София. Протестите са неуместни, за да не сринем икономиката като при Симеон Дянков. Това каза Пламен Димитров, КНСБ, в разговор с Илиана Беновска в седмичното обзорно политическо предаване “Беновска пита” по “Канал 3” и “Радио К2”, съобщиха от екипа на предаването. Димитров заяви позиции по следните теми: Коронавирусът ще покоси ли бизнеса и работещите? Беновска покани президентът на КНСБ Пламен Димитров с въпроса “Хората се опасяват, г-н Димитров, че коронавирусът ще покоси и бизнеса и работещите, но сякаш държавата се опитва да защити големите? Но Борисов има един аргумент - той казва - мога да раздавам, но аз пазя за Вас, но плащайте си сметките, за да има”. Димитров смята, че и Меркел, и Макрон искат да пазят за след това, тъй като имат и те избиратели. “Убеден съм, че няма лидер в ЕС, който да не мисли в същия формат” каза Димитров. Беновска призова да не се сравняват икономиките на големите държави с тази на България. “Напротив, ще ги сравняваме, тъй като става дума за проценти от БВП, а той е доста различен. Това, което ЕК каза в петък, е изключително важно. Сегашната обща предпазна клауза падна и пактът за стабилност и растеж в момента не важи, тоест, всяка държава само преценява колко пари и за какво да похарчи, без ограничение на своя дефицит, който ще генерира. Да, вярно е това, което каза премиерът Борисов. Това е за сметка на съответната държава. Никой няма да ни го компенсира утре, но никой няма да ни компенсира и затворените предприятия, и загубените работни места, които припомням, че 2009 година България беше шампион - 420-430 000 работни места, над 16 % от заетостта, загубихме тогава при онази криза, при положение, че спадът на БВП не беше от най-големите ни тогава. Запазихме в някаква степен икономиката да не потъне много, но пазарът на труда рухна, а сега го няма. Ако това се случи, ще бъде фатално” подчерта Димитров. “Вие визирате от онзи ден предложението на ЕК за задействане на общата предпазна клауза от пакта за стабилност и растеж” изясни Беновска. “Да не спазва 3-те процента дефицит на годишна база и естествено 60-те процента на обща база - дефицит спрямо БВП, ние сме далеч и в двете” каза още Димитров. Цените на тока за търговците на електроенергия; Финансов пакет за подпомагане на предприятията “Знаете ли какво ми каза преди Вас министърът на енергетиката Теменужка Петкова по повод писмото до Вас от представителите на дружества, които търгуват с ток? Те съобщават, че са купили този ток на стойност 110 лева, стигнала е до 50 лева, а в момента е на 15 лева. Теменужка Петкова каза, че тази европейска препоръка не била приложима в случая” коментира Беновска. Димитров обясни, че няма връзка между едното и другото, защото става въпрос за фискалното здраве на страната, дефицита на бюджета и съотношението към БВП, а другото е реалният живот, в който предприятията искат да получават цена на тока каквато е на борсата, защото не могат да продадат тока, който са купили, без да имат огромна загуба, което по системата ще се предаде в икономиката като негатив. “Трябва да се намери компромисно решение. Най-вероятно лежи в преговаряне на част от договорите, които имат тези търговци с най-големия доставчик - АЕЦ ,,Козлодуй”. Дали това ще стане и кога - мисля, че в следващите няколко дена ще стане ясно както по отношение на позицията на БЕХ, ръководството на АЕЦ ,,Козлодуй”, а и КЕВР. Да не забравяме, че КЕВР има референтна цена от 90 лева на мегават/час, а не 110. Вярно, че и тя няма да свърши кой знае колко работа, но нормализира пазара по някакъв начин и да успокои, че потребителите крайните ще получат наистина ниска цената такава, каквато в момента би трябвало да се предлага” каза Пламен Димитров. “Г-жа Петкова почерта, че БЕХ и АЕЦ ,,Козлодуй” правят анализи в момента и в договорите няма клауза за промяна на цената и че това са сделки сключени през борсата” припомни Беновска. Президентът на КНСБ заяви, че не може да влезе в детайли, но е важно, когато има стопанска необходимост и когато подобни ценови и пазарни отклонения излизат извън нормата, очевидно трябва да има корекция, за да се регулира пазарът. “Финансовият министър и премиерът би трябвало да намерят възможността и това казва и ЕК - че всички държави е препоръчително да правят допълнително около 1 % от БВП разходи, за да могат да помогнат на предприятията и работещите и в това число на тези, които са все още в работещи предприятия, не тези, които са загубили работата си, без автоматични стабилизатори. Това на разбираем език значи - без социалните системи - без обезщетения за безработица, нашата мярка за 60 % е през фонда за безработица, тоест тя не е в тези фискални рамки, за които говорим. Тя е изключена и тези 430 милиона, за които говореше управителят на НОИ, че има във Фонд “Безработица” - те ще стигнат, ако ги похарчим за по 3 заплати, примерно 60 % от средния доход за януари, за не повече от 200 хиляди души, включително и затворените малки ресторантчета, но и големите предприятия, и средните предприятия, за които говорите Вие, които са гръбнакът на цялата ни икономика и износ, но това няма да стигне” подчерта Димитров. “Въобще не се говори за друг вид браншове, освен ресторантите” каза Беновска. Президентът на КНСБ обясни, че 1 % от БВП е около между 1 милиард и 200 милиона и 1 милиард и 800 милиона лева пакет, който трябва да бъде оформен без Фонд “Безработица” и да бъде ориентиран целево към фирмите по определени критерии, които следват Германия, Франция, Великобритания, Дания и други, по Оперативна програма “Развитие на човешките ресурси” и други европейски средства. “Това правихме при Дянков, да припомня - онова постановление за половината работен ден. Има опит извървян, стига да има финансов пакет и ресурс, който да го вместим и той не е непосилен. То не е да похарчим 6-7 милиарда, за които говореше днес премиерът, не е да похарчим наведнъж всичките пари, които някой някъде е събирал дълго време и да рухнем най-накрая. Не! Просто навреме да дадем това, което е нужно към фирмите, за да могат те да запазят заетостта и да не паднем в онази дупка - 400 000 работни места бяха загубени преди 10 години при Симеон Дянков” почерта Димитров. Как ще помогнат синдикатите? Прогнози за българските работници “Вас чува ли Ви управлението? Има ли сетива да Ви чуе в тази напрегната обстановка? В какво състояние сте Вие да помогнете на Вашите синдикални членове?” попита Беновска. Димитров обясни, че проучват колко и как фирмите ще пострадат. “Индустрията я няма в намеренията за тези 60 %, което е доста проблемно. Говорим си с финансовия министър, с министъра на труда, но това, което имаме към момента, е само към търговията, ресторантьорството, културата частично, транспорта малко и затова казвам, че ако това остане, то няма да свърши работа. То е добро, но не стига в никакъв случай и трябва да бъде разширено поне с индустриалните предприятия във всички сектори, които могат да докажат, че са пострадали. Например, едно предприятия, в което производствената линия предполага хората да стоят на по-малко от 2 метра, затваря в момента заради това. Има поръчки, може да продава, само че не може да осигури това разстояние между своите работници, тъй като му е технологията на работа. Има и други предприятия, които косвено ще пострадат. За тях трябва да се помисли, ако искаме да запазим заетостта наистина без да убием икономиката в тази тежка ситуация” каза Димитров. “Вие обикновено казвате “и ще протестираме” - тука в случая, нали, не се готвите за протест, или пък?” попита Беновска. Президентът на КНСБ отговори, че протестът е неуместен и е важно всички да се чуваме и аргументите да се претеглят и кои вършат работа за по-широк кръг от субекти. “Има ли прогнозни изчисления не казвам, че Вие трябва да имате капацитет, но, може би, правителството в момента не успява - колко хора биха останали на работа, ако това продължи месеци... прогнозни изчисления колко ще фалират, колко ще останат без работа и какви пари държавата трябва да впрегне, за да може тези хора да не се отчаят?” попита Беновска. Димитров припомни, че италианският сценарий се развива в рамките на месец, а от днес всички предприятия там, с малки изключения, по разпореждане на премиера им са затворени. “Не искам да правя апокалиптични аналози, но трябва да си даваме сметка, че това е възможно и затова трябва да се готвим. Ние като говорим за тези мерки никой не казва да избамкаме парите, но трябва да са готови тези програми и мерки и да е ясно кои предприятия са жизнеспособни, кои биха искали такава подкрепа, цялата бюрокрация да е съкратена в края на краищата и ако трябва да стане след две седмици това подпомагане, дотогава трябва да е свършена цялата машинария и финансовият пакет да е гарантиран, а не да се обяснява в момента има пари-няма пари и ще ги похарчим по-късно. По-късно може да няма за кого да ги похарчим” подчерта Димитров. “Предлагам Ви да продължим да държим връзка в следващите дни и при нужда да можем да алармираме, и да споделяме всичко това и с хората, и с правителството, защото както казвате - важен е диалогът” призова Беновска, а Димитров заяви, че е убеден, че всеки иска да постигне най-доброто и в това число и премиерът, и президентът, но най-накрая трябва да се вземат оптималните решения и колкото повече предложения се анализират, толкова по-добре. Така завърши разговорът между Пламен Димитров и Илиана Беновска в седмичното обзорно политическо предаване “Беновска пита” по “Канал 3” и “Радио К2” на 22-ри март 2020 година.