Consiliul Superior al Magistraturii a apreciat astăzi că afirmaţiile făcute în emisiuni ale unor posturi de televiziune după audierea la DNA a mitropolitului Ardealului, Laurenţiu Streza, au afectat independenţa sistemului judiciar şi încrederea în imparţialitatea procurorilor.

Susţinerile potrivit cărora citarea la DNA a unor înalţi ierarhi ai bisericii reprezintă un act abuziv al procurorilor, iar activitatea acestora „are caracter distructiv şi urmăreşte să lovească în reperele morale ale poporului” pot genera un sentiment de revoltă şi respingere faţă de Justiţie.

CSM a apreciat că afirmaţiile făcute de deputatul Eugen Nicolicea, realizatorul TV Rareş Bogdan şi regizorul Dan Puric în emisiuni din 11 şi 12 iulie ale posturilor de televiziune Realitatea şi Antena 3, preluate ulterior şi de alte instituţii mass-media, afectează credibilitatea justiţiei, aducând atingere independenţei şi imparţialităţii procurorilor, precum şi independenţei sistemului judiciar în ansamblul său.

Mitropolitul Ardealului, Laurenţiu Streza, a fost citat pe 11 iulie 2016 ca martor la DNA pentru a fi audiat ca martor în dosarul privind cărţile scrise în penitenciar, în care se fac cercetări pentru favorizarea făptuitorului, ancheta vizând profesori universitari care au coordonat sau validat lucrările ştiinţifice ale deţinuţilor pentru care au primit reducerea pedepselor, reprezentanţii editurilor care le-au publicat şi funcţionari ai ANP care au propus eliberarea.

Mihai Gâdea: „Imaginile sunt puternice”

Regizorul de teatru Dan Puric a fost invitat pe 12 iulie 2016 , la emisunea „Sinteza Zilei” de la Antena 3, Mitropolitului Ardealului, Laurenţiu Streza, şi a Arhiepiscopului Constanţei şi Tomisului. Moderatorul emisiunii, Mihai Gâdea, i-a pus o întrebare în care arăta, de fapt, că audierile se situează dincolo de limita unei normalităţi.

Mihai Gâdea: „Văzând cu stupoare, avem parte de o premieră. Înalt Prea Sfinţia Sa, Laurenţiu Streza, mitropolitul Ardealului, este chemat la DNA să fie audiat într-un rând cu tot felul de personaje care mai de care mai controversate. Astăzi, un alt înalt ierarh, IPS Arhiepiscopul Constanţei, Snagoveanu, este chemat la DNA, în acelaşi dosar, cu privire la cărţile pe care le-ar fi scris în închisoare Gigi Becali. Imaginile sunt puternice. Pe scările pe care i-am văzut scoşi în cătuşe pe Elena Udrea, pe Dorin Cocoş, pe Niro, pe Videanu, pe mulţi alţii, de data aceasta îi vedeam pe cei care reprezintă pentru o societate, cum este cea românească, nişte vârfuri de moralitate, credinţă, spiritualitate şi putem continua. Credeţi că aceasta e normalitatea?”

Potrivit raportului „Inspecţiei Judiciare”, „răspunsul la această întrebare a întărit ideea ce se dorea a fi transmisă telespectatorilor, respectiv aceea de caracter abuziv al demersului procurorilor, care acţionează în slujba unor interese oculte”.



