Midt under koronakrisen har Høyres justisminister Monica Mæland prioritert skjebnen til en stor gruppe somaliere, som lå uavklart i departementet under fem Frp-statråder i fire år. Frp raser over oppmykning.

Mæland skar igjennom og ga en ny instruks til Utlendingsnemnda (UDI) 20. mars, som medfører at somalierne som Frps statråder ville returnere til hjemlandet, nå får permanent opphold i Norge.

– Når vi begynte i justisdepartementet for kort tid siden lå det mange saker der til behandling, og dette var en av de sakene vi tok først, sier Mælands statssekretær Hilde Barstad (H) til TV 2.

Mæland har blitt enig med utlendingsmyndighetene om en løsning, som fører til at 600 gjenværende saker om opphør av flyktningestatus og oppholdstillatelse fra 2016 blir henlagt.

Dermed setter Mæland en endelig strek over tidligere innvandringsminister Sylvi Listhaugs instruks fra 2016, som var en oppfølging av det store asylforliket i Stortinget 3. desember 2015.

Frps innvandringspolitiske talsmann Jon Helgheim raser over den nye instruksen fra Mæland.

– Det er særdeles skuffende. Vi har en regjering som har sagt at de ikke skal myke opp, men dette er kanskje den største oppmykningen de har gjort etter at Frp gikk ut av regjering, og det synes jeg er veldig skuffende, sier Helgheim.

Bussjåfør fikk opphold

En av somalierne som allerede har fått innvilget permanent oppholdstillatelse etter Mælands nye instruks er den 32 år gamle bussjåføren Abdinasir Mohumed Nuur.

– Jeg fikk brev fra UDI om oppholdstillatelsen for to dager siden, og er veldig glad, sier Abdinasir når TV 2 møter ham på bussterminalen i Oslo.

Han kom fra Somalia til Norge som flyktning for sju år siden, og midlertidig oppholdstillatelse. Vanligvis får du innvilget permanent opphold av politiet etter tre år i Norge. Men da tiden var inne for at Abdinasir skulle få permanent opphold i 2016 ble det bråstopp.

Han og 1600 somaliere fikk i stedet et varsel om at de kunne miste både flyktningestatus og oppholdstillatelse fordi utlendingsmyndighetene mente det var blitt tryggere i Somalias hovedstad Mogadishu.

– Det var vanskelig, men jeg har alltid vært optimist, sier han i dag.

Når han nå er sikret en fremtid i Norge, ønsker han å satse mer på utdanning, og vil søke om familiegjenforening med ektefellen som oppholder seg i Tyrkia.

– Det er mange somaliere som er glade nå, sier han.

Ny og omstridt praksis

Alle de 600 søknadene om permanent opphold som lå igjen etter Frps justisministere vil bli innvilget med mindre det i enkelttilfeller skulle være helt spesielle grunner imot det, får TV 2 bekreftet fra kilder i UDI.

– Det skal i utgangspunktet være en konkret vurdering i den enkelte sak, men det er klart at den tiden som har gått er en del av kriteriene som må legges til grunn for saksbehandlingen, sier statssekretær Barstad.

Dette har vært en av de mest omstridte sakene i norsk asylpolitikk de siste årene. Listhaug strammet inn med sin instruks i 2016 og la om til en helt ny praksis, som ingen andre land i Europa førte, i strid med råd fra FNs høykommisær for flyktninger.

Det skulle vise seg å være krevende å gjennomføre innstrammingen i praksis fordi ingen andre land hadde benyttet seg av opphør på dette grunnlaget før, forteller sentrale kilder i UDI.

Da utlendingsmyndighetene behandlet sakene fikk endel av somalierne opphold grunnet sterke menneskelige hensyn, og mange fikk opphold på grunn av sterk tilknytning til Norge. Dette gjaldt spesielt barnefamilier.

Av de opprinnelige 1600 opphørssakene har UDI gjort vedtak om opphør i bare 39 tilfeller. 29 av sakene er klaget til Utlendingsnemnda (UNE).

Det endte med at UNE i juli fjor sommer kom med en praksisavklaring, som i realiteten innebar at alle gjenstående saker skulle henlegges.

Somaliernes skjebne ble likevel ikke avklart før Frp var ute av regjeringen og Mæland tok over som justisminister.

– Ville aldri skjedd med Frp i regjering

Helgheim står fast på at somaliere som fikk varsel om opphør burde ha blitt sendt tilbake.

