Erna Solberg går hardt ut mot netthets: – Gjør Norge til et dårligere sted å vokse opp

Erna Solberg (H) forteller at hun selv har opplevd mye hets, både i brevform og på nett. Hun frykter dette fører til en selvsensur spesielt blant unge politikere.

Oppdatert 28. mai 2019

Artikkelen er over ett år gammel

Statsministeren var en av flere som holdt tale ved den offisielle åpningen av aksjonen «Rusken på nett» på Youngstorget tirsdag.

Formålet med aksjonen: Å «rydde opp i søppelet i kommentarfeltene på internett».

– Nettet er et stort bidrag til demokratiseringen av samfunnet vårt. Men det har skjedd noe, det har blitt litt råttent. Det gjør Norge til et dårligere sted å vokse opp i, og det begrenser ytringsfriheten. Vi kan ikke akseptere at vår politiske debatt skal stilne fordi folk ikke kan oppføre seg på nettet, sa Solberg i talen.

I en undersøkelse viser det seg at 1 av 10 nordmenn har blitt utsatt for netthets, skriver organisasjonen No Hate i en pressemelding.

Videre skriver de at hele én av fire mellom 18 og 29 år opplever dette. Dette medfører blant annet dårlig selvtillit, søvnproblemer og angst, legger de til.

I tillegg skal 40 prosent av norske politikere ha svart at de ikke ytrer seg i enkeltsaker i frykt for netthat.

HOLDT TALE: Blant de som møtte opp på Youngstorget var statsminister Erna Solberg. Hun fikk æren av å holde åpningstalen på «rusken på nett». Foto: Larsen, Håkon Mosvold / NTB scanpix

Styreleder i No Hate, Preben Carlsen, sier til VG at netthat er et demokratisk problem, fordi politikere ikke tør uttale seg i saker med enkelte temaer som religion, klima og by mot bygd.

– Dette er mange av de største utfordringene vi har i dag. Det at politikere ikke tør å uttale seg er et demokratisk problem, sier Carlsen.

I tillegg trekker han frem at det er absolutt flest kvinner som er utsatt.

– Hele én av fem av de kvinnene som er utsatt sier de er utsatt fordi de er kvinner. For menn var tallet bare på én prosent.

Svarene de har fått har kommet fra over 1500 tillitsvalgte over hele landet. Direkte opp mot det kommende kommunevalget har netthat gitt utslag, forklarer styrelederen. Ifølge deres tall har én av fem politikere opplevd at netthets har gått ut over dem.

– 60 prosent av dem sier de har blitt mindre offentlige. 20 prosent har trukket seg helt fra politiske verv. Dette har en demokratisk slagside som ikke er bra. Derfor må vi ta grep, sier han.

SKREV PÅ «VEGGEN»: På en 60 meter lang «vegg» skrev Erna at hun ønsket diskusjon, men ikke hets. Foto: Larsen, Håkon Mosvold / NTB scanpix

Senest mandag tok Klepp-ordfører Ane Mari Braut Nese (H) et oppgjør med hets hun og familien har opplevd i sammenheng med bompengesaken:

Til VG er Solberg klar på at hun ikke tar lett på denne hetsen som ifølge undersøkelsen rammer flere politikere.

– Jeg tenker at dette er helt uakseptabelt at unger får reaksjoner på foreldres politiske engasjement, at de opplever angrep utenfor skolen, men også hele opplevelsen hun har hatt rundt dette.

Selv forklarer statsministeren at hun har opplevd mye hets allerede før digitaliseringen slo til for fullt. Spesielt trekker hun fram tiden da hun var minister for innvandring.

les også Følelsesladet bompengemøte: – Det er ikke greit å oppsøke mitt hjem

– I gamle dager fikk jeg «skjelvete» anonyme brev til kontoret, i dag skrives de på nettet. Så jeg har blitt litt robust. Men problemet er ikke meg, problemet er de nye unge stemmene. Lokalpolitikerne som står i stormen i et lokalmiljø hvor de føler seg usikre.

I undersøkelsen kom det frem at politikere vegret seg og valgte å ikke ytre seg i saker de visste de fikk hets for sine meninger.

– Det er en selvsensur som gjør Norge mindre rikt, er Ernas klare svar på de resultatene.

Et eksempel hun trekker frem fra egen erfaring er når hun gratulerer med muslimer med høytiden id.

– Jeg vet hvordan Facebookfeeden min kommer til å se ut etter det. Men det stålsetter vi oss for, så prøver vi å rydde i det verste.

Her kan du se Klepp-ordfører Ane Mari Braut tale på bompengemøtet i kommunestyret mandag:

For å hindre netthets trekker Høyrelederen frem handlingsplanen for netthets og politiets arbeid.

– Dette dreier seg om barn og unge, og å forstå hvordan netthets fungerer og virker på andre. Politiet jobber mer med netthets. Det er flere folk som faktisk blir straffeforfulgt, så det foregår en mobilisering mot dette, sier hun.

Til slutt mener hun også andre må ta grep, slik man har gjort med «rusken på nett».

– Den aller viktigste mobiliseringen er det man ser her med «rusken på nett», altså at andre også må gi beskjed, avslutter hun.

Også Kulturminister Trine Skei Grande (V) tror at netthetsen er et større problem enn vi tenker over.

– Det som bekymrer meg er den kommende generasjonen med engasjerte folk som vil forandre samfunnet rundt seg, men som ikke tør eller orker. Min bekymring er hvilke politikere får du til slutt, når du bare får de som orker det. Jeg tror vi en dag snur oss og finner ut at det ikke er de politikerne vi vil ha, sier Grande til VG.

Kulturministeren kan også opplyse om at hun selv bedriver en form for selvsensur på grunn av netthets.

– Det hender at man kvier seg for å legge ut ting som fører til netthets en fredagskveld fordi man blir sittende hele kvelden og slette kommentarer. Man vurderer tidspunkt for når man sier ting, fordi man bruker mye tid på å slette, forklarer hun.

Publisert: 28.05.19 kl. 11:28 Oppdatert: 28.05.19 kl. 12:10