Et flertal i Folketinget har torsdag officielt afskaffet uddannelsesloftet. Loftet begrænsede muligheden for at tage mere end én videregående uddannelse.

Uddannelsesloftet blev indført af den tidligere VLAK-regering, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet i 2016 trods store protester fra studerende.

Torsdagens afskaffelse bragte stor glæde hos blandt andre SF og De Radikale, der fra starten har været arge modstandere af det.

»Det er dejligt at være folketingsmedlem. Specielt på en dag som i dag, hvor vi afskaffer uddannelsesloftet«, sagde SF's uddannelsesordfører, Jacob Mark, fra Folketingets talerstol før afstemningen.

»Loftet har fra starten været et uddannelsespolitisk misfoster, der ikke har givet mening. Derfor er jeg glad for, at vi nu afskaffer det«.

Sådan fungerede uddannelsesloftet Alle med en videregående uddannelse kunne først søge ind på en ny videregående uddannelse på lavere eller samme niveau, seks år efter at de har afsluttet deres uddannelse.

Man kunne altid søge optagelse på en uddannelse på et højere niveau.

Uddannelsesloftet blev indført for at skaffe 308 millioner kroner på uddannelsesområdet, som forligsparterne havde forpligtet sig at finde i forbindelse med dagpengeaftalen fra 2015.

Fra starten af 2019 åbnede både Socialdemokratiet og Venstre for at afskaffe loftet.

Efter valget i sommeren 2019 skrev Socialdemokratiet, SF, De Radikale og Enhedslisten i det forståelsespapir, der danner grundlag for regeringen: »En ny regering vil også afskaffe uddannelsesloftet«.

En politisk aftale om at afskaffe det faldt på plads med aftalen om finansloven for 2020.

Torsdag den 20. februar 2020 er loftet officielt afskaffet efter en afstemning i Folketinget. For afskaffelsen stemte S, DF, R, SF, EL, AL, LA og NB. Vis mere

For afskaffelsen stemte Socialdemokratiet, SF, Enhedslisten, Alternativet, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance, Radikale og Nye Borgerlige. Venstre stemte blankt og Konservative stemte imod.

»Uddannelsesloftet har fyldt meget hos de studerende og har skabt utryghed«, skriver uddannelses- og forskningsminister Ane Halsboe-Jørgensen i en kommentar.

»Alt for mange unge har taget det som et udtryk for, at de ikke må vælge forkert, og det har lagt et unødigt pres«.

Loftet betød, at man ikke måtte starte på en videregående uddannelse på samme eller lavere niveau, de første seks år efter at man havde taget en uddannelse.

Uddannelsesloft var ganske upopulært

Loftet blev indført for at skaffe 308 millioner kroner på uddannelsesområdet, som forligsparterne havde forpligtet sig at finde i forbindelse med dagpengeaftalen fra 2015.

Uddannelsesloftet var ganske upopulært, og i januar 2019 viste en meningsmåling foretaget af Megafon, at 56 procent af de adspurgte mente det var en dårlig idé.

Sammen med fremdriftsreformen og karakterbonusser blev loftet beskyldt for at stresse de studerende. Netop det er en af årsagerne til, at Dansk Folkeparti nu har stemt for at fjerne loftet.

»Da vi vedtog dette her, handlede det om at skaffe provenu. Jeg tror ikke, at nogen havde forestille sig, at det ville få den effekt, det fik på de studerende«.

»Vi er blevet klogere i processen, og jeg håber, at vi nu sender et signal om, at man kan få den uddannelse, man har brug for i sit liv«, sagde Dansk Folkepartis uddannelsesordfører, Jens Henrik Thulesen Dahl, fra Folketingets talerstol.

Aftalen om at afskaffe uddannelsesloftet faldt på plads med finansloven for 2020.

Ritzau