Norske politikere har brukt 3,3 milliarder på å hindre frafall i skolen. Det hjelper ikke.

14. aug. 2015 21:24 Sist oppdatert 25. august 2015

Thomas Kjeksli er tilbake på Stovner videregående skole. Fordi han ikke besto i alle fag har han ikke kunnet studere, men nå har han tatt opp fag og vil sykepleier.- Mange spør meg hvorfor jeg gidder å gå tilbake til skolen. Svaret mitt er alltid det samme: Prøv å smake på hvordan det er å være søppel i samfunnet, så finner du den motivasjonen, sier han. Stein Bjørge

Systemet spytter på deg hvis du ikke har papirer på fullført skole, sier Thomas Kjeksli (33).

Aftenposten tar Thomas Kjeksli med tilbake til hans gamle klasserom på Stovner videregående skole, der han satt bakerst og hørte på musikk, snakket med sidemannen og tegnet på pulten. Thomas Kjeksli var skolelei, skulket mye og klarte ikke å motivere seg til å følge med på tavlen. Han kom seg likevel gjennom allmennfag på fire år, men fikk ikke karakter i matematikk og strøk på en annen eksamen. Det har hengt ved ham siden.

-Systemet spytter på deg hvis du ikke har papirer på at du har fullført skole, sier han.

Han har ikke kunnet studere. De attraktive jobbene har ikke akkurat stått i kø. Han har blant annet plukket søppel gjennom NAV, plassert tyggegummi i reklamebrosjyrer, jobbet på lager, på Posten, i matbutikk og i hjemmetjenesten.

— Du har ikke sjans til å få fast jobb. Du føler deg som søppel i systemet. Jeg er lei av å bli tråkket på i arbeidslivet og være nederst på rangstigen, sier han.

Milliarder til liten nytte

I en ny serie, Skoleinspektørene, vil Aftenposten ta for seg de store og uløste problemene i norsk skole. Vi starter med gjennomføring i videregående skole. Å få flere til å fullføre og bestå har lenge vært høyt prioritert av norske regjeringer. Tall Aftenposten har hentet inn viser at staten har brukt minst 3,3, milliarder kroner på dette siden år 1994. Men det hjelper tilsynelatende lite. Andelen som ikke har fullført og bestått etter fem har vært stabil siden den gang, tallene har svingt mellom 28 og 32 prosent.

Les også: Derfor dropper elever ut av skolen

Noe av det verste Thomas Kjeksli vet er "small talk" på fester.

Herr, bakerst i klasserommet, satt Thomas Kjeksli. Han fulgte lite med på hva læreren snakket om. Men nå har han tatt opp fag og vil studere for å bli sykepleier. - Mange spør meg hvorfor jeg gidder å gå tilbake til skolen. Svaret mitt er alltid det samme: Prøv å smake på hvordan det er å være søppel i samfunnet, så finner du den motivasjonen, sier han. Stein Bjørge

— De første spørsmålene er «hva jobber du med?» og «hva er utdannelsen din?». Folk blir ikke imponert over svaret. Det gjør ikke noe positivt for selvbildet, sier han.

Mange henter seg riktignok inn etter hvert. Ti år etter påbegynt videregående skole har andelen som ikke har fullført og bestått sunket med rundt ti prosent.

Problemet er størst på yrkesfag, der over 40 prosent ikke kommer seg gjennom på fem år.

- Vet ikke hva som virker

Her er noen av satsingene mot frafall:

Minst 58 millioner til det landsdekkende prosjektet Satsing mot frafall i videregående skole i årene 2003-2007, blant annet til yrkes- og utdanningsveiledning.

726 millioner til storsatsingen Ny GIV i 2010-2013, som blant annet omfattet intensivopplæring til svake tiendeklassinger og bedre oppfølging av elever på videregående.

256 millioner til oppfølging av elever med svake resultater på obligatoriske kartleggingsprøver.



Les også: Vet ikke hvorfor tiltak ikke virker - nå prøver kunnskapsministeren en "helt ny medisin" En rekke tilskudd for å styrke lærlingordningen.

Samtidig som Norge bruker nest mest penger per elev blant OECD-landene (Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling), havner vi på tredje siste plass når det gjelder gjennomføring.

Å få ned frafallet var høyt prioritert av den rødgrønne regjeringen. På bildet fra 2005 besøkte daværende statsministerJens Stoltenberg, kunnskapsminister Kristin Halvorsen (t.v.) og kommunalminster Liv Signe Navarsete Sogn videregående skole i Oslo. Arbeidet mot frafall i videregående skole var tema for besøket Berit Roald

Ifølge en kunnskapsoversikt fra Kunnskapssenter for Utdanning har ikke tiltakene i Norge vært systematiske nok.

— Man bruker veldig mye penger i aller beste hensikt, men vet egentlig ikke om disse pengene har kommet til nytte. Man prøver desperat å gjøre flere ting samtidig uten å tenke på hvordan man skal følge opp dette eller hvordan man systematisk kan undersøke om det har en effekt, sier direktør Sølvi Lillejord.

— Jeg mener en bedre måte å bruke pengene på ville vært å undersøke systematisk om tiltakene har effekt, ikke bare tro og håpe at de har det, sier hun.

Det er store variasjoner mellom fylker og mellom skoler når det gjelder gjennomføring. Kilikk deg inn på fylker og studieprogram nedenfor.

Hadde åtte mattelærere på ett år

Thomas Kjeksli vet i hvert fall at monoton tavleundervisning ikke fungerer for ham. Han kunne tenkt seg mer praktisk læring.

-Jeg er en litt urolig sjel. Å sitte spikret til et klasserom og følge med på tavlen, drepte motivasjonen min. Det finnes ikke noe alternativ for dem som ikke passer inn i A4-oppsettet for hvordan det norske samfunnet mener man skal lære på en skole, sier han.

Han sier han har «mattesperre», derfor gikk det mange år før han bet tennene sammen og kom seg til voksenopplæringen på Sinsen i Oslo. Matteproblemet hans stammer fra 8. klasse, forteller han. Da hadde klassen hans åtte forskjellige mattelærere, med hver sin måte å gjøre ting på, i løpet av ett år.

Mange går ut av grunnskolen med et altfor svakt faglig grunnlag til å fullføre videregående innen fem år, mener Eiferd Markussen, NIFU-forsker og blant Norges fremste eksperter på frafall.

— Men de starter likevel på løp hvor planen er nettopp dette. Mange av disse ungdommene burde få et annet tilbud, og ikke ha som ambisjon å fullføre og bestå innen tre til fem år. De bør få lov å strekke seg etter det oppnåelige, sier Markussen.

Han viser til at det finnes alternative og mer praksisorienterte utdanningsveier. Elever kan bli såkalte lære- og praksisbrevkandidater og få et slags "fagbrev light".

Før sommeren sto Thomas Kjeksli endelig i matematikk og fikk fullstendig vitnemål. Nå har han søkt seg til sykepleierutdanningen. Riktignok står han et godt stykke nede på ventelisten. Men kommer han ikke inn, vil han sanke studiepoeng for å komme inn neste år. Å gi opp er ikke et tema.

Et beskjedent anslag

Vår tiltaksliste er ikke uttømmende. 3,3 milliarder er et beskjedent anslag. For det første har vi bare inkludert tiltak der bedre gjennomføring har vært et eksplisitt hovedmål.

Andre tiltak, for eksempel tidlig læring, skal også indirekte motvirke frafall, men er ikke i vår oversikt.

Likeledes hadde den store skolereformen Kunnskapsløftet, som ble innført i 2006 og kostet minst tre milliarder kroner, også mindre frafall som en viktig målsetning.

Daværende utannings- og forskningsminister Kristin Clemet (H) i 2005. Her presenterer hun læreplanene som er laget i forbindelse med gjennomføringen av Kunnskapsløftet. Reformen skulle blant annet bedre gjennomføringen i videregående skole. Falch, Knut

Dessuten er ikke tiltakene til fylkeskommunene, som driver de videregående skolene, med. Vi har henvendt oss til alle norske fylkeskommuner, men har bare fått fullstendig svar fra syv stykker. De oppgir å ha brukt over en milliard kroner på frafallstiltak siden 2007, alt fra sommerskole for elever som har strøket til ekstra penger til rådgivningstjenesten. Fylkene har tolket henvendelsen litt ulikt, så dette er et svært grovt overslag.

Se oversikten her:

Les også Dette har fylkene gjort

Frafall har også vært et viktig tema i en rekke stortingsmeldinger, utredninger, rapporter bestilt av staten og for offentlige utvalg.

Fikk dårligere karakterer

Kristin Halvorsens (SV) Ny GIV er til 726 millioner er den dyreste statlige satsingen. Et viktig tiltak her var å gi intensivopplæring til de svakest presterende elevene i lesing, regning og matematikk siste halvår i 10. klasse.

