Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

||| (Dagbladet.no): Mens bannlysning fra samfunnet ellers er en praksis som ble forlatt i middelalderen, mener franske politikere at ulovlig fildeling er et så alvorlig lovbrudd at det kvalifiserer til utestengelse fra samfunnsfellesskapet på Internett.

FRANKRIKES NASJONALFORSAMLING vedtok i går, med 296 mot 233 stemmer, den omstridte «Three Strikes»-loven som pålegger franske nettleverandører å gjennomføre tiltak mot kunder som fildeler, skriver News.com.



Etter tre advarsler vil kunder som fildeler piratkopiert materiale rett og slett bli stengt ute fra nettet i en periode fra to måneder til ett år, uten at det kreves en rettslig kjennelse i hvert enkelt tilfelle.



Opprettelsen av et statlig kontrollorgan og en koordinert svarteliste over fildelere skal hindre de utestengte nettbrukerne fra å skaffe seg privat nettforbindelse fra en annen leverandør.

LOVEN VIL TROLIG også ha dramatiske effekter på personvernet i Frankrike, ettersom det er vanskelig å tolke den annerledes enn at den åpner for - og nødvendiggjør - omfattende og systematisk overvåking av enkeltpersoners nettbruk.



Mens loven utvilsomt mottas med begeistring i musikk- og filmbransjen, kan det være grunn til å spørre om kampen mot piratvirksomheten egentlig er tjent med en juridisk praksis som trolig oppleves som urimelig også langt utenfor fildelernes rekker.

Er det for eksempel riktig at en hel husstand eller alle brukere bak en IP-adresse utestenges fra nettet fordi én bruker har bedrevet ulovlig fildeling? Skal husets datter utestenges fra å gjøre lekser på nettet fordi far er fildeler, eller mor nektes å betale regningene på nettet fordi sønnen har lastet ned musikk ulovlig? Skal franske familemedlemmer måtte begynne å overvåke hverandre innnfor husets fire vegger for å forsikre seg mot denne typen forviklinger?

«THREE STRIKES»-loven bidrar til en ytterligere privatisering av rettspleien på dette området, og har i så måte klare paraleller til den hjemlige debatten om saken mot «Max Manus»-fildeleren. Det er ikke uproblematisk at en så drastisk straffereaksjon skal kunne gjennomføres av en privat aktør, uten rettslig kjennelse.

Det samme mener EU-parlamentet, som nylig vedtok et tillegg til den såkalte telekompakken som forbyr nettopp det franske myndigheter nå har vedtatt å innføre. Tillegget forbyr nettleverandører å frata folk nettforbindelsen uten rettslig kjennelse.

Begrunnelsen er at at å nekte en borger tilgang til internett, er å nekte borgeren adgang til det digitaliserte samfunnet, og dermed til et sett av elementære borgerrettigheter.



Rådgiver Torgeir Waterhouse i teknologibransjeorganisasjonen IKT-Norge sammenlikner en slik utestengelse fra den nettbaserte delen av samfunnet med middelalderens praksis med bannlysning, og mener loven vil virke mot sin hensikt.

GÅRSDAGENS VEDTAK i nasjonalforsamlingen kommer etter en mildt sagt forvirrende politisk behandling. Et tilsvarende lovforslag ble først vedtatt i senatet, deretter nedstemt i nasjonalforsamlingen etter politisk mobilisering på venstresida, før det nå altså ble framlagt på nytt og vedtatt i den samme nasjonalforsamlingen. En siste godkjenning i sentatet og underskriften til president Nicholas Sarkozy regnes som formaliteter.

At EU nettopp har forbudt den samme praksisen, fordi man mener at borgerne skal ha det samme rettsvern på internett som ellers i samfunnet, bryr lederen i et av de største EU-landene seg altså fint lite om.

Følg meg på Twitter: Twitter.com/janomdahl

