En hidtil urørlig grænse kan blive brudt, når Borgerrepræsentationen i København næste gang skal diskutere den såkaldte Posthusgrund mellem Tivolihotellet og Hovedbanegården. Her skal de københavnske lokalpolitikere nemlig tage stilling til en såkaldt startredegørelse for et højhus på ikke mindre end 112,5 meter. I en verden, hvor de højeste bygninger snart er 1 km høje, lyder det måske ikke af meget. Men hidtil har ingen af de høje byggerier i det centrale København overgået tårnene på Københavns Rådhus og Christiansborg.

Rådhuset med det 105 meter høje tårn stod klar i 1905. Men på Christiansborg ville landspolitikerne ikke stå tilbage for kommunalpolitikerne, så i 1934 blev Christiansborgs Tårn forhøjet fra 95 til 106 meter, og siden har ingen byggerier i den centrale del af byen fået lov til at overgå denne symbolske grænse. Kun på Carlsbergs gamle grund på Valby Bakke - ca. 2,5 km fra rådhuset - og på Radisson Blu Scandinavia Hotel på Amager er der givet tilladelse til at bygge højere - nemlig 120 meter - i det sidste tilfælde som en forhøjelse af det eksisterende hotel.

'Demokratiets tårne' var grænsen

»Højden på demokratiets tårne var en grænse, som vi opererede med i min tid som stadsarkitekt. Men mit indtryk er, at man har ændret sin tilgang, så man går knap så meget op i tårnenes højde, og mere i deres kvalitet,« fortæller arkitekt Jan Christiansen, som var stadsarkitekt i København fra 2001 til 2010.

Selv om de høje tårne fremstår gennemsigtige i arkitekternes model, så vil de kaste lange skygger over mod Politigården og et godt stykke ind på Islands Brygge på den anden side af havnen, hvor blandt andet kulturhuset vil komme til at ligge i skygge en del sommeraftener. Illustration: Lundgaard & Tranberg Arkitekter

Læs også: Kommunalpolitikere dropper lovet offentlig adgang til spektakulær højhusbro

Han bifalder tankerne i projektet for Postgrunden, som er tegnet af Lundgaard & Tranberg Arkitekter, Gehl Architects - der er specialister i at skabe byliv - og Julie Kirkegaard Landskabsarkitekter.

Ti tårne skal trone på Postgrunden Danica Pension vil rive den eksisterende postterminal ned og opføre et nyt kompleks med

- ca. 125.000 m² etageareal over plint

- ca. 20.000 m² skal være boliger

- ca. 105.000 m² skal være erhverv

Endvidere er bygherre i dialog med DSB om køb af naboejendommen med henblik på at opføre yderligere

- ca. 5.500 m² boliger og

- ca. 16.500 m² erhverv over plint

Der skal efter planen bygges ti tårne, men de laveste - på henholdsvis 28, 34, 40 og 46 meter over kote 0 - vil knap kunne betegens som højhuse.

En del af boligerne vil være uden bopælspligt.

Plinten vil indeholde parkeringspladser, cykelparkering, tekniske anlæg og logistikfunktioner.

Ifølge Danica Pension vil den samlede investering i projektet løbe op i omkring fem mia. kr.

Kilder: Københavns Kommune og Danica Pension

»Hvis man vil have en tættere by, så er man nødt til at bygge højere, end vi hidtil har gjort. Og her har du en grund, der med sin meget centrale placering passer rigtig godt til det. Personligt er jeg meget begejstret for de runde tårne i forslaget, som både er elegante og skaber mindre problemer med vind på gadeplan. København er kendt for sine gode tårne, og det skal den gerne blive ved med at være. Der er andre tårne i byen, som jeg er mindre begejstret for - eksempelvis det nye Bohr Tårn i Carlsberg Byen, hvor Carlsberg ikke har givet meget igen for alle de kvadratmeter, de har fået lov til at bygge.«

Naboer: Ingen har løst problemer med skygge og vind

Beboerne omkring posthusgrunden er imidlertid ikke så begejstrede for projektet, som Danica Pension står bag. Blandt naboernes kritikpunkter er, at projektets ti tårne i højder fra 25,5 til 112,5 meter vil skygge for omgivelserne - og de stoler ikke på, at arkitekterne denne gang vil have løst problemerne med skygge og vind.