Dan Puric: Asta este normalitatea între ghilimele care se impun. E o altă ordine. Aşa cum se impune o nouă ordine mondială, se impune şi o ordine morală, tot între ghilimele. Eu nu pot să spun că mă mir foarte mult, consider că este o etapă. Cei care vor să distrugă ţara aceasta au foarte multă răbdare. Şi lucrul acesta se face în etape. Nu poţi să-l faci aşa brusc.... Aţi observat următorul lucru? Că, aşa cum sunt exploziile acelea nenorocite teroriste, cu o anumită ritmicitate, se dă drumul, se face o explozie, apoi dispare un anumit timp, încă o dată, şi noi primim în sufletul nostru nişte bombe din astea sufleteşti teribile, din când în când. Suntem atacaţi în ce avem noi mai sfânt, în reperele noastre. Eu, sigur că în termenii juridici de astăzi, poţi să spui „sigur, se pune sub o anchetă penală”, am înţeles că sunt chemaţi în calitate de martori...... Puteau să o facă civilizat, dacă erau atât de serioşi, puteau să o facă discret, pentru că bănuiesc că niciunul dintre cei doi mari ierarhi nu s-au ocupat cu aşa ceva, dar nu s-a vrut aşa. S-a vrut să se facă public.........V-aţi gândit vreodată că juridic se poate vorbi şi de suferinţă morală? V-aţi gândit vreodată că, alăturând numele unui om valoros, DNA-ul este o instituţie care efectiv reprezintă justiţia în România, şi, dintr-odată, un om, care toată viaţa lui nu a avut legătură cu fărădelegea, ci din contră, este asociat. În termeni legali şi IPS Streza şi IPS Teodosie, pesemne, peste o săptămână poate să zică 'am analizat cazul, în calitatea noastră de martori nu este nimic grav', dar efectul s-a ajuns la nivel social, pentru mentalul lumii. Aţi văzut domnule că şi ierarhul bisericii este.... Faza a doua nu o mai cunosc. Şi atunci, oprobiul public, metoda aceasta de a asocia, de a încolona, un infractor, un om de valoare, pune mari semne de întrebare..... Dacă nu învăţăm să ne luptăm, pentru că este un atac dat, - sigur, el e consecvent, a mai fost la Colectiv, a mai fost cu scoaterea religiilor din şcoli, - e o altă etapă. Şi atunci trebuie spus public lucrul acesta. În clipa în care dumneata scoţi pe ghilotina socială şi asociezi aşa ceva, este o condamnare. Aici se vorbeşte despre suferinţa morală. Un lucru de genul acesta, care are un obiectiv social dintr-odată, devine o chestie de demnitate. În ultimă instanţă, stăm să ne gândim, este o instituţie juridică care are treabă cu doi ierarhi, sau este o cultă internaţională care are treabă cu Biserica română? Care e meciul?.......... Păi al doilea. Când distrugi o ţărişoară ca asta, trebuie să-i iei reperele. Îi iei credinţa, valorile, tradiţia....... Cui foloseşte o asemenea asociere, şi foarte bine aţi spus, să îi vezi pe acelaşi traseu, unde au fost nişte oameni certaţi cu legea. Ştiţi că, îmi aduc aminte, poate e o analogie care s-ar putea să vi se pară uşor exagerată, dar eu mă gândesc acum la consecinţele poporului român. Pe traseul ăsta care se duce la DNA. Îi duci aşa şi îi întorci.... În Congo ştiţi cum se vânează crocodilii? Crocodilii ştiţi că au acelaşi traseu? Ei se duc în apă şi când se întorc, se întorc pe acelaşi traseu. Numai că, între timp, băştinaşii îngroapă un cuţit şi ăla îşi taie singur burta........ Şi atunci, poate pare exagerat ceea ce spun eu acum, noi ne rănim. Este o dublă lovitură care s-a dat. Cetăţeanul de rând, care ne vede pe noi acum, investeşte moral în mitropolit. El ştie că este o înaltă demnitate ierarhică. Odată asociat, sunt două lovituri care se întâmplă în inima omului de rând. Odată lovitura zguduitoare în biserică, decredibilizată, că iată, sunt asociaţi pentru o perioadă. Şi doi, în sentimentul de justiţie. Ţăranul român, românul, are nevoie de acest sentiment, de dreptate. DNA-ul...

Mihai Gâdea: ...Acum întrebarea este cum facem, sau cum am putea să facem ca lupta asta împotriva hoţiei - acum zici luptă împotriva corupţiei, aproape că a început să sune prost pentru foarte mulţi - să existe, dar să nu faci în aşa fel... Cu un cuţit poţi să tai pâine, sau, cum spuneţi dvs, poţi să tai burta crocodilului....

Dan Puric: Cu alte cuvinte vreţi să-mi spuneţi că DNA-ul a devenit un fel de citostatic, omoară şi celula cancerigenă şi celula bună... Numai că în ultima vreme omoară cam totul. E de văzut, nu trebuie să ne încurcăm în fumigenele astea. Sigur că avem nevoie de justiţie după 26 de ani de criminalitate politică în ţara asta.... Şi atunci ei au prins chestia asta şi au zis 'vă dăm justiţia', Dar cu ocazia asta ei mai rad nişte valori. Şi atunci nu mă pot lăsa îmbătat aşa... Ştiţi că ... se spune că am pavat infernul cu bune intenţii. Asta e băgată în faţă.

Mihai Gâdea: Ce e băgată în faţă? Lupta împotriva corupţiei?

Dan Puric: Împotriva corupţiei. În spate vine divizia cealaltă, care trebuie să asasineze încet şi sigur valorile, repet, tradiţia, credinţa...

Mihai Gâdea: Cine are astfel de interese, să facă astfel de lucruri, în înţelegerea dvs?

Dan Puric: Nu vă este clar că ţara asta trebuie luată? Ţara asta trebuie luată. România, şi nu trebuie să ne exaltăm acuma... Şi atunci vine Biserica, iată, care e în anchetă acum, e taman invers, tocmai cea care face din dreptul ăsta câteodată legat la ochi aşa parcă e raţiunea revoluţiei franceze, stupidă, care o face puţin să aibă o perspectivă creştină. Dreptul ăsta handicapat cheamă Biserica în instanţă. E invers! Sunt cele două cetăţi, vorba preafericitului Augustin: cetatea cerească şi cetatea pământească. Tu chemi în instanţă... Pentru ce i-a chemat domnule? Spuneţi-mi şi mie, domnule Gâdea, pentru ce a fost chemat în instanţă ÎPS al Ardealului? ............ Vă spun eu. Îi cheamă ca să îi compromită.

