Politiken, Information, Ekstra Bladet og seks andre danske medier indgik i 2017 en »musketered«, der ifølge Konkurrencestyrelsen muligvis er ulovlig og kan ende i »en straffesag« mod de ni medier.

Medierne valgte i fællesskab at boykotte det populære danske rockband Volbeat ved at afstå fra at anmelde gruppens koncert i Telia Parken i København.

Årsagen var, at Volbeat havde nægtet at give akkredditering til Ekstra Bladet og musikmediet Devilution. Efter de to mediers opfattelse som følge af kritiske omtaler.

Boykotten gentog sig i 2019, da Volbeat spillede en stort anlagt stadionkoncert i Ceres Park i Aarhus. Heller ikke Volbeats seneste udgivelse ’Rewind, Replay, Rebound’, som udkom i begyndelsen af august, blev anmeldt, fordi Volbeat havde nægtet at udlevere et eksemplar af udgivelsen til Ekstra Bladet og Devilution.

»Når de vælger kun at sende albummet til nogle medier og fravælger andre, så forsøger de at styre medierne, ligesom de skævvrider anmeldernes arbejdsvilkår. Det kan vi ikke gå med til«, forklarede Politikens musikredaktør, Simon Lund.

Men de ni mediers boykot af Volbeat har nu fået Konkurrencestyrelsens opmærksomhed. Styrelsen har af egen drift rejst en sag, hvor medierne er under konkret mistanke for at have begået et strafbart forhold ved at forbryde sig mod konkurrenceloven.

»Upassende censur«

Det fremgår af et brev fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, som er blevet sendt til de respektive medier.

»Styrelsen skal i den forbindelse gøre opmærksom på, at det er forbudt for virksomheder m.v. at indgå aftaler eller samordne praksis, der direkte eller indirekte har til formål eller til følge at begrænse konkurrencen«, står der blandt andet i brevet.

Kontorchef Søren Bo Rasmussen fra Konkurrencestyrelsen bekræfter, at styrelsen har rejst en sag.

»Vi har taget den op, fordi vi undrede os over, at konkurrerende medier har indgået en aftale om at boykotte«, siger han.

Politikens chefredaktør, Christian Jensen, er »stærkt forundret« over, at Konkurrencestyrelsen har rejst sagen.

»Volbeat har villet ekskludere to medier fra at blive akkrediteret til en koncert. Det er en helt upassende måde at censurere medier på«, siger han.

De kunne jo selv købe deres billetter og gå ind at se koncerten og anmelde den?

»Kritik og oplysning i det her land skal være fri og lige og ikke styret af censur og særlige interesser, der gør, at nogle er velkomne og andre ikke er, fordi man ikke er tilfreds med nogle konkrete anmeldelser. Alle skal stilles lige. Det er det princip, vi forfægter her«, siger Christian Jensen.

Mulig overreaktion

Sagen er ifølge juraprofessor og ekspert i konkurrenceret på Aarhus Universitet Michael Steinicke »lidt utraditionel«.

»Basiselementerne for en sag – at man går sammen og samordnet indgår en aftale – ligger helt i tråd med den måde, man normalt vurderer de her sager på. Men normalt taler man om, at nogen sætter priser op eller aftaler at dele markeder mellem sig. Men man kan spørge: Hvad er det egentlig for et marked, der er tale om her? Er det markedet for anmeldelser? Og hvor stort er det?«, siger han.

Manglende anmeldelser kan vel betyde færre gæster til koncerter og færre solgte albums?

»Ja, at manglende omtale giver manglende omsætning. Men det er jo et lidt særligt marked, fordi det ikke er normal omsætning, der bliver ramt, men noget mere indirekte noget. Der er jo ikke nogen, der forhindrer dem i at sælge plader eller spille koncerter«.

Medierne kan vel på deres side sige, at de er nødt til at sige fra, hvis der bliver stillet særlige krav om, hvordan de må opføre sig, eller hvad de må skrive?

»Ja, og det komplicerer det tydeligt, for så kommer der nogle grundlovssikrede rettigheder ind som ytringsfrihed, og de rettigheder er stærkere end almindelig lovgivning. Omvendt er det ikke enhver hindring af ytringsfrihed, der er et brud på grundlovssikrede rettigheder. Det kan være en overreaktion fra mediernes side«, siger Michael Steinicke.