Rolf Erik Hanssen er tidligere homøopat og vaksinemotstander. Under svineinfluensaen var han en av talspersonene for vaksineaksjon.no, et nettsted mot influensavaksinen Pandemrix.

Men det er ikke først og fremst derfor navnet hans blir omtalt med en viss omhu i flere blogger på nettet.

For Rolf Erik Hanssen mobber på nett. Han involverer seg i diskusjoner på Facebook, han publiserer innlegg og kommentarer i mange forskjellige grupper, og han skriver kronikker, sist på nettstedet Nyhetsspeilet.

Men på ett punkt skiller han seg ut. Han bruker grovt språk, stygge personkarakteristikker og han nøler ikke med å sette ut rykter om sine meningsmotstandere.

Og mens slike nettdebattanter gjerne holder seg anonyme, bruker han sitte fulle navn når han skriver.

LES OGSÅ: Tar oppgjør med nettmobbing på egen blogg

LES OGSÅ: Norske barn verst på å oppsøke skadelige nettsider

Han karakteriserer gjerne motdebattanter som nazihorer eller frityrinfiserte fettberg, halvfete junkier, Hitlerjugend og pedofile.

Han sjokkerer sine motstandere. Men hvorfor gjør han det?

– Moro å provosere

Til NRK sier han at det stygge språket kommer når han føler at han selv, eller andre han har sympati for, blir mobbet. Det er helst nettaksjonen «Ingen liker å bli lurt» han lar seg provosere av. Det er en kritisk nettside til alternativ behandling der diskusjonen ofte kan gå hett for seg.

– Er det debatt du er ute etter, eller er det provokasjon?

– Provokasjon, først og fremst. Og så synes jeg det er moro. Jeg kan legge inn en kommentar på morgenen, logge av, og når jeg kommer tilbake, er det 200 sinte innlegg, sier han.

Iblant er det rene personangrep eller hån. Andre ganger er det faglige lenker ispedd i innleggene. Men han blir alltid behandlet som paria av sine meningsmotstanderne.

– Jeg kan skrive hva jeg vil. Jeg kan være snill, og selv da blir jeg oppfattet som slem, sier han.

Og her ligger mye av motivasjonen til Hanssen. Han sier til NRK.no at han så seg lei av det han så på som rene kampanjer mot enkeltpersoner, dyretolker, homøopater og Snåsamannen. Selv om språket ikke har vært i nærheten av like ille i innleggene mot disse, mener Hanssen at det samlede trykket enkeltpersoner kan oppleve, er like mye mobbing som det han bedriver.

LES OGSÅ: Seks av ti barn sier de har opplevd nettmobbing

LES OGSÅ: 7 av 10 foreldre vet ikke hva de skal gjøre hvis barnet blir mobbet

– Man kan ha drevet en forsvarlig praksis i mange år, og plutselig oppdager folk at navnet deres dukker opp på Facebooksider, og at de stemples som kvakksalver eller morder. Hva galt har de gjort? spør Hanssen.

Han er blitt slettet fra Facebook fem ganger av forskjellige grunner. Hver gang har han kommet tilbake. I disse dager feirer han ettårsjubileum med ny profil, men han har langtfra moderert seg.

– Klin, hakke rabiat sprøtt

Didrik Søderlind er blant meningsmotstanderne som får hardest medfart når Hanssen skriver. Søderlind er blant moderatorene på «Ingen liker å bli lurt». Han er kalt dildotryne og pornoskribent, og er gjentatte ganger blitt utskjelt av Hanssen, sist i en lang artikkel på det alternative bloggnettverket Nyhetsspeilet.

LES OGSÅ: Mer anonym nettmobbing

LES OGSÅ: 2 av 3 vet om nettmobbing

– Dette er så klin, hakke rabiat sprøtt. Hanssen kaller folk pedofile, alle er nazister, og i tillegg er han veldig opptatt av sex. Han har ment at jeg skal stå modell for dildoer, for eksempel, sier Søderlind.

Han har vært moderator for Facebook-aksjonen «Ingen liker å bli lurt», en kampanje mot «klarsynte, alternativmedisinere, krystallhealere og andre som utnytter folks tvil, sorg og håp med grunnløse påstander».

Kritikken fra Hanssen går på at han mener skeptikerne selv mobber sine motstandere gjennom denne, og andre nettsider.

– Det stemmer at skeptikere kan være i overkant krasse. Neste nummer av Humanist, tidsskriftet jeg er redaktør for, skal bli et temanummer om skeptikerbevegelsens problematiske sider. Men jeg har aldri sett noe fra skeptikerhold som har vært i nærheten av det Rolf Erik Hanssen skriver, sier Søderlind til NRK.no.

– Rolf Erik Hanssen ynder å framstille seg som et offer. Problemet er at historikken hans undergraver det. Han har holdt på med dette i årevis, siden før kampanjen ble påtenkt. Og disse miljøene gått surr i historikken. De ønsker å framstille det som at de er blitt ekstreme på grunn av denne «Ingen liker å bli lurt»-kampanjen, men det er motsatt - det var på grunn av ekstremismen at denne kampanjen ble opprettet, sier han.

