Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Eiendomsskatteloven forbyr kommunene å skrive ut skatt som rammer de rike hardere enn de fattige. Skatten er knyttet til boligen, og ikke eieren.

I et forsøk på å treffe de mest verdifulle boligene har det rødgrønne byrådet i Oslo innført landets høyeste bunnfradrag på bolig. Her kan eierne trekke 4 millioner fra verdien.

Det skyhøye fradraget skjermer ikke bare dem med dårligst økonomi, viser Dagbladets beregninger:

Vi har sett nærmere på over 7300 personer eller selskaper som eier to eller flere boliger hver i Oslo, i alt drøyt 25000 boliger.

I kommunens oversikter er disse eiendommene verdsatt for til sammen 62,7 milliarder.

Uten bunnfradraget måtte eierne av disse boligene betalt 188 millioner kroner i eiendomsskatt.

Men fordi boligene hver for seg er verdsatt til under fire millioner kroner, slipper eierne å betale en krone i eiendomsskatt.

Dagbladets beregninger inkluderer kun leiligheter som er tinglyst med én eier hos Statens kartverk. Tallene er derfor bare et minste-anslag.

Boligbaronenes leiligheter uten eiendomsskatt Steinar Moe: 188 leiligheter, sparer 1,4 mill.

Steinar Moe: 188 leiligheter, sparer 1,4 mill. Kari Aagot Linneberg: 113 leiligheter, sparer 700.000.

Trygve Bjerke: 252 leiligheter, sparer 1,3 mill.

Ivar Erik Tollefsen: 282 leiligheter, sparer 1,3 mill.

Edvard Harald Bakkejord: 122 leiligheter, sparer 700 000.

Olav Thon: 68 leiligheter, sparer 600 000.

Esben Sondre Svalastog: 96 leiligheter, sparer 400 000.

Haakon Dyremyhr: 100 leiligheter, sparer 400 000.

Stig Atle Johnsen og Hans Kristian Aamodt: 122 leiligheter, sparer 900 000

Kirsti Mette Egge: 86 leiligheter, sparer 400 000.

Sparer millioner

Ivar Erik Tollefsen (55) er en av landets mektigste eiendomsbesittere, og er også den som eier flest leiligheter som slipper eiendomsskatt i Oslo.

Blant selskapets mer enn 4000 utleie-leiligheter finner Dagbladet til sammen 282 boliger i Oslo som Tollfesen slipper å betale en krone i eiendomsskatt for.

EIENDOMSKONGE: Ivar Tollefsen er blant Norges største eiendomsbesittere. Foto: Terje Bendiksby / SCANPIX Vis mer

Blant Tollefsens eiendommer er det en hel bygård i Økernveien 149, som Tollefsen eier gjennom selskap med tilknytning til Fredensborg AS. Her ligger 101 leiligheter som kommunen har verdsatt til 196 millioner kroner. Men fordi hver enkelt av leilighetene er verdsatt til mindre enn 4 millioner kroner, faller alle inn under fradraget og Tollefsen går klar av eiendomsskatt på 590000 kroner.

–Utleieleiligheter er ofte to eller treroms, og små leiligheter har lavere ligningsverdi. Få kjøper en diger 180 kvadratmeter stor leilighet som investeringsobjekt, sier advokat Anders Leisner i Huseiernes Landsforbund.

Dermed blir eiendomsskatteloven i praksis et smutthull for de rikeste.

–Eiendomsskatten er ikke som andre skatter, det er en flat avgift - og det spiller ingen rolle om du er steinrik eller lut fattig, sier Leisner.

Vil endre loven

Det er finansbyråd Robert Steen (Ap) som har ansvar for Oslo kommunes regelverk for beskatning av eiendomsskatt.

TAUS: Finansbyråd Robert Steen (Ap) vil ikke delta i noen debatt om hvordan regelverket han har laget for eiendomsskatt slår ut i praksis. Foto: Heiko Junge / NTB scanpix. Vis mer

Han vil verken kommentere tallene Dagbladet i dag bringer, eller delta i en debatt om eiendomsskatteloven og hvordan reglene slår ut i hovedstaden.

–Vi ser at loven gir ulike utslag, men Oslo vil de neste årene for første gang på tyve år få en erfaring med hvordan denne loven virker i Oslo. Om problemstillingen som her reises er noe som gjør at man bør åpne for en debatt om eiendomsskatteloven, får man nesten komme tilbake til, sier han.

Bunnfradrag på eiendomsskatt 365 kommuner har innført eiendomsskatt

Av disse har 99 innført bunnfradrag.

Bare seks kommuner har et bunnfradrag på mer enn én million kroner: Boligeiere i Sørum, Nittedal, Karmøy og Hammerfest får i år fradrag for en million kroner, og i Skedsmo får man 1,8 millioner. I Oslo kan boligeierne trekke fra fire millioner kroner.

Men om finansbyråden så ville, har han i dag ikke lov til å differensiere beskatningen av egen bolig og utleie-leiligheter. Dét vil partiet Rødt gjøre noe med.



Partileder og representant Bjørnar Moxnes er tilhenger av et så høyt bunnfradrag som mulig, slik at «folk flest» ikke rammes. Moxnes reagerer på Dagbladets tall.

