Kun et år efter at regeringen og arbejdsmarkedets parter indgik en stor trepartsaftale for at få flere flygtninge og indvandrere i job, mener De Radikale, at der er brug for et helt nyt system uden besværligt bureakrati. Et system, hvor virksomhederne reelt selv bestemmer, hvilken timeløn de vil betale. Flagskibet i sidste års trepartsaftale var en ny integrationsgrunduddannelse, IGU, med løntilskud og danskundervisning undervejs i forløbet. Fra mange sider er den blevet kritiseret for at være for bureaukratisk. Efter syv måneder er kun 166 flygninge begyndt på IGU.

»Vi er rigtig ærgerlige over, at den ikke virker bedre. Virksomhederne vil enormt gerne ansætte flygtninge og udtrykker interesse for det, men et eller andet går galt i bureaukratiet på vejen,« siger den radikale gruppeformand Sofie Carsten Nielsen.

De Radikale foreslår derfor et forsøg med en ny »kom igang-løn« til flygtninge. Indslusningsløn kunne man også kalde det. Virksomhederne betaler selv den løn, som de synes flygtningens arbejdskraft er værd uden bureaukrati. Lønnen stiger i takt med, at flygtningens kvalifikationer bliver højnet, og kommunen supplerer op til den gældende mindsteløn, så vedkommende ikke ryger ud i fattigdom. Til gengæld skal en større del af lønnen være skattefri gennem målrettede skattelettelser i bunden, mener de Radikale.

»Det vil gøre det lettere for virksomhederne at skabe det arbejdsmarked for dem med få kvalifikatioiner, som mange udsatte og sårbare personer har brug for,« siger Sofie Carsten Nielsen, som oplever et stort engagement i at ville gøre noget for at få flygtninge i job både i virksomhederne og på erhvervsskolerne.

»Der mangler faglærte og der mangler arbejdskraft, så vi skal kunne levere det. Så lad os sige: Drop bureaukratiet og lad flygtningene komme i gang med det, de kan, og lad os sige til virksomhederne: Ansæt dem, I kan bruge, og lad dem starte på den løn, som de nu er værd på det tidspunkt. Så kan vi suplere op i stedet, så vi undgår, at alt skal være så meget i kasser. Lad os se om vi ikke uden om alle ordningerne kan prøve at få det til at fungere. Et friflygtningeforsøg, hvor vi så, hvad der ville ske, om det overhovedet vil tage job fra nogen. Jeg tvivler. Det vil bare få flere i gang,« siger den radikale ordfører.

Men arbejdsmarkedets parter vil jo nok sige, at det er dem, der bestemmer lønvilkår her i landet, og at det er gennem overenskomster, det skal ske?

»Det er klart, men det er også kommunernes opgave. Det er ikke lykkedes fordi det er alt for tungt og omstændligt, den måde man har indrettet det på. Når vi spørger virksomhederne, siger de: Vi vil gerne. Selvfølgelgi bakker vi op om IGU, men der må simpelthen ikke gå så meget bureaukrati i den,« siger Sofie Carsten Nielsen.

Og en lavere løn til flygtningene?

»Ja, det vil det være, for de har jo ikke de konpetencer, der skal til, selvfølgelig har de ikke det. Det er jo anerkendt, da man lavede IGU'en. Det er bare alt for tungt.«

De radikale vil desuden sætte fuld gang i undersøgelse af flygtninges kvalifikationer allerede mens de er i asylcentrene og endnu ikke har fået asyl. Det var også en del af trepartsaftalen med kommunerne sidste år, men screningen er aldrig kommet i gang.

»De sidder alligevel ude på asylcentrene og venter og vi ved, at anerkendelsesprocenten er enormt høj, fordi det er syrere og afghanere, der sidder der. Så kom i gang med at få dem opkvalificeret. Lige nu kan vi ikke beslutte os til, om flygtninge skal være en arbejdskraft eller ikke. Men de er en kæmpe ressource. Der bliver skreget på faglært arbejdskraft, og så lader vi dem reelt gå til spilde ved bare at lade dem sidde.i asylcentrene,« siger Sofie Carsten Nielsen.

De Radikalse tidligere regeringspartner Socialdemokratiet er dybt imod indslusningsløn og mener at politikerne skal blande sig helt uden om lønforhold.

»Det er et udtryk for løntrykkeri,« siger integrationsordfører Dan Jørgensen. »Men hvis parterne på arbejdsmarkedet kan enes om det, vil vi selvfølgelig støtte det, men det ser jeg ikke lige for mig.«