Folk uden lovligt ophold i Danmark kan ikke få hjælp til at isolere sig og beskytte andre mod smitte med coronavirus, hvis de oplever symptomer på sygdommen eller bliver testet positive for den. Og det bør myndighederne hurtigst muligt gøre noget ved.

Sådan lyder advarslen fra organisationer, fagfolk og Københavns Kommune, som mener, der er en alvorlig risiko for, at migranter bliver smittet og sætter gang i smittekæder.

»Lige nu ved vi ikke, hvad vi skal gøre, hvis uregistrerede migranter bliver smittet med COVID-19. Der er ikke en løsning fra regeringen, så de kan komme indenfor og isolere sig,« siger Maja Løvbjerg Hansen fra organisationen Gadejuristen, som arbejder med migranter ud fra et juridisk perspektiv.

Problemet er for det første, at serviceloven ikke gælder for personer uden lovligt ophold i Danmark. Af den grund kan Københavns Kommune ikke tilbyde migranterne særlige karantænepladser, sådan som kommunen gør til andre socialt udsatte, der »udviser symptomer på COVID-19« eller har fået påvist COVID-19, og som ikke har mulighed for selv at isolere sig.

For det andet er problemet, at migranter uden lovligt ophold typisk er tilbageholdende med at kontakte de danske myndigheder, fordi de risikerer at blive strafforfulgt og udvist.

Socialborgmester i Københavns Kommune Mia Nyegaard (R) mener, krisesituationen kræver handling:

»Der er en gruppe af udsatte personer og udenlandske hjemløse, som ikke kan få hjælp af kommunen, og som er særligt udsatte for at få og sprede Corona‚« siger hun. »Hvis vi skal stoppe smittekæden, bliver vi nødt til at hjælpe, lige meget hvorfor de er her.«

Også lederen af Røde Kors’ Sundhedsklinik, Vibeke Lenskjold, finder situationen alarmerende. Hun mener, det kan udvikle sig til en »katastrofe«, hvis der ikke stilles karantæneforhold til rådighed for migranterne.

»For så er de stadig på gaden og udgør en stor smitterisiko. Ikke bare for sig selv og for deres nærmeste, men for rigtig mange mennesker,« siger Vibeke Lenskjold.

Endnu ingen løsning

I et brev har socialborgmester Mia Nyegaard opfordret udlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye (S) til, at der bliver fundet en løsning uden om kommunerne, eventuelt i samarbejde med Røde Kors.

Mattias Tesfaye oplyste torsdag den 26. marts i en mail til Information, at regeringen er opmærksom »på denne udfordring«, og at »flere ministerier er i gang med at finde en fælles løsning«. Siden har det ikke været muligt at få et interview med ministeren om sagen, og der er ifølge ministeriet endnu ikke fundet en løsning.

Røde Kors bekræfter, at de »både er i dialog med Københavns Kommune og Udlændinge- og Integrationsministeriet«. »Vi har stillet os til rådighed for at finde en løsning for udokumenterede migranter i forhold til COVID-19«, siger national chef Marie-Louise Gotholdt.

»Hvis de er syge, er der behov for et sted, de kan komme sig, og samtidigt skal vi hindre smittespredning.«

Men det er endnu ikke lykkedes at finde en løsning.

»Der er på nuværende tidspunkt ikke en afklaring af, hvad der kan gøres for gruppen,« siger Marie-Louise Gotholdt.

Advokatfuldmægtig og ekstern lektor i socialret på Københavns Universitet Emil Kiørboe mener, det er nødvendigt, at en sådan løsning for migranter uden lovligt ophold i Danmark går på to ben.

»Først må man etablere tilbud, men man må også sørge for, at de ikke ved at opsøge hjælpen risikerer udvisning og frihedsberøvelse, og at de, der skal hjælpe dem, ikke risikerer at blive strafforfulgt,« siger Emil Kiørboe, der i mange år har beskæftiget sig med uregistrerede migranters rettigheder.

