Regeringen har forsvaret integrationsydelsen med henvisning til, at den særligt lave ydelse skal tilskynde personer, som kommer til Danmark udefra, til at komme i arbejde.

Men nu viser det sig, at også en gruppe mennesker, som burde have forladt arbejdsmarkedet, bliver ramt af den lave ydelse: nemlig folkepensionisterne.

Integrationsminister Inger Støjberg (V) oplyser således i en række svar til Folketingets integrationsudvalg, at 50 personer, som er fyldt 65, foreløbig modtager integrationsydelsen, som for enlige uden børn er 6.010 kroner om måneden før skat. Til sammenligning udgør den månedlige kontanthjælp for enlige uden børn 10.968 kroner før skat.

Læs også: Integrationsydelse: 'Jeg har været socialarbejder siden 1982, og jeg har aldrig nogensinde følt mig så magtesløs’

Formand for Dansk Socialrådgiverforening Majbrit Berlau mener, at det er selvmodsigende at have en folkepensionsalder, som er beregnet på, at folk en dag ikke længere kan klare at arbejde, og så en ydelse, som skal presse dem til at fortsætte efter den dag.

»Det virker mærkeligt, at de mennesker, som har passeret folkepensionsalderen, fortsat skal modtage integrationsydelse. Den politiske begrundelse for integrationsydelsen burde vel bortfalde ved folkepensionsalderen. I forvejen er det jo ikke mange penge, denne gruppe ville kunne få, hvis de i stedet fik en såkaldt brøkpension,« siger Majbrit Berlau.

Hun henviser til, at retten til folkepensionen afhænger af bopælstiden i Danmark. Hvis man ikke har boet mindst 40 år i landet, udbetales kun en brøkdel (såkaldt brøkpension) af den fulde folkepension. En brøkpension kan suppleres med kontanthjælp, hvis man som pensionist ikke har ret til en fuld pension.

Troede, det var løgn

Aftalen om integrationsydelsen mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og De Konservative indebærer, at nytilkomne flygtninge og familiesammenførte samt danskere, der ikke har boet Danmark i mindst syv af de seneste otte år, får ydelsen.

Senest har regeringen som en del af 2025-planen foreslået at indføre et nyt »beskæftigelseskrav«, så der fremover kræves, at man også har været fuldtidsbeskæftiget i Danmark i sammenlagt toethalvt år inden for de seneste otte.

Læs også: Nu begynder det store puslespil for Samer

Socialdemokraternes integrationsordfører, Dan Jørgensen, henviser til, at det tidligere regeringsparti stemte imod integrationsydelsen – og dermed selvfølgelig også, at den skulle gælde for folkepensionister – mens Enhedslisten integrationsordfører, Johanne Schmidt-Nielsen, er overrasket.

»Da det gik op for mig, at integrationsydelsen også opfatter mennesker over folkepensionsalderen, så troede jeg simpelthen, at det var løgn. Det er jo absurd, at en 70-, 80- eller for den sags skyld 90-årig kun skal have det halve af kontanthjælpen, fordi vedkommende skal motiveres til at komme i arbejde. De skal selvfølgelig ikke motiveres til at komme i arbejde af den simple grund, at de er blevet for gamle,« siger Johanne Schmidt-Nielsen.

Gulerod

Både Inger Støjberg og statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) har tidligere sammenlignet modtagerne af integrationsydelsen med studerende, som modtager en lav SU. Men den lave ydelse modtager de netop kun i en periode, indtil de kommer ud på arbejdsmarkedet.

»Det er som bekendt et hovedformål med integrationsydelsen, at personer, der kommer til Danmark udefra, skal have en ekstra tilskyndelse til at tage et arbejde og derigennem til at blive integreret i det danske samfund – deraf navnet på ydelsen,« som integrationsministeren tidligere har oplyst i et svar til integrationsudvalget.

De Konservatives integrationsordfører, Naser Khader, vil derfor drøfte med Inger Støjberg, om der er behov for at ændre reglerne for folkepensionisterne.

»Mit udgangspunktet er to ting: For det første er det ikke rimeligt, at man fra dag ét skal have de samme ydelser, som folk her i landet har knoklet for hele livet og betalt skat til. Og for det andet skal der, ligesom for studerende, være en gulerod ved at blive færdig eller komme ud af sin situation. Men den gulerod gælder jo ikke pensionister. Så spørgsmålet er, om der ikke skal være en særlig tidsgrænse på for eksempel fem år i forhold til folkepensionister, hvor de kan være på integrationsydelsen, for det er heller ikke rimeligt, at de fra dag ét skal have de samme ydelser som alle andre,« siger Naser Khader.

Læs også: I dag har vi råd til mad, men drømmene brast

Det afviser Dansk Folkepartis integrationsordfører, Martin Henriksen:

»For Dansk Folkeparti er formålet med integrationsydelsen at gøre Danmark mindre attraktiv at søge til ved at sørge for, at folk ikke kan få adgang til den fulde pakke af velfærdsydelser fra dag et. Det kan godt være, at regeringen har sagt noget andet, men det har aldrig været vores begrundelse, at så ville flere komme i arbejde. Nogle, som ellers ikke ville være kommet i arbejde, gør det nok på grund af den lavere ydelse, men det er ikke et overvældende tal«.

– Tror du, folkepensionister på integrationsydelse nogensinde kommer i arbejde?

»Nej, det tror jeg ikke kommer til at ske. Men det er ikke et argument for, at de skal have en højere ydelse. Slet ikke. De skal være glade for det, de får«

– Men det her rammer jo også danske statsborgere, som vender hjem?

»Vi har ingen ambitioner om, at danske statsborgere skal havne på den lavere integrationsydelse, og havde vi flertal alene, var danske statsborgere også sluppet for reglerne«.

Flere formål

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra Inger Støjberg. Men i svarene til Integrationsudvalget om integrationsydelsens konsekvenser for folkepensionisterne skriver hun, at ydelsen har »flere formål«:

»Regeringen ønsker bl.a. at sende et klart signal om, at ingen skal vælge Danmark baseret på de høje offentlige ydelser. Dertil kommer hensynet til integrationen, herunder at indførelsen af integrationsydelsen skal styrke ydelsesmodtageres incitament til at komme i beskæftigelse og dermed blive selvforsørgende. Endelig er det efter regeringens opfattelse både nødvendigt og rimeligt, at man har været her i riget i en vis periode, før man har ret til at modtage de samme ydelser, som borgere, der har opholdt sig et helt liv her i riget og bidraget til samfundet«.