Når NRK møter tobarnsfaren bor han i en campingvogn på en parkeringsplass i Oslo, uten vann og strøm.

Han drev tidligere eget firma. Men etter en ulykke sluttet han å jobbe. Et samlivsbrudd og en konkurs resulterte i at han tidvis bodde hos venner og familie, men for det meste i den utrangerte campingvogna.

Han levde på oppsparte midler og fikk aldri en ny, fast adresse som han kunne melde fra om til Folkeregisteret.

I 2016 fikk han hjerteproblemer og oppsøkte fastlegen. Da oppdaget han noe underlig:

Det var ingen kobling mellom navnet hans og fødselsnummeret.

– Jeg var fysisk borte fra systemet, forteller han.

Kodeord «død/utgått/UFB»

Det viste seg at Skatteetaten hadde sendt et brev om at han var registrert som utflyttet.

Men fordi han ikke hadde fast bosted mottok han ikke brevet før flere år etter at det var sendt.

Adressen på brevet var Død/Utgått/UFB.

Postnummeret var 0000 UKJENT.

Først i år fikk han se brevet, og det som ble kalt et vedtak om at han var utflyttet.

Slike vedtak får alvorlige konsekvenser når mottakeren ikke har flyttet fra Norge. Og det kan være en svært krevende jobb å få Skatteetaten til å rette opp feilen.

Han er ikke den eneste som har opplevd dette. Hvert år går Skatteetaten gjennom opplysningene i Folkeregisteret for å være sikre på at det ikke er mange som er registrert der, selv om de har flyttet fra Norge.

Siden 2013 har Skatteetaten meldt 12.500 mennesker utflyttet fra Norge. Dette er personer som de siste to årene før vedtaket ikke hadde kjent oppholdssted i landet. Bare i fjor ble mer enn 1000 personer utmeldt.

De fleste av disse hadde flyttet fra Norge, men glemte å melde fra. Det innebar blant annet at de opptok plasser i fastlegeordningen, og at register og manntall ble feil.

Men flere av utmeldingsvedtakene var åpenbart uriktige:

Mange som aldri hadde forlatt Norge, og som heller ikke hadde noen planer om å gjøre det, ble registrert som utflyttet.

For dem har Skatteetatens «opprydning» i Folkeregisteret fått alvorlige følger.

Får bare akuttbehandling

Øyvind Velten har vært innlagt på sykehus flere ganger. I epikrisene har legene påpekt hvor viktig det er at han får tett og god oppfølging av fastlegen etter utskriving.

2. januar i år skrev overlege Jon Erik Hoff på Akershus universitetssykehus følgende:

«Det er viktig at pasienten blir folkeregistrert for å ha rett til videre medisinsk behandling og at han får registrert en fastlege for videre oppfølging. Pasienten er informert om å kontakte fastlege umiddelbart for kontroll».

Men dette har Øyvind Velten aldri fått muligheten til som følge av utflyttingsvedtaket.

Skatteetaten trodde kanskje jeg hadde flyttet til Sverige, men på Bjørkelangen var jeg faretruende nær, sier Øyvind Velten lakonisk. Foto: Odd Rune Kyllingstad / NRK

Bortfall av helseoppfølging har gjort Øyvind Velten stadig dårligere.

– På sjukehuset får jeg bare livreddende behandling, og så sendes jeg rett på dør siden de mener jeg ikke bor i landet. Hjerteoperasjon kan jeg bare glemme. Jeg får høre at det er noe som hjemlandet mitt må sørge for. Men hjemlandet mitt er jo Norge, sier han.

– Arroganse

Som «utflyttet» har Øyvind dessuten bare rett til nødhjelp fra Nav – som en papirløs flyktning.

Første gang NRK møtte Øyvind i begynnelsen av november, hadde Nav plassert ham på et lite hotellrom i Bjørkelangen i Aurskog-Høland, mer enn fem mil fra sønnene sine.

Han mottok en minimumsytelse på 6000 kroner i måneden. Helsa var så dårlig at han knapt klarte å slepe seg bort til butikken få minutter unna.

Øyvind Velten har de siste årene prøvd å logge seg inn i mange offentlige systemer på pc-en sin uten å lykkes. Foto: Odd Rune Kyllingstad / NRK

Men fordi han var registrert som utvandret eksisterte han heller ikke i offentlige systemer som Altinn og MinSide.

Han har i flere år forsøkt å få oppklart misforståelsen hos Skatteetaten.

– Jeg har blitt møtt med mye arroganse de siste årene hos offentlige instanser siden de i fullt alvor mener at jeg er utflyttet, og ikke har noen rettigheter i Norge, sier han.

