Guvernul României a emis pe 6 spetembrie patru hotărâri privind alegerile parlamentare, prin care s-a stabilit data alegerilor, calendarul acţiunilor electorale, bugetul alocat şi măsurile logistice necesare pentru buna desfăşurare a alegerilor.

Conform calendarului electoral rezultat din aplicarea legii, prima zi din care s-au putut depune candidaturi a fost 4 octombrie, adică după constituirea Birourilor Electorale Judeţene, iar ultima zi de depunere a candidaturilor a fost stabilită pe 27 octombrie. Potrivit legii, Birourile Electorale Judeţene trebuie să emită decizii de acceptare sau de respingere a candidaturilor în termen de 48 de ore de la depunerea acestora.

Pe 5 octombrie, un anume Mircea Bejan şi-a depus o candidatură de independent pentru Camera Deputaţilor la Biroul Electoral Judeţean Iaşi. Se aştepta să primească decizia BEJ, aşa cum spune legea, la două zile de la depunerea candidaturii: pe 7 octombrie. Nu mică i-a fost mirarea când de la BEJ i s-a comunicat că va primi decizia abia pe 29 octombrie, adică la 48 de ore după ce expiră perioada de depunere a candidaturilor. Întrebând de unde până unde această interpretare a legii, i-a fost indicată Decizia nr. 3 a Biroului Electoral Central.

Decizia nr. 3 a BEC, emisă pe 4 octombrie, are câteva rânduri şi precizează doar că ”termenele pentru realizarea acţiunilor necesare pentru alegeri sunt cele din calendarul perioadei electorale stabilit prin hotărâre de guvern şi se consideră îndeplinite la datele menţionate în acest calendar”. O decizie aparent inutilă, prin care nu se spune decât că trebuie respectată o hotărâre de guvern.

Mircea Bejan a semnalat anomalia ziarului „Adevărul”. Am solicitat Biroului Electoral Central clarificări asupra acestei situaţii. După ce am rezumat situaţia candidatului de la Iaşi, am arătat că potrivit hotărârii de guvern despre care BEC spune că trebuie respectată, se pot depune candidaturi „până cel târziu cu 45 de zile înaintea datei alegerilor, adică cel mai tarziu la data de 27 octombrie”. Rezultă de aici că se pot depune candidaturi şi mai devreme de data de 27 octombrie – în speţă pe 5 octombrie, cum este cazul candidatului independent care ne-a sesizat.

În acelaşi timp, Legea electorală prevede clar că admiterea sau respingerea candidaturilor de către Birourile Electorale Judeţene se face în termen de 48 de ore de la data depunerii, ŞI NU în termen de 48 de ore de la data în care expiră perioada de depunere a candidaturilor.

”În acest context legal, vă rugăm să ne clarificaţi care este data până la care candidatul care şi-a depus candidatura pe 5 octombrie trebuie să primească decizia de admitere/respingere a candidaturii din partea Biroului Electoral de Circumscripţie. În măsura în care împărtăşiţi punctul de vedere conform căruia această dată este 29 octombrie, vă rugăm să ne indicaţi baza legală pe care vă fundamentaţi această interpretare”, mai arătam în adresa către BEC.

În răspunsul primit, BEC s-a făcut că nu înţelege întrebările şi, prin urmare, n-a răspuns la ele. Ne-a comunicat sec că termenele limită pentru depunerea candidaturilor şi pentru deciziile privind acestea sunt prevăzute în hotărârea de guvern, iar temeiul legal al deciziei este indicat în preambului acesteia. Nimic despre maniera în care BEC a interpretat în contra legii prevederi clare ale acesteia.

L-am contactat pe Marian Muhuleţ, purtătorul de cuvânt al BEC şi vicepreşedinte al Autorităţii Electorale Permanente. A urmat un dialog al surzilor, în care Marian Muhuleţ a evitat cu tenacitate să răspundă la cazul concret pe care l-am ridicat, mulţumindu-se să repete că Biroul Electoral Central dă decizii de interpretare a legii în sprijinul competitorilor electorali. Probabil agasat, la un moment dat a scăpat porumbelul: „Biroul Electoral sprijină candidaturile serioase”. Dar cine decide care candidatură e serioasă sau nu? Domnul Muhuleţ n-a mai răspuns la această întrebare. Prin urmare, interpretarea interpretării legii este cheia acestei afaceri şi aceasta nu se comunică în scris, ca să nu rămână urme.

Consecinţele acestei decizii sunt previzibile. Una este aceea că, împingând deciziile de admitere sau respingere a candidaturii până la termenul limită de 29 octombrie, indiferent când au fost depuse, candidaţii care au dosare incomplete din diverse motive birocratice nu mai au timpul fizic necesar să şi le pună în ordine şi să depună o nouă candidatură. Dar cea mai importantă consecinţă a deciziei nr. 3 a BEC este aceea că nimeni nu mai poate să conteste la Curtea Constituţională acele prevederi din lege care reglementează condiţiile de participare la alegeri. Dacă toate deciziile Birourilor Electorale Judeţene se vor emite pe 29 octombrie, aşa cum a decis BEC, este imposibil fizic ca până pe 7 noiembrie, data rămânerii definitive a candidaturilor, să se obţină un verdict de la CCR care să fie folositor la aceste alegeri.

Mircea Bejan, candidatul de la Iaşi, intenţiona să sesizeze Curtea Constituţională asupra prevederilor privind numărul de semnături care se cere candidaţilor independenţi, pe care îl consideră discriminatoriu şi neconstituţional. Dacă primea decizia privind candidatura pe 7 octombrie, avea timp destul să obţină un verdict de la CCR. Biroul Electoral Central i-a blocat, prin decizie administrativă, această posibilitate.