Sosiale medier koker etter at det ble fattet vedtak om at vekterhundene Nike (5) og Janko (3) skal avlives. Ingen av schæferhundene har skadet eller truet mennesker eller dyr. Likevel kom politiet på døren for å hente dem.

Vedtaket om avliving skyldes et utydelig og motstridende lovverk som gjør at tjenestehunder trent til forsvar teoretisk sett kan avlives.

For en drøy uke siden mottok vektere og hundeførere Erlend Laupsa og Sven Erik Grinden et brev med forhåndsvarsel om begjæring om avliving av deres tjenestehunder Nike og Janko.

Laupsa forteller at det kom som et sjokk, helt ut av det blå. For ham er Nike et familiemedlem og en kollega som aldri har gjort noe galt.

Erlend Laupsa og hans kollega Sven Erik Grinden jobber begge som vektere og hundeførere i vaktselskapet Romerike Sikringstjeneste AS. Alle vaktselskaper som ønsker å bruke hund i tjenesten må søke politiet. Dette ble gjort da selskapet startet opp i 2014, og de fikk godkjennelse til å bruke hund i tjeneste til forsvar av fører.

Hunden Nike bestod i 2015 og 2017 prøve med forsvar av fører som ble sendt inn til Politiet og godkjent. I tillegg til Laupsa og Grinden var en fagperson, tidligere ansatt i politiet, også involvert i treningen av de to hundene.

Erlend Laupsa og vekterhunden Nike er et uadskillelig team både på jobb og privat. Foto: (Foto: privat)

Laupsa og Grinden har publisert bilder av treningen av de to hundene på Instagram. Dette materialet blir brukt mot dem som bevis på at hundene trenes ulovlig. Laupsa påpeker oppgitt at dersom de hadde hatt noe å skjule, ville de aldri delt bilder åpent i sosiale medier.

Nike og Janko trenes på samme måte som alle andre vekterhunder i Norge, samt Forsvarets og Heimevernets hunder. Politiets egne hunder får også samme trening, men juridisk er disse fritatt fra Hundeloven.

En viktig del av treningen er at hunden skal forsvare føreren dersom det er nødvendig. Det ligger i hunders natur å forsvare føreren sin i en truende situasjon. For at hunden ikke skal skade noen, må den kunne kontrolleres under alle omstendigheter. Hunden skal kunne bite og holde fast på kommando, men også slippe på kommando. Såkalt IPO-trening der forsvar er en viktig del av treningen har også blitt populært blant hobby-hunder.

Utenom arbeidstid lever både Nike og Janko familielivet. På fritiden er det skiturer i marka og kvalitetstid med familiens fem år gamle datter som gjelder. Foto: Foto: Privat

Grunnlaget for vedtaket om avliving skyldes motstridigheter mellom Hundeloven og Vaktvirksomhetsloven.

Ifølge Vaktvirksomhetsloven § 13 kan hund benyttes til egenbeskyttelse under utførelse av vakttjeneste. Derimot sier Hundeloven § 19 at det er forbudt å holde hunder som er gitt trening i å angripe eller forsvare seg eller hundeholderen mot mennesker eller andre hunder.

Laupsa lurer på hvordan en hund skal kunne brukes til egenbeskyttelse uten trening. Videre påpeker han også at en hund som ikke har trening i truende situasjoner, kan være langt farligere enn en hund som er under førers kommando.

Det som er ekstra provoserende i dette tilfellet, er det at Laupsa og Grinden har gjort alt de kan for å ha trygge og lovlige tjenestehunder. Dersom de ikke hadde registrert hundene som tjenestehunder, men i stedet hatt med vanlige private hunder på jobben, ville denne situasjonen aldri oppstått.

Det er ikke noen nyhet at disse to lovene er uforenlige. For flere år siden ble det nedsatt en gruppe i Politidirektoratet for å fastsette retningslinjer for IPO-trening og trening av hunder til Forsvaret og vekterbransjen. Men ingen retningslinjer er å se så langt.

Erlend Laupsa og Sven Erik Grinden opplever vedtaket om at deres hunder skal avlives som ekstremt urettferdig og på grensen til personlig trakassering. Det finnes flere tusen hunder i Norge som trenes på samme måten. Blant annet Forsvarets og Heimevernets hunder. Det er brudd på forvaltningsloven med slik forskjellsbehandling.

Nike og Janko har ikke opptrådt truende på noen måte. Laupsa mener at dersom politiet vil avlive disse hundene, bør det i så fall gjelde alle hunder som har fått tilsvarende trening.

Begge hundene er nå ført ut av landet og trygge for nå. Det gjør nesten saken enda mer absurd. Laupsa forteller at vedtaket gir eier valget om å avlive hundene eller føre dem ut av landet. Han synes det er merkelig at det er lov å ta med hundene til andre land dersom de er farlige.

Politiet ønsker å ha hundene i karantene frem til endelig vedtak fattes. Advokat er satt på saken. Laupsa har anket vedtaket, og det kan dermed ta opp til seks måneder før en endelig avgjørelse. Imens er vanlig praksis at hunden står på kennel på eiers regning. Dersom det fattes vedtak om avliving må eier dekke det også.

Laupsa og Grinden håper denne tragiske saken fører til oppklaring av lovverket. De mener det er på tide at det tas tak i lovverket uavhengig av denne saken. Laupsa sier det er Hundeloven det må gjøres noe med.

I et velferdsland som Norge der dyr har egenverdi, skal ikke trygge, velfungerende hunder måtte risikere å avlives uten grunn.