Flere af de mest centrale medlemmer af Retsudvalget på Christiansborg varsler, at de vil indføre skrappere regler for at forhindre stalking.

Det skal være nemmere at få polititilhold, politikredsene skal arbejde bedre sammen, og stalking og chikane skal have sin egen paragraf i straffeloven, lyder kravene blandt andet.

Politikerne reagerer på de seneste oplysninger om den chikanesag, hvor Stram Kurs-leder Rasmus Paludan har forfulgt en mandlig medstuderende på Københavns Universitet så systematisk og længe, at det medførte et polititilhold.

Chikanen ligger mere end fem år tilbage og bestod blandt andet i gentagne uønskede henvendelser til den mandlige medstuderende. Senest har Berlingske beskrevet, hvordan Rasmus Paludan tilsyneladende ikke lod sig bremse, da der efter flere år blev udstedt et polititilhold. Han blev således sigtet for fem overtrædelser af tilholdet i løbet af én enkelt måned, viser retsdokumenter.

Chikanen bestod også i direkte henvendelser til den studerendes nærmeste familie, og på et tidspunkt skrev Rasmus Paludan angiveligt en såkaldt roman, som tilsyneladende skulle bruges til at skade den mandlige medstuderende.

Familien og familiens venner var efter flere års chikane dybt frustrerede og henvendte sig til politiet, folketingsmedlem Troels Ravn (S) og daværende justitsminister Morten Bødskov (S) for at få bremset Paludan.

Skaarup dybt berørt

Mangeårig formand for Retsudvalget på Christiansborg og gruppeformand i Dansk Folkeparti Peter Skaarup fortæller, at det har berørt ham dybt at læse om sagen i blandt andet Berlingske og JydskeVestkysten.

»Hvis det her er korrekt, så er det et af de mest voldsomme eksempler på stalking, som jeg har set, og jeg har altså fulgt denne debat gennem mange år. Det er et ubehageligt billede, som bliver tegnet i de artikler, og sagen udstiller desværre, at det fortsat er nødvendigt at styrke retssikkerheden for borgere, som udsættes for stalking,« siger Peter Skaarup.

I 2012 var han med til at vedtage en ny lov om stalking. Her besluttede et bredt flertal blandt andet, at systematisk og vedvarende forfølgelse eller chikane skal være en skærpende omstændighed ved udmåling af straf for overtrædelse af tilhold, opholdsforbud og bortvisning.

I 2016 blev reglerne igen strammet. Her vedtog et bredt flertal, at personer, som oplever stalking, kan bede politidirektøren om at udstede et såkaldt strakstilhold, som kan fungere, indtil der bliver truffet endelig afgørelse om tilhold.

Selv om sagen om Rasmus Paludans chikane delvist forløb under de tidligere og mere lempelige regler, så udstiller den, at der er brug for politisk handling, mener Peter Skaarup.

Han peger blandt andet på, at det har været fremme, hvordan Rasmus Paludan ved flere lejligheder dukkede op i den mandlige medstuderendes barndomsby i Jylland, hvor han blandt andet mødte frem ved en fodboldkamp – iført lang mørk frakke og med kamera – for at fotografere den unge medstuderende.

»Vi oplever desværre, at politikredsene ikke er gode nok til at samarbejde, når chikanen løber ind over flere politikredse. Det skal gøres bedre fremover, og det viser denne sag. Desuden er det stadig for svært at få udstedt et polititilhold, og med denne sag ser vi desværre, hvilke pinsler en familie oplever, når det ikke sker hurtigt nok. Vi skal have flere polititilhold, og de skal udstedes hurtigere, end det sker i dag,« uddyber Peter Skaarup.

Han peger desuden på, at der bør være en særlig stalkingparagraf i straffeloven, så der kommer en tydeligere hjemmel til at straffe i grove chikanesager.

Paludan er en af jeres politiske modstandere. Handler det her også om, at du gerne vil udnytte en politisk sag til at kritisere ham yderligere?

»Nej, slet ikke. Den sag ser ud til at være af helt særlig grov karakter, så det er ikke urimeligt, at den får mig til at reagere som politiker. Jeg tager udelukkende stilling til, hvad der kan være behov for at gøre politisk på Christiansborg fremover,« siger Peter Skaarup.

S: Grelt eksempel

Dansk Folkeparti får umiddelbart bred opbakning fra andre partier på Christiansborg. Retsordfører Trine Bramsen fra Socialdemokratiet har også læst artiklerne om Rasmus Paludan.

»Stalking er blevet mere udbredt over de senere år, og sagen med Rasmus Paludan ser ud til at være et meget grelt eksempel på, hvor langt man kan gå som stalker, mens man stadig bevæger sig inden for rammerne af lovgivningen. Det ender højst i et tilhold, men det smadrer ofrenes liv igennem flere år. Der er noget galt, når man kan chikanere andre mennesker i så lang tid og så kontinuerligt, uden at det ender i en dom. Det er vi nødt til at kigge på,« siger Trine Bramsen.

Hun roser politiet for at have taget de nye redskaber i brug fra de seneste lovændringer, men hun understreger, at der nu er brug for mere. Ofrene skal have bedre økonomisk hjælp, og så skal Danmark muligvis lære af briterne.

»I England sætter man meget mere målrettet ind tidligere, fordi man betragter stalking som en langt farligere kriminalitetsform, der potentielt kan ende i en mordsag. Det bør vi lade os inspirere af i Danmark, fordi det giver politiet nogle helt andre redskaber, når de skal følge og sætte ind over for stalkerne,« siger Trine Bramsen.

Khader: Surrealistisk sag

Venstres retsordfører, Preben Bang Henriksen, har flere årtiers erfaring som advokat med blandt andet møderet for Højesteret. Fra tilskuerbænkene fulgte han for nylig to principielle sager om stalking, som gik hele vejen til Højesteret, forklarer han.

»Men de to sager er slet, slet ikke sammenlignelige med denne sag om Rasmus Paludan, som ser ud til at være langt mere alvorlig. Hvis man lægger til grund, at det her er sandt, så undrer det mig, at en så omfattende og systematisk chikanesag ikke ender i politimæssig efterforskning med eventuel tiltalerejsning,« siger Preben Bang Henriksen.

Efter folketingsvalget vil han have undersøgt, om den adfærd, som Rasmus Paludan angiveligt har udvist i chikanesagen, er lovlig. Han er åben for at se på, om reglerne kan ændres, så tilsvarende adfærd i hvert fald bliver straffet i fremtiden.

De Konservatives retsordfører, Naser Khader, vurderer, at den mandlige medstuderende i denne chikanesag muligvis ville være stillet bedre i dag med de nye regler. Han vil gerne være med til at se på, om man kan gøre mere for ofrene i stalkingsager.

Om sagen vedrørende Rasmus Paludan siger han:

»Jeg er ikke faldet over noget lignende som retsordfører. Sagen er surrealistisk og tragisk. Det minder om en uhyggelig B-film.«

Berlingske har været i kontakt med Rasmus Paludans partikontor, som meddeler, at han fortsat ikke ønsker at kommentere chikanesagen.

Fredag kunne Berlingske fortælle, at Rasmus Paludan i flere år også har chikaneret den kvinde, som for nyligt anmeldte partilederen for racisme. Kvinden forklarer, at hun nu går med overfaldsalarm, og at hun ligeledes forsøger at få et tilhold mod partilederen. Hun afventer fortsat en afgørelse.