LES OGSÅ: En av tre vet mobbing på nett

LES OGSÅ: Foreldre vil stanse digital mobbing

Søderlind mener alternativ-miljøet er overfølsomt for kritikk.

– Folk i Hanssens miljø kan ha en ekstrem språkbruk og komme med ekstreme påstander. Hvis du begynner å kritisere dem for dette, spiller de offerkortet, og du er satanist eller nazist, sier han.

– Jeg vil utfordre et hvilket som helst menneske med en noenlunde rettferdighetssans til å finne en skeptiker som tilsvarer Rolf Erik Hanssen. Vi snakker om en mann som kort tid etter 22. juli sammenliknet Human-Etisk forbunds ungdomsorganisasjon med Hitlerjugend.

– Lett å få oppmerksomhet

Men hvorfor mobber stadig flere nordmenn på nett? Vi spør Kristin Oudmayer, ekspert i mobbing og spaltist på NRK Ytring. Hun er fagansvarlig for «Du kan være den ene» i regi av Unicef Norge.

– Det er ganske sammensatt, men for de aller fleste handler det om å få en respons og reaksjon som fungerer som en gevinst på innsatsen. Det er lett å få respons fra mange, det er lett å få synlighet. Årsakene kan være at man ønsker å skade personer, man kan ha et hevnmotiv, eller man kan være ute etter å få belyst saker man er opptatt av, sier hun til NRK.no.

LES OGSÅ: Barn sjikanerer kvarandre anonymt på nettet

LES OGSÅ: – Antimobbeprogrammene virker ikke

– Det bunner i et ønske om oppmerksomhet, og om å få hevet sin egen røst.

I noen tilfeller dreier det seg ifølge Oudmayer om et målrettet ønske om å skade enkeltpersoner, uten at man trenger å takle reaksjonen.

– Det får sjelden konsekvenser for den som utfører mobbingen, det er en avstand som gjør at det er lettere å bruke ekstreme virkemidler. For mennesker som ikke er så tøffe i virkeligheten, er dette det ultimate framgangsmåte for å ramme andre. Det skaper en distanse som gjør at det er lettere å fortsette, fordi man ikke trenger å forholde seg til responsen som eventuelt måtte komme, sier hun.

Du kan mobbe uten å være klar over det

Andre igjen er ikke klar over at det de skriver påvirker andre. Her blir store diskusjonsgrupper med høy temperatur ofte syndebukken.



– Det er en del som mobber på nett uten å være klare over at effekten av det de gjør, oppleves som mobbing. Denne effekten trenger ikke være tilsiktet. Det er lett å forfølge folk, og fordi trykket raskt kan bli svært stort, kan det oppleves som mobbing likevel, sier hun.

Oudmayer får lest opp noen av de tallrike, seksualiserte innleggene fra Hanssen.

– Det illustrerer veldig godt det jeg sa innledningsvis. Det å mobbe gjennom internett fjerner en del sperrer fordi man ikke får noen opplevelse av hvordan man rammer. Man kan skru av og fjerne seg fra det. I virkeligheten må man sitte og ta imot andres respons i form av ord, følelsesmessige reaksjoner og kroppsspråk, sier hun.

– Hvordan påvirker dette andre som leser. Hva med neste generasjon nettbrukere?

– Det hviler et enormt stort ansvar på voksne for hvordan vi oppfører oss. Det går ikke å si at «dette får ikke dere lov til», og så selv gjøre noe annet. Barn oppfatter dobbeltmoralismen vår, og det blir vanskelig for dem å orientere seg i forhold til hva som er riktig. Barn vil gjerne være som oss, og da gjør de som oss, sier hun.

LES OGSÅ: Nordmenn mobber mest på nett

– Bekymringsverdig

Retorikken i enkelte nettdebatter bekymrer Oudmayer, som har jobbet med mobbing i en årrekke.

– Det er bekymringsfullt at det sitter familiefolk som mobber og sjikanerer, og gjør seg søkbare under fullt navn med det som resultat at barn kan finne sine foreldre og se dem ytre seg på denne måten – noe som igjen er med å legge lista for hvordan man oppfører seg på nett, sier hun.

– Grupper må modereres stramt

Språkbruken og ønsket om å ramme noen kommer gjerne fram i diskusjonsgrupper. Slike diskusjonsgrupper må modereres hardt for å stoppe at enkeltutbrudd får sette standarden for om diskusjonen utarter.

– Slike grupper må styres veldig stramt. De små innspillene drukner, mens det å tørre å trekke diskusjonen i ekstreme retninger kan føre til mer oppmerksomhet. Jeg opplever det går an å ha konstruktive debatter på nett, men det går på hvilke grupperinger man tilhører.

– Hvordan blir debatten slik?

– Om noen sitter og er en ledestjerne, kan det få med andre mennesker, og presset og rekkevidden når det gjelder antall mennesker man når, kan bli enorm i løpet av veldig kort tid. Det ser man i kommentarfelter. Om én skriver en grov kommentar, legger det ofte lista for kommentarene som følger. Det ville vært vanskelig å få samtykke og aksept for denne typen språkbruk i virkeligheten, men det er lettere på nett, sier hun.