Frp og Høyre har endret Norge på en rekke punkter. Men Ap og Sp får ikke reversert alt de er imot.

Vi har gått gjennom politikken den blåblå regjeringen har innført på 22 områder. Sjekk hvilken politikk en Ap-ledet regjering vil reversere og hva som blir stående igjen.

Ap-leder Jonas Gahr Støre ildnet opp sine egne før valgkampen da han avsluttet Arbeiderpartiets landsmøte på Folkets Hus søndag. Roald, Berit / NTB scanpix

23. apr. 2017 21:30 Sist oppdatert 24. april 2017

I løpet av de tre og et halvt årene Høyre og Frp har styrt landet har de innført en rekke reformer og foreslått andre politikkendringer.

Selv om enten Ap eller Sp – eller begge – har vært mot de fleste av disse 22 endringene, vil mye bli stående om de to danner regjering til høsten.

– Det er vanskelig å få tannpasta tilbake på tuben, har Ap-leder Jonas Gahr Støre sagt tidligere.

Vurderingen av hva som vil skje, er gjort etter bakgrunnssamtaler med ledende politikere i de to partiene.

1. Flypassasjeravgiften

Fra 1. juni 2016 blir det ilagt en avgift på 88 kroner pr. passasjer for alle avganger fra norske flyplasser.

Disse har stemt for: KrF og V

Hva skjer: Det er krevende å fjerne en avgift som gir statskassen så store inntekter: om lag 1,5 milliarder kroner. Ap/Sp vil neppe prioritere å fjerne den, men avgiften kan bli endret noe.

2. Foreldrepermisjon

Solberg-regjeringen kuttet fedrekvoten fra 14 til 10 uker.

Disse har stemt for: KrF og Venstre

Hva skjer: Ap og Sp har begge varslet at de vil øke fedrekvoten til 14 uker igjen.

3. Innstramning i innvandringspolitikken

Det er gjennomført en rekke innstramninger, blant annet er det blitt lettere å tilbakekalle oppholdstillatelse etter ferier til hjemlandet, innført nye regler for bortvisning av asylsøkere på grensen i en krisesituasjon, lettere å henvise til såkalt «internflukt», strengere regler for familieinnvandring og permanent oppholdstillatelse, lettere å nekte å realitetsbehandle søknader fra grunnløse asylsøkere samt kortere klagefrist og hjemmel for fengsling i slike saker.

Samtidig er det foretatt liberalisering når det gjelder lengeværende asylbarn.

Disse har stemt for: Vekslende flertall med Ap, Sp, KrF og Venstre

Hva skjer: Hovedlinjene i innvandringspolitikken vil ligge fast. Flere av de mest kontroversielle forslagene som ble fremmet av Solberg-regjeringen i fjor vinter ble lagt på is fordi det ikke var flertall på Stortinget.

4. Fraværsgrensen

Fra høsten 2016 ble fraværsgrensen strammet inn i videregående skole. Mer enn 10 prosent udokumentert fravær i et fag vil som hovedregel bety ingen karakter. Rektor kan bruke skjønn ved fravær inntil 15 prosent.

Disse har stemt for: Ap og Sp

Hva skjer? En nasjonal fraværsgrense vil bli opprettholdt, men Sp og Ap sier de ønsker en mindre rigid og byråkratisk modell. Ordningen vil bli evaluert høsten 2017.

5. Nedsettelse av skatter og avgifter

Skatter og avgifter er satt ned med rundt 21 milliarder kroner. Arveavgiften er fjernet. Formuesskatten er redusert.

Disse har stemt for: KrF, Venstre

Hva skjer: Ap har varslet å hente inn igjen 15 milliarder. Sp har ikke flagget tilsvarende budskap. Begge partier har deltatt i et skatteforlik som bl.a. medfører et skille mellom såkalt arbeidende kapital og øvrig formue. Det er sannsynlig med økt formuesskatt på det som ikke regnes som arbeidende kapital. Ingen av dem vil gjeninnføre arveavgiften.

6. Nedsalg av offentlige eiendeler

Regjeringen har solgt Cermaq og solgt seg ned i Entra og SAS, samt fått fullmakt til nedsalg i Telenor, Mesta, Baneservice, Filmparken, Veterinærmedisinsk Oppdragssenter samt Ambita, tidligere Norsk eiendomsinformasjon.

Disse har stemt for: KrF, Venstre

Hva skjer? Fullmakter til nedsalg som ennå ikke er benyttet kan bli trukket tilbake eller forbli ubrukt. En ny regjering vil trolig legge frem ny eierskapspolitikk.

7. Større og færre kommuner

Regjeringen har iverksatt en kommunereform og endret inntektssystemet, slik at det i mindre grad lønner seg å være liten. Antall kommuner er redusert fra 428 til 355. De aller fleste sammenslåingene har skjedd frivillig. 11 kommuner er blitt slått sammen med andre med tvang. Ytterligere tre slås sammen med andre enn dem de vil.

Disse har stemt for: Venstre har støttet alt. KrF har gått mot nytt inntektssystem og mot tvangssammenslåing.

Hva skjer? En Ap/Sp-regjering kommer til å oppheve vedtak om tvang for de kommunene som ønsker det. De kan også komme til å justere inntektssystemet.

8. Færre og større fylkeskommuner

Regjeringen vil redusere 19 fylkeskommuner (inklusiv Oslo) til 10 eller 11 regioner, pluss Oslo. Det skal etter planen skje fra 1. januar 2020. Flere fylkeskommuner slås sammen med andre mot sin vilje.

Disse har stemt for: Venstre og KrF.

Hva skjer? Både Ap og Sp er mot tvang også her og er innstilt på å endre inndelingen, ikke minst i Oslo-området. Trøndelag, Agder og Hordaland/Sogn og Fjordane er frivillig sammenslått og vil uansett bestå.

9. Færre og større fylkesmannsembeter

Regjeringen har vedtatt å redusere antall fylkesmannsembeter fra 17 til 11 fra 1. januar 2019. Nye fylkesmenn i nye embeter skal ansettes i vår. Regjeringen bruker i hovedsak det vedtatte regionkartet som modell.

Disse har stemt for: Dette har Regjeringen fullmakt til å avgjøre alene.

Hva skjer? Det er mulig fylkesmannsembetene blir justert i tråd med endringer en ny regjering vil gjøre i regionreformen. Om nødvendig må man eventuelt ansette flere fylkesmenn.

10. Færre politidistrikter

Antall politidistrikter reduseres fra 27 til 12 i det som Regjeringen kaller «nærpolitireformen» og antall lensmannskontorer/politistasjoner er redusert fra 340 til 221. Det skal ifølge Regjeringen sette politiet bedre i stand til å løse kjerneoppgavene bedre og mer effektivt over hele landet. Kritikerne frykter svakere beredskap i distriktene.

Disse har stemt for: KrF, Venstre, Ap

Hva skjer? Hovedtrekkene i reformen blir trolig stående. Det er foreløpig uklart hva Sp får til av endringer her. Det er klageprosesser på gang. Sp vil også ha gjennomgang av responstidsbegrepet.

Ap vil bevare vedtatt struktur og vil i større grad konsentrere seg om hvorvidt gjennomføringen av reformen er i tråd med intensjonene.

11. Konkurranse for NSB og nytt direktorat

NSB og Jernbaneverket er omorganisert. Nytt jernbanedirektorat skal eie tog og skinner og få ansvar for å gi NSB konkurranse på skinnene.

Disse har stemt for: KrF, Venstre

Hva skjer: Ap og Sp har vært mot å gi NSB konkurranse. Sittende regjering rekker bare å utlyse anbud på Sørlandsbanen før valget. Juridiske/kostnadsmessige konsekvenser kan medføre at prosessen ikke blir stoppet. Andre strekninger blir neppe utlyst med ny regjering.

12. Slå sammen høgskoler og universiteter

Regjeringen har slått sammen en rekke høgskoler. Noen er også slått sammen med universiteter. Målet er færre og sterkere institusjoner.

Disse har stemt for: KrF, Venstre, Ap

Hva skjer? Sp var mot, men Ap støttet reformen. Prosessen har kommet langt. Endringene blir stående.

Civita-økonom mente Støre ga uriktige tall om sysselsetting i landsmøtetalen. Men gjorde han det? Vi faktasjekket påstandene.

13. Fritt behandlingsvalg mellom offentlig og privat helse

Pasienter med rett til behandling på det offentliges regning skal kunne velge om de skal bli behandlet på godkjent privat eller offentlig behandlingssted. Reformen har foreløpig bare blitt innført for enkelte typer behandling, bl.a. rus og psykiatri.

Disse har stemt for: KrF, Venstre

Hva skjer? Ap og Sp vil begge avvikle reformen. I regjering vil de gå gjennom juridiske avtaler med private aktører og trolig avvikle dem så fort det lar seg gjøre – uten at pasienter blir skadelidende.

14. Segway og snøscooter

Regjeringen har blant annet tillatt bruk av Segway og lempet på reglene for snøscooterkjøring.

Disse har stemt for: Sp støttet de nye reglene for snøscooter. Segwayforbudet var en forskriftsendring som ikke må behandles av Stortinget.

Hva skjer: Ap og Sp vil trolig la disse lovendringene bli værende.

15. Vridning mot stordrift i jordbruket

Regjeringen har endret regelverk og støtteordninger som gjør det mer lønnsomt å drive stort. Hensikten har bl.a. vært å øke matproduksjonen.

Disse har stemt for: KrF, Venstre

Blir det reversert? Ap og Sp har vært mot det de mener er en vridning i retning storproduksjon som undervurderer landbrukspolitikkens betydning for bosetting i hele landet. De vil rette jordbruksoppgjørene mer mot små- og mellomstore bruk og foreta en omlegging av regelverk «i dialog med» eierne av store bruk.

