Tidligere justitsminister Morten Bødskov (S) kritiseres nu af sin tidligere regeringspartner og støtteparti for at have hemmeligholdt for Folketinget, at Danmark var klar til at hjælpe USA i jagten på whistle­bloweren Edward Snowden

Tidligere justitsminister Morten Bødskov (S) kritiseres nu af sin tidligere regeringspartner og støtteparti for at have hemmeligholdt for Folketinget, at Danmark var klar til at hjælpe USA i jagten på whistle­bloweren Edward Snowden.

Kritikken kommer, efter justitsminister Søren Pind (V) forud for et samråd torsdag i Folketingets retsudvalg oplyser, at Justitsministeriet i 2013 på forhånd blev orienteret om, at et amerikansk fly, der fik landingstilladelse i Københavns Lufthavn, angiveligt kom for at hente Edward Snowden. USA forsøgte på det tidspunkt at få whistlebloweren udleveret fra Rusland, hvor han var strandet i Moskvas internationale lufthavn.

SF’s retsorfører, Lisbeth Bech Poulsen, mener justitsministeren - og altså den daværende SRSF-regering - burde have forelagt hjælpen for Folketinget. Ifølge grundloven skal Udenrigspolitisk Nævn, som minimum, orienteres forud for større udenrigspolitiske beslutninger.

- Det er jo et principielt spørgsmål, om det skal være en del af Danmarks udenrigspolitik at hjælpe amerikanerne med at fange Edward Snowden. Vi synes, at det her skal afdækkes, for det er ikke rimeligt, den måde det er foregået på. Danmark skulle ikke - og skal ikke - hjælpe USA med at fange Edward Snowden, siger SF’s retsordfører Lisbeth Bech Poulsen.

Ikke korrekt

Søren Pind indrømmede i sidste måned, at det ikke var korrekt, når han tidligere havde afvist at kende 'formålet' med det pågældende amerikanske flys tilstedeværelse i Københavns Lufthavn. Formålet var nemlig at »have mulighed for at kunne transportere Edward Snowden til USA« såfremt han blev udleveret fra Rusland eller et andet land.

Ifølge en række nye svar fra Søren Pind til retsudvalget blev Justitsministeriet den 24. juni 2013 kontaktet af Rigspolitiet om en 'mulig landing af et amerikansk regeringsfly'. Tidligt næste dag, den 25. juni, fik Justitsministeriet besked om, at flyet forventedes at ville lande senere samme dag. Da flyet hverken medbragte våben, ammunition eller anholdte, var der dog ikke behov for nogen tilladelse fra Justitsministeriet. Og endelig orienterede Rigspolitiet den 27. juni Justitsministeriet om, at flyet ventede på Edward Snowden.

Tror ikke på det

Selv om Søren Pind i dag - af 'principielle grunde' - ikke ønsker at oplyse, hvem der vidste hvad og hvornår i Justitsministeriet, har Enhedslistens retspolitiske ordfører, Pernille Skipper, svært ved at tro, at Morten Bødskov ikke blev orienteret om landingstilladelsen.

To dage før det amerikanske fly landede i Københavns Lufthavn, var Edward Snowdon under verdenspressens opmærksomhed ankommet fra Hongkong til Rusland.

- Det ville mildest talt være mærkeligt, at Justitsministeriet fik det at vide, uden at ministeren også hørte om det. Det at deltage i jagten på Edward Snowden er ikke nogen teknokratisk beslutning, men en stor beslutning, og det spørgsmål burde Folketinget selvfølgelig have taget stilling til. Spørgsmålet var - og er - om Danmark skal hjælpe med at fange en whistleblower, som bliver jaget af en stat, hvor han ikke bare risikerer at få en unfair retssag. På det tidspunkt risikerede Edward Snowden faktisk også dødsstraf, siger Pernille Skipper.

Havde forladt USA

Den britiske avis The Guardian indledte den 7. juni 2013 på baggrund af dokumenter fra Eward Snowden en række af artikler om den amerikanske efterretningstjeneste National Security Agencys (NSA) verdensomspændende masseovervågning. Den tidligere computerekspert Edward Snowden valgte den 10. juni at stå offentligt frem i avisen, fordi han ikke »kan leve i et land, hvor man agerer på denne måde.

På det tidspunkt havde Edward Snowden forladt USA - velvidende, at USA ville være interesseret i at tilbageholde ham for spionage og tyveri - og var ankommet til Hongkong. Den 23. juni forlod Edward Snowden Hongkong og landede samme dag i Moskva, hvor han siden har befundet sig på såkaldt midlertidig asyl.Også andre medier end The Guardian, heriblandt Information, har haft adgang til dokumenter fra Edward Snowden og har kunnet bringe afslørende artikler om NSA’s spionage.

Bødskov er tavs

Morten Bødskov, som i dag er formand for Folketingets Erhvervsudvalg, har ikke ønsket at kommentere oplysningerne og kritikken.

- Jeg har ingen kommentarer,« skriver Morten Bødskov i en kortfattet kommentar.

Det tredje af de daværende regeringspartier, Det Radikale Venstre, mener ikke, at Morten Bødskov kan bebrejdes beslutningen.

- Det er naturligt, at den udøvende magt træffer den slags beslutninger uanset om man er enige i den konkrete beslutning eller ej, siger Det Radikale Venstres udenrigsordfører, tidligere udenrigs­minister Martin Lidegaard.