Lakimuutos toi erityisoppilaat tavallisiin luokkiin, muttei taannut heille tarvittavaa tukea. Opettajien mukaan tässä piilee yksi syy siihen, miksi Suomen Pisa-tulokset sukeltavat.

Luokka on jälleen kuin sirkuskenttä, mutta tästä on hupi kaukana.

Yksi käytöshäiriöinen poika on saanut villittyä neljä vieruskaveriaan. Pojat huutavat päälle, kun Jaana, luokanopettaja, yrittää saada oppilaiden huomion ja hiljaisuuden luokkaan.

Erityisen tuskastuneelta näyttää oppimisvaikeuksista kärsivä oppilas, jonka luona opettaja ei ehdi joka hetki käymään. Hän odottaa erityisen tuen päätöstä, mutta ei ole sitä toistaiseksi saanut.

Oma lukunsa ovat luokan neljä ”ummikkoa” eli vieraskielistä oppilasta, jotka ovat valmistavassa opetuksessa. He jököttävät hämillään penkeissään, koska eivät ymmärrä vielä suomea.

Epätoivo valtaa Jaanan. Siitä tuli hyvin arkinen tunne, valitettavasti.

– Se oli ihan jatkuvaa sinnittelyä tunnista toiseen ja voimattomuuden tunnetta, kun on niin monenlaisia avuntarvitsijoita, hän kuvaa.

Jaana ehti työskennellä 15 vuotta luokanopettajana, mutta viime syksynä raja tuli vastaan. Hän jätti paikkansa eteläsuomalaisen koulun 3. luokan opettajana. Työkuorma tuntui mahdottomalta.

– Lapsilla oli sellainen toimintakulttuuri luokassa, että lähdetään heti hölmöilyihin ja huuteluihin mukaan ja että voi huutaa kaikkien päälle. Siellä 9-vuotiaat huutavat vittua. Osalla oli käyttäytymisen ongelmia, ja he olisivat tarvinneet opettajan koko ajan vierelle auttamaan, mutta se ei ollut mahdollista. Muu luokka kärsi siitä rauhattomuudesta.

OAJ: Katastrofaaliset seuraukset

Jaana ei ole kokemuksensa kanssa yksin. Erityisen tuen riittämättömyys on yleisin syy sille, miksi opettajat ottavat yhteyttä opettajien ammattiliitto OAJ:hin. Yhteydenottojen määrä on nyt kasvussa.

OAJ pitää katastrofaalisena seurauksia, joita vuoden 2010 perusopetuslain muutoksella on ollut. Tuolloin perusopetuksessa siirryttiin kohti inklusiivista mallia ja lanseerattiin kolmiportaisen tuen malli, jossa tuen piti seurata oppilaan mukana.

Ajatuksena oli, että kaikki oppilaat, myös erityistä tukea tarvitsevat, ovat lähtökohtaisesti yleisopetuksessa ja saavat luokkaan tarvitsemansa tuen.

OAJ:n mukaan erityisluokkia ja pienryhmiä on lakkautettu viime vuosina todella rajusti, mutta erityistä tukea on leikattu, vaikka sitä piti lisätä. OAJ arvioi, että tämä on yksi syy suomalaisten Pisa-tulosten laskun taustalla.

Esimerkiksi heikkojen osaajien määrä on yli kaksinkertaistunut vuoden 2006 Pisa-tuloksista vuoden 2015 tuloksiin (tuorein Pisa-tutkimus).

– Nyt tavallisissa luokissa on useita lapsia, jotka tarvitsevat erityistä tukea, mutta eivät sitä saa. Luokanopettajan ja yhä useammin myös aineenopettajan aika menee erityistä tukea tarvitseviin ja suuri massa jää selviytymään itsekseen. Kun ennen oli enemmän erityisluokkia, opettaja ehti auttaa paremmin myös tätä oppilaiden suurempaa joukkoa, sanoo OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkainen.

