Ex-virkamiehen esimerkki ulkomaisten kansalaisjärjestöjen väärinkäytöksistä: Hotellilaskuun puolet lisää yhteistyössä hotellin kanssa.

Ulkoministeriö rahoittaa ja valvoo kehitysyhteistyöhankkeita. EERO LIESIMAA

Suurlähettiläänä työskennellyt entinen ulkoministeriön (UM) virkamies arvostelee UM:n kehitysyhteistyöhankkeiden valvontaan. Hänen mielestään suuri määrä väärinkäytöksiä jää pimentoon huonon arvioinnin takia.

UM kertoi viime viikolla teettäneensä riippumattoman arvion 22 suomalaisen kansalaisjärjestön kehitysyhteistyöstä.

- Arvio kiittää järjestöjä kustannustehokkaasta työstä ruohonjuuritasolla, UM lausui tiedotteessaan.

Kehitysyhteistyön kattojärjestö Kepa antoi arvioinnista oman tiedotteensa.

- Nyt arviointi on todentanut sen, että järjestöjen kehitysyhteistyö on tuloksellista ja ansaitsee rahoituksensa.

Törkeitä väärinkäytöksiä

Kaikki hyvin?

Ei sittenkään.

- Se on vielä aika ok, jos isot suomalaiset kansalaisjärjestöt ovat pyörittämässä hankkeita. Mutta kun asialla on joku paikallinen kansalaisjärjestö, niin aivan satavarmasti rahaa menee ihan minne tahansa taskuihin, nimettömänä pysyttelevä ex-virkamies sanoo.

Hän kertoo järjestäneensä itse tarkastuksia suurlähetystön puolesta.

- Löytyi heti ihan törkeitä väärinkäytöksiä.

Hän kertoo Iltalehden pyynnöstä esimerkin, joka tapahtui ulkomaiselle kansalaisjärjestölle annetussa pienessä hankkeessa, jonka budjetti oli noin 10 000 euroa. Hänen mukaansa tällaisia pikkuhankkeita on satoja ja niiden valvonta on retuperällä.

- Kansalaisjärjestö järjestää koulutustilaisuuden, kouluttaa vaikkapa 60 ihmistä. Kansalaisjärjestö vuokraa hotellin ja muut kokousfasiliteetit. Mutta sitten, kun ruvetaan katsomaan hotellihuoneiden hintoja, ne ovatkin 100 prosenttia kalliimmat kuin normaalisti. Eli ne sopivat hotellien kanssa kuiteista, jotka ovat ihan vääriä. Tällaisia tuli ilmi tekemissäni tarkastuksissa.

Hän uskoo, että ilmiö on laaja.

- On näitä muuallakin. Näitä tulee jatkuvasti ilmi. Lopetin kokonaan lähetystön rahoittamat kansalaisjärjestöhankkeet, kun huomasin, että meitä koko ajan yritetään naruttaa, hän lisää.

Kepan hehkutukseen kehitysyhteistyön tuloksista hän suhtautuu varauksella.

- Kepa saa lähes kaikki budettivaransa UM:ltä, joten sen antamat lausunnot kehitysyhteistyöstämme myötäilevät aina UM:n kantoja. Kuitenkin Kepan kantoja aina kysellään, myös lehdet tekevät niin, vaikka se on rahoituksen vuoksi jäävi lausuntoja antamaan.

Tulosten arvioija on jäävi

Ex-virkamies näkee isoja ongelmia suurten kehitysyhteistyöhankkeiden valvonnassa. Kun ministeriön omat valvontaresurssit ovat pienet, työ annetaan ulkopuolisille. Esimerkiksi viimeisimmän kansalaisjärjestöjen toimintaa koskeneen arvion on suurimmalta osaltaan tehnyt konsultointi- ja kehittämisyhtiö Finnish Consulting Group (FCG).

Ex-virkamies kyseenalaistaa arvioijan riippumattomuuden.

- FCG on jäävi. Heillä on useita eri UM:n rahoittamia hankkeita, joita he toteuttavat. He ovat riippuvaisia ulkoministeriöstä eivätkä siten voi sanoa mitään negatiivistä ulkoministeriöstä, muuten hankkeiden tulevaisuus vaarantuisi.

