„Curtea consideră că un aspect important al unui proces penal echitabil este posibilitatea pe care o are inculpatul de a fi confruntat cu martorii în prezenta judecătorului care, în cele din urmă, se pronunţă asupra cauzei. Principiul nemijlocirii este o garanţie importantă în procesul penal în cadrul căruia observaţiile făcute de instanţă cu privire la comportamentul şi credibilitatea unui martor pot avea consecinţe importante pentru inculpat. Prin urmare, o modificare adusă compunerii instanţei de judecată ulterior audierii unui martor important ar trebui să determine în mod normal o nouă audiere a martorului respectiv”.

“Curtea constată că schimbarea completului de judecată la instanţa de fond şi faptul că instanţele de apel şi recurs nu i-au ascultat pe reclamant şi pe martori echivalează cu privarea reclamantului de dreptul la un proces echitabil.”

“Totuşi, nu se poate considera că aceasta constituie o interdicţie a schimbării compunerii completului de judecată în timpul unui proces (RK. împotriva Finlandei, citată anterior). Pot apărea factori administrativi sau procedurali foarte evidenţi care să facă imposibilă participarea în continuare a unui judecător într-un proces. De asemenea, pot fi luate măsuri pentru a se asigura că judecătorii care continuă să judece cauza au înţeles în mod corespunzător probele şi argumentele, de pildă, prin asigurarea disponibilităţii în formă scrisă a declaraţiilor, în cazul în care credibilitatea martorilor în chestiune nu este pusă la îndoială, sau prin noi ascultări ale argumentelor relevante sau ale martorilor importanţi înaintea completului nou-format (a se vedea Cauza Mellors, citată anterior, şi P.K. împotriva Finlandei, citată anterior).”

