Stor undersøkelse blant innvandrere: Iranere og afghanere føler seg mest hjemme i Norge

Halvparten av innvandrere i Norge føler svært stor tilhørighet her. Over halvparten ønsker å bli boende.

Svært mange nasjoner er representert i bydelen Grønland øst i Oslo sentrum. SSBs siste innvandrerundersøkelse viser hvilke innvandrergrupper som føler sterkest tilhørighet til Norge, til hjemlandet og hvilke grupper som snakker norsk hjemme. THOMAS WINJE ØIJORD

24. mai 2017

Det viser Statistisk sentralbyrås store innvandrerundersøkelse, som kommer omtrent hvert tiende år.

Omtrent 92 prosent har angitt middels eller høyere verdi på spørsmålet om tilhørighet til Norge, med halvparten liggende på svært stor tilhørighet, ifølge byrået.

– Når vi sammenligner resultatene for land som var med i undersøkelsen både i 2005/2006 og 2016, er det større grad av tilhørighet i dag for alle land, og mye lavere andel som har lav grad av tilhørighet til Norge, skriver SSB i rapporten.

Innvandrere flest føler høy tilhørighet til Norge

I gjennomsnitt opplever innvandrere større tilhørighet til Norge enn til det landet de opprinnelig kom fra. Dette er tydeligst blant folk fra Iran, Afghanistan, Vietnam og Irak, skriver SSB.

Men mange føler tilhørighet både til Norge og til opprinnelseslandet, i høyest grad folk fra Pakistan, Sri Lanka og Kosovo:

– Vi finner ingen motsetning mellom samtidig å føle tilhørighet til landet de opprinnelig kom fra og til Norge, sier Kjersti Stabell Wiggen, som er prosjektleder for undersøkelsen, i en pressemelding.

3 prosent føler svært liten eller ingen norsk tilhørighet

Grafen under viser at innvandrere fra Vietnam, Afghanistan og Iran føler høy tilhørighet til Norge, og lav tilhørighet til opprinnelseslandet. I motsatt ende føler innvandrere fra Polen noe lavere tilhørighet til Norge, men høyere tilhørighet til Polen.

Grafen viser hvordan innvandrerne har svart på spørsmål om tilhørighet til Norge og til sitt opprinnelsesland. Skalaen som er brukt, går fra 1 til 7, hvor 7 angir høyest tilhørighet. Gjennomsnittet for hvert av opprinnelseslandene ligger altså med en tilhørighet på mellom 5 og litt over 6 for Norge, og mellom 4 og 6 for opprinnelseslandet. SKJERMDUMP FRA SSB-RAPPORT

Les også denne fra 2015: Færre innvandrere inngår norsk statsborgerskap

Den andre enden av skalaen viser at 3 prosent av innvandrerne føler svært liten eller ingen grad av tilhørighet til Norge. Dette er jevnt fordelt på de fleste opprinnelsesland.

12 prosent angir svært liten eller ingen grad av tilhørighet til hjemlandet. Det er innvandrere fra Afghanistan og Iran som i størst grad har brutt tilhørigheten med hjemlandet sitt.

Flest fra Afghanistan og Vietnam ønsker å bli boende

– Over halvparten av dem som har besvart undersøkelsen sier de ønsker å bli boende i Norge i fremtiden, skriver SSB.

Også her er det store forskjeller fra opprinnelsesland til opprinnelsesland.

38 prosent av innvandrere fra Polen ønsker å bo i Norge i fremtiden, mens andelen er dobbelt så høy for folk fra Afghanistan og Vietnam.

22 prosent av polakkene ønsker å flytte tilbake, mens bare 2–3 prosent av innvandrerne fra Vietnam, Sri Lanka og Pakistan ønsker det samme.

60 prosent av somaliere snakker norsk hjemme

– 46 prosent svarer at de snakker norsk hjemme, og graden øker med årene i Norge. Folk fra Afghanistan og Eritrea oppgir i minst grad at de snakker norsk hjemme, men dette kan henge sammen med kort botid i Norge, ifølge SSBs prosjektleder Kjersti Stabell Wiggen.

Men heller ikke dette bildet er entydig, skriver SSB:

Innvandrere fra Somalia, som også i gjennomsnitt har relativt kort botid i Norge, snakker i stor grad norsk hjemme:

– 60 prosent av somaliske innvandrere oppgir at de snakker norsk hjemme. Det er like mange som de fra Tyrkia og Pakistan, som har relativt lang botid i Norge, sier Wiggen.

Fakta Om undersøkelsen: Levekår blant innvandrere i Norge 2016 Basert på et representativt utvalgt på 4435 innvandrere i alderen 16–74 år med minst to års botid i Norge. De spurte har bakgrunn fra Polen, Bosnia-Hercegovina, Kosovo, Tyrkia, Irak, Iran, Afghanistan, Pakistan, Sri Lanka, Vietnam, Eritrea og Somalia. Nesten 50 prosent av innvandrerne i undersøkelsen har norsk statsborgerskap. I tillegg oppgir 7 prosent at de har søkt. Gjennomført av Statistisk sentralbyrå for fjerde gang (tidligere rapporter fra 1983, 1996 og 2005/2006). Oppdragsgiver er Justis- og beredskapsdepartementet (tidligere Barne-, familie- og likestillingsdepartementet). Intervjuene ble gjennomført i perioden fra november 2015 til juni 2016. Barn av innvandrere er også spurt, men rapporten om denne gruppen blir ikke klar før neste år. Vis mer

Færrest fra Polen og Tyrkia tåler hån av religion

Blant innvandrere fra landene som er med i denne undersøkelsen, er nær halvparten oppdratt i islamsk tro og 40 prosent i kristen tro.

Innvandrere fra Iran og Bosnia-Hercegovina oppgir religion som mindre viktig i livet deres enn det innvandrere fra Somalia, Eritrea og Pakistan oppgir.

Det er noe lavere toleranse for hån av religioner blant innvandrerne enn i befolkningen generelt.

Lavest aksept for hån av religion finner vi hos innvandrere fra Polen og Tyrkia.

Blant dem er henholdsvis 68 og 71 prosent helt uenige i utsagnet om at hån av religion bør tillates av hensyn til ytringsfriheten.

Les også: Innvandrergrupper med lavest inntekt sender mest penger hjem

Stoler mer på systemet, men mindre på andre folk

Tilliten til det politiske systemet, rettsvesenet og politiet er like høy eller høyere blant innvandrere enn i befolkningen generelt, skriver SSB.

Innvandrerne har derimot lavere tillit til andre mennesker enn det som er tilfellet i befolkningen generelt.

Les også:

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding