Radikale opsiger nu forliget om den omstridte offentlighedslov, som partiet var med at lægge stemmer til i 2013.

Sådan lød det fra Morten Østergaard søndag i forbindelse med Radikales landsmøde denne weekend i Nyborg. Radikale mener, at offentlighedsloven har ført til mere lukkethed og mørklægning – stik imod hensigten.

"Det allervigtigste, når man udøver magt, er, at man står til regnskab. At der er åbenhed om den måde, magten forvaltes på. At man ikke lukker sig om sig selv," sagde Morten Østergaard.

Opsigelsen af forliget kommer, efter regeringen i løbet af foråret har forsøgt at skabe enighed i forligskredsen om at ændre offentlighedsloven. Men regeringens forslag er ikke vidtgående nok, mener Radikale, der nu har mistet tålmodigheden.

Citat Vi opsiger forliget om offentlighedsloven, sådan at et nyt flertal efter et folketingsvalg kan gøre det, vi ikke har formået. Morten Østergaard (R) Politisk leder

"Vi opsiger forliget om offentlighedsloven, sådan at et nyt flertal efter et folketingsvalg kan gøre det, vi ikke har formået i forhandlingslokalet i den her periode," siger han.

Vil samle kritiske stemmer

Radikale vil nu arbejde for at samle en koalition af partier, der vil være med til et opgør mod de omstridte regler, som blev indført i 2013.

Det er ikke kun Radikale, der har haft kvaler, siden de lagde stemmer til den omstridte offentlighedslov. Også SF har siden været kritiske, og partiet har også tidligere truet med at opsige forliget, som Radikale nu har gjort. Det skete, efter justitsminister Søren Pape Poulsen (K) i februar kom med et udkast til ændringer i loven, som hverken Radikale eller SF fandt vidtgående nok.

Justitsministerens eget parti, Konservative, har dog også selv været i bakgear i forhold til offentlighedsloven, ligesom også Liberal Alliance har været skeptiske. Men efter partiernes indtræden i regeringen, mener Morten Østergaard, at forhandlingsvejen i forligskredsen er blevet til en blindgyde.

"Vi har kæmpet med næb og klør for at få aftalekredsen til at rette op på skaden. Vi troede, at vi havde et flertal, indtil Konservative og Liberal Alliance gik i regering og lod sig indfange af Venstre," sagde Morten Østergaard.

Det er især den omstridte ministerbetjeningsregel, som Radikale vil have et opgør med. Reglen betyder, at borgere og journalister kan få nægtet adgang til aktindsigt i dokumenter, der har med rådgivning af ministre eller interne ministermøder at gøre. Også et nyt samlet klagenævn for aktindsigtssager er på ønskelisten for Radikale.

Andre fortrydelser

Morten Østergaard kom med sin nye udmelding om offentlighedsloven i sin afsluttende tale til landsmødet, hvor partilederen også nævnte andre beslutninger fra Radikales seneste regeringstid: Dagpengereformen, fremdriftsreformen på universitetsområdet og folkeskolereformen. Alle sammen områder, hvor der blev lagt op til en form for selvransagelse.

"Måske har vi også undervejs glemt, hvad det handlede om. Måske har vi også nogle gange ladet os indfange i et magtspil og glemt, at hvis man vil lave virkelige forandringer, så skal man gøre det sammen med dem, det handler om. Der var nogle her i debatten også, der nævnte dagpengesagen."

"Jeg tænker tit over, hvorfor det var, at der skulle gå så lang tid, før vi bad arbejdsmarkedets parter om at sætte sig sammen og komme med et bud på det, der i dag er et langt bedre dagpengesystem, end det vi stredes om i fem-ti år inden da. Hvorfor var det, at vi måske også blev til fals for det der magtspil på Christiansborg, i stedet for at løse det reelle problem, nemlig at vi ikke havde et velfungerende dagpengesystem," sagde Morten Østergaard.

Han pegede på, at Radikale for fremtiden skal gøre sig mere umage med med at inddrage parterne, når der skal laves reformer.

"Når vi vil ændre på folkeskolen, så gør vi det sammen med lærerne, eleverne og forældrene, i stedet for at lave en løsning, som vi så efterfølgende skal gå og rydde op i. Og når vi laver ændrede vilkår for de studerende på landets uddannelser, så gør vi det sammen med dem og deres undervisere."

lls@altinget.dk