- Ainoa puolueeton taho on valtiotalouden tarkastusvirasto. Mutta he eivät ole kiinnostuneet kovinkaan paljon näistä. He voisivat hyvin tehdä tarkastusiskun pienimpiin hankkeisiin, ja suositella sitten UM:lle niiden lopettamista maissa, joissa ei ole minkäänlaista valvontaa paikalla. Yksi kunnon isku tekisi terää. Paljastuisi välittömästi paljon väärinkäytöksiä, Iltalehden lähde uskoo.

Hän sanoo, etteivät ulkopuoliset konsultit mene tilikirjoja katsomaan.

- Niistä vasta näkee, mitä on mistäkin palvelusta maksettu.

Kokeneita ammattilaisia

Arvioinnin tehneellä FCG:llä on laajaa kansainvälistä liiketoimintaa, joka yhtiön mukaan koostuu sekä kotimaasta käsin koordinoidusta kansainvälisestä kehityskonsultoinnista ja suomalaisen osaamisen viennistä. Tämä liiketoimintaryhmä tuo yli 40 prosenttia FCG-konsernin liikevaihdosta.

- Suomessa hankkeiden päärahoittaja ja tärkeä yhteistyökumppani on Suomen ulkoministeriö, yhtiön kotisivuilla todetaan.

FCG:n kehitysyhteistyökonsultti Jorma Peltonen kertoo iltalehdelle, että UM:n ohjelmatukea saavien kansalaisjärjestöjen toiminnan arvioinnin ovat tehneet suomalaisten asiantuntijoiden lisäksi ulkomaisia " hyvin kokeneita " arvioinnin ammattialaisia.

Ulkoministeriön kehitysyhteistyön arvioinnin yksikönpäällikkö Jyrki Pulkkinen sanoo, että arvioinnin riippumattomuus on tietyllä tavalla suhteellinen asia.

- Se pyritään varmistamaan monella eri tavalla. Yksi on se, että seuraamme OECD:n standardeja. Pyrimme valitsemaan sellaisia arvioijia, jotka eivät ole olleet mukana työssä, jota arvioidaan, Pulkkinen sanoo.

Hänen mukaansa ongelma on, että Suomesta ei tahdo löytyä sellaista konsulttifirmaa, joka tekisi pelkästään arviointeja.

- Tämä on niin pieni maa, hän sanoo.

Pulkkisen mukaan sama ongelma koskee myös kansainvälisiä arvioijia.

- Aina kun hankitaan arviointi, otamme jääviyskysymykset huomioon ja pyydämme myös tarjoajaan tuomaan ne esiin tarjousvaiheessa, Pulkkinen sanoo.

Entinen UM:n työntekijä sanoo, että FCG:llä ei ole aitoa intressiä löytää epäkohtia UM:n toiminnasta, koska heillä on isoja UM:n hankkeita ja he haluavat pitää ison asiakkaan tyytyväisenä?

- Aina voidaan epäilyksen varjo heittää, mutta periaatteessa tilanne on meidän arviointiyksikön vastuulla. Ja arviointiyksiköllä puolestaan on riippumaton asema ministeriössä suhteessa kehitysyhteistyön toteuttamiseen. On meidän etu, että saamme mahdollisimman kriittisen ja totuudenmukaisen arvion.

- Harvoin näiden firmojen, jotka näitä (arviointeja) tekee, vakituisia työntekijöitä on näissä (arvioinneissa) mukana. Arviot tulevat ulkopuolelta ja ne ovat yleensä kansainvälisiä arvostettuja asiantuntijoita. Kyllä heiltä tulee rehellistä ja suoraa palautetta, Pulkkinen sanoo.

Suomen kehitysyhteistyön määrärahat ensi vuodelle ovat 886,3 miljoonaa euroa. Siitä varsinaisen kehitysyhteistyön osuus on 546,3 miljoonaa euroa. Tuki kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyölle on ensi vuonna 65 miljoonaa euroa.