Regjeringen foreslår nye drosjeregler: Vil liberalisere og fjerne løyvetaket

Hvis regjeringen får det som den vil blir det fortsatt løyvekrav i drosjenæringen, mens det meste skal liberaliseres. I distriktene vil lokale myndigheter få lov til å sette krav som sikrer drosjetilbudet.

Illustrasjonsbilde. En drosje fra Nedre Romerike Taxi kjører i Oslos gater. Vis mer byoutline Foto: Terje Bendiksby NTB scanpix

Publisert: Oppdatert: 1. oktober 2018 13:06 , Publisert: 1. oktober 2018 12:40

Etter en het debatt om hvilke regler som skal gjelde for drosjenæringen og hvordan man skal håndtere nye aktører som Prai og Uber, kommer regjeringen nå med et omfattende forslag til lovendringer som går ut på høring.

Forslaget kommer etter en omfattende prosess hos norske myndigheter der man har måttet veie forskjellige hensyn. Regjeringen varslet før jul i fjor at det ville komme endringer etter at EFTAs overvåkningsorgan ESA i februar i fjor konkluderte med at Norge har lagt begrensninger på drosjemarkedet som rammer forbrukerne og bryter med EØS-reglene.

«Behovsprøvingen (antallsbegrensningen) for løyver innebærer den største hindringen for at markedsaktører kan etablere seg fritt», heter det i høringsnotatet fra Samferdselsdepartementet.

Regjeringen mener konkurransen «ikke fungerer godt nok» og foreslår blant annet å fjerne behovsprøvingen av drosjeløyver, som i dag begrenser antallet aktører i markedet.

Les også Taxi-appen Prai tapte ankesak: Tar saken til Høyesterett

Det skal fortsatt være krav om å ha løyve, men det foreslås at man ikke må være tilknyttet en spesifikk sentral.

I tillegg vil regjeringen gå over til nasjonale løyver og vil gå vekk fra kravet om at drosjekjøring må være hovedinntektskilden hvis man skal få løyve. Dermed kan man ha en annen hovedjobb og heller kjøre drosje ved siden av, noe regjeringen mener vil «øke fleksibiliteten, og redusere kostnader og etableringsbarrierer» i markedet.

Samtidig som det foreslås en stor liberalisering, vil regjeringen skille by og distrikt, slik at en fri markedskonkurranse kan regulere tilbudet i byene, mens tilbudet i distriktene også kan sikres.

Kan sette minstekrav i distriktene



I distriktene skal lokale myndigheter få mulighet til å sikre drosjetilbudet, for eksempel ved at fylkeskommunen kan gi enerett til enkelte aktører eller sette krav til minstestandard, som å sette krav til åpningstid, stasjoneringssted, priser eller andre krav.

Les også Taxiforeningen: Omfattende piratdrosjemarked via Facebook

– Etterspørselen etter drosje i byene er stor. Her vil åpen konkurranse regulere bransjen. Folk er vant til enkel tilgang til transporttjenester gjennom bruk av mobilapplikasjoner. Med en liberalisering kan nye aktører etablere seg, så lenge de følger lover og regler, sier samferdselsminister Jon Georg Dale (Frp) i høringsnotatet.

Samferdselsministeren sier videre at en arbeidsgruppe jobber med mulighetene for å erstatte taksameterkravet med en enklere og teknologinøytral løsning, slik at aktørene kan ha dette i apper eller på andre måter. Arbeidsgruppen skal legge frem resultatet ved nyttår.

Drosjenæringen omsatte i fjor for 7,91 milliarder kroner og kjørte 502 millioner kilometer hvorav 266 var med passasjer i drosjen, ifølge høringsdokumentene.

Høringsfristen er satt til 1. januar 2019.