Kuntaliiton mielestä maakunta- ja sote-lakeihin on perustuslakivaliokunnan aiemman käsittelyn jälkeen tehty vain vähäisiä muutoksia.

Kuntaliitto näkee lukuisia ongelmia eduskunnan käsittelyssä olevassa maakunta- ja sote-lakien kokonaisuudessa.

Liitto toteaa eduskunnan perustuslakivaliokunnalle antamassaan lausunnossa, että

nyt lausuttavana oleva malli ei tue uudistuksen perustavoitteita itsehallinnollisista maakunnista, palveluiden saatavuuden, yhdenvertaisuuden ja integraation paranemisesta sekä kustannusten kasvun hillitsemisestä. Kuntaliitto katsoo, että lakipakettiin on tehty perustuslakivaliokunnan aiemman käsittelyn jälkeen vain varsin vähäisiä muutoksia.

Kuntaliiton mukaan lakipaketissa on ohitettu alkuperäinen tavoite, jonka mukaan uudistus rakentuisi maakuntien itsehallinnon varaan. Liitto pitää kansanvaltaisuuden ja maakuntien itsehallinnon kannalta erittäin ongelmallisena järjestelmää, jossa valtioneuvosto ja ministeriö voivat hallinnollisilla päätöksillään ohittaa vaaleilla valitun maakuntavaltuuston päätösvallan.

– Heikko itsehallinto ja vahva valtion ohjaus eivät luo maakunnille yhtä vahvoja kannustimia tehokkaaseen taloudenpitoon ja omien varojen käyttöön kuin vahvan itsehallinnon omaavilla maakunnilla olisi, liitto lausuu.

Rahoitusperiaatteen ongelmat eivät ole poistuneet

Kuntaliiton mielestä rahoitusperiaatteen ongelmat eivät ole poistuneet peruslakivaliokunnan aiemman lausunnon jälkeen. Tuolloin valiokunta totesi, että rahoitusperiaate koskee myös maakuntia, eli maakuntien valtionrahoituksen pitää mahdollistaa maakunnalle säädettyjen tehtävien hoitamisen käytännössä.

Lakipakettiin on tehty lukuisia muutosesityksiä, jotka koskevat maakuntien rahoituksen tasoa sekä lisärahoitusta ongelmatilanteissa. Kuntaliiton mielestä on kyseenalaista, täyttävätkö runsaasti harkinnanvaraisuutta sisältävät poikkeusmenettelyt perustuslakivaliokunnan vaatimukset maakuntien rahoituksen turvaamisesta.

– Rahoitusperiaate edellyttää, että lakisääteisten tehtävien rahoitus turvataan suoraan lailla. Näin ollen maakuntien perusrahoituksen tulisi olla tasolla, jonka voidaan perustellusti ennakoida riittävän maakuntien tehtävien rahoitukseen.

Uudistuksesta johtuvat kustannukset kompensoitava

Maakunta- ja sote-uudistus muokkaa kuntien taloutta, kun noin puolet tehtävistä siirtyy maakunnille ja merkittävä osa kuntien nykyisistä verotuloista ohjataan valtion kautta maakunnille. Kuntaliiton mielestä uudistuksen vaikutuksia kuntien talouteen on arvioitava tarkemmin.

– Erityisesti tulee kiinnittää huomiota kuntien investointi- ja velanhoitokykyyn, sopeutustoimien käytännön mahdollisuuksiin sekä huolehtia henkilöstön riittävyydestä. Uudistuksesta johtuvat muutoskustannukset tai ylimääräiset kustannukset on kompensoitava kunnille, Kuntaliitto lausuu.

Perustuslakivaliokunta totesi aiemmin lausunnossaan, että kunnille, kuntayhtymille ja niiden tytäryhteisöille ehdotettu kielto tuottaa sosiaali- ja terveyspalveluita on arvioitava kunnallista itsehallintoa rajoittavana uudelleen.

Kuntaliitto huomauttaa, että sosiaali- ja terveysvaliokunta sivuutti tämän kysymyksen mietintöluonnoksessaan ja siten kuntien mahdollisuus toimia palveluiden tuottajana on edelleen pois suljettu.

Kuntaliiton lausunto perustuslakivaliokunnalle