Koronakriisi tekee ison loven julkiseen talouteen. Luvut ovat erityisen karut, jos rajoitustoimet jatkuisivat 3 kuukauden sijaan 6 kuukautta.

Suomen taloudelle on luvassa kovaa kyytiä, varsinkin jos koronaviruksen takia tehtävät rajoitukset jatkuisivat reilusti yli juhannuksen.

Valtiovarainministeriö antoi tänään oman ennusteensa siitä, millaisen loven koronakriisi aiheuttaa Suomen taloudelle ja julkiselle taloudelle.

Ministeriö lähtee ennusteessaan siitä, että rajoitukset kestäisivät kolme kuukautta eli suurin piirtein juhannukseen asti. Se on kuitenkin tehnyt myös vaihtoehtoisen skenaarion, jossa sulkutoimet jatkuisivat puoli vuotta.

Perusennusteessa Suomen talous supistuu tänä vuonna 5,5 prosenttia, mutta jos rajoitukset jatkuvat puoli vuotta rojahdus olisi 12 prosenttia.

Jo perusennusteen mukainen taantuma tekee ison loven julkiseen talouteen.

Julkinen talous heikkenee ja velkaantuu kovaa vauhtia, kun taantuma pienentää verotuloja ja kasvattaa menoja.

– Julkinen talous on herkkä taloustilanteessa tapahtuville muutoksille. Mitä pidempään kriisi kestää, mitä enemmän yrityksiä menee konkurssiin ja mitä enemmän työttömyys kasvaa, sitä nopeammin julkinen talous velkaantuu, finanssineuvos Marja Paavonen sanoi tiedotustilaisuudessa torstaina.

–Valtiontalous saa suurimman kolhun, koska valtio kattaa suurimman osan tukitoimista. Myös kuntatalouden tila heikkenee entisestään, finanssineuvos Marja Paavonen sanoi.­

Paavonen muistutti, että hallitusohjelman mukaisten 2 miljardin euron menolisäysten päälle tulevat koronakriisin takia päätetyt lähes 3 miljardin euron menolisäykset tänä vuonna.

Lisäksi työeläkemaksujen määräaikainen alennus pienentää julkisen talouden tuloja noin miljardilla eurolla.

Julkisen talouden alijäämää eivät kasvata muut tukitoimet, kuten vero- ja sosiaaliturvamaksujen maksuviivästykset, yrityksille annettavat takaukset ja Business Finlandin kautta annetut lainat.

Paavonen huomautti, että julkisen talouden ennusteessa on otettu huomioon vain tähän mennessä päätetyt tukitoimet eli siinä ei ole ennakoitu toukokuun lisätalousarvion toimia.

Jo päätettyjen toimien perusteella julkisen talouden alijäämä paisuu 16,6 miljardiin euroon tänä vuonna, ministeriö arvioi.

Valtiovarainministeriön ylijohtaja, osastopäällikkö Mikko Spolander.­

Vm:n ylijohtaja Mikko Spolander sanoi, että julkisen talouden alijäämästä tulee tätä suurempi, koska hallitus on tekemässä lisäbudjetteja koronakriisin vaikutusten lieventämiseen.

Marja Paavonen arvioi, että alijäämä voi kasvaa yli 20 miljardin euronkin.

Valtionvelka kasvaa tänä vuonna 12,7 miljardilla eurolla ja paikallishallinnon velka 3,5 miljardilla eurolla.

– Valtiontalous saa suurimman kolhun, koska valtio kattaa suurimman osan tukitoimista. Myös kuntatalouden tila heikkenee entisestään, Paavonen sanoi.

Pahempi skenaario nostaisi velkasuhteen tappiin

Julkisyhteisöjen velka suhteessa bruttokansantuotteeseen nousee tänä vuonna lähes 70 prosenttiin eli liki 10 prosenttiyksiköllä. Se on nousemassa noin 80 prosenttiin vuonna 2024.

– Nämä ovat valtavan suuria muutoksia verrattuna siihen kuvaan, mistä me vielä viime joulukuussa puhuimme, Spolander sanoi.

Jos poikkeustoimet jatkuisivat kolmen kuukauden sijasta kuusi kuukautta, kuva näyttää vielä synkemmältä.

Julkisen talouden alijäämä syvenisi 22,5 miljardiin euroon tänä vuonna ja julkinen velkasuhde pomppaisi 76 prosenttiin.

Velkasuhde uhkaisi lähestyä peräti sataa prosenttia vuonna 2024.

Valtiovarainministeriön mukaan Suomen talous alkaa elpyä vuoden loppupuoliskolla, jos sulkutoimet päättyvät juhannukseen mennessä.

Epävarmuutta lisää ensinnäkin se, ettei tiedetä vielä, kuinka syvälle talous sukeltaa vuoden ensimmäisellä vuosipuoliskolla, Spolander sanoi.

Toinen kysymys on se, miten pitkään sulkutoimet ovat voimassa Suomessa ja muualla maailmassa.

Kolmas tekijä on, miten toimet iskun lieventämiseksi tehoavat.

– Riittävätkö ne estämään talouden tuotantopotentiaalia tuhoutumasta sulun aikana. Yksi keskeisimmistä on se, miten vientimarkkinoilla käy. Erityisesti kaksi maata maailmassa ovat Suomelle tärkeitä: Kiina ja USA.

Kiina näyttää selvinneen takaisin kasvu-uralle, mutta Yhdysvallat on iso kysymysmerkki, Spolander sanoi.

– Riski on, että talouden sukelluksen pitkittyessä yhteiskunnasta uhkaa loppua happi.