Den danske stat får efter alt at dømme en erstatningssag på halsen, efter at skiftende ministre flere gange har strammet lovgivningen og lukket for de tilskud til solceller, som håbefulde investorer ellers havde søgt om.

Den investor, som havde langt flest anlæg i støbeskeen, Anders Ztorm, og hans firma Solenergi Danmark, har sat en advokat til at forberede sin sag.

Foreløbig har han fået at vide, at Energiklagenævnet behandler en del af hans sag, selv om loven, som klagen vedrører, er afskaffet.

I første omgang drejer det sig om 1.660 MW solceller, som Anders Ztorm havde søgt om efter en overgangsordning, der i første omgang blev afskaffet 1. juli 2015. Projekter, der var påbegyndt inden den dato, kunne dog få dispensation til at blive gennemført.

Afskaffede støtten, før ansøgningen var behandlet

Anders Ztorm mener, at statens energiselskab, Energinet.dk, fejlbehandlede hans ansøgning. Det klagede han i første omgang over og fik efter eget udsagn den besked, at han blot kunne søge dispensation på ny.

Det handlede om at få lov til at sælge strømmen til 60 øre pr. kWh de første ti år og til 40 øre pr. kWh de næste ti år.

Anders Ztorm søgte igen, men den nye ansøgning nåede ikke at blive behandlet, inden politikerne afskaffede støtten endegyldigt med en hastelov op til jul.

Fristen for indsendelse udløb 1. januar, men Anders Ztorm havde på ny indsendt sine ansøgninger 1. december, som Energinet.dk havde bedt om.

På det tidspunkt havde han også søgt om støtte til yderligere 3.600 MW solenergi. I alt var der altså tale om ansøgninger på over 5 GW. Der er kun godt 800 MW solceller i Danmark i dag, så der var tale om en ottedobling. Det fik energiminister Lars Chr. Lilleholt (V) til at smække kassen i med lynets hast.

Men det var også komplet ulovligt, mener Anders Ztorm. Han er særligt fortørnet over, at andre opnåede støtte fra nogle af overgangsordningerne, selv om han søgte om de første 1.660 MW samtidig.

»De aner ikke, hvad de har med at gøre«

»Det er grumt, skummelt og langt ude, hvad ministeren har gjort,« indleder han en lang svada, som rummer ordet »ulovligt« i hvert fald tre gange. For Anders Ztorm mener, at politikerne har brudt grundloven på mindst to forskellige måder.

»De aner ikke, hvad de har med at gøre.«

Energiklagenævnet har selv været i tvivl om, om nævnet skulle behandle Anders Ztorms klage, fordi loven er afskaffet. Selv om politikerne efter solcelledeveloperens mening har lovgivet med tilbagevirkende kraft, så vil ministeren ikke afskære klageadgangen, fremgår det af en ny orientering til Folketingets energiudvalg.

'Den lovbestemte adgang til at klage over Energinet.dk's afgørelser og i sidste ende adgangen til at få prøvet sagerne ved domstolene er helt grundlæggende retsgarantier, og det har ikke været formålet med lovforslaget, at disse retsgarantier skulle tilsidesættes,' skriver Lars Chr. Lilleholt.

Han tilføjer, at selv om Energiklagenævnet skulle give medhold i, at Energinet.dk har behandlet Anders Ztorms ansøgning forkert - hvad han ikke forventer - så vil investoren stadig ikke få støtte til sine solcelleprojekter.

Har mistet for mange millioner til at lade være med at søge erstatning

Det regner sagens hovedperson heller ikke med. Han forventer i stedet at tage klagenævnets afgørelse med i den erstatningssag, han forbereder mod staten.

»Jeg gør, hvad jeg kan, for at holde skindet på næsen. Men vi havde regnet med indtjening fra sidste sommer. Nu skal jeg dække en masse udgifter, jeg har haft til at udvikle projekterne de seneste fem år. Vi har mistet for mange millioner kroner til at sige, at det vil vi ikke gøre noget ved. Derfor er vi nødt til at føre en sag mod staten, selv om kammeradvokaten stiller med ti advokater, hver gang vi stiller med én,« siger han.

Anders Ztorm har blandt andet haft udgifter til at indgå aftaler med lodsejere, hvor solcellerne skulle stå. Han siger selv, at de aftaler, hvor de kommunale lokalplaner også var på plads, tilsammen dækker arealer på 400 hektar.

»Jeg har ikke opgivet energibranchen, men jeg har opgivet Danmark. Når man ikke kan stole på Folketinget og politikerne, er Danmark blevet en bananrepublik at lave projekter i,« siger han.

Anders Ztorm afviser i øvrigt, at solcellerne var blevet dyre at støtte for statskassen. Han påpeger, at de er billigere end havmølleprojekterne, fordi støtten over 20 år typisk kun gælder ca. 16.000 fuldlasttimer. Havvindmøller får støtte til 50.000 fuldlasttimer, som typisk vil produceret inden for en periode på 12 år.

Heller ikke kritikken af, at det danske elnet slet ikke kan klare 5 GW solkraft, bider på ham.

»5 GW solceller vil kun levere 12-15 pct. af Danmarks strøm, og det er under, hvad der er optimalt. Det er lettere at integrere 5 GW solkraft end 2 GW ekstra vindkraft,« siger han.