Justisdepartementet har flere innvendinger mot forslaget til ny kommunelov som Kommunal- og moderniserings­departementet har sendt ut på høring.

Ytrings- frihet

• Det er uklart hvilke opplysninger som skal være omfattet av taushetsplikten.

• Det er betenkelig at administrasjonen skal begrense de folkevalgtes ytringsfrihet.

• Loven rammer kun folkevalgte, ikke byråkrater.

Dette er noen av Justis­departementets innvendinger mot kommunelovutvalgets forslag til ny kommunelov.

Spesielt reagerer Justis­departementet på forslaget om at folkevalgte i kommunen skal kunne straffeforfølges hvis de offentliggjør informasjon som er unntatt offentlighet.

Folkevalgte som bringer slike opplysninger videre, skal kunne straffes med bot eller fengsel i inntil ett år.

Dagens lovverk skiller strengt mellom sensitiv, taushetsbelagt informasjon – som privatpersoners helse – og informasjon som er unntatt med hjemmel i offentlighetsloven.

Justisdepartementet hadde ikke anledning til å utdype sin kritikk overfor Klassekampen i går.

Ny kommunelov: • Regjeringen oppnevnte i 2013 et utvalg som skulle «foreta en helhetlig gjennomgang av kommuneloven for å styrke det kommunale selvstyret». • Kommunelovutvalget tar blant annet til orde å stramme inn de folkevalgtes ytringsfrihet. • Utvalget leverte sin rapport i mars i år. Høringsfristen utløp i forrige uke.

– Truer demokratiet

Spørsmålet om folkevalgtes ytringsfrihet ble satt på spissen i fjor da Oslo-politiker Bjørnar Moxnes (Rødt) ble anmeldt av bystyret for å ha offentliggjort deler av en kommunal rapport. Moxnes fikk et forelegg på 15.000 kroner, men ble frikjent av Oslo tingrett.

Leder Arne Jensen i Norsk Redaktørforening oppfatter forslaget til ny kommunelov som en «Lex Moxnes», en måte å sørge for at Bjørnar Moxnes ikke ville sluppet unna hvis han skulle gjenta sitt publiseringsstunt.

– Kommunelov­utvalgets svar på Moxnes-saken er å stramme inn lovverket slik at byråkrater kan hemmeligstemple dokumenter etter forgodtbefinnende. Dersom folkevalgte finner ut at innholdet i dokumentene er i offentlighetens interesse, kan de straffeforfølges for å snakke om det. Det kan umulig være i tråd med prinsippene om demokratisk styring der politikerne skal svare til folket, sier Jensen.

Redaktørforeningens leder mener ytringsfriheten er truet fra flere hold i Norge i dag.

– I fjor vedtok Stortinget at man kan unnta fra offentligheten både dokumenter og sakslister i parlamentarisk styrte kommuner. I forslaget til ny advokatlov foreslås det at kommunen kan unnta all korrespondanse med advokater, også sin egen. Så kommer denne nærmest absurde kommuneloven på toppen av det.

Lovstridig

Redaktørlederen mener forslaget til ny kommunelov kan bryte med Grunn­loven.

– Grunnlovens prinsipp om ytringsfrihet må veie tyngre enn tilfeldig byråkraters rett til å hemmeligholde dokumenter fordi de kan skade kommunen, sier Jensen.

Han er bekymret for samfunnsutviklingen på dette området.

– Vi skryter av å ha svært åpent samfunn, men det er ikke gitt at det er sånn. Veldig mange som snakker varmt om åpenhet på talerstolene, jobber hardt for å begrense den i praksis, hevder Jensen.

kultur@klassekampen.no