– Det hvite, vestlige mennesket bruker kanskje trekk fra andre kulturer de ikke kan låne, sier Gro Ween, førsteamanuensis og seksjonsleder ved Kulturhistorisk museum i Oslo.

Under tirsdagens Dagsnytt 18-sending kom flere meninger til uttrykk under spørsmålet om hva som er greit å kle seg i fra andre kulturer.

Debatten kommer i kjølvannet av at finansminister Siv Jensen (Frp) fredag la ut et bilde av seg selv på Facebook i indianerkostyme i anledning en temafest i Finansdepartementet.

Tanken bak kostymet skal ha vært harmløs, men det tok ikke lang tid før kommentarfeltene ble oversvømt av kritikk, der flere tolket det som «et respektløst tyveri av en urbefolknings kultur».

Mener alle tar fra andre kulturer

– Alle låner kulturelle trekk fra andre. Dette er en del av vår felles kulturarv, sier Ween.

I debatten var det naturlig at begrepet «kulturell appropriasjon» dukket opp.

Det høres kanskje komplisert ut, men det har en relativ enkel betydning – appropriasjon betyr kort forklart å ta eksisterende materiale og endre det uten å kreditere opphavskilden.

Ween mener likevel at hvite kan ha for vane å låne trekk de ikke nødvendigvis kan bruke. Hun mener det er et spørsmål mellom majoriteter og minoriteter.

– Hvite er som regel en majoritet. Det handler om hvem som har makten og hvem som dominerer, sier hun.

HVITE MÅ LÆRE: Gro Ween, førsteamanuensis og seksjonsleder ved Kulturhistorisk museum i Oslo, sier mennesket alltid har tatt fra hverandre, men at hvite kan ha en tendens til å ikke tenke seg om. Foto: UiO

Emneknaggkampanjen #NotYourCostume, som mange brukte etter Siv Jensens bilde ble lagt ut, mener Ween er en god indikator på dette.

– Denne kampanjen viser at vi som er hvite har fått ta alt vi ville i all tid. Nå må vi lære på nytt igjen og lære oss hvordan å oppføre oss mot andre og ha respekt for andre kulturer. Det handler om å bli spurt om du ønsker å dele, sier hun.

– Handler om folkeskikk

I studio satt også journalist og blogger Inga Ragnhild Holst og lærer og blogger Camille Charles. De to diskuterte hva som er lov og ikke når det kommer til å låne, eller ta, fra andre kulturer.

– Det må være vanskelig for urbefolkningen å se at de som undertrykker dem bruker plagget deres som kostyme. Jeg syns det handler om folkeskikk, helt ærlig. Skal man kle seg i andre folks kulturer må man forhøre seg med dem først, sier Charles.

Er ikke dette veldig tungvint? Man må jo forhøre seg med veldig mange da?

– Nei, det må ikke være tungvint. Man skal være klar over at kulturen tilhører en annen. Jeg synes ikke det gjør noe at andre går med fletter som meg, men man skal vite at det ikke bare er hår. Det har en kulturell historie og det er et ritual vi har drevet med i tusenvis av år.

INDIANER-SIV: – Jensen kunne like godt kledd seg ut som en sjørøver, det handler ikke om å krenke indianere, svarte statssekretær i Finansdepartementet Petter Kvinge Tvedt (Frp) på kritikken om Jensen. Foto: Instagram

Charles legger også til at hun synes det er rart at folk har et behov for å kle seg i andre kulturer.

Dette er noe Inga Ragnhild Holst har gjort. Hun har reist mye i jobbsammenheng, og har til sammen vært i bortimot 45 land. Hun mener alle skal få kle seg i andre kulturer om de ønsker det.

– Jeg har kjøpt både sarier, saronger og kinesiske silkebluser. Dette synes jeg er vakre ting som jeg har glede av. Min opplevelse er at folk synes det er hyggelig at man møtes og deler kulturer, sier hun.

Holst er enig i at man skal bruke andre kulturers plass med respekt, men tror det kan skape ufred om dette ikke skal være akseptert.

– Vi vil få et trangt ytringsrom og det skapes ikke et godt klima for å være sammen. Jeg tror ikke det er kulturelt ufølsomt å kjøpe noe på invitasjon eller gå med en fjærkrone man har fått på karneval, sier hun.