Paremmalla johtamisella ihmiset saataisiin pysymään terveydenhuollon töissä, sanoo johtaja vakuutusyhtiössä, lääkäri Mika Perttu.

Aloitetaan yllätyksellä. Suomessa ei ole pulaa hoitajista, eikä varsinkaan lääkäreistä. Molempia on riittävästi, mutta hoitajat lähtevät muille aloille töihin ja lääkäreistä on pulaa perusterveydenhuollossa – ei juuri muualla. Näin sanoo Mika Perttu. Hän johtaa vakuutusyhtiö Ifin terveyspalveluita, mutta kokemusta on niin yksityisen kuin julkisenkin puolen terveydenhuollosta. Koulutukseltaan hän on lääketieteen lisensiaatti.

– Huono johtaminen on merkittävin terveydenhuollon ongelma. Se on syy siihen, miksi ala on niin rikki, Perttu sanoo.

– Johtaminen on tärkeämpi kysymys kuin hoitajamitoitus tai hoitajien palkat, vaikka olen sitä mieltä, että niin lähi- kuin sairaanhoitajat saavat liian vähän palkkaa.

Suoraa puhetta. On pakko pyytää perusteluja. Jos johtaminen on noin huonoa, miten siihen on päädytty ja miksei sitä muuteta?

– Johtamismalli on todella hierarkkinen eikä sitä juuri uskalleta haastaa. Nuoret lääkärit ja hoitajat alistuvat, koska kukaan ei halua hankalan työntekijän mainetta, hän sanoo.

– Johtajaksi nousee usein sillä, että on riittävän kauan töissä. Jos on erikoislääkäri tai erikoissairaanhoitaja, aina parempi. Saati jos olet tehnyt tutkimusta ja olet dosentti. Tämä on kuitenkin ihmisten johtamista eikä erikoislääkärin titteli tee kenestäkään automaattisesti hyvää ihmisjohtajaa, Perttu sanoo.

Älä mene suihkuun työajalla ja muita älyttömyyksiä

Mika Pertulla on huonosta johtamisesta monta esimerkkiä. Kuvaavin on lappu, jonka hän näki erään terveydenhuollon yksikön kahvihuoneen seinällä. Siinä luki: Muista, että työajalla ei saa käydä suihkussa.

– Jos henki on sellainen, että tulee edes mieleen kirjoittaa tuollainen lappu, jotain on pahasti pielessä, hän sanoo.

Mika Pertun mukaan huono johtaminen on palkkojakin kipeämpi terveydenhuollon ongelma.­

Toinen esimerkki on omakohtainen. Perttu kertoo ehdottaneensa eräälle terveydenhuollon johtajalle, että kokeiltaisiin kotihoidossa mallia, jossa itsenäinen hoitajatiimi järjestäisi itse työnsä.

– He tuntevat asiakkaansa parhaiten ja näkevät, kenen luona pitää tänään olla pidempään ja kenen luona voi vain piipahtaa. Terveydenhuollon johtaja sanoi, että ei tuollainen onnistu. Eivät kotihoidossa työskentelevät pysty itse ajattelemaan, vaan he haluavat valmiit työvuorot ja johtamista.

– En ymmärrä, miten voi aliarvostaa omaa henkilökuntaansa noin paljon. Mene tuossa nyt sitten ehdottamaan vähän toisenlaista tapaa tehdä asioita ja johtaa toimintaa, Perttu puuskahtaa.

Kuka pystyy johtamaan lääkäriä?

Koko alkuvuosi on keskustelu hoitajamitoituksesta, hoitajapulasta ja lääkäripulasta. Viime päivät on väännetty kättä siitä, paljonko terveydenhuollosta on lähtenyt väkeä muille aloille. Nyt Perttu siis sanoo, että varsinkaan lääkäreistä ei ole minkäänlaista pulaa.

– Meillä on aivan riittävästi lääkäreitä, mutta he ovat väärässä paikassa. Lääkäripulaa on perusterveydenhuollossa. Oikea kysymys on, miksi terveyskeskukseen ei saa lääkäriä edes rahalla.

No miksi ei saa?

– Työolojen vuoksi. Monessa paikassa johtaminen on todella huonoa, työhön ei voi vaikuttaa, saat eteesi potilaslistat ja työ on yhtä suorittamista.

” Lääkärit ovat omanarvontuntoisia. Mutta ei heidän johtamisensa mahdotonta ole.

Pertun pitäisi tietää, mistä puhuu. Kokemusta niin lääkäreiden johtamisesta kuin itse lääkärintyöstä on. Hän on uransa aikana ollut esimerkiksi Keravan kaupungilla johtavana ylilääkärinä, Stellassa terveyspalveluiden puolella liiketoimintajohdon tehtävissä ja Kanta-Hämeen keskussairaalassa neurologian osastonylilääkärin viransijaisena.

Onko lääkäreiden johtaminen helppoa?

– Luultavasti vain öljypalon sammuttaminen Texasissa on vaikeampaa, Perttu naurahtaa.

– Lääkärit ovat omanarvontuntoisia. Mutta ei heidän johtamisensa mahdotonta ole. Meillä on tässä maassa myös paikkoja, joissa on todella hyvää johtamista. Siellä on uskallettu tehdä vähän eri tavalla.

Kuntien pitää vaatia laatua, ei katsoa vain hintaa

Jos terveydenhuollon suurin ongelma on Pertun mielestä huono johtaminen, miten sitä voi parantaa?

– Purkamalla hierarkiaa. Nyt meillä on varsinkin julkisella puolella hyvin hierarkiset mallit. Jos näitä saataisiin purettua, erityisesti hoitajien omatoimisuus ja tilanne paranisi. Heiltä tulee usein parhaat kehitysideat.

Perttu muuttaisi myös terveydenhuollon mittareita. Hän haluaa lisää arvolähtöistä mittaamista. Esimerkiksi kuntien pitäisi kilpailutuksissaan nostaa tärkeimmäksi kriteeriksi laatu. Silloin mitattaisiin esimerkiksi sitä, miten tyytyväisiä asiakkaat ovat ja sitä, pysyvätkö työntekijät yksikössä.

– Ja sitten pitäisi uskaltaa muuttaa kulttuuria. Palkata johtajiksi ihmisläheisiä henkilöitä ja antaa heille valtaa muuttaa toimintatapoja, Perttu sanoo.

Jos tämä kaikki onnistuisi, terveydenhoito voisi alana paljon paremmin. Perttu uskoo, että silloin alalla pysyttäisiin ja ihmisillä olisi tunne, että he voivat tehdä työnsä niin hyvin kuin osaavat. Nyt näin ei ole, hän sanoo.

Täsmennys: Juttuun muutettu julkaisun jälkeen ingressiin vakuutusjohtaja muotoon johtaja vakuutusyhtiössä.