Kiusaajat tekivät Samuli Saarisesta epäillyn kouluampujan. Seitsemän vuoden takainen piina on jättänyt jälkensä 25-vuotiaaseen.

KUN muut 15-vuotiaat juhlivat viikonloppuisin, ruoveteläinen Samuli Saarinen kävi viikonloput töissä. Hän oli erilainen, ja koulukaverit tarttuivat siihen. Saarista kiusattiin koko yläasteen ja lukion ajan.

– Olin isompikokoisempi ja persoonallisempi kuin muut ja se ärsytti monia. Jos normaali 15-vuotias piti esikuvanaan Teemu Selännettä, mä taas diggasin Jorma Ollilaa tai Jari Sarasvuota, Saarinen kertoo nyt.

Kouluvuodet hän kuunteli nimittelyä ja haukkumista.

– Se meni fyysiselle puolelle jossakin välissä. Multa esimerkiksi murrettiin ranne välitunnilla.

Saarinen kertoo jaksaneensa koulupäiviensä ”päänauonnan” sillä, että pääsi viikonlopuiksi töihin.

Koulukuvassa näkyy vakavailmeinen nuorimies.­

Jokelan kouluampuminen 7. marraskuuta 2007 muutti Saarisen elämän erikoisella tavalla.

– Jokelan tapauksen jälkeen monissa paikoissa, kuten mediassa ja kouluissa alettiin etsiä niitä, kuka meidän yhteisössä voisi syyllistyä tällaiseen. Olin sopivalla tavalla erilainen, ja ikävä kyllä pukeutumistyylini oli siihen aikaan hyvin samanlainen kuin ampujalla, mikä johtui ihan muista syistä. Ei todellakaan ollut tarkoitus ihannoida kyseistä henkilöä.

– Tilanne eskaloitui sitten siihen, että musta tehtiin epäilty Ruoveden yhteiskoulussa, Saarinen kertoo.

Saarinen sanoo tiettyjen merkintöjen, kuten pakkohoitolähetteen, seuraavan hänen elämässään loppuun asti.­

Ensin joku heitti ”mitäs kouluampuja” välitunnilla. Toiset seurasivat perässä.

– Kun kuuntelee niitä läppiä monta päivää ja turtuu siihen, alkaa itsekin vastailla puolivillaisesti takaisin. Enää en itse ottaisi sitä niin huumorilla.

Jokelan kouluampuminen tapahtui Saarisen syntymäpäivänä. Vuotta myöhemmin Saarinen jätti koulupäivän väliin 18-vuotissynttäripäivänään.

– Voin hyvällä omallatunnolla sanoa, että kenellä tahansa nuorella miehellä, joka täyttää 18 vuotta vielä perjantaina, ei ole ensimmäisenä mielessä mennä kouluun 18-vuotispäivänään. Koska en mennyt paikalle, joku koulusta soitti hätäkeskukseen, ja ilmoitti, että olen tulossa aseen kanssa kouluun. Se taas johti viranomaistoimintaan.

POLIISIPARTIO ilmestyi Saarisen kotiin ja haki pojan poliisikuulusteluihin paikalliselle poliisiasemalle. Sieltä hänet vietiin terveyskeskuksen kautta mielentilatutkimukseen psykiatriseen sairaalaan.

– Mielisairaalan lääkäri ei kokenut tarpeelliseksi pitää minua sisällä, joten minut vietiin Sorin poliisiasemalle kuulusteltavaksi kolmeksi, neljäksi tunniksi.

Rikostutkinta kesti lopulta kaksi vuotta ennen kuin syyttäjä antoi syyttämättäjättämispäätöksen. Merkintä pakkohoitolähetteestä seuraa aina mukana.

Saarinen ei päässyt haaveilemaansa aliupseerikouluun eikä voinut suunnitella tulevaisuuttaan, koska merkinnät viranomaisten papereissa estivät hakemisen. Hän ryhtyi kuorma-autoyrittäjäksi ja jatkoi yläasteella aloittamiaan myynninedistämistöitä.

– Kun jäi tietyt merkinnät siitä, että on ollut viranomaisten kanssa tekemisissä, ne vaikuttaa vieläkin, kun yrittää omaa elämää tässä yhteiskunnassa elää.

Ilta-Sanomat haastatteli Saarista asiasta ensimmäisen kerran jo vuonna 2011. Nyt, yli viisi vuotta myöhemmin, Saarinen kertoo, miten hänelle sittemmin kävi.

Syyskuussa Saarinen, nyt 25, aloittaa kauppatieteiden opiskelun Tallinnan yliopistossa.

Osa entisistä koulukiusaajista on pyytänyt Saariselta anteeksi.

– Tärkein asia, mitä itse olen oppinut, on se, että jos kantaa kaunaa loppuelämän, se on itselle äärimmäisen raskasta, hän toteaa.

Saarinen on puhunut koulukiusaamisestaan muun muassa Ylen Silminnäkijässä. Loppusyksyllä Saarinen kertoo tarinansa Yle Folkin Some Deep Story -sarjassa, joka esitetään ensin Yle Areenassa.

VIIME viikonloppuna Saarinen oli mukana Tubecon-tapahtumassa 70 000 nuoren yhteisön, 3AM:n, järjestämässä koulukiusaamisen vaikutuksia käsittelevässä paneelissa. Hän istui paneelissa yhdessä muun muassa nettipoliisi Marko ”Fobba” Forssin kanssa.

Saarinen uskoo, ettei koulukiusaamista voida ilmiönä koskaan poistaa.

– Mutta jos opetuksessa puhuttaisiin siitä, mitä kiusaaminen voi pahimmillaan aiheuttaa koulukiusatun pään sisällä ja millaisia vaikutuksia sillä on kiusattuun ja kiusaajaan, saataisiin pidemmällä aikavälillä parempia vaikutuksia, Saarinen ehdottaa.

Päivitys! Klo 15.05. Samuli Saarisen tarinan kertoi Ylen Silminnäkijä-ohjelma, ei Inhimillinen tekijä. Korjattu myös Jokelan kouluammuskelupäivä 7.11.2007 jutussa esiintyvän 2.11.2007 sijasta.