Dataspill gir et varig følelsesmessig avtrykk i hjernen, og de aller fleste opplever å få hallusinasjoner i hverdagen etter langvarig spilling, sier forsker bak ny studie.

Cyberpsykolog Angelica Ortiz de Gortari (38) fra Mexico har i 16 år studert virkningen dataspill har på mennesker, og stod nylig bak en ny studie hvor over 2000 spillere deltok.

Her kommer det frem at hele 97 prosent av spillerne har opplevd å hallusinere elementer fra dataspill ute i virkelighetens verden.

– Disse er ikke nødvendigvis spilleavhengige, men de opplever alle å få hallusinasjoner i hverdagslige situasjoner hvor de ser eller hører detaljer som stammer fra et dataspill de nylig har spilt, sier Ortiz de Gortari til TV 2.

Den prisbelønte forskeren innen cyberpsykologi, som akkurat nå gjester Universitetet i Bergen, har en doktorgrad innen psykososiale konsekvenser av interaktive medieteknologier.

Hun er mest kjent for å stå bak begrepet Games Transfer Phenomena, endrede sensoriske oppfatninger, om hva som skjer med oss i overgangen mellom dataspill og den virkelige verden.

– Vi forsøker å forstå det underliggende som skjer. Ikke bare for å redusere uønskede bivirkninger, men også for å få et bedre beslutningsgrunnlag ved bruk av virtuelle produkter innen helse, utdanning og underholdning, sier hun.

Kroppen påvirkes

I studien deltok 2362 spillere fra 78 land i alderen 18 år og oppover og resultatene viser at opplevelsen av videospill kan endre spilleres oppfatninger av syn, lyd, adferd, kropps-oppfatninger og automatiserte mentale prosesser.

– Nesten halvparten oppgir at kroppens reflekser påvirkes av spilling, og vel en tredjedel opplever å se faktiske bilder fra spill i det virkelige liv til tross for at de har øynene åpne. Det kan sammenlignes med følelsen av å gå i land etter å ha vært ute i båt, balansen er påvirket en god stund etter, forteller cyberpsykologen.

Får spill på hjernen

Hun forteller om spillere som opplever at fingrene ufrivillig beveger seg som om de fremdeles spiller, at de som går rett fra bilspill til å kjøre bil kan oppleve at de fremdeles tror de er i bilspillet og om folk som ikke får sove fordi elementer fra spill farer over netthinnen når de lukker øynene.

– Det kan også være dialoger eller musikk fra spill som spontant blir brukt i virkelighetens verden, men det er viktig å understreke at dette ikke nødvendigvis er farlig eller negativt. De fleste synes det er rart, men samtidig morsomt. At man har et spill på hjernen kan sammenlignes med å ha en låt på hjernen, man får den bare ikke ut av hodet akkurat der og da. Men vi ser også at rundt 20 prosent plages av negative ettervirkninger av spilling. Det er den individuelle følsomheten som er avgjørende, sier hun.

VIRTUAL REALITY: Spillindustrien satser nå stort på Virtual Reality. Foto: AFP

VR-spill utløser mer adrenalin

Ortiz de Gortari understreker at hun selv ikke er noen motstander av dataspill, at hun tvert i mot er fan av å spille.

Nå forskes det på de nyeste spillteknologiene innen Virtual Reality (VR) som kommer for fullt.

Spillindustrien forventer at en hyper-realistisk virtuell virkelighet vil komme i folks hjem i løpet av de neste årene.

– Med Virtual Reality i form av å spille med briller hvor man kan bevege seg ser vi at folk spiller lengre og at man spiller mer online med «ekte» spillere. Dette utløser mer adrenalin, folk legger mer i spillet, de er mer motivert og fokusert og spiller gjerne mye mer intensivt. Å ta pauser blir enda viktigere når en spiller VR-spill, sier hun.

CSI Cyber: Game Transfer Phenomena

Advarer mot masseavhengighet

Men Virtual Reality skaper også bekymringer utenfor forskermiljøene. Professor Wheeler Dixon advarer mot den psykologiske effekten av at spillere opplever en illusjon av total kontroll over sine omgivelser.

– Virtual Reality kommer til å bli vanedannende. Ønsket om å leve i en fantasiverden og unnslippe virkeligheten synes å være mer utbredt enn noensinne. Den totale innlevelsen av Virtual Reality-spill kan lett føre til masseavhengighet. Jeg tror at store deler av befolkningen vil velge å bare sjekke ut av samfunnet, skriver professoren i en artikkel.

Angelica deler ikke professorens bekymringer.

– Jeg tror at de psykologiske utfordringene ved ny teknologi vil forme våre sinn, men de åpner mest for en fantastisk verden av muligheter for læring, terapi og underholdning, sier hun.

CYBERPSYKOLOG: En av verdens ledende spillforskere, Angelica Ortiz de Gortari, gjester i disse dager Universitetet i Bergen. Foto: T. Brandeggen

Behandles som mentalt syke

Mange spillselskaper og spillutviklere har fattet interesse for hennes forskning, og Games Transfer Phenomena var endog tema i en egen episode av CSI: Cyber, en amerikansk krimserie som nylig gikk på TV.

– Spillavhengighet er på en måte kulturbetinget, i Sør-Korea blir de behandlet som mentalt syke hvis de får problemer med å skille spill fra virkeligheten. Vi ser jo også tilfeller i Vesten hvor enkelte individer får problemer og føler ubehag etter spilling, men i det store og hele er det mer positive sider ved dataspill enn negative. Det vil alltid være en liten gruppe som opplever alvorlige negative virkninger av dataspill, sier Ortiz de Gortari.

Det nye senteret SLATE (Science of Learning and Technology) ved Det psykologiske fakultet hos Universitetet i Bergen er begeistret for Angelicas forskning og jobber nå med å utvikle felles prosjekter slik at de kan utvikle mer kunnskap om Games Transfer Phenomena.