Kiikunlähteelle on tänä kesänä rakennettu näköalatasanne ja aita luontokohdetta suojaamaan. Nyt Hollolassa toivotaan, että vierailijoiden tallomisesta kärsinyt maasto elpyy.

Kiikunlähde loistaa turkoosinsinisenä hollolalaisen metsän keskellä. Lähteeseen pulppuaa pohjavettä 14 lähteensilmästä, ja Kiikunlähde onkin yksi Suomen suurimmista lähdealtaista. Mineraalien liukeneminen ja auringon valo saavat lähteen säihkymään.

Tänä kesänä lähde onkin ollut suosittu luontokohde eteläisessä Suomessa.

Lähteen kauneus on kuitenkin myös lähteen heikkous, kiteyttää Hollolan Martta-maaseutuohjelman projektikoordinaattori Annariina Keto.

Maasto Kiikunlähteen ympärillä on kärsinyt suurista kävijämääristä. Minttu Tikkanen / Yle

"Tämä väestömäärä on tuhonnut maaston"

Maasto lähteen ympärillä on kärsinyt suurista kävijämääristä. Vaurioita on jo nähtävillä.

– Tässä rinteessä on ollut polkuja, mutta väestömäärä on tuhonnut maaston. Kun pintakasvillisuus on kärsinyt, niin maasto voi alkaa liettyä ja vaikuttaa tämän veden rehevöitymiseen. Tämä väestömäärä on tuhonnut maaston.

Hollolan ympäristösihteeri Kirsi Järvisen mukaan lähteestä ei ole otettu virallisia vesinäytteitä tai kartoituksia, mutta Järvinen itse on käynyt lähteellä ELY-keskusksen edustajan kanssa.

– Näyttää siltä, että siellä on rehevöitymistä ja joitakin vieraslajeja. Sitä ei tiedetä, mistä se johtuu.

Pahimmillaan liettyminen voi aiheuttaa lähtee samentumista, sanoo Järvinen.

Lähteellä vierailee parhammillaan jopa parisataa turistia päivittäin. Meeri Niinistö / Yle

Luontokohteena lähde on ollut suosittu jo vuosia, ja osa vierailijoista on koetellut myös jokamiehenoikeuksia – lähde kun sijaitsee yksityisten maanomistajien alueella.

Ympäristösihteeri Järvinen kertoo, että vuosien varrella lähteeseen on esimerkiksi tyhjennetty vaahtosammutin, ja kotirauhaa lähteen läheisyydessä rikotaan edelleen lähes päivittäin.

Portaat ja näköalatasanne maaston suojaksi

Tänä kesänä lähdettä ja sen maastoa on ryhdytty suojelemaan. Katselualueen rinne on aidattu ja paikalle on rakennettu näköalatasanne.

Kaikki eivät ole kuitenkaan pysyneet aitojen sisäpuolella. Valitettavasti sosiaalisen median myötä ihmiset ovat tottuneet siihen, että paras kuva saadaan lähteen rannalta, sanoo Keto.

– Toivottavasti tämä kulttuuri muuttuu, että totutaan siihen, että tullaan tähän tasanteelle ja säästetään maastoa.

Sosiaalisessa mediassa turkoosinsinisenä säihkyvät kuvat houkuttavat koko ajan uusia, uteliaita kotimaanmatkailijoita. Hollolassa toivotaan, että huomio kiinnittyisi nyt siihen, miten luontokohteen äärellä tulisi käyttäytyä, jotta maasto elpyisi mahdollisimman nopeasti.

– Toivotaan, ettei lähteen ympäristöä tuhota enempää, vaan jätetään se rauhaan ja liikutaan niillä paikoilla, joissa se on sallittua. Luonnossa saa ja pitää liikkua, että voidaan hyvin, mutta liikutaan yhteisillä säännöillä ja ympäristöä kunnioittaen.

Hollolassa ei ole päätetty, miten lähteen suojelemiseksi tullaan jatkossa toimimaan, mikäli aidat eivät pidättele vierailijoita. Ympäristösihteeri Järvinen sanoo, että toimenpiteitä täytyy miettiä, jos näyttää siltä, että rantaviiva ei kielloista huolimatta saa elpyä rauhassa.

– Saa tulla nauttimaan, mutta kunnioittaen. Lähteessä ei ole suositeltavaa uida, eikä rannalla saa meluta, sanoo ympäristösihteeri Järvinen.