Esimerkiksi verkossa tapahtuneiden hyökkäysten kohteeksi joutuneille toimittajille on tulossa erityinen vainorahasto, josta voi hakea tukea esimerkiksi oikeudenkäynteihin.

Alkuviikolla julkaistavasta hankkeesta kertoi Ylen toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttila Ylen TV1:n Ykkösaamun haastattelussa lauantaiaamuna. Hankkeessa on mukana useita media-alan järjestöjä ja mediataloista A-lehdet, Alma Media, Keskisuomalainen, Sanoma ja YLE.

– Rahastoon voivat lähteä mukaan ja sitä voivat tukea kaikki halukkaat, niin yritykset, säätiöt, liitot kuin yksityishenkilötkin, pienellä summalla tai suurella, sanoo Journalistiliiton puheenjohtaja Hanne Aho lauantaina aamupäivällä julkaistussa tiedotteessa (siirryt toiseen palveluun).

Rahasto voi auttaa uhkailun, vainon ja muiden uusien häirinnän muotojen kohteeksi joutuneita journalisteja, myös freelancer-toimittajia.

Rahastoa perustellaan sillä, että uhkatilanteissa alan toimijoilta on puuttunut keinoja toimia nopeasti ja vastata yllättäviinkin ongelmiin.

Ylä-Anttila: Toimitusten avoin ilmapiiri tärkeää

Ylä-Anttila arvioi, että merkittävin uhka sananvapaudelle Suomessa syntyy sosiaalisen median paineesta esimerkiksi toimittajia, tutkijoita ja jopa tuomareita kohtaan.

– Otetaan kohteeksi ihmisiä ja aletaan vainota näitä, ihmiset joutuvat vihapuheen kohteeksi. Se on yritystä hiljentää ihmisiä, kun on mietittävä, viitsiikö ottaa vastaan tulevaa vyörytystä. Se on merkittävin sananvapauden riski mielestäni täällä, Ylä-Anttila kommentoi.

Miten toimittajia voi suojella painostusyrityksiltä?

– On tärkeää, että toimituksissa on avoin ilmapiiri, pystymme puhumaan asioista ja [toimittajilla] on esimiesten tuki. Eikä ujostella antaa tapauksia tutkittavaksi poliisille.

Ylä-Anttila arvioi, että monesti tutkinnan uhkakin voi vähentää painostusyrityksiä.

Hän arvelee, että sananvapautta on totuttu pitämään Suomessa hieman itsestäänselvänä asiana.

– Sitä se ei todellaan ole. Jos sananvapaudesta pidetä huolta, se voi murentua pala palalta ja salakavalastikin. On hyvä, että mediassa sananvapauden perään katsotaan ja siitä puhutaan, Ylä-Anttila sanoi.

Ylä-Anttila valittiin Ylen toimitusjohtajaksi huhtikuussa 2018 ja hän aloitti tehtävässä syyskuussa. Tätä ennen hän työskenteli MTV:n uutisten vastaavana päätoimittajana vuodesta 2001.

Ristiriitaista palautetta Yle-verosta

Ylä-Anttila kertoo yllättyneensä suomalaisten suhtautumisesta Yle-veroon ja Ylen toiminnan rahoittamiseen. Hän kertoo saaneensa paljon ristiriitaista palautetta ja kysymyksiä asiasta.

– Monelle on todella tärkeää että meillä on suomalainen media, joka kertoo monipuolisesti suomalaisesta yhteiskunnasta, eri puolilta maata ja eri ikäisten ihmisten kannalta, näyttää dokumentteja ja tallentaa suomalaista kulttuuria. Mutta sitten se instituutio, joka sitä kiistatta tekee ja käytännössä ainoana tässä mittakaavassa, sen olemassaolo haastetaan.

- Tämä yhtälö tuntuu jännittävältä, miksi siinä on tälläinen jännite.

Suomalaisten suhde Yleen "menee ihon alle" sekä hyvässä että pahassa, arvioi Ylä-Anttila. Palautteita ja ohjelmatoiveita tulee noin 40 000 viikossa, kun mukaan lasketaan erilaisten sosiaalisen median kanavien kautta tulleet viestit.

– Sitä kuunnellaan herkällä korvalla, lupaa Ylä-Anttila.

Suurin uhka suomalaiselle medialle ovat kansainväliset mediajätit kuten Facebook, Google ja Netflix, jotka vievät mainostuloja. Ne myös vievät kotimaisilta medioilta katsojia ja lukijoita erityisesti nuorimmissa ikäluokissa, arvioi Ylä-Anttila.

Lue myös

Työryhmä esittää kansallista vihapuheen vastaista toimintaohjelmaa – Ehdotuksissa mukana myös lakimuutoksia

Vihapuhe ja häirintä kaventavat sananvapautta Suomessa – sananvapauden tila on vaihdellut suuresti itsenäisyyden aikana