Konsulentfirmaet Struensee, der de seneste uger støvsuget budgetterne på Det Humanistiske Fakultet (Hum) for mulige besparelser, har nu afleveret sin rapport.

Læs rapporten her (kræver KU-login).

Fakultet skal spare 75 millioner kroner frem mod 2019, men konsulenterne er gået grundigt til værks og har fundet mulige besparelser på op mod 115 millioner kroner og mulige indtægtsforbedringer på cirka 15 millioner kroner.

»Struensee & Co. fik i opdrag at tage hensyn til vores arbejdstidsaftaler og faglige bredde og diversitet – og det har de gjort. Men derudover har de haft frie hænder til at beskrive et scenarie, hvor der for alvor spares i bund,« skriver dekan Ulf Hedetoft i en e-mail til de ansatte.

Et katalog og redskab

Rapporten er delt op på fem temaer: Bæredygtig uddannelsesøkonomi, effektivisering af administration, bygningsmasse og indkøb samt forbedring af indtægtssiden.

Dekanen understreger, at det primært skal betragtes som et bruttokatalog af forslag.

»Det er et redskab, som vi i de kommende måneder og år skal arbejde med i dekanatet og direktionen – det er ikke en facitliste,« skriver han.

Vil bruge flere deltidsansatte undervisere

Forslagene i det 225 sider lange værk er mangfoldige, men på uddannelsesområdet konkluderer Struensee, at der er et besparelsespotentiale på over 60 millioner kroner.

Det kan blandt andet opnås ved sammenlæsning, der sikrer større hold og derigennem færre afholdte konfrontationstimer.

Omkostningerne kan også sænkes ved at benytte flere deltidsansatte videnskabelige medarbejdere (D-VIP) til at stå for undervisningen.

En D-VIP er som regel kun ansat i et semester ad gangen, altså reelt kun otte måneder om året og uden pension.

»Enhedsomkostningerne kan bl.a. reduceres ved at øge DVIP-andelen til det maksimalt tilladte for fortsat opnåelse af akkreditering. Dette vil ved fuld indfasning bidrage med ca. 13,4 mio. kr. årligt, hvoraf ca. 10 mio. kr. kommer som følge af reduktionen i forskningsdækning, mens ca. 3 mio. kr. kommer som følge af DVIP’eres lavere timeløn,« skriver Struensee.

Netop brugen af deltidsansatte har tidligere været til debat på KU. Modstandere har talt om, at der her hermed blev skabt et akademisk proletariat.

Desuden foreslår konsulenterne at reducere brugen af ekstern censur, og så vil de sammenlægge Nordisk Forskningsinstitut og Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab for at opnå en administrativ besparelse.

Derudover skal der opsiges flere bygninger og indføres en nedre tilmeldingsgrænse for, hvor mange studerende, der skal være, før et hold oprettes, hvis det står til konsulenterne.

Disse fag er ikke-bæredygtige

Fra rapportens side 29 til 45 gennemgår konsulenterne, hvilke uddannelser, der er »bæredygtige« på hvert enkelt institut:

Dommen er følgende:

Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab

De fleste uddannelser på INSS er økonomisk bæredygtige, særligt Dansk og Audiologopædi.

Institut for Medier, Erkendelse og Formidling

MEF’s uddannelser er generelt økonomisk bæredygtige, bl.a. som følge af høje STÅ-tal.

Saxo-Instituttet

Alle SAXO’s uddannelser med undtagelse af Danish Culture har »negativt dækningsbidrag« og vurderes altså ikke som økonomisk bæredygtige.

Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier

Langt størstedelen af TORS’ uddannelser vurderes ikke som økonomisk bæredygtige.

Institut for Engelsk, Germansk og Romansk

De største uddannelser på ENGEROM er ikke økonomisk bæredygtige, herunder Engelsk.

Institut for Kunst- og Kulturvidenskab

Omtrent halvdelen af IKK’s uddannelser er økonomisk bæredygtige.

Det Informationsvidenskabelige Akademi

IVA’s uddannelse kommer samlet ud med negativt dækningsbidrag, hvilket primært skyldes relativt høje administrationsomkostninger sammenlignet med andre store uddannelser.

Nordisk Forskningsinstitut

NFI’s uddannelse It og kognition er økonomisk bæredygtig, for så vidt angår dækningsbidrag til direkte lønomkostninger. Ses der i stedet på totalomkostninger, dvs. alle uddannelsesomkostninger fratrukket alle uddannelsesindtægter (eksklusive forskningstid), så har uddannelsen negativt dækningsbidrag.

Stormøde i september

Dekan Ulf Hedetoft skriver i sin e-mail til medarbejderne, at rapporten diskuteres i Fakultetets Samarbejdsudvalg og i Akademisk Råd efter sommeren, og i september forventer ledelsen at holde endnu et stormøde.

»Det er vigtigt at huske, at vi har tid til en velovervejet proces. Direktionen forventer at kunne tage enkelte delbeslutninger på baggrund af rapporten i løbet af relativ kort tid. Men beslutninger om grundlæggende ændringer i uddannelsesstrukturen eller organisationen bliver først taget i løbet af 2017, og større tilpasninger vil ikke være fuldt realiseret før i 2019,« skriver han.

Dekanen garanterer også, at der ikke vil ske yderligere personalereduktioner i 2016, ud over ved naturlig afgang.

clba@adm.ku.dk