Erik kæmper lige nu en hård kamp med sit helbred og det danske sundhedssystem. Mod sin vilje skal han ikke genoplives, hvis han en dag får hjertestop.

- Det er en indirekte dødsstraf, siger 71-årige Erik Riisager, der har store hjerte- og nyreproblemer

Ifølge hans lægejournal skal lægerne ikke forsøge at genoplive ham, hvis han en dag falder om med hjertestop - det på trods af, at han selv ønsker, at læger og sygeplejesker skal gøre alt for at holde ham i live, uanset hvilke varige mén han måtte få.

Erik Riisager lever dagligt med frygten for et hjertestop og et sundhedsvæsen, der ikke vil genoplive ham, hvis han falder om.

At man ikke vil genoplive mig, er simpelthen en dødsstraf over et levende menneske. Erik Riisager, 71 år

- Jeg tænker tit over det i min hverdag og om natten. Rigtigt meget. At man ikke vil genoplive mig, er simpelthen en dødsstraf over et levende menneske, siger han til TV2 Nord.

Erik er for syg til genoplivelse

I Erik Riisager journal står der blandt andet, at han "Pt. ikke er kandidat til intensiv behandling og skal ikke genoplives i tilfælde af hjertestop (...)".

Han prøvede i efteråret at få ændret sin journal, men fik sin klage afvist hos Patientklagenævnet - blandt andet med begrundelsen, at "Lægen kan og bør fravælge behandlingsmuligheder, når patienten ikke har mulighed for helbredelse og er uafvendeligt døende".

- Jeg er meget uforstående over for det. Jeg ved godt, at mit helbred ikke er, som det skal være, og at det skranter. Men jeg prøver at komme igennem i livet hver dag. I medgang og modgang, siger Erik Riisager.

Hos Ældre Sagen i Hjørring undrer man sig over, at Erik Riisager ikke selv kan bestemme, om han vil genoplives.

- Det kan godt være, der er en læge, der mener, han ikke er berettiget til genoplivning. Men hvis det er det, han (Erik) virkelig ønsker, skal han genoplives igen, siger Bente Vogt, som er lokalformand for Ældre Sagen i Hjørring.

- Det er altid en lægefaglig beslutning

Det er blandt andet på Aalborg Sygehus, at man har vurderet, at Erik Riiskjær ikke skal genoplives. Her vil man ikke kommentere konkret på Erik Riisagers sag.

Selvfølgelig er det vigtigt, at lægerne er lydhøre og lytter til patienternes ønsker. Men det kan ikke være sådan, at patienterne selv definerer, hvilke behandlinger, de skal have. Signild Vallgårda, professor på Københavns Universitet og medlem af Etisk Råd

Bør man ikke altid som læge følge patientens ønske, selvom man som læge vurderer noget andet?

- Det er altid en lægefaglig beslutning, hvor langt man skal gå i en behandling, men det er sjældent, at man ikke i fællesskab finder ud af, hvad behandlingsniveauet skal være, siger Eva Korup, overlæge ved Hjertemedicinsk Afdeling.

Loven kan ikke ændre journalen

Hos Etisk Råd ønsker man ikke tage stilling til den konkrete sag, fortæller Signild Vallgårda, der er professor på Københavns Universitet og medlem af rådet.

- Selvfølgelig er det vigtigt, at lægerne er lydhøre og lytter til patienternes ønsker. Men det kan ikke være sådan, at patienterne selv definerer, hvilke behandlinger, de skal have.

Det vil sige, det er ret begrænset, hvad patienten i det her tilfælde kan gøre?

- Ja, han har i hvert fald ikke noget i loven, der kan hjælpe ham, siger Signild Vallgårda.

Tilbage i Løkken sidder Erik Riisager. Fortvivlet over fremtiden og et muligt hjertestop, men med håb i livet.

Hvor mange år tror du, du har igen?

- Det ved jeg ikke. Jeg tror, jeg bliver 120 år. Så skal I andre gå på arbejde, når I er 80, slutter han smilende.