- Vi er interesserede i hvilke områder de opsøger og finder deres føde i, forklarer lektor Anders Tøttrup fra Center for Makrøkologi, Evolution og Klima på Statens Naturhistoriske Museum til DR Viden.

Han står i spidsen for projektet, der løber over to år og som foruden at kaste ny viden af sig, om kongeørnenes færd rundt i landskabet, også skal sammenstykke de danske kongeørnes stamtræ.

- Det virker som om der er en unaturlig høj dødelighed blandt disse fugle. Anders tøttrup, lektor på statens naturhistoriske museum

- Vi får også information om hvor de flyver, hvor tit er de i karambolage med farlige ting som vindmøller og højspændingsledninger og mennesker, forklarer Anders Tøttrup. Siden det første kongeørnepar slog sig ned i Lille Vildmose i 1998, har de blot udviklet sig til at være tre ynglende par, der i alt har fået 34 unger på vingerne. Men uden det har resulteret i flere ynglende par. - Det virker som om der er en unaturlig høj dødelighed blandt disse fugle, siger Anders Tøttrup. Mens man nærmest ikke kan tage på en fugletur, uden at se en havørn, gælder det ikke for kongeørnene. - Der må være noget der bremser dem, så vi håber at komme tættere på hvorfor de dør, siger han.

Der var et, der var to, der var tre… men ikke flere ynglende par

Ynglende kongeørne forbindes typisk med lysåbne skove, høje klipper og landskaber, der generelt er meget anderledes end hvad Danmark kan opbyde.