I de seneste uger har både Berlingske, DR og Politiken sat fokus på skoven af alternative medier, som ifølge medieforskere i flere tilfælde vildleder, manipulerer og fordrejer fakta.

Forskerne betegner samlet set nogle af medierne som »junk news«.

I dagens Politiken fremgår det, at folketingspolitikere i en lang række tilfælde har brugt artikler fra de omdiskuterede alternative medier som afsæt til at stille ministrene spørgsmål.

En af dem er Pia Adelsteen, folketingsmedlem for Dansk Folkeparti.

I 2018 bad hun Justitsministeriet redegøre for en sag, hvor Den Korte Avis beskrev to arabiske mødre, som så til fra en gangbro, mens deres børn kastede sten på en bil.

Men ifølge Rigspolitet holdt artiklen ikke vand.

Pia Adelsteen hævder samtidig i Politiken, at der er lige så meget »junk« i etablerede medier, som der er i de omdiskuterede alternative medier.

Berlingske har bedt Pia Adelsteen uddybe sine pointer i et interview.

Pia Adelsteen, hvorfor mener du, at etablerede medier i lige så høj grad er præget af junk news, som der er i Den Korte Avis eller andre alternative medier?

»De etablerede medier vinkler ofte, som de selv ønsker vinklingen. Der er ikke nogen forskere, der tjekker de etablerede medier. Nej, man tjekker de her lidt mærkelige medier og ser på, hvad de gør. Det kunne jo godt være, at man også skulle tjekke de etablerede medier også.«

Er det et generelt problem i de etablerede medier, at der er misinformationer og vildledende informationer, som det ifølge forskere er tilfældet i flere alternative medier?

»Jeg ved ikke, om det er et generelt problem. Jeg synes bare, at man har en tendens til, at tingene bliver vinklet på en bestemt måde.«

Hvad mener du helt præcist?

»Jeg mener, at man i de etablerede medier ikke nødvendigvis viser begge vinkler på en sag. Det er eksempelvis mange positive historier i forhold til EU, hvor man problematiserer de partier i EU-lande, som gerne vil have bestemmelsen til nationalstaten.«

Er der ikke EU-kritiske artikler i f.eks. Berlingske og Jyllands-Posten?

»Det er muligt, der er, og man kan selvfølgelig ikke sige, at det altid er sådan. Men jeg synes tit og ofte, at vinklingen er på samme måde i stort set alle etablerede medier.«

I forbindelse med den bog, som din partifælle Anders Vistisen udgav for nylig, sagde forskere, at der ikke er belæg for, at EU-dækningen er udpræget positiv. Hvad siger du til det?

»Der var da også et par ledere rundt omkring i aviserne, som sagde, at man skulle have bind for øjnene, hvis man ikke også kunne se, at der var noget sandt i det. Man kan altid finde en forsker, der siger A, men man kan også finde en forsker, der siger B. Det er måske en af grundene til, at jeg ikke lytter specielt meget til eksperter eller forskere.«

Det er forskere med ekspertise i medier, som betegner de alternative medier som “junk news”, hvor der laves misvisende overskrifter og udelades væsentlige oplysninger. Gør det indtryk på dig, når forskere siger sådan?

»Nej, det gør det altså ikke. Jeg kan ikke bruge det til noget. Uanset om jeg får en nyhed på Den Korte Avis, BT, Ekstra Bladet Berlingske eller i Jyllands-Posten, og jeg derefter stiller spørgsmål til et ministerium, så gør jeg det jo ikke bare for at genere nogen. Jeg gør det for at finde ud af, om det er noget, jeg skal forholde mig til, om det er reelt, det der er skrevet.«

Så du mener ikke, at de tre forskere, som i Politiken baserer deres vurdering på en ret omfattende gennemgang af artikler, har ret?

»Jeg ved ikke, om de har ret i deres vurdering. Jeg ved bare ikke, hvad jeg skal bruge den til.«

Man kan vel bruge vurderingen til, at nogle folk med ekspertise i et område, bringer ny viden frem?

»Hvad skal jeg bruge det til? Jeg er politiker. Jeg sidder inde i Folketinget og laver lovgivning.«

Har man som folkevalgt et ansvar for at viderebringe rigtige oplysninger?

»Ja. Men jeg har da også forpligtelse til at finde ud af, om der er nogle problemer i samfundet, som der skal gøres noget ved eller ej. Det er jo derfor, vi stiller spørgsmål til ministerierne.«

Du spurgte selv ind til en sag beskrevet i Den Korte Avis, som efterfølgende viste sig ikke at have noget på sig. Burde du have undersøgt sagen bedre, inden du satte embedsværket i gang med at besvare spørgsmål?

»Nej, det synes jeg ikke. Og jeg ved heller ikke, hvordan jeg skulle have undersøgt det. Hvem skulle jeg have ringet til? Så kunne jeg ikke bestille andet. Det er derfor, vi spørger ministeren.«

Vil du have forskernes kritik i baghovedet, næste gang du henviser til en artikel fra eksempelvis Den Korte Avis?

»Nej.«

Hvorfor?

»For jeg ved stadig ikke, hvad jeg skal bruge det til. Jeg har ikke grund til at tro, at alle artikler i Den Korte Avis per definition er forkerte.«

Hverken Den Korte Avis eller 24NYT er medlem af Pressenævnet, som etablerede medier oftest er. Er det en god ting, at medierne bliver holdt i ørerne på den måde?

»Ja, selvfølgelig. Spørgsmålet er, om det altid virker.«

Er det så ikke netop en forskel på de alternative og etablerede medier?

»Jo, det kan man godt sige. Men forskellen ligger også i, at der er nogle vinkler, som bliver beskrevet i de alternative medier, som ikke normalt bliver beskrevet«

Så du holder fast i, at der er lige så meget junk i de etablerede medier som i de alternative medier?

»Jeg mener stadig, der er meget junk i de etablerede medier også, ja.«

Flere af de alternative medier har afvist beskyldningerne om, at de laver såkaldt »junk news« - herunder 24NYT, som for nylig rettede en bredside mod de etablerede medier.