Nokså stille, og uten politisk debatt av betydning, er den norske staten i gang med en kraftig utvidelse av overvåkingen av egne borgere. Sist ut er Tolletaten som nå satser tungt på analyse av massedata via algoritmer og kunstig intelligens. Hva du foretar deg i sosiale medier og på nettfora, og hvilke venner og familiemedlemmer du har, kan i framtida avgjøre om du blir stoppet for kontroll, forteller Aftenposten.

Tolletaten har inngått en kontrakt på 300 mill. kroner med det amerikanske selskapet Palantir for en omfattende utvidelse av kontrollmulighetene. Det nye dataverktøyet skal skreddersy et system der Tolletatens egne, interne databaser samkjøres med andre databaser på en avansert måte. Allerede før du krysser grensen vil skiltgjenkjenning sammenkoble informasjon i forhåndsleverte fraktpapirer, passasjerlister, mannskapslister og bl.a. valutaregisteret.

Det leter også i NAVs arbeidsgiver- og arbeidstakerregister, aksjonærregisteret og de mer enn 30 databasene på Infotorg. Ifølge bestillingen fra Tolldirektoratet skal det nye systemet også kunne høste inn og analysere data fra det åpne nettet som materiale for kunstig intelligens.

Tolletatens nye overvåkingsverktøy og metoder bekrefter en skremmende utvikling der borgernes integritet og personvern hele tida settes til side. Det er ventet at regjeringen om kort tid vil gå inn for et elektronisk grensevern som vil gi Forsvarets e-tjeneste adgang til nesten all norsk e-post. Politiet har allerede kjøpt utstyr fra samme firma (Palantir) som nå leverer til Tolletaten. Dette programmet skal sjekke opplysninger fra atten ulike norsk politidatabaser opp mot fingeravtrykk- og DNA-registre i EU-land og USA.

Ifølge Tolldirektoratet har etaten ennå ikke bestemt seg for om det vil iverksette innhenting og analyser av data fra det åpne nettet og sosiale medier. Den vurderingen vil bli gjort, heter det. Ingen bør bli overrasket om konklusjonen er positiv. Bruk av kunstig intelligens er bare mulig når programmene får tilgang på enorme informasjonsmengder. Her er vi ved problemets kjerne: Algoritmer og kunstig intelligens kan ikke fungere uten slik innhenting. De utgjør i seg selv en trussel mot personvernet.

Utvidelsen av statlig og privat overvåkingskapasitet er i ferd med å endre vilkårene for å være menneske. Likevel er en kompakt politisk majoritet mest opptatt av å framstille kontroll og overvåking som trygghet. Det er et feilspor som vil få tragiske konsekvenser.