on ratkaistava, tehdäänkö paalutus vai halutaanko vanhat rakenteet tuoda yleisön nähtäviksi

Turku on päättänyt perustaa kaupunkiin Historian museon, jonka osaksi nyt paljastuneet rakenteet sopisivat hyvin

– Taas kerran huomataan, että meillähän on ihan ikioma Turun palon jälkeinen Pompeji, hehkuttaa arkkitehti Benito Casagrande edessämme avautuvista arkeologisista kaivauksista.

Casagrande on intoillut Turun Pompejista jo vuosikymmeniä, ja Katedralskolanin kaivauksilla hänen innostuksensa tarttuu helposti.

Näkymä on jossain määrin järjenvastainen. Nykyaika tuntuu leijuvan ilmassa, kun peruskorjauksessa olevan liikuntasalin lattia on poissa. Koripallotelineet ovat yhä seinillä, kuten myös myrkynvihreiksi maalatut lämpöpatterit. Pesuhuoneessa suihkut ja vaatenaulakot nuokkuvat historian yllä.

Puuttuvan lattian tilalla avautuu näkymä satojen vuosien taakse, keskiaikaiseen Turkuun.

Keskiaikaisen valtaväylän varrella

Aboa Vetus -museon (siirryt toiseen palveluun) viereisellä Katedralskolanin tontilla on tehty kaivauksia nyt kolmisen vuotta. Koulun liikuntasalin alta on saatu esiin kahden kivitalokokonaisuuden osia ja vanhaa katua.

Salin lattian alta tehdyt löydöt eivät tulleet arkeologiryhmälle yllätyksenä. Samanlaisia rakenteita on tullut vastaan jo aiemmissa kaivauksissa muun muassa koulun pihalla.

Katedraalikoulun liikuntasalin alta paljastuneita raunioita. Jouni Koutonen / Yle

Vanhan kartta-aineistonkin pohjalta oli tiedossa, että kaivauskohteessa Aurajoen törmällä, kivenheiton päässä Turun tuomiokirkosta on sijainnut kaksi ilmeisen äveriään väen asuttamaa kivitaloa.

– Yllätys oli, että nämä ovat säilyneet näin hyvin. Kun nykyistä liikuntasalia rakennettiin 1900-luvun alussa, arkeologi Juhani Rinne sai näistä ensimmäisiä havaintoja, ja nyt kuva on tarkentunut, toteaa Muuritutkimuksen kaivausjohtaja Kari Uotila.

Tämä kadunpinta on 1700-luvulta. Sen alla on aikakapselina säilyneet vanhemmat kerrokset aina 1300-luvulle asti. Kari Uotila

Olemme saman keskiaikaisen kadun varrella, joka kulkee naapurissa sijaitsevan Aboa Vetus -museon halki.

– Koulun pihan puolella on kivetty katu, Luostarin jokikatu. Sitä ovat reunustaneet kaksi laajaa kivitalokokonaisuutta, joiden yläosia nyt on saatu näkyviin, kertoo Uotila.

Luostarin jokikatu kulkee liikuntasalin alla. Jouni Koutonen / Yle

Kari Uotilan mukaan Luostarin jokikatu on vanhinta Turkua. Liikuntasalin lattian alla piilotellut kivetty katu on oikeastaan nuorin versio aikakautensa valtaväylästä.

– Tämä kadunpinta on 1700-luvulta. Sen alla on aikakapselina säilyneet vanhemmat kerrokset aina 1300-luvulle asti.

Jo kesällä koulun pihalla tehdyissä kaivauksissa päästiin ennen asutusvaihetta olleeseen peltokerrokseen. Kari Uotilan mukaan on todennäköistä, että sama kerrostuma löytyy myös kadun rakenteiden alta.

Holveja, portaikkoja, käytäviä...

Kaivauksilta on kärrätty satoja kuutioita täyttömaata pois, ja rakennusten rauniot holvikellareineen ovat pitkästä aikaa päässeet päivänvaloon. Kaivauksissa on edetty puolisentoista metriä alaspäin, osassa rakennelmia jo lattiatasoon.

