Veronmaksaja kustantaisi yksityisen lääkärin virheet jatkossakin - "aivan katastrofaalinen tilanne"

Haittatapahtumien arvioidaan rasittavan terveydenhuoltojärjestelmää noin miljardilla eurolla vuosittain. Aake Roininen

Liisa Kauppinen

Pieksämäkeläinen Mika Seppälä kävi leikkauttamassa päällekkäin kasvaneet viisaudenhampaansa yksityisellä hammaslääkärillä.

Seppälälle lasku oli 438 euroa, Kelalle eli veronmaksajalle 62 euroa.

Leikkauksessa tapahtuneen virheen vuoksi Seppälä joutui jatkohoitoon Kuopion yliopistollisen sairaalan (KYS) suu- ja leukasairauksien poliklinikalle.

Seppälälle lasku oli 136,80 euroa, veronmaksajalle 1 100 euroa. Summa perustuu KYSin arvioon.

Jos hammaslääkäri olisi aiheuttanut vahingon töytäisemällä Seppälää autolla, hammaslääkärin vakuutus olisi korvannut veronmaksajalle aiheutuneet kustannukset.

Koska virhe tapahtui terveydenhuollossa, yksityinen hammasklinikka tai sen vakuutusyhtiö ei ole maksanut jatkohoidosta senttiäkään.

Hammashoito on perinteisesti ollut terveydenhoidon ala, jossa suomalaiset käyvät runsaasti yksityisen lääkärin pakeilla. Tällainen suuntaus vahvistunee muissakin hoidoissa, sillä sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen (sote) uudistuksen on määrä kasvattaa yksityisten yritysten roolia.

Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) ei ole suunnitellut potilasvakuutusjärjestelmää muutettavaksi olennaisesti, minkä vuoksi jatkohoidon kustannukset päätyisivät viime kädessä veronmaksajan maksettavaksi myös jatkossa.

Itä-Suomen yliopiston potilasturvallisuuden professorin Risto Roineen mielestä asetelma on käsittämätön.

– Avoimessa kilpailussa tämä olisi täydellisen katastrofaalinen tilanne. Julkinen ja yksityinen sairaanhoito kilpailisivat keskenään täysin erilaisista lähtökohdista, jos joku pystyy hoitamaan tai tekemään mitä vain välittämättä komplikaatioista, Roine painottaa.

Roineen mukaan järjestelmä pönkittää yksityistä terveydenhuoltoa jo nykyisellään.

– Yksityisellä terveydenhuollolla on ollut hyvä kilpailuasema juuri sen takia, että se ei perinteisesti ole joutunut osallistumaan komplikaatioiden hoidon eivätkä lääkärikoulutuksen kustannuksiin. Tällöin yksityinen sektori näyttää kovin hyvältä, tehokkaalta ja tuottavalta.

Avainsana kysymyksessä on niin sanottu täyskustannusvastuu. Se tarkoittaa sitä, että vakuutus korvaisi KYSille Seppälän hoidosta aiheutuneet todelliset kustannukset, arviolta 1 235 euroa.

Näin tapahtuisikin, jos kyseessä olisi liikennevahinko. Potilasvahingoista vakuutus korvaa ainoastaan Seppälälle itselleen aiheutuneet ylimääräiset kustannukset, eli 136,80 euroa ja mahdolliset ansionmenetykset ja korvaukset kivusta – jos Seppälän hakemus Potilasvakuutuskeskuksessa (PVK) menee läpi.

Tällaisista ylimääräisistä kustannuksista PVK maksoi potilaille korvauksia viime vuonna noin 41 miljoonaa euroa.

Lääkäripalveluyritykset ry -etujärjestön toiminnanjohtaja Ismo Partanen pitää nykytilannetta ongelmallisena.

– Minkä takia me niitä vakuutusmaksuja maksamme, jos ne korvaavat kymmenien tuhansien eurojen hoidosta vain asiakasmaksun? Tuottajien pitää olla tasapuolisessa asemassa, Partanen sanoo.

Täyskustannusvastuun ulottaminen potilasvahinkolakiin ei tällä haavaa ole näköpiirissä, toteaa STM:n vakuutusmarkkinayksikön johtaja Hannu Ijäs. Potilasvahinkolakia uudistetaan sote-uudistuksen kanssa samaan tahtiin, mutta lähinnä lakiteknisistä syistä.

Lakiuudistusta valmistellut työryhmä arvioi loppuraportissaan, että täyskustannusvastuusta koituvat hallinnolliset kustannukset olisivat suuremmat kuin muutoksesta saatavat hyödyt. Tämän vuoksi järjestelmää ei katsota aiheelliseksi uudistaa.

– Tätä on toki syytä seurata. Yritimme selvitellä näitä tapauksia, mutta toistaiseksi niiden osuus näyttää marginaaliselta, eikä tilastoja ole. Emme saaneet oikein vahvaa faktaa siitä, että tälle pitäisi jotakin tehdä, Ijäs kertoo.

Kukaan Suomessa ei tiedä, kuinka paljon Seppälän kaltaisia tapauksia tarkalleen ottaen on ja kuinka ison loven yksityisessä terveydenhuollossa tapahtuneet hoitovahingot veronmaksajan kukkaroon lopulta tekevät.

– Me hoidamme kaikki potilaat, jotka hoitoa tarvitsevat, toteaa myös KYSin talousjohtaja Kari Janhonen.

Käänteisessä tilanteessa, jossa julkisen terveydenhuollon hoitovirheen jatkohoito tehdään yksityisessä terveydenhuollossa, yritys tai yrittäjä laskuttaa hoidon täysmääräisenä.

Suurin osa PVK:n korvaamista potilasvahingoista tapahtuu julkisessa terveydenhuollossa, jossa tehdään suurin osa esimerkiksi vaativimmista leikkauksista. Yksityisen terveydenhuollon osuus on noussut kymmenessä vuodessa 12,7 prosentista 21 prosenttiin samalla, kun yksityisten hoitojen määrä on samalla kasvanut.

PVK:n tilastot ovat vain jäävuoren huippu kaikista epäonnisista hoidoista.

Seppälän pieleen mennyt viisaudenhammasleikkaus kirjataan PVK:n tilastoihin, sillä empimisen jälkeen hän päätti lopulta tehdä korvaushakemuksen.

– Hammasklinikan henkilökunta kehotti tekemään potilasvahinkoilmoituksen, Seppälä kertoo.

Suunnitellussa sote-mallissa puutteellinen tilastointi olisi professori Roineen mukaan erityisen ongelmallista.

– Uudessa järjestelmässä valtio saattaisi rahoittaa 18 sairaanhoitopiiriä, eikä sillä olisi keinoa valvoa, että hoito on laadukasta ja hoitovirheitä vähän, Roine lataa.

– Nyt ollaan lankeamassa siihen ansaan, että yksityisen terveydenhuollon kuvitellaan olevan hirvittävän paljon parempi kuin julkisen. Toivottavasti poliitikot tajuavat, ettei sellaista kilpailua voida järjestää, joka on täysin vääristynyt.