Valtiovarainministeri Alexander Stubb (kok) sanoo kiistellyn hallintarekisterihankkeen etenevän, vaikka lukuisat viranomaiset ovat kritisoineet sitä.

Valtiovarainministeri Alexander Stubbin (kok) puheet hallintarekisterin myönteisistä viranomaisarvioista herättivät ihmetystä torstaina. JENNI GÄSTGIVAR

Asia puhututti torstaina eduskunnan kyselytunnilla, kun vasemmistoliiton puheenjohtaja Paavo Arhinmäki totesi muun muassa poliisin, verottajan ja syyttäjän moittineen hallituksen ja valtiovarainministeriön kaavailemaa hallintarekisteriä, joka Arhinmäen mukaan antaisi talousrikollisille ”entistä enemmän mahdollisuuksia syödä yhteisistä verorahoista”.

Arhinmäki myös muistutti, että jopa valtiovarainministeriön oma vero-osasto suhtautuu hankkeeseen kriittisesti.

– Ministeriöissä on aina erilaisia näkemyksiä. Sitten yritetään löytää yhteinen kanta ja tullaan sen kanssa ulos, Stubb vastasi.

Muutoinkin Stubb oli asiasta täysin eri mieltä Arhinmäen kanssa.

– Jos katsomme näitä lausuntoja, noin 90 prosenttia on itse asiassa myönteisiä. Ne (viranomaiset) ymmärtävät, että meidän pitää saa Suomeen lisää investointeja ja pääomaa.

– Ja jos meillä ei ole hallintarekisterijärjestelmää ja raha liikkuu vapaasti EU:n alueella, niin se tarkoittaa, että raha virtaa meiltä ulospäin, Stubb perusteli hallintarekisterin tarvetta.

Hallintarekisterillä tarkoitetaan järjestelyä, jossa osakkeen haltijaksi merkitään sen varsinaisen omistajan sijasta esimerkiksi pankki tai sijoitusyhtiö. Tämän pelätään haittaavan esimerkiksi viranomaisten tiedonsaantia rikostutkinnan yhteydessä.

Turhautunut

Stubb vaikutti turhautuneelta hallintarekisteristä viime aikoina julkisuudessa käytyyn keskusteluun ja viittasi ”tiettyihin lehtitietoihin”.

– Valitettavasti hallintarekisterin ympärillä liikkuu nyt niin paljon väärinkäsityksiä, että jossain välissä tekee vain mieli nostaa kädet pystyyn ja todeta, että tälle ei voi tehdä mitään. Tahallisten väärinymmärrysten määrä on kerta kaikkiaan käsittämätön.

Stubb täsmensi näkemystään Iltalehdelle kyselytunnin jälkeen.

– Tämä on sellainen kysymys, jota on erittäin vaikea käsitellä julkisuudessa, koska joko sitä ei ymmärretä tai se ymmärretään tahallisesti väärin, Stubb valitteli.

– Keskustelu alkaa olla samaa luokkaa kuin mitä käydään ydinvoiman, tasa-arvoisen avioliittolain tai maahanmuuton ympärillä – sitä on hirveän vaikea asia käsitellä rauhallisesti, objektiivisesti ja maltilla. Aika paljon kritiikistä on yleensä sellaisilta, jotka eivät ole paneutuneet yksityiskohtiin.

Stubbin näkemys pääosin myönteisestä viranomaispalautteesta herätti torstaina ihmetystä, sillä suuri osa valtiovarainministeriön pyytämän tuoreen lausuntokierroksen viranomaisnäkemyksistä oli kriittistä hallintarekisteriä kohtaan. Hallintarekisterin on muun muassa koettu lisäävän talousrikollisuuden edellytyksiä ja vähentävän kiinnijäämisriskiä.

Stubb selittikin näkemystään laajemmalla taustamateriaalilla.

– Meillä on tuhansia sivuja analyysia arvopaperikeskusasetuksesta ja siihen liittyvästä hallintarekisteristä. Kun ne kaikki katsoo, ne ovat päällisin puolin myönteisiä.

Kyse pääomasta

Myös hallituspuolueiden riveistä on kritisoitu hallintarekisteriä. Perussuomalaisten puheenjohtaja, ulkoministeri Timo Soini on aikaisemmin blogissaan kirjoittanut, että hallintarekisteriin liittyy moraalisia ja käytännön ongelmia. Soinin mukaan ”huonot uudistukset kannattaa jättää tekemättä”.

Tosin torstain kyselytunnilla Soini kuitenkin esiintyi varsin varovaisesti ja tyytyi vain toteamaan, että asiaa on ”tärkeää katsoa eri kanteilta”.

Sen sijaan keskustan pitkäaikainen kansanedustaja Sirkka-Liisa Anttila on suoraan esittänyt hallintarekisteristä luopumista, perustelunaan juuri laillisuusvalvojien ja valtiovarainministeriön vero-osaston kriittiset arviot. Keskustakollega Anne Kalmari yhtyi kyselytunnilla Anttilan näkemyksiin ja toivoi hallituksen miettivän vielä esityksen kohtaloa.

Stubb kuitenkin vakuutti Iltalehdelle hallintarekisterihankkeen etenevän.

– Jos me emme etene tässä kysymyksessä, Suomesta pakenee pääomaa satojen miljoonien eurojen arvosta.

– Kyse on suomalaisesta pääomasta, suomalaisista investoinneista ja kasvusta.