Europarådets antikorruptionsenhed (Greco) løfter pegefingeren overfor Danmark i en netop udgivet rapport. Enheden lægger vægt på, at Danmark ikke har efterlevet en række anbefalinger, der stammer tilbage fra 2014.

Dengang hæftede enheden sig især ved ét punkt. Greco understregede nemlig, at Danmark skulle sikre mere gennemsigtighed i forhold til folketingsmedlemmers personlige interesser. Kritikken var møntet på, at danske politikere ikke er forpligtede til at oplyse om personlige interesser, når de vedtager love eller regler.

Læs også : Europarådets korruptionspoliti åbner sag: Er bekymret over Danmark

Men på trods af de klare anbefalinger fra dengang er der ikke sket noget på området. Derfor retter Europarådets antikorruptionsorgan igen kritik af Danmark.

Spild af tid og kræfter

Men ifølge folketings- og præsidieformand Pia Kjærsgaard (DF) skyder Greco forbi mål med kritikken af Danmark.

Man bør koncentrere kræfterne om de lande, hvor der er store korruptionsproblemer. Pia Kjærsgaard (DF), folketingsformand

- Jeg må afvise, at vi har noget som helst og skamme os over, tværtimod, siger Pia Kjærsgaard og fortsætter:

- Jeg er ikke i tvivl om, at der er behov for et organ som Greco, der ser lande efter i sømmene, men man bør koncentrere kræfterne om de lande, hvor der er store korruptionsproblemer, siger Pia Kjærsgaard og kalder Grecos arbejde i forhold til Danmark overflødig.

Læs også : Europarådet kritiserer danske partistøtteregler

Ifølge en opgørelse fra 2017 foretaget af Transparency International ligger Danmark på en andenplads over de mindst korrupte lande. Kun overgået af New Zealand, der indtager en førsteplads ud af de i alt 180 lande, som korruptionsindekset har medregnet.

Ingen sanktionsmuligheder

I Danmark bliver folketingsmedlemmer opfordret til at oplyse eventuelle økonomiske interesser til Folketingets såkaldte hvervsregister.

Registret giver blandt andet offentligheden indblik i politikernes lønindtægter fra stillinger og bestyrelsesposter ud over hvervet som folketingsmedlem. Men registreringen er ikke obligatorisk, og der er ingen sanktionsmuligheder overfor de politikere, der ikke lader sig registrere.

Danmark bliver næppe mere korrupt af at følge Grecos anbefalinger – hvorfor gør man det ikke obligatorisk at registrere sig?

- Vi har et meget åbent Folketing, vi har meget stor gennemsigtighed og ikke mindst, så har vi en fri og ucensureret presse, der jo altid holder os i ørene, siger Pia Kjærsgaard og understreger samtidig, at man tidligere har vurderet, at tvangsregistrering vil være grundlovsstridig.

- For at sige det lige ud, så synes jeg, at det er besynderligt, at Greco bliver ved og ved og ved med at fokusere på Danmark i stedet for at koncentrere sig om de lande, der har problemer, siger Pia Kjærsgaard.

Mild kritik

I Grecos netop offentliggjorte evalueringsrapport bliver det omtalt som ”generelt utilfredsstillende”, at Danmark ikke efterlever anbefalingerne fra 2014.

Alligevel er der ifølge professor i statskundskab ved Københavns Universitet, Peter Nedergaard, tale om en mild kritik.

- Greco tager ad notam, at man ikke kan indføre anbefalingerne med henvisning til grundloven. De anerkender, at grundlovshensynet vejer tungt i denne her sag, så alt i alt er det en kritik i den absolut milde ende, siger Peter Nedergaard.

Jeg synes først og fremmest, at det bør gøre indtryk på dem, der vælger ikke at lade sig registrere. Henrik Dam Kristensen, Næstformand Folketingets Præsidium

Overordnet er Folketingets Præsidium, der skal sikre, at det parlamentariske arbejde foregår efter bogen, og at reglerne overholdes.

Læs også : Danskerne er de mindst overvægtige i EU

Og selvom præsidiets næstformand, Henrik Dam Kristensen (S), er enig i, at kritikken ligger i den mildere ende, så mener han, at Grecos kritik bør give stof til eftertanke blandt de folketingsmedlemmer, der ikke lader sig registrere i hvervsregistret.

- Det gør indtryk, men jeg synes først og fremmest, at det bør gøre indtryk på dem, der vælger ikke at lade sig registrere.

- Jeg synes, at man skal lade sig registrere, så der er den åbenhed, der bør være i forhold til vælgerne og i forhold til de interesser man måtte have, siger Henrik Dam Kristensen.