Den hajpade superdatorn Watson förbereds för ett intåg i svensk sjukvård. Behandling och diagnos av cancer står på agendan. Inom ett år kan all världens cancerkunskap komma svenska läkare till del.

Sedan årsskiftet arbetar IBM i Sverige mot ett nytt mål; superdatorn Watson ska anpassas till svensk sjukvård. I fokus står cancer, en sjukdom som drabbar allt fler svenskar.

Sedan år 2011 har superdatorn trimmats för att ge läkare förslag på allt från den bästa behandlingen för en viss patient till kompletterande test som behöver göras. Systemet sållar fram relevant information ur 300 medicinska tidskrifter, 200 böcker, 15 miljoner sidor läkemedelsinformation samt mängder av kliniska studier. Allt körs mot uppgifter i patientens journal.

Informationsmängden är gigantisk och växer oavbrutet. Och med det Watsons kunskaper.

Först ut att använda ”Doktor Watson” i vården var amerikanska Memorial Sloan Kettering Cancer Center. Här används plattformen sedan 2013 som beslutsstöd för läkarna.

– Watson fattar inga beslut, läkaren har alltid sista ordet. Men att som läkare hålla sig uppdaterad om allt som sker inom cancerområdet är en oöverstiglig uppgift. Här kan Watson fungera som en coach, säger Torbjörn Hägglöf på IBM.

Ny Teknik är på besök på företagets svenska huvudkontor i Kista utanför Stockholm. Här, i den kulturhistoriskt klassade fastigheten, genomsyras allt arbete av Watson.

Superdatorn, som föredrar engelska, håller bland annat på att lära sig att förstå det svenska språket. Det är ett måste för att journaler på svenska ska kunna integreras.

Anpassningen till svensk sjukvård och dess riktlinjer är redan väl förberedd, men något beslut om upphandling från Vårdsverige finns ännu inte.

– Vi för samtal med alla som behövs för ett ordnat införande av systemet i Sverige. Dit hör SKL (Sveriges Kommuner och Landsting, reds anm), regionala cancercentrum, Socialstyrelsen och Socialdepartementet.

Läs mer:

Läs mer: Han vill ha premiären på Karolinska

Förhoppningen är att Sverige ska ansluta sig till den handfull länder som redan börjat använda Watsons onkologi. Färskast är Kina som för två veckor tillkännagav att de nu har tjänsten vid 21 sjukhus. Cancer är den vanligaste dödsorsaken i landet och tog förra året 2,8 miljoner liv. På sikt ska läkare vid 250 kinesiska sjukhus få tillgång till beslutsstödet.

Samtidigt fortsätter IBM att vässa Watsons färdigheter.

– Watson kan läsa men behöver lära sig att se. Det behövs för att kunna tolka bilder från datortomografi och magnetkameror, säger Torbjörn Hägglöf.

Därmed kan röntgenläkare få avlastning i arbetet med att tolka bilder för att ställa diagnos. Resultatet kan blir snabbare diagnos och behandling.

– Det är väl känt att ju tidigare man upptäcker cancer och kan sätta in en vetenskapligt grundad behandling, desto bättre blir prognosen för patienten. Med Watson onkologi får patienten också direkt tillgång till en ”second opinion” i form av kunskap från de bästa cancerläkarna i hela världen.

Om allt skulle gå som på räls, när skulle Watson kunna ta klivet in i svensk sjukvård?

– Eftersom den vetenskapliga grunden redan finns på plats borde det kunna ske inom ett år.

Professor Jonas Bergh, ansvarig för den strategiska cancerforskningen vid Karolinska institutet och överläkare på Radiumhemmet på Karolinska, vill försäkra sig om att systemet verkligen fungerar.

– Får man ett system som ur löpande text kan extrahera relevanta medicinska fakta vad det gäller typ av tumör, tumöregenskap, tumörens utbredning, vilka mediciner som har getts och effekter av medicinerna skulle det vara fantastiskt bra.

– Om, och jag menar verkligen OM, det fungerar så vore det fantastiskt för forskningen och revolutionerande för den kliniska verksamheten. Sverige har till skillnad mot USA fantastiska register på hela befolkningen och patienter som har haft en tumörsjukdom som inte går att samköra i dag, säger Jonas Bergh.