În timpul campaniei electorale am vorbit despre pericolul pe care îl reprezenta Programul Național de Dezvoltare Locală, derulat și inventat pentru Liviu Dragnea în perioada când acesta conducea Ministerul Dezvoltării Regionale și Administrației Publice.

Pixul lui Dragnea, așa cum este mai bine cunoscut PNDL, nu reprezenta altceva decât un instrument de alocat discreționar bani de la buget către clientela politică. Sub denumirea pompoasă de Program Național, Dragnea și-a pus practic la dispoziție sume fabuloase pe care le împărțea uneori printr-un simplu ordin de ministru, de preferat către primarii PSD.

În 2015, Curtea de Conturi a publicat doar o sinteză a unui raport de audit efectuat pe PNDL în 2013 și 2014.

Ziariștii de la PressOne și Adevărul au scris atunci despre “minunile” înfăptuite de Liviu Dragnea prin PNDL. Am promis în campania electorală că voi încercă să obțin raportul complet. Mulțumită celor care au votat USR, am reușit acum acest lucru, din postura de parlamentar.

Vi-l pun astăzi la dispoziție.

Raportul Curții de Conturi a analizat Programul Național de Dezvoltare Locală în perioada 2013-2014, perioadă în care Ministerul Dezvoltării a fost condus de Liviu Dragnea, ca ministru și de Sevil Shhaideh, secretar de stat, ordonator principal de credite și Coordonator al Direcției Generale de Dezvoltare Regională și Infrastructură (DGDRI).

Scopul auditului instituției conduse de Nicolae Văcăroiu a fost de a stabili dacă 1) au fost atinse obiectivele PNDL și 2) dacă fondurile publice alocate de la bugetul de stat pentru finanțarea investițiilor din PNDL au fost utilizate “în mod economic, eficient și eficace“.

Dacă aveți de gând să încheiați lectura aici, am să vă spune de pe acum – răspunsul la cele două întrebări este NU. Dar ar fi păcat să pierdeți celelalte “descoperiri” ale auditorilor.

Deficiențele descoperite de reprezentanții Curții de Conturi sunt numeroase. Vă reamintesc că doar sinteza raportului avea peste 40 de pagini.

Despre câți bani e vorba ?

De 2,3 miliarde de lei cheltuite prin PNDL în cei doi ani care fac obiectul auditării. Interesant este faptul că, în 2013, pentru acest program au fost prevăzute credite de angajament de 581 de milioane de lei, iar în 2014 de 2,4 miliarde de lei. 2014 a fost an electoral.

Explozia cheltuielilor cu PNDL din bugetul MDRAP se vede foarte bine și din proporția acestora pe fiecare an față de celelalte cheltuieli ale ministerului.

În 2017, ajunși din nou la putere, Dragnea și Shhaideh au mărit aiuritor bugetul PNDL – guvernul Grindeanu a prevăzut în bugetul PNDL credite de angajament de 30 de miliarde de lei. Adică bani pe care nu-i avem în prezent, o să-i plătim în viitor, dar pe care Pixul lui Dragnea îi poate deja împărți de pe acum. Am scris despre asta aici, în Adevărul.

Ce s-a finanțat din “Pixul lui Dragnea”?

Din fericire pentru Dragnea și Shhaideh, nu a existat o definire clară legală privind eligibilitatea proiectelor. Așa, au putut să finanțeze ce au vrut. Raportul de audit scoate în evidență tocmai această problemă – actele normative care reglementau funcționarea PNDL nu conțineau prevederi care să individualizeze programul.

Proceduri laxe privind incompatibilitățile și prevenirea fraudelor

Auditorii au constatat, de exemplu, că DGDRI, instituție condusă la acea data de actualul Ministru al Dezvoltării, Sevil Shhaideh, “nu a reacționat în mod corespunzător” pentru a preîntâmpina riscurile de fraudă.



