Alba Iulia este orașul din România care a luat cei mai mulți bani europeni – 3.000 de euro pe locuitor, reușind astfel să reconstruiască vechea Cetate în bună măsură cu fondurile Uniunii Europene. În total, peste 200 de milioane de euro, cât şapte-opt bugete locale.

În urmă cu 20 de ani, ceea ce se cheamă/recheamă astăzi „Alba Carolina“ – oraşul de sus al Albei Iulia – era o unitate militară românească întărită pentru a face faţă „pericolului maghiar“.

Un punct strategic de apărare pentru o teamă nedesluşită. Adică ceea ce fusese la începutul lui 1700, când a fost construită: o cetate de apărare împotriva Imperiului Otoman, principala fortificaţie din Transilvania a Imperiului Habsburgic.

Aşa cum fusese, de altminteri, şi acum 2.000 de ani când aici fusese construit castrul roman al Legiunii a XIII Gemina, graniţa de est a Imperiului Roman. Acum în Alba Carolina în fiecare vineri se dă o luptă pe viaţă şi pe moarte între daci şi romani, în amintirea acelor vremi. Când am văzut această luptă săptă­mâna trecută – luptă explicată în engleză – era un singur dac: pe celălalt nu-l lăsase şeful să plece mai devreme de la serviciu. Cu un dac împotriva a cinci romani, rezultatul este mai crunt decât soarta. Prin cele şapte porţi ale sale, vechea cetate Alba Carolina primeşte azi mii de turişti. Hotelurile sunt pline, deşi nu suntem în sezon de vacanţe, terasele sunt pline şi la miezul nopţii, deşi e o zi de joi. Distracţia costă însă: în jur de 70 de milioane de euro a înghiţit restaurarea vechii cetăţi.

„Vechea cetate este reconstruită în bună măsură cu fondurile Uniunii Europene. Alba Iulia este oraşul care a luat cei mai mulţi bani europeni dintre toate localităţile din România. Peste 3.000 de euro pentru fiecare locuitor, faţă de 1.000 de euro media în restul României. Am luat de la Uniunea Europeană 200 de milioane de euro, cât şapte- opt bugete locale, doar pentru Alba Iulia, nu pentru restul judeţului. Din 2009 până în 2014 am atras bani cât şase bugete locale“, spune primarul Mircea Hava.

La ultimul recensământ Alba Iulia avea 63.000 de locuitori.

Mircea Hava (62 de ani) este primar al municipiului Alba Iulia din 1996 încoace (a mai fost primar şi între 1991 şi 1992). O viaţă de primar, prin urmare. A fost fondatorul FSN (PD) Alba Iulia în 1992. Acum este liberal pentru că PD (PD-L) a fuzionat cu PNL, rămânând sub umbrela acestuia din urmă. Nici deschiderea unor anchete pentru felul în care a cheltuit banii nu au vreo concluzie, în ce-l priveşte. Ultimele alegeri din 2016 le-a câştigat cu 59% din voturi, iar partidul său a zdrobit în Alba Iulia PSD – 12 mandate de consilier au mers la PNL şi doar 5 la PSD – în vreme ce PSD a zdrobit PNL aproape peste tot în ţară.

Reprezentanţa Comisiei Europene în România a organizat săptămâna trecută Ziua Europei – 9 mai – la Alba Iulia pentru că sunt anul acesta 100 de ani de la Marea Unire, anunţată la Alba Iulia şi, subtil, pentru a sublinia cât de important este ajutorul pe care UE îl acordă României susţinând reconstuirea oraşelor ei. Şi 200 de milioane de euro se văd bine de tot într-un oraş de doar 60.000 de locuitori, de şase ori mai mic decât sectorul 3 al Bucureştiului, care încap cu toţii în Stadionul Naţional din Capitală. Se văd în străzile mai curate, în cetatea mică şi frumoasă, în porţile şi zidurile reconstruite ale Albei Carolina, în cele două catedrale majestuoase – romano-catolică şi ortodoxă.

Cum se face însă de unii pot şi alţii nu? Cum de unii atrag fonduri UE şi alţii nu?

Vezi tu – zice primarul – i-am adus pe cei mai buni. Şi continuă apoi cu discursul comun al tuturor politicienilor: curaj, viziune…

Mai spune însă: „Unii (unii dintre cei care lucrează cu proiecte UE – n. red.) au salariul aproape dublu faţă de al meu. Dacă îi plăteşti bine, vei avea performanţe. Este o iluzie că poţi avea rezultate bune cu oameni prost plătiţi.“

Acum trebuie spus că primarii au ajuns să câştige mii de euro în urma ultimelor modificări legislative, iar funcţionarii publici sunt, oricum, unii dintre cei mai bine plătiţi angajaţi din România – undeva aproape de 4.000 de lei net/lună, pe medie.

Cât câştigă, aşadar, un angajat, din Alba Iulia care se ocupă de proiectele europene?

Primarul se opreşte o clipă şi o întreabă pe una dintre dintre angajatele lui care întâmplător era aproape şi se ocupa de proiectele cu fonduri UE. „X, tu cât câştigi?“. Doamna dă din umeri: „Eu sunt plătită pe proiecte!“ Trei degete ridicate, însemnând 3.000 de de euro. „Nţţ“. Două degete ridicate însemnând 2.000 de euro. „Cam pe acolo!“

„Media este la 6.000- 7.000 de lei pe lună. Dar noi am reuşit să atragem fonduri pentru că i-am plătit pe oameni bine. Înţeleg să dai în plus poliţiştilor, militarilor. Dar ceilalţi? Nu poţi avea performanţe fără să-ţi plăteşti bine angajaţii. Eu le-aş da 3.000 de euro pe lună“, spune primarul.

3.000 de euro pe lună avea, anul trecut când am vorbit cu el, un cercetător român, doctor în chimie, cu studii făcut la una dintre cele mai prestigioase universităţi din Olanda şi care lucrează într-o companie din Stuttgart.

E bine că visăm. La „crosul Europei“ de la Alba, de ziua Europei, au fost peste 1.000 de adolescenţi. Fără îndoială vizează, pentru viitor, la salarii de 3.000 de euro, cine nu visează, pâna la urmă?

Din Alba Iulia până spre Sibiu drumul e bun. Autostrada, mult prea cârpită şi denivelată pentru o autostradă nouă este totuşi de zece ori peste ce este în rest. Este indecent să faci şase ore pentru un drum de nici 350 de kilometri de la Alba la Bucureşti. Transilvania este atât de frumoasă şi Valea Oltului atât de strâmtă încât nu mai vezi frumuseţea, ci doar amarul că nu eşti în Elvaţia, deşi eşti într-un fel de Elveţie pe care ochii tăi nu o văd din cauza drumului.

Sursa: zf.ro