Læs også: Se de nye tårne på Scalagrunden i København

‘Der argumenteres ikke fyldestgørende for, at nogen faktisk vil have lyst til at opholde sig på de pladser m.v., der planlægges omkring højhusene. Mange glimrende arkitekter har i årenes løb hævdet at have løst problemerne med skygge og vind, men vi har endnu til gode at se ét eneste højhus i København, hvis umiddelbare omgivelser tiltrækker mennesker,’ skriver formanden for beboergruppen Thomas Harder således i et brev sendt til en lang række medier. Desuden viser højhuse som Bohrs Tårn i Carlsberg Byen og Mærsk Bygningen ved Panum på Nørrebro ifølge Thomas Harder, at tårnene visuelt kommer til at dominere deres omgivelser alt for meget.

Tårnene er imidlertid ikke naboernes eneste kritikpunkt. Det faktum, at projektet overhovedet ikke indeholder almene boliger, selv om der er mangel på billige boliger i København, og at facaden mod Bernstorffsgade vil være næsten lige så lukket som den nuværende, får også kritik.

Bygherrer ignorerede politikeres krav

Desuden undrer beboerne sig over, at der ikke er blevet ændret mere i projektet, efter teknik- og miljøudvalget i maj behandlede det første forslag til en startredegørelse og bad bygherrerne om at ‘videreudvikle projektet ift. omfanget, murvirkningen og forbedring af byrummet, herunder antallet og placering af højhusene.’

Læs også: Udstilling leverer en forsmag på det nye København

Højhusene skal ifølge planen placeres langs banen og i gårdene i karrebebyggelsen mod Bernstorffsgade. Højderne på kortet er målt ift. kote 0. Bernstorffsgade ligger i kote 2,5. Derfor vil projektets højeste tårn på 115 meter over kote 0 have en reel højde over terræn på 112,5 meter. Illustration: Lundgaard & Tranberg Arkitekter

I det nye forslag er der således lige så mange etagemeter og flere højhuse på tegnebrættet.

'Helt overordnet forekommer det besynderligt, at bygherren, efter at teknik- og miljøudvalget den 2. maj så utvetydigt udbad sig et nyt projekt med færre etagemeter, færre højhuse og større åbenhed, nu – med teknik- og miljøforvaltningens anbefaling – fremlægger et projekt uden nogen synlig reduktion af bebyggelsesgraden og uden afgørende arkitektoniske forbedringer,' skriver Thomas Harder i sit protestbrev.

I startredegørelsen har kommunen dog skrevet at både antallet, udformningen og placeringen af tårnene skal forhandles - blandt andet på baggrund af yderligere analyser af vind- og skyggeforhold.

Flertal bakker projekt op

Mandag var det forventningen, at startredegørelsen ville blive stemt igennem i teknik- og miljøudvalget, hvor både de Konservative, Venstre, Liberal Alliance og Socialdemokraterne havde erklæret, at de ville stemme for. Men et af de socialdemokratiske medlemmer blev syg, og derfor endte afstemningen med fem stemmer for og fem imod. Normalt vil et forslag så blive forkastet, men ét af medlemmerne benyttede sig af muligheden for at få sagen prøvet i Borgerrepræsentationen. I Borgerrepræsentationen vil Dansk Folkepartis stemmer blive afgørende. Og partiet har tænkt sig at stemme ja til startredegørelsen, fordi partiet gerne vil have gang i omdannelsen af postgrunden. Opbakningen er dog ikke ensbetydende med, at alle ideerne i startredegørelsen skal realiseres, understregede kultur- og fritidsborgmester Carl Christian Ebbesen i Politiken.

»Der skal laves en lokalplan, og forslaget skal i høring. Men i virkeligheden er jeg interesseret i dialog og debat, omkring hvordan københavnerne kan se sig selv i byggeriet. Om det ender med det forslag, der ligger på bordet, det må vi jo se. Men jeg har en fornemmelse af, at bygherren vil være i dialog med københavnerne og kommunen.«

Præsentation af projektet Postgrunden fra borgermøde 15.08.2016