În spatele unor blocuri atent văruite de autorităţi, la marginea Bucureştiului, acolo unde nu mulţi sunt cei care se încumetă să păşească după lăsarea serii, trăiesc câteva sute de oameni rupţi de realitate. Unii au locuinţe improvizate şi propriile reguli, alţii conduc maşini de lux fără să ducă grija zilei de mâine. Contrastele sunt uriaşe, însă, toţi sunt prinşi în acelaşi joc, ghidat de regulile apărute pe una dintre străzile din Bucureşti care te cutremură: „Brăţara Morţii“.

De fapt, micuţa arteră se numeşte strada Brăţării şi se află în sectorul 3 al Capitalei, la marginea oraşului, în spatele unor blocuri înalte în care îşi duc liniştiţi existenţa o mulţime de bucureşteni. Multă vreme, povestesc cei care locuiesc în apropiere, zona a fost una liniştită, însă de câţiva ani strada Brăţării a devenit una dintre cele mai rău famate zone ale Capitalei.

Gunoaie şi cerşeală

Andrei, aşa cum îi vom spune unui bărbat care locuieşte aici de câţiva ani şi care nu vrea să-i fie făcută publică identitatea, povesteşte că strada Brăţării este una pe care se petrec o mulţime de lucruri în afara legii. „De aici vine şi porecla de Brăţara Morţii, de la un eveniment care s-a petrecut în urmă cu câţiva ani, atunci când au început să apară şi incidentele neplăcute. Unui bătrân care locuieşte în zonă i s-a furat gardul de la casă. Atunci, acesta a sunat la Poliţie, a venit un echipaj şi când bătrânul încerca să le explice oamenilor legii ce s-a întâmplat, le-a spus: <<Dar ce se întâmplă, domnilor, aici? Asta nu e stradă, asta este Brăţara Morţii>>“, explică localnicul.

E de ajuns să faci un singur pas pe strada Brăţării. Imediat ce ajungi aici ai impresia că ai fost aruncat dintr-o maşină care călătoreşte în timp. O călătorie destul de neplăcută, presărată cu obstacole la tot pasul. De cele mai multe ori gunoaie printre care trebuie să faci slalom. Nici mirosul nu e tocmai plăcut şi pe multe garduri care împrejmuiesc locuinţe construite ilegal stau atârnate, indiferent de zi şi de oră, o mulţime de carpete şi covoare, aşa cum se găseau în urmă cu decenii bune în casele de la ţară ale bătrânilor.

Pe marginea străzii sunt câţiva copii. Nu par să aibă mai mult de şase ani. Sunt nesupravegheaţi şi se distrează scobind în pământ cu o creangă. Se uită câteva secunde la noi, după care îşi văd liniştiţi de treabă. În jurul lor nu e nimeni. Porţile curţilor sunt închise. După minute bune, trei fetiţe de etnie romă, cu fustele măturând asfaltul murdar, se apropie de noi. Una dintre ele ne spune că are opt ani şi ne cere un leu. Celelalte două se chinuie să tragă după ele câteva bidoane de cinci litri încărcate cu apă. „Am fost să luăm apă de aici, din spatele curţii. Nu avem cu ce ne spăla, ce să bem. Luăm de aici, de la ţeavă, câtă vrem. Acum că v-am zis de unde luăm apă ne daţi doi lei?“, spune cea mai mare dintre ele. Văzând că nu are succes, o îndeamnă pe sora ei mai mică să ne impresioneze: „Du-te, fă, după ei şi zi-le să îţi dea bani“. După câteva clipe apare un bărbat. Coboară geamul de la bolidul de lux, se uită suspicios şi le claxonează pe cele trei copile. Par să înţeleagă că e timpul să se îndepărteze de maşina reporterilor „Adevărul“. Alte câteva minute şi strada e goală.

Copil atârnat pe gard

În comunitatea de romi de pe „Brăţara Morţii“ trăiesc sute de suflete. Multe dintre adăposturile de aici sunt construite ilegal, iar curentul electric şi apa sunt „trase“ prin metode ingenioase de la vecinii care îşi plătesc facturile la zi. Unii nu au bani nici să-şi cumpere o pâine, dar se descurcă.

„Din cerşit, din fier vechi şi din sticle de plastic. Trăim cum putem, stăm mulţi într-o cameră, avem neam mare“, spune un bărbat sprijinit de gardul de lemn din faţa casei. De fapt, „Brăţara Morţii“ a devenit celebră în primăvara acestui an, atunci când o fotografie cu un copil atârnat pe gard a făcut înconjurul lumii. Micuţul în vârstă de şase ani a fost „pedepsit“ de unchiul său într-un mod cutremurător. Nervos că fuge pe stradă de multe ori, Nicu – aşa cum îl cheamă pe bărbatul care şi-a pedepsit nepoţelul – l-a agăţat pe micuţ chiar pe poarta casei, sub privirile neputincioase ale vecinilor.

„Eu am dat să ies la gaze şi când m-am uitat în faţă am văzut cum omul ăsta l-a luat pe copil ca pe un animal şi l-a atârnat pe gard. Am fugit repede în casă, am luat telefonul mobil şi am făcut poză. Ăla mic ţipa ca din gură de şarpe“, povesteşte un vecin care a reuşit să surprindă întregul moment. Reporterii „Adevărul“ au luat legătura cu reprezentanţii Poliţiei Locale Sector 3 care, deşi imaginea cu micuţul pedepsit a circulat în toată presa centrală, susţin că nu au primit nicio sesizare cu privre la acest incident.

„Precizăm că a fost verificată baza de date a Poliţiei Locale de la începutul anului şi până în prezent, constatându-se neexistenţa vreunei sesizări privind acel incident. Dacă dumneavoastră aveţi date concrete, vă rugăm să reveniţi şi să ne sesizaţi asupra acestui lucru“, a fost răspunsul oferit de Poliţia Locală.

Primăria Sectorului 3 tace

Reporterii „Adevărul“ au solicitat şi Primăriei Sectorului 3 un punct de vedere cu privire la situaţia în care sunt sute de oameni care locuiesc pe strada Brăţării şi pe celelalte străzi din apropiere. Cu toate acestea, reprezentanţii primăriei conduse de Robert Negoiţă nu a oferit niciun punct de vedere. În schimb, Poliţia Locală Sector 3 a precizat că a dat până acest moment 40 de amenzi mai multor persoane care locuiesc în această zonă.

Cele mai multe persoane au fost amendate pentru că nu au respectat normele de salubrizare şi igienizare din Bucureşti, motiv pentru care au fost amendate, în total, cu 7.600 de lei. De asemenea, alte două persoane au primit amenzi în valoare de 400 de lei pentru încălcarea unor regulamente cu privire la accesul şi deplasarea mijloacelor de transport artizanele de tip cărucior. Totodată, acestea au fost confiscate de poliţiştii locali.

În ceea ce priveşte tulburarea ordinii publice şi consumul de alcool, Poliţia Locală a dat până acum doar două amenzi în valoare de 300 de lei, spre disperarea unora care locuiesc în zonă şi care susţin că „Brăţara Morţii“ nu doarme niciodată. „Uneori, oamenii ăştia beau până târziu, se îmbată, ies pe stradă şi dau drumul la muzică. Nu putem să dormim, e o gălăgie de nedescris“, povesteşte Andrei.

Pentru ca zona să fie mai liniştită, recent au fost amplsate şi câteva camere de supraveghere despre care vecinii romilor susţin că n-ar fi de mare folos, având în vedere că au fost amplasate în zone în care nu sunt probleme foarte mari. În schimb, reprezentanţii Poliţiei Locale Sector 3 susţin că „zona va fi în continuare monitorizată, fiind inclusă pe itinerariile de patrulare ale poliţiştilor locali de ordine publică, pentru eradicarea aspectelor de încălcare a normelor de convieţuire socială“.

Ferentari – cel mai cunoscut ghetou al Capitalei

O altă zonă în care trăiesc oameni ce par rupţi din realitate se găseşte în Sectorul 5 al Capitalei, aici unde există o zonă care a stârnit întotdeauna controverse uriaşe: cartierul Ferentari. Peisajul de aici pare rupt din filme de groază, iar zona se aseamănă, de fapt, cu o uriaşă groapă de gunoi pe care trăiesc oameni de toate vârstele.

