I sidste ende bliver vi alle tabere.

Det offentlige er i dag så fokuseret på at spare penge ved at købe billigt udstyr og billig service, at prisen for en opgave fuldstændig har fortrængt kvalitet og indhold.

Derfor er det nærmest befriende, at valget af Radio Loud frem for Radio24syv har udløst debat, opmærksomhed og overskrifter. For vi trænger til en grundlæggende diskussion om, hvorfor vi lader prisen blive så afgørende, når vi skal vælge, hvem der skal løse en opgave.

Således lyder opfordringen fra Danmarks største erhvervsorganisation og arbejdsgiverforening, Dansk Industri, som har fulgt forløbet om den nye DAB-kanal nøje.

Dansk Industri organiserer omtrent 11.000 virksomheder og mener, at det er et grundlæggende problem, at prisen er blevet den altdominerende faktor. Det gælder de fleste områder – lige fra offentlige udbud af ældrepleje og medicinsk udstyr til affaldsindsamling og infrastruktur, lyder det.

»Rigtig mange af vores medlemmer har fulgt sagen om DAB-udbuddet, hvor prisen blev afgørende. For virksomhederne oplever det samme problem hver dag. Udadtil taler man pænt og flot om kvalitet. Men når det kommer til stykket, lader man prisen blive helt afgørende for, hvem der må få en opgave,« siger Jakob Scharff, branchedirektør i Dansk Industri.

»Vi ser det inden for alle typer udbud. Varer, indkøb, bygge- og anlægsopgaver, men måske i særlig grad inden for serviceydelser som eksempelvis ældrepleje. Formelt siger politikerne, at kvalitet skal vægte højt. Men meget små prisvariationer på opgaver udløser så store pointforskelle, når man skal beslutte, hvem der får opgaven, at prisen bliver afgørende. Det er på ingen måde hensigtsmæssigt. På den måde får vi ringere kvalitet og ender alle som tabere,« siger Jakob Scharff.

Da Radio- og TV-nævnet 22. oktober udråbte Loud som vinder af den nye DAB-kanal, blev hver kandidats budget netop afgørende. På papiret skulle budgettet ellers kun vægte 25 procent af den samlede vurdering; indhold, kvalitet og realisme for drift samlet 75 procent.

Men pointgivningen til hver af de tre kandidater var skruet sammen, så Louds fireårige budget på cirka 261 millioner kroner mod Radio24syvs budget på 280 millioner kroner udløste syv gange så mange point til Loud i budgetkategorien. Det er desuden kommet frem, at Radio- og TV-nævnet under pointgivningen regnede matematisk forkert, hvilket hjalp Loud yderligere. De 19 millioner i budgetforskel blev udslagsgivende. Havde nævnet regnet matematisk korrekt, og havde Loud og Radio24syv budgetteret ens, var DAB-kanalen endt hos Radio24syv.

Visse steder udløste det undren, at den succesfulde og prisvindende Radio24syv overhovedet kunne tabe til en uprøvet ungdomsradio. Det er dog en væsentlig del af historien, at Radio24syv samtidig har fået hård kritik for ikke at have skrevet en tilstrækkeligt stærk og gennemarbejdet ansøgning.

Men på bundlinjen blafrer spørgsmålet stadig: Når man politisk havde besluttet at investere 280 millioner kroner i en ny radio, hvorfor så ikke måle budgiverne på, hvad de kunne levere for den pose penge, i stedet for at åbne et økonomisk kapløb mod bunden?

»Dansk Industri har ingen holdning til, om den ene eller den anden radio skulle vinde. Men reelt var der jo ikke den store prisforskel mellem de to radioer. Måske havde vi fået langt bedre kvalitet med Radio24syv. Man havde i hvert fald valgt en evalueringsmodel med indlagte mekanismer, som betød, at kvalitet reelt ikke vægtede højt. Det er sagens kerne,« siger Jakob Scharff fra Dansk Industri.

Jakob Scharff er branchedirektør i erhvervsorganisationen Dansk Industri. Han understreger, at forløbet bag den nye DAB-kanal er udtryk for et langt mere grundlæggende og vidtrækkende problem i Danmark. Pris har fuldstændig fortrængt kvalitet. Fold sammen Læs mere Læs mere

Udbuddet af DAB-kanalen fulgte ikke gængse udbudsregler, fordi forløbet havde en særlig lovgivning bag sig. Det betød blandt andet, at normale krav om åbenhed i udbudsmaterialet var sat ud af kraft, ligesom klagemulighederne var stærkt begrænsede.

