Torsdag skrev IT-ansvarlig Børre Haugli under på en sluttpakke i Morgenbladet. Like etter ble han hyret inn av konsernet som konsulent for å gjøre den samme jobben som før.

MEDIER

I dag er det nøyaktig én uke siden ni Morgenbladet-ansatte troppet opp i åttende etasje i NHST-bygget, der Morgenbladet, Dagens Næringsliv og konsernet som eier dem begge – Norges handels og sjøfartstidende (NHST) – holder til. Mens kollegene ventet utenfor i en oransje sofa, gikk de ansatte i tur og orden inn på HR-sjef Gry Refsnes sitt kontor for å signere sluttavtaler.

Børre Haugli er en av dem som denne formiddagen mottok sluttpakke. Det var bare ett problem: Som frontsjef og IT-ansvarlig satt Haugli med kompetanse og holdt i prosjekter som ingen andre hadde oversikt over.

– Denne personen skulle nok helst ha sluttet to uker seinere enn det som var i avtalen, sier redaktør Anna B. Jenssen.

Kort tid etter at Haugli hadde avsluttet sitt arbeidsforhold i Morgenbladet, ble han hentet inn som konsulent for NHST. Der skal han de neste ukene fortsette med et pågående IT-prosjekt.

Allerede dagen etter sluttpakkene ble utdelt, startet jakta på tilkallingsvikarer. Jenssen sier dette ikke har sammenheng med sluttpakkene.

– Det er noen som er syke, og derfor har vi hentet inn en vikar. Vi fikk beskjed om sykemeldinger på fredag, sier hun.

Krisa i Morgenbladet: • 10. september ble det klart at Morgenbladet skal spare åtte millioner kroner og at ansatte kunne søke om sluttpakke. • Kuttene begrunnes med at avisa står i en omstilling der de digitale inntektene ikke har vært store nok. • Forrige torsdag tok ni ansatte sluttpakker. • Stemningen i avisa har vært svært amper de siste ukene, og en samlet redaksjonsklubb har krevd redaktørens avgang.

Åtte sjefer, ti journalister

Når Morgenbladets papirutgave kommer ut i morgen, vil den oppmerksomme leser notere seg et kraftig innhogg i kolofonen med de ansattes navn og kontaktinformasjon. Seks av femten navn under «journalister» er strøket. Det samme er avisas redaksjonssekretær for kultur, en illustratør, en huslingvist, samt den allerede nevnte IT-ansvarlige Børre Haugli.

Samtidig som det kuttes kraftig blant de skrivende journalistene, er situasjonen uendret i ledergruppa. Dermed er avisas ledergruppe på åtte personer jevnstor med redaksjonen som nå består av ni journalister. I tillegg er én vikar hentet inn som journalist denne uka.

Situasjonen kompliseres ytterligere av at flere ansatte er sykemeldte. Det er også knyttet usikkerhet til framtida for flere ansatte som i dag har prosjektstillinger.

Onsdag formiddag, dagen før avisa gikk i trykken, var det bare fire skrivende journalister på jobb i Morgenbladet.

Frykter for neste avis

Klassekampen har snakket med flere ledere og ansatte i Morgenbladet om situasjonen i avisa. De beskriver en kaotisk situasjon etter uker med åpen konflikt mellom redaksjonen og redaktør Anna B. Jenssen.

Alle frykter for avisas framtid, på både lang og kort sikt. Flere sier de ikke forstår hvordan avisa i det hele tatt skal kunne komme ut fra og med neste uke.

– Vi har mistet rundt halvparten av våre faste skrivende journalister. Vi skjønner ikke hvordan dette skal gå, sier klubbleder Jo T. Gaare.

– Hva tenker du om at avisa gir sluttpakker til en person som så blir hentet inn som konsulent?

– Dette har vi advart mot hele tida, og vi ser ikke hvordan vi skal klare å holde oppe det digitale trykket og lage en god avis uten folk. Dette stemmer ikke overens med redaktørens ambisjoner om digital satsing.

– Hvordan går det med de ansatte oppi det hele?

– Vi er utmattede, slitne og fortvilte. Vi mangler gode og høyt verdsatte kolleger, og det er tomt i kontorlandskapet.

Har kuttet i papirutgaven

Redaktør Jenssen sier at hun har rigget avisa for hardt vær i de kommende ukene:

– Det at folk skulle slutte på grunn av sluttpakkene, var vi forberedt på, og vi har hatt noen saker klare på forhånd. Det er klart det blir unntakstilstand i noen uker framover, men jeg er helt sikker på at vi kommer til å få gitt ut avis, sier hun.

Klassekampen er kjent med at Morgenbladet siden i sommer har kuttet den ukentlige papirutgaven ned til 40 sider, med unntak for uker med mye annonser. Utenriksdekningen skal også prioriteres ned.

Jenssen vil ikke gi et klart svar på om noe av avisas dekning nå må endres. Hun sier at Morgenbladet vil være gjenkjennelig for leserne, til tross for kuttene.

– Vi må gjøre tydeligere prioriteringer i avisa. Hvis du har likt avisa og lest det siste halvannet året, så vil du kjenne igjen avisa som kommer framover.

– Skal noe bort?

– Jeg tror alle aviser hele tida må vurdere om vi gjør det som er hensiktsmessig. Det ligger ingen store profilendringer inne nå.

– Skal dere kutte i utenriksdekningen?

– Det jeg har sagt, er at vi må skrive utenriks på en helt annen måte, på Morgenbladet-måten.

– Hva betyr det?

– Vi må skrive mindre om hendelser og mer om de store ideologiske linjene. Vårt mål skal være å gi de gode forklaringene og trekke de lange linjene. Et godt eksempel på dette er serien vi har hatt om «F-ordet». Det er en serie vi har laget om utviklingen av antidemokratiske lovendringer i Europa.

– Skal dere lage den samme avisa som før med færre folk, eller vil dere løse dette med frilansere, midlertidige ansatte eller nye ansettelser?

– Det blir feil av meg å kommentere dette eksternt nå. Dette må vi ta internt først.

siment@klassekampen.no