Er der en øvre grænse for, hvor længe man kan frihedsberøve udlændinge og under hvilke specifikke omstændigheder? Det savnede kritikerne af stramningen i udlændingeloven svar på under hastebehandling af det element i asylpakken, der kan suspendere reglen om at få sin sag for en dommer inden for tre gange 24 timer.

Aftalen er indgået mellem regeringen, DF, K, LA og Socialdemokraterne. Forslaget blev fremsat onsdag 18. november og forventes vedtaget - uden høring - på to døgn.

Svaret er "hurtigst muligt"

"Skal jeg forstå ministeren sådan, at vedtages det her lovforslag, så er der ingen øvre grænse for, hvor længe en udlænding kan sidde frihedsberøvet uden at komme for en dommer?" lød det således fra Johanne Schmidt-Nielsen.

En sådan grænse ville ministeren ikke sætte:

“Suspensionen kan ske 14 dage af gangen. Det er vigtigt i denne sammenhæng. Men ellers er svaret, om fru Johanne Schmidt-Nielsen ønsker det eller ej, så er det hurtigst muligt.”

"Hvor længe kan man maksimalt sidde frihedsberøvet?" lød det opfølgende fra Lisbeth Bech Poulsen.

"Under normale omstændigheder er det tre gange 24 timer, men under helt helt særlige omstændigheder, så kan man suspendere den regel”, lød svaret fra Inger Støjberg.

Ingen nærmere definition af særlige situationer

Flere repræsentanter fra Radikale Venstre fulgte trop:



"Når ministeren nu ikke vil sætte nogen begrænsning på, hvor længe man kan frihedsberøves, så må ministeren altså kunne svare på, hvad der udgør en særlig situation,” ville Sofie Carsten Nielsen vide.

“En særlig situation er, hvis vi kan se, der ikke kan opretholdes ro og orden i Danmark, fordi der er så stort et pres på grænserne, og tilstrømningen er så stor. Så er vi i en situation, hvor det er vigtigt at vide, hvem der er i Danmark," lød det fra Støjberg, som altså ikke kom med en konkret beskrivelse af forudsætningerne for at suspendere reglen om at skulle for en dommer inden for tre gange 24 timer.

"Til grin I kalder jer liberale"

Tidligere under debatten kaldte Johanne Schmidt-Nielsen det fra talerstolen "til grin, at I stadig kalder jer Venstre - Danmarks liberale parti", mens Jacob Mark (SF) mente, at partierne bag asylpakken "træder på demokratiet", når de gennemfører lovgivning, der kan tilbageholde udlændinge uden nogen nærmere bestemt tidshorisont over, hvornår de kan stilles for en dommer.

