Jos maailmantalouden alasuuntaiset riskit toteutuvat, Suomelta puuttuu finanssipolitiikan liikkumavara.

”Kansainvälisen talouden epävarmuuksien lisääntymisen takia on silti mahdollista, että vienti ei vieläkään ala elpyä”, kerrotaan Suomen Pankin joulukuussa ilmestyneessä Euro&talous -julkaisussa.

– Ehkä sellaiseen ei ihan suoraan ole varauduttu Suomessa. Talouspolitiikassa ei ole mahdollisuuksia reagoida. Finanssipolitiikassa on aika vähän liikkumavaraa, Juha Kilponen sanoo Verkkouutisille.

Ennustettua heikompi talouskehitys edellyttäisi Kilposen mukaan, että Suomessa menoja leikattaisiin lisää tai julkista taloutta yritettäisiin sopeuttaa kiristämällä verotuksella.

– Suomi on pitkään ollut taantumassa ja sopeuttamista on tehty hitaasti, niin se liikkumavara on aika lailla mennyt, Kilponen sanoo.

”Suomen vientinäkymiä varjostaa globaalien riskien kasvu. Pakolaiskysymys ja turvallisuustilanteen heikkeneminen terroritekojen myötä ovat lisänneet epävarmuutta Euroopassa. Lisäksi nousevissa talouksissa kasvunäkymät ovat edelleen huonontuneet. Erityisesti riski Kiinan taloustilanteen heikkenemisestä on suurentunut. Euroalueen kasvu saattaakin olla hidastumassa ennen kuin se on edes päässyt kunnolla vauhtiin”, Suomen Pankin Euro&talous -julkaisussa todetaan.

Suomen Pankki on laskenut perusennusteelle myös vaihtoehtoislaskelman sillä oletuksella, että vienti ei kasvaisi lainkaan. Näin kävisi esimerkiksi silloin, jos Suomen kustannuskilpailukyky ei kohenisi eikä maailmantaloudesta tulisi vetoapua.

Perusennusteen mukaan talouskasvu olisi tänä vuonna 0,7 prosenttia, vuonna 2017 1,0 prosenttia, vuonna 2018 1,3 prosenttia ja vuonna 2019 1,2 prosenttia. Vaihtoehtoislaskelmassa kasvu jäisi tänä ja ensi vuonna 0,4 prosenttiin. Vuosina 2018 ja 2019 kasvu jäisi jälkeen perusennusteesta jo yli prosenttiyksikön. Vaihtoehtoislaskelmassa vuoden 2018 kasvu olisi 0,3 prosenttia ja vuoden 2019 kasvu 0,4 prosenttia.

Vaihtoehtoislaskelmassa Suomen julkisen talouden alijäämä pysyisi yli kolmessa prosentissa eli yli Euroopan unionin salliman rajan. Velkasuhde kasvaisi vuoteen 2019 mennessä 73,7 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Toisaalta, julkisen velan bkt-suhde kasvaa perusennusteessakin 71,1 prosenttiin vuoteen 2019 mennessä, eli Suomen Pankin mukaan hallitus epäonnistuu velkaantumisen taittamistavoitteessa joka tapauksessa.

– Se, että sopeuttamista pitkitetään edelleen tulevaisuuteen, ei ole Suomen kannalta hyvä, koska julkisen talouden paineet kasvavat entisestään, kun väestö ikääntyy, Kilponen huomauttaa.

”Mikäli Suomen kansainvälinen kilpailukyky säilyy nykyisen kaltaisena tai heikkenee entisestään, on mahdollista, että vientiä ei saada lähivuosina kasvatettua toivotusti ja kuilu viennin ja vientimarkkinoiden kasvun välillä syvenee. Tällaisella kehityksellä olisi hyvin vahingolliset vaikutukset talouskasvuun ja julkiseen talouteen jo suhteellisen lyhyellä aikavälillä”, Euro&talous -julkaisu kiteyttää.