Patriarhia Română vrea să construiască un ansamblu rezidenţial pe un teren de 5.000 de metri pătraţi de pe strada Pajurei, cu blocuri de opt etaje, peste regimul de înălţime al zonei, susţine consilierul general USR Roxana Wring.

ACTUALIZARE 15:15 - Patriarhia Română a transmis, marţi, că nu construieşte „cartiere” rezidenţiale, ci lăcaşuri de cult sau centre sociale şi culturale, iar solicitarea de actualizare a PUZ-ului din zona Pajura din Capitală este „perfect legală şi urmăreşte scoaterea din categoria regimului industrial şi trecerea în cel rezidenţial a terenului respectiv, cu un regim de înălţime mai mare, raportat la zonă”.

Patriarhia Română a transmis, marţi, precizări în legătură cu „apariţia unei informaţii false legate de presupusa intenţie de a construi unul sau mai multe imobile rezidenţiale pe un teren din zona Pajura care îi aparţine”.

„Terenul în cauză este proprietatea Patriarhiei Române, fiind cumpărat în anul 2006, iar pe o parte din el funcţionează Aşezământul social Justinian Patriarhul, care este un centru comunitar compus din două unităţi de asistenţă socială licenţiate care figurează în Registrul furnizorilor de servicii sociale”, precizează Patriarhia Română.

Oficialii Patriarhiei precizează că una dintre unităţile de asistenţă socială este centru de găzduire în regim de urgenţă pentru victimele violenţei domestice, cealaltă fiind centru de zi pentru copii, care are 30 de beneficiari.

„Cât priveşte demersul Patriarhiei Române, acesta vizează doar terenul din spatele Aşezământului social Justinian Patriarhul şi constituie o solicitare de revenire la PUZ-ul iniţial, de teren cu destinaţie rezidenţială, aşa cum a fost anterior construirii unui mare centru comercial din zonă. Actuala solicitare, perfect legală, a Patriarhiei Române, urmăreşte scoaterea din categoria regimului industrial şi trecerea în cel rezidenţial a terenului respectiv, cu un regim de înălţime mai mare, raportat la zonă”, se mai arată în document.

Patriarhia precizează că „scopul este acela de a se ajunge la o valoare corectă a terenului, pentru o eventuală vânzare a acestui teren, exclusiv în scopul de a organiza şi susţine activităţile social-filantropice şi culturale ale centrelor Patriarhiei Române din Bucureşti şi Ilfov”.

„Dacă pe acel teren va fi construit un imobil, acesta nu va aparţine Patriarhiei Române, care nu construieşte «cartiere» rezidenţiale, ci lăcaşuri de cult sau centre sociale şi culturale bisericeşti”, se mai arată în document.

„Imobiliarele sunt sfinte! Asta este şi părerea Patriarhiei Române, care a cerut recent un PUZ pentru un ansamblu rezidenţial pe un teren de 5.000 mp de pe strada Pajurei. Vor să facă acolo blocuri de 8 etaje, forţând pe cât se poate reglementările: regim de înălţime superior celui din zonă, stradă de acces de doar 6 metri şi trotuar pe o singură parte”, scrie Roxana Wring pe pagina sa de Facebook.

Consilierul general USR spune că Patriarhia ar trebui să-şi folosească banii pentru Catedrala Mântuirii Neamului şi să nu mai ceară bani de la primării.

În bugetul Primăriei Capitalei pe anul 2018, aprobat în şedinţa Consiliului General al Municipiului Bucureşti (CGMB) sunt alocaţi 45,5 milioane de lei către biserici, din care 15 milioane de lei (peste 3 milioane de euro) la Catedrala Mântuirii Neamului, care a primit şi anul trecut 20 de milioane de lei (4,5 milioane de euro) de la PMB şi 20 de milioane de lei de la Primăria Sectorului 1, la care s-au adăugat 5 milioane de lei de la Sectorul 5 (peste un milion de euro).

Primarul Capitalei, Gabriela Firea, spunea că decizia de a aloca 3 milioane de euro pentru lucrările la Catedrala Mântuirii Neamului, în condiţiile în care în buget este prevăzută suma de 111 milioane de euro pentru spitale, este una corectă. Edilul a afirmat la începutul şedinţei de Consiliu General că nu este o biserică oarecare, ci este ceva ce va rămâne pentru generaţiile viitoare.

„Remarc că încă auzim din spatiul public comparaţii de nedorit: aşa cum mă cunoaşteţi, eu respect opinia fiecăruia. Cred că este nedrept să se spună să nu dăm bani la biserici pentru că tăiem de la sănătate. Pentru actuala administraţie, a contribui cu o sumă la finalizarea Catedralei Mântuirii Neamului, nu înseamnă că tăie de la infrastructură. (...) Catedrala Mântuirii Neamului nu este doar o biserica oarecare, este ce vom lăsa noi copiilor, nepoţilor noştri, în Anul Centenar. Trebuie să avem respect faţă de aceste valori spirituale, de identitate naţională. Consider că a aloca 111 milioane de euro pentru sănătate şi 3 milioane de euro pentru Catedrală, este o decizie înţeleaptă”, a declarat primarul Capitalei.

Sursa: News.ro