20 jägare anmäldes till den skyddsjakt som nu pågår i Idre Nya Sameby där sex björnar, inklusive ungar, får skjutas om dessa träder in i renkalvningslandet. Beslutet för skyddsjakten togs torsdagen den 21 april och skyddsjakten påbörjades måndagen efter, den 25 april. Det snabba beslutet möttes av kritik i en artikel på Dala-Demokratens sajt den 25 april.

I dag har Idre Nya Sameby har 18,22 procent fler djur än vad som är fastställt av Länsstyrelsen Dalarna. Det finns att läsa i ett inventeringsmateral som Dala-Demokraten tagit del av.

I Länsstyrelsens beslut står att rennäringen i Idre Nya Sameby idag har en renförlust orsakad av rovdjur på 7,7 procent. Det är under den av regeringen fastställda toleransnivån på 10 procent. I Länsstyrelsens beslut finns också att läsa att enligt Idre Nya Sameby har man fastställt, med egen beräkning, att förlusten av renar orsakad av rovdjur i dag är 18,7 procent, 8,7 procent över den av regeringen satta toleransnivån.

Skillnaden på det renantal Idre NyaSameby faktiskt har, 3 192 djur, och samebyns egen uträkning av rovdjursdödaderenar i samebyn är 0,48 procent, en knapp halv procent över toleransnivån.

Totalt får Idre Nya Sameby ha 2700 djur. Sedan 1997 har man understigit den siffran vid endast två tillfällen; 2003 och 2007. Mellan 1997och 2015 har Idre Nya Sameby överstigit sin kvantitet av renar med 13,7 procent i snitt. Flest renar hade man 2001 då man översteg högsta renantalet med 3 357 djur, det vill säga 24,33 procent.

Under söndagen den 16 maj sköts en björnhanne inom Långfjällets renkalvningsområde enligt paragraf 28 som innebär att tamboskapsägare har möjlighet att skydda tamdjur.

– Det är när man på eget initiativ skjuter ett rovdjur om det är ett pågående eller förestående angrepp som inte går att avbryta på annat sätt än att skjuta rovdjuret, säger Lena Berg, inventeringsansvarig på Länsstyrelsen Dalarna. Berg arbetar även med förebyggande av jaktbrott.

Rennäringen i Idre Nya Sameby handhas av Länsstyrelsen Jämtland och Sametinget. Mikael Wallén på Länsstyrelsen i Jämtland säger att renantalet beror på hur stort område man har och att det sedan även beror på betesmarkerna och storleken på dessa.

– Renantalet ska beräknas utifrån det man har kvar från höstens jakter och det gäller avelsdjuren. Men det spelar ingen roll hur stor hjorden är, det är fortfarande 10 procent som är maxförlusten och på länsnivåantalet räknas nettohjorden. Helst ska det inte ligga över, men det ska heller inte ligga under. Det som händer är att samebyarna blir ålagda att minska antalet renar, säger Wallén.

LÄS MER: Samisk boplats stoppade Sveaskogs avverkning

På Länsstyrelsen i Jämtland säger man också att det är Sametinget som handhar siffrorna på renlängderna.

– Högsta renantalet hittas på Sametingets hemsida. Men vi har en dialog hur vi ska göra med samebyarna. Vi medverkar någon gång ibland på reninventeringar, säger Ruona Burman, chef för naturvårdsenheten på Länsstyrelsen Jämtland.

På Sametinget säger man att det råder sekretess på siffrorna gällande renlängderna.

– Vi lämnar inte ut siffrorna. Länsstyrelsen har hand om inventeringen och renräkningen. Om de tycker att det inte stämmer så kan de kräva en kontrollräkning. Det vanliga är att renräkningen sköts av samebyn själva. Vi har bara hand om att mata in renlängderna i registret, men vi har inget med högsta rentanal att göra, säger Hans Inga, handläggare på företagsregistret på Sametinget i Östersund.

Idre Nya Samebys renantal mellan 1997 och 2015

2015: 3192 (+18,22%) 2014: 3290 (+21,85%) 2013: 3173 (+17,52%) 2012: 3187 (18,04%) 2011: 3069 (13,67%) 2010: 2929 (+8,48%) 2009: 2929 (+8,48%) 2008: 3045 (+12,78%) 2007: 2693 (-0,26%) 2006: 2761 (+2,26) 2005: 2967 (9,89%) 2004: 2913 (7,89%) 2003: 2600 (-3,7%) 2002: 3133 (16,04%) 2001: 3357 (24,33%) 2000: 3277 (21,37%) 1999: 3283 (21,59%) 1998: 3329 (23,3%) 1997: 3221 (19,3%)