Danmark har ikke noget at skamme sig over.

Sådan lyder det fra Martin Lidegaard, som er medlem af Forsvarsudvalget for Radikale Venstre. Han er »forbløffet« over udmeldingen fra den amerikanske ambassadør, Carla H. Sands, der i torsdagens Børsen, gør det klart, at de nye milliarder, forligspartierne har fundet til Forsvaret, er et skridt i den rigtige retning, men langt fra godt nok.

Danmark er et af de lande, som leverer flest penge pr. indbygger, og vi har et meget effektivt forsvar, påpeger Lidegaard.

»Man må gøre sig det klart fra amerikansk side, at når man har en præsident, der gang på gang sætter spørgsmålstegn ved hele Nato-alliancen, så skal man passe på, man ikke gambler med vores loyalitet«, siger han.

»Danmark leverer«

I denne uge blev det besluttet at øge forsvarsbudgettet med 4,5 milliarder kroner frem mod 2024, hvoraf 1,5 milliarder kroner er nye penge. I 2023 vil forsvarsbudgettet dermed udgøre 1,5 procent af bruttonationalproduktet (bnp).

Set fra den anden side af Atlanten er det en forbedring fra de 1,3 procent af bnp, der var udsigt til, men stadig langt fra de 2,0 procent, som den amerikanske præsident, Donald Trump, meget insisterende kræver fra Nato-medlemslandene. De henviser imidlertid til, at de i 2014 indgik en aftale med den daværende præsident, Barack Obama, om at medlemslandene frem til 2024 »havde til hensigt at arbejde henimod« at bruge 2 procent af BNP.

Forsvarsminister, Claus Hjort Frederiksen (V), understregede torsdag i en skriftlig kommentar til Børsen, at Danmark fortsat er en troværdig Nato-allieret og glæder sig over ,at den amerikanske ambassadør betegner Danmark som en »formidabel allieret«.

»Et bredt flertal i Folketinget har nu besluttet at forøge det danske forsvarsbudget yderligere og dermed forstærke Danmarks samlede forsvar. Det er en god udvikling, som burde glæde alle vores allierede«, lød det fra forsvarsministeren.

Danmark leverer på andre punkter

Ved at øge forsvarsbudgetterne følger Danmark i Tysklands fodspor, og vi kan godt være stolte af vores bidrag, mener Henrik Dam Kristensen, som er forsvarsordfører i Socialdemokratiet.

»Jeg krummer ikke tæer over Danmarks indsats. Vi har med tillægsaftalen gjort et godt forsvarsforlig endnu mere robust, og Danmark ligger fint i feltet på linje med tyskerne«, siger Henrik Dam Kristensen.

Han mener, at Danmark leverer varen og peger blandt andet på, at Danmark næsten altid stiller op, når det brænder på rundt omkring i verden. Et land som Grækenland lever op til bnp-målet om 2 procent, mens Danmark ikke gør det, og det er paradoksalt, mener Henrik Dam Kristensen.

»Til gengæld er der ikke mange lande, der som Danmark i den grad leverer varen på de afgørende områder, når der er brug for at stille kapacitet til rådighed i form af blandt andet fly og vores dygtige soldater. Og det er først og fremmest det, som jeg er optaget af«, siger Henrik Dam Kristensen, der noterer sig det amerikanske synspunkt, men ikke vil gå nærmere ind i diskussionen om, at forsvarsbudgettet bør udgøre 2 procent af bnp.

»Nu må vi se, hvordan verden ser ud, når vi om nogle år skal lave et nyt forsvarsforlig. Der kan jo ske meget. Også med trusselsbilledet, som jo har ændret sig de seneste år, hvor Østersøen har fået en helt anden betydning«, siger han.

Hos Dansk Folkeparti er der dog ingen tvivl om, at Danmark på sigt bør leve op til målet om de 2 procent, som vi har skrevet under på, at vi vil stræbe efter. Forsvarsordfører, Jeppe Jakobsen, er ikke overrasket over udmeldingen fra den amerikanske ambassadør.

»Det er fint nok, at amerikanerne holder os op på, hvad vi selv har lovet dem«, siger han.