Læger og sygeplejersker var i alarmberedskab. En lille pige på fire år var i al hast blevet bragt til hospitalets onkologiske afdeling med varmt, rødt blod piblende ud ad næsen.

Både lægerne og pigens forældre vidste, hvorfor ingen kunne standse den livsfarlige blødning. Den lille pige havde den meget sjældne sygdom ’Glanzmann thrombasthenia’, som rammer et ud af en million mennesker. En sygdom som betød, at pigens blod ikke kunne klumpe sig sammen og danne sår.

Igennem fem dage forsøgte lægerne at standse strømmen af blod fra den stakkels patients næse. De gav hende blodtransfusioner med rask blod, og det ene stykke gaze og vat efter det andet blev proppet op i den lille næse.

Annonce:

Men lige så snart tamponerne blev fjernet, begyndte blødningen igen.

Pludselig fik en af lægerne – en tidligere soldat i den amerikanske hær – en vild idé, som skulle redde den lille pige.

Bacon var redningen

Lægen skar nogle aflange bacontern. Han bad den fireårige om at lægge hovedet tilbage, og det lækre kød blev proppet op i de små næsebor. Det var et mirakel: Allerede efter 48 timer var blødningerne så godt som forsvundet.

Fakta Bacons gavnlige effekt på næseblod er før blevet bemærket af forskere. Første gang i en videnskabelig artikel fra 1940. Sidenhen i en afhandling om, hvordan man behandler næseblod fra 1953 – se links under artiklen.

»En af mine kolleger kunne fra sin tid i militæret huske, at de dér brugte svinekød til at standse næseblod. Så vi kontaktede en læge i blodsygdomme, der før havde anvendt den teknik.«

»På baggrund af fortidens videnskabelige data og vores erfaring, besluttede vi at tage teknikken i anvendelse,« siger Dr. Sonal Saraiya, Children's Hospital of Michigan til Videnskab.dk.

Moderne medicin forhindrer bacon-infektioner

De amerikanske forskere genoptog i virkeligheden en gammel lægeteknik.

»Idéen med at bruge svinekød er ikke ny. Vi genoptog en teknik, der blev anvendt før i tiden – så tidligt som 1800-tallet – men som havde fået et dårligt ry på grund af komplikationer såsom infektioner.«

»Men med moderne antibiotika var vi i stand til at forhindre de komplikationer,« siger Sonal Saraiya.

Dansk forsker forbløffet

De amerikanske læger mente, at de havde gjort så stor en opdagelse, at det fortjente at blive beskrevet i en videnskabelig artikel. Den artikel er nu blevet publiceret i tidsskriftet ’Annals of Otology, Rhinology & Laryngology’.

Fakta Der er forskel på vævsfaktor fra forskellige arter. Vævsfaktor fra en gris kan dog stadig virke hos et menneske. Engang udtrak man i stor stil lægemidler fra dyrevæv. For eksempel lavede man insulin fra grises bugspytkirtler, som virkede fint i mennesker.

På Rigshospitalet i Danmark beskæftiger en anden børnelæge sig med blødninger. Marek Zak har ikke hørt om det forskningsmæssige gennembrud på den anden side af Atlanten.

Annonce:

»Bacon i næsen? Det er bestemt ikke noget, jeg praktiserer i min hverdag,« konstaterer Marek Zak.

Blødninger skyldes en fejl i blodpladerne

Den danske børnelæge har for tiden ingen børnepatienter med ’Glanzmann thrombasthenia’ – og sandsynligvis kan antallet i Danmark tælles på en hånd. Men han kender udmærket den sjældne sygdom. Rigshospitalets Enhed for Trombose og Hæmostase behandler enkelte voksne med lidelsen.

»Det er en medfødt funktionsdefekt i blodpladerne som betyder, at de er opbygget på en forkert måde,« fortæller Marek Zak.

Ligesom andre celler har blodplader en skov af såkaldte receptorer på deres yderside - cellemembranen. Receptorerne bruger celler, når de skal kommunikere med hinanden.

»Ved Glanzmann mangler patienten bestemte undergrupper af receptorer på overfladen af blodpladerne. Det betyder, at den enkelte blodplade ikke kan klumpe sig ordentligt sammen med de andre,« forklarer Marek Zak.

