​Articol actualizat

Am primit aseara de la dl procuror general o scrisoare prin care ma roaga sa iau in considerare unele critici de ne constitutionalitate din documentul parchetului



Unele idei au fost preluate chiar in textul exceptiei, celelalte nu am reusit sa le examinam

Am atasat documentul la exceptia propriu-zisa

Am decis sa ridic exceptia de neconstitutionalitate a OUG 13

Aceasta va pleca in cateva minute spre Curtea Constitutionala

Legat de calitatea procesuala activa a Avocatului Poporului: regret ca nu am fost in stare sa rezist presiunilor unora dintre dvs si miercuri dimineata am dat un raspuns inainte de a fi in posesia Monitorului Oficial si de a verifica daca exista precedente

Ii multumesc dl presedinte pentru precizarea legata de precedent

Verificand prevederile OUG, am constatat ca avem indiscutabil calitate procesuala activa



O parte a OUG a intrat in vigoare chiar in noaptea de miercuri iar cealalta peste 10 zile

Exista acel precedent care se confirma

Legat de criticile de neconstitutionalitate

Am retinut o prima critica ce vizeaza elemente extrinseci OUG: neindeplinirea cerintelor referitoare la existenta urgentei si a cazului exceptional care sa permita adoptarea unei astfel de OUG



Legat de elemente intrinseci, cateva chestiuni care vizeaza abuzul in serviciu

Este adevarat ca avem binecunoscuta decizia a CCR si ca prin OUG s-a tinut seama de cerintele formulate in decizia CCR

Legiuitorul delegat, guvernul, nu defineste ce inseamna vatamarea grava

Prin urmare apare inca un element de incertitudine care e contrar cerintelor constitutionale

Un alt element vizeaza ca in OUG se spune ca suntem in prezenta abuzului in serviciu doar daca avem de-a face cu o incalcare a legii stricto sensu, respectiv lege sau ordonanta de urgenta

Din diverse decizii ale CCR, reiese clar ca trebuie avuta in vedere acceptiunea larga a notiunii de lege

A limita abuzul in serviciu numai la incalcari aduse legii, OUG si a nu ne referi la celelalte acte normative inseamna a scoate de sub incidenta legii penale activitatea aproape intregii administratii din Romania





Acesta a declarat ca, in opinia sa, invocarea caracterului de urgenta legata de aplicarea unei directive europene nu se justifica, in conditiile in care respectiva directiva trebuie sa intre in vigoare in aprilie 2018, astfel incat exista suficient timp pentru dezbaterea sa in Parlament.In plus, a acuzat Ciorbea, "a limita abuzul in serviciu numai la incalcari aduse legii, ordonantelor si OUG si a nu ne referi la celelalte acte normative inseamna a scoate de sub incidenta legii penale activitatea aproape intregii administratii din Romania".Acesta si-a cerut scuze pentru faptul ca miercuri dimineata a declarat ca nu poate ataca OUG si i-a multumit presedintelui Klaus Iohannis pentru faptul ca l-a informat despre existenta unui precedent in acest sens."(Critica - n.r.) se refera la neindeplinirea, din punctul nostru de vedere, a cerintelor referitoare le existenta urgentei si a cazului exceptional care sa permita adoptarea unei astfel de OUG. Spre pilda, Guvernul mentioneaza in nota de fundamentare ca unul dintre motive faptul ca este necesara implementarea unei directive a UE, ori, verificand acea directiva, am constatat ca termenul de implementare a acesteia este 1 aprilie 2018. Este un termen suficient de mult pentru a putea fi dezbatuta aceasta chestiune in cadrul Parlamentului. Nu se justifica adoptarea OUG", a spus Victor Ciorbea, citat de news.ro.Ciorbea critica si prevederi punctuale ale Ordonantei, precum noua definitie a abuzului in serviciu, care face referire fie la pragul de 200.000 de lei pentru a constitui infractiune, fie la provocare de "vatamare grava, certa si efectiva a drepturilor sau intereselor legitime ale unei persoane fizice sau juridice"."Se spune ori prejudiciul este mai mare de 200.000, ori se aduce o asemenea vatamare. In schimb, legiuitorul delegat, Guvernul, nu defineste in cuprinsul OUG ce inseamna aceasta vatamare grava. Prin urmare, apare inca un element de imprevizibilitate, de incertitudine, care este contrara cerintelor constitutionale", afirma Ciorbea."A limita abuzul in serviciu numai la incalcari aduse legii, ordonantelor sau OUG si a nu ne referi la celelalte acte normative (...) inseamna a scoate de sub incidenta legii penale activitatea aproape a intregii administratii din Romania", spune Ciorbea.Avocatul Poporului are critici si pentru prevederile potrivit carora doar actele administrative individuale intra sub incidenta legii penale, in timp ce se excepteaza de la abuzul in serviciu adoptarea legilor si in general a actelor normative."Este adevarat ca in materie de incompatibilitati, (...) s-a stabilit sa nu intre in categoria incompatibilitatilor toate demersurile care vizeaza adoptarea unui act normativ. In schimb, referitor la raspunderea penala, la legislatia penala, jurisprudenta CCR este iarasi foarte clara. (...) Nu se poate face nicio discriminare intre acele demersuri care vizeaza actele administrative individuale si actele normative", spune Ciorbea.Reamintim ca Ciorbea declarase initial ca nu are temei legal sa atace ordonanta, motivand ca actul legislativ nu a intrat in vigoare. La o zi distanta, Ciorbea a avut o intalnire la sediul institutiei cu presedintele Iohannis, iar dupa intalnire si-a nuantat pozitia, anuntand ca va analiza optiunile.Ciorbea isi motivase refuzul spunand ca nu poate sesiza CCR decat dupa ce intra Ordonanta in vigoare, adica peste 10 zile de la adoptare. In realitate, exista un precedent in 2013. Pe 9 octombrie 2013, Avocatul Poporului a atacat OUG 91/2013 privind procedurile de prevenire a insolventei si de insolventa, in conditiile in care aceasta intra in vigoare pe 25 octombrie.Deci, a atacat o Ordonanta de Urgenta cu doua saptamani inainte de a intra in vigoare. Atunci, CCR a analizat sesizarea si a admis exceptia de neconstitutionalitate ridicata de Avocatul Poporului, Ordonanta de Urgenta fiind abrogata. Diferenta fata de situatia de acum este ca in octombrie 2013, Avocatul Poporului era Anastasiu Crisu, nu Victor Ciorbea.