Øyvind er ikke alene

Situasjonen til Øyvind Velten er ikke unik. NRK har kjennskap til flere personer som har fått et feilaktig utflyttingsvedtak fra Skatteetaten.

Wenche levde i årevis i et forhold preget av mye vold. (Vi har utelatt Wenches etternavn fordi hun fortsatt lever i en trusselsituasjon, red.anm.)

Hun flyttet 16 ganger for å komme unna mannen. I flere perioder var krisesenteret hjemmet hennes. Til slutt valgte hun å registrere seg på en postboksadresse.

«Vedtak om utflytting»

En junidag i 2013 kom det et brev fra Skatteetaten til Wenches postboks:

«Ukjent oppholdssted – vedtak om utflytting».

Skatteetaten hadde ikke oppnådd kontakt med Wenche, og mente at hun ikke lengre bodde i Norge.

Dermed mistet Wenche fastlegen sin.

Det er slike meldinger som har møtt Wenche i alle forsøk på kommunikasjon med det offentlige. Hun har kun anledning til å melde feilen til Folkeregisteret elektronisk, men det lar seg ikke gjøre uten gyldig ID.

Hun har også fått melding om at den kommunale bostøtten kan falle bort. De fleste stønadsordninger er basert på at man logger seg inn elektronisk med en ID-brikke.

Den gamle innloggingen sluttet å virke da hun ble meldt utflyttet.

Wenche har hatt samme postboksadresse siden slutten av 1990-tallet. Hennes egentlige adresse har hun hele tiden holdt hemmelig.

– Jeg er livredd for å bli alvorlig syk siden jeg er ikke-eksisterende i helsevesenet, sier hun.

Bymisjonen har flere lignende saker

Kirsten Frigstad, virksomhetsleder i Kirkens Bymisjon i Oslo, sier at hun har bistått minst 15 personer som feilaktig har vært utmeldt fra Folkeregisteret – bare i hovedstaden.

Kirsten Frigstad i Kirkens Bymisjon har bare i Oslo fått kjennskap til et tosifret antall feilvedtak fra Skatteetaten om utflytting fra landet. Foto: Odd Rune Kyllingstad / NRK

Men hun tror langt flere er rammet, og at mørketallene kan være store.

På oppfordring fra Skatteetaten skal bymisjonen i hele landet nå forsøke å loggføre alle som har vært uten fast bosted i en lengre periode, og som kan stå i fare for å bli utmeldt fra landet.

Mange oppdager ikke at de er utmeldt før de trenger akutt helsehjelp.

– Det er ingen enkel prosess å få dem innmeldt igjen. Vi må hente ut journaler som dokumenterer at de vi bistår har hatt omfattende og fortløpende kontakt med offentlige instanser. Først da innser Skatteetaten at de det gjelder virkelig har befunnet seg i Norge hele tiden.

– Systemsvikt

Frigstad forteller at hun flere ganger har oppsøkt Skatteetaten sammen med bostedsløse. Saksbehandlerne har da tastet inn et fødselsnummer og sagt nei, den bostedsløse eksisterer ikke i systemet.

Kirsten Frigstad har så forsøkt å overbevise saksbehandleren om at personen det gjelder eksisterer, siden vedkommende står rett ved siden av henne.

– Da har de sagt at det ikke hjelper så lenge personen ikke finnes i deres systemer.

Frigstad karakteriserer det hele som en Kafka-prosess.

«Kafka-prosess» er uttrykket Kirsten Frigstad bruker om de som meldes utflyttet fra Norge ved en feil. Foto: Odd Rune Kyllingstad / NRK

– De kan være på institusjon, i fengsel eller i overgangsboliger og likevel bli slettet fra systemene som utflyttet fra Norge. Systemsvikten kjenner nesten ingen grenser, sier hun.

Ifølge Frigstad har mange inkassovarsler blitt sendt til bymisjonens adresse selv om dette gjelder personer som Skatteetaten har vedtatt utflyttet fra Norge.

– Men hvordan i alle dager finner inkassoselskapene ut at de er hos oss når myndighetene mener at de har flyttet fra Norge, og har gitt opp å finne dem her i landet?, spør hun.

Erkjenner feil

Skatteetaten har en lovpålagt plikt til å føre nøye kontroll med Folkeregisteret. Dersom en person ikke har hatt bostedsadresse i Norge i to sammenhengende år, og de heller ikke kan finne annen dokumentasjon, skal vedkommende registreres som utflyttet.

Men avdelingsdirektør Elin Imsland i Skatteetaten erkjenner at myndighetene ikke har vært flinke nok til å bistå de som er feilaktig utmeldt.

