Hallituspuolueissa on erilaisia näkemyksiä verkkokalastuskiellosta saimaannorpan elinalueilla.

Keskustan kansanedustaja, maa- ja metsätalousvaliokunnan jäsen Mikko Kärnä ei pidä ympärivuotista verkkokalastuskieltoa saimaannorpan elinalueilla realistisena. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmän puheenjohtaja Paavo Arhinmäki kertoo jättäneensä maa- ja metsätalousministeri Jari Lepälle (kesk) vastattavaksi kirjallisen kysymyksen siitä, aikooko hallitus pidentää Saimaan verkkokalastuskieltoa ja mihin muihin toimiin hallitus aikoo ryhtyä saimaannorpan kalanpyydyskuolemien vähentämiseksi.

Asiasta laadittu kansalaisaloite on tulossa eduskunnan käsiteltäväksi tulevalla istuntokaudella. Aloite saavutti vaadittavat 50 000 kannattajaa muutamassa päivässä.

Lue lisää: Se tapahtui hetkessä: Aloite verkkokalastuskiellosta eduskuntaan – Ministeri riemuitsee

Kansalaisaloitteen allekirjoittajat haluavat ulottaa verkkokalastusrajoitteen norppien elinalueilla ympärivuotiseksi, koska kuutit ovat vaarassa kesäkuun jälkeenkin. Nykyään verkkokalastus on kiellettyä saimaannorpan keskeisellä elinalueella huhtikuun puolivälistä kesäkuun loppuun saakka.

”Aloitteen tarkoitus on tietysti hyvä ja kuuttien kuolemia täytyy kyetä ehkäisemään. On kuitenkin valitettavaa, että aloitteessa on lähdetty liikkeelle verkkokalastuksen täyskiellosta, joka ei ole millään muotoa kestävä ratkaisu tilanteen hoitamiseksi. Ymmärrän hyvin, että monet paikalliset ovat esityksestä närkästyneitä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö myös paikallisilla olisi halua suojella saimaannorppaa. On hyvin vastenmielistä, että kalastajat on monessa tapauksessa leimattu norpanvihaajiksi, vaikka näin ei ole”, Kärnä kommentoi tiedotteessaan.

Kärnän mukaan norppakuolemat voitaisiin täyskiellon sijaan estää esimerkiksi asettamalla kalastajille velvoite käyttää heinä-elokuussa ohutlankaisia verkkoja sekä velvoittamalla heidät ankkuroimaan verkot kunnolla molemmista päistä.

”Kalastus on, saimaannorpan lailla, osa paikallista kulttuuria ja elämäntapaa. Verkkokalastuksen kieltäminen kokonaan on ylimitoitettu ja kohtuuton toimenpide, kun kuuttikuolemien ehkäisemiseen on olemassa myös muita keinoja. Odotan mielenkiinnolla, että pääsemme käsittelemään kansalaisaloitetta maa- ja metsätalousvaliokunnassa. Sellaisenaan se ei kuitenkaan arvioni mukaan tule etenemään, vaan ministeriön ja valiokunnan on nyt haettava muut keinot yhdessä paikallisten kanssa”, hän toteaa.

Paavo Arhinmäen mukaan alkanut heinäkuu on ollut poikkeuksellisen murheellinen saimaannorpalle.

”Saimaan verkkokalastuskiellon päätyttyä heinäkuuhun, on vain muutamassa päivässä kalaverkkoihin kuollut jo ainakin neljä saimaannorpan poikasta eli kuuttia. Verkkokalastus on erityinen uhka saimaannorpalle, sillä uidessaan kalastajan jättämään verkkoon norppa usein takertuu siihen ja hukkuu”, hän kirjoittaa blogissaan.

Arhinmäki muistuttaa, että saimaannorpan kuuttien kalanpyydyksistä johtuva kuolleisuus on eläinsuojelujärjestöjen mukaan siirtynyt merkittävästi juuri heinäkuulle.

Eläinsuojelujärjestöt ja Metsähallitus ovat jo pitkään esittäneet, että Saimaan vesien verkkokalastuskieltoa jatkettaisiin heinäkuulta elokuuhun asti. Tällä hetkellä verkkokalastus on kielletty valtioneuvoston asetuksella saimaannorpan elinalueilla 15.4. ja 30.6. välisenä aikana.

”Asiantuntijoiden kehotuksen lisäksi verkkokalastuskiellon ulottamiselle heinäkuun loppuun on eläinsuojelujärjestö WWF:n mukaan myös alueen asukkaiden tuki. Vuonna 2016 sekä Etelä-Savon maakuntaliiton kyselyssä ja WWF:n teettämässä gallupissa Saimaan alueen asukkaiden selkeä enemmistö tuki verkkokieltoajan jatkamista heinäkuun loppuun asti”, Arhinmäki huomauttaa.

Saimaannorppa on yksi maailman harvinaisimmista hylkeistä. Saimaa on ainoa paikka koko maailmassa, missä kyseistä eläinlajia elää. Norpan historia Saimaalla ulottuu jopa 8000 vuoden taakse jääkauden päättymiseen ja on yksi harvoista makeassa vedessä elävistä hylkeistä. Saimaannorppia arvioidaan olevan jäljellä enää noin 400 kappaletta.