Erfaringer med en "nødkorridor" skal hjælpe udrykningskøretøjer hurtigt frem.

Bilister skal til at lære nye måder at flytte sig for ambulancer og udrykningskøretøjer på motorvejen.

Sådan lyder et forslag fra beredskab og borgmestre i Trekantområdet, som med succes har gennemført et forsøg med ændret kørsel.

Fra at være henvist til nødsporet, når lyden af en sirene rykker nærmere, har bilisterne i stedet skullet trække til enten venstre eller højre.

På den måde kan de lave en nødkorridor, som giver den mest farbare vej fremad.

- Vi har gjort forsøget, og det er faldet godt ud, siger Lars Robétjé, der er beredskabsdirektør ved Østsjællands Beredskab, til TV 2.

Folk må ikke være i tvivl

Metoden er ikke forsøgt at andre steder i Danmark. Men både beredskab og borgmestre i Trekantområdet går ind for en ændring af de hidtidige regler, så man får ensartede standarder over hele landet.

- Det er vigtigt, at folk ikke kommer i tvivl om, hvad der er det korrekte at gøre. Så derfor skal reglerne på længere sigt være de samme over hele landet, siger Lars Robétjé.

I dag er det sådan, at hvis man holder i stillestående kø på grund af et uheld, forventer langt de fleste bilister, at de skal holde deres bane, så redningskøretøjerne kan komme forbi i nødsporet.

Sådan er reglerne i Danmark i dag:

Metoden med at skabe en nødkorridor gennem det midterste spor, frem for at henvise udrykningskøretøjer til motorvejens nødspor, er hentet på den tyske Autobahn.

Det giver bedre mulighed for uhindret kørsel. Fordi nødsporet kan være blokeret enten af tabt gods eller havarerede biler.

Sådan gør man i dag i Tyskland:

Bilister flinke til at tage ved lære

Ifølge erfaringer fra Trekantområdet har bilisterne været flinke til at tage ved lære og trække ud mod en af siderne for at skabe plads til ambulancer og udrykningskøretøjer.

Også politiet har været glade for initiativet. Men det er ikke så nemt at indføre helt ensartede regler, påpeger Christian Berthelsen, politiassistent ved Rigspolitiets Nationale Færdselscenter.

- Det vigtigste er at understrege, at udrykningskøretøjer skal kunne komme frem. Det er rigtig godt med en nødkorridor, hvis forholdene er til det for eksempel på en tresporet motorvej. Men der kan sagtens være forhold, hvor der ikke er så meget plads, og så må trafikanterne indrette sig efter det og sørge for at give plads på anden vis, siger han.

Megafon søger respondenter Politiken og TV2 Nyhederne har i mange år samarbejdet med analyseinstituttet Megafon om at afdække danskernes holdninger til politiske og samfundsrelevante emner. Kunne du tænke dig at være medlem af Megafon’s Danmarkspanel? Det er et repræsentativt sammensat ”mini-Danmark”, hvor medlemmerne løbende får tilsendt spørgsmål. Panelets besvarelser bliver blandt andet brugt som baggrund til aktuelle artikler og indslag i Politiken og TV 2 Nyhederne. Hvis du vil have din stemme hørt i debatten, så tryk her og tilmeld dig.

Mere trængsel og spildtid

Netop trængslen på de danske motorveje er steget markant.

Ifølge en rapport fra Vejdirektoratet er trafikken på de danske motorveje steget med 39 procent siden 2010.

Transportminister Benny Engelbrecht (S) siger i en redegørelse, at der er fokus på at skabe mere plads fremover. Uheld og oprydningsarbejde skaber køer, frustration - og kostbar spildtid.

- Det koster mange penge for samfundet, når trafikanterne skal sidde i kø på grund af uheld på vejene. Vi skal derfor sikre, at spildtiden bliver så kort som mulig, siger Benny Engelbrecht.

Vejdirektoratet anbefaler, at man forsøger at ensrette reglerne for udrykningskøretøjer.

- En ensartet fremkørselsmetode vurderes at være vigtig både for de indsatte beredskaber, men også af hensyn til trafikanterne, skriver de i en ny rapport.

Vejdirektoratets beregninger viser, at det samfundsøkonomiske tidstab, ved trængsel i forbindelse med uheld på motorveje, er steget med 27 procent fra 2016 til 2018, og at tabet udgjorde cirka 630 millioner kroner i 2018.