Selv om det økonomisk giver mening at lette topskatten, skal man lade være, fordi det skaber splittelse i befolkningen og kan føre til ekstremisme, mener Danske Banks topchef.

Kristoffer Brahm, f. 1973, er journalist på Finans og har beskæftiget sig med erhvervsjournalistik siden 2001. Han har skrevet om privatøkonomi, lavet undersøgende journalistisk og dækker i dag finanssektoren. Har bl.a. afdækket, at myndighederne i årevis opkrævede ejendomsskatter ulovligt, hvilket førte til en tilbagebetaling på 1,2 mia. kr. til borgerne, ligesom han har afsløret, at danskere er blevet afkrævet skat af fiktive aktiegevinster, hvilket fik daværende skatteminister Kristian Jensen (V) til at ændre loven. Kristoffer er en passioneret kunstsamler og trods de senere års mange skuffelser stadig en forholdsvis passioneret tilhænger af fodboldklubben AGF.

Claus Iversen, f. 1973, er finansredaktør på Finans. Claus har læst Statskundskab og Medievidenskab på Aarhus Universitet og har arbejdet som finansreporter i mange år. Han begyndte sin journalistiske karriere på Altinget.dk i 2001, hvor han som redaktør var med til at udvikle sitets fagspecifikke nyhedsbreve. Udover at have arbejdet fire år på Berlingske Tidendes Business-redaktion har Claus også prøvet kræfter med presse- og kommunikationsarbejde i såvel landbrugets brancheorganisation – det daværende Landbrugsraadet – som i Danske Bank. Han er en ivrig løber – dog ses han ikke så ofte på landevejene, som da han som ungdomsløber hentede op til flere guldmedaljer hjem.

Danske Banks topchef advarer mod at lette topskatten, sådan som Liberal Alliance foreslår. Det kan nemlig føre til øget ekstremisme, frustration og lukkethed herhjemme, hvis befolkningen ikke bakker op om det.

»Det er åbenlyst, at en lettelse af topskatten er fordelagtigt for økonomien, men hvis danskerne ikke kan se sig selv i skattesystemet og føler, at det er uretfærdigt, splitter du befolkningen. Og så får vi ekstreme holdninger, som ikke fører landet i den rigtige retning,« siger adm. dir. i Danske Bank Thomas F. Borgen, der for første gang nogensinde udtaler sig om dansk politik.

Inderst inde har vi behov for tryghed for os selv og næste generation. Thomas F. Borgen, adm. dir. i Danske Bank.

Han er bekymret for den udvikling, vi ser i Danmark og Europa med briternes nej til EU-medlemskab og modstanden mod globaliseringen. Politikerne – og erhvervslivet – skal derfor være bedre til at fortælle danskerne, hvorfor økonomiske reformer er en fordel.

»Hvorfor har vi brexit? Fordi folk er usikre på fremtiden. Vi snakker om alt, som ændrer sig. Men inderst inde har vi behov for tryghed for os selv og næste generation. Hvis ikke vi evner at forklare, hvad ændringerne indebærer, er der en tendens til at ønske sig status quo. Men det farligste ved status quo er, at du får tilbagegang,« siger Thomas F. Borgen.

Lars Bille, lektor emeritus på Statskundskab ved Københavns Universitet, er enig i, at det kan få alvorlige konsekvenser, hvis man ikke har befolkningen med.

»Det kan føre fremmedgørelse med sig og øge den såkaldte politikerlede og ende med, at nogle ikke føler sig som en del af demokratiet – at de ikke føler sig repræsenteret. Når det er sagt, er det dog vigtigt at huske på, at vi har et repræsentativt demokrati, hvor politikerne er valgt til at træffe nogle beslutninger,« siger han.

Venstre deler Danske Bank-chefens bekymring.

»Det er jo netop derfor, at vi med 2025-planen justerer lidt mange steder i stedet for at skære dybt et enkelt eller få steder, så nogle føler sig alt for hårdt ramt. Danskerne skal føle, at det vi gør, er rimeligt,« siger Jakob Ellemann-Jensen, politisk ordfører i Venstre.

Liberal Alliance ønsker ikke at udtale sig.