Godt nok var der sat penge af til det på den nyligt indgåede finanslovaftale.Men alligevel har det ikke været sikkert, at det fra 1. januar ville blive muligt at indsætte op til 100.000 kr. på sin aktiesparekonto. Før nu.Regeringen har nemlig bestemt sig for at fremsætte og stemme for et lovforslag om, at loftet over aktiesparekontoen, der i dag er på 50.000 kr., skal hæves med virkning fra 1. januar.Det oplyser den radikale finansordfører, Sofie Carsten Nielsen, og Børsen har fået bekræftet oplysningerne hos Skatteministeriet."Hele ideen er jo, at mange flere skal få lyst til at løbe den risiko, det er at investere i aktier. Det vil vi gerne belønne," siger Sofie Carsten Nielsen."Når vi nu hæver loftet skulle der gerne være flere, der kunne se en større gevinst ved det og derfor tør løbe risikoen," tilføjer hun.Spørgsmålet om aktiesparekontoens fremtid har været omgærdet af en del forvirring på det seneste.Kontoformen så dagens lys 1. januar i år, efter at den tidligere VLAK-regering, De Radikale og Dansk Folkeparti var blevet enige om at indføre den - i første omgang med et maksimalt indskud på 50.000 kr.I den politiske aftale lå en mulighed for at hæve loftet til 100.000 fra 2020 og senere op til 200.000 kr. Det havde det daværende flertal også afsat penge til.Men da den socialdemokratiske regering fremlagde sit finanslovforslag for 2020, blev der lagt op til at fastholde loftet på 50.000 kr. I stedet skulle de 60 mio. kr., der var sat af til at hæve loftet, bruges på noget andet. De Radikale satte under forhandlingerne en del politisk vilje ind på at bevare finansieringen til et højere loft overaktiesparekontoen. Og fik det altså, som de ville have det.Dog var spørgsmålet, om der overhovedet var flertal for at gennemføre den lovændring, der skal til, for at loftet også rent faktisk bliver hævet. Dansk Folkeparti er nemlig slet ikke er overbevist om, at loftet skal hæves."Vi har været skeptiske over for at hæve loftet. Det er ikke en blomst, der er groet i vores have. Det var et kompromis, vi indgik, som vi selvfølgelig står ved. Vi lovede at komme tilbage og diskutere, om loftet skal hæves. Hvis de partier, vi har aftalt det med, ønsker det, diskuterer vi det gerne, uden at vi på forhånd har lovet at hæve loftet," sagde DF-formand Kristian Thulesen Dahl til Børsen efter at finanslovaftalen var indgået.Dermed stod De Radikale og de andre partier bag den oprindelige aftale i den situation, at de nok havde pengene, men ikke nødvendigvis stemmerne, til at hæve loftet.Men regeringen har altså besluttet sig for selv at fremsætte forslaget - til marts - og også stemme for det. Med virkning fra 1. januar, hvilket vil sige med en form for tilbagevirkende kraft.Skatteminister Morten Bødskov (S) lod tirsdag også ane, at regeringen er begyndt at se mere positivt på aktiesparekontoen. Under et samråd i Skatteudvalget fremhævede han den som et tiltag, regeringen tager for at styrke erhvervslivet."Vi investerer i en række ting, som kan være med til at fremme væksten og beskæftigelsen. Under den tidligere regering blev der lavet en vækst- og erhvervspakke, som indførte en aktiesparekonto. Der hæver vi loftet nu. Det er også noget, som bliver finansieret over finansloven, og som kan være med til at fremme investeringer blandt andet i iværksætteri," sagde Morten Bødskov.Mens regeringen altså nu går ind for at hæve loftet over aktiesparekontoen, er Enhedslisten imod.Finansordfører Rune Lund skriver i en sms til Børsen, at forslaget er "pilskævt", og at partiet vil stemme imod.Indtil videre er det uklart, hvor stor effekt aktiesparekontoen egentlig har haft i forhold til at få flere almindelige lønmodtagere til at investere i aktier. I et notat over ordningens status skrev Skatteministeriet selv for nylig, at det primært var personer, der i forvejen ejede aktier, der havde benyttet ordningen.Sofie Carsten Nielsen mener, at det er for tidligt at fælde dom over, om aktiesparekontoen har opfyldt sit formål."Det er jo en kultur, der også skal indfinde sig. Det kommer ikke bare lige. Det skal have noget længere tid, før vi rigtig kan sige noget om det," siger hun.Vil I fortsat kæmpe for at det kommer helt op på 200.000 kr.?"Ja, det vil vi. Det er planen. Det er den aftale, vi lavede med erhvervsaftalen sidste år. Den står vi ved. Det er klart, at vi kommer til at følge det og se, om der kommer det ud af det, som vi håber. Men jeg synes også, at det er rimeligt at give den noget mere tid," siger Sofie Carsten Nielsen.