Ce sesizase USR

Magistratii nici nu au discutat pe fond sesizarile, motivand ca nu au fost indeplinite procedurile. Ei au considerat ca una dintre ele, cea care priveste prima lege adoptata, a fost depusa mult prea tarziu. Despre celelalte doua sesizari, CCR spune ca au fost semnate in dublu exemplar de parlamentarii PNL, potrivit Digi24.Pe 22 ianuarie, Uniunea Salvati Romania (USR) a depus la Curtea Constitutionala sesizarile in privinta proiectelor de modificare a legilor Justitiei , motivand ca "submineaza independenta magistratilor din Romania".Sesizarile USR au fost semnate de toti cei 27 de deputati ai partidului, 16 deputati PMP, patru independenti si trei deputati PNL.Ei au spus ca juristii USR au gasit noi motive de neconstitutionalitate fata de sesizarile deja depuse la CCR de ICCJ si PNL pe Legile Justitiei.De exemplu, ICCJ nu a invocat in sesizare motive extrinseci, de procedura, ci s-a limitat la atacarea unor articole individuale, in timp ce USR a aratat in sesizare ca cele trei proiecte de modificare a Legilor Justitiei au fost adoptate cu incalcarea principiului bicameralismului si cel al respectarii legii, precum si cu incalcarea ordinii de sesizare a Camerelor Parlamentului.De asemenea, in sesizare se preciza ca proiectele incalca obligatiile rezultate din aderarea Romaniei la tratatele constitutive ale Uniunii Europene.In ceea ce priveste motivele intrinseci de neconstitutionalitate, USR contesta in plus fata de Inalta Curte separarea stricta a carierelor judecatorilor si procurorilor si diminuarea atributiilor plenului CSM in favoarea sectiilor separate."Transferul atributiilor Consiliului Superior al Magistraturii de la plen catre sectii a fost aspru criticat si in doctrina, considerandu-se ca aceasta manevra neconstitutionala de tip 'divide et impera' sporeste posibilitatea ca deciziile sa fie influentate de factori externi, provenind din sfera politica", se arata in sesizarea formulata de USR.Sesizarile USR au fost finalizate inca de la sfarsitul anului trecut, dar nu au fost depuse deoarece nu aveau numarul necesar de semnaturi (50 de deputati sau 25 de senatori).