Hun var forud sin tid. En kvinde, der sloges for seksuel ligestilling. En enlig mor til fire, som måtte se sine børn vokse op andre steder end hos sig selv. En kvinde udsat for perfide og personlige angreb, som hun beskrev i sine erindringer med imponerende lethed. Mød Agnes Henningsen - hovedpersonen for den kommende festival på Lundsgaard.

Annonce

Når folk sviner hinanden til på sociale medier, kan man tro, at det er en ny form for forråelse, fordi man i dag let og beskyttet bag skærmen kan fornærme sine modstandere. Men også i gamle dage var folk dygtige til at angribe hinanden personlig og perfidt. En af dem, som det gik voldsomt ud over, var forfatteren Agnes Henningsen. Hun blev blandt andet kaldt for hoppen Agnes, der to gange årligt blev ført til hingst på Hotel Phoenix. Hun blev beskrevet som havende en frækhed uden grænse og offentligt anbefalet at holde op med at skrive bøger og i stedet bruge pengene på et klinikophold - underforstået, at hun ikke var vel forvaret, Skuespiller Betty Nansen skrev om hende, at "som inderen betragter sin navle, således betragter hun sine kønsdele, hvilket for hende er ensbetydende med følelser ... Jeg ser et menneske med et sygt sanseliv". Men Agnes Henningsen var blot forud sin tid. - Hun var en foregangskvinde for den seksuelle ligestilling, og hendes otte erindringsbøger er et hovedværk i den danske erindringslitteratur. Hun var en underholdende replikkunstner, siger forfatter Pia Juul, som i den kommende uge udkommer med "Let gang - og lidt til", som er en genskrivning af Agnes Henningsens erindringer. - Hun er aldrig blevet fejret før, og det er så ufortjent. Jeg har aldrig forstået, hvorfor hun ikke er mere berømt. Derfor er det godt, at der kommer en festival om hende, siger Pia Juul.

”Ingen er sgu’ så moralsk som den, der selv har en solid skavank”.



"En Bog skal rive op i læseren - en bog må gerne på stærke steder forarge læseren, så han giver sig til at tænke sig om. Tænker han sig om, vil han nok komme til at forstå det, der først forargede ham." "Forlang alting af dig selv og ikke noget af andre, ikke det allermindste, når det gælder kærlighed; så kan du slet ikke undgå at blive lykkelig".

Agnes Henningsen Festival 2018 150-året for Agnes Henningsens fødsel fejres på Anexet - Lundsgaard Gods ved Kerteminde: Fredag 16. november

Kl. 16: Konferencier Caroline Søeborg Ahlefeldt byder velkommen. Henriette Laursen, direktør for Kvinfo, med åbningstale. Jazzsangerinder Vini Iuel synger PH-viser. Samtale mellem Maria Helleberg og Vigga Bro. Uddeling af Agnes Hen

Kl. 18: Let gang på Jorden - et sanseligt måltid i tre akter (separate billetter) v. Mette Martinussen, Thomas Pasfall, Puk Lyskjær Larsen og Peter Yung

Kl. 21: Melissa Inya-koncert Lørdag 17. november

Kl. 12.30:Lise Præstgaard Andersen: Lyse erindringer og et mørkt forfatterskab - og hvad var der egentlig med Georg Brandes?

Kl. 13-17: Samtalesaloner (ny hver time) - iscenesat af Nadja Pass

Kl. 14: Vigga Brio og Karsten Pharao: Historiefortælling

Kl. 15.30: Suzanne Brøgger og Hans Hertel: Agnes Henningsen, den frie kvinde og sønnen Poul

Kl. 17: Pia Juul: Let gang og lidt til

Kl. 18: Let gang på Jorden - et sanseligt måltid i tre akter (separate billetter)

Kl. 19.30: Filmvisning i samarbejde med Odense Film Festival

Kl. 21: Kira Skov-koncert Søndag 18. november

Kl. 11: Lone Nikolajsen og Anne Kirstine Munk: Fra retten til at sige ja, til retten til at sige nej - om retten til at være menneske i Agnes Henningsens forfatterskab og i moderne feminisme

Kl. 12.30: Geeti Amiri: Glansbilleder

Kl. 13.30: Karsten Pharao: Oplæsning til radioprogrammet Pharaos Cigarer - Radio 24/7

Kl. 14.: Mette Fugl: Hvorfor læse Agnes Henningsen i dag?

Kl. 16: Marie Bergman-koncert Hele weekenden:

Udstilling "Kvinder, kvinder, kvinder" af Nille Bech på 1. salen og artist talks i udstillingen lørdag kl. 13.30, 15. og 16.30 og søndag kl 12., 13.30 og 15.

Veninden Karin Michaëlis fra Thurø skriver til Agnes Henningsen, da hun fylder 70: "Jeg har før sagt, at var du født i Frankrig, ville man nævne dig, som man nævner Colette: Eneren. Danmark er lille. Pladsen begrænset." Foto: Scanpix

