Forskellen på tidspunkterne er, ifølge retsordførere fra Dansk Folkeparti, Konservative og SF, ikke ligegyldig. I perioden fra 8. november til 6. februar 2017 er Dan-Bunkering ifølge amerikanske retsdokumenter og fortrolige oplysninger hos danske myndigheder involveret i yderligere tre leverancer af jetbrændstof til Syrien.

Og oplysningerne rejser ifølge ordførere spørgsmålet, om leverancerne kunne være stoppet.

- Det er jo klart, at hvis anmeldelsen er kommet tidligere, end det fremgår af redegørelsen, så er det et endnu længere forløb, hvor man slet ikke har foretaget sig noget. Og det er jo fatalt i den her sag, fordi det er muligt, at leverancerne er fortsat og har haft et endnu større omfang og har fået lov til at løbe, uden at man har efterforsket. Og det synes jeg er et stort problem, siger Karina Lorentzen fra SF.

Retsordfører for Dansk Folkeparti, Peter Skaarup, undrer sig også over, at SØIK har oplyst en senere dato for anmeldelse i den redegørelse, som er oversendt til Folketinget.

- Det er jo en afgørende oplysning, hvis den reelt er kommet i slutningen af 2016. Så synes jeg, at justitsministeren har et problem, fordi så har vi fået nogle oplysninger, der ikke stemmer, siger han.

Naser Khader, der er ordfører fra Konservative, slår fast, at oplysningerne, som DR har bragt frem,tegner et andet billede end det, SØIK har fremsat i Rigsadvokatens redegørelse.

- Det er dybt alvorligt – hvorfor standsede man ikke leverancerne? Med udgangspunkt i de nye oplysninger, mener jeg SØIK har et kæmpe problem, siger han.

Da DR forelægger ordførernes kritik for SØIK og Rigsadvokaten, lyder svaret i en mail mandag formiddag sådan her:

- Hverken SØIK eller Rigsadvokaten har nogen kommentarer.

Senere samme dag skal det vise sig, at SØIK alligevel vil kommentere.

'Påfaldende' og 'underligt', at oplysning mangler

Professor i forvaltningsret ved Aalborg Universitet, Sten Bønsing, har nemlig også set på forløbet for DR.

Han kalder det "underligt", at SØIK i redegørelsen – der er oversendt til Folketinget – giver den opfattelse, at anmeldelsen først indløber den 6. februar 2017.

- Det er nærliggende, at folketingsmedlemmerne har fået en forkert eller ikke helt korrekt opfattelse af, hvornår anmeldelsen er indkommet til SØIK. Og det er selvfølgelig et problem, siger han.

Anmeldelsestidspunktet er ifølge Sten Bønsing centralt, når SØIK’s behandling af sagen skal vurderes af Folketinget, fordi det er afgørende for, om myndigheden kunne have standset en potentiel kriminel handling, mens den foregik.

- Det er måske derfor, de har en interesse i at få sagt, at anmeldelsestidspunktet faktisk er lidt senere, end de selv tidligere har haft en opfattelse af.

Også lektor i strafferet ved Aarhus Universitet, Nicolaj Holst, har set på forløbet for DR. Han kalder det "påfaldende", at SØIK ikke har oplyst i redegørelsen, at der er sket en anmeldelse i november 2016.

- Korrespondancen giver jo indtrykket af, at man (i december 2016, red.) giver den anden myndighed (Udenrigsministeriet, red.) en status på, hvor langt vi er nået på den anmeldelse, der allerede er kommet, siger han.

I Rigsadvokatens redegørelse bliver det beskrevet, at Udenrigsministeriet overdrager sagen til SØIK på et møde den 8. november. Men det er ifølge Nicolaj Holst forvirrende for modtagerne af redegørelsen, at det ikke står klart, hvornår anmeldelsen om den mulige sanktionsovertrædelse er indgået til politiet.

Ifølge professor i forvaltningsret Sten Bønsing er præcise oplysninger afgørende for, at Folketinget kan føre kontrol med myndighedernes arbejde.

- Når Folketinget skal læse sådan en redegørelse, så vil de fleste opfatte, at det tidspunkt, hvor der er anmeldt, er det centrale i forhold til, hvornår myndighederne skal handle. Det er vigtigt, at det er præcist, hvis Folketinget skal tage stilling til, om der er sket noget forkert i sagen, siger han.

SØIK erkender fejl

Efter DR forelægger eksperternes kritik for SØIK, vil chef for SØIK Morten Niels Jakobsen nu gerne kommentere sagen.

I en skriftlig udtalelse til DR mandag aften erkender han for første gang, at SØIK begik fejl i efteråret 2016.

- Jeg vil gerne slå fast, at der i Dan-Bunkering-sagen er vigtige dele af sagen, som SØIK ikke har håndteret tilfredsstillende. Det gælder bl.a. forløbet i efteråret 2016, hvor SØIK med det samme burde have set nødvendigheden af at påtage sig ansvaret for en sag af så alvorlig karakter. Det er meget beklageligt, og vi har lært meget af forløbet i denne sag. Det er derfor også besluttet, at SØIK fremover vil håndtere alle sager af denne karakter. Sagen er nu under efterforskning i SØIK, og der arbejdes intensivt for at afslutte efterforskningen og den juridiske behandling af sagen, lyder det.

Hvorfor anmeldelsen fra november 2016 ikke er med i Rigsadvokatens redegørelse, har hverken Rigsadvokaten eller SØIK ønsket at forklare.

Dan-Bunkering afviser brud på sanktioner

Dan-Bunkering er ikke sigtet eller tiltalt i sagen og afviser at have brudt EU's sanktioner.

Dan-Bunkering har efter DR’s afsløringer erkendt at have leveret brændstof til de russiske tankskibe, som DR har omtalt. Men i en mail til DR har virksomhedens advokat skrevet, at ingen af Dan-Bunkerings fragtbreve havde angivet Syrien som ende-destination.