Eduskunnan liikenne- ja viestintävaliokunta antoi luultavasti kohtalokkaan iskun Lex Malmille eli kansalaisaloitteelle Malmin lentoaseman säilyttämiseksi.

Valiokunta päätti esittää, että eduskunta hylkäisi aloitteen, koska valtion ei ole syytä puuttua kunnan kaavoitusmonopoliin eikä yksipuolisesti muuttaa Helsingin kaupungin kanssa tekemiään sopimuksia.

Näihin maankäyttöä, asumista ja liikennettä koskeviin sopimuksiin sisältyy Malmin lentoaseman hävittäminen ja tienoon muuttaminen 25 000 asukkaan asuinalueeksi.

Samalla valiokunta kuitenkin antoi lämpimän kannatuksensa niille toiminnoille, joita Malmilla on jo yli 80 vuotta harjoitettu ja harjoitetaan yhä. Tämä tuki sisältyy valiokunnan lausumaehdotukseen.

Sen mukaan ”eduskunta edellyttää, että valtioneuvosto ryhtyy toimenpiteisiin korvaavien lentokenttätoimintojen turvaamiseksi, jotta Malmin lentokentän ilmailutoiminnot voivat jatkua hyvien yhteyksien ja etäisyyksien päässä”.

Lausumaehdotusta luetaan varmasti sekä liikenne- ja viestintäministeriössä että Suomen lentokenttäverkostosta vastaavassa Finaviassa hiki otsalla. Kumpikaan ei ole pannut tikkua ristiin Malmin siviili-ilmailutoimintojen jatkon turvaamiseksi.

Tästä samasta asiasta eli korvaavan kentän etsimisestä siviili-ilmailulle päätti jo valtioneuvosto kehysriihessään 2014. Päätöksen mukaan Malmi voidaan ottaa asuinkäyttöön vain sillä edellytyksellä, että siellä toimivalle siviili-ilmailulle löytyy korvaava paikka.

Tämä edellytys pudotettiin pois valtioneuvoston päätöstekstistä saman tien, valtiovarainministeriön mukaan tekstitilan säästämiseksi.

Eduskunnan oikeusasiamies ei ole halunnut vastata kahteen kertaan esitettyyn kysymykseen, kuka ja millä oikeuksilla on mennyt muuttamaan valtioneuvoston päätöstä.

Malmin ylläpito ja myös lopettaminen oli ennen muuta kansallisesta lentokenttäverkostosta vastaavan Finavian vastuulla. Finavia ei ole Malmista tai sen korvaajasta piitannut.

Lentokenttäyhtiön nyt jo eläköitynyt toimitusjohtaja Kari Savolainen piti Malmin kansallista merkitystä suunnilleen samansuuruisena kuin Kotkan kupeessa olevan Kymin lentopaikan, josta hän itse harrastaa ilmailua.

Lisäksi Malmi tuotti erittäin voitolliselle Finavialle mitättömän pientä tappiota.

Sitäkään ei voitu sietää, joten Finavia luopui Malmista vuoden 2016 lopussa. Sen jälkeen kenttä on ollut vilkkaassa käytössä valvomattomana lentopaikkana.

Työryhmiä on istunut ja konsulttiraportteja teetetty, mutta turhaan.

Myös liikenne- ja viestintäministeriö oli jo aikoja sitten heittänyt pyyheliinan kehään yrityksissä löytää Malmia korvaava lentopaikka.

Useita yrityksiä on kyllä tehty. Työryhmiä on istunut ja konsulttiraportteja teetetty, mutta turhaan.

Niin turhaan, että silloisen ministeri Paula Risikon (kok) vuonna 2014 asettama työryhmä ei edes yrittänyt toimia toimeksiantonsa mukaisesti eli etsiä korvaavaa paikkaa. Ministeri Anne Berner (kesk) totesi jo 2015, että Malmi-asia on valtion osalta loppuun käsitelty.

Tämä käsitys osoittautuu hurskaaksi toivomukseksi, jos eduskunta hyväksyy liikenne- ja viestintävaliokuntansa lausumaehdotuksen.

Sen perustelut osoittavat valiokunnan paneutuneen tehtäväänsä huolella. Tekstissä tuodaan esiin perinteisten lentokoulutuksen ja huoltotoiminnan lisäksi myös kehittyvä älykäs liikenne, ilmailun tuleva kehitys ja niiden mukanaan tuomat uudet tarpeet. Valiokunta sai kirjallisen lausunnon muun muassa Malmin Sähkölentokoneyhdistykseltä.

Tarve vastaaville ilmailutoiminnoille hyvien yhteyksien ja etäisyyksien päässä on valiokunnan mielestä selvästi olemassa. Jos tällaisia toimintoja joudutaan kokonaan lakkauttamaan, niiden uudelleen käynnistäminen voi olla olennaisesti vaikeampaa.

Liikenne– ja viestintävaliokunnan lausunto oli yksimielinen. Lopullisesti Lex Malmin kohtalo ratkaistaan eduskunnan suuressa salissa eli täysistunnossa.

Siellä Lex Malmista puhuttiin viimeksi vähän yli vuosi sitten helmikuussa lähetekeskustelussa, jossa lähes kaikki puheenvuorojen käyttäjät kannattivat lämpimästi kansalaisaloitteen hyväksymistä ja kentän säilyttämistä ilmailukäytössä.

Pääministeri Juha Sipilä (kesk) piti vuoden 2014 päätöstä Malmista luopumisesta virheenä.

Malmin säilyttäjien ja kehittäjien joukkoon ilmoittautui myös kansanedustaja Mikko Alatalo (kesk). Liikenne- ja viestintävaliokunnan jäsenenä hän kuitenkin kannatti aloitteen hylkäämistä.