En del af dem med ulovligt ophold bor ifølge Gadejuristen »seks til syv sammen på små værelser eller på gaden«, som Maja Løvbjerg Hansen siger. Ligesom Mia Nyegaard (B) vurderer organisationerne derfor, at migranterne kan have let ved at blive smittet og svært ved at undgå at give smitten videre.

En del af smittekæden

Det er svært at sige nøjagtigt, hvor mange uregistrerede migranter der findes i Danmark, men Rockwool Fondens estimat baseret på sigtelser hos politiet er, at der i 2018 var omkring 26.000.

Institut for Menneskerettigheder beskriver uregistrerede migranters livsvilkår i en statusrapport fra 2018: »Nogle lever åbenlyst i dyb fattigdom og under dårlige forhold, andre lever en stille tilværelse i det skjulte.«

Uregistrerede migranter har kun adgang til akutte sundhedsydelser. Derfor åbnede Røde Kors med støtte fra Lægeforeningen og Dansk Flygtningehjælp Sundhedsklinikken.

Sundhedsklinikken har siden 2011 behandlet mere end 6.500 patienter, som har besøgt klinikken mere end 21.700 gange. De kommer mest fra Afrika, Asien og Østeuropa.

Leder af klinikken Vibeke Lenskjold beskriver de uregistrerede migranter som helbredsmæssigt »ligeså udsatte, som når vi tænker på vores gamle og syge mennesker«. »Det er dem, der dør af corona, og det samme vil gælde hjemløse migranter,« siger hun.

Mange af migranterne er ifølge Vibeke Lenskjold hjemløse og lever på gaden uden mulighed for at opretholde en god hygiejne.

»Der er også en del, der har tag over hovedet, men som bor mange tæt sammen, og hvor hygiejneforholdene heller ikke kan være optimale,« siger hun.

Maja Løvbjerg Hansen fra Gadejuristen understreger, at ikke alle er flaskesamlere uden et sted at bo, men at mange er en integreret del af samfundet og dermed smittekæden: »Når der er op til 25.000 udokumenterede migranter i Danmark, så er de jo ikke alle hjemløse.

Det er rengøringspersonale. Det er folk, der sætter varer på hylderne i butikkerne. Det er chaufføren, der kommer med takeaway, og dele af transportbranchen, der leverer varer hjem til danskere i isolation,« siger hun og efterlyser en løsning fra regeringen.

Ens vilkår for alle

Ifølge en rapport fra Sundhedsklinikken ligger respirationssygdomme på en femteplads over diagnoser hos patienterne i København, og det gør dem særligt udsatte, hvis de bliver inficeret med coronavirus.

»Mange har astma og symptomer på kol,« siger Vibeke Lenskjold og forklarer, at de på klinikken også har »set et stigende antal patienter med diabetes« de senere år.

Kira West, der er forstander for Reden, har kontakt til kvindelige sexarbejdere uden lovligt ophold. Hun genkender beskrivelsen af de kummerlige forhold, som kvinderne også lever under. »Typisk bor de en håndfuld sammen, rigtig tæt på et værelse eller i en lille uregistreret kælderlejlighed,« siger hun.

Læge og professor ved Forskningscenter for Migration, Etnicitet og Sundhed på Københavns Universitet Marie Louise Nørredam, mener, at man »for en periode« må indføre ens vilkår for alle:

»Man må ophæve de regler, der ellers gælder, for at komme smitten til livs,« siger hun. »Det hele har samme formål: at bekæmpe smitten.«

Vibeke Lenskjold fra Røde Kors’ Sundhedsklinik mener også, der er tale om en ekstraordinær situation: »Jeg tænker, at hele den her epidemiforanstaltning må ophæve alt. Her kan vi ikke skelne mellem mænd og kvinder eller etnicitet. Det er en epidemi, der kan ramme alle. Plus det faktum, at migranterne er fanget og ikke kan rejse hjem. De har jo ikke noget valg. Alt er lukket,« siger hun.

