Mavesår, halsbrand og sure opstød bliver i stadig højere grad behandlet med medicin.

Nu viser en ny undersøgelse, at mennesker, der tager såkaldte protonpumpehæmmere (PPI), også kaldt syrepumpehæmmere, har en lidt højere dødelighed end dem, der tager andre former for medicin mod mavesyre, og dem, der slet ikke tager medicin. Det skriver The Guardian.

»Vi så en lille stigning i dødelighed, der kunne tilskrives brugen af PPI, og risikoen steg, jo længere man tog det,« siger epidemiolog og medforfatter på studiet Ziyad Al-Aly fra University of Washington til avisen.

PPI virker ved at neutralisere syren i mavesækken. Det kan være afgørende for eksempelvis patienter med reflukssygdom, hvor mavesyren løber op i spiserøret, men den syrehæmmende medicin bliver også ofte udskrevet, uden der en reel medicinsk grund til det. Forskerne bag studiet håber derfor, at deres opdagelse vil bidrage til, at folk bliver mere forsigtige i deres omgang med medicin mod mavesyre.

De har undersøgt mere end 3,5 millioner medicinske journaler fra den amerikanske database over veteraner. 350.000 veteraner er derudover blevet fulgt over 5 år. Her blev de, der brugte PPI, sammenlignet med brugere af såkaldte H2-blokkere, der nedsætter mængden af mavesyre.

Annonce:

Resultaterne viser, at PPI-brugerne havde en lidt højere risiko for at dø under studieperioden:

PPI havde 4,7 flere dødsfald om året per 100 deltagere.

For H2-blokkerne var dødstallet 3,3.

PPI-brugerne havde en 23 procent større risiko for at dø tidligt end dem, som slet ikke tog medicin mod mavesyre.

Forskerne undersøgte også, om det gjorde en forskel, om deltagerne led af en mave- eller tarmsygdom, eller om de tog medicinen af andre årsager. De fandt ingen forskel.

Det peger på, at den højere dødelighed skyldes medicinen og ikke sygdommen.

Samtidig kan studiet ikke afgøre endeligt, om det var medicinens skyld, da andre faktorer ved den observerede gruppe kan spille ind i forhold til dødeligheden.

Udenforstående forsker Gareth Corbett, der er gastroenterolog (mave-tarm-specialist) ved Addenbrooke’s hospital i Cambridge, mener, at medicinen stadig har flere fordele end ulemper - særligt når den gives, når der reelt er brug for den ved sygdomstilfælde.

Der er derfor ikke grund til panik, som han siger.

Alligevel skulle man måske overveje, om livsstilsændringer er en bedre strategi i kampen mod mavesyren, hvis man ikke er syg. Det kunne blandt andet være ved at nedsætte forbruget af kaffe og krydret mad.

Studiet er publiceret i journal BMJ Open.

ele