Lumevaikutus eli plasebo on paljon tutkittu ilmiö, jossa potilaan oireet voivat helpottua pelkän lumelääkkeen syömisestä.

Tutkimuksissa pelkkiä sokeripillereitä saaneiden aivoissa on havaittu aivan samojen neurokemiallisten prosessien aktivoitumista kuin oikeaa lääkettä saaneilla.

Plasebovaikutuksen ikävämpi sisar on nimeltään nosebo.

Sisältö jatkuu mainoksen jälkeen

Kun plasebossa ihminen voi saada oikeaa hyötyä lumelääkkeestä, nosebossa koehenkilö voi saada oikeita oireita kuvitellusta uhasta.

Sisältö jatkuu mainoksen alla

Nykyään esimerkiksi kännykkä- ja wifisäteilyn ja tuulivoiman vaaroilla pelottelu voi todella saada ihmisissä aikaan oireita, joilla ei kuitenkaan ole mitään fysiologista yhteyttä oireiden väitettyyn aiheuttajaan. Nosebovaikutus selittää myös sähköallergian.

Toisin sanoen ihminen voi oikeasti alkaa oireilla, kun kuvittelee altistuvansa jollekin, minkä hän syystä tai toisesta mieltää pahaksi.

Kyse ei siis ole luulosairaudesta. Oireet ovat todellisia, vaikka niitä ei fyysisesti aiheutakaan se asia, jota ihminen pelkää – esimerkiksi sähkökentät tai tuulivoimalan melu. Pelkkä uskomus riittää.

Nyt Science-lehdessä julkaistu uusi tutkimus paikantaa nosebovaikutuksen aivoihin ja osoittaa, että nosebovaikutus on kytköksissä myös lumetuotteen hintaan. Mitä kalliimpaa lumevoidetta koehenkilöt luulivat saavansa, sitä pahempia sivuvaikutuksia heille tuli.

Saksalaisen Hampurin yliopistollisen sairaalan tutkimusryhmä rekrytoi 49 henkilöä kokeeseen, jossa he saivat testata ihon kutinaan tarkoitettua voidetta.

Voide oli puhdasta lumetta ilman mitään vaikuttavia tai haitallisia ainesosia, mutta se oli pakattu kahteen erilaiseen pakettiin.

Tutkijat olivat suunnitelleet pakkaukset huolellisesti niin, että toinen näytti merkkilääkkeeltä ja toinen halvemmalta kopiolta. Toisen voiteen sanottiin niin ikään olevan kalliimpi ja toisen halvempi.

Kaikille koehenkilöille kerrottiin, että voiteet saattavat nostaa kipuherkkyyttä.

Kiintoisasti kävi niin, että kun koehenkilöille tehtiin lämmönsietotesti, ”kalliimpaa” voidetta saaneet raportoivat kivun kaksi kertaa voimakkaammaksi kuin ”halvempaa” voidetta saaneet.

Kivun kokeminen nähtiin myös magneettikuvassa.

Tutkijat olivat kehittäneet uuden metodin toiminnalliseen magneettikuvaukseen, jonka avulla he pystyivät kuvaamaan kipureaktioita samaan aikaan sekä aivoissa että selkäytimessä.

Tutkijat todella havaitsivat nosebokivun aiheuttaman vaikutuksen eräillä alueilla selkäytimessä ja aivoissa. Samojen aivoalueiden on aiemmin havaittu aktivoituvan myös positiivisen plasebon vaikutuksesta.

Löydös tarkoittaa, että koehenkilöt eivät vain kuvitelleet tuntevansa enemmän kipua, vaan he todella tunsivat enemmän kipua, vaikka voiteessa ei ollut mitään kipua aiheuttavaa ainesosaa. Pelkkä usko sivuvaikutuksiin riitti.

Tutkimuksen edetessä ”kalliimpaa” voidetta saaneiden oireet lisäksi pahenivat, kun taas ”halvempaa” voidetta saaneiden ryhmässä ne lievenivät.

Torinon yliopiston neurotieteilijä Fabrizio Benedetti kommentoi ulkopuolisena tutkijana Science-lehdessä, että suurin osa tutkijoista ei ole aiemmin ajatellut, että uskomukset ja kuvitelmat todella vaikuttaisivat hermoihin selkäytimessä.