Eelmise aasta suvel sai õpilasmaleva kaudu töökogemuse umbes 4500 koolinoort üle riigi. SA Õpilasmaleva kaudu leiab töö ligikaudu 1000 noort, kuid sihtasutuse juhataja Ott Väli sõnul on tööandjate leidmine muutunud üha raskemaks ning juba aastaid on näha võõrtööjõu eelistamist malevanoortele.

«Neli aastat tagasi oli esimene kord, kus rühm pidi ära jääma, sest ettevõte ütles, et palkavad hoopis välismaalasi. Hakkas pihta just marjakorjamises. Maasikakorjamisrühmade osakaal on meil selgelt vähenenud. Aga probleeme on ka teiste valdkondadega. Peame pikalt partneriks olnud ettevõttega läbirääkimisi ja vastatakse, et enam pole malevat vaja,» ütles ta.

Konkurents lihtsale tööle

Tööandjaid hakkavad malevad otsima juba sügisel, kui hooaeg läbi ja kokkuvõtted tehtud. Kuid kiireks läheb varakevadel.

«Põllumajandussektori ettevõtted annavad tagasisidet kevadel, sest suvine saagikus sõltub ilmast,» rääkis Väli. «Kuna malevatööd on lihtsamat sorti, siis on selgelt võõrtööjõud meie suurim konkurent.»

Tööandjaid hakkavad malevad otsima juba sügisel, kui hooaeg läbi ja kokkuvõtted tehtud. Kiireks läheb varakevadel. 291

Õpilasmaleva juhataja sõnul on nad kaotanud hinnanguliselt sadakond malevakohta võõrtööjõule. «Osa puhul me teame, et seal on võõrtööjõud, ja mõni ütleb ausalt, et jah, me kasutame ukrainlasi ja moldovlasi,» lisas ta.

Mõneti saab Väli ettevõtetest aru. Alaealised on eriline tööjõud, nende töötegemisele on seatud teatud piiranguid. Sõltuvalt vanusest tohib alaealine töötada kaks kuni kaheksa tundi päevas ja neile on ette nähtud kohustuslikud puhkeajad. Näiteks 7–12-aastane noor tohib koolivaheajal töötada kolm tundi ning 13–14 aastane noor seitse tundi päevas.

Malevlaste suurimaks konkurendiks põllumajandustöödel on võõrtööjõud. FOTO: Dmitri Kotjuh/Järva Teataja

«Me ise oleme suutnud õpilasmalevaga teisi problemaatilisi kohti parandada. Seda enam, et tegemist on Eesti noortega, kes tahavad töökogemust omandada, et täiskasvanuellu astumine oleks võimalikult kerge,» lausus Väli.

Tundub kummaline, et ettevõtjad kurdavad sageli nn lumehelbekeste põlvkonna suutmatust tööd teha, ent noortele kogemuse pakkumise asemel eelistavad võõrtööjõudu. «Siin on paraku käärid jutu ja reaalsuse vahel,» nentis ka õpilasmaleva juhataja.

Noori põllule ei lasta

Pärnumaa õpilasmaleva tegevjuht Hannele Uutsalu kinnitas, et põllumajandustööde leidmisega on tõesti raskusi. «Eelmisel aastal rääkisime maasikakasvatajaga, kes kahjuks keeldus. Ma olen nõus, et põllumajandustöid, mis varem on olnud väga populaarsed, enam noortele pakkuda ei ole, aga võõrtööliste palkamisest ma pole kuulnud,» ütles ta.

Uutsalu sõnul on aastast aastasse probleeme tööandjate leidmisega. «Igal aastal on noori tahtjaid rohkem kui töökohti. Omalt poolt teeme kõik, et malevlastele midagi leida,» rääkis ta.

Töörände numbrid. FOTO: Postimees