Nektet å betale bot for å ha syklet i kollektivfeltet. Nå er han frikjent.

Syklisten Ivar Grøneng fikk en bot på 7000 kroner for å syklet i kollektivfeltet i fjor høst. Nå er han frikjent av Oslo tingrett.

Omtrent her ble Ivar Grøneng stoppet for å ha syklet i kollektivfelt. Politiet mener at det er så trangt her at biler og busser som lå bak syklisten ikke hadde mulighet til å kjøre forbi da det var saktegående kø i venstre felt i ettermiddagsrushet. Politiet

18. feb. 2019 15:46 Sist oppdatert 19. februar 2019

Aftenposten skrev i fjor høst om syklisten Ivar Grøneng, som fikk en bot på 7000 kroner for å ha syklet i kollektivfeltet på E18 Mosseveien mellom Ormsundveien og Ulvøya i Oslo. Boten nekten han å betale, noe som førte til at saken ble tatt til retten.

Mandag opplyser Oslo tingrett til Aftenposten at Grøneng er frikjent.

– Flertallet er av den oppfatning at tiltalte ikke skapte en unødig hindring, og heller ikke har opptrådt uaktsomt, står det i dommen.

– En seier

Selv er Grøneng lettet over frikjennelsen.

– Jeg er både lettet og glad for at saken er over, og at tingretten er enige med meg, forteller han til Aftenposten.

– Skal politiet kunne lage sine egne tolkninger av reglene blir det ganske vanskelig å være trafikant, så da er det en seier å få medhold i retten i denne saken, mener han.

Grøneng forteller at han kommer til å fortsette å sykle samme strekningen som han ble stoppet på, slik han har gjort de siste 10 årene.

Flertallet av retten mener Grøneng ikke skapte unødig hindring, og heller ikke har opptrådt uaktsomt, står det i dommen. Holm, Per Annar

Nektet straffskyld

Grøneng syklet i kollektivfeltet på vei hjem en morgen i september, da han ble stoppet av politiet. Som følge av syklingen i veibanen hadde det oppstått kø, og politiet mente han forstyrret trafikken.

Han ble så bedt om å fortalte feltet, og ble også ilagt et forelegg på stedet. Syklisten nektet straffskyld, og betalte ikke boten.

Årsaken mente han var at det ifølge trafikkreglene er tillatt å sykle i kollektivfelt så lenge det ikke er snakk om motorvei, noe Mosseveien ikke regnes som. Dette gjelder også selv om det er gang- og sykkelvei i nærheten.

Grøneng ble bøtelagt etter veitrafikklovens § 3, som sier at enhver skal ferdes hensynsfullt og være aktpågivende og varsom så det ikke kan oppstå fare eller voldes skade og slik at annen trafikk ikke unødig blir hindret eller forstyrret.

Les også Sykler i kollektivfeltet langs sykkelveien: – Tror politiet har en dårlig sak

Farlig strekning

Under rettssaken fortalte Grøneng at det var tett trafikk i det ordinære i kjørefeltet, og at han derfor la seg i kollektivfeltet. Han hevdet han syklet i moderat tempo, og la seg midt i veibanen for å være mer synlig, og forhindre ulykker.

Grøneng erkjente at det ble kø da han la seg i kollektivfeltet, men han mente at det kun oppsto en midlertidig forsinkelse. Han mente også at han ikke på noe tidspunkt har skapt potensielt farlige situasjoner for seg selv eller andre.

Politibetjenten som stoppet tiltalte, vitnet også i retten.

Han forklarte at dette er en kjent farlig strekning, og er samme område hvor det skjedde en ulykke for noen år siden, der en syklist omkom i en sammenflettingssituasjon.

Les også Transportforsker: – Urealistisk å nå målet om 20 prosent sykkelandel i Oslo i 2023

Les også Statens vegvesen røsker opp i utskjelte Dronning Eufemias gate. Men syklistene får bare 20 centimeter bredere felt.

Oppsto ingen skade

Retten slo fast at syklister har lov til å anvende kollektivfeltet, men at alle trafikanter må følge veitrafikklovens §3.

I dommen legges det frem at den straffbare handlingen vurderes ut fra tre kriterier etter paragrafen. Handlingen skal «ikke voldes skade», man skal ikke ferdes slik at det «kan oppstå fare», og man skal heller ikke opptre «slik at annen trafikk unødig blir hindret eller forstyrret».

«Det er på det rene at det faktisk ikke oppsto noen skade som følge av tiltaltes sykling, slik at første alternativ ikke er anvendelig», står det i dommen.

Ikke en ekstra fare

Når det kommer til spørsmålet om Grøneng ferdes slik at det kunne ha oppstått fare, mener retten det kan reises spørsmål om det var forsvarlig å sykle slik tiltalte gjorde.

De kan imidlertid ikke se at det var noe nærliggende eller realistisk fare ved tiltaltes sykling før han ble stoppet, utover at det generelt er farlig som syklist å ferdes blant busser og tungtrafikk.

«Retten finner derfor at dette vilkåret heller ikke er oppfylt», fremkommer det av dommen.

Splittet retten

Det tredje alternativet etter § 3 er at «annen trafikk ikke unødig blir hindret eller forstyrret».

I utgangspunktet vil enhver tvungen hastighetsreduksjon eller endret manøvrering innebære at kravet om forstyrrelse er oppfylt, står det i dommen. Retten mener derfor at vil være umulig å unngå at syklister vil forstyrre andre trafikanter i dagens trafikkbilde.

Spørsmålet blir dermed om hindringen eller forstyrrelser var unødig. Her var retten splittet.

Flertallet, bestående meddommerne, mente tiltalte ikke skapte en unødig hindring, og heller ikke har opptrådt uaktsomt. De mente at når det er lovlig å sykle i kollektivfelt, må man tåle en viss grad av forstyrrelse av syklister.

«Tiltalte syklet så fort man kan forvente», heter det i dommen.

Mindretallet, bestående av fagdommeren, mente Grøneng skapte unødig hindring i trafikken med sin adferd. Dommeren baserte dette på en vitneforklaring som peker til at hendelsen hindret trafikkflyten, og at vedkommende er godt kjent med strekningen, og kunne ha funnet andre løsninger.

Etter dette fant retten det riktig å frifinne Grøneng i samsvar med flertallets synspunkter.

Grøneng ble også innvilget en erstatning for sakskostnader på 8320 kroner.

Aftenposten har vært i kontakt med politiadvokat Cristina Bonde, som er aktor i saken. Hun forteller at de ennå ikke har fått sett grundig gjennom dommen, og at hun ikke kan svare på om politiet vil velge å anke saken.

– Jeg kommer til å se nøye gjennom dommen, og vil ikke si noe mer om planen videre før den tid, forteller hun.