Elleve spørsmål til Regjeringen | Wessel-Aas, Nygaard, Eide, Nybø, Spence, Åmås og Løken Stavrum

15. jan. 2016 13:10 Sist oppdatert 18. januar 2016

Vi mener debatten om ytringsfrihetens reelle vilkår er havnet i skyggen av ønskene om stadig mer overvåking begrunnet i frykt for terror, skriver artikkelforfatterne. Bildet viser et serverrom i USA. Alan Brandt, NTB Scanpix

Hvor mye overvåking utsettes vi for? Og hvorfor?

Hvordan kan vi trygge ytringsfriheten i overvåkingens tid?

Spørsmålet er helt sentralt for å sikre kvaliteten i vår offentlige debatt, og det står dessverre fremdeles ubesvart – to og et halvt år etter Edward Snowdens avsløring av omfattende og ukontrollert amerikansk overvåking.

Kunnskapen om at USAs og Storbritannias omfattende overvåking og kartlegging av oss alle, vissheten om at det skjer uavhengig av landegrenser – og ikke minst, opplysningen om at Norge er en del av den særlige gruppen som jobbet tett sammen om dette, de såkalte «Ni øyne», har skapt berettiget bekymring hos mange – men også en urovekkende taushet fra ledende politikere.

Behov for prinsipiell gjennomgåelse

Hvordan kan vi alle være sikre på at vi kan kommunisere fortrolig, for eksempel mellom kilde og journalist uten at dette registreres og lagres, i tilfelle det kan komme til nytte en gang?

Tidligere etterretningssjef Kjell Grandhagen har fått ros for sin åpenhet om at han ønsker å kontrollere all tele— og datatrafikk til og fra Norge.

Man kan også si at det gir ytterligere grunn til undring at etterretningen ber om slik helt tøylesløs overvåking.

Vi mener at ytringsfriheten, det vil si den reelle følelsen av frihet til å ytre seg, vil lide som følge av slike meldinger fra etterretningstjenesten og usikkerheten om status for overvåkingen om har oppstått etter Snowdens avsløringer.

Det er behov for en prinsipiell gjennomgåelse av status for overvåkingen.

Norske myndigheters fullmakter til å bedrive hemmelig kommunikasjonskontroll er også blitt kraftig utvidet i Norge i løpet av det seneste tiåret.

Vi mener derfor at det er behov for en prinsipiell gjennomgåelse av status for overvåkingen.

Elleve spørsmål

Vi mener videre at debatten om ytringsfrihetens reelle vilkår er havnet i skyggen av ønskene om stadig mer overvåking begrunnet i frykt for terror.

I ettermiddag har vi derfor samlet norske politikere til å møte blant andre FNs spesialrapportør for ytringsfrihet, David Kaye og OSSEs (Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa) representant for pressefrihet, Dunja Majatovic, til et seminar på Litteraturhuset i Oslo for å løfte denne viktige debatten som angår alle.

I den forbindelse vil vi derfor rette følgende spørsmålene til Regjeringen:

1. Er dagens kontroll- og overvåkingsregime forenlig med en åpen og opplyst offentlig samtale, slik Grunnloven skal sikre oss?

2. Kan pressen love sine kilder reelt kildevern, når rommet for fortrolig kommunikasjon innskrenkes?

3. Hvilke lovmessige skranker har vi mot overvåking av journalisters kildekommunikasjon?

4. Etterretningssjefen ønsker å overvåke all grensekryssende datatrafikk. Vil dette blir innført?

5. Hvor mange nordmenn ble utsatt for elektronisk kommunikasjonskontroll i fjor – og hvilken økning er det sammenlignet med tidligere år?

6. Kan nordmenn føle seg trygge på at e-post med sensitive stikkord ikke blir registrert?

7. Hvilke initiativer har norske myndigheter tatt overfor USA etter kjennskapen om NSAs overvåking av nordmenn, slik statsministeren refererte til i oktober 2013 – og har USA respondert?

8. FN har opprettet en spesialutsending for å sikre folks privatliv i den digitale tidsalder. Vil Norge utlevere alt materiale denne utsendingen ber om, slik alle medlemsland oppfordres til?

9. FN understreker at ingen skal bli utsatt for tilfeldig og ulovlig overvåking. Vil Norge ta imot FNs spesialutsending og iverksette de tiltak spesialutsendingen eventuelt anbefaler for å få en slutt på en slik vilkårlig overvåking?

10. Politidirektoratet skriver i sin rapport Datakrimstrategien at «Mer omfattende datalagring vil ha en forebyggende effekt. Det er viktig å sikre digitale spor kontinuerlig, helst før datakriminaliteten finner sted». Mener Regjeringen en slik «for sikkerhets skyld»-tilnærming vil være hensiktsmessig?

Vi ser – i likhet med mange andre – klare paralleller mellom dagens uavklarte vilkår for overvåking og den gang den såkalte Lundkommisjonen ble opprettet for å avdekke omfanget av den ulovlige overvåkingen av nordmenn på 70-tallet.

Vi legger derfor til et siste spørsmål: Vil Regjeringen vurdere å opprette en kommisjon i 2016 om overvåkingens rolle, rammer og konsekvenser for ytringsfriheten og dermed for vårt demokrati?

Artikkelforfatterne er henholdsvis leder av norsk avdeling av Den internasjonale juristkommisjon, styreleder og nestleder i Norsk PEN, generalsekretær Norsk Redaktørforening (konst.), leder Norsk Journalistlag, direktør Fritt Ord og generalsekretær Norsk Presseforbund.

Få med deg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter

Mer om overvåking?

Harald Stanghelle skriver:

Les også 8 grunner til at Europa går feil vei

Etter Paris-terroren seilte overvåkingsdebatten opp igjen.

Aftenpostens Joacim Lund skriver:

Les også Vi kan ikke overvåke oss til trygghet

Les også Aftenposten mener: Ja til avlytting av menneskehandlere

Les også E-sjefen vil ha frie tøyler til å overvåke all datatrafikk

Teknologiutviklingen gjør arbeidsplassene, boligene og helsevesenet smartere, men Datatilsynet er skeptisk til all informasjonen som samles inn om deg som person:

Les også - Store systemer vil samle inn data om deg

Joacim Lunds kommentar:

Les også Google går inn i forsikringsbransjen, og åpner for ekstrem overvåking

Hva med litt gladnyheter om teknologi?

Sniktitt på fremtidens byer:

Les også Så smarte blir byene i 2030

Les også Han fjernstyrer huset med smarttelefonen

Dette sykehjemmet er fullt av smartteknologi: