Mistä on kyse? Taloustutkimus kysyi Ylen toimeksiannosta espoolaisilta, helsinkiläisiltä ja vantaalaisilta, kannattavatko vai vastustavatko he Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan liittämistä yhdeksi kaupungiksi.

Kysymykseen vastasi 905 espoolaista, 703 helsinkiläistä ja 900 vantaalaista.

Tulokset jakautuivat: Lähes puolet helsinkiläisistä ja vantaalaisista kannattaa yhtä suurta kaupunkia. Espoolaisista taas yli puolet vastustaa ajatusta.

Kysely tehtiin 12.–22. joulukuuta. Virhemarginaali on Espoon ja Vantaan osalta noin kolme prosenttiyksikköä suuntaansa, Helsingin osalta kolme ja puoli.

Ajatus yhdestä yli miljoonan asukkaan kaupungista jakaa pääkaupunkiseudun kolme suurta kuntaa kahdeksi eri leiriksi.

Ylen Taloustutkimuksella teettämän kyselyn mukaan yli puolet – yhteensä 54 prosenttia – espoolaisista vastustaa ajatusta siitä, että Espoo, Helsinki, Kauniainen ja Vantaa liitettäisiin yhdeksi isoksi kaupungiksi. Yhtä miljoonakaupunkia kannattaa vain noin 30 prosenttia espoolaisista.

Sen sijaan Helsingissä ja Vantaalla asetelma on päinvastainen: niissä miljoonakaupungin kannattajia on enemmän kuin vastustajia.

Yhdistymistä kannattaa liki puolet helsinkiläisistä (noin 47 prosenttia) ja vantaalaisista (46 prosenttia). Liitoksen torppaa noin joka kolmas, helsinkiläisistä 31 prosenttia ja Vantaalla asuvista 36.

Lähde: Yle Uutiset / Taloustutkimus, 12.–22.12.2016. Ilkka Kemppinen / Yle

Miljoonan asukkaan "jätti-Helsinkiä" on väläytelty julkisuudessa aina silloin tällöin – esimerkiksi loppuvuodesta 2014, jolloin esitettiin Helsingin, Espoon, Vantaan, Sipoon, Kauniaisten ja Tuusulan eteläosan yhdistämistä yhdeksi kaupungiksi. Silloinen kuntaministeri, kokoomuksen Paula Risikko kiirehti kuitenkin linjaamaan, ettei iso kuntaliitos toteutuisi ainakaan silloisella hallituskaudella.

"Tulos on jossain määrin odotettu"

Tällä kertaa kysymys kuntaliitoksesta esitettiin Ylen teettämien puoluekannatuskyselyjen yhteydessä. Tuoreet, joulukuussa toteutetut kyselyt koskivat kevään kuntavaaleja, ja ne kattoivat koko pääkaupunkiseudun: niin Helsingin kuin Espoon ja Vantaan.

Kyselyn tulokset eivät yllätä tutkijaa – eivätkä myöskään Espoon ja Helsingin kaupunginjohtajia.

– Tulos on jossain määrin odotettu, kommentoi aluesuunnittelun ja -politiikan professori Sami Moisio Helsingin yliopistosta. Hän jatkaa:

– Tuleva maakuntauudistus on voinut tehdä kysymyksestä hämmentävän: ei ole vielä selvää, mikä tulee olemaan uusien maakuntien ja kuntien välinen suhde. Tämä asia on vielä hahmottumaton.

Moisio arvioi, että vastauksissa näkyvät myös kaupunkien viralliset kannat liitokseen.

Espoossa valtuusto on ollut lähes yksimielinen siitä, että kaupunki pärjää parhaiten omillaan, sanoo Espoon kaupunginjohtaja Jukka Mäkelä.

– Itsekin ajattelen sillä tavalla, että kuntaliitokset eivät auta niissä tavoitteissa mitä meillä on asukkaiden palveluiden järjestämisessä ja tämän seudun elinvoiman ylläpitämisessä.

Helsingin kaupunginjohtaja Jussi Pajunen on toista mieltä.

– Kuntaliitoksesta on keskusteltu varmaan maailman sivu, mutta varsinkin kymmenen viime vuoden aikana moneen kertaan. Itse olen ollut sillä kannalla, että olisi järkevää, että yhdessä kaupungissa olisi vain yksi kunta: kaupungit kannattaisi yhdistää, koska olemme samassa kaupunkirakenteessa.

Mitä iäkkäämpi, sen avoimempi liitokselle

Helsinkiläisten ja vantaalaisten osalta kyselyssä ilmeni, että mitä vanhempi vastaaja oli, sitä todennäköisemmin hän kannatti ajatusta yhdestä jättikunnasta. Nuorissa ikäryhmissä vastaukset jakautuivat tasaisemmin.

– Taustalla voi olla esimerkiksi se, että mitä enemmän on ikää, sitä enemmän vastaaja tuntee kaupunkirakenteen kehityksen ja sen, että koko pääkaupunkiseutu lähtee yhteisistä juurista. Silloin kun ymmärtää tämän yhteisen kehitystarinan, ymmärtää myös, että on järkevää toteuttaa hallinnollisesti yksi kaupunki, Pajunen arvelee.

Helsingistä Espoon kautta Kirkkonummelle kulkeva Länsiväylä. AOP

Espoossa ikä ei vaikuttanut vastauksiin.

– Kaikissa pääkaupunkiseudun kaupunkien yhdistämistä koskevissa puheissa on asukas- ja asiakaslähtöisyys ollut yhtä kaukana kuin nyt nykyisessä sote- ja maakuntauudistuksessa. Asioita tarkastellaan hallinnon näkövinkkelistä. Se ei tuota niitä tuloksia mitä asukkaat tarvitsevat, Mäkelä sanoo.

"Pidän kysymystä toissijaisena"

Kuntaliitoksesta ei ole käyty julkisuudessa keskustelua vähään aikaan.

Helsingin Jussi Pajunen uskoo, että aihe nousee yhdeksi teemaksi tämänkinkertaisissa kuntavaaleissa, Espoon Jukka Mäkelän mielestä hallinnollisia selvityksiä on teetetty riittävästi eikä uusia selvityksiä kannata käynnistää.

Millainen on tutkijan kanta?

– Tällä hetkellä pidän tätä kysymystä jonkin verran toissijaisena, professori Sami Moisio vastaa.

– Tärkeämpi kysymys on, mikä tulee olemaan uusien maakuntien ja kuntien välinen suhde – ja voidaanko pääkaupunkiseudulle löytää jokin sellainen erillisratkaisu, joka ei perustuisi selvästi rajattuihin aluekokonaisuuksiin vaan enemmänkin joustaviin yhteistyömuotoihin.

Kyselyyn on vastannut 905 espoolaista, 703 helsinkiläistä ja 900 vantaalaista. Espoon ja Vantaan osalta virhemarginaali on noin kolme prosenttiyksikköä suuntaansa, Helsingin osalta kolme ja puoli.

Taloustutkimuksen toimitusjohtaja Jari Pajunen pitää kyselyn tuloksia uskottavina, vaikka helsinkiläisvastaajia on vähemmän kuin espoolaisia ja vantaalaisia: ero kannattajien ja vastustajien välillä on pääkaupungissakin niin suuri, hän perustelee.