Med høy utdannelse og ressurssterk bakgrunn, vil mange av syrerne kunne bidra i Norge fra dag én.

– Folk fra Syria flykter ikke på grunn av fattigdom, men på grunn av krig, sier professor i historie og Syria-ekspert Knut S. Vikør ved Universitetet i Bergen til TV 2.

Professor Knut S. Vikør mener mange syrerne kan komme raskt i arbeid.

Vikør mener det ikke er grunn til å bli overrasket over at mange av disse flyktningene har ressurser. Syria var et utviklingsland også før krigen, men hadde en stigende økonomi. Det var en stor middelklasse, og det er mange av nettopp disse som har hatt ressurser til å komme seg vekk fra krigen. Vikør viser til at mange av flyktningene som blir intervjuet snakker godt engelsk.

– Aleppo, som har vært spesielt utsatt under krigen, var sammen med Damaskus et økonomisk dominerende område med stor utvikling. Når mange i dette området flykter til Europa, betyr det at en del har ressurser.

Vikør understreker at konflikten i Syria har vært kortvarig. Mens land som Somalia, Eritrea, Etiopia, Burundi og Sør-Sudan har lidd under konflikt i flere tiår, har alle i Syria i voksen alder hatt normal skolegang, og mange har høyere utdanning.

– Enkelte klager på at det er de mest ressurssterke som kommer seg i trygghet. Men det positive er jo at disse sannsynligvis vil integrere seg lettere og enklere komme seg i arbeid enn mange andre asylsøkere.

Så langt i år har over 1800 syrere registrert seg som asylsøkere i Norge. De aller fleste av disse får opphold, viser tall fra UDI.

Utdanning - men også traumer

Seniorrådgiver Ragnhild Hoddevik i asylavdeling i UDI bekrefter overfor TV 2 at de har samme inntrykk av de som kommer til Norge fra Syria, selv om det ikke føres statistikk på dette.

– En relativt stor del av befolkningen i Syria har høyere utdanning. Dette gjør at de har et bedre utgangspunkt for vellykket integrering enn mange andre grupper. Det er i stor grad folk fra middelklassen og oppover som kommer til Norge – men også mange kurdere, som generelt synes å ha noe lavere utdanningsnivå, sier Hoddevik.

Hun påpeker at mange av de som kommer imidlertid er sterkt traumatiserte.

– Dette gjelder spesielt de som har oppholdt seg i Syria langt ute i borgerkrigen. Mange er i en desperat livssituasjon og har opplevd grusomme ting. Et stort antall av de som kommer er enslige menn. De har i mange tilfeller kona og barna igjen i Syria eller nærområdene, og lever i frykt for hva som skjer med dem som er igjen.

Flyktninger med smarttelefoner

Mange europeere lar seg overraske over at flyktningene fra Syria har smarttelefon. – Hvorfor kommer de hit, når de ikke er fattige?

Den britiske avisen Independent tok denne uka opp motsetningen hos oss europeere - på den ene siden ønsker vi ikke de luftfattige, fordi de ikke vil være med å bidra. På den andre siden ser vi folk som har telefon og fine klær, og da kaller vi dem lykkejegere.

Migrasjonsforsker Jørgen Carling mener syrere kan bli brobyggere i Norge. Foto: Julie Lunde Lillesæter.

Forsker Jørgen Carling ved Institutt for fredsforskning (PRIO) sier at bildene vi ser av flyktninger fra Syria ikke passer med oppfatningene våre om hva en flyktning er.

– Vi forestiller oss flyktninger som folk som er fattige og nedkjørte, slik vi har sett fra Afrika. Vi blir skeptiske når vi ser solbriller, mobiltelefoner og fine klær. Samtidig gjør det kanskje det lettere for oss å identifisere oss med denne gruppen.

Migrasjonseksperten viser til bildet av lille Alan død på stranden i Tyrkia.

– Jeg tror det spiller en rolle at han var lys i huden og hadde samme type klær som norske treårige gutter ville brukt. Hadde det vært et bilde av et afrikansk barn i istykkerrevne filler, hadde inntrykket nok ikke blitt så sterkt, sier Carling til TV 2.

Flyktninger lader mobilene sine på togstasjonen i Budapest. – Mobilen er et nødvendig verktøy når du er på flukt, sier migrasjonsekspert Jørgen Carling. FOTO: EPA / NTB SCANPIX

Når det gjelder bruk av smarttelefoner, sier Carling at det er et helt nødvendig verktøy for folk på flukt. Det er den eneste måten å holde kontakten med hverandre, og brukes til å finne ut hva slags muligheter som finnes underveis.

– Jeg har sett rappporter som viser at de som reiste via Hellas og gjennom Balkan, ble mindre avhengige av menneskesmuglere fordi de kunne bruke Google maps og andre apper. En smarttelefon er ikke bare til bruk for luksusunderholdning, men noe man har bruk for.

Carling mener det åpenbart er enklere å integrere flyktninger med så ressurssterk bakgrunn som mange syrere har. Han påpeker at mange vil kunne bidra i det norske samfunnet fra dag èn på helt annen måte enn de som kommer fra andre samfunn som er mer ulike det norske.

– Jeg mener dette vil kunne være positivt for det norske samfunnet. Hvis vi får en større flyktningegrupper bestående av ressurssterke muslimer som blir velintegrerte kan det bidra til å bygge broer og gi oss et sterkere flerkulturelt samfunn. Dette opplevde vi med bosniske muslimer, som bidro til at mange i Norge endret oppfatningen av muslimer.

Vil ha syrere

I Danmark har man allerede gode erfaringer med syriske flyktninger.

Når danske kommuner skal velge hvilke flyktninger de skal bosette, er det nettopp folk fra Syria som står øverst på listen. Halvparten av kommunene har bedt om å få syrere: Av 46 kommuner ber 26 om syrere, ti om iranere og sju om afghanere, viser en oversikt fra Danmarks Radio.

Begrunnelsen er, ifølge Danmarks Radio, at de har høy utdannelse og er motivert for jobb.

– Vår erfaring er at folk fra Syria har en en annen arbeidsmoral enn det vi ser ellers. Disse flyktningene ønsker ikke å leve på støtte fra det offentlige, men vil gjerne forsørge seg selv og familien sier Morten Weiss-Pedersen i Middelfart kommune. Han viser til at det er både ingeniører, leger og andre yrkesgrupper som man trenger i Danmark.