Bogdan Hossu: Guvernul ar fi trebuit să retragă ordonanța de urgență și să o introducă în Parlament ca inițiativă guvernamentală care își urmează circuitul legislativ normal. Astfel ar permite atât dezbaterea în cadrul Parlamentului, dar mai ales intervenția societății civile, în argumentare cu comisiile parlamentare. Ne îngrijorează foarte mult. O asemenea poziție pe o problemă de fond care îngrijorează majoritatea cetățenilor. Dacă se va propaga și devine o obișnuință a Guvernului, legi deosebit de importante, precum legea sănătății, a învățământului, a funcționarului public, legea salarizării unitare, codul economic al României care va reglementa procedurile fiscale, se vor aplica sau se vor construi în aceeași poziție. Acest lucru nu ne duce la ideea unui sistem care să permită promovarea interesului general al cetățenilor. În același timp, ni s-a argumentat că nu se poate modifica Legea nr. 62 a dialogului social, tocmai pe motiv că ordonanța de urgență nu este instrumentul adecvat și că trebuie o dezbatere publică și o construcție normală legislativă.

Reporter: Așadar, spuneți că ordonanța de urgență nu își are rostul, că nu se explică urgența. Ce vă îngrijorează în mod special în legătură cu aceste ordonanțe pe legile penale?

B.H: Poziția Guvernului, care este ușor dictatorială și nu ține cont de rolul dialogului social, de transparență, de proceduri. În mod normal, conform procedurii, această ordonanță ar fi trebuit să intre în comisia pentru dialog social. Având implicații economice și sociale, ar fi trebuit sa intre in consiliul economic și social. Acest lucru arată un dezinteres total față de respectarea procedurilor normale. În al doilea rând, deși au fost diferite instituții importante ce au solicitat o dezbatere publică adecvată, ordonanța nu a stat timpul aferent, nu s-au făcut discuțiile și dezbaterile, iar nota de fundamentare nu justifică implicațiile legate de consecințele aplicării ordonanței și a calculului de eficiență legate de acest lucru. Toate acestea arată că ordonanța nu reprezintă interesul general, ci reprezintă interesele particulare ale unui grup de persoane ce vor să își rezolve propriile probleme. Acest lucru s-a văzut prin diferitele argumentări publice.

R: Instrumentele sindicatelor când nu ajung la un acord cu Guvernul sunt protestele. Luați în calcul proteste organizate de stradă dacă aceste ordonanțe nu vor fi retrase?

B.H: Momentan în stradă sunt și membrii noștri care sunt nemulțumiți de ce se întâmplă. Luăm în calcul. În baza comunicatului, s-a lansat o analiză internă legată de acest lucru. Dacă sunt decizii legate de aceste chestiuni, le vom lua și le vom aplica ca atare.

R: Salariul minim pe economie a crescut de curând. Au crescut salarii în sectorul bugetar. Au fost eliminate taxe, după cum foarte bine știți. Cum de dumneavoastră, un reprezentant sindical, spuneți că susțineți protestele împotriva acestui Guvern care a făcut lucrurile enumerate mai devreme?

B.H: Este adevărat, dar să nu uităm că același lucru l-a făcut și Ceaușescu în perioada revoluției. Spun asta pentru persoanele mai tinere. Ceaușescu a încercat o majorare de salarii ca să acopere disfuncționalitățile. Mă îngrijorează modul de comportare al acestui guvern. Nu dă semne de participare împreună cu partenerii sociali și cu societatea în ansamblu la o construcție stabilă și predictibilă. Poziția lor dicatorială crează prezumpția că măsurile luate până acum sunt numai măsuri de suprafață pentru a cumpăra tăcerea cetățenilor la modul general.

Ascultă interviul acordat RFI de preşedintele "Cartel Alfa", Bogdan Hossu: