Kripos fortviler over at færre frivillige vil gi dem DNA-profilen sin

Politiet mener at de kunne spart ressurser om flere nordmenn ville hjulpet dem i etterforskningen.

Vigleik Antun og Randi Bones håper at tilliten til politiet skal øke slik at flere vil hjelpe dem med etterforskning av alvorlig kriminalitet. Arild Færaas

26. mars 2013

Det skjer en stygg overfallsvoldtekt 50 meter fra hjemmet ditt. Dagene går og politiet klarer ikke å finne gjerningsmannen. Da kommer politiet på døren din og spør om du vil gi fra deg DNA-profilen din i en såkalt utelukkelsesetterforskning.

Gjør du det da uten å mukke? Eller blir du litt skeptisk?

Dersom du får vite at DNA-profilen din ikke blir slettet, vil det påvirke avgjørelsen din?

Dette er en problemstilling hundrevis av nordmenn, i hovedsak menn, har måttet ta stilling til de siste årene. Det norske politiet har brukt en slik metode flere ganger siden 90-tallet når de ikke har hatt veldig konkrete spor å gå etter.

Har du tips eller innspill til denne saken? Kontakt journalisten på epost eller send tips til varslerportalen vår

Da har de bedt publikum og vitner om å avgi DNA-prøve slik at politiet kan utelukke dem som mistenkt i en sak. Det kan være personer som var i nærheten av et åsted da kriminalitet skjedde. Eller de kan kalle inn hundrevis av personer i forbindelse med overfallsvoldtekt eller drap.

For å kreve at noen skal bli DNA-testet må politiet ha skjellig grunn til mistanke.

— Større skepsis

Vigleik Antun, nestsjef i Kripos, forteller at de nå merker større skepsis fra publikum i dag enn hva de gjorde før.

— Om det skyldes publisiteten som har vært rettet mot dette fenomenet i nyere tid, er vanskelig for oss å svare på. Men vi må konstatere at folk reserverer seg mer i dag enn tidligere.

Les også Datatilsynet: DNA-profiler blir ikke slettet når de skal

Randi Bones, politioverbetjent i voldtektsgruppen til Kripos, forteller at under halvparten av dem som fikk brev i forbindelse med voldtekten på Hellerud i Oslo i 2011, ga frivillig DNA-prøve. Hun forteller at det er ulike årsaker til at folk ikke vil gi fra seg DNA-et sitt.

— Noen sier at de ikke stoler på politiet. De sier de ikke er trygge på at prøven ikke blir misbrukt, eller at det ikke blir søkt opp i registeret på andre saker, sier hun.

- Mer ressurskrevende

Bones forteller at noen peker på at Datatilsynet har kritisert metoden, og andre viser til at Folkehelseinstituttet (FHI) lagrer alle profiler:

- Folk vil gjerne ha bekreftelse på at profilen blir slettet. Vi sier at FHI lagrer den, men at vi ikke under noen omstendigheter vil bruke den profilen i en annen sak. Noen slår seg til ro med det, mens andre stiller seg hoderystende til det også, fortsetter Bones.

Les også Kaller inn hundrevis av menn til DNA-test etter Oslo-voldtekt

Det at flere sier nei til frivillig å bli tatt DNA-prøve av, fører til at Kripos må bruke mer ressurser på andre etterforskningsmetoder.— Vi må benytte klassiske metoder som andre tekniske bevis, avhør av flere vitner, rundspørringer og innhenting av trafikkdata. Det er mer ressurskrevende, sier Vigleik Antun.

Før sa nesten alle ja

Bones sier at mange som sier nei til å bli tatt DNA-prøve av, sier ja til andre ting som avhør eller innsyn i konto.

- Selv om de samtykker i slike ting, vil de ikke det med DNA. Det viser at dette med DNA er veldig personlig, sier hun.

LES OGSÅ:

Les også Kripos purrer på dem som ikke møter opp til frivillig DNA-prøve

Nestsjef Antun forteller at før var det bare unntaksvis at folk ikke stilte opp på dette.

— Etter drapet på Anne Slåtten i 2004 i Førde fikk vi inn over 1000 DNA-prøver om jeg husker rett. Og det var svært få som sa nei. Til og med gjerningsmannen (som ble dømt i 2005) ga DNA frivillig.

