Afrikan ruohikkoalueiden savannikoirat harrastavat demokratiaa perin inhimillisellä tavalla: ne äänestävät siitä, lähteäkö metsästysretkelle. Siitä todistaa kansainvälinen tutkimus, jossa seurattiin Botswanassa elävien savannikoirien käyttäytymistä.

Biologi Neil Jordan australialaisesta Etelä-Walesin yliopistosta (siirryt toiseen palveluun) kertoo, että lepäiltyään ja kokoontuessaan uudelleen laumaksi koirat tervehtivät toisiaan hyvin perusteellisin menoin.

– Halusin selventää käsitystäni tästä joukkokäyttäytymisestä ja huomasin, että valmistuessaan liikkeellelähtöön koirat aivastelevat, Jordan kertoo.

Tutkimusryhmä tallensi viiden savannikoiralauman käyttäytymistä Okavangojoen suistossa. Luoteis-Botswanassa sijaitseva suuri suistoalue on osittain suota, osittain ruohikkoa, joka vihertää Okavangojoen säännöllisten tulvien ansiosta.

Alueella elää useita maailman uhanalaisimmista suurista nisäkäslajeista. Savannikoirat ovat yksi niistä.

Savannikoiria on enää tuhansia

Savannikoirat, joita on kutsuttu myös hyeenakoiriksi, ovat suurimmillaan 110-senttisiä ja 35-kiloisia. Niiden turkki on läntikkään kirjava ja korvat suuret ja pyöreät.

Laumoissa on yleensä kymmenkunta koiraa, enimmillään kuitenkin jopa 40. Ne ovat vahvoja ja nopeita metsästäjiä, jotka pystyvät kaatamaan itseään isompia otuksia, muun muassa gaselleja.

Savannikoiran sukupuuton uhka on hyvin suuri. Saharan eteläpuolisessa Afrikassa aikoinaan hyvin yleinen laji on supistunut vain muutamaan tuhanteen yksilöön. Leijonat ovat suuri vaara, mutta pahin on ihminen.

Kesällä ilmestyneen tutkimuksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan ilmastonmuutos nopeuttaa sukupuuttoa, sillä savannikoirien pentueet ovat sitä pienempiä, mitä kuumempaa niiden elinalueella on. Botswanassa lämpötila on ollut tasaisessa nousussa koko 24-vuotisen seurannan ajan.