Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Gjennom en hestehandel med Tyrkia skal flyktningstrømmen stoppes. Forslaget som ligger på bordet etter mandagens toppmøte, skal nå behandles av EU-landene.

Hvis avtalen går gjennom vil det få store konsekvenser for flyktningsituasjonen i Norge.

Dette er de enige om: Før vi ser på konsekvensene, må vi gå gjennom hva de faktisk foreslår:

• Alle som allerede har kommet til Hellas og som ikke har beskyttelsesbehov, skal sendes tilbake til Tyrkia.

• Alle som nå drar fra Tyrkia til de greske øyene i båt, enten de har et beskyttelsesbehov eller ikke, skal returneres til Tyrkia. Og EU skal ta regninga.

• For hver syrer som returneres til Tyrkia, skal EU-landene ta en syrer fra Tyrkia. Flyktninger som prøvde seg båtveien, havner bakerst i køa.

Planen er å stoppe flyktningstrømmen med alle disse tiltakene. Da blir det ingen flyktninger som går gjennom Europa og dukker opp på grensa i Norge.

Konsekvens: Kvoteflyktninger Spørsmålet er hvilke EU-land som skal ta alle disse syrerne som skal hentes ut av Tyrkia. Der er EU-landene rivende uenige.

Merkel har tidligere foreslått at Europa skal ta et visst antall flyktninger fra Tyrkia hvert år og fordele dem utover Europa. Denne en syrer for en syrer-ideen kommer muligens i tillegg.

Uansett må flyktningene fordeles og da vil Norge bli spurt om å bidra. Spørsmålet er hvor mange Norge skal ta imot.

- Det er fortsatt uklart hva som er den helhetlige planen rundt overføringsflyktninger fra Tyrkia, hvilke flyktninger som får komme direkte fra Tyrkia og hvordan disse skal fordeles utover Europa, sier PRIO-forsker Jørgen Carling til Dagbladet.

En rettferdig fordeling er avgjørende for at mandagens EU-avtale skal fungere.

Konsekvens: Visumfrihet Selv om EU tar inn en syrer for hver syrer som sendes tilbake, gjør de ikke det samme med afghanere eller eritreere. Dem skal Tyrkia ta seg av. Belastningen på Tyrkia har ført til følgende motytelse:

• Tyrkere skal få reise visumfritt til EU.

Tyrkia har 77 millioner innbyggere. Egentlig skulle de få reise visumfritt innen oktober 2016, ifølge EU-avtalen fra november. Mandag ble det framskyndet til juni.

Hvis det blir visumfrihet for tyrkere i EU, blir det også det i Norge, opplyser justisdepartementet.



• EU skal så snart som mulig forberede samtaler for tyrkisk EU-medlemskap.

Tyrkia er milevis fra å bli medlem av EU, spesielt med angrepene på de frie mediene den siste tiden. Men dersom Tyrkia blir medlem av EU, vil det naturlig nok påvirke Norge, enten det blir fri flyt av arbeid eller ikke.

- Uttalelsene fra EUs ledere fra i går kveld viser at EU diskuterer nye og modige grep som kan bidra til å bedre situasjonen. Fra Norges del følger vi dette tett. Det viktige for oss er at nye tiltak får effekt på tilstrømningen til Europa og Norge, skriver innvandrings- og integreringsminister Sylvi Listhaug i en e-post.

Konsekvens: EU-regning - Norge vil være innstilt på å være med på gjennomføringen av den enigheten som blir oppnådd. Vi bidrar både med EØS-midler og med humanitære midler i Hellas for å unngå at det oppstår en humanitær krise der, nå når Vest-Balkanruten stenges, sier Listhaug.

Norge er ikke medlem av EU og skal derfor ikke være med når EU betaler seg ut av flyktningkrisa. Det kan imidlertid hende at EU vil be Norge om å bidra i finansieringen likevel.

For EU trenger en del penger, ifølge dette avtalepunktet:

• EU skal starte betalingen av 3 milliarder euro som ble lovet Tyrkia i fjor. De skal gå til å forbedre forholdene for syrere i Tyrkia, så syrere får mer lyst til å bli der, framfor å reise til Europa. Tyrkia ber nå også om mer penger.

Konsekvens: Nye ruter I år har det kommet 141 000 båtflyktninger fra Tyrkia til Hellas. Hvis denne overfarten stenges, kan menneskesmuglerne teknisk sett prøve nye ruter. Til våren vil overfarten fra Libya til Italia starte opp igjen. Det er også mulig å dra med båt over Svartehavet fra Tyrkia til Bulgaria, Romania og Ukraina. Gjennom Russland og opp til Storskog er det ingen hav å krysse.

Russland har endret visumreglene sine for å unngå at landet brukes som et springbrett inn i Europa. Det så flyktninger ikke skal toge gjennom på vei til Norge. Grensa på Storskog er nå i effekt stengt. Men hva som skjer hvis Tyrkia til Hellas stenges, vet ingen.

EU prøver å ta høyde for nye ruter, enn så uforutsigbart det er.

- Selv om mange omtaler dette som et gjennombrudd og det kommer en ny avtale utav det, så tror jeg at det fortsatt blir opphetede diskusjoner mellom EU og Tyrkia og mellom EU-landene framover, sier migrasjonsforsker Carling.

Nå i mars markerer Dagbladet at det er fem år siden krigen startet i Syria.

Les spesialen: Borgerkrigen som endret verden