DILEMMA: Norge må enten bli med i Natos rakettskjold, eller skaffe sitt eget. I et gradert dokument beskriver Luftforsvaret enorme hull i dagens luftvern.

FRAMTIDAS FORSVAR

Klassekampen kan for første gang dokumentere at Luftforsvaret vil ha et rakettskjold i Norge.

I en hemmeligstemplet rapport fra Luftforsvaret slås det fast at Forsvaret i dag ikke er i stand til å beskytte Norge mot angrep fra missiler og presisjonsstyrte bomber. Dagens luftvern beskrives som «begrenset», med for liten størrelse og for kort rekkevidde.

Dette gjør de norske flystasjonene, som i framtida skal bli base for Norges nye kampfly F-35, til enkle mål. Luftforsvaret konkluderer derfor med at Norge har to valg: bli med i Natos omstridte rakettskjold, eller skaffe et eget nasjonalt rakettskjold.

Dermed havner norske politikere i skvis. Et eget norsk rakettskjold vil bli ekstremt dyrt. På den andre sida har Natos rakettskjold blitt kritisert for å drive fram et nytt atomvåpenkappløp.

Russland har varslet en svært skarp reaksjon dersom Norge blir med i Natos kontroversielle rakett­skjold, og har tidligere sagt at det vil ha «katastrofale konsekvenser».

Norges vei mot rakettskjoldet: • I 2010 vedtok Nato et felles rakettskjold for beskyttelse mot taktiske ballistiske missiler. • Den rødgrønne regjeringen og daværende statsminister Jens Stoltenberg (Ap) hadde i årene før uttalt seg kritisk til norsk deltakelse i rakettskjoldet. • I 2014 ble Norge en del av Nato-forumet Maritime Theater Missile Defence Forum, som jobber med å etablere et sjøbasert rakettskjold. • Regjeringen har satt ned et utvalg bestående av eksperter fra Forsvarets forskningsinstitutt og det amerikanske forsvarets missilforsvarsbyrå for å se hva Norge kan bidra med til rakettskjoldet. Utvalget skal levere sine anbefalinger ved utgangen av året, og saken er forventet å komme på regjeringens bord i midten av 2018.

«Sannsynlig mål»

Den graderte rapporten Klassekampen har fått tilgang til, er Luftforsvarets innspill til utbyggingen av Evenes. Flystasjonen skal bli hovedbasen for kampflyene i Nord-Norge.

Et missilangrep «kan forventes i en innledende fase av et strategisk overfall på Norge, og kampflybasene er sannsynlige mål», heter det i dokumentet.

Basert på E-tjenestens etterretning trekkes såkalte taktiske ballistiske missiler (TBM) fram som en stor og ny trussel.

«E-grunnlaget i denne utredningen tilsier at fremtidig luftvernstruktur bør ha egen kapasitet mot TBM, eller bidra med systemer til Natos BMD-arkitektur for å møte slike trusler», skriver Luftforsvaret.

BMD er Natos forkortelse for rakettskjoldet, omtalt som Ballistic Missile Defence. Dette er et system som har som mål å skyte ned fiendtlige ballistiske missiler i lufta (se sidesak).

Truer med atomopprustning

Problemene med manglende luftvern gjelder ikke bare for Evenes. Også Ørlandet, som blir hovedbasen for Norges nye kampfly, mangler skikkelig luftvern.

«Størrelsen på den bakkebaserte luftvernstrukturen i Norge er begrenset (...) Antallet objekter som behøver luftvernbeskyttelse er vesentlig større enn antall luftvernstridsgrupper og eventuelle lufttrusler møtes av ett luftvernsystem», skriver Luftforsvaret.

Den russiske ambassadøren til Norge, Teimuraz Otarovich Ramishvili, har tidligere sagt at det vil skape en varig forverring av forholdet mellom nabolandene dersom Norge blir en del av Natos rakett­skjold.

9. mars i år skrev den russiske ambassaden i et brev til Dagbladet at Russlands svar vil bli «militær-teknologisk».

«Russland må oppgradere sine strategiske atomvåpenstyrker, slik at de kan overgå rakettskjoldet», skriver ambassaden.

«Handlingene til USA og Nato, inkludert Norge, vil lede til problemer ikke bare i nord, men også til en underminering av den strategiske stabiliteten, med katastrofale resultater for sikkerheten i Europa og verden», heter det i brevet.

Avgjøres neste år

Regjeringen har i dag ikke tatt stilling til om Norge skal delta i Natos rakettskjold, men har satt ned et utvalg bestående av norske og amerikanske eksperter for å vurdere hva et norsk bidrag kan bestå av.

Utvalget skal levere sin anbefaling i løpet av 2017, og saken er ventet å ligge på regjeringens bord i midten av 2018, slik Klassekampen tidligere har meldt.

siment@klassekampen.no

magnusl@klassekampen.no