Aarhus vokser med 4.000 mennesker om året. Det betyder, at vi i 2050 vil være mere end 450.000 indbyggere. Vi er på vej fra provinsby-stadiet mod storbyen.

Annonce

Lad os begynde med et eksempel, som illustrerer, hvor vi er på vej hen? Som by forstås.

Kommuneplanchef Niels-Peter Mohr giver Århus Stiftstidendes læsere til kig i den kommunale krystalkugle. Byen skal sige farvel til provinsmentaliteten og goddag til storbyen og mangfoldigheden, mener han. Foto: Kim Haugaard.

For i Freiburg - en sydtysk provinsby lidt under Aarhus' størrelse - har de taget skridtet fuldt ud og gået radikalt til værks, når det gælder byomdannelse.

Sådan vokser Aarhus Aarhus får rundt regnet 4.000 nye indbyggere om året for tiden. Der bor 326.246 mennesker inden for kommunegrænsen, mens selve Aarhus by har 261.570 indbyggere. Det svarer i forhold til kommunens 467,70 kvadratkilometer til en befolkningstæthed på 692 per km2. I byen (91 km2) bor der 2.771 mennesker per km2. Hvis Aarhus fortsætter sin nuværende vækst - og det er forvetningen - vil kommunen huse 375.000 indbyggere i 2030 og hele 450.000 i 2050. Det er halvanden gange så mange mennesker som i 2008. Ud over antallet af indbyggere vil/skal Aarhus også vokse med hensyn til arbejds- og studiepladser. Kilde: Danmarks statistik/Aarhus Kommune

omdannelsesområderNe Aarhus Kommune har peget 34 potentialer ud i forhold til fortætning af byen. Nemlig disse: Nordhavnen Havnebyrummet og Pier 2 De Bynærehavnearealer Rutebilstationen Godsbanen Duagbjergvej Cereskilen ved Søren Frichs Vej H.C. Tvengens Vej Åby/Søren Frichs Vej Åby Øst Trindsøvej Åby Vest Åby Vest Tomsagervej Thorsvej Finlandsgade, Aarhus N Engtoften, Viby Viby Gasværk FDB/Sønderhøj, Vuby Aarhus Ridehal, Aarhus C Tretommervej, Risskov Arresøvej, Risskov Mosevej, Risskov Viborgvej/Campen, Hasle Øster Kringelvej, Egå Malling/Dancake Carl F, Hasle Tulip, Brabrand Bjødstrup Mose, Højbjerg MT Højgård, Risskov Bryggervej, Vejlby Amtssygehuset Ingeniørhøjskolen Kommunehospital Ceres Nordlandsvej, Risskov

Aarhus har først og fremmest bredt sig ud ad gennem de seneste 65 år, men nu skal byen i stedet vokse opad og indad. Grafik: Jens Nex

I begyndelsen af 1990erne lukkede det militære område, Vauban, tre kilometer uden for bymidten, og idéen om en miljøvenlig og stort set bilfri bydel blev født. Bystyret købte de i alt 38 hektarer for 20 mio. euro, og i dag bor 5.000 mennesker i byen, hvor fire ud af ti husstande ikke har egen bil. Til gengæld kan de frit benytte byens sporvogne, der selvfølgelig har forbindelse ind til Freiburgs centrum, ligesom der er etableret 500 kilometer cykelsti og 5.000 cykelparkeringspladser i forstad og centerby.

Det er muligt for biler at køre i Vauban, men maksimalt i gå-tempo - fem kilometer i timen - mens en parkeringsplads i udkanten af byen koster 18.000 euro årligt - eller knap 135.000 kroner - altsammen for at gøre delebilsordninger, kollektiv trafik og cyklen mest mulig attraktiv for indbyggerne i Vauban.

Annonce

Opgør med bilernes by

I Aarhus var tankegangen nogenlunde den samme, da kommunen gik i gang med at lade boliger erstatte containere på nordhavnen. Den nye bydel - Aarhus Ø - bliver bygget med plads til kørende biler på overfladen, men stort set samtlige parkeringspladser vil være under jorden for ikke at optage unødig plads i byrummene i modsætning til den øvrige historiske midtby.

