Stortingspartiene skal stemme over om de vil åpne opp om egen pengebruk

MDG vil foreslå krav om mer innsyn etter Aftenpostens saker om hemmelighold av offentlig pengebruk i stortingsgruppene. Presidentskapet varsler full gjennomgang av regelverket.

Talsperson Arild Hermstad og avtroppende stortingsrepresentant Per Espen Stoknes fotografert under en pressekonferanse i sommer. Berg-Rusten, Ole / NTB scanpix

4. des. 2018 12:09 Sist oppdatert 5. desember 2018

– Det vi foreslår, er å gi en hjelpende hånd til partiene som ikke har gitt innsyn, slik at de får mulighet til å tenke seg om én gang til, sier MDGs nasjonale talsperson Arild Hermstad.

Nå vil partiets lille stortingsgruppe foreslå at Stortinget skal praktisere større åpenhet om hvordan partigruppene bruker de offentlige pengene nasjonalforsamlingens politikere bevilger seg selv over statsbudsjettet.

Som Aftenposten har omtalt, har Stortinget de siste fem årene bevilget egne partigrupper 862 millioner kroner. Samtidig er pengebruken skjermet fra samme krav om åpenhet og innsyn som gjelder offentlig sektor og flere andre virksomheter som finansieres med penger fra fellesskapet.

Ordlyden i MDGs forslag er som følger:

«Presidentskapet bes fremme et forslag hvor Stortingets retningslinjer for bruk av tilskudd fra Stortinget til stortingsgrupper og uavhengige representanter oppdateres. De nye retningslinjene skal inneholde et krav om økonomisk åpenhet om hvordan tilskuddene brukes og retningslinjer for innsyn i regnskapene tilsvarende annen bruk av offentlig midler.»

Fakta Dette er saken Aftenposten omtalte onsdag 14. november hvordan Stortingets partigrupper de siste fem årene har fått overført 862 millioner kroner fra statsbudsjettet. Dette er offentlige penger som partiene kan bruke nokså fritt, men det kreves at pengene skal gå til «stortingsrelatert arbeid». Fire av ni partier nekter å gi innsyn i detaljerte oversikter som viser hvordan pengene er brukt. MDG, SV, Rødt og KrF valgte å gi innsyn da Aftenposten spurte første gang, i slutten av oktober. 22. november snudde Venstre og ga også innsyn. Høyre, Frp, Arbeiderpartiet og Senterpartiet nekter fortsatt offentligheten innsyn i regnskapsdetaljer som viser hvordan de bruker offentlige midler. De fire partiene velger dermed å utvise mindre åpenhet enn kravene Stortinget stiller til offentlig sektor om innsyn i bruk av offentlige midler. Aftenposten har blant annet bedt om detaljert innsyn i følgende regnskapsposter: «Reiser andre»

«Kurs/seminar/kompetansehevingstiltak»

«Møter (herunder representasjon)»

«Andre arrangementer»

«Gaver»

«Telekostnader»

«Velferdsutgifter»

«Representanter reiser utenlands»

«Representanter reiser innenlands» Partigruppene består av både folkevalgte representanter og ansatte. Vis mer

– Respektløst og arrogant

– Hvorfor foreslår dere dette nå?

– Dels på grunn av avsløringene som har fremkommet om pengebruken i partigruppene, og dels fordi vi ser at flertallet på Stortinget fortsetter å bevilge mer offentlige penger i støtte til partiene. Både dette og mangelen på åpenhet sender et dårlig signal, sier Hermstad, som også påpeker at flere av partiene møter seg selv i døren.

Han viser til saken der Norges idrettsforbund måtte legge frem detaljerte bilag som viste hvordan de hadde brukt penger bevilget fra offentlige budsjetter.

– Frp, Høyre og Ap har tidligere krevd fullt innsyn i hvordan Idrettsforbundet brukte offentlige penger. Da er det er både respektløst og arrogant overfor dem som betaler skatt, at de ikke vil praktisere samme åpenhet selv.

Det er også blitt kjent at flere av partigruppene har brukt betraktelig mye mer penger på fest og moro enn det offentlig ansatte har lov til.

Fem av stortingsgruppene – SV, MDG, Venstre, KrF og Rødt – har valgt å gi Aftenposten innsyn i hvordan de bruker penger. Ap, Høyre, Frp og Sp sier nei. De viser til personvernhensyn og mener at dagens løsning gir nok åpenhet.

– Har du forståelse for de motargumentene som er presentert for ikke å gi innsyn?

– Nei. Jeg synes det er dårlige unnskyldninger.

Stortingspartiene må stemme over hemmelighold

MDGs representantforslag innebærer at Stortinget må behandle og debattere forslaget, før partiene deretter må stemme over hvorvidt de fortsatt vil hemmeligholde sin egen pengebruk – eller praktisere en større grad av åpenhet enn i dag.

Det er uklart hvor raskt en slik avstemning kan skje.

I 2006 behandlet Stortinget et lignende forslag. Venstres daværende stortingsrepresentant Gunnar Kvassheim var pådriveren, men forslaget ble nedstemt.

Han mener det er «uforståelig» at fire av stortingspartiene fremdeles velger å hemmeligholde opplysninger rundt egen pengebruk.

– Det må være en viss likhet mellom det de forventer av andre og det en gjør selv, og det må være mulig for offentligheten å ettergå hvordan fellesskapets midler blir brukt, har Kvassheim tidligere sagt til Aftenposten.

Stortingspresident: Starter gjennomgang

Stortingspresident Tone W. Trøen (H) skriver i en e-post sendt fra Stortingets kommunikasjonsavdeling at presidentskapet nå vil ta en full gjennomgang av praktisen rundt støtten til partigruppene.

«Stortingets presidentskap er opptatt av at innbyggerne skal ha tillit til forvaltningen av Stortingets midler. Derfor ønsker presidentskapet å foreta en gjennomgang av de gjeldende retningslinjer for gruppetilskudd. Det er naturlig at en slik gjennomgang kan omfatte tilskuddets størrelse, fordeling av tilskuddet mellom partigruppene, spørsmålet om åpenhet og eventuelle ytterligere kontrolltiltak. Dette arbeidet vil presidentskapet komme tilbake til i januar.»

Stortingspresident Tone W. Trøen opplyser at presidentskapet vil gjennomgå både graden av i størrelen på gruppetilskuddene. Junge, Heiko / NTB scanpix

Hun understreker samtidig at «det er all grunn til å tro» at partigruppene har brukt pengene i tråd med regelverk og lovverk, og påpeker at regnskapene revideres.

«I rammeverket for revisjonen inngår det også å kontrollere at Stortingets retningslinjer for bruk av tilskudd til stortingsgruppene er overholdt», skriver Trøen.

Vil ha åpenhet på bilagsnivå

Dagens regelverk krever at stortingsgruppene leverer regnskap med noen sekkeposter som viser hvordan pengene totalt er disponert gjennom året.

Det Aftenposten har bedt om innsyn i, er hovedboksoppføringer i enkelte av disse kategoriene, som viser alle enkeltvise utgifter.

Det neste – og mer detaljerte nivået – er bilag, altså kvitteringer og fakturaer. Det var dette politikerne krevde at Norges idrettsforbund måtte legge frem.

– Det er ikke snakk om at alle bilag må legges ut på nett, men de skal gjøres tilgjengelige dersom mediene etterspør dem, sier Hermstad.

– Bør det være tilbakevirkende kraft?

– Når prinsippet først er innført, så blir det vanskelig å si at det bare skal gjelde fra tidspunktet det eventuelt blir vedtatt. Idrettsforbundet fikk erfare at en slik løsning ikke ble godtatt.

Har du tips om denne eller lignende saker? Ta kontakt med Aftenpostens journalister på e-post eller send en kryptert melding i Signal-appen til 970 42 342.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding