Regeringen och dess samarbetspartier vill att det införs en språkplikt som krav för rätt till försörjningsstöd. En promemoria med lagförslag skickas nu ut på remiss. Dessutom får Socialstyrelsen i uppdrag att sammanställa och sprida exempel på arbetssätt och insatser som erbjuds av vissa kommuner och som riktas till föräldralediga som tar emot försörjningsstöd.

Nytt förslag om språkplikt som krav för rätt till försörjningsstöd

Innebörden av förslaget är att det i socialtjänstlagen ska anges som krav för försörjningsstöd att den sökande vid behov ska delta i grundutbildning i svenska. Genom att tydliggöra språkplikten ska drivkrafterna till att delta i språkutbildning öka och därmed också möjligheterna förbättras för den sökande att få ett arbete och att etableras i Sverige.

Det behövs fortlöpande kunskap både på nationell och lokal nivå om vilka insatser utöver ekonomiskt stöd som biståndsmottagare får ta del av för att beskriva, följa upp och utvärdera insatser som stärker den enskildes förmåga att försörja sig själv genom arbete. I promemorian föreslås därför också att Socialstyrelsen får i uppdrag att utreda förutsättningarna för att komplettera statistiken med uppgifter om deltagande i grundutbildning i svenska. Dessutom föreslås att Socialstyrelsen får i uppdrag att följa hur kommunerna tillämpar bestämmelsen om språkplikt.

Remisstiden går ut 27 mars och lagändringen föreslås träda i kraft 1 januari 2021.

Uppdrag till socialstyrelsen gällande föräldralediga med försörjningsstöd

En fråga som särskilt hanteras i promemorian handlar om föräldrar som vårdar barn och samtidigt uppbär försörjningsstöd. Eftersom etableringstiden för de som kommer till Sverige idag kan vara lång, och särskilt kvinnor har ett lågt arbetskraftsdeltagande de första åren i Sverige, betalas föräldrapenningen ofta ut på grundnivå till nyanlända föräldrar.

Regeringen ser att det kan finnas behov av att fler föräldralediga med ekonomiskt bistånd behöver anpassade arbetsmarknadsfrämjande insatser, t.ex. språkträning, redan under föräldraledigheten. Vissa kommuner erbjuder redan idag sådana aktiva insatser under föräldraledigheten.

Regeringen har därför också beslutat att ge Socialstyrelsen i uppdrag att sammanställa och sprida exempel på arbetssätt och insatser som erbjuds av vissa kommuner och som riktas till föräldralediga som tar emot försörjningsstöd.

– Det är viktigt att socialtjänsten har ett aktivt förhållningssätt inom arbetet med ekonomiskt bistånd tidigt under föräldraledigheten, genom att påbörja planeringen för att föräldrarna ska kunna stå till arbetsmarknadens förfogande efter ledigheten, säger socialminister Lena Hallengren.

Delar av regeringens politik bygger på januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse som har slutits mellan Socialdemokraterna, Centerpartiet, Liberalerna och Miljöpartiet de gröna.