Mistä on kyse? Oulun yliopiston kandidaattityön mukaan kokkolalaisabiturientit pitävät kouluruotsia ikävimpänä aineena matikan lisäksi

Jopa puolet abeista piti ruotsia inhotuimpana aineena

Tutkimukseen osallistui 44 nuorta Kokkolan 200 suomalaisabiturientista

Kokkolalaisista noin 13 prosenttia puhuu äidinkielenään ruotsia

Tutkimukseen osallistui 44 nuorta Kokkolan 200 suomenkielisestä abiturientista. Yksi syy kielteiseen asenteeseen lienevät huonot kokemukset ruotsin opetuksesta. Toisaalta nuorten mielestä englanti on tärkeämpi ja hyödyllisempi kieli työn ja matkustamisen kannalta.

Osa pitää ruotsin taitoa melko hyödyllisenä, mutta ei välttämättömänä. Tutkimuksen tekijälle Riikka Korrille tulos oli Yle Österbottenin mukaan suuri yllätys.

– Olin järkyttynyt, kuinka monella on negatiivinen asenne ruotsin kieleen. Varsinkin kun he asuvat kaksikielisessä kaupungissa, ihmettelee Korri.

Valtaosalla abeista on kuitenkin ruotsinkielisiä sukulaisia tai ystäviä, mutta vain harva puhuu joskus ruotsia.

– Vapaa-ajalla ruotsin käyttö on lähes olematonta. Vain yksi tutkimukseen osallistuneista kertoi käyttävänsä kieltä työssään.

Vaikeaa ja hankalaa

Vaikka Korri ei varsinaisesti tutkinut syitä kielteisiin asenteisiin, jotain viitettä vastauksista sai.

– Osalla oli ikäviä kokemuksia koko kielen opiskelusta. Jotkut myönsivät, etteivät osaa puhua ruotsia ollenkaan, opiskelusta huolimatta.

Kokkolan Kiviniityn abiturientti Sonja Vertainen ei kieltä suuresti inhoa, mutta sen oppiminen on aiheuttanut päänvaivaa.

Olin järkyttynyt, kuinka monella on negatiivinen asenne ruotsin kieleen. Varsinkin kun he asuvat kaksikielisessä kaupungissa. Tutkimuksen tekijä Riikka Korri, Oulun yliopisto

– Se on aina ollut hankalaa ja vaikeaa. Ärsyttää, että niin vaikeaa kieltä pitäisi silti osata.

Nuorille ruotsin kieli jää selväksi kakkoseksi englantiin verrattuna. Sonja Vertainen ja Antto Tunkkari pitävät englantia avaimena kansainvälistymiseen.

– Englannilla selviää melkein missä hyvänsä päin maailmaa, mutta ruotsilla vain Pohjolassa, molemmat pohtivat.

Asenteet kieltä ja ihmisiä kohtaan eroavat

Myös positiivisia äänenpainoja löytyy. Ursula Alménilla on ruotsinkielinen poikaystävä ja isä, joten arjessa toista kotimaista on kuullut pakostakin.

– Pienempänä pidin ruotsia täysin hyödyttömänä, mutta nyt kelkka on kääntynyt. Nykyisin on motivaatiota opiskella sitä ja olen vähän vihainenkin isälle, ettei hän opettanut minulle kieltä, naurahtaa Almén.

Tutkimukseen osallistuneista yhdellä kymmenestä oli ruotsinkielinen tyttö- tai poikaystävä.

Riikka Korria ihmetyttääkin se, että asenteet suomenruotsalaisia sekä ruotsin kieltä kohtaan eivät kulkeneet käsi kädessä.

– Ruotsi tuntui monesta pakolta, mutta suomenruotsalaisiin suhtauduttiin myönteisesti.

Kokkolalaisista kolmisentoista prosenttia on ruotsinkielisiä.