AVGJØR: Med Audun Lysbakkens dobbeltstemme innstiller SVs sentralstyre på å avvise forslaget om å innføre aldersgrense for omskjæring av guttebarn.

RELIGION

Til helga skal SVs landsstyre ta stilling til et forslag om å innføre aldersgrense for omskjæring av gutter.

Omskjæring av guttebarn er en krevende sak for partiet, som utsatte den på forrige landsmøte.

Tirsdag i forrige uke vedtok SVs sentralstyre sin innstilling til landsstyret. Da gikk fem av sentralstyrets medlemmer mot forslaget, mens fem stemte for.

Dermed ble innstillingen avgjort av dobbeltstemmen til SV-leder Audun Lysbakken, som gikk mot forslaget.

SV og omskjæring: • Til helga skal SVs landsstyre ta stilling til et forslag om å sette en aldersgrensa for rituell omskjæring av guttebarn til religiøs livssynsmyndighetsalder. Det vil si 15 år. • Sentralstyret delte seg da det behandlet saken i forrige uke. Flertall ble avgjort med partilederens dobbeltstemme. • De som stemte imot, var SV-leder Audun Lysbakken, partisekretær Audun Herning, nestleder Snorre Valen, Siv Karin Kjøllmoen og Marian Hussein. • De som stemte for forslaget, var Eirik Faret Sakariassen, Åshild Pettersen, Mina Finstad Berg, Sheida Sangtarash og Andrea Sjøvoll.

– Vil ramme jøder

Klassekampen har fått tilgang til sentralstyrets begrunnelse for innstillingen.

Der heter det: «Det er gode grunner til å problematisere religiøs praksis som kan være skadelig eller ha store konsekvenser for dem praksisen omhandler. Men reguleringer som dramatisk innskrenker minoriteters rettigheter må både kunne forsvares prinsipielt og praktisk, og med god dokumentasjon på at praksisen er skadelig. En aldersgrense for rituell omskjæring av gutter vil av norske minoriteter – især norske jøder – oppleves som at det blir umulig å gjennomføre en svært viktig religiøs praksis (...)».

Flertallet viser også til at de helsemessige sidene ved rituell omskjæring av gutter fortsatt er omstridte. De viser også til at Helsedepartementet i 2012 la til grunn at den nåværende praksisen ikke kommer i konflikt med norske menneskerettighetsforpliktelser.

Styrer fra hjertet

Tilhengerne har likevel ikke gitt opp kampen. Forslaget til landsstyret er fremmet av Eirik Faret Sakariassen, som er kommunalråd i Stavanger:

– For oss handler dette om at en ikke skal gjøre irreversible inngrep i kjønnsorganene til guttebarn, sier han til Klassekampen.

Sakariassen forteller at han har fått en haug med tilbakemeldinger og støtte fra engasjerte medlemmer.

– Noe av det viktigste med utviklingen av universelle menneskerettigheter, er at vi ser barn som individer med ukrenkelige rettigheter. Den tradisjonen står sterkt i SV, sier han til Klassekampen.

– Motstanderne mener dette vil gjøre det umulig for jødene i Norge?

– Det er virkelig ikke intensjonen for oss som står bak forslaget. Jeg mener det påligger alle oss som er kritiske til omskjæring og staten Israel, et ekstra ansvar for å ta sterkt avstand fra antisemittisme. Men den bekymringen kan likevel ikke begrunne at vi ikke setter barns rettigheter først.

Sakariassen er selv kristen og sier at han er glad for at en del konservative religiøse skikker og tradisjoner ikke «har fått stå seg i møte med mer moderne tankesett». Han nevner blant annet abortmotstand og synet på homofili.

– Litt av det samme mener jeg gjelder her.

– Men er dette en sak SV er tjent med?

– Jeg er opptatt av å fremme dette fordi jeg mener det er riktig. Min arbeidsregel er å ikke gjøre all verdens strategiske og taktiske vurderinger i alle saker. Noen ganger skal man styre fra hjertet.

– Komplisert sak

Audun Lysbakken gir nestleder Snorre Valen oppgaven å snakke flertallets sak.

– Jeg mener vi må tenke over konsekvensene av et slikt vedtak som vil umuliggjøre en praksis blant en liten og utsatt norsk minoritet. Jeg vil vanskelig kunne gå inn for et slikt vedtak uten en forutgående grundig utredning, uten avgjørende forskning og uten en langsgående dialog med dem dette vil ramme, sier Valen.

Samtidig sier han at alle er enige om at det er en komplisert sak.

– Jeg mener den beste løsningen i et fritt og liberalt samfunn vil være det kompromisset vi inngikk på Stortinget i 2013, der samfunnet gir tilbud om en medisinsk forsvarlig omskjæring.

– Hvorfor er det ekstra viktig å verne om dette ritualet?

– Jødene selv gir uttrykk for at det vil gjøre det umulig å gjennomføre et viktig religiøst ritual. Vi bør være ekstra varsomme med det, særlig fordi det gjelder norske jøder.

– Hvorfor skal vi være ekstra varsomme fordi det gjelder norske jøder?

– Dette er en minoritet under press ikke bare i Norge, men også i Europa. Jeg forstår argumentet for en aldersgrense, slik det er foreslått, og jeg støttet det i 2012. Jeg har etter hvert innsett at dette forslaget kan tolkes helt annerledes enn det som hensikten fra forslagsstillernes side, både av aktører som står fjernt fra oss selv, men ikke minst av den norske jødiske minoriteten. Jeg undervurderte hvordan dette ville kunne oppfattes og har skiftet standpunkt.

politikk@klassekampen.no