»Det er ikke godt nok, og det må ikke gentage sig«.

Sådan sagde daværende skatteminister Benny Engelbrecht (S) for lidt mere end et år siden.

Årsagen var Politikens afsløring af, at Skat gennem mere end fire år havde undladt at interessere sig for en gigantisk, offentligt omtalt lækage af kontooplysninger fra banken HSBC i Geneve, Schweiz.

Først da Politiken spurgte til sagen, rekvirerede Skat materialet fra sine kolleger i Frankrig. 329 danskere havde næsten 5 milliarder kroner stående på konti i Schweiz, og Skat kunne gå i gang med at undersøge cirka 150 sager om mulig skatteunddragelse.

:

Trods Benny Engelbrechts håndfaste forsikring gentog Skat fadæsen, netop i de samme uger, hvor Skats direktør Jesper Rønnow Simonsen havde travlt med at sørge for en redegørelse til Folketinget for det fejlslagne forløb, og Folketingets skatteudvalg udstyrede skatteministeren med en næse.

Netop i de dage - i slutningen af februar 2015 - skrev den tyske avis Süddeutsche Zeitung og andre tyske medier om, at politiet havde ransaget Tysklands næststørste bank, Commerzbank. Mistanken var, at banken havde medvirket til skattesnyd.

:

I en artikel 25. februar 2015 var det højt og tydeligt beskrevet, at poltiets mistanke byggede på interne dokumenter, lækket fra advokatfirmaet Mossack Fonseca i Panama. Og at myndighederne i USA, Tyskland og flere andre lande havde skaffet sig adgang til oplysninger om deres egne landes borgere i det lækkede materiale for at undersøge, om de havde snydt skattevæsenet.

Hvad er #PanamaPapers?

11,5 millioner interne dokumenter fra Mossack Fonseca, et advokatfirma i Panama, specialiseret i at opsætte anonyme offshoreselskaber, er lækket til den tyske avis Süddeutsche Zeitung og organisationen International Consortium of Investigative Journalist, ICIJ.

Dokumenterne dækker perioden fra advokatfirmaets etablering i 1977 til udgangen af 2015.

376 journalister fra 109 medier, fordelt på 76 lande – blandt dem Politiken - arbejder med materialet i historiens mest omfattende internationale mediesamarbejde.



Dermed var myndighederne i en række lande allerede ved at handle på baggrund af en del af de dokumenter, der nu ruller som afsløringer om skjulte formuer og skatteunddragelse verden rundt.

Skat i Danmark, som netop i de dage var ved at undersøge, hvorfor Skat ikke havde reageret på helt tilsvarende oplysninger om den schweiziske banklæk fire år tidligere, foretog sig ingenting i anledning af oplysningerne om den nye lækage.

:

Og historien gentog sig på endnu en måde: Som det var tilfældet med lækagen fra Schweiz, reagerede Skat først på oplysningerne, da en journalist gjorde Skat opmærksom på, at oplysningerne var i omløb.

DR Dokumentar, der ligesom Politiken har adgang til de 11.5 millioner lækkede interne papirer fra Mossack Fonseca, interviewede en medarbejder fra Skat om sagen i midten af januar.

Skats indsatsdirektør Jim Sørensen oplyser i et skriftligt svar til Politiken, at »SKAT blev medio januar 2016 bekendt med en ny mulig lækagesag med oplysninger, der vedrører Panama. SKAT har kontaktet vores internationale samarbejdspartnere i umiddelbar forlængelse heraf, for at få afklaret størrelse, omfang mv. af sagen«.

På spørgsmålet, om det skete efter at DR Dokumentar havde oplyst Skat om at lækagen findes, lød det korte, men stadig skriftlige svar: »Ja«.

Men heller ikke oplysningerne i januar i år var nok til, at Skat kunne få bekræftet at nogle lande havde de pågældende oplysninger, siger Indsatsdirektør Jim Sørensen.

»Først i marts lykkedes det Skat at få bekræftet, at nogle lande havde dele af data fra lækket. Når et land bekræfter at have nogle data, så anmoder SKAT den pågældende myndighed i det andet land om at få del i oplysningerne, hvis de vedrører danske statsborgere. SKAT har ikke fået data fra det omtalte læk på nuværende tidspunkt«, oplyser Jim Sørensen i et skriftkligt svar.

:

Sådan har forløbet været på trods af, at Skats direktør Jesper Rønnow Simonsen i forbindelse med den hårde kritik i SwissLeaks-sagen, over for Politiken ikke efterlod nogen tvivl om Skats pligt og hans medarbejderes ansvar for selv at følge med og reagere på den slags oplysninger:

»Her og nu har jeg først og fremmest sikret mig, at de, der har ledelsesansvar for denne opgave, har forstået, at vi har en selvstændig initiativforpligtelse. Jeg regner bestemt med, at de har taget budskabet til sig«.

»Vi kan ikke læse alle aviser«

»Ansvaret er mit, og jeg synes, at jeg har levet op til det, for vi har sørget for at efterspørge oplysningerne, så snart vi havde informationer nok til at gøre det«, siger Jim Sørensen.

Men de nødvendige oplysninger var fremme i tyske medier for mere end et år siden - hvis I er udfarende, skulle I så ikke have reageret på det?

»Vi har ikke ansat folk til at læse aviser i alle lande«.

Det er heller ikke nødvendigt - man kan med enkle midler overvåge den slags via internettet?

»Sådan et system har vi ikke sat op«, siger Jim Sørensen, som glæder sig over, at Skat endnu en gang har fået vigtige oplysninger via medierne.