Mistä on kyse? Harmaa talous rehottaa edelleen vahvasti ravintola-alalla

Verohallinnon valvontaiskuissa on selvinnyt, että esim. Etelä-Suomessa joka kolmas ravintola myy ohi kassan

Pahimmissa tapauksissa ohimyynnin yhteissumma on ollut yli 100 000 euroa

Verohallinto ja PAM toivovat, että Suomessa otettaisiin käyttöön veronkiertoa estävä kassajärjestelmä

Verohallinnon valvontaiskusta anniskeluravintoloihin on tulossa melkoinen pommi. Jo nyt tiedetään, että pelkästään Etelä-Suomessa iso tukku ravintoloita joutuu lyömään lopullisesti lapun luukulle ohimyynnin takia.

– Ohimyynnin määrä on yhteensä jo 900 000 euroa, mutta ravintoloista on tarkastettu vasta osa. Joissakin ravintoloissa ohimyydyt summat ovat olleet todella isoja, kertoo ylitarkastaja Ilkka Ripatti Etelä-Suomen aluehallintoviraston alkoholihallinnosta.

Verohallinto on tehnyt viime talvesta lähtien tehostetusti verotarkastuksia anniskeluravintoloissa. Etelä-Suomen alueella noin joka kolmas ravintola myy juomia ohi kassan.

Summat yli 100 000 euroa

Keskimääräinen ohimyynnin määrä on Ripatin mukaan noin 40 000 euroa ravintolaa kohden. Joissakin ravintoloissa summa kohoaa yli 100 000 euron.

Siinä on vedetty välistä otsa hiessä. Ilkka Ripatti

– Siinä on vedetty välistä otsa hiessä. Törkeimmissä tapauksissa peruutetaan anniskelulupa pysyvästi, ja päälle tulee viiden vuoden karenssi. Lisäksi asia voi edetä poliisin tutkintaan, Ripatti toteaa.

Lievemmissä tapauksissa anniskeluluvan peruutus on määräaikainen, jotkut voivat selvitä varoituksella.

Määrä voi nousta

Tehovalvonnassa on tarkastettu koko maassa satoja ravintoloita. Verohallinnon mukaan jo saadut tulokset osoittavat, että ravintola-alalla ilmenee tulonsalausta ja että yritysten kirjanpidoissa on usein puutteita.

Ylitarkastaja Pia Ansamäki Verohallinnon yritysverotusyksiköstä ennakoi, että eteen tulee vielä isoja tapauksia.

– Ensin ovat valmistuneet ne puhtaimmat. Oman kokemukseni pohjalta voisin arvata, että hankalimmat ja isoimmat tapaukset ovat pitkäkestoisia eivätkä ehkä ole vielä tähän ehtineet. Tulojaan salaavien yritysten määrä voi tuosta siis nousta, Ansamäki arvioi.

700-800 miljoonaa vuodessa

Harmaa talous ilmenee ravintola-alalla paitsi ohimyyntinä, myös pimeästi maksettuina palkkoina ja työnantajamaksujen laiminlyöntinä. Palvelualojen ammattiliitto PAMin mukaan ohimyynnin osuus on kuitenkin ylivoimaisesti näistä suurin, yli 90 prosenttia.

Ensin ovat valmistuneet ne puhtaimmat. Pia Ansamäki

– Yritys voi kiertää veroja, vaikka asiakas maksaisi kortilla. Päiväkohtaista kirjanpitoa voidaan muuttaa jälkikäteen. Tarkastuksissa on havaittu, että kassalaatikko voi olla auki tai kassakonetta ei ole ollenkaan, sanoo yhteiskuntasuhteiden sihteeri Hanna Kuntsi palvelualojen ammattiliitosta PAMista.

Eduskunnan tarkastusvaliokunnan tilaamien arvioiden mukaan harmaan talouden osuus on ollut majoitus- ja ravintola-alalla 700 miljoonan euron tienoilla jo pitkään. Kuntsi sanoo, että sen jälkeen tilanne on vielä huonontunut.

– Nyt se voi olla jo lähempänä 800 miljoonaa euroa. Ne ovat valtavia summia varsinkin tässä taloustilanteessa kun mietitään, että mistä saadaan lisää verotuloja.

Yrityskenttä vastustaa uusia kassakoneita

Ratkaisu olisi sekä Verohallinnon että PAMin mielestä yksinkertainen: tyyppihyväksytty kassakonejärjestelmä. Ruotsissa järjestelmä on ollut käytössä vuodesta 2010 saakka.

– Pelkästään sen kautta on saatu 350 miljoonan euron edestä lisää verotuloja Ruotsissa. Myös pimeän työvoiman osuus on vähentynyt ja valvonta helpottunut, Kuntsi toteaa.

Ne ovat valtavia summia varsinkin tässä taloustilanteessa. Hanna Kuntsi

Suomessakin asiaa on selvitetty, mutta hanke on toistaiseksi kaatunut yrityskentän vastustukseen. Siellä järjestelmää pidetään liian kalliina.

– Yritykselle koituva kustannus olisi noin tuhat euroa ja järjestelmän käyttöikä seitsemän vuotta. Minun korviini se ei kuulosta kohtuuttomalta investoinnilta.

Verohallinnon tehostetut ravintolaiskut jatkuvat ensi kevääseen.