EU:n arvopaperikeskusasetus velvoittaa Suomea avaamaan arvopaperien säilytystä kilpailulle. Valtiovarainministeriö oli alun perin sisällyttämässä asetukseen liittyvään lainsäädäntöön myös sen, että arvopaperien moniportainen hallinta eli hallintarekisteröinti olisi tehty mahdolliseksi myös kotimaisille sijoittajille. Nykyisin arvopaperien moniportaista hallintaa voivat käyttää Suomessa ainoastaan ulkomaiset sijoittajat. Hallitus kuitenkin päätyi perumaan hallintarekisteröintikiellon purkamiseen ja valmistelee nyt arvopaperikeskusasetusta ilman sitä.

Miksi hallintarekisteriä ajettiin niin aggressiivisesti, vaikka hyvin harva lausunnonantaja sitä kannatti, ihmettelee Vaasan yliopiston laskentatoimen ja rahoituksen professori Timo Rothovius Puheenvuoron blogikirjoituksessaan.

Rothovius on hallintarekisteröintiä vastustavan Osakesäästäjien Keskusliiton hallituksen puheenjohtaja.

– Asiassa ihmetyttää se into, millä valtiovarainministeriö on vienyt asiaa eteenpäin, mutta vielä enemmän ihmetyttävät ne keinot, joilla se asiaa on ajanut, Rothovius kirjoittaa.

Hän viittaa ministeriön ratkaisuun pimittää julkisuudelta oman vero-osastonsa kielteinen lausunto sekä valtiovarainministeri Alexander Stubbin (kok.) kuuluisaan, virheelliseen lausuntoon esityksen kannatuksesta lausunnonantajien keskuudessa. Ministeriö on myös tietoisesti yrittänyt kääntää julkisen keskustelun kritiikistä positiivisemmalle kannalle.

– Asiassa hirvittää ensinnäkin virkamiesten ja ministeriön tarkoitushakuisuus. Miten voidaan vastaisuudessa varmistaa, että asiat käsitellään tasapuolisesti kaikista näkökulmista ja ratkaisuksi nousee kansalaisten kannalta paras vaihtoehto? Tässähän oli etukäteen päätetty mitä halutaan, ja sitten vain yritettiin keksiä perustelut tehdylle päätökselle yrittämättäkään selvittää faktoja, Rothovius arvioi.

Valtiovarainministeriö perui laajan kritiikin vuoksi hallintarekisteröintihankkeensa, ja edistää nyt arvopaperiasetusta ilman hallintarekisteröintiä.

Rothoviuksella on omat teoriansa siitä, miksi ministeriö ja hallitus toimivat hankkeessa kuten toimivat.

– Onko todellinen syy esimerkiksi robottivälittäjien toiminnan helpottaminen, heillehän Euroclearin perimä 50 senttiä per kauppa on todellinen kustannus, minkä poistuminen todennäköisesti lisäisi kaupankäyntiä, Rothovius pohtii.

– Vai onko syynä se, että monen isokenkäisen osakesalkku on jo nyt ulkomailla hallintarekisterien suojissa, ja viimeistään vuonna 2018 ne tulevat automaattisen tietojenvaihdon myötä verottajalle tietoon ja mahdollisesti myös julkisuuteen? Eli ne on nopeasti laillistettava, että kukaan ei jäisi kiinni housut kintuissa? Tähän viittaa sekin, että hallitus yritti kesällä säätää ns. armahduslain, jonka turvin veronkiertäjät olisivat palauttaessaan varoja Suomeen välttäneet rikosprosessin, hän kirjoittaa.

Kansainvälinen automaattinen verotustietojen vaihto on alkamassa vuoden 2017 alussa, valtiovarainministeriö kertoi arvopaperikeskusasetuksen valmistelun yhteydessä. Ministeriön tiedotteen mukaan tämä tietojenvaihto olisi ehtinyt alkaa ennen kuin hallintarekisteröinti olisi otettu käyttöön.

Rothoviuksen kirjoitus on julkaistu ensimmäisenä kokonaisuudessaan Osakesäästäjien Keskusliiton Viisas Raha -lehdessä. Kymmenen kertaa vuodessa ilmestyvän sijoitusalan aikakauslehden saat liittymällä Osakesäästäjien jäseneksi tämän linkin kautta.