Mihai Gâdea: Nu ca să îi umilească?

Dan Puric: E acelaşi lucru. Îi compromite, îi umileşte, creează confuzie în partea aialaltă........Eu nu am nimic cu DNA-ul, mă înţelegeţi? E posibil ca ei să fie acolo nişte oameni, la un moment dat, extraordinari. Eu zic unde sunt dirijaţi. Mare atenţie! Ăla nu se gândeşte că a fost la Biserică? Cum chemi domnule, în văzul lumii un Mitropolit şi îl expui pentru o chestie... Putea să îi trimită acasă sau la Mitropolie acolo o chestie: uitaţi ÎP Sfinţia voastră despre ce este vorba, avem nevoie de ajutorul dvs. Aşa se discută civilizat. Numai când ai de gând... Păi mâine dacă lumea asociază Dan Puric e chemat la DNA, mentalul comun, ăla care e ca în bloc, trage cratiţa că a dat laptele în foc, ştiţi, îl trage imediat, el reacţionează instinctiv. Ai văzut mă că şi ăsta care apare pe la televizor a pus nasul el pe ceva.

„Mesaj de o duritate fără precedent cu privire la activitatea DNA”

Potrivit Inspecţiei Judiciare, mesajul transmis de Dan Puric, „personalitate a culturii româneşti, acreditează ideea că acţiunea procurorilor din cadrul DNA de a cita, în calitate de martori, doi înalţi ierarhi ai Biserici, urmăreşte să lovească într-unul din reperele morale ale poporului român respectiv, credinţa, contribuind astfel la distrugerea ţării”.

„Acest mesaj, de o duritate fără precedent cu privire la activitatea DNA, este de natură să creeze în rândul opiniei publice nu numai o imagine negativă a acestei instituţii, dar şi un sentiment de revoltă şi respingere”.

„Este incontestabil faptul că o critică a activităţii organelor judiciare, bazată pe argumente bine fundamentate, se înscrie în sfera libertăţii de exprimare”.

„Problema, însă, intervine atunci când această critică depăşeşte limitele rezonabile şi constructive tinzând, ca în cazul de faţă, spre punerea pe poziţii antagonice a justiţiei, pe de o parte, şi a valorilor fundamentale ale poporului român, pe de altă parte. Ideea transmisă este aceea că activitatea procurorilor din cadrul DNA are un caracter distructiv, ce urmăreşte să lovească în reperele morale ale propriului popor”.

„De asemenea, compararea activităţii desfăşurate de DNA cu „efectul citostaticelor care omoară şi celula cancerigenă şi celula bună”, dincolo de valoarea metaforică a exprimării, trimite un mesaj periculos cetăţenilor, care poate conduce la pierderea încrederii şi a respectului acordat de aceştia justiţiei”.

„O astfel de abordare, chiar dacă se poate aprecia că intră în sfera „judecăţilor de valoare”, depăşeşte cu mult limitele libertăţii de exprimare a opiniei, afectând profund autoritatea de care trebuie să se bucure, într-un stat de drept, organele judiciare”.

„Exprimarea opiniilor presupune si necesitatea de a găsi echilibru ce trebuie să existe între exerciţiul acestui drept şi protecţia intereselor sociale”.

„Din această perspectivă, trăirile, emoţiile, gândurile, ideile şi opiniile pe care o personalitate a vieţii culturale doreşte să le transmită prin intermediul mass-media, trebuie să stea sub semnul moderaţie, reţinerii, respectând restricţiile legate de necesitatea de a proteja drepturile altora sau interesele sociale”.

„În cazul de faţă, moderaţia în transmiterea ideilor se impunea, cu atât mai mult cu cât, mesajul venea de la o personalitate a culturii româneşti în care opinia publică are încredere deplină”.

„În aceeaşi notă a depăşirii limitelor dreptului la exprimare şi informare se înscrie şi atitudinea moderatorului emisiunii care, a reluat ideile prezentate de invitatul său, amplificându-le impactul în conştiinţa telespectatorilor care urmăreau emisiunea „Sinteza zilei” din seara zilei de 12 iulie 2016”.

„Impactul produs de aceste declaraţii a mai fost amplificat şi de preluarea şi publicarea lor pe mai multe site-uri de informare”.





„Creează o presiune asupra activităţii procurorilor”



Potrivit Inspecţiei Judiciare, o altă idee, transmisă prin acest mesaj a fost aceea că procurorii trebuie să acorde un regim preferenţial unor persoane pentru poziţia pe care aceştia o au în societate, încălcând astfel unul din principiile fundamentale ce guvernează activitatea de justiţie, respectiv imparţialitate, în componenta egalităţii de tratament ce trebuie acordată tuturor cetăţenilor.