Saulius Skvernelis susitiko su Lenkijos Senato pirmininku Stanislawu Karczewskiu. lrv.lt nuotr.

Premjeras Saulius Skvernelis penktadienį susitiko su Vilniuje viešinčiu Lenkijos Senato pirmininku Stanislawu Karczewskiu.

Tai – jau ketvirtas svarbus Lenkijos aukšto rango pareigūnų vizitas Lietuvoje šį mėnesį, primenama Vyriausybės pranešime. VŽ rašė, kad prieš savaitę Vilniuje susitiko Lietuvos ir Lenkijos premjerai - p. Skvernelis ir Mateuszas Morawieckis.

„Šiuo metu Lenkija trečia pagal dydį mūsų prekybos partnerė, šešta pagal investicija. Matau visas galimybes, kad vietoje šių skaičių visus rašytume pirma“, - susitikimo metu teigė premjeras Skvernelis.

Pono Karczewskio teigimu, Lenkijos potencialas tikrai didelis ir jis nėra pilnai išnaudotas. Kaimynės investicijos Lietuvoje turėtų augti.

Ministras Pirmininkas padėkojo Lenkijos Senato pirmininkui už paramą Baltijos šalių elektros tinklų sinchronizacijai su kontinentinės Europos tinklais per Lenkiją. „Privalome įtvirtinti galutinį sprendimą birželio mėn. Rusija ir Baltarusija ruošiasi desinchronizacijai“, – pažymėjo Ministras Pirmininkas.

Ponas Skvernelis taip pat pasidžiaugė, kad visuomeninės organizacijos kartu su verslo struktūromis inicijuoja Lietuvos–Lenkijos verslo forumą, vyksiantį jau balandžio 25-26 dienomis Vilniuje.

„Susitikimo metu paliestos švietimo temos. Lietuvos atstovai patikino Lenkijos delegaciją, kad Lietuvoje išliks ir polonistikos studijos, ir lenkų kalba dėstančių mokytojų ruošimo studijos. Pastarosios iš Edukologijos universiteto nuo naujųjų mokslo metų pradžios bus perkeltos į Vilniaus universitetą“, - rašoma pranešime.

Abi pusės sutarė stiprinti šalių bendradarbiavimą ir prie bendro stalo spręsti visas kylančias problemas.

„Lenkija yra viena svarbiausių partnerių. Rodome didelį dėmesį santykiams su kaimynais ir džiaugiamės intensyviais aukščiausio politinio lygio kontaktais“, – sakė premjeras Skvernelis.

Jis Lenkijos Senato pirmininkui išsakė Lietuvos pasiryžimą toliau vystyti bendradarbiavimą regiono saugumo srityje, energetinius ir infrastruktūrinius projektus, užtikrinti tinkamą tautinių mažumų švietimą tiek Lenkijoje, tiek Lietuvoje.

Kalbėdami apie tautines mažumas premjeras ir Senato pirmininkas sutiko, jog turi vykti nuolatinis atviras dialogas visais klausimais. „Lietuvoje gyvenantys lenkai yra mūsų piliečiai. Jiems sudarytos visos sąlygos saviraiškai, identiteto, tradicijų ir kultūros puoselėjimui. Lietuvoje veikia didžiausias mokyklų lenkų kalba tinklas už Lenkijos Respublikos ribų. Tautinių mažumų mokykloms skiriamas 20 proc. didesnis finansavimas“, – pabrėžė p. Skvernelis.

Ministras Pirminkas taip pat pakvietė atnaujinti Lietuvos ir Lenkijos švietimo, mokslo kultūros ir bendro kultūros paveldo komisijos veiklą.

VŽ primena, kad per prieš savaitę su Lenkijos premjeru vykusį susitikimą kalbėta apie elektros tinklų su Europa sinchronizavimo projektą, europinės infrastruktūros projektų „Via Baltica“, „Rail Baltica“, dujų jungties su Lenkija (GIPL) įgyvendinimą. Be to, aptartos iniciatyvos, kaip suaktyvinti bendradarbiavimą kitose ūkio srityse, siekiant toliau stiprinti regioninį saugumą. Aptartos ir priemonės, skirtos lietuvių ir lenkų tautinių mažumų poreikiams.

Tąkart po susitikimo pasirašytas Lietuvos ir Lenkijos Energetikos ministerijų susitarimo memorandumas dėl sustiprinto strateginio bendradarbiavimo energetikos srityje. Jame pareiškiama apie politinę paramą dujotiekio jungties GIPL bei Baltijos šalių elektros tinklų sinchronizacijos su Vakarų Europa per Lenkiją projektams. Nors abi šalis liečiantys energetikos projektai jau ne vienerius metus yra vykdomi, Žygimantas Vaičiūnas, energetikos ministras, pabrėžė, kad iki šiol joks dvišalis politinis įsipareigojimas tarp Vilniaus ir Varšuvos pasirašytas nebuvo.

Plačiau apie Lietuvos ir Lenkijos bendradarbiavimą energetikos srityje skaitykite VŽ Premium.

VŽ primena, kad šiemet Lietuvoje apsilankė ir Vasario 16-osios šimtmečio minėjime Vilniuje dalyvavo ir Lenkijos prezidentas Andrzejus Duda.

VŽ analizavo, ką reiškia šiltėjantys Lietuvos ir Lenkijos santykiai - jie atveria naujų užsienio politikos, ekonomikos galimybių, taip pat progą tarpininkauti tarp Varšuvos, konfrontuojančios su ES, ir Briuselio. Vis dėlto atšilimas nebūtinai yra ilgalaikis ir tvarus: istorija rodo, kad tokius pagerėjimus dažnai keičia nuosmukiai, o neišspręstos tautinių mažumų problemos bet kada gali būti prisimintos.