Skatteminister Karsten Lauritzen (V) erkender, at man kunne have handlet anderledes for at skabe flere og billigere job i stedet for boligjob-ordningen.

På et åbent samråd i Skatteudvalget fastslår ministeren samtidig, at han ikke kan sætte tal på, hvor mange job ordningen skaber.

Læs også : Regeringen laver aftale om grønt håndværkerfradrag med røde stemmer

Selvom effekten af at bruge 1,1 milliarder kroner på ordningen i 2015 dermed er usikker, og pengene kunne bruges bedre på anden vis, har V-regeringen dog ikke noget valg, mener Karsten Lauritzen:

- I dette tilfælde sætter vi valgløftet over det faktum, at man nok godt kunne have brugt pengene på anden vis til at skabe flere job eller skabe job billigere, siger han.

Ville undgå løftebrud

Inden valget i juni lovede Venstre en genindførelse af boligjob-ordningen, og det løfte blev indfriet umiddelbart efter valget efter en bred aftale, hvor blandt andet Alternativet og SF var med.

Før valget lød det ellers fra Venstres formand, Lars Løkke Rasmussen, at der ville være 5000 job i boligjobordningen. Men det tal stammer fra Dansk Byggeri, og ifølge skatteministeren tager erhvervsorganisationen eksempelvis ikke højde for, at støtten til byggeriet koster job i andre sektorer.

Læs også : Dansk Byggeri: Håndværkerfradrag vil give hundredvis af arbejdspladser

Og direkte adspurgt fra Socialdemokraternes skatteordfører, Jesper Petersen, hvad den umiddelbare beskæftigelseseffekt er fra ordningen, svarer Karsten Lauritzen:

- Jeg kan ikke komme med noget tal. Før valget sagde vi, at vi ville genindføre boligjob-ordningen, og det ville være et løftebrud, hvis ikke vi holdt det, siger skatteministeren.

- Det siger sig selv, at da ordningen blev indført midlertidigt under krisen ved lavkonjunkturer, var effekten højere, end den er nu, fortsætter han.

Kritik fra økonomer

Før valget lavede Ritzau en rundspørge til nogle af landets førende økonomer. Her svarede 28 af de i alt 38 medvirkende økonomer i Ritzaus panel, at håndværkerfradraget ikke er "en samfundsøkonomisk god idé". Seks økonomer havde den modsatte holdning, mens fire var i tvivl.

Læs også : Radikale og Enhedslisten undrer sig over røde partiers ja til boligjob-ordning

Blandt kritikerne af håndværkerfradraget var cheføkonom i Sydbank, Jacob Graven. Han sagde dengang:

- Dansk økonomi er i forvejen allerede på vej ind i et opsving, og derfor er det bestemt ikke oplagt, at der er brug for sådan et initiativ her. Vi mener ikke, at det er specielt oplagt, at byggesektoren skal have særordninger i forhold til andre dele af økonomien.

- Det her relativt dyre forslag virker i bedste fald overflødigt, men i værste fald kan det gøre mere skade end gavn, fordi det kan skabe mangel på arbejdskraft i visse dele af byggesektoren, sagde Jacob Graven før ordningen blev genindført.

Karsten Lauritzen oplyste på samrådet, at omkring en halv million danskere har benyttet sig af ordningen, hvoraf 30 procent af tiltagene har været med en energibesparende effekt.