Nigerialaisella Anifat Oladipupolla on suunnitelma. Hän kutsuu sitä kartaksi.

Kämmensyrjä järjestää näkymättömät etapit pöydälle, kun Oladipupo luettelee: insinöörin paperit Ibadanin teknillisestä korkeakoulusta, kandidaatin tutkinto Tallinnasta, opiskelupaikka Suomesta, koulutuksen huippumaasta.

Ne hän on jo saavuttanut.

Maisteriohjelma kestää vielä muutaman vuoden, Oladipupo opiskelee muutosjohtamista Tampereen yliopistossa. Sen jälkeen olisi kiva löytää töitä Suomesta.

Takaisin Nigeriaan ei ole kiire. Siellä ei Oladipupon mielestä kannata yrittää mitään, ennen kuin itsellä menee tarpeeksi hyvin.

Niin ajattelevat miljoonat muutkin nigerialaiset.

Maan hallinto on arvioinut, että ulkomailla asuvia nigerialaisia olisi jopa 17 miljoonaa.

”Kaikki sen tietävät, miksi nigerialaiset lähtevät ulkomaille”, Oladipupo sanoo.

Vuoden 2017 alusta laskien Välimeren yli Eurooppaan on pyrkinyt 18 500 nigerialaista.

Kuukaudesta toiseen, koko vuoden 2017 ja 2018 alkupuolen, Nigeria on ollut Välimeren ylittäjien toiseksi yleisin lähtömaa.

Yleisin on ollut Syyria. Tammikuun 2017 jälkeen sieltä on lähtenyt vaaralliselle matkalle vain vähän enemmän ihmisiä kuin Nigeriasta, 19 000.

Mutta toisin kuin Syyria, Nigeria ei ole sota- tai hätätilassa.

Muihin Afrikan maihin verrattuna sillä menee oikeastaan aika hyvin.

Nigeria on maanosan suurin talous. Sillä on Afrikan suurin maataloustuotanto, palvelusektori ja elokuvateollisuus.

Maaperästä kaivetaan kivihiiltä, kultaa, rautaa, uraania. Start up -yritykset kukoistavat.

Maan raakaöljyvarat tuottavat neljänneksen maan bruttokansantuotteesta ja 80 prosenttia vientituloista.

Video: Nigerian Afrobeat-skenellä menee hyvin. Lähde: SeyiShayVevo / Youtube.

Silti maasta halutaan pois.

”Matkustamme paljon, emmekä vain huvin vuoksi”, Anifat Oladipupo sanoo.

”Tutkimme, miten asioita tehdään muualla, millaisia muut maat ovat.”

Hänen veljensä opiskelevat Englannissa. Nuorten toiveikkaiden keskuudessa myös Ranska on suosittu, ja Yhdysvallat.

Suomesta Oladipupo ei ollut koskaan kuullutkaan, ennen kuin törmäsi siihen koulutehtävään liittyvässä artikkelissa. Opettaja tiesi, että Suomessa on korkealaatuinen opetus ja kylmä.

Oladipupo luki lisää. Ja luki ja luki.

”Suomi vaikutti vielä paremmalta kuin maat, joiden uskomme olevan parhaita. Halusin osaksi suomalaista järjestelmää. Olen hyvin onnekas, kun pääsin tänne.”

Nyt hän lukee taas. Suomi ei ole laiskoille.

”Täällä täytyy lukea ja kirjoittaa, tehdä kovasti töitä. Suomi kasvattaa ihmisiä ajattelemaan itse ja olemaan kriittisiä. Ajattelutapani on muuttunut niin paljon, että ystäväni ihmettelevät, kuka olen.”

Toiset lähtevät opiskelemaan maailman parhaisiin yliopistoihin.

Toiset yrittävät Eurooppaan salakuljettajien kyydissä ja päätyvät paremman elämän toivossa Libyaan, vankileirille ja myytäväksi.

Polku riippuu siitä, mihin on varaa. Siirtolaisten välillä on valtavat tuloerot, koska Nigeriassa on valtavat tuloerot.

Vaikka maa on suhteellisen rikas, varallisuus on keskittynyt harvoille. Vähintään 86 miljoonaa ihmistä Nigerian 182 miljoonasta asukkaasta elää köyhyydessä.

Samat ihmiset käyttävät poliittista ja taloudellista valtaa. Poliitikot juoksuttavat valtion rahaa omiin ja ystäviensä bisneksiin, jotka nauttivat mielivaltaisista verohelpotuksista.

Taloudelliset ongelmat ja kouluttautumattomuus kasautuvat etenkin naisille. 75 prosenttia kaikkein köyhimmistä naisista ei ole käynyt lainkaan koulua.

Maan koillisosassa ääri-islamistinen terrorijärjestö Boko Haram ajaa alueelle sharia-lakia aseellisilla hyökkäyksillä ja satojen koululaisten kaappauksilla.

Järjestö on repinyt miljoonat ihmiset juuriltaan. He ovat paenneet konfliktia muualle Nigeriaan ja naapurimaihin, Kameruniin, Nigeriin ja Tsadiin.

Yli 8,5 miljoonaa ihmistä Bornon, Adamawan ja Yoben kaupungeissa tarvitsee humanitaarista apua.

Keväällä 2017 Nigerian hallinto esitteli uuden, entistä tiukemman maahanmuutto-ohjelman: lisää rajavalvontaa ja maahantulijoista entistä kattavampi rekisteri.

Ohjelman tärkein sisältö liittyi kuitenkin niihin, jotka haluavat rajan yli pois Nigeriasta.

Aiemmin laittomasta maastamuutosta on rangaistu noin euron kokoisella sakolla. Jatkossa sakko on lähes 3 000 euroa.

Epäilyttävän matkustajan saa pysäyttää. Vakavat rajanylitysrikokset tietävät vankeusrangaistusta.

Nigeria on kamppaillut maastamuuton kanssa pitkään. Satoja maan kansalaisia kuolee vuosittain vaarallisella matkalla Eurooppaan. Perillä jopa 10 000 nigerialaista naista on pakotettu prostituutioon.

Maan maine kärsii synkistä luvuista, joten presidentti Muhammadu Buhari on määrännyt hallinnon pohtimaan, miten salakuljettajat ja ihmiskauppiaat saadaan kuriin.

Buharin toimet eivät välttämättä johda suuriin muutoksiin. Presidentin lupauksilla on ollut tapana tyssätä poliittisen tahdon puutteeseen.

”Meiltä puuttuu hallinto. Kaikilta alueilta”, Oladipupo sanoo.

Hän ei käy iltaisin Facebookissa. Päivitykset kotimaasta turhauttavat niin paljon, että uni ei tule.

”Suurin ongelma on korruptio. Ajatellaan, että poliitikot työskentelevät itsensä ja perheensä, eivät kaikkien parhaaksi.”

Moni Oladipupon tutuista syyttää omista ja maansa ongelmista rikkinäistä järjestelmää. Se kyllästyttää häntä.

”Kuka on järjestelmä? Me olemme. Jos järjestelmässä on vika, meissä on vika. We have to check ourselves.”

Suomen Nigerian-suurlähettiläs Pirjo Suomela-Chowdhury on työskennellyt kolme ja puoli vuotta Nigerian pääkaupungissa, Abujassa.

Tähän mennessä suurin yllätys: vuoden 2015 presidentinvaalit sujuivat rauhallisesti.

Ennakkoon pelättiin laajoja levottomuuksia ja väkivaltaa. Osa jopa lähti maasta. Ruokaa ja vettä hankittiin varalta kotiin enemmän kuin tavallisesti.

Niitä ei tarvittu.

”Niin nigerialaiset kuin ulkomaiset tarkkailijatkin olivat äimistyneitä”, Suomela-Chowdhury sanoo.

Vaaleissa Muhammadu Buhari voitti edeltäjänsä, Goodluck Jonathanin.

Buharin piti korjata talouden ja politiikan ongelmat. Nyt alkukauden euforia on muuttunut realismiksi ja pettymykseksi.

”Silti on hyvä muistaa, että vaalit olivat merkittävä askel Nigerian demokratiakehityksessä ja tärkeä esimerkki myös alueen muille maille”, Suomela-Chowdhury sanoo.

Nyt Nigerian hallinto kuitenkin tutkii, sekaantuiko iso-britannialainen data-analytiikkayritys Cambridge Analytica vaalikamppailuun.

Tiedetään, että yritys harjoitteli operaatioitaan kehittyvissä, heikon demokratian maissa ennen länsimaisiin vaaleihin osallistumistaan.

Yrityksen epäillään toimineen istuvan presidentin hyväksi hakkeroitumalla Buharin tietokoneelle ja levittämällä tietoja hänen terveydentilastaan.

Cambridge Analytican uskotaan myös järjestäneen vaalien vastaisia tilaisuuksia, jotta Buharin kannattajat jättäisivät äänestämättä.

Yritys on myöntänyt, että se palkattiin edistämään Goodluck Jonathanin kamppanjaa, mutta kieltänyt hakkeroinnin Buharin tietoihin.

Seuraavista vaaleista puhutaan jo, vaikka niihin on vielä vuosi, Suomela-Chowdhury sanoo.

Jopa kirkoissa saarnaajat muistuttavat seurakuntalaisia hankkimaan vaaleissa tarvittavan äänestyskortin.

