Politiet mangler organisering og ledelse - ikke ressurser

Bare 13 av 354 tjenestesteder har døgnåpent hele uken

Bare 5000 av 11.500 jobber med regulære politioppgaver

Norge utnytter politiressursene dårligst i hele Norden

FRAVÆRENDE? Et stort antall polititjenestemenn samlet seg på Youngstorget før de marsjerte til Stortinget i Oslo i 2009 for å markere misnøye med at regjeringen ikke tar politikrisen på alvor. Foto: Lise Åserud / NTB scanpix

Sjokkfunn om politiet i ny rapport

Her er funnene fra Politianalyseutvalgets rapport. De vil forandre norsk politi radikalt.

Terje Helsingeng

Tom Bakkeli

Oppdatert 28. oktober 2013

Artikkelen er over syv år gammel

Fra Nordkapp i nord til Lindesnes i sør har norsk politi 354 forskjellige tjenestesteder. Bare 13 av disse har åpent døgnet rundt - hele uken.

De øvrige stedene har begrensede åpningstider og holder åpent for publikum helt ned til bare to-fire timer i uken. Noen kontorer har ikke flere enn en eller to ansatte.

Knusende kritikk

Politianalyseutvalget tegner i den over 300 sider store rapporten som legges frem tirsdag et bilde av et politi som

er «stengt, fraværende og kostbart».

BAKGRUNN: Vil ta sivile oppgaver fra politiet

Dette fremgår også av politiets egen hjemmeside - politi.no - som har en oversikt over alle 27 politidistrikter, utestasjoner og lensmannskontorer.

Kritikken mot Justisdepartementet og Politidirektoratet for manglende styring er også knusende.

Sjokkfunn

Politianalyseutvalget har gjort flere sjokkerende funn:

90 prosent av kriminaliteten skjer i 10 kommuner. Flere av de stengte lensmannskontorene etterforsker, oppklarer eller forebygger knapt straffbare handlinger.

- Hva gjør de ansatte da? Og hva innebærer politiets tilstedeværelse i praksis, spør Politianalyseutvalget.

Faremo: Politiet kan bruke ressursene bedre

Det er heller ikke samsvar mellom når politiet virkelig er på jobb og når kriminaliteten skjer. Spesielt ille er det natt til lørdag og søndag.

- Har stått stille

Politiet ble organisert som statlig politi i 1937. Antall distrikter ble redusert fra 54 til 27 og det har senere også vært en nedgang i antall lensmannskontorer.

De reelle endringene beskrives som å ha gått i sneglefart. Sett i lys av samfunnsutviklingen for øvrig, mener utvalget at norsk politi nærmest har stått stille.

Evnen til nytenkning og til å tilpasse seg samfunnet, har vært minimal. Å si at det er viktig å kjenne lensmannen på stedet, har lite for seg, når kontorene er stengte og det ikke er en politibil å se i distriktet, mener Politianalyseutvalget.

Sløses med penger

I tillegg sløses det med penger både her og der, beskrives det:

Med 354 forskjellige tjenestesteder sier det seg selv at husleieutgiftene er formidable og i mange tilfeller helt unødvendige.

Tatt i betraktning av hva man får igjen, brukes det altfor mye på IKT. Misnøyen er så stor at utvalget foreslår å legge ned Politiets data- og materielltjeneste (PDMT), og at ledelsen underlegges direkte politidirektøren som nå må ta direkte ansvar, ledelse og grep for å få orden på ikt-problemene.

Dårligst i Norden

Tallmateriale fra Sverige, Finland og Danmark, viser at nabolandene utnytter sine politiressurser langt bedre enn Norge - opp til 30-40 prosent bedre.

Mens Finland klarer seg med 6,4 årsverk for å besette en tjenestestilling døgnet rundt, må Norge, på grunn av arbeidstidsavtaler, bruke ni årsverk på det samme.

I praksis betyr det at Norge må bruke fem politifolk mer for å drifte en bil med to tjenestemenn døgnet rundt.

På Politihøgskolen har de ansatte flertall i styret. I stedet for å bli styrt-styrer de langt på vei seg selv. Politianalyseutvalget mener fagforeningene har hatt for stor

makt og innflytelse.

I politidistriktene jobber det rundt 11.500 politiansatte. Bare 5000 av disse jobber med regulære politioppgaver som bekjempelse og oppklaring av kriminalitet.

De resterende driver med helt andre oppgaver, som administrasjon og forvaltning. Utvalget mener at norsk politi ikke mangler ressurser, men organisering og ledelse.

Nå må Politidirektoratet ansvarliggjøres og stilles til ansvar for at Norge har hatt et politi uten styring, som ikke er åpent når publikum trenger det og som har kostet altfor mye, heter det.

Fra 27 til 6 distrikter

Utvalget bak Politianalysen foreslår å opprette et helt nytt styringssystem med felles løsninger for hele Politi-Norge.

Antall politidistrikter kuttes fra dagens 27 til seks, fordelt på Nord-Norge, Midt-Norge, Vestlandet, Sørlandet, Østlandet og Oslo. Det innebærer distrikter fra rundt 1300 ansatte til 3000.

Dagens organisering utarmer den operative kraften i distriktene. Større distrikter vil øke kompetansen med egne spesialistmiljøer.

Antall lensmannskontorer kan også bli kraftig redusert, uten at det skal gå på bekostning av politiets lokale tilstedeværelse.

Flere av særorganer som UP, Politiets Data- og materielltjeneste og Økokrim vil i større grad bli styrt av Politidirektoratet - eller nedlegges helt.

Økt fokus på kjerneområdene skal frigjøre ressurser til etterforskning, patruljer og forebygging av kriminalitet.

Politiets Fellesforbund er i utgangspunktet ikke veldig opptatt av Politi-Norges fremtidige struktur.

- Men vi er svært opptatt av at vi får et godt, robust politi. Seks distrikter kan bli bra, men det må være full åpenhet om konsekvensene av reformene, sier leder, Sigve Bolstad

Politidirektør Odd Reidar Humlegård er kjent med hovedpunktene i denne artikkelen. Han ønsker ikke å kommentere saken før analysen offentliggjøres.

Publisert: 18.06.13 kl. 00:17 Oppdatert: 28.10.13 kl. 20:40

Les også

Mer om Politiet