Ifølge Forbrugerrådet Tænk mangler der konkurrence, når bankerne kan opfinde det ene nye gebyr efter det andet. To bankbosser forsvarer den høje indtjening.

Kristoffer Brahm, f. 1973, er journalist på Finans og har beskæftiget sig med erhvervsjournalistik siden 2001. Han har skrevet om privatøkonomi, lavet undersøgende journalistisk og dækker i dag finanssektoren. Har bl.a. afdækket, at myndighederne i årevis opkrævede ejendomsskatter ulovligt, hvilket førte til en tilbagebetaling på 1,2 mia. kr. til borgerne, ligesom han har afsløret, at danskere er blevet afkrævet skat af fiktive aktiegevinster, hvilket fik daværende skatteminister Kristian Jensen (V) til at ændre loven. Kristoffer er en passioneret kunstsamler og trods de senere års mange skuffelser stadig en forholdsvis passioneret tilhænger af fodboldklubben AGF.

Christian Sehested, f. 1982, er journalist på Finans med den finansielle sektor som stofområde. Han er uddannet ved Danmarks Journalisthøjskole i Aarhus med en kort afstikker til University of Missouri i USA. Efter praktiktiden på Børsen 2009-2010 var han i årene 2011-2014 journalist på det dengang nystartede, JP/Politiken-ejede finansmedie FinansWatch. Også her havde han primært banker som stofområde. I april 2014 blev han en del af erhvervsredaktionen på Jyllands-Posten. Privat en semihabil kok, inhabil fodboldspiller, ukvalificeret men ivrig ønolog og habituel vinder af spil baseret på paratviden.

Selv om det lave renteniveau presser bankernes kerneforretning med indlån og udlån, formår de at levere en tårnhøj forrentning til deres ejere.

Ni af de 10 største danske banker præsterede højere forrentninger af egenkapitalen i 2017 end året før, som ellers også var et stærkt år. Kun Jyske Bank er - sammen med de to svenske storbanker Nordea og Handelsbanken, som også har en stor forretning i Danmark - gået tilbage.

Silkeborg-banken og Sydbank fremlagde regnskaber tirsdag. Mens Jyske Bank tjente 3,1 mia. kr. efter skat, formåede Sydbank med 1,5 mia. kr. at levere det næstbedste regnskab i bankens historie - kun overgået af 2007, som på grund af ændrede regnskabsregler var et atypisk år.

»Det er vel tilladt at have en veldrevet virksomhed og tjene penge på det,« siger Karen Frøsig, adm. direktør i Sydbank og henviser til, at hele det danske erhvervsliv med virksomheder som Novo Nordisk, Dansk Supermarked og Lego har en høj indtjening i disse år.

Forbrugernes vagthund mener omvendt, at kunderne lider under, at konkurrencen ikke er stærk nok i banksektoren.

»Bankerne forklarer selv, at med det lave renteniveau er det svært at få en tilstrækkelig indtjening gennem forskellen på indlåns- og udlånsrenten. Når det indtægtsgrundlag falder væk, skruer de bare op for andre knapper ved at opfinde det ene nye gebyr efter det andet. Hvis der var en velfungerende konkurrence på bankområdet, ville kunderne løbe skrigende ud af døren, når priserne blev hævet,« siger Vagn Jelsøe, vicedirektør i Forbrugerrådet Tænk.

Jyske Banks topchef afviser, at kritikerne har ret i, at bankerne er blevet for grådige.

»Nej, de har ikke ret. Vi leverer en ydelse, som vi modtager en betaling for - det er nøjagtig det samme som at købe en pose kaffe - der er en vare og en pris. Det samme gælder selvfølgelig serviceydelser,« siger Anders Dam, ordførende direktør i Jyske Bank.

Ifølge en bankanalytiker vil 2017 sandsynligvis vise sig at have været et ekstraordinært godt år for bankerne, når man om nogle år kigger tilbage på denne højkonjunktur.

»Bankernes regnskaber toppede med høj sandsynlighed i 2017 med hjælp fra høje kursreguleringer, beholdningsindtjening og tilbageførsler,« siger Mads Thinggaard, aktieanalytiker i ABG Sundal Collier.