România ar putea fi a a doua țară a UE, după Republica Cehă, care să aplice mecanismul de taxare inversă generalizată. Acest sistem presupune că TVA este livrat statului de către cumpărător, nu de către furnizor, dacă ambii sunt înregistrați în scop de TVA iar livrarea are loc în România.

Consiliul pentru Afaceri Economice și Financiare al Consiliului Uniunii Europene (ECOFIN) a hotărât recent că statele membre UE ”cel mai grav afectate de frauda în materie de TVA” vor putea aplica, până la 30 iunie 2022, în condiții tehnice foarte stricte, mecanismul de taxare inversă generalizată pentru operațiunile locale (transferarea răspunderii pentru plata TVA din sarcina furnizorului său a prestatorului către client).

De măsură ar putea beneficia deci România, țară care are în Uniunea Europeană unul dintre cele mai înalte rate de necolectare a TVA. Țara noastră pierde anual venituri de 27,55 miliarde lei, aproape 6 miliarde euro, ca urmării a neîncasării TVA, mai precis 36% din totalul veniturilor cuvenite, potrivit ultimului raport VAT Gap al Uniunii Europene.

Statele vor putea utiliza taxarea inversă doar pentru livrările de bunuri și prestările de servicii interne care depășesc pragul de 17.500 euro pe tranzacție. În statele membre care vor dori să aplice această măsură, 25% din deficitul de TVA trebuie să se datoreze fraudei de tip carusel.

ECOFIN a stabilit că statele membre vor trebui să pună la punct obligații adecvate și eficace în materie de raportare electronică pentru toate persoanele impozabile, în special pentru cele cărora ar trebui să li se aplice mecanismul. Ca să poată folosi taxarea inversă, statele trebuie să îndeplinească anumite criterii de eligibilitate, iar cererea să fie autorizată de către Consiliu.

Mecanismul urmează să fie aplicat, cu titlul de proiect pilot, în Cehia, în contextul în care aceasta și-a exprimat de mulți ani interesul de a utiliza această măsură simplificată. În funcție de rezultatele proiectului pilot, statele membre, inclusiv România, vor putea să solicite Consiliului aprobarea aplicării mecanismului, în cazul în care îndeplinesc criteriile de eligibilitate, spune compania PwC, într-un comunicat remis luni.

„Implementarea taxării inverse generalizate este o măsură potrivită pentru combaterea fraudei, fiind, din acest punct de vedere, poate cea mai importantă din acest set. Desigur, reprezentând o excepție de la regulă generală privind persoana obligată la plata TVA, acest concept ar putea genera costuri adiționale în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor declarative și actualizarea sistemelor IT, în rândul contribuabililor ce desfășoară activități economice în Statele Membre eligibile, care își vor exercita acest drept temporar. Dacă ne uităm la condițiile stricte de implementare ale acestui mecanism, este posibil, totuși, că impactul său general să fie limitat, mai ales în contextul în care inițial va fi testat doar la nivelul unui singur stat membru, ca program-pilot”, spune Daniel Anghel, Partener, Liderul Departamentului de taxe și consultanță juridică, PwC România.

În mod normal, persoana obligată să achite TVA este cea care face livrări de bunuri sau prestări de servicii. Totuși, prin excepție, TVA poate fi plătită, în cazul anumitor operațiuni, de către beneficiar. Această practică este cunoscută ca taxare inversă.

Regula de bază a taxării inverse este, conform Codului fiscal, că furnizorul și beneficiarul trebuie să fie înregistrați în scopuri de TVA în România: „prin excepție (...), în cazul operațiunilor taxabile, persoana obligată la plata taxei este beneficiarul (...). Condiția obligatorie pentru aplicarea taxării inverse este ca atât furnizorul, cât și beneficiarul să fie înregistrați în scopuri de TVA (...)”.

Totodată, taxarea inversă este posibilă numai pentru livrările de bunuri și prestările de servicii făcute în interiorul României.