De skal skrive på tavlen og patruljere på gangene, mens kollegaerne demonstrerer uden for skolen.

Stemningen på lærerværelset kan blive iskold for omkring 2.000 lærere, der ikke er tjenestemænd, men alligevel går på arbejde under den aktuelle lockout, fordi de ikke er medlemmer af et af de fagforbund, der er i konflikt med kommunerne eller staten om en ny overenskomst.

De risikerer at blive set på som skruebrækkere under og efter konflikten.

Derfor har Kristelig Fagbevægelse, der organiserer mindst 700 lærere, åbnet for, at deres medlemmer kan få konfliktstøtte svarende til højeste dagpengesats, hvis de kan lave en aftale med deres skoleleder om at få fri uden løn under lockouten.

Dermed er den kristelige fagforening selv med til at understrege en problemstilling, der kan følge med ikke at være medlem af det overenskomstbærende fagforbund.

"Krifa har givet medlemmer, der er i knibe, en kattelem,” siger Lotte Bøgh Andersen, professor ved Aarhus Universitet.

Indirekte hjælp til arbejdsgiverne

Hun vurderer, at en del af bl.a. Krifas medlemmer i disse dage tager på arbejde med en følelse af at være illoyale over for kollegaerne:

"Tjenestemændene er på arbejde, men det skal de jo, så de bliver ikke set skævt til af kollegerne. Men Krifas kunder bliver formodentlig set skævt til på skolerne, hvis de tager på arbejde under lockouten."

Krifas tilbud til deres medlemmer bunder i en erkendelse af, at det kan være stærkt problematisk for deres medlemmer at gå på arbejde i disse dage. Det vurderer professor Bent Greve fra Roskilde Universitet.

”I og med at de stadig må være på skolen og undervise børnene, kommer de indirekte til at hjælpe arbejdsgiverne, så konflikten får mindre virkning,” siger Bent Greve.

Krifa: Vores medlemmer har det fint

Krifa-formand Søren Fibiger Olesen erkender, at der er en risiko for, at de lockoutede vil se skævt til hans medlemmer i disse dage. Det er baggrunden for ordningen.

"Hvis man bliver udsat for en eller anden form for mobning eller chikane, eller hvis man føler, at man er illoyal i forhold til sine kolleger, så er der den her mulighed, så man kan blive hjemme og få konfliktstøtte," siger han.

Søren Fibiger Olesen afviser dog, at hans medlemmer har et decideret problem under lockouten, fordi de er medlem af Krifa.

"Vi har hverken i går eller i dag modtaget meldinger ude fra virkeligheden om, at nogen har haft problemer. Det er foregået i al fredelighed og fordragelighed, så det vil være forkert at sige," siger han.

2.000 lærere skal arbejde i folkeskolerne

I landets folkeskoler er der omkring 2.000 lærere, der enten ikke er i fagforening eller er organiseret i et af de fagforbund, der ikke er i konflikt med Kommunernes Landsforening om en ny arbejdstidsaftale for lærerne.

Krifa har et grundlæggende princip om ikke at konflikte. Derfor kan det overraske, at Krifa er villig til at betale konfliktpenge til medlemmerne, siger professor Bent Greve.

”På den ene side er det jo aparte. På den anden side, kan jeg godt forstå, at de synes, at deres medlemmer også skal have en hverdag bagefter,” siger han.

Image-pleje

Udover det fremtidige arbejdsmiljø på lærerværelserne, handler det også om Krifas image vurderer han:

”De (Krifa, red) er bekymret for, at de bliver beskyldt for at lave strejkeramt arbejde og dermed får et dårligt image i offentligheden.”

Professor Lotte Bøgh Andersen er enig.

"Hvis lockouten bliver oplevet som ekstra konfliktfyldt, fordi en lærer er kunde hos Krifa, så kan det sagtens afholde andre lærere fra at blive medlemmer fremover. Især hvis det kom ud i medierne. Så det er en form for kundepleje," siger hun.

Historisk grim stemning

Men den udlægning står for egen regning, mener formanden for Krifa.

Han fastholder, at konfliktpengene er en service til medlemmerne, der bygger på erfaringer, som Krifa har gjort sig under tidligere konflikter.

"Det er et resultat af, at der i nogle konflikter har været en meget grim stemning omkring dem, der ikke var medlem af den forhandlingsberettigede organisation. Derfor siger vi: Det skal vores medlemmer ikke udsættes for," siger Søren Fibiger Olesen.