Er det rart folk er misfornøyd med DAB-radio?

2. aug. 2017 21:30 Sist oppdatert 4. august 2017

Kringkasternes arroganse overfor lytterne er nærmest grenseløs.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

60 prosent er misfornøyd med overgangen til DAB, viser en ny undersøkelse. tostphoto / Shutterstock / NTB scanpix

I sommer har jeg kjørt land og strand rundt med DAB-radio i bilen. Det har vært en delt fornøyelse.

Legger jeg godviljen til, er jeg glad for at jeg i det hele tatt kunne lytte til radio, ettersom FM-nettet allerede er slukket i områdene jeg har beveget meg i. De fleste stedene fungerte DAB veldig bra også, med god lyd og rikholdig programtilbud.

Men litt for ofte fungerte det ikke.

Det er ikke så lett å legge godviljen til når nyhetsankeret er et spøkelse som kommer og går og gjerne blir borte lenge av gangen. I en del områder – og dermed totalt sett – fungerte det bedre for meg å strømme radio over mobilnettet. Det fikk meg til å gruble litt over overgangen fra FM til DAB.

Internett har åpenbart noe DAB ikke har. Men har DAB noe internett ikke har? Var det egentlig nødvendig å investere i en DAB-radio til bilen? Svaret er nei, og det gjør meg selvsagt misfornøyd. Jeg er ikke alene om å være det.

Overveldende misnøye

I en fersk meningsmåling Ipsos har gjennomført på vegne av Dagbladet, sier 60 prosent av de spurte at de ikke er fornøyd med omleggingen til DAB. 24 prosent er fornøyd, og de resterende 16 prosentene har ikke tatt stilling til det. Det betyr at nesten tre fjerdedeler av dem som har en mening om det er misfornøyd. Det er alvorlige tall. I næringslivet ville en slik kundetilfredshetsundersøkelse fått enhver bedriftsleder til å vurdere harakiri.

I Dagbladet nevnes både dårlig dekning og høye kostnader som årsaker til misnøyen. Begge deler betyr selvsagt mye. Men roten til problemet stikker dypere enn som så. Den henter sin næring fra kringkasternes manglende fokus på brukerne.

Prestisjeprosjekt

Det har vært bred politisk enighet om både overgang til DAB og slukking av FM-nettet. Det skyldes antagelig en kombinasjon av at kringkasterne har betraktet det som et politisk prestisjeprosjekt, og gjort det de kan for å påvirke politikere med svak teknologiforståelse. Resultatet er uansett at Norge har brukt enorme summer på omleggingen, og på toppen av det hele slukket FM-nettet som første land i verden.

Ingenting av dette har skjedd fordi lytterne har ønsket det. Men det er lytterne som får regningen.

Dyrt for forbrukerne

Robert Næss, investeringsdirektør i Nordea, påpekte i TV 2 tidligere i år at omleggingen fra FM til DAB er dyr for norske forbrukere:

En DAB-radio i en ny bil koster mellom 2000 og 4000 kroner mer enn en FM-radio. Det er ikke en pølse i slaktetiden. Det er ekte penger du må jobbe ekte timer for å tjene.

Ettermontering av DAB i eldre biler koster også mye penger. Totalt er ekstraregningen for norske bilister er på 600 millioner kroner i året, ifølge Næss. I tillegg kommer utgiften til nye DAB-radioapparater hjemme og på hytta når 20 millioner FM-radioer skal skrotes. Noen fornyer til og med radioparken for andre gang på få år, etter at NRK anbefalte alle å kjøpe DAB-radioer og siden landet på den ikke kompatible DAB+-teknologien (for enkelhets skyld kaller jeg DAB+ bare DAB i resten av denne saken).

Les også 4 av 6 slukkeregioner har gått over til DAB+: – NRK har tatt høyde for at det kunne bli flere henvendelser

Bedre og billigere med mobilradio

En tydelig teknologisk utvikling de siste årene har vært høyere hastigheter og lavere kostnader for databruk i mobilnettet. Strømming av radio på mobilen er allerede et godt alternativ til DAB, og vil bare bli bedre i årene som kommer.

Digitalradio Norge peker på DAB-nettets mulighet for 25 riksdekkende kanaler i stedet for FM-båndets 5. Vel, strømmer du radio på mobilen, får du tilgang til tusenvis av radiokanaler.

Behovet for en arvtager til FM-nettets rolle som nasjonalt varslingssystem er også blitt brukt som et argument for DAB. Det er fullt mulig å varsle over internett også.

DAB fremstår i stadig større grad som en kostbar og langtfra fullkommen omvei til digitalisering av radioen, slik IKT-Norge har påpekt. Når lytterne oppdager det, blir det selvsagt ekstra surt å se på kontoutskriftene og konstatere at de har kjøpt inn nye DAB-radioer for tusenvis av kroner på sviktende premisser.

Kringkasterne, derimot, møter brukernes misnøye med samme arroganse som tidligere: «Jeg opplever denne undersøkelsen som at folk gjerne ville hatt i pose og sekk. De vil ha både FM og DAB,» sier Ole Jørgen Torvmark, leder for NRK- og P4-eide Digitalradio Norge til Dagbladet.

Han må gjerne legge skylden for misnøyen på lytterne. Men sannheten er at mange var svært tilfreds med pose før de ble tvunget til å kjøpe det de opplever som en dyr, dårlig og strengt tatt overflødig sekk.