Dupa ce au construit sosele in arii protejate si au distrus habitatul multor pesti cu microhidrocentrale, oficialii s-au hotarat sa tina cont de traseul animalelor salbatice din Romania.

Legea europeana ii obliga sa construiasca pasaje speciale pentru ele, daca se intersecteaza cu o autostrada. La Cluj, de pilda, un drum nu poate fi construit pana cand broscutele din zona nu vor avea o trecere speciala.

Lucrarile la un drum din judetul Cluj ar fi trebuit terminate in aprilie. In baza legilor europene, ecologistii le-au blocat pentru ca drumul trece peste traseul unor broscute din specia Bombina si cer tuneluri speciale pentru ele.

Conform standardelor in vigoare, tunelurile pentru broaste trebuie construite cu diametru de 1 metru. Vor fi betonate si vor fi amplasate la fiecare kilometru de drum. Toata aceasta constructie va creste pretul investitei cu 120.000 de lei.

Localnicii, dar si primarii se opun.

Localnic: "Nu ai niciun document cu care sa atesti existenta acestor vietati."

Localnic: "Din cauza acestei asociatii nu putem sa implementam acest drum. Mi se pare o absurditate."

Dar nu este singura solicitare a ecologistilor. In judetul Hunedoara, de pilda, au fost revizuite lucrarile la autostrada ca sa fie amenajate pasaje pentru ursi.

O problema similara o gasim si in zona codrilor Vlasiei. Prin mijlocul rezervatiei trece autostrada Bucuresti-Ploiesti. Iar ecologistii sustin ca mii de animale sunt afectate pentru ca nimeni nu s-a gandit la ele in momentul in care soseaua de viteza a fost construita.

Pe autostrada exista doar un semn care ii avertizeaza pe soferi ca, atunci cand circula cu 130 de kilometri pe ora, in fata lor ar putea sa apara o caprioara.

Ca sa poata afla traseele preferate de animale, Garda de Mediu are un milion de euro, fonduri nerambursabile, din partea unor finantatori norvegieni.

Va fi creata o aplicatie pe care administratorii zonelor protejate sau chiar turistii o pot descarca pe telefon. Cand vad un animal, ii pot face o poza si urmeaza sa indice pozitia acestuia pe GSP. Informatiile ajung intr-un server.

Cornelia Elena Ghita, manager de proiect: "Bine de stiut ca in acea zona exista acel animal. Ne ajuta sa stabilim traseul acestor animale."

Deocamdata, autoritatile stiu habitatul aproximativ al unor animale. De pilda, Ursul Brun. Insa de multe ori datele sunt vechi, iar soselele sau constructiile au afectat traseele acestor animale.