Dommere råber ad hinanden i Retten i Aarhus i en grad, så en dommer måtte stress-sygemeldes i månedsvis efter et møde i dommergruppen. Arbejdstilsynet vurderer, at der er tale om mobning blandt dommerne, der er delt i to tilsyneladende uforsonlige lejre. Retten har nu fået påbud om at sikre, at mobningen stopper.

Annonce

AARHUS: Bag murene i den respektindgydende retsbygning på Vestre Allé, der for få år siden blev renoveret for 60 mio. kr., foregår der helt usædvanlige ting, der bestemt ikke harmonerer med den ro og værdighed, man normalt forbinder med en af samfundets bærende institutioner - den 3. statsmagt. Mest af alt minder det om et galehus. På 3. sal i retsbygningen, hvor de 13 dommerne og retspræsidenten har deres kontorer, og hvor dommergruppen samles til møder i præsidentens mødesal, udspiller der sig noget, der minder om en mindre borgerkrig. Dommere råber ad hinanden, skælder højlydt ud og mobber hinanden hen over det store mødebord, uden at retspræsidenten griber ind og prøver at stoppe det. Retspræsidenten selv og hendes måde at lede retten på er omdrejningspunkt for konflikten. Groft sagt mener den ene gruppe af dommere, at den anden gruppe går i takt med præsidenten uden at overveje, om hendes beslutninger altid er de rigtigste og de klogeste. Omvendt mener den anden gruppe, at den første er alt for kritisk overfor præsidenten og ikke respekterer hendes ledelsesret.

Retten i Aarhus Retskredsen dækker Aarhus, Odder og Samsø Kommuner med samlet ca. 320.000 indbyggere. Ifølge retsplejeloven består Retten i Aarhus af en retspræsident og 13 andre dommere. Retten i Aarhus har, inklusive juristerne, i alt ca. 90 ansatte. Heraf er ca. 45 tilknyttet Retsafdelingen, som hører til på Tinghuset, Præsidentens Sekretariat og Administrationen samt ca. 40 tilknyttet Specialretsafdelingen, som er beliggende i Kannikegade. Retten har til huse følgende to steder i Aarhus: Tinghuset, Vester Allé 10 Kannikegade 16, hvor Skifteretten og Fogedretten holder til.

Annonce

Stop mobningen

Et dommermøde i december 2017 udartede i en sådan grad, at en dommer brød sammen efter længevarende verbale overfald fra andre dommere og efterfølgende var sygemeldt med stress i månedsvis. Den oplevelse fik flere dommere til i fire-fem måneder at boykotte dommermøderne, mens retspræsidenten og de øvrige dommere fortsatte møderne, som om intet var hændt. Flere af dommerne er så påvirkede af det dårlige samarbejde og det psykiske arbejdsmiljø, at de er blevet tilbudt psykologhjælp. Tingene er nu spidset så meget til, at Arbejdstilsynet efter et tilsynsbesøg i april, hvor det talte med seks af dommerne, i sidste uge gav Retten i Aarhus et påbud om at få stoppet mobningen i dommergruppen. Påbuddet indeholder også et krav om, at retten skal hente hjælp hos arbejdsmiljø-rådgivere, der kan bistå med at forebygge mobning i dommergruppen. Retten har nu frem til 1. januar til at leve op til kravene fra Arbejdstilsynet. Det viser en aktindsigt, avisen har fået i sagen hos Arbejdstilsynet.

Domstolsstyrelsen Domstolsstyrelsen har til opgave at administrere og udvikle Danmarks Domstole. Domstolsstyrelsen ledes af en bestyrelse og en direktør. Domstolsstyrelsen hører ressortmæssigt under Justitsministeriet, men justitsministeren kan ikke bestemme over styrelsen og kan ikke ændre styrelsens afgørelser. Bestyrelsen er den øverste ledelse og har det overordnede ansvar for Domstolsstyrelsens virksomhed. Den daglige ledelse er lagt i hænderne på direktøren, som er ansat af og kan afskediges af bestyrelsen. Det er blandt Domstolsstyrelsens mål og indsatsområder for 2013 - 2018, at domstolene skal være en af de mest attraktive offentlige arbejdspladser i 2018. Derfor vil styrelsen sætte fokus på at



sikre kvalificerede ansøgere til alle stillinger



sikre dygtige og kompetente ledere



arbejde for udvikling, udfordringer og ansvar til den enkelte medarbejder



arbejde for høj medarbejdertilfredshed



udbrede kendskabet til domstolene som arbejdsplads.

Kilde: www.domstol.dk

Annonce

Præsidenten og dommerkrigen

Baggrunden for den helt usædvanlige dommerkrig - og det for en domstol ikke mindre usædvanlige mobbe-påbud fra Arbejdstilsynet - er en konflikt, der har eksisteret stort set lige siden, Bodil Ruberg tiltrådte som retspræsident i Aarhus i 2011. Konflikten handler om retspræsidenten og hendes måde at lede retten på. En gruppe bakker op om præsidenten og hendes ledelse af retten, mens en anden gruppe er meget kritisk. Gennem årene har der været gjort forskellige forsøg på at få forbedret samarbejdsklimaet. Blandt andet har Domstolsstyrelsen bevilget mere end 300.000 kr. til et forløb med konsulenter i 2014 og 2015, og medlemmer af Dommerforeningens bestyrelse har tilbudt sig som mæglere siden 2016. Uden resultat.

Annonce

En opsigtsvækkende flugt

Gruppen af kritiske dommere udgjorde tidligere et flertal på syv i dommergruppen men er nu reduceret til fire, efter at tre dommere i 2016 og 2017 er rejst fra retten og blevet erstattet af dommere, der støtter den gruppe, der støtter retspræsidenten. Da der i 2017 var opslået et ledigt job som dommer ved en af naboretterne, modtog Dommerudnævnelsesrådet en helt usædvanlig og opsigtsvækkende ansøgning fra en dommer ved Retten i Aarhus. Som begrundelse for at søge stillingen anførte den pågældende, at samarbejdet med retspræsident Bodil Ruberg i Aarhus nu var af en sådan karakter, at det ikke kunne fortsætte. Den pågældende fik stillingen. Dommergruppen i Aarhus var heller ikke en homogen størrelse, før Bodil Ruberg tiltrådte, men man råbte bestemt ikke ad hinanden - endsige mobbede hinanden - og kunne sagtens mødes såvel fagligt som socialt og også have det sjovt sammen. I dag spiser de to grupper af dommere frokost i hver sit lokale.

Annonce

Præsident: Ingen råben og mobben

Efter at Arbejdstilsynet 18. maj havde varslet sit påbud, har det været i høring hos rettens ledelse, der også har indhentet kommentarer fra dommerne. Heri afviser dommerne fra gruppen, der bakker retspræsidenten op, at der finder mobning sted - selv om Arbejdstilsynet bygger sit påbud på samtaler med tre fra hver af de to dommergrupper, der tilsyneladende alle har fortalt, at de har været udsat for noget, Arbejdstilsynet vurderer som mobning. De afviser også, at der bliver råbt på dommermøderne, men der bliver indimellem "talt højt", og tonen kan være "skarp". Samme opfattelse har retspræsidenten, der i sit høringssvar afviser, at dommere har råbt ad hinanden og skældt hinanden ud på dommermøder endsige mobbet. Derimod har tonen været "kontant og direkte", og der er blevet talt "højt og/eller følelsesladet".

Annonce

Konflikt handler om præsidenten