Companii

Peste 14.500 de medici români au solicitat de la Colegiul Me­di­cilor din România (CMR) actele necesare pentru a putea profesa în afara ţării în ultimii şase ani, cel mai mare „exod“ fiind în­re­gistrat în 2011, când aproa­pe 3.000 de doctori au fost interesaţi să plece din ţară.

„Numărul documentelor solicitate in­clude atât certificatele de bună practică me­dicală (certificate de good-standing), cât şi adeverinţele pentru nonmembri. În primele nouă luni ale anului 2016 au fost eliberate 1.434 de documente necesare practicării medicinei în străinătate“, au precizat reprezentanţii Colegiului Me­dicilor.

Lipsa echipamentelor medicale perfor­mante, dar şi subfinanţarea sectorului medical se reflectă în numărul de medici care aleg an de an să plece din România pentru a pune în practică ce au învăţat în ţară în cadrul unor clinici din străinătate.

CMR deţine doar datele solicitărilor înregistrate, reprezentanţii instituţiei arătând că medicii pot renunţa la plecarea din ţară chiar dacă au cerut actele necesare. Cele mai multe solicitări primite în perioada 2010 – 2015 au venit de la cadre specializate în medicină generală, medicină de familie şi chirurgie generală, potrivit datelor Colegiului Medicilor.

Raportările care ajung la Colegiul Medicilor de la organizaţiile profesionale din alte state arată că ţările preferate de medicii care aleg să lucreze peste hotare sunt Germania (4.062 de medici români în prezent), Franţa (peste 4.000 de medici români) şi Marea Britanie (2.463 de medici în prezent), dar şi Belgia, Italia sau Spania.

„Dacă eşti umilit în fel şi chip în ţara ta, dar eşti valorizat şi respectat altfel în altă ţară, este foarte simplu: trebuie să te duci în altă ţară. La capitolul politică de sănătate, faptul că noi investim în pregătirea doctorilor pentru ţări mai bogate este din start un nonsens. Noi trebuie să ne pregătim doctorii pentru noi, nu să pregătim oameni la nivelul cel mai înalt pentru a-i catapulta prin altă ţară“, a spus Dan Ulmeanu, medic chirurg la Regina Maria.

Pentru medicii care nu vor să lucreze în sistemul public de sănătate există alternativa ofe­rită de sis­temul privat, o piaţă care a înre­gis­trat o evoluţie de la an la an.

„Nu se ocupă nimeni de salarizarea lor (a medicilor - n. red.) onestă. Eu lucrez într-un sistem privat. Atunci toţi ar trebui să lucreze în sistem privat? Pentru că nu ai acces la un sistem corect de evaluare justă a profesionalismului, trebuie să te duci undeva unde poţi fi corect evaluat“, a mai spus doctorul Dan Ulmeanu.

Salariul mediu net în sistemul de sănătate din România este de 2.076 de lei (470 de euro), aproape de media pe economie, după ce a crescut cu 30% în ultimul an, ritm dublu faţă de creşterea salariului mediu pe economie. Chiar şi aşa, un medic specialist în Germania poate ajunge la venituri de 4.000 de euro, iar nivelul ridicat de pregătire şi specializare creşte şi nivelul salarial.

Potrivit datelor Institutului Naţional de Statistică, în luna august în sistemul sanitar din România existau circa 302.000 de angajaţi, dintre care 56.000 de medici. Datele INS arată că peste 15% din personalul sanitar din România lucrează în clinicile şi spitalele din Capitală, în timp ce în anumite judeţe din ţară numărul medicilor şi al personalului auxiliar nu acoperă necesităţile marilor spitale judeţene.