RUSREFORM? – Vi ønsker at samfunnet skal tilrettelegge for et mer verdig liv med mindre stigma på veien ut av rusen. Er kommunene rustet for dette ansvaret, eller går vi i verste fall fra straff til ingenting, spør Ap-representantene. Foto: ODIN JÆGER / NTB SCANPIX

Debatt

Fra straff til hjelp – hvordan lykkes i praksis?

Rusreformen må bli en behandlingsreform.

Oppdatert 23. januar

Dette er en kronikk. Kronikken gir uttrykk for skribentens holdning. Du kan sende inn kronikker og debattinnlegg til VG her.

INGVILD KJERKOL, stortingsrepresentant (Ap)

TELLEF INGE MØRLAND, stortingsrepresentant (Ap)

De aller fleste som er for en rusreform, har vært opptatt av å beskytte mennesker med ruslidelser og sørge for at de får hjelp til å komme ut av avhengigheten fremfor å bli strafforfulgt av politiet. Arbeiderpartiet har vært for å endre samfunnets reaksjoner for personer med ruslidelser fra straff til helsehjelp i flere stortingsperioder. Vi ønsker at samfunnet skal tilrettelegge for et mer verdig liv med mindre stigma på veien ut av rusen. Det vil bety en bedre hverdag for syke mennesker og deres pårørende. Men er kommunene rustet for dette ansvaret, eller går vi i verste fall fra straff til ingenting?

Rusreformutvalget, som la frem sin utredning før jul, kommer med en rekke forslag til hvordan en endring fra straff til hjelp kan realiseres med lovendringer og i praksis.

les også Rusreformen burde bygge broer, men skaper konflikt

For oss er det viktig å fastslå at narkotika ikke skal legaliseres. Utvalget foreslår at all befatning med illegale rusmidler, inkludert bruk og besittelse av narkotika til eget bruk, fortsatt skal resultere i en reaksjon fra politiet. Politiet skal fortsatt avdekke, beslaglegge og destruere narkotika – selv om det er til eget bruk.

Den alternative reaksjonen utvalget foreslår er at politiet skal gi pålegg om oppmøte hos en enhet for narkotikasaker som blir en del av kommunens lovpålagte helse- og omsorgstilbud, og videre helsehjelp dersom personen selv ønsker dette. Dersom brukeren er under 18 år skal i tillegg foreldrene varsles og barnevernet vil kobles på.

Det er mange sider ved utvalgets anbefalinger som har vekket debatt. Skal samfunnets reaksjoner overfor tunge rusavhengige og rekreasjonsbrukere være lik? Og hva med barn – og unge? Skal det ikke finnes muligheter for påtaleunnlatelse med vilkår, ulike insentiver som alternativ til rulleblad og fengsel? Vi kommer ikke unna en debatt om hvorvidt vi skal iverksette alternative sanksjoner. Arbeiderpartiet mener det for eksempel må finnes ikke-rettslige sanksjoner som kan benyttes dersom rusbrukeren ikke aksepterer tilbudet om helsehjelp. Utvalget foreslår nemlig fullstendig fravær av ethvert slikt verktøy, også overfor for unge brukere. Vi tror ikke det er klokt.

les også Replikk: VG polariserer om rusreformen

Et annet sentralt spørsmål som bør løftes høyt i debatten fremover er om kommunene, som kan få en ny lovpålagt og ressurskrevende oppgave, er rustet til å ta dette ansvaret og den oppgaven. Det følger nemlig ikke en krone med reformen, det har regjeringen gjort klart i rusreformutvalgets mandat. Dersom kommunene, som ikke har hatt lavere inntektsvekst på 15 år, ikke istandsettes til å gjøre den faktiske jobben, vil Ikke denne reformen lykkes. Vi mener denne delen av reformen bør løftes fram i debatten. Vi mener rusreformen må bli en behandlingsreform, når målet er helsehjelp framfor straff.

Mange er bekymret for hva vi eventuelt vil tape ved en endring i ruspolitikken. Hva blir bedre? Og kan noe bli verre?

Vårt mål er å beskytte mennesker som trenger det og redusere skadevirkningene ved illegale rusmidler – samtidig som vi ikke ønsker en politikk som senker terskelen for bruk. Vi har ingen garanti for hvilke resultater rusreformen vil bringe i Norge, selv om det foreligger dokumentasjon fra andre land som tilsier at det å erstatte straff med helsehjelp ikke har økt konsumet av rusmidler nevneverdig.

I praksis er det ingen enkel jobb å omsette tittelen «fra straff til hjelp» til praksis, men ruspolitikken skal uansett gjennom en endring i tiden som kommer. Vi tror vi som samfunn har veldig mye å vinne på at kommunene blir ordentlig satt i stand til å hjelpe, slik at flere kan få anledning til å bli rusfri. Kapasiteten i spesialisthelsetjenesten må også bygges ut og vi må ha et langt sterkere og mer helhetlig ettervern for de som vil ut av et jaget liv, av rusavhengighet og sykdom.

Det har ikke regjeringen lagt opp til. Da går vi i verste fall fra straff til ingenting. Det er ingen tjent med.

Publisert: 23.01.20 kl. 08:34 Oppdatert: 23.01.20 kl. 08:59