Det er den politiske ledelsen i Samferdselsdepartementet som har kommet med stopp-ordren til Statens vegvesen. I den nyeste regjeringserkæringen står det blant annet at «bruken av strekning-ATK (Automatisk Trafikkontroll) skal begrenses.

Fire nye anlegg kuttes

Nå har dette resultert i at nye anlegg ikke skal planlegges og at fire anlegg som allerede er ferdig bygd, ikke skal settes i drift. Disse fire anleggene er på Riksvei 3 ved Kvikneskogen i Hedmark, Europavei 39 i Bømlafjord-tunellen i Hordaland og to tuneller på strekningen mellom Ålesund og Vigra i Møre og Romsdal.

Etter det Dinside erfarer har dette skapt stor frustrasjon hos flere i Statens vegvesen, siden slike gjennomsnittsmålinger har vist seg svært effektiv for å redusere ulykker og antall drepte og alvorlig skadde på utsatte veistrekninger med høyt fartsnivå.

I TUNELLER: Streknings-ATK blir ofte brukt i ulykkesutsatte tuneller for å få ned farten. Foto: Statens vegvesen Vis mer

Effektivt virkemiddel

Guro Ranes er direktør med ansvar for sikkerhet i Statens vegvesen. Hun forklarer:

- Samtidig med at vi ikke kommer til å planlegge nye streknings-ATK-er eller sette i drift de fire som er bygget, skal vi også revidere kriteriene for bruk av Automatisk Trafikkontroll (ATK), sier hun til Dinside.

Hun forteller at streknings-ATK har vært et svært effektivt virkemiddel for å få ned hastigheten på ulykkesbelastede veistrekninger, og dermed antall alvorlige ulykker.

EFFEKTIVT: - Streknings-ATK er et effektivt hjelpemiddel for å få ned farten og ulykkene på utsatte strekninger, sier avdelingsdirektør Trafikk i Statens vegvesen, Guro Ranes. Foto: Statens vegvesen. Vis mer

50 prosent færre drepte

- Transportøkonomisk institutt (TØI) har evaluert bruken av strekning-ATK og konkludert med at disse har redusert antall drepte og hardt skadde med omlag 50 prosent på de utsatte strekningene. Dette har med andre ord vært et svært effektivt virkemiddel når det benyttes der vi har hatt et problem med høy fart og ulykker, sier Ranes.

Hun har ingen kommentar til hva hun synes om at regjeringen har satt en stopper for videre bruk av dette.

- Statens vegvesen er fagetaten til Samferdselsdepartementet i slike saker. Når departementet sier «stopp», så stopper vi. Når departementet sier «revider regelverket», så reviderer vi, forklarer avdelingsdirektøren.

30 ÅR: I 30 år har fotoboksene stått langs norske veier. Streknings-ATK ble tatt i bruk for ti år siden. Foto: Rune Korsvoll Vis mer

26 anlegg i drift

Streknings-ATK ble innført i 2009 og er i dag etablert på 26 steder i Norge. Ifølge Statens vegvesen og TØI er antall drepte og hardt skadde redusert med 50 prosent på strekningene der dette er i bruk. I tillegg er det registrert 15 prosent færre personskader. Avstanden mellom boksene der gjennomsnittshastigheten din blir målt, er fra to til 20 kilometer.

Tommy Skjervold (FrP) er statssekretær i Samferdselsdepartementet. Han forklarer beslutningen om å stoppe streknings-ATK på denne måten:

Berører ikke eksisterende bokser

- Bakgrunnen for dette er at regjeringen ønsker en restriktiv bruk av gjennomsnittsmålinger, slik at dette kun benyttes der dette tiltaket er det eneste realistiske trafikksikkerhetstiltaket eller på spesielt ulykkesbelastede strekninger. Derfor har vi bedt Statens Vegvesen om å gjennomgå kriteriene og vurdere tiltaket samlet sammen med andre tiltak som kan være aktuelle på den enkelte strekning, sier Skjervold og legger til:.

- Dette berører ikke eksisterende gjennomsnittsmålinger som er i drift allerede og det foreligger ingen endringer for vanlige fotobokser. Vi avventer derfor Vegvesenets rapport i november for videre behandling av konkrete strekninger.