Regeringen tvingar lärosätena att stänga dörren i ansiktet på unga ambitiösa människor som vill studera. Det är kortsiktigt tänkt och ekonomiskt dumt. Att investera i unga människors utbildning och framtida arbetsmarknadsmöjligheter ska inte ses som en kostnad. Det är en investering. Det är vad som kommer att göras oss rika i framtiden.

Den nya rapporten visar att fler än någonsin förr, 134 000 personer, sökte för första gången till högskolan inför höstterminen 2013. Av dessa kom inte ens hälften, bara 44 procent in på en utbildning. Det är en mycket kraftig nedgång sedan förra läsåret.

Regeringen har de senaste två åren skurit ned 16 000 utbildningsplatser och planerar att skära ned ytterligare 10 000. Det motsvarar utbildningsplatserna på KI, KTH och Chalmers tillsammans. Konkurrensen om utbildningsplatserna är nu betydligt högre – men Sveriges kraft att möta den internationella konkurrensen blir lägre.

Länder som Slovakien, Irland och Polen kommer inom några år att ha en mer välutbildad ung befolkning än Sverige och vi kommer att ligga under genomsnittet i OECD om vi inte investerar mer i unga människors möjlighet till utbildning.

Även i tillväxtregionen Stockholm sker stora neddragningar på antalet utbildningsplatser på de tre största lärosätena, KTH, Stockholms universitet och Södertörns högskola. Stockholmsregionen förlorar de kommande åren 5 000 av de tidigare 55 000 utbildningsplatserna trots en omfattande inflyttning och ett kommande underskott på välutbildad arbetskraft som bland annat Stockholms handelskammare påtalat. Det är en katastrof för Stockholm, och för hela landet.

Om Sverige ska kunna bli det kunskapssamhälle vi bär potential att bli måste antalet högskoleutbildade bli fler – inte färre. Utbildningsplatserna på högskolor och universitet måste öka. Studenter måste rustas med högskoleutbildningar som är användbara för dem i egenskap av kompetenta arbetstagare, företagare, forskare och kritiskt tänkande medborgare. Redan i dag ser vi ett stort rekryteringsgap på den svenska arbetsmarknaden. Samtidigt som ungdomsarbetslösheten är skyhög och arbetslösheten bitit sig fast kring 8 procent uppger företag att de har svårt att rekrytera kompetent personal.

Enligt beräkningar skulle cirka 80 000 fler vara i arbete om de hade rätt kompetens för de lediga jobben. Investeringarna i den högre utbildningens kvalitet behöver samtidigt öka. Jan Björklund hävdar verklighetsfrånvänt att Sverige har näst högst kvalitet i högre utbildning i världen. I själva verket måste pedagogiken i högskolan förbättras och utbildningarnas användbarhet för studenterna i arbets- och vardagslivet tydliggöras.

I dag kräver allt fler jobb en högre utbildning, långtidsarbetslösheten bland unga har trefaldigats och fler än någonsin förr söker till högskolor och universitet. Att investera i ungas möjligheter att studera är en av de viktigaste framtidsfrågorna för Sverige.

Ibrahim Baylan, S, är utbildningspolitisk talesperson och vice ordförande i riksdagens utbildningsutskott.

Erik Arroy

ordförande Sveriges förenade studentkårer

Ibrahim Baylan (S)

Utbildningspolitisk talesperson och vice ordförande i utbildningsutskottet