Najveća investicija u Dalmaciji ovoga trenutka jest projekt proširenja Zračne luke Split, a vrijednost od 450 milijuna kuna svrstava je i među najznačajnije investicije na državnoj razini. Po složenosti i strukturi u rangu je terminala zračne luke u Zagrebu kao i one dubrovačke. U isto vrijeme, tijekom odvijanja zahtjevnih građevinskih radova, splitski aerodrom bilježi rekorde u prometu putnika, a realni izgledi su da će biti oboreni već sljedeće godine. Od većine investicija na prostoru Hrvatske, ova Zračna luka izdvaja se, međutim, po činjenici da se financira vlastitim sredstvima, dijelom izravno s osnova ostvarene dobiti, a dijelom kreditom HBOR-a.

- Mi u biti nemamo ni kunu trenutačnih kreditnih zaduženja - kaže Lukša Novak, direktor splitske Zračne luke. Budući da su nam u poslovanju bile pozitivne sve godine, uključujući i ovu, planiramo sve raditi vlastitim snagama, dakle, ne tražimo sredstva iz proračuna, trenutačno ni iz europskih fondova – naglašava.

O samoj investiciji će pak reći:

- Investicija ove veličine i složenosti se u zračnoj luci radi svakih 30 godina. Zadnji put smo proširenje putničkog terminala imali 2005., ali sami terminal je izgrađen još u vrijeme Mediteranskih igara u Splitu. U svakom slučaju radi se o složenoj investiciji koja se realizira na gotovo 80 tisuća kvadrata, od toga sami putnički terminal zauzima 35 tisuća, a zgrada autobusnog terminala ima površinu dvije tisuće. Ukupna površina putničkog terminala nakon završetka, planiranom 2019. godine, bit će 48 tisuća kvadrata, što je usporedivo s putničkim terminalima u Zagrebu i Dubrovniku. To je sasvim dovoljno za idućih 20-ak godina, jasno uz minimalne tekuće izmjene unutar terminala. Jedna od takvih izmjena dogodit će se ulaskom Hrvatske u Schengen – navodi Novak primjer.

Potreba za proširenjem aerodroma u Resniku nije dakako osvanula preko noći, što naš sugovornik potvrđuje podsjećajući da su već za vrijeme realizacije projekta proširenja stajanke za zrakoplove, 2008. - 2010. godine, znali za potrebu proširenja putničkog terminala. Ono što nitko nije mogao predvidjeti jest, međutim, eksplozija prometa putnika, koja se dogodila u međuvremenu, a koju Novak obrazlaže podacima:

- Trebalo nam je deset godina da broj putnika s milijun putnika godišnje poraste na dva milijuna. Podsjetit ću, predratni promet je bio oko milijun putnika godišnje. Dogodilo se, međutim, da su trebale samo tri godine da s dva milijuna dođemo na 2,8 milijuna, a dogodine na tri milijuna putnika. Porast prometa putnika vezan je u prvom redu za turizam i za ulazak Republike Hrvatske u Europsku uniju. Utjecali su jasno i problemi u pojedinim zemljama koje su nam konkurenti u turizmu. Zadnjih pet godina bilježimo dvoznamenkasti rast. Ove godine imamo rast prometa putnika od čak 23 posto, prošle je bio 17 posto, u apsolutnim iznosima to je 520 tisuća putnika. Niti jedna prognoza nije to mogla predvidjeti, a taj rast se dogodio ne samo u Zračnoj luci Split, nego u cijeloj Hrvatskoj, s time da Splitsko-dalmatinska županija prednjači - kaže direktor Novak.

Procesi izgradnje infrastrukture, poznato je, složeni su, a to se odnosi i na putničke terminale, uzletno-sletne staze, staze za vožnju zrakoplova... Dugotrajni su postupci i procesi: planiranja, izrada dokumentacije, ishođenje svih dozvola. Kao javnom naručitelju, Zračnoj luci Split dugotrajan je i postupak javne nabave.

