Tapanilan joukkoraiskausta käsittelevissä keskusteluissa on jatkuvasti nostettu esiin tilastoa, jonka mukaan maahanmuuttajat syyllistyvät raiskausrikoksiin suomalaisia enemmän. Mitä tilastosta pitäisi ajatella? Mitkä ovat syyt tilaston takana?

Tästä on kyse Viime viikolla viisi nuorta raiskasi naisen Helsingin Tapanilassa. Teosta epäillyt ovat 15–18-vuotiaita somalialaispoikia.

Tapaus on sytyttänyt erittäin kiivasta keskustelua sosiaalisessa mediassa. Myös poliisi on sanonut seuraavansa aiheeseen liittyvää nettikirjoittelua tavallista tarkemmin.

Aiheesta keskustellaan myös perjantain A-studiossa. Miten tapaus on vaikuttanut maahanmuuttajiin, ja mitä kiristyneelle ilmapiirille voisi tehdä?

Maahanmuuttajien raiskausrikoksista on keskusteltu viime päivinä vilkkaasti Tapanilan joukkoraiskaustapauksen vuoksi, koska rikoksesta epäillyt ovat nuoria somalialaisia. Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen tilaston (siirryt toiseen palveluun) mukaan Afrikassa ja Lähi-idässä syntyneiden miesten rikollisuustaso raiskauksissa on 17-kertainen syntyperäisiin suomalaisiin verrattuna.

Tilaston tehneen erikoistutkija Martti Lehden mukaan Afrikassa ja Lähi-idässä syntyneiden miesten erityisen korkeita raiskausrikostilastoja eivät selitä pelkästään sosiodemografiset seikat, joita ovat ikä, sukupuoli, ansiotaso ja asuinkuntatyyppi. Sosiodemografisten tekijöiden vaikutus on poistettu tilastollisesta analyysistä. Kyseisissä väestöryhmissä raiskausrikollisuuden taso on silti edelleen kymmenkertainen muihin verrattuna.

Tutkimuksessa ei ole selvitetty tarkkoja syitä siihen, mistä erot eri väestönryhmien välillä johtuvat. Lehden mukaan raiskausten tekotavoissa on jonkin verran eroavaisuuksia.

– Suomalaisten tekemät raiskaukset ovat yleensä humalassa tehtyjä. Maahanmuuttajataustaisten raiskausrikoksissa tekijä on usein selvin päin, ja teko kohdistuu tuntemattomaan henkilöön, Lehti sanoo.

Tilaston pätevyyttä on kyseenalaistettu sillä, että suuri osa suomalaisten tekemistä raiskauksista jää tilastoimatta, koska ne tapahtuvat lähisuhteissa. Oman puolison väkivallasta kerrotaan poliisille harvemmin kuin tuntemattoman tekemästä väkivallanteosta.

Tämä ei Lehden mukaan kuitenkaan selitä tilastossa esiintyvää suurta eroa maahanmuuttajien ja syntyperäisten suomalaisten välillä. Lehden mielestä taustalla olevia syitä pitäisi tutkia lisää.

Murrosvaihe elämässä voi altistaa rikokselle

Dosentti Henrik Elonheimo Turun yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta pitää tutkimuslaitoksen tilastoa luotettavana.

– Luku kuulostaa erittäin suurelta. Yhteiskunnan pitäisi puuttua tähän, ja tästä pitäisi keskustella.

Elonheimon mukaan maahanmuuttajien rikostilastoja selittävät taustatekijät. Rikoksia eniten tekevät nuoret miehet, ja maahanmuuttajissa on paljon nuoria miehiä, jotka eivät koe kuuluvansa mihinkään.

– Elämä on tietyssä murrosvaiheessa, kun vaihtaa maata ja kulttuuria. Siitä voi syntyä irrallisuutta ja siitä kumpuavia tekoja.

Raiskaustapauksia tutkinut oikeuspsykologi Helinä Häkkänen-Nyholm on sitä mieltä, että tilastoa voivat selittää kulttuuriset erot. Maahanmuuttajia tulee maista, joissa mies on edelleen perheenpää. Naiset ovat riippuvaisia miehistään taloudellisesti, joten he monesti elävät myös miesten ehdoilla.

– Muista kulttuureista tulleet miehet eivät välttämättä ymmärrä, että suomalaisen naisen sanoma ei todella tarkoittaa eitä, Häkkänen-Nyholm sanoo.

Päteviä johtopäätöksiä tilaston taustalla olevista syistä on tällä hetkellä lähes mahdoton tehdä, koska asiaa on tutkittu vähän. Pitkä soittokierros eri yliopistojen tutkijoille tuotti vain kourallisen arvioita. Myös poliisi oli haluton kommentoimaan raiskaustilastoja.

Tapanilan joukkoraiskaus on kiristänyt maahanmuuttajien ja maahanmuuttokriitikkojen välejä. Perjantain A-studio antaa äänen maahanmuuttajille. Studiossa keskustelemassa Sadek Elwan, Kadar Gelle ja Maryan Askar. Juontajina Annika Damström ja Markus Liimatainen. #yleastudio