Kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen (H). Foto: Ksenia Novikova / NRK

Regjeringen har jobbet med lovforslaget siden i høst, og mandag ble det presentert av kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen og fungerende innvandrings- og integreringsminister Per Sandberg.

Forslaget gjelder alle plagg som dekker ansiktet. For eksempel nikab, masker og finlandshetter. Det gjelder ikke hodeplagg som hijab, caps eller lue.

– Ansiktsdekkende plagg kan hindre god kommunikasjon og læring, sier Røe Isaksen på pressekonferansen.

Bruk av nikab Ekspandér faktaboks * Islamsk Råds ansettelse av en kvinne som bruker nikab, har utløst ny debatt om bruken av plagget. * Nikab, som gjerne brukes av kvinner i strengt konservative muslimske miljøer, dekker hele ansiktet med unntak av øynene. Den brukes sammen med en hijab som dekker hår og hals. * Bruken begrunnes i islamske regler om sømmelig påkledning for kvinner. Reglene om sømmelig påkledning tolkes forskjellig blant muslimer. * Bruken av nikab er omstridt. Frankrike, Belgia og enkelte kantoner i Sveits har forbudt heldekkende hodeplagg i det offentlige rom. Plagget er også forbudt i flere muslimske land. * I Norge avviste Stortinget i 2010 et forslag fra Fremskrittspartiet om å forby burka og nikab i det offentlige rom. * Regjeringen startet i fjor høst arbeidet med å forby heldekkende ansiktsplagg på norske skoler, høyskoler og universiteter. Ap, SV, Frp, KrF og Senterpartiet har i Stortinget i høst støttet forbud i skolen – og et forbud kan være på plass i løpet av året. Kilde: NTB/NRK

– Hører ikke hjemme i Norge

I Norge avviste Stortinget i 2010 et forslag fra Fremskrittspartiet om å forby burka og nikab i det offentlige rom.

Selv om dagens forslag kun gjelder barnehager og utdanningsinstitusjoner, mener Per Sandberg (Frp) dagens forslag er et velkommen etter.

– Det er et klart og tydelig budskap om at dette er noe vi ikke aksepterer. Vi oppfatter det som kvinneundertrykkende, og det hører ikke hjemme i Norge, sier Sandberg.

KOM I MÅL: – Det er en sentral verdi i det norske samfunnet å vise ansiktet sitt, sier fungerende innvandrings- og integreringsminister Per Sandberg (Frp). Du trenger javascript for å se video. KOM I MÅL: – Det er en sentral verdi i det norske samfunnet å vise ansiktet sitt, sier fungerende innvandrings- og integreringsminister Per Sandberg (Frp).

Dette er nikab, burka og hijab Her ser du forskjellen på (fra venstre) hijab, nikab og burka. Ekspandér faktaboks Nikab Nikab er et hodeplagg som dekker ansiktet helt, med bare en åpning for øynene.

Plagget bæres av noen muslimske kvinner som en del av en heldekkende hijab.

Plagget er populært i Midtøsten, men kan også finnes brukt i Nord-Afrika, Sørøst-Asia og det Indiske subkontinent. Burka Burka er en ankellang, heldekkende kvinnedrakt med heklet gitter foran øyene, slik at det er mulig å se ut uten å selv bli sett. Hijab Hijab brukes om hodeplagg som kun dekker håret, men ikke ansiktet. (Kilde: Store norske leksikon, Wikipedia)

Straff?

Eventuelle straffereaksjoner er ikke avgjort.

– Konsekvensene hvis man bryter denne loven, er det hver enkelt institusjon som må bestemme seg for. Men det må være klart på forhånd, sier Røe Isaksen til NRK.

I dag er det mulig med lokale forbud. Forslaget innebærer forbud i hele landet. Det skal sikre likebehandling og forutsigbarhet for den enkelte og utdanningsinstitusjonene, mener regjeringen.

Bredt politisk flertall

Ap, SV, Frp, KrF og Senterpartiet har i Stortinget i høst støttet forbud mot ansiktsdekkende plagg i skolen.

Et selvoppnevnt integreringsutvalg med partier fra både venstresiden og sentrum i norsk politikk, initiert av tankesmia Agenda, la i høst fram sine forslag til en bedre integreringspolitikk.

Utvalget, som har vært ledet av SVs Bård Vegar Solhjell, ville blant annet forby nikab ved offentlige institusjoner og jobbe mot hijab i norsk skole.

Nikab er et marginalt problem i integreringssammenheng, reagerte Linda Noor i den minoritetspolitiske tankesmia Minotenk.

Kontroversiell ansettelse

Islamsk Råd ansatte i vår Leyla Hasic som administrasjonskonsulent. Hasic bærer det ansiktsdekkende sløret nikab.

Det fikk norsk-somaliske Abdullahi Mohamed Alason til å reagere.

– Jeg trodde det var en litt for tidlig 1. april i dag og jeg stiller spørsmål om det var lurt å gjøre det i en tid hvor samfunnet er så splittet. Vi burde heller se på hva som kan samle oss, ikke det som kan skape avstand, sa Alason til NRK.

– Nikaben gir meg frihet Du trenger javascript for å se video.

Stilte opp i Debatten

Hasic forsvarte bruken da hun som første kvinne stilte opp i en norsk tv-debatt iført det heldekkende ansiktsplagget.

– Jeg mener at nikab gjør meg fri fra veldig mye. Motepress, skjønnhetspress og kroppspress, noe som er et økende problem i verden rundt, ikke bare i Norge, sa hun under debatten.

NRK har vært i kontakt med Leyla Hasic om lovforslaget. Hun ønsket ikke å kommentere denne saken i dag.