Înalta Curte de Casație și Justiție judecă, joi, solicitări ale DNA pentru redeschiderea a două dosare penale, clasate în 2006 și 2007, avându-i ca protagoniști pe doi foști miniștri ai Educației, Ecaterina Andronescu și Theodor Atanasiu. Cel puțin una dintre plângerile în aceste dosare a fost făcută încă din aprilie 2005 de fostul ministru al Educației, Mircea Miclea.

Plângerea fostului ministru Miclea se baza și pe un RAPORT făcut de specialiști în IT. În raport apăreau două firme importante: SIVECO și AGV Leasing.

Se pare că acest raport foarte important pentru probațiune ar fi fost "dosit" sau "pierdut printre coperți" de echipa de conducere din 2004- 2005 a DNA ( atunci, PNA) , spun sursele noastre neconfirmate oficial.

Nici SRI, condus atunci de Radu Timofte (PSD), nu l-a ajutat pe fostul ministru Miclea. În loc de informații solicitate despre contractele cu SIVECO și AGV Leasing, SRI i-ar fi trimis ministrului extrase din articole apărute în presă. Prin minister circula atunci o informație potrivit căreia ministrul Miclea ar fi fost vizitat de un ofițer SRI care i-ar fi spus "Domn' ministru, nu mă cunoașteți , dar vă dau un sfat, ca de la om la om: lăsați in pace calculatoarele alea că ,altfel, cine stie, vă loveste camionul cind va bărbieriți dimineața în baie".

Citește și: DNA. 56 de percheziții în dosarul MICROSOFT. Descinderi la domiciliile lui Cătălin Harnagea, fost șef SIE, Dorin Cocoș, Remus Truică ( fostul șef de cabinet al lui Năstase)

Tot la începutul anului 2005, ministrul Miclea i-a cerut ajutorul premierului Călin Popescu Tăriceanu. Degeaba. A încercat renegocierea contractelor și cu mari eforturi a obținut recuperarea a circa 25 de milioane de dolari, spun sursele noastre. Pentru că nu era susținut politic atât pentru renegocierea contractelor, cât și pentru alocarea Ministerului Educației a minim 5% din PIB, Mircea Miclea și-a dat demisia din funcția de ministru.

Sesizările din 2005 vizau contracte din cadrul marelui program denumit ”Sistemul Educațional Informatizat” (SEI). Pentru că procurorii NU au reușit să adune suficiente probe pentru trimiterea în judecată, dosarele au fost închise în 2006 și 2007.

În luna octombrie 2014, România Liberă solicita DNA răspuns la următoarea solicitare : "Vă rugăm să ne precizați ce s-a întâmplat cu sesizarea fostului ministru al Educației, MIRCEA MICLEA, din 2005, care reclama contractele nelegale de informatizare a scolilor".

Răspunsul DNA a fost următorul: "La solicitarea dvs. înregistrată la data de 06 octombrie 2014, Biroul de Informare şi Relaţii Publice este abilitat să vă comunice următoarele: Datele pe care le-aţi inserat în conţinutul solicitării dvs. nu au condus la identificarea vreunui dosar penal/ sesizări aflate pe rolul DNA. În conformitate cu art. 6, alin. 3 lit. b) din Lg. 544/2001, vă rog să ne puneţi la dispoziţie date suplimentare care să permită identificarea unui eventual dosar/sesizări având ca obiect aspectele menţionate de dvs."

Între timp se pare că documentele au fost identificate. Acum, DNA a refuzat să ne furnizeze informații deoarece în această fază, potrivit legii, nu pot fi făcute publice date din dosare.

Ce judecă instanța Înaltei Curți

DNA cere instanței de judecată să confirme redeschiderea celor două dosare vechi deoarece între timp au apărut denunțuri în cadrul mega-dosarului Microsoft, care conține și secvențele SEI. Reamintim că 2014 s-a început urmărirea penală a opt foști miniștri, între care și Ecaterina Andronescu si Theodor Athanasiu.

