Järvenpään kokeilutalossa on kokeiltu monia energian säästö- ja tuotantotapoja.

Järvenpään kokeilutalossa on kokeiltu monia energian säästö- ja tuotantotapoja. Juha Kivioja / Yle, Petteri Juuti / Yle

Järvenpääläisessä kerrostalossa kokeiltiin erilaisia tapoja säästää energiaa. Esimerkiksi aurinkoenergian hyödyt jäivät puoleen arvioidusta, mutta maalämpöpumput toimivat hyvin.

Vuonna 2011 Järvenpäähän valmistui talo, josta ei kokeilunhalua puutu. Vielä tänäkin päivänä talon ulkokuorta koristavat aurinkopaneelit ja -keräimet erottavat kerrostalon selkeästi muista.

Talo saa lämpönsä kaukolämpöverkosta, ilmanvaihdosta, aurinkopaneeleista, ilmalämpöpumpuista ja maalämpöpumpuista. Maasta otetaan kesällä myös viilennystä.

Sähköä talo saa sähköverkon lisäksi aurinkokeräimistä ja hissin jarrutusenergiasta.

Talon omistaa Järvenpään Mestariasunnot oy, joka on kaupungin omistama kiinteistöyhtiö. Yle koosti yhtiön toimitusjohtajan Veikko Simunaniemen vastauksista tiivistyksen siitä, mitkä palapelin palaset ovat osoittautuneet järkeviksi ja mitkä eivät.

Vaikeinta on kokonaisuus

Kaikkein vaikeinta on ollut monimutkaisen kokonaisuuden hallinta. Useiden eri energialähteiden yhteensovittaminen ja talotekniikan virittäminen toimivaksi kokonaisuudeksi on teettänyt eniten töitä. Tällä hetkellä kokonaisuus kuitenkin toimii ja on hallinnassa.

Maalämpö ja -viilennys on toiminut parhaiten

Maalämpöpumppu on osoittautunut hyväksi sijoitukseksi. Petteri Juuti / Yle

Parhaat kokemukset kiinteistöyhtiöllä on maalämmöstä ja -viilennyksestä. Talon alakerrassa on niin suuri maalämpöpumppu, että se tuottaa puolet vuodesta enemmän lämpöä kuin talo kuluttaa. Ylijäämä myydään naapuritaloille.

Investointi on ollut taloudellisesti kannattava. Maalämpöä ja -viilennysenergiaa on tuotettu arvioitua enemmän. Maaenergiaa on hyödynnetty myös myöhemmissä kiinteistöyhtiön rakennuksissa.

Suurin osuus talon lämmöstä on tuotettu maalämpöpumpulla. Aurinkolämpöä on tuotettu silloin, kun lämmön tarve on vähäisin. Petteri Juuti / Yle

Aurinkokeräimetkin jäivät puoleen arvioidusta

Aurinkolämpökeräimet lämmittävät pääasiassa käyttövettä. Petteri Juuti / Yle

Aurinkolämpökeräimet ovat kyllä toimineet, mutta tuotanto on jäänyt puoleen arvioidusta. Syy on osin mysteeri – ainoa yhtiön keksimä selitys ovat huonot kelit. Aurinkolämpö riittäisi yksin tuottamaan talon tarvitseman lämmön kolmena kesäkuuna, mutta sydäntalvella niistä ei ole mitään iloa.

Takaisinmaksuaika venyy liian pitkäksi. Nykyjärjestelmillä aurinkokeräinjärjestelmä saattaisi olla kannattava, mutta ainakaan tällä hetkellä sitä ei suunnitella mihinkään kohteeseen.

Koneellinen ilmanvaihto on toiminut suunnitellusti

Järvenpään kokeilutalossa on huoneistokohtainen koneellinen ilmanvaihto, jota tehostaa maalämpö ja -viilennys. Petteri Juuti / Yle

Koneellinen huoneistokohtainen ilmanvaihto lämmön talteenotolla on toiminut hyvin. Tekniikka on laajasti käytössä yhtiön kiinteistöissä. Kyseessä on varsin tavallinen ratkaisu, sillä jo nykyiset rakentamismääräykset ohjaavat sen käyttöön kaikessa asuinrakentamisessa.

Kokeilutalossa tuloilmaa esilämmitetään ja -viilennetään maalämpöpumpun avulla. Viilennys on vaatinut viritystä etenkin siksi, että talosta tuli alkuperäisten suunnitelmien vastaisesti vanhusten palvelutalo.

