DNB trekker seg ut av omstridt prosjekt ved siouxindianere

Hensynet til siouxindianerne er forklaringen når DNB gjør alvor av varslene om å trekke seg ut av det omstridte oljerørledningsprosjektet Dakota Access Pipeline.

Ryttere fra Bigfoot Riders, Dakota 38 Riders, Spirit Riders og Bigfoot Youth Riders ankommer Oceti Sakowin-leiren under en protest mot Dakota Access pipeline i november i fjor. Stephanie Keith, Reuters

26. mars 2017 19:19 Sist oppdatert 26. mars 2017

Avgjørelsen er tatt etter råd også fra Sioux-stammen Standing Rock.

Dermed er det bare Oljefondet som av norske interesser er involvert i prosjektet.

Mandag møter representanter for Standing Rock Oljefondets etiske råd, i Oslo. Representantene følges av sametingspresident Vibeke Larsen, som gleder seg stort over DNBs beslutning.

– Dette er en kjempebra nyhet. Nå er det bare Oljefondet som må forstå at også de må respektere urfolks rettigheter, sier Larsen.

– Vi har lært mye av denne saken, sier Harald Serck-Hanssen, konserndirektør for store og internasjonale kunder i DNB, til Aftenposten.

Ifølge ham tyder imidlertid alt på at oljerørledningen blir realisert, slik den er planlagt.

Oljerørledningen skal etter planen krysse Missouri-elven, siouxindianernes drikkevannskilde ved Standing Rock, på sin vei gjennom fire amerikanske stater.

Les om også de andre grunnene til at indianerne protesterer.

Fakta Dette er fakta om DNB og Dakota Access – som kan true indianernes drikkevann. Det var Aftenposten som først omtalte at DNB var inne med et milliardlån til oljerørledningen Dakota Access, i fjor høst. Ganske kort tid etter signaliserte DNB at de trolig ville revurdere sitt forhold til prosjektet. Prosjektet er svært omstridt fordi oljerørledningen skal legges under Standing Rock, siouxindianernes hovedkilde til rent drikkevann. Urfolket frykter at fremtidige oljelekkasjer vil forurense vannet deres og mener hellige områder vil bli ødelagt under utbyggingen. Nå er altså DNB ute av prosjektet, de har solgt sitt lån til Dakota-rørledningen. Ifølge Aftenpostens gjennomgang utgjør lånet i underkant av 10 prosent av prosjektrammen på totalt 30 milliarder kroner. Lånene har vært administrert via datterbanken i New York og filialen på Caymanøyene. Amnesty International i USA har hatt observatører i Standing Rock-reservatet i Nord-Dakota for å overvåke myndighetenes reaksjoner overfor urbefolkningen. Også FNs ekspert på urfolksrettigheter har vært her som følge av konflikten. I månedsvis har flere tusen aktivister og urfolk demonstrert mot prosjektet. Amerikanske myndigheter har pågrepet flere hundre aktivister. Også Oljefondet har betydelige investeringer i prosjektet. Totalt 6,7 milliarder kroner er investert via selskaper som er knyttet til prosjektet. Vis mer

Slik begrunner DNB at de avvikler det omstridte lånet

Demonstranter møttes utenfor operaen i forbindelse med Standing Rock-saken den 6. november i fjor. Torgeir Strandberg

– Det er urbefolkningsproblematikken som har vært førende for at vi har tatt denne beslutningen, sier Harald Serck-Hanssen til Aftenposten.

– Har dere underveis snakket direkte med siouxindianerne?

– Vi har snakket med mange interessenter, også Sioux-stammen Standing Rock som bor ved prosjektet. Det har vært en fin dialog, som har handlet om hvorvidt man har vært best tjent med å ha oss inne, i rollen som en positiv pådriver for å justere prosjektet, eller om signaleffekten ved at vi trakk oss ut ville være bedre.

– Var det etter råd fra urbefolkningen at dere trakk dere ut?

