Kuva: Aslak Paltto / Yle

Saamelaisten kotiseutualueen paliskunnat vastustavat metsähallituslakiesitystä ja vaativat sen käsittelyn pysäyttämistä.

Saamelaispaliskunnat toimittivat asiasta maanantaina kannanoton pääministeri Juha Sipilälle. Kannanoton ovat allekirjoittaneet kaikki saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien poroisännät.

"Olemme erittäin huolissamme"

Saamelaispaliskuntien mielestä metsähallituslakiesitystä ei tule hyväksyä nykyisessä muodossaan. Poronhoitajat pelkäävät lakiuudistuksen vaikeuttavan perinteisen saamelaisen poronhoidon jatkamista.

– Saamelaisten kotiseutualueen paliskunnissa ollaan erittäin huolestuneita metsähallituslakiuudistuksen mahdollistamista vaikutuksista saamelaisten kotiseutualueen poronhoitoon. Uudistus nykymuodossaan heikentäisi ratkaisevasti poronhoidon harjoittamisen edellytyksiä ja vähentäisi olennaisesti elinkeinon kannattavuutta.

Saamelaisalueen aiemmat hakkuut ja muu maankäyttö ovat paliskuntien mielestä vähentäneet talvilaidunten määrää. Jäljellä olevat, metsäsopimuksilla rauhoitetut laidunalueet ovat niiden mukaan poronhoidolle kriittisen tärkeitä ja jo uhka näiden alueiden menetyksestä lisää epävarmuutta tulevaisuudesta.

– Uusimmat suunnitelmat Luontopalvelujen alistamisesta Metsähallituksen liiketalousjohdon alaisuuteen ja ympäristöministeriön vallan supistaminen luonnonsuojeluasioissa uhkaavat poronhoidolle mittaamattoman arvokkaita kansallis- ja luonnonpuistoja sekä erämää-alueita. Lakiluonnos ei huomioi riittävällä tavalla alueiden monikäyttöä eikä varsinkaan poronhoitoa, paliskunnat toteavat huolestuneina kannanotossaan.

Kaksi erityistä vaatimusta

Saamelaispaliskuntien mukaan koko saamelaisen poronhoidon tulevaisuus on lakiesityksen myötä vaakalaudalla. Poronhoitajat vaativatkin päättäjiltä erityisesti kahta asiaa.

– Vaadimme, että saamelaisten kotiseutualueen valtion hallinnoimat alueet kokonaisuudessaan jätetään tuottovaatimuksen ulkopuolelle.

– Vaadimme myös, että saamelaiskulttuuria suojaavat pykälät palautetaan lakiluonnokseen. Jos metsähallituslakiuudistuksella ei nähdä olevan heikentäviä vaikutuksia saamelaisten kotiseutualueen poronhoitoon ja saamelaiskulttuuriin, niin miksi saamelaiskulttuuria suojaavia pykäliä ei voida palauttaa lakiluonnokseen?, paliskunnat kysyvät pääministeri Juha Sipilältä.

Metsähallituslakiesityksestä poistetuista, niin kutsutuista saamelaispykälistä voi lukea lisää tästä.

"Saamelaisia poronhoitajia ei ole kuultu"

Saamelaisten kotiseutualueen paliskunnat moittivat kannanotossaan saamelaisen poronhoidon sivuuttamista lain valmisteluprosessissa.

Meitä ei ole kuultu eikä meidän kanssamme ole neuvoteltu, paliskunnat toteavat.

– Menettelytavat, joilla lakiluonnosta on edistetty, eivät nauti saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien luottamusta. Kokonainen perinteinen elinkeino ja saamelaiskulttuurin perusta on valmistelussa jätetty lukuisista vaatimuksista huolimatta huomioimatta, paliskunnat lausuvat kannanotossaan Juha Sipilälle.

Saamelaisten kotiseutualueeseen kuuluvat Enontekiön, Utsjoen ja Inarin kunnat sekä Sodankylän kunnasta Lapin paliskunnan alue. Alueen maapinta-alasta yli 90 prosenttia on Metsähallituksen hallinnassa.

Saamelaispaliskuntiin kuuluvat Hammastunturin, Ivalon, Kaldoaivin, Käsivarren, Lapin, Muddusjärven, Muotkatunturin, Näkkälän, Näätämön, Paatsjoen, Paistunturin, Sallivaaran ja Vätsärin paliskunnat.