Iltalehden tavoittama Gunnar Appelgren on tehnyt 30-vuotisen uran Tukholman poliisissa.

Ruotsalaispoliisi Gunnar Appelgrenin mukaan Kampin 32-vuotias ampuja on vanhempi kuin Ruotsin jengiampujat. Pete Anikari

Viime viikon tiistaina Helsingin Kampissa tapahtui ammuskelu. Kolmesta murhan yrityksestä ja ampuma-aserikoksesta epäillään 32-vuotiasta vantaalaista perheenisää, jolla on tausta Kosovossa. Hän on rakennusyrityksen toimitusjohtaja. Myös uhrit ovat lähtöisin Kosovosta.

Tapauksen tutkinnanjohtaja Jukka Larkion mukaan kyse on sellaisesta rikollisuudesta, joka on tyypillistä Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa, mutta joka on aivan uudenlaista Suomessa.

Iltalehti tavoitti 30 vuotta Tukholman poliisissa työskennelleen rikoskomisario Gunnar Appelgrenin kertomaan Ruotsin tilanteesta. Aftonbladetin mukaan hän on vastannut poliisin jengirikollisuuden vastaisesta toiminnasta Tukholmassa.

Suomessa poliisi ei ole kertonut, mikä Kampissa tapahtuneessa ammuskelussa nimenomaan on Suomen kannalta epätyypillistä. Tutkinnanjohtaja Jukka Larkio lausui kuitenkin medialle epäillyn vangitsemisoikeudenkäynnin yhteydessä perjantaina, että epätyypillisyys liittyy rikoksen taustoihin, ei tekotapaan.

– On uutta, että tällaiseen välienselvittelyyn käytetään voimakasta väkivaltaa, kuten ampuma-aseita. Tuo on tyypillistä Ruotsi-Norja-Tanska-akselilla, Larkio sanoi viime keskiviikkona.

– Ampuminen ei rikoksena ole poikkeuksellista. Meillä on ollut aiemminkin tapauksia, että on ammuskeltu esimerkiksi ravintolassa ja päiväsaikaan, Larkio sanoi myöhemmin epäillyn vangitsemisoikeudenkäynnin jälkeen.

Koska Larkio ei ole tarkentanut tämän enempää, miten Kampin tapaus muistuttaa Ruotsin, Norjan ja Tanskan rikollisuuteen, esitellään tässä jutussa yleisesti Ruotsin tilannetta. Tiedot perustuvat Gunnar Appelgrenin haastatteluun, ellei toisin kerrota.

Rajusti jengiampumisia

Ruotsissa jengiammuskelut ovat muodostuneet isoksi ongelmaksi. Tukholmassa on tänä vuonna kuollut ampumavälikohtauksissa jo saman verran ihmisiä kuin koko viime vuoden aikana yhteensä, kertoo Dagens Nyheter.

Aftonbladet julkaisi viime vuoden tammikuussa selvityksen, jossa oli mukana Malmössä, Göteborgissa ja Tukholmassa tapahtuneet jengiammuskelut viimeisen seitsemän vuoden ajalta. Ampumisia oli yli 1500, ja niissä kuoli 131 ihmistä.

–Ne ovat nuoria poikia, 20 vuoden hujakoilla, jotka ampuvat toisia 20-vuotiaita. Aika usein kyseessä on automaattiase, Appelgren sanoo Iltalehdelle.

Ammuskelut tapahtuvat tyypillisesti esikaupunkialueilla ja kyse on esimerkiksi huumeista tai keskinäisestä välienselvittelystä.

Kasvu alkoi Appelgrenin mukaan vuonna 2012 ja alkoi pian kasvaa kymmenellä ammuskelulla vuodessa.

Ruotsin pääministeri Stefan Löfven (kesk.) kävi laskemassa kukkia epäillyn jengiampumisen rikospaikalle Göteborgissa 20 March 2015. Kaksi ihmistä kuoli, kun asemies ampui automaattiaseella pubissa. EPA/AOP

Laittomat aseet Balkanilta

Laittomat aseet, joilla ihmisiä tapetaan, ovat usein peräisin Balkanilta. Siellä autoihin piilotetaan automaattiaseita ja ammuksia, käsikranaatteja ja huumeita ja ajetaan sitten Ruotsiin. Laiton tavara päätyy Tukholman, Göteborgin ja Malmön markkinoille.

Bosnialainen syyttäjä Goran Glamocanin kertoi Aftonbladetille vuosi sitten, että Ruotsi on Balkanin suurin vientimarkkina laittomille aseille.