Sådan vil det også blive, men antallet af underjordiske parkeringspladser bliver dobbelt så stort, som det oprindeligt var planen, og det vil selfølgelig give mere trafik. Det blev kommunen presset til i udbudsprocessen, da investorerne så ville betale uforholdsvis meget mere for at gå ind i projektet. Det blev med andre ord for dyrt for kommunen at følge sporet fra det sydtyske mønstereksempel på moderne byudvikling.

Det ærgrer kommuneplanchef Niels-Peter Mohr, for hvis Aarhus skal være klar til at tage imod fremtidens udfordringer, så betyder det blandt andet, at byen skal have større fokus på mennesker og byliv end flere og flere biler. Fortsætter væksten som nu, vil en folketælling i Aarhus i 2050 kræve mere end 450.000 fingre at tælle på. I øjeblikket vokser byen indbyggermæssigt med 4.000 om året rundt regnet. Fra 298.538 mennesker i første kvartal 2008 til 326.246 mennesker i samme kvartal i år ifølge Danmarks Statistik. Det svarer til en befolkningstilvækst i underkanten af 10 procent. Og kommunens fremskrivining for de kommende år viser en vækst på lidt mere end 10 procent. Det er alt sammen vigtigt for byens konkurrenceevne i det store perspektiv, og vokseværket er en positiv størrelse, men det kommer også til at betyde et farvel til det Aarhus, vi kender i dag.

Annonce

Aarhus skal vokse indad

Hvis vi skal være godt 125.000 flere mennesker i byen om 35 år, så stiller det store krav til byplanlæggerne, og udfordringerne hedder blandt andet plads og transport. For selv om byens befolkning bliver halvanden gang større, så sker det samme ikke med hensyn til areal og antallet af transportmidler. Det skal i 2050 være nogenlunde status quo sammenlignet med i dag. Det store kvantespring hedder derfor byfortætning.

»Vi må gøre op med 60'er-tankegangen om, at alle skal have et stort hus på en stor grund. Jo mere kompakt en by, som vi kan bygge, jo mere økonomisk rentabel vil den også være. Men byen skal selvfølgelig samtidig være værd at leve i. Aarhus skal stadig være en attraktiv,« siger kommuneplanchef Niels-Peter Mohr.

Den første store hjørnesten i »en tættere by«-strategien blev sat med Kommuneplanen anno 2009 og blev bekræftet fire år senere med afløseren fra 2013. Netop nu er byrådet i gang med at gøre forarbejdet til Kommuneplan 2017 i form af Planstrategi 2015. I den forbindelse var politikerne samlet til en temadrøftelse om Aarhus i 2030 og 2050 i begyndelsen af denne måned, og arbejdet med planforslaget skal være færdig i oktober. I modsætningen til forgængeren - en moppedreng på 130 sider - vil strategien denne gang også være en kompakt størrelse - som byen på lang sigt - på blot 24 sider plus bilag.

»Det ser ud til, at idéen om byfortætning for en tand mere nu. Det betyder blandt andet, at der næppe vil blive peget på nye store arealer, som byen kan brede sig ud på. Udviklingen skal i stedet ske inden for den bygrænse, som vi kender allerede. Det vil være radikalt, fordi kommunen som grundsælger så på den lange bane ikke længere vil have »noget på alle hylder« i forhold til tilflyttere og århusianere, der flytter inden for kommunen, som det hidtil har været tilfældet. Valgmulighederne vil simpelt hen passe til vores overordnede strategi,« forklarer Niels-Peter Mohr.

Annonce

Letbanen er lokomotivet

Et af de steder, som kommunen allerede har udpeget til markant vækst, er Lisbjerg. Her har en ny by med plads 25.000 indbyggere forlængst forladt kommuneplanlæggerens tegnebræt. Den nye skole er også bygget, og inden for halvandet år kommer letbanen til at køre lige igennem - med stop undervejs naturligvis. Alligevel er byggeriet kun så småt i gang. Et par boligforeninger er på vej med tæt-lav bebyggelse i form af etage-rækkehuse, men der er ringe udsigt til de højhus-byggerier, som området blandt andet er udlagt til.

