Allt fler svenskar har smittats av det nya coronaviruset. Även om sjukdomen är relativt mild för majoriteten av alla smittade behöver en del vårdas på sjukhus. Somliga kommer också att behöva intensivvård.

I dag finns varken vaccin eller specifika läkemedel mot sjukdomen covid-19, som orsakas av det nya coronaviruset. Trots att den första kliniska studien för ett möjligt vaccin har startat på rekordtid kommer det att dröja många månader och kanske år innan det kan finnas ett färdigt vaccin. Även antivirala läkemedel, som hindrar viruset från att föröka sig i kroppen, är på gång. Men det tar också tid att utveckla dem.

Johan Brun, senior medicinsk rådgivare på Läkemedelsindustriföreningen, menar att det finns andra sätt att få behandlingar för patienterna.

– Det finns tre typer av forskning just nu. Det finns forskning på vacciner, det kommer att ta längst tid. Det finns forskning på helt nya substanser, det kommer nästan ta lika lång tid som vacciner. Men all den forskning som pågår på befintliga godkända läkemedel har ju en helt annan möjlighet att kunna hjälpa just nu under den pågående pandemin.

Länder testar nu massor av olika läkemedel på olika sätt för att se om det kan hjälpa svårt sjuka patienter. Men små studier med olika typer av tillvägagångssätt ger sällan tydliga svar. Därför lanserar Världshälsoorganisationen, WHO, en ny studie.

– Den här stora internationella studien är designad för att ge oss de robusta data vi behöver, och ska visa vilka läkemedel som är mest effektiva, sa WHO:s generaldirektör Tedros Adhanom Ghebreyesus på en presskonferens i Genève på onsdagen.

Hittills har Argentina, Bahrain, Kanada, Frankrike, Iran, Norge, Sydafrika, Spanien, Schweiz och Thailand meddelat att de ska delta i WHO:s studie.

De läkemedel som ska testas är remdesivir, lopinavir och ritonavir, interferon beta och klorokinfosfat. Syftet är att ta reda på om något läkemedel minskar dödligheten eller risken för svår sjukdom och ska kunna utföras även om sjukhusen har mycket att göra.

Remdesivir utvecklades ursprungligen mot ebola, men var inte särskilt effektivt. Det är ett av de läkemedel som man hoppas mest på. Trots att läkemedlet inte är godkänt används det enligt Lif redan i Sverige på svårt sjuka patienter efter att Läkemedelsverket beviljat en så kallad beredskapslicens.

Vilket preparat tror du står näst på tur att få beredskapslicens för användning i Sverige av Läkemedelsverket?

– Det jag skulle tro står på kö är väl klorokinfosfat. Det är en produkt som är säker, det finns mycket dokumentation, den har använts under den pågående epidemin i Kina och Sydkorea, och visat sig ha viss effekt. Det är ju jättesvårt när det inte finns publicerade studier att säga i vilken utsträckning den har effekt, men mycket talar för att den fungerar, säger Johan Brun.

Klorokinfosfat används mot malaria, men också vid reumatiska sjukdomar. Men effekten måste som alltid vägas mot eventuella biverkningar.

En behandling som tidigt lyftes fram som lovande är ett hiv-läkemedel som kombinerar substanserna lopinavir och ritonavir. På torsdagen visade en studie från Kina att behandlingen inte gjorde någon skillnad för de svårt sjuka patienterna.

Det finns mycket osäkerheter när specifika antivirala läkemedel, som hiv-läkemedel, används mot ett helt annat virus. I stället riktas allt mer fokus nu mot att mildra den potentiellt dödliga lunginflammation, som uppstår hos vissa covid-patienter, berättar Jonan Brun.

– Coronainfektionen är ett ganska milt influensaliknande tillstånd för 85 procent av alla som får det, men risken är att man får den här lunginflammationen, ett slags inflammatorisk storm i bröstet. De flesta produkter vill rikta sig mot den nu, för då kan man rädda liv. Det testas massor av olika varianter av inflammationshämmare i dag, säger han.

Läs mer: Därför dröjer ett vaccin mot det nya coronaviruset