Згідно зі звітністю Приватбанку, за підсумками 2017 року він зафіксував збиток 23,9 млрд грн (НБУ раніше наводив дані про 22,9 млрд грн збитку). За 2016 рік банк декларував негативний фінрезультат на рівні 176,2 млрд грн.

Як констатує банк, торік він визнав збиток від знецінення інвестиційної нерухомості у розмірі 779 млн грн; збиток від знецінення майна, що перейшло у власність банку як заставодержателя, у розмірі 11,56 млрд грн; збиток від знецінення кредитів та авансів клієнтам за рахунок зменшення вартості застави у розмірі 12,56 млрд грн.

Як зазначається, чистий процентний дохід Приватбанку в 2017 році склав 6,1 млрд грн (у 2016 році - 2 млрд грн). При цьому в звіті про рух грошових коштів констатується, що отримані банком торік проценти склали 20,9 млрд грн (у 2016 році - 22,2 млрд грн), а сплачені проценти - 18,5 млрд грн (у 2016 році - 29,4 млрд грн).

За даними банку, його торішні відрахування до резерву під знецінення кредитів становили 18,34 млрд грн (у 2016 році - 154,6 млрд грн). Доходи за виплатами та комісійними перевищили відповідні витрати на 10,2 млрд грн (у 2016 році - на 8,2 млрд грн). Адміністративні та інші операційні витрати зросли на 2,4 млрд грн (+24,8%) до 12,2 млрд грн (НБУ раніше наводив інші дані).

Нагадаємо, за І квартал 2018 року Приватбанк задекларував прибуток 3,65 млрд грн.

Відповідно до звітності Приватбанку, в 2017 році його активи зросли на 49,6 млрд грн (+24,2%) - до 254,8 млрд грн. Це стало наслідком, передусім, його докапіталізації (потреба в чому обгрунтовувалася в т.ч. переоцінкою отриманого заставного майна) та відповідно збільшення портфелю цінних паперів (тоді як кредитний портфель - після вирахування резервів - зменшився на 5,25 млрд грн, або на 12% до 38,3 млрд грн). Депозитний портфель банку торік зріс на 31,6 млрд грн (+17,5%) до 212,75 млрд грн. На кінець 2017 року власний капітал Приватбанку був 24,8 млрд грн (на кінець 2016 року наводилося значення мінус 882 млн грн).

Приватбанк констатує, що в 2018 році планує наростити якісний кредитний портфель на 5%, депозитний портфель - на 8%, отримати погашення частини токсичних активів, зберегти адекватність капіталу на рівні 14-15% тощо.

Аудитором звітності Приватбанку за 2017 рік (як і за 2016 рік) була компанія EY (Ернст енд Янг).

У своєму висновку EY висловила низку застережень до звітності Приватбанку.

Нижче - пряма мова EY:

1. Станом на 31 грудня 2017 та 2016 років Банк визнав заставне майно, що перейшло у власність Банку, у сумі 6 716 млн. грн. та 7 303 млн. грн., відповідно, у складі майна, що перейшло у власність Банку як заставодержателя. Ми не змогли отримати прийнятні аудиторські докази у достатньому обсязі щодо справедливої вартості заставного майна, що перейшло у власність Банку станом на 31 грудня 2017 та 2016 років. Отже, ми не змогли визначити, чи є потреба в будь-яких коригуваннях балансової вартості заставного майна, що перейшло у власність Банку як заставодержателя станом на 31 грудня 2017 та 2016 років та відповідних збитків та доходів за роки, що закінчилися зазначеними датами.

2. У 2017 році Банк визнав знецінення заставного майна, що перейшло у власність Банку як заставодержателя у сумі 10 727 млн. грн., збиток від переоцінки інвестиційної нерухомості у сумі 717 млн. грн та збиток від переоцінки приміщень у сумі 257 млн.грн. Ми не змогли отримати прийнятні аудиторські докази в достатньому обсязі щодо періоду, у якому виникло таке знецінення та збитки. Отже, ми не змогли визначити, чи є потреба в будь-яких коригуваннях окремого звіту про прибутки чи збитки та інший сукупний дохід за 2017 та 2016 роки та балансової вартості заставного майна, що перейшло у власність Банку як заставодержателя, у сумі 14 053 млн. грн., інвестиційної нерухомості у сумі 1 095 млн.грн. та приміщень у сумі 266 млн. грн. станом на 31 грудня 2016 року.

