Prošle subote, u jutarnjim satima, na brežuljku Koludrt u Lumbardi, arheološka ekipa na čelu s dr.sc. Hrvojem Potrebicom pronašla je ključni dio Lumbarajske psefizme, jednog od najvažnijih svjetskih spomenika starogrčke povijesti starog 2300 godina.



Dan je bio težak, priznali su nam arheolozi. U petak su kopali cijeli dan, a te subote su iscrpljeni radili i čekali kraj radnoga vremena. I onda se dogodilo ono o čemu svaki arheolog sanja, pronašli su sveti gral arheologije, crveni vapnenački kamen star 2300 godina, veličine otprilike 30x15 centimetara koji će promijeniti tumačenje najstarijeg pisanog spomenika u Hrvatskoj – Lumbarajske psefizme.



Lumbarajska psefizma je pronađena u Lumbardi 1877. godine, odnosno prije 141 godine. Radi se o prvom dokazu da je na Korčuli postojala grčka kolonija, a dokument je povezao Korčulu s grčkom kolonijom Issom, današnjim Visom, što je dalo nova saznanja i kontekst o grčkoj kolonizaciji ovog dijela sredozemlja. Psefizma sadrži izuzetno rijedak i vrijedan sadržaj, objašnjava način osnivanja i funkcioniranja tadašnje kolonije, ali i pravni element koji je toliko važan da pravnici diljem europskih veleučilišta, kako ističe dr.sc. Hrvoje Potrebica, doktoriraju pravo koristeći podatke tog spomenika.



Sadrži pravne regulacije pravila i sankcija vezano za podjelu zemljišta kolonistima kao i popis imena tadašnjih kolonista. Iako je u posljednjih 140 godina pronađeno još nekoliko manjih komadića psefizme, najbitniji dio dokumenta uklesanog u kamen je nedostajao, sve do danas.



„Nedostajao je taj jedan dio koji se već 100 godina znastvenim i manje znastvenim metodama pokušava rekonstruirati. Postoje tri razine čitanja teksta uklesanog u kamen – ono što doista piše i što se može iščitati, nadopuna teksta koji nedostaje sukladno pravilima grčke epigrafije, te znastvene i manje znastvene pretpostavke što bi moglo pisati na dijelu koji nedostaje sukladno drugim spomenicima slične vrste iz istog vremena. Ovaj kamen kojeg smo pronašli je konkretno desni, gornji kut psefizme, upravo onaj dio završetka redaka koji se odnose na pravno povijesnu formulaciju teksta. Kao takav je od neizmjernog značaja za interpretaciju psefizme i njenog dosadašnjeg tumačenja. Već nam inicijalni rezultati govore kako će većina pokušaja rekonstrukcije teksta u posljednjih 120 godina doživjeti značajne izmjene“. – otkrio nam je vođa arheološkog tima, dr.sc. Hrvoje Potrebica, redoviti profesor Filozofskog fakulteta u Zagrebu, Odsjeka za arheologiju.



Vijesto o senzacionalnom pronalasku brzo se proširila među hrvatskim, ali europskim i svjetskim arheolozima i znanstvenicima, no trenutku pronalaska prethodio je dugotrajan i mukotrpan rad. U Lumbardi se arheološka istraživanja vrše već 100 godina. Jedno vrijeme je interes za lumbarajske povijesne lokalitete splasnuo, međutim, početkom 2000. godine se ponovno obnavlja te se, uz kraće prekide, kontinuirano istražuje do danas. Od 2007. godine istraživanja na području Lumbarde preuzima Centar za prapovijesna istraživanja, odnosno stručni tim sastavljen od arheologa, eksperta za arheološku metodologiju, geologa i epigrafičara kao i lokalnih stručnjaka poput arheologinje Sande Hančević koja je prije 20 godina i pokrenula ponovni interes za Lumbardu.



Dio Lumbarajske psefizme pronađen je slučajno, i kako to obično biva u najzanimljivijim pričama, arheolozi zapravo uopće nisu tražili taj svjetski vrijedan i važan dokument, iako je pronađen na istom mjestu kao i svi do danas pronađeni djelovi psefizme. Radi se o brežuljku Koludrt, kako nam objašnjava dr.sc. Potrebica, arheolozima je trebalo 10 godina da usklade znanstvene podatke, budući da su različiti istraživači koristili još jedan toponim – Sv. Ivan, ili Sutivan, za istu lokaciju. Shvativši da se radi o istoj lokaciji, tvrdi Potrebica, ekipa arheologa je bila spremna na mogućnost pronalaska dijela psefizme, nadali su se tome i imali su stručnu ekipu spremnu za to. No, zapravo su istraživali, odnosno sanirali još jednu lumbarajsku povijesnu atrakciju na Koludrtu - helenističku cisternu.



Helenistička cisterna, u kojoj su pronađeni svi djelovi psefizme, izuzetno je dobro očuvan objekt trenutne veličine od otprilike 17x10 metara. Kako tvrdi dr.sc. Potrebica, cisterna će biti atrakcija Lumbarde u turističkom, znastvenom i kulturnom smislu. Do sada je saniran ožbukani dio cisterne za koju se smatra da je bila kolektor kišnice te kanal koji ima svojevrstan pad. Očekuje se kako će se u drugom dijelu istraživanja naći još jedan dio cisterne. Lumbarajska je psefizma u jednom trenutku u prošlosti bila razbijena, a onda je kao optadni materijal bila iskorištena za gradnju objekta, odnosno kuće izgrađene u već postojećoj cisterni. Urušavanjem tog objekta, djelovi su se psefizme našli u arheološkom kontekstu, a najbitniji dio pronašao je prošle subote arheolog Miro Vuković. Vuković kaže kako prvi tren nije ni primjetio da se radi o dijelu psefizme, a onda je sunce ocrtalo reljefnu obradu kamena i urezana slova. Osjećaj je, kaže, neopisiv.



Sudbina i budućnost kamena starog 2300 godina je već poznata. Za dva dana kamen će biti prebačen u zagrebački laboratorij gdje će se podvrgnuti najmodernijim znanastvenim analizama.



„To je taj popularni spomenik za kojeg svi na svijetu znaju pa je osjećaj malo čudan, kao da neki celebrity dolazi na operaciju“ – objasnio je dr.sc. Potrebica uz smijeh te nastavio – „Osim što se radi o epigrafskom spomeniku, kamen je i arheološki nalaz pa ćemo uz pomoć forenzike, modernim prirodno znastvenim analizama, pokušati iz njega izvući sve moguće informacije. Na analizi će raditi svi mogući stručnjaci iz Hrvatske i šire sa svim vrhunskim znanstvenim metodama koje su trenutno na raspolaganju. Nakon analize preuzimaju ga restauratori i konzervatori koji će ga obraditi i sjediniti s ostatkom spomenika te ga izložiti u Arheološkom muzeju u Zagrebu za buduća pokoljenja“.



Crveni vapnenački kamen koji je uzburkao duhove arheologa diljem svijeta za dva dana kreće prema Zagrebu, a iza sebe ostavlja puno posla za čelnike Općine Lumbarda. Potrebica ističe kako je, uz Ministarstvo kulture koje financira istraživanja, imao i potporu i razumjevanje čelnika općine koji shvaćaju važnost senzacionalnog otkrića.



„Oduševljeni smo pronalaskom. Od trenutka kad je 1877. naš mještanin Božo Kršinić pronašao prvi dio Lumbarajske psefizme, Lumbarda je u svijet arheologije ušla na velika vrata. Prepoznali smo potencijal i važnost takvih pronalazaka, pa je Općina Lumbarda otkupila zemljište na Koludrtu. Ponosni smo na uspjeh istraživača i možemo se pohvaliti izvrsnom suradnjom s Hrvojem Potrebicom i ostatkom ekipe. Planiramo povući sredstva iz Europske unije, zaštiti i ogradit arheološko nalazište, napravit pristupne ceste te od helenističke cisterne napraviti turstičku i znanstvenu atrakciju. To će biti spomenik na ponos Lumbarde, ali i Hrvatske“. – najavio je Igro Kršinić, načelnik Općine Lumbarda.



Kako doznajemo od dr.sc. Potrebice, nakon što kamen otputuje u Zagreb, cijela će ekipa na zasluženi odmor, a istraživanja se nastavljaju uskoro, čim se prikupe potrebna sredstva. Budući da su na istoj lokaciji našli pravni dokument iz 3. st. pr. Kr., sustav vodovoda, kao i mnoštvo glinenih i keramičkih predmeta, među arheolozima se šuška o mogućnosti pronalaska cijelog starogrčkog grada. Sudeći prema tome, ovo nije posljednja arheološka atrakcija pronađena u Lumbardi.