Veel mõni aasta tagasi tundus, et EASist saab toetust peaaegu kõigeks. Tahad avada veel ühe pitsakioski ning vajad ahju – aga palun, siin on starditoetus. Soovid valmis nikerdada mingi äpi – palun väga. EASi juristid kinnitavad, et enam need asjad nii ei käi.

Ettevõtjad haudusid suuri plaane ning EAS külvas vähemasti veel mõni aasta tagasi raha nagu lennukilt. Lõplikult kaduma ei läinud kokkuvõttes palju, aga siiski tuntavalt.

Sealt leiab suuremad rikkumised aastaist 2007-2015, mille puhul on lõplikult loobutud tagasinõudest ning raha korstnasse kirjutanud. Eranditult kõik tabelis figureerivad toetusesaajad on pankrotis, kustutatud või likvideerimisel.

Küsimusele, kas saaksin EASist toetust lillepoe avamiseks Käinas või jõusaali tegemiseks Vastseliinas ühest vastust tule. Kuid suund olevat sellele, et pisemad toetused liiguvad maakondlikesse arenduskeskustesse ning EASi ampluaaks jäävad suuremad projektid.

Miks on see tabel asjakohane just täna? Sest sel nädalal esitab Eesti riik Euroopa Komisjonile aruande, kuidas oleme kasutanud toetusmiljardeid alates majandusbuumi lõpust ehk pärast aastaid 2007-2008. Tabelis kajastatud kuritarvitused tuleb Eesti maksumaksjal Brüsselile osaliselt kinni maksta.

Kellele me siis tegime suurimad „kingitusi“?

(Andrei Vunš, Igor Baburin, Sergei Lvov, Erki Siitan, Vitali Kipjatkov)

Ahmisime kõik õhku, kui viis aastat tagasi selgus, et EAS on otsustanud toetada „tundmatut vene ettevõtet“ enam kui 600 000 euroga, et too arendaks välja uudse parkimislahenduse. See pidi võimaldama suurlinnades parkida ühele kohale eri tasapindadel mitu autot.

EAS tõrjus kriitikat, kinnitades, et asjal olla „märkimisväärne äriline potentsiaal“, riskid on maandatud, ekspertiis tunnistas toetuse saaja võimekaks, loodav parkimis­lahendus jääb firmale ning üldse pole tegu „vene ettevõttega“. Toetus lubati välja maksta alles pärast tööde lõppu ja siduda rahasüstid müügitulemustega.

Firma sai esimesed 300 000 eurot kätte, läks siis pankrotti ning EAS pidi toetuse maha kandma, sest unustas õigel ajal pankrotipessa nõude esitada!

2013. aasta alguses oli firma pangaarvel umbes 4 eurot, kuid võlgu 1,2 miljonit. Saksa alltöövõtjale oli tasutud ligi miljonieurone ettemaks parkimislahenduse prototüübi ja pilootprojekti eest, kuid sakslased andsid prototüübi üle ilma dokumentideta ning õigusteta seda kasutada. Õiguste eest tulnuks nii palju peale maksta, et kogu asi muutus ebaotstarbekaks.

(Valeri Sikorski)

Boxeri grupi ettevõtted tootsid Laekveres ja Tamsalus aiamaju ning ­höövelmaterjali. Buumi ajal äri sujus, peaaegu kogu kaup müüdi Lääne-Euroopasse.