KRÖNIKA. USA:s nya president Donald Trump har sagt att han vill stänga av internet. I mina mörka stunder tänker jag att han har rätt, skriver Linda Nohrstedt.

Missförstå mig inte. Internet är en fantastisk uppfinning som öppnar enorma möjligheter. Företeelsen med öppen kod har stimulerat kreativitet världen över och lett till nya tjänster och innovationer. Möjligheten till global kommunikation borde kunna leda till växande tolerans och förståelse mellan världens olika länder.

Men ibland verkar det som om människan inte klarar av att hantera denna fantastiska uppfinning. I stället för ökad förståelse och dialog blir vi instängda i filterbubblor som bekräftar vår egen världsbild.

Möjligheten att vara anonym på nätet har skapat enorma problem. Många offentliga personer har tvingats dra sig undan efter hat och hot på internet. Kvinnor verkar drabbas extra hårt. Åsa Linderborg på Aftonbladet, journalisten Alexandra Pascalidou och musikern Little Jinder är bara några exempel.

Det börjar bli ett demokratiproblem. Om till exempel journalister eller politiker av ett visst kön inte kan bedriva sitt arbete är yttrandefriheten inte längre fri.

Men frågan är vad man kan göra åt saken. Vett och etikett-regler på nätet? Alkolås på datorer och mobiltelefoner?

Ett utmärkt initiativ är Facebook-gruppen #jagärhär. Den fick stort genomslag efter uppståndelsen kring Åhléns reklam med ett mörkhyat barn i luciakläder i julas.

Syftet med Facebook-gruppen är att i kom-mentarsfält bemöta hat, rasism och sexism med motargument. Nära 60 000 personer är medlemmar.

”De som kommer nya in i gruppen säger nästan exakt samma sak allihop; jag har varit rädd och orolig men jag har inte vågat säga vad jag tycker. Och nu sen jag gick med i gruppen är jag inte rädd längre. Nu vågar jag äntligen lita på min egen röst”, säger Mina Dennert, initiativtagare till #jagärhär, i en intervju på nätet.

Det var i december 2015 som Donald Trump yttrade sina beryktade ord om att stänga delar av internet. På så sätt ville han minska möjligheten för IS att använda sociala medier som rekryteringsväg. Då var han kandidat till presidentposten. Sedan han installerades på ämbetet har det dock varit tyst om åtgärden.

Här i Sverige presenterades för ungefär ett år sedan flera förslag på skärpt lagstiftning mot hot och kränkningar på nätet i utredningen ”Integritet och straffskydd”. Förslagen handlar till exempel om förtydliganden om att ofredande även kan inträffa på nätet och utvidgat straffansvar för den som tillhandahåller en tjänst som gör att det går att ta del av meddelanden som innehåller olaga hot.

Enligt Regeringskansliet är regeringen positiv till förslagen. Avsikten är att en proposition ska läggas fram för riksdagen till hösten.

Det är förstås bra. Men förslagen räcker sannolikt inte hela vägen för att skapa ett respektfullt debattklimat på internet.

Det är obegripligt att vi inte klarar av att bete oss bättre mot varandra. Bara för att vi pratar på nätet.