Konflikt sai hoo sisse mõne nädala eest 24. aprillil, mil sõiduvahendusäpid Taxify (nüüd Bolt) ja Uber lasid neid ühendaval jagamismajanduse liidul saata majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile (MKM) nõudlikult toonil kirja.

Eesti keel ohustab ettevõtlusvabadust

Selle sisu oli lühidalt kokku võttes: Eesti taksojuhtidele esitatav eesti keele nõue hävitab ettevõtlust.

«Eesti Jagamismajanduse Liiduni on jõudnud murettekitav informatsioon seoses taksoveo teenindajakaartide väljastamisega Tallinna linnas. Teenindajakaartide andja, Tallinna Munitsipaalpolitsei Amet (MUPO), on korduvalt keeldunud teenindajakaartide andmisest, tuues põhjenduseks, et taotleja eesti keele oskus ei vasta nõutud tasemele. MTÜ Eesti Jagamismajanduse Liidu hinnangul on sel alusel teenindajakaardi andmisest keeldumine ühistranspordiseadusega vastuolus ja piirab ettevõtlusvabadust,» seisab kirjas, millele kirjutas alla liidu juht Kristjan Vanaselja, kes on töövahendusfirma GoWorkaBit tegevjuht.

Vanaselja nõuab ühtlasi ministeeriumilt, et see teeks MUPOle otsekohe selgeks, et selline keelekontroll ei ole seaduslik. «Peame väga oluliseks kohest reageerimist,» kõlas ta väljend.

Täielik keeleoskamatus

Milles peitub probleemi iva? Aga selles, et MUPO ei suutnud ega tahtnud enam möödunud sügisel enam taluda linnas kujunenud olukorda, kus taksondus kubiseb eesti keelt mittevaldavatest taksojuhtidest. Konsulteeriti keeleinspektsiooniga, saadi oma õigustest aimu ning asuti tegutsema – umbkeelsed juhid teenindajakaarti enam ei saanud.

MUPO ei hakanud seejuures kontrollima taotlejate keeleoskust, selleks pole neil pädevust.

«Samas, kui taotleja pöördub MUPO-sse ning ei suuda ennast elementaarsel tasandil väljendada ja infoleti töötajale selgitada, miks ta üldse MUPO-sse on tulnud, siis sellistel juhtudel ei ole ametil võimalik teenindajakaarti väljastada,» selgitas Postimehele MUPO pressiesindaja meeli Hunt.

Tema sõnul on ette tulnud juhtumeid, kus isik ei valda eesti-, soome-, vene- ega ka inglise keelt. Kas selline juht peaks tõesti saama õiguse teenindada pealinna reisijaid?

«Puuduliku keeleoskuse osas laekub meile järjest rohkem kaebusi,» kirjeldas Hunt valitsevat olukorda.

Tänaseks on kujunenud aga olukord, kus MKM ühelt ning MUPO ja keeleinspektsioon teiselt poolt tõlgendavad seadusi erinevalt.

Tõsi ta on, et ühistranspordiseaduse ega ka omavalitsuste õigusaktide tasandil pole taksojuhtide keelenõuet reguleeritud. Esimesse pidi see küll möödunud aastal tulema, kuid riigikogu hääletas selle Narva võimude ettepanekul välja.

Kui Eestis kehtib ka keeleseadus ning selle alusel juba aastal 2011 vastu võetud valitsuse määrus, mis nõuab ühissõidukite juhtidelt eesti keele oskust vähemalt B1-tasemel. Ühistranspordiseaduse kohaselt on taksovedu üks ühistranspordi liikidest ning seetõttu kehtivad keeleseaduse alusel ühissõidukite juhtidele kehtestatud keelenõuded ka taksojuhtidele.

Seega leiavad MUPO ja keeleinspektsioon, et taksojuhi teenindajakaardi taotlemisel tuleb inimestel tõendada ka oma keeleoskust B1 tasemele. Kui tõendit esitada pole, siis on MUPOl õigus ka loa andmisest keelduda. Seda õigust ongi hakatud kasutama.

Järelkontroll võimatu