Laissa porsaanreikä

Luukkaisen mukaan monet kunnat ovat käyttäneet inkluusiomallia säästökeinona. Laissa todetaan, että lapsilla on oikeus saada ”riittävää oppimisen ja koulunkäynnin tukea heti tuen tarpeen ilmetessä”.

Tulkinnanvaraiseksi jää, mikä on riittävää. Luukkainen sanoo, että tehostetun tuen oppilaiden määrä on kasvanut, mutta se ei ole vaikuttanut erityisopettajien lukumäärään.

– Jos kunnan rahat ovat tiukalla, tästä on helppo säästää. Paikoin erityisopetusryhmiä on vähennetty järjestämättä korvaavaa tukea. Tilanteet, joissa erityisen tuen oppilaat opiskelevat kokoaikaisesti muun opetuksen yhteydessä täysin ilman tukitoimia, ovat aivan liian yleisiä.

Joensuulainen erityisluokanopettaja Anne Karttunen kertoo, että inkluusiomalli on johtanut monin paikoin siihen, että sekä yleisopetuksen että erityisopetuksen oppilaat alisuoriutuvat omalla tasollaan.

– Tämä on arkea ja ihan kammottavaa. Yleisopetuksessa on liian suuret ryhmäkoot ja jos yhdelläkin oppilaalla on vakavia vaikeuksia, se sotkee koko ryhmädynamiikan. Lähtökohtaisesti kaikki haluavat tulla nähdyksi tai kuulluksi. Isossa luokassa oppilaiden ääni hukkuu, ja kun he eivät tule huomatuksi, he alkavat hakea huomion vaikka sitten pahalla, Karttunen toteaa.

OAJ:n puheenjohtajan Olli Luukkaisen mukaan oppimisen tukea ei ole läheskään kaikissa kunnissa ja kouluissa tarjottu tai järjestetty lain vaatimalla tavalla. Atte Kajova

”Arvojensa irvikuvia”

Karttunen ja työnsä jättänyt luokanopettaja Jaana eivät pidä inkluusiota lähtökohtaisesti huonona ideana, mutta sen toteuttaminen onnistuneesti vaatisi riittävästi resursseja.

– Inklusiivisen opetuksen alkuperäinen ajatus on, että sen avulla kaikenlaiset oppilaat yhdessä pääsevät kukoistamaan ja kykenevät suoriutumaan parhaalla mahdollisella tavalla. Valitettavasti tällä hetkellä useissa kaupungeissa huonosti toimivat inklusiiviset ratkaisut ovat kuitenkin inklusiivisten arvojensa irvikuvia, Karttunen toteaa.

Jaanalla on hyvä inkluusiokokemus oppilaasta, jolla oli suuria oppimisen vaikeuksia, mutta hän ei häirinnyt toisia. Oppilas sai erityisopettajan tunteja tiettyihin aineisiin ja vertaistukea muilta oppilailta. Käytöshäiriöisille inkluusio ei Jaanasta sovi, vaikka resurssit olisivat kohdallaan.

Emmehän me pysty repeämään siihen, että jonkun oppilaan vieressä pitäisi istua koko ajan.

Karttunen ja Jaana pitävät isona ongelmana sitä, että erityisen tuen päätökset ovat kiven alla. Erityisen tuen päätös velvoittaa kuntaa järjestämään oppilaalle erityisopetusta, mikä maksaa tavallista opetusta enemmän.

Vaikka koulussa olisi erityisluokka, kuten Karttusen koulussa, oppilas voi joutua odottamaan erityisen tuen päätöstä pitkään tavallisessa luokassa, jos erityisluokkaan ei mahdu.

– Se, ettei oppilas saa tarvitsemaansa erityistä tukea, ei ole ainoastaan käytöshäiriöisen tai oppimisvaikeuksista kärsivän lapsen oppimisen ja tuen laiminlyöntiä. Emmehän me millään pysty luokanopettajina repeämään siihen, että jonkun oppilaan vieressä pitäisi istua aivan koko ajan. Jos työrauha häiriintyy jatkuvasti, muilla lapsilla ei ole mahdollisuutta saada opetussuunnitelman mukaista opetusta ja työrauhaa, Jaana huomauttaa.

