Norske studenter henger etter i høyere utdanning

Riksrevisjonen kommer med en knusende dom over kvalitetsreformen: Etter ti år er gjennomføringen av høyere utdanning like lav, og Norge er nær jumboplass av OECD-landene.

07052010104734_2-jUwnArjCvz.jpg BjÃ¸rge Stein J

21. mai 2015 13:01 Sist oppdatert 21. mai 2015

Torsdag overleverte Rikrevisjonen sin undersøkelse av gjennomføringen i høyere utdanning til Stortinget.

Kvalitetsreformen av høyere utdanning ble satt i verk i 2003 med styrings— og studietiltak som skulle få flere til å gjennomføre studiene, og i større grad på normert tid.

Ingen effekt

Riksrevisjonen konkluderer med at gjennomføringsgraden er like lav som for ti år siden, og at reformene ikke har hatt noen effekt.

– Kunnskapsdepartementet bør følge opp at lærestedene iverksetter egnede tiltak og oppnår forbedringer, sier riksrevisor Per-Kristian Foss.

I 2011–2013 ble det årlig oppnådd 45,5 studiepoeng i gjennomsnitt per heltidsstudent, bare 1,5 poeng mer enn i 2003. Gjennomføring på normert tid krever 60 poeng per år. Dette innebærer en forsinkelse på nesten et halvår for hvert andre studieår, ifølge Riksrevisjonen.

- Ikke en god attest for universitetene

Kun 40 prosent av bachelorstudentene fullfører på normert tid, og kun 36 prosent av masterstudentene fullfører på normert tid.

— Det er urovekkende at masterstudenter ved norske universiteter har så dårlig gjennomføring, det er ikke en god attest for universitetene, sa Foss under pressekonferansen i dag.

Det er liten forskjell på universitetene for hvor høy/lav gjennomføringstiden er.

Stort frafall i Norge

Samtidig er frafallet ved norske studiesteder høyt i forhold til 18 andre OECD-land. Norge er blant de OECD-landene som har lavest gjennomføring i høyere utdanning.

Bare Sverige, USA og Ungarn har lavere andel som gjennomfører høyere utdannelse med minst én grad enn Norge.

I Norge fullfører 59 prosent studiene, mens gjennomsnittet blant de 18 landene er 68 prosent. Japan og Danmark har høyest andel som fullfører, 90 og 81 prosent.

– Forventningene til reformen er ikke innfridd; det er fortsatt en viktig oppgave for både Kunnskapsdepartementet og lærestedene å oppnå bedre studiegjennomføring og mindre frafall, sier Foss.

Undersøkelsen omfatter perioden 2011–2013.

Savner tilbakemelding

Det er ikke første gang Kvalitetsreformen har fått kritikk. Den skulle blant annet gi studentene bedre oppfølging, mens en undersøkelse fra Nokut (Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen) viste at norske studenter ikke nødvendigvis er så fornøyde.

Den viste blant annet at:

42 prosent er ikke tilfredse med den individuelle oppfølgingen.

28 prosent er ikke tilfredse med tilbakemeldingene de får på eget arbeid.

Vil ha mentorordning for studentene

Leder i Norges studentorganisasjon (NSO), Anders Kvernmo Langset, mener Riksrevisjonens undersøkelse feller en dramatisk dom over høyere utdanning i Norge.

— Vi stiller store spørsmål om Kvalitetsreformen har virket. Ett av formålene var å sikre tettere oppfølging for studentene. 12 år etter viser Nokuts undersøkelser at vi har de samme utfordringene. Oppfølging i studiene og individuell tilbakemelding er det flest studenter er misfornøyde med, sier han.

NSOs ønsker ordninger der studentene ikke bare oppfattes som gjester ved studiestedene, men som aktive deltagere i et fagmiljø.

— Vi ønsker en mentorordning for alle studenter, der hver student får en tildelt fagansatt som sikrer oppfølging fra studiestart. Et definert forhold der studentene vet hvem som er deres mentor som de kan få faglige tilbakemeldinger fra, sier han.