Jeg har underskrevet et opprop for å få fjernet en paragraf i straffeloven. Såkalte «hatefulle ytringer» og «ringeakt» kan gi opp til tre års fengsel. Jeg mener vi må tåle slike ytringer i offentligheten.

Nylig ble en 70 år gammel kvinne dømt til to ukers ubetinget fengsel av Gulating lagmannsrett. Hun hadde kalt samfunnsdebattanten Sumaya Jirde Ali en korrupt kakerlakk på Facebook. Paragrafen hun ble dømt etter er § 185 i straffeloven.

Her er et utdrag av bestemmelsen, hentet fra lovdata.no:

Med bot eller fengsel inntil 3 år straffes den som forsettlig eller grovt uaktsomt offentlig setter frem en diskriminerende eller hatefull ytring. (...) Med diskriminerende eller hatefull ytring menes det å true eller forhåne noen, eller fremme hat, forfølgelse eller ringeakt overfor noen på grunn av deres

a) hudfarge eller nasjonale eller etniske opprinnelse,

b) religion eller livssyn,

c) homofile orientering, eller

d) nedsatte funksjonsevne.

Den 70-årige kvinnen deltok på en tråd hos en «Keith Hernandez» som for øvrig var en falsk profil. Og der haglet skjellsordene over Sumaya Jirde Ali. Hun ble kalt «apekatt», «niggerkjerring», «jævla svin» og fikk fra 70-åringen følgende tirade: «Fandens svarte avkom reis tilbake til Somalia og bli der din korrupte kakerlakk».

Sumaya Jirde Ali har gitt ut flere bøker og mottatt Forfatterforeningens ytringsfrihetspris. En 70 år gammel kvinne fra Bergen er dømt for netthets mot henne. Foto: Lise Åserud / NTB scanpix Foto: (NTB scanpix)

Dette var ifølge dommeren i saken en utvilsom overtredelse av straffelovens § 185, og ganske særlig fordi det var rettet mot hudfarge og landbakgrunn, altså punkt a) i paragrafen.

Dommeren pekte på allmennpreventive hensyn, og at Sumaya Jirde Ali selv har uttrykt at hun trekker seg tilbake fra offentligheten fordi hun ikke orker mer sjikane.

Les også Kvinne (70) må i fengsel etter å ha kalt samfunnsdebattant for kakerlakk

Kjerringskinn og kloakkrotter

Spørsmålet er: Går det an å beskytte særlig utsatte debattanter på en annen måte enn ved å sende skabbete, gamle kjerringskinn i fengsel?

Er det i strid med § 185 å omtale kvinnen slik? Eller er det greit å kalle folk skabbete kjerringskinn så lenge de hverken er innvandrere, fargede, homofile eller funksjonshemmede? Jeg vet ikke. Og det er nettopp problemet med § 185, ord som «hatefull» og «ringeakt» er så vage. En domfellelse vil i for stor grad avhenge av dommerens subjektive forståelse av kontekst.

Jeg er ikke alene om å mene dette. Grensen mellom hvilke ytringer som er vernet av ytringsfriheten og hvilke som er straffbare kan være meget vanskelig å trekke. I tillegg vil grensen endre seg med samfunnsutviklingen, heter det i denne rapporten fra politiet. Videre: Det er knapt mulig å gi en presis beskrivelse av hvor grensen går (s 34).

Advokaten Jon Wessel-Aas, ekspert på ytringsfrihet, kalte nylig leserne av Resett for «kloakkrotter» på Twitter. Han, av alle, bør jo vite hvor grensene går. Som kloakkrotte reiser jeg meg stolt på mine hårete bakben, slår forlabbene for brystet i en liten trommevirvel og bekjenner at jeg leser Resett med jevne mellomrom.

KZ-leir, hjemmesnekret galge og sultedøden

Tidligere har jeg mottatt sms-er om at jeg bør henges midt på Karl Johan i hjemmesnekret galge (debatten gjaldt sykelønn) og en annen om at jeg bør sulte ihjel i et trangt lite bur langt inne i skogen (debatten gjaldt pelsdyr).

For ikke å snakke om brevene med skjelvende gammelmannsskrift om at jeg skal brenne i helvete. Samt talløse kommentarer om hvor stygg jeg er, påstander om at jeg er i skyld i små barns død (i brann!) og at jeg hadde elsket å være kommandant i en KZ-leir.

Les også Amnesty vil straffe dem som sprer hat på nett

Spørsmålet er om folk som skriver slikt har injurierende kraft. Sumaya Jirde Ali, som har vunnet flere priser og er en hyllet samfunnsdebattant og forfatter, kunne valgt å trekke på skuldrene og gå videre. Hun valgte i stedet rettssak, og hun vant.

For det er altså straffbart, med inntil tre års fengsel, å «forhåne noen» eller «vise ringeakt». Ordet ringeakt er forklart i wikipedia som et synonym for «forakt». Religion er spesielt nevnt i loven som noe man ikke kan vise ringeakt for. Men vi kan takke dem som viste "ringeakt" for kirkens menn for at vi fikk en opplysningstid.

Gode og dårlige metaforer

Både gode og dårlige metaforer er en del av et offentlig ordskifte. Når Jon Wessel-Aas kaller Resett-leserne for kloakkrotter gir han på en effektiv måte uttrykk for sitt syn på Resett, og han deltar dermed i mediedebatt. Hvem skal bestemme hvor grensen går mellom treffende metaforer som gagner samfunnsdebatten, og hatefulle ytringer som altså er straffbart?

Les også Mann dømt for hat og trusler mot Hadia Tajik

Ytringsfrihet handler både om å tillate ytringer vi ikke liker, men også om å imøtegå ytringer vi ikke liker. Damen som kalte Sumaya Jirde Ali for «fandens svarte avkom» bør møtes med - nettopp - ringeakt. I stedet blir denne lurvete gamle sjakalen av et patetisk kvinnfolk sendt i fengsel. Dommen blir riktignok anket til Høyesterett, så om hun faktisk må sone vet vi enda ikke.

Vekk med rasismeparagrafen

Jeg vil altså ha vekk § 185 (omtalt som rasismeparagrafen, red.anm.). Vi vil da fortsatt ha en rekke paragrafer som gjerder inn ytringsfriheten på en fornuftig måte. Dette gjelder blant annet straffeloven § 183 om forbud mot oppfordring til straffbare handlinger, §§ 263 og 264 om forbud mot trusler og grove trusler, og §§ 266 og 267 om forbud mot hensynsløs atferd og krenkelse av privatlivets fred.

Videre er det en rekke begrensninger i ytringsfrihet i arbeidsforhold, blant annet arbeidsmiljølovens § 4 som forbyr trakassering. Vi har også en egen lov mot diskriminering.

Les også Røe Isaksen vil ha ny gjennomgang av ytringsfriheten

De fleste reglene som begrenser ytringsfriheten er fornuftige, slik jeg ser det. Det er bare straffelovens § 185 som ikke har har en god nok begrunnelse. Paragrafen handler om å forby folks uttrykk for sine følelser, sitt hat og sin ringeakt. Følelser kan ikke forbys og det å gi uttrykk for dem bør ikke forbys.

Utsagn basert på følelser er enda mer kontekst-avhengige enn andre utsagn. Disse kontekstene vil forstås ulikt av ulike dommere. Dermed skaper § 185 i straffeloven mer usikkerhet, ikke mer klarhet, om hvor ytringsfrihetens grenser egentlig går.

Er du enig med meg? Underskriv på oppropet her.