Når landets gymnasieelever går til prøve eller eksamen, kan de i fremtiden risikere, at deres skole får indblik i, hvad der ligger på deres computer, hvad de har søgt efter på nettet, og hvad de har foretaget sig på sociale medier.

For at forhindre eksamenssnyd vil undervisningsminister Merete Riisager (LA) nemlig give skolerne en vidtgående adgang til at undersøge elevernes computere.

Det fremgår af et udkast til en ny bekendtgørelse om reglerne for prøver og eksaminer, som ministeren har sendt i høring.

»Det er en forudsætning for, at eksaminanden kan anvende digitale hjælpemidler, herunder computere, ved prøven, at eksaminanden giver institutionen adgang til at undersøge de anvendte hjælpemidlers indhold, søgehistorik, logfiler mv. samt eksaminandens anvendelse af materialer, konti på sociale medier mv. på internettet med henblik på udredning af formodning om snyd eller andre brud på eksamensreglerne,« står der i udkastet.

I en uddybende mail til Information skriver Undervisningsministeriet, at skolen ikke vil kunne »tvinge sig adgang til elevens udstyr«. Men det vil være »en betingelse for elevens aflæggelse af prøven, at eleven giver skolen adgang til sit udstyr, hvis skolen beder herom«.

Hvis eleven nægter at lade sin computer undersøge, giver udkastet skolen ret til at sanktionere vedkommende efter bestemmelserne i studie- og ordensreglerne. Det kan for eksempel være en skriftlig advarsel og i gentagelsestilfælde en afgørelse om, at eleven ikke må medbringe eget udstyr til prøver.

’Voldsomt indgreb’

Formanden for Danske Gymnasieelevers Sammenslutning, Jens Philip Yazdani, mener, at bestemmelsen er »langt over stregen«.

»Der er masser af private ting på ens computer, som skolen ikke skal have adgang til,« siger han.

»Når man giver adgang til elevernes sociale medier, vil det for eksempel indebære, at man kunne se min facebookchat med min kæreste. Det kunne også være, jeg sad og skrev digte på min computer, som jeg gerne ville have for mig selv.«

Nogle uddannelsesinstitutioner bruger allerede i dag programmet Exam Monitor, der under eksamen tager screenshots af eksaminandernes skærmbilleder flere gange i minuttet for at forhindre snyd. Men udkastet til den nye bekendtgørelse er »meget mere vidtgående« end det, siger formand for IT-Politisk Forening Jesper Lund.

»De må nærmest ransage din computer, og så skal du oven i købet give adgang til dine konti på sociale medier,« siger han.

»Det er et voldsomt indgreb i privatlivet.«

Desuden vil det være »virkningsløst over for dem, der virkelig vil snyde«, mener Jesper Lund. For ved at benytte sig af inkognitofunktionen i browseren kan man undgå, at der bliver gemt historik lokalt på computeren. Og hvis man har fået hjælp til opgaven via sociale medier, vil man bare kunne slette de beskeder, der beviser det, siger han.

Menneskeretligt problem

Også juraprofessor Sten Schaumburg-Müller fra Syddansk Universitet stiller sig kritisk over for den omfattende mulighed for at undersøge elevernes personlige computere.

»Man må selvfølgelig gerne opstille vilkår for at gå til eksamen. Men det, man lægger op til her, virker helt overdrevet,« siger Sten Schaumburg-Müller.

Han vurderer, at bestemmelsen kan være i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Konventionen er direkte implementeret i dansk lov og sikrer, at »enhver har ret til respekt for sit privatliv og familieliv, sit hjem og sin korrespondance«. Myndighederne må kun lave indgreb i den rettighed, hvis det er »nødvendigt i et demokratisk samfund af hensyn til den nationale sikkerhed, den offentlige tryghed eller landets økonomiske velfærd«.

Men det er ikke nødvendigt med et så omfattende indgreb, som udkastet lægger op til, vurderer Sten Schaumburg-Müller.

Louise Holck, vicedirektør ved Institut for Menneskerettigheder, vurderer ligeledes, at bekendtgørelsen kan være i strid med konventionen.

