Suomen suurimmaan työttömyyskassan, Yleisen työttömyyskassan (YTK) toimitusjohtaja Sanna Alamäki pitää hyvänä, että työttömän aktiivisuuden osoittamiseen hyväksytään jatkossa lisää erilaisia koulutuksia.

Hallitus päätti kehysriihessä, että koulutuksen järjestäjäksi kelpaa jatkossa ammattiliitto, järjestö, kansalaisjärjestö tai kunta. Kouluttautua voi myös omaehtoisesti puoli vuotta, jos se tukee työllistämistä, jotta työttömyyskorvauksiin ei tehdä vähennyksiä.

Vaarana byrokratian lisääntyminen

Alamäki sanoo, että nämä ovat hyviä lisäyksiä aktiivimalliin, koska kritiikki on kohdistunut siihen että palvelujen puutteessa kaikilla ei ole ollut samoja mahdollisuuksia täyttää aktiivisuusmallin ehtoja.

– Kun laajennetaan palveluvalikoimaa, uskon että tasavertaisuuden kokemus paranee. Hyvällä tasolla ollaan silloin, kun palvelutarjontaa on niin paljon, ettei kenenkään aktiivisuuden ehto jää täyttymättä palvelun tarjonnan puutteen takia.

Alamäki uskoo, että jo aiemmin päätetty TE-toimistojen henkilötyövuosien (206) lisäys on merkittävä, kunhan pavelut kohdennetaan palvelujen tuottamiseen ja työllisyyden edistämiseen. Byrokratiaa ei tarvita yhtään lisää.

– Jos byrokratian hoitamiseen lisätään resursseja, suunta ei ole hyvä.

"Yli puolet on täyttänyt aktiivisuusehdon"

Työttömyyskassaan on tullut kevään mittaan tullut paljon kyselyitä siitä, mikä koulutus kelpaa täyttämäään aktiivisuuden ehdot. Alamäki uskoo, että valituksia tulee jatkossa lisää, vaikka niitä yritetään vähentää palvelemalla asiakkaita mahdollisimman paljon ennakkoon.

– Tähän mennessä on ollut kirjavaa, mitä on voinut hyväksyä ja mitä ei. Erilaisten tapausten myötä se on alkanut selkeytyä, hän sanoo.

Suurin osa päivärahojen alentamista koskevista päätöksistä annetaan toukokuussa. Ansiosidonnaisia päivärahoja maaliskuulta haetaan takautuvasti huhtikuussa. Vasta toukokuun lopulla nähdään, kuinka monelta päivärahaa leikataan lähes 5 prosenttia.

– Ollaan katsottu lukuja ja tämän hetken arvio on, että yli puolet on täyttänyt aktiivisuusehdon, mutta se vaatii pidemmän tarkastelujakson, enkä pidä tätä vielä aivan luotettavana.

Luvut saattavat muuttua vielä paljonkin.

YTK:n toimitusjohtaja Sanna Alamäki Olli Pietiläinen / Yle

Hallitus päätti kehysriihessä, että pienet alle 20 ihmisen yritykset voivat irtisanoa työtekijöitä henkilöperusteisin syin. Ehdotus on jo ehtinyt herättää arvostelua työsuhdeturvan heikentämisestä. Alamäki näkee esityksessä vaaroja.

– Jos tällainen lainsäädäntö tulee, kyllä se varmasti lisää epävarmuutta ja sitä kautta saattaa lisätä ansioturvan tarvetta.

Sen sijaan nuorten työntekijöiden työnsaanti saattaa parantua, jos alle 30-vuotiaiden työttömien määräaikaista palkkaamista helpotetaan.

YTK on tehnyt nuorille kyselyn heidän peloistaan tulevaisuuden työelämässä ja heidän suurin pelkonsa oli, etteivät he saa töitä. Nuoria ei Alamäen mukaan pelota määräaikaisuudet tai erilaiset pätkätyöt.

Tavoitteena puoli miljoonaa jäsentä

Yleinen työttömyyskassa tunnettiin sen perustamisen aikoihin 27 vuotta sitten myös Loimaan kassana sijaintipaikkakuntansa mukaan. Silloin käytiin paikoin kiivastakin keskustelua siitä, että uusi työttömyyskassa haluaa haalia jäseniä ay-liikkeltä. Samat epäilyt esiintyvät julkisessa keskustelussa aika ajoin nytkin.

Alamäki painottaa, että työttömyyskassat ja ammattiyhdistysliike ovat erilaiset toimijat työmarkkinoilla. Työttömyyskassat hoitavat laissa säädettyä ansioturvaa ja ay-liikkeellä on oma roolinsa yhteiskunnassa. Hän kiistää jyrkästi, että kassa houkuttelisi ay-liikkeen jäsenistöä, vaikka YTK:n yhdistykseen kuulumalla saa hyvin samanlaisia palveluita kuin ay-liittojen jäsenet saavat. Noin kolmannes uusista jäsenistä tulee ay-liitoista.

Alamäki arvioi, että YTK voi muutamassa vuodessa päästä jopa yli puolen miljoonan jäsenen. Nyt heitä on noin 400 000.

Kova talous on Yle Uutisten taloustoimituksen sarja, jossa on joka toinen maanantai ajankohtainen haastattelu. Joka toinen maanantai sarjassa on tiivis video, jolla avataan talouden pinnan alla vaikuttavia ilmiöitä.