Am găsit o rețetă medicală de succes:

Conduce un spital mare la noi, dar îl căpușează cu un offshore din Cipru, pe mână cu un executiv dintr-o corporație americană, deturnând bani de la guvernul norvegian ca să-i testeze de hepatită pe românii săraci.

În centrul ecuației se află profesorul Adrian Streinu-Cercel de la Instututul de Boli Infecțioase „Matei Balș”.

Pastila de la doctor ascunde un război subteran cu tranzacții neștiute prin fundații personale, practici ilegale împământenite în corporații farma, șpăgi către medici influenți, achiziții publice secrete sau campanii mascate de promovare.

Sătul, un angajat din România al grupului american AbbVie a reclamat corupția din sistem șefilor săi cei mari din Statele Unite, dar și la DNA.

RISE a obținut scurgerea de informații, documentele offshore din Cipru și a urmărit sutele de mii de euro primite de doi infecționiști celebri, manageri de spitale, de la Abbvie, numărul 1 pe țară în materie de vânzări farma.

SECRETUL DE LA SUBSOL

22 mai 2014. București. Spitalul condus de profesorul Adrian Streinu-Cercel, Institutul de Boli Infecțioase „Matei Balș”, împreună cu patru organizații non-guvernamentale, declară război hepatitei și virusului HIV printr-o campanie publică de informare și testare în masă.

34.000 de persoane din toată țara, anunță organizatorii, vor fi testate gratuit. Beneficiarii provin din grupuri vulnerabile: oamenii fără adăpost, toxicomani, prostituate.

Situația e dramatică.

„Numărul infecțiilor cu HIV în rândul utilizatorilor de droguri injectabile din România a crescut în mod dramatic în perioada 2007-2013, de la 4% în 2007 la 30,6% în 2012 și 29,23% în 2013”, declara public dr. Mariana Mărdărescu, șefă de secție la Institutul „Matei Balș”.

Banii vin din Norvegia: 1,3 milioane de euro. Sunt fonduri pe care guvernul de la Oslo le investește în diferite proiecte comunitare din spațiul european, chiar dacă nu face parte din Uniune, primind astfel acces la piața unică.

Proiectul finanțat de scandinavi se numește „Îmbunătățirea prevenirii și controlului HIV/SIDA și a Hepatitei B și C în România”.

Norvegienii știau că bugetul alocat de ei urmează să acopere achiziția de teste, o bază de date cu bolnavii, cursuri specializate și salariile celor care ies pe teren pentru a sonda medical populația.

Ar fi trebuit să meargă repede. Dispozitivele de testare rapidă sunt mici, cât niște brichete, produse de corporația americană AbbVie. Te înțepi în deget și afli în câteva minute dacă ai hepatită. La fel, pentru HIV. Eficiență, peste 99%.

Totuși, dacă rezultatul e pozitiv, un laborator mai sofisticat decât „bricheta” trebuie să confirme virusul pe o cantitate mai mare de sânge decât stropul curs din deget.

Până la urmă, au fost testați în stradă doar o mie de inși. Restul dispozitivelor au fost împărțite prin țară la Direcțiile de Sănătate Publică.

Principiul de lucru era următorul: cine ieșea „pozitiv” la HIV sau hepatită se ducea glonț la Institutul „Matei Balș” ca să confirme rezultatul la un laborator aflat într-un subsol al spitalului.

Numai că acolo, la subsol, funcționa în secret o căpușă: afacerea privată a managerului Streinu-Cercel. Iar laboratorul cu pricina a înghițit direct 186.993 euro (831.110 lei) din cele 1,3 milioane alocate de statul norvegian pentru sănătatea noastră publică.

Contractul s-a derulat in 2015.

Citești această investigație fiindcă îți pasă. Dacă vrei să afli și mai multe despre corupția din instituțiile statului, crima organizată și cum te afectează toate astea, poți dona aici!

