Fra opprør til medisinering

Bruk av hasj har lenge vært knyttet til subkultur og opposisjon. Nå brukes stoffet stadig oftere som medisin mot angst, søvnproblemer og ADHD, i følge ny studie.

Illustrasjonsfoto: colourbox.com.

I USA har 18 delstater nå åpnet for medisinsk bruk av cannabis. I Norge får en håndfull pasienter utskrevet cannabisprodukter fra helsevesenet. I tillegg foregår det også en illegal bruk av stoffet med medisinske motiver.

I en fersk studie har sosiologene Willy Pedersen og Sveinung Sandberg intervjuet 100 brukere av cannabis. Mange mente de brukte stoffet av det de selv forsto som «medisinske» grunner. En mindre gruppe beskrev at de brukte cannabis mot lidelser som multippel sclerose (MS), Tourettes syndrom og smertefull revmatisme. Flere beskrev at de brukte stoffet «for å roe seg ned», «for å sove godt», eller fordi de «antakelig hadde ADHD».

- Funnet var i og for seg ikke overraskende, sier professor Willy Pedersen.

- Vi ser nok et ekko av den intense aktiviteten rundt medisinsk cannabis i USA, og enkelte av de norske brukerne hadde et høyt kunnskapsnivå. De var aktive i nettfora, leste jevnlig nye forskningsrapporter og hadde kunnskap om ulike cannabinoider og deres virkninger.

Det foregår stadig mer forskning på dette feltet, og Pedersen tror at generelt har velviljen overfor medisinsk bruk av hasj økt.

- Også i Norge ser det ut til at myndighetene kommer til å løse opp det strenge regimet noe.

Vag grense mellom rus og «medisin»

Sosiologiprofessoren ser likevel problemer med denne utviklingen, der stadig flere forklarer bruken med medisinske motiver.

- Det er nok liten tvil om at en mindre gruppe med alvorlige lidelser som feks multippel sclerose kan ha nytte av cannabis, og vi møtte mye avmakt og oppgitthet hos flere av dem. De er jo nødt til å skaffe seg stoffet gjennom illegale kanaler, og det er selvsagt en belastning. Problemet er den vage avgrensingen mellom rus og «medisin». Nokså mange beskrev at de brukte stoffet for det i alle fall jeg mener er nokså dagligdagse problemer – litt søvnproblemer, uro, og å roe seg ned.

I den sosiologiske fortolkningen er dette knyttet an til begrepet «medikalisering». Det innebærer at stadig flere tilstander forstås som medisinske og må behandles, ikke minst med ulike medikamenter.

- Det er litt pussig at nettopp brukerne av cannabis omfavner dette tenkesettet. De er jo ellers skeptiske til ekspertvelde, medikamenter og diagnoser, sier Pedersen.

ADHD vanligste grunn

Sosiolog Willy Pedersen (foto:uio)

Et av de vanligste motivene som brukerene i studien oppga, var at at de mente de hadde ADHD.

-Det typiske her var at mange ikke hadde fått denne diagnosen fra helsevesenet, men selv hadde kommet fram til at de «antakelig» led av ADHD. Det var lett å se hvordan et kronglete liv, kanskje med rus og trøbbel på skole og i arbeidsliv kunne gis en helt annen fortolkning på denne måten, sier Pedersen.

- «Badness» ble «illness», for å sitere en amerikansk forsker. De var dessuten klar over at ADHD gjerne behandles med Ritalin, og de mente at cannabis var mye bedre. Det gir færre bivirkninger, mindre fare for avhengighet, og mens de oppfattet Ritalin som «et kjemisk stoff», mener de jo at cannabis er «naturlig» og «organisk».

Historisk endring

Willy Pedersen har lenge vært opptatt av cannabiskulturen i Norge. Fra å ha vært en ganske stabil kultur gjennom snart 50 år, ser Pedersen nå en forandring.

- Cannabiskulturen feiet inn over landet, med en veldig kraft, på slutten av 1960-tallet, sammen med hippekultur, politisk opposisjon og nye musikkformer. Egentlig har kulturen vært overraskende stabil gjennom de snart 50 årene som har gått. Men dette er noe helt nytt. Vi intervjuet jo en god del hasjbrukere som deltok i Slottsparken, da det hele startet. De er jo gamle nå, og litt plaget – av gikt og dårlig søvn. Ikke så rart at de trenger noe som kan lindre, kanskje.

Referanser

Pedersen, W, Sandberg, S (2012): The medicalization of revolt: A sociological analysis of medical cannabis users. Sociology of Health & Illness.

Pedersen, W (2012): Hvordan ADHD blir en legitimering av “medisinsk” bruk av cannabis. Sosiologisk Tidsskrift 20: 251-274.