Mjerenje rezultata i učinkovitosti javne uprave, sustav koji je Hrvatska u pristupnim pregovorima s EU obećala uvesti, ali koji nije uveden u protekle četiri godine vlade premijera Zorana Milanovića, bit će jedna od reformi koje HDZ planira uvesti u mandatu vlade koju sastavlja mandatar Tihomir Orešković.

– Bez toga nema uređenog javnog sektora. To je glavni preduvjet. Treba konačno definirati što tko radi u javnoj upravi, tko za što odgovara, ne samo na razini tijela državne uprave nego do razine svakog zaposlenika – kaže Ivana Maletić, HDZ-ova zastupnica u Europskom parlamentu, koja je u vrijeme pristupnih pregovora s EU radila u Ministarstvu financija.

Sustav financijskog upravljanja i kontrola u javnom sektoru počeo se uvoditi tijekom pregovora, ali je posljednja strategija provedbe tog sustava donesena za razdoblje 2009.–011. i od 2012. "nije napravljeno ništa", kaže Ivana Maletić.

– Sustav bi bio daleko kvalitetniji i uređeniji da se nastavilo dalje onako kako je u 32. pregovaračkom poglavlju bilo definirano. Dobili bismo uređenu javnu upravu, što i jest bio jedan od ciljeva iz pregovora s EU. Ali Vlada nije radila nikakve daljnje korake u tom pitanju – kaže Maletić.

EU već dugo inzistira na tome da Hrvatska uvede sustav financijskog upravljanja i kontrole učinkovitosti javne uprave. Prvi put to se počelo spominjati od 2005., ali devet godina poslije, u ekonomskim preporukama koje je EU dala Hrvatskoj 2014., još uvijek se spominjalo da je "kvaliteta javnog upravljanja i dalje niska" te da se "ne primjenjuje dosljedna metodologija za mjerenje administrativnog opterećenja, čime se smanjuje učinkovitost već poduzetih mjera". Ministar Arsen Bauk praktički je priznao da "u praksi nije uspostavljena metodologija za mjerenje rezultata i učinkovitosti javne uprave" kad je upravo takvu formulaciju njegovo Ministarstvo uprave uvrstilo u Strategiju razvoja javne uprave do 2020., dokument usvojen 2015. godine.

I tu strategiju Ministarstvo uprave izradilo je jer je EU to tražila kao preduvjet za korištenje strukturnih fondova, a u strategiji je među ostalim pobrojeno i što sve Milanovićeva vlada nije ispunila od obećanja naslijeđenih od prethodnih vlada tijekom pristupnih pregovora s EU: iako je u pregovorima dogovoreno da sva tijela državne uprave izrađuju godišnje planove rada i godišnja izvješća o radu, "mnoga tijela nisu ih izrađivala", piše u Strategiji. Planovi rada donosili su se "prvenstveno radi zadovoljavanja forme, odnosno ispunjenja propisane obveze, a njihovo izvršavanje se ne prati na odgovarajući način", opisuje se dalje u istoj strategiji, a zatim još dodaje: "Tako su i izvješća o izvršenju često opisnog karaktera, bez brojčanih pokazatelja koji bi govorili u prilog izvršenju planiranoga". Baukovo ministarstvo u strategiji je još zaključilo kako "ne postoji sustav pokazatelja koji bi omogućili mjerenje učinkovitosti pružanja javnih usluga" te kako "nije moguće praćenje postignutih rezultata i krajnjih učinaka" javne uprave. Bauk jučer nije želio komentirati zbog čega u četiri godine to nije popravljeno.

>> Što jesu i što nisu napravili Milanovićevi ministri

>> Karamarko: Orešković će u izboru najvažnijih kadrova imati zadnju riječ