Stačí pritom aj jednodňový pobyt vo Viedni. Dôvodom je západonílska horúčka, ktorá sa medzi utečencami vyskytla. Koľko ľudí bolo celkom nakazených, to žiaden úrad prezradiť nechce. Horúčku spôsobuje poštípanie komármi, choroba môže vyústiť aj do zápalu mozgových blán.

Rozšírená je prevažne v Afrike, južnej Európe, na Blízkom a Strednom Východe a v Indii. Nákaza sa z človeka na človeka prenáša krvou, preto sa ako prvé obmedzuje darcovstvo.

Naša Národná transfúzna služba varovala tých, ktorí navštívili Maďarsko (oblasť Fejer), Rumunsko (oblasť Sibiu a Dolj), Taliansko (oblasť Parma, Cremona, Reggio nell'Emilia), Portugalsko (región Algarve – najjužnejší región s mestami Almancil, Loulé), Bulharsko (Sofia), Srbsko, Izrael, že nesmú darovať krv najmenej do 28 dní od opustenia týchto krajín.

„To isté sa týka aj darcov krvi, ktorí strávili jednu noc a dlhšie aj v Rakúsku – vo Viedni,“ uvádza sa v stanovisku služby.

Hlavný odborník ministerstva zdravotníctva pre transfuziológiu Mirko Peprný uvádza, že ide o preventívne opatrenie vzhľadom na výskyt vírusu západonílskej horúčky v uvedených oblastiach. Opatrenie platí do odvolania, prípadne do konca novembra tohto roka.

„Ak sa vírus západonílskej horúčky (West Nile Virus) vyskytne niekde v krajine Európy, je táto krajina povinná hlásiť túto skutočnosť Európskej komisii prostredníctvom systému včasného varovania,“ vysvetlil Peprný.

Takéto upozornenie sa potom dostáva aj do ďalších štátov, ktoré musia prijať opatrenia v súvislosti s darcovstvom krvi. Či priniesli vírus do okolitých štátov migranti, hlavný odborník nechcel komentovať.

Na Slovensku v rámci transfúznej služby prípad nakazenia nezaznamenali. Hovorkyňa Úradu verejného zdravotníctva Lenka Skalická potvrdila, že vírus bol laboratórne potvrdený u ľudí v okolitých krajinách Slovenska. O ktoré krajiny a koľkých ľudí ide, Skalická nespresnila.

„Národná transfúzna stanica vydala preventívne opatrenia u darcov krvi na zamedzenie prenosu tohto vírusu, pokiaľ by boli v inkubačnom čase ochorenia, t. j., nemali by klinické príznaky, ale mohli by byť nakazení,“ reagovala hovorkyňa.

Denník Pravda oslovil ministerstvá zdravotníctva v Maďarsku aj v Rakúsku, či sa táto choroba vyskytla v regiónoch, kde sa zhromažďujú utečenci, a koľko takých prípadov tam evidujú. Ani jeden rezort do uzávierky neodpovedal.

Ochorenie sa prejavuje ako chrípka. Ohrození sú najmä ľudia s oslabenou imunitou, deti a dôchodcovia. Človek sa infikuje po poštípaní, inkubačný čas je dva týždne. Vakcína proti tejto nákaze nie je. Vírus v minulosti spôsobil niekoľko epidémií, nie však na Slovensku. Podľa odborníkov mohli túto chorobu do okolitých krajín priniesť premnožené komáre aj migračná vlna.

Odborník na tropické komáre a choroby Násir Jalili z Mikrobiologického ústavu Lekárskej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave tvrdí, že prenášačom vírusu je druh komára Culex. „Človek sa infikuje po poštípaní, infekcia sa môže rozšíriť aj krvou, preto by ľudia nemali darovať krv,“ dodal Jalili s tým, že vírus spôsobuje encefalitídu, teda zápal mozgových blán, u mladých nemá až taký ťažký priebeh, nebezpečný môže byť pre staršie osoby nad 60 rokov alebo deti.

Prvýkrát bol vírus západonílskej horúčky izolovaný v polovici minulého storočia v Ugande. Z Afriky sa dostal do Európy cez migrujúce vtáky, a rozšíril sa napríklad v oblastiach, kde vtáctvo oddychuje, čo je väčšinou pri nejakých vodách či jazerách.

Rozšírenie ochorenia môže podľa Jaliliho spôsobiť aj nekontrolovaná vlna migrantov. „Je to tak ako so všetkými infekčnými chorobami, nemusí pritom ísť len o západonílsku horúčku,“ uzavrel expert.

Ministerstvo zdravotníctva, ako tvrdí minister Viliam Čislák, sa zaoberá utečencami, ktorí majú prísť z Rakúska do tábora v Gabčíkove. „Máme otázky na ich zdravotný stav, zabezpečenie očkovania i zdravotnej starostlivosti ako takej,“ povedal Čislák.

S Rakúskom podľa neho hovoria o tom, ako postupovať v prípade, že utečenci budú potrebovať hospitalizáciu alebo poskytnutie ambulantnej zdravotnej starostlivosti. Slovensko zatiaľ neuvažuje, že by vyslalo lekárov do oblastí, ktoré zápasia s návalom utečencov.

Odborník na tropickú medicínu a infektológiu profesor Vladimír Krčméry si myslí, že rozšírenie ochorenia má na svedomí premnoženie komárov. „Je globálne otepľovanie, takže komáre, ktoré ochorenie prenášajú, sa nachádzajú aj tam, kde predtým neboli,“ uviedol Krčméry.

Na vírus neexistujú žiadne lieky. Ak má niekto dobrý imunitný systém, tak sa podľa Krčméryho vylieči, ak nie, tak zomiera. Liečba sa zameriava na podporu funkcií, ktoré u pacienta zlyhávajú.

„Napríklad, ak prestane močiť, nasadí sa diuretická liečba, ak mu zlyhá pečeň, podporuje sa metabolizmus pečene. To je vírus, na ktorý neexistuje žiadna liečba, dobrá správa je, že úmrtnosť je pomerne nízka, asi desať percent,“ poznamenal profesor.

Západonílska horúčka podľa Skalickej má rovnaké prejavy ako chrípka. „U človeka sa prejavuje náhlym nástupom horúčky trvajúcej 3–5 dní, bolesťami hlavy, hrdla, brucha, pohybového aparátu, vyrážkami na trupe a končatinách, únavou a nechutenstvom,“ upresnila Skalická.

V 15 percentách prípadov spôsobuje zápal mozgu, pečene, pankreasu. Ochorenia u ľudí na Slovensku doteraz hlásené neboli. V sedemdesiatych rokoch bol vírus West – Nile izolovaný z komárov zo Záhorskej nížiny.

V minulosti západonílska horúčka spôsobila v Európe viaceré epidémie. Roku 1996 bolo v juhovýchodnom Rumunsku infikovaných 393 ľudí a 17 zomrelo. O rok neskôr boli hlásené epidémie z Talianska a Francúzska, ďalšie roku 1999 z Ruska, roku 2000 z Izraela a v rokoch 1997 a 2003 z Tuniska. V roku 2013 západonílska horúčka zabila v Srbsku 20 ľudí.