Flygtninge, der er enlige forsørgere, risikerer at gå 2.100 kroner ned i hver måned, hvis de går fra integrationsydelse til integrationsgrunduddannelse, IGU, der kombinerer uddannelse med virksomhedspraktik.

Og det er en markant barriere for at få flere i job, påpeger flere kommuner landet over.

I det års tid, IGU-ordningen har været i gang, er der indberettet 929 forløb. Heraf er 90 blevet afbrudt, viser en aktindsigt, Ritzau har fået hos Styrelsen for International Rekruttering og Integration. Tallet er altså 839.

I Nordfyns Kommune er hele 12 af 16 forløb blevet afbrudt. Og 11 af dem var på gartneriet DK Plant ved Otterup på Nordfyn.

»De stoppede alle sammen, fordi de ikke kunne få økonomien til at hænge sammen,« siger personaleansvarlig Martin Petersen og tilføjer:

»Vi forsøgte sammen med kommunen at undersøge alle lovens muligheder for at få stillet så meget som muligt til rådighed for dem. Men det var stadig ikke nok.«

De toårige IGU-forløb var hjørnestenen i sidste års trepartsaftale. Lønnen følger satserne på erhvervsgrunduddannelsen, EGU, på 49 til 120 kroner i timen.

Adspurgt om det nordfynske gartneri har mod på at kaste sig ud i flere IGU-forløb, svarer Martin Petersen:

»Der ligger meget arbejde i det. Men måske vi får overskud til at se på det igen i næste sæson.«

Det kræver både tid og ressourcer at få det til at fungere med en IGU-elev på en dansk arbejdsplads, istemmer Michael Jensen fra Lykkesholm Gartneri nær Tommerup på Fyn. Han har haft seks IGU-elever, men har nu fire.

»Vi bruger meget tid på at indføre dem i virksomhedskulturen og lære dem at være selvstændige,« siger han.

FAKTA OVERBLIK: Hver tiende flygtning afbryder jobforløb København. Flere kommuner landet over beretter, at flygtninge takker nej til at starte på integrationsgrunduddannelsen - eller falder fra - fordi den giver en lavere indtægt end integrationsydelsen. Få et overblik over ordningen her: IGU står for integrationsgrunduddannelsen. Den blev oprettet i en treårig forsøgsperiode med trepartsaftalen i 2016.

Den er rettet mod flygtninge og familiesammenførte mellem 18 og 40 år og kombinerer en toårig lønnet virksomhedspraktik med 20 ugers undervisning.

Private og offentlige arbejdsgivere kan ansætte IGU-elever til en lavere løn på ned til 49 kroner i timen for at sluse dem ind på arbejdsmarkedet.

Private virksomheder får udbetalt 20.000 kroner, når eleven har været ansat i et halvt år og yderligere 20.000 kroner, når forløbet efter to år er fuldført. Offentlige arbejdsgivere får ikke en bonus.

Ved udgangen af september var der indberettet 929 forløb. Heraf er 90 blevet afbrudt.

IGU-forløbene fordeler sig geografisk skævt. Syv kommuner har fortsat ikke oprettet et eneste forløb. 24 kommuner har kun oprettet mellem et og tre forløb. Syv kommuner har oprettet mere end 24 forløb. Kilder: Udlændinge- og Integrationsministeriet og aktindsigt hos Styrelsen for International Rekruttering og Integration. /ritzau/ FOLD UD FOLD UD

På trods af den lave løn vurderer han ikke, at IGU-eleverne giver et plus for virksomheden endnu.

»Men de bliver bedre og bedre, så jeg håber, at de bliver det. Indtil videre er det bare arbejde og arbejde. Det koster mig mere, end jeg får ud af det,« siger Michael Jensen.

Hos Arriva er man gået fra to til ni IGU-elever det seneste halve års tid. Og transportselskabet ville gerne have endnu flere, fortæller Pernille Kjær, der er ansvarlig for mangfoldighed hos Arriva.

»Vi kunne sagtens tage flere, men de er simpelthen for svage i forhold til deres dansk, når køreprøven skal tages på dansk,« siger hun.

Der er i alt 4.000 ansatte i Arriva. Heraf er 3.400 buschauffører - og det gælder også IGU-forløbene.

»Vores udfordring er, at kørekortet skal tages på dansk, og derfor skal dem, vi får ind, kunne et vist niveau af dansk. Derfor har vi oprettet et for-forløb forud for et IGU-forløb,« siger Pernille Kjær.

/ritzau/