The Guardianin toimittaja Mark Galeotti kirjoittaa, kuinka Venäjällä järjestäytynyt rikollisuus otti vallan.

The Guardianin toimittaja Mark Galeotti tutustui Venäjän järjestäytyneeseen rikollisuuteen tehdessään tutkimustyötä Venäjällä.

Hän on tutkinut teemaa 1980-luvulta lähtien.

Venäläinen liivijengi tukee Putinia. Video: CNN

1990-luvun Venäjä tunnetaan roistojen kulta-aikana. Tosin tuolloin katujen gangsterismista siirryttiin varkaiden valtaan valtion rakenteissa. Roistojoukkojen väliset sodat loppuivat, Venäjän talous tasaantui ja huolimatta Krimin miehityksen jälkeisistä pakotteista Moskova on kuin mikä hyvänsä eurooppalainen pääkaupunki, koristautunut globalisaation ikoneilla kuten Starbucksilla.

Vielä 1990-luvulla kaikki oli käden ulottuvilla ja uudenmaailman rikolliset kahmivat kaikkea kaksin käsin. Valtion omaisuutta yksityistettiin, yritysten oli maksettava suojelusta ja rautaesiripun pudotessa venäläisroistot rynnistivät maailmalle.

Toimittaja ja tutkija Mark Galeotti kuvailee venäläistä rikollisjärjestelmää voria (vor). Hän kirjoittaa, että järjestelmä venäläisrikollisille elämäntapa, mutta sekin on käynyt läpi suuria muutoksia. Vuosituhannen vaihteessa Vladimir Putinin otettua vallan uusi vor -järjestelmä otti matalamman profiilin kuin aiemmin, ja jopa työskentelee tarvittaessa valtiolle.

Venäjän presidentti Vladimir Putin on nähty usein julkisuudessa yhdessä moottoripyöräjengi Yön Susien johtaja "Kirurgin" kanssa. Kuva Krimiltä elokuussa 2017. MIKHAIL METZEL/AOP

Raja häilyy

Entä johtavatko roistot Venäjää, Galeotti kysyy. Tietenkään eivät, ja Galeotti on henkilökohtaisesti tavannut useita venäläisiä poliiseja ja tuomareita, jotka tekevät pyyteetöntä työtä rikollisuuden torjumiseksi ja kitkemiseksi.

Monet liikemiehet ja poliitikot kuitenkin käyttävät menetelmiä, jotka muistuttavat enemmän alamaailman käytäntöjä kuin laillista toimintaa. Valtio esimerkiksi palkkaa hakkereita ja aseistaa roistoja taistelemaa sotiaan. Galeotti huomauttaa, että liikkeellä on viittauksia siihen suuntaan, että myös venäläisen ex-vakooja Sergei Skripalin murhanyrityksessä olisi käytetty rikollisia toimijoita valtion käsikassarana.

Vor yhä läsnä

Galeotti muistuttaa, että vor on yhä läsnä. Sen tunnuksia ja slangia kuulee yhä kaduilla. Jopa Putin käyttää vorin puheenpartta ajoittain, todennäköiseksi katu-uskottavuutensa lisäämiseksi.

Galeotin mukaan todellinen kysymys ei oikeastaan ole se, kuinka hyvin valtion on onnistunut saamaan rikollisen toiminnan aisoihin vaan se, kuinka pitkälti vorin järjestelmä on muokannut itse valtiota, modernia Venäjää.

Putin on julkisesti tunnustanut, yhä uudelleen ja uudelleen, että korruptio on levinnyt laajalle. Kuitenkin hallittuaan maata 18 vuotta on edelleen hyvin vähän näyttöä siitä, että hän olisi tosissaan yrittänyt kitkeä korruptiota. Joitakin julkisia näytöksiä ja puhdistuksia viranomaisissa on järjestetty ja osoitettu syntipukkeja, mutta ei muuta.

Moderni Venäjän valtio on paljon vahvempi kuin se oli 1990-luvulla. Venäjä on nyt myös mustasukkainen poliittisesta auktoriteetistaan. Nyky-Venäjällä menestyvät roistojengit pikemminkin työskentelevät valtion kanssa kuin sitä vastaan. Galeotti kirjoittaa, että kun tekee hyvin Kremlin silmissä, kääntää Kreml tarvittaessa sokean silmänsä, eli tietyt tahot saavat tiettyjä vapauksia vastapalveluksina. Jos Kremlin pillin mukaan ei tanssi, saa muistutuksen siitä, että valtion on kaupungin suurin ja mahtavin rikollisjoukko.

Venäjällä rikollisuutta katsotaan sormien läpi, jos valtio siitä hyötyy. Kuvituskuva. MAXIM SHIPENKOV/EPA

Siistimpää kuin ennen

Ratsiat eli varojen ja yritysten kaappaukset ovat yhä vakava ongelma Venäjällä. Tosin väkivaltaa ei enää käytetä yhtä paljon kuin ennen. Valtioon kytkeytyvä rikollisuus on kaikin puolin siistiytynyt.

Esimerkiksi hakkerit harvoin istuvat suoraan järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Sen sijaan he toimivat usein ulkopuolisina konsultteina, joita palkataan erityistehtäviin.

Rikollisten operaatioiden hienostuneisuus onkin nyky-Venäjällä huomioitavaa. Etenkin muutos kohti valkokaulusrikollisuutta on luonut tarpeen talousalan asiantuntijoille, jotka hallitsevat eri rahoitusmuodot ja talousrikollisuuden.

Galeotti mainitsee esimerkkinä pahamaineisen Semion Mogilevitsin, joka loi itselleen roolin roistojen rahoitusneuvojana. Mogilevitsillä on sekä FBI että Interpol perässään. Häntä syytetään rahanpesusta ja petoksista, mutta hän elää mukavasti ja avoimesti Moskovassa. Venäjän kansalaisena häntä ei myöskään luovuteta maasta. Venäjän lisäksi hän on myös Ukrainan, Kreikan ja Israelin kansalainen.

Moottoripyöräjengi Yön Sudet on yksi kansainvälisestikin tunnetuista rikollisjoukoista, jotka Kreml sallii hyötyessään niistä itse. TOMASZ WASZCZUK/EPA

Lue koko The Guardianin laaja artikkeli täältä.