Du skal betale for ulønnsom fornybar strømproduksjon i utlandet.

I årene som kommer vil strømregningen din bli betydelig større. Du må nemlig være med på å subsidiere utbygging av fornybar energi som ikke er lønnsom, og som Norge ikke trenger.



I 2012 hadde Norge en strømproduksjon på totalt 146,4 TWh, mens vi bare brukte 128,8 TWh. Det vil si at vi hadde en netto eksport på 17,6 TWh til utlandet. Av total produksjon, utgjør ren vannkraft rundt 96 prosent.

Til tross for dette, har Norge og Sverige inngått en avtale om at det skal bygges ut betydelig mengder fornybar energi, som ellers ikke ville vært lønnsom.



Avtalen den rød-grønne regjeringen inngikk med Sverige, slår fast at de to landene til sammen skal bygge 26,4 TWh fornybar energi innen 2020.

Fordi verken Norge eller Sverige trenger så mye strøm, eller har kapasitet i strømnettet til å håndtere så mye strøm, skal Statnett samtidig bygge ut overføringskapasiteten til resten av Europa og Storbritannia. Dette fører til at nettleien også vil øke.



Du skal subsidiere ulønnsom utbygging



Utbygging av forskjellig typer fornybar energi er i all hovedsak ikke lønnsom. De grønne sertifikatene er derfor innført for å gjøre utbyggingen lønnsom gjennom at forbrukerne pålegges en ekstra avgift - såkalt grønne sertifikater.



Avtalen er slik at norske forbrukere skal finansiere halvparten av subsidieringen som må til for å bygge ut de nye prosjektene. Dette til tross for at Sverige har nær dobbelt så mange innbyggere som Norge.



At norske forbrukere skal finansiere utbyggingen, betyr derimot ikke at utbyggingen vil skje i Norge. Avtalen slår fast at det er de beste prosjektene som skal få støtte, uavhengig av hvor de er plassert.

Lavere kostnadsnivå og bedre rammebetingelser i Sverige gjør at Norge kommer svært dårlig ut.

Norge har så langt nesten bare bygget små små vannkraftverk, og bygget ut mindre enn 1 TWh fornybar energi som blir subsidiert. I Sverige er det bygget nesten seks ganger så mye fornybar energi, primært store vindmølleparker.

- Per 1. januar 2014 er det bygget anlegg tilsvarende en normalårsproduksjon på totalt 6,2 TWh. Av dette er 0,9 TWh bygget i Norge og 5,3 TWh i Sverige, informerer Olje- og energidepartementet (OED) til Nettavisen.

Det ser også ut til at Sverige vil få mesteparten av pengene også fremover.

- Svenskene har mer attraktive skatteordninger for fornybarinvesteringer. Energi Norges beregninger viser at det er rundt fem øre/kWh forskjell i lønnsomheten for vindkraft, forteller informasjonssjef Aslak Øverås i EnergiNorge til Nettavisen.

For tiden ligger strømprisen på rundt 22 øre per kWh, noe som betyr at fem øre prisforskjell utgjør rundt 20 prosent fordel for svenskene.



- Det ble bygget syv ganger mer vindkraft i Sverige enn i Norge i fjor, og det er rundt 30 ganger mer vindkraft under bygging i Sverige enn her hjemme.

Per i dag er det godkjent kraftproduksjon i Norge som går innunder ordningen på 1,7 TWh, men deler av dette er midlertidige anlegg. Behovet er derfor større.

Slik illustrerer NVE hvordan sertifikatordningen. Foto: NVE

Ingen oversikt over store prosjekter

I februar la NVE frem en rapport, som stilte store spørsmålstegn om det var mulig å bygge ut tilstrekkelig med kraft innen tidsfristen. Avtalen slår fast at målet skal være nådd innen utgangen av 2020. Det betyr at kraftverkene som skal bidra til målet må være operative innen dette.

Kraftnettet i Norge er ikke solid nok til å ta imot den nye kraften, og utbygging av ny kraftproduksjon krever også utbedringer av strømnettet i Norge for å kunne ta strømmen i bruk. Det er usikkerhet rundt om denne utbyggingen blir ferdig innen tiden.



2020 er også nærmere enn man skulle tro. Lange behandlingstid, lang byggetid - og ikke minst en veldig lang klageprosess gjør at NVE mener en allerede har dårlig tid.

Erfaringsmessig blir 90 prosent av konsesjonsvedtak fra NVE på vindkraftverk klaget inn til departementet, og mens store vannkraftverk også går en ekstra klagerunde.

Behandlingstiden i departementet er antatt å være 18 til 24 måneder avhengig av type, og den rene utbyggingstiden på store vannkraftprosjekter er opp mot fire år.



Det betyr at Klage- og byggetid på store vannprosjekter er opp mot seks år - etter at en eventuell konsesjon er gitt av NVE i utgangspunktet.



Fakta Elsertifikater ↓ Ordningen med elsertifikater er en felles norsk-svensk støtteordning som skal bidra til å øke produksjonen av fornybar kraft i Norge og Sverige. Samlet mål for ny fornybar elektrisitetsproduksjon i det felles elsertifikatmarkedet er 26,4 TWh i år 2020. 26,4 TWh tilsvarer strømforbruket til mer enn halvparten av alle norske husholdninger. Norge og Sverige er ansvarlig for å finansiere halvparten av utbyggingsmålet hver, uavhengig av hvor produksjonen kommer. Det er strømkundene som i sin helhet som skal betale for ordningen.

