de Mariana Bechir 6.11.2016

În 2010, Guvernul Emil Boc a abrogat pensiile speciale, instituind principiul echității în sistem – fiecare să încaseze corespunzător contribuțiilor plătite de-a lungul anilor de activitate.

A fost exceptată categoria magistraților, deoarece în cazul lor judecătorii de la CCR au stabilit că ar fi neconstituțional să rămână fără aceste pensii.

Guvernul social-democrat al lui Victor Ponta a readus în schema privilegiaților toți “specialii” eliminați din septembrie 2010, iar lor le-a adăugat chiar câteva noi categorii.

Așa se face că în septembrie 2016, la exact 6 ani de la reforma lui Emil Boc, avem un număr mai mare de beneficiari și sume mai consistente suportate de la stat:

În anul 2010 statul a cheltuit 418.339.042 lei cu aceste “pensii ocupaționale”, pentru a suplimenta pensiile pe care le meritau aceste persoane în virtutea contribuțiilor plătite de ei la fondul de pensie. Banii provin de la bugetul de stat, adică din impozitele tuturor românilor. În 2016, suma totală estimată de Casa Națională de Pensii Publice (CNPPS) pentru anul 2016 este de peste o jumătate de miliard – 541.066.007 lei.

cu aceste “pensii ocupaționale”, pentru a suplimenta pensiile pe care le meritau aceste persoane în virtutea contribuțiilor plătite de ei la fondul de pensie. Banii provin de la bugetul de stat, adică din impozitele tuturor românilor. În 2016, suma totală estimată de Casa Națională de Pensii Publice (CNPPS) pentru anul 2016 este de peste o jumătate de miliard – În 2010 au existat 8.409 de beneficiari de pensii speciale , iar numărul acestora a scăzut după modificarea Guvernului Boc la 2.857 în 2011 , când au rămas doar magistrații.

, iar , când au rămas doar magistrații. În 2015, Guvernul Victor Ponta a declanșat revenirea acestor privilegii și s-a ajuns ca anul trecut numărul “specialilor” să fie de 5.430. În septembrie anul acesta, după o nouă serie de legiferări în Parlament, numărul a ajuns la 8.188 de pensionari.

Mai mulți pensionari ”speciali”, mai multe alocări speciale de la buget



Datele de mai sus nu sunt însă complete, pentru că actualul parlament a inventat o formă nouă de pensie specială: indemnizația suplimenatră pentru pensie.

Pensiile speciale ale parlamentarilor au intrat în vigoare anul acesta, dar sunt indemnizații și nu apar în estimarea CNPPS, astfel încât suma suportată de la buget este mai mare de 541 de milioane de lei, iar numărul total al beneficiarilor îl depășește în realitate pe cel din 2010: este de 8.188 (menționat de Casă) plus aproximativ 600 parlamentari care primesc deja indemnizațiile.

Rezultă un total de circa 8.800 de pensii speciale, comparativ cu 8.409 în august 2010.

În ceea ce privește sumele pe care statul le va suporta în cazul indemnizațiilor destinate parlamentarilor, știm că Executivul a alocat la rectificarea din iulie 20 de milioane de lei pentru plata acestora începând cu luna august – 13 milioane lei la Camera Deputaţilor (pentru 443 de foști deputați) şi 7 milioane lei la Senat (150 de foști senatori). Banii se acordă de la bugetul de stat și sunt plătiți prin bugetele camerelor.

În august 2010, existau 516 de pensii de parlamentar, acum sunt 600. Pensia lor medie era de 3.642 de lei.

Actuala lege spune că ei încasează pensia conform contribuțiilor, plus o indemnizație în funcție de numărul mandatelor de parlamentar.

Numărul actualilor beneficiari este însă mai mare pentru că li se adaugă o categorie ce nu exista înainte: jurnaliștii. Potrivit unei legi promulgate anul acesta, pot și ei primi o indemnizație specială, în valoare de 50% din pensia cuvenită sau aflată în plată (dar nu mai mult de echivalentul a două salarii minime pe economie brute) dacă sunt membri ai uniunilor de creatori legal constituite şi recunoscute ca persoane juridice de utilitate publică.

Indemnizații speciale, pe modelul celor acordate parlamentarilor, urmau să primească și primarii, viceprimarii, președinții și vicepreședinții de consilii județene, dar CCR a dat deja două decizii de neconstituționalitate pe proiectele votate de legislativ.

Marian Preda: “Este o complicitate a puterilor” din stat

Profesorul universitar Marian Preda (foto), președinte al Senatului Universității București, conisderă că aceste pensii sunt un privilegiu ce creează o inechitate gravă:

“Banii se iau din banii tuturor, de aici inechitatea. Nu se poate să iei din banii tuturor pentru a da privilegii unor minorități.

Minorități care sunt legate mereu de sistemul de putere – magistrații, parlamentarii, armata, poliția și ceilalți <<apărători ai ordinii și siguranței statului>>, și presa.

Este o complicitate a puterilor din stat”, a explicat Marian Preda pentru cursdeguvernare.ro.