Laboratorul privat din incinta „Matei Balș” funcționează pe firma Lotus-Med, un SRL înființat în 1998, într-un apartament din Sectorul 1.

O gamă largă și complexă de teste medicale reprezintă activitatea de bază a firmei, dar în materie de infecțioase poți face aceleași lucruri la Institutul de stat.

Cum ar fi la hepatită și HIV.

Există, însă, diferențe notabile care țin de preț. Testul pentru hepatită costă 252 de lei la „Matei Balș”, zice grila publică de prețuri, dar laboratorul din subsol îl execută la 450 de lei. La fel, testul HIV costă în spitalul de stat 352 de lei, dar jos, la Lotus-Med, pacientul decartează 400 de lei.







DE LA STREINU, PENTRU CERCEL

Și, ani de zile, profitul Lotus-Med a dispărut în paradisul fiscal din Cipru, înghițit de o căsuță poștală din Nicosia.

Marsaro Co Limited controla laboratorul.

Compania offshore a fost înființată în 2002 cu un alt nume, iar profesorul Adrian Streinu – Cercel apare, la un moment dat, în noiembrie 2008, în documentele ei oficiale. Era ziua când profesorul își ceda partea sa pe persoană fizică, adică o treime din afacere, către un trustee (offshore cu rol de acționar fiduciar, reprezintă și maschează adevărații beneficiari – WW Corporate Trustees Ltd).

Streinu-Cercel apare în acte ca „businessman”, nu ca doctor.





Adresa de corespondență a offshore-ului e vila luxoasă din Pipera a unui anume Ion Berciu, partener egal în schemă.

Al treilea asociat e Adrian Cotîrlă, soțul unei directoare de la AbbVie România – sucursala locală a corporației americane. Directoarea Mihaela Cotîrlă, șefă pe divizia internă de boli infecțioase, lucrează pentru gigantul farma din 2003 și a aprobat, de-a lungul timpului, zeci de plăți private pentru familia Streinu-Cercel din partea corporației.

Momentul noiembrie 2008, când Cercel, Berciu și Cotîrlă, au cedat formal offshore-ul cipriot acelui trustee coincide cu perioada alegerilor legislative de atunci, când PDL prelua guvernarea, alături chiar de PSD.

Cei din urmă au spart coaliția în 2009, pe motiv de alegeri prezidențiale Geoană-Băsescu, iar PDL a împins cadre proprii în locurile vacante din executiv. Adrian Streinu-Cercel a fost numit secretar de stat la Ministerul Sănătății în octombrie 2009 și a rămas în post sub Emil Boc și Mihai Răzvan Ungureanu până la moțiunea de cenzură a USL care a instaurat la Palatul Victoria, în mai 2012, primul guvern Ponta.

În tot acest timp, nici SRL-ul românesc, nici offshoreul cipriot, nu au fost menționate în declarațiile de avere și interese ale bugetarului Streinu-Cercel.





Altminteri, noiembrie 2008 e și luna în care afacerea s-a lansat puternic. Exact atunci, offshore-ul cipriot a cumpărat de la un afacerist bucureștean, Mihail Vasiliu, firma românească Lotus-Med, cu tot cu laboratorul ei medical, care a început imediat să funcționeze pe cai mari în interiorul Institutului „Matei Balș”.

Vasiliu povestește că o parteneră de afaceri i-a făcut cunoștiință cu Adrian Cotîrlă, soțul directoarei din AbbVie România, dar că acesta nu i-a spus că îl reprezintă în schemă și pe Adrian Streinu-Cercel. Și-ar fi aminitit, insistă el, pentru că lucrează tot în industrie.

„Era o firmă mică, mică, unde aveam medicină de familie, pentru boli de femei, cardiologie, unde făceam și ceva analize medicale”, își amintește Vasiliu.

Între timp, Lotus – Med a crescut cu mai multe laboratoare în toată Capitala, s-a extins la Constanța, iar anul trecut a declarat aproape 15 milioane de lei încasări.

