Hyttyset ovat myös muovanneet merkittävästi ihmiskunnan historiaa.

Hyttynen on tappanut enemmän ihmisiä kuin mikään muu eläin. Adobe stock/AOP

Maailman vaarallisin eläin on hyttynen. Se on tappanut enemmän ihmisiä kuin mikään muu eläin, mukaan lukien ihminen itse.

Näin väittää hyttysistä kertova kirja The Mosquito, A Human History of Our Deadliest Predator (Dutton 2019) . Timothy C. Winegardin kirja kertoo kiehtovasti siitä, miten hyttynen on vaikuttanut historian kulkuun.

Kirjan arvion mukaan ihmiskunnan historian aikana eläneistä noin 100 miljardista ihmisestä hyttyset ovat tappaneet jopa puolet, noin 50 miljardia.

Hyttysten leviämistä estetään Thaimaassa. 1900-luvulla malaria onnistuttiin lähes kitkemään länsimaista hyönteismyrkky DDT:n avulla. Adobe stock/AOP

Hyttyset synnyttivät Yhdistyneen kuningaskunnan

Vuonna 1698 viisi laivaa lähti Skotlannista kohti Panamaa. Mukana oli 1 200 matkustajaa ja lastina muun muassa villasukkia, helmiäisestä tehtyjä kampoja, raamattuja, 25 000 paria nahkakenkiä ja painokone.

Tarkoituksena oli perustaa kauppapaikka Darieniin Panamaan. Kapea kannas yhdisti kaksi valtamerta ja tarjosi kaupankäynnille valtavat mahdollisuudet. Skotlannin kuningaskunta oli kärsinyt vuosia nälänhädästä ja Panaman missio houkutteli valtavasti skotti-investoijia.

Panamassa seurasi tuho. Uudisasukkaat kuolivat keltakuumeeseen ja skoteille aikaisemmin tuntemattomaan malarian lajiin. Tusinan verran ihmisiä kuoli päivässä. Hengissä vielä selvinneet pakenivat pohjoiseen. Mutta kuolema seurasi perässä.

Kun seuraavat laivat saapuivat Skotlannista Darieniin, he eivät löytäneet mitään muuta kuin painokoneen tyhjältä rannalta.

Winegardin kirjan mukaan isku oli niin suuri Skotlannille, että Brittein saarten pohjoinen kuningaskunta taipui lopulta hyväksymään yhdistymisen Englantiin. Yhdistynyt kuningaskunta oli syntynyt, hyttysten vuoksi.

Malarialoinen leviää hyttysen piston välityksellä ensin ihmisen maksaan, josta se siirtyy veren punasoluihin. Adobe stock/AOP

Hyttyset puolustajien suojana

Kirja on täynnä esimerkkejä siitä, miten hyttysen ovat saaneet mahtavat armeijat polvilleen ja vaikuttaneet historian kulkuun.

Malaria tappoi satoja tuhansia ihmisiä antiikin Kreikassa ja Roomassa, samoin niitä, jotka yrittivät vallata niitä.

Winegardin mukaan sotahistorian aikana hyttyset tappoivat huomattavasti enemmän sotilaita, kuin taisteluissa kuoli. Erityisen kohtalokkaita hyttyset ovat olleet hyökkääjille. He altistuivat sellaisille malarian muodoille, joihin heillä ei ole mitään vastustuskykyä. Paikallisille ihmisille oli kehittynyt luontaisia vastustusmekanismeja malariaa vastaan.

Kun roomalaiset yrittivät aikoinaan vallata Skotlannin, Winegardin mukaan puolet roomalaisten 80 000 miehen hyökkäysarmeijasta kuoli heille tuntemattomaan malariaan.

Kotoperäiset hyttyset ja niiden levittämä malaria tuhosivat suurelta osin Hannibalin sotavoimat, jotka yrittivät vallata Italiaa. Hyttysten levittämän malarian vuoksi myös Tšingis-kaanin sotajoukot eivät voineet valloittaa Etelä-Eurooppaa, väittää Winegrad.

Myös Tutankhamon ja Aleksanteri Suuri sotajoukkoineen olivat malarian uhreja.

Kirjan mukaan hyttynen löi Tšingis-kaanin sotajoukot. Zumawire/MVPhotos

Malaria oli yleinen myös Suomessa

Malarian leviämistä ei pitkään ymmärretty. Vasta 1800-luvun lopulla huomattiin, että juuri hyttyset levittävät malariaa. Aikaisemmin oli uskottu, että malaria leviää ilmateitse. Sana malaria tarkoittaa huonoa ilmaa.

Malariaa on esiintynyt runsaasti myös Suomessa. Vuosien 1750 ja 1850 välillä Suomessa kuoli malariaan 10 000 ihmistä. Lämpiminä kesinä horkkahyttysiä kuoriutui paljon. Se tiesi pahaa malariaepidemiaa ja korkeaa kuolleisuutta seuraavana vuonna. Taudista käytettiin nimityksiä vilutauti tai horkka.

Vielä 1800-luvun lopulla Suomi oli maailman pohjoisin maa, jossa malariaa esiintyi kotoperäisesti. Säännöllisiä epidemioita oli pääasiassa Suomenlahden rannikolla.

Suomen viimeisin epidemia koettiin Porkkalan miehityksen aikaan. Malariatartunnan toivat mukanaan Venäjän eteläisemmistä osista kotoisin olevat sotilaat.

Nykyään Suomessa todetaan vuosittain 30–40 malariatapausta, joiden alkuperä on ulkomailta.