«Segadust oli üksjagu,» sõnas Andmekaitse Inspektsiooni (AI) juht Viljar Peep. «Probleem on andmekaitse üldmääruse abstraktne ja üldine sõnastus.»

Peebu sõnul helistasid infoliinile kõige rohkem andmetöötlejad, kellel oli küsimusi uute kohustuste kohta. Helistasid ka inimesed, kelle andmeid töödeldi, kuid nende suhtes jäid andmekaitsereeglid eelmise seadusega võrreldes üsna sarnaseks.

AI juhi sõnul tunti kõige rohkem huvi töösuhete teemade vastu. Uuriti, kui palju võib tööandja alluvat jälgida, näiteks kasutada turvakaameraid.

Peep sõnas, et kui asutuste ja ettevõtete jaoks oli seadusemuudatuse miinuspooleks segadus, mis pole veel lõppenud, võib positiivsena välja tuua andmete ja infoturve korrastuse. Ta lisas, et kui normides ei orienteeruta, aitab andmeid kasutades terve mõistus ja eetikatunnetus.

«Eesmärk ei ole, et me lajatame igale poole trahvidega,» ütles Peep, selgitades, et pigem on sihiks eri sektoreid abistada ja nendega koostööd teha. Peebu sõnul on seni AI trahve kohaldanud ametnikele, meedikutele ja politseinikele, kes väärkasutavad oma ametialast juurdepääsu õigust. Peep lisas, et kõrgeim trahv on paarisaja euro piiresse jäänud.

Peep ütles, et ülikoole on julgustatud käivitama andmekaitsespetsialistide täienduskursusi ning praegu on umbes tuhat inimest neid kursusi läbinud või läbimas.

Peep rõhutas, et AI ei tegele sünnipäevaõnnitluste, matusekuulutuste, koolilõpunimekirjade, medalistide õnnitlemise ja muu sellisega.