Vestager: Vi har aldrig bedt Danmark om at skrotte PSO'en

Politik Eksklusivt for kunder

Danmark kunne sagtens have beholdt den omstridte el-afgift, PSO'en, med nogle justeringer i stedet for at helt at aflive systemet.



En lang række EU-lande er netop i gang med at skrue på deres PSO-modeller - i et samarbejde med EU-Kommissionen - i stedet for at lukke helt ned.



Sådan lyder meldingen fra den danske EU-kommissær Margrethe Vestager i kølvandet på, at V-regeringen nu har besluttet at udfase PSO'en frem mod 2021 og i stedet finde de op mod 70 mia kr. til grøn omstilling over finansloven.



"PSO-systemet ikke noget problem"



"PSO-systemet i sig selv er sådan set ikke noget problem. Allerede før jeg blev kommissær, lavede man om på retningslinjerne for den type af finansieringssystemer med henblik på, at man kunne give landene nogle år til at lave systemer, der ikke længere diskriminerer," siger Margrethe Vestager.



Hun understreger, at når EU-Kommissionen stejler over den danske PSO-model, som den ser ud i dag, så skyldes det, at udenlandske leverandører til Danmark bliver pålagt en afgift, men ikke kan få gavn af de tilskud til grøn omstilling, som afgiften finansierer. Og det er diskrimination af udenlandske virksomheder.



Men hvis diskriminationen forsvinder, så vil EU-Kommissionen kippe med PSO-flaget.



"De andre lande, vi arbejder med, er ikke ved at afvikle PSO’en, men ved at lave en ny model, der ikke er diskriminerende," siger Margrethe Vestager.



Er der fundet nogle modeller, som Danmark med fordel kunne se nærmere på i stedet for at afskaffe PSO’en?



"Vi er ikke færdige med det endnu. Det er følsomt i nogle lande, at støttekroner går ud af landet – men der kommer jo også afgiftkroner ind. Men der er ikke nogle fulde, ikke-diskriminerende PSO-systemer, man bare kan tage ned af hylden nu," sige hun.



Vigtigt at tænke på tværs af grænser



Hun tilføjer, at det er vigtigt at tænke energipolitik på tværs af grænser, for at energimarkedet kan blive mere effektivt - og i sidste ende billigere for forbrugerne.



Men den danske kommissær understreger også, at det selvfølgelig ligger den danske regering frit for at finansiere den grønne omstilling over finansloven - og så er der i sagens natur ikke længere tale om diskrimination.



Margrethe Vestager har selv åbnet op for, at hvis Danmark vil skrotte PSO'en, så kan det ske over nogle år, så man ikke skal tage et smæk på 7 mia. kr. over finansloven på én gang. Men det er ikke et carte blanche til at gøre det langsomt over et helt årti, hvor man fortsætter med at diskriminere undervejs.



"Jo længere en periode, man udfaser sin PSO i , jo mere afgørende er det også, at man i den periode indtænker, hvordan man kan undlade at diskriminere udenlandske leverandører. Det er ikke i første omgang op til os at afgøre. Der ligger initiativretten hos det enkelte land, og i det her tilfælde hos Danmark," siger Margrethe Vestager.



Bundskatten skal op



Der ligger en samlet regning på 70 mia. kr. frem til 2025, hvis man skrotter PSO-afgiften - regeringen foreslår, at finansiere en del af det ved at droppe havvindmølleprojekter, sæt et loft på budprisen på havvindmølleparken Kriegers Flak, sænke puljen til virksomhedernes omstilling af procesenergi og justere på energispareindsatsen.



Men det kan kun give omkring 10 mia. kr. i kassen. Så langt, langt den største del af de resterende penge skal findes på finansloven. Ifølge Børsens kilder vil det primært sket ved at hæve bundskatten, så borgerne selv finansierer deres lavere el-regning.

