SISTE: Søndag kveld sendte Oslo-politiet ut pressemelding om at de har besluttet at saken mot Black Box Teater henlegges fordi intet straffbart forhold er bevist. Avgjørelsen er tatt i samråd med statsadvokaten.

Fredag ble det kjent at teaterdirektøren til Black Box Teater, Anne-Cécile Sibué-Birkeland, og de tre kunstnerne bak det omdiskuterte teaterstykket «Ways of seeing», er siktet for å ha brutt straffelovens paragraf 267 om krenkelser av privatlivets fred.

Siktelsen ble tatt ut på onsdag, men ble først kjent fredag.

Det var samboeren til justisminister Tor Mikkel Wara (Frp) som anmeldte oppsetningen i desember.

I forbindelse med siktelsen har politiet også bedt om tillatelse til å ransake teaterdirektørens og de tre kunstnernes hjem og kontorer i jakten på bevis.

Oslo tingrett avviste begjæringen umiddelbart, men beslutningen ble fredag kveld anket til Borgarting lagmannsrett.

SIKTET: Teaterdirektøren til Black Box Teater, Anne-Cécile Sibué-Birkeland er siktet for å ha brutt straffelovens paragraf 267 om krenkelser av privatlivets fred. Foto: Black Box teater

Slik var den bitre konflikten før pågripelsen

Statsadvokat: – Avgjørelsen er utelukkende basert på anmeldelsen

Det var statsadvokat Andreas Strand som omgjorde Oslo politiets henleggelse av Bertheussens anmeldelse av Black Box Teater.

Han forsvarer beslutningen på følgende måte:

– Anmeldelsen fra Bertheussen inneholdt informasjon som jeg mener det var rimelig grunn til å ettergå. Jeg har ikke sett stykket og er ikke kjent med hvilket filmmateriale som der ble presentert eller på hvilken måte dette ble presentert. Avgjørelsen om omgjøring ble tatt utelukkende basert på det som fremkom i anmeldelsen, sier Strand til NRK.

Statsadvokat Andreas Strand Foto: Jon Olav Nesvold / NTB scanpix

Han viser til påtegningen fra Oslo statsadvokatembeter, der det blant annet står:

Dette er bakgrunnen for politiets siktelse. Foto: Skjermbilde

– Jeg har bedt dem om å sikre seg video og det som foreligger av videomateriale, herunder om det foreligger sensitive bilder.

Strand presiserer at det er påtaleansvarlig i Oslo-politiet som har bedt om å få ransake kunstnernes kontor og boliger.

Det har ikke lykkes NRK å få kommentar fra påtaleansvarlig søndag.

Advokat Halvard Helle, som representerer teaterdirektør Sibué-Birkeland i Black Box, sier til NRK at han ikke vil kommentere statsadvokatens syn siden saken er til behandling i lagmannsretten.

– Men vår posisjon er klar: Siktelsen bør trekkes og saken henlegges. Dette har vi kommunisert direkte til lagmannsretten, sier Helle.

Dette er ifølge skaperne hva som vises av Tor Mikkel Waras bolig i det omstridte teaterstykket «Ways of Seeing». Foto: Privat

– Kan være det alvorligste angrepet på kunst i nyere tid

Siktelsen mot kunstnerne kan være det alvorligste angrepet på kunst som fri ytringsarena i nyere tid, mener Norsk Teater- og Orkesterforening (NTO).

– Det er like sjokkerende som det er paradoksalt at politiet ønsker å bruke svært inngripende tvangsmidler som ransaking av private, for å lete etter bevis som skal underbygge en tvilsom påstand om et bostedsbilde i en offentlig teaterfremvisning, sier styreleder i NTO, Hans Antonsen.

Han mener politiet må trekke anken om husransaking fra lagmannsretten. Dersom dette ikke skjer, vil NTO tilby Black Box Teater bistand.

– Man må spørre seg om statsadvokatembetet og politiet har tatt inn over seg hvor sterkt vern kunst skal ha for å kunne ytre seg fritt og kritisk i det norske demokratiet, sier Antonsen.

