Det skal være lettere at tage forældremyndigheden og samværet med deres børn fra fremmedkrigere, mener social- og indenrigminister Astrid Krag.

Regeringen strammer nu endnu engang grebet om de personer, der har valgt at forlade Danmark for drage i krig for militante grupper og organisationer i udlandet.

Tidligere har den særligt haft fokus på at fratage de såkaldte fremmedkrigere deres danske pas, og nu sætter man så ind over for samværet med deres børn.

- I alle situationer, hvor der er et barn, der risikerer at vokse op i et radikaliseret og voldsparat miljø med den utryghed, det fører med sig, skal vi have beskyttet barnet bedre og løftet det ind i et andet miljø, siger social- og indenrigminister Astrid Krag (S) til TV 2.

Hvad vil regeringen gøre?

Konkret vil man fra regeringens side gøre to ting:

1. For det første skal der nedsættes et udvalg bestående af både eksperter, myndigheder og interessenter. Sammen skal de se på, hvordan der inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser kan fastsættes regler, der forpligter kommunerne til at anbringe et barn eller ung uden for hjemmet, hvis det vurderes, at de ellers ville vokse op i et radikaliseret miljø.

2. For det andet vil man i tilfælde, hvor den ene forælder er dømt som fremmedkriger, gøre det muligt for den forælder, der ikke er dømt, at kræve den fulde forældremyndighed over barnet.

Normalt tilsiger Forældreansvarsloven, at det i udgangspunktet er bedst for barnet, hvis det både har samvær med sin mor og sin far.

Men hvis den ene forælder er kendt skyldig i terrorvirksomhed, skal princippet fremover vendes om, så det i stedet formodes at være bedst for barnet, at den dømte forældre ikke har forældremyndighed over eller samvær med barnet.

For mig at se handler det her mere om, at regeringen ønsker at sende et signal end behandle et reelt problem Rasmus Helveg Petersen (RV)

Astrid Krag erkender, at de to initiativer formentlig ikke kommer til at få betydning for særlig mange børn:

- Men helt grundlæggende skal vi bare passe bedre på børnene. Og børn, der vokser op hos forældre, der er dybt radikaliserede og har en voldsparathed, som de har vist ved at rejse ud som fremmedkrigere, vokser ikke op i et godt miljø. Derfor skal vi have et udvalg til at kigge på, hvordan vi kan beskytte barnet bedre og flytte det fra det miljø, siger hun.

Borgerlig opbakning

Den analyse er både Venstre, de konservative og Dansk Folkeparti enig i. Derfor bakker alle tre partier også i udgangspunktet op om initiativerne.

- Vi ved, at hvis man vokser op i et hjem, hvor en eller begge forældre er radikaliserede, så er der stor risiko for, at barnet også bliver det. Så umiddelbart synes jeg, det lyder fornuftigt, siger socialordfører Anni Matthiesen (V).

Modsat forholder de sig hos Det Radikale Venstre, hvor regeringen ellers traditionelt skaffer sit flertal. Her har socialordfører Rasmus Helveg Petersen svært ved at se behovet for de stramninger, der bliver lagt op til:

- Umiddelbart er jeg skeptisk, for for mig at se handler det her mere om, at regeringen ønsker at sende et signal end behandle et reelt problem. Det er i hvert fald ikke et problem, jeg har hørt om, siger han.

Forslagene er en del af en større pakke, der samlet set har til formål at forebygge og gøre livet surt for de såkaldte fremmedkrigere.

Det øvrige i pakken vil blive præsenteret torsdag klokken 14 i Statsministeriet af statsminister Mette Frederiksen (S), justitsminister Nick Hækkerup (S) og udlændinge- og integrationsminister Matthias Tesfeye (S).