Teleselskabernes forsøg på at beskytte deres kunders privatoplysninger i sag om piratdownloading blev i dag afvist af retten. Teleselskab vil anke dommen.

Teleselskaberne skal fortsat udlevere private oplysninger om deres kunder, når filmselskabernes advokater banker på døren.

Det blev i dag besluttet i en principiel sag ved byretten på Frederiksberg.

Her var Telenor og Telia gået sammen om at efterprøve en tidligere dom, der giver advokatselskaber ret til at få udleveret private kundeinformationer fra teleselskaberne, når der har været mistanke om ulovlig download af ophavsmæssigt beskyttet materiale.

»Retten fandt, at rettighedshavernes interesse i at undersøge de omhandlede krænkelser herunder, hvem der står bag disse, derfor måtte veje tungere end den enkelte abonnents interesse i at beskytte sin identitet,« lyder det i kendelsen.

Dermed skal teleselskaberne forsat udlevere oplysninger, der bliver brugt til at udsende de såkaldte trusselsbreve ud til internetbrugere, som er under mistanke for at have downloadet ulovlige film eller serier gennem tjenester som Popcorn Time.

Dommen møder ikke megen forståelse fra Telenor, der stiller sig undrende over beslutningen.

»Det er bemærkelsesværdigt, at vi kan have en offentlig debat omkring, hvilke informationer vi som teleselskab skal oplyse til politiet, så de kan bekæmpe alvorlig kriminalitet - mens advokatfirmaer uden videre kan få en dommerkendelse på, at vi skal udlevere tusindvis af navne og adresser,« siger Mette Krüger Eistrøm, juridisk direktør i Telenor.

Direktøren har endnu ikke læst domsafsigelsen i sin fulde længde, men alllerede nu kan hun afsløre, at teleselskabet anker dommen.

»Vi skal nok få medhold næste gang, og det er værd at nævne, at teleselskaber i både Norge og Sverige har fået medhold i lignende sager,« siger Mette Krüger Eistrøm.

Udsendelsen af de såkaldte trusselbrevet har været forestået af to advokatselskaber, Opus og Njord. Der har været særligt agressive i deres iver efter at komme piratdownloadingen til livs. I brevene truer advokaterne telekunderne med retssag og tilbyder dem et forlig på 2.200 kr.

Det har fået teleselskaberne til at stille sig kritiske over for fremgangsmetoden, som, de mener, er blevet en rentabel forretningsmodel for både filmselskaberne og dens advokater.

Desuden stiller flere sig også kritiske overfor, at det faktisk ikke er muligt at bevise, hvem der har downloadet det ulovlige materiale. Advokaterne baserer nemlig deres beskyldninger og beviser på IP-adresser, hvor en enkelt IP-adresse i princippet kan have mange brugere på en gang.

Forbrugerrådet Tænk har også tidligere kritiseret advokatselskabernes fremgangsmetode.

»Brevene har karakter af trusselsbreve. Betal nu, og du slipper for tiltale. Det er absurd, at advokatfirmaerne går efter den enkelte forbruger på den måde – og at nogle føler sig presset til at betale, selvom de måske er uskyldige,« har Vagn Jelsøe, vicedirektør hos Tænk, tidligere udtalt til Finans.

Telenor har flere gange efterprøvet sagen ved domstolene, senest i maj i 2016, hvor retten heller ikke gav teleselskabet medhold.