Før 2013-valget lovet Fremskrittspartiet at det skulle bli bompengefritt over hele landet dersom partiet kom i regjering.

Frp kom i regjering, men aldri har det vært krevd inn mer bompenger enn nå.

Nei til bompenger har alltid vært en av partiets fanesaker. Likevel kan ikke Frp-leder og finansminister Siv Jensen svare på hvordan hun har tenkt til å finansiere veibygging dersom partiet lykkes med å fjerne, eller i det minste sterkt redusere, bruken av bompenger.

LES OGSÅ: De har bakgrunn fra alt fra MDG til Frp. Her er politikerne som vil stille til valg for Folkeaksjonen nei til mer bompenger

– I gang med arbeidet

Bompenger ble et tema da Frp-lederen og påtroppende nestleder Sylvi Listhaug møtte pressen i forkant av helgens landsmøte. Et bompengeopprør har bredt seg utover landet, og til høstens lokalvalg stiller rene anti-bompengepartier liste en rekke steder. Jensen fastholdt likevel at bompengetrøtte bilister fortsatt må stemme på Frp.

– Hva er den alternative måten å finansiere veibygging på dersom bompengene reduseres sterkt, eller fjernes slik Frp primært ønsker?

– Det arbeidet er vi i gang med å se på. En del av arbeidet med Granavolden-plattformen dreier seg om å gå gjennom hele framtidens bilavgiftssystem. Se på alle de bilrelaterte avgiftene, se på om man kan komme opp med et bedre system som bedre treffer også det at vi nå endrer atferd – det at vi får et betydelig antall flere nullutslippskjøretøy i trafikken og så videre. Så det arbeidet er regjeringen i gang med å se på, sier Jensen på spørsmål fra Dagsavisen.

– Med bompenger så kommer finansieringen fra bilistene. Uten bompenger, hvordan skal dette finansieres?

– Hvis det svaret var helt åpenbart, så hadde vi ikke trengt å skrive i regjeringsplattformen at dette skal vi se på i en større sammenheng. Det handler for eksempel om at vi som følge av grepene de fire partiene har tatt i fellesskap har redusert ulike bilrelaterte avgifter ganske mye. Nå er det 13 milliarder kroner mindre i bilrelaterte avgifter i statsbudsjettet enn før vi kom i regjering. Det sier litt om at disse virkemidlene er sterke, virker og har gode insentiver i seg. Men så må du se på summen av alt: Alle avgiftsbelastninger, bompengeplasseringer – du kan ikke bare klatte på toppen. Noen er ute og sier nå at du skal ha bompenger, veiprising, rushtidsavgift – alt dette oppå hverandre, det er en helt utenkelig tanke, sier Jensen.

Følg Dagsavisen på Facebook og Twitter!

Drøyt 10 mrd. i året

– Men det tas inn drøyt ti milliarder årlig i bompenger. Finnes de milliardene et annet sted?

– Igjen, det er det vi nå holder på å se på. Hvordan utforme dette på en måte som oppleves som mer rettferdig for bilistene. For akkurat nå som tror jeg det er veldig mange som opplever det som urettferdig at byrden er litt skjevt fordelt. At det er noen som betaler en mye større del av den kaka enn andre. Men det er et viktig arbeid som jeg tar aktiv del i, og så må vi bli ferdig med det før vi kan lansere noen konklusjoner. Men godt spørsmål, sier Jensen.

Daværende samferdselsminister, Frps Ketil Solvik-Olsen, la i 2017 fram en Nasjonal Transportplan for perioden 2018-2029. Den legger opp til at det i perioden skal kreves inn 131 milliarder kroner i bompenger, noe om utgjør drøyt 10 milliarder kroner årlig.

LES OGSÅ: Det finnes andre måter å nå målet om å unngå vekst i biltrafikken enn bompenger, ifølge samferdselsminister Jon Georg Dale (Frp)

Frp er det eneste partiet på Stortinget som i utgangspunktet er mot bompenger. På sjette året i regjering leter imidlertid partiet fortsatt etter alternativet til bompenger.

Frp bak rattet på samferdselsfeltet har likevel satt i gang en reform av bompengesektoren, som ifølge regjeringen fører til mer effektiv innkreving. Den statlige andelen av veiinvesteringene har økt, noe som gir lavere bompengeandel til bilistene. Bompengeandelen på nye veier har gått fra 40 prosent til 28 prosent.