När den tidigare migrationsministern Heléne Fritzon (S), som från och med måndag lämnar sitt uppdrag i övergångsregeringen för att i stället kandidera till EU-parlamentet, gästade "Bara politik" fick hon frågan om gymnasielagen och dess följder – som varit väldebatterad under mandatperioden som varit.

Expressen har bland annat kunnat rapportera om Morteza, som på dagtid pluggar på gymnasiet och drömmer om att lyckas i samhället. Men efter skoltid bor han utan el och värme i ett koloniområde i Malmö och jobbar tolv timmar för 200 kronor.

LÄS MER: Morteza bor i en husvagn utan värme

Gymnasielagen blev väldigt omdebatterad under mandatperioden. Hade du som ansvarig minister velat eller kunnat agera annorlunda?

– Det är ju en tillfällig lag som ska gälla under en begränsad tid. Den ger en möjlighet för just de som kom under de allra tuffaste förutsättningarna under hösten 2015, och som för att det kom så många då fått vänta väldigt länge hunnit bli en del av det svenska samhället.

– Nu får man med den här utbildningsmöjligheten en extra chans att fullgöra sin gymnasieutbildning och därefter möjligen en chans till ett jobb och en försörjning i Sverige. Men oavsett var man än hamnar sedan har man alltid nytta av en utbildning. Det här är ett sätt att möta den situation vi hade att hantera och jag tycker det är en rimlig lösning.

LOTTA GRÖNING: En humanitär katastrof – skapad av svenska politiker

I ett reportage som publicerats i Expressen är en person som nu går på gymnasiet i Sverige hemlös när han kommer hem. Var slutar politikernas ansvar?

– Som minister i en övergångsregering kommenterar jag ju inte enskilda ärenden men det vi gjort med gjort med just den här gruppen är att vi har gett de samma förutsättningar som unga vuxna i Sverige, nämligen att man får möjlighet att söka studiemedel via CSN. Sedan har man ju det egna ansvaret för sin egen boendesituation eftersom det är vuxna det handlar om.