– Så lenge det var mulig å påvirke trasévalg og så videre, var det best å være inne. Men etter at denne muligheten var lukket, har nok urbefolkningen sett at vår mulighet til å påvirke har vært begrenset. Nå er de glade for signaleffekten.

– Andre banker trakk seg ut før dere. Er det muligheten dere vurderte til å kunne påvirke som er forklaringen på at dere brukte lengre tid?

– Ja, og i kombinasjon med at det å selge et banklån ikke er det samme som å selge aksjer. Det krever lange prosesser. Vi har hatt sonderinger ute for salg siden november i fjor, sier Serck-Hanssen.

Informasjonsdirektør Even Westerveld sier at den andre europeiske banken som hadde lån inne, nederlandske ING, solgte sin andel av lånet i forrige uke. DNB solgte sine aksjer i fjor høst. Nordea, Storebrand og KLP solgte sine nå i februar og mars, sier han.

Vil du lese mer om indianerne i Standing Rock-reservatet.

Her er deres hjemmeside.

Klarte ikke å påvirke rørselskapet

Harald Serck-Hanssen, konserndirektør i DNB. Håkon Mosvold Larsen, NTB Scanpix

– Dere har forsøkt å påvirke selskapet som står bak oljerørledningen. Hva har kommet ut av dette?

– Vi har hatt en konstruktive samtaler med veldig mange, men jeg vil ikke si at det har kommet noe konkret ut av dette, sier Serck-Hanssen.

– Dere sier at dere ikke lenger har noen direkte økonomiske eksponeringer mot Dakota Access Pipeline. Innebærer beslutningen at dere nå er helt ute av prosjektet?

– Ja. Vi har en relasjon til ett av eierselskapene, Energy Transfer Partners, der har vi sagt at vi inntil videre stopper alle nye transaksjoner med dem.

– Hva innebærer relasjonen?

– Det dreier seg om lån i syndikater som var inngått før Dakota Pipeline-situasjonen oppsto.

– Lånet er ikke knyttet til prosjektet?

– Nei, det er det ikke, sier Serck-Hanssen.

Ifølge ham har DNB lært mye av denne saken.

– Dette er et tegn på at det forventes at også vi som bank gjør gode samfunnsvurderinger og at vi kan være med å påvirke i en situasjon som dette.

– Ligger det an til at prosjektet uansett kommer til å bli realisert?

– Ja. Slik situasjonen er nå, ser det sånn ut, sier Serck-Hanssen.

Demonstranter synger i protest mot rørledningen i Nord-Dakota, i Standing Rock-reservatet, i november 2016. Stephanie Keith, Reuters

Miljøorganisasjoner begeistret for DNB-beslutningen

- DNB gjør det eneste rette med å selge lånet. Det er åpenbart at de i utgangspunktet aldri skulle gått inn i prosjektet. Dette er en historie de må lære av, og nå må de innføre rutiner som sørger for at dette ikke skjer igjen, sier klimarådgiver i Greenpeace Martin Norman.

I en e-post til Aftenposten skriver han at også Greenpeace har trykket hardt på mot DNB i saken.

- Selv om det dessverre ser ut til at prosjektet blir realisert, så sender DNB og andre banker og investorers utsalg en signaleffekt om at dette er prosjekter finansindustrien må slutte å investere i, sier Norman.

- Vi er utrolig glade for at DNB nå selger lånet i Dakota Access Pipeline. Prosjektet er både en miljøkatastrofe og et brudd på urfolks rettigheter og ikke noe et norsk selskap kan stå inne for å støtte. Det er godt å se at DNB tar urfolksinteresser på alvor og selger lånet i dette skandaleprosjektet, sier leder i Natur og Ungdom, Ingrid Skjoldvær.

Framtiden i våre hender opplyser at de også er svært glade over avgjørelsen til DNB.

– Det er oppsiktsvekkende at så mange norske banker har lyttet til norske forbrukere. I sum er vel seks milliarder norske bankkroner nå trukket fra prosjektet. Kanskje ser vi en gryende etisk oppvåkning i norsk banknæring, sier Christoffer R Klyve, konstituert leder i Framtiden i våre hender.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding