intervenționism restrâns al statului în economie.

parteneriat real cu mediul de afaceri.

reducere graduală a impozitarii muncii astfel încât salariul minim să nu mai fie taxat și toate taxele să fie calculate de la nivelul salariului minim în sus.

menținerea cotei unică

predictibilitatea economică, bugetare multianuală reală

trecere rapidă la moneda comună euro.

deficit bugetar controlat, inflație redusă, creditare facilă

Accelerarea tranziției de la pilonul 1, falimentar și care se bazează pe transferuri de la buget, către pilonul 2 și pilonul 3, bazate pe investiții.

Folosirea veniturilor din resursele naturale ale țării noastre pentru a ajuta această tranziție: resursele naturale ale României merg direct ca investiții în pensiile din pilonul 2

programe clare și măsurabile de scoatere din sărăcie a concetățenilor noștri, prin măsuri de activare și educare.

declanșarea unei ofensive decise împotriva unui flagel: imensul abandon școlar în mediile sărace și în spațiul rural.

intervențiile sociale trebuie finanțate prin granturi oferite organizațiilor care lucrează direct în comunități: ONG-uri, fundații, instituții de cult, primării

zero taxe pe salariul minim (primii 2.230 lei din salariu).

sistemul de educație trebuie centrat pe elev, prin intermediul părinților și profesorilor. Părinții trebuie să poată alege școala copiilor lor dintr-o multitudine de opțiuni. Școlile trebuie gestionate cât mai aproape de cetățeni, prin consililul lor de administrație, nu de politruci îndepărtați care vin în inspecții regizate

demararea de programe moderne de atragere de profesori calificați, în cooperare cu comunitatea locală (condiții de locuire, sporuri speciale, recompensarea profesorilor în funcție de câți copii reușesc să continue școala la liceu / facultate)

finanțarea per elev pentru cazurile sociale va fi mai mare decât cea standard

Sistemul de sănătate trebuie centrat pe pacient și pe asigurat (potențialul pacient)

înlesnirea investițiile în sănătate și înființarea de noi clinici și spitale.

dreptul fiecărui român de a-și alege propriul asigurator de sănătate. Fiecare român va avea o sumă fixă pe care o va putea folosi pentru a-și alege asiguratorul de sănătate, fie că este CNAS fie că este altul.

promovarea de politici concrete, reale pentru modernizarea sistemelor de reciclare a deșeurilor, pentru protecția pădurilor, pentru apă și aer curat.

Mecanisme de piață și o intervenție inteligentă a statului (de exemplu, prin integrarea principiilor economiei circulare)

încurajarea transportului public, introducerea stimulentelor financiare pozitive și negative pentru a decongestiona marile orașe.

Finanțarea intervențiilor pentru mediu prin mecanisme comunitare implicate direct în protejarea ariilor naturale, nu prin crearea de noi birocrații de stat.

Funcția de reglementare și control a statului în probleme de mediu trebuie întărită semnificativ.

digitalizarea administrației

un guvern cu număr redus de ministere, care va face o analiză drastică a agențiilor guvernamentale și desființarea celor redundante.

fiecare program guvernamental va fi evaluat ca impact o dată la 3 ani și cele care nu obțin rezultate satisfăcătoare nu vor mai fi finanțate de la bugetul de stat.

digitalizarea relației stat - cetățean: interzicerea în termen de doi ani a practicii de a cere de la cetățean informații / hârtii care sunt deținute de altă instituție a statului.

În primul an niciun leu din fonduri europene sau naționale nu se va plăti pentru softuri utilizate de instituțiile publice care nu sunt integrate (nu permit accesul securizat al tuturor celorlalte instituții la ele). în anul al doilea se vor pune la punct platformele - interfață pentru cetățeni, interconectate și acestea cu bazele de date.

Un parlament cu maximum 300 de parlamentari și demararea procesul de modificare a Constituției pentru a repara sistemul politic, începând cu #FărăPenaliÎnFuncțiiPublice.

regiunile de dezvoltare trebuie să capete sens real și să preia din puterea județelor.

o analiză serioasă a viabilității comunelor, din care cea mai mare parte nu își pot asigura acum nici salariile propriilor angajați din bugetele curente.

comasarea funcțională a comunelor va avea la bază această analiză - prin unificarea anumitor servicii în centre comunale mai mari (de exemplu: juridic, atragere fonduri europene), păstrând servicii de bază de care au nevoie direct cetățenii în comunele actuale.

reforma radicală a sistemului administrativ de gestionare a fondurilor europene. Finanțarea de proiecte prin bănci, consorții de ONG-uri, organisme intermediare private sau comunitare ca soluție preferată și mai puțin prin birocrația de stat care a devenit endemică și în continuă creștere.

9. Companiile de stat vor fi listate la bursă sau dedicate unui bine public, prin profesionalizare







drepturi și libertăți civile protejate: susținerea parteneriatul civil pentru toate cuplurile, indiferent de orientarea sexuală, respectarea unui drept esențial, acela la inviolabilitatea vieții private.

încurajarea mediei independente: statul trebuie să creeze cadrul pentru pluralism, transparență și concurență corectă în mass-media; reforma TVR și a radioului public, accesul producătorilor independenți în serviciile publice de media

politici culturale competitive: producătorii independenți trebuie să aibă acces la fondurile publice destinate culturii, pe bază de proiecte concrete și competitive.

controlul real democratic al serviciilor de informații: inițierea unei reforme reale a serviciilor de informații și limitarea prin lege a capacității lor de a deține firme, de a interfera în viața politică, mediatică și economică. Supravegherea parlamentară a serviciilor de informații trebuie să devină o practică reală, nu o formă fără fond cum e acum.

În documentul programatic, intitulat „ România modernă, reforma cinstită” , liderii USR susțin că se adresează atât „celor care au resurse să își creioneze propria fericire - care vor doar ca statul să nu le mai încurce viețile, să se ocupe de infrastructura de bază (fizică, digitală, educațională) fără să le mai strice viața”, cât și „celor de care avem datoria patriotică de a avea grijă - pentru că patriotismul nostru este patriotismul grijii față de acea Românie pe care trebuie să o ajutăm să iasă din sărăcie și să intre în modernitate”.Echipa Barna își propune, între măsurile concrete, limitarea intervenției statului în economie, reducerea impozitării muncii, trecerea rapidă la euro, un parlament cu 300 de membri, refoma administrativă cu un rol important regiunilor de dezvoltare, precum și legalizarea parteneriatului civil pentru persoane de același sex și heterosexuale., susțin autorii documentului, precizând că „individul poate fi liber, în căutarea propriei fericiri, atâta timp cât are posibilitatea și responsabilitatea propriei evoluții”.. „USR vrea ca statul român să îi trateze egal pe toți atunci când vine vorba despre servicii publice. Fiecare persoană sau organizație plătită din bani publici trebuie să aibă un rol social, să furnizeze un bun sau un serviciu public. Vom înceta să plătim organizații și instituții doar pentru că există”, se arată în document.„Defectul congenital al României a fost mereu un rol prea mare pentru stat și o ignorare sau chiar desconsiderarea și abuzul de putere asupra cetățenilor și a comunităților”, se arată în document.l, analizată și adaptată la standardele moderne. „Statul român este o birocrație scăpată de sub control din cauză că a) implicarea civică e scăzută, b) partidele vechi sunt găști de control a unor bucăți de stat și c) birocrații își inventează funcții și putere. USR este răspunsul la toate aceste trei probleme: implicăm civic-politic cetățenii, raționalizăm statul, reluăm controlul democratic-cetățenesc asupra birocrației”, susțin autorii documentului.. „Numirile în stat, la orice nivel, trebuie să caute în mod real talente și aptitudini din societate, a lucra pentru binele public trebuie să redevină o chemare pentru cei mai buni dintre noi. Aceasta este profesiunea noastră de credință”, se precizează în document.„USR își asumă ca generație un destin neo-pașoptist. De aceea vom finaliza ce au început pașoptiștii atunci când au declanșat prima modernizare a României: suntem români mândri de tradițiile noastre, într-o Europă care cultivă specificul fiecăruia. (...) Patriotismul nostru este patriotismul faptelor, al grijii și al implicării”, se arată în finalul documentului.