Det står nu klart, at de officielle rapporter i ti år har tegnet et skønmaleri af tilstanden i det danske vandmiljø.

Af en redegørelse, som laboratoriefirmaet Eurofins har sendt til Ingeniøren mandag formiddag, fremgår det nemlig, at firmaet allerede i 2008 tog den såkaldte UV-metode til at analysere vandprøverne for indhold af kvælstof i brug. De resultater dannede senere en væsentlig del af grundlaget for de officielle rapporter over, hvordan tilstanden i de danske farvande udviklede sig i perioden.

Eurofins spiller en central rolle i sagen. Dels er der tale om Danmark største laboratoriefirma, dels analyserede Eurofins fra 2010 til 2015 samtlige prøver fra det danske vandmiljø for indholdet af kvælstof og fosfor, både i ferskvand og saltvand.

Sådan er Danmarks vandmiljø blevet analyseret Før 2006 Amterne har ansvaret for at måle fosfor og kvælstof og bestiller prøven på både private og kommunale laboratorier, der benytter den den nøjagtige autoklavemetode. 2007-2009 Amterne er lukket, og de fleste laboratorier bliver opkøbt af bl.a. Eurofins. De står med analysefirmaets redegørelse klart, at den misvisende analysemetode var dominerende også i disse år. 2010-2015 Eurofins vinder ordren på at analysere prøverne fra vandmiljøet og samler dem. Eurofins benytter UV-metoden, men undlader at ændre indberetningen, så i databasen ser det fortsat ud, som om prøverne er udført efter autoklavemetoden. 2016-2017 Laboratoriefirmaet ALS vinder opgaven med at analyse vandprøverne. ALS beder om en ny kategori i databasen til at indberette, at UV-metoden er brugt. Mistanke om fejlmålinger opstår uafhængigt af hinanden, da forskere herhjemme bemærker et pludseligt fald i værdierne, og da Sverige og Tyskland gør opmærksom på, at de danske værdier er lavere end deres fra samme målestationer.

Op til 2006 havde amterne ansvaret for analyserne i vandmiljøet, og de benyttede udelukkende den retvisende, men mere arbejdskrævende og derfor dyrere autoklave-metode. Tidligere har ingen kunnet svare på, hvordan vandprøverne blev analyseret i årene 2007, 2008 og 2009, men det kaster redegørelsen fra Eurofins nu lys over.

Eurofins overtog metoden fra opkøbt konkurrent

Metoden går tilbage 2007, da Eurofins købte det konkurrerende laboratorium Analycen, et af mange laboratorieopkøb i de år. Analycen havde allerede taget UV-metoden i brug, og Eurofins søgte Danak om lov til at overføre akkrediteringen af den metode.

I den forbindelse foretog Eurofins sammenlignende målinger af de to metoder til at analysere kvælstof i de danske farvande. Da Danak havde sagt god for at bruge UV-metoden, overgik Eurofins i 2008 helt og aldeles til den metode.

»Vi kan bekræfte formodningen om, at andre laboratorier end Eurofins og Analycen før 2010 har anvendt online oxidation (UV, red.) til marine prøver, uden at dette fremgår af databasen,« skriver direktøren for Eurofins Miljø, Jesper Grams, og hans bestyrelsesformand, Svend Aage Linde, i redegørelsen.

Ingen af dem har ønsket at stille op til interview.

Benyttet helt frem til efteråret 2017

Den misvisende analysemetode blev benyttet helt frem til efteråret sidste år, oplyser Miljøstyrelsens vicedirektør, Mads Leth-Petersen. Først fra i år er alle vandprøver igen blevet analyseret med autoklave-metoden.

