de Mariana Bechir 28.8.2017

În luna mai 2017, efectivul salariaților din România a revenit la nivelul înregistrat în momentul considerat începutul marii recesiuni – septembrie 2008.

De la declanșarea crizei, România a pierdut aproape 740.000 de locuri de muncă, până în mai 2011, luna cu cele mai restrânse efective de salariați – 4,095 milioane angajați cu contract de muncă (pe perioadă determinată sau nedeterminată).

Recuperarea joburilor s-a făcut diferit, pe activități economice, analiza arătând că înființarea unor noi locuri de muncă a fost mai accelerată pe segmentele legate de consum (comerț, hoteluri și restaurante), decât în industrie.

De altfel, în comerț, hoteluri și restaurante, domenii cu joburi slab plătite și foarte nesigure (primele care dispar într-o eventuală nouă criză), recuperarea a fost per total integrală, în timp ce în industrie încă nu s-a ajuns la numărul de salariați din precriză.

Industria prelucrătoare

În septembrie 2008, în industria prelucrătoare erau angajate, conform datelor INS, 1,283 milioane de persoane. Până în mai 2017 nu se reușise revenirea la același număr de salariați – lucrau în domeniu 1,178 milioane persoane.

S-au înregistrat câteva creșteri semnificative de personal în activități importante, cu valoare adăugată mare, din industria prelucrătoare:

fabricarea calculatoarelor si a produselor electronice si optice – numărul salariaților a crescut de la 25.900 la 34.200 persoane

fabricarea autovehiculelor de transport rutier, a remorcilor si semiremorcilor – de la 126.800, la 197.600 salariați

fabricarea echipamentelor electrice – numărul angajaților din mai 2017, îl depășea pe cel din 2008 – 48.100 persoane, față de 38.600

foarte ușor a crescut și numărul celor din domeniul fabricării produselor farmaceutice de baza si a preparatelor farmaceutice – de la 9.000, la 10.700 angajați

În rest, însă, au crescut efectivele din:

industria alimentară – de la 158.900, la 164.500 persoane

domeniul fabricării produselor textile (de la 32.300, la 38.400), dar insuficient pentru a acoperi pierderile de personal din domeniul fabricării de îmbrăcăminte (de la 205.100, la 124.800 persoane)

Activități din industria prelucrătoare unde nu au fost recuperate joburile pierdute în criză:

fabricarea de masini, utilaje si echipamente n.c.a. – de la 65.700 joburi în 2008, în mai erau doar 52.400

Industria constructiilor metalice si a produselor din metal, exclusiv masini, utilaje si instalatii – de la 99.700, a scăzut la 76.900 persoane

fabricarea de mobilă – 70.200 persoane, în 2008, comparativ cu 61.200 în 2017

fabricarea substantelor si a produselor chimice – a înregistrat o reducere a numărului de angajați de la 35.200, la 25.400 persoane

Creșterile: în Comerț, hoteluri și restaurante

În timp ce industria prelucrătoare mai are încă de recuperat ce-a pierdut în perioada de criză, aceste două domenii, comerțul și HORECA, au depășit împreună numărul de salariați pe care-l însumau în 2008.

Astfel, în septembrie 2008, în comerț existau 774.600 de angajați, iar în HORECA – 117.000 persoane, adică un total de 891.600 salariați.

La sfârșitul lunii mai 2017, efectivul de salariați arăta:

768.300 angajați în comerț

189.200 de persoane în industria de hoteluri și restaurante

Adică 957.500 angajați, mai mulți decât în precriză.

Tot legat de creșterea consumului, a urcat și numărul din activități de spectacole, culturale și recreative – de la numai 39.800 salariați, în septembrie 2008, la 65.100, în mai 2017.

Evoluția efectivului de salariați în alte domenii: