Noen hevder Sverige aldri blir det samme etter bølgen med asylsøkere som kom i fjor. Nå frykter politiet i nabolandet vårt en ny systemkollaps.

I dag markerer Dagbladet at det er fem år siden Den arabiske våren og at borgerkrigen i Syria brøt ut. Vi setter søkelyset på det som har skjedd med en spesialutgave av papiravisa, en nettspesial og en to timer lang TV-sending fra klokka 12. (Dagbladet): 15 000 biler stoppes hvert døgn. Nå en Volvo 240. Så en sliten Caravelle, før to jegere på vei fra Danmark må svare på spørsmål. Det blåser stramt og surt, slik det alltid gjør her, noen få meter inn på svensk jord. Bak oss ligger den berømte broen over Øresund. Framfor oss ligger Sverige, landet 163 000 flyktninger ankom i 2015. Det er mer enn fem ganger mer enn Norge fikk.

Etter strømmen av flyktninger for alvor tiltok i styrke, sjekker svensk politi nå hver eneste bil og hver eneste passasjer. Vennlig, men bestemt, fordi dette er alvor. Hver dag avdekkes ett eller to forsøk på menneskesmugling. Hver dag lurer noen seg forbi. Hver dag kommer nye asylsøkere.

MENNESKESMUGLING: Hver dag oppdager politiet på grensa mellom Sverige og Danmark forsøk på menneskesmugling over Øresundbroen. Foto: Øistein Norum Monsen / Dagbladet.

- Dette er en historisk hendelse. Det har kommet så uhørt mange mennesker på kort tid. Det endrer hele vårt skolesystem, hele vårt sett å tenke på, hele integreringa, alt mulig. Det kommer ikke til å bli det samme igjen, sier Martin Hero, politiets innsatsleder ved grensen. - Vi kollapset Svensk politi bruker enorme ressurser på å kontrollere grensen til Danmark, og i den sure pålandsvinden har de døpt seg selv «Frontlinjen». Her utkjempes slaget for å holde det svenske velferdssystemet flytende, kampen for å kontrollere den uendelig menneskestrømmen.

NYE SVERIGE: Innvandring setter stadig sterkere press på den svenske velferdsmodellen. Video: Øistein Norum Monsen / Dagbladet

- Sverige blir aldri det samme, sier du? - Nei, det vil jeg påstå at det ikke blir, sier han bestemt. Hero mener det svenske systemet «kollapset i fjor», da Migrationsverket sendte mannlige flyktninger ut på gatene alene fordi det var ikke sengeplasser til annet enn kvinner og barn. Det kom rett og slett for mange mennesker. Flyktninger under radaren Innsatslederen styrer arbeidslaget av politimenn- og kvinner som skal vokte grensa og han er bekymra. Mens han møter flyktningstrømmen, får skurkene i denne tungt kriminelle delen av Sverige stadig friere leide.

GRENSEKONTROLL: 15 000 biler sjekkes hver dag på grensa mellom Sverige og Danmark. Foto: Øistein Norum Monsen / Dagbladet.

- Daglig merker vi at vi ikke har tid til hverdagskriminaliteten, for personalet står jo her ute. Vi syns nok ikke like mye i ute i gatene, heller. Vi har ikke så mye tid til å gjøre vanlig politiarbeid lenger, legger Hero til. Mange av flyktningene han gir videre til Migrationsverket forsvinner under jorda for alltid. De har ikke kjangs i havet til å få opphold i Sverige, og de vet det godt. Lykkes de derimot med å smyge seg under Martin Heros radar, står kjeltringene i Malmö med åpne armer for å ta dem i mot. Mer enn ti gjenger kjemper om hegemoniet i Sveriges tredje største by, og deres behov for løpegutter, langere og fotsoldater er like uendelig som flyktningstrømmen selv. - Dette er et spindelvev, alt henger sammen. Spesielt de arabiske gjengene tar til seg flyktninger, hevder «Dragan», en kjent skikkelse i Malmös kriminelle underverden. Vanligvis hadde han heller tatt ei kule enn å snakke med to norske journalister, men «Dragan» har bestemt seg for å gå den smale sti framover. 29-åringen skal legge en 20-årig karriere som kriminell på hylla. Bare én siste rettssak denne uka, så er han ferdig, hevder han hardnakket og viser oss bilder av sine barn. - De behøver jo en pappa. - Jeg er serber, ikke svensk Politiet i Malmö forteller om enorme mengder ulovlige våpen og stor voldsbruk i byen. Problemene i forsteder som Rosengård er velkjent. Malmös store innvandrerbefolkning er jevnt over svakt integrert i samfunnet og på arbeidsmarkedet. Opptøyer har funnet sted før, og vil finne sted igjen. Historien om «Dragan» er derfor også fortellinga om virkeligheten som kan vente noen av flyktningene som faller utenfor.

