Agenția de presă a Rusiei dezinformează în cazul Hexi Pharma exact cu argumentele mogulilor sănătății din România! Dan Condrea, soția și oamenii lui de încredere din Republica Moldova primesc un sprijin neașteptat de la siteul Kremlinului

luni, 1 ianuarie 2018, 8:51

de Mirela Neag, Răzvan Luțac și Cătălin Tolontan

La finalul anului, Gazeta a publicat cinci noi episoade din investigația Hexi Pharma.

Este vorba de faptul că în dosarul de pe rolul instanței există analize de la cinci laboratoare, din Italia, Cehia și România, care atestă științific că toate cele 39 de produse Hexi Pharma au fost ineficiente.

Folosiți în 340 de spitale din România, care apar în dosar caz cu caz, dezinfectanții falsificați de Hexi Pharma au contribuit astfel la extinderea infecțiilor nosocomiale.

Un alt subiect a fost acela că Dan Condrea și-a schimbat testamentul înainte de sinucidere în favoarea Ulianei Ochinciuc, soția sa.

Uliana Ochinciuc este fata unui oficial al Sănătății din Republica Moldova.

Împreună cu ea, au venit de peste Prut mai multe persoane în apropierea afacerii lui Condrea, un subiect nedezvoltat până în acest moment.

Chiar și unul dintre inculpați, directorul de producție Mihail Leva, este cetățean moldovean, născut la Cornova, raionul Ungheni, școlit la Iași și ajuns responsabil al fabricii Hexi Pharma pe ”filiera Uliana”.

Condrea i-a lăsat Ulianei Ochinciuc toți banii din conturi și toate firmele, inclusiv Hexi Pharma.

”Infomații alarmante, dar cam fără fundament”, le numește Sputnik.md.

Agenție de presă rusească finanțată de Kremlin și care promovează în mod transparent agenda statală, Sputnik susține că ”articolele de pe tolo.ro par a fi un atac la defunctul Condrea”.

Articolul din 21 decembrie 2017 apărut pe Sputnik este intitulat ”Ce interese servește tolo.ro în scandalul dezinfectanților?”.

Ei consideră că momentul publicării nu a fost întâmplător.

În versiunea Sputnik, Dan Condrea apare mai degrabă ca o victimă, atacat de jurnaliști care-și obțin informații ”de la oameni din instituțiile abilitate”.

Agenția rusă pune sub semnul îndoielii dovezile ”problemei concentrațiilor”, adică diluarea.

O luăm de la capăt?!

Numai că acum nu sunt mogulii sănătății din România cei care neagă evidența, ci un site de presă guvernamentală de la Moscova.

E treaba celor de la Sputnik să aibă orice opinie, a lor sau conformă cu stindardul pe care-l reprezintă.

Însă când apar fapte, Sputnik și-a făcut un obicei să manipuleze, strategie observată în mai multe țări.

Așa procedează și în cazul Hexi Pharma, unde promovează informații în regim de fake-news.

”Tolo.ro publică dezvăluiri fără să facă referire la vreun document oficial”, scrie agenția Moscovei.

Este o minciună.

Toate documentele pe care le-am citat, despre ineficiența biocidelor și despre filiera moldovenească, sunt oficiale și ușor verificabile!

În fiecare dintre cele cinci articole despre Hexi de la finalul anului, Gazeta a numit sursa: dosarul penal aflat la Judecătoria Sectorului 5 și care este public.

”Public” într-o democrație înseamnă că, după depunerea unei cereri, orice cetățean român poate consulta dosarul pe rol.

Judecata nesecretă este un drept fundamental al celor acuzați și, totodată, al publicului.

Ziariștii Gazetei au documentat o parte a celor aproape 800 de volume publice aflate în arhiva Judecătoriei Sectorului 5.

În dosar există:

Rezultatele analizelor științifice ale biocidelor.

Declarațiile ale inculpaților și ale martorilor.

Conturi și transferuri bancare.

Denunțuri.

Transcrieri ale unor convorbiri telefonice interceptate cu mandat.

Facturi și contracte.

Rețetele falsificate găsite de procurori în fabrică.

Puncte de vedere de la Institutul Național de Sănătate Publică, spitale și alte instituții oficiale.

Și o multitudine de alte hârtii.

Când am citat fapte din documente, am indicat exact din care.

”Documentele sunt prezentate de jurnaliști cu precizie, parcă prea multă”, spune Sputnik.

Păi pentru că sunt din dosar, de aia!

E posibil ca articolul din Sputnik să fie doar o eroare.

Totuși, de mai multe ori, în fiecare dintre cele cinci articole, am explicat apăsat de unde sunt sunt datele.

N-a văzut Sputnik nici măcar o referire înainte de a se lansa în ceea ce pare o apărare a lui Condrea, a intimilor și a complicilor lui?

Încă de la începutul din aprilie 2016 al acestei afaceri sordide și aducătoare de suferință uriașă pacienților români, am refuzat orice interpretare ocultă.

Nu ne place teoria conspirației.

E adevărat că Hexi Pharma arată ca o afacere protejată, ca un test medical nebunesc, ”un experiment”, declarație din dosar a șefei de laborator, care cu siguranță a creat o mare problemă de sănătate publică.

Încă de la începuturile cazului, presa internațională a fost mai tranșantă decât noi, cei care ne-am ocupat cu adunatul de fapte și așa vom continua.

Pe 6 mai 2016, în articolul ”Bomba cu bacterii”, reputatul Frankfurter Allgemeine Zeitung își amintea de un film cu spioni și compara situația izbucnită în sănătatea românească cu ceea ce ar face o putere străină populației unei alte țări.

E, desigur, o metaforă, dar, dacă te uiți la datele cazului, Dan Condrea a fost un beneficiar minor față de prejudiciul uriaș adus sănătății din România.

Există, la dosar, o convorbire între el și Uliana Ochinciuc, în care el recunoaște totul, iar ea încearcă să-l convingă de contrariul.

”Nu au murit oameni din cauza ta”, îi spune Uliana Ochinciuc, o reacție firească de la o soție care încerca să ia din presiunea de pe el.

”Cine sunt eu să spun asta, dacă atâția medici profesori spun că au murit oameni?”, răspunde Condrea.

”Dar, uite, doctorul Monica Pop spune că dezinfectanții sunt buni”, replică Uliana.

”E… Monica Pop. Monica Pop nu a folosit dezinfectanți de la noi”, zice Dan Condrea.

”O să rezistăm, există o ieșire”, insistă Uliana.

La care Condrea răspunde de trei ori același lucru: ”Nu există nici o ieșire”.