Valtava rahanpesuvirta, lahjuksia ja skandaaleita, horjuvia ja suljettuja pankkeja, Korea-pakotteiden kiertoa, Vladimir Putinin tyttärien tilejä, pidätetty keskuspankin pääjohtaja.

Mitä ihmettä tapahtuu Latvian pankkimaailmassa?

Latvian hallitukset ovat 1990-luvun alusta asti selittäneet, että maasta tulee pieni Sveitsi tai Hongkong, idän ja lännen välinen finanssikeskus. Piskuisen Latvian kautta kulki hiljattain vielä noin prosentti maailman dollarivirroista.

Jo kauan on tiedetty, että joukko maan pankkeja on sekaantunut rahanpesuun.

Pelkästään pankkien suuri määrä herättää ihmetystä. Yhdessä vaiheessa Latviassa toimi peräti 61 liikepankkia.

Jotkut kaatuivat, jotkut suuret valtio joutui pelastamaan kalliisti. Vielä nytkin toistakymmentä pankkia erikoistuu ulkomaalaisten, lähinnä venäläisten palvelemiseen.

Esimerkiksi Moldovan valtiolta varastettu lähes miljardin dollarin summa vietiin Venäjältä latvialaispankkien kautta. Pankkeja on epäilty myös Pohjois-Korean aseohjelman auttamisesta.

Helmikuussa Yhdysvallat sai tarpeekseen ja nimesi rahanpesun ”turvallisuusuhkaksi ei vain Latvialle vaan koko Natolle”.

Talousrikosten torjuntayksikkö FinCEN katsoi, että 90 prosenttia Latvian kolmanneksi suurimman pankin ABLV:n asiakkaista kuului riskiryhmään.

Jo vuonna 2016 tämä pankki oli saanut Latvian historian suurimmat sakot rahanpesun estämisen laiminlyömisestä.

Torjuntayksikkö totesi, että ABLV on tehnyt ”rahanpesusta liiketoimintansa peruskiven”, kosii veroparatiisiyhtiöitä, korruptoi viranomaisia ja auttaa Pohjois-Koreaa ja terrorismia.

ABVL:n yhteys dollarimarkkinoihin katkaistiin. Muutamassa päivässä pankista nostettiin yli 600 miljoonaa dollaria, sitten se ilmoitti lopettavansa toimintansa.

Varsinainen paukku tuli heti perään.

Vuodesta 2001 Latvian keskuspankin pääjohtajana toiminut Ilmārs Rimšēvičs pidätettiin epäiltynä ”vähintään sadantuhannen euron suuruisen lahjuksen vaatimisesta ja ottamisesta”.

Lahjoja oli ilmeisesti venäläissyntyinen pankkiiri, jonka aiemmin suljetun pankin väitetään pesseen miljardeja.

Kaksi päivää pidätyksestä Rimšēvičs pääsi vapaalle jalalle sadantuhannen euron takuita vastaan, mutta hän ei saa poistua maasta eikä hoitaa pääjohtajan tehtäviä.

Latvian presidentti ja parlamentti edellyttivät Rimšēvičsin eroavan, mutta hän kieltäytyy jättämästä virkaansa, vakuuttaa syyttömyyttään ja uhkaa valittaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.

Puolustusministeriön ensireaktion mukaan kyseessä saattoi olla ulkopuolelta masinoitu Latvian mustamaalamiskampanja. Latvian suojelupoliisi oli eri mieltä.

Rimšēvičs joutui käymään korruption vastustamisvirastossa antamassa ääninäytteen. Viranomaiset ovat ilmeisesti kuunnelleet hänen puhelintaan jo parin vuoden ajan.

Syytetty itse selittää, että joitakin ärsyttää hänen ponteva kulissien takainen toimintansa pankkien panemiseksi järjestykseen.

Miksi pankkimaailmassa sitten yhä on niin paljon rikollisuutta? Koska hän on ”vain” keskuspankin pääjohtaja eikä hänellä ole virallisia valtuuksia toimia, hän vastaa.

Hän on kuulemma valmis ”edelleen auttamaan” ja myös edustamaan Latviaa Euroopan keskuspankissa.

On paljastunut, että Rimšēvičs on tehnyt lomamatkoja Venäjälle, missä hän on tavannut erikoisia tyyppejä kuten tunnetun asetehtailijan.

Selitys: hän on kuulemma osunut sattumalta samaan loma-asuntoon tietämättä, keitä pöytäseurueeseen kuului.

Skandaali on itsenäisen Latvian pahimpia. Hallituksen oli melkein pakko tehdä jotain – tai ainakin luvata.

Māris Kučinskisin hallitus sitoutui korruption vastustamiseen ja ilmoitti, että puolessatoista vuodessa pyritään vähentämään ulkomailla asuvien osuus Latvian pankkien pääomasta ja rahaliikenteestä 40 prosentista 20 prosenttiin.

Se ei riittänyt. Terrorismin rahoittamisen torjuntaviraston edustaja saapui Yhdysvalloista Riikaan ilmoittamaan, että Yhdysvallat edellyttää ulkomaisten talletusten supistamista viiteen prosenttiin – ja aikaa olisi vain kaksi kuukautta.

Latvian finanssivalvonta FKTK taipui tähän.

Se myönsi, että tähän asti Latvia on onnistunut pysäyttämään vain pienen murto-osan Venäjältä virtaavista kymmenistä miljardeista.

Samalla Latvian finanssivalvonta ilmoitti aloittavansa tutkimukset presidentti Vladimir Putinin tyttärien väitetyistä salaisista tileistä latvialaisissa pankeissa.

Jotkut pankit ovat jo muuttaneet toimintansa perusvaluutan dollareista euroiksi eivätkä toivo enää veroparatiisifirmoja asiakkaikseen.

Yksi suuri pankki on blokeerannut pöytälaatikkotilit; ne avataan vasta, kun oikeat omistajat ilmoitetaan.

Noin 70 ulkomaalaista, jotka sijoittivat rahaa ABVL-pankkiin saadakseen oleskeluluvan Latviassa, joutunevat poistumaan nykyisten lupien umpeuduttua.

Se on ennenkuulumatonta maassa, joka on tehnyt kaikkensa houkutellakseen ”sijoittajia” idästä.

Latvian kansallinen parlamentti Saeima valmistelee lakia, joka rajoittaa valtionpankin pääjohtajan virkakausien pituutta ja lukumäärää sekä helpottaa hänen erottamistaan.

Varmalta näyttää, ettei Latvia enää pyri pieneksi Sveitsiksi. Joidenkin tarkkailijoiden mielestä Euroopan rahanpesukeskukseksi voisi Latvian jälkeen tulla Tšekki.