Thomas Sørensen, faderen til den femårige danske dreng Oliver, blev for nyligt krævet udleveret til Østrig via en europæisk arrestordre. Ifølge dansk domstol har faren forældremyndigheden, og i april i år kørte Thomas Sørensen til Østrig og hentede Oliver med hjem til Danmark. Det var en bortførsel, mente politiet i Østrig. Olivers far blev derfor krævet udleveret til strafforfølgelse i Østrig. Men Justitsministeriet herhjemme afslog i forrige uge at udlevere Olivers far, da hans gerning ikke var strafbar i Danmark. Olivers far slap med skrækken, men ikke alle er så heldige.

Danske statsborgere kan risikere at blive krævet udleveret til andre EU-lande for forbrydelser, som ikke er strafbare efter dansk lov, eller for bagatelagtige sager som f.eks. cykeltyverier eller tyveri af en dessert.

Nye tal fra Europarådet viser, at i 2011 blev EU-landene godt 15.000 gange bedt om at udlevere borgere via en europæisk arrestordre. Fra 2006 til 2010 har Danmark udleveret 110 personer, heraf 16 danske statsborgere.

Selv hvis Danmark afviser at udlevere, risikerer en dansk statsborger at blive anholdt, så snart vedkommende rejser uden for landets grænser.

»De europæiske lande udleverer i højere grad end tidligere. Til at begynde med sagde mange lande fra, men landene har efterhånden forstået, at der ikke kan gøres undskyldninger gældende om, at noget ikke er strafbart i ens eget land, eller at man ikke udleverer egne statsborgere,« siger Eva Smith, professor i strafferet ved Københavns Universitet.

Den Europæiske Arrestordre blev indført efter 11. september 2011 for at forhindre ny terror og gøre det lettere for EU-lande at få andre EU-landes statsborgere udleveret. Ikke så meget som én af de danske sager omhandler terror, til gengæld har loven åbnet for en uhensigtsmæssig praksis, mener chefjurist i CEPOS, Jacob Mchangama:

»Arrestordren bruges primært til at begære statsborgere udleveret i sager med mindre alvorlig kriminalitet og i nogle tilfælde helt banale og absurde småforbrydelser,« siger han.