Doua decizii CEDO, Cutean vs Romania si Beraru vs Romania , ambele pronuntate in 2014, au sanctionat intre altele Romania pentru incalcarea dreptului la un proces echitabil prin modificarea completului de judecata in prima instanta. In cazul Beraru, de pilda, CEDO a retinut ca Beraru a fost condamnat in prima instanta de un alt judecator decat cel care a efectuat audierile de martori. Or, CEDO a retinut urmatoarele:Altfel spus, nu poti cere unui judecator sa-si insuseasca observatii si concluziile pe care le trage un alt judecator daca n-a participat in mod direct la audierile de martor. Unui judecator i se pare, din atitudine, ton si gesturi, ca un martor este nesincer. Daca n-ai participat direct la audiere, cum poti ajunge la aceasta concluzie? Or, in penal, toate probele si marturiile sunt importante in economia unei decizii.In cazul Cutean, nici unul dintre judecatorii care l-au condamnat in prima instanta nu l-a audiat in mod direct, fiind schimbat completul de judecata. Si de aceasta data CEDO a condamnat statul roman, mai ales ca deja exista precedentul Beraru.Totusi, CEDO a lasat instantelor suficient spatiu de manevra pentru a nu risca sa munceasca in zadar, iar la fiecare schimbare de complet lucrurile sa o ia mereu de la capat. Atat in decizia Beraru, cat si in decizia Cutean, gasim urmatoarea fraza-cheie:Desi a avut loc de intors, Inalta Curte a suflat si in iaurt si a suprainterpretat cele doua decizii CEDO. De la pronuntarea lor in 2014, practica Inaltei Curti este ca orice schimbare de judecator duce la reluarea procesului. In consecinta, dupa ce judecatoareasi-a facut cererea de pensionare si a renuntat sa mai intre in completul de trei alaturi de judecatoriisi, noul presedinte de complet a invocat din oficiu cele doua decizii CEDO, urmand ca procesul in cazul Tariceanu sa o ia de la capat.Cateva ore mai tarziu, aceeasi decizie s-a luat in cazul Dragnea, judecat tot la completul Pistol-Arghir-Dascalu. Era unul din ultimele termene si instanta era asteptata sa pronunte o solutie in dosarul angajarilor ilegale, in care liderul PSD si fosta sotie sunt acuzati de abuz in serviciu si complicitate la abuz. Cel mai probabil aceeasi soarta o vor si alte dosare mari ajunse la completul din care a iesit judecatoareaetc. O fi o simpla intamplare ca marile dosare de la Inalta Curte au ajuns la un complet vulnerabil?Sigur, modul cum a interpretat Inalta Curte pare excesiv si mult prea restrictiv, deoarece CEDO a lasat in mod explicit instantelor posibilitatea sa-si schimbe completele cand apar “factori administrativi sau procedurali foarte evidenţi care să facă imposibilă participarea în continuare a unui judecător într-un proces”. Este pensionarea unui judecator un asemenea factor? Evident ca este.Prin urmare Inalta Curte n-avea decat s-o inlocuiasca, sa-i mai dea lui Dragnea si Tariceanu inca unul-doua termene pentru ca noul judecator din completul de trei sa se familiarizeze cu cazul si sa continue procesul, nu sa-l reia de la capat trecand prin toate ciclurile lui.Putem discuta de ce Inalta Curte a interpretat atat de strict deciziile CEDO. Una din explicatii poate fi amenintarea continua cu raspunderea materiala a magistratilor in cazul in care statul roman va incasa condamnari CEDO. Dar altceva arata bizar.De aici incolo incep sa apara marile semne de intrebare. De a renuntat judecatoarea Ana Maria Dascalu sa intre in complet, mai ales ca solicitarea de pensionare trimisa la CSM inca nu fusese solutionata? Din punct de vedere strict legal, ea este inca judecator si era obligata sa intra in complet alaturi de colegii ei. De ce a plecat fix inainte de pronuntarea unei sentinte importante?a implinit varsta de pensionare, 65 de ani, pe 31 octombrie 2015. In septembrie 2015 a facut prima cerere la CSM pentru a ramane in functia de judecator dupa implinirea varstei de pensionare. Judecatorii pot fi mentinuti in functie pana la varsta de 70 de ani, dar au nevoie de avizul annual al CSM dupa implinirea varstei de 65 de ani.Arata straniu pentru toti magistratii si specialistii in drept cu care am vorbitTocmai cand trebuia sa pronunte o solutie in dosarul Dragnea, un judecator invoca pensionarea pentru a iesi din complet desi masura nu fusese inca aprobata de CSM. Nimic nu o impiedica pe Ana-Maria Dascalu sa-si duca pana la capat dosarele importante, mai ales ca stia ce efect va avea iesirea ei din complet din moment ce practica formata la Inalta Curte in ultimii doi ani a fost reluarea procesului de la zero. Urat mod de a parasi magistratura, pe usa din dos si cam las!Se mai ridica cateva probleme dificil de rezolvat: cum facem cu judecatorii pensionabili? Cu cat timp inainte nu le mai repartizam dosare grele tocmai pentru a evita riscul tergiversarilor nesfarsite? CSM ar trebui, la randul sau, sa conditioneze avizarea pensionarilor de finalizarea dosarelor in lucru. Nu poti tranti munca atator oameni pentru ca tu nu mai ai pur si simplu chef sa judeci, te-ai razgandit si vrei sa iesi la pensie, dupa ce in ultimii doi ani ai tot cerut statului sa te mai lase inca putin judecator. Reluarea procesului ar trebui sa aiba loc in conditii exceptionale: moare judecatorul, cade la pat si trebuie format alt complet etc...Problema pensionarilor in mijlocul procesului va trebui rezolvata rapid, altfel va fi folosita ca o noua arma de tergiversare a proceselor, la fel cum functionau in trecut sesizarile la Curtea Constitutionala care suspendau automat judecata, cu diferenta ca prin pensionarea unui judecator din complet acum risca sa se tot reia sisific.Mai e ceva de lamurit: a convins-o cineva pe judecatoarea Ana-Maria Dascalu sa se pensioneze tocmai acum sau pur si simplu n-a mai avut puterea sa duca dosare atat de grele pana la capat?