Balladen om regeringens landbrugspakke Regeringens landbrugspakke blev efter stor ballade vedtaget af blå blok i december 2015. Beregningerne bag var så omstridte, at de kostede miljøminister Eva Kjer Hansen (V) jobbet. Pakken viderefører tidligere vandmiljøplaner, som alle har haft til formål at nedbringe belastningen med kvælstof og fosfor, som giver grobund for flere alger og dermed mere iltsvind. Pakken var kontroversiel ved i en overgang at tillade mere gødning på markerne. Det giver også øget udvaskning af kvælstof. Samlet fik landbruget lov til at udlede ekstra 5.900 ton kvælstof i 2021, som er det sidste år, pakken virker. Til gengæld indeholdt pakken også stramninger, hovedsagelig via den såkaldte målrettede regulering, som tager hensyn til, hvor følsomme vandområder kvælstoffet bliver udvasket i. Stramningerne er i 2021 på 7.600 ton. Samtidig indregnede den effekten af tidligere tiltag, som bliver benævnt baseline-effekter. De er pakkens mest omstridte element og vil nedbringe udvaskningen med 5.600 ton i 2021. En forudsætning for landbrugspakken var, at kvælstofudledningen til vandmiljøet i 2012-2016 gennemsnitligt ville blive 56.760 ton årligt. De første tre år lå udslippet dog højere, endda ifølge den misvisende analysemetode. De syv procent ekstra udledning, som de nye undersøgelser fra Aarhus Universitet kommer frem til, svarer til knap 4.000 ton, med landbrugspakkens forudsætninger som udgangspunkt.

Aarhus Universitet har fundet, at der i virkeligheden er 13 procent mere kvælstof i de danske farvande, end prøverne fra 2016 viste. De prøver er dog taget af et andet firma, ALS, og det er ikke umiddelbart muligt at overføre de 13 procent til Eurofins' prøver. Dog har Eurofins' analyser ifølge forskerne efter alt at dømme også vist for lavt indhold af kvælstof.

Netop kvælstof er afgørende for iltsvind i vores fjorde og farvande. Kvælstof får flere alger til at vokse, og når de dør, bruger bakterierne ilt til at nedbryde dem. Resultatet er ødelæggende for både planter og fisk.

Hovedparten af den kvælstofudvaskning, som det er muligt at gribe ind over for, kommer fra landbruget, og de nye tal er en politisk varm kartoffel. For EU har givet Danmark en bunden opgave med at få styr på kvaliteten af vandmiljøet, og kravene til landbruget om at nedbringe forbruget af gødning risikerer at skulle strammes mere.

Miljøstyrelsen har truet med at lægge sag an mod Eurofins, fordi firmaet ikke indberettede at have brugt en anden analysemetode end den retvisende autoklave.

Læs også: Miljøstyrelsen overvejer at kræve erstatning for fejlramte vandprøver

»Vi ønsker at bidrage bedst muligt til afklaring af sagen, uanset om Miljøstyrelsen måtte beslutte sig for en erstatningssag,« lyder det fra Jesper Gamst og Svend Aage Linde.

»Vi har naturligvis ikke på noget tidspunkt haft til hensigt at misinformere Miljøstyrelsen. Vi har i hele perioden betragtet online-metoden som en international anerkendt metode, og vi har foretaget metodesammenligninger og deltaget i adskillige præstationsprøvninger med gode resultater.«

Så store er analysefejlene Aarhus Universitet har for Miljøstyrelsen fastslået, hvor alvorlige konsekvenser det har, at det private laboratorium ALS har benyttet en misvisende analysemetode med UV-stråling til at måle kvælstof og fosfor i det danske vandmiljø. Læs også: Rystede forskere: Analysefejl sår tvivl om det danske vandmiljø I ferskvand giver metoden gennemsnitligt 7 pct. for lave resultater. Prøverne i ferskvand bruger forskerne til at vurdere, hvor stor udledningen er fra land til vores sårbare farvande, som jævnligt oplever iltsvind, herunder udvaskningen fra landbruget. I saltvand er den gennemsnitlige afvigelse 13 pct. Den større fejlmargin i saltvand end i ferskvand skyldes, at en større del af kvælstoffet i saltvandet er organisk bundet. Fejlene opstår, fordi UV-strålingen i utilstrækkelig grad oxiderer det organiske kvælstof til nitrat, som kan detekteres. Fejlraten er i øvrigt endnu højere for fosfor, nemlig 16 procent i ferskvand. Her er konsekvenserne dog vanskeligere at gennemskue, fordi fosfor hovedsageligt påvirker søerne, og der skal lokale undersøgelser til at bestemme, hvor det står så galt til, at yderligere indgreb er nødvendige. I alle tilfælde er der tale om gennemsnitstal. Fejlmargin varierer afhængig af blandt andet koncentrationen af næringsstoffer, salinitet og dybde. Fejlmargin gælder kun målinger foretaget af laboratoriet ALS i 2016 og begyndelsen af 2017. Også Eurofins har benyttet den misvisende UV-metode, i hvert fald fra 2010 til 2015. Det er ikke undersøgt, om fejlmargin er lige så stor, men umiddelbart formoder Aarhus Universitet, at der er tale om mindre afvigelser i ferskvand end fra 2016. Professor Stiig Markager deltog dog sammen med Københavns Universitet i et projekt i 2012, hvor en sammenligning med Miljøstyrelsens data har vist en afvigelse på hele 20 procent.

De kalder det »en beklagelig fejl«, at Eurofins fra 2010 indberettede den forkerte metode.

Eurfins: 75 pct. af prøverne er rigtige

Efter Eurofins egen beskrivelse analyserede firmaet i 2015 2000 prøver med begge analysemetoder og fik samme resultater i 75 procent af tilfældene.

Redegørelsen forholder sig derimod ikke til, at Aarhus Universitet har kaldt det i strid med videnskabelige dokumentation at benytte UV-analysen på prøver for næringsstoffer taget ude i det naturlige vandmiljø.

I stedet gør ledelsen opmærksom på, at omtalen af deres analysemetode som UV efter deres opfattelse er forkert, selvom det er den, som Aarhus Universitet benytter.

UV henviser til, at metoden benytter UV-bestråling til at oxidere det kvælstof, som er organisk bundet, og som skal omdannes til nitrat, inden det kan detekteres i målingerne. Autoklavemetoden benytter trykkogning ved hjælp af brintoverilte til formålet.

Eurofins foretrækker at benytte betegnelsen »online-oxidation« om den metode, som Aarhus Universitet har dømt uegnet til at analysere vandmiljøet.

»Metoden anvender en kombination af opvarmning under tryk med oxidationsmiddel og UV-belysning til at hjælpe oxidationen på vej,« står der i redegørelsen.

Vi kan godt håndtere både at være referencelaboratorium og udføre prøverne

Eurofins afviser også ligesom Miljøstyrelsen, at det har været problemet, at firmaet både har været styrelsens referencelaboratorium og har foretaget analyserne af prøverne. Det kritiserer forskere på Aarhus Universitet ellers.

»Der er en klar adskillelse i organisationen mellem Referencelaboratoriet og Eurofins’ produktionslaboratorium. Der er flere eksempler på, at laboratoriets medarbejdere har været uenige med Referencelaboratoriet, uden at denne uenighed har givet sig udtryk i en styring/påvirkning af de udmeldinger, som Referencelaboratoriet kommer med,« står der i redegørelsen.

Danmark, Tyskland og Sverige tager prøver på de samme målestationer. I 2010 faldt de danske målinger af kvælstofkoncentrationen til et lavere niveau end de tyske og svenske. Illustration: Aarhus Universitet/MI Grafik

Miljøminister Esben Lunde Larsen (V) har sammen med Miljøstyrelsen kaldt politikerne til en såkaldt teknisk gennemgang af de fejlagtige analyser. Den finder sted 14. marts.

Samtidig regner forskerne fra Aarhus Universitet på, hvilke konsekvenser de fejlagtige målinger har for deres vurdering af det danske vandmiljø. Den vurdering bliver først klar i april.

Eurofins' redegørelse om fejlbehæftede vandanalyser by Ingenioeren on Scribd