Det er »helt skævt«, når integrationsminister Inger Støjberg (V) sammenligner den nye integrationsydelse, som regeringen vil indføre og målrette udlændinge, med at tilbyde SU til studerende. Det siger lektor Morten Ejrnæs fra Aalborg Universitet, der har lavet undersøgelser af den tidligere starthjælp, som ligner den ydelse, regeringen nu vil indføre.

Inger Støjberg har eksempelvis sagt til Jyllands-Posten, at det »beløb, som vi tilbyder vores egne unge studerende, mener jeg bestemt også, at man kan være bekendt at tilbyde en nyankommen flygtning til Danmark«. Men studerende på SU har eksempelvis mulighed for at optage særlige lån fra staten og har desuden mulighed for at tjene penge ved at have et studiejob, påpeger Morten Ejrnæs.

Regeringen har ikke nævnt noget om, at modtagere af den nye integrationsydelse vil få samme muligheder med det lovforslag, der i dag bliver fremsat for Folketinget. Foruden mulighederne for lån og studiejob, så er livssituationen for de to grupper også helt forskellig. Studerende går »af egen drift i gang med en uddannelse og har dermed en forventning om, at de inden for en vis årrække har afsluttet den uddannelse og derefter vil få et almindeligt eller endda højt indtægtsniveau,« siger Morten Ejrnæs.

»Denne gruppe af studerende kan man slet ikke sammenligne med,« siger Morten Ejrnæs med henvisning til de fremtidige modtagere af integrationsydelsen. Han fremhæver desuden, at studerende ofte har et netværk, der på forskellig vis kan støtte med både penge og naturalier. Til kritikken siger Inger Støjberg: »Det er klart, at det er to forskellige livssituationer, men det ændrer jo ikke på, at man godt – ud fra en rimelighedsbetragtning – kan sige, at det er et passende niveau. Og det synes jeg, at det er«.

Afsavn

Regeringens plan er at indføre integrationsydelsen, så den kommer til at gælde fra september. Den målrettes personer, som ikke har opholdt sig i Danmark i mindst syv ud af de sidste otte år. Det gælder altså også personer, der allerede er i Danmark, men ikke opfylder kravet. For et par med et eller flere børn vil det betyde, at familien vil modtage samlet omkring 12.000 kroner mindre i integrationsydelse i forhold til kontanthjælp, viser tal fra regeringen. I stedet for at modtage 28.832 kroner sammenlagt, vil parret modtage samlet 16.638 kroner før skat.

»Det helt centrale er, at det vil føre til fattigdom og afsavn,« siger lektor Morten Ejrnæs.

Læs også: ’Hvis de skærer i ydelserne, hvordan skal vi så leve?’

Regeringen har desuden lavet beregninger af, hvordan forskellige familietypers rådighedsbeløb samlet set vil blive påvirket, når integrationsydelsen bliver til virkelighed. I beregningerne indgår en række andre ydelser, som afhænger af eksempelvis antal børn. Beregningerne viser, at et ægtepar med tre børn samlet set vil skulle leve for 4.400 kroner mindre om måneden.

Men i beregningerne er det forudsat, at familien har været i Danmark i mindst to år, så familien ikke bliver ramt af det optjeningsprincip for børnefamilieydelse og børnetilskud, som regeringen planlægger at indføre. Dermed kan familier, der ikke har været i Danmark i to år, altså reelt se frem til et mindre rådighedsbeløb end det, som er forudsat i regeringens tal.

Adspurgt om hvilke moralske overvejelser, der ligger bag at indføre en integrationsydelse, som ifølge kritikere vil føre til fattigdom, siger Inger Støjberg, at det »afgørende« for hende er, at udlændinge er i »tryghed«, når de kommer til Danmark. Og desuden, at de har gode betingelser for lægehjælp og får mulighed for at komme i gang med en tilværelse i Danmark, som gør, at de kan komme ud på arbejdsmarkedet.

»Det må og skal være endemålet, at man kommer til at bidrage på arbejdsmarkedet,« siger hun.

Læs også: Politik der skaber fattigdom