Neljän kerroksen eteläpäätyyn on jouduttu asentamaan jälkikäteen ilmalämpöpumput. Ne viilentävät yhteiskäyttötiloja, joissa on pesukoneita ja muita lämpöä tuottavia laitteita. Jos tilojen käyttötarkoitus olisi tiedetty aiemmin, ne olisi voitu viilentää myös maaenergialla.

Paksut seinät toimivat, mutta ovat liian kalliit

Kokeilutaloon laitettiin poikkeuksellisen paljon eristeitä, jotta talo kuluttaisi vähemmän energiaa. Petteri Juuti / Yle

Talon seinissä on polyuretaanieristettä 30 senttiä, eli kaksinkertainen määrä tavanomaiseen verrattuna. Tuoreet mittaukset osoittavat, että lisäeristys ei ole lisännyt riskejä sisäilmaongelmista. Energiaa on säästynyt niin paljon kuin arvioitiinkin – tosin vertailua vaikeuttaa talon päätyminen vanhusten palveluasunnoksi.

Muihin taloihin ei näin paksuja eristeitä ole laitettu. Yhtiö on laskenut, että 18 sentin eriste on kokonaisuutena sopiva määrä eristävyyden ja kustannusten näkökulmasta.

Aurinkopaneelit ovat tuottaneet vain puolet arvioidusta

Aurinkopaneelit ovat jäänet puoleen arvioidusta tuotannosta. Petteri Juuti / Yle

Aurinkopaneelien kohtalo on yhtä surullinen kuin aurinkokeräimien. Tuotanto on jäänyt puoleen arvioidusta ja erityisen huonosti sähköä on saatu talon seinustoille asennetuista paneeleista. Muuten paneelit ovat toimineet hyvin.

Viime vuonna paras aurinkokuu oli toukokuu, jolloin aurinkosähkön tuotanto ylitti tuhat kilowattituntia. Se on karkeasti ottaen puolet kerrostaloasunnon vuosikulutuksesta.

Kokeilutalossa aurinkosähkölle on löytynyt helposti käyttöä. Toukokuussakin kiinteistösähköä kului kahdeksankertainen määrä aurinkosähkön tuotantoon verrattuna. Sähkön kulutusta kasvattaa erityisesti maalämpöpumppu, mutta talossa on myös verrattain paljon yhteiskäytössä olevia laitteita. Asukkaiden omaa sähkönkulutusta ei ole luvuissa mukana.

Kuusi vuotta sitten asennettujen paneelien takaisinmaksuaika on liian pitkä, eikä paneeleita voi pitää taloudellisesti kannattavana sijoituksena. Siksi paneeleita ei ole asennettu muihin rakennuksiin.

Viimeisimmät laskelmat kuitenkin osoittavat, että aiempaa tehokkaammilla ja halvemmilla järjestelmillä takaisinmaksuaika olisi jopa alle 10 vuotta. Helmikuussa 2018 valmistuukin 6,5 kilowatin aurinkosähköjärjestelmällä varustettu kerrostalo. Myös Kinnariin suunniteltavaan kouluun harkitaan vakavasti aurinkopaneeleita.

Uusien hankkeiden takaisinmaksuarviot on laskenut eri taho kuin se, joka laski kokeilutalon toteutumatta jääneet arviot.

Aurinkosähköpaneelit ovat parhaimpinakin kuukausina tuottaneet vain pienen osan talon kiinteistösähköstä. Petteri Juuti / Yle

Hissin jarrutusenergia on vähissä eikä kannata

Hissin jarrutusenergian talteenotto on tuottanut vain vähän sähköä. Petteri Juuti / Yle

Hissin jarrutusenergian talteenotto on teknisesti ottaen toiminut. Tuotto vaan on ollut vaatimatonta, noin 25 kilowattituntia kuukaudessa. Sillä lämmittää pikkusaunan muutaman kerran. Tosin ei hissiltä suuria tavoiteltukaan. Takaisinmaksuaika on niin pitkä, ettei tekniikkaa olla ottamassa käyttöön laajemmin.

Kulutus- ja tuotantotietoihin voit tutustua tarkemmin talon online-seurantasivuilla (siirryt toiseen palveluun). Tietoja ei ole saatavilla kuukausitasoa tarkempina.

Lue lisää aiheesta:

Paksuista seinistäkö sisäilmaongelmia? Ei välttämättä

Energiatehokkaan rakentamisen keinoista väännetään kättä – tutkijat ja eristeteollisuus jyrkästi eri mieltä