Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

MDGs nye stjerneskudd, Hulda Holtvedt (19), gjorde for alvor sitt inntog i samfunnsdebatten da hun for knappe to uker siden debuterte på Stortinget, og fikk refs etter sin tordentale om klimaet.

Den varslede storstreiken som gikk av stabelen fredag, der tusenvis av ungdommer demonstrerte for klimaet flere steder i landet, har skapt stor debatt. Mange voksne har harselert og latterliggjort de unges engasjement.

Det samme skjedde da Holtvedt for noen dager siden oppfordret elevene til å vise fingeren til fraværsregelen for å demonstrere.

HETSES: Hulda Holtvedt og mange andre klimastreikende ungdommer har fått hard kritikk i forbindelse med demonstrasjonen. Foto: Christian Roth Christensen / Dagbladet Vis mer

Da saken ble publisert på Dagbladets Facebook-side rant kommentarene inn. På sistnevnte kom det flere hundre kommentarer i løpet av en liten halvtime. En overveldende andel av disse kan best karakteriseres som hets og nedlatende personangrep på den unge politikeren.

Så ille ble hetsen, at vi etter en times tid så oss nødt til å slette innlegget.

- Synd hvis man må være tykkhudet

Dagbladet har videreformidlet noen av kommentarene til Holtvedt. Hun sier at hun pleier å holde seg unna kommentarfeltene, og at hun «driter langt i folk som skriver stygge ting på nett».

- Men det er utrolig synd hvis hets blir en terskel for å gå inn i politikken. Nå har vi jobbet så lenge for å få inn flere kvinner, og det skal ikke være sånn at man skal kvie seg for å være i offentligheten. Da har vi et demokratisk problem, sier hun.

Vi kommer ikke til å gjengi det groveste som ble skrevet, men dette var blant kommentarene som ble publisert av voksne mennesker:

Lås deg inn på mentalsykehus.

Fy faen for ei kråke.

Hvor har den jenta blitt hjernevaska?

Måtte ingen av mine barn bli som henne.

Mange av kommentarene bærer tydelig preg av at avsenderne har en sterk skepsis til klimasaken, og at Hulda er for ung til å bli tatt seriøst.

Dagbladet har vært i kontakt med flere av dem som omtalte henne i harde ordelag, som bekrefter at de står hundre prosent inne for det de skrev, og at de mener politikerne bør tåle såpass. Én mener at klimasaken her i Norge bare er symbolpolitikk, og en annen tror at FNs klimapanel har en økonomisk agenda med sin forskning på området.

- Klimasaken gjør mange ekstra sinte, fordi det griper så inn i måten vi lever livene våre på. Det at MDG har flere framtredende unge kvinner er tydeligvis også en brannfakkel. Jeg forstår ikke hvorfor det er sånn, men kanskje bryter man fortsatt med noen normer som ung kvinne med sterke meninger, sier Holtvedt.

KLIMASTREIK: Hulda foran Stortinget under fredagens demonstrasjon. Foto: Christian Roth Christensen / Dagbladet Vis mer

- Det er veldig synd hvis politikken blir en arena bare for de mest tykkhudede av oss. Vi skal kunne være sårbare, hvis ikke blir det veldig lite mangfold.

Hun understreker at tilbakemeldingene hun får i sin egen innboks nærmest utelukkende er positive, og ønsker å forsikre unge som er usikre på om de tør å gå inn i politikken om at det er mer ros enn hat.

Samtidig tror hun det er viktig at politikere på tvers av partigrenser støtter hverandre, framfor å bidra til det harde debattklimaet ved å piske opp stemningen.

Blir oppfordret til selvmord

I radioprogrammet «Politisk kvarter» torsdag morgen kunne initiativtaker bak streiken i Bergen, Vilja Helle Bøyum, fortelle at mange av ungdommene har blitt latterliggjort og at flere har mottatt trusler med oppfordringer om å begå selvmord fra voksne.

I forkant hadde Frps stortingsrepresentant Jon Helgheim rykket ut med en advarsel, der han kalte det hele «skremselspropaganda og klimahysteri». Han ønsket ikke å møte Bøyum til debatt, og begrunnet dette med at han snakket til de voksne, som han mener skremmer de unge med overdrivelser når det gjelder konsekvensene av klimaendringene.

Han mener det er farlig å skremme folk til å stemme i panikk, og beskylder blant andre MDG for å komme med unødig skremselspropaganda.

- Vi risikerer at det blir gjennomslag for den farlige politikken til MDG, som vil føre til at Norge slutter med oljevirksomhet. Det ville vært en katastrofe for Norge, da har vi jo ikke noen framtid.

Det mener byråd for miljø og samferdsel i Oslo kommune, Lan Marie Nguyen Berg, er helt usmakelig.

- Vi når et nytt lavmål når Helgheim går ut og omtaler unge som ønsker å være med på å påvirke framtida si som at de har blitt hjernevasket. Det er en sterk nedvurdering av engasjert ungdom, sier hun til Dagbladet.

- Det viser i hvert fall at skolestreiken har vist seg å fungere. De har satt klimasaken så grundig på dagsorden at det sender sjokkbølger langt inn i regjeringa, når de føler et behov for å uttale seg på en så usaklig måte.

STOLT: MDGs Lan Marie Nguyen Berg er stolt over ungdommene som demonstrerer, og mener Helgheims utspill når et nytt lavmål. Foto: Jørn H Moen / Dagbladet Vis mer

Hun mener det viser at Helgheim og Frp ikke skjønner alvoret som klimaendringene fører med seg, og at det er skremmende at de får sitte med de statsrådspostene som vil være mest avgjørende for å senke Norges klimagassutslipp.

- Det er helt utrolig at regjeringen seinest forrige uke delte ut 70 nye oljefelt. Hvis vi voksne ikke tar ansvar for å endre kursen nå, vil dagens unge arve en utrygg verden med katastrofale klimaendringer som flom, tørke, sviktende avlinger, utryddelse av arter og millioner av mennesker på flukt. Det er derfor vi raskt må erstatte usikre oljejobber med trygge, framtidsretta jobber.

- Hva gjør denne typen ytringer fra politikere med debattklimaet?

- Hets i samfunnsdebatten er noe vi alle har et ansvar for å motvirke. Det er et demokratisk problem når den blir så hard og usaklig at det kan skremme folk fra å delta. Når det er sagt, er jeg veldig stolt av de unge som er med på dette. Vi ser sterke og tydelige stemmer som setter ord på vår tids viktigste sak på en glimrende måte, og de gir seg ikke selv om de møter denne typen motbør. Det gir håp for framtida.

- Du har jo fått mye av denne typen hets mot deg selv. Hva er det som har gjort at du har klart å stå i det?

- For meg har det vært sånn at kritikken ofte blir så usaklig at det er vanskelig å ta det på alvor. Dette er jo ikke enestående her til lands, vi ser at unge kvinner som uttaler seg om klima over hele verden vekker mye aggresjon. Det er vanskelig å si konkret hvorfor, men noe av årsaken er nok at vi fortsatt har en vei å gå før det oppleves som like naturlig at vi deltar i debatten på samme nivå som menn. Men jeg tror og håper at de sterke stemmene som vokser fram nå kan bidra til å flytte de grensene.

Vurderer anmeldelser

Generalsekretær Guri Barka Martins i MDGs ungdomsparti, Grønn Ungdom, synes det er synd at debatten har utviklet seg på denne måten.

- Jeg opplever at dette først og fremst går utover unge kvinner og folk med minoritetsbakgrunn som uttaler seg. Det er veldig synd at det er dette som skal bli den store saken, at det får skygge for de budskapene man ønsker å formidle. Det gjelder også mange flere enn oss, sier hun.

FLERE HAR OPPLEVD SJIKANE: Generalsekretær i Grønn Ungdom, Guri Barka Martens, forteller at flere i partiet har vært redde for å ytre seg på grunn av hets. Foto: Ole Christian Klamas Vis mer

Hun forteller at flere i partiet har opplevd grov hets og sjikane. En del har også kommet til henne fordi de er redde for å ytre deg i samfunnsdebatten, av frykt for at det samme skal skje med dem.

