Mange normænd opbygger en studiegæld på hundredetusindvis af kroner. Alligevel er det meget få, der har problemer med efterfølgende at betale tilbage.

Regeringens plan om en ændring af SU-systemet i retning af højere lån og lavere stipendier bliver ikke alene mødt med protester herhjemme, men nu også med advarende ord fra Norge.

Her indførte man i 2002 et system, der er baseret på, at studerende som udgangspunkt får udbetalt hele deres uddannelsesstøtte som lån fra den statslige Lånekasse. Kun hvis den studerende består alle sine eksamener, kan han eller hun få konverteret 40 procent at lånet til et stipendium, mens 60 procent bliver fastholdt som lån.

Vi vil fraråde det stærkt og opfordre til ikke at glemme, hvilken fordel det er at have en højtuddannet befolkning. Marianna Andenæs, formand for Norsk Studentorganisasjon

Resultatet er blevet, at stort set alle norske studerende - 97 procent - har studielån, mens det i Danmark er lidt under 40 procent. De norske studerende har også markant højere gæld, når de er færdige, end studenter i andre nordiske lande, herunder Danmark. En undersøgelse fra 2012 viser, at norske studerende efter den afsluttende eksamen skylder 235.000 kroner, mens for eksempel en dansk studerendes gæld er på 116.805 kroner.

Studerende læser måske ikke videre

TV 2 har besøgt Akerhus Høgskole i det centrale Oslo og talt med studerende. Alle har gæld i den statslige Lånekasse, og for mange udgør den allerede nu - lang tid inden, studierne er afsluttet - et problem.

Gulled Jibril, der studerer journalistik, regner med at komme til at skylde et beløb i omegnen af 240.000 danske kroner, når han er færdig. Han prøver at holde gælden nede ved at arbejde ved siden af studierne, men det giver problemer:

- Du må gå tidligere fra timerne, fordi du skal på job, og du kommer for sent på arbejde fra studiet.

Udsigten til høj gæld kan også påvirke studievalget. Rune Keisnke Kosaka er ved at tage en bachelor i bibilioteks- og informationsvidenskab. Fordi han har studeret to år på et andet studium tidligere, har han allerede stor gæld og kan se frem til at skylde 360.000 kroner næste sommer. Det kan påvirke hans videre valg.

- Jeg er færdig med min bachelor til næste sommer. Og jeg har stor lyst til at tage en master efter den, men det gør jo også, at lånet bliver endnu større og vanskeligere at håndtere, så jeg er ikke sikker på, om det er det, jeg kommer til at gøre, siger han.

Dyrt at leve

Et af problemerne for mange norske studerende er, at selve uddannelsesstøtten er for lav, især for studerende i Oslo. Den norske hovedstad er en af Europas dyreste byer at finde bolig i, og det gør, at det maksimale støttebeløb på 6930 kr. om måneden slet ikke slår til. Det viser en gennemregning af en typisk studerendes udgifter ved at studere i Oslo.

- Studenterbudgettet viser, at man ender næsten 4000 norske kroner (3200 danske kroner) i minus hver eneste måned. Det er derfor, at så mange er afhængige af støtte hjemmefra eller at arbejde ved siden af, siger Marianne Andenæs, formand for Norsk Studentorganisasjon, der kræver højere stipendier.

Gælden bliver alligevel betalt

På trods af de studerendes store lån er der dog ikke noget, der tyder på, at de ikke kan afdrage deres gæld efter eksamen. Studielånene skal afdrages over 20 år, og der er talrige muligheder for at få sat afdragene ned, hvis man i en periode ikke kan betale, for eksempel på grund af sygdom eller arbejdsløshed.

- Studenter i Norge er vældig, vældig gode tilbagebetalere. Vor statistik viser, at over en tiårs periode har vi halveret antallet af personer, som kommer til inkasso. I dag er det totalt cirka 4,5 procent af betalingsmassen, som har betalingsproblemer, siger Liv Simonsen, direktør for regelværket i den statslige Lånekasse.

Et stort studie udarbejdet for det norske Kunnskapsdepartementet i 2013 fulgte effekterne af den norske 2002-reform. Studiet viste dels, at de studerende bestod flere eksamener, formentlig fordi muligheden for stipendium var knyttet til studieaktiviteten, forklarer seniorøkonom Audun Gelinsvik fra analyseinstituttet Proba, der var med til at lave undersøgelsen. Derudover var der et andet for forskerne uventet resultat:

- Vi forventede, at de sociale forskelle ville være blevet øget, men sådan en virkning fandt vi ikke.

Forskerne har ikke kunnet sige, hvorfor de sociale uligheder ikke er vokset.

For Norsk Studentorganisasjon er der ingen tvivl om, at det nuværende norske system fremmer den sociale ulighed, blandt andet fordi unge fra lavere sociale lag har mindre mod på at tage lån for at kunne finansiere deres studier. Derfor advarer formand Marianna Andenæs også de danske politikere:

- Vi vil fraråde det stærkt og opfordre til ikke at glemme, hvilken fordel det er at have en højtuddannet befolkning.