Norsk forsker: «Evolusjonsteorien må skrives om»

I Norskehavet er det funnet en organisme - en «missing link» - med alle de kjennetegn forskerne har forventet å finne hos cellen som ga opphavet til vår gren av livets stamtre.

6. mai 2015 20:52 Sist oppdatert 7. mai 2015

Ved en undersjøisk vulkan nord i Norskehavet har forskere funnet og analysert en mikroorganisme som kaster lys over vår felles opprinnelse.

Dette er «Loki»

Det lille vesenet, ikke synlig for det blotte øye, har fått navnet Lokiarchaeota, blant kjentfolk «Loki», og skal i dag — onsdag 6. mai - presenteres for verden via det vitenskapelige tidsskriftet Nature.

— Vårt funn er den ukjente brikken i livets utvikling forskere har jaktet på i mange år. Det gir svar på hvilke organismer mer avanserte livsformer oppsto fra, en utvikling som begynte for drøyt 2000 millioner år siden, sier forsker Steffen Leth Jørgensen ved senter for geobiologi, Universitetet i Bergen.

Vi ble mildest talt overrasket da vi etter hvert forsto hvor viktig oppdagelsen er, sier Steffen Leth Jørgensen, her ved forskningsskipet «G.O. Sars». Cedric Hamelin

Beskrives for første gangPå den tiden skjøt evolusjonen, som førte til mennesket, fart i havet. Enkle cellestrukturer ble plutselig mer avanserte, og fra disse komplekse cellene utviklet etter hvert det liv seg som vi har på kloden i dag. Det er disse komplekse celler som nå for første gang er beskrevet.

— Vår oppdagelse gjør at evolusjonsteorien må skrives om, sier Leth Jørgensen.

Forskere fra mange land har lenge søkt etter dette «missing link» fra vår mikrobielle fortid. Steffen Leth Jørgensen og hans kolleger har deltatt lenge, og en bunnprøve tatt i 2008 har nå vist seg å kunne inneholde mye mer enn de hadde drømt om.

— Dette er utrolig spennende. Denne mikroorganismen har aldri tidligere vært beskrevet, og vi ble mildest talt overrasket da vi etter hvert forsto hvor viktig oppdagelsen av Loki er, sier han.

Funnet ved vulkanen Lokeslottet

Under et tokt med forskningsskipet «G.O, Sars» i 2008 ble det funnet undersjøiske vulkaner, blant dem Lokeslottet, på drøyt 2000 meters havdyp i Norskehavet, mellom Jan Mayen og Svalbard. Leth Jørgensen var forsker på dette toktet.

— På 2352 meters dyp litt nord for Lokeslottet tok vi opp en tre meter lang sedimentkjerne. Denne har vi i ettertid analysert, og her dukket mikroorganismen Lokiarchaeota opp, forteller Leth Jørgensen som bekrefter at slike oppdagelser gjør en forsker strålende fornøyd.

— Vi viste allerede i 2008 at denne spennende organismen var til stede i stort antall i prøvematerialet. Men det var først da våre samarbeidspartnere, en forskningsgruppe ledet av Thijs Ettema ved det svenske universitetet i Uppsala, analyserte 375 millioner DNA-sekvenser fra dyphavsprøvene, at det ble klart at vi sto med en av evolusjonshistoriens manglende brikker i hånden, sier forskeren.

«Loki» er vår felles stamfar

Lenge har vitenskapen vært enig om at vårt eldste «stamtre» har tre greiner, Bacteria, Archaea og Eukaryota. Fra den siste har dagens avanserte liv utvikletseg. «Loki» binder sammen to av grenene, slik at dette nye funnet endrer begynnelsen på menneskets utviklingskart.

Hadde «Loki» vært stor og fargerik, ville det vært enklere for Leth Jørgensen og hans kolleger å forklare fenomenet. Men mikroorganismen er i størrelse beskjeden, i en teskje sedimenter kan det finnes inntil en milliard slike.

- Ut fra Lokiarcheotas arvemateriale kan vi fastslå at denne organismen er langt mer kompleks og avansert enn andre mikroorganismer vi hittil har beskrevet. Kort fortalt har den alle de karakteristika vi ville forvente å finne hos cellen som ga opphavet til vår gren av livets stamtre, sier forskeren.

«Loki» ble funnet på Den arktiske spredningsrygg på 2352 meters dyp. Rolf Birger Pedersen/UiB.

«Funnet har vidtrekkende konsekvenser»I dag offentliggjør det høyt rangerte vitenskapelige tidsskriftet «Nature» funnet fra forskerne. Overskriften lyder: Complex Archaea that bridge the gap between prokaryotes and eukaryotes , og vil garantert vekke oppsikt.

Funnet har passert flere vitenskapelige nåløyne før publisering.

— Oppdagelsen av denne mikroorganismen har vidtrekkende konsekvenser for vår oppfattelse av livets utvikling, inkludert vår egne opprinnelse, påpeker professorene Martin Embly og Tom A. Williams ved Newcastle University, i en kommentar til funnet.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding