BEKYMRET: – Jeg vil faktisk ikke ha COVID-19, skriver professor og immunolog Anne Spurkland. Bildet er tatt på Domus Medica ved Rikshospitalet i Oslo i 2011. Foto: Marius Knutsen

Immunolog: – Jeg vil unngå denne sykdommen til det finnes en vaksine

Professor og immunolog Anne Spurkland har de siste ukene brukt all ledig tid på å sette seg inn det som har vært gjort av forskning på corona. Hun er bekymret. Veldig bekymret. Men ikke redd.

Oppdatert 8. april

Artikkelen er over 163 dager gammel, myndighetenes råd angående coronasmitten kan derfor være utdaterte. Du kan alltid holde deg oppdatert i vår spesial, eller gjennom FHIs nettsider.

Professoren som forsker i molekylær immunolog har skrevet en lengre artikkel om det hun har lært om sykdommen i magasinet Harvest:

«Jeg vil faktisk ikke ha COVID-19. Jeg vil vente til vaksinen er klar. Jeg vil heller ikke at mine nærmeste skal få sykdommen. Jeg vil ikke ha et virus inn i kroppen som gir så variabel sykdom som COVID-19», skriver hun og utdyper:

«Jeg vil ikke ta sjansen på at mitt vanligvis gode medfødte immunforsvar klarer også denne oppgaven. Jeg vil ikke ha en sykdom der viruset ikke bare smitter luftveiene, men kanskje også mine egne immunceller. Jeg vil ikke ha et virus som fjerner eller forstyrrer de signalene og cellene som holder immunforsvaret i balanse.»

les også Tre faser: Da er vaksine klar

Artikkelen blir mye delt i sosiale medier. Spurkland har den siste tiden satt seg inn i mye av det som har vært gjort av forskning på corona. Hun er veldig bekymret for konsekvensene hvis mange blir smittet. Noe av det som bekymrer henne er at det kan se ut som viruset forstyrrer immuncellene våre.

– Det jeg ser er at når man blir dårlig, er det fordi immunforsvaret taper balansen. Det er ikke noe nytt at virus kan sette immunforsvaret ut av spill. Dersom du får blodforgiftning, kan det utløse en cytokinstorm, på grunn av overstimulering av immunforsvaret. COVID-19 er mer komplisert. Derfor er det så lumsk, sier professor Anne Spurkland til VG.

TESTER: En forsker ved Pittsburgh University i USA jobber med utviklingen av en coronavaksine. Foto: UPMC / REUTERS

Spurkland har skrevet boken «Immun» – og blogger om immunforsvar i coronaens tid på ImmunGlimt.

I artikkelen i Harvest skriver hun at «letingen etter svar om COVID-19 er som et puslespill med et ukjent antall brikker. Hvilket bilde vi skal fram til er foreløpig ukjent. Vi må bygge på det vi allerede vet, legge til biter av ny informasjon og se etter mønster. Sammenligningen med SARS hjelper et stykke på vei».

les også Nye tall fra WHO: Tester 44 vaksiner mot coronavirus

– Alle hvite blodlegemer er immunceller. De deles i flere ulike grupper. De fleste immuncellene tilhører det medfødte immunforsvaret, mens lymfocyttene utgjør det tilpassede immunforsvaret. Det er disse cellene som samarbeider om å fjerne viruset og gjøre oss immune mot viruset ved å lage antistoffer, forklarer professor Spurkland

Overfor VG bruker hun dette bildet:

– Influensa er vi vant til å ha. Der har vi noe antistoff mot viruset i utgangspunktet. Hvis du sammenligner sykdommen med slalåmbakken løperne må gå opp i Tour de Ski, starter det tilpassedeimmunforsvaret halvveis opp, fordi vi allerede har noe immunitet mot viruset. Corona er noe helt nytt. Det tilpassede immunforsvaret starter i bånn av bakken. Derfor er ingen i utgangspunktet immune mot viruset. Det tar minst 7 dager å få laget nok antistoff mot viruset til at det begynner å kunne få kontroll, sier Spurkland og fortsetter:

– Som virus betraktet, er influensa begrenset konsentrert i lungene. Jeg oppfatter coronaviruset som noe mer. Det kan infisere også celler utenfor lungene, siden den binder seg til molekylet ACE2, som finnes blant annet i nyrene og tarmen i tillegg til lungene. I tillegg ser det ut til at viruset påvirker immuncellene.

I artikkelen i Harvest påpeker Spurkeland at immunceller har vanligvis ikke ACE2 på overflaten. Likevel oppdaget forskere som undersøkte pasientene som døde av SARS, at de hadde viruspartikler i mange av immuncellene sine. Både i celler fra det medfødte immunforsvaret, men også i lymfocytter fra det tilpassede immunforsvaret.

«Kunne immuncellene ha fraktet viruset fra lungene til andre steder i kroppen? Utnyttet SARS-viruset immunceller som trojanske hester?», spør Spurkland.

les også Kan det komme en ny bølge med coronavirus? Forskerne svarer

Til VG sier hun:

– Når du blir smittet av et virus, bruker det tilpassede immunforsvaret vanligvis cirka en uke på å danne nok spesifikke immunceller og antistoffer til at viruset endelig kan fjernes fra kroppen. Vi ser at COVID-19 pasienter ofte blir bedre etter noen dager. Så blir de dårligere igjen i uke to, når det tilpassede immunforsvaret kommer på banen. Det er et tegn på et immunsystem ute av balanse, eller hva jeg velger å kalle immunkaos. Det er flere forhold ved coronaviruset som kan forklare denne ubalansen, som jeg forklarer i Harvest-artikkelen. Hvis det i tillegg stemmer at også immuncellene kan bli infisert med COVID-19, er det ekstra bekymringsfullt.

TEST: Farmasøyt Michael Witte setter en sprøyte på Neal Browning 16. mars i år. Browning er blant de første som er med å teste en mulig coronavaksine. Foto: Ted S. Warren / AP

Spurkeland sammenligner dette med et orkester:

– Når dirigenten gjør det han skal, blir det vakker musikk. Men hvis dirigenten ikke hjelper orkesteret til og begynne å spille likt fra start. Eller gir beskjed til feil instrumenter om å spille, eller bommer på tidspunktene, blir det bare støy. Det er effekten corona kan ha på immunforsvaret.

Anne Spurkland understreker overfor VG at hun ikke er redd.

– Jeg ser at faren for å bli dårlig og dø av COVID-19 ikke er stor. Men jeg mener det er viktig at vi får utviklet. Vi må finne en vaksine så fort som mulig, fordi det er så store bivirkninger og usikkerhet ved selve sykdommen. Skal vi basere flokkimmuniteten på at alle blir smittet, tror jeg at vi vil se store ettervirkninger, sier professoren.

Publisert: 07.04.20 kl. 21:02 Oppdatert: 08.04.20 kl. 09:53

Les også

Mer om Virus Sars Sykdom Forsker Coronaviruset