În acest context, pe banii contribuabilului norvegian, Lotus-Med a testat oameni săraci în cadrul campaniei naționale de informare pentru HIV și hepatită, organizată de Institutul „Matei Balș” și ONG-urile partenere.

„Am dus o dată douăzeci de oameni, ne-au dat analizele după două luni, eu nu m-am mai dus”, descrie dinamica din teren unul dintre angajații celor patru organizații implicate, ARAS, ALIAT, Parada și RHRN.

PE SENS INTERZIS

Secretul offshore din insula Cipru o leagă pe directoarea Cotîrlă de profesorul Cercel și reprezintă o practică interzisă fiindcă generază un conflict de interese major.

Sancționat de lege, dar și de regulamentul intern al corporației.

În fiecare an, angajații AbbVie completează și ei, aidoma lui Streinu-Cercel, o declarație de interese. Compania se asigură astfel că oamenii proprii nu îi fac concurență și, de la șoferi până la directori, toți semnează că n-au neamuri cu interese sau funcții „la companii concurente ale AbbVie sau la vreo companie care are relații sau intenționează să intre în relații de afaceri cu AbbVie.”





Procedura severă ca măsurile de securitate e concepută la cartierul general din Chicago. Nimeni nu scapă fără instrucția de evitat corupția și relele practici.

AbbVie, deținută de producătorul american de medicamente Abbott Laboratories, s-a desprins administrativ de compania-mamă în 2013.

Abbott a păstrat în portofoliu medicamentele pentru care a expirat patentul brevetat, iar noua entitate s-a axat pe medicamente inovative.

AbbVie a intrat pe piața românească la începutul anilor 2000 cu mai multe medicamente pentru HIV, hepatite, boli psihice, autoimune, diferite tipuri de cancer, dar și cu reactivi de laborator.

Încasările globale din 2017 au plasat AbbVie & Abbott în top 10 mondial. Împreună, au raportat 55,6 miliarde de dolari, mai mult decât giganți ca Pfizer, Novartis, Bayer sau GlaxoSmithKline.

Vreme de un deceniu, americanii au fost jucători de mijlocul clasamentului la București. La un moment dat, au ocupat și locul 14.

Din 2015, însă, de când au adus pe piața noastră tratamentul pentru hepatită C, Viekirax, afacerile au crescut, iar compania a devenit lider de piață un an mai târziu.

Această terapie pentru ficat este una dintre cele mai eficiente și vindecă hepatite în stadii foarte avansate, dar numărul pacienților și prețul medicamentului nu sunt informații publice, ci confidențiale.

În același timp, AbbVie deține și medicamentul pentru care statul român cheltuie masiv: Humira, destinat bolilor autoimune și aflat frecvent pe primul loc în topul decontărilor din ultimii patru ani.

În 2016, AbbVie a devenit cel mai mare jucător pe piața românească, cu încasări în ultimii cinci ani de aproape patru sute de milioane de lei. Grosul a venit după 2014, când și-au dublat cifra de afaceri.

În paralel cu succesul, AbbVie și-a crescut de la an la an bugetul de marketing și publicitate, elaborând tot felul de strategii sofisticate, cum ar fi campania de informare și testare hepatită și HIV, organizată oficial sub brandul lui Streinu-Cercel în perioada 2014-2015.

227 apariții media. TV, radio, online, print. Milioane de impresii contorizate. Așa arată cifrele seci ale unei acțiuni de promovare disimulată în serviciu public.

Pentru asta AbbVie plăteste medici care acceptă să devină agenți publicitari.

Cultivată în ani, relația Cercel-AbbVie, în care unul își vinde numele – celălalt medicamentele, are mai multe paliere. Toate presupun combinații pe bani.

Încă un exemplu, campania contra hepatitei, deschide și alte perspective.

