Efter at kontanthjælpsreformen trådte i kraft ved årsskiftet, kan kommunerne konstatere, at reformen har givet de unge det skub, som var ideen med de nye regler.

Det viser en rundspørge, som Jyllands-Posten har foretaget blandt landets 94 jobcenterchefer. 55 af dem har svaret. Heraf siger to ud af tre adspurgte kommuner, at der i det første halvår af 2014 er kommet flere unge i gang med uddannelse eller job sammenlignet med det første halvår af 2013 - som følge af kontanthjælpsreformen.

Reformen af kontanthjælpssystemet har betydet, at kontanthjælpssatserne for unge under 30 år er blevet sat ned, typisk fra godt 10.500 kroner til SU-niveau, som for en udeboende over 25 år er på cirka 5.700 kroner.

Samtidig stilles der nu krav om, at de unge skal arbejde for kontanthjælpen i såkaldte nyttejob.

Socialordfører for Socialdemokraterne Pernille Rosenkrantz-Theil (S) er glad for udviklingen, men mener samtidig, at nogle kommuner stadig har noget at lære:

»Det er meget positivt, at det er lykkedes at få flere unge i gang med uddannelse eller job. Hele meningen med reformen er jo at få de stærke unge helt væk fra kontanthjælpen. Men det burde være alle kommuner, der har registreret en ændring til det bedre og ikke kun to af tre, så der må være nogle kommuner, der skal lære af de mest effektive kommuner,« siger hun til Jyllands-Posten.

Avisens rundspørge viser desuden, at 87 procent af de kommuner, der har svaret, har oplevet, at unge er »vendt om i døren« på kommunekontoret, når de har hørt om de lavere ydelser og kravet om at arbejde for ydelsen.

Regionsformand og hovedbestyrelsesmedlem i Dansk Socialrådgiverforening, Mads Bilstrup, mener dog ikke, at udviklingen nødvendigvis er positiv, fordi man ikke ved, hvor de unge går hen, når de vender om i døren på kommunekontoret.