Suomessa kaikilla lapsilla ei ole yhtäläisiä edellytyksiä menestymiseen. Tämä on fakta, jonka tutkijat näkivät Suomi lasten kasvuympäristönä -tutkimuksessa vuoden 2018 lopussa.

– Usein vähävaraisen perheen nuorella on halu päästä työelämään ja ansaitsemaan nopeasti. Yliopistotasoinen opiskelu ei tule monelle mieleenkään, vaikka lahjakkuus riittäisi pitkälle. Ei ole sellaista taustaa, johtaja Riitta Hyytinen Pelastakaa lapset -järjestöstä sanoo.

Hyytinen on seurannut perheiden sinnittelyä kymmeniä vuosia. Aiemmin hän työskenteli sosiaalitoimistossa ja lastensuojelussa.

”Olen kokenut syyllisyyttä rahatilanteen vuoksi, sillä perheemme neljästä lapsesta olen ainut joka käy lukion. Koen, että se on liian kallista ja että olisin tehnyt paremman valinnan menemällä ammattikouluun.”

– Entä jos kotona voimavarat menevät talouden hoitamiseen ja jatkuvaan sinnittelyyn? Stressi voi johtaa siihen, ettei jakseta tehdä lapsen kanssa läksyjä ja keskittyä koulunkäyntiin. Onko vanhemmalla itselläkään kokemusta siitä, että on saatu tukea omilta vanhemmilta, Hyytinen pohtii.

Kaikilla muilla on joku tosi hyvä puhelin.

”Joskus kun koulussa pitää tehdä jotain puhelimella, sanon suosiolla, ettei mulla ole mukana tai akku loppuu tai ei oo nettii kun se on Nokia ja kaikilla muilla on joku tosi hyvä puhelin...”

Pelastakaa lapset -järjestön kyselyssä 69 prosenttia köyhistä lapsista kertoi tulleensa kiusatuksi ja rahattomuus on pistänyt keksimään hätävaleita.

”Tarkoitus on ollut monta kertaa lähteä kaveriporukan kanssa leffaan mutta aina olen ’kipeä’ tai ’minulla on koiranvahtivuoro’, kun oikeasti ei vain ole ylimääräistä rahaa.”

– Mistä lapsille tulee se asenne, että köyhyys on juoppojen ja huonosti asioitaan hoitaneiden ihmisten virhe ja työttömyys laiskuutta? Jotta lapset eivät jää väärien käsitysten valtaan, köyhyydestä pitää puhua koulussa, Hyytinen sanoo.

– Yläraja on kiinni siitä, miten paljon opiskelija pystyy panostamaan, puheenjohtaja Elias Tenkanen kertoo.

Hän toimii Suomen ammattiin opiskelevien liitossa Sakki ry:ssä. Tenkanen on opiskellut metallialalla Turussa.

Ammattikoululaisten keskuudessa tehdyt kyselyt osoittavat, että opiskelijoilla on entistä enemmän pikavippiongelmia ja talousvaikeuksia.

– Erityistä tukea tarvitsevia opiskelijoita on 20 prosenttia ja määrä on kasvussa. Kahden viime hallituksen aikana osassa kuntia ammattikouluilta on viety 200 miljoonaa euroa, Elias Tenkanen kertoo.