Australialainen kaivosyhtiö Avalon Minerals on vakuuttunut, että Hämeen maaperässä voi olla merkittävä kultaesiintymä, Yle kertoo. Professori Olli Tahvosen mielestä Suomi antaa luonnonvaransa ulkomaisille yhtiöille liki ilmaiseksi.

Avalon ja kanadalainen Nortec Minerals ovat tehneet Someron Satulinmäessä koekairauksia syksyllä ja tulokset ovat lupaavia, kertoo Yle.

Ylen mukaan alueella kahdesta paikasta on löytynyt kultaa jopa 10–15 grammaa tuhatta kiloa kiveä kohden.

Helsingin yliopiston kansantaloustieteen professori Olli Tahvonen arvostelee kovin sanoin suomalaista kaivoslainsäädäntöä. Hänen mielestään Suomi näyttää antavan avokätisesti luonnonvaransa ulkomaisille yhtiöille hyötymättä niistä itse juuri mitenkään.

– Luonnonvarojen taloustieteen näkökulmasta Suomen kaivoslainsäädännön ongelma on se, että löytymättömiä malmivaroja ei ole selkeästi määritelty valtion tai yhteiskunnan omaisuudeksi. Alan tutkijana siitä ei voi olla muuta mieltä kuin että se on huono lähtökohta, Tahvonen sanoo Taloussanomille.

– Siinä ei ole ymmärretty ajaa kotimaan perusteltua etua.

Tahvosen mukaan laki pitäisi säätää siten, että se antaisi hyvän perustan periä yhtiöiltä korvauksia malmiesiintymien hyödyntämisestä.

– Suomen nykyinen kaivoslainsäädäntö on muotoiltu lähtien valtausjärjestelmästä, jolloin omistusoikeus tahtoo jäädä sille, joka malmivarat löytää.

Kaivoslain valmistelussa ei ole hänen mukaansa käytetty riittävästi eri alojen asiantuntijoita.

– Se, että Suomi on ollut maailman houkuttelevimpien kaivosmaiden joukossa johtuu muun muassa siitä, että kansainvälisesti ajateltuna rojaltimaksut ovat mitättömät.

– Harvat maat sallivat kultavarantojen hyödyntämisen ilman selkeitä korvauksia. Kohdemaa, joka ei osaa pitää huolta eduistaan, jää helposti nuolemaan näppejään, Tahvonen sanoo.

Finnwatchin tänä vuonna julkaiseman raportin mukaan malmeja on louhittu Suomessa vuosina 2011–2014 liki neljän miljardin euron arvosta. Metallikaivosyhtiöiden osuus koko yhteisöveropotista oli tuona aikana kansalaisjärjestön raportin mukaan puoli prosenttia.

Finnwatch arvioi, että kaivosyhtiöiden aggressiivisesta verosuunnittelusta aiheutui Suomelle 2011–2014 kaikkiaan 49 miljoonan euron veromenetykset.

Finnwatchin raportin mukaan Suomen kannattavimpiin kaivoksiin kuuluvat Kevitsan ja Pyhäsalmen kaivokset sekä Kittilän Suurikuusikko.

Kanadalainen First Quantum Mines omistaa Pyhäsalmen kaivoksen. Kevitsan omistus siirtyi kesäkuussa First Quantum Minesilta ruotsalaiselle Bolidenille. Kittilässä louhii kanadalainen Agnico Eagle Mines.

Tahvosen mukaan kaivoksissa työskentelee usein ulkomaista työvoimaa, joille Suomen kaivospaikkakunnat ovat velvollisia järjestämään julkisia palveluja. Kuntien kaivoksista saama verotuotto voi kuitenkin jäädä mitättömäksi.

– Edellisen noususuhdanteen aikaan Pohjois-Suomessa kunnanjohtajat kovaan ääneen valittivat tätä tilannetta. Tämä on yksi selkeä esimerkki niistä ongelmista, joita syntyy, kun valtio ei pidä järkevästi kiinni eduistaan. Luonnonvarojen taloustieteilijänä voin vain hämmästellä tätä sinisilmäisyyttä.