På papiret holder det danske skattetryk sig i fin form. Trods tre årtiers politiske reformer og ambitioner om at sænke skatten i den borgerlige blok er skattetrykket forblevet stort set uændret, omkring 46 pct.

Til gengæld er det lykkedes at ændre på den fordelingsmæssige profil. Der er nemlig stor forskel på, hvor store skattelettelser de rigeste og de fattigste danskere har fået, viser en analyse af de seneste 15 års skattereformer, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, AE-Rådet, har lavet.

Skiftende regeringer er simpelthen holdt op med at bruge skattesystemet til at omfordele fra rig til fattig i samme grad som tidligere. Og det er en udvikling, regeringen fortsætter og accelererer med sit nye skatteudspil, der skal give danskerne »historiske skattelettelser«, fastslår eksperter.

»De fleste skattereformer, der blev indført før 2001, havde en anden fordelingsmæssig profil. Det, der er sket de sidste 14-15 år, er, at man bl.a. har fjernet mellemskatten og den højeste grænse for, hvornår man betaler topskat. Det betyder, at de højest lønnede har haft de største fordele af skattereformerne. Den udvikling forstærker regeringens nye skatteudspil, hvor de selv skriver, at de fuldtidsansatte med de højeste indkomster får de største lettelser,« siger professor Bent Greve, Institut for Samfundsvidenskab og Erhverv, RUC.

Ifølge AE-Rådets analyse har de ti procent rigeste danskere siden 2001 fået syv eller otte gange mere end de ti procent fattigste som følge af ændringer i skatten. Konkret betød det en skattelettelse på 41.000 kroner sidste år i forhold til, hvis der ikke var lavet skattereformer. Til sammenligning har reformerne givet de ti procent danskere, som tjener mindst, en skattelettelse på 900 kroner sidste år.

AE-Rådet har endnu ikke lavet konkrete beregninger på, hvad forskellen bliver i kroner og ører for f.eks. dem uden for arbejdsmarkedet og for direktørerne med lønninger i millionklassen som følge af det nye regeringsudspil.

Men også chefanalytiker Jonas Schytz Juul henviser til regeringens egne beregninger, der dog kun kigger på fuldtidsbeskæftigede. De rigeste fuldtidsbeskæftigede får således et øget udbytte af deres indkomst på over 3,5 procent. Mens de ti procent laveste får 2,5 procent.

»Men det, der ikke er med, er dem helt uden for beskæftigelse, der får nul kroner ud af det her. Dermed forstærker regeringens udspil en allerede skæv udvikling, fordi det aktuelle udspil også har fokus på at lette skatten på arbejde,« siger han.

V, K og DF

Information har bedt to eksperter og AE-Rådet om at gennemgå de skattereformer og afgiftslettelser, der har været medvirkende til at reducere omfordelingen siden 2001. Det har de gjort bl.a. på baggrund af en opgørelse, som Magisterbladet tidligere har lavet.

Gennemgangen viser, at Venstre og De Konservative har stemt for samtlige otte tiltag, der har mindsket omfordelingen fra rig til fattig. De to borgerlige partier er tæt fulgt af Dansk Folkeparti, der har stemt for fem ud af de otte reformer, viser gennemgangen.

Det skifte, der er sket i skattereformernes profil, flugter altså med, at det fra 2001 primært var borgerlige regeringer, der har haft magten.

Først indførte Anders Fogh Rasmussens regering skattestoppet i 2001, der især i forhold til skatten på boliger betød, at de danskere med de største boliger fik de største skattelettelser. Dernæst fjernede man i 2009 mellemskatten, som er den skatteændring, der har givet den største gevinst til de rigeste. Alene det element har betydet over 20.000 kroner mere udbetalt for de 10 procent rigeste og en lettelse på over 60.000 kroner for den rigeste ene procent, skriver AE-Rådet i sin analyse.

»Den almindelige HK’er fik jo ikke dengang glæde af, at man fjernede mellemskatten,« konstaterer Bent Greve.

Ser man på årene før 2001, ramte skattereformerne i højere grad dem i toppen af indkomstskalaen, for eksempel sænkede man i 1987 værdien af rentefradraget. Indtil da havde danskerne kunnet få 72 procent i skatterabat på renterne. Det ramte især personer med høje indkomster, der havde større mulighed for at få et fradrag. I 1994 indførte man desuden arbejdsmarkedsfradraget, som også havde en anden fordelingsmæssig profil end indgrebene de seneste 15 år.

Jørgen Goul Andersen, professor på Institut for Statskundskab på Aalborg Universitet, peger på, at man også før 2001 har givet skattelettelser til de mest velbjærgede, bl.a. da man nedsatte den højeste skatteprocent på kapitalindkomster.

»Men tendensen er overordnet set, at man med små skridt reducerer omfordelingen. Bendt Bendtsen er sådan set en noget underkendt konservativ partileder. Men han fik altså sænket mellemskatteprocenten også for topskatteydere i 2009. Det er alligevel en stor ting,« siger Jørgen Goul Andersen.

