Vakarták a fejüket közgazdászok, amikor kedden megjelent az álláskeresők számáról szóló friss adat. A szakemberek nem értették, miként lehetséges, hogy feltűnően kicsi növekedést jelentett a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat (a februárinál alig 17 ezerrel több álláskeresőt takar a 281 ezer regisztrált álláskereső), miközben másról sem szóltak a gazdasági hírek március közepe óta, mit arról, melyik cégtől hány dolgozót küldtek el, melyik gyár hány hétre áll le, és hogyan szabadul meg első körben a kölcsönzött munkaerőtől. Ez az NFSZ-es adat szembe ment azzal a felméréssel is, amely két héttel ezelőtt jelent meg, és óriási munkanélküliség-növekedést jelzett előre.

Aztán egy, a Facebook-on folyó beszélgetésből később kiderült, mi a titok: Köllő János, az MTA Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont Közgazdaság-tudományi Intézetének tudományos tanácsadója említette, hogy az NFSZ-nél az álláskeresők nyilvántartásában a zárónap a hónap 20. napja.

Mivel márciusban 11-én hirdette ki a kormány a veszélyhelyzetet, és az azt követő héten kezdődtek a nagy gyárleállások, az elbocsátások a használtruhabolttól a szállodákon át az éttermekig, a most közölt friss állástalansági adat, a 17 ezres növekmény valójában csupán bő egy hetet tükröz.

Ám kedden délután szinte egyidőben kiszivárgott a Népszavához és a Portfolio.hu-hoz is egy frissebb szám, amely április közepi állapotként 320-330 ezer állástalanról ír. Mindkét cikk az Innovációs és Technológiai Minisztérium háttéranyagát jelölte meg cikkének forrásaként. Ezt eddig nem cáfolta a tárca.

Lapunk beszélt munkapiaci közgazdászokkal, ők még négy dologra rávilágítottak, amelyek nyomán alacsonyabb adatot mutathatnak a számok, mint amennyien a valóságban elveszítették a munkájukat.

Egyrészt nem egyszerű bejelentkezni hivatalos álláskeresőként, a személyes bejelentkezéstől a járvány miatt többen félhetnek, de online sem megy pikk-pakk az eljárás, sok nyomtatványt, dokumentumot kell feltölteni az igényléshez.

Másrészt a válság kezdetén többen vélhetően vártak, hátha csak átmeneti lesz a leállás, de mivel most már látszik, hogy hónapokra fagy le a gazdaság, ezért csak a következő, immár áprilisra vonatkozó statisztikában jelennek meg azok, akik nem az első napokban, hanem csak pár hét késéssel regisztráltak álláskeresőként.

Harmadrészt katás vállalkozók nem jogosultak például álláskeresési járadékra, így hiába estek el azonnal a megrendelésektől, maradtak munka nélkül, ők nem fognak megjelenni az NFSZ-es adatokban.

Negyedrészt pedig az eddig feketén vagy szürkén foglalkoztatottak nagy részének is értelmetlen bejelentkezni a munkaügyi központokba, juttatást nem kapnak.

Az sem segíti a tisztánlátást, hogy pont most változott meg az NFSZ honlapja, és az eddig megtalálható idősoros adatokat nem lehet már megtalálni – panaszkodott egy közgazdász.

Ami valóban mérhetné a munkanélküliség változását, az a KSH felmérése, amely azonban személyes megkérdezésen alapul, így a járvány miatt nehezebb elkészíteni. Pedig ez amúgy sokkal megbízhatóbb adat, mint az NFSZ-es statisztika, ugyanis a KSH nem a regisztrált álláskeresőket méri, hanem mindenkit, aki elveszítette az állását – akár bejelentkezett a munkaügyi hivatalhoz, akár nem.

Kiegészítő adatnak érdekes az is, ha megnézzük, mennyivel ugrik meg a munkanélküli segély kifejezés feltűnése a Google-keresőben.

2020 márciusában viszont hatalmas megugrás látható: a keresések száma az elmúlt 15 év átlagának háromszorosára és a 2009-es szint másfélszeresére nőtt

– írja Prinz Dániel, a Harvard Egyetem PhD-hallgatója a Qubit.hu-n közzétett cikkében.

Azok a közgazdászok, akikkel beszéltünk, mind azt mondták, óriási leépítés zajlik az országban, de ez a számokban csak 1-2 hónap múlva fog megmutatkozni. Pedig ilyen kritikus helyzetben sokat segítene a tisztánlátásban, ha hetente közzétennék a friss számokat.

Kiemelt kép: Ivándi- Szabó Balázs /24.hu