Kui uskuda riigikontrolli hinnangut, on Eesti alles poolel teel varjupaigataotlejate vastuvõtuvõimekuse väljaarendamisel, siseministeerium on siiski märksa optimistlikum.

Riigikontroll tõdeb oma värskes auditis, et riigi ja kohalike omavalitsuste võimekus võtta vastu rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja saanuid ning neid ühiskonda lõimida vajab olulist edasiarendamist: tuleb välja töötada ka pikaajaline ja süsteemne rahvusvahelist kaitset vajavaid isikuid puudutav poliitika koos tegevuskavaga ning tagada selle elluviimiseks piisavalt inimesi ja raha.

Ühe peamise küsimusena hindas riigikontroll, kas Eesti saab hakkama olukorras, kus tuleb menetleda 550 varjupaigataotlust väljaspool Eestit ning kus samal ajal kasvab Eesti piiril esitatavate varjupaigataotluste arv.

Politsei- ja piirivalveameti hinnangul on nad täiendava rahastamise saamisel võimelised seda tegema ning arvestanud ka võimalusega, et kasvab ka Eesti piirile saabunud isikute esitatud rahvusvahelise kaitse taotluste arv.

Kuid kehtiva seaduse kohaselt saab varjupaigataotlusi menetleda ainult Eestis. Selleks, et seda oleks võimalik mujal (nt Kreekas, Itaalias) teha, on riigikogus teisel lugemisel seaduse muutmise eelnõu. Seaduse jõustumise algne tähtaeg ehk veebruari algus on nüüdseks edasi lükatud. Uut tähtaega ei osanud siseministeerium 7. jaanuari seisuga nimetada.

Siseministeeriumi kinnitusel on neil kava ka juhuks, kui 550 ümberpaigutatava taotlusi peab menetlema Eestis ja seda olukorras, kus Eestisse või Eesti piirile saabuvate rahvusvahelise kaitse taotluse esitajate arv hüppeliselt kasvab.

Ministeeriumi sõnul koolitab politsei- ja piirivalveamet perioodil novembrist 2015 kuni maini 2016 välja 180 reservametnikku, kes kõik on pädevad tegelema rahvusvahelise kaitse taotluse vastuvõtmise ja esmaste menetlustoimingutega ning kellest vähemalt 60 ametnikku oskavad läbi viia rahvusvahelise kaitse sisulist menetlust.

Riigikontroll rõhutab, et kuigi PPA võimekust tõstetakse, ei seisne võimekus Eestis kohapeal sadu taotlusi menetleda ainult piisavas politsei mehitatuses ja inimeste piisavates oskustes.

Kui menetlust hakatakse viima läbi Eestis, siis peaks riik arvestama lisakuludega: tuleks luua uusi varjupaigataotlejate majutuskeskusi ning pakkuda rahvusvahelise kaitse taotlejatele piisavas mahus seaduses ettenähtud teenuseid. Riigikontrolli hinnangul on praegu probleeme nii majutuskohtadega kui ka teenuste pakkumisega.

Soome näidet tuleks arvesse võtta

PPA arvestab, et Eesti piirile saabub 2016. aastal kuni 300 rahvusvahelist kaitset taotlevat isikut. 2015. aastal esitas rahvusvahelise kaitse taotluse 231 isikut.

Juhul kui see arv peaks oluliselt suurem olema, pole Eesti praeguste jõududega võimeline riigikontrolli hinnangul sellele reageerima.

Riigikontroll rõhutab, et olukord võib aga muutuda kiiresti. Näiteks ligikaudu kümnekordistus 2015. aasta teise poole jooksul Soomes võrreldes 2014. aasta sama ajaga varjupaigataotlejate arv ning oluliselt kasvas ka pagulaskeskuste arv.



Auditijuht Mart Vain ütles intervjuus Vikerraadiole, et Eesti ei ole täna valmis olukorraks, kui piirile tuleb ootamatult väga suures hulgas põgenikke.



"Meil on täna üks majutuskeskus, kus on kohti 70 inimesele. Kui peaks juhtuma nii, nagu juhtus Soomes, et lühikese ajaga tuleb mitukümmend tuhat pagulast piirile, siis Eesti selleks valmis pole," sõnas Vain.