Måske er salt forklaringen på bacon-mysteriet

Fakta Et forsøg kan afsløre, om vævsfaktor var årsagen til, at den lille piges blødning stoppede, vurderer Marek Zak. I forsøget kan man prøve at dryppe Glanzmann-patienter, der har næseblod, med ren vævsfaktor som næsedråber eller næsespray. Virker det, har vævsfaktoren i bacon sandsynligvis en finger med i spillet. En dansk opfindelse fra Novo Nordisk – med navnet NovoSeven – kan for øvrigt behandle Glanzmann thrombasthenia. NovoSeven sætter gang i koagulationen via ’tissue pathway’, som er den del af koagulationsprocessen, der normalt bliver aktiveret af vævsfaktoren.

Den lille pige i USA blev behandlet med blodtransfusioner. Sådan behandler læger også først og fremmest ’Glanzmann thrombasthenia’ i Danmark. Når Glanzmann-patienternes kroppe ikke selv kan danne raske blodplader, må de få dem fra andre mennesker med rask blod.

Marek Zak har svært ved at forestille sig, at bacon på mirakuløs vis kan få Glanzmann-patienters blodplader til at fungere. Det er da heller ikke de amerikanske forskeres gæt. De peger på to mulige grunde til, at bacon er godt mod næseblod:

Saltet i baconen får blodkarrene i næsen til at trække sig sammen, så blødningen standser.



i baconen får blodkarrene i næsen til at trække sig sammen, så blødningen standser. Bacon har muligvis en høj såkaldt ’vævsfaktor’. Vævsfaktor er et protein, der findes i vores væv – altså muskler og hud. Når vi får en rift eller et sår, sætter vævsfaktor gang i en koaguleringsproces: Blodet størkner, når det kommer i kontakt med vævsfaktor. Processen ender med, at blødningen standses, og der bliver dannet et sår.

»Det kan godt være, at karrene trækker sig sammen på grund af salt. Det er jo også det, kroppen automatisk gør som det første, når den skal standse en blødning.«

»Men hvis de har ret i forhold til det med vævsfaktoren, ville det jo betyde, at man i princippet kunne standse en blødning ved at stoppe et hvilket som helt stykke mere eller mindre råt kød op i næsen,« fortæller Marek Zak.

Don’t do this at home!

Det er ikke en ubetinget god idé, at forældre fra nu af udstopper deres ungers næser med kød.

Annonce:

»Jeg ville nok være lidt bekymret med hensyn til hygiejnen – inklusive risikoen for smitte med bakterier, som undertiden desværre findes i fødevarer. Med mindre man kan skaffe steril bacon,« siger Marek Zak og lufter sin skepsis:

Selvom tamponer af saltet svinekød ikke i sig selv kan standse ukontrollerbart næseblod, mener vi, at det kan være et nyttigt supplement til andre medicinske og kirurgiske behandlinger – især hos patienter med ’Glanzmann thrombasthenia’. De amerikanske forskere bag bacon-opdagelsen

»Jeg vil ikke være arrogant og sige, at det ikke virker. Men det kommer bag på mig, at det virker,« siger Marek Zak.

Pige fik bacon-behandling for anden gang

Bacons vidundervirkning på næseblod kom sandsynligvis også bag på lægerne i USA. Men de fik efter kun fire måneder igen mulighed for at afprøve den utraditionelle procedure.

Den lille pige med ’Glanzmann thrombasthenia’ faldt og slog sin næse så eftertrykkeligt mod asfalten, at hun igen fik næseblod. Denne gang vidste lægerne, at bacon var det rette supplement til blodtransfusioner – og ganske rigtigt standsede pigens blødninger.

Forskere: Vi vil vide mere

Ingen ved, hvorfor bacon ser ud til at være et mirakelmiddel mod næseblod. Men forsker-lægerne fra Children’s Hospital of Michigan opfordrer til, at videnskaben kaster sig over det opsigtsvækkende mysterium.

»Denne sag kan ikke alene afklare den mulige sammenhæng mellem standsning af næseblod og pakning af næsen med strimler af salt svinekød.«

»Det er vigtigt, at klinikere, som behandler disse patienter, holder sig til moderne behandlingsparadigmer – både medicinsk og kirurgisk – indtil en behørigt kontrolleret og veldesignet undersøgelse foreligger,« skriver forskerne i den videnskabelige artikel.

Opdagelserne er publiceret i tidsskriftet ’Annals of Otology, Rhinology & Laryngology’. Vi takker vores læser Anne Sophie Vinther Hansen for at gøre os opmærksom på den forbløffende videnskabelige artikel, der udvidede vores viden om bacons lyksaligheder.