Eurokriisin taittumisen lupaavin merkki saatiin vähän ennen joulua, kun Irlanti päätti luopua uuden kriisiavun hakemisesta. Suomen valtiovarainministeriössä päätös ei jäänyt huomaamatta. Pahin alkaa ehkä olla takana, maksajallakin.

– Viime vuosi oli hyvä, ei tullut uusia sitoumuksia ja tilanne selvästikin rauhoittui, summaa valtiovarainministeriön euroalueen vakausyksikön päällikkö Pekka Morén helpottuneena.

Suomi on ehtinyt osallistua eurotalkoisiin monella tavalla: Pysyvään kriisirahastoon maksettiin 1,44 miljardia euroa pääomaksi.

Väliaikaiselle kriisirahastolle järjestettiin 7,6 miljardia euroa takauksina. Islannille ja Kreikalle annettiin suoria lainoja yhteensä 1,1 miljardia.

Jotain saatu takaisinkin

Islannille annetusta lainasta runsas kolmasosa on jo saatu takaisin, kun taas osa ERVV:n takauksista on vielä käyttämättäkin.

Kreikan lainamarginaalia puolestaan on laskettu, ja siksi jää saamatta vuosittain kymmenen miljoonaa euroa korkotuottoja.

Kriisi alkaa helpottaa, mutta ohi se ei ole. Nyt jännitetään, miten Portugali ja Kreikka saavat loppusuoralla olevat säästöohjelmansa pitämään.

Laina-ajoilla helpotusta

Jo annetussakin rahoituksessa on pelivaraa esimerkiksi lainojen takaisinmaksuaikojen avulla.

Irlannin saamien lainojen maksuaikaa on jo pidennetty kaksi kertaa - seitsemästä vuodesta 22 vuoteen.

– Laina-aikojen pidentämisellä ei ole Suomelle budjettivaikutuksia, ERVV ja EVM hankkivat ja myöntävät rahoituksen, Morén rauhoittelee.

Tähän mennessä eurokriisissä aivan kaikki ei ole mennyt pahimman vaihtoehdon mukaan. Esimerkiksi Espanjalle varatusta sadan miljardin euron tukipotista on jouduttu käyttämään alle puolet, runsaat 41 miljardia euroa.

Mutta kuten kaikkialla Euroopan työvoimatoimistojen jonoissa tiedetään – kriisi ei ole ohi, vaikka syöksy näyttääkin päättyneen.