VIL ENDRE LOVEN: Partileder i Rødt, Bjørnar Moxnes. Foto: Lise Åserud / NTB scanpix. Vis mer

– Jeg tror det strider mot folks rettferdighetssans at de som tjener seg styrtrike på å eie og leie ut boliger slipper eiendomsskatt, mens andre som ikke gjør det må betale, sier Moxnes. Han tar til orde for å endre eiendomsskatteloven slik at dem som eier flere eiendommer kan skattlegges hardere.

–Nåværende lov gir i praksis først og fremst skatt for de som eier sin egen bolig, mens eiendomsbaronene slipper unna. Når Rødt kommer inn på Stortinget til høsten, vil vi foreslå en lovendring som gjør det mulig å skattlegge folk som Ivar Tollefsen, sier Moxnes.

SLIPPER SKATT: Christian Ringnes er største eier av denne bygården i Parkveien 64, hvor 98 leiligheter er så små at eierne slipper eiendomsskatt. Verken Ringnes eller selskapet hans Eiendomsspar har besvart våre spørsmål. Foto: Thomas Rasmus Skaug. Vis mer

Foreslår ekstra-skatt

Også Oslo SV, som sitter i det rødgrønne Oslo-byrådet med Arbeiderpartiet og Miljøpartiet De Grønne, ønsker å skattlegge eiendomsbesittere hardere gjennom en egen kommunal eiendomsskatt.

SLIPPER SKATT: Gården i Maridalsveien 175 eies av Trygve Bjerke, som slipper skatt på 53 leiligheter her. - Bjerke Eiendom forholder seg til de skatteregler som til enhver tid er gjeldende. Det sier Gunnar Naper, administrerende direktør i Bjerke eiendom. Vis mer

I partiprogrammet heter det at Oslo SV vil «søke staten om å få innføre en egen eiendomsskatt for boliger folk ikke bor i selv, slik at det blir mindre lønnsomt å spekulere i bolig».

–Man kan diskutere om det er riktig å skattlegge en familie med en leilighet nummer to som barna skal overta. Men så har du dem eier tusenvis av leiligheter, sånn som Fredensborg, sier partiets Ivar Johansen.

32 LEILIGHETER: Steinar Moe eier 32 leiligheter i Jens Bjelkes gate 75 A. - Når man har mange boliger fra 90-tallet er det jo vanskelig ikke å tjene penger, men jeg regner med at dere har hørt at avdrag på lån også skal betales, og at nye bygg skal oppføres av beskattede penger, sier han. Vis mer

– Ivar Tollefsen er ikke noen fattigkar, han er blant landets rikeste. Jeg synes det bare ville være rett og rimelig at han bidrar noe mer til fellesskapsfinansiering gjennom eiendomsskatt. En slik skatt ville gjort at Fredensborg hadde kommet helt annerledes ut.

- Fornuftig, mener Tollefsen

Selv synes ikke Ivar Tollefsen at reglene slår urimelig ut. Det opplyser Arne Hurlen i Fredensborg, som svarer på vegne av Tollefsen.

– Det virker fornuftig at inntektsoverskudd fra å eie leiligheter skattlegges gjennom ordinær selskapsskatt på 25 prosent, og at øremerket eiendomsskatt følger den enkelte leilighet eller eiendom enten den har inntekter eller ikke, sier Hurlen.

– Og dette har vel hele tiden vært formålet med eiendomsskatten, å skattlegge selve eierskapet, ikke inntektene da disse allerede skattlegges på annen måte, sier han.

Mener bunnfradraget presser prisene

I 2015 var det 50875 sekundærboliger i Oslo. Det utgjorde 19,5 prosent av boligene.

- De minste eiendommene i Oslo har hatt høyest verdistigning. Bunnfradraget i Oslo gir dermed økt incentiv til å investere i sekundærboliger til en pris under bunnfradraget, sier Bettina Banoun, partner og leder for faggruppen skatt i advokatfirmaet Wiersholm. Hun representerte Huseiernes Landsforbund da de i vår saksøkte Oslo kommune på vegne av 2000 boligeeiere i Oslo. Det skyhøye bunnfradraget på fire millioner kroner sto sentralt i saken.

Boligeierne mener fradraget gjør at eiendomsskatten fordeles urettferdig. Banoun mener dessuten at fradraget virker prisdrivende på boligprisene i Oslo.

- Det gjør det vanskelig for yngre personer å komme inn i boligmarkedet. Dette kan medføre feilallokeringer av kapital, at det blir overinvestert og bygget opp bobler i mindre boliger, sier hun. Et argument mot å skattlegge boligbesittere hardere, har vært at man risikerer å velte økte utgifter over på beboerne. Det tror ikke Dag Jørgen Hveem, skatteekspert ved Handelshøgskolen BI, at det er noen fare for.

- Det er ikke nødvendigvis slik at økt beskatning fører til økte leiepriser, sier han.

- Leieprisene avhenger av tilbud og etterspørsel. Hvis tilbudet av utleieleiligheter er høyt, risikerer man jo bare at leietaker bytter bolig, sier han.