Ylen A-studiossa käytiin eilen kiivasta keskustelua.

Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho osallistui torstai-iltana Ylen A-studioon, jossa keskusteltiin hallituksen ympäristötoimista ja ympäristöpolitiikasta.

Tämän keskustelun yhteydessä Halla-aha vastasi opetusministeri Li Anderssonille (vas), että hallituksen tavoite saada Suomi hiilineutraaliksi on mahdoton ellei omakotiasumista ja yksityisautoilua kuriteta. Hänen mukaansa ne vaikuttavat suoraan siihen, miten kaukaa ihmisten kannattaa matkustaa töihin.

Sitten Halla-aho esitti virheellisen väitteen fossiilisten polttoaineiden osuudesta energiantuotannossa.

– Nämä kurjistukset kohdistuvat suurten kaupunkien ulkopuolella asuviin ihmisiin. Sähköveron laskeminen on ilman muuta toimenpide jota me kannatamme. Tässäkin asiassa täytyy säilyttää suhteellisuudentaju. Suomessa energiasta vain alle kymmenen prosenttia tuotetaan fossiilisilla. Tavoitteet tulee sopeuttaa siihen, miten paljon Suomi on tehnyt ilmastotalkoiden eteen jo 1990-luvulta lähtien. Työnnämmekö teollisuutta täältä sellaisiin paikkoihin jossa se saastuttaa paljon enemmän kuin Suomessa, Halla-aho sanoi.

Halla-ahon esittämä väite fossiilisten polttoaineiden osuudesta on virheellinen. Tilastokeskuksen viimeisimpien, joulukuussa julkaistujen vuotta koskevien 2018 tilastojen mukaan Suomen energiantuotannosta peräti 40 prosenttia, ei kymmenen prosenttia, tuotetaan fossiilisilla polttoaineilla ja turpeella.

Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2018 eniten kasvoivat maakaasun ja turpeen käyttö, molemmat 15 prosenttia. Maakaasun kulutus kääntyi kasvuun useita vuosia kestäneen laskun jälkeen.

Maakaasun ja energiaturpeen käytön kasvua siivittivät myös kohonneet sähkön tukkuhinnat. Öljyn kulutus puolestaan laski prosentilla vuodesta 2017. Hiilen kulutus pysyi vuoden 2017 tasolla, mutta kivihiilen kulutus laski 4 prosenttia. Hiilen kulutukseen sisältyy kivihiilen lisäksi teollisuudessa käytettävät koksi sekä masuuni- ja koksikaasu.

Uusiutuvilla energialähteillä katettiin lähes 37 prosenttia energian kokonaiskulutuksesta ja 41 prosenttia loppukäytöstä vuonna 2018. Uusiutuvan energian osuus on noussut vuosien saatossa huomattavasti, sillä vielä vuonna 1990 sen osuus oli vain 18 prosenttia.

Ydinenergialla katettiin vuonna 2018 energian kokonaiskulutuksesta 17 prosenttia ja muilla energialähteillä 6 prosenttia. Muihin energialähteisiin sisältyy mm. sähkön nettotuonti ja teollisuuden reaktiolämpö.