Osaamisen tulevaisuuspaneelin mukaan suomalaisten osaaminen tarvitsee merkittäviä parannuksia.

Suomalaisten osaaminen ei vastaa tällä hetkellä riittävästi uudenlaisen osaamisen tarvetta työelämässä.

Tulevaisuuspaneelin mukaan esimerkiksi verotusta ja etuuksia pitää kehittää.

Myös maahanmuuttoa tarvitaan osaajapulan paikkaamiseen, sanoo paneelin puheenjohtaja.

Etenkin automatisaatio ja robotisaatio muuttavat monen suomalaisen työtä. Kuvassa sosiaalinen Pepper-palvelurobotti, joka on suunniteltu ikäihmisen arjen avuksi. INKA SOVERI

Opetus- ja kulttuuriministeriön syksyllä nimittämä Osaamisen tulevaisuuspaneeli julkaisi tiistaina ensimmäisen kannanottonsa. Kannanotto tuo esiin merkittävän huolen suomalaisten kouluttautumismahdollisuuksista ja osaamisesta.

Paneelin mukaan Suomessa ei päästä tällä hetkellä riittävän hyvin koulutukseen työn ohessa, vaikka tarvetta olisi.

- Arvioiden mukaan jopa miljoona suomalaista tarvitsee uudelleenkouluttamista. Tämä on koko yhteiskunnalle sekä haaste että valtava mahdollisuus, sanoo opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen tiedotteessa.

Kannanoton mukaan suomalainen koulutusjärjestelmä pitää päivittää ja ottaa käyttöön laajamittainen " jatkuvan oppimisen reformi " . Riskinä on, että osaaminen jää jälkeen teknologian kehityksestä.

Suomessa uudistuksia tarvittaisiin paneelin puheenjohtajan Anne Brunilan mukaan kipeästi.

- Olemme jo nähneet isoa rakennemuutosta monilla toimialoilla digitalisaation ja automaation kautta. Se on jo nyt nähtävillä, että meillä on rakennetyöttömyyttä paljon ja uudet työpaikat ja osaaminen, mikä työttömillä on, eivät ehkä kohtaa, Brunila toteaa Iltalehdelle.

Koulutusvapaat absurdeja

Käytännössä jatkuvan oppimisen reformi tarkoittaisi sitä, että ihmisten tulisi päästä tarvitsemaansa koulutukseen selvästi nykyistä helpommin myös työn ohessa ja sen aikana. Grahn-Laasosen mukaan vuoden alusta uudistettu ammatillinen koulutus antaa mahdollisuuden täydentää osaamista työuran varrella, mutta korkeakouluista mahdollisuus puuttuu edelleen.

Tulevaisuuspaneeli katsoo, että lainsäädäntöä, sosiaaliturvaa ja työmarkkinoita tulee uudistaa. Esimerkiksi verotusta ja erilaisia etuuksia olisi paneelin mukaan kehitettävä siten, että ne mahdollistaisivat jatkuvan oppimisen.

- Pelkällä koulutusjärjestelmän uudistamisella ei päästä tavoitteeseen, että ihmiset voisivat koko elämänsä ajan opiskella ja saada uusia taitoja. Siihen tarvitaan isoja muita järjestelmänmuutoksia, että se ylipäätään tulee ihmisille mahdolliseksi.

Brunila pitää esimerkiksi nykyisin yleisesti käytössä olevia koulutusvapaita vanhentuneina.

- Jos ajatellaan, että tulevaisuudessa työ, kouluttautuminen, oppiminen ja osaaminen limittyvät toisiinsa, niin käsite koulutusvapaa tuntuu ihan absurdilta.

Suuria muutoksia

Paneelin mukaan myös julkinen sektori, yritykset ja kolmas sektori pitäisi saada mukaan uudistustyöhön.

- Kun hallitus valmistautuu huhtikuun kehysriiheen, käymme keskustelua siitä, että talouden kasvu ei saa jäädä osaajien puutteesta kiinni. Käymme myös keskustelua työmarkkinaosapuolten kanssa siitä, miten jatkuva oppiminen tulevaisuudessa rahoitettaisiin, Grahn-Laasonen toteaa tiedotteessa.

Pienistä muutoksista ei Grahn-Laasosen mukaan voi olla kyse, kun haetaan pitkän aikavälin ratkaisuja. Brunila huomauttaa, että talouskasvun jämähtäminen osaajien puutteeseen on jo todellinen riski Suomessa.

- Nythän jo on todettu, että monilla aloilla jo on tai on näköpiirissä osaajapulaa. Eihän se talouskasvu ja uudet yritykset syty, jos meillä ei ole osaavaa työvoimaa.

Brunila toteaa, ettei edes uudelleenkouluttamiseen panostaminen pysty pelastamaan tilannetta täysin.

- Meillä väestö vanhenee ja me tarvitaan uudenlaista työvoimaa, me tarvitaan myös maahanmuuttoa, sehän tuo myös uudenlaista osaamista, Brunila sanoo.

MAINOS: MONSTER

Työpaikkoja löydät täältä

Vertaa palkkaasi täällä

Vinkkejä työnhakuun löydät täältä

Kesätyöpaikkoja löydät täältä