Vicepremierul Gabriel Oprea ameninţă cu ieşirea de la guvernare. Într-un interviu, la un post de televiziune, acesta a spus că va părăsi Executivul dacă Partidul Social Democrat va modifica, în Parlament, Codul Penal. Liderul UNPR a declarat că este decizia lui Victor Ponta dacă îşi dă sau nu demisia, însă a precizat că... dacă era într-o situaţie similară cu a lui Dan Şova, el ar fi renunţat la funcţie.

„Avem doi piloni, interesul naţional şi statul român, şi milităm pentru întărirea statului român. Am spus şi lui Ponta şi colegilor de coaliţie când constatăm că se lucrează la Codul Penal pe furiş sau se doreşte un atac asupra statului român, pe noi ne pierde parteneri”, a spus preşedintele UNPR.

Cât despre ce ar face dacă s-ar afla într-o situaţie similară cu cea a lui Dan Şova, vicepremierul a spus că şi-ar da demisia. „Eu cred că este dreptul şi voinţa fiecărui senator să decidă în cazul lui. Ştiu ce aş face în cazul meu, mi-aş da demisia într-o astfel de situaţie”, a declarat Gabriel Oprea.

Gabriel Oprea a vorbit, în aceiaşi emisiune, şi despre problemele lui Victor Ponta cu Justiţia.

„Normal că este o problemă cât casa. De câte ori va fi chemat la Parchet, Victor Ponta se va prezenta în justiție, cu toate păcatele și calitățile lui Victor Ponta. L-am crescut pe Victor Ponta, sunt mai mare decât el cu 11 ani. L-am sfătuit, am avut multe divergențe cu el, îi mai dau sfaturi, îl consider un premier bun”, a declarat vicepremierul.

Gabriel Oprea a evitat să spună clar dacă premierul ar trebui sau nu să îşi dea demisia. A dat de înţeles că, în faţa unor probleme cu Justiţia, el ar fi recurs la acest gest.

Profesorul de drept constituțional, Gheorghe Iancu, este de părere că schimbarea atitudinii președintelui UNPR este cauzată de incertitudinile de pe scena politică. „Declaraţiile de acum mi se par rezonabile, dar comparându-le cu cele făcute anterior mă întreb care sunt cele reale. Pentru că domnul general a spus că, şi sper că a spus în cunoştinţă de cauză, că va fi acolo, în coaliţie, atâta timp cât este Ponta prim-ministru. Sigur că acum încep discuţiile despre ideea dacă mai e sau urmează să mai fie prim-ministru. Probabil că din cauza asta şi-a schimbat şi opinia”, a declarat profesorul de drept constituţional, Gheorghe Iancu la Digi24.

Mobilizare în Parlament pentru Codul Penal

Comisia juridică a Camerei Deputaţilor se reuneşte marţi ca să discute 22 de proiecte de lege care propun diverse modificări ale Codurilor Penale, pentru care a cerut puncte de vedere din partea CSM, DNA şi DIICOT. Parlamentarii puterii ar vrea şi reluarea discuţiilor despre amnistie şi graţiere, proiecte votate în Marţea Neagră din 2013 şi respinse definitiv anul trecut.

„Mă aştept să fie, săptămâna viitoare, acest proiect pe ordinea de zi a plenului pentru că nu degeaba au fost ţinuţi parlamentarii PSD şi din arcul guvernamental în scaune, citez din Victor Ponta, ca „oile în staul”, cred că au fost ţinuţi cu promisiunea că vor beneficia de aceste modificările ale Codului”, a declarat Alina Gorghiu, copreşedintele PNL, membru in comisia juridică.

„Dacă marți intră în dezbaterea Comisiei Juridice, eu cred că sunt lucrurile destul de avansate și putem finaliza procedura în această sesiune”, a declarat Șerban Nicolae, senator PSD, inițiator lege.

Șerban Nicolae este iniţiatorul uneia dintre cele mai controversate propuneri. El vrea ca arestaţii preventiv în dosare de corupţie să nu mai fie încătuşaţi. Un alt proiect prevede ca arestarea preventivă să se facă doar în baza unor dovezi temeinice. Asta în timp ce mai mulţi lideri PSD cer demiterea ministrului Justiţiei, Robert Cazanciuc, pe care îl acuză că nu face nimic pentru a opri avalanşa de dosare DNA.

„Cazanciuc, de exemplu, nu a făcut nimic decât să tolereze dictatura și teroarea în România din punct de vedere a justiției”, a declarat Nicuşor Constantinescu.

De câteva zile se vorbeşte şi despre o eventuală trecere a lui Robert Cazanciuc la UNPR, mutare care l-ar salva de la remaniere. Pentru a intra în vigoare, modificarea Codurilor Penale trebuie promulgată de președinte. Klaus Iohannis poate cere o singură dată reexaminarea unei legii, dar poate sesiza și Curtea Constituțională.



