MEDIER | REPORTAGE. Oktober, 2017. Sveriges Television har konferens på Tekniska museet i Stockholm, inför det kommande valåret.

Framför hundratals medarbetare från nyhetsdivisionen pratar chefer som Jan Helin och Charlotta Friborg om GAL/TAN-skalan – tesen om att vår tids politiska skiljelinjer inte längre står mellan vänster/höger, utan mellan olika sociala och kulturella värden.

GAL står för Green-Alternative-Libertarian. TAN för Traditional-Authoritarian-Nationalist. Konfliktlinjen går alltså mellan frihetlig/progressiv och auktoritär/konservativ, snarare än mellan olika partifärger.

En GAL/TAN-värld utan tydliga politiska grupperingar borde göra det krångligare att uppfylla de objektivitetskrav som finns inskrivna i till exempel SVT:s sändningstillstånd. Förr kunde man lösa mycket genom att bjuda in en socialdemokrat och en moderat till studion. Vilka sidor bör komma till tals nu?

En medarbetare viftar med handen i den stora salen.

– Menar ni alltså att vi ska börja boka en GAL och en TAN i stället?

Hen blir lugnad från scenen. Det viktigaste är att vara medveten om att det kommer att krävas balans mellan fler konfliktlinjer, sägs det.

Jörgen Huitfeldt till Kvartal

Frågan hänger dock i luften i den svenska debatten. Hur ska traditionella medier, drillade i ideal om absolut objektivitet, hantera en situation där varje väljare, lyssnare eller tittare både representerar och röstar efter en spretig knippe värderingar, i stället för på höjd eller sänkt skatt?

En som tycker att public service ofta misslyckas med det är före detta Studio Ett-programledaren Jörgen Huitfeldt.

— När den politiska konflikten vridits från vänster/höger till GAL/TAN, har det inte legat lika nära till hands för Sveriges Radio att hitta de perspektiv som ligger på TAN-delen. Trots att de omfattas av en ganska stor del av befolkningen, säger han.

— Kritiken om att public service är vänstervridet håller jag inte med om. Vi är så extremt skolade i balans, att alla partier ska ha lika mycket tid och så vidare. Det man kan fundera på är: vilka perspektiv lyfts? Vilka vinklar? Vilka idéer?

Huitfeldt var en av P1:s mest omtyckta och profilerade röster. I oktober sade han upp sig för att gå till den lilla tidskriften Kvartal, grundad av borgerliga opinionsbildaren Thomas Gür. Många i branschen drog efter andan. Varför gick en stjärna från ett stort medieföretag till en obskyr tidskrift?

LÄS MER: Magasinet Neo under Paulina Neuding speglade en borgerlig utveckling

Journalistik under flyktingkrisen

Huitfeldt pratar om lockelsen av att jobba i ett litet team. Eget inflytande. Att inte behöva ha möten om allt. Samt ”lite bryderier” han hamnat i på Sveriges Radio.

— Ibland undrar jag om vi gör mer skada än nytta. Det går så fort. Det är ett sådant flockbeteende. Och när man tar in pengar med tvång för att ge alla människor information och nyheter från alla perspektiv är det förenat med väldigt stort ansvar. Om jag ska vara del i ett sådant projekt så vill jag verkligen känna att vi gör det vi lovar. Och jag har ju inte alltid tyckt det. Där har jag haft samvetskval.

Kan du beskriva problemet?

– Flyktingkrisen 2015 är väl det bästa exemplet. Jag tycker att vi jagade människor som försökte resa frågan om problemen med att ta emot väldigt många invandrare på kort tid. Sen när politikerna plötsligt lade om politiken, då blev det helt tyst. Integriteten bland oss journalister var ju noll.

Vad beror det på?

– Jag vet faktiskt inte. Starka övertygelser. Flockbeteende. Eller en kombination av båda. Sen tror jag inte att det går att överskatta hur stor förändringen var 2015. Det är en hel självbild som förändras. Och det förändrar även journalistiken. Vi tyckte vi var en humanitär stormakt. Kanske ett litet land, men bäst i världen på att hjälpa andra. När sedan kläderna åker av och kejsaren står där naken, då blir det jobbigt. För alla.

LÄS MER: Anna Hedenmo: Jan Helin har ansvar för misstro om invandring

Göran Persson först i "Fredagsintervjun"

Nu sitter Huitfeldt hemma i sin villa i en Stockholmsförort och förbereder en intervju till lanseringen av Kvartal. Podden Fredagsintervjun liknar till formen Ekots lördagsintervju (där Huitfeldt varit programledare). Man har inte haft några problem med att boka partiledare eller andra makthavare. Det första avsnittet läggs ut senare i dag. Göran Persson är gäst.

– Det går över förväntan, säger Huitfeldt. De flesta vet vem jag är. Men inte vad det här är.

