– Etter min mening er Stortingets vedtak ulovlig og kan ikke bli stående, sier Geir Johan Nilsen.

Han står utenfor Stortinget i sentrum av Oslo. I nabogården tilknyttet Grand Hotel like over gaten, jobber han som forretningsadvokat og partner i Aabø-Evensen & Co.

Over lengre tid har han gransket det opprinnelige vedtaket om sammenslåing av Troms og Finnmark i fjor. Han konkluderte med at prosessen brøt loven.

Det får nå støtte fra én av Norges nestorer innen offentlig rett: Eivind Smith, professor ved Universitetet i Oslo.

– I dette vedtaket opptrer ikke Stortinget som lovgiver, men som forvaltningsmyndighet. Det stiller strenge krav og de kravene er ikke oppfylt i denne saken, sier han.

Både departementet og stortingsrepresentanter avviser problemstillingen.

Løst forslag fra enkeltrepresentant

Men la oss gå tilbake til våren 2017, under sluttfasen av regionreformen. Jan Tore Sanner var fortsatt kommunalminister. Nord-Norge var fortsatt tre fylker.

Da regionreformen ble høytidelig presentert i april, hersket det først stor forvirring i nord. Regjeringen varslet at de ville gjennomføre en sammenslåing, men ikke hvordan de ville gjøre det.

Dette bildet presenterte NRK i starten av regionreformen. Da var det fortsatt åpent hvordan sammenslåingen i Nord-Norge skulle gjennomføres.

Departementet pekte på tre mulige alternativer og planla å utrede videre en sammenslåing av de tre fylkene i nord. Ny sak skulle legges frem for Stortinget våren 2018.

Men i mai kom stortingspolitikere fra Høyre, Venstre, KrF og Frp sammen, og varslet i media at de hadde bestemt at Troms og Finnmark skulle bli slått sammen.

8. juni i fjor ble det fremmet et løst forslag fra Helge André Njåstad (Frp), under behandlingen av regionreformen i Stortinget.

Det ble vedtatt, til stor frustrasjon blant mange finnmarkinger.

Derfor ble det aldri noen videre utredning eller dialog med fylkeskommunene i nord.

Dette var ikke i henhold til loven, ifølge jusprofessor Eivind Smith.

– Departementet selv er veldig klar på at saken ikke var utredet ferdig, de hadde tvert imot tenkt å utrede saken nærmere, sier han.

Professor Eivind Smith med bokhyllen i hjemmet bak seg. Hans hovedområde innen rettsvitenskap er blant annet forvaltningsrett. Han er kritisk til Stortingets behandling av sammenslåingen av Troms og Finnmark, og mener den ikke er i samsvar med loven. Foto: Eskil Wie Furunes / NRK

– Ikke i samsvar med loven

NRK tok opprinnelig kontakt med Eivind Smith for å få et annet syn på den juridiske diskusjonen i Finnmark. Han ble anbefalt av flere som en nestor i faget.

Han var først avventende, fordi han ikke ville blande seg inn i lokalt flisespikkeri om fellesnemnd.

Men så leste han den siste kommentaren fra advokat Geir Johan Nilsen, og inviterte NRK hjem til seg selv i Oslo.

Med unntak av Geir Johan Nilsens påstander om at saken faller inn under Europarådets charter om lokalt folkestyre, er Eivind Smith enig i at vedtaket fra Stortinget ikke var lovlig fattet.

I tillegg til manglende utredning før forslaget ble fremmet i Stortinget, mener han også at Finnmark aldri ble ordentlig hørt om det konkrete forslaget.

– Det betyr at vedtaket som Stortinget traff, som en slags forvaltningsmyndighet, ikke er i samsvar med loven, sier Smith.

Loven anbefaler også at innbyggerne blir hørt. Det skjedde først nesten ett år etter vedtaket i Stortinget, gjennom folkeavstemningen i mai.

– Jussen er ikke fasit

Helge André Njåstad avviser problemstillingen, men sitter ikke lenger i kommunalkomiteen. Derfor henviser han videre til departementet eller Kari Kjønaas Kjos (Frp), som er nytt medlem i kommunalkomiteen.

Kari Kjønaas Kjos (Frp) er nestleder i kommunal- og forvaltningskomiteen. Hun planlegger ingen ny behandling av sammenslåingen av Troms og Finnmark, og forventer at regjeringen gjennomfører Stortingets vedtak. Foto: Lise Åserud / NTB scanpix

Hun mener det er underlig at dette kommer over ett år etter Stortinget først behandlet saken.