HARD BY: Malmö har et tungt kriminelt miljø. Her fra et skyteepisode i 2010 i Rosengård, drabantbyen som for mange er blitt et symbol på Sveriges feilslåtte integreringspolitikk. Foto: NTBscanpix.

- Jeg er født i Sverige og bodd her hele livet. Men svensk? Nei, jeg er serber, sier «Dragan» mens han viser oss rundt i det Malmö besøkende ikke ser så lett: Hvitvasking, prostituerte, gjenger, vold og narkotikasalg. - Politiet har masse teknologi, men de er dumme. Vi har alltid kontroll på politiet. Det er ikke vanskelig for oss å drive business i Malmö, fortsetter han. Om det skulle være noen som helst tvil: I «Dragan» sin verden er business synonymt med pengeutpressing, narkosalg og voldsbruk. Det er dét han er sikta for, og dét han har sona syv - åtte år av livet sitt for. På det meste hadde «Dragan» 58 mobiltelefoner i operativ drift og 180 fotsoldater under seg. I flere år tilhørte en liten flik av Malmö ham og bare ham. Mens det innvandringskritiske partiet Sverigedemokraterna har fått mye oppmerksomhet i Norge de siste åra, har også Sverige markante stemmer som er positive til innvandring. Seinest i går gikk statsminister Stefan Löfven i går ut mot høyrepartiet Moderaternas bekymringsmelding rundt antall asylsøkere til Sverige. - Vi skal skape mottak som gjør at velferden skal fungere for alle som bor i Sverige, sa Löfven og lovet samtidig at innvandringen ikke ville gå utover velferdsnivået, slik høyresida frykter. Falske papirer Skal vi tro Martin Hero i Malmö-politiet vil det bare bli enklere for kriminelle i Malmö framover: Flyktningstrømmen fratar politiet ressurser, og gir gjengene tilfang av billig arbeidskraft. «Dragan» er langt på vei enig. - Politiet kan ta meg, men det spiller ingen rolle. Da stopper vi bare driften i en uke, og så tar noen andre over mens jeg er inne. Det er så mange av oss, og politiet kan ikke ta alle. De kommer med 18 mann, vi kommer med 180, hevder han. For mange innvandrere i Malmö er kriminalitet ikke en uheldig skjebne: Det er selve veien og livet. «Dragan» begikk sitt første lovbrudd som 8-åring da han moste naboens bil med en hammer etter naboen punkterte fotballen hans. Så begynte han å selge sprit til tenåringene på skolen for ti kroner slurken. Sin første pistol fikk han som 13-åring, da han var 17 solgte han kokain på fulltid og eide en halv pizzeria. - Flyktninger får falske ID-papirer av gjengene og mange tar jobber for dem, påstår han. På arbeidsmarkedet er saken en helt annen: Tall fra Statistiska Centralbyrån i Sverige viser at 64 prosent av flyktninger til Malmö står uten jobb etter ti år i landet. Norske problemer Alexandra Garbeska ved Arbetsförmedlingen tror også Norge vil slite dersom spådommer om asylventetid på tre - fire år slår inn.

SLITER MED Å FÅ FLYKTNINGER I JOBB: Ved Arbetsförmidlingen i Malmö er køene for jobb lange. Foto: Øistein Norum Monsen / Dagbladet

