Besværet med at hjemsende kriminelle udlændinge har længe været et politisk tema. Men langt de fleste udvisningsdømte udlændinge er rejst hjem, viser nye tal. Dog er det stadig svært at sende dømte udlændinge til ikke-vestlige lande

Selvom bandelederen Shuaib Khan i tirsdags blev dømt til udvisning af Danmark, er det ikke sikkert, at han forlader landet lige foreløbig.

For Shuaib Khan fra banden Loyal to Familia skal til Pakistan, og ifølge nye tal fra Udlændinge- og Integrationsministeriet trodser ikke-vestlige lande det generelle billede, som viser, at langt de fleste udvisningsdømte udlændinge rejser hjem efter en dom.

78 procent af de udlændinge, som var udvist ved dom i 2015, var således registreret som udrejst af Danmark pr. 28. oktober 2018. Men der er stor forskel på, hvilke nationaliteter der rejser hjem. Der er således flere kriminelle østeuropæere, end der er dømte personer fra lande som Somalia, Syrien og Iran, som er udrejst.

Dansk Folkepartis Peter Skaarup, som er formand for Folketingets Retsudvalg, glæder sig overordnet set over, at næsten otte ud af ti udvisningsdømte udlændinge returnerer til oprindelseslandet.

”Det er lovende, men samtidig skal vi være kritiske over for den gruppe af personer, som bliver i landet. Derfor diskuterer vi i øjeblikket i finanslovsforhandlingerne, hvordan vi kan få flere lande til at tage imod egne statsborgere. Og vi kan jo se, at nogle af de velordnede samfund er dukse i den sammenhæng, mens der er andre, som bliver hængende,” siger Peter Skaarup.

Ifølge de seneste tal, som er fra 2016, er der flere udlændinge, som bliver udvist på grund af en dom, end der er udlændinge, som udvises administrativt. Det kan skyldes, at de er i Danmark på et ulovligt opholdsgrundlag.

”Udlændinge er forskellige, men der er bare nogle folk fra udlandet, som har en helt anden voldskultur, end vi har,” siger Peter Skaarup.

Debatten omkring kriminelle udlændinge har fyldt ganske meget politisk i de senere år, og Dansk Folkeparti er et af de partier, der ofte har påpeget, at det er svært at udvise kriminelle udlændinge. På den baggrund finder De Radikales retsordfører, Lotte Rod, de nye tal påfaldende.

”Når man hører Dansk Folkeparti og regeringen, så lyder det som om, at ingen bliver sendt ud. Det her er et endnu et eksempel på, at virkeligheden viser noget andet,” siger hun og fortæller, at De Radikale ønsker europæiske løsninger, så man sikrer ordentlige fængsler i udlandet. På den måde kan alle udviste komme ud, siger hun.

Peter Skaarup kalder Lotte Rods kritik for ”ren polemik”.

Ifølge Udlændinge- og Integrationsministeriet skyldes udlændinges manglende udrejse oftest, at udlændingene enten fortsat afsoner eller venter på at afsone den idømte straf.

Derudover kan det skyldes, at den pågældende udlænding er forsvundet, eller at der er ”udsendelseshindringer” i forhold til hjemlandet. Manglende udrejse kan også skyldes, at udlændingen har søgt asyl, eller at vedkommende er meddelt opholdstilladelse efter dommen.

Hos Institut for Menneskerettigheder bider seniorforsker Peter Vedel Kessing. der har forsket i kriminelle udlændinge, også særligt mærke i de godt 20 procent, som stadig er i Danmark trods udvisningsdommen i 2015.

”Det, synes jeg, er en pænt stor andel. Det er stadig en femtedel, som ikke har ret til at være her. Det skyldes jo, at der er nogle lande, som er tilbageholdne i forhold til at tage imod egne statsborgere, hvis de ikke selv frivilligt vil rejse,” siger Peter Vedel Kessing.

Derfor er kriminelle udlændinge også et tema, som man politisk stadig skal se på, siger Socialdemokratiets udlændinge- og integrationsordfører, Mattias Tesfaye.

”Der er stadig cirka en femtedel af de rumænere, der blev dømt i 2015, som stadig er i Danmark, og Rumænien er altså ikke et u-land,” siger han.