6 av 10 Oslo-ungdommer mener det er krig mellom islam og Vesten

Oslo-ungdommer er spurt om sine holdninger til ekstremisme. Disse syv grafene oppsummerer funnene.

For første gang er det skrevet en rapport om unges holdninger til ekstremisme. Blant ungdom mellom 16 og 19 år svarer hele 24 prosent at de er «helt enig» i at det foregår en krig mellom islam og vesten. I tillegg er 34 prosent «litt enig». Bildet er fra Kaaba i Mekka under hajj i 2015. AHMAD MASOOD / X90061

14. juni 2016 19:05 Sist oppdatert 15. juni 2016

For første gange er skrevet en rapport om unges holdninger til ekstremisme. Blant ungdom mellom 16 og 19 år svarer hele 24 prosent at de er «helt enig» i at det foregår en krig mellom islam og Vesten. I tillegg er 34 prosent «litt enig». Bildet er fra Kaaba i Mekka under hajj i 2008. AHMED JADALLAH / X90013

For første gange er skrevet en rapport om unges holdninger til ekstremisme. Blant ungdom mellom 16 og 19 år svarer hele 24 prosent at de er «helt enig» i at det foregår en krig mellom islam og Vesten. I tillegg er 34 prosent «litt enig». Bildet er fra Kaaba i Mekka under hajj i 2008. AHMED JADALLAH / X90013

For første gange er skrevet en rapport om unges holdninger til ekstremisme. Blant ungdom mellom 16 og 19 år svarer hele 24 prosent at de er «helt enig» i at det foregår en krig mellom islam og Vesten. I tillegg er 34 prosent «litt enig». Arkivfoto fra Baitun Nasr moské på Furuset. Dan P. Neegaard

Hvordan oppfatter ungdommer forholdet mellom islam og Vesten? Hvor mange støtter bruk av vold for å oppnå politisk endring i Europa og Norge? Hvor mange støtter syriafarerne?

I det som beskrives som en unik undersøkelse, har forskere fra NOVA (Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring) studert svarene til 8500 ungdommer fra Oslo i alderen 16–19 år.

De fleste (66 prosent) tar kategorisk avstand fra vold som virkemiddel for politisk endring. Et flertall (59 prosent) tar også avstand fra dem som har dratt til Syria for å kjempe med våpen.

Samtidig viser undersøkelsen at:

Resultatet forbauset forskerne, men elevene selv er ikke overrasket: - Jeg tror dette er en vanlig oppfatning blant en del ungdom.

Når fem ulike påstander blir lagt frem for ungdommene, svarer 24 prosent at de er «helt enig» i at de foregår en krig mellom islam og Vesten.

NOVA-forsker Viggo Vestel påpeker at hele 20 prosent svarer «vet ikke», og at dette kan være vanskelige spørsmål å ta stilling til.

– Obama hevder det ikke er en krig mellom Vesten og islam, det samme gjør Erna Solberg. Samtidig brukes ordet krig veldig ofte, sier Vestel og bruker Frankrikes president, François Hollande, som eksempel.

– Jeg tror mye av dette går på følelsen av hvordan verden er blitt. Da er det lett å miste presisjonen, sier Vestel.

Undersøkelsen er utført før skytingen i Orlando, USA, i helga.

Det er forholdsvis få som er «helt enig» i at Vesten generelt truer muslimsk kultur og verdier, og at islam generelt truer norsk kultur og verdier. I begge «leirene» er det 9 prosent som er helt enige i dette.

– En god del er imidlertid «litt enig», og legger vi sammen de to enig-kategoriene, står vi igjen med at 31 prosent av ungdommene støtter forestillingen om at Vesten generelt truer islam og 25 prosent støtter forestillingen om at islam generelt truer norsk kultur og verdier, skriver Vestel i rapporten han har laget med kollega Anders Bakken.

Les også Les forskernes kronikk: Vi må våge å snakke om ekstremistiske holdninger blant ungdom

Ungdommer som er helt enig i at islam og Vesten er i krig, samt helt enig i at Vesten generelt truer muslimsk kultur og verdier, er av forskerne definert i kategorien som støtter radikale islamistholdninger.

På samme måte er ungdommer som er helt enig i at islam og Vesten er i krig, samt helt enig i at islam generelt truer norsk kultur og verdier, definert å støtte de mer høyreekstreme holdningene.

Dette gjelder svært få av de spurte.

– Hvis du slår sammen dem som står for den høyreekstreme kombinasjonen og tilsvarende blant ungdommer med holdninger knyttet til radikal islam, samt den pussige, lille gruppen som mener begge deler, så er man altså på under 10 prosent tilsammen, sier Vestel.

Mener problemet med rekruttering til ekstreme miljøer er lavere enn i andre europeiske byer: 109 bekymringsmeldinger om radikalisering i Oslo.

For å avdekke om ungdommer støtter politisk motivert vold, ble de stilt tre spørsmål. Hovedbildet er at det store flertallet tar avstand fra dette, mens andelen som mener dette kan forsvares « i stor grad» eller i svært stor grad» varierer mellom 2,6 og 4,2 prosent.

Det tilsvarer mellom 221 og 357 av ungdommene som har svart.

– I denne sammenheng er det viktig å være klar over at vi ikke vet hva ungdommene legger i politisk vold. Det kan være å kaste stein på politiet i en lovlig demonstrasjon, og det kan være å støtte terrorhandlinger. Dette vet vi ikke, sier Vestel.

For å analysere hva som kjennetegner ungdommer som støtter bruk av politisk motivert vold, har forskerne slått sammen disse tre spørsmålene til ett.

Analysene viser at ungdommer med to utenlandsfødte foreldre har større sannsynlighet for å støtte politisk motivert vold.

Rundt 6 prosent av gutter med innvandrerbakgrunn støtter politisk motivert vold «i stor grad» eller «i svært stor grad», mot mindre enn 1 prosent av jentene uten innvandrerbakgrunn.

– Mange av innvandrerfamiliene i Norge kommer fra områder i verden hvor det er ganske røffe forhold. Noen er flyktninger fra krigsområder. Andre kommer fra land med voldelige regimer. At det er en overvekt av unge gutter med innvandrerbakgrunn, synes jeg derfor ikke er så veldig overraskende, sier NOVA-forskeren.

Dykker man dypere ned i materialet, ser man at gutter er overrepresentert blant dem som går lengst i å støtte politisk motivert vold. Alder har ikke særlig stor betydning, men holdningene er mer utbredt blant ungdommer som vokser opp med foreldre som arbeidsledige, i familie med lav sosioøkonomisk status og i områder av byen med lav sosioøkonomisk status.

Blant unge med to utenlandsfødte foreldre mener 5,1 prosent at slik voldsbruk «i stor eller svært stor grad» kan forsvares, mens andelen er 1,7 prosent blant ungdom med en eller to foreldre som er født i Norge.

Rapporten viser også at støtten er størst blant muslimer (5,3 prosent) og unge som tilhører en annen religion enn islam eller kristendommen (5,5 prosent).

– Disse forskjellene er ikke veldig store. Det var kanskje litt overraskende, men også ganske betryggende. Det betyr jo at det ikke er en opphopning i enkelte deler av byen. Jeg hadde kanskje ventet at sosiodemografisk bakgrunn skulle bety mer.

Hvor mange av ungdommene i Oslo støtter de som har dratt fra Norge til Syria for å kjempe med våpen?

6,4 prosent sier de støtter disse valgene «i stor grad» eller «i svært stor grad», mens 60 prosent av ungdommene tar fullstendig avstand.

Forskerne skriver at oppslutningen om syriakrigerne er forholdsvis lik holdningene til bruk av vold for å oppnå politiske endringer i dagens Norge/Europa, men andelen som går særlig langt i sin støtte til syriakrigerne er mer enn dobbelt så høy sammenlignet med andelen som går like langt i å forsvare bruk av vold for å oppnå politiske endringer i Norge/Europa.

– Syria-krigen er noe mange, særlig unge muslime, er særlig opptatt av. Mange er opprørt overmåten Assad-regimet behandler innbyggerne på og man kan godt støtte folk som drar for å slåss mot Assads styrker, sier Vestel.

Han understreker at de ikke kan slå fast at de som støtter syriakrigene har sympati med IS.

– Vi vet at en del av dem som drar slutter seg til IS, men vi vet også at de finnes unge kurdere som drar for å slåss mot IS, sier Vestel.

Å ha positive holdninger til syriakrigerne er mest utbredt blant unge muslimer. 11,4 prosent svarer at de støtter disse ungdommenes valg «i stor eller svært stor grad». Også ungdommer som tilhører andre religioner, uten at dette er spesifisert nærmere her, støtter syriakrigerne i forholdsvis stor grad (9,7 prosent).

I kategorien «andre religioner» finner man for eksempel hinduer, sikher og buddhister. At ungdom i denne gruppen støtter syriakrigene nesten i like stor grad som muslimer, forklarer Vestel slik:

– Også de med annen religiøs bakgrunn som har en viss nærhet til Syria kan være kritiske til Assad-regimet og solidariske med dem som drar.

Fakta Fakta om undersøkelsen Rapporten er basert på spørreundersøkelse blant ungdommer i Oslo fra 16 til 19 år.

8500 videregående elever har deltatt i studien. Det er 70 prosent av alle hovedstadens ungdommer i aldersgruppen.

Spørreundersøkelsen ble utført våren 2015.

Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring (NOVA) har utført rapporten. Vis mer