EU-Domstolen dømmer telelogningsdirektiv ugyldigt

Reglerne om telelogning, som EU-medlemslande har indført i 2007, er i strid med de grundlæggende rettigheder for Europas borgere, og reglerne er derfor ugyldige. Det har EU-Domstolen nu slået fast i en banebrydende afgørelse.

Siden 2007 har teleselskaber i hele EU gemt omfattende mængder information om kundernes brug af sms, tale og deres position, når telefonen var aktiv.

Men EU-reglerne - som Danmark oven i købet har suppleret med en omstridt internetlogning - er i strid med EU’s charter for grundlæggende rettigheder for borgerne. Det har EU-Domstolen afgjort tirsdag formiddag. Og dermed er hele telelogningsdirektivet ugyldigt, lyder afgørelsen fra domstolen.

»Direktivet indebærer et meget omfattende og særligt alvorligt indgreb i den grundlæggende ret til respekt for privatlivet og til beskyttelse af personoplysninger, uden at dette indgreb er begrænset til det strengt nødvendige,« skriver domstolen i sin begrundelse for, at hele telelogningsdirektivet er ugyldigt.

Problemet er, at man med disse metadata om folks brug af deres telefon kan kortlægge deres liv alt for detaljeret, skriver domstolen.

Læs også: Danskerne bliver overvåget flere gange i minuttet

»Disse data kan samlet give meget præcise oplysninger om privatlivet for de personer, som data er lagret for, såsom dagligdagsvaner, faste eller midlertidige opholdssteder, udøvede aktiviteter, sociale relationer og de sociale miljøer, de færdes i. Domstolen finder, at direktivet ved at stille krav om lagring af disse data og ved at give de kompetente nationale myndigheder adgang til disse i særligt alvorlig grad gør indgreb i den grundlæggende ret til respekt for privatliv og beskyttelse af personoplysninger,« skriver EU-Domstolen.

Sagen er taget op af EU-Domstolen, efter at reglerne blev udfordret i retten i Østrig og Irland af borgerrettighedsorganisationer. Også i Danmark har reglerne været debatteret, især på grund af den såkaldte sessionslogning, som ikke var et EU-krav, men som den danske VK-regering selv fandt på at tilføje.

Meningen med sessionslogning skulle være, at politi og efterretningsvæsen også skulle kunne se, hvilke hjemmesider og tjenester en borger brugte på internettet, men i mange år kunne disse data slet ikke læses af politiet. I dag gemmer teleselskaberne 3,5 billioner datapunkter om danskernes brug af telefon og internet, og over 90 procent af disse data stammer fra sessionslogning.

Version2 følger op på afgørelsen.