Helsesenter for papirløse får offentlig støtte for første gang

På en hemmelig adresse gir frivillige helsearbeidere legehjelp til papirløse i Oslo. Nå innvilger byrådet i Oslo offentlig driftsstøtte til senteret for første gang.

Lege Nils Johnsen jobber frivillig ved Helsesenteret for papirløse. Kvinnen på bildet, som ønsker å være anonym, vet ikke hvor hun skulle ha gått for å få legehjelp hvis det ikke fantes et slikt tilbud. Rolf Øhman

20. okt. 2017 19:30 Sist oppdatert 23. oktober 2017

– Så du vil tegne på den du, da? sier lege Nils Johnsen og smiler til den lille jenta som sitter på fanget til moren sin. Hun har nettopp tatt tak i Johnsens papirer og har allerede sikret seg pennen hans.

Moren er fra Somalia og har tatt med toåringen sin til Helsesenteret for papirløse denne torsdagen i oktober. Hun ønsker å være anonym av frykt for å bli sendt ut av Norge. For tre år siden flyktet hun fra krigen i Somalia, men hun har ikke fått oppholdstillatelse.

LES OGSÅ: Historien om den gravide papirløse flyktningen: Var ni uker på vei, ble nektet abort av sykehuset.

Helsesenteret for papirløse gir helsetjenester til mennesker i Norge som av ulike årsaker ikke har oppholdstillatelse. På en hemmelig adresse gir frivillige helsearbeidere legehjelp til papirløse i Oslo.

Frem til nå har ikke Helsesenteret for papirløse i Oslo fått offentlig støtte, med unntak av 140.000 kroner fra Helsedirektoratet for å forebygge spredning av hiv og aids.

Nå innvilger Inga Marte Thorkildsen (SV), byråd for eldre- helse og sosialtjenester, 400.000 kroner til senteret.

– Vet ikke hvor jeg skulle ha gått

Den unge moren som er har kommet til Helsesenteret for å søke om fastlege til datteren. Hun er født i Norge og har dermed oppholdstillatelse, i motsetning til moren sin.

Uten papirer har ikke moren andre steder å gå hvis hun blir syk. Nå har hun en finger som har vært hoven og vond i flere dager og på Helsesenteret får hun en lege til å undersøke den.

– Jeg er veldig takknemlig for at det finnes et slikt sted. Uten dette senteret vet jeg ikke hvor jeg skulle ha gått når jeg trenger legehjelp, forteller moren via en tolk.

– Alle har rett på helsetjenester

Inga Marte Thorkildsen mener det er på høy tid at Helsesenteret mottar offentlig driftsstøtte.

– Det er rørende og fantastisk å se alt arbeidet som gjøres her av dyktige fagfolk, og de fortjener å bli sett av kommunen. Det er tungt arbeid, og de gjør det frivillig. Dette gjør meg stolt av Oslo, sier Thorkildsen.

Bevilgningen er et engangsbeløp, men Thorkildsen sier at SV vil jobbe for en mer forutsigbar økonomisk ordning for senteret fremover.

– Først og fremst handler det om at alle mennesker har rett på helsetjenester. Vi kan ikke late som disse menneskene ikke eksisterer. Det lever og bor i byen vår, sier Thorkildsen.

LES OGSÅ: Fortvilet psykiater som jobber ved helsesenteret: Norge gir ikke syke papirløse flyktninger rett til vanlig helsehjelp. Det innebærer unødvendig menneskelig lidelse.

– En anerkjennelse av arbeidet vi gjør

Frode Eick er daglig leder ved senteret og var med på å åpne det i 2009. Han er takknemlig for at kommunen nå bevilger økonomisk støtte og håper det er et nytt signal fra myndighetene.

– Vi er takknemlig for å få disse midlene, det er en anerkjennelse av at arbeidet vi gjør er viktig, sier Eick.

– Samtidig håper jeg myndighetene legger til rette for at de mest utsatte får offentlig hjelp. Vi opplever for eksempel at gravide kvinner får time etter termin på helsestasjoner og at pasienter med behov for akutthjelp ikke får medisiner på Legevakten, forteller Eick.

LES OGSÅ: Faren er norsk statsborger, gutten er norsk statsborger. Papirløs mor må betale 52.000 for å føde.

Ikke nok kapasitet

I tillegg til Eick er det tre faste stillinger knyttet til senteret og rundt 170 helsearbeidere som jobber der frivillig. Det er Røde Kors og Kirkens Bymisjon som drifter senteret økonomisk.

Senteret har rundt 400 besøkende i kvartalet, og ofte må de be pasienter komme tilbake neste dag, fordi de ikke har nok kapasitet, forteller Eick. Pasientene som kommer hovedsakelig har behov for enkle helsetjenester, ifølge ham.

– Det er typisk influensa, tannhelse, mageproblemer og andre vanlige plager vi behandler. Primærhelsetjenester, som vi andre tar som en selvfølge, men som papirløse ikke har krav på, sier Eick.

– Det er skammelig

KrF foreslo vår at regjeringen skulle sørge for at også papirløse gis eksplisitt rett til helsetjenester i primærhelsetjenesten, og at regjeringen utarbeider ordninger for finansiering av helsetjenester til ubemidlede papirløse. SV, Venstre og MDG stemte for forslaget, mens H, Ap og Frp stemte imot.

I Sverige vedtok regjeringen i 2013 å gi et offentlig helsetilbud også til papirløse. Det mener lege Nils Johnsen Norge også burde opprette. I likhet med flere av de andre frivillige legene som jobber på dagtid er han pensjonert.

– Det er skammelig at mennesker uten papirer blir så dårlig ivaretatt her til lands. Jeg mener det offentlige burde ta dette ansvaret, slik myndighetene i Sverige har gjort, sier Johnsen.

– Regjeringen har ikke satt av midler

Statssekretær Maria Jahrmann Bjerke (H) i Helse og omsorgsdepartementet sier det er opp til Oslo kommune å bestemme hvordan de velger å prioritere innenfor sitt helsebudsjett.

Regjeringen har imidlertid ikke satt av midler til dette tiltaket på statsbudsjettet.

– Norge, som andre land, har et regelverk som skiller mellom de som har lovlig opphold, og de som ikke har det. Det mener vi er riktig.

– Hvis personer uten lovlig opphold i Norge skulle ha samme rett til helsehjelp som personer med lovlig opphold, kan det innebære at flere vil oppsøke Norge for å få gratis behandling. Det vil være uheldig, og feil bruk av helseressursene, sier Jahrmann Bjerke.