- Sva ta priprema traži određeno vrijeme, kao i sama izgradnja koju ćemo obaviti u tri godine, pa kad govorimo o cijelom tom procesu, može se govoriti o njegovu trajanju od gotovo osam godina. Ni za jednu fazu ne može se olako reći da će biti brza ili kratka. Čak bih rekao da je faza izgradnje, jasno ako nemate probleme s izvođačem, kao što je bilo na nekim projektima, ona najbrža i najlakša - iskren je naš sugovornik.

Ukupna vrijednost investicije je 450 milijuna kuna, s tim da glavni ugovor, koji je u tijeku, iznosi 346, 7 milijuna kuna. Do sada je odrađeno oko 30 posto vrijednosti ukupne investicije i sve je teklo po planu, zastoja nije bilo u gradnji, kao ni u zračnom prometu.

- Iako u ugovoru s izvođačima, tvrtkama Kamgrad, KFK i donedavno Viaduktom, stoji klauzula da se u slučaju određenih potreba Zračne luke gradnja zaustavlja, trudili smo se da do toga ne dođe čak ni u našim udarnim danima i tijekom turističke sezone. Izvođačima je veći problem bila visoka temperatura ovog ljeta od 38 ili 39 Celzijevih stupnjeva. Radove nismo zaustavili niti na jedan dan – odgovara na naš upit Novak, te nastavlja:

- Naravno, pri tome su poduzete sve mjere zaštite zračnog prometa. Čak bih rekao da je putnicima bilo zanimljivo izbliza vidjeti gradnju. Čim se stvara nešto novo, postoji pozitivna energija ne samo nas u Zračnoj luci, nego svih putnika i namjernika i aviokompanija - riječi su Novaka.

Kad se govori o problemima, spomenuti treba onaj koji se dogodio tvrtki Viadukt, sada u stečaju. Do stečaja je, međutim, kvalitetno odradila 60 posto svojih radova, a s gradilišta se povukla na korektan način.

Na osnovi poslovanja u ovoj, mogu se prognozirati i rezultati za 2018. godinu. Iznimka nije ni splitska Zračna luka.

- Udarni mjesec bio je srpanj sa 657 tisuća putnika, a zanimljiv je podatak da smo dva milijuna putnika imali u četiri udarna mjeseca. U tim ljetnim mjesecima smo bili zračna luka s najvećim prometom u Hrvatskoj. Pratili su to i financijski pokazatelji pa će ukupni prihod iznositi više od 360 milijuna kuna, ili gotovo 50 milijuna kuna više u odnosu na 2016. godinu. Ukupna dobit lani je iznosila 85,5 milijuna kuna, ove godine bit će nešto više od 100 milijuna kuna - navodi Novak, koji s optimizmom može gledati u budućnost:

- Prema podacima koje imamo, za 2018. je dogovoreno već 90 posto reda letenja, promet će ići iznad tri milijuna putnika. Sezona će, kao i ova i zbog svega već navedenog, biti zahtjevna pa u tom smislu radimo pripreme kako bi putnici i kompanije dobili što bolju uslugu. U osvrtu na ovu sezonu, želim reći da je sve postignuto uz veliki angažman svih službi, ne samo naših, nego i ostalih koje djeluju u Zračnoj luci, od Ministarstva unutarnjih poslova, Hrvatske kontrole letenja i drugih. Rezultat je da nismo imali niti jedno kašnjenje zrakoplova uzrokovano situacijom unutar Zračne luke, a isto tako smo svakog putnika na neki način osobno dočekivali i usmjeravali kako bi izgubio što manje vremena. Pohvale za naš rad dobili smo od najvećih kompanija - reći će nam na kraju.

Jedinstven objekt

S postojećom i novom zgradom površine 35.000 kvadrata, putnički terminal će postati jedan objekt, površine 48 tisuća kvadrata. Zgrada autobusnog terminala ima dvije tisuće kvadrata a zajedno s parkiralištem zauzima površinu od 48 tisuća kvadrata. Izgradit će se 900 parking mjesta za automobile i 50 za autobuse. Planirana prva faza je rujan 2018. kad će uslijediti preseljenje u dograđeni dio, a potom rekonstrukcija postojeće zgrade, planirana do lipnja 2019. godine.