Ekspert mener, det var en social epidemi, at piger meldte om HPV-symptomer

Tre år efter det landsdækkende vaccine-stop bliver unge piger igen vaccineret mod livmoderhalskræft. Ligeledes er pigernes voldsomme symptomer pludselig forsvundet.

Det fortæller overlæge på H.C Andersens Børnehospital, Niels Fisker, som tager imod henvisninger på HPV-bivirkninger fra piger under 18 år.

I 2015 fik HPV-centeret på OUH 330 henvendelser fra piger med bivirkninger. I 2017 fik Niels Fisker blot fem.

- Fire af dem kunne jeg afvise med det samme, den femte fik en tid, men valgte selv at aflyse. Så jeg har ikke tilset nogle i 2017 med mulige bivirkninger fra vaccinen, siger overlægen.

Ikke vaccinens skyld

Den nye tendens skyldes ifølge overlægen, at vaccinen aldrig har været skyld i pigernes symptomer.

- De symptomer, pigerne oplevede, er symptomer, vi altid har kendt til, men som vi aldrig har kunnet give en årsag på. Der har aldrig været en sammenhæng mellem symptomerne og vaccinen.

- Blandt andet oplever mange andre piger de samme slags symptomer som de vaccinerede piger, selvom de ikke selv har fået vaccinen, siger Niels Fisker.

Hvorfor så mange i 2015 gav HPV-vaccinen skylden for deres pludselige hovedpiner, træthed og hukommelsestab, skyldes ifølge overlægen, at det er tilstande, lægerne ikke har kunnet finde en årsag på.

- Folk har altid brug for at finde årsager for at forstå sine tilstande. De lidelser, pigerne har haft, er populært sagt funktionelle lidelser, som er præget af forskellige symptomer. Symptomerne er rigtige, men de har ikke haft noget Ikke i alle tilfælde er der fundet et svar på lidelserne, og derfor kodede mange piger pludselig lidelserne sammen med vaccinen,.

Problemer var bare, at der ikke var noget mønster mellem symptomerne og vaccinen, og der var ingen sammenhæng mellem, hvornår vaccinen var givet og symptomerne opstod.

- Men nogle gange kan folk kode ting sammen på en bestemt måde for at få et bestemt svar, selvom det ikke stemmer overens med virkeligheden, siger Niels Fisker.

En social epidim

Det giver professor ved Institut for Folkesundhed på Aarhus Universtiet, Frede Olsen, overlægen ret i.

Han kalder de mange symptom-anmeldelser i 2015 for en social epidemi, som medierne var med til at fyre op under.

- Man skal se hjernen som en ventil. Føler folk symptomer på noget, bliver de registreret i hjernen, inden signalerne bliver sendt ud til bevidstheden. Her kan bekymringer og angst skrue op for, hvor voldsomme og hvor længe symptomerne føles, fortæller han.

Han giver et eksempel. Bliver du sparket over benet af din søn under leg, ved du, at det ikke er alvorligt, og symptomerne forsvinder derfor hurtigt.

Men tror du, at smerten skyldes en alvorlig sygdom, kan symptomerne fortsætte meget længe, selvom det i virkeligheden bare var et spark over benet.

- Vi ved også, at meninger og holdninger kan smitte og give angst, som gør at folk rent fysisk vil opleve deres symptomer værre. Det er ikke indbildning, de har det fysisk dårligt. Men vi ser også, at når angsten og bekymringerne forsvinder, så forsvinder symptomerne også, siger Frede Olsen.

Han forklarer grunden til de færre HPV-symtomer i dag med, at der er færre bekymringer og mindre medieomtale.