3. Банк не завершив аналіз чи задовольняються критерії припинення визнання щодо певних коштів клієнтів, що підлягали конвертації в капітал, як описано у Примітці 1 до окремої фінансової звітності. Ці кошти клієнтів та відповідна дебіторська заборгованість у сумі 8 057 млн. грн. (за мінусом резерву під знецінення в сумі 772 млн. грн.) станом на 31 грудня 2017 року та у сумі 8 878 млн. грн. станом на 31 грудня 2016 року, як зазначено у Примітці 14, були визнані у окремому звіті про фінансовий стан Банку. Ця дебіторська заборгованість не відповідає визначенню активу згідно з МСФЗ. Таким чином, інші активи Банку було завищено на 8 057 млн. грн. та на 8 878 млн. грн станом на 31 грудня 2017 та 2016 року, відповідно, та адміністративні та інші операційні витрати у 2017 році було завищено на 772 млн. грн. Вплив незавершення аналізу критеріїв припинення визнання коштів клієнтів на зобов’язання та капітал Банку станом на 31 грудня 2017 та 2016 років, а також на процентні витрати та прибутки й збитки від курсових різниць за 2017 рік не було визначено.

4. У 2017 році Банк визнав 17 275 млн. грн. збитків від знецінення щодо кредитів, що управляються як окремий портфель, як зазначено у Примітці 9. Ми не змогли отримати прийнятні аудиторські докази в достатньому обсязі щодо періоду, у якому виникли 12 557 млн. грн. збитків від знецінення. Отже, ми не змогли визначити, чи є потреба в будь-яких коригуваннях окремого звіту про прибуток чи збиток та інший сукупний дохід за 2017 та 2016 роки та балансової вартості відповідних кредитів та авансів клієнтам станом на 31 грудня 2016 року.

5. До 2017 року Банк визнав певні внутрішньо генеровані витрати на розробку програмних продуктів як нематеріальні активи балансовою вартістю 292 млн. грн. У 2017 році Банк припинив визнання таких нематеріальних активів. Оскільки ми не змогли отримати прийнятні аудиторські докази у достатньому обсязі щодо періоду, коли такі нематеріальні активи повинні були бути визнані первісно та їх первісної вартості, ми не змогли визначити, чи є потреба в будь-яких коригуваннях балансової вартості приміщень, вдосконалення орендованого майна, обладнання та нематеріальних активів станом на 31 грудня 2016 року та окремого звіту про прибуток чи збиток та інший сукупний дохід за 2017 та 2016 роки.

6. У 2017 році Банк визнав 217 млн. грн. збитків від знецінення інвестиції в асоційовану компанію. Цей збиток від знецінення відносився до 2016 року. Отже, збитки від знецінення за 2017 рік було завищено, а збитки від знецінення за 2016 рік було занижено на 217 млн. грн.

7. У 2016 році Банк визнав 1 363 млн. грн. витрат від погашення фінансових зобов’язань, що відносилися до попереднього звітного періоду, у складі процентних витрат та збитків від переоцінки іноземної валюти. Таким чином, процентні витрати та збитки від переоцінки іноземної валюти за 2016 рік, та нерозподілений прибуток станом на 31 грудня 2015 року було завищено на 840 млн. грн., 523 млн. грн. та на 1 363 млн. грн., відповідно.

8. Ми не висловили думку щодо фінансових результатів та грошових потоків Банку за рік, що закінчився 31 грудня 2016 року, у нашому звіті незалежного аудитора від 25 травня 2017 року внаслідок наступного:

а. У 2016 році Банк визнав витрати за резервом на знецінення кредитів та авансів клієнтам у сумі 154 617 млн. грн. Ми не змогли отримати прийнятні аудиторські докази в достатньому обсязі щодо періоду, у якому виникло знецінення кредитів та авансів клієнтам. Отже, ми не змогли визначити, чи є потреба в будь-яких коригуваннях окремого звіту про прибуток чи збиток та інший сукупний дохід та окремого звіту про зміни капіталe за 2016 та 2015 роки.

б. У 2016 Банк провів реструктуризацію кредитів та авансів клієнтам балансовою вартістю 137 082 млн. грн. до вирахування резерву на знецінення станом на 31 грудня 2016 року. Ми не змогли отримати прийнятні аудиторські докази в достатньому обсязі щодо впливу реструктуризації цих кредитів на окремий звіт про прибуток чи збиток та інший сукупний дохід. Отже, ми не змогли визначити, чи є потреба в будь-яких коригуваннях відрахувань у резерви на знецінення кредитів та авансів клієнтам, збитків від первісного визнання фінансових активів за ставками нижче ринкових та процентного доходу за 2016 рік.

в. Ми не змогли отримати прийнятні аудиторські докази у достатньому обсязі щодо розкриття інформації про операції з пов’язаними сторонами за період з 1 січня 2016 року до 19 грудня 2016 року (дата зміни акціонерів). Отже, ми не змогли визначити, чи є потреба в будь-яких коригуваннях розкриття інформації щодо операцій з пов’язаними сторонами, яка наведена у Примітці 31 до окремої фінансової звітності.

