Gjennom tider har massevis av samiske gjenstander blitt hentet ut av Sápmi. For eksempel votter, likkister, samekofter og jaktutstyr. Lista er lang.

I dag ligger 4500 gjenstander lagret hos Norsk Folkemuseum og Kulturhistorisk museum. 1600 av disse skal nå tilbake til Sápmi, for i dag ble en historisk avtale signert om å føre gjenstandene tilbake.

– Det handler om å ta tilbake vår kulturarv. De samiske gjenstandene skal tilbake til Sápmi fordi de tilhører den samiske kulturen, sier Káren Elle Gaup som er prosjektleder for Bååstede.

Men pengene mangler, for det vil koste 40–50 millioner kroner å få gjenstandene tilbake.

Økonomiske utfordringer

Prosjektet kalles for Bååstede. Prosjektlederen sier at den største utfordringen er den økonomiske delen, og at museene ikke får nok økonomisk støtte, slik at de kan forvalte gjenstandene og historien.

BÅÅSTEDE: Prosjektleder Káren Elle Gaup. Foto: Åse Pulk/NRK

Hun forteller at de likevel har nok penger til å få gjenstandene tilbake til nord, med støtte fra Sametinget og Norsk kulturråd, men det er usikkert når alle gjenstandene vil være på plass.

– Fra Staten sin side har de gitt veldig lite støtte, og det syns jeg er veldig beklagelig og jeg er veldig skuffet når de ikke gir nok støtte slik at vi kan få tilbake vår kulturarv og slik at gjenstandene kan være i god behold.

Gaup forteller at de samiske museene arbeider nå med å tilfredsstille kravene som Norsk Folkemuseum har satt for at gjenstandene skal kunne tas tilbake.

Gjenstandene blir fordelt ut ifra geografisk tilhørighet og hva de ulike samiske museene mangler eller har lite av i forhold til deres samlinger, ifølge prosjektlederen.

– Det har startet forbedringsarbeid, Saemien Sijte får et nytt lokale, Árran holder også på med å forbedre sine lokaler, og de skal sannsynligvis få tilbake gjenstandene i løpet av neste år.

– Håper på hjelp fra staten

Henrik Olsen fra Sametingsrådet forteller at Bååstede-prosjektet og opprustning av magasiner har vært på agendaen de siste årene.

SAMETINGSRÅDET: Henrik Olsen har tro på at de skal klare å få prosjektet i havn. Foto: Dragan Cubrilo / NRK

–De samiske museene har veldig lite rom for å kunne gjøre fysiske utbygginger og store løft uten at Sametinget, kommuner eller om ikke fylker bidrar.

– Investeringsbehovet totaltsett snakker vi om en 40–50 millioner kroner. Vi tenker at vi må ta det stegvis, og i de tungløftene må vi få Staten til å gjøre særskilte investeringer.

Han forteller at Sametinget har jobbet i mange år med å selge det inn til regjeringen. I de siste årene som har vært, har ikke departementet vært med på å gi direkte innskudd.