»Det er nogle gange svært at være de første, og der kan være en ulyst til »at komme over åen«, men manglen på andre arealer vil betyde, at væksten også kommer til Lisbjerg. Det tager bare lidt længere tid at få udviklingen i gang, end vi havde håbet,« siger Niels-Peter Mohr.

Grundlæggende er byens udvikling tænkt ud fra det, der i fagsproget hedder en fingerplan forstået på den måde, at byen vokser som ud ad fingre - tænk på de store indfaldsveje som Grenåvej, Randersvej, Viborgvej, Silkeborgvej, Skanderborgvej og Oddervej - og med grønne kiler indimellem - tænk for eksempel på Skjoldhøjkilen og Brabrand sø-kilen. I den nye plan bliver letbanen fremtidens store lokomotiv i forhold til byens udvikling og vækstområderne.

Både fra bolig og erhverv skal der være let adgang og kort afstand til stationerne.

Annonce

Fortætning mellem villaer

Ikke mere end henholdsvis 700 og 500 meter i lige luftlinje. Her er Lisbjerg-visionen et lysende eksempel på byvækst på bar mark, og tanken om fritliggende og velfungerende bysamfund med arbejdspladser, skole, institutioner, indkøbsmuligheder samt privat og offentlig service. Derudover forventer Niels-Peter Mohr, at der i Kommuneplan 2017 bliver peget på nye potentialer for byfortætning langs den kommende letbane i forstæder som blandt andre Beder, Malling, Viby, Aarhus Nord, Lystrup, Skødstrup og Løgten.

Det handler igen om at gøre det attraktivt at fravælge bilen til og fra arbejde. For der hverken er eller bliver plads til, at biltrafikken vokser i takt med byens befolkning. Og heller ikke hvis Aarhus skal nå det erklærede mål om at være CO2 neutral i 2030.

Tættere på centrum og i midtbyen handler fortætning om byomdannelse som Aarhus Ø, der er bare ét af 34 eksempler på såkaldte omdannelsesområder. Andre eksempler er Amtssygehuset, som kommunen overtager i 2017, Godsbanen og Ceres-grunden, der er et stort privat byudviklingsprojekt i tråd med kommunens overordnede strategi.

»Det er muligt at omdanne rigtig mange arealer, og det kan betyde rigtig mange boliger. Andre steder inde i byen kan det handle om at udfylde huller. En garage kan måske give plads til fire boliger, ligesom uudnyttede tagetager kan blive til ekstra boliger. Eller måske er det muligt at bygge en etage oven på en allerede eksisterende ejendom. Og hvem siger, at en parcelhusgrund skal være på 1000 kvadratmeter?« spørger Niels-Peter Mohr.

Han påpeger samtidig, at byfortætning ikke må gå ud over borgernes adgang til naturen og grønne områder, som også er grundpillen i hele byudviklingsstrategien og fingerplans-tanken. Hvis byen skal være værd at leve i - og det skal den - skal borgerne ikke have mere end 500 meter til en park eller et grønt område. Et andet fremtidssyn for byvækst siger i øvrigt også, at der i 2050 vil være dobbelt så mange træer i byerne som i dag.

Annonce

På vej mod storbyen

Udover letbane-lokomotivet er byens universitet også tiltænkt rollen som en væsentlig motor for væksten i Aarhus. Både hvad angår tiltrækning af nye borgere og som udgangspunkt for en stærk og bæredygtig erhvervsudvikling. Alene i perioden 2008-2030 regner Aarhus Kommune med 10.000-15.000 flere studiepladser og 50.000 ekstra arbejdspladser.

Samlet set er kommuneplanchefen ikke i tvivl om, at pilen peger på et nyt Aarhus.