Un avion de vânătoare MiG21 Lancer s-a prăbușit astăzi în județul Constanța, la 8 kilometri de baza militară Mihail Kogălniceanu. Din primele informații, se pare că este vorba despre o defecțiune tehnică.

Actualizare 18.03. Epava avionului este ridicată cu ajutorul unor vehicule americane de la baza Kogălniceanu.

Între timp, anchetatorii vin cu o nouă ipoteză: avionul ar fi lovit un stol de păsări.

Actualizare 12:40. Prefectul judeţului Constanţa a declarat că pilotul de la bordul avionului este în stare bună. Potrivit primelor informaţii, acesta este conştient şi ar fi suferit un traumatism de coloană lombară.

Actualizare 12:20. MApN a oferit un comunicat de presă cu detalii în legătură cu prăbușirea avionului.

„Locotenent-comandorul Adrian Stancu, pilot pe o aeronavă MiG 21 LanceR a Forțelor Aeriene Române, s-a catapultat astăzi, 12 iunie, în jurul orei 11.15, în apropiere de aeroportul Mihail Kogălniceanu, în zona localității Nazarcea, județul Constanța, în timpul executării manevrelor de aterizare.

Pilotul este conștient și se află în stare stabilă. El a fost recuperat, i s-a acordat primul ajutor la fața locului și a fost transportat pe cale aeriană la Spitalul Județean Constanța.

Aeronava, care se afla în dotarea Bazei 86 Aeriană ”Locotenent aviator Gheorghe Mociorniță” din Fetești, decolase în jurul orei 10.00 de pe baza aeriană din Mihail Kogălniceanu pentru a executa o misiune de antrenament în cadrul exercițiului ”Thracian Eagle 2017”, care se desfășoară împreună cu forțele aeriene bulgare.

După executarea misiunii, la întoarcerea către Mihail Kogălniceanu, pe timpul executării manevrelor de aterizare, pilotul a raportat o defecțiune majoră la motor, cu deteriorarea parametrilor de funcționare ai acestuia.

Conform procedurilor, pilotul s-a catapultat, aeronava prăbușindu-se în zona menționată, în afara ariilor locuite.

Cazul este cercetat de Parchetul Militar, conform procedurilor legale, iar circumstanțele accidentului vor fi investigate de o comisie numită de șeful Statului Major al Forțelor Aeriene.”

Actualizare 12:10. Pilotul și-ar fi revenit și este conștient, dar se află în continuare în stare critică, potrivit informațiilor primite de Digi24. Între timp, pompierii au stins incendiul provocat în urma prăbușirii. El urmează să fie adus cu un elicopter la Spitalul Județean Constanța.

Marian Zidaru, analist militar, a explicat că dacă catapultarea se face la o altitudine foarte joasă, atunci viața pilotului este pusă grav în pericol.

Actualizare 12:00. Pilotul a fost găsit în urmă cu 10 minute, inconștient, lângă epava avionului. Trei echipaje de urgență au intervenit la fața locului.

Rămâne de văzut dacă este vorba despre o defecțiune tehnică sau o eroare de pilotaj.

Avionul de vânătoare s-a prăbușit între Culmea și Ovidiu, la scurt timp după ce a decolat de pe aeroportul Mihai Kogălniceanu, într-un zbor de antrenament.

Informaţia privind prăbuşirea avionului a fost furnizată la ora 11.14.

Din primele informații, nu sunt victime, pilotul reușind să se catapulteze.

Martorii au povestit că au văzut avionul prăbușindu-se și apoi o flamă la impactul cu solul.

Adrian Jiga, purtător de cuvânt al aeroportului Mihail Kogălniceanu, a declarat la Digi24 că era vorba despre un pilot român la manșa avionului.

În acest moment, pilotul primește îngrijiri medicale, însă nu poate oferi detalii despre starea de sănătate a pilotului.

MiG21 a fost proiectat ca un avion de interceptare de front, destinat să execute misiuni în condiţii meteorologice normale şi a zburat pentru prima dată în anul 1957. Avionul a intrat în producţie de serie în anul 1958, fiind echipat cu un motor cu reacţie Tumanski R-11, atingând forma finală un an mai târziu sub denumirea MiG-21F.

Forţele Aeriene Române au primit în dotare primul avion MiG-21 în anul 1962. De-a lungul timpului au intrat în dotarea Forţelor Aeriene peste 400 de avioane MiG-21, ultimul avion de acest tip intrând în serviciu în anul 1982.

În anul 1992, Forţele Aeriene Române au iniţiat un program de modernizare a aparatelor MiG-21, pentru a asigura interoperabilitatea cu NATO şi pentru a mări capacitatea acestora de a executa misiuni la cerinţele luptei aeriene moderne.