Maan hallintoa kritisoidaan äänekkäästi, sillä kansa ei ole nähnyt parannuksia, joita on kiihkeästi odottanut. Buhari lupasi pysäyttää korruption, mutta se ei ole talttunut.

Talous elpyy vuoden 2015 lopulla alkaneesta lamasta, mutta se ei näy tavallisten ihmisten elämässä.

”Rich keep riching”, Anifat Oladipupo toteaa. Rikkaat rikastuvat.

”Tarvitsemme muutoksen kaikkeen, megamuutoksen.”

Buharin ja muiden ”vanhojen miesten” lupaukset eivät riitä Oladipupolle. Hän haluaa nähdä Nigerian johdossa naisen.

Sukupuolten välillä ammottaa tasa-arvokuilu, mutta naisilla menee paremmin kuin ennen.

Oladipupon tuntemat naiset hakevat entistä vähemmän toimistotöitä ja perustavat entistä enemmän omia yrityksiä.

Nigerialaisen kirjailijan ja feministin, Chimamanda Ngozi Adichien esseetä Meidän kaikkien pitäisi olla feministejä on jaettu Suomessa ja Ruotsissa kaikille peruskoulunsa päättäville.

YK:n varapääsihteeri Amina Mohammed on nigerialainen.

Mo Abudu on ”Afrikan Oprah”, Afrikan ensimmäisen kansainvälisen viihdetuotantoyhtiön perustaja. Hän kertoo maailmalle tarinoita Afrikasta, jolla menee hyvin.

”Vaikka sukupuolten tasa-arvossa on vielä erittäin suuria haasteita, yhä uudelleen myös vaikutun nigerialaisten naisten itsevarmuudesta, esiintymiskyvystä ja rohkeudesta”, Suomela-Chowdhury sanoo.

Anifat Oladipupo ja hänen kaltaisensa ovat Nigerian salainen ase.

Oladipupo muutti Eurooppaan vuonna 2013. Sen jälkeen hän ei ole käynyt kotimaassaan. Kohta pitäisi, sillä opinnäytetyö liittyy Nigerian talouteen ja yrittämiseen.

Viiden, ehkä kymmenen vuoden päästä hän palaa pysyvästi, perustaa yrityksen ja alkaa ratkoa maan ongelmia. Siksi hän vaihtoi tekniikan alan kauppatieteisiin: Ongelmanratkaisu kiinnosti insinöörin töitä enemmän.

”Nigeria tarvitsee apua, mutta ei auta että valkoiset tulevat ulkomailta kertomaan mitä tehdä. Meidän ulkomailla opiskelevien nigerialaisten on tehtävä muutos”, Oladipupo sanoo.

”Tiedän että palaan, mutta en vielä. En voi mennä kotiin ennen kuin olen päässyt uralla tarpeeksi pitkälle, muuten ihmiset kuvittelevat että haluan vain rahaa.”

Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin ei lähdetä Nigeriasta pakolaisiksi, vaan taloudellisiksi siirtolaisiksi.

Pääkohdemaat ovat Iso-Britannia ja Yhdysvallat.

Britanniassa nigerialaiset ovat nopeimmin kasvava maahanmuuttajaryhmä, Yhdysvalloissa suurin afrikkalaistaustainen kansallisuus – ja parhaiten kouluttautunut.

Britanniassa nigerialaistaustaiset lapset saavat keskimäärin parempia arvosanoja kuin muut maahanmuuttajat. Yhdysvalloissa nigerialaiset ovat maahanmuuttajista kaikkein korkeimmin koulutettuja.

”Nigeriassa arvostetaan ulkomaisia korkeakoulututkintoja. Ulkomainen tutkinto edistää uramahdollisuuksia niin Nigeriassa kuin muuallakin”, Suomela-Chowdhury sanoo.

Ulkomailla asuvien nigerialaisten vaikutus on kotimaassakin merkittävä.

Vuonna 2017 diaspora lähetti kotiin noin 22 miljardia dollaria eli noin 19 miljardia euroa. Maan hallitus avasi ulkomailla asuville kansalaisilleen oman joukkovelkakirjan, jota ostettiin 300 miljoonalla dollarilla, 250 miljoonalla eurolla.

Maailmalle muuttaneet nigerialaiset arvostavat kotimaisia tuotteita. He kuluttavat nigerialaisia elokuvia, ruokaa ja muotia.

Hyvän koulutuksen saatuaan moni muuttaa takaisin ja perustaa yrityksen.

Oikaisu:

Juttu julkaistu: 18.04.2018 klo 20.50. Juttua muutettu 20.4.2018 klo 14.16. Toisin kuin jutun kuvateksteissä alun perin väitettiin, Lagos ei ole Nigerian pääkaupunki.