Søppelanlegget på Haraldrud er Norges største og en spydspiss i Oslo-byrådets satsing på det grønne skiftet. Men de ansatte har i årevis måttet ta til takke med garderober som er langt fra arbeidsmiljøvennlige.

For selv om de på jobb eksponeres for kjemiske og organiske stoffer, mangler garderobene et skille mellom ren og uren sone. Dermed kan vond lukt og farlige stoffer smitte over på de ansattes private tøy, og havne i bybildet når de går fra jobb.

NRK har en kopi av Energigjenvinningsetatens (EGE) egen risikovurdering av garderobe-løsningen. Den konkluderer med at dagens situasjon bryter med arbeidsmiljøloven på flere punkter.

Tidligere har NRK omtalt at EGE har erkjent over 550 brudd på overtidsreglene i arbeidsmiljøloven. Hele etatens granskes nå av PWC etter påstander om flere alvorlige forhold.

Prosjektet este ut

Garderobeproblemet har lenge vært kjent for både etaten og Byrådsavdelingen for miljø og samferdsel, som ledes av Lan Marie Berg (MDG).

I 2015 fikk EGE bevilget 15 millioner kroner til å bygge nye garderober til 50 ansatte. Det ble presisert at arbeidet måtte starte samme år.

Men i stedet for å sette spaden i jorda, valgte etaten å utvide prosjektet. De ville bygge kontorplasser, møterom og et spiserom i samme slengen. Og etter hvert også kontrollrom for IT-systemet, en renholdssentral og et lager. Nye utvidelser krevde nye utredninger.

– Etaten holder til på et område som er arealknapt. Her hadde man et prosjekt med utfordrende grunnforhold, hvor det skal pågå døgnkontinuerlig drift på et område som er under utvikling. Så det var et komplisert prosjekt, sier Hans Petter Karlsen, konstituert direktør i EGE.

GAPTE OVER FOR MYE: – Det var et komplisert prosjekt, sier Hans Petter Karlsen, konstituert direktør i EGE. Foto: Anders Fehn / NRK

Etter tre år på tegnebrettet hadde EGEs fremtidige garderober blitt et to etasjer høyt bygg. Det strakte seg over 1.100 kvadratmeter. Og det skulle bygges så høyt over bakken at søppelbiler kunne passere under.

I stedet for å dra i bremsen, bestilte Byrådsavdelingen en ekstern kvalitetssikring av nybygget.

DRØMMEN: Slik var det tenkt at nybygget kunne se ut når det ble ferdig. Illustrasjon: Oslo kommune

Konklusjonen fra konsulentbyrået Concreto var knusende:

Det var flere usikkerheter og risikoer knyttet til prosjektet.

EGE ville muligens ikke kunne drive normal søppelhåndtering i byggeperioden.

De estimerte kostnadene hadde økt til hele 91,5 millioner kroner.

Les også: Søppelarbeidere krever millioner av Oslo kommune

Pengene brukt opp

Fem dager etter at Concreto leverte sin rapport avlyste Byrådsavdelingen hele byggeprosjektet. Men de innrømmet at de ansatte fortsatt hadde behov for nye garderober. Derfor ba de EGE på nytt utrede alternative løsninger.

De 15 millionene som i 2015 ble øremerket garderober var nå brukt opp på utredninger. I tillegg hadde etaten brukt ytterligere 2,7 millioner kroner på prosjektet.

Dermed var totalt 17,7 millioner kroner brukt på nybygget som ikke var blitt noe av.

Regningen ble sendt videre til innbyggerne i Oslo, ettersom EGE får alle sine inntekter fra renovasjonsgebyret.

SELVKRITIKK: Byråd Berg erkjenner at det ble gjort feil av både etat og hennes egen byrådsavdeling.

– Da jeg fikk beskjed om at det var brukt 17,7 millioner kroner på dette uten at det var bygget et anlegg, stoppet vi prosjektet. Det var en helt uakseptabel situasjon, sier miljøbyråd Lan Marie Berg.

– Hva kunne vært gjort bedre?

– Her er det åpenbart ting som kunne vært gjort bedre. Denne saken er en del av bakgrunnen for granskingen vi nå har satt i gang, sier hun.

I et notat til bystyret, som NRK har tilgang til, tar Berg selvkritikk på garderobefadesen. «Det har vært svakheter i oppfølgingen av dette prosjektet både i etat og i byrådsavdelingen,» skriver hun.

Hun forklarer videre at prosjektet burde vært stoppet tidligere.

Les også: Byråd Berg: Avviser at hun burde fortalt bystyret om 500 brudd på arbeidsmiljøloven

Beklager

Karlsen ble konstituert direktør for EGE 1. februar i år og ledet ikke etaten under garderobeprosjektet. Han erkjenner likevel at etaten har noe å lære.

– Vi må være tydeligere på mandat og behov når vi starter prosjekter, følge ordinær metodikk og ikke legge for mange behov, sier han.

– Hva synes du om at det er brukt så mye penger uten at man står igjen med et bygg?

– Det kan vi bare beklage. Det er godt at det ble stoppet da det ble stoppet, så kan man gjerne bli utfordret på om det burde blitt stoppet tidligere.