Tästä on kyse 600 000 suomalaista kokee sairauden tai vamman vaikeuttavan työn saantia tai siinä jaksamista.

55 prosentilla työikäisistä suomalaisista on ainakin yksi pitkäaikaissairaus tai vamma

Sosiaali- ja terveysministeriö kouluttaa työkykykoordinaattoreita, jotka auttavat osatyökykyisiä pysymään työelämässä.

Yhtenä työkykykoordinaattorien tehtävänä on antaa työnantajille tietoa osatyökykyisyydestä.

KajaaniMonelle ajatus perinteisestä työviikosta kahdeksan tunnin päivineen tuntuu kaukaiselta ajatukselta. Työelämä voi olla mahdotonta, jos täyden työviikon ja työttömyyden välille ei tarjota vaihtoehtoja.

Kajaanilainen Susanna Väisänen on yksi osatyökykyisistä. Hänellä on elämässä haasteita, joiden vuoksi hän tarvitsee tukea arjessaan. Perinteinen kahdeksasta neljään tehtävä työ olisi liian raskasta, kun muut asiat vievät voimavaroja.

Tällä hetkellä Väisänen opiskelee kodinhuoltajaksi ammattiopisto Luovilla. Hän näkee työssäoppimisen tärkeänä linkkinä työelämään ja mahdollisuutena saada töitä. Hänelle työssäoppimisessa tärkeää on ollut joustavuus ja hän toivoo sitä myös työelämään. Samaa toivoo moni muukin osatyökykyinen.

– Onhan kahdeksan tuntia aika paljon, kun meillä on koulussa kuusi tuntia. Viimeksi olen vetänyt kahdeksan tuntia kymmenen vuotta sitten, Väisänen selittää.

Susanna Väisänen kaipaa työelämältä joustavuutta. Lucas Holm / Yle

Melkein jokainen ihminen on jossain vaiheessa elämää osatyökykyinen. Rasitusvamma, jalan murtuminen tai esimerkiksi masennus voivat olla syitä, miksi työntekijä ei pysty tekemään työtä ilman, että sitä muokataan hänelle sopivaksi.

Jos osatyökykyisyys jatkuu pitkään, apua työntekoon voi saada esimerkiksi työkykykoordinaattorilta. Työkykykoordinaattorin tehtävänä on varmistaa, että ihminen ei jää kokonaan työelämän ulkopuolelle työkyvyn alenemisen vuoksi. Hän voi auttaa työn mukauttamisessa, sopivien palveluiden etsinnässä ja etuuksien hakemisessa.

Syillä ei ole niinkään merkitystä vaan sillä, miten päästään eteenpäin. Katariina Hentilä

Sosiaali- ja terveysministeriö on kouluttanut työkykykoordinaattoreita ympäri Suomea. Tällä hetkellä heitä on noin kolmesataa. Ammattilaisia tarvitaan, sillä 55 prosentilla (siirryt toiseen palveluun) työikäisistä suomalaisista on ainakin yksi pitkäaikaissairaus tai vamma ja 600 000 suomalaista kokee sairauden tai vamman vaikeuttavan työntekoa. (Vates-säätiö sr)

Töitä halutaan tehdä joustavammaksi, sillä ennenaikainen eläköityminen tulee kunnille kalliiksi ja samalla menetetään kokenutta työpanosta.

Katse eteenpäin

Katariina Hentilä on Kainuusta valmistunut työkykykoordinaattori. Hän auttaa osatyökykyisiä ihmisiä Klubitalo Tönärillä Kajaanissa. Hentilän mukaan on tärkeää etsiä ratkaisuja työntekijöille keskittymällä siihen, mikä toimii.

– Ei keskitytä siihen, mitä on tapahtunut ja kuka on syyllinen. Syillä ei ole niinkään merkitystä vaan sillä, miten päästään eteenpäin.

Katariina Hentilä on yksi Kajaaniin valmistuneista työkykykoordinaattoreista. Lucas Holm / Yle

Hentilä auttaa ihmisiä löytämään omat vahvuutensa. Usein ne löydetään keskustelemalla: ammattilainen auttaa kiinnittämään huomiota onnistumisiin ja viemään asiakkaan ajatuksia pidemmälle. Välillä haasteena voi olla asiakkaiden vaatimattomuus.

– Se tuntuu liittyvän suomalaisuuteen. Monesti asiakas sanoo, ettei oikein osaa mitään tai en ole hyvä missään. Mutta kyllä kaikista ihmisistä on kaivettu onnistumisia, Hentilä kertoo.

Työnantajille tietoa osatyökykyisyydestä

Osatyökykyinen voi tehdä töitä, kun sen sisältö ja määrä räätälöidään henkilökohtaisten tarpeiden mukaan. Hentilän mukaan moni kokee raskaana osatyökykyisyydestä johtuvan työttömyyden.

–Suurimmalla osalla on toive ja tunne, että pitäisi kantaa kortensa kekoon yhteiskunnan eteen. He haluavat töihin. Hyvin harvoin olen törmännyt vapaaehtoisesti laakereilleen jäämistä.

Klubitalo Tönärillä on monenlaista tekemistä osatyökykyisille. Lucas Holm / Yle

Yhtenä työkykykoordinaattorien tehtävistä on kertoa osatyökykyisyydestä yrityksille, jotta työkykyisyyttä ei nähtäisi mustavalkoisesti. Hentilä arvelee, että osatyökykyisten palkkaaminen voi olla yrityksille imagokysymys ja yritykset haluavat tehdä osansa. Osa työnantajista on vastaanottavaisia, mutta palkkausta vaikeuttavat tulostavoitteet.

– Toki siellä on kovat paineet, että täytyy saada rahoille vastinetta. Ei voi ottaa töihin, jos siitä tulee enemmän kustannuksia yritykselle kuin ilman palkkaamista, Hentilä kertoo.