Curtea Constituțională a amânat pentru a patra oară, pe data de 5 iunie, sesizarea lui Iordache pe completurile specializate pe corupție

Curtea Constituțională (CCR) a amânat luni pentru a patra oară, pentru data de 5 iunie, sesizarea lui Florin Iordache pe completurile specializate pe corupție, au declarat surse participante la ședință pentru G4Media.ro.

Potrivit surselor citate, judecătorii au amânat dezbaterile, neintrându-se pe fond, deoarece au fost mai multe cereri de completare a documentării.

Update: Curtea Constituțională a confirmat oficial amânarea dezbaterii speței:

”Plenul Curții Constituționale (…) a amânat pentru data de 5 iunie 2019 pronunţarea asupra cererii formulate de președintele Camerei Deputaților de soluționare a conflictului juridic de natură constituțională dintre Înalta Curte de Casație și Justiție, pe de o parte, și Parlamentul României, pe de altă parte, constând, în esență, în refuzul explicit al Înaltei Curți de Casație și Justiție de a aplica o lege adoptată de Parlament”.

Curtea a judecat, din nou, sesizarea depusă de Florin Iordache, în numele lui Liviu Dragnea, prin care se solicită constatarea unui conflict juridic între Parlament şi Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie pe tema completurilor specializate în dosare de corupţie, care ar putea avea ca efect reluarea procesului liderului PSD privind angajările fictive de la Protecția Copilului Teleorman, unde Dragnea a fost condamnat în primă instanță la 3 ani și jumătate de închisoare cu executare.

Pe 19 aprilie, Curtea Constituțională amânase pentru a treia oară dezbaterea pe completurile specializate de la Înalta Curte de Casație și Justiție.

Surse din cadrul CCR au declarat atunci pentru G4Media.ro că documentația aferentă speței este incompletă, iar judecătorii au solicitat studii comparative despre la situația din alte state referitoare la completurile specializate de la Curțile Supreme.

”Curtea Constituțională a reluat deliberările asupra cererii formulate de președintele Camerei Deputaților de soluționare a conflictului juridic de natură constituțională dintre Înalta Curte de Casație și Justiție, pe de o parte, și Parlamentul României, pe de altă parte, constând, în esență, în refuzul explicit al Înaltei Curți de Casație și Justiție de a aplica o lege adoptată de Parlament şi a dispus amânarea pronunţării pentru data de 20 mai 2019”, se arată într-un comunicat CCR transmis după ședință.

Cu o zi înainte, șefa Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie, Cristina Tarcea, i-a trimis preşedintelui Curţii Constituţionale, Valer Dorneanu, un răspuns primit de la Reţeaua Preşedinţilor Curţilor Supreme de Justiţie din Uniunea Europeană, în care se arată că, la nivelul instanţelor supreme, doar Austria are completuri specializate în dosare de corupţie.

În aceeași zi, Consiliul Superior al Magistraturii (CSM) a transmis Curții Constituționale, într-o analiză privind completurile specializate de la instanțele din România, că o lege prevede, fără nicio distincție, înființarea de astfel de completuri, în vreme ce un alt act normativ lasă la latitudinea Înaltei Curți de Casație și Justiție dacă înființează sau nu completuri specializate. De asemenea, CSM a explicat că din 14 Curți de Apel care au transmis date către Consiliu, 13 au înființat completuri specializate. La fel, 27 de Tribunale din 34 au înființat astfel de completuri.

În sesizarea depusă la CCR pe 25 martie, vicepreşedintele Camerei Deputaţilor Florin Iordache susţine că Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie a refuzat să constituie completuri specializate, aşa cum prevedea Legea 78/2000 privind prevenirea, descoperirea şi sancţionarea faptelor de corupţie.

În replică, Cristina Tarcea a arătat că vicepreşedintele Camerei Florin Iordache a formulat sesizarea în cazul completurilor specializate cu încălcarea voinţei Curţii Constituţionale, care a stabilit anterior, cu referire la funcţia de prim-ministru, că atribuţiile constituţionale nu pot fi delegate. Anterior, ea declarase că în ultimii 15 ani au fost soluţionate de Instanţa supremă 170 de dosare care intră sub incidenţa legii privind prevenirea, descoperirea şi sancţionarea faptelor de corupţie.

Foto: Inquam Photos / Octav Ganea