Annonce

Dødsfald og en brudt forlovelse

Agnes Henningsen er er blot seks år, da hun og hendes to søstre mister deres mor i 1874. "Tiden krøb af sted som en syg krage", skriver Agnes senere i sine erindringer. Hun var født i Rynkeby Sogn, faderen var forvalter ved godset Skovsbo på Østfyn, men efter det tragiske dødsfald gifter han sig med børnenes lærerinde og bliver forvalter på Lundsgaard ved Kerteminde. Ægteskabet er ulykkeligt, faren, der lærer Agnes altid at sige sandheden, bliver drikfældig og dør som blot 46-årig. Den nu 15-årige og ulykkelige Agnes bliver ateist og hovedperson i sin første og livsdefinerende skandale. Hun forlover sig med en af sine farbrødre, der ellers er forlovet med en anden. Da Agnes og hendes søstre kommer til dannelsesanstalten Antvorskov Skole ved Slagelse, bryder hun dog forlovelsen. "Jeg kunne ikke udholde, at mine grænser allerede var udstukket", skriver hun. - Forlovelsen var en skandale i familien. Hun fik rygtet "en værre en". Der er ingen tvivl om, at hun meget tidligt følte sig alene. Hun kunne have rettet ind, men havde måske fået smag for det grænseoverskridende, siger Pia Juul. Som 19-årig forlover Agnes sig med lærer Mads Henningsen, men selv om parret får tre børn, er det erotiske en skuffelse for hende. "Min mand lignede Christian den syvende, som også var begyndt spændende", skriver hun. Hun og Mads er dog moderne. De er allerede før ægteskabet blevet enige om, at man ikke kan nøjes med én partner, men i de første år er det udelukkende Mads, som praktiserer. Agnes derimod har med egne ord opdaget, at hun har talent. Hun begynder at skrive noveller, og Herman Bang giver hende pseudonymet Helga Maynert. "Han vidste, at en lærerkone ikke kunne skrive i hans blad".

Forlaget Gyldendal er netop begyndt at genudgive Agnes Henningsens erindringer. De to første er omfattet i denne bog.

Annonce

Den erotiske lærermester

Da Agnes møder forfatteren Carl Ewald er hun med egne ord utro for første gang. "Han forstod at undervise i elskov så ubemærket at enhver måtte blive normal", skriver hun. Agnes bliver gravid. Sønnen er den senere berømte P.H., men i de første år lader hun som om, at barnet er Mads'. Det går dog ikke i længden - barnet ligner Ewald for meget. Det er nu ikke derfor, at parret bliver skilt i 1895. Mads har forgrebet sig på en mindreårig elev og emigrerer til Amerika. Agnes er alene med fire børn. - Mads var god til at bruge af Agnes' arv, og som skilt kommer hun under onklernes og svogrenes myndighed. Hun har ikke økonomisk mulighed for at have børnene hos sig. Hun flytter ind til Carl Ewald og hans kone, og det er konen, som foreslår, at Agnes til sidst får den lille Poul hos sig. De andre børn bor hos de gudfrygtige svigerforældre i Fredericia, fortæller Pia Juul, der beskriver Agnes som en kærlig og god mor. Agnes flytter senere fra Ewald, formår at få endnu et barn hjem til sig og driver i en periode en skønhedssalon i København, fordi skriveriet er gået i stå. Salonen løber ikke rundt, og Agnes begynder at skrive i eget navn. Anmelderne sabler hende ned, og hun sælger ikke stort. Hun har dog faste støtter og tilhængere i blandt andre Georg Brandes, Johannes V. Jensen, Herman Bang og Jeppe Aakjær. Agnes skriver om kvindelige hovedpersoner og deres følelser og kærlighedsforhold. Inspirationen er fra eget liv, og Carl Ewald er skabelon til flere af de mandlige figurer, men nu er de blevet uvenner. "Hans anskuelse måtte være: Underholdning i ægteskab er naturlig. Støtte i frit forhold er skamløs, hvis det er hende, der foreslår det", skriver Agnes om sin jaloux elsker. - Hun møder andre mænd, men der er aldrig nogen, der vil have både hende og børnene eller give hende noget for alvor. De vil bare have sjov med hende. Den frie kærlighed var nok moderne, men kun for mænd, og det ramte hende på både livet og forfatterskabet, konstaterer Pia Juul.

Forfatter Pia Juul mener, at man kan lære af Agnes Henningsen, hvordan man tackler modgang. Foto: Lars Gundersen

Annonce

Balladen i 1918

"Siden der er så få af hankøn bør de påtage sig mere end en", bliver en af Agnes læresætninger efter erfaringerne med de polygame mænd, ligesom hun erklærer, at hun kæmper for den størst mulige frihed i elskov. Hendes kritikere frastødes, og modstanden opnår orkanstyrke i 1918, da hun indstilles til en årlig ydelse fra staten på 1000 kroner. Med Jeppe Aakjærs ord angribes hun i pressen af kulturfjendske og forfølgelsessyge mørkemænd med blandt andet ordene: "Således belønner det danske folk dem, som forgifter det". Agnes kommer ikke på finansloven. - Hun har lige udgivet romanen "Den store kærlighed", som mange synes er smuds og for åbenhjertig, og indstillingen kommer op til et folketingsvalg, fortæller Pia Juul, der med glæde har hæftet sig ved, at både Agnes og hendes støtter i dag er husket, mens stort set alle modstanderne er glemt som ubetydelige. Agnes, der nu er 50 år, nægter nogensinde mere at søge om støtte. Hun fortæller også, at da en journalist, hun har mødt, beskriver hende som en halvgammel dame, lammes hun. "Hvordan kunne den pæne mand nænne at tvære mig ud som en halvdød flue". Nu vil hun giftes og bliver det med forfatteren og juristen Simon Koch. - Hun elskede ham, og hun var monogam sammen med ham, ind til han blev impotent. Agnes oplevede en stor og ægte kærlighed med ham, og han interesserede sig for hendes børn, fortæller Pia Juul.

Annonce

Sorg og gennembrud