Työ- ja elinkeinoministeriö pohtii uusia keinoja työttömyysturvan kiristämiseksi. Tarkastelussa on muun muassa työn vastaanottovelvoitteen laajentaminen. Tämä voisi tarkoittaa esimerkiksi sitä, että työttömän olisi jatkossa otettava nopeammin vastaan mitä tahansa työtä, jotta ei menettäisi työttömyyskorvausta. Taustalla on hallituksen linjaus työn vastaanottovelvoitteen kiristämiseksi.

Työllisyysaste piiputtaa Suomessa nimenomaan keskeltä työuraa ja esimerkiksi palvelualoilla työpaikat ovat avoinna entistä pidempään.Työttömyyskin on korkealla: 9,3 prosenttia.

Korkean työttömyyden kanssa painivan hallituksen linjaukset lähtevät siitä, että työn vastaanottovelvoitetta tiukennetaan. Työ- ja elinkeinoministeriö selvittää parhaillaan, pitäisikö työttömän jatkossa ottaa heti vastaan tarjottu työpaikka, vaikka se ei vastaisi työttömän ammattikokemusta tai koulutusta.

– Kyllä itse arvioisin, että varmaankin tämä ammattitaitosuoja voisi olla yksi sellainen asia, mitä tässä tiukennuksessa kyllä tarkastellaan. Mitä se tarkemmin voisi tarkoittaa, on poliittinen asia aikanaan, vanhempi hallitusneuvos Timo Meling työ- ja elinkeinoministeriöstä sanoo.

Tällä hetkellä ammattisuoja on kolme kuukautta. Työttömäksi jäätyään henkilö voi kolmen kuukauden ajan kieltäytyä muusta kuin omaa koulutustaan tai työkokemustaan vastaavasta työstä. Tämä koskee myös vastavalmistuneita. Suoja on voimassa heilläkin, joilla ei ole koulutusta, jos henkilö on alan ammattilainen pitkän työkokemuksen perusteella.

– Tarkoittaa sitä, että työnhakija voi työttömyysturvaa menettämättä kieltäytyä muusta kuin koulutusta ja työkokemusta vastaavasta työstä, Meling selventää.

Töihin vaikka toimeentulo heikkenisi?

Selvityksen alla on sekin, että pitäisikö ehtoja kiristää vai voiko työtön jatkossakin kieltäytyä sekä osa-aika- että kokoaikatyöstä, jos työttömyysturva on parempi kuin työstä saatava palkka. Tällä hetkellä työtön voi kieltäytyä työstä, jos työstä saatava toimeentulo on alhaisempi kuin työttömyysturva.

– Tällä hetkellä laki lähtee siitä, että työstä voi kieltäytyä, jos työstä saatava palkka, josta on sitten vähennetty työn vastaanottamisen kulut eli lähinnä matkakulut jäisi pienemmäksi kuin työttömyysturva.

Meling sanoo, että tämä koskee sekä osa-aika- että kokoaikaista työtä. Vuoden 2014 loppuun tämä koski vain osa-aikatyötä.

– Kyllä tämä kuuluu siihen palettiin, että selvitetään, mutta mitään poliittisia päätöksiä ei vielä ole, Meling täsmentää.

Meling sanoo, että mikäli työttömyysturvan karensseihin puututtaisiin, se voisi koskea karenssien kestoa.

Paineet kiristyksiin ovat kasvaneet taantuman pitkittyessä

– Palvelualoilla on ilmennyt selkeästi rekrytointiongelmaa ja kohtaanto-ongelmaa, että siinä määrin kun tällaiset uudistukset parantaisi palveluyritysten kykyä työllistää, niin kyllähän ne loisi selkeitä kasvuodotuksia toimialoille, sanoo Palvelualojen työnantajaliiton Paltan elinkeinopoliittinen asiantuntija Tuomas Telkkä.

Sen sijaan työntekijäpuolella SAK tyrmää ajatuksen tiukennuksista. SAK:n mukaan kyseiset keinot eivät ole oikea tapa kasvattaa työllisyyttä ja talouskasvua Suomessa.

Työn vastaaottonvelvoitetta laajennettiin alueellisesti jo vuoden 2015 alusta, silloisen hallituksen päätöksellä. Työtä on nyt otettava vastaan kauempaa kotoa eli myös perinteisten työssäkäyntialueiden ulkopuolelta.

– Nykyisten ehtojen mukaan työtä on otettava vastaan myös yli 80 kilometrin etäisyydeltä kotoa, jos työmatkat on mahdollista taittaa julkisella liikenteellä kolmessa tunnissa, Meling sanoo.