Cum în cele două vechi dosare ar exista probe utile, procurorii DNA cer redeschiderea lor. Potrivit noului Cod de Procedură Penală ( articolul 335, aliniat 4) redeschiderea urmăririi penale în dosare închise trebuie confirmată de un judecător de cameră preliminară. Fiind vorba de foști miniștri, dintre care unul este parlamentar, competența este a Înaltei Curți de Casație și Justiție.

La ieșirea de la instanța supremă, Ecaterina Andronescu a declarat că ”este foarte neplăcută această hărțuire. Eu mă simt, sunt un om corect, cinstit și mi se pare că plătesc un lucru pe care nu pot să-l înțeleg. Au cerere de deschidere a două dosare cu același obiect pentru care s-au dat NUP-uri în 2006”.

Pentru denunțurile făcute în dosarul Microsoft, urmărirea penală a fost declanșată pentru Andronescu și Atanasiu încă din 2014, prin avize date de președintele României și de Parlament (potrivit Legii răspunderii ministeriale, foștii miniștri nu pot fi urmăriți penal decât cu aviz special de la Președinție sau Parlament) pentru infracțiuni de corupție.

Dosarul denumit generic "MICROSOFT" cuprinde secvențele: informatizarea învățământului, informatizarea întregii administrații centrale și locale și contractul pentru secretizarea frontierelor - EADS, iar prejudiciile ar depăși un miliard de euro. În acest dosar, sunt vizați opt foști miniștri: senatorii Şerban Mihăilescu şi Ecaterina Andronescu, deputatul Valerian Vreme, europarlamentarul Dan Nica, Daniel Funeriu, Alexandru Athanasiu, Mihai Tănăsescu, Gabriel Sandu şi Adriana Ţicău, pe care DNA îi acuză de fapte de corupţie legate de aprobarea unor proiecte pentru licenţe Microsoft. Anchetatorii spun că persoanele implicate ar fi cerut 20 de milioane de dolari din cele 54 de milioane achitate de Executiv în cadrul contractului.

Citește și: Ecaterina Andronescu, acuzată de DNA în dosarul Microsoft. Ea a cerut administrare de probe în apărare

Procurorii DNA susţin că în "aranjarea" contractelor ar fi fost implicaţi fostul ministru Gabriel Sandu, oamenii de afaceri Dorin Cocoş şi Gabriel Sandu, dar şi primarul din Piatra Neamţ, Gheorghe Ştefan. Dorin Cocoş ar fi cerut 17,5 milioane de euro pentru el, Gheorghe Ştefan şi Gabriel Sandu, pentru a interveni în achiziţionarea dreptului de utilizare a licenţelor Microsoft, din care 15,7 milioane de euro au ajuns în contul unor firme controlate de cei trei, direct sau prin intermediari.

Sunt implicate firmele Fujitsu Siemens Computers ( reprezentant Claudiu Florică-inculpat) , Siveco ( Irina Socol, pusă sub învinuire) , biroul de avocatură al lui Doru Boștină ( suspect), alte firme, coordonate de Dinu Pescariu, prin care se plimbau șpăgile de peste 60 de milioane de euro ( cifră estimată pentru întreg dosarul de șeful DNA, Laura Codruța Kovesi), Alexandru Bittner, omul de casă al fostului premier Adrian Năstase.

Ecaterina Andronescu, în prezent senatoare, este acuzată de abuz în serviciu, luare de mită, trafic de influenţă şi spălare de bani, în perioada în care avea calitatea de ministru (ministrul Educaţiei şi Cercetării în perioada 28 decembrie 2000-19 iunie 2003; 22 decembrie 2008 - 1 octombrie 2009). Și Atanasiu este cercetat pentru fapte săvârșite ca ministru al Educaţiei şi Cercetării în perioada 2003 – 2005.

Acest articol este proprietatea site-ului www.romanialibera.ro. Este interzisă republicarea conținutului acestui articol în lipsa unui acord din partea ziarului România liberă. Pentru a obține acest acord, vă rugăm să ne contactați la adresa [email protected]