Europarlamentaarikko, entinen EU:n talouskomissaari Olli Rehn (kesk.) kritisoi Puheenvuoro-blogissaan rajusti Kataisen ja Stubbin hallituksen toimia talouspolitiikassa.

Tilastokeskus kertoi aiemmin tässä kuussa, että Suomen julkisyhteisöjen velka on rikkomassa EU:n vakaus- ja kasvusopimuksessa säännellyn 60 prosentin kynnysarvon. Tilastokeskuksen mukaan Suomen velan suhde bruttokansantuotteeseen nousi viime vuoden lopulla edellisvuoden 55,8 prosentista 59,3 prosenttiin. Tilastokeskus kertoi myös, että julkisen talouden alijäämä oli viime vuonna 3,4 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen. Se ylitti EU:n vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen kolmen prosentin kynnysarvon ensimmäistä kertaa vuoden 1996 jälkeen. Olli Rehnin mielestä uutinen oli samaan aikaan ”masentava ja uskomaton” ja ”kiteyttää Suomen murheellisen tilan tällä hetkellä”.

Asia tuli yllätyksenä valtiovarainministeri Antti Rinteelle (sd.). Valtiovarainministeri ennusti vielä viime syksynä alijäämän pysyvän 2,7 prosentissa suhteessa bkt:hen.

- Heitto on miljardiluokkaa. Uskomatonta on, että ministeri Antti Rinteelle ja valtiovarainministeriölle on ”edelleen vähän epäselvää”, mistä tämä budjetin repeäminen johtuu, eduskuntavaaliehdokkaana oleva Olli Rehn kirjoittaa.

Rehnin mukan ministeriön ”selittelyt eivät kuulosta kovin uskottavilta”. Syynä tähän on Rehnin mielestä tämä:

- Vuoden 2014 budjetin repeämä ei ole mikään yksittäinen tapaus, vaan Kataisen-Stubbin hallitusten systemaattinen tapa laatia budjetti liian optimistisen, suorastaan katteettoman talousennusteen pohjalle. Valitettavasti tämä talouspolitiikan muunneltu totuus on ollut systemaattisesti käytössä koko vaalikauden.

-Illuusioiden päälle rakennetut budjetit ovat seuranneet toisiaan. Viime syksynä eduskunnan käsittelyyn annettiin jälleen todellisen taloustilanteen kannalta harhainen vuoden 2015 budjetti. Nykyisten yleisesti hyväksyttyjen arvioiden mukaan valtion ja kuntien alijäämä kasvaa tänä vuonna 7-8 miljardia euron verran, sen sijaan, että se jäisi VM:n alun perin ennakoimaan 4,5 miljardiin euroon, Rehn kirjoittaa.

Hänen mukaansa myös vuosien 2012–2014 toteutuneet talousluvut ovat poikenneet jyrkästi hallituksen arvioista.

Rehnin mielestä kyse on kaiken kaikkiaan ”kyvystä koota kansakunnan voimia yhteiseen ponnistukseen”. Sekalainen hallitus ei ole siihen Rehnin mielestä pystynyt.