Ilta-Sanomat sai haltuunsa Suomen taitoluisteluliiton kurinpitolautakunnan salatun päätöksen Mirjami Penttisen tapauksesta.

Mirjami Penttisen tapaus on saanut uusia käänteitä, kun Ilta-Sanomat sai käsiinsä 30-sivuisen kurinpitopäätöksen, josta selviää, miten luisteluvalmentaja apulaisineen on puolustautunut heitä vastaan esitetyiltä syytöksiltä.

Taitoluisteluliitto, jonka kurinpitolautakunta määräsi HSK:n muodostelmaluisteluvalmentajalle vuoden mittaisen kilpailukiellon 17. tammikuuta, on toistaiseksi julkistanut raportista vain kurinpitopäätöksen lyhyine perusteluineen. Perustelu ratkaisulle on ollut suojella kuultavina käyneitä henkilöitä.

Penttisen todettiin syyllistyneen urheilun eettisten sääntöjen rikkomiseen muun muassa käyttämällä toistuvasti valmennettaviaan kohtaan epäasiallista kieltä, huutamalla ja nöyryyttämällä. Toinen valmentaja rikkoi sääntöjä, koska ei puuttunut Penttisen käytökseen. Hän sai lautakunnalta varoituksen.

Valmentajat puolustautuivat voimakkaasti

Päätöksestä selviää, millä tavoin valmentajat puolustautuivat syytöksiltä. Suurin osa syytöksistä on jo kerrottu julkisuudessa ja ne liittyvät kyseenalaisiin metodeihin.

Valmentajien mielestä kurinpitolautakunnalla ei ollut toimivaltaa käsitellä asiaa. Ja vaikka toimivalta olisikin, asiaan ei olisi voitu soveltaa liiton voimassa olevia kurinpitosääntöjä, eikä liitolla olisi ollut valmentajiin kohdistuvaa kurinpitovaltaa käsiteltävän tapahtuma-ajan osalta.

Lautakunta tulkitsi asian toisin. Sen mukaan valmentajat olivat sitoutuneet niin Taitoluisteluliiton kuin Kansainvälisen luisteluliiton (ISU) eettisiin sääntöihin sekä seuran arvoihin. Vaikka valmentajat eivät olleet HSK:n jäseniä, liittojen ja seuran säännöt koskivat myös heitä, koska he olivat sitoutuneet niihin valmentajasopimuksessaan, lautakunta perusteli.

Valmentajat kiistivät syyllistyneensä sääntöjen, määräysten tai urheilun eettisten periaatteiden vastaiseen menettelyyn. Heidän mukaansa kaikki Suekin raportissa esitetyt ja kurinpitolautakunnalle tehdyissä ilmoituksissa toistetut väitteet sekä kurinpitomenettelyssä heihin kohdistetut syytökset ja väitteet ovat perättömiä.

– Niissä on kyse systemaattisesta kiusaamiskampanjasta, valmentajat puolustautuivat.

Luistelijoiden ja heidän vanhempiensa esittämien syytösten perusteella kiusaaja oli Penttinen, joka käytti erittäin rajuja metodeja luistelijoita valmentaessaan. Osa luistelijoista oli alaikäisiä.

Lautakunta korosti, ettei se ottanut kantaa ”mitkä ovat hyviä ja mitkä huonoja valmennusmenetelmiä”, mutta se muistutti, että ”tarkoitus ei pyhitä keinoja eikä huippu-urheilu oikeuta epäasiallista menettelyä”.

Erityisen raskauttavaksi katsottiin ”tappamiseen liittyvät kommentit ja tekstiviestit”.

Lautakunnan mukaan kehotus itsensä tappamiseen ei ole koskaan hyväksyttävää, eikä erityisesti silloin, kun valmentaja antaa sen valmennettavalle.

Valmentajien mukaan ”värikkään valmennustyylin ja joukkueen keskinäisten sisäpiirivitsien ero epäasialliseen, loukkaavaan tai urheilun eettisten periaatteiden vastaiseen valmennustyyliin on selvä”.

– Väitteet ovat osittain täysin valheellisia, ja osittain niissä vääristellään tapahtumia tavalla, joka ei vastaa todellisuutta tai muiden paikalla olleiden käsityksiä, valmentajat argumentoivat.

Penttinen katsoi, ettei hän ollut toiminut ammatissaan epäeettisesti.

Penttinen on toistaiseksi kieltäytynyt kaikista asiaa koskevista haastatteluista. Hän on valittanut päätöksestä Urheilun oikeusturvalautakuntaan.

Penttisen puolustajat lukivat lausuntonsa muistiinpanoista

Mirjami Penttinen luonnehti puolustuspuheenvuorossaan valmennustyyliään värikkääksi. Kurinpitolautakunnan kuulemistilaisuudessa kävi selväksi, että usein värimaailma vaihtui mustavalkoiseen ajatteluun.

Erään luistelijan mukaan valmentaja jakoi joukkueen jäsenet ”hyviin ja paskoihin”. Valmentajan kerrotaan soveltaneen Rooman valtakunnasta tuttua divide et impera -periaatetta eli hän käänsi osan joukkueesta toisia vastaan. Luistelijoiden mukaan valmentaja jopa kehotti heitä riitelemään keskenään.

Penttisen mielestä tunne oli saatava ulos – vaikka sitten huutoringissä, jossa yksi luistelija joutui muiden häväistäväksi. Raju kiroilu oli tavaramerkki: valmentaja myönsi lautakunnalle käyttäneensä huora-sanaa luistelijaa arvostellessaan.

Eräs luistelija sai kuulla kilpailuohjelman jälkeen näyttävänsä ”kuolleelta kusiselta lahnalta”. Lausahduksen kuullut toinen luistelija sanoi Penttisen viitanneen vertauksella luistelijan suoritukseen eikä persoonaan.

Lautakunta kiinnitti raportissaan huomiota siihen, että Penttisen kuulemistilaisuuteen kutsumat henkilöt lukivat lausuntonsa muistiinpanoista. Vastaukset olivat hyvin samanlaisia ja sanamuodot identtisiä. Kun heiltä kysyttiin lisäkysymyksiä, osa ei muistanut asioita tai ei osannut vastata.

Päätöksen tukena oli ääniviestejä, joita valmentaja oli lähettänyt luistelijoille. Niissä hän toistuvasti haukkui ja nöyryytti joukkueen jäseniä ja käytti hyvin vulgaaria kieltä.

Kaikkein pöyristyttävintä valmentajan käytös oli silloin, kun hän sanoi eräälle luistelijalle, että ”olisi ehkä helpompi, jos sä tappaisit ittes”. Toinen luistelija sai valmentajalta viestin, jossa tämä totesi, että ”tapan ton Pirkon (nimi muutettu) kohta”.

Valmentajan mukaan kyse oli vitsistä, mutta kurinpitolautakunnan mielestä Penttisen olisi pitänyt tuntea vastuunsa kasvattajana. Hän on valta-asemassa luistelijoihin nähden toimiessaan valmentajana, ja hänellä on vastuu toimia roolimallina valmennettavilleen, lautakunta arvioi.

Lue lisää: Näin kilpailukieltoon asetetun Mirjami Penttisen kohutapaus on edennyt