Ulkomaille pysyvästi muuttava suomalainen joutuu tulevaisuudessa maksamaan ”jäähyväisveron”, jos uusi eduskunta innostuu verottajan ehdotuksesta ja säätää tätä koskevan lain.

Sampo-konsernin suuromistaja Björn "Nalle" Wahlroos muutti kirjoille Ruotsiin viime vuonna. MATTI MATIKAINEN

Onvest-konsernin pääomistaja, vuorineuvos Maarit Toivanen-Koivisto ilmoitti joulukuussa muuttavansa perheineen Portugaliin verotussyistä. JENNI GÄSTGIVAR

Fazerin omistajiin kuuluva Karl Fazer kertoi A-studion haastattelussa harkitsevansa muuttoa Suomesta. ESA PYYSALO

Verottaja tehostaisi jäähyväisveron perintää määräämällä muuttajan luovuttamaan muuttohetkellä valtiolle esimerkiksi pankkitakauksen siltä varalta, että muuttaja yrittäisi livetä verosta.

Ehdotus jäähyväisverosta sisältyy lakiehdotukseen, jonka verohallinto on jakanut ainakin eduskunnan tarkastusvaliokunnalle. Ehdotus soljui valiokunnan kansanedustajien käsien läpi huomiota herättämättä.

”Lainsäädännön tarkistamisella Suomi turvaisi oikeutensa verottaa ulkomaille muuttavien luonnollisten henkilöiden muuttohetkellä vielä realisoitumattomia arvopapereiden arvonnousuja”, verohallinto kirjoittaa ehdotuksessaan.

Ehdotus löytyy tammikuisesta selvityksestä, jonka on tehnyt verohallinnon harmaan talouden selvitysyksikkö. 27-sivuisen asiakirjan nimi on ”Selvitys ehdotuksista harmaan talouden ohjelman rakenteeseen ja sisältöön vuodesta 2016 alkaen”.

Harmaan talouden yksikön johtaja Janne Marttinen ei halunnut täsmentää Iltalehdelle uutta veroehdotusta. Hän siirsi vastaamisen ylitarkastaja Hannu Kuortille, jonka erityisalaa ovat esimerkiksi veroparatiisikysymykset.

Ylitarkastaja Kuortti perusteli lain tarvetta viittaamalla nimiä mainitsematta ”näkyviin, tunnettuihin henkilöihin”.

Viimeksi maanantaina Suomen tomut jaloistaan uhkasi pyyhkäistä suklaatehdas Fazerin osakas Karl Fazer.

Verottaja on Kuortin mukaan huolestunut siitä, että muuttoliikkeestä kasvaa ilmiö. Yhteiskunta saattaa jäädä tällöin nuolemaan näppejään.

Kuortin mukaan ehdotus on kummunnut verohallinnon ”kentältä”. Hän ei osannut sanoa, kuinka paljon muuttoliike aiheuttaa veromenetyksiä.

Kuortti tähdentää, että veron toteutuminen riippuu muun muassa tulevan maan hallituksen poliittisesta tavoitteista sekä mahdollisesti tehtävistä tarkemmista selvityksistä ja arvioista. Mitään päätöksiä ei ole tehty.

Vakuus rajalla

Toistaiseksi verohallinto ei ole rajannut, kuinka isosta omaisuudesta jäähyväisvero perittäisiin. Lähtökohta siksi on, että vero olisi yleinen eli toteutuessaan se koskisi kaikkia suomalaisia, jotka jättävät isänmaansa.

– Ehdotuksessa on lähdetty siitä, että tällaisen yleissäännöksen sisällyttämistä Suomen verolainsäädäntöön olisi syytä harkita, Kuortti kertoo.

Verohallinto haluaa, että Suomi turvaisi oikeutensa verottaa ulkomaille muuttavien luonnollisten henkilöiden muuttohetkellä vielä realisoitumattomia arvopapereiden arvonnousuja. Vero kohdistuisi siihen osaan omaisuuden arvonnoususta, joka on syntynyt Suomessa oloaikana.

Kuortin mukaan ainakin Tanska ja Norja kantavat jäähyväisveroja. Kuortti tulkitsee, että vero on EU-säännösten mukainen, jos vero kannetaan vasta todellisen omaisuuden luovutuksen eli myynnin yhteydessä ja jos muuton jälkeinen arvonalentuminen otetaan myös huomioon.

Verottaja kaavailee lisäksi sitä, että muuttajalta vaaditaan muuttohetkellä vakuus kuten esimerkiksi pankkitakaus.

Kuortin mukaan vakuus tarvitaan, ”jotta maksuja kertyisi”. Suomen verottajan toimivalta nimittäin loppuu valtakunnanrajalle. Valtio ei pysty lähettämään voutia verosta livenneen entisen maanmiehen perään, mutta pankkitakauksen voi muuttaa riihikuivaksi.

Lue lisää verosuunnitelmasta keskiviikon Iltalehdestä tai digilehdestä!