Danmarkshistoriens største byggeprojekt - en fast forbindelse mellem Nordtyskland og Sjælland - er blevet forsinket minimum ti år.

Hvordan? Blandt andet fordi det - i dag - private rederi Scandlines bevidst har forhalet projektet.

Hvorfor? Fordi de har tjent millioner på det.

”Hvad skal vi gøre anderledes? Vi kan jo ikke bare sidde og vente på, at vi bliver lukket,” har adm. direktør i Scandlines, Søren Poulgaard Jensen, sagt til mediet Shippingwatch om lobbyindsatsen.

"Staten burde have været mere opmærksom på, hvad man satte i gang, da man besluttede at sælge Scandlines," påpeger transportordfører Rasmus Prehn (S) overfor Netavisen Pio og uddyber:

”Man havde nok ikke forestillet sig, at der var nogle, som kunne have så store økonomiske interesser i at fortsætte driften, og at de dermed også ville få en interesse i at besværliggøre Femern.”

’Vi forventer yderligere forsinkelser’

Scandlines, som driver ruterne Rødby-Puttgarden og Gedser-Rostock, har ingen interesse i, at det lykkes staten at realisere byggeprojektet af tunnelen under Femern-bæltet, da det givetvis vil sænke efterspørgslen på færgeforbindelsen mellem Rødby og Puttgarden markant.

Selskabet er da også helt åbent omkring, at tunnelen vil udgøre en økonomisk konkurrent til færgedriften:

”Scandlines ydeevne har taget fart siden vores yderligere investeringer i 2013. Vi forventer yderligere forsinkelser i det konkurrerende Rødby-Puttgarden tunnelprojekt, imens forretningen fortsat genererer et godt pengestrømsniveau og indtjeningsvækst,” står der i deres årsrapport fra både 2016 og 2017.

Der er stadig i dag folk, der forsøger at skabe problemer, for at forsinke Femern.

Tunnelen skulle oprindeligt have været driftsklar i 2018, men ingen forventer i dag, at den vil være klar før i 2028.

”Der er stadig i dag folk, der forsøger at skabe problemer, for at forsinke Femern. Men det er ikke med samme styrke, som for fire år siden,” fortæller Rasmus Prehn, trafikordfører for Socialdemokratiet, som kalder Scandlines' indsats for at forsinke projektet for både ’opsigtsvækkende’ og ’dårlig stil.’

Den danske stat for EU-Domstolen

Igennem en årrække har Scandlines ved hjælp af en række forskellige værktøjer forsøgt at påvirke og trække den juridiske og politiske proces i langdrag. Rederiet har indbragt Femern-projektet for EU-Kommissionen, fordi man mente, at der var tale om ulovlig statsstøtte fra den danske stat. I 2015 afviste kommissionen klagen, hvorefter Scandlines valgte at appellere dommen til EU-Domstolen.

Rederiet har betalt tusindvis af euro for at få udarbejdet rapporter og analyser, der kritiserer Femern-projektet – herunder fra konsulenthuset DIW Econ – hvis analyse senere er blevet bragt i Børsen.

Meningspåvirkning gennem kommunikationsindsats

Herudover samarbejder Scandlines med en række danske og tyske kommunikations- og lobbyvirksomheder, i Danmark blandt andet Ehrenberg Kommunikation, Point Communications og Kristiansen+Partners, hvoraf indehaver Michael Kristiansen er kendt fra TV2 NEWS-programmet ’Tirsdagsanalysen med Mogensen & Kristiansen’.

Kommunikations- og pressearbejdet indbefatter blandt andet meningspåvirkning via spredning af pressehistorier i Tyskland og Danmark, møder med politikere, organisering af pressemøder og vidensproduktion.

Har Scandlines købt en miljøorganisation?

Derudover har de indgået en alliance med den tyske miljøorganisation, NABU, som ligeledes meget aktivt har modarbejdet byggeprojektet.

➜ Læs også: Byggefolk demonstrerer mod Femern Bælt

Miljøorganisationer har i Tyskland en særlig status som høringsberettiget part i myndighedsgodkendelsesprojekter og har derfor mulighed for at indbringe klager ved domstolene.

Det fremgår af NABUs årsrapport, at Scandlines er en af deres sponsorer. Scandlines og NABU hævder dog, at samarbejdet bunder i, at NABU har bistået Scandlines i implementeringen af mere miljøvenlige hybridfærger.

Vi bliver nødt til at gøre noget, også selv om det er usædvanligt

Lobbyindsatsen lader til at have fungeret effektivt, i hvert fald er der alene fra tysk side blevet indgivet mere end 12.600 klager imod projektet. Hvor mange af klagerne, der kan tilegnes Scandlines proaktive indsats, er usikkert, men hver og én af dem skal behandles af de tyske myndigheder, før der kan fremlægges en tidsplan for byggeriet.

’Vi bliver nødt til at gøre noget, også selv om det er usædvanligt’

Scandlines har ikke offentliggjort, hvor mange penge, de har brugt på deres lobbyindsats. Men overfor mediet Shipping Watch anerkender Scandlines top-chefen, at indsatsen har været usædvanlig:

Er det normalt, at en privat virksomhed som Scandlines fører så aggressiv en lobbyindsats, som I har gjort?

”Nej det tror jeg ikke. Men vi befinder os også i en usædvanlig situation, hvor der kommer en konkurrent, der er ejet af politikerne, og samtidig har den forudsætning, at vi lukker. Det tror jeg ikke, der er nogen, der har oplevet før. Vi har 1.500 medarbejdere. Vi bliver nødt til at gøre noget, også selv om det er usædvanligt,” siger Søren Poulsgaard Jensen.