– Vi ser i vårt operativa arbete att det finns individer med koppling till våldsbejakande extremism som är aktiva i organisationer som mottar offentliga medel. Det handlar om individer som använder organisationerna som plattform för att sprida och förankra sina budskap, säger Johan Olsson, operativ chef vid Säkerhetspolisen.

För att förhindra detta krävs effektiva och rättssäkra metoder som ger bidragsgivande myndigheter förutsättningar att neka eller återkräva bidrag.

Omfattningen av det offentliga stödet till organisationer med kopplingar till våldsbejakande extremistmiljöer är svårt att uppskatta på grund av bristen på transparens i systemet, men uppgår till miljontals kronor.

Såväl den våldsbejakande högerextremistiska-, den våldsbejakande vänsterextremistiska- som den våldsbejakande islamistiska miljön använder olika typer av plattformar för att förankra sina budskap. Exempel på plattformar kan vara organisationer som skolor, stiftelser och kulturföreningar.

– Tillgången till offentliga medel ökar legitimiteten och ger ekonomiska förutsättningar för plattformar där radikalisering kan ske, och det bidrar till tillväxten i extremistmiljöerna. Historiskt sett är det här ett problem i samtliga tre extremistmiljöer som Säkerhetspolisen följer, men vi ser just nu att problemet är störst i den våldsbejakande islamistiska miljön, säger Johan Olsson.

Säkerhetspolisens uppdrag är att skydda Sverige och vår demokrati. Under senare år har Säkerhetspolisen intensifierat arbetet för att minska tillväxten i extremistmiljöerna, bland annat genom samarbete med andra myndigheter.

– För att minska tillväxten i extremistmiljöerna behöver samhället förhindra att organisationer som bidrar till radikalisering mottar offentliga medel. Staten ska inte finansiera verksamheter som undergräver vår demokrati genom att stödja våldsbejakande extremism, säger Johan Olsson.

I ett remissvar till regeringen förordar därför Säkerhetspolisen bland annat inrättandet av ett kunskapscentrum för att ge stöd och kunskap till myndigheter i bedömningar av organisationer, aktörer, extremism och antidemokratiska miljöer som mottar offentliga medel genom bidrag från staten eller kommunerna.

Remissvar om Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) (pdf, 60.9 kB)