»Men radioudbuddet minder om noget, danske virksomheder oplever hver eneste dag. Jeg har lige været sammen med en række større danske servicevirksomheder, som fremhævede, at de konstant løber ind i denne problematik. Man siger, at kvalitet er vigtigt, men bruger nogle mekanismer, så pris afgør det hele. Det er et skidt signal,« siger Jakob Scharff og tilføjer, at der ikke findes en samlet opgørelse over problemets omfang.

300 milliarder i udbud

I alt løser virksomheder opgaver for stat, regioner og kommuner for mere end 300 milliarder kroner om året, viser en opgørelse. Tallet omfatter eksempelvis rengøring, rådgivning, IT, ældrepleje, vagtydelser og entreprenører bag skoler og daginstitutioner.

Branchedirektør Jakob Scharff fremhæver et konkret forløb fra foråret, da 11 sjællandske gymnasier samlet udbød rengøring på gymnasierne. På papiret talte kvalitet 50 procent, det samme gjorde pris. Fem rengøringsselskaber var med i opløbet om opgaven. Men da vinderen skulle findes, fik samtlige fem rengøringsselskaber nøjagtigt samme antal point for kvalitet. Dermed blev prisen – igen – altafgørende.

Jimmy Krebs, markedsdirektør i Securitas »Vi tabte på et tidspunkt et udbud til en virksomhed, som ikke havde overenskomst, ingen medarbejdere, ingen erfaring.«

»Vi har i mere end ti år kørt et kæmpe effektiviseringsprojekt om indkøb af opgaver i Danmark,« siger Jakob Scharff og fortsætter:

»Det har ført mange gode ting med sig. Eksempelvis er vi blevet bevidste om, hvordan vi køber ind, og hvordan vi bruger offentlige midler. Vi har professionaliseret en kæmpe indkøbsopgave. Det er positivt. Men de senere år er ønsket om lavere pris trængt så dybt ned gennem systemet, at den enkelte indkøber i den enkelte kommune i mange tilfælde kun kigger på pris. Og så tror jeg også, at problematikken handler om, hvorvidt de personer, som skal træffe afgørelsen, har de nødvendige kompetencer til at vurdere kvaliteten.«

Politikerne har fået som ønsket

I forløbet om radioudbuddet var det blandt andre juraprofessorer, medieforskere og topembedsmænd i Radio- og TV-nævnet, som besluttede at give DAB-kanalen til Radio Loud. Adspurgt, om nævnets sammensætning kan have påvirket udfaldet, svarer Jakob Scharff:

»Det har jeg ingen forudsætning for at vurdere. Generelt kan jeg sige, at det er særdeles vigtigt, at dem, der køber løsningerne, har nøje indsigt i, hvad der i sidste ende skaber værdi for borgerne.«

Radio24syv er flere gange gået til stregen og ifølge flere politikere også over stregen. Her er radiostationens satireballon med Mette Frederiksens stabschef i Statsministeriet, Martin Rossen, sendt til vejrs foran Socialdemokratiets kongres i Aalborg i september i år. På samme kongres blev en reporter fra Radio24syvs bortvist fra kongressalen, da han ad flere omgange bad om et interview med Martin Rossen. Fold sammen Læs mere Læs mere

Hvad er løsningen?

»At de personer, som beslutter, hvem der får hvilke opgaver, faktisk udlever, at kvalitet skal fylde mere. Jeg har også bemærket, at en række politikere er meget forundrede over forløbet bag radioudbuddet. Men politikerne har jo bare fået det, de har bedt om i mange år. Lavere pris og dermed formentlig dårligere kvalitet. Det afgørende spørgsmål er: Er vi som samfund parat til at betale lidt flere penge for mere kvalitet,« siger Jakob Scharff.

Har Dansk Industri ikke en naturlig interesse i at argumentere for højere kvalitet og højere priser. I sidste ende sender det vel flere penge i hænderne på jeres medlemmer?

»Vi lægger ikke skjul på, at virksomhederne gerne vil levere de bedste og mest nytænkende løsninger. Men det skal være løsninger, som gavner borgerne.«

Men større fokus på kvalitet vil sende flere penge til jeres virksomheder?