(Kilde: Regjeringen/OED)



EnergiNorge mener at prosjekter som ikke allerede er meldt inn, i allerede trolig er for sent ute.

Ifølge NVE er det i dag 11,4 TWh vann- og kraftproduksjon som i dag har konsesjon, men som ikke har startet bygging. I tillegg finnes det 12,8 TWh planlagte anlegg hvor det ikke er fattet noe vedtak i NVE.

- Subsidiert svensk næringsutvikling



Selv om tiden begynner å renne ut for de store prosjektene som kan utgjøre volum i Norge, har Regjeringen ingen oversikt over hvilke prosjekter som kan bli realisert.

- Regjeringen har stor oppmerksomhet på effektiv konsesjonsbehandling av kraft- og nettutbygging slik at man får fram de beste prosjektene i Norge. Det er for tidlig å si noe om hvor stor andel av kraftutbyggingen som ender i henholdsvis Norge og Sverige, melder departementet i en e-post.



EnergiNorge frykter nå at hele ordningen kommer til å utvikle seg til å bli en storstilt subsidiering av svensk kraftindustri. Årsaken er at det ikke er noen nødvendig sammenheng mellom at noen har fått konsesjon, og at det faktisk blir bygging.



Informasjonssjef Aslak Øverås i EnergiNorge. Foto: (EnergiNorge)

- Det ble i fjor gitt betydelige konsesjoner for fornybar energi i Norge – blant annet til flere store vindparker rundt Trondheimsfjorden. Det holder imidlertid ikke med konsesjoner, hvis utbyggerne ikke finner lønnsomhet i de planlagte prosjektene. Da ender vi opp med kun å subsidiere svensk næringsutvikling, sier Øverås.

Denne betraktningen støtter konsulentselskapet Deloitte, i en omfattende analyse:

«[...] investeringer i fornybar energiproduksjon er billigere i Sverige enn i Norge, blant annet som følge av mer fordelaktige avskrivningsregler. Dermed kan den norske andelen av samlet norsk/svensk bevilgning til ny fornybar energiinvestering forbli lav.»



Prisen er ukjent

Målet som er satt i avtalen mellom Norge og Sverige er hugget i stein, og er slått fast i lovs form. Det betyr at målet skal nås, koste hva det koste vil.

Nøyaktig hvor mye det vil koste, er derimot helt uklart - det eneste som er klart er at det er forbrukerne som skal betale. Frem mot 2020 må du betale for stadig flere elsertifikater.

Frem mot 2020 vil det være en dramatisk økning i antall elsertifikater norske forbrukere må betale for. I 2020 utgjør dette knappe 20 prosent av strømforbruket.

Det som derimot er usikkerheten rundt hva hvert sertifikat kommer til å koste.



- Sertifikatprisen påvirkes underveis av variasjoner i tilbud og etterspørsel etter strøm, samt av tempoet i utbyggingen av nye kraftverk. Dersom det oppstår en mangel på sertifikater, vil sertifikatprisen øke slik at nye utbyggingsprosjekter kan realiseres, skriver EneriNorge på sine nettsider.

EnergiNorge forventer at sertifikatene vil koste en normal husholdning rundt 900 kroner i 2020. I dag er prisen rundt 250 kroner.



At denne prisen vil stige er samtidig svært sannsynlig, for å gjøre utbygging av dyrt fornybar energi lønnsom. Hvor mye den vil stige er det derimot ingen som kan si noe om.

Olje- og energidepartementet vil ikke svare på spørsmål om fremtidig pris.

- Kostnaden ved ordningen avhenger av prisen på elsertifikater. Prisen på elsertifikater bestemmes av tilbud og etterspørselen etter elsertifikater i elsertifikatmarkedet, opplyser OED til Nettavisen.



- Vi spekulerer ikke i pris, får Nettavisen opplyst fra NVE.

Heller ikke EneriNorge har noen anelse om hva prisen vil bli på sertifikatene, men har tanker om hva strømprisen må være for at det skal være lønnsomhet i utbyggingen..

- Summen av strøm- og sertifikatpris bør ligge i området 50-60 øre per kilowattime for å utløse investeringer, sier informasjonssjef Aslak Øverås.

Oppdatert: Øverås sier han ikke snakker om sluttbrukerprisen, men prisen kraftverkene får. I dag ligger spotpris på knappe 23 øre. Resten må dekkes inn med strømsertifikater. Hvor mye dette vil utgjøre på strømregningen vil variere fra år til år, og avhengig av utviklingen på sertifikatprisen.



Teknisk sett er det slik at den nye kraftverk mottar betaling for sertifikater for all kraften de produserer, mens forbrukerne betaler for grønne sertifikater på en varierende prosentandel av sitt forbruk - opp mot 18 prosent i 2020.



Regner med vesentlig prisstigning

Konsulentselskapet Deloitte mener strømselskapene allerede har gjort seg klar til å utnytte en prisstigning frem mot 2020:

«Prisen på Elsertifikater har gjennom 2012 ligget mellom NOK 150 og NOK 200. Mange av de utstedte Elsertifikatene er imidlertid ikke omsatt, antagelig fordi produsentene tror på høyere priser når kvoteplikten i fremtiden øker», skriver selskapet i sin analyse.