”Hyvää nakerretaan pois”

Opettajien keinot puuttua häiriköintiin ovat vähissä. Jaanan mukaan keskeisin ratkaisu on oppilaan poistaminen luokasta, mutta tällöinkin opettajalla säilyy valvontavastuu lapsesta.

– Jos on käytöshäiriöinen lapsi, usein on myös väkivaltaisuutta. On aika iso riski opettajalle, että tästä ovenraosta häntä valvon ja samalla pitäisi opettaa koko muuta luokkaa. Häiriköivän oppilaan voi myös siirtää toiseen luokkaan. Itse en tätä usein tee. Jos oppilasta heitellään eri luokkiin tai rehtorin kansliaan, hän jää koko ajan jälkeen opetuksesta.

Karttusen mukaan opettajien lisäksi oppilaat väsyvät ja uupuvat jatkuvaan levottomaan ilmapiiriin. Erityisopettajia ja erityisluokanopettajia on hänestä yksinkertaisesti liian vähän.

– Meillä on ollut ihan huikea peruskoulujärjestelmä. Tuntuu, että kaikkea hyvää nakerretaan pois erityisopetuksen ja luokkarauhan kustannuksella. Olen aivan varma, että tämä vaikuttaa oppimistuloksiin. Osa uupuu, osa kyynistyy, mistä seuraa masennusta ja syrjäytymistä.

OAJ:n mukaan 1. ja 2. luokalla saisi olla enintään 18 lasta opettajaa kohden, ja 3.-9. luokilla enintään 20 oppilasta. Vieraskieliset ja tehostetun tuen oppilaat laskettaisiin kertoimella 1,5 ja erityistä tukea tarvitsevat oppilaat kertoimella 2. Mostphotos

OAJ vaatii opettajamitoitusta

OAJ:n mukaan ratkaisu luokkarauhan palauttamiseksi ja erityisen tuen saamisen helpottamiseksi olisi se, että pienryhmiä ja erityisluokkia palautettaisiin erityistä tukea tarvitseville. Erityisopettajien määrää tulisi lisätä, mikä vaatisi myös lisäresursseja.

OAJ haluaa, että opettajamitoituksesta säädettäisiin lailla. Tämä tarkoittaisi, etteivät kunnat voisi nykyiseen tapaan väljästi määritellä itse sitä, millainen tuki on riittävää. Nyt laissa ei ole määritelty, kuinka monta opettajaa tulee olla oppilasta kohden.

Iltalehti kysyi viideltä suurimmalta puolueelta, tulisiko heidän mielestään nykyiseen erityisopetuksen tilanteeseen puuttua ja miten. Iltalehti kysyi myös puolueiden kantaa opettajamitoitukseen.

Suurimman puolueen SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne on kertonut ilmoittavansa ensi viikolla, minkä puolueiden kanssa SDP lähtee sorvaamaan hallitusohjelmaa. Rinne on aiemmin sanonut, että jos SDP on hallituksessa, joko kokoomus tai keskusta on mukana. Myös vihreiden mukanaoloa Rinne on pitänyt erittäin todennäköisenä.

SDP ja vihreät myönteisiä mitoitukseen

SDP, perussuomalaiset, kokoomus, keskusta ja vihreät ovat kaikki yhtä mieltä siitä, että erityisopetuksen tilanteeseen pitää saada ensi hallituskaudella parannus.

SDP:n tavoitteena on hallitusohjelmaa laadittaessa, että koulutukseen tehdään merkittäviä lisäpanostuksia. Näillä lisäresursseilla muun muassa parannettaisiin kouluterveydenhoitajan, lääkärin, koulupsykologin, kuraattorin, opinto-ohjaajan ja nuorisotyön palveluiden saatavuutta peruskouluissa.

– Lisäresurssien lisäksi on myös kehitettävä koulutuksen ohjausta niin, että kaikilla lapsilla on tosiasialliset mahdollisuudet tarvitsemaansa tukeen, SDP linjaa.

