Købmandsdirektør John Wagner har foreslået, at jeg skal betale endnu mere i skat – i og med, han vil have momsen fjernet på økologiske fødevarer. Vil jeg ikke frivilligt give en halv gang for meget for svinekoteletterne, vil den frie købmand tvinge mig til udgiften via statslig omfordeling af mine penge. Wagner tror ikke, at jeg kan træffe mit eget valg,

Kvickly vil også tvinge mig. Her kan jeg kun købe skrabe-, og frilands- eller økoæg. Jeg må i Løvbjerg, Føtex eller Rema 1000 for at få lovligt producerede æg til markedspris. Jeg har med glæde set resultatet: Kvicklys ægplads i kølemontren er indskrænket og de øvrige butikkers udvidet tilsvarende.

Jeg har intet imod, at der er nogle få procent af befolkningen, der bilder sig selv ind, at økologi er godt for menneskeheden og prioriterer deres økonomi herefter. Det har jeg respekt for. Naturligvis skal landbrug og fødevarevirksomheder dække dette behov – men på markedets betingelser. Lad økologi koste prisen.

Læs også: Regeringen bruger millioner på offentlig økomad

Vi trænger til en reel debat om økologi, natur og miljø, men mange tør ikke tage den af frygt for at få sprogets værste gloser hældt i hovedet af meningsrigtige økokvinder og -mænd. Det er som med lakridsfigurer, flødeboller og giraffer. Betegnelser som racist og naturforagter uden respekt for dyrs velfærd sidder løst hos meningsrigtige med Morten Korch-samfundet som ideal. Det var også løgn. Vi så og ser kun de idylliske billeder af drøvtyggende kvæg på sommer-engen, ikke de fugtige stalde, hvor dyrene stod bundet i vinterhalvåret.

Må jeg bede om de store konventionelle stalde, hvor køerne året rundt går frit og kan færdes mellem foderplads, liggebåse og malkeanlægget. Må jeg bede om svineindustrianlæggene, hvor goldsøerne går frit – og fikseringen i nogle få uger i farestierne bedst muligt sikrer smågrisene mod at blive lagt ihjel af søerne, som de bliver det i langt højere grad i øko- og frilandsystemerne. Fødevareminister Dan Jørgensen (S) taler om kulde som årsag til smågrisedød i konventionelle stalde. Har Dan Jørgensen mon besøgt en farende frilandsso i novembersjask eller januarfrost? Har ministeren tal for, hvad ræve og andre rovdyr betyder for svinehold på åben mark? Eller er det en usaglig debatvinkel –ligesom det er at tænke på den stress, en fåreflok udsættes for ved ulveangreb?

Stadigt flere kommuner synes at gå over til økologi i kantiner, institutioner og skoler. Det tvinges jeg til over skatten at betale for. Den merpris burde forældre og spisende selv dække. Og hvorfor skal folk, som tager afstand fra økologi, tvinges til at spise og drikke produkterne? Vi serverer jo heller ikke svinekød for jøder og muslimer.

Læs også: Økonom: Danskerne lever på en øko-løgn

De økofrelste taler om, at det konventionelle landbrug fælder regnskov i Sydamerika for herfra at kunne importere protein. Sagen er, at hvis vi i Danmark ville implementere EUs vandmiljøplaner, som Slesvig-Holsten gør det, og ville tillade optimal gødskning – altså reelt tilgodese forholdet mellem udbytte og miljø – kunne vi på dansk jord producere så meget mere, at proteinimporten kan reduceres med mindst en femtedel.

Økologi er ikke løsningen på klodens fødevareproblemer. Tværtimod! Økologi kommer nemt til at forstærke problemerne og i fremtiden bidrage til social uro, opstande og krige. I dag er der på globalt plan cirka 2.000 kvm. landbrugsjord pr. verdensborger. I december rundede klodens befolkning 7.200 millioner. I 1950 var vi 2.500 millioner – og hver af os havde 5.750 kvm. produktionsjord til gennemsnitlig rådighed. Havde vi ikke brugt gødning og planteværnsmidler, havde vi virkelig oplevet fødevarekriser.

