Puolustusvoimien logistiikkalaitos lähetti viime viikon lopussa neljän maan eli Britannian, Ranskan, Ruotsin ja Yhdysvaltain puolustushallinnoille yli 300-sivuisen asiakirjan. Se oli tietopyyntö näissä maissa valmistettavista monitoimihävittäjistä, joiden joukosta Suomi valitsee HX:n eli seuraajan nykyisille Hornet-hävittäjille.

Tietopyyntö on lavea muutenkin kuin sivumäärältään. Siinä pyydetään tietoja pääehdokkaiden eli brittien Eurofighter Typhoonin, ranskalaisten Rafalen, ruotsalaisten Saab Gripen E:n ja yhdysvaltalaisten Lockheed-Martin F-35:n ja Boeing F/A-18 E/F Super Hornetin lisäksi myös kahdesta vanhemmasta konetyypistä, Boeingin F-15:sta ja Lockheed-Martinin F-16:sta. Ne ovat 2020-luvun jälkipuoliskolla käytöstä poistettavien suomalais-Hornetien ikätovereita.

Logistiikkalaitos haluaa tietoja myös valmistajien tarjoamista ”ratkaisuista, joissa voi olla esimerkiksi yksi tai useampia lentokonetyyppejä tai miehittämättömiä ilma-aluksia täydentämässä monitoimihävittäjien suorituskykyä”.

Tavoitteena ei siis ole pelkkä lentokoneiden ostaminen vaan Suomi tavoittelee eräänlaista ilmapuolustuksen kokonaisratkaisua. Se laajentaisi jopa kymmenen miljardin euron hintaiseksi arvioitua HX-projektia entisestään.

Tällaiseen laajennettuun tietopyyntöön vastaaminen on mahdotonta, ellei tarjoajilla ole yksityiskohtaista tietoa Suomen ilmapuolustuksen toimintaperiaatteista ja sen tavoittelemasta suorituskyvystä. Ne ovat ilmavoimien tiukimmin vartioituja salaisuuksia, jotka nyt siis ovat lähteneet kirjeessä neljän maan puolustushallinnoille.

Mahdollisia lisäkysymyksiä hävittäjävalmistajat pääsevät esittämään suoraan HX-hankkeen keskeisille toimijoille. Hankkeen omistajaksi tiedotteessa mainittu ilmavoimien komentaja, kenraalimajuri Kim Jäämeri, hänen edeltäjänsä, HX-hankkeen koordinaattorina ministeriössä työskentelevä Lauri Puranen ja logistiikkalaitoksen apulaisjohtaja, insinööriprikaatikenraali Kari Renko aikovat tehdä turneen tarjoajamaihin.

Vastauksia tietopyyntöön pyydetään vuoden loppuun mennessä. Ne sisältävät varmasti tuhansia ja taas tuhansia sivuja. Niiden perusteella pyydetään 2018 varsinaiset tarjoukset, joiden perusteella HX-päätös tehdään 2021.

Näin siis paperilla. Käytännössä voi käydä toisinkin.

Niin kävi ainakin edellisen hävittäjävalinnan yhteydessä. Hornet ei ollut lainkaan mukana vuosia kestäneessä, muodollisessa valintaprosessissa 1990-luvun alussa. Se koukkasi voittajaksi sivusta loppusuoralla.

Vaikka HX:n valintapäätös on vielä vuosien päässä, jättikauppaa hamuavat yritykset ovat jo ajamassa asemiin. Saab järjesti viime viikolla Ilmailumuseoyhdistyksen jäsenille yleisötilaisuuden, jossa kerrottiin Gripenistä ja sen soveltuvuudesta Suomelle. Kolme Gripeniä on tulossa ensi kesäkuussa Rissalan suureen lentonäytökseen Siilinjärvelle.

HX-prosessin avoimuutta korostava puolustusministeriö on julkistanut listan valmistajien värväämistä suomalaisista yhteistyötahoista eli lobbareista. Ministeriön sivuilta löytyy myös tuhti annos propagandaa: esittelyvideot viidestä tarjolla olevasta päävaihtoehdosta ja niiden valmistajayrityksistä.

Lobbarilistalta löytyy tuttuja yritys- ja henkilönimiä. Eurofighteriä edustaa Machinery ja sen toimialajohtaja Jarmo Kosamo. BAE Systems-yhtiö on värvännyt lisäksi kovan nimen. Eero Lavonen on puolustusministeriön entinen huippuvirkamies, joka oli avainasemassa Hornetin valintaprosessin yhteydessä.

Saabin asiaa edistävät ison viestintä- ja lobbaustoimiston Milttonin osakas ja johtaja Jukka-Pekka Myllys ja Nobilitas Oy:n Kari Salmi. Ruotsalaisyhtiöllä on lisäksi Suomessa tytäryhtiö Saab International Finland, jonka vanhempi neuvonantaja, entinen toimitusjohtaja Karl Gustav Storgårds, ex-ammattisotilas, on vahvasti mukana HX-prosessissa.

Lockheed Martinia edustavat suuren konsulttiyhtiön Hill & Knowlton Strategiesin Michael Jääskeläinen ja viime syksynä oman konsulttiyhtiön nimeltä O O Siven Oy perustanut entinen ilmavoimien eversti Ossi Siven.

Boeingilla ja Dassaultilla ei toistaiseksi ole nimettyä ”suomalaista yhteistyötahoa”. Tulossa varmaankin on. Hävittyään Hornetin valintaan päättyneen edellisen hävittäjäkisan ranskalaiset urputtivat yhdeksi syyksi sen, että he näkyivät liian vähän julkisuudessa.

Lobbareiden merkitys tällaisissa suurhankkeissa on suuri. Näin ainakin uskotaan, vaikka pääministeri Juha Sipilä (kesk) antoikin viikonloppuna korvatillikan koko ammattikunnalle sanomalla, ettei hän enää suostu viestintätoimistojen välittämiin tapaamisiin.

Kenelle tahansa helppo tapa päästä HX-tunnelmaan on katsoa tarjokkaiden muutaman minuutin pituiset esittelyvideot. Niissä hyödynnetään jumputtavan, uhkaavan sävyisen hissimusiikin lisäksi muun muassa Finlandia-hymniä ja Kalevalaa.

Niin sanottu ylätyyli on valttia. ”Tämä on kotimaani. Minä rakastan sitä.” Ja: ”Itsenäisyys, vanhempamme ja isovanhempamme puolustivat sitä. Niin teemme mekin”, vakuutetaan Saabin videossa.

Muut ovat tehneet varta vasten Suomen hanketta palvelevat esittelyvideot. Lockheed-Martin sen sijaan pyörittää yleistä yritysvideota, jossa Suomesta ei puhuta halaistua sanaa.