– Näimme, että valmiin kokon alle menee hangessa polku, sanoo Keihärinkosken kyläyhdistyksen puheenjohtaja.

Viitasaaren Keihärinkoskella on kaksi vuosikymmentä pitkä perinne polttaa pääsiäislauantaina kosken partaalla kokko.

Nyt perinne katkeaa, ja syynä on vetehinen nisäkäs saukko, Lutra lutra.

Asiasta uutisoi ensimmäisenä Viitasaaren Seutu.

– Näimme, että valmiin kokon alle menee hangessa polku. Siellä saattaa olla nyt saukon pesä, joten päätimme, että tänä vuonna kokkoa ei polteta, kertoo Keihärinkosken kyläyhdistyksen puheenjohtaja Tuulikki Hämäläinen.

PÄÄTÖKSEN teki johtokunta. Saukko synnyttää luolamaiseen tilaan, jollaiselta kokon materiaalisesti sekalainen uumen saattaa tuntua.

– Sen verran olemme luonnonystäviä, että emme halua tuottaa harmia eläimelle. Onneksi huomasimme ne jäljet, Hämäläinen huokaa.

– Saukkoja täällä on ollut ennenkin, mutta ei kokon alla.

Keihärinkosken partaalla poltetaan kokko myös juhannuksena ja venetsialaisissa. Kylä on sijaitsee 25 kilometrin päässä Viitasaaren kirkokylästä Ylä-Keiteleen ja Muuruen välisellä järvikannaksella.

Keihärinkosken tunnetuin nähtävyys kosken lisäksi on Täivuoren näkötornista avautuva maisema. Merkittävimmät tapahtumat vuodenkierrossa ovat Luotolansaaren kalavestivaalit ja pääsiäis- ja juhannuskokot.

KEIHÄRINKOSKEA tunnetumpi viitasaarelainen kylä ja koski on Huopana ja Huopanankoski, jossa Juhani Aho kalasteli. Kala on myös saukkojen tärkein ravinto.

Pääsiäiskokko on Suomessa erityisesti pohjalainen perinne. Kokosta uskottiin olevan hyötyä silloin, kun Jeesus on kuolleena eli ristiinnaulitsemisen jälkeen ennen ylösnousemusta. Kokko karkotti pahoja henkiä ja noitia. Mitä enemmän savua ja kipinöitä, sen parempi.