Potrivit informatiilor HotNews.ro, Transgaz stia despre intentia Ungariei de cel putin doua zile, cand a semnat un memorandum de intelegere privind coridorul vertical de transport al gazelor naturale. Memorandumul a fost semnat cu operatorul ungar FGSZ, in conditiile in care acesta ar fi anuntat ca doreste limitarea transportului gazelor pe teritoriul sau, nu mai departe pana in Austria.In urma cu doua zile, TRANSGAZ a gazduit la Bucuresti, o intalnire dintre reprezentantii operatorilor sistemelor de transport gaze naturale din Grecia - DESFA, Bulgaria - BULGARTRANSGAZ, Romania - TRANSGAZ, Ungaria - FGSZ si ICGB - compania responsabila pentru dezvoltarea, construirea si operarea Interconectarii Grecia - Bulgaria, in scopul semnarii Memorandumului de Intelegere privind Coridorul Vertical de transport gaze naturale, pe directia Nord-Sud. La intalnire au participat reprezentanti ai Guvernului si Parlamentului Romaniei, ai ministerelor Economiei, Energiei si al Afacerilor Externe precum si delegati ai Comisiei Europene din cadrul DG Energy, alaturi de managementul companiilor semnatare ale Memorandumului de Intelegere. In calitate de observatori au participat reprezentanti ai operatorilor sistemelor de transport gaze naturale din Serbia - SRBIJAGAS, Slovacia - EUSTREAM si din Republica Moldova - VESTMOLDTRANSGAZ. La ceremonie au participat si reprezentanti ai unor companii cu care TRANSGAZ are relatii de colaborare, printre care EXXON MOBIL, OMV Petrom, SOCAR Romania, BLACK SEA OIL AND GAS, DELOITTE ROMANIA.In aceeasi zi, Transgaz a semnat cu JP Srbijagas din Serbia un memorandum de intelegere privind cooperarea dintre cele doua companii. Potrivit unui comunicat al Transgaz, "au fost identificate obiective comune in planurile de dezvoltare pe termen lung ale celor doua companii, indeosebi cu privire la crearea conditiilor pentru ca interconectarea retelelor de transport gaze naturale din Serbia si Romania".Interesant este ca recent, compania rusa Gazprom a semnat un memorandum de intelegere cu compania ungaria Hungarian Gas Trade Ltd pentru cooperarea pe termen lung in vederea livrarilor de gaze catre Ungaria. De altfel, la inceputul lunii iulie, ministrul de externe al Ungariei, Peter Szijarto, a declarat ca tara este interesata de o conducta de gaze care sa permita realizarea importurilor de gaze rusesti prin Serbia, pana la sfarsitul lui 2019, potrivit. Potrivit articolului din SeeNews.com, ministrul de externe al Ungariei a criticat Romania deoarece "nu ar fi permis inca fluxul bidirectional pentru transportul gaelor", ceea ce "inseamna ca problema securitatii energetice este inca o provocare majora pentru Europa Centrala".Noua ruta pentru Ungaria ar putea fi stabilita pana la sfarsitul lui 2019 pentru transportul a circa 8 miliarde de metri cubi de gaze. In acest proiect ar fi implicata si Bulgaria, care a semnat un acord cu Serbia. In plus, in luna iunie, Gazprom a a nuntat ca a semnat un acord cu ministrul energiei din Serbia pentru extinderea sistemului sarb de transport al gazelor.Gazoductul era esential pentru viitoarele exploatari de gaze din Marea Neagra, unde Exxon, OMV si alti actori au gasit rezerve uriase de gaze.Potrivit unor surse HotNews.ro, decizia Ungariei serveste intereselor Rusiei, care nu isi doreste concurenta pentru gazele livrate de Gazprom in Europa de Vest si ar reprezenta un santaj la adresa Comisiei Europene in chestiunea sanctionarii Poloniei, tara tot mai apropiata ideologic de Ungaria.Prezenta Exxon in Marea Neagra e importanta pentru Romania nu doar din punct de vedere economic, ci si strategic, reprezentand una una dintre cele mai mari investitii americane in tara.Nu e clar pana in acest moment care va fi pozitia Transgaz si ANRE fata de anuntul Ungariei de a limita traseul BRUA.Potrivit sursei citate, operatorul ungar FGSZ sustine ca sectiunea "viabila" a ceea ce urma sa fie gazoductul Bulgaria-Ungaria-Romania-Austria (BRUA) este interconectorul existent Ungaria-Romania, si care poate fi extins de la o capacitate de 4,4 miliarde metri cubi la 5,26 miliarde metri cubi pe an.Operatorul ungar sustine ca, daca Austria este scoasa din proiect, gazele naturale pot fi exportate mai departe pe plan regional, in Slovacia, Ucraina, Serbia si Croatia.Dar noua infrastructura va putea fi folosita si de Gazprom pentru a-si exporta gazele rusesti in regiune, in conditiile in care Rusia construieste TurkStream, care traverseaza pe sub Marea Neagra.O sursa apropiata dosarului a declarat pentru ICIS ca anuntul operatorului ungar a luat prin surpriza atat pietele cat si partenerii."In ultimii trei ani, Austria a coordonat proiectul Romania-Ungaria-Austria (ROHUAT) prin organizarea de workshop-uri si prin oferirea de exepertiza pentru a-l aduce in stadiul de realizare", a spus aceasta sursa.Acest proiect ar fi oferit o securitate mai mare legata de sursele de aprovizionare, conectand rezervele din Marea Neagra cu intrastructura europeana, a explicat sursa. "Cu aceasta noua dezvoltare, noua sursa ar fi sacrificata si ar limita activitatea upstream pe noi piete", a adaugat el."Nu stiu daca va mai exista un proiect in cele din urma", a adaugat sursa citata.Conceptul coridorului vertical s-a conturat la Bruxelles in 2014, in contextul obiectivelor Uniunii Europene de a asigura o mai buna interconectare intre retelele nationale de transport al gazelor.In septembrie 2016, la Budapesta, Transgaz a semnat contractul de finantare pentru grantul de 179,4 milioane de euro de la Uniunea Europeana pentru gazoductul BRUA (Bulgaria-Romania-Ungaria-Austria). Proiectul BRUA este unul strategic la nivel european. Este estimat la 547,4 milioane de euro, termenul de finalizare fiind 2020.In acest caz ar fi necesara constructia unei conducte de 528 km pe traseul Podisor-Corbu-Hateg-Horia si a trei statii noi de comprimare. In acest moment se afla in faza de obtinere a acordurilor si avizelor de mediu si incheierea acordurilor cu proprietarii terenurilor pe unde va trece gazoductul, informeaza Transgaz.Potrivit Transgaz, BRUA este dezvoltat in contextul necesitatii diversificarii surselor de alimentare cu gaze naturale ale tarilor europene, cresterii securitatii alimentarii cu gaze naturale a Romaniei prin acces la noi surse, transportul inspre pietele Central Europene a rezervelor de gaze naturale din regiunea Caspica, asigurarii pe directia Bulgaria a unei capacitati de transport in ambele sensuri de curgere de 1,5 mld.mc/an si dezvoltarii unei capacitati de transport pe directia Ungaria de 1,75 mld.mc/an in faza I si 4,4 mld.mc/an in faza II.