Opinii

România se polarizează, oraşele mari atrag şi mai multe investiţii iar oraşele mici şi mijlocii pierd din viteză, spune Horia Cioriclă, preşedintele Băncii Transilvania.

Cum se traduce constatarea lui: în preluarea Volksbank România de către Banca Transilvania, strategia este de întărire a poziţiilor băncii în oraşele mari, fie şi prin mai multe sucursale în acelaşi cartier. La polul opus, asta înseamnă că în oraşele mici şi mijlocii, din două sucursale va rămâne une, pentru simplu fapt că nu mai există business acolo, care să justificie menţinerea a două sucursale plus angajaţii aferenţi.

România se desparte din ce în ce mai mult pe oraşe şi zone. Nu este o noutate, ci doar acum această evoluţie devine din ce în ce mai evidentă. Zona Bucureştiului şi Transilvania atrag investiţiile, în timp ce Moldova, Oltenia, Dobrogea, cu execepţia oraşelor mari din aceste teritorii "mor încet şi sigur".

Moldova este o zonă foarte bună de luat voturi pentru PSD, şi bună pentru PDL, dar după alegeri, când fiecare îşi savurează victoria şi îşi numără banii care îi vor intra, votanţii aleargă încoace şi încolo după locuri de muncă, fie şi pentru salariul minim pe economie. Dacă mai sunt şi bonuri de masă, jobul este perfect. Conform unei analize a revistei Business Construct, regiunea Moldovei are în prezent în lucru doar patru mari şantiere finanţate de investitori privaţi, dintre care trei sunt în Iaşi, în municipiu. De investiţiile statului în infrastructură, în zona Moldovei nici nu poate fi vorba.

România nu are acum niciun proiect concret prin care să traverseze munţii Carpaţi cu o autostradă, ceea ce înseamnă că investitorii ocolesc această zonă. PIB-ul Moldovei este de 3.400 de euro pe cap de locuitor, faţă de media naţională de 5.500 de euro.

Toate investiţiile şi locurile de muncă se aşează acolo unde există interes economic. În campaniile electorale, oraşele mici şi mijlocii, unde iese lumea la vot, sunt bătute în lung şi în lat de politicieni, indiferent de partid. După alegeri, toţi uită de cine le-a dat votul, pleacă de acasă că nu au ce face, nu există locuri de shopping şi nici distracţie şi se stabilesc la hotel, în Bucureşti.

Deşi PSD îşi bazează o bună parte din voturi şi electorat pe aceste zone, mai sărace, când ajunge la putere nu are niciun program de dezvoltare pentru cei care îl susţin.

Nu cred că locuitorii din Bucureşti, Cluj, Braşov, Sibiu şi alte oraşe mai mari au nevoie de un TVA redus la alimente sau altă formă de facilitate economică. Mai degrabă, zonele rămase în urmă au nevoie de facilităţi, de a aduce investiţii şi locuri de muncă acolo prin toate mijloacele. Dacă guvernul Ponta vrea să lase în economie 5 miliarde de lei, prin reducerea TVA-ului la alimente, sau 18 miliarde de lei prin reducerea TVA-ului la toate produsele, de la 24% la 20%, poate banii ar trebui să fie folosiţi pentru aceste zone. Dacă ne uităm pe nivelul de salarizare pe judeţe, vom vedea că oraşele mari stau destul de bine, iar în schimb cele mici şi mijlocii pierd viteză pe zi ce trece.

Peste 80% dintre angajaţii români au salarii mai mici decât salariul mediu pe economie, care este acum aproape de 1.800 de lei net pe lună. Cele mai multe salarii mici sunt în oraşele mici şi mijlocii, ca o consecinţă a căderii economice şi a lipsei investiţiilor.

Mai degrabă un investitor vine în Bucureşti sau în Cluj şi plăteşte nivelul salarial din oraş, decât să se ducă la Suceava sau la Botoşani, chiar dacă acolo are un cost mai mic.

Toate partidele încep să se pregătească, să strângă bani pentru alegerile din 2016, atât cele la nivel local, cât şi alegerile parlamentare. Având în vedere că resursele de finanţare au mai fost tăiate, asta însemnând că nu vor mai putea să dea găleţi, ulei, zahăr la alegători, întrebarea este cu ce vor veni politicienii în faţa votanţilor, că de investiţii nici nu se pune problema. Mă îndoiesc că cei care vor veni să ceară voturi vor scotoci în coşul de gunoi ca şi votanţii lor.