Vammaispalveluissa on runsaasti ongelmia eri puolilla maata.

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on huolissaan vammaispalvelujen resurssoinnista ja työntekijätilanteesta.

Ongelmia esiintyy koko maassa. Erityisen hankala tilanne on kuitenkin kasvukeskuksissa ja pääkaupunkiseudulla.

Espoossa omaiset arvostelevat rajusti kaupungin palveluformaattia, joka velvoittaa vaikeasti vammaisia palveluasujia kodinhoitotyöhön yhdessä hoitajien kanssa. Tuula Malin

Kunnissa on karsittu kovalla kädellä vammaispalvelujen resursseja. Säästöjen seurauksena palvelujen saatavuus ja laatu ovat heikentyneet. Sosiaalityöntekijöitä ei palkata riittävästi.

Asiakaskuorma on suuri ja palveluohjaukseen pääsy tuottaa monin paikoin vaikeuksia. Lakisääteiset hakemusten käsittelyajat ylittyvät eikä palvelusuunnitelmia ennätetä laatia kohtuullisessa ajassa. Vammaisten oikeusturvan toteutumisen kannalta olennaisia kirjauksia jää tekemättä, eikä puhelinpalvelu toimi.

Myös omaiset viestivät huoltaan vammaispalvelujen sisällön suhteen. Laadun kerrotaan heikentyneen silmissä. Monet kokevat jääneensä yksin palvelupuutteiden keskelle.

Selviytymistaistelu

Vammaisille ja heidän perheilleen vammaispalvelujen nykymeno näyttäytyy päivittäisenä selviytymistaisteluna.

- Olisin tarvinnut akuuttia apua ongelmatilanteessa tyttäreni kanssa. Soitin kaupungin vammaispalveluun ja sieltä luvattiin palata pikimmiten asiaan. Useampi kuukausi on jo kulunut, eikä soittoa ole yhä vieläkään kuulunut, kertoo vammaisen lapsen äiti Keski-Suomesta.

Ongelmia esiintyy myös vammaisten asumisyksiköissä. Hoivatyö koetaan entistä kuormittavampana, koska tekijöitä on vähän. On syntynyt negatiivinen kierre, jossa ongelmat seuraavat toistaan. Moniin yksiköihin on mahdotonta saada ammattitaitoista ja työstään motivoitunutta henkilökuntaa. Hoivatyöntekijöiden sitoutuminen on heikkoa ja vaihtuvuus suurta.

- Kunnat ovat tällä hetkellä taloudellisesti äärimmäisen tiukoilla. Kaikkialta joudutaan säästämään. Jo yksinomaan vanhushoidon mitoituksen korottaminen tietäisi 200- 250 miljoonan euron lisärahoitustarvetta. Valtiolla ei ole rahaa, joten tuokin korjausliike tulee rahoittaa lainalla, selvittää erityisasiantuntija Mari Patronen Kuntaliitosta.

Siivousvelvoite hämmentää Espoossa

Kim Kuosma pysyy pyörätuolissa sidottuna. Kim katselee, kun hoitajat siivoavat. Synnytyksessä vammautunut mies ei kykene kävelemään, eikä käyttämään käsiään. Tuula Malin

Vammaisten asumispalveluista on karsittu avustavaa henkilöstöä eri puolilla Suomea. Tukipalvelutoimintoja, kuten siivous, pyykinpesu ja ruoanlaitto on sälytetty useissa yksiköissä hoivatyön ammattilaisille siitäkin huolimatta, että puhe- ja liikuntakyvyttömät asukkaat vaativat arjessaan runsaasti hoivaa.

Espoossa kodinhoitotöitä tekevät sekä hoitajat että vaikeavammaiset asukkaaat.

- Henkilökunta uupuu, kun hoitotyön sijaan työpäivä kuluu pyykkituvalla ja mopin varressa. Vammaispalvelussa on liikaa johtajia. Hallinnon sijaan pitäisi satsata hoitotyön ammattilaisiin, sanoo Espoon Niittymaan yksikössä asuvan Kim Kuosman äiti Christina af Hällström.

Espoon kaupungin vammaispalvelupäällikön Anu Aution mukaan kodinhoito kuuluu hoitajien työnkuvaan, koska hoivahenkilöstö siivoaa yhdessä asukkaiden kanssa.

- Kodinhoito on osa palveluasumisen palveluformaattia. Asukkaiden halutaan osallistuvan kodinhoitoon yhteistyössä hoitajien kanssa, koska toiminta tukee vammaisten itsenäistä selviytymistä, Autio perustelee.

Vammaispalvelupäällikkö alleviivaa, ettei palveluasuminen ole laitos, vaan koti. Espoossa käytössä olevan palveluformaatin taustalla on ideologia, jonka johtoajatuksena on vammaisten henkilöiden itsenäisyyden, itsenäisen asumisen ja itsemääräämisoikeuden tukeminen.

- On luonnollista, että omassa kodissa osallistutaan kotihommiin. Haluamme vahvistaa asukkaiden kokemusta arjessa selviämisestä. Itsetuntoa kasvaa, kun he saavat siivota ja laittaa ruokaa yhdessä hoitajien kanssa, selvittää Espoon kaupungin vammaispalvelupäällikkö Anu Autio.

Omaisten mukaan on haavekuva, että liikunta- ja puhekyvyttömät henkilöt kykenisivät siivoamaan, pyykkäämään ja laittamaan ruokaa.

- Yhdessä asukkaan kanssa siivoaminen on absurdi ajatus, joka toteutuu vain paperilla.

Niittymaan yksikössä asuu vaikeavammaisia henkilöitä, jotka eivät kykene edes niistämään nenäänsä, kampaamaan hiuksiaan tai harjaamaan hampaitaan itsenäisesti. Kuinka kukaan voi kuvitella, että he kykenisivät siivoamaan ja pesemään pyykkejään tai laittamaan ruokaa, lataa Christina af Hällström.

Kodinhoitajavakanssit

Omaiset vaativat kodinhoitajien tai laitoshuoltajien palkkaamista vaikeavammaisten asumispalveluyksiköiden tukipalvelutoimintoihin. – Työtä ei voida teetättää liikunta- ja puhekyvyttömillä asukkailla ja heidän hoitajillaan, kiteyttää Christina af Hällström. Tuula Malin

Omaisten mukaan Espoon tosiasiallinen tavoite on säästää idealistisella palveluformaatilla. Säästöjä syntyy, kun hoitajat laitetaan siivoamaan sen sijaan, että palkattaisiin kodinhoitajia.

- Kyse on toimintamallista, jonka ainoa tarkoitus on tuottaa säästöjä. Tilanne on nöyryyttävä sekä hoitajille että vaikeavammaisille asukkaille. Asukkaat eivät kykene käyttämään imuria tai moppia, silti vammaispalvelujen johtoporras haluaa aktivoida heidät siivoamaan. Todellisuudessa asukkaat istuvat pyörätuolissa ja katsovat vieressä, kun hoitajat siivoavat, tietää af Hällström.

Christina af Hällströmin mukaan vammaisten asumisyksiköihin pitäisi perustaa kodinhoitajavakansseja hoitajavakanssien rinnalle. Hoitajat olisi af Hällströmin mielestä vapautettava koulutustaan vastaaviin työtehtäviin kodinhoidon sijaan.

- Hoitajat hoitavat, eivät siivoa. Työtehtävien on istuttava koulutukseen, ainoastaan siten hoitotyön ammattilaiset motivoituvat työstään ja pysyvät työpaikalla.

Niittymaan asumisyksikössä hoitajat ovat vaihtuneet vilkkaasti.

- Kuusi henkilöä on lähtenyt viimeisen vuoden aikana. Asukkaat ovat huonokuntoisia ja hoitajat väsyvät, kun heidät on velvoitettu siivoamaan hoivan tarjoamisen sijaan, kertoo af Hällström.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer on samaa mieltä omaisten kanssa. Lähi- ja perushoitajien ammattiliitto edellyttää, että kunnat ja kuntayhtymät velvoitetaan lakisääteisesti palkkaamaan kodinhoitajat tai laitoshuoltajat vammaisten asumisyksiköihin.

Porvoossa korjattiin kurssia

- On nöyryyttävää, että poikani pakotettiin pesemään pyykkiä, vaikka hänellä liikkuu ainoastaan pää. Tulihan siinä hyvää kaulajumppaa, kun pojan pyörätuoli työnnettiin pesukoneen viereen ja hän tuijotti pyörivää konetta koko ohjelman ajan, sanoo äiti, jonka vammainen poika asuu asumisyksikössä Vantaalla. Tuula Malin

Porvoossa on jo herätty vammaisten asumisyksiköiden ongelmiin. Kaikki asumispalveluita tuottavat tahot, sekä kunnalliset että yksityiset, on Porvoossa velvoitettu huolehtimaan siitä, ettei hoitohenkilöstö osallistu työvuorojensa aikana tukipalvelutoimintoihin kuten siivoukseen, vaatehuoltoon ja ruoanlaittoon. Yksiköiden on joko palkattava kodinhoitoalan ammattilaiset kaikkiin tukipalvelutoimintoihin tai ostettava kodinhoitopalvelut alihankintana oman toiminnan ulkopuolelta.

Tukipalvelutoiminnot on kaikissa tilanteissa järjestettävä muun kuin hoitotyön ammattilaisten voimin. Mikäli hoitohenkilöstöön kuuluvilla työntekijöille teetetään kaupungin ohjeistuksesta huolimatta työvuorojen aikana esimerkiksi siivoustyötä, ei heitä voida enää laskea mukaan hoitajamitoitukseen.

Porvoon sosiaali- ja terveystoimi katsoo, että tukipalvelujen hoitaminen vaatii erityisosaamista. Kaupunki haluaa varmistua tukipalvelujen laadusta ja siitä, että toiminta on yhdenmukaista kaikissa asumispalveluyksiköissä Porvoon kaupungin alueella.