Anki Gerhardsen misforstår sexologers rolle i behandling av transkjønnede | Elsa Almås

Elsa Almås Professor i sexologi, spesialist i klinisk psykologi og klinisk sexologi NACS

29. mai 2018

Sexolog Elsa Almås svarer på Anki Gerhardsens kronikk om transkjønnede.

Ny betegnelse for transkjønnede er kjønnsinkongruens.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.



I Anki Gerhardsen kronikk i Aftenposten gjentar hun noen misforståelser når det gjelder sexologers rolle i behandlingstilbudet for transkjønnede.

Årsstudium i sexologisk rådgivning tilbys kandidater som har minst tre års helseutdanning, pluss praktisk erfaring.

Nasjonal behandlinstjeneste for transseksualisme (NBTS) har i årevis vært kritisert for dårlig praksis. Det har vært stor gjennomtrekk av personale på NBTS, og det er langt fra grunnlag for å hevde at de ansatte representerer stor kompetanse på transfeltet.

Les også Rikshospitalet har all makt over oss transpersoner. Derfor er vi livredde for å snakke | Lukas Andersen

Ny betegnelse: Kjønnsinkongruens

Arbeidet med å revidere det WHO-baserte diagnosesystemet ICD-11 har vært en lang og grundig prosess, som har omfattet harde diskusjoner mellom dem som ønsker å beholde kjønnsinkongruens som psykiatrisk diagnose og dem som mener at kjønn skal være selvbestemt. Det ser nå ut til at den nye betegnelsen kjønnsinkongruens blir gjeldende, og at den blir tatt ut av kapitlet Mentale lidelser og satt inn i et nytt kapittel for Seksuell helse. Dette skjer selvfølgelig ikke uten kamp.

Mange opplever stort stress i forbindelse med å erkjenne sin kjønnsidentitet og trenger råd og hjelp i den prosessen. Som behandler har jeg imidlertid sett at moderne transer er stolte, selvbevisste, ressurssterke. Mange studerer eller er i jobb. De synes det er absurd at de skal utredes i årevis av psykiatere for å få den behandlingen de har behov for.

Les også Skal populisme trumfe biologi og vitenskap i helseomsorgen? | Skandinavisk foreldrenettverk for personer med raskt oppkommen kjønnsdysfori

Topptung psykiatrisk vurdering

Noen har andre problemer som krever behandling. Dette er imidlertid ikke nok til å forsvare en praksis der alle individer som opplever kjønnsinkongruens skal gjennomgå en topptung psykiatrisk vurdering.

Les også Vi har fått en eksplosiv økning i antall tenåringsjenter som ønsker å skifte kjønn. Tar du ansvaret, Bent Høie? | Anne Wæhre og Kim Alexander Tønseth

En sunnere praksis, som også er anbefalt i rapporten Rett til rett kjønn (2015), er at helsesøster, helsestasjoner, fastleger og andre lokale behandlere, for eksempel sexologiske rådgivere, kan fungere som samtalepartnere for personer som opplever kjønnsinkongruens, og i tråd med vanlig praksis henvise til spesialister der det er nødvendig.

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.