Lehtikuva/ Roni Rekomaa

Suurin syy opintojen hidastumiseen on riittämätön toimeentulo, kertoo tuore selvitys. Noin puolet opiskelijoista käy ansiotyössä opintojensa ohella.

Yli puolella suomalaisopiskelijoista on vaikeuksia saada rahansa riittämään, kertoo opetus- ja kulttuuriministeriön julkaisema tutkimus. Se on myös suurin syy syy opintojen hidastumiseen.

Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) vaatii, että opiskelijoiden kiristäminen opintotuen leikkauksilla lopetetaan välittömästi ja keskitytään aidosti nopeuttamaan opiskelijoiden valmistumista toimeentulon tasoa nostamalla.

– Opintososiaaliset etuudet on kehitetty turvaamaan kaikkien suomalaisten yhtäläiset mahdollisuudet kouluttautua. Opintotuki kattaa vain puolet tukea nostavan opiskelijan tuloista, muistuttaa SYL:n puheenjohtaja Piia Kuosmanen.

Opiskelijat eivät ole laiskoja eivätkä sinnittele köyhyysrajan alapuolella huvikseen.

– Nykyisen kaltainen kehitys, jossa vanhemmat joutuvat maksamaan osan opiskelijoiden elämisestä, asettaa koulutuksellisen tasa-arvon vaakalaudalle. Onko vain varakkailla mahdollisuus opiskella tulevaisuudessa, Kuosmanen kysyy.

Rahat asumiseen ja ruokaan

Opiskelijatutkimuksesta selviää, että 58 prosenttia opiskelijoista kokee vaikeuksia saada rahat riittämään päivittäisessä elämässään. Valtaosa opiskelijoiden menoista jakautuu säännöllisiin elinkustannuksiin, kuten asumiseen ja ruokaan.

ILMOITUS

Yksinasuvan korkeakouluopiskelijan keskimääräiset kuukausitulot ovat 800 euroa, kun menot kohoavat 890 euroon.

Tutkimuksen mukaan opiskelijoiden vanhemmat paikkaavat tulojen ja menojen välistä vajetta sekä suoralla rahallisella tuella että maksamalla opiskelijoiden kiinteitä kuluja.

Ministeriön tutkimuksen mukaan opiskelijoista 55 prosenttia käy säännöllisesti ansiotyössä välttämättömän toimeentulon turvaamiseksi.

Opiskelijoista suurin osa, 83 prosenttia, kokee itsensä kuitenkin ensisijaisesti päätoimisiksi opiskelijoiksi. Opiskeluun käytetäänkin keskimäärin 32 tuntia viikossa.

Opiskelijat eivät ole laiskoja

Huomionarvoista tutkimustuloksissa on myös se, että opiskelijoiden omat arviot aktiivisesta opiskeluajastaan joko vastaavat tai alittavat tavoitteelliset opiskeluajat.

– Opiskelijat eivät ole laiskoja eivätkä sinnittele köyhyysrajan alapuolella huvikseen. Syyt opintojen pitkittymiseen ovat jossain aivan muualla, SYL:n hallituksen jäsen Marko Rosenholm painottaa.

– Opiskelijoiden omat tavoitteet valmistumiselle ovat kunnianhimoisia. Nyt olisikin korkea aika myöntää, että opiskelijoiden valmistumista voidaan parhaiten tukea toimeentulon tasoa korottamalla.

Asumistuen korotus auttaisi

SYL:n mukaan opintotuen asumislisää nostamalla voitaisiin vaikuttaa suoraan opiskelijoiden arkeen.

Kahdensadan euron suuruinen asumislisä ei vastaa nykyisiä asumiskustannuksia, ja tämän seurauksena suurin osa koko opintotuesta kuluukin asumiseen. Tämä ei ole tuen alkuperäinen tarkoitus.

Opiskelijatutkimus 2014 valossa opintolaina ei käyttöasteensa puolesta näyttäydy ratkaisuna toimeentulon tason korottamiseksi.

Tutkimuksesta selviää, että opintolaina toimii tärkeänä elementtinä sitä nostavien opiskelijoiden opintotuessa, mutta keskimääräiseen korkeakouluopiskelijan toimeentuloon sillä on vain marginaalinen vaikutus.

Opiskelijatutkimus 2014 – Korkeakouluopiskelijoiden toimeentulo ja opiskelu on opetus- ja kulttuuriministeriön ti 6.5.2014 julkaisema tutkimus.

Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) ry on opiskelijajärjestö, joka edustaa noin 135 000 perus- ja jatkotutkinto-opiskelijaa.