Andelen av innbyggere i Norge som er sysselsatt, blir stadig lavere.

Aller verst er det blant ikke-vestlige innvandrere, viser tall Senterpartiets stortingsgruppe har fått fra Finansdepartementet.

Det får Senterpartiets stortingsrepresentant Willfred Nordlund til å rope varsko.

– Vi får kjempeutfordringer med statsfinansene utover. Hvis sysselsettingsraten fortsetter å falle, tegner det et dramatisk bilde av fremtiden. Og regjeringen har ikke gjort noe for å få den opp, sier Willfred Nordlund (Sp) til ABC Nyheter.

Andelen som deltar i arbeidslivet, er sunket fra 85,4 prosent av befolkningen utenom innvandrere i 2013, til 83,5 prosent i 2016.

Blant ikke-vestlige innvandrere er sysselsettingsgraden gått ned fra 58,8 til 56,4 prosent i samme periode. Blant innvandrere fra Afrika var under halvparten, 48,6 prosent, sysselsatt i 2016.

Les også: EU-innvandrere fra Øst-Europa betaler halv skatt

Når bare fire av ti er i gang



– Finansiering av velferdsstaten blir ett av de største spørsmålene framover. Hvor mange av oss skal være i jobb? Hvor mange skal motta velferdsgoder? Det varierer jo med alderen, sier Nordlund.

– Sysselsettingsraten for alle går ned. For befolkningen i sin helhet, vestlige innvandrere og ikke-vestlige innvandrere. Det blir færre og færre som bidrar. Det er alvorlig, særlig når eldrebølgen kommer, hvis arbeidsstokken reduseres ytterligere, fortsetter Sp-politikeren.

Når det gjelder innvandrere, konstaterer han at integreringen i arbeidsmarkedet ikke fungerer.

– Det er ulike årsaker til det. Det kan være vi har for høy innvandring. Dermed får man svært mange som skal kjempe om de samme jobbene. Det må være et samsvar mellom arbeidsplassene og antallet arbeidssøkere som er her, sier Nordlund.

– Den største utfordringen er asylsøkerne som får innvilget opphold. Det er alvorlig når vi har sysselsettingsgrad helt ned på 40-tallet fra noen land, mener han.

Les også: Slik vil Erna redde velferdsstaten

Vil regulere innvandringen



Nordlund sitter i Stortingets kommunal- og forvaltningskomite, som har ansvar for integreringsspørsmål.

– Tallene vi har fått, viser at sysselsettingen går ned i alle grupper. Men det viser også at vi ikke lykkes med integreringen. Hvis du ikke deltar i arbeidslivet og lever adskilt fra storsamfunnet, øker risikoen for paralellsamfunn, sier han.

Nordlund mener vi er nødt til å gjøre noe med språkopplæring, med utdanning og at det må bli regulering av innvandringen.

– Vi har fri flyt i EØS. Så har vi høy asyl- og familieinnvandring.

– Asyltallene har jo sunket?

– Ja, men vi har mange vi skal integrere inn i arbeidslivet nå. Og der sliter vi. Vi kan ikke ta imot flere enn vi klarer å integrere, svarer Nordlund.

– Vi er nødt til regulere EØS-innvandringen også. Tidligere hadde vi jo regulering og tilpasset mengden arbeidsinnvandring til behovene. Siden det er fri flyt, blir norske håndvere utkonkurrert. Og hvem står da klar til å bygge huset når det går bedre i Øst-Europa og de reiser hjem igjen? spør han.

Derfor er det verre enn som så

Nordlund ser ett viktig moment som gjør at sysselsettingstallene er verre enn de ser ut til:

– En relativt større del av innvandringsgruppa arbeider deltid. Sysselsettingstallene er mer alvorlige enn de ser ut til, sier han.

– Faktum er at du registreres som sysselsatt uansett hvor kort tid du jobber. Det holder å jobbe en time i uka, eller er sykmeldt, for å bli regnet med i statistikken for sysselsatte, gjør Willfred Nordlund klart.

Senterpartiet fikk ikke svar på sitt spørsmål om hvor mange årsverk det finnes blant de sysselsatte, da det ville medføre mye arbeid å komme fram til.

Men prosenten for sysselsatte av befolkningen dreier seg altså ikke om årsverk.

Finansdepartementet har også oppgitt utviklingen i arbeidsløshet blant dem som ikke faller utenom arbeidsmarkedet, til Senterpartiet.

Her er Finansdepartementets tallrekker: