LOVLØST: Useriøse arbeidsgivere kan risikofritt tjene millioner på å ikke gi ansatte lovpålagt tjenestepensjon (OTP). Ingen offentlige etater kontrollerer om reglene følges.

Arbeidsliv

Siden 2006 har alle arbeidsgivere vært lovpålagt å ha obligatorisk tjenestepensjon (OTP) for sine ansatte. OTP er en minimumspensjon som skal sikre at alle arbeidere får tilsvarende minst to prosent av lønna til pensjon. Om loven faktisk blir fulgt, er vanskelig å si: Ingen offentlig myndighet fører tilsyn med at arbeiderne får pensjonen de har krav på.

Mellom offentlige etater omtales ordningen som et «problembarn» når det kommer til oppfølging fra myndighetene. Offisielt har Finanstilsynet kontrollmyndighet på OTP, men de gjennomfører ingen egne kontroller på arbeidsplasser, og griper i praksis bare inn når de får tips om brudd.

Tipsene kunne kommet fra Arbeidstilsynet som gjør tilsyn ute på arbeidsplassene for å sjekke at spillereglene følges. Men Arbeidstilsynet sjekker ikke om pensjonsreglene følges når de gjør tilsyn.

«OTP er en del av arbeidsgivers ytelser til ansatte, men pensjon er ikke en del av lønnsbegrepet på allmenngjorte områder og regnes ikke som vederlag for arbeid. Følgelig ligger OTP utenfor Arbeidstilsynets myndighetsområde», skriver Stig Magnar Løvås, regiondirektør i Arbeidstilsynet Midt-Norge, i en e-post til Klassekampen.

Obligatorisk tjenestepensjon: • I 2016 ble «lov om obligatorisk tjenestepensjon», OTP-loven, vedtatt. Den pålegger alle arbeidsgivere å opprette en pensjonsordning for sine ansatte. • Arbeidsgivers pensjonsinnbetaling må tilsvare minimum to prosent av lønnen til den ansatte. • Byggebransjens uropatrulje er et fellesprosjekt mellom arbeidstaker og arbeidsgiverorganisasjoner i Trondheim. Uropatruljen driver oppsøkende arbeid for å avsløre brudd på HMS-regelverk, sosial dumping, skjeve konkurransevilkår og svart arbeid i byggebransjen.

Alvorlig situasjon

Vidar Sagmyr, leder for Byggebransjens uropatrulje i Trondheim, mener situasjonen er uholdbar.

– Manglende kontroll gjør at det er vanskelig å tallfeste, men vi har grunn til å tro at dette er utbredt blant useriøse aktører, sier Sagmyr.

Uropatruljen, et samarbeid mellom byggebransjen og fagforeninger som driver oppsøkende arbeid, avslørte nylig en tømrerbedrift med 14 ansatte som har unngått OTP siden 2012. Innsparingen for arbeidsgiver i løpet av de seks årene kan grovt anslås til i underkant av én million kroner.

– Ved å droppe tjenestepensjon får de useriøse enda et konkurransefortrinn overfor de seriøse bedriftene. Samtidig som arbeidere uvitende går glipp av store pensjonsbeløp, sier Sagmyr.

Han tror arbeidsinnvandrere er særlig sårbare for å bli svindlet av arbeidsgivere.

Vil kunne straffe

Nå krever uropatruljen at reglene endres slik at Arbeidstilsynet får myndighet til å kontrollere pensjon, og at manglende OTP straffer seg økonomisk. Enn så lenge er det å bryte OTP-loven i praksis en risikofri forbrytelse.

I de få tilfellene Finanstilsynet oppdager at OTP ikke er opprettet, kan de pålegge arbeidsgiver å opprette en avtale. Tilsynet kan bare gi bøter dersom arbeidsgiver nekter å følge et direkte pålegg.

Arbeidere som fortsatt jobber i bedriften har krav på at innskuddet til ordningen skal betales fra det tidspunktet den skulle være opprettet. For ansatte som oppdager at de ikke har fått OTP etter at de har sluttet, er det verre. Tidligere ansatte må enten bli enige med arbeidsgiveren eller gå til søksmål.

– Dagens system belønner de useriøse. Jo lenger de klarer å sno seg unna, jo mer penger tjener de, sier Sagmyr.

jos@klassekampen