Aung San Suu Kyi päätti lähteä puolustamaan itseään ja maataan YK:n kansainväliseen tuomioistuimeen.

Vuoden 1991 rauhannobelisti Aung San Suu Kyi järjesti yllätyksen sekä kotimaalleen Myanmarille että kansainväliselle yhteisölle, kun hän päätti lähteä johtamaan maansa valtuuskuntaa YK:n kansainväliseen tuomioistuimeen Hollannin Haagiin.

Kyseessä on tänään tiistaina alkava kolmipäiväinen kuuleminen, jossa buddhalaisenemmistöistä Myanmaria syytetään rohingya-muslimivähemmistön kansanmurhasta syksyllä 2017.

Kuuleminen voi saada suuren yleisön, sillä se videoidaan suorana lähetyksenä.

Asian vei oikeuteen (siirryt toiseen palveluun)viime kuussa länsiafrikkalainen Gambia, jonka parimiljoonainen väestö on valtaosin muslimeja. Gambian tukena on lähes 60 valtion Islamilainen yhteistyöjärjestö.

Rohingya-tyttö pumppasi vettä kaivosta pakolaisleirillä Bangladeshissa lokakuussa 2017. Abir Abdullah / EPA

YK on kutsunut Myanmarin armeijan toimia Rakhinen osavaltiossa etniseksi puhdistukseksi. Yli 720 000 rohingyaa pakeni loppukesällä 2017 Rakhinesta väkivaltaisuuksia naapurimaahan Bangladeshiin. Paenneet ovat kertoneet murhista, raiskauksista ja kidutuksesta.

Rohingyat elävät nyt Bangladeshissa kurjissa oloissa. Heillä ei ole paluuta kotiseuduilleen, joissa kylät on hävitetty ja poltettu. (siirryt toiseen palveluun)

Haagin kuuleminen nojaa pitkälti YK:n raporttiin (siirryt toiseen palveluun), jonka mukaan Myanmarin sotilasjohto oli karkotusten toimeenpanija. Raportissa luetellaan nimeltä sotilasjohtajia, jotka YK:n mukaan ovat syyllisiä ja jotka pitäisi saada vastuuseen teoistaan.

Aung San Suu Kyi on ollut hyvin vaitonainen runsaan kahden vuoden takaisista tapahtumista, mutta nyt hän valmis puhumaan, omien sanojensa mukaan "puolustaakseen kansallisia intressejä".

Tähän saakka Myanmar on puolustellut tapahtunutta sanomalla, että se jahtasi terroristeja, jotka väkivalloin vaativat valtaa.

Palkittu nobelisti on nyt kansainvälinen hylkiö

Aung San Suu Kyi nousi 1980–90-lukujen vaihteessa maailman tietoisuuteen demokratia-aktivistina, joka taisteli sotilasjunttaa vastaan ja kärsi yhteensä 15 vuoden kotiarestin vaatimustensa takia. Viime vuosina hän on joutunut ulkomailla kovan kritiikin kohteeksi.

Suu Kyi oli jo kesällä 2017 Myanmarin valtiokansleri. Virka oli luotu häntä varten vuotta aiemmin. Viran myötä hän on saanut vahvan aseman valtion johdossa sotilaiden rinnalla ja toimii samalla ulkoministerinä.

YK ja lukuisat kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt ovat arvostelleet Suu Kyitä ankarasti siitä, että hän ei puolustanut rohingyoja, vaikka itse on kokenut vastaavaa vainoa.

Suu Kyin passiivisuus rohingyojen puolustamisessa on vienyt häneltä joukon kansainvälisiä palkintoja, muun muassa Amnestyn ihmisoikeuspalkinnon. Sen sijaan vuoden 1991 Nobelin rauhanpalkinto on ja pysyy, sillä sitä ei voi palkitulta ottaa pois.

Kun Aung San Suu Kyi vieraili kesällä 2018 Euroopassa, hänet otti vastaan enää muutama valtio. Yksi vastaanottajista oli Unkarin oikeistokonservatiivipresidentti Viktor Orbán.

Aung San Suu Kyin motiivit ovat epäselviä

Myanmarin politiikkaa seuraavat kansainväliset tutkijat näkevät Aung San Suu Kyin menoon Haagiin kaksi syytä.

Aung San Suu Kyita tukeva juliste Yangoonissa, Myanmarissa 5. joulukuuta. Lynn Bo Bo / EPA

Economist-lehden haastattelussa historioitsija Mary Callahan Washingtonin yliopistosta päättelee, että esiintyminen oikeudessa on osa vaalikampanjaa, jolla Suu Kyi hakee kannatusta ensi vuoden parlamenttivaaleihin.

Suu Kyin Kansallinen demokratia -puolue NLD on menestynyt hyvin ja se on ainoa, joka voi toimia parlamentin suurta sotilaskiintiötä vastaan.

Historioitsija Callahanin ja artikkelin mukaan muidenkin tutkijoiden mielestä Aung San Suu Kyin tärkein motiivi on henkilökohtainen.

Selitys on se, että Suu Kyin elämä on hänen perheensä kautta kytkeytynyt aina Myanmarin valtioon, ja siksi hän katsoo velvollisuudekseen mennä puhumaan sen nimissä vaikka oikeudenkäyntiin ilman lainopillista asiantuntemusta.

Suullinen käsittely Haagissa kestää kolme päivää. Jos YK:n kansainvälinen tuomioistuin ottaa asian käsiteltäväkseen, oikeusprosessiin kuluu mitä ilmeisimmin vuosikausia.

Video: Keitä ovat Myanmarin rohingyat?

Lue myös:

Myanmarin johtaja Aung San Suu Kyi saa pitää Nobel-palkintonsa rohingya-muslimien kohtalosta huolimatta (julkaistu 28.9.2018)

Essee: Miksi Suomi avasi lähetystön maahan, jota syytetään rotuerottelusta? Rauhannobelistin johtama Myanmar sai rumat kasvot (julkaistu 25.11.2017)

Myanmarista paennut rohingya-äiti käveli lapsineen päiväkausia ilman ruokaa: "Näin omin silmin, kun talomme syttyi tuleen" (julkaistu 1.10.2017)