I efteråret 2013 opjusterede FN prognosen for klodens befolkningstal i 2050 fra 9.000 til 9.600 millioner – altså 2.400 millioner flere end i dag. Det svarer til 28 nye Tysklande eller syv et halvt nyt USA – på bare 36 år. Og det betyder, at det gennemsnitlige landbrugsareal pr. verdensborger falder til 1.600 kvm – to små parcelhusgrunde. Alt tyder på, at milliarder af mennesker i Asien og en voksende middelklasse selv i Afrika vil kræve kød på middagsbordet, som vi kender det i Europa, Nord - og Sydamerika.

Der synes at være ekspertenighed om, vi har et behov for at fordoble planteproduktionen inden 2050. Samtidig skal vi af klimamæssige grunde markant reducere forbruget af kul, olie og gas. Kan sol, vind, bølger og jordvarme forsyne kloden med energi i 2050? Det tror ingen på. Og atomkraft er vel ikke optionen? De to parcelhusgrunde skal ikke blot sætte mad på bordet, men også levere bioethanol, biodiesel og andre former for energi samt råvarer til medicin, tekstiler og industriprodukter i øvrigt.

Læs også: Økologi og dyrevelfærd skal fylde mere på markerne

Lad os tage debatten om økologi. Er det ikke dybt asocialt at fråse med jorden – bevidst at gå efter lavere udbytter, når vi ved, at der er behov for langt større udbytter, hvilket kræver, at vi ikke udsulter jorden, men tilfører de næringsstoffer, som høsten fjerner? Er det ikke dybt asocialt at lade ukrudt, insekter og svampeangreb dels reducere udbytterne, dels i regnfyldte år give en toxinfyldt høst, altså fødevarer med giftindhold fra naturens side, fordi vi ikke vil bruge de stadigt bedre og mere miljørigtige planteværnsmidler, som er udviklet?

Lad mig runde af med endnu en udfordring til de økofrelste: Hvorfor er de fleste af jer imod brugen af genmodificerede afgrøder – en ny teknologi, som buldrer frem i Nord- og Sydamerika samt hovedparten af Asien? GMO er en del af den løsning, der kan klare merproduktion – endda i markant udstrækning på økologiske principper. Vi kan med GMO udvikle planter, som selv afviser insekt- og svampeangreb, og selv, som kløver og andre bælgplanter, henter kvælstof fra atmosfæren omkring os. Vi kan skabe planter, der kan overleve tørke, klare varme og kulde og optage saltholdigt vand.

Hvorfor går I ikke ind for GMØ – genmodificeret økologi? Tænk om Dan Jørgensen kunne tage en kovending mere og blive GMØ-tilhænger? Han er jo bevægelig, som det fremgik af, at minkproduktionen i Danmark alligevel ikke skal afvikles.

Læs også: Flere landmænd opgiver økologien

Filosoffen Arno Victor Nielsen har sagt, at GMO er noget nyt og ukendt, som vi skal være på vagt over for. Vi skal have gennemtænkte regler for dyrkning af GMO-afgrøder. Alligevel kan vi ikke vide, hvordan virkningen af den ny teknologi vil være om 30 eller 50 år. Der er altid en vis usikkerhed forbundet med noget nyt. Det var der også, da bilen og flyet kom – og da vi fik vaccine og antibiotika. Tænk, om vi havde nedlagt forbud mod disse præparater, fordi vi ikke kendte langtidsvirkningen? Så havde vi ikke været 7.200 millioner i dag, men måske kun 2.500 millioner, som i 1950. Og det havde været rigtig godt på mange måder, for så havde kloden ikke stået med mange af de problemer, som et stadigt stigende behov for fødevarer og energi og de heraf afledte klima- og forureningsudfordringer giver os.

Rigtig mange af os, inklusive undertegnede, havde ikke været her. Jeg kan godt lide at være her. Derfor har jeg skrevet disse linjer.