Profesii

Cei mai mulţi dintre antrepre­norii înregistraţi ca PFA (circa 55%) au vârste cuprinse între 30 şi 49 de ani, semn că ideea unei afaceri devine fezabilă, în majoritatea cazurilor, după experienţa a câţiva ani buni petrecuţi ca salariat fie pentru a pune suficienţi bani deoparte, fie pentru a căpăta bagajul de cu­noştinţe de business ne­ce­sar astfel încât afa­ce­rea să nu moară din primele luni.

Astfel, România are în pre­zent cel mai mare nu­cleu de antreprenori care au ales nu doar să conducă un busi­ness în acte (cu propriul nu­me), ci să preia şi rolul de angajat.

„Cred că explozia de PFA-uri înfiinţate în ultima vreme a fost generată de facilităţile fiscale pe care această formă juridică le are, dar şi datorită faptului că este mai uşor de gestionat. Şi eu am considerat la început că este cea mai bună variantă, însă, ca mulţi alţii, cred, nu am luat în calcul toate as­pec­tele. Spre exemplu, eu plătesc acum cam 31,5% către stat. Mi se pare des­tul de mult şi mă gândesc să schimb forma juridică“, spune Vlad Zdrenţu, un antre­pre­nor care pe aceeaşi PFA activează ca arbitru de tenis de câmp, dar şi ca producător de zacuscă al brandului Cămara din Brăneşti.

Iar viaţa „freelancerilor“ va fi tot mai grea de acum înainte, pentru că în noul Cod fiscal sunt introduse reglementări care generează cheltuieli şi mai mari pentru micii antre­pre­nori. Spre exemplu, cel care are PFA şi este şi angajat în acelaşi timp ar putea să fie nevoit să plătească nu doar impozit pe venit, ci şi contri­buţii sociale pentru activita­tea pe care o desfăşoară ca freelancer, chiar dacă este pe pierdere. Cel mai mult vor avea de suferit românii care lucrează în IT cu contracte de PFA (cel mai des întâlnite în piaţă), ale că­ror salarii majorate chiar şi în criză se vor subţia dacă noul Cod fiscal va fi aprobat, având în vedere că acum taxele la stat pentru această formă juridică sunt de 1,4 ori mai mici decât în cazul contractelor de muncă.

În România, la finele anului trecut existau aproape 14.300 de PFA-uri deschise în domeniul IT. În continuare, tinerii au prea puţin curaj să îşi deschidă propriul bu­si­ness sau să lu­cre­ze pe cont propriu, doar 16% din nu­mărul total de PFA-uri din Ro­mânia fiind înfiin­ţate de persoane cu vârste de până în 29 de ani. Pe lângă lipsa de expe­rienţă, finanţarea este unul dintre marile obstacole în des­chi­de­rea unei firme în rândul tinerilor. De aceea, cea mai mare parte a companiilor în­fiin­ţate pe plan local (din cele circa 600.000 care formează mediul de business) au ca activitate comerţul, do­me­niu cu grad de risc scăzut şi investiţie ini­ţială semnificativ mai mică decât în sectoare precum producţie, industrie sau dezvoltare.

În acelaşi timp, cei mai activi români care au ales să intre singuri în mediul antre­pre­norial sunt cei din Bucureşti (unde exis­tau în luna februarie peste 32.000 de PFA-uri active), cei din Cluj (unde erau înre­gistrate în jur de 18.000) şi Iaşi (cu peste 16.000 de PFA-uri), zone, de altfel, con­tu­ra­te în ultimii ani ca adevăraţi poli de tehno­lo­gie, dar şi unele dintre principalele motoare care mişcă economia locală.