Krenkelseslover snur begrepet om toleranse på hodet | Nils Thomas Svendsen

Nils Thomas Svendsen Advokat

3. juli 2019 13:43 Sist oppdatert 4. juli 2019

Det er ikke personangrep i sin alminnelighet som er kriminalisert, mener innleggsforfatteren. Illustrasjonsbildet er fra Oslo Tingrett. ILLUSTRASJONSFOTO: Trond Reidar Teigen / NTB scanpix

Ytringsfriheten handler om toleranse til å høre det man ikke kan utstå.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Ifølge dommene på Lovdata.no, der 25 personer er dømt etter straffelovens § 185, så straffes primært sinte ytringer i krangler, pågripelser eller på Facebook.

Det som straffes etter den såkalte rasismeparagrafen, er altså menneskelige uttrykk for sinne. Men det er ikke personangrep i sin alminnelighet som er kriminalisert.

Er du feit, liten, rødhåret, stygg eller skallet, er du ikke beskyttet. Det er kun noen grupper borgere som har fått et sterkere rettsvern enn andre. Dette bryter med grunnleggende prinsipp om likhet for loven.

Les også Debatten startet med dette oppropet: Rasismeparagrafen hører ikke hjemme i et liberalt demokrati

Ulikhet for loven

Loven praktiserer også forskjellig. Da AUF uttrykte jødehat, «gikk det bare en kule varmt». Men går det en «kule varmt» for «gutta på gølvet», blir det straff. Står en rapper på scenen og uttrykker jødehat, så er det straffritt. Er en pasient negativ til hijab, blir det straff. Går en somalier til personangrep på Sylvi Listhaug, blir hun hyllet. Svarer en 70 år gammel kvinne tilbake, må hun i fengsel.

Blir noen kalt nazist, kan det argumenteres for at man oppfordrer til vold mot denne personen. Vi har kjempet en krig mot nazisme og det er grunnleggende holdning at nazisme er ondskap og må ødelegges. Derfor signaliserer man at det er greit å ty til vold mot personer som stemples som nazist.

Denne hundefløyten blåses daglig, med alvorlige konsekvenser som trusler, vold, utstøtelse og ruinert karriere.

Les også Til alle som tror at rasismeparagrafer og hatprat-lover er nødvendige for å bekjempe hat og beskytte minoriteter, fra Flemming Rose

Fungerer ikke etter formålet

Det loven sier, er at det er viktigere at Hadia Tajik ytrer seg enn Sylvi Listhaug.

Personangrep på Tajik blir straffet, men er fritt mot Listhaug. Dette skjer fordi loven er et utslag av den diskrediterte identitetspolitikken. Denne selvmotsigende ideen om at den beste måten å bekjempe rasisme, sexisme og homofobi på, er å dele folk inn i nettopp rase, kjønn og seksuelle orientering.

Bare slik kan Arbeiderpartiets nestleder bli en undertrykket minoritet. Bare slik kan en arbeidsløs mann som bor hos sin mor anses privilegert, mens en av Norges mest kjente programledere, Haddy Njie, er sårbar.

En av kontoene som er blitt utestengt fra Twitter, er Alex Jones’ Infowars. Skjermdumpen er fra 2018. Twitter/Ap/NTB scanpix

Hatlover har aldri fungert etter formålet. Det er ikke riktig at holocaust aldri ville skjedd hvis Tyskland hadde hatt lover mot antisemittisme. For Tyskland hadde lover som aktivt ble håndhevet mot ledende nazister. Det nasjonalsosialistiske ukemagasinet Der Stürmer ble dratt for retten hele 36 ganger i perioden 1923 til 1933. Dette ga bare nazistene langt mer publisitet enn de kunne drømt om.

Det samme så vi da Arbeiderpartiet ville boikotte Arendalsuka. Det eneste de oppnådde, var at partiet Alliansen fikk oppmerksomhet.

Les også Hør diskusjonen i Aftenpodden: Burde Alliansen fjernes fra Arendalsuka?

Opphev «rasismeparagrafen»

Hvis vi skal ha et åpent og mangfoldig samfunn, må vi forstå at folk vil uttrykke seg forskjellig og at noen vil skape krenkelser og sinne.

Personangrep er ikke en ny trussel mot demokratiet. Den virkelige trusselen mot demokratiet er at stadig flere konservative blir utestengt og sensurert fra Facebook, Youtube og Google, basert på ulne anklager om hatprat — som denne loven underbygger. Å oppheve den vil sende et viktig signal om at Norge setter ytringsfrihet og demokrati først.

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter