Hittil har det nærmest bare vært skiltet på norsk i de fleste kommunene i landet, selv om også de samiske språkene er offisielle språk i Norge.

Nå gjør Statens vegvesen helomvending og vil bidra til å gjøre Norge mer samisk ved å skilte mye mer.

Jacob Trondsen i Vegdirektoratet beklager. Foto: Henriette Erken Busterud

– Dette er noe vi vil følge opp så snart som mulig, bekrefter Jacob Trondsen, avdelingsdirektør for trafikkforvaltning i Statens vegvesen til NRK Sápmi.

I en e-post til NRK innrømmer de at de har hatt feil praksis over svært mange år i forhold til å skilte på samisk. Vegvesenet hadde overlatt avgjørelsen til kommunene om stedene skulle skiltes, som førte til at svært få steder fikk samiske skilt.

Bestiller

Nå vil de etablere retningslinjer for å rette opp den store språkfadesen, og tar ansvaret selv.

– Nå etableres det retningslinjer. Så bestiller vi skilt og gjør avtaler med entreprenører som skal skru opp skiltene, så noe tid vil det ta, forteller avdelingsdirektøren.

Vegvesenet har i dag ingen oversikt over hvor mange steder som nå vil få samiske skilt, og hva det vil koste.

Det blir en god følelse å komme hjem til Murgos. Rávnná Horndal

– God følelse

Et av stedene som får samisk skilt er Mørsvikbotn, med det lulesamiske navnet Murgos.

– Det betyr mye. Da ser folk at det også bor samer her. Barna mine har ventet lenge, og kommer til å bli veldig glad når det endelig er på plass.

Horndal er skuffet over at Vegvesenet ikke har gjort jobben sin alle disse årene.

– Over 20 år og det har ikke skjedd noen ting. Konsekvensen er at den samiske tilknytningen har blitt borte hos mange, og er ikke naturlig å se for seg i dag.

Rávnná Horndal er strålende fornøyd med å få hjemstedet sitt skiltet på lulesamisk. Foto: Simon Piera Paulsen / NRK

En stor glede. Helt ubeskrivelig. Sametingsråd Lars Filip Paulsen

Oppblomstring

Det er en stor seier for de samiske språkene at Vegvesenet beklager og tar ansvaret, mener sametingsråd Lars Filip Paulsen.

– Dette er et gjennomslag. Vi kommer nå til å se en oppblomstring av samiske stedsnavn.

Man må ikke undervurdere hvor stor personlig betydning det er for samer å få se sine stedsnavn synlig i offentligheten, mener Paulsen.

– Det er utrolig viktig å synliggjøre at det finnes samisk befolkning i området, og at man får aksept for det. Et steg i riktig retning for å akseptere at det finnes samisk befolkning på stedene.

Les også: Droppet hundrevis av samiske veiskilt

Lars Filip Paulsen betegner skiltfadesen som trasig. Foto: Nils Henrik Måsø / NRK

– Beklager

Statens vegvesen beklager at de ikke har skiltet slik de skulle.

– Dette er ikke tilfredsstillende og noe vi beklager. Det kan også se ut som om vi ikke har fulgt opp lovens bokstav og hensikt, innrømmer Trondsen.

Trondsen ber kommunene om hjelp for å finne ut hvilke steder som skal skiltes.

​

Laster kart, vennligst vent... For å se dette innholdet, må du aktivere JavaScript i nettleseren din. Her er noen av stedene som ikke har fått samiske skilt. Dette kartet viser lulesamisk og pitesamisk område, der samtlige navn skal skrives på lulesamisk i følge forskrift om skirvemåten av stadnamn.

RETTING: Bildeteksten på kartet er endret. Tidligere sto det at kartet viser lulesamisk område. Det er ikke helt riktig, da kartet viser lulesamisk OG pitesamisk område. Men lulesamisk skrivemåte skal benyttes i dette området, i følge forskrift om skrivemåten av stadnamn.