Gazprom ja viisi länsieurooppalaista energiajättiä pyytävät Suomelta pikavauhtia tutkimuslupaa.

Portovajan lahden kompressoriasema Viipurissa, noin 15 kilometriä Suomen rajalta. Täältä paineistettu kaasu pumpataan Itämeren kaasuputkeen.

Venäjän kaasumonopoli Gazprom sekä viisi suurta länsieurooppalaista energiayhtiötä hakevat Suomelta lupaa aloittaa merenpohjan tutkimukset Suomen talousvesialueella. Yhtiöt aikovat rakentaa uuden suuren maakaasuputken.

Yhtiöt odottavat, että valtioneuvosto myöntää tutkimusluvan nopeasti jo ennen kuin Suomenlahti jäätyy. Yhtiöt myös vaativat, että ne saavat aloittaa meren tutkimisen heti luvan saatuaan ilman, että mahdolliset valitukset viivyttävät tutkijoita.

Toimeen tartutaan siis rivakasti. Muste ei ehtinyt kauan kuivua siitä, kun energiayhtiöt allekirjoittavat sitovan ja laillisesti velvoittavan osakassopimuksen Itämeren toisesta kaasuputkilinjastosta Nord Stream 2:sta.

Venäjän Vladivostokissa kaksi viikkoa sitten yhtiöt päättivät, että ne kaksinkertaistavat Itämeren putkikaasukapasiteetin. Viipurin seudulta Saksan Greifswaldiin kulkeva uusi putkistopari kasvattaa valmistuttuaan 2019 Itämeren kaasuputkiprojektin pituutensa ja välityskapasiteetin osalta maailman suurimmaksi.

Suomi ei tulppaa

Uuden kaasuputken rakentaminen on ollut vireillä jo muutaman vuoden, mutta Euroopan taantuma on pitänyt hankkeen tiukasti jäissä. Todennäköisesti myös Ukrainan sota on häirinnyt päättäjiä.

Nyt kuitenkin kaikki näyttää selvältä, jos Suomi antaa ensin tutkimusluvan ja myöhemmin luvan siihen, että yhtiöt saavat rakentaa putken osin Suomen talousvyöhykkeelle Suomenlahdella.

Energia-asiantuntija Tuomo Summanen Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta arvelee, että luvitus etenee Suomen osalta normaalisti.

- Kun Saksan hallitus on näyttänyt vihreää valoa omille yrityksilleen, niin luulen, ettei täällä ryhdytä tulpaksi, Summanen sanoo.

Suomi on jo kertaalleen myöntänyt tutkimusluvan. Tämä tapahtui vuonna 2013, mutta lupa jäi käyttämättä eikä tutkimuksia tuolloin aloitettu. Tällä kerralla tilanne on poliittisesti paljon arempi, koska unionin ja Venäjän suhteet ovat aallonpohjassa.

Ukrainan pääministeri Arseni Jantsenjuk on lytännyt uuden putken sanoen sitä " anti-ukrainalaiseksi " . Unionimaat Puola, Tšekki ja Slovakia ovat niin ikään arvostelleet hanketta kipakasti. Maat eivät todennäköisesti silti aio jarruttaa rakentamista, sillä niiden poliittiset rahkeet eivät siihen riitä jos vaikka tahtoakin olisi.

Valmistuttuaan uusi putkisto varmistaa, ettei Venäjän tarvitse enää käyttää näiden maiden putkistoja myydessään kaasua länteen. Venäjä voi viedä kaiken Länsi-Euroopan kaasun Itämeren reittiä.

Vipinää kinttuihin. Uuden kaasuputken osakkaat hoputtavat Suomen hallitusta. Gazprom ja sen eurooppalaiset kumppanit haluavat aloittaa Suomen talousvesien tutkimisen jo marras-joulukuussa tänä vuonna. Kuva on yhtiöiden tutkimuslupahakemuksesta, jonka ne toimittivat suomalaisen asianajajan välityksellä työ- ja elinkeinoministeriöön viikko sitten.

Merkeliltä lupa

Lupahakemuksen mukaan määräysvaltaenemmistön, 51 prosenttia, putkesta omistaa venäläinen valtionyhtiö Gazprom. Muita omistajia ovat saksalaiset E.On ja BASF sekä hollantilais-brittiläinen Shell ja itävaltalainen OMV, jotka omistavat kukin kymmenen prosenttia. Ranskalainen Engie omistaa yhdeksän prosenttia.

On selvä, että energiayhtiöt eivät olisi sitoutuneet projektiin ilman kotimaidensa hallitusten antamaa suostumusta.

Nord Stream 2 -kaasuputken osakassopimuksen allekirjoitustilaisuudesta Vladivostikissa kaksi viikkoa sitten: Ranskalaisen Engie-yhtiön varatoimitusjohtaja Pierre Chareyre, saksalaisen E.Onin johtaja Klaus Schaefer, hollantilais-brittiläisen Shellin pääjohtaja Ben van Beurden, Gazpromin pääjohtaja Aleksei Miller ja saksalainen Basfin pääjohtaja Kurt Bock.

Yhtiöiden lakiasioita Suomessa hoitaa helsinkiläinen huipputoimisto Castrén & Snellman Oy. Asianajaja Matias Wallgren perustelee hakemusta kilpailupoliittisin ja taloudellisin syin.

Osakkeenomistajat ovat hakemuksen mukaan sitoutuneet selvittämään vaihtoehtoisia tapoja parantaa unionin energian toimitusvarmuutta pitkällä aikajänteellä " tarjoamalla luotettavat ja kilpailulliset maakaasutoimitukset sekä monipuolisen kuljetuskapasiteetin. "

Lähivuosina maakaasun kysyntä Euroopan unionissa kasvaa, hakemus kertoo. Samaan aikaan Euroopan oma kaasuntuotanto vähenee, mikä lisää tuontikaasun kysyntää.

Tämä tarkoittaa, että nesteytetty maakaasu ei uhkaa venäläisen putkikaasun asemaa, kuten vielä jokin vuosi sitten jotkut puhuivat.

" Venäjältä putkilinjojen kautta tuotava maakaasun hinta on kilpailullinen " ja se tarjoaa monia etuja, hakemuksessa alleviivataan.

Venäjä hyötyy

Energia-asiantuntija Summasen mukaan Gazpromin ja Venäjän kannalta Nord Stream 2 on looginen: Uusi putki vähentää epävarmuutta, koska kaasua ei tarvitse kuljettaa Ukrainan kautta. Samalla se lisää neuvotteluvoimaa Turkin kanssa mahdollisesta Turkish Stream -kaasuputkesta.

- Näinhän kuka tahansa taitava ja riittävän markkinavoiman omaava osapuoli toimisi. Ukraina, erityisesti paikalliset oligarkit, menettää taloudellisesti, jos ja kun merkittävä osa kauttakuljetuskaasusta poistuu, Summanen sanoo.