Hun forsikrer om at dette monitoreres og håndteres fortløpende av ledelsen. Medlemmene slipper å håndtere dette selv.

- Vi følger med i kommentarfeltene og vurderer løpende om det vil være nødvendig å anmelde, sier hun.

- Det viktigste for oss er at vi klarer å ruste våre medlemmer og tillitsvalgte til å ikke bli redde for å være i samfunnsdebatten. Det jobber vi fortløpende med. Vi har skolering med spesielt fokus på dette, og snakker med medlemmene om at det kan skje, og forsikrer dem om at det alltid vil være noen som backer dem opp.

Hun tror i likhet med Holtvedt at klimasaken er en sentral grunn til at deres medlemmer opplever mye motbør i sosiale medier, når de foreslår store systematiske endringer som vil påvirke folks liv.

- Er det mulig å gjøre noe med selve debattklimaet, eller er dette noe man som politiker må lære seg å tåle?

- Jeg håper og tror det, da er man i hvert fall nødt til å slå hardt ned på det. Det er nok ikke gjort i en håndvending, men jeg tror det er mulig, sier hun.

- Så grovt at det påvirker selvtilliten

Kommunesektorens interesse- og arbeidsgiverorganisasjon i Norge (KS) jobber nå med to rapporter for å kartlegge omfanget av netthets og trusler i sosiale medier, og hvilke tiltak som skal til for å hanskes med problemet.

Resultatene av den første legges fram om litt over to uker, og skal gi svar på omfanget, hva slags type hets de får, og i hvilken sammenheng dette kommer. Hun kan imidlertid bekrefte Holtvedt og Martins' antakelse om at kvinner er spesielt utsatt.

- Politikere både lokalt og nasjonalt møter et veldig tøft debattklima. Mye av det er så grovt at det påvirker selvtilliten og viljen til å gå inn i politikken. Mange orker ikke å stå i det, og kvier seg for å delta i debatter eller ta på deg verv. Sånn kan vi ikke ha det, sier styreleder Gunn Marit Helgesen.

Hun tror rapporten vil bidra til å få mer kunnskap om hva som skal til får å skape et sunnere debattklima. Hun ønsker ikke å foregripe innholdet i den andre rapporten, som legges fram på Arendalsuka i høst og som skal ta for seg hvilke tiltak som må gjøres.

Likevel påpeker hun at det er mye vi kan gjøre både i partiene, blant politikerne og i media.

- Det handler om hvordan man omtaler hverandre. Om man blir med på den karusellen med å dra hverandre ned med harde karakteristikker og gir dette plass, påvirker det debattklimaet også i sosiale medier. Vi er alle rollemodeller, og burde heller bygge hverandre opp og holde et saklig nivå i debatten, sier hun.

PST involvert

Denne typen trusler er bakgrunnen for PSTs «Operasjon hat». I høst kartla de truslene mot ungdoms- og lokalpolitikere, en oppgave som vanligvis ligger i det lokale politiet.

DEMOKRATISK PROBLEM: PST-sjef Benedicte Bjørnland mener hets og trusler mot politikere er et alvorlig problem. Foto: Hennig Lillegård / Dagbladet Vis mer

Undersøkelsene viste at det er for store forskjeller i hvordan politidistriktene etterforsker sakene.

- Vi ønsker at de som truer politikerne får adekvat oppfølging. At det etterforskes med kraft og at reaksjonene er deretter. Slik vi ser det, så rammer ikke dette bare politikere som enkeltpersoner, men det er også et demokratisk problem, sa PST-sjef Benedicte Bjørnland til NRK.

I PSTs trusselvurdering, som ble lagt fram i midten av februar, nevnes også hets og trusler mot myndighetspersoner som en reell fare for demokratiet. De refererer til at flere har vegret seg for å fremme kontroversielle synspunkter, eller vurdert å trekke seg som politikere som en konsekvens av dette.

Dagbladet opplyser om at Huldas Holtvedts far jobber i Aller Media, som eier Dagbladet. Han har ikke hatt noen form for medvirkning til saken.