Selv om der i den politiske debat igen og igen peges på Sverige som et økonomisk foregangsland, er danskerne reelt foran svenskerne, hvad angår centrale dele af den økonomiske politik.

Både når man måler på skatten på arbejde og reformer, der får flere hænder på arbejdsmarkedet, er Danmark foran svenskerne. Det viser en analyse fra AE-Rådet, der bakkes op af den danske økonomiprofessor Torben M. Andersen, der både har været overvismand i Danmark og vismand i Sveriges Finanspolitiska Rådet.

»Jeg har lidt svært ved at se, hvad det er, man præcis mener, når man siger, at man skal gøre som svenskerne,« siger Torben M. Andersen.

»Der er efter min mening ikke nogen magiske trick, som man kan sige, at de har trukket op af hatten i Sverige,« siger han.

Politikerne har ellers igen og igen peget på de initiativer, der tages i Sverige.

Økonomi- og indenrigsminister Margrethe Vestager var tidligere i december i en række avisinterview ude med budskabet om, at Danmark skal lære af svenskerne, der har klaret sig bedre gennem krisen.

Og da den svenske finansminister, Anders Borg, tidligere på efteråret besøgte Danmark, skrev Venstres formand, Lars Løkke Rasmussen, en kronik med den svenske finansminister, hvor han slog fast, at »Danmark skal turde lade sig inspirere af Sverige«, og at »det har holdt hårdt i Sverige, men det har været helt afgørende at lave reformer, også når det var svært«.

Men ifølge Martin Madsen, der er chefanalytiker i AE-Rådet, er der ikke noget strukturelt, der kan forklare, at svenskerne har klaret sig bedre gennem krisen end Danmark.

»Sverige har den næsthøjeste marginalskat i OECD,« siger Martin Madsen.

Både personer, der tjener meget og lidt, betaler mere skat i Sverige end i Danmark, viser OECD’s opgørelse.

Og godt nok er det danske skattetryk højere end svenskernes, 47,7 pct. af BNP mod 44,3 pct., men det skyldes alene, at skatten på forbrug og kapital er højere i Danmark, mens skatten på arbejde altså netop er lavere.

»Man skal passe på, hvad man ønsker sig. Hvis man vil have samme skat som i Sverige, så er det højere skat på arbejde og især en højere marginalskat,« siger Martin Madsen.

Heller ikke hvis man sammenligner reformer, der øger arbejdsudbuddet – det centrale mål i den økonomiske politik de sidste mange år – er Sverige bedre end Danmark. Danmark har lavet reformer, der løfter beskæftigelsen i 2020 med 5,7 pct., mens det tilsvarende tal i Sverige er 5,3 pct. Godt nok har Sverige målt på antallet af personer øget arbejdsudbuddet mere end Danmark, men det skyldes alene det simple faktum, at den svenske befolkning er 70 pct. større end den danske.

Danmark mere ambitiøst

Opgjort i forhold til landenes størrelse har de danske reformer været mest ambitiøst. Og kigger man længere frem, så er forskellen endnu større.

»Vi har ikke noget at skamme os over på reformsiden i forhold til Sverige,« siger Martin Madsen.

Professor Torben M. Andersen mener, at når man laver landesammenligninger, vil der altid være en diskussion om at kopiere et land, der har klaret sig godt. Før finanskrisen var der en masse lande, der ville kopiere Danmarks fleksible arbejdsmarkedsmodel, siger han som eksempel. Og i de strukturreformer, som svenskerne har lavet, har de blandt andet kigget en del til Danmark.

»Derfor bliver det lidt morsomt, når nogen nu siger, at nu skal vi kigge til Sverige. Det bliver lidt at kigge i to spejle, der står over for hinanden,« siger Torben M. Andersen.

»Hvis man kigger på det over lidt længere tid, er der en meget stærk vekselvirkning mellem Danmark og Sverige, men også de andre nordiske lande, hvor vi i zig-zag lærer af og læner os op ad hinanden, fordi vi dybest set vil nogle af de samme ting.«

Hvis man skal pege på en ting, hvor svenskerne har været bedre end Danmark, og som har gjort, at de er kommet bedre igennem krisen, så er det, at de har haft bedre styr på de offentlige udgifter.

»Men det bliver jo kun historieskrivning,« siger Torben M. Andersen, der samtidig fremhæver, at politikerne i Danmark allerede har taget ved lære af den del ved at vedtage en – svensk-inspireret – budgetlov.

’Vækst som i Sverige’

Senest i onsdagens finanslovdebat blev Sverige igen brugt som argument i Folketingssalen. En af dem, der henviste til Sverige, var Venstres finansordfører, Peter Christensen, der netop pegede på det lavere skattetryk i Sverige og spurgte den socialdemokratiske finansordfører, Jesper Petersen, om han også ser lavere skat som »en del af løsningen, når vi nu gerne vil have vækstrater som i Sverige?«

Det var i går ikke muligt at få en kommentar fra Peter Christensen. Venstres gruppeformand Kristian Jensen fastholder, at partiet ønsker at sænke skattetrykket, også selv om den danske skat på arbejde allerede er lavere end den svenske.

»Når jeg kigger på den danske skattesammensætning, så kan jeg se, at vi har et problem i forhold til at få folk til at tage arbejde, fordi gevinsten ved at tage et arbejde i forhold til at være på overførsel er for lille,« siger han.

»Jeg mener, at vi for at lave den mest direkte tilskyndelse bør sænke skatten på arbejde.«

– Hvorfor siger I ikke bare, at I ønsker at sænke skatten på arbejde, fordi I synes, det er en god ide i stedet for hele tiden at henvise til svenskerne?

»Det har vi også gjort. Men når nogen spørger, hvordan det så skal gå i vores lille land, så har vi for nylig peget på, hvad der sker i Sverige, fordi de har sænket deres skattetryk og stadig opretholdt en velfungerende offentlig sektor,« siger Kristian Jensen.

Han mener heller ikke, at potentialet i forhold til at øge arbejdsudbuddet er opbrugt.

»Hvis nogen har den indskrænkede holdning, at fordi man har gennemført reformer, så behøver man ikke lave flere, så synes jeg, det er deres problem,« siger Kristian Jensen.

Radikale Venstres gruppeformand og finansordfører Sofie Carsten Nielsen medgiver, at Danmark på en række områder er foran svenskerne.

»Der er ikke nogen, der har sagt, at vi skal gøre alt som i Sverige,« siger hun.

»Jeg siger bare, at jeg tror, at vi kan lære af dem, såvel som andre lande omkring os. For vi kan i hvert fald se, at i forhold til produktivitetsvæksten, dér leverer de bedre end os.«

Hun vil ikke pege på, hvordan man konkret skal lade sig inspirere af svenskerne for at øge produktiviteten, da det ifølge hende vil være at forudgribe Produktivitetskommissionens arbejde.

– Men har Produktivitetskommissionen specielt meget med Sverige at gøre?

»Næ, men vi kan jo bare se, at svenskerne gør det rigtig godt,« siger hun.