Da Østre Landsret onsdag afsagde dom i to sager anlagt af Skat mod Arbejdernes Landsbank og Lån & Spar Bank, var det samtidig et opgør med en over 110 år gammel retspraksis om, at løn til medarbejderne bare er fradragsberettiget som en almindelig driftsudgift.

Skat havde nægtet bankerne at fratrække lønudgifter til egne ansatte, som blev afholdt i forbindelse med bankernes opkøb af andre bankfilialer. Østre Landsret gav så Skat medhold i, at man kan begrænse den almindelige adgang til fradrag af lønudgifter til medarbejdere, hvis lønnen er givet for arbejdsopgaver vedrørende udvidelse af virksomhederne.

Reglen er nemlig, at driftsomkostninger, der er afholdt med henblik på at vedligeholde den eksisterende drift kan fratrækkes, mens udgifter til etablering og udvidelse af virksomhed ikke er fradragsberettiget. Men lønomkostninger har indtil nu altid været anset for fradragsberettigede.

Den praksis har retten nu gjort op med, men den mente imidlertid, at der var tale om en så væsentlig praksisændring, at den ikke kunne ske uden forudgående offentlig klar tilkendegivelse herom, men kun fremadrettet. I de konkrete sager fik bankerne så medhold.

Finansrådets skattechef Kasper Svendsen kalder afgørelsen meget væsentlig for hele erhvervslivet.

»Den kaster os ud i et tomrum, hvor alle danske virksomheder skal sidde og vurdere, hvad hver enkelt medarbejder foretager sig, og det er ikke bare et kæmpe administrativt bøvl. Hvis der ikke sker mere, befinder vi os i en retsusikkerhed, der simpelthen ikke er til at acceptere,« siger Kasper Svendsen, som også påpeger, at der indirekte er tale om en skatteforhøjelse.

Dommen vil næppe blive prøvet ved en højere instans, for de to banker fik jo lov til at beholde deres fradrag for de pågældende år, da praksisændringen kun gælder fremadrettet.

Også Jacob Ravn, der er skattepolitisk chef i Dansk Erhverv, forudser stort besvær for medlemsvirksomhederne

»Vi har tidligere skrevet et fælles brev med andre organisationer til skatteministeriet, hvor vi udtrykker bekymring over udviklingen i driftsomkostningsbregrebet, og vores bekymring er ikke blevet mindre med den nye dom,« siger han.

»Vi forudser nu, at virksomheder skal bruge utrolig mange administrative kræfter på at lave opdeling af, hvad medarbejderne i grunden laver. Altså om det er løbende drift eller noget mere fremadrettet,« siger Jacob Ravn, som nu afventer Skats reaktion på dommen.

Også i Dansk Industri ærgrer man sig over, at alle virksomheder nu bliver nødt til at bruge tid på at registrere, hvad hver enkelt medarbejder bruger sin tid på, for at vurdere, hvilken del af lønnen, der er fradragsbrettiget, og hvad der ikke er.



»Vi er oprigtig bekymrede for, om Skat nu sætter fuld gang på at arbejde med at finde nye sager,« siger vicedirektør i DI Kent Damsgaard, som peger på, at der vil opstå en lang række tvivlstilfælde.



Hvad for eksempel med lønnen til en direktør, der arbejder med strategiudvikling eller udvikling af nye produkter eller forretningskoncepter.



»Vi afventer foreløbigt en afklaring af, hvad skatteminsteriet og ministeren agter at foretage sig, og om det giver anledning til noget. Men vi ser gerne, at reglerne tages op i skattelovrådet, og vi mener at lovgivningen på området trænger til at blive moderniseret,« siger Kent Damsgaard.

Tænketanken Cepos kalder afgørelsen en bombe under erhvervslivet.

»Vi er nået til et niveau, hvor ikke engang lønudgifter kan fratrækkes, hvis de går til at udvide virksomhedens forretningsgrundlag. Det vil i princippet ramme alle iværksættervirksomheder, hver gang de forsøger at udvide deres aktiviteter, ligesom et selskab som DONG, må være i Skats søgelys efter såvel salg af aktier til Goldmann Sachs som arbejdet med den kommende børsnotering. Skat har simpelthen lagt en bombe under dansk erhvervsliv, som ingen kan være tjent med,« siger chefjurist i Cepos, Henriette Kinnunen.