– Det skal ikke være vanskelig å få omgjort et vedtak om utflytting hvis du faktisk har oppholdt deg i Norge hele tiden. Men vi erkjenner at ikke alle har blitt møtt på en god måte, og det beklager vi. Vi skal gjøre vårt aller beste for at alle skal få nødvendig hjelp når de kommer til oss. Denne typen saker skal vi prioritere, sier avdelingsdirektøren.

Stanser alle nye vedtak

Skatteetaten har nå gått nøye gjennom rutinene sine etter pålegg fra finansministeren. Alle vedtak om utmelding av Folkeregisteret er stanset på ubestemt tid.

– Vi jobber for å forbedre rutinene våre. Skatteetaten har ikke registrert noen som utflyttet på bakgrunn av uten kjent bosted hittil i år. Framover vil vi gjøre grundigere undersøkelser før vi fatter vedtak om utflytting, sier Imsland.

Skatteetaten skal nå gå i tettere dialog med blant andre Nav og organisasjoner som Kirkens Bymisjon, Blå Kors og Frelsesarmeen.

– Sammen skal vi sørge for at de som trenger det får nødvendig hjelp til å bekrefte at de bor i Norge, og sikre sine rettigheter her, sier Elin Imsland.

Skatteetaten ønsker på grunn av taushetsplikten ikke å kommentere noen av enkeltsakene i denne artikkelen.

Alle har rett til hjelp

Avdelingsdirektør Steinar Mathisen i Helsedirektoratet sier at alle som oppholder seg i Norge har rett til akutt helsehjelp siden helsepersonell har en lovfestet plikt til å redde liv.

– Men for å kunne motta helsehjelp som ikke er akutt må man være registrert i Folkeregisteret som bosatt. Det er Skatteetaten som forvalter Folkeregisteret, og helsetjenesten eller helseforvaltningen har ingen selvstendig mulighet for, eller myndighet til, å vurdere om opplysningene der er korrekte eller ikke, understreker Mathisen.

Ting begynner å skje

Etter at NRK begynte å se på disse sakene i høst har utflyttingsvedtakene til både Øyvind og Wenche nylig blitt opphevet av Skatteetaten.

Wenche har fått passet sitt tilbake – for første gang etter at hun ble meldt utflyttet.

Nå har Skatteetaten bedt henne om å hente ut kontoutskrifter fra banken som dokumenterer at hun har bodd i Norge i alle disse årene.

Wenche håper at viktige rettigheter som fastlege snart vil komme på plass.

I vår, før NRK var inne i saken, prøvde Øyvind Velten nok en gang å bli meldt innflyttet til Norge. Søknaden ble blankt avslått av Skatteetaten.

Men i omgjøringsvedtaket fra i høst hadde pipa fått en annen lyd:

«Siden du ikke skulle vært registrert som utflyttet, oppheves også vedtaket om avslag på innflytting. Det betyr at du kan se bort fra vedtaket om avslag på innflytting».

Øyvind håper at han snart kan få tilbake fulle rettigheter igjen som norsk borger. Han håper at han kan få utredning og hjelp med hjerteproblemene, og at han kan få en permanent bolig i nærheten av sønnene sine.

Tilbake i campingvogna

Men selv om tobarnsfaren nå er innmeldt i Folkeregisteret igjen har han verken fått orden på fastlege eller bosituasjonen sin.

1. desember ble han kastet ut av det midlertidige rommet som Nav hadde skaffet ham på Bjørkelangen fordi han ikke hadde søkt om forlengelse. Det var da han flyttet inn i campingvogna igjen.

Øyvind vedgår at han selv har noe av ansvaret for egen situasjon, men er opprørt over at han ble utmeldt av Folkeregisteret.

Øyvind Velten har tidvis bodd i en campingvogn uten strøm Foto: Håvard Hagen, NRK

– Jeg har telefon, jeg har to barn og øvrig familie. Det hadde ikke vært vanskelig å få bekreftet at jeg er var live, og at jeg hele tiden har oppholdt meg i Norge, sier han mens han sitter i campingvogna og leser brevet fra Skatteetaten om at han muligens er død og at han er «vedtatt utflyttet».

Nytt rom

Mens NRK gjør opptak i campingvogna denne uka ringer telefonen.

En saksbehandler forteller at kommunen nå har skaffet nytt, midlertidig bosted.

For første gang på årevis ser det ut til å ordne seg.

– Men jeg tør ikke ta jula på forskudd, sier Øyvind Velten.

Seint fredag kveld sendte han oss bilder fra sin nye «bolig» på Storo.

Rommet viste seg å være en god del mindre enn campingvogna. Og med felleskjøkken i kjelleren uten rømningsvei.

Men i det minste med strøm og innlagt vann.