- Den viktigste skattefordelen i Norge er at man slipper å betale dersom du bor i boligen selv.

REVIERSTREDET (NA24): Lav arbeidsledighet, sterk inntektsvekst og lave renter har bidratt til rekordhøye boligpriser og gjeld hos nordmenn. Fortsatt vokser boligpriser og gjeld mer enn husholdningenes inntekter.

Utviklingen har i lang tid bekymret Finanstilsynet.

I 2011 fastsatte de nye retningslinjer for bankenes praksis for lån til boliger, der lån normalt ikke kan overstige 85 prosent av boligens markedsverdi.Tross dette har prisene og gjeldsbelastningene bare fortsatt å øke, godt hjulpet av spesielt gode skattefordeler knyttet til boligkjøp.

- Det vi påpeker er jo at veldig lav og til dels fravær av beskatning av boliger bidrar til å holde etterspørselen oppe. Og vi mener at den veksten vi ser i boligpriser og husholdningsgjeld i hovedsak er etterspørselsdrevet. Så hadde man beskattet inntekt og formue av egen bolig på linje med andre inntekter og formue, så ville etterspørselen etter boliger og husholdningenes etterspørsel etter lån vært mindre, sier finanstilsynsdirektør Morten Baltzersen til Nettavisen NA24.

Få klar over

Og den største skattefordelen nordmenn med egen bolig har er de fleste neppe klar over selv.

- Den viktigste skattefordelen i Norge er at man slipper å betale skatt dersom du bor i boligen selv. Dersom du leier den ut så må du i utgangspunktet betale skatt, men bor du selv får du fordelen, sier han.

Skattereglene er ikke Finanstilsynets bord, men de skjuler ikke at det å skattlegge folks hjem hardere kan være en vei å gå.

- Inntekts- og formuesbeskatning av selveiede boliger på lik linje med annen kapitalbeskatning ville vært et nøytralitetsfremmende tiltak i skattesystemet som ville ha redusert bolig- og låneetterspørselen, men vi overlater til andre myndigheter å vurdere og foreslå skatteregler, sier Baltzersen.

Baltzersen sier at på andre politikkområder, enten det er rentesettingen i Norges Bank eller skattespørsmål så gir de ikke råd, verken til Finansdepartementet eller til Norges Bank. Og at det alltid er en helhet i disse politikkområdene hvor flere hensyn skal veies.

- Hadde det vært gevinst- og formuesbeskattet på linje med andre inntekter og formuer så ville etterspørselen vært annerledes. Men vi gir ikke råd fordi disse skattereglene blir fastsatt ut i fra en helhetlig skatteøkonomisk vurdering.

- Vi følger bankene og deres utlånspraksis. Det er tilbudssiden vi kan gjøre noe med.

Mange i faresonen

Beregninger som Statistisk sentralbyrå har utført for Finanstilsynet, viser at omtrent 500.000 husholdninger vil måtte bruke mer enn 20 prosent av nettoinntekten sin på renteutgifter dersom utlånsrenten stiger til 6,6 prosent i 2014.

- Risikoen for at det bygger seg opp husholdningsgjeld og priser som ikke er bærekraftig er økt, sier Baltzersen.

En annen som er meget bekymret over gjeldssituasjonen til norske husholdninger er professor Erik Reinert.

- Gjelden er brukt til å blåse opp en boligboble i det norske markedet, noe som er meget bekymringsfullt, sier Reinert til Nettavisen NA24.

- Pyramidespill

Han mener myndighetene for lenge siden skulle ha tatt konsekvensene av at de har alt for mange mål, men kun ett styringsverktøy, nemlig renten.

- Nordmenn har pyramidespill i boligmarkedet som attåtnæring. Man kan lure på om stemmene fra alle de som blir rike av dette pyramidespillet er så viktige at ingen tør gjøre noe med det?

Også Lars H. Mikelsen, analysesjef hos Norcap, sier til Nettavisen NA24 at boligmarkedet er et pyramidespill.

Les mer: - Vi har pyramidespill som attåtnæring

Baltzersen vil imidlertid ikke bruke samme karakteristikker.

- Det er ikke karakteristikker vi bruker, og det er vanskelig å si hva det er som kan representere fundamentalfaktorer og fundamental likevekt i bolig- og gjeldsmarkedet. Der skal man være ydmyk og verken bekrefte eller avkrefte en boble. Bobler kjenner vi først igjen når de brister, men det vi peker på er risiko.

- Det skal ikke mye renteøkning til før det slår inn på husholdningene. Det han sier er vel mye det samme som dere sier, bare med andre ord, ellers hadde dere vel ikke vært bekymret?

- Vi er urolige for den utviklingen vi ser, og jo lenger det pågår jo større er fallhøyden. Men vi ser ikke noe grunnlag for å være skråsikker på at dette er en boble som vil briste. Hva som kan være bærekraftig fremover vil være avhengig av mange faktorer som renteutviklingen og oljeprisen ikke minst, så det skal vi være forsiktige med å være for kategoriske på.

- Men en må prøve å identifisere risikofaktorene og ta tak i de tidlig, sier Baltzersen.