I torsdags drabbades Gröna linjen av kraftiga förseningar under eftermiddagen och kvällen efter att ett gäng ungdomar drog i nödbromsen på ett tåg vid Skanstull.

Händelsen är bara en av hundratals anmälda i år. Mellan januari och sista oktober har 603 nödstopp gjorts i Stockholms tunnelbana, vilket är i snitt två om dagen, visar siffror som SL tagit fram åt StockholmDirekt.

Men statistiken visar ändå en vikande trend. Sedan 2013 har antalet nödbromsdragningar mer än halverats i Stockholm, då totalt 1424 händelser rapporterades under året.

– Jag vill inte spekulera kring varför. Men man kan hoppas att det beror på färre antal okynnesdragningar, säger Claes Keisu.

"Ibland är det motiverat"

Exakt hur många av nödstoppen som utgör riktiga nödlägen är inte fastställt. Men det handlar uppskattningsvis om en väldigt liten del, enligt SL.

– Man kan inte säga att alla dragningar är okynnesdragningar. Ibland är det motiverat. Men i många fall hänger det också ihop med att att det ska klottras eller något annat okynnes, säger Claes Keisu.

Däremot råder det stora geografiska skillnader. Det är betydligt vanligare längre ut på linjerna och vid ändstationerna än vad det är inne i stan. Samtidigt sker de flesta anmälningarna under kvällar och helger. Men oavsett var eller när det inträffar får ett stopp oftast stora följder på trafiken.

Påverkar trafiken

– Man ska komma ihåg att vi har 1900 avgångar per dag. Men det påverkar ändå trafiken alldeles oavsett när och var det händer. Och under rusningen blir det ännu större påverkan, säger Claes Keisu.

Några planer eller åtgärder för att minska nödbromsdragningarna finns inte i nuläget.

– Vi kan inte hindra folk från att dra i nödbromsen. Nödbromsen är där för att man ska få stopp på tåget i ett nödläge. Det kan vara att man har ett akut sjukdomsfall eller att det uppstår bråk ombord och ordningsvakter behöver tillkallas.