Det bliver svar med bind for øjnene, som justitsminister Søren Pind (V) får tilbage fra det eksterne konsulentfirma, som han har sat på opgaven med at se på, hvad indsamling af alle oplysninger om alle danskeres brug af telefoner og internet vil koste. For Justitsministeriet vil ikke fortælle, præcis hvilke data der skal samles ind.

FAKTA Sådan udvides overvågningen Ethvert besøg på enhver side på nettet skal registreres. Når man om morgenen går ind på vejrudsigten, skal det registreres, hvornår og hvor man geografisk er. Når man lukker siden og går på f.eks. b.dk eller business.dk, skal det registreres, at man har forladt vejrudsigten, og en ny registrering begynder. Dukker der pop-op-vinduer frem, vil hvert enkelt pop-op-vindue også skulle registreres for sig. Det skal også registreres med starttidspunkt, sluttidspunkt, IP-adresse og hvilken mobilmast, telefonen har været tilkoblet, hvis man bevæger sig rundt og f.eks. taler med andre via Skype eller andre internettelefoniprogrammer. Hvad man taler eller skriver om, vil ingen dog kunne se, for al trafik foregår via servere i udlandet. Det canadiske Sandvine, som leverer udstyr til at kontrollere netværkstrafik, har i denne uge vurderet, at 70 procent af den globale internettrafik i 2016 vil være krypteret og dermed umulig at aflytte. Th. FOLD UD FOLD UD

Søren Pind skrev i et svar til Berlingske fredag, at »et eksternt konsulenthus (er) ved at foretage en vurdering af betydningen for erhvervslivet«. Telebranchen venter ud fra tilgængelige oplysninger at skulle betale op mod en mia. kr. i indkøb af udstyr, softwareprogrammering og fysisk opsætning. Når hoteller, cafeer, restauranter, campingpladser og andre, der også tilbyder internetadgang, tælles med, vil regningen til erhvervslivet overstige en mia. kr., lød vurderingen.

Teleselskaber dybt forundrede

De eksterne konsulenter fra Ernst & Young tog torsdag fat på at planlægge opgaven og kontaktede alle fire store teleselskaber i Danmark. Her er der dyb undren over forløbet.

»Torsdag morgen blev jeg kontaktet af Ernst & Young, som ønsker et møde i næste uge for at kortlægge den økonomiske byrde. Det ville tage en halv, måske en hel, time! Men vi har ikke set Søren Pinds lovforslag, for selv om vi har bedt om det, kan vi ikke få det udleveret. Ernst & Young bekræftede imidlertid, at de har bekendtgørelsesudkastet liggende, men er blevet pålagt ikke at måtte udlevere det. Jeg bad så om spørgerammen for mødet, men de må ikke udlevere spørgerammen hverken på forhånd eller under mødet. Det er jo helt usagligt. Hvis man i en privat virksomhed lavede en forretningsplan på samme måde, ville man ikke sidde i lang tid,« siger advokat Lasse Andersen fra Telia, Danmarks tredjestørste teleselskab.

Telenor: Useriøst

Hos Telenor, som er Danmarks næststørste teleselskab, bekræftes forløbet.

»Vi har haft fuldstændigt samme oplevelse. Ernst & Young sagde, at de »desværre ikke kan udlevere lovteksten, sådan er vores opdrag«. Men de pegede på, at vi kunne bruge mødet til at blive lidt klogere på, hvad det drejer sig om. Men det kræver naturligvis, at vi stiller de rigtige spørgsmål. Vi har allerede regnet på, hvad ordningen kommer til at koste ud fra de oplysninger, som vi har kunnet få, men hvis vi får mere kvalificerende oplysninger ved mødet på tirsdag, skal vi i gang igen. Det er ikke en seriøs måde at inddrage branchen på, og det undrer os, for man har haft hele 2015 til at forberede sig. Nu er der en måned til, at man ønsker at fremsætte lovforslaget. Det er en forhastet lovgivningsproces,« siger Søren Johansen, regulatorisk rådgiver hos Telenor.

Både TDC og »3« bekræfter tilsvarende kontakter fra Ernst & Young.

Det var fredag eftermiddag ikke muligt at få en kommentar fra Ernst & Young om, hvordan den udstukne opgave skal løses.

Konkret udkast holdes skjult

Justitsministeriet havde forrige fredag indkaldt en række parter til en times møde, hvor man – som det beskrives af mange deltagere – fremviste »nogle overheads«. Ministeriet lægger op til, at gemmetiden nedsættes fra tidligere et år til seks måneder, at politiet stadig skal stille med en dommerkendelse, og at man stadig ikke skal gemme selve indholdet af kommunikationen.

»Vi ved, at der ligger et konkret udkast, men om det er en bekendtgørelse eller en lov, ved vi ikke, og vi må ikke se det konkrete udkast,« siger Lasse Andersen fra Telia.

Søren Pind vil genindføre og udvide den såkaldte internetsessionslogning, som daværende justitsminister Lene Espersen (K) indførte i september 2007, og som EU-Domstolen i 2014 kendte ulovlig, hvorpå daværende justitsminister Karen Hækkerup (S) ophævede den kort efter – også i lyset af, at Justitsministeriet to år tidligere selv erkendte, at den var ubrugelig. Overvågningen skal fremover gælde al internettrafik og ikke kun det, der bedst kan betegnes som en udvidet stikprøvekontrol som hidtil.

En lang række eksperter, som Berlingske har talt med, anslår, at datamængderne vil være op mod 1.000 gange større end ved den hidtidige, nedlukkede logning.

Alt udstyr til at gemme registreringerne i et halvt år vil imidlertid først kunne være på plads om mellem halvandet og to år, lyder skønnet fra tele- og internetbranchen. Der skal nemlig købes så stort ind, at det vil kræve et EU-udbud, hvilket typisk varer et halvt år. Derefter skal der teknikere fysisk ud til samtlige landets centraler og knudepunkter og skifte udstyr, og dette skal koordineres med alle kunderne, så de ikke får afbrudt deres telefon- og internetforbindelser, mens det sker.

Det er endnu uklart, om den nye overvågning også vil kræve, at alle taletidskort til mobiltelefoner, i alarmer, varmepumper m.m. skal registreres med ejermand og brug. Der er omkring en million taletidskort i brug i Danmark.

Det var fredag eftermiddag ikke muligt at få en kommentar fra Justitsministeriet.