Selvom højrefløjspartierne gør meget ud af at markere deres støtte til kirke og kristendom, vil størstedelen af præsterne i en rundspørge hellere have de røde partier til magten

Da Venstre overtog magten i 2015, fik Danmark et regeringsgrundlag, hvori der som noget nyt stod, at ”Danmark er et kristent land”.

Kristendommen fik takket være regeringen og Dansk Folkeparti også mere plads i DR’s public service-kontrakt sidste år, ligesom forfulgte kristne kom i fokus med et nyoprettet kontor under Udenrigsministeriet. Ud over de konkrete tiltag har de borgerlige partier også flere gange vist deres støtte til folkekirken, når politikere fra den modsatte fløj er kommet med forslag om at ændre folkekirkens særstatus og at lade flere trossamfund få del i kirkeskatten.

Men det har ikke overbevist folkekirkens præster om at stemme blåt ved det kommende folketingsvalg.

Kristeligt Dagblad har i en undersøgelse spurgt præster, hvad de vil stemme, og ud fra de godt 500 svar tegner der sig et klart rødt flertal. Med 62 procent af stemmerne på venstrefløjen står knap to tredjedele af folkekirkens præster til venstre.

Mest populære er De Radikale med cirka 17 procent af stemmerne, mens knap 15 procent vil sætte kryds ved SF eller Socialdemokratiet og næsten 11 procent ved Enhedslisten. Hos de blå partier ligger De Konservative og Kristendemokraterne i top med henholdsvis 12 og 11 procent af stemmerne, mens Venstre og Dansk Folkeparti får 6 og 4 procent.

Selvom der er tale om en stikprøve blandt landets godt 2000 folkekirkepræster, passer tallene fint med, hvordan præsterne har placeret sig i tidligere undersøgelser og rundspørger, siger Brian Arly Jacobsen, der er religions- sociolog på Københavns Universitet og forsker i religion og politik.

”Det interessante ved præsternes svar her er, at de lader til at være mere røde end befolkningen generelt. Og det er jo lidt et paradoks, når man tænker på, at vi lige nu har en regering, der modsat socialdemokratiske regeringer arbejder aktivt for at bevare og måske endda styrke kirkens status. Og selv- om et parti som Dansk Folkeparti udtrykker stor kærlighed for folkekirken, lader det ikke til at være gengældt,” siger han.

Ifølge Brian Arly Jacobsen kan en forklaring være, at præster ofte vægter flygtninge- og velfærdspolitik højt, når de vælger parti.

Dette kan også forklare, at Socialdemokratiet sammenlignet med en lignende rundspørge blandt folkekirkepræster fra 2015 lader til at være gået tilbage, mens De Radikale er gået lidt frem, siger Brian Arly Jacobsen.

”Socialdemokraternes flygtninge- og indvandrerpolitik har siden det seneste valg rykket sig tættere på den siddende regerings politik. For præster passer det dårligt med ønsket om at hjælpe samfundets svageste.”

Hældningen mod partierne til venstre for midten kan også forklares med præsteembedets historie, siger samfundsforsker og lektor emeritus ved Aarhus Universitet Michael Böss.

”Folkekirken har en lang tradition for at tage ansvar for de svage i samfundet, og mange præster ser i dag deres arbejde som et socialt arbejde a la det i andre dele af omsorgssystemet. De er blevet velfærdsstatens åndelige medarbejdere, og derfor ser de mange tiltag, der skaber ulighed eller ekskluderer nogen fra fællesskabet, som en modsætning til de kristne værdier,” siger han og tilføjer, at borgerlige præster derfor i højere grad vil tage afstand fra Venstre og Liberal Alliances fokus på individualisme og i stedet vælge De Konservative eller Kristendemokraterne, der vægter fællesskabet.

At præsterne ikke stemmer efter, hvem der tilgodeser folkekirken, undrer Marie Høgh, der er sognepræst i Lynge-Uggeløse Sogne i Nordsjælland og selv stiller op til Folketinget for De Konservative.

”Jeg synes, det er underligt, at man som præst ikke stemmer på nogen, der forpligter sig på at støtte fortællingen om Danmark som et kristent land og værner om den sammenhængskraft, kulturhistorie og de fælles værdier, vi har. Min oplevelse er, at der er en bevægelse i befolkningen og tidsånden, som virkelig er konservativ. Men den er åbenbart ikke nået præsterne endnu,” siger hun.

Tidligere Aarhus-biskop Kjeld Holm var i 25 år socialdemokrat, men skiftede i 2017 til De Radikale, da Socialdemokraterne valgte at støtte regeringens valg om ikke at modtage kvoteflygtninge. At han nu er medlem af et parti, der ønsker en adskillelse mellem stat og kirke, bekymrer ham ikke.

”Det er sandt, at en del af partiet har rødder i kulturradikalismen, men de har også altid haft en fløj knyttet til højskolen og det grundtvigske. Og partiets ønske om at adskille kirke og stat er indtil videre ikke noget, de har effektueret,” siger han.

Når mange præster stemmer rødt, kan det ifølge den tidligere biskop skyldes, at de fleste ser ting som ”Danmark er et kristent land”-formuleringen som symbolpolitik.

”Der skal mere til at veje op for den kyniske flygtninge- og indvandrerpolitik.”