Vi danskere går på arbejde og bestiller noget 200 dage om året – resten af året, altså de øvrige 165 dage, puster vi ud.

Sådan lyder konklusionen på et nyt studie udført af professor Torben M. Andersen i samarbejde med Rockwool Fondens Forskningsenhed.

Den tidligere overvismand har beregnet den danske arbejdsindsats og sammenholdt den med arbejdsindsatsen i de øvrige OECD-lande.

Resultatet er entydigt: Vi danskere ligger helt i bund, når det gælder den samlede arbejdsindsats.

»Og det gør vi, selv når man tager højde for, at danske kvinder er mere beskæftigede end deres kønsfæller i mange andre lande,« hedder det i et nyhedsbrev fra Rockwool Fondens Forskningsenhed, som udkommer fredag formiddag.

Ofte har et modargument i diskussionen om den lave danske arbejdstid været, at både mand og kone i en dansk familie for det meste er i job. Selv når man tager højde for dette, ligger danskernes arbejdsindsats i bund, konkluderer undersøgelsen.

Det overraskende resultat lander midt i forhandlingerne om en ny regering, hvor et af de varme emner er, at nedslidte skal have mulighed for at gå tidligere på pension. Bliver forslaget gennemført, vil det bringe danskernes samlede arbejdsindsats endnu længere ned.

Forklaringen på, at arbejdsindsatsen i Danmark er i bund, er ifølge det nye studie, at et lands arbejdsindsats afhænger af to forhold: andelen af befolkningen, der er i arbejde – altså beskæftigelsesfrekvensen – samt antallet af arbejdstimer.

Danmark scorer ifølge Rockwool Fondens nyhedsbrev højt på beskæftigelsesfrekvensen – altså andelen af de 15-65-årige, der arbejder – men ligger dog på ingen måde i top blandt de 34 OECD-lande. Danske mænd kommer ind på en tiendeplads, mens danske kvinder indtager femtepladsen.

Når vi trods dette hører til blandt de mindst arbejdende folkefærd i OECD, er forklaringen, at vi i Danmark i gennemsnit arbejder relativt få timer, har lange ferier, ofte arbejder på deltid, ligesom Danmark har mange helligdage.

Den årlige arbejdstid i Danmark er med 1.400 timer blandt de laveste i OECD, fremgår det af studiet fra Torben M. Andersen. Mængden af arbejde har blandt andet betydning for, hvor mange penge der kan inddrives i skat.

I studiet har man set på, hvad der skal til, såfremt danskerne skal præstere samme arbejdsindsats som amerikanerne.

Dette kan ske ved at øge beskæftigelsesfrekvensen, antallet af personer i arbejde, arbejdstiden eller en kombination af de to elementer.

Med danskernes samlede arbejdstid på 1.400 timer, som studiet er nået frem til, ville man nå den amerikanske arbejdsindsats, såfremt 89 procent af samtlige danskere i alderen 15-65 år er i job. Det er 16 procentpoint flere end i dag.

Skulle vi modsat vælge at nå op på amerikanernes niveau via flere arbejdstimer, ville det ligeledes kræve markante ændringer af arbejdsmarkedet.

Rockwool Fondens Forskningsenhed oplyser i sit nyhedsbrev, at danskernes nuværende årlige arbejdstid hænger sammen med beslutninger, vi som samfund har truffet gennem årtier. Dette gælder længere ferier, en kortere ugentlig arbejdstid og antallet af helligdage.

Derudover er den lave danske arbejdsindsats et udtryk for individuelle valg, og at mange vælger at arbejde på deltid.

»De 1.400 timer, vi i dag i gennemsnit præsterer om året, svarer f.eks. til 200 dage med syv timers dagligt arbejde. Amerikanerne arbejder små 400 timer ekstra årligt, men har til gengæld en lavere beskæftigelsesfrekvens. Danskerne ville således kunne nå amerikanernes arbejdsindsats ved at arbejde 240 timer mere om året,« hedder det i nyhedsbrevet.

Studiet er en del af bogen »Hvordan udvikler beskæftigelsen sig i Danmark?«, som gør status over situationen på det danske arbejdsmarked og udkommer fredag.