Myös Kampin välikohtauksessa käytössä oli laiton ase, mutta sen alkuperästä ei ole vielä tietoa.

He, jotka aseita Ruotsissa käyttävät, eivät kuitenkaan Appelgrenin mukaan ole entisen Jugoslavian alueelta.

Epätyypillisen vanha ampuja

Kampin ammuskelussa 32-vuotias tekijä ampui iltapäivällä keskellä vilkasta kaupunkia autossa olevia ihmisiä. Tämä ei Appelgrenin mukaan ole Ruotsissa tyypillistä.

–Tällaista meillä ei ole juuri ollenkaan, Appelgren sanoo.

Epätyypillistä Kampin tapauksessa Ruotsiin verrattuna on nimenomaan tekijän ikä. Ampujat ovat Appelgrenin mukaan lähes poikkeuksetta parikymppisiä, ”nuoria poika”, ja he ampuvat toisia nuoria poikia.

–Toki sellaistakin on, että on vanhempi ihminen, jolla on jonkin sortin riitaa... Mutta se, minkä kanssa meillä on ongelma, on ”esikaupunkipoikien” kanssa, jotka ampuvat toisiaan huumeiden tai keskinäisten riitojen takia, Appelgren sanoo.

Ei ”mafiaa”

Vaikka Ruotsissa tapahtuneissa ammuskelutilastoissa on havaittavissa nopeaa kasvua, ei tämä voimakas väkivalta ole Appelgrenin mukaan järjestäytynyttä.

–Se on enemmän jengiväkivaltaa, tai esikaupunkijengiväkivaltaa, Appelgren sanoo.

Voidaanko näitä jengiampumisia sitten kutsua vakavaksi rikollisuudeksi?

–Ehdottomasti. Se on erittäin vakavaa rikollisuutta.

Hyvin järjestäytyneet ryhmät eivät ylipäänsä ole Appelgrenin mukaan kaikista väkivaltaisimpia. Voimakas väkivallan käyttö on tyypillistä silloin, kun rikollinen ryhmittymä vasta järjestäytyy. Väkivallasta saa tuolloin pisteitä.

–Halutaan näyttää, että ollaan vaarallisia. Kyse on rikollisen ”tavaramerkin” rakentamisesta.

Kun kyseessä on mafiajärjestö tai moottoripyöräjengin tapaan toimiva järjestö, se välttää käyttämästä voimakasta väkivaltaa, jotta ei saa osakseen viranomaisten huomiota.

–Mitä enemmän organisoidutaan, sitä matalampaa on väkivallan taso.

Balkanilaisten rikollisjengien aika Ruotsissa on jo ohi.

–Meillä ei ole ongelmia, kuten joitain vuosia sitten, jugoslavialaisten rikollisten järjestöjen kanssa. Sellaista meillä ei Ruotsissa enää ole, Appelgren sanoo.

Vaikka Balkanilta tuleva aseiden ja huumeiden salakuljetusbisnes on Appelgrenin mukaan hyvin järjestäytynyttä, ei tässäkään ole kyse mafiatyylisestä organisaatiosta.

Nuoret pojat pitää nähdä

30 vuotta poliisina työskennellyt Appelgren sanoo, että liika keskittyminen vakavaan järjestäytyneeseen rikollisuuteen on osin johtanut tämän päivän ongelmiin.

–Olimme aika fokusoituneita vakavaan organisoituneeseen rikollisuuteen. Jugoslavialaisiin ja liigoihin, kuten Helvetin enkeleihin. Sekä poliisin että yhteiskunnan näkökulmasta. Emme nähneet näitä nuoria poikia, [...] jotka etsivät jotain arvoa elämäänsä. Se mikä Suomenkin kannalta lienee tärkeää, on ettei sen anneta jatkua liian pitkään.

Kuinka iso valta tällaisilla rikollisilla struktuureilla on Ruotsissa?

–Ei varsinaisesti valtaa. Mutta voimme sanoa, että tämä ampuma-aseväkivalta kaduilla ja toreilla vaikuttaa siellä asuvien ihmisten elämään ja meidän esikaupunkialueisiimme. Se aiheuttaa pelkoa, hiljaisuuden [kierteen] ja toivottomuutta yhteisössä.

Appelgrenin mukaan mallia on haettu Saksasta, missä jengiampumisten kanssa ei ole vastaavaa ongelmaa, vaikka esimerkiksi maahanmuuttoa on ollut yhtä paljon kuin Ruotsissa.

Juttua muokattu kello 15.13. Korjattu kirjoitusvirhe.