Striden rundt Black Box og Waras samboer Ekspandér faktaboks To saker pågikk parallellt i perioden desember 2018 til mars 2019: Spørsmålet om Black Box krenket privatlivets fred, og trusselsaken rundt boligen til daværende justisminister Tor Mikkel Wara og samboeren. I desember 2018 anmeldte Waras samboer, Laila Bertheussen, Black Box Teater for å ha filmet parets hus. Huset ble vist i teaterforestillingen «Ways of seeing» I perioden fra desember til mars skjedde det minst fem trusselsituasjoner rundt boligen til Wara og samboeren. Den siste episoden var 10. mars 2019, da familiens bil ble satt i brann. 13. mars siktet Oslo-politiet teaterdirektør Anne-Cécile Sibué-Birkeland og tre kunstnere for å ha krenket privatlivets fred (§ 267). Oslo tingrett godkjente ikke ransaking i denne saken, og politiet anket til lagmannsretten. 14. mars ble Laila Bertheussen pågrepet og avhørt, mistenkt for å ha tent på bilen. 18. mars frafalt siktelsen mot teateret, og Oslo-politiet trakk anken om ransaking. 23. januar 2020 ble Bertheussen tiltalt for brudd på straffelovens paragraf 115, som gjelder angrep på de høyeste statsorganenes virksomhet. Hun er også tiltalt for trusler, falsk anklage og brudd på brann- og eksplosjonsvernloven. 8. september 2020 starter saken i Oslo tingrett.

Advokat: – Ingen fornuftig begrunnelse for ransakelse

Advokat Vidar Strømme forsvarte dokumentarfilmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen i en lignende sak som han vant i Høyesterett i 2015.

– Likheten er at politiet og påtalemyndighet her er villige til å bruke fysisk makt, ransake og ta beslag mot frie kunstnere. Det er selvsagt veldig alvorlig, sier Strømme.

Advokaten mener siktelsen ikke er korrekt.

LIGNER: Filmregissør Ulrik Rolfsen og Vidar Strømme (til høyre) skåler etter å ha vunnet en lignende sak i Høyesterett i 2015. Foto: Cornelius Poppe / NTB scanpix

– Vi må jo kunne debattere på en alminnelig måte hvor langt vi kan gå i kunsten. Det synes jeg er en grei debatt. Men vi har ikke kunnet ha den debatten fordi det har sporet av i retning ransakelser og beslag av politiet.

Han mener politiet i det minste hadde en begrunnelse i Rolfsen-saken for hvorfor de ville beslaglegge.

– Nemlig terrorbekjempelse. I denne saken er det jo ingen fornuftig begrunnelse i det hele tatt. Jeg vet ikke hva politiet mener de vil finne i kjelleren eller på badet til teaterdirektøren eller skuespillerne.

Strømme mener det er grunn til å spørre om statsadvokaten har styrt etterforskningen på en fornuftig måte.

– Jeg mener at statsadvokaten som bestemte at saken skulle tas opp igjen må sørge for at etterforskningen skjer på en måte som ikke utfordrer så viktige prinsipper. Vi har dette som kalles chillingeffekt, det vil si at sånne inngrep eller angrep fra politiet medfører at folk ikke tør å ytre seg. Det er en veldig viktig og farlig effekt, sier Strømme.

Amnesty: – Vil få konsekvenser for folks ytringer

Amnesty International reagerer også sterkt på siktelsene, og mener det er et direkte angrep på ytringsfriheten.

– Her har vi et kunstnerisk uttrykk som i tillegg er av politisk karakter. Du får en smak av at man skal stanse politiske ytringer enten man er enig eller ikke. Vi oppfatter at det som har foregått i dette teaterstykket er mer enn beskyttet av ytringsfriheten i Norge, sier generalsekretær i Amnesty Norge, John Peder Egenæs.

OVERTRAMP: Amnestys generalsekretær John Peder Egenæs mener stykkets innhold er langt innenfor det som er beskyttet av ytringsfriheten. Foto: Henrik Myhr Nielsen / NRK

Han tror siktelsene kan føre til at kunstnere i framtiden vil tenke seg om mange ganger før de ytrer seg politisk.

– Dette vil få en effekt på folk som vil ytre seg i Norge, det er jeg helt overbevist om. Dette virkemiddelet skal kun brukes når det åpenbart er ytringer som rammes av straffeloven, og her mener jeg vi ikke er i nærheten engang, sier Egenæs.