Innrømmer manglende tillit

Antun mener at denne saken handler om folks tillit til politi og myndigheter.

- Tillit bygges over tid, og mitt utgangspunkt er at alt politiet gjør skal tåle dagslys. Men akkurat nå er ikke denne tilliten der den bør være.

- Hva kan dere i Kripos gjøre for å få den tilliten til å øke?

- Vi må være ryddige, forholde oss til de reglene som gjelder, og vi må informere bra. Hele utgangspunktet er at man må se på dette som et positivt og effektivt verktøy hvor man kan utelukke uskyldige.

Han vil ikke spekulere i hva konsekvensene kan bli om Personvernnemnda gir FHI lov til å lagre DNA-profilene til uskyldige.

— Vi får eventuelt ta det om det kommer, og se hvordan det vil påvirke.

LES OGSÅ:

Les også Riksadvokaten vil at flere havner i DNA-registeret

DIvisjonsdirektør Bjørn Magne Eggen i Folkehelseinstituttet, som har krevd å få lagre DNA-profiler til uskyldige, vil ikke spekulere i hva som er årsaken til at folk er blitt mer skeptisk til å gi fra seg DNA-profiler nå:

— Det er politiet som kan si noe om hvorvidt publikum er villig til å bistå i etterforskning.

Ikke samme tendens i Hordaland

Sidsel Isachsen, politiinspektør ved Hordaland politidistrikt, har jobbet mye med sedelighetssaker. Hun forteller at de ikke har samme opplevelse som Kripos.

— Vi har de siste årene hatt to større DNA-screening-prosjekter. I forbindelse med en voldtekt i Bergen sentrum av en eldre dame var det bare litt over 10 prosent som ikke ønsket å avgi DNA-prøve. Og det var også et stort flertall som avga DNA-prøve i forbindelse med Os-drapet på Hilda Feste.

Les også Slik finner de DNA-profilen etter overgripere

Hun har ikke noe inntrykk av at publikum er mer tilbakeholdne med å hjelpe politiet med DNA-prøver nå enn tidligere.— Det er noen som nekter av prinsipielle grunner. Men utfordringen er å spre god informasjon, slik at de som deltar forstår at de ikke vil befinne seg i et register som er søkbart for politiet.

- Dersom Personvernnemnda slår fast at Folkehelseinstituttet får lov til å lagre DNA-profiler fra uskyldige, hvordan tror du det vil påvirke velvilligheten hos publikum?

— Det blir litt hypotetisk. Men det vil bero på vår evne til å gi god informasjon, og om folk synes grunnene for å lagre det er gode nok, svarer Isachsen.

Fakta DNA Forkortelse for deoksyribonukleinsyre.DNA er arvemateriale som finnes i alle celler.Menneskenes gener finnes i DNA-molekylet.Hvert menneske har unik DNA. Hadde man strukket et DNA-molekyl helt ut, ville det vært over én meter langt.DNA-test kan brukes til å kartlegge slektskap, til å diagnostisere enkelte sykdommer og i kriminalsaker.DNA-profilen i seg selv kan bare brukes til å identifisere noen. Vis mer

Fakta DNA-registrene Det norske politiets DNA-register består av tre ulike registre: identitetsregisteret, etterforskningsregisteret og sporregisteret.Identitetsregisteret omfatter per i dag dem som har en DNA-profil og som er dømt.Etterforskningsregisteret gjelder dem som har en DNA-profil og er under etterforskning for kriminalitet som kan føre til fengsel.Sporregisteret omfatter DNA-profiler som er knyttet opp mot kriminelle handlinger, men som man ikke kjenner identiteten til.Da DNA-registeret først ble opprettet i 1998 var det bare forbrytere som bedrev svært alvorlig kriminalitet som ble lagret i DNA-registeret. Men i 2007 vedtok Stortinget at det kunne gjelde alle som fikk en straff strengere enn forenklet forelegg. Dette har ført til en eksplosiv vekst av nordmenn i DNA-registeret.Det er Riksadvokaten som har fått myndighet til å gradvis utvide antallet som skal registreres.Dersom du først er havnet i registeret etter en slik fengselsstraff, vil du i utgangspunktet være i det livet ut.I tillegg har altså politiet lov å be publikum om en frivillig DNA-prøve i forbindelse med etterforskningKilde: Justisdepartementet/Bergens Tidende/Aftenposten. Vis mer