Kari Uotilan mukaan joitakin holveja on sorrutettu vuoden 1827 Turun palon jälkeen.

– Nämä ovat noin 2,5 metriä korkeita kellariholveja, joita on palon jälkeisen kaupungin uudelleenrakentamisessa rikottu. Esillä on tällä hetkellä kahden ison talon kymmenkunta erilaista holvirakennetta, lisäksi portaikkoja ja käytäviä.

Kaikki näin hyvin säilyneet rauniot ovat mielestäni uskomattomia aarteita, jotka pitää ehdottomasti saada ihmisten koettaviksi. Benito Casagrande

1700-luvulta peräisin oleva kartta-aineisto kertoo paikalla sijainneista kahdesta isosta kivitalosta. Koska kaivauksilla on paljastunut myös hieman rakennusten ensimmäisen kerroksen osia, pystyvät arkeologit Kari Uotilan mukaan päättelemään jotain myös asuintiloista.

– Esimerkiksi yhdestä huoneesta on juuri paljastunut uuninperustus. Voimme siis arvella sen olleen lämmitetty huonetila.

Suunnitelmat voivat vielä elää

Kaivaukset jatkuvat vielä kuukauden ajan. Arkeologien tavoitteena on päästä Museokeskuksen toimeksiannon mukaisesti lattiatasoon asti.

Sen jälkeen on tarkoitus aloittaa liikuntasalin paalutustyöt. Rakennus on pahasti vajonnut etenkin niiltä osin, jotka eivät lepää keskiaikaisten kivimuurien päällä.

Katedraalikoulun liikuntasalin lattian alta paljastuu 1300-luvun Turku. Jouni Koutonen / Yle

Kaivausjohtaja Kari Uotilan mukaan ryhmä työskentelee tulevaa paalutusta ajatellen, mutta on mahdollista, että suunnitelmat vielä muuttuvat.

– Pitkään on ollut mahdollisuus, että rauniot jäisivät tähän. Siksi emme ole lähteneet kaivamaan esimerkiksi Luostarin jokikatua. Sekin pitäisi kaivaa pois, ennen kuin paalutus voidaan toteuttaa. Kaivamme nyt niin, että tähän voi toteuttaa museon, jos joku jossain niin päättää.

800-vuotisjuhla tulossa – säilyykö historia?

Ongelmana on, että paalutus vääjäämättä tuhoaisi myös keskiaikaisia rakennelmia. Arkkitehti Benito Casagranden mielestä sitä ei pitäisi päästää tapahtumaan, eikä raunioita saisi peittää uudelleen maan poveen.

– Tämä on hirvittävän merkittävä löytö. Kaikki näin hyvin säilyneet rauniot ovat mielestäni uskomattomia aarteita, jotka pitää ehdottomasti saada julkisesti näytteille ihmisten koettaviksi. Pikkuhiljaa aletaan ymmärtää, kuinka iso ja komea kaupunki Turku on ollut 1300-luvulla, hehkuttaa Benito Casagrande.

Arkkitehti Benito Casagrande ja kaivausjohtaja Kari Uotila. Jouni Koutonen / Yle

Kymmenen vuoden kuluttua juhlitaan Turun 800-vuotisjuhlia, ja Casagranden mielestä vanhaa Turkua täytyy tuolloin olla paljon nykyistä enemmän kaupunkilaisten ulottuvilla.

– Olemme riittävästi häivyttäneet kaupungin vanhaa identiteettiä katukuvasta. Nyt nämä aarteet täytyy saada vanhan kaupungin historian kunnioittamiseksi julkisesti nähtäville.

Casagrande: Paaluttamiselle löytyy vaihtoehto

Arkkitehti Benito Casagranden mielestä ei olisi ongelma eheyttää liikuntasalin sokkeleita ilman paalutusta injektoimalla ne yhteen. Niin hän on toiminut oman talonsakin kanssa Aurajoen vastarannalla, Vähätorilla.

Katedralskolanin oppilaat pääsisivät yhä heittelemään koreja, vaikka lattiaa korotettaisiin hieman. Ilmeisesti energiansäästösyistä rakennettu välikatto voitaisiin poistaa liikuntasalista, ja Casagranden mukaan happea riittäisi vaikka minkälaiseen jumppaamiseen.

