Vores evne til at føle, tænke og huske er afhængig af vores hjernecellers evne til at sende signal mellem hinanden. Men som vi bliver ældre opstår der plak mellem nervecellerne, som gør, at hjernecellerne ikke kommunikerer lige så godt, og det gør os mentalt sløvere. Plakken rammer især patienter med Alzheimers og demens.

Nu viser en ny dansk-finsk undersøgelse, at en særlig genvariant, der er kendt for at beskytte mod plakdannelse i hjernen og Alzheimers, ses meget sjældnere hos danskere end hos folk fra Sverige, Norge, Island og Finland.

Resultatet overraskede forskerne bag undersøgelsen så meget, at der gik lang tid, før de ville sende forskningen til udgivelse.

Annonce:

»Det er et ret interessant og mærkeligt fund. I lang tid troede vi ikke på, at resultatet var korrekt. Derfor fik vi også andre forskere til at dobbelttjekke, at vi havde lavet vores analyse korrekt. Og det havde vi altså. Vi danskere ligner overordnet set vores naboer fra Sverige og Norge rigtig meget, men lige på dette område er vi altså mere lig kontinentaleuropæere fra Syd,« siger Jonas Mengel-From, lektor i Molekylær Epidemiologi på Syddansk Universitet. Han er hovedforfatter til den nye undersøgelse, der lige er blevet udgivet i tidsskriftet Neurobiology of Aging.

Resultatet kan tyde på, at vi skal overveje at indrette forebyggelsen af Alzheimers forskelligt fra befolkningsgruppe til befolkningsgruppe, vurderer Jonas Mengel-From.

»Den måde man skal se genetikken bag Alzheimers sygdom på, kan være forskellig fra befolkningsgruppe til befolkningsgruppe. I de senere år har man satset på meget store undersøgelser med forsøgsdeltagere fra mange forskellige lande. Men nu kan vi se, at der er forskelle på nabolande. Vi skal altså som forskere være mere opmærksomme på, at vores undersøgelser kan give forskellige resultater fra land til land - også selvom det er nabolande,« siger Jonas Mengel-From.

Danskere i fedtefadet



Forskerne fra Syddansk Universitet og University of Helsinki lavede en genanalyse af 3.487 tilfældigt udvalgte danskere og sammenlignede analysens resultater med genanalyser af nordmænd, svenskere, finner og islændinge udgivet i andre forskningsartikler.

Forskerne kiggede især efter genvarianten A673T, da man fra tidligere forskning ved, at denne variant påvirker, hvordan proteinet beta-amyloid opfører sig i hjernen.

Resultatet viste, at:

Kun 1 af de 3.487 danskere har genvarianten.

Cirka 1 ud af 125 har genvarianten i Sverige, Norge, Island og Finland. En anden analyse forskerne sammenlignede med fandt dog, at det nærmere var 1 ud af 500 personer, der havde genvarianten.

Forskerne bag undersøgelsen kan ikke forklare, hvorfor vi danskere adskiller os så meget fra vores nabolande på dette område, men de giver alligevel et bud.

Fakta Cirka 50.000 personer lider af Alzheimers sygdom i Danmark, og der kommer ca. 8.000 nye tilfælde om året. Uden for hjernecellerne aflejres beta-amyloid som plak - et stof, der gradvist klumper sig sammen og nedbryder hjernecellerne Alzheimers sygdom udvikler sig typisk over mange år, og nedsat hukommelse er hos mange patienter det første symptom. Mange bliver passive, urolige og irritable. Andre bliver ængstelige. I starten kan udvikling og symptomer være så vage, at det kan være vanskeligt at erkende sygdommen. Kilde: Sundhed.dk

»Vi kan kun spekulere på, hvorfor vi ser denne ret usædvanlige forskel på Danmark og de andre nordiske lande. Der er umiddelbart to overordnede forklaringer: Enten er det en tilfældighed, at der er denne forskel, eller også skyldes det genetisk selektion,« siger Jonas Mengel-From og fortsætter:

»Et eksempel på genetisk selektion er genet, der giver både lys hud og rødt hår. Den lyse hud er en fordel i Nordeuropa, hvor solen ikke skinner så meget, og evnen til at udvikle D-vitamin fra sollys derfor kan have betydning for, hvor godt man klarer sig. Det gør så samtidig, at det røde hår følger med den genetiske selektion for lys hudfarve. Måske noget lignende gør sig gældende med genet, der beskytter mod Alzheimers. Måske det samtidig koder for en anden egenskab, der er en særlig fordel i det nordligste Europa.«

Danskere er muligvis beslægtet med andre folkeslag



En anden mulighed er, at vi danskere i højere grad har blandet gener med andre folkeslag for nogle tusinde år siden, end de andre skandinaviske lande, foreslår professor Eske Willerslev. Han har ikke været med til at lave den nye undersøgelse, men forsker selv i hvordan folkeslag har blandet sig gennem tiden.

Annonce:

»Vores studier viser, at der i hvert fald har været to perioder, hvor Nordeuropa er blevet befolket. Den første skete for 8-9.000 år siden, hvor bønder fra Mellemøsten trængte op gennem Europa og satte spor i vores gener. Men faktisk er skandinavere i højere grad beslægtet med et folkeslag, der kaldes Yamnaya, som kom over fra de russiske stepper for cirka 5.000 år siden. De bragte blandt andet vores sjældne gen, der gør os laktosetolerante og giver os muligheden for at kunne tåle at drikke mælk i en voksenalder.«

»Men måske der faktisk har været en tredje stor folkevandring, der også har haft indflydelse på, hvordan vores gener ser ud i dag. Det er vi ved at undersøge nu. Måske denne tredje vandring kan være årsag til, at genet [der beskytter mod Alzheimers] ikke forekommer ligeså hyppigt hos danskere som hos andre skandinavere,« siger Eske Willerslev, professor og leder af Center for GeoGenetik ved Statens Naturhistoriske Museum og Københavns Universitet.

LÆS OGSÅ: Danske forskere omskriver historien: Europæerne blev født i bronzealderen

En anden genvariant, der beskytter mod Alzheimers - APOE - har også vist sig at have en stigende forekomst, desto længere man kommer op mod Nordeuropa. Men hvorfor det forholder sig sådan, er også her usikkert.

Danskere har ikke større risiko for Alzheimers



Selvom vi danskere ikke er ligeså heldige på dette genområde, som vores nordlige naboer, kan man ikke konkludere, at vi har større risiko for at få Alzheimers, understreger Jonas Mengel-From.

»Alzheimers sygdom er ikke hyppigere forekommende i Danmark, end den er i andre nordiske lande, og det kan være fordi, der stadig er andre mere eller mindre ukendte faktorer på spil. Derfor understreger undersøgelsen her også, at vi ikke bare kan lukrere på den viden, vi får, fra andre lande. Vi er også nødt til at lave egne studier på danske forsøgspersoner,« slutter Jonas Mengel-From.

