Kymmenet terveydenhuollon ammattilaiset menettävät ammattioikeutensa vuosittain. Viime vuonna Valvira teki noin 70 päätöstä, joissa sosiaali- ja terveydenhuollossa toimivalta henkilöltä poistettiin tai kiellettiin oikeus harjoittaa ammattia tai häntä kiellettiin käyttämästä ammattinimikettä.

Valviran Ylelle toimittamista tilastoista ilmenee, että lukumäärällisesti selvästi eniten viedään oikeuksia hoitajilta ja toiseksi eniten lääkäreiltä. Lisäksi viime vuosien tilastoissa näkyy muun muassa hammaslääkäreitä, farmaseutteja, psykologeja ja psykoterapeutteja.

– Vaikka tapauksia on vuosittain useita kymmeniä, ammattihenkilöstön kokonaismäärään suhteutettuna määrä ei ole kovin suuri, lakimies Mervi Kärkkäinen Valvirasta rauhoittelee.

Ammattioikeuksia voidaan myös rajoittaa. Ammattioikeuksien poistaminen tai rajoittaminen on erittäin järeä keino, johon ei ryhdytä heppoisin perustein ja jota ennen on tehty jo paljon selvitystyötä.

– Se tarkoittaa, että on toiminnallaan vakavalla tavalla joko vaarantanut tai uhkaa vaarantaa potilaidensa turvallisuutta, kertoo terveydenhuollon valvontaosaston johtaja Tarja Holi Valvirasta.

Holin mukaan ikävimpiä tapauksia ovat sellaiset, joissa henkilö itse ei ymmärrä, että aiheuttaa riskin potilaiden turvallisuudelle.

– Silloin siihen on hyvin nopeasti puututtava.

"Tilanne on parantunut"

Ammattioikeuksien menettämistä koskevat luvut ovat olleet jo useita vuosia noin 70–90 välillä, mutta suunta on ollut viime vuosina laskeva.

– Tilanne on huomattavasti parantunut viime vuosina. Tietysti jokainen tapaus on huolestuttava, sanoo valvontaosaston johtaja Tarja Holi.

Terveydenhuollon ammattilaisia koskevat ammattioikeuksien poistot, kiellot ja ammattinimikkeen käytön kiellot vuosina 2011–2017. Vuoden 2016 keväästä lähtien luvuissa ovat mukana myös sosiaalihuollon ammattilaiset. Muutoksella ei ole kuitenkaan suurta vaikutusta vertailukelpoisuuteen, sillä pelkästään sosiaalihuollossa työskentelevien henkilöiden tapaukset ovat toistaiseksi olleet yksittäisiä. Vuoden 2017 osalta kyseessä ovat alustavat tiedot syyskuun alkuun mennessä. Yle Uutisgrafiikka

Tänä vuonna oikeudet on alustavien tietojen mukaan syyskuun alkuun mennessä menettänyt noin 40 henkilöä. Heistä yli puolet on lähihoitajia. Seuraavaksi eniten oikeuksia on poistettu sairaanhoitajilta (8) ja lääkäreiltä (4).

Valvirassa arvioidaan, että määrän laskuun on vaikuttanut se, että työpaikoilla puututaan ongelmiin aiempaa varhaisemmassa vaiheessa. Tähän myös Valvira on kehottanut.

– Epäasianmukaiseen toimintaan ja mahdollisiin päihdehäiriöihin pitää puuttua hyvin varhain, jotta asia ei pääse pahenemaan, Holi huomauttaa.

Tilanteesta ilmoitetaan Valviralle vasta, kun työnantajan omat keinot eivät enää riitä potilasturvaliisuuden varmistamiseksi.

Myös ammattioikeuksien rajoittaminen on vähentynyt viime vuosina. Ammattioikeuksien rajoituksia tehtiin viime vuonna 45, joista enemmistö koski lääkäreitä.

Lääkäreille on tavallisempaa, että oikeuksia rajoitetaan kuin että niitä poistetaan.

– Lääkärillä voidaan esimerkiksi asettaa kielto määrätä pääasiassa keskushermostoon vaikuttavia lääkkeitä ja huumausaineita, Valviran lakimies Mervi Kärkkäinen selventää.

Taustalla useimmiten päihteet

Useimmiten Valvira joutuu kajoamaan ammattioikeuksiin henkilön päihdeongelman takia. Viime vuonna näin oli lähes puolessa tapauksista.

– Hyvin tavallinen on sellainen tapaus, jossa ammattihenkilöllä on päihderiippuvuus, yleensä sekapäihderiippuvuus. Jos on lääkäri, hän usein kirjoittaa itselleen epäasianmukaisesti lääkkeitä. Jos on hoitaja, hän usein varastaa työpaikaltaan lääkkeitä eikä ole ohjautunut hoitoon, kuvailee Holi tyypillistä tilannetta.

Kärkkäinen kertoo, että usein päihdeongelma havaitaan työpaikalla. Siellä huomataan esimerkiksi, ettei henkilö ole työkuntoinen tai että lääkkeitä alkaa hävitä.

Hän huomauttaa, että usein päihdeongelma liittyy oikeuksien menettämiseen tai rajoittamiseen tavalla tai toisella, vaikkei se olisikaan suora syy.

Ammattioikeuksien menettämisen ja rajoittamisen syyt sosiaali- ja terveydenhuollossa vuonna 2016. Yle Uutisgrafiikka

Myös muu terveydentila kuten muistisairaus, epäasianmukainen toiminta tai riittämätön ammattitaito voivat olla syynä oikeuksiin puuttumisille. Silloin esimerkiksi kliininen osaaminen ei ole vaaditulla tasolla, lääkkeitä määrätään epäasianmukaisesti tai käytetään kyseenalaisia hoitoja potilasturvallisuutta vaarantaen.

– Myös potilasasiakirjat voivat olla hyvin puutteellisia, Kärkkäinen sanoo.

Ilmoitus voi tulla myös poliisilta

Onko kyseessä vain jäävuoren huippu? Jääkö tapauksia piiloon? Valviran Kärkkäinen uskoo, että tapaukset tulevat esille.

– Mehän emme voi olla työpaikoilla valvomassa. Ensisijainen vastuu potilasturvallisuudesta on työnantajilla. Saamme paljon ilmoituksia työantajilta, joten uskon ja luotan siihen, että työpaikoilla nämä asiat otetaan vakavasti.

Työnantajien lisäksi ilmoituksia tulee muualtakin, esimerkiksi henkilön työkavereilta, poliisilta, apteekilta ja potilailta.

– Jos on esimerkiksi päihdeongelmasta kärsivä henkilö, ilmoitus saattaa tulla hänen hoitopaikastaan.

Apteekissa taas saatetaan ihmetellä lääkärin määräämiä reseptejä tai poliisi voi tehdä ilmoituksen tutkiessaan rikosepäilyä.

– Jos taas ilmoitus tulee potilaalta, hän saattaa esimerkiksi epäillä henkilön työkuntoa tai lääkemääräysten asianmukaisuutta, Kärkkäinen kertoo.

Oikeutensa menettänyt voi hakea niitä takaisin milloin tahansa. Hänen on kuitenkin kyettävä osoittamaan, että oikeuksien menettämiseen johtanut syy on poistunut.