Rootsi kehtestatud piirangud koroonaviirusega võitlemiseks on oluliselt leebemad, kui teistes riikides. Stockholmis töötav rahvatervise ekspert Ülla-Karin Nurm rääkis Vikerraadio saates "Uudis+", et Rootsi tervishoiujuhid leiavad, et teistes riikides toimuv elanikkonna "lukustamine" neljaks-viieks kuuks on eksperiment, millel võivad olla hoopis drastilisemad tagajärjed.

"Rangete piirangutega võib juhtuda hoopis see, mis on juhtunud mitmes Euroopa riigis, et neid ei mõisteta või neid osaliselt ei järgita. Ja sellised reeglid pigem õõnestavad avalikkuse usaldust. Siinne arusaamine on, et edu on võimalik saavutada üksnes selliste meetmetega, mida saab ülal hoida kuude kaupa. Need peavad olema ühiskonnas aktsepteeritud," rääkis Stockholmis töötav Põhjamõõtme tervise- ja heaolupartnerluse sekretariaadi juht, rahvatervise ekspert Ülla-Karin Nurm.

Rootsis kehtestatud piirangud on Euroopas tõenäoliselt kõige leebemad. Praegu on keelatud üle 50 inimesega kogunemised, mistõttu sulgesid teatrid, muuseumid ja muud meelelahutusasutused oma uksed. Ka on inimestel tungivalt soovitatud vältida reisimist. Plaanilisi hambaravikohti vähendati, et säästa nappe isikukaitsevahendeid ja peamiselt osutatakse ravi ägedate juhtude korral.

"Ülikoolid ja gümnaasiumid on soovituslikult distantsõppel, kuid 99 protsenti nendest seda juba on. Soovitus on kodus töötada kõigil, kel on see võimalik. Samal ajal on avatud spad ja spordiklubid, aga soovitus on vältida kontaktspordialasid. Poed on lahti, neile 50 inimese piirang ei kehti. Restoranides toimub vaid lauateenindus, baarileti ääres kogunemine on keelatud. Töötavad lasteaiad, alg- ja põhikoolid ja neile 50 piirang ei kehti. Samuti ühistranspordis," selgitas Nurm.

Mis puudutab testimist, siis testitakse Rootsis vaid raskete haigusnähtudega inimesi, kes vajavad haiglaravi, samuti tervishoiutöötajaid ja riskirühma inimesi.

"Elanikkonna seas laialdast testimist läbi ei viida, kuna arvamus on selline, et lõpuks ei ole tähtis see, mitu koroonaviirusesse nakatunut praegu on, vaid oluline on ette näha teiste andmete alusel, milline saab olema koormus tervishoiule. Praegusel hetkel on tähtsamad need numbrid," sõnas Nurm.

Rootsis leitakse tema sõnul, et laialdane testimine oli vajalik siis, kui riigisisene levik ei olnud veel laiaulatuslik.

"Aga praegu, kui on laialdane riigisisene levik, tuleb pöörata tähelepanu nõrgemate gruppide kaitsele. Tervishoiu- ja kaitsevahendite ressurss, mida napib kõikjal Euroopas, tuleb suunata ja säästa sinna, kus seda kõige rohkem on vaja," sõnas Nurm.

Ta rääkis ka, et kuna Rootsis ei ole ka tavalisel gripihooajal tavaks minna perearsti juurde kohale, vaid konsultatsioon toimub peamiselt telefoni teel, siis sama praktikat jätkatakse ka praeguse koroonakriisi ajal.

"Kergete sümptomite korral konsulteeritakse perearstiga, kes annab nõu. Üks kindel nõu on raudselt see, et kui sümptomid muutuvad raskemaks ja tekivad hingamisraskused, tuleb kiiremas korras helistada ja inimene hospitaliseeritakse. Veebis on olemas ka enesetestimise võimalus ehk küsitlus, mis annab inimesele soovituse, kas püsida kodus ja ravida ennast tavameetoditega või oleks vaja pöörduda kiiresti juba abi saamiseks."

Ülla-Karin Nurm märkis, et Rootsi valitud teed on teistes riikides hakatud nimetama halvustavalt kui "Rootsi eksperimenti".

"Kuid siinsed rahvatervise juhid pööravad tehtud kriitika ümber ja leiavad, et pigem on teistes riikides toimuv elanikkonna lukustamine neljaks-viieks kuuks üks väga keeruline eksperiment, millel võivad olla drastilised tagajärjed."

Nurme sõnul on Rootsi hoidnud oma joont algusest peale ja ei ole lasknud ennast kriitikal mõjutada.

"Muidugi on ühiskonnas gruppe, kes on kriitilised ja nimetanud küsitavaks valitud lähenemist. Aga otsustajad pole lasknud ennast sellest mõjutada. Valitsus pole olnud re-aktiivne sotsiaalmeediast tulnud ettepanekutele. Nad hoiavad oma kindlat joont ja see tekitab usaldust. Usalduse kolmnurk on Rootsis paigas: ameti soovitusi usaldab valitsus ja usaldab rahvas."

Rootsi rahvatervise ametist on korduvalt küsitud, miks nad ei soovita rakendada valitsusel rangemaid meetmeid. Kriitikat leebete reeglite kohta on tehtud ka Rootsi naaberriikide poolt.

"Aga juhtivad terviseeksperdid on siin üsna veendunud, et valitud tee on Rootsi jaoks parim, kuna liigsetel keeldudel oleks palju ebasoodsaid külgi. Rootsis on väga au sees õues olemine ja looduses viibimine. Ja inimestel oleks siin vaimselt raske taluda, kui ühiskond täielikult lukku panna."

Samas on Rootsi teinud väga palju ettevalmistusi selleks, kui kriis peaks süvenema.

"Rootsi on rajanud välihaiglad ehk militaarsed ressursid on appi toodud. Messihallidesse on rajatud välihaiglad intensiivravikohtadega. Tervishoiutöötajate nappus kummitab ka Rootsit, nagu kõikjal mujalgi. Aga näiteks SAS-i koondatud töötajaid koolitatakse kiirkorras välja, et nad saaksid tulla appi tervishoidu ja hooldusesse."

Ülla-Karin Nurme sõnul soovib Rootsi võimalikku nn haamrilööki ajastada täpselt.