16. Opprettelse av «Nye veier AS»

Syv større veistrekninger er løftet ut fra ordinær saksbehandling og inn i et nytt statlig aksjeselskap. Veiselskapet skal planlegge, bygge, drifte og vedlikeholde disse strekningene de neste 20 årene. De skal konkurrere med Veivesenet om å få oppdrag. Rammen er 130 milliarder kroner.

Disse har stemt for: KrF, Venstre

Hva skjer: Uklart. Sp og Ap var mot hele selskapet. De vil la Nye Veier AS fullføre igangsatte veiprosjekter, men neppe tildele nye. De vil begge evaluere og «kritisk gjennomgå» selskapet.

17. Endringer i arbeidsmiljøloven

Arbeidsgivere er gitt generell adgang til å ansette på midlertidige kontrakter. Det skal være lov å jobbe mer i perioder, men totalarbeidstiden skal være den samme. Totalt antall søndager med jobb er også den samme, men det skal være mulig å jobbe tre helger på rad.

Disse har stemt for: KrF, Venstre

Hva skjer: Etter et regjeringsskifte vil Ap/Sp raskt fjerne den generelle adgangen til midlertidige ansettelser og muligheten for det de kaller nulltimerskontrakter: kontrakter uten lønn mellom oppdrag. En eventuell ny regjering vil oppdatere loven ut fra sitt utgangspunkt.

For å få redusert soningskøene har Norge kjøpt 242 plasser i Norgerhaven fengsel i Nederland. Ap og Sp vil avvikle avtalen med nederlandske myndigheter. Roald, Berit / NTB scanpix

18. Aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottagere

Fra og med 1. januar i år skal det stilles vilkår om aktivitet ved tildeling av sosialhjelp til mottagere under 30 år. Meningen er at det skal styrke den enkeltes muligheter for å komme i arbeid.

Disse har stemt for: KrF og Venstre.

Hva skjer? Ap og Sp har ment at lovendringen var unødvendig, fordi kommunene kunne stille krav om slik aktivitet også før, men at den medfører økt byråkrati. Lovendringen blir trolig stående, men kommunenes rapporteringskrav kan bli redusert.

19. Soning i utlandet

For å få redusert soningskøene har Norge kjøpt 242 plasser i Norgerhaven fengsel i Nederland. Siden høsten 2016 har innsatte jevnlig blitt fraktet dit.

Disse har stemt for: KrF

Hva skjer? Ap og Sp vil avvikle avtalen med nederlandske myndigheter.

20. Innstramming i uføretrygden

Summen av det man får utbetalt i uføretrygd og barnetillegg skal ikke utgjøre mer enn 95 prosent av den inntekten man hadde før man ble uføretrygdet. Dette skal gradvis skje i løpet av 5 år fra 2016. I 2017 kan man få inn til 107 prosent av inntekt før uførhet utbetalt tilsammen.

Disse har stemt for: KrF og Venstre

Hva skjer? Uklart. Ap har ikke varslet at innstrammingen skal reverseres. Sps landsmøte har vedtatt å holde barnetillegget utenom når man praktiserer en regel om at man ikke skal motta mer i velferdsytelser enn man kunne regne med å tjene som lønnsmottager.

Les også: Starten på karrièren var preget av et personlig drama. Nå er hun aktuell som ny finansminister.

21. Endret privatskolelov

Før fikk private skoler kun støtte om de enten hadde en alternativ pedagogikk eller et religiøst grunnlag. Nå er dette kravet myket opp, slik at skoler som oppfyller definerte kvalitetskrav (profilskoler) også kan få støtte. I tillegg skal det bli lettere å opprette private yrkesfagsskoler.

Disse har stemt for: KrF, Venstre

Hva skjer: Ap og Sp er motstandere av statsstøtte til kommersielle privatskoler og vil gi kommuner og fylkeskommuner økt mulighet til å styre omfanget av private skoler. Om de vil endre loven tilbake til slik den var, eller bare praktisere den slik at nye kommersielle privatskoler ikke vil bli etablert, er foreløpig uklart. Ingen eksisterende skoler vil miste støtten over natten.

22. Forsvaret

I langtidsplanen for Forsvaret foreslo Regjeringen å legge ned Luftforsvarets base på Andøya og å flytte 339-skvadronen med Bell-helikoptre fra Bardufoss til Rygge i 2019.

Disse har stemt for: Ap sa ja til flytting av 339-skvadronen, samtidig som partiet fikk Regjeringen med på at ni av helikoptrene skulle beholdes på Bardufoss inntil landmaktutredningens anbefaling foreligger.

Hva skjer? Uavklart. Sp har varslet kamp for å beholde Andøya og Bardufoss. Ap understreker at langtidsplanen er vedtatt, inkludert nedleggelse av Andøya. Men partiet lover fortsatt egne helikoptre til hæren på Bardufoss, samtidig som Ap vil sikre at spesialstyrkene får helikopterstøtte på Rygge.