Donald Trump har som den første kommende præsident nogen sinde sået tvivl om forsvarsalliancen NATO. Dansk officerformand kræver mere værnepligt.

Der var ramaskrig flere steder i Europa, da Donald Trump satte spørgsmålstegn ved USA’s forpligtelse overfor Europa, hvis et militærangreb fandt sted. Særligt de østeuropæiske ledere fik svedige håndflader, fordi Rusland er en trussel med deres tilstedeværelse i det østlige Ukraine.

Nu ender den tidligere erhvervsmand Donald Trump som USA’s næste præsident. Ingen ved, hvordan hans udenrigspolitik kommer til at forme sig. Og hvilken forpligtelse han føler overfor Nato-landene i Europa.

- Hvis vi ikke kan få ordentlig tilbagebetaling for vores militærs enorme udgifter til at beskytte andre lande… ja, så er jeg absolut parat til at sige til de lande: ’Tillykke, nu kan I forsvare jer selv, sagde Donald Trump i juli til New York Times.

Derfor advarer formanden for Danmarks Officerforening nu, at Danmark ikke er i stand til at forsvare sig selv uden amerikanerne.

- Vi har ikke evnen til at forsvare Danmark. Hele det danske forsvar kan stå på en fodboldbane. Vi er i stand til at bidrage til internationale operationer i Syrien og Afghanistan men i langt mindre skala end for blot få år siden, siger Niels Tønning.

Mere værnepligt

Ifølge Niels Tønning lægger Donald Trump pres på Danmark og de andre lande. Derfor kalder formanden nu på handling. Han foreslår blandt andet, at værnepligten bliver oprustet.

- Vi er nødt til at have et langt større optag. Her kommer vi næppe uden om, at vi skal have flere værnepligtige, og de skal være der i længere tid, så de faktisk er i stand til at indgå i egentlige operationer, forklarer formanden for Officerforeningen.

Donald Trump har som den første kommende præsident nogen sinde sået tvivl om forsvarsalliancen NATO. Dansk officerformand kræver mere værnepligt.

Danmark havde i 2015 i alt 4286 værnepligtige. Til sammenligning havde militæret 24.200 værnepligtige i 1969. Længden på de forskellige tjenesteuddannelser varierer fra fire til 12 måneder.

Hvis man virkelig mener, at man skal kunne modstå en trussel af den størrelse som under den Kolde Krig, så skal vi opruste med en tredobling i EU-landene" Niels Tønning, formand Officerforeningen

Donald Trump har hentydet, at de europæiske lande bør betale mere til alliancen, hvis amerikanerne skal beskytte dem mod angreb. Blandt andet lever Danmark ikke op til kravet om, at 2 procent af BNP skal gå til militæret.

Dansk militær barberet ned

I øjeblikket ligger det danske militærs budget på 1,2 procent af BNP, mens USA’s budget ligger på 3,3 procent af BNP.

- Vi burde yde det, vi er forpligtet til - nemlig to procent. Men hele Nato i Europa har cirka reduceret antallet af kampvogne til en tredjedel af, hvad det var for ti år siden, siger Niels Tønning og fortsætter:

- Hvis man virkelig mener, at man skal kunne modstå en trussel af den størrelse som under den Kolde Krig, så skal vi opruste med en tredobling i EU-landene.

Formanden mener, at det danske militær ikke er i stand til at samle en brigade – en gruppeenhed på over 3500 soldater med kampvogne og artilleri. Under den Kolde Krig kunne Danmark mønstre hele fem brigader.

- Vi er afhængige af hjælp, hvis vi virkelig stod over for et forsvar af Danmark.

- Mit bud ville være, at hvis vi skal op på det vi kunne yde under den kolde krig, så skal vi fordoble det forsvarsbudget, vi har i dag, vurderer formand for Officerforeningen Niels Tønning.