Kokku hinnati 17 kohustust

Riigikontroll hindas auditi käigus riigi ja omavalitsuste võimekust täita 17 kohustust, mis tulenevad ennekõike välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seadusest.

Audit näitas, et Euroopa Liidu rändekava alusel ümberpaigutatava ja -asustatava 550 rahvusvahelise kaitse saanu saabumiseks ja lõimimiseks on valmisolek vaid osaline.

Eesti suudab täita täielikult kolme ning osaliselt 13 kohustust, ühe kohustuse täitmise võimekus on vähene, sest pole välja arendatud võimekust kaitse saanu staatuse perioodiliseks ülevaatamiseks.

Riigil on täielik valmisolek maksta kaitse saanutele toetusi ja pensione ning omavalitsused suudavad pakkuda samu teenuseid nagu ülejäänud elanikele. Samuti on töötukassa valmis aitama kaitse saanuid hõivesse.

Viimase poole aasta olulisemad edusammud riigi ettevalmistatuses seisnevad tugiisikuteenuse kättesaadavuse paranemises ning riigikogus teisel lugemisel oleva seaduseelnõu algatamises, mille kohaselt plaanitakse keeleõpe muuta kaitse saanutele kohustuslikuks.

Erinevate probleemide hulgas toob riigikontroll aruandes esile mure pagulaste kohanemise ja lõimimise tagamisel. Riik on välja töötanud küll kohanemisprogrammi, kuid see on vabatahtlik, üldjuhul ainult mõne päeva pikkune ega pruugi olla kaitse saanule piisavalt arusaadav. Kaitse saanutele eraldi lõimistegevusi kohanemisprogrammi järel pole ette nähtud.

Valitsus eiras liiga kaua teemat

Riigikontroll rõhutab, et valitsus ei olulisustanud pika aja jooksul piisavalt signaale, et põgeniketeema tõuseb Euroopas teravalt päevakorda ning tekib ka põgenikekoorma jaotamise küsimus. See on viinud meid olukorda, kus suutlikkus võtta vastu senisest oluliselt rohkem rahvusvahelise kaitse taotlejaid ja saanuid alles vajab terviklikku väljaarendamist ning tegevuskava nendega tegelemiseks tuli koostada kiirkorras.

Enne 2015. aasta mais toimunud esimest Euroopa rändekava arutelu ei olnud Eestis asjakohast plaani, mida teha, kui siia saabub varasemast kümneid kordi rohkem ja erineva kultuuritaustaga kaitset vajavaid isikuid.

Valitsuse hoiak on rahvusvahelist kaitset vajavate inimeste suhtes eelnevatel aastatel olnud, et Eesti ei osale nende ümberpaigutamises. See avaldas mõju ka Euroopa Komisjoni esialgses jaotuskavas Eestile määratud pagulaste hulgale, sest komisjon arvestas Euroopa rändekava raames esialgsete kvootide väljatöötamisel ka varem vabatahtlikult riiki ümberpaigutatute hulka.

Riigikontrolli hinnangul lahendab valitsus praegust olukorda kui ühekordset, mis ei haaku aga muutunud globaalse reaalsusega ja vajadusega välja töötada pikaajaline ning süsteemne rahvusvahelist kaitset vajavaid isikuid puudutav aktiivne poliitika ja tegevuskava. Samuti on vaja kujundada Eesti seisukohad rändeteemalises debatis Euroopa Liidu tasandil ja võimaliku ühtsema asüülipoliitika asjus.

Riigikontroll soovitas auditi tulemusena määrata valitsusel ministeerium, kelle eestvedamisel kujundatakse pikaajaline kaitset vajavaid isikuid puudutav poliitika, milles sätestatakse erinevate ministeeriumide ja teiste osapoolte ülesanded ning ka vastutus.

2015. aastal taotles Eesti piiril varjupaika 231 inimest ning rahvusvahelise kaitse andis Eesti nendest 78-le. Aastatel 2014–2015 kasvas varjupaigataotlejate arv ligi 50% ning neljakordistus kaitse saanute arv.

Kokku on alates Genfi pagulasseisundi konventsiooni ja selle New Yorgi protokolliga liitumisest 1997. aastal Eestilt varjupaika taotlenud 846 ning selle saanud 172 inimest.