– Jussen er ikke fasit. Det er ofte at jurister sier forskjellig om samme sak. Jeg forholder meg bare til at vi ikke har fått noen informasjon fra regjeringen etter Stortinget har gjort sitt vedtak, sier Kjos.

– Verken første gangen eller etter andre gangen. Jeg forholder meg til at regjeringen gjennomfører det Stortinget har vedtatt, fortsetter hun.

Her er Karin Andersen under behandlingen av regionreformen i fjor. De stoppet et mulig forslag om at Viken skulle bli delt opp i øst og vest, men klarte ikke å stoppe sammenslåingen av Troms og Finnmark. Men hun mener det er politikken som er avgjørende, ikke jussen. Foto: Vidar Ruud / NTB scanpix

Heller ikke leder av komiteen, Karin Andersen (SV), mener dette handler om juss.

– Jeg er ikke tvil om at jussprofessoren har et godt poeng, men det viktigste her er det politiske. Dette var et politisk vedtak, og det er et politisk vedtak som kan stoppe det, sier hun, som ikke tror dette kan bli avgjort i en domstol.

– Vedtaket har vært veldig uheldig og får et veldig ulykkelig utfall. Det politiske kloke er at KrF blir med oss på å snu, og stopper dette tvangsvedtaket, sier Andersen.

– Forholder oss til Stortinget

Kommunal- og moderniseringsdepartementet svarer på e-post til NRK.

«Dette har Stortinget bestemt og vi forholder oss selvfølgelig til Stortingets vedtak. Stortinget må selv svare for sine vedtak, skriver Sissel Mossing på vegne av departementet,» skriver de, og viser videre Kommuneproposisjonen 2018 fra mai fjor – som ble vedtatt 12. juni

Her fremmet regjeringen et forslag om sammenslåing av Troms og Finnmark, men vedtaket ble ikke vedtatt denne gangen.

Det ble kun vedtatt i forbindelse med det løse forslaget fire dager før.

En slik behandling av sammenslåingen er fortsatt ikke godt nok, mener professor Smith.

– Jeg finner ikke noe som viser at de to viktigste av lovens krav til saksforberedelse er tilfredsstilt, nemlig særskilt utredning og uttalelse om saken fra fylkestinget selv, sier han.

Smith reagerer videre på at kommunalminister Monica Mæland og andre representanter for regjeringen, flere ganger viser til at Stortinget har vedtatt sammenslåingen to ganger.

– Den andre gangen vedtok ikke Stortinget noe annet enn å avvise å ta opp saken på nytt. Det reparerer ikke den opprinnelige feilen. Og argumentasjonen om at dette har Stortinget bestemt to ganger, er ikke overbevisende, fortsetter han.

Men Kari Kjønaas Kjos er uenig.

– Stortinget sa den andre gangen at vedtaket i juni fortsatt skal gjelde. Det har ikke kommet noen nye momenter eller informasjon som gjør at det er nødvendig å ta saken opp igjen. Derfor ble den ikke behandlet. Det betyr at det nye Stortinget har vedtatt det samme som det ble gjort før sommerferien i fjor.

Geir Johan Nilsen spaserer over Karl Johan, fra Stortinget og over til kontoret sitt i nabogården. Han tror søksmål er siste utvei for å stoppe sammenslåing av Troms og Finnmark, men håper det skjer lenge før det. Foto: Eskil Wie Furunes / NRK

Håper på endring

Advokat Geir Johan Nilsen står utenfor og betrakter Stortinget i sentrum av Oslo. Han er fornøyd med at han får delvis støtte fra Eivind Smith.

Nilsen er opprinnelig fra Finnmark, men endte opp i Oslo på 70-tallet. Siden har han blitt der, fått kone og barn og følger med på det som skjer hjemme i Finnmark.

– Er du ekstra engasjert i denne saken fordi du er finnmarking selv?

– Ha-ha-ha, selvfølgelig. Jeg tror ikke det kommer noe godt med en sammenslåing med Troms, sier han og ler.

– Men jeg mener det også har en betydning utover dette. Det er et grunnleggende prinsipp i en rettsstat at også sentralmyndighetene og dens makt, er bundet av gjeldende lover og regler. I dette tilfellet har de gått utover de reglene, fortsetter han.

– Hva er neste steg?

– Jeg håper jo at Stortinget innser hva de har gjort og får signaler som gjør at de endrer det.

– I ytterste tilfelle, hvis storting og regjering står på sitt, er det noen løsning?

– En løsning, for Finnmark, er etter mitt syn og rett og slett å ta ut et søksmål mot staten, for å prøve Stortingets vedtak. Men jeg håper ikke det går så langt. Jeg håper noen tar til vettet, drar i håndbremsen og finner ut hva man skal gjøre på en fornuftig måte.