Riktignok het det i en pressemelding fra Kunnskapsdepartementet i 2012 at «intensivopplæringen i Ny giv har vært en suksess». Men forskningsinstituttet NIFU, som hadde gjort en av evalueringene Halvorsen viste til, måtte korrigere i Aftenposten: «Ingen ubetinget suksess», het det i leserinnlegget, der de viste til at bare de relativt få elevene med karakteren 1 fikk bedre karakterer etter å ha deltatt. Elever med karakteren 3 fikk dårligere karakter. Statistisk sentralbyrå (SSB) kom med en foreløpig evalueringsrapport av intensivopplæringen i 2013.

Her kan du lese hvordan de tidligere skoleministrene Kristin Halvorsen (SV), Kristin Clemet (H) og Gudmund Hernes svarer for seg.

gjennomfoeringvgs-9gLaSNtLED.jpg

— Vi ser ikke noen klare tegn til noen effekter, sier forsker Lars Johannessen Kirkebøen, som presiserer at det er vanskelig å trekke sterke konklusjoner.Først neste år vet vi hvordan det har gått med det første kullet, da er det fem år siden de startet på videregående. Men SSB har ikke funnet noen særlige effekter på deres karakterer og gjennomføring så langt.

Årsaken til dette kan være:

— Sammenlignet med en del tiltak som har hatt betydelige effekter, er dette et ganske lite tiltak. Det er bare en omorganisering av den eksisterende undervisningen. Det er ikke tilført flere timer, det har ikke i særlig grad vært noen omfordeling av timer og heller ikke i særlig grad blitt tilført ressurser, sier han.

Trengte «et tupp i rumpa»

Vi treffer Maja Isabell Solhaug (20) på Mysen videregående skole, som hun droppet ut av.

Hun har aldri hørt om Ny GIV, men husker at ungdomsskolen hennes hadde et annet tiltak for skoleleie elever som henne. Noen timer i uken laget de lunsj, ryddet i skolegården og gjorde andre praktiske ting. Hun følte ikke at hun lærte noe av det.

Maja Isabell Solhaug er tilbake på skolen hun droppet ut fra. Monica Strømdahl

— Vi gjorde litt som vi ville, det var mye mer slapt enn vanlig skole. Jeg synes ikke man skal få friere tøyler for ikke å droppe ut, men heller strammere tøyler, sier Solhaug.

Den skoletrøtte jenta fikk lite hjelp til skolearbeidet hjemme. Hun gikk ut av ungdomsskolen uten karakterer i noen fag. Likevel var hun veldig innstilt på å fullføre design og håndverk på videregående. Hun ga beskjed til lærerne og rådgiver om at hun trengte ekstra oppfølging og «et tupp i rumpa», men opplevde ikke at hun fikk det. Så sank motivasjonen. Det hjalp ikke at hun gikk i en bråkete klasse. Ofte ga læreren opp den rene jenteklassen, men satte seg i stedet bak PC-en sin og lot bråkebøttene holde på, forteller hun.

Det gikk dårlig på skolen. Det første året fikk hun bare karakter i ett fag. Våren i andre klasse sluttet hun.

Søkte over 100 jobber

Solhaug søkte over 100 jobber, men ingen ville ha en ung jente nesten uten arbeidserfaring. Hun hadde nettopp flyttet inn hos kjæresten sin.

— Det var helt forferdelig, jeg ble faktisk psykisk syk av det. Jeg følte jeg gikk oppå kjæresten min og at jeg var en byrde. Det svekker selvtilliten din veldig. Man får altfor mye tid til å tenke når man går sånn hjemme, sier hun.

Til slutt fikk hun jobb i Oslo, og hun fikk hjelp av kommunens oppfølgingstjeneste til å komme seg inn på helse- og sosialfag. Nå går det mye bedre. Hun har fullført første skoleår med karakterer i alle fag.

— Jeg har hatt en super kontaktlærer som har fulgt meg opp slik jeg ønsket at alle andre skulle fulgt meg opp. Hun så mine behov og var streng mot meg. Det var ikke sånn «stakkars deg», som andre har hatt lett for å si. Det hjalp veldig, sier hun.

Mener tiltakene er overfladiske

— Jeg tror nok vi har undervurdert den innsatsen som kreves for å få endret på dette, sier pedagogikkprofessor Thomas Nordahl ved Høgskolen i Hedmark.

Han mener de mange tiltakene ikke fungerer fordi de ikke går til kjernen av problemet. De fører ikke til endringer i klasserommene.

— Disse tiltakene er strukturelle endringer, «ytre» ting. Det er mye enklere å si at nå utvider vi timetallet eller etablerer flere studieretningstilbud, enn å få til en annen pedagogisk praksis. Men det er undervisningen som er det viktigste i skolen. Det er i møtet mellom elever og lærere i klasserommet eller på verkstedet at ting avgjøres, men disse tiltakene har i for liten grad nådd dit, sier han og fortsetter:

– Jeg ser ikke ett eneste tiltak som handler om hvordan undervisningen foregår. Politikere ønsker seg raske resultater for å vise at de har gjort noe. Det tar lang tid før man ser resultater av endring av pedagogisk praksis, da blir det til at man gjør noe annet i stedet, sier han.

