Den velkendte fortælling om, at unge med ikkevestlig baggrund sakker bagud, når det gælder uddannelse, får nu modspil.

Nye beregninger fra Tænketanken DEA, som baserer sig på registerdata fra Danmarks Statistik, viser, at unge med ikkevestlig baggrund nu klarer sig bedre end unge med dansk baggrund rent uddannelsesmæssigt, når man renser for den såkaldte socioøkonomiske baggrund – herunder forældrenes indkomst, som er en af de ting, der især spiller ind på børnenes uddannelse. DEA er en politisk uafhængig tænketank, der beskæftiger sig med uddannelse og forskning.

»Hvis man tager højde for, hvordan unge fra ikkevestlige lande er vokset op, og sammenligner dem med danske unge, som er vokset op under lignende ressourcevilkår, klarer de sig bedre. Både når vi sammenligner unge fra familier med lav, mellem- og topindkomst«, siger Kristian Thor Jakobsen, der er cheføkonom hos DEA.

8-10 procentpoint til forskel

Uanset hvilken indkomstgruppe man kigger på, er andelen af unge med ikkevestlig baggrund, der har afsluttet en videregående uddannelse, 10 år efter de gik ud af 9. klasse i 2008, 8-10 procentpoint højere end for etnisk danske unge.

Det overrasker Kristian Thor Jakobsen.

»Den typiske fortælling er, at der er en udfordring i det danske uddannelsessystem fra grundskolen og frem med, at ikkevestlige unge klarer sig relativt dårligt. Dog med undtagelse af nogle indvandrerpiger, der er begyndt at nærme sig danske piger«, siger han og tilføjer:

»Men det er vendt. Så nu er det blevet til, at hele gruppen af de her unge klarer sig bedre, hvis man tager højde for deres udgangspunkt«.

Måske er der nogle befolkningsgrupper, der nu fokuserer mere på deres børns uddannelse end andre Kristian Thor Jakobsen, økonom i DEA

DEA’s beregninger viser også, at unge mænd med ikkevestlig baggrund klarer sig bedre end etnisk danske med samme baggrund.

»Det er både en overraskende, god og positiv nyhed. Man har i mange år arbejdet med at gøre uddannelse nemmere tilgængeligt for de her unge. Det ser man nu ud til at være lykkedes relativt godt med«, vurderer Kristian Thor Jakobsen.

Undlader man derimod at tage højde for de unges opvækstvilkår og rense for socioøkonomisk baggrund, er andelen af etnisk danske unge, der har en videregående uddannelse 10 år efter 9. klasse, 33 procent, hvor unge med ikkevestlig ligger et par procentpoint lavere.

Så hvad skal man tro mest på?

»Hvis man gerne vil sammenligne de her to grupper, giver det god mening at tage højde for forældrenes ressourcer, fordi vi ved, at betyder noget for, hvordan unge tilgår uddannelse og arbejdsmarked«.

»Man skal forstå de unges udgangspunkt, når man ser på, hvordan de klarer sig i uddannelsessystemet. Blandt unge med ikkevestlig baggrund er der mange forældre med få ressourcer«, forklarer Kristian Thor Jakobsen.

Han tilføjer, at andre faktorer end den socioøkonomiske baggrund kan spille ind på de overraskende resultater. Blandt andet at der har været et stort fokus på at få flere unge med ikkevestlig baggrund til at tage en uddannelse. Og at der måske er en bestemt uddannelseskultur blandt nogle etniciteter:

»Måske er der nogle befolkningsgrupper, der nu fokuserer mere på deres børns uddannelse end andre. Men tilbage står også en udfordring med danske unge, da der er en tendens til, at danske drenge fra ressourcesvage familier har stået stille, mens alle andre har rykket sig«.

Handler om forældrene

Også Jacob Nielsen Arendt, der er ph.d. i økonomi og forskningsleder ved Rockwool Fondens Forskningsenhed, er overrasket over analysen.

»Især når tallene viser, at det også holder for drenge fra ikkevestlige lande. De har haltet langt bagefter, så på den måde er det et overraskende resultat«, siger han og tilføjer, at analysen kan bruges til at åbne for en diskussion af, hvordan ikkevestlige familier kan understøttes bedre.

»Det må være det næste skridt – at holde sig for øje, at forældrenes ressourcer har en stor betydning, og at det altså primært er det, der driver resultaterne, og ikke nødvendigvis de unge selv. Det er en fortolkning, som jeg synes er værd at dykke længere ned i«.

Samtidig peger Jacob Nielsen Arendt på, at analysen kun tager ét spadestik i forsøget på at afdække årsagerne til, at unge med ikkevestlig baggrund klarer sig bedre end etnisk danske.

»Der er mange ting, der spiller ind på de unges sociale forhold, ud over forældrenes indtægt. På tværs af etnicitet spiller også kultur og sprog ind«.