DF på kompromis

Den socialdemokratisk ledede regering, der sad på magten fra 2011 til 2014, har imidlertid også bidraget til reformer, der mindsker den økonomiske omfordeling. Bl.a. en vækstpakke i 2013, som gav selskabsskattelettelser til erhvervslivet med den begrundelse, at de øvrige europæiske lande, vi konkurrerer med, gjorde det samme.

Erhvervsskattelettelser kommer alt andet lige aktionærerne til gode, påpeger Bent Greve. Selskabsskatten er dog nedsat ad flere omgange fra 1995 til 2007. I 1995 lå den på 34 procent, hvorefter den blev sænket flere gange, indtil Thorning-regeringen nedsatte den fra 25 til 22 procent.

»Thorning-regeringen øgede også topskattegrænsen, men til gengæld indførte man beskæftigelsesfradrag for enlige forsørgere, som primært er dem, der har de laveste lønindkomster,« siger Jonas Schytz Juul fra AE-Rådet. Han mener til gengæld, at det i den sammenhæng ikke er nok at kigge på skatteændringer, fordi den tidligere Venstre-regering og den nuværende regering desuden har indført kontanthjælpsloftet, som tager ydelser fra dem med de laveste indkomster.

Desuden giver han ikke meget for, at regeringen ifølge egne beregninger skaber et øget arbejdsudbud på 7.600 personer med sit nye forslag.

»Det er jo ikke noget kæmpe bidrag til gengæld for skattelettelser og mindre velfærd for børn, unge og ældre,« siger han.

Hos Dansk Folkeparti er der til gengæld ingen fortrydelse over, at man har bidraget til skatteændringer, der har reduceret den økonomiske omfordeling fra rig til fattig. Partiets skatteordfører, Dennis Flydtkjær, hæfter sig i stedet ved, at partiet nu kæmper imod yderligere topskattelettelser.

»Det stemmer jo meget godt overens med det sted, vi står i dag. Vi synes ikke, man skal gøre mere på topskattelettelser, som man gjorde i 2009 og 2012, hvor vi godt nok ikke var med. Kan man i dag overhovedet få råd til skattelettelser, synes vi, det er på tide at gøre noget for dem i bunden, der får meget lidt ud af at arbejde. Det, vi hører nu, er, at gevinsten fra at gå f.eks. fra dagpenge til beskæftigelse er meget lille,« siger han.

Hvad angår skattepakken fra 2009, fremhæver Flydtkjær, at partiet trods et ønske om at have en social retfærdig profil også er nødt til at indgå kompromisser:

»Det er jo ikke os, der går ind til forhandlingsbordet og siger, nu skal vi fjerne mellemskatten, eller at grænsen for topskatten skal hæves. Men den har altså været over 70 procent på et tidspunkt. Dengang gav det mening, fordi rigtig mange blev ramt. Det problem har man så løst, og nu er der ikke længere en udfordring i den ende af skalaen,« siger Dennis Flydtkjær.

De sidste 15 års skattereformer har gavnet de rigeste mest – og det fortsætter V og K har stemt for samtlige otte skattereformer, der siden 2001 reducerer den økonomiske omfordeling mellem rig og fattig. Derefter kommer DF, der har stemt for fem Her er listen over skattereformer de seneste 15 år, der har bidraget til en reduceret økonomisk omfordeling Skattestop 2001 Anders Fogh Rasmussen indfører skattestoppet, der bl.a. indfører en lang række ændringer, bl.a. at boligers værdistigning ikke beskattes. Stemte for: V, K Der indføres beskæftigelsesfradrag og grænsen for mellemskat hæves. Stemte for: V, K, DF Forårspakken 2004 Lavere skat på arbejde, hvilket øger skellet mellem arbejdsløse og beskæftigede. Stemte for: V, K, DF Lavere skat på arbejde 2007 Person- og beskæftigelsesfradraget samt grænsen for mellemskat hæves. Der indføres en maks.-grænse for topskattebetalere. Stemte for: V, K, DF, Ny Alliance Forårspakke 2.0 2009 Stor skattepakke, der bl.a. fjerner mellemskatten, hæver topskattegrænsen og sænker skatten på aktieindkomst. Stemte for: V, K, DF Skattereform 2012 Regulering af sociale ydelser sænkes. Højere beskæftigelses­fradrag. Topskattegrænsen hæves. Stemte for: SF, S, R, V, K Vækstplan 2013 Vækstplan DK indeholdt skatte- og afgiftslettelser og offentlige investeringer for 10 milliarder kroner i 2014. Selskabsskatten sænkes fra 25 procent til 22 procent. Desuden sænkes virksomheders produktionsrelaterede afgifter på energi med videre sænkes. Stemte for: SF, S, R, V, K, Liberal Alliance Registreringsafgift sænkes 2016 og 2017 I forbindelse med finansloven for 2016 nedsættes registreringsafgiften for dyre biler og motorcykler fra 180 pct. af køretøjets værdi til 150 pct. I 2017 slipper med at betale 105 procent i registreringsafgift af de første 106.600 kroner af bilens pris. Stemte for: V, K, DF og Liberal Alliance