Göran Persson, Sveriges statsminister 1996-2006. Foto: EVELINA CARBORN EXP / EVELINA CARBORN EXPRESSEN

Frågorna har varit många kring nylanseringen av Kvartal, som fört en undanskymd tillvaro som magasin och hemsida sedan starten 2016. Den nytillträdda chefredaktören Paulina Neuding, tidigare chefredaktör för borgerliga Neo, vill inte kalla Kvartal för ett högerprojekt, trots att runt en fjärdedel på tidningens skribentlista är kända borgerliga eller liberala debattörer, många med uppdrag på ledarsidor, som Håkan Boström, Ann-Charlotte Marteus och Jenny Sonesson. Få skribenter har en plats i traditionella vänstersammanhang (Neuding lyfter dock fram filosofen Torbjörn Tännsjö och skribenten Malcom Kyeyune).

TV: Malcom Kyeyune och Ida Ölmedal debatterar tiggeriförbud

Paulina Neuding, chefredaktör för Kvartal. Foto: ERNST HENRY / KVARTAL

Huitfeldt intervjuades av Nyheter Idag

Public service-mannen Huitfeldt håller med om slagsidan åt höger, men menar att den ska rättas till på sikt. Neuding vill dock inte kännas vid en uppdelning längs med några skalor.

– Det som är avgörande när samhället står inför så stora problem som i dag, är att vi möter det med en vuxen, intellektuell, debatt i ett dämpat tonläge, där fakta och argument är huvudsaken, säger Neuding. Den stora motsättningen i svensk offentlighet i dag är inte ideologisk, utan kring hur samtalet ska föras.

Hur menar du?

– Per Brinkemo är en av Sveriges ledande experter på klankultur. På vilket sätt är det relevant när man läser Pers analyser att veta att han råkar identifiera sig som vänster? Min poäng är att man får bedöma en tidskrift efter innehållet i de texter som publiceras. Sak före person.

Kvartal framstår som väl anpassad för en GAL/TAN-värld. Huitfeldt har kallat projektet ”ett kaxigare public service”, men skribenter som nationalekonomen Tino Sanandaji och litteraturvetaren Johan Lundberg gör att man bör kunna fånga upp läsare längs med TAN-axeln – den grupp Huitfeldt anser att public service varit dåliga på att spegla och tala till.

Inför starten har Huitfeldt intervjuats två gånger av Nyheter Idag, den högerpopulistiska nättidningen som kallats en av Sverigedemokraternas viktigaste mediekanaler. I en av intervjuerna bjuder Huitfeldt in Chang Frick, som driver Nyheter Idag och har ett förflutet i Sverigedemokraterna, som gäst till Kvartal (till Expressen säger Huitfeldt att det var ett uppenbart skämt och att han tycker att det framgår av artikeln).

LÄS MER: Paulina Neuding: Stök på biblioteken orsakas av ungdomsgäng

"Chang Frick påminner om Niklas Svensson"

Det var hos Nyheter Idag som finansmannen Mats Qviberg, ägare av tidningen Metro, i våras skapade rubriker genom att i en intervju diskutera ett samarbete med Frick. Efter en storm av kritik bad Qviberg om ursäkt för att ha ”pratat med en högerextrem kanal” och sålde sina andelar i Metro.

– Jag känner till Chang Fricks bakgrund i SD, säger Huitfeldt. Men under andra omständigheter – där själva innehållet skulle vara viktigare än att sätta olika etiketter på de som skriver – hade han säkert varit en framgångsrik kvällstidningsreporter. Han påminner om Expressens reporterstjärna Niklas Svensson.

Finansieringen av Kvartal kommer från en stiftelse som tar emot donationer. De flesta av en handfull större donatorer fortsätter vara anonyma och grundarna talar om crowdfunding som en framtida modell.

LÄS MER: Mats Qviberg – miljardären som köpte Metro

Chang Frick. Foto: SVEN LINDWALL

Riskkapital till Kvartal

Men en vecka innan värvningen av Huitfeldt offentliggjordes tog riskkapitalisten Patrick Wahlén plats i stiftelsens styrelse. Wahlén är enligt Veckans Affärer god för 1,1 miljarder kronor. Han förklarar för Expressen att han har ”skänkt en del pengar och också jobbar på att få in andra donationer” till Kvartal. Wahlén, vars investmentbolag Volati i våras köpte Akademibokhandeln och Bokus, säger sig ha ”saknat en sansad diskussion om dagens samhällsutmaningar”.

Så vilka plats har en satsning som Kvartal i ett oförutsägbart svenskt medielandskap?

Under sina 20 år på Sveriges mest respekterade nyhetsredaktioner säger sig Jörgen Huitfeldt ha fått tjugo mejl som klagar på vänstervridning för varje enskilt mejl som anklagar Sveriges Radio för att vara partiskt åt höger.

– Så vad är balans egentligen? Det finns inget facit där. Det är olika människors upplevelse och tolkning. Jag kan ju bara fortsätta göra det jag gör. Vi på Kvartal ska försöka vara balanserade. Och om den sortens journalistik uppfattas som något annat än public service, ja då är det väl så.

LÄS MER: Paulina Neuding om Kvartal: "Inget borgerligt projekt"

Emil Arvidson är journalist och medarbetare på Expressens kultursida.