Suomi on kuluttanut tänä vuonna enemmän luonnonvaroja kuin sen laskennallinen osuus on kaikista maailman luonnonvaroista, ilmoitti Maailman luonnonsäätiö WWF äskettäin. Tasapaino järkkyi reilut pari viikkoa sitten.

– Tuoreen laskelman mukaan suomalaisten ylikulutuspäivä oli jo maanantaina 3. huhtikuuta. Kulutimme siis vain hieman reilussa kolmessa kuussa luonnonvarat, joiden pitäisi riittää koko vuodeksi. Suomalaiset kuluttavat oman osansa maailman luonnonvaroista noin nelisen kuukautta maailman keskiarvoa aiemmin, WWF toteaa tiedotteessaan (siirryt toiseen palveluun).

WWF:n mukaan maailman niin sanottu ylikulutuspäivä on viime vuosina asettunut elokuulle. Se on ajankohta, jona ihmisten luonnonvarojen kulutus ylittää laskennallisesti maapallon biokapasiteetin, eli kyvyn tuottaa uusiutuvia luonnonvaroja ja käsitellä fossiilisten polttoaineiden käytön aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä.

Ja me vedimme arvot tappiin jo tämän kuun alussa.

Maa ei kerta kaikkiaan elättäisi enää meitä, jos joutuisimme tulemaan toimeen omillamme. Kansainvälisen kaupan, yli rajojen virtaavan energian ja ravinnon ansiosta näin ei tietenkään ole, ja arvio onkin puhtaasti teoreettinen. Mutta se on samalla pysäyttävä. Sellaiseksi se on tarkoitettukin.

Jalanjälki maapalloissa

Suomalaisten ylikulutuspäivä perustuu Global Footprint Network (siirryt toiseen palveluun) -laitoksen vuosittaisiin laskelmiin maiden ekologisista jalanjäljistä. Ekologinen jalanjälki saadaan, kun lasketaan, kuinka suuri maa- ja vesialue tarvitaan ihmisten kuluttaman ravinnon, materiaalien ja energian tuottamiseen ja niistä syntyneiden jätteiden käsittelemiseen.

Kätevyyden takia maa-alaa mittaillaan maapalloissa. Nykymenolla tarvitsemme 1,6 maapalloa elättämään tämän yhden maapallollisen kestävästi. Siis siten, että maa tuottaisi saman kuin koko Maan väestö kuluttaa. Samalla kaavalla on laskettu, että jos koko maapallon väestö kuluttaisi samaa tahtia kuin me suomalaiset, tarvittaisiin lystin ylläpitämiseen 3,4 maapalloa.

Laskurit havainnollistavat

Global Footprint Networkin laskurilla (siirryt toiseen palveluun) voi laskea oman elämäntyylinsä vaikutuksen. Koska Suomea ei hauskasti animoidusta laskurista vielä löytynyt, mallimaana voi käyttää vaikka Sveitsiä.

Laskettaessa esimerkiksi berniläisen kerrostaloasujan arvoja päästäneen lähelle helsinkiläiskuluttajaa. Esimerkkihenkilö ajaa autolla osan työmatkoistaan, lentelee lomille eurooppalaisiin metropoleihin ja syö lähes päivittäin kokolihaa.

Laskuri rankaisee holtittomasta elämästä kovalla kädellä: tarvitaan 3,6 planeettaa tällaiseen menoon.

Henkilökohtainen ekologinen jalanjälki olisi 7,6 hehtaaria tuottavaa maa-alaa, eli noin 12 jalkapallokenttää. Jos sama ajatellaan hiilijalanjälkenä, se vastaa 21,5 tonnia hiilidioksidia!

Tarton yliopiston hieman tarkemmassa laskurissa (siirryt toiseen palveluun) samalla esimerkillä hehtaareja kertyi jo 12. Silloin kulutustottumusten kattamiseen tarvittaisiin jo 6,1 maapalloa.

Syynä liikenne ja lihansyönti

WWF kertoo, että suurin yksittäinen syy ylikulutukseen niin Suomessa kuin muuallakin maailmassa ovat energiantuotannon ja liikenteen kasvihuonekaasupäästöt. Päästöjä tuotetaan nopeammin kuin mitä esimerkiksi metsät ehtivät sitoa. Toinen merkittävä ympäristörasitus tulee ruoastamme. Mihinkään muuhun ihmistoimintaan ei käytetä niin paljon tuottavaa maapinta-alaa kuin maatalouden viljelys- ja laidunmaihin.

Global Footprint Networkin laskuri suosittelee muutamia toimia tilanteen korjaamiseksi: puolita eläintuotteiden syöminen, puolita myös autoilu ja suosi lentomatkailun sijaan paikallista lomailua. Ja kas, näillä keinoin ekologinen jalanjälki pienenisi puoli maapallollista 3,1:een.

Global Footprint Network onkin ajatushautomo, jonka missiona on laskureillaan ja big datallaan yllyttää ihmisiä valintoihin, jotka johtavat kestävään kehitykseen.

Ruotsi ekotekojen mestari

Maailman ylikulutuspäivä (Earth Overshoot Day (siirryt toiseen palveluun)), jota on kutsuttu myös ekovelkapäiväksi, on Global Footprint Networkin yksi projekti. Sen sivuilla listataan myös kestävämpään maailmaan johtavia ekotekoja maailmankartalla (siirryt toiseen palveluun).

Maailmankartalla Suomi on tyhjä ja autio ekoteoista kertovista linkeistä, mutta Ruotsilla sellainen on. Se johtaa tutkija ja aktivisti Simon Anholtin synnyttämään globaaleja ongelmia hyvin ratkaisseiden maiden listaukseen, Good Country Indexiin (siirryt toiseen palveluun).

Listauksessa mitataan 163 valtion antamaa panosta koko maailmalle seitsemällä elämänalueella: tieteessä ja teknologiassa, kulttuurissa, rauhantyössä, humanitaarisessa työssä, ympäristönsuojelussa, tasa-arvossa ja terveydessä ja hyvinvoinnissa. Mittaukset perustuvat julkisiin tilastoihin ja ne on sitten suhteutettu maan kokoon, väestöön tai talouteen.

Ruotsi on kokonaissijalla 1 ja Suomi on vasta seitsemäs 163 valtiosta.

Suomen sijoittuminen ei liene ihme, sillä meillähän ylikulutuspäivä meni jo.