Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): I perioden 2001 til 2009 har Norsk pasientskadeerstatning (NPE) behandlet 596 saker innenfor psykisk helsevern. Av disse er det gitt 168 medhold, og det er utbetalt over 83 millioner kroner til pasienter og pårørende etter svikt i ytelse av helsehjelp.

Nær halvparten av sakene der det er gitt medhold dreier seg om selvmord eller selvmordsforsøk. Medholdsandelen er høyere for selvmord og selvmordsforsøk enn for alle andre typer skader innen psykisk helsevern.

NPEs gjennomgang viser at 55 selvmord og 22 selvmordsforsøk skyldes svikt ved helsehjelpen i form av mangelfull oppfølging eller sikring, mangelfullt tilsyn eller svikt i vurderingen av selvmordsfare.

NPE opplyser om at selvmordsforsøkene til dels har ført til store skader som hjerneskade, lammelser og omfattende bruddskader.

- Dette er alvorlige funn, sier assisterende direktør Rolf Gunnar Jørstad.

Yngre begår selvmord Han legger til at utredningen av disse sakene har avdekket at pasientene ikke har fått den helsehjelpen de kunne forvente, noe som har ført til svært tragiske utfall.

Gjennomgangen som er gjort av de 77 selvmord- og selvmordforsøksakene viser at 61 prosent gjelder pasienter under 40 år.

- Et selvmord eller selvmordsforsøk er tragisk uansett hvem det rammer, men det gjør inntrykk at så vidt mange relativt unge mennesker er en del av denne statistikken, sier Jørstad.

I mange av disse sakene burde helsevesenet ha grepet inn og forhindret skade og død.

- Psykiatrisk sakkyndighet påpeker at i de sakene der vi har gitt erstatning ville selvmordene og selvmordsforsøkene mest sannsynlig vært forhindret ved å benytte tilgjengelige tiltak. Det er derfor viktig at helsevesenet tar lærdom av disse sakene og benytter erfaringene i sitt arbeid med å bedre pasientsikkerheten for denne gruppen pasienter, sier Jørstad.

- Alvorlig Bjørn Hanssen, spesialist i psykiatri og rådgivende lege i NPE har gitt en skriftlig vurdering av funnene i NPE-rapporten.

PSYKISKE LIDELSER: En fersk rapport fra Norsk pasientskadeerstatning (NPE) slår fast at mange selvmord i Norge kunne vært unngått dersom helsevesenet var mer på vakt. Illustrasjonsfoto: SCANPIX Vis mer

- Der hvor pasient eller pårørende har klaget på grunnlag av selvmordsforsøk eller selvmord, har de fått medhold i 77 av 115 saker. Medholdsandelen er her mye høyere enn i alle andre typer skader. Dette er alvorlig og burde sannsynligvis fortjene en nærmere analyse, kommenterer psykiateren.

Hanssen påpeker at satsingen på kort liggetid har ført til at mange psykiatere er bekymret for pasientenes sikkerhet, og for at det kan føre til økt risiko for selvmord.

- Viktige spørsmål er om den psykiatriske vurderingen av selvmordsfare har vært god nok, om gjeldende retningslinjer for tilsyn og sikring har vært gode nok og om den fysiske sikringen har vært god nok, mener Bjørn Hanssen.

Hanssen spør seg om psykiatrien har gode nok rammevilkår for å gjøre tilfredsstillende suicidalvurderinger.

- Det forventes av en lege i psykiatrien at hun skal kunne predikere selvmordsrisiko ut fra én samtale med en pasient. Det er for dårlig, synes jeg. Legen og pasienten bør få litt tid til å bli kjent, slik at pasienten kan bli fortrolig med legen, sier Bjørn Hanssen til Dagbladet.

Psykiateren har også i flere tilfeller stusset over at psykiatriske pasienter har fått innvilget permisjon på manglende grunnlag.

- Det har hendt at pasienter har fått ubegrunnet permisjon for tidlig, og uten at suicidalrisiko kan utelukkes, sier Hanssen.