Ilmarisen johtajan Jaakko Kianderin mukaan vanhemmat ikäluokat ovat saaneet suhteellisesti paremman tuoton eläkemaksuilleen.

Huhtikuussa 1949 syntynyt Bengt Holmström kuuluu niin sanottuihin suuriin ikäluokkiin. Vuosina 1945-1949 syntyi vuosittain yli 100 000 lasta, kun viime vuonna syntyi 52 814 lasta. AOP/JARNO KUUSINEN

Nobelisti, taloustieteen professori

Bengt Holmström

sanoi torstaina Keskuskauppakamarien 100-vuotisjuhlassa edustavansa itsekästä sukupolvea. Holmström viittasi eläkkeisiin ja sanoi, että

"

me syödään seuraavan sukupolven eväät

"

.

Ilmarisen johtajan

Jaakko Kianderin

mukaan 1940- ja 50-luvuilla syntyneet saavat eläkejärjestelmästä paremman tuoton maksamilleen maksuille kuin nuoremmat sukupolvet.

Kianderin mielestä tätä voi pitää perusteltuna oikeudenmukaisuussyistä.

Taloustieteen nobelisti, yhdysvaltalaisen huippuylipiston MIT:n taloustieteen professori Bengt Holmström, 68, ripitti Keskuskauppakamarien juhlaseminaarissa torstaina Finlandia-talolla omaa sukupolveaan itsekkyydestä.

- Me maksetaan eläkkeistä 24 prosenttia ja ruotsalaiset 18,5 prosenttia. Jossain vaiheessa se suomalainen nuori ihminen alkaa miettiä, että aikooko se todella kantaa vastuuta näistä vanhoista vai lähtisikö jonne muualle vähän lämpimämpään ja kevyempään paikkaan, Holmström sanoi.

- Tämä on itsekäs sukupolvi, missä me ollaan. Se on mielipiteeni. Meidän vanhemmat sotivat, ja me ollaan nautittu niistä eväistä. Nyt me syödään seuraavan sukupolven eväät, Holmström täräytti.

Ilmarisen johtaja, VTT Jaakko Kiander, syövätkö vanhemmat sukupolvet nuorempien eväät?

- En sanoisi, että kokonaan, mutta ehkä Holmströmin... 40- ja 50-luvuilla syntyneet kuuluvat ikäluokkiin, jotka saavat eläkejärjestelmästä paremman tuoton maksetuille maksuille kuin nuoremmat sukupolvet. Siinä mielessä tällainen kritiikki voidaan esittää.

Kohtuullinen tuotto nuoremmille

Suurten ikäluokkien saama hyöty perustuu Kianderin mukaan siihen, että työeläkemaksut olivat eläkejärjestelmän alkuvaiheessa selvästi pienempiä kuin nykyään, vaikka etuudet olivat suhteellisesti yhtä hyvällä tasolla.

Nykyinen eläkejärjestelmä perustettiin 1962. Kianderin mukaan eläkemaksuja ei voitu nostaa nykytasolle oikeudenmukaisuussyistä.

- Esimerkiksi sotaveteraanisukupolville haluttiin maksaa eläkettä. Vaikka vanhemmat ikäluokat ovat saaneet suhteellisesti paremman tuoton maksuilleen, niin siihenkin on perusteita, koska heillä on ollut muuten ehkä vaikea elämä ja he eivät ole saaneet koulutusta ja kaikkea muuta niin paljon.

Kianderin mukaan nuoremmatkin ikäluokat saavat " ihan kohtuullisen " tuoton maksamilleen eläkemaksuille, mutta ei ollenkaan niin hyvää tuottoa kuin vanhemmat sukupolvet.

- 60-luvulla syntyneiden kohdalla tilanne alkaa muuttua eli mitä myöhemmin on syntynyt, sitä pienemmän tuoton saa eläkemaksuilleen. Me uskomme, että maksutaso pysyy tällä tasolla aika pitkään eli tällä hetkelläkin syntyvät ovat suurin piirtein samassa tilanteessa kuin 70-luvulla syntyneet.

Kuten Holmström huomautti, Suomessa tänä vuonna perittävä työeläkemaksu on keskimäärin 24,4 prosenttia. Ruotsissa vanhuuseläke on maksuperusteinen, ja maksu on kiinteä 18,5 prosenttia. Kiander katsoo, etteivät luvut ole vertailukelpoisia.

- Ruotsissa työkyvyttömyysrahat tulevat sikäläisestä Kelasta ja Suomessa eläkeyhtiöstä. Toisin kuin meillä, Ruotsin työeläkkeeseen ei sisälly työkyvyttömyysosaa.