Ez alapján akár Indiana Jones-szerű figurának is képzelhetnénk. A róla szóló leírások azonban inkább egy szörnyen pedáns, kizárólag a munkájának élő, egészen aszketikus embert mutatnak. Mint a szaftos részleteket hiányoló angol életrajzírója idézi, “egy elég unalmas, de nagyon izgalmas életet élő” valakit. Stein eszerint leginkább egy “Edward-korabeli mérlegképes könyvelőre” emlékeztetett, akinek még ismert szerelmi ügyei sem voltak, nemhogy botrányai – könnyű kalandok nélkül élte le egyébként kalandokban bővelkedő hosszú, agglegény életét. Mint egy barátja írta, Stein “Közép-Ázsiát választotta menyasszonyának”.

Azt mondják, érzelmileg kissé korlátolt volt, akinek a múlt menedéket és biztonságot is jelentett. Egészen kései gyerek volt, testvérei két évtizeddel voltak idősebbek nála, agg szülei helyett pedig inkább a nagybátyja nevelte: Hirschler Ignác hitközségi elnök, a zsidó emancipáció főrendiházi élharcosa, aki annyira asszimilációpárti volt, hogy kikeresztelkedett unokaöccsét is inkább az evangélikus gimnáziumba íratta. Bár Magyarországon szeretik azt mondani, hogy a magyar állam nem becsülte meg az ifjú nyelvész tehetségét, ezért kellett Steinnek "idegenbe szakadnia", valójában ezt a miniszterekkel is baráti viszonyban lévő nagybácsi érte el Trefort Ágostonnál, hogy a fiatalember némi protekcióval magyar állami ösztöndíjakat kapjon. Így utazhatott ki először Indiába is, oda, ahova aztán egész élete kötötte.

Stein 1889-ben lemondott magyar állampolgárságáról. 15 évnyi hontalanság után 1904-ben lett brit alattvaló, majd lovag. Minthogy nyelvésznek, filológusnak készült, lehetett volna akár szobatudós is. (Megtanult egy sor élő és holt ázsiai nyelven; azt mondták, minden emberével annak anyanyelvén, hindiül, urduul, pandzsábiul, kasmíri vagy pastu nyelven beszélt, de tudott törökül, perzsául, arabul is, nem beszélve az európai nyelvekről – magyarul is tökéletesen beszélt haláláig.) A visszahúzódó, nehezen barátkozó férfi azonban 37 évesen igazi terepi ember lett, ahogy magáról mondta, “archeológus-felfedező”.

(Fotó: MTA Könyvtár és Információs Központ Keleti Gyűjtemény)