IRL peab oluliseks, et Eesti riik säilitaks sisserändepoliitikas sisulise kontrolli, oleks võimeline nõudma siia tulevatelt varjupaika taotlevatelt inimestelt lojaalsust ja panust kohanemisse ning ei annaks pagulastele eelistoetusi võrreldes siin elavate inimestega.

Põgenikekriis Euroopas on alles alguses ning käesolev aasta saab otsustavaks, mis edasi. Selle asemel, et külvata hirmu ja segadust ühiskonnas, tegi Isamaa ja Res Publica Liidu volikogu juba eelmise aasta sügisel ettepanekud välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seadusesse, et kaasajastada Eesti sisserändepoliitikat.

10 põhimõttelist muutust:

1. Ümberasustamise ja ümberpaigutamise küsimustest on kõrgeim otsustuspädevus Riigikogul, kes annab komisjoni kaudu oma nõusoleku nimetatud isikute ülempiiri ja päritoluriigi osas. Oleme näinud, kuidas Euroopa tasemel on võimalik läbi hääletusmehhanismide suruda liikmesriikidele peale pagulaskvoote. Kui Riigikogu seda nõusolekut ei anna, siis valitsus tegutseda ei sa.

2. Politsei- ja piirivalveamet kehtestab turvaliste päritoluriikide nimekirja. Sellistest päritoluriikidest tulnud isikutele rahvusvahelist kaitset ei võimaldata, kuna eeldatakse, et see riik suudab pakkuda isikule piisavat turvalisust.

3. Kiirem kohtumenetlus juhul, kui isik ei saa rahvusvahelist kaitset ja valmistatakse ette isiku väljasaatmist. Täna on mitmeid menetlusi väldanud ka aastaid. Uue korra järgi peaks halduskohus tegema otsuse kiirendatud korras.

4. Menetlused ümberpaigutatavate isikute kohta tehakse väljaspool Eesti Vabariiki. Luba riiki sisenemiseks antakse üldpõhimõttena isikule alles siis, kui taustakontroll ja uuringud on isiku suhtes läbi viidud. Selline põhimõte on juba valitsuse tasemel kokku lepitud ning seepärast ei ole meil veel ühtegi ümberasustatud põgenikku. Nüüd saab see kirja ka seadusesse.

5. Selgelt on seaduses määratletud, et Eestis viibiv välismaalane peab järgima meie põhiseaduslikku korda, vabadusel, õigusel ja õiglusel tuginevat riiki, austama põhiseaduslikke väärtusi, Eesti ühiskonna korraldust ning eesti keelt ja kultuuri. Selle normi rikkumine on üheks aluseks elamisloa tühistamiseks. Rahvusvahelise kaitse taotlejatele tehakse väärtusdeklaratsioon eelnevalt teatavaks ja ta kohustub seda aktsepteerima.