På et anonymt kontor i Dublin står justisminister Jøran Kallmyr (Frp) med en pose penger i hånden.

– Det er tungt, sier han til sjefen for the Criminal Assets Bureau (CAB) Patrick Clavin som svarer med en latter. Men bakteppet er langt mer alvorlig.

For i safen, som nå står åpen for den norske delegasjonen fra justisdepartementet, ligger det cirka sju millioner euro, altså nær 70 millioner norske kroner. Og det er bare toppen av isfjellet. Et isfjell bestående av enorme beslag av midler som CAB har gjort.

Den beste måten å forebygge kriminalitet på, er å få tatt flest mulig kriminelle Patrick Clavin, sjef, the Criminal Assets Bureau (CAB)

Byrået driver med det som kalles sivilrettslig inndragning. Det vil si at de får en ransakelsesordre et sted, det være seg et privathjem eller en bedrift, oppsøker stedet og gjør beslag i alt fra kontanter, låser bankkontoer, inndrar klokker, smykker, vesker og ikke minst biler, hvis det er åpenbart at personen ikke har fått tak i dette på lovlig vis eller for egne penger.

– Jeg tror at den beste måten å forebygge kriminalitet på, er å få tatt flest mulig kriminelle. Vi bruker også sosiale medier og andre kanaler for å vise hva vi har beslaglagt, slik at folk ser at vi tar de kriminelle, sier Clavin.

BESLAG: Justis- og innvandringsminister Jøran Kallmyr få se et lite utvalg av beslagene Criminal Assets Bureau (CAB) har gjort i Irland de siste månedene. Kallmyr vil ha en tilsvarende ordning i Norge. Foto: Joakim Reigstad / NRK

Kommer til Norge

Justisdepartementet har besøkt Irland for å lære av deres erfaringer. Etter at det ble fred i Nord-Irland etablerte mange av dem som tidligere hadde vært paramilitære soldater seg i kriminelle nettverk.

Problemet med organisert kriminalitet er stort i Irland, men allerede i 1996 etablerte de CAB. En suksess, mener Clavin.

NY LOV: Justisministeren vil bekjempe organisert kriminalitet. Foto: Helge Tvedten / NRK

– De kriminelle har stor respekt for oss. Og folk flest vet at vi er et foretak som knuser en rekke kriminelle nettverk, sier han til ivrige nikk fra den norske justisministeren. Nå kommer nemlig dette til Norge også.

– Vi ønsker ikke at det skal være mulig for kriminelle å kjøre rundt i «fancy» biler som de ikke har betalt for med lovlige midler. Vi vil ikke at de skal ha dyre merkevesker og dyre klokker de har fått på grunn av kriminell aktivitet. Dette er ting vi skal jakte på. Vi skal ta verdiene fra dem og vi skal gjøre det ulønnsomt å være kriminell i Norge, sier justisminister Kallmyr og kikker på et annet beslag – en weekend-bag fra Louis Vuitton.

Vi skal ta verdiene fra dem og vi skal gjøre det ulønsomt å være kriminell i Norge justis- og innvandringsminister, Jøran Kallmyr (FrP)

Mørketall

Hos Økokrim er de glade for at dette nå kommer på plass. For dem er det en utfordring at de kriminelle miljøene som regel får beholde varer, gjenstander og penger de har ervervet gjennom kriminelle handlinger helt til det foreligger en rettskraftig dom.

BEKYMRET: Økokrim forteller at de mistenker store mørketall når det gjelder verdier fra kriminelle handlinger som er i omløp. Foto: Ragnar Gulseth Berge / NRK

– Det er betydelige mørketall. Norsk politi inndrar ikke spesielt store beløp i dag så her har vi et stort forbedringspotensial, sier førstestatsadvokat Geir Kavlie.

I mange saker fremmer politiet erstatningskrav på vegne av fornærmede, men det kan gå mange runder i rettssystemet før man får den erstatningen. Den ordningen skal ikke forsvinne, men kommer i tillegg.

– Det er store utfordringer med å spore utbyttet fra straffbare handlinger. Dette må politi og påtalemyndigheten ha større fokus på tidlig i saken. Vi er derfor positive til sivilrettslig inndragning og tenker det vil være et godt supplement til det systemet vi har i dag, sier Kavlie.

BESLAGLAGT: Dette er noen av bilene som har blitt beslaglagt i Irland fordi eieren ikke kunne bevise at den var skaffet på ærlig vis. Foto: Criminal Assets Bureau

– Et forklaringsproblem

Forslaget har allerede vært på høring, men det gjenstår en del lovarbeid og planlegging før Norge får et system likt det irske.

Selv om det overveiende har vært positive resultater, er det en rekke forhold som må vurderes. Som i Irland blir trolig et minstekrav at det foreligger en rettskjennelse før man kan gå i gang med inndragning. Mye av formålet med justisdepartementets studietur var nettopp å lære mer om hvordan det fungerer i praksis.

– Kan dette føre til at folk føler seg mer forfulgt, Kallmyr?

– Dette er saker der det må bevises at midlene er en del av en kriminell sak – at det er penger som ikke er skaffet lovlig til veie. Så når du går på trygd og har klokker som dette, sier justisministeren og viser oss en av de dyreste Rolex'ene på markedet

– Har du en slik som er verdt en halv million, da skal du ha et forklaringsproblem og en innmari god grunn for at vi ikke skal kunne ta de klokkene.

ERFARING: Justisministeren møtte sin irske kollega Charlie Flanagan for å lære om hvordan Criminal Assets Bureau fungerer. Foto: Helge Tvedten / NRK

Snur bevisbyrden

Fra sitt kontor et steinkast unna the Criminal Assets Bureau sitter justis- og likestillingsminister Charlie Flanagan med gode erfaringer

– Vi får flere etater til å arbeide sammen i kampen mot organisert kriminalitet. Jeg tror at Irland og Norge, ved å utveksle erfaringer, kan få et bedre system i begge landene, sier han.

– Vi snur bevisbyrden over på personen som for eksempel er trygdet, og har en stor bankkonto eller en dyr bil og ber dem bevise at de rettmessig eier gjenstanden.

Advokatforeningen: – Dagens regelverk er godt nok

IMOT: Marius O. Dietrichson leder Forsvarergruppen i Advokatforeningen og mener forslaget er å begynne i feil ende. Foto: Caroline Drefvelin / NRK

– Er det snakk om verdier som har et ulovlig opphav, så skal jo disse verdiene etter dagens regelverk inndras. I tillegg har vi denne særregelen som går på at hvis man er tidligere straffedømt for alvorlig kriminalitet og ikke kan godtgjøre hvor verdiene ens kommer fra, ja så kan også de tas, sier Marius O. Dietrichson som er leder av Forsvarergruppen i Advokatforeningen

– Det er oppfølgingen og etterlevelsen av regelverket det er noe galt med, ikke regelverket i seg selv. Det er godt nok som det er.

Dietrichson mener forslaget er å begynne i feil ende.

– I stedet for å effektivisere og øke kvaliteten på etterforskningen og iretteføringen slik at man kan inndra mer, så vil man heller fjerne de rettsikkerhetsgarantier og den beskyttelsen borgerne har for at staten ikke bare skal komme å ta tingene dine, uten at det er etablert en straffesak, uten at det bevises at du har gjort noe galt. Det er vi imot og det er å begynne i feil ende.