Urcat pe cel mai înalt fotoliu din Parlament, cu steagul UE înlocuit cu cel al Chinei și aplaudat frenetic de sală la fiecare pauză de discurs, premierul chinez, Li Keqiang, n-a avut niciun dubiu - reîntors în România după 20 de ani, s-a simțit în Casa Poporului ca acasă.

Urcat pe cel mai înalt fotoliu din Parlament, cu steagul UE înlocuit cu cel al Chinei și aplaudat frenetic de sală la fiecare pauză de discurs, premierul chinez, Li Keqiang, n-a avut niciun dubiu – reîntors în România după 20 de ani, s-a simțit în Casa Poporului ca acasă.

„Am sosit de câteva zile în România, dar nu știu ce dată e, mă simt ca acasă”, și-a cucerit premierul chinez din primul moment auditoriul, gâdilat strategic cu un „Bună ziua” în românește. Culori politice, convingeri sau rețineri au dispărut complet, 500 de senatori, deputați și miniștri aplaudând entuziaști sloganurile săltărețe, fără a se lăsa distrași, ca altădată, de tablete, ziare sau smartphone-uri. Chiar și cei rămași fără căști în care să-i audă discursul: Crin Antonescu, Liviu Dragnea, Titus Corlățean, Remus Pricopie, Dan Șova, Radu Stroe, Mircea Dușa ori Constantin Niță. Ar fi făcut-o, probabil, și Daniel Constantin ori Ramona Mănescu, dar, rămași fără scaune din imprudența Protocolului, au părăsit, nervoși, sala.

Cu gândul la instalațiile din ’50 și „Valurile Dunării”: „Se vede că România are o relație specială cu poporul chinez”

„Se spune că această clădire e cea mai mare clădire parlamentară din lume. Am simțit înăuntru solemnitatea, înțelepciunea, forța, aspirația poporului român. Toate acestea se simt aici, dragi prieteni”, a declamat măgulitor Li Keqiang, prezicând fără rezerve „viitorul luminat pe care îl va crea poporul român”.

În fața zâmbitorului oficial din „China nouă”, înconjurat constant de peste 100 de agenți de securitate, Parlamentul vesel a amuțit. Niciun foșnet, niciun decolteu prea îndrăzneț, niciun gest interpretabil. De la balcoane, șefii de Consili Județene și-au pus, disciplinați, căștile să nu scape traducerea.

Pronunțat fără greșeală de la tribună, numele boierului rusofil Nicolae Milescu Spătarul i-a însuflețit, iar invocarea doctorului care „s-a angajat în lupta fascistă din China, fapte eroice ce s-au imprimat profund în sufletul poporului chinez” i-a împins din nou într-un val de bătăi săltărețe din palme, la unison. Ba chiar, câțiva parlamentari și-au luat notițe.

FOTO: Gândul

„Ne-ați acordat în anii ’50 niște instalații. Nici în ziua de azi poporul chinez nu le-a uitat. Cu ele au fost învățați specialiștii. Se vede că România are o prietenie specială, o relație specială pentru poporul chinez”, și-a amintit sentimentalul Li de fabrica din care a plecat. Ca și de tinerețe, când peliculele românești intrau la „schimburi culturale” cu „poporul prieten”. „Filmele „Valurile Dunării” și alte filme românești au rămas și azi, iar serialele chinezești, „Trei regate” sunt iubite de români”, s-a arătat el convins, tulburat doar de aplauze.

„Salutăm Orchestra Națională Radio care va vizita China și sperăm să aibă mai mulți spectatori”, i-a impresionat sincer pe demnitarii melomani, pe patrioți, deloc uimiți de vorbele de vizionar: „Prietenia noastră depășește timpul și spațiul”.

Propunerea, discuțiile profunde și speranța

Locul proiectelor concrete a fost lăsat la final. După lungi fraze măgulitoare, primul-ministru chinez a venit cu „propunerea”: „În primul rând, aprofundarea încrederii politice comune între China și România. Apoi valorificarea potențialului de afaceri. Partea chineză dorește să importe mai multe produse românești de calitate – carne și alte produse agricole. Anul viitor vom importa aproape 5.000 de vite și în următorii zece ani importul va crește. Cele două părți pot să construiască parcuri industriale comune. În România, multe proiecte de infrastructură au nevoie de modernizare, iar în China avem tehnologie sigură, calitate mare și prețuri mai mici. Dorim crearea unor grupuri de lucru pentru reactoare nucleare și linii feroviare. Deja au început discuții profunde pentru finanțare. Sperăm ca instituțiile bancare să ofere finanțare”. „Sperăm”, ar fi strigat la unison parlamentarii, prea ocupați însă să aplaude în picioare, încântați aflând cum „China consideră România ca un pilon important pentru Europa Centrală și de Est și cu UE”.

Entuziast și el, Li s-a aplaudat pe sine, i-a salutat și le-a promis solemn: „relațiile noastre sunt ca un vapor care vine din istorie și merge încrezător înainte. Avem vapor, avem și vântul potrivit”.

FOTO: Gândul

Urările de „prosperitate și progres” de la Casa Poporului

Luat de val, Valeriu Zgonea a intrat fără efort în registrul premierului chinez. „Mulțumim! E o ilustrare grăitoare a tradiționalelor relații dintre popoarele noastre care intră acum într-o nouă etapă de dezvoltare”, a citit fără vreo pauză de reflecție, cu aer solemn.

Din banca oaspeților, oficialii chinezi nu l-au scăpat din ochi, aplaudându-l veseli. „În pofida distanței geografice dintre noi, avem afinități evidente. Transmitem un mesaj de profundă și sincere prietenie poporului chinez împreună cu cele mai profunde urări de prosperitate și progres”, a încheiat, emoționat, ședința.

Florea Voinea, surpriza lui Antonscu pentru Li

FOTO: Octav Ganea/Mediafax

În urma lui Li Keqiang, parlamentarii au rămas cu urmă de invidie. „Acum 20 de ani am mai vizitat țara dumneavoastră”, le spusese de la tribună invitatul chinez. „Domnul Antonescu mi-a spus ca diseară poate să-mi ofere o surpriză, să mă întâlnesc cu un prieten vechi pe care l-am cunoscut atunci și care acum este senator. Aștept acest moment”, a continuat stârnind rumoare.

Scurta investigație parlamentară care a urmat l-a identificat rapid pe Florea Voinea, vechi social democrat și umanist, parlamentar de Dolj de trei mandate. „Lăsați-l, că se grăbește să-și pregătească costumul”, l-au luat în râs foștii aplaudaci redeveniți parlamentari în UE.

