I slutningen af sidste uge var et fly med en million masker på vej til Odense Universitetshospital. Masker, som skal forhindre, at læger og sygeplejersker bliver smittet med covid-19, og at sundhedspersonale kan smitte patienter. Masker, som er afgørende for, at vores sundhedsvæsen ikke pludselig knækker på grund af mandskabsmangel.

Men i weekenden viste det sig, at maskerne aldrig var nået frem. De var forsvundet fra flyet et sted i Tyskland, og ingen på sygehuset i Odense ved, hvor de er endt. Måske hos sundhedsvæsenet i et andet land, der bød en bedre pris.

Derfor modtog en gruppe læger og sygeplejersker på Odense Universitetshospital søndag eftermiddag en lige dele venlig og alvorlig mail.

»Kære alle«, stod der.

»En stille solrig søndag og alligevel nyt fra hygiejnedamen. Desværre er situationen lige nu kritisk ift. beholdning af kirurgiske masker«.

Mailen forklarede, at personale, der tager imod patienter, som er kommet akut til skade, fra nu af ikke længere må bære mundbind – de klassiske papirmasker, der er åbne i siderne – så længe der ikke er konkret mistanke om, at patienten kan være smittet med covid-19. Er der mistanke om smitte, må kun de læger, der håndterer respiratorer eller skal stå for genoplivning, bære FFP3-masker – altså byggemarkedsmasker, der beskytter næsten hundrede procent mod smitte med coronavirus.

Hver femte mangler værnemidler

Situationer som den i Odense er årsagen til, at Joachim Hoffmann-Petersen i øjeblikket bliver kimet ned af kollegaer landet over. Han er formand for Dansk Selskab for Anæstesiologi og Intensiv Medicin og overlæge ved Odense Universitetshospital og Svendborg Sygehus. Lægerne ringer til ham, fordi de er bekymrede for, at de selv bliver smittet og så kommer til at smitte kollegaer og patienter.

»Og hvis vi selv smitter de svage patientgrupper, så skaber vi nye patienter for os selv. Dermed skabes en situation, hvor der kommer flere patienter, men færre sundhedspersoner på arbejde, fordi de skal holde sig hjemme i en til to uger i tilfælde af smitte«, siger Joachim Hoffmann-Petersen.

Manglen på sprit, masker og visirer berører ifølge Lægemiddelstyrelsen flere dele af landet. En rundspørge, som Dansk Sygeplejeråd har lavet blandt fagforeningens 1.320 tillidsrepræsentanter viser desuden, at 20 pct har oplevet mangel på værnemidler på deres arbejdsplads.

Hver femte oplever desuden usikkerhed om brugen af værnemidler.

Grete Christensen, formand for Dansk Sygeplejeråd frygter ligesom anæstesilægen, at de helt afgørende aktører i kampen mod coronavirussen, de sundhedsprofessionelle, bliver smittet.

»Det virkelig faretruende ved denne virus er, at man kan smitte kolleger og patienter uden selv at føle symptomer. Hvis ikke personalet er ordentligt beskyttet, så bliver de smittet og giver smitten videre til kolleger og patienter«, siger Grete Christensen.

Kan ende med amerikanske tilstande

På Odense Universitetshospital har manglen på masker været så udtalt, at en medarbejder på hospitalet mandag eftermiddag sendte en mail til en lang række tandklinikker med en bøn om at få lov til at købe masker.

»Vi retter denne henvendelse til jer, da vores beholdning af mundbind er ved at slippe op på OUH!«, lød indledningen.

Samtidig lød det fra Lægemiddelstyrelsen, at det ikke kan udelukkes, at danske læger kommer til at stå i samme situation som deres amerikanske kollegaer, der har været nødt til at lave deres egne masker af plastikposer.

»Det er det, vi arbejder på at undgå. Vi er begyndt at se på, om danske virksomheder kan producere værnemidler, som vi plejer at importere, så man ikke selv skal stå med plastikposer. Vi har fat i virksomheder, der kan sy, og nogle, der kan støbe visirer. Og det tager selvfølgelig lidt tid at omstille en produktion«, siger Thomas Senderovitz, direktør for Lægemiddelstyrelsen.

Thomas Senderovitz mener ikke, at Lægemiddelstyrelsen kunne have forebygget knapheden, selv om Sundhedsministeriet allerede i starten af måneden var opmærksom på problemet.

»Vi har ikke vidst, at denne mangel ville komme. Vi har på to uger etableret et it-system, der kan overvåge værnemidler, og det er edderperkme hurtigt. Vi har haft et fantastisk samarbejde med leverandørerne og med regionerne, der køber ind. Men når hele verden vil købe de samme ting samtidig, så kan du godt regne ud, så kommer der mangel på værnemidler«.

Samtidig er direktøren for Lægemiddelstyrelsen forsigtigt optimistisk. Dels er der nye leverancer på vej, dels er danske virksomheder i gang med at omlægge deres produktion, så de kan levere værnemidler til sundhedsvæsnet.

»Produktionsomlægningen er ikke noget, vi er begyndt på inden for de sidste par dage. Det har vi arbejdet på i et godt stykke tid. Og så får vi leverancer med masker og mundbind i denne uge og forhåbentlig endnu flere i næste uge«.

Minimal risiko for at blive smittet

Lige nu er det dog selv for Lægemiddelstyrelsens direktør umuligt at sige med sikkerhed, hvornår der igen vil være masker, sprit og visirer nok til landets sygehuse. Netop derfor mener Michael Dall, der er lægelig direktør på Odense Universitetshospital, at det er fornuftigt at bede personalet om ikke at tage masker og mundbind på i bestemte situationer.

»Vi er jo nødt til at have masker til de opgaver, hvor de er allervigtigst. Så drosler vi ned der, hvor de er mindre afgørende«, siger han.

Efter hans vurdering bliver risikoen for, at patienter og sundhedspersonale kan smitte hinanden, ikke nævneværdigt forøget, når man fravælger masker ved behandling af patienter, der kommer på sygehuset, fordi de har slået hovedet eller brækket et ben.

»Risikoen for smittespredning i de konkrete tilfælde er så minimal, at det er fuldt forsvarligt. Hvis man står i en situation, hvor man ikke kan skaffe de ting, der er nødvendige, må vi jo klare os på en anden måde, som næsten er lige så sikker«, lyder det fra direktøren, der forklarer, at det er at »gå med livrem og seler« at betragte alle patienter som smittebærere.