Socialforvaltningen i Københavns Kommune har spurgt Social- og Indenrigsministeriet, om der som led i håndteringen af COVID-19 er mulighed for, at kommunerne kan afvige fra loven.

Social- og Indenrigsministeriet svarer i et brev dateret den 21. marts 2019, som Information er i besiddelse af. Her svarer ministeriet, at »bekendtgørelsen om mulighed for midlertidig fravigelse af forpligtelser for det offentlige og af privates rettigheder over for det offentlige på socialområdet som led i håndtering af COVID-19 ændrer ikke på de almindelige vejledninger for migranter«.

»Kommunen vil således stadig skulle følge de almindelige vejledninger for migranter.«

I en mail bekræfter Social- og Indenrigsministeriet over for Information, at der med bekendtgørelsen »ikke gives hjemmel til at udvide målgrupperne for serviceloven«.

Behov for anonym løsning

Ekstern lektor Emil Kiørboe, der i mange år har beskæftiget sig med uregistrerede migranters rettigheder, bekræfter, at kommunerne ikke på nuværende lovgrundlag kan hjælpe folk uden lovligt ophold. Han understreger dog, at uregistrerede EU-borgere – også hjemløse – som udgangspunkt har lovligt ophold og derfor har ret til hjælp:

»Men så er der dem uden lovligt ophold, og dem kan kommunerne rigtig nok ikke hjælpe efter serviceloven. De falder tilbage på støtte fra udlændingemyndighederne efter udlændingeloven, og det kræver, at man ’melder sig selv’ og lader sig registrere,« siger Emil Kiørboe.

Men problemet er altså, at udlændinge uden lovligt ophold må forvente at blive udvist og måske også straffet for at have opholdt sig ulovligt i landet, hvis de går til myndighederne.

»I praksis skjuler denne gruppe sig jo for myndighederne og kommer typisk kun i kontakt med det offentlige, hvis de bliver stoppet af politiet,« forklarer han. »Hvis man skal hjælpe den her gruppe, så kræver det et tilbud, hvor man kan henvende sig anonymt.«

Region Hovedstaden har lavet en såkaldt testbil, »der skal sikre, at socialt udsatte, herunder hjemløse, kan blive testet for corona der, hvor de opholder sig«. Sådan lyder det i en vejledning, som Region Hovedstaden har sendt ud til relevante tilbud på socialområdet, og som Information er i besiddelse af.

»Målgruppen er udsatte og hjemløse borgere, som udviser symptomer på at være smittet med corona,« og som »har vanskeligt ved at leve op til sundhedsmyndighedernes anvisninger, således at de er i risiko for at videreføre smitte til andre borgere/beboere/medarbejdere,« skriver regionen i vejledningen.

Men »borgere uden dansk cpr.nr. er ikke omfattet af målgruppen,« står der i vejledningen.

Men det vil Region Hovedstaden nu ændre, lyder svaret, da Information henvender sig om vejledningen: »Vi kommer med en ny vejledning, hvor det bliver muligt at teste udokumenterede udenlandske migranter, som er socialt udsatte, herunder hjemløse. Vi har en særlig forpligtelse over for denne gruppe, når der er mistanke om sygdom.«

Kira West fra Reden mener, den nye melding »i dén grad aktualiserer behovet for pladser, for så kommer vi til at stå med dem, der måske bliver testet positive«.

Også Vibeke Lenskjold pointerer, at test ikke kan stå alene og bør ledsages af karantænepladser til dem, der viser sig at være smittet:

»Sådan er det også, hvis du eller jeg ringer til vores læge. Så vil vi få den besked, at vi skal holde os hjemme og lade være med at have kontakt med andre mennesker. Alle bør have mulighed for at isolere sig for at bryde smittekæden, og for at beskytte det øvrige samfund,« siger hun.