Trebuie spus că o Direcție de Etică în cadrul PNDL a fost înființată după începerea procedurii de audit. (pagina 41). Cu toate acestea, raportul constată, printre multe alte probleme legate de integritate și prevenirea fraudelor, că “la selectarea personalului în vederea angajării” se semnează o declarație de eventuale situații de conflict de interese sau incompatibilități, dar care “nu acoperă riscul de prevenire a situațiilor de conflict de interese în relaționarea profesională directă/indirectă cu terțele persoane implicate în activitățile care derivă din derularea PNDL”.

Cum a alocat Dragnea banii?

Una dintre concluziile principale ale raportului de audit este aceea că MDRAP nu a urmărit să coreleze alte investiții de interes național, precum cele realizate prin intermediul Companiei Naționale de Investiții (C.N.I. SA), aflată tot în subordinea ministerului condus la acea dată de Liviu Dragnea. Mai exact, investițiile nu s-au făcut cu “cap”, pentru a se asigura impactul sporit al acestora. Probabil de aceea avem drumuri care se termină în câmp sau rețele de canalizare fără apă.

Legislația pe baza căreia funcționează C.N.I. SA prevede faptul că se puteau finanța cam aceleași proiecte care se finanțau și prin PNDL – conform OUG 28/2013, pe baza căreia funcționa Programul Național în acea perioadă. Practic, două instituții care finanțau aceleași proiecte. De ce s-a recurs la această situație? O explică autorii raportuli: “s-a constatat faptul că obiective de investiții considerate neprioritare într-un program primesc finanțare din celălalt program”. (pagina 63/64)

Practic, dacă nu se puteau acorda niște bani unor primari “de partid” prin C.N.I., se rezolva mult mai ușor prin PNDL, acolo unde Liviu Dragnea era rege și putea aloca bani printr-o semnătură de ministru.

Mai mult, raportul atrage atenția asupra faptului că “la nivelul MDRAP s-au emis ordine prin care s-au aprobat sume pentru finanțarea unor obiective de investiții din alte domenii decât cele considerate de importanță națională”. În condițiile în care pentru unele obiective de inportanță națională MDRAP se plângea că nu are destule fonduri.

Vă amintiți de investițiile în parcuri la sate, nu ?

Pe lângă obictive de o necesitate discutabilă, MDRAP nici măcar nu s-a asigurat că proiectele respective sunt și realizate. Echipa de auditori a constatat că au existat situații în care beneficiarii – primării, Consilii Județene etc – nu demaraseră lucrările nici la șase luni de la semnarea contractului de finanțare. (pagina 66). Bani pierduți pentru alte investiții, iar ministerul lui Dragnea este responsabil pentru “nemonitorizarea contractelor”. Practic, Pixul lui Dragnea aloca banii, clientela politică îi primea, pe nimeni nu mai interesa dacă se și face ceva cu acei bani sau nu.

Raportul explică și felul în care angajații ministerului făceau monitorizarea derulării investițiilor: “MDRAP deține unele analize, dar acestea se limitează la urmărirea numărului de obiective de investiții finalizate raportate la numărul celor finanțate”. (pagina 69)

Practic aveau un tabel în care notau: X investiții finanțate, Y investiții finalizate. Ăsta da management eficient.

În concluziile generale, autorii raportului notează faptul că “în lipsa unei strategii naționale în domeniu, și în contextul existenței unor carențe și/sau neconcordanțe legislative, PNDL nu a funcționat, în perioada 2013-2014, ca un program național în sensul prevederilor Legii 500/2002 și al Legii nr.273/2006”. (pagina 71)

Practic, Programul Național de Dezvoltare Locală numai program national și de dezvoltare nu a fost.

A fost doar Pixul lui Dragnea pentru sifonat bani publici către clientela politică.

Asta știam și din sinteza raportului, publicată anterior. Raportul complet ne dă însă mai multe argumente în acest sens. Vă recomand să-l citiți. Ne spune multe despre ce ne așteaptă în continuare sub domnia lui Dragnea și a PSD, dacă rămânem impasibili.

Raportul complet al Curții de Conturi privind performanța PNDL (în format PDF) poate fi accesat aici