Historiallisen identiteetin nostamiseksi meidän täytyy saada elämää Turun tuomiokirkon ympärille. Benito Casagrande

Jos rauniot jätettäisiin näkyville, vaatisivat ne Kari Uotilan mukaan perusteellisen konservoinnin. Benito Casagranden mukaan ne kuitenkin ovat jumppasalin lattian alla hyvässä turvassa.

– Tämä on maailman helpoin säilyttää! Jos rauniot olisivat tuolla puistossa, olisin hiukan ihmeissäni, millainen lasihäkkyrä pitäisi rakentaa niiden päälle. Tämä on aivan valmista kamaa Historian museoon. Aivan turha hötkyillä minkään pikku halkeamien kanssa. Sokkelien jäykistäminen onnistuu aivan helposti, ilman mitään ongelmaa, vakuuttaa Casagrande.

Hologrammiturkulaisia Vartiovuoren uumenissa

Viime keväänä Turun kaupunginvaltuusto siunasi Suomi 100 -juhlaistunnossaan koko maan Historian museon perustamisen Suomen synnyinsijoille, maan vanhimpaan kaupunkiin.

Katedralskolanin liikuntasalin alla sijaitseva osa keskiaikasta Turkua olisikin Casagranden kaavailuissa merkittävä osa tulevaa Historian museota. Hän vieroksuu esimerkiksi ajatusta, että museo sijoitettaisiin Turun ratapihan tuntumaan kaavailtuun elämyskeskukseen, Logomon naapuriin.

– Historiallisen identiteetin nostamiseksi meidän täytyy saada elämää Turun tuomiokirkon ympärille. Jos emme osaa arvostaa historiaa, emme osaa suunnistaa tulevaisuuteen.

Arkkitehti Benito Casagranden visiossa Historian museo olisi keskellä historiaa, keskellä suomalaisen kulttuurin kehtoa. Sen sydän olisi Vartiovuoressa – siis louhittuna kallion sisään.

Benito Casagranden visiossa historian museon sydän olisi Vartiovuorenmäen sisällä. Nunnankadulta, Katedralskolanin ja sen kaivausten kulmalta sukellettaisiin sisälle Vartiovuoren uumeniin, ja reittiä pitkin pystyisi kulkemaan sekä historian museolle että aina Luostarinmäelle asti. Vanhalta Suurtorilta Casagrande visioi sähköistä jokilauttareittiä Forum Marinumille ja Turun linnalle. Yle

– Keskusteltuani laajasti asiantuntijoiden kanssa, olen vakuuttunut, että oikea paikka museolle on Vartiovuoren sisällä. Juuri tästä jumppasalin kulmalta, Nunnankadulta mentäisiin Vartiovuoreen. Sieltä sitten kytkettäisiin yhteen Luostarinmäen käsityöläismuseo ja tuomiokirkon ympäristön kokonaisuus.

Tämä on niin tuhannen taalan paikka saada aikaan kunnon Historian museo. Benito Casagrande

Benito Casagrande kertoo hiljan vierailleensa Tarton kansallismuseossa, joka on rakennettu vanhan lentokentän alle. Siellä hänen näkemyksensä on vahvistunut.

Nykyinen museotekniikka on pitkälti digitekniikkaa, ja Casagranden mukaan päivänvalo on vain haitaksi. Hänen visiossaan museokävijät kulkisivat Vartiovuoren uumenien tarjoamassa pimeydessä keskiaikaisten hologrammiturkulaisten keskuudessa.

Tuomiokirkon tienoo kytkeytyisi Benito Casagranden visiossa myös Aurajoen alajuoksulle Turun linnaan ja Forum Marinumiin sähkökäyttöisellä aluksella, jonka laituri olisi Pinellan pylväikön kohdalla.

– Tämä on niin tuhannen taalan paikka saada aikaan kunnon Historian museo. Oikein väristyksiä tulee, kun ajattelen tätä. Olen vasta 50 vuotta tätä asiaa fundeerannut, ja tämä purkautuu minulta melkein kuin verensyöksy!