Det er dagen efter Johannes død.

Normalt bliver en brand senere undersøgt af politiets brandteknikere. Og af beredskabet selv. Men bygnings- og boligminister Ole Birk Olesen (LA) vælger at hyre Dansk Brand & Sikringsteknisk Institut (DBI) ind for at undersøge, hvordan en brand på så få minutter kunne koste tre mennesker livet.

I løbet af den næste måned besøger DBIs medarbejdere plejehjemmet. De gennemgår logjournalen fra alarmerne og gennemser de gældende brandregler og ombygninger på plejecentret.

Undervejs falder de over en 20-årig gammel skrivelse.

Beredskabschefen Erling Thoft fra Rougsø & Sønderhald Redningsberedskab har skrevet nogle få, men betydningsfulde ord.

Farsøhthus er i gang med en ombygning - uden et sprinkleranlæg. Beredskabschefen mener, det kan undværes, fordi plejehjemmet ligger tæt på brandstationen. Der er 500 meter i brandbil mellem de to steder.

- Det er jo forfærdeligt, set i bakspejlet, siger Torben Jensen. Han var borgmester i den daværende Rougsø Kommune. Han erindrer ikke, at beslutningen har ligget på hans bord. Det var en sag imellem det arkitektfirma, som stod for renoveringen af plejehjemmet i 1997-99, og så den daværende beredskabschef, Erling Thoft, der ikke lever længere.

- Det var ikke noget, vi spekulerede på. Men jeg tænker i dag, at pengene heller ikke have været der, hvis det var blevet bragt på bordet, erkender Torben Jensen.

På et åbent samråd den 11. september på Christiansborg sidder transport-, bygnings- og boligminister Ole Birk Olesen (LA) med brand-redegørelsen i hånden. Ord efter ord bliver det tydeligere, at brandsikkerheden på Farsøhthus kunne have været bedre.

Redegørelsen fastslår, at plejehjemmets alarmanlæg ikke har samme sikkerhedsniveau som et sprinkleranlæg. Nok bliver brandvæsenet tilkaldt, men alarmen begynder ikke at bekæmpe branden.

Samtidig påpeges en række fejl. Spisekøkkenet er en del af flugtvejen - det medfører “en væsentlig forøget brandbelastning”.

På baggrund af rapporten beslutter ministeren, at endnu et eksternt firma skal undersøge, hvor mange dispensationer der er blevet givet i kommunerne. Den rapport forventer ministeriet ligger klar omkring årsskiftet.

Branden på Farsøhthus kommer derved til at handle om mere end Gudrun, Inger-Lis og Johanne.

Den kommer til at handle om, hvorvidt brandsikkerheden på danske plejehjem er værre end hidtil antaget.

Om der er andre plejehjem som Farsøhthus - hvor der er blevet givet dispensationer, der kan have fatale følger.

“Jeg kan godt frygte, at sagen om Farsøhthus kun er et af flere eksempler ude i kommunerne. Og at denne sag kun kom op til overfladen, fordi hele tre personer omkom. Der skal lig på bordet, før man sætter fokus de forskelle, der kan være i beslutninger om brandsikkerhed fra kommune til kommune,“ siger professor Kristian Dahl Hertz fra DTU Byg.

Han har ikke store forventninger til den kommende rapport, der skal kaste lys over, hvor mange lignede dispensationer der er givet i kommunerne.

“Vi har set det før. Folk dør. Der nedsættes en kommission, der udsendes hyrdebreve - der går tid. Imens glemmer alle, at der var og er et problem.”

Han er del af uddannelsen Master i Brandsikkerhed på DTU, der er rettet mod personer, der skal lede og koordinere brandtekniske opgaver i private og offentlige virksomheder.

“Fokus er på de menneskelige konsekvenser af ulykkerne, og dem prøver vi også, så godt vi kan, at afspejle i vores undervisning for at motivere vores studerende til at gøre noget for sikkerheden. Men når de kommer ud i praksis, bliver de ofte presset til at se igennem fingre med dårlige løsninger for at spare penge.”