»Ja, det vil det sikkert i mange tilfælde. Pointen er, at opgaveløsningen også skal komme samfundet til gode,« siger Jakob Scharff fra Dansk Industri.

Konkurrent havde ingen medarbejdere

Jimmy Krebs er markedsdirektør i vagttjenesten Securitas og har ofte været med til at byde ind på opgaver for offentlige institutioner. Han kan i høj grad genkende kritikken.

»Ofte ender de offentlige institutioner med at vægte kvalitet ved at opstille en række vage mindstekrav, fordi man ønsker mange bydere. Men mindstekravene ender med at blive eneste kvalitetskrav, og derfor konkurrerer virksomhederne reelt kun på pris,« siger Jimmy Krebs.

Jimmy Krebs har oplevet eksempler på, at opgaver ender hos virksomheder, som slet ikke kan løfte opgaven:

»Vi tabte på et tidspunkt et udbud til en virksomhed, som ikke havde overenskomst, ingen medarbejdere, ingen erfaring eller referencer til andre opgaver. Men de var lidt billigere.«

Radio24syv lukkede og slukkede om natten torsdag 31. oktober. Fold sammen Læs mere Læs mere

Tommy Ahlers, tidligere uddannelses- og forskningsminister og nuværende erhvervsordfører for Venstre, anerkender kritikken fra Dansk Industri og vil gerne drøfte ændringer af udbudsloven.

»Vi vil gerne have forudsigelighed og objektivitet i udbudsprocessen, og der er det nemt og trygt at måle virksomhederne op mod hinanden på økonomi. Men vi har ikke været gode nok til at give plads til det innovative og nye, fordi det er svært at sætte på formel,« siger Tommy Ahlers.

Socialdemokratiets finansordfører, Christian Rabjerg Madsen, fastslår i et skriftligt svar, at både pris og kvalitet bør vægtes. Men tilføjer, at hvis Dansk Industri har eksempler på, at pris vægter uhensigtsmæssigt meget, er man klar til at se på, om der er »grundlag for at kigge på reglerne på området«.

Carina Risvig Hamer er lektor i udbudsret ved Syddansk Universitet og har været hård kritiker af udbudsprocessen bag den nye DAB-kanal. Hun er enig med Dansk Industri i, at det er et generelt problem, at offentlige udbud ofte ender i en priskrig uden tilstrækkeligt fokus på kvalitet. I forløbet om DAB-kanalen er det kommet frem, at afgørende præmisser for pointgivningen blev tilbageholdt under udbudsprocessen, og det gør DAB-udbuddet særligt, fremhæver Carina Risvig Hamer:

»Ved et almindeligt udbud ville man typisk kende tallene i den matematiske model, så byderne havde mulighed for at agere. De kendte ikke tallene, og det gør sagen meget speciel. Et almindeligt udbud var typisk gået om.«

Læs mere:

Få overblik over sagen her.

Læs mere fra Berlingskes gravegruppe her.

FAKTA Et højst usædvanligt udbud 22. oktober vandt radiokanalen Loud retten til en ny DAB-kanal. Loud slog Radio24syv, som med otte års erfaring umiddelbart var storfavorit. Siden er det kommet frem, at udvælgelsen af Loud bygger på et højst usædvanligt forløb: Det er tvivlsomt, om Loud overhovedet lever op til mindstekravene for udbuddet. Ifølge eksperter vil det normalt som minimum føre til en afklaring, eller at man automatisk ryger ud af konkurrencen.

I flere tilfælde har Radio- og TV-nævnet regnet forkert, da nævnet skulle lægge point for de tre kandidater sammen. Det fik negativ betydning for Radio24syv.

Radio- og TV-nævnet opbyggede pointsystemet, så kategorien budget fik meget stor betydning. Det fik også negativ betydning for Radio24syv.

I udbudsmaterialet var centrale nøgletal for, at budgetrammen ville få enorm betydning, helt udeladt.

De afgørende nøgletal for, hvor stor betydning et fremtidigt budget ville få for udbudskonkurrencen, blev først endeligt fastsat i Radio- og TV-nævnet 22. oktober, altså samme dag som vinderen blev kåret. Eksperter har vurderet, at Radio- og TV-nævnet dermed kunne regne baglæns, og at alene muligheden er i strid med reglerne. FOLD UD FOLD UD