Etämyynnin kielto aiheuttaa pulmia alkoholilakia rustattaessa.

Tekeillä olevassa alkoholilaissa on kaavailtu alkoholin etämyynnin kieltoa.

Perustuslakivaliokunnan mielestä alkoholilakiesitys ei kuitenkaan kiellä alkoholin etämyyntiä.

”Perustuslakivaliokunnan mielestä ehdotetun 32 ja 90 §:n sekä rikoslain 50 a luvun 1 §:n muodostama kokonaisuus ei kiellä perustuslain 8 §:n edellyttämällä tavalla perusteluissa esitetyn mukaisesti etämyyntiä yksityiseen käyttöön. Rangaistavuus on rikoslaissa kytketty alkoholin lainvastaiseen maahantuontiin, ei sitä vastoin ”etämyyntiin”. Ehdotetut säännökset ja niiden perustelut ovat näin ollen epäselvässä suhteessa ja osin jopa ristiriidassa keskenään”, perustuslakivaliokunta katsoo lausunnossaan.

Perustuslakivaliokunnan lausunto alkoholilaista löytyy kokonaisuudessaan täältä.

Alkoholin ostamisesta toisesta EU-maasta ei ole nyt laissa tarkkoja pykäliä, vaan Suomessa on nojattu viranomaistulkintoihin.

Etäosto toisesta EU-maasta on sallittu. Etäostossa suomalainen ostaa alkoholijuomansa toisesta EU-maasta ja vastaa itse juomiensa veroista ja kuljetuksesta Suomeen.

Etämyynnissä alkoholin myyjä taas hoitaa niin verot kuin kuljetukset.

Valmisteilla olevassa alkoholilaissa etämyynnin kielto on kirjoitettu lain perusteluihin, ei lain pykäliin.

Perustuslakivaliokunnan lausunnon merkityksestä ei ole varmuutta.

”Jos tarkoituksena on saattaa etämyynti rangaistavaksi, tulee siitä säätää perustuslain 8 §:n laillisuusperiaatteen täyttävällä rangaistussäännöksellä”, perustuslakivaliokunta totesi lausunnossaan.

Kokoomuksessa tulkittiin, että etämyynnnin kiellolle ei ole perusteita. Eduskuntaryhmien alkoholilakineuvotteluissa vuoden päivät (2015–2016) istunut kansanedustaja Sinuhe Wallinheimo (kok) sanoi, että hallituspuolueiden tarkoituksena ei ollut kieltää etämyyntiä ja että etämyynnin kielto on tullut lakiin virkamiesvalmistelussa.

Kansanedustaja Sinuhe Wallinheimon (kok) mukaan hallituspuolueet eivät halunneet alkoholilakiin etämyynnin kieltoa, kielto on tullut lain perusteluihin virkamieskäsittelyn aikana.­

– Perustuslakivaliokunta tulkitsi tämän samoin kuin hallituspuolueiden neuvotteluryhmän henki aikoinaan oli. Silloisista neuvottelijoista – keskusta, kokoomus, perussuomalaiset – ei kellään ollut tarkoitus kieltää kategorisesti etämyyntiä.

– Sen teki sosiaali- ja terveysministeriö, valitettavasti ohi poliittisen tahdon. Pykälissähän sitä etämyyntiä ei kielletä, kuten poliitikot halusivat, Wallinheimo totesi IS:lle.

Alkoholilain uudistamisesta päätettiin hallitusohjelmassa toukokuussa 2015.

Sen jälkeen eduskuntaryhmät neuvottelivat keskenään lain sisällöstä ja sopu syntyi vuoden pakertamisen jälkeen keväällä 2016.

Sovittu alkoholilakiesitys nousi uudelleen keskusteluun viime keväänä, kun joukko keskustan kansanedustajia alkoi protestoida sopua vastaan kansanterveyssyistä. Niin sanottu raittiusväki halusi säilyttää kaupassa myytävän alkoholin prosentit ennallaan.

Hallituspuolueiden eduskuntaryhmien uudet ja riitaisat alkoholilakineuvottelut kestivät muutaman kuukauden ja ne katkesivat pari kertaa.

Kesäkuussa hallituspuolueet sopivat uudesta kompromissin kompromissista, jossa kansanedustajille annettiin vapaat kädet äänestää alkoholilain yhdestä pykälästä, kaupassa myytävän alkoholin prosentista.

Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta laatii lopullisen mietinnön alkoholilaista joulukuun 13. päivään mennessä. Sitä ennen se saa lausunnot perustuslakivaliokunnan lisäksi myös esimerkiksi talousvaliokunnalta.

Uudesta alkoholilaista on tarkoitus äänestää ennen eduskunnan joululomaa.

Alkoholilain suurin kysymys on ollut se, myydäänkö kaupassa edelleen korkeintaan 4,7 prosentin alkoholijuomia vai nostetaanko prosentti 5,5:een.