»Bekendtgørelsen giver en meget vidtgående adgang for gymnasierne til at undersøge elevernes computere. Fuld adgang til en privatejet pc med for eksempel mails og aktiviteter på sociale medier er formentlig i menneskeretlig forstand for vidtgående i forhold til formålet om at bekæmpe eksamenssnyd,« skriver hun i en mail til Information.

Sten Schaumburg-Müller sætter også spørgsmålstegn ved, om bestemmelsen er i overensstemmelse med persondataloven. Persondataloven foreskriver, at man ikke må behandle flere personoplysninger, end hvad der er nødvendigt for at opfylde formålet.

»Det er et legitimt formål, at man vil undgå eksamenssnyd. Men derfor behøver man ikke have adgang til, om folk på et tidspunkt har været inde på en eller anden politisk eller religiøs hjemmeside – eller et datingsite for den sags skyld. Det er ikke noget, der kommer andre ved,« siger Sten Schaumburg-Müller.

Præventiv effekt

Både Sten Schaumburg-Müller og Jesper Lund mener, at problemerne kunne løses ved at gymnasierne i stedet stille computere til rådighed for eleverne under eksamen. Dermed ville der ikke være noget privat indhold på computerne, og så ville det være »fair nok« at undersøge dem, siger Jesper Lund.

»Når man forventer, at eleverne selv slæber deres computere med, er det formentlig for at spare penge. Men det kan ikke retfærdiggøre sådan et indgreb her,« siger han.

Det har ikke været muligt at få et interview med undervisningsminister Merete Riisager om sagen. Men i en mail til Information afviser Undervisningsministeriet, at der er tale om »et indgreb i elevens privatliv«. Formålet med bestemmelsen er »alene en kontrol af, om eleven har snydt«, og derfor skal gymnasiets undersøgelse af computeren »også begrænses hertil«, skriver ministeriet.

Desuden vil eleven inden prøven vide, at skolen kan bede om at undersøge hans eller hendes computer. Vedkommende har derfor muligheden for at »sikre sig, at der ikke findes private oplysninger på udstyret,« skriver ministeriet.

Efter ministeriets vurdering vil reglerne have »en væsentlig præventiv effekt«. Desuden kan man ifølge ministeriet »forestille sig«, at reglerne »udmøntes sådan lokalt, at brug af eksempelvis inkognitobrowsing betragtes som snyd«.

Venstre uenige

Udkastet til den nye bekendtgørelse kommer i forlængelse af undervisningsminister Merete Riisagers udmelding om, at det ikke længere skal være tilladt at søge information på internettet under eksamen, fordi det har »åbnet en motorvej for snyd«.

Den beslutning har fået hård kritik fra flere af partierne bag gymnasiereformen, som mener, det er et brud på forliget. Også regeringspartnerne Venstre og De Konservative har åbent udtrykt deres utilfredshed.

»Ministeren har brudt vores tillid,« sagde undervisningsordfører Anni Matthiesen (V) tidligere på måneden til Berlingske.

Forelagt, at ministeren nu også lægger op til at give skolerne mulighed for at undersøge indholdet af elevernes computere, siger Anni Matthiesen nu til Information:

»Ministeren kan jo selv træffe afgørelsen om, hvilken bekendtgørelse hun sender ud også i forhold til eksaminer. Men man skal selvfølgelig overholde loven og de europæiske menneskerettigheder i forbindelse med, at man foretager sådan nogle ændringer. Det må ministeren jo redegøre for.«

– Der findes jo programmer, som kan fotografere elevernes skærmbilleder under eksamen, så man kan tjekke, at de ikke har snydt. Kan du se nogen grund til, at man skal gå videre end det og give adgang til elevernes computere og deres logfiler, søgehistorik og facebookaktivitet?

»Nej, det kan jeg ikke,« siger Anni Matthiesen.

»Jeg er ikke enig med ministeren i, at det er nødvendigt at tage det her skridt. Men det er som sagt noget, ministeren kan vælge at gøre.«