La orele prânzului, pe străzi sunt o muţime de oameni care te urmăresc cu privirea ca pe un străin care le-a încălcat teritoriul. Câţiva bărbaţi stau pe treptele de la intrarea unui bloc împrejmuit de gunoaie. Miroase a pepene stricat, iar cei care se relaxează în faţa blocului sunt îmbrăcaţi cu halate şi papuci de casă, de parcă grădinile din faţa blocurilor sunt propriile curţi. Un copil de vreo zece ani amestecă zaruri în palme, scuipă în colţul gurii coji de seminţe şi printre câteva fumuri de ţigară strigă la reporterul „Adevărul“: „Bă, să nu mă pozezi că îţi sparg aparatul, s-a înţeles?“. Alţi doi prieteni, o fată şi un băiat, zâmbesc complice şi îşi văd de treabă.

Aer condiţionat şi geamuri sparte

Nervoşi sau plictisiţi, unii dintre cei care locuiesc pe străduţele înguste din Ferentari şi-au spart geamurile locuinţelor. În felul acesta, gunoiul din bucătărie poate ajunge mai repede direct în grădina din faţa blocului. Munţii de gunoaie au şi un metru în unele zone, lucru care nu pare să-I deranjeze. În faţa unor porţi, unii şi-au făcut grădini de vară cu ajutorul canapelelor şi păturilor din dotare. „Păi stăm la poartă aici, ce să facem toată ziua? E bine când nu e rău“, spune un puşti sprijinit de-un scaun.

Cu toate acestea, printre cei care locuiesc aici se află şi oameni care nu sunt deloc de acord cu gunoaiele. Vasilică Gheorghe locuieşte lângă blocurile din Ferentari şi spune că a renunţat să mai creadă că firma de curăţenie care are în grijă străzile sectorului o să reuşească să adune toate deşeurile înşirate pe străzi.

ONG-urile spun că au venit din Franţa

Reprezentanţii unei organizaţii care se ocupă cu drepturile omului şi cu reintegrarea socială a romilor susţin că, de fapt, câţiva dintre oamenii care locuiesc în zona „Brăţării Morţii“ au venit în România recent, după ce statul francez, în colaborare cu unele ONG-uri din ţara noastră, ar fi demarat un proiect-pilot. Cu alte cuvinte, autorităţile franceze ar fi bătut palma cu românii pentru a-i ajuta pe romi să ducă o viaţă normală. „Am auzit că ar exista un proiect-pilot în acest sens. Că statul francez i-ar încuraja pe unii romi creativi şi cu idei bune să se reintegreze în societate, la noi în ţară, de unde au şi plecat spre Franţa. Înţeleg că Franţa le-ar da unora nişte sume de bani, dar nu direct, ci prin ONG-uri, în felul acesta ajungând să-şi pornească mici afaceri“, explică reprezentatul unui ONG de profil din Capitală.

Chiar şi aşa, foarte mulţi romi din această zonă preferă să cerşească şi să caute fier vechi, nicidecum să îşi înceapă mici afaceri cu ajutorul cărora să ducă o existenţă civilizată.

Comunitatea, filmată şi pozată pentru siguranţă

„Brăţara Morţii“ a fost făcută cunoscută de către Dan Vintilă, un bărbat care din 2010 locuieşte aici. Disperat de faptul că vecinii lui tulbură ordinea şi liniştea publică, dar şi de faptul că a trecut prin fel de fel de experienţe neplăcute cu aceştia, bărbatul a decis să surprindă fiecare moment petrecut în comunitatea ce pare ruptă de realitatea cotidiană.

„Am făcut pagina de Facebook Brăţara Morţii în momentul în care viaţa mea şi a soţiei mele a început să fie pusă în pericol. Să ne înţelegem, până atunci nimeni nu i-a deranjat cu nimic pe oamenii ăştia“, povesteşte bărbatul. Concret, acesta susţine că iese din casă „înarmat“ cu telefonul mobil de teamă să nu fie atacat de vreun vecin furios că îl filmează în timp ce comite vreo ilegalitate. Astfel, pozele şi filmuleţele publicate pe pagina de Facebook a străzii au ajuns virale, fiind publicate şi în marile ziare ale Europei. Unul dintre acestea este DailyMail, o publicaţie care a preluat fotografii de pe pagina bucureşteanului, scriind despre abuzurile la care sunt supuşi unii copii din comunitate.