Pensiile înregimentaților – se poate ajunge și la 105% din valoarea veniturilor lunare obținute când munceau

S-a revenit, tot sub formula pensiilor ocupaționale, și la pensiile calculate special pentru cei din Ministerul Apărării Naționale (MApN), Ministerul Afacerilor Interne (MAI) și serviciile secrete (SRI, SIE, STS).

Aceste pensii sunt plătite prin casele proprii de pensie.

Conform celor mai recente date sunt:

76.700 de pensionari la MApN

69.180 pensionari la MAI

9.414 de la SRI.

La MAI, numărul a crescut semnificativ în câteva luni – în ianuarie existau 59.407 persoane care provin din structurile actuale și anterioare ale MAI sau urmași ai acestora.

Anul acesta li s-au recalculat pensiile pe algoritmul adoptat de parlamentari (anul trecut și la presiunea lui Gabriel Oprea), dar cu unele corecții făcute de actualul Executiv, astfel încât să nu se ajungă la pensii duble față de veniturile deținute în ultimele luni.

Cum se calculează:

își aleg 6 luni consecutive din ultimii 5 ani de activitate. Pensia este de 65% din media acestora, dar pentru primii 25 de ani activitate

se adaugă 1% din baza de calcul pentru fiecare an care depăşeşte 25 de ani

se acordă un spor de 3%, 6% sau 9% în funcţie de contribuţia la Fondul pentru pensia suplimentară şi/sau contribuţia individuală la buget

pensia astfel stabilită nu poate fi mai mare decât 85% din baza de calcul (plafonul este 85%)

la cuantumul astfel obţinut, în funcţie de ordinul „Meritul militar” deţinut, se adaugă un spor de 10% (gradul III), 15% (gradul II) şi, respectiv, 20% (gradul I).

Potrivit datelor primite de cursdeguvernare.ro de la MApN, aproape 40.000 de pensionari au toate șansele să ajungă la maximul posibil: 105% din veniturile medii obținute când munceau.

În evidenţa Casei de pensii sectoriale a M.Ap.N. figurau în ianuarie 2016:

38.600 de pensionari deţinători ai ordinului „Meritul militar” clasa I

de pensionari deţinători ai ordinului „Meritul militar” clasa I 15.900 cu clasa a II-a

cu clasa a II-a 13.500 cu clasa a III-a

cu clasa a III-a 7.900 nu deţineau acest ordin (dar vor avea probabil toate șansele să-l primească până la pensionare)

Statistica pensiilor de militar:

Pensia medie la MApN a fost în septembrie de 2.995 de lei

Cea mai mare pensie plătită de MApN – 28.496 lei (fost director regie autonomă)

10 beneficiari primesc pensii între 20.000 – 25.000 lei, din care 7 persoane au fost magistraţi militari

din care 7 persoane au fost magistraţi militari În evidenţele Casei de pensii sectoriale a MApN se găsesc 779 de pensionari având gradul de general aparţinând MApN şi altor instituţii din cadrul Sistemului Naţional de Apărare, Ordine Publică şi Siguranţă Naţională

Cea mai mare pensie, de 38 de ori mai mare decât pensia medie

Cea mai mare pensie în România este de aproape 41.000 de lei (de 38 de ori mai mare decât pensia medie în sistemul de stat -930 d elei) și este câștigată de un fost magistrat.

Sau, era la sfârșitul lunii septembrie, deoarece presa a relatat de curând că fostul procuror general al României Ilie Botoș (demis din funcție după fuga din țară a lui Omar Hayssam), ar încasa o pensie de 51.000 de lei.

Celelalte poziții din top 10 sunt adjudecate de personalul navigant civil, pensii speciale despre care nimeni nu-și mai amintește cum au ajuns să intre prima dată înlista specialelor:

Așadar, nu există nicio pensie de magistrat care să ajungă la valoarea de care vorbea ministrul Justiției, Raluca Prună.

Asta nu înseamnă că sumele încasate de magistrați după pensionare nu sunt impresionante, așa cum arată ultimul tabel.

Ce pensii au românii

În România există 4.676.205 beneficiari de pensii în sistemul asigurărilor de stat, iar pensia medie în septembrie a fost de 930 de lei, adică de 10 ori mai mică decât pensia medie a magistraților.

Pentru comparație, în tabelele de mai jos, în stânga este Top 10 pensii magistrați, iar în dreapta – pensiile din sistemul de stat grupate pe categorii valorice.

Cu observația că în afara grupelor din dreapta, mai există aproximativ 600.000 de persoane care au o pensie de 400 de lei (pensia minimă, “socială”), dar care aveau decizii sub acest plafon.

Cheltuielile și deficitul de la pensii

Fondurile estimate pentru plata pensiilor din sistemul public de pensii în anul 2016 sunt în sumă de 50,746 de miliarde lei, respectiv 6,8% din PIB.

Pentru susţinerea în totalitate a cheltuielilor ce se finanţează prin bugetul asigurărilor de stat (inclusiv sistemul asigurărilor de accidente de muncă şi boli profesionale), s-a alocat o subvenţie de 14,449 miliarde lei (adică 27,5% din 52,598 miliarde lei totalul bugetului asigurărilor de stat).