En skueproces?

I Esbjerg fortæller borgmester Johnny Søtrup, at kommunen ikke måtte skrive i stillingsopslaget, at der allerede var en kvalificeret ansøger til jobbet som kommunaldirektør, da det kunne skræmme andre ansøgere væk.

- Men hvis vi blev spurgt, når folk ringede til mig eller andre, så måtte vi gerne sige, at den nuværende kommunaldirektør i hvert fald agtede at søge stillingen, siger borgmesteren.

Han fortæller, at der var få ansøgere, og at ingen af dem stod mål med den formelt afgående kommunaldirektør.

Var det så ikke bare en skueproces?

- Jo, det kan du godt sige, siger han.

Vi har altid udvist et vestjysk mådehold. At vi så lige giver lidt tillæg her, det tror jeg godt, at jeg kan sælge til mine borgere i Esbjerg. Johnny Søtrup, borgmester

Selvom de formelle regler er overholdt, så er processen kritisabel, mener professor emeritus Flemming Ibsen fra Institut for Statskundskab ved Aalborg Universitet, som har forsket i lønforhold og overenskomster i den offentlige og private sektor.

- De ansøgere, der trods alt søgte, har jo været rent til grin, siger han.

Tre direktører i Esbjerg genansat

Ud over kommunaldirektøren har to andre direktører i kommunen - den tekniske direktør og direktøren i den kommunalt ejede havn - inden for det seneste år forladt deres stillinger, hvor de var ansat på generationsskifteaftaler.

Straks efter er de blevet genansat i de samme stillinger, uden at andre kandidater blev kaldt til samtale.

De tre direktører har fået fra cirka 700.000 til 900.000 kroner ekstra i løntillæg i de år, generationsskifteaftalerne har strukket sig over.

For eksempel fik kommunaldirektøren i første år af sin generationsskifteaftale en årsløn på 1.509.997 kroner. Trækker man det tillæg fra, han fik for at være på den særlige senioraftale, ville han have fået 1.363.589 kroner.

Borgmester Johnny Søtrup mener ikke, at det er en voldsom merudgift.

- Dertil vil jeg gerne lægge, at hvis man kigger på lønstatistikkerne for direktionerne i Danmarks kommuner, så ligger vi i den mere beskedne ende, siger han.

Vestjysk mådehold

De tre direktører har i alt fået 2,4 millioner kroner ekstra på grund af generationsskifteaftalerne, selvom de ikke er blevet skiftet ud.

Nu er de i stedet ansat på åremålskontrakter, hvor de får sammenlagt 1,2 millioner kroner ekstra for at være ansat i en begrænset periode.

Læs også : Chefer bliver sparet væk i kommunerne

Hvis de tre direktører fratræder på det aftalte tidspunkt, får de yderligere sammenlagt 2,1 millioner kroner i fratrædelsesgodtgørelse.

- Vi har altid udvist et vestjysk mådehold. At vi så lige giver lidt tillæg her, det tror jeg godt, at jeg kan sælge til mine borgere i Esbjerg, siger Johnny Søtrup.

Fik to millioner kroner og fortsatte

En af de andre kommuner, der har ansat direktører i tidsbegrænsede stillinger med store løntillæg, er Viborg.

Her blev kommunaldirektøren i 2004 ansat på en åremålskontrakt, der sikrede ham 23 procent ekstra i løn gennem ni år, så han fik en årsløn på cirka to millioner kroner.

Da hans kontrakt udløb i 2013, fik kommunaldirektøren en årsløn i fratrædelsesgodtgørelse.

To uger senere sad han igen på sit kontor i den samme stilling, som han lige havde fået to millioner kroner for at fratræde.

Læs også : Sygehuschefer får millioner i fratrædelse - og bliver

Forinden havde hans stilling, som reglerne foreskriver, været slået op. Ud over kommunaldirektøren selv blev der kaldt én kandidat til samtale.

Borgmester i Viborg Torben Nielsen (K) – som er kommet til efter genansættelsen af kommunaldirektøren – har selv svært ved at se logikken i dén model.

Men han påpeger, at godtgørelsen "står højt og larmende i kontrakten".