- Ja, det tror jeg. Om vi tenker oss en tannlege som ikke har jobbet på fire år så vil den personen bruke mye lenger til på å finne tilbake til sitt yrke, sier hun og presierer: - Det blir vanskeligere å komme i jobb for hver dag en står utenfor arbeidsmarkedet. Det gjelder alle, ikke bare flyktninger. Det er også dette Sylvi Listhaug tenker på når hun sier at «svenske tilstander» er noe å frykte. En flyktningstrøm som kveler politiet, kollaps i asylsystemet, kriminalitet blant innvandrere, ghettofisering i storbyene og høy arbeidsledighet. - Dette er selvsagt en av de sakene som gjør at høye ankomster av migranter er bekymringsfull. Når mange lever på siden av arbeidslivet over lang tid blir det vanskeligere og vanskeligere å få dem tilbake i jobb, og samfunnet må betale regningen, sier Listhaug til Dagbladet. Listhaug: - Velferdsmodellen er truet Så mange som 63 000 kan stå i asylkø til Norge ved årets slutt. Mange av disse må belage seg på flere års ventetid, for så å ut i et arbeidsmarked hvor ledigheten akkurat nå er høyere enn på lenge. - Min bekymring er at dersom vi ikke tar grep for å redusere tilstrømningen og for å integrere de som får opphold, ja så vil det til slutt gå ut over velferdsmodellen vår, fortsetter Frp-statsråden. - Hva kan du gjøre?

BEKYMRA: Innvandrings- og integreringsminister Sylvi Listhuag. Foto: John T. Pedersen/Dagbladet

- Ved å sørge for at Norge ikke er blant de mest attraktive landene å søke seg til gjennom blant annet de innstrammingsforslagene vi skal legge fram over påske, og ved å legge til rette for en så rask og effektiv integeringsprosess som mulig. Vi må sørge for at de som skal bli her yter sin andel, sier Listhaug. Med en vedvarende lav oljepris og ditto vedvarende asylstrøm til Norge, sier forskere Dagbladet har vært i kontakt med at den norske integreringa kan få trekk som minner den svenske. De sier flyktninger er den arbeidsgruppa som først faller fra når konkurransen om jobbene strammer seg til, slik det nødvendigvis gjør når ledigheten går opp. - Inhumant

PUPPEPROTEST: Welcome to Denmark brukte naken hud for å få oppmerksomhet rundt sin sak. Video: Øistein Norum Monsen / Dagbladet

På den danske sida av Øresundsbroa har myndighetene tatt knallhard affære med saken. Vedtaket om å konfiskere asylsøkeres verdisaker høstet internasjonal oppmerksomhet, og danskene, som er unntatt fra migrasjonsspørsmål under EU-traktaten, har bare sagt ja til å ta imot 1000 av de drøyt 160 000 asylsøkerne som EU skal relokere de neste årene. - Jeg mener helt bestemt at Danmark fører en inhuman asylpolitikk, sier Mette Nielsen til Dagbladet. Hun er medlem i Welcome to Denmark, og gikk på lørdag i demonstrasjonstog for fri asyl til Danmark. For å få oppmerksomhet rundt saken kledde hun og flere andre seg naken ned til underbuksa. - Nakenheten har to dimensjoner. Den ene er det rent faktiske, at det er kaldt ute, og dem som kommer hit trenger varme klær. Den andre er symbolsk, og skal vise hvor kald vi synes dansk asylpolitikk er, forklarer Nielsen, mens hun fortsetter å ta på seg klærne igjen. Frykter ny kollaps

GIKK I TRUSA: Mette Nielsen mener Danmark fører en altfor streng asylpolitikk. Foto: Øistein Norum Monsen / Dagbladet

En drøy time senere deltar flere kjente danske nynazister i en en marsj mot innvandring til Danmark. For Frihed, som den danske avløperen fra Pegida kaller seg, lar de danske flaggene vaie i den steile København-vinden. «Vi lar oss ikke tie», lyder et av bannerne, trygt beskyttet av det danske opprørspolitiet. I bakgrunnen hyttes det med nevene og det ropes «ingen rasister i våre gater». Situasjonen er amper, og politiet har sitt såre strev med å beholde kontroll og fatning.

ASYLKRANGEL: I Danmark demonstrerte både høyre- og venstresida for å endre landets asylpolitikk. Stemninga var tidvis amper. Video: Øistein Norum Monsen / Dagbladet

- Vi vil ha landet vårt tilbake, sier én For Frihed-demonstrant til Dagbladet, mens han strammer boblejakka ekstra godt til. Det blåser surt i København også, og den kalde vinden holder foreløpig flyktningene på et nivå samfunnet her og i Sverige kan håndtere. 1072 kom til Sverige i januar, men når den kalde vinden forsvinner vil tallet stige dramatisk. Og da, når den sure vinden avtar, frykter politimann Martin Hero på grensa enda en asylkollaps.

FRYKTER NY KOLLAPS: Innsatsleder Martin Hero venter på at den milde vinden skal blåse nye flyktningbølger til Sverige. Foto: Øistein Norum Monsen