Erkände mordet på Ida, 21 – misstänks ha psykisk störning

Av: John Granlund

Publicerad: 28 september 2015 kl. 18.00

Uppdaterad: 28 september 2015 kl. 22.01











1 av 6

19-åringen misstänks ha överfallit och mördat Ida Johansson, 21, i ett löpspår.

Nu har en liten sinnesundersökning genomförts som slår fast att mannen kan misstänkas ha en allvarlig psykisk störning – och att han haft "återkommande tankar på att skada andra".

Det så kallade joggingmordet i Upplands Väsby väckte stor uppmärksamhet under den dryga månad som en omfattande spaningsstyrka letade efter den misstänkte gärningsmannen.

Den 10 september greps en tidigare ostraffad 19-årig man från Upplands Väsby misstänkt för mordet. En dna-träff knöt honom till brottet, enligt polisen.

Haft psykiska besvär

Under häktningsförhandlingen beslutades att 19-åringen ska genomgå en paragraf 7-undersökning, tidigare kallad liten sinnesundersökning.

I utredningen slår den ansvarige läkaren, som är specialist på psykiatri, fast att 19-åringen kan misstänkas ha en "allvarlig psykisk störning", både vid gärningen och under undersökningen.

Av utredningen framgår att 19-åringen uppger sig ha haft mångåriga psykiska besvär i form av återkommande depressioner, svårigheter i socialt samspel och att han nyligen diagnosticerats med en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning.

Läkaren skriver att 19-åringen uppger sig ha haft "återkommande tankar på att skada andra" men enligt utredningen behöver detta inte nödvändigtvis ha att göra med mannens diagnostik.

"Svårförståelig gärning"

Vid tillfället för utredningen ska han inte ha visat några tecken på aggressivitet och inte heller några tecken på djupare depression. I stället skriver läkaren att han "ger en god formell kontakt" men att han ter sig ångestpåverkad och spänd.

Av utredningen framgår att inget talar för att mannen skulle lida av en psykossjukdom eller att han skulle lida av hallucinatoriska röster.

Gärningen som han misstänks för beskriver läkaren som "svårföreståelig" och själv har 19-åringen för utredningspersonalen beskrivit mordet som helt oprovocerat. Han berättar också att han erkänt det aktuella brottet för polisen.

I samtal med rättspsykiatrin uppger 19-åringen att hans skoltid periodvis varit svår, att han varit mobbad och han slagit dem som mobbat honom. Som huvudsakligt fritidsintresse nämner han geografi och historia samt ett särskilt dataspel där dessa två ämnen är av särskild betydelse.

Rekommenderar RPU

19-åringen sitter sedan 11 september häktad i säkerhetshäktet i Sollentuna och för att genomgå undersökningen fördes han av Kriminalvårdens transportpersonal till Rättsmedicinalverkets lokaler i Huddinge.

I yttrandet från Rättsmedicinalverket rekommenderas att en större rättspsykiatrisk undersökning, RPU, genomförs. Resultatet i den blir avgörande för om 19-åringen, om rätten finner honom skyldig, ska dömas till fängelse eller rättspsykiatrisk vård.

Aftonbladet har sökt 19-åringens advokat Sofia Björksten som i ett sms uppger att försvarssidan med anledning av paragraf 7-undersökningen begärt att tingsrätten förordnar om en utvidgad rättspsykiatrisk undersökning.

FAKTA FAKTA Så går Paragraf 7-undersökningen till: • Det som förr kallades "liten sinnesundersökning" heter nu paragraf 7-undersökning, efter paragrafen om särskild personundersökning i brottmål. • En §7-undersökning vid svåra brott syftar oftast till att ta ställning till om det behövs en stor undersökning, rättspsykiatrisk undersökning (RPU). • Läkare som utför §7-undersökningar är särskilt utsedda av Rättsmedicinalverket. Läkaren har tillgång till hela det material domstolen har och får också hämta in journaler, akter från socialtjänsten och annat material som kan vararelevant. • Själva undersökningen brukar ta runt en timme och består mest av samtal med den misstänkte, då läkaren gör en psykiatrisk bedömning. Bedömningen redovisas för domstolen i ett Paragraf 7-intyg. • Är läkaren säker på att det inte föreligger allvarlig psykisk störning meddelas domstolen detta. Finns det minsta osäkerhet ska läkaren rekommendera en stor undersökning. • Varje år genomförs i Sverige cirka 2 000 §7-undersökningar och cirka 600 RPU. • Vid en RPU deltar rättspsykiatriker, psykolog, kurator och vårdpersonal i ett team, där läkaren ansvarar för det slutliga rättspsykiatriska utlåtandet. LÄS MER

KOPIERA LÄNK