Urmareste Modifică dimensiunea fontului: Play

Bucureşti, 20 iul /Agerpres/ - Preşedintele Consiliului Naţional pentru Combaterea Discriminării, Asztalos Csaba, a arătat miercuri că actuala legislaţie îngrădeşte dreptul la familie al persoanelor din minoritatea sexuală prin interzicerea căsătoriei, el precizând că susţine admiterea excepţiei de neconstituţionalitate cu privire la drepturile cuplurilor de acelaşi sex.



"Apreciem că actuala legislaţie îngrădeşte dreptul la demnitate umană, viaţă intimă şi de familie al persoanelor din minoritatea sexuală, interzicând căsătoria între persoanele de acelaşi fel şi nerecunoaşterea acestor căsătorii, respectiv a parteneriatelor civile, îi aşează în afara societăţii. Or, dreptul la demnitate umană presupune dreptul individului de a fi recunoscut ca subiect de drept în individualitatea sa. Aceste persoane nu au nicio protecţie", a declarat Asztalos Csaba, după ce Curtea Constituţională a rămas în pronunţare privind excepţia de neconstituţionalitate a dispoziţiilor art. 277 alin. (2) şi (4) din Codul civil.



El a menţionat că CEDO a statuat că ţările membre ale UE trebuie să adopte legislaţii care să protejeze drepturile civile ale persoanelor ce fac parte din minoritatea sexuală.



"Nu există în acest moment o obligaţie internaţională sau o jurisprudenţă a Curţii Drepturilor Omului care să oblige statele membre la legalizarea căsătoriei, nu vorbim de acest lucru, însă CEDO spune că statele membre trebuie să adopte legislaţii care să protejeze drepturile civile ale persoanelor care fac parte din minoritatea sexuală. Noi am susţinut o decizie de interpretare, de admitere a excepţiei de neconstituţionalitate, arătând că în acest moment legislaţia nu recunoaşte cuplurile şi drepturile cuplurilor dintr-o minoritate sexuală. Interpretarea noastră este în aceeaşi linie cu jurisprudenţa CEDO. În acest sens, Italia, recent Grecia au adoptat legislaţie privind recunoaşterea parteneriatului civil", a explicat preşedintele CNCD.



Cu privire la demersul Coaliţiei pentru Familie referitor la faptul că familia se întemeiază pe căsătoria între un bărbat şi o femeie, Asztalos Csaba a susţinut că acesta trebuie avizat negativ. "Noi credem că demersul trebuie avizat în mod negativ şi aici formularea întrebării este una incorectă, pentru că în toate statele din UE se defineşte căsătoria ca o comuniune între bărbat şi femeie, o uniune liberă între bărbat şi femeie şi nu familie. Familia cunoaşte diverse modalităţi de organizare într-o societate modernă", a spus preşedintele CNCD.



Curtea Constituţională a României dezbate miercuri excepţia de neconstituţionalitate a dispoziţiilor art. 277 alin. (2) şi (4) din Codul civil, ridicată într-un proces de Relu Adrian Coman, Robert Clabourn Hamilton, Asociaţia ACCEPT, şi în care părţi în cauză sunt Ministerul Afacerilor Interne, Inspectoratul General pentru Imigrări şi Consiliul Naţional pentru Combaterea Discriminării.



Art. 277 din Codul civil - Interzicerea sau echivalarea unor forme de convieţuire cu căsătoria - prevede la alin. (2): Căsătoriile dintre persoane de acelaşi sex încheiate sau contractate în străinătate fie de cetăţeni români, fie de cetăţeni străini nu sunt recunoscute în România; iar la alin. (4) - Dispoziţiile legale privind libera circulaţie pe teritoriul României a cetăţenilor statelor membre ale Uniunii Europene şi Spaţiului Economic European rămân aplicabile.



Relu Adrian Coman a precizat că prin nerecunoaşterea căsătoriei sale în România cu Robert Clabourn Hamilton, care a avut loc în 2010 în Belgia, nu poate beneficia de dreptul la reşedinţă.



"Noi vom respecta decizia acestei Curţi, indiferent care va fi aceea, însă sperăm că îşi vor baza decizia pe Constituţia României şi pe dreptul internaţional al drepturilor omului", a spus el.



La rândul său, Teodora Ion-Rotaru, reprezentant al Asociaţiei Accept, a amintit că se cere recunoaşterea unei căsătorii încheiate în afara ţării şi înregistrarea ei în scopul unui drept de reşedinţă în România. Ea a susţinut că celelalte drepturi, faţă de cel privind reîntregirea familiei, în baza cărora se poate cere dreptul la rezidenţă sunt injuste şi discriminatorii.



"Celelalte drepturi sunt injuste şi discriminatorii. Atât timp cât un bărbat ar fi fost căsătorit cu o femeie, această soţie ar fi putut să obţină fără probleme un permis de rezident în România. Faptul că soţul lui Adrian nu poate să obţină acest lucru înseamnă discriminare", a arătat reprezentantul Accept. AGERPRES/(A - autor: Florentina Peia, editor: Andreea Rotaru)