Uudet teknologiat muokkaavat jo lähivuosina ja vuosikymmeninä tulevaisuutta aivan uuteen uskoon. Yksi nopeimmista muuttujista on liikenne, mutta myös työnteko on muutoksen kourissa. Eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan tänään julkaistun radikaaleja uusia teknologioita käsittelevän raportin (siirryt toiseen palveluun) mukaan myös ruoka ja ruuantuotanto, terveydenhuolto, kauppa, rakentaminen, viihde ja vallankäyttö muuttuvat vuosina 2018-2037 paljon.

– Kaikissa niissä on seuraavan 20 vuoden aikana mahdollista tulla hyvin radikaali muutos, siis sellainen paradigma-tason muutos, joka muuttaa koko pelisäännöt, sanoo Sovelton tulevaisuudentutkija Risto Linturi.

Tulevaisuudentutkija Risto Linturin mukaan Suomessa pelätään muutosta liian paljon. Mikko Koski / Yle

Laajat teknologiset muutokset näyttäisivät kytkeytyvän erityisesti aurinkoenergiaan, autonomisiin robotteihin, virtuaalitodellisuuteen, hahmontunnistukseen, jakamistalouteen, sisäviljelyyn, DNA-teknologiaan, nanomateriaaleihin, kvanttitason tietotekniikkaan ja robotisoituun valmistukseen. Nopeimmat muutokset nähdään todennäköisesti liikenteessä, jossa jo nyt mennään autojen omistamisesta kohti palvelukokonaisuutta ja ilman kuljettajaa liikkuvia autoja.

Vanhat ammatit väistyvät uusien tieltä

Paljon on puhuttu siitä, miten iso osa ammateista poistuu esimerkiksi robotisaation myötä. Mutta uusia tulee myös tilalle. Raportti listaa yli 200 uutta ammattia. Niitä voivat olla esimerkiksi robottipoliisi, kaupunkilennonjohtaja, omavaraiskonsultti, virtuaaliravintoloitsija, tekoälylobbari, sijaismatkustaja tai onnellisuusoperaattori. Nykyisetkin ammatit muuttuvat teknologioiden kehityksen mukana. Katso tästä yli 200 ammatin listaus aloittain.

– Ammattien sisällä vaaditaan uusia tietoja ja taitoja. Sen takia miljoona suomalaista täytyy uudelleenkouluttaa. Toivon, että hallitus löytää uudelleenkouluttamiseen oikeita lääkkeitä, koska taidot muuttuvat aika nopeasti. Jos ihmisellä ei ole niitä taitoja, he joutuvat työttömiksi, sanoo tulevaisuusvaliokunnan Radikaalit teknologiat -hankkeen ohjausryhmän puheenjohtaja, perussuomalaisten kansanedustaja Ville Vähämäki.

Mikko Koski / Yle

Linturin arvion mukaan pari-kolme prosenttia meistä on nyt samoissa ammateissa kuin 1900-luvun alussa. Muutos on todennäköisesti samaa tasoa myös tulevaisuudessa. Ammatit moninaistuvat, ja iso osa ammateista on koneiden kanssa tekemistä. Niissä ammateissa, jotka säilyvät ihmisten tekeminä, empatia- ja vuorovaikutustaidon merkitys kasvaa.

– Nyt täytyisi ryhtyä nopeasti toimiin. Jos emme sopeudu muutokseen, meille käy kuin ajopuulle, kun se ajaa isoon rysäykseen, Linturi sanoo.

Tulevaisuusvaliokunta: Suomi ei saa jäädä jälkeen

Tulevaisuusvaliokunnan mielestä Suomen tulisi olla erityisen aktiivinen niissä teknologioissa, jotka ratkaisevat suuria yhteiskunnallisia ongelmia, koska nämä teknologiat luovat myös globaaleja liiketoimintamahdollisuuksia ja samalla hyötyä ihmisille ja yhteiskunnalle. Tekoälyn hyödyntäminen kuuluu hallituksen päätavoitteisiin.

Jos ryhdymme toimimaan vasta silloin, kun uudet teknologiat ovat jo kypsiä ja varmoja, olemme valiokunnan mukaan auttamatta myöhässä.

– Muutokset saattavat olla niin nopeita, että ne vastaavat laajuudeltaan sähkön tai konevoiman tuloa. Niiden seurauksena tuli sotia ja isoja kriisejä. Olemme saman suuruusluokan muutokseen menossa, Linturi sanoo.

Kyse ei ole pelkästään teknologian muutoksesta, vaan teknologian ja yhteiskunnan kehitys tapahtuvat toisistaan riippuvaisina. Teknologian rinnalla muuttuvat myös yhteiskunnalliset ja sosiaaliset rakenteet ja sääntely, liiketoimintalogiikat sekä elämäntavat ja kulttuurit. Taustalla ovat megatrendit, jotka ovat nimensä mukaisesti ison mittakaavan kehityskulkuja, usein jopa keskenään ristiriitaisten kehityskulkujen yhteisvaikutusten seurauksia.