– Nå er det sånn at Somalia er trygt, og de som har hatt opphold i Norge kan reise tilbake, og da burde det være fullt trykk på det. Dette er helt feil signaler å gi, og legger bort det arbeidet Frp gjorde da vi satt i regjering, sier Frps innvandringspolitiske talsmann til TV 2.

– Kunne dette ha skjedd hvis Frp fortsatt hadde hatt justisministeren?

– Nei, fordi det har vært veldig viktig for Frp å legge trykk på at de som ikke lenger har noen grunn til beskyttelse skal ut. Det er det vi har prøvd å få til, men det har vært vanskelig. Nå legger regjeringen bort alt på en finurlig måte ved å bruke noen rare betegnelser for hva som er trygt og ikke trygt, sier Helgheim.

Jon Helgheim er innvandringspolitisk talsmann i Frp Foto: Lise Åserud / NTB scanpix

– Men Frps justisministere fikk jo uansett ikke sendt disse menneskene tilbake?

– Det er mange hindringer i veien, men vi var godt i gang med med prosessen. Nå stopper regjeringen det arbeidet vi startet, og bare gir opp å sende tilbake de som ikke trenger å være her, så nå blir det fritt fram for andre, og mye vanskeligere å få inn noe fornuft i politikken, sier Helgheim.

– Ikke bra at det har tatt tid

Høyres nye koster i justisdepartementet sier på sin side at den nye instruksen ikke er er et signal om en oppmykning av politikken.

– Hvis det er trygt for deg å dra tilbake til hjemlandet ditt, så skal du gjøre det. Hvis du kommer hit og har et beskyttelsesbehov, så skal du få det. De prinsippene gjelder fortsatt, understreker Barstad.

Justisdepartementets nye instruks er i samsvar med det omtalte praksisnotatet til UNE fra i fjor sommer.

– Dette er bygd på faglige vurderinger av sikkerhetssituasjonen i Mogadishu, og så har det også vært en juridisk vurdering knyttet til dette både i UDI, UNE og i rettssystemet, så dette er et kvalitetssikret resultat, sier Barstad.

– Sakene har ligget på vent i fire år, er det beklagelig?

– Det er selvfølgelig ikke bra at det tar så lang tid å få en endelig avklaring på denne typen saker. Det er ikke vanskelig å forstå at det er krevende å være den som venter på en beslutning i denne typen saker, sier hun.

– Blir det lettere å integrere somalierne etter at deres fremtid nå er avklart?

– Det er alltid enklere å arbeide med framtida si når en vet hva slags situasjon man er i. Integreringsarbeid er krevende og noe som pågår over mange år, og nå vil dette være et godt grunnlag for å gå videre på, sier hun.

Selvmordstanker

Alle partiene unntatt SV og MDG var enige om en rekke innstramminger i asylforliket på Stortinget i 2015.

Da Listhaug våren 2016 fulgte opp med instruksen om tilbakekall, ble hun anklaget for å føre en politikk i strid med FNs flyktningkonvensjon og menneskerettighetene.

I rapporten «Et liv i usikkerhet» advarte Norsk organisasjon for asylsøkere (NOAS), Redd Barna og Fellesorganisasjonen (FO) mot at mange somaliere fikk psykiske problemer på grunn av den uavklarte situasjonen.

Somaliere de intervjuet fortalte om utrygghet, søvnproblemer, selvmordstanker og manglende konsentrasjon og motivasjon til å satse på skole og jobb.

– Det har vært ekstremt vanskelig for mange. Dette har vært et eksempel på hvordan man ikke burde drive politikk, sier generalsekretær Ann-Magrit Austenå til TV 2.

Austenå mener regjeringens behandling av somalierne var et klart et feilgrep.

– Endel mistet studieplasser, endel mistet barnehageplasser og noen mistet jobbmuligheter før de igjen fikk midlertidig opphold. Så har årene gått uten at det har kommet en nødvendig avklaring mellom justisdepartementet, UDI og UNE. Nå kom den, men konsekvensene har vist tydeligere og tydeligere at det ikke var grunnlag for den instruksen, sier hun

Skjæringspunkt i mars 2017

De som vil få saken sin henlagt etter Mælands nye instruks er somalierne som kom til Norge i perioden 2012 til 2014, og som søkte om permanent oppholdstillatelse før 27.3.2017.

Dette er datoen da norske utlendingsmyndigheter mener at endringene i Mogadishu var varige og vesentlige nok til at somaliere som har fått beskyttelse i Norge kan reise trygt tilbake, opplyser UDI.