DOI DOCTORI LA UN SPONSOR

7 Septembrie 2014. Iași. Atmosferă festivă. Haine scrobite. Camerele filmează, jurnaliștii notează. Începe conferința de presă.

La aceeași masă: profesorul Adrian Streinu-Cercel, director la Institutul „Matei Balș”, Gheorghe Nichita, atunci primarul Iașului, și doctorul Carmen Dorobăț, șefa Spitalului de Boli Infecțioase „Sf. Parascheva” din oraș.

„Nu hepatitei în Moldova!”, scrie pe afișul mare din spatele lor. Îți intră-n ochi și numărul de telefon la care oricine se poate documenta cu problemele ficatului.

Dr. Dorobăț, șefa de la „Sf. Parascheva”, mulțumește în stânga și în dreapta pentru cei 200 de pacienți tratați anual la Iași, iar recunoștința ei se împarte între primărie, Consiliul Județean și Universitate. Promite să crească numărul.

Primarul zâmbește mulțumit.

La capătul celor patru sute de kilometri străbătuți până în capitala Moldovei, profesorul Streinu-Cercel se implică în situație: „Vaccinarea e deosebit de importantă. Nu trebuie să ne oprim.”

Presa locală titrează în cor: testări gratuite! La Suceava se anunță sobru venirea lui Streinu-Cercel. La nord, crește entuziasmul: „Adrian Streinu-Cercel vine la Botoșani pentru combaterea hepatitei în Moldova”. Și la Vaslui, fiind pe traseu, e veselie.

Dacă te interesează „informații relevante despre modul în care te poți testa, trata sau vindeca de hepatită” trebuie doar să suni la 0720-222-110. Nu răspunde nimeni.

Ce nu apare, însă, nicăieri e numele sponsorului care finanțează turul de forță împotriva bolilor de ficat: AbbVie.

23 septembrie 2015. Chicago, Statele Unite. Miles White (63), o legendă a pieței farmaceutice și director general de 20 de ani la Abbott Laboratories, primește un e-mail de la București.

Despre managerii de spital Adrian Streinu Cercel și Carmen Dorobăț.

Mesajul ajunge și la alți 25 de executivi la nivel global, inclusiv la două corporații faimoase de audit, Ernst&Young și Deloitte, aflate în relații cu producătorul farma.

Citești această investigație fiindcă îți pasă. Dacă vrei să afli și mai multe despre corupția din instituțiile statului, crima organizată și cum te afectează toate astea, poți dona aici!

Subiectul: Abbott-AbbVie Whistleblower – Bribery Practices in Romania (trad: Avertizor de integritate din Abbott-AbbVie – Practici de șpagă în România).

Conține cifre și nume de medici români influenți. Directori de spitale faimoase.

Intrată în posesia RISE, scurgerea de informații din corporația americană pune în lumină relația celor doi infecționiști, Adrian Streinu-Cercel și Carmen Dorobăț, cu producătorul de medicamente.

SE ȘTIU DE MULT

Cercel și Dorobăț.

Au călătorit prin toată lumea la conferințe medicale pe banii companiilor farma, care au sponsorizat inclusiv cercetări, articole științifice și cărți publicate împreună. An de an, Streinu-Cercel o invită pe Dorobăț la Zilele „Matei Balș”, iar el nu lipsește de la evenimentele ei publicitar-științifice.

Cei doi au deschis la Iași chiar o filială a Institutului „Matei Balș” în 2013, când au tras împreună de cearșaful inaugural lângă cinci preoți care făceau atmosferă.

Pe Dorobăț și Streinu-Cercel îi mai leagă o anchetă a procurorilor DNA, care urmăresc banii încasați de la AbbVie, dar și una internă a companiei împotriva angajaților corupți din Romania.

Totul a plecat de la un avertizor de integritate.

Un angajat anonim din biroul de la București al AbbVie i-a informat pe directorii globali ai corporației cum funcționează mecanismele prin care sunt plătiți doctorii, despre fundațiile private ale acestora, pe unde circulă banii și scopul real al plăților, dincolo de facturi.

Simultan, informațiile au fost trimise și la DNA. Banii, le-a explicat procurorilor sursa internă, au ajuns la doctori cu funcții de decizie pentru a crește numărul decontărilor de medicamente aflate sub brandul AbbVie și pentru că, lideri de opinie fiind, pot influența prescripțiile altor colegi.

Oficial, pe contracte și facturi apărea altceva: evenimente științifice, școli de vară sau campanii de informare publică.

Reprezentanții companiei aleargă peste tot, în spitale, farmacii, la dezbaterile organizate de Minister, Casa de Asigurări sau Asociația Producătorilor de Medicamente.

La noi, AbbVie a fost condusă până în primăvara asta de Mihail Diamandopol, care a prestat pentru AbbVie din 2010, timp în care soția sa, Bianca, a muncit la concurență pentru Hoffmann La Roche (Elveția) și AstraZeneca.

Mihai Diamandopol a preluat conducerea în 2013 de la Ovidiu Popescu, promovat șef peste Europa Centrală și de Est, și apoi găsit fără viață în reședința sa din Geneva, Elveția, doi ani mai târziu.

Diamandopol ar fi girat, spune sursa internă din AbbVie, rețeaua de șpăgi care desenează influența în sistemul medical, moștenită de la răposatul Popescu.

Dar între manager și doctor mai există o verigă: omul din teren, reprezentantul firmei care administrează legătura cu medicii. Un agent vital.

DONAȚIA ȘI LICITAȚIA

Peste un milion de euro doar în doi ani.

Banii au venit de la producători mondiali de medicamente și au intrat în fundația personală a lui Streinu-Cercel. (Detalii, AICI)

La suma asta a contribuit și AbbVie cu 364.779 de lei.

Compania nu ne-a comunicat scopul plății, dar iată ce spune avertizorul de intergritate din AbbVie România, adică sursa zero a scurgerii de informații:

„Dr. Adrian Streinu-Cercel este președintele unui eveniment anual numit «Zilele Matei Balș», care are loc în noiembrie. Abbott-AbbVie este frecvent sponsor principal (…) Aceste plăți pentru evenimente au iz de șpagă și ar trebui investigate în detaliu”, îi scrie angajatul din București șefului din Chicago.

Om-cheie în combinație e doamna Cotîrlă, soția partenerului offshore al lui Streinu-Cercel.

„Contractele dintre Abbott-AbbVie și Streinu-Cercel sunt păstrate ca strict secrete doar de Business Unit Managerul Mihaela Cotîrlă, directorul general, care le semnează, și cel mai probabil cineva de la departamentul financiar, care se asigură că plățile sunt efectuate. Plățile pentru dr. Streinu-Cercel sunt uriașe pentru că el ar fi cam cel mai important lider de opinie pentru afacerile Abbott-AbbVie în România. Dr. Streinu-Cercel ajută garantarea vânzărilor anuale de 15 milioane de euro de Kaletra și decontarea tratamentului cu Viekirax/Exviera, care costă în jur de 50.000 de euro per pacient.”

Potrivit datelor financiare ale Fundației „Matei Balș”, fondată de profesor, AbbVie a făcut o plată de 137.020 lei pe 12 noiembrie 2015. Banii au intrat în cont la 08:42 dimineața, iar la 09:56, Raluca Cruceru, juristă la Institut, scotea deja primii 10.000 de lei cash din bancă. Întrebată la ghișeu pentru ce retrage banii, a completat sec: sponsorizări. Tot pentru același eveniment, AbbVie a mai virat apoi încă 49.958 de lei.

Contractul pentru transferul cel mare a fost semnat în ultima zi a conferinței ținute la Hotelul RIN din Capitală, pe 14 octombrie, dar plata efectivă a fost făcută o lună mai târziu, când doctorii plecaseră fiecare la spitalul lui.

În acest interval de timp, managerul Adrian Streinu-Cercel a anunțat o licitație de medicamente antiretrovirale în valoare de 28,6 milioane lei. Adică, gama pentru bolnavii de HIV în care se încadrează și Kaletra produs de AbbVie, la care se referea avertizorul de integritate. Afacerea a fost parafată de Cercel cu distribuitori ai companiei americane, cum ar fi firma Mediplus Exim.

Am cerut oficial la Institutul „Matei Balș” date despre medicamentele primite de la acest distribuitor (Mediplus Exim), dar managerul Streinu-Cercel nu ne-a răspuns pe motiv că ar fi neconcurențial față de ceilalți distribuitori cu care lucrează. Pe bani publici.





Cât despre licitația pentru antiretrovirale din 2015, tăcere desăvârșită la Institut.

Streinu-Cercel a vorbit de două ori pentru AbbVie la ediția din 2015 a Zilelor „Matei Balș” și cum a deschis gura a primit câte 1.800 de lei.

Le-a lăudat antiretroviralele și tratamentul anti-hepatită cu „Viekirax și Exviera – noua față a vindecării în hepatita cronică C”.

Fiica profesorului, Anca Streinu-Cercel, a cuvântat de 1.000 de lei pentru AbbVie la aceeași ediție. Altfel, doar în 2015, departamentul contabil al corporației a mai ordonat încă 50 de plăți către Anca Streinu-Cercel pentru servicii ca „training boala HIV pentru forță de vânzări, echipa Kaletra” sau pentru a recicla prezentarea susținută de tatăl său, „Viekirax/Exviera ‐ Noua față a vindecării în hepatita C.”





Aceste plăți sunt cunoscute în industrie ca „speaker fee” (trad: onorariul vorbitorului), iar beneficiarul lor este întotdeauna un Key Opininion Leader (trad: lider de opinie cheie). Cu alte cuvinte, medici renumiți, respectați și credibili prin cariera sau pozițiile de conducere pe care le dețin, sunt plătiți să promoveze un medicament în fața colegilor sau altor medici care au încredere în recomandările lor.

De exemplu, prezentarea „Viekirax/Exviera – noua față a vindecării în hepatita C” a trecut pe la mai mulți doctori. Peste douăzeci de infecționiști au ținut, pe rând, același discurs în 2015, dar nu toți au primit aceiași bani.

Există o ierarhie.

Citești această investigație fiindcă îți pasă. Dacă vrei să afli și mai multe despre corupția din instituțiile statului, crima organizată și cum te afectează toate astea, poți dona aici!

Oliviu Pascu, infecționist de la Cluj, pensionat între timp, a primit 1.295 de lei să spună același lucru ca managerul de la „Matei Balș”, care a încasat 1.800 de lei.

Sursa internă din AbbVie le-a povestit și despre asta șefilor din Statele Unite, alegând drept exemple pe doctorii Anca și Adrian Streinu-Cercel. Fiică și tată.

„Abbott-AbbVie i-a achitat onorarii de vorbitor doctorului Adrian Streinu-Cercel între 2009-2011 și multe după 2011. A primit 500 de dolari pe fiecare eveniment. El e unul dintre managerii spitalului de stat Institutul «Matei Balș» din București și a fost și Secretar de Stat în Ministerul Sănătății pentru o perioadă în care a fost de asemenea plătit de Abbott. A mai fost președintele Comisiei Naționale pentru Luptă Anti-SIDA și la hepatite. Plățile către dr. Adrian Streinu-Cercel s-au făcut în primul rând pentru a obține mai multe contracte pentru Kaletra de la el (…) El avea autoritatea să garanteze achiziția de Kaletra pentru Matei Balș și apoi înrolarea pacienților pe terapia cu acest medicament, lucru pe care l-a făcut pentru bani și excursii primite de la Abbott-AbbVie”, dezvăluie avertizorul.

Trei doctori din Institut au confirmat pentru RISE Project că unul dintre cele mai prescrise medicamente pentru HIV, în 2014, a fost Kaletra.

„Dr. Anca Streinu-Cercel a primit câte 300 de euro pentru eveniment. Ea a fost aleasă de Abbott-AbbVie pentru onorarii de vorbitor ca să primim mai multe prescripții de Kaletra de la ea și tatăl ei.”

Angajatul amintește și de un cadou mai puțin obișnuit pentru fiica profesorului: o pereche de pantofi „de vreo 200 de dolari”. Inclusiv acesta a fost aprobat de Mihaela Cotîrlă de la AbbVie, al cărei soț s-a asociat cu Streinu-Cercel în compania offshore din Cipru.

„Romania Travel Plus este entitatea care a plătit cazarea și mesele doctorilor pe care Abbott-AbbVie i-a invitat la eveniment. Pantofii au fost pur și simplu adăugați la factura totală. Business Unit Managerul Cotîrlă e persoana care a autorizat cadoul scump pentru dr. Anca Streinu-Cercel, cu scopul, în primul rând, de a câștiga favoruri de la dr. Anca Streinu-Cercel și tatăl său, dr. Adrian Streinu-Cercel”, mai arată scurgerea de informații.

Reprezentanții agenției de turism confirmă contractul cu AbbVie, „unul dintre cei mai mari clienți ai noștri”, dar nimic despre episodul cu pantofii.

Darul i-a fost înmânat Ancăi Streinu-Cercel la Școala Medicală de Vară din Iași, în 2011, eveniment organizat de prietena tatălui ei, dr. Carmen Dorobăț.

Avertizorul dezvăluie și o sinecură de familie: „(…) Abbott-AbbVie a angajat o persoană pe nume Mihai Mehedințu, care e nepotul dr. Adrian Streinu-Cercel, pe o poziție de «marketing assistant» în 2012.”

Mișcarea a fost decisă de Mihai Diamandopol, directorul general, și Mihaela Cotîrlă, șefă pe divizia Infecțioase.

Între timp, Mehedințu a plecat de la AbbVie la compania elvețiană Novartis. În 2014, tânărul a înființat Asociația pentru Creșterea Vizibilității Cercetării Științifice împreună cu fiica cea mică a lui Streinu-Cercel, Oana, și soțul ei, un stomatolog din București. ONG-ul lor a primit 6.450 de lei în noiembrie 2015 de la Fundația „Matei Balș”, controlată de profesor.

METODA „FUNDAȚIA” SE APLICĂ ȘI LA IAȘI

Pentru infecționiștii Streinu-Cercel și Carmen Dorobăț, manageri de spitale, toamna lui 2014 a fost una plină.

Turneul din Moldova.

În septembrie și octombrie au spus „nu hepatitei” pe la diferite evenimente, iar în noiembrie au sărbătorit Ziua Hepatitei C.

Ziua mondială a hepatitelor, însă, are loc vara, pe 28 iulie, în memoria profesorului Baruch Samuel Blumberg, cel care a descoperit virusul hepatic B, pentru care a și luat premiul Nobel.

Dar banii pentru promovarea pericolului hepatitelor au venit de la AbbVie, iar în aceeași perioadă mai multe operațiuni similare s-au desfășurat prin Asociația „Mihai Ciucă”, deținută de doctorul Carmen Dorobăț.

Sursa internă din AbbVie România are propria versiune asupra campaniei de atunci:

„Am aflat că doar în 2014 AbbVie a plătit 100.000 de euro către Asociația «Mihai Ciucă», o șpagă pentru dr. Dorobăț și dr. Adrian Streinu-Cercel (unul dintre cei mai importanți lideri de opinie pentru AbbVie). Ni s-a spus că cea mai mare parte a banilor au fost plătiți în noiembrie 2014 pentru un eveniment numit Ziua Hepatitei C, sau așa ceva, care a însemnat doar o conferință de presă într-o după-amiază. Pentru acest scurt eveniment, AbbVie a plătit 65.000 de euro. Investigatorii privați ai Abbott-AbbVie ar trebui să se uite în detaliu mai ales la plățile făcute de companie către doctorița Dorobăț și către Asociația «Mihai Ciucă».”

ONG-ul controlat de Carmen Dorobăț a mai primit 100.000 de euro de la AbbVie și în 2011. Cu acești bani a organizat Școala de Vară unde a fost prezentă și fiica lui Streinu-Cercel, când a primit cadou pantofii de 200 de dolari.

Chiar Dorobăț a cerut banii de la corporație.





Un an mai târziu, spitalul său a plătit 1,5 milioane de lei pe medicamentul Kaletra produs de AbbVie.

Au mai fost viramente în ONG-ul doctoriței Dorobăț, spune omul din interior:

„Abbott-AbbVie a mai făcut o plată de 28.000 de euro în 2010 și una de 20.000 de euro în 2011 către Asociația «Mihai Ciucă». De exemplu, pentru cei 28.000 de euro, dr. Dorobăț a mutat 40 de pacienți pe tratamentul cu Kaletra. Asta s-a întâmplat într-o singură noapte fără ca vreun doctor să fi văzut vreodată pacienții, iar pacienții nici măcar nu știau de această terapie nouă”.

Medicamentul fusese promovat în România chiar de Adrian Streinu-Cercel care îl lăuda în publicația Business Pharma ca fiind „un tratament sigur, eficient și dovedit științific în lupta împotriva virusului HIV-1, la care se adaugă și confortul unui regim de dozare simplificat”.

Obținut de la avertizor, așa arată unul dintre contractele de sponsorizare încheiate de AbbVie cu asociația directoarei Dorobăț.





LINIȘTEA DIN PARCARE Streinu-Cercel și Carmen Dorobăț sunt doar două nume de doctori influenți, printre alte câteva zeci care apar în relatările de practici interzise trimise de avertizor la DNA si cartierul general AbbVie. Profesorul de la „Matei Balș” nu a dorit să comunice cu RISE. L-am așteptat o oră în fața biroului său, dar Cercel s-a urcat rapid în mașină, fără să scoată o vorbă despre afacerea Lotus-Med, relația sa cu AbbVie și familia Cotîrlă. În celălalt capăt de țară, doctorița Dorobăț de la Iași spune că nu a fost contactată de nimeni, DNA sau AbbVie, pe acest subiect și că Asociația „Mihai Ciucă” „nu mai funcționează de patru sau cinci ani”. Oficial, s-a oprit în 2016. Cât despre banii care au intrat în asociație, Carmen Dorobăț i-ar fi dat mai departe firmelor care organizează evenimente, iar sponsorizările nu ar avea legătură cu achizițiile de medicamente la spital. A muncit pro-bono în campanii de tipul „Spunem nu hepatitei în Moldova”, adaugă ea. RISE a cerut o reacție oficială din partea AbbVie România pe marginea celor relatate de mai sus, dar corporația farma a trimis un singur răspuns pentru opt întrebări diferite: „Suntem la curent cu privire la afirmațiile anonime referitoare la AbbVie România. Am investigat această situație în mod temeinic. Nu facem comentarii cu privire la detalii specifice ale investigației noastre. Cu toate acestea, avem convingerea că afirmațiile privind interacțiunile necorespunzătoare cu furnizorii de servicii medicale sunt nefondate și că practicile noastre privind plățile către furnizori de servicii medicale sau angajați ai sistemului sanitar de stat sunt conforme cu toate legile și reglementările în vigoare.“ Mihaela Cotîrlă a văzut mesajele noastre, dar n-a răspuns. Nici Ion Berciu, asociat cu Streinu-Cercel în offshore-ul cipriot, nu a fost de găsit.

Reporter: Victor ILIE

Editor: Mihai MUNTEANU