Asehankinnat ovat varautumista epävarmalta näyttäviin uhkiin, eivätkä ne aina osu kohdalleen. Siitä on Suomessakin karvaita kokemuksia.

EHKÄ tunnetuimpana Suomen Puolustusvoimien virheinvestointina on pidetty laivaston panssarilaivoja. Väinämöinen ja Ilmarinen valmistuivat suuren kansallisen yksimielisyyden ja innostuksen vallitessa 1930-luvulla.

Panssarilaivojen rakentamisessa oli kysymys paitsi aseesta myös vasta itsenäistyneen kansakunnan identiteetin rakentamisesta. Nuori kansakunta tarvitsi puolustustahdon symboleja ja sellaiseksi suurvaltojenkin suosimat panssarilaivat sopivat. Eduskunta hyväksyi 1927 laivastolain, siis aikansa erillisrahoituksen, jonka nojalla Suomi ryhtyi rakentamaan panssarilaivoja ja sukellusveneitä.

Panssarilaiva Ilmarinen ampuu jatkosodan aikana.­

Laivasto-ohjelma nieli 1930-luvulla lähes puolet puolustusmäärärahoista. Talvi- ja jatkosodassa niiden rooli jäi vähäiseksi. Ilmarinen menetettiin harhautusoperaatiossa, kun se ajoi miinaan syyskesällä 1941.

1930-luvulla ilmavoimien hankintapolitiikkaa ohjasi vankka usko pommikoneiden merkitykseen. Suomi osti 18 Bristol Blenheim -pommikonetta ja niiden valmistuslisenssin 1936. Hankinnat nielivät valta­osan määrärahoista, mikä johti hävittäjäkoneiden hankinnan laiminlyöntiin. Talvisodan pommitukset Suomen sydänalueille paljastivat hävittäjätorjunnan puutteet. Tilannetta oli tuolloin myöhäistä korjata.

MERIVOIMAT aloitti 1990-luvun lopulla Laivue 2000 -nimellä kulkevan strategiaohjelman toteuttamisen. Siihen kuului kolme suurta ja nopeaa ilmatyynyalusta, jotka toimisivat joka vuodenajan ohjuslavetteina.

Ensimmäinen Tuuli-ilmatyynyalus valmistui 2002 ja täytti sille asetetut suorituskykyvaatimukset. Pian tuuli kääntyi. Meripuolustuksen pääpaino asetettiin kauppamerenkulun turvaamiseen eikä ohjuksia kuljettavaa ilmatyynyalusta tarvita. Tuulia yritettiin myydä, mutta turhaan, ja 2013 se romutettiin.

­

1990-luvun lopulla Puolustusvoimissa pääsi vallalle ajatus, jonka mukaan panssarivaunujen merkitys on vähenemässä tai ne voivat jopa korvautua taisteluhelikoptereilla. Maan hallitus alkoi valmistella taisteluhelikoptereiden hankintaa. Sitten huomattiin, että taisteluhelikopterit tarvitsevat turvakseen saattohelikopterit.

Maavoimien NH-90 -kuljetushelikoptereiden hankintaa on pidetty kalliina virheinvestointia.­

Lopulta monen mutkan jälkeen taisteluhelikoptereista luovuttiin. Jäljelle jäi 20:n NH-90- kuljetushelikopterin hankinta, jota perusteltiin lähinnä kansainvälisillä tehtävillä. Kopterit annettiin maavoimien käyttöön. Nykyinen puolustusministeri Jussi Niinistö (ps) on todennut, että niitä ei olisi koskaan pitänyt hankkia.

Jutun pääkuvana olevalta videolta näet, miltä panssarilaiva Ilmarinen nykyään näyttää meren pohjassa Utön edustalla.