Fakta Hvordan kan norsk skole bli bedre? Hva hindrer den norske skolen i å bli best mulig?Hva bør det gjøres mer av?Er det konflikt mellom skolelederes krav og det du oppfatter som læringsoppdraget.Tekstene kan være inntil 6000 tegn (inkl. mellomrom) og sendes til skolekronikk@aftenposten.noFrist: 10. september.Anonyme bidrag kan bli vurdert. Vinnerne premieres. Vis mer

Fakta Tiltak for bedre gjennomføring 1994: Styrke oppfølgingstjenesten, som fanger opp ungdom som faller utenfor: 30 millioner. 1994: Økt tilskudd til lærlinger:135 millioner.1995: Dobbelt lærlingtilskudd: 100 millioner. 1997: Stimuleringstiltak for å styrke lærlingordningen:250 millioner. 1997: Tilskudd til bedrifter som tar inn lærlinger staten har ansvar for:20 millioner.1998: Stimuleringstiltak for å styrke lærlingordningen: 250 millioner.1998: Kvalitetssikringstilskudd til lærebedriftene: 180 millioner. 1999: Stimuleringstiltak for å styrke lærlingordningen :153 millioner1998–2000 Tilskudd til bedrifter som tar inn elever med stort fravær og svake karakterer: 34,5 millioner. 2000-2015: Tilskudd til lærlinger med særskilte behov: 276 millioner. 2003 -2007 Satsing mot frafall i videregående skole: Del av Tiltaksplan mot fattigdom, blant annet satsing på yrkes- og utdanningsveiledning, tilbud om opplæring på alternative opplæringsarenaer, støtte til borteboende elever og bedre rapportering av frafall. Vanskelig å beregne pris, se spesifisering av tiltak nedenfor. 2004-2005: Styrking av Oppfølgingstjenesten (fanger opp ungdom som faller utenfor) og bedre tilrettelegging for språklige minoriteter. Del av Tiltaksplan mot fattigdom. 29 millioner. 2007-2009: Styrking av rådgivningstjenestene på skolene. Rådgivningstjenesten anses som sentral for å forebygge frafall og feilvalg. Delvis finansiert av Regjeringens fattigdomsmidler. 52 millioner. 2009-2015: Tilskudd til oppfølging av elever med svake resultater på obligatoriske kartleggingsprøver 256,3 millioner. 2009, 2014 og 2015: Økning i lærlingtilskudd og tilskudd til nye bedrifter 383 millioner.2013-2015: Samfunnskontrakten for flere læreplasser. Samarbeid mellom Kunnskapsdepartementet og partene i arbeidslivet om å øke antall læreplasser. 80 millioner. 2008-2014: Ny Giv («Gjennomføring i videregående opplæring») En rekke tiltak for bedre gjennomføring, blant annetintensivundervisning for svakt presterende elever på tiende trinn, tettere oppfølging av elever på videregående, skolering av lærere og økt yrkesrettingen av fellesfagene på yrkesfag. 726 millioner. 2014-2015: Utprøving av ulike modeller som skal hjelpe elever å få læreplass eller klare gjennomføre yrkesfag med påbygg Vg3. 44 millioner.2015: Program for bedre gjennomføring. Videreføring av prosjekter i Ny Giv. 90 millioner.2012-2015: NAV-veiledere i skolen som gir elever råd, informasjon og oppfølging når det gjelder økonomi, studier, bosituasjon, arbeidspraksis. m.m. 32,3 millioner.2008-2015: Partnerskap for karrièreveiledning: Samarbeid mellom det offentlige og partene i arbeidslivet om å styrke karrièreveiledningen for ungdom og voksne. 209 millioner. Vis mer

Fakta Gjennomføring i videregående skole Fem år etter at 2009-kullet hadde startet hadde70 prosent fullført og bestått i alle fag.16 prosent hadde sluttet.Seks prosent var fortsatt i videregående opplæring. og åtte prosent hadde gjennomført hele løpet, men ikke bestått. På studieforberedene utdanningsprogram fulllførte og besto 86 prosent i løpet av fem år. 73 prosent gjorde det på normert tid. På yrkesfag hadde 58 prosent fullført og bestått etter fem år, og 39 prosent på normert tid. Spesielt stort frafal/forsinkelser er det i overgangen mellom andre og tredje år på yrkesfag, før elevene skal ut i lære. Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding