Sote-palveluiden alibudjetointi on johtanut yt-neuvotteluiden aaltoon kuntien terveyspalveluissa, julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKO ry tiedottaa.

JUKOn mukaan tänä vuonna on käynnistetty tai käyty yt-neuvottelut jo useissa sosiaali- ja terveyspalveluiden kuntayhtymissä. Samaan aikaan julkisten palveluiden tuottajat potevat usein kroonista työvoimapulaa.

LUE MYÖS: Palkkakierros alkaa – Rajuin riita tulee hoitajista? ”Melko kallis pyöröovi, kun 40 000 ammattilaista on lähtenyt”

Ristiriita johtuu riittämättömästä rahoituksesta, joka taas JUKOn mukaan johtaa juurensa osittain kuntien valtionosuuksien leikkauksiin.

”Näyttää, että käynnissä on sosiaali- ja terveyspalveluiden alasajo. Jo nyt laiminlyödään hoitotakuuta ja muita lakisääteisiä velvollisuuksia. Kuntien on lopetettava sosiaali- ja terveyspalvelujen alibudjetointi”, sanoo Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKOn toiminnanjohtaja Maria Löfgren tiedotteessa.

Eniten tilanteesta kärsivät palveluiden käyttäjät eli kuntalaiset, JUKO toteaa. Järjestö vaatii, että hallituksen ja kuntien on turvattava palvelujen rahoitus ja jatkuva kehittäminen, vaikka sote-uudistuksen aikataulusta ei ole vielä tietoa.

JUKOn mukaan tuoreita esimerkkejä yt-neuvotteluista on useita. Tiedotteessaan se kertoo seuraavista henkilöstön vähennyksistä:

– Essote Etelä-Savossa aloittaa yt-neuvottelut keskiviikkona 4.9. Kuntayhtymä pyrkii vähentämään hallinto- ja tukipalveluista noin 50 henkilötyövuotta ja kustannuksia muualta organisaatiosta noin yhdeksän miljoonaa euroa.

– Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä käynnisti elokuussa yt-neuvottelut, joissa se hakee 15 miljoonan euron vuotuisia ja pysyviä kustannussäästöjä ensi vuodesta alkaen. Henkilöstön vähennystarpeen arvioidaan olevan 250 henkilötyövuotta.

– Kymenlaakson Kymsote-yhtymän heinäkuussa päättyneissä yt-neuvotteluissa henkilöstön vähentämistarpeeksi arvioitiin 429 henkilöä, joista noin 110 on irtisanomisuhan alla.

JUKO vaatii uutta hallitusta varmistamaan budjettineuvotteluissa, että hallitusohjelmaan kirjattu noin miljardin euron palautus kuntien valtionosuuksiin toteutuu. Se on kuitenkin vasta perusta, jonka lisäksi on huolehdittava palvelujen saatavuudesta ja rahoittamisesta jatkuvasti.

”Valtionosuuden palautuksella kunnat pääsevät tilanteeseen, jossa ne olivat ennen kiky-leikkauksia. Sote-palvelujen jatkuvuus on turvattava kuitenkin pitkällä tähtäimellä. Nyt palvelujen kehittäminen tuntuu olevan välitilassa, koska kaikki odottavat sote-uudistuksen tarkempaa aikataulua. Tällainen odottelu ei ole oikein, koska palveluja tarvitaan koko ajan”, Maria Löfgren sanoo.

”Valtio ei voi vain seurata yhä kurjistuvaa tilannetta sivusta tai odottaa mahdollisen sote-uudistuksen valmistumista. Kuntien valtionosuuksiin tehdyt leikkaukset on kompensoitava täysimääräisesti.”

LUE MYÖS: Kuntapomo lyö tiskiin hyytävän yllätyslaskelman hoitajien palkkavaateista: ”Tällaisia rahoja ei tietenkään ole olemassa”