SDP suhtautuu myönteisesti opettajamitoituksen lakiin kirjaamiseen. Myös vihreät kannattaa sitä, että laissa säädettäisiin riittävästä määrästä opettajia, johtajia, esimiehiä ja oppilashuollon henkilöstöä eli kouluterveydenhoitajia ja -psykologeja ja -kuraattoreita. Vihreiden mukaan vahvempaa tukea tarvitsevien oppilaiden määrä tulee huomioida mitoituksessa.

SDP lupaa panostuksia koulutukseen, mikä helpottaisi puolueen mukaan myös peruskoulujen erityisopetuksen tilannetta. Matti Matikainen

Vihreiden mukaan seuraavan hallituksen on laitettava kolmiportainen tuki kuntoon sekä lisättävä resursseja samanaikaisopetukseen, erityisopetukseen ja oppilaanohjaukseen. Näiden toimien jälkeen vihreät haluaa selvitettävän, millä keinoin oppimisen ja koulunkäynnin tukea voitaisiin vahvistaa paremmin.

Vihreät korostaa, että moniammatillista yhteistyötä tarvitaan siinä, miten opetus järjestetään.

– Päätös integroinnista tai pienryhmästä ei saa olla oppilaan edun vastainen tai riippua opetuksen resursseista.

Vihreät on valmis lisäämään erityis- ja samanaikaisopetuksen resursseja 40 miljoonaa euroa ja peruskoulujen perusrahoitukseen 80 miljoonaa euroa.

Todennäköisesti hallitukseen nousevien vihreiden mukaan ensi kaudella on puututtava erityisopetuksen tilanteeseen. Inka Soveri / IL

”Pienryhmiä järjestettävä”

Kokoomuksen mukaan kolmiportaista tukea on uudistettava siten, että jokainen oppilas saa tarvitsemansa tuen ja palvelut. Byrokratian sijaan on keskityttävä siihen, että tuen rakenteet toimivat kouluissa, eikä opettajien työkuorma kasva kohtuuttomasti, kokoomus katsoo.

– Myös pienryhmäopetuksen on oltava olennainen osa peruskoululaisten yksilöllistä tukea ja pienryhmä on oppilaan tarpeen niin vaatiessa järjestettävä. Tästä ei saa kunnissa tinkiä, kokoomus linjaa.

Kokoomus haluaa painottaa moniammatillisen tuen tärkeyttä. Opettajamitoituksesta kokoomuksella ei ole kantaa.

Kokoomus haluaa vahvistaa perusopetusta ensi vaalikaudella. Pete Anikari

Tarpeet paremmin huomioon

Keskustan mukaan oppilaiden erilaiset tarpeet ja taustat pitää ottaa nykyistä paremmin ja joustavammin huomioon oppilasryhmien koossa.

Keskusta ei kannata yksittäisen opettajamitoituksen säätämistä lailla, koska se voisi aiheuttaa hankaluuksia esimerkiksi pienissä kunnissa ja kouluissa, jos oppilasmäärä ylittäisi vaikkapa yhdellä oppilaalla laissa säädetyn rajan.

Keskustan mukaan erityisopettajien määrässä sääntely olisi toteutettavissa helpommin, kun perusteena olisi koko koulun tai kunnan oppilasmäärä.

– Jos luokassa on erityistä tukea vaativia oppilaita, tähän ryhmään pitää kohdistaa lisäresursseja esimerkiksi henkilökohtaisten avustajien kautta.

Keskustan mukaan erityisesti alkuopetuksessa oppilasryhmien koot olisi pidettävä pieninä. Pete Anikari

PS: Erityisluokat takaisin

Perussuomalaisten mielestä erityisoppilaita ei pidä väkisin yrittää integroida normaaleihin luokkiin, vaan heille on tarvittaessa järjestettävä erityisopetusta pienryhmissä. PS:n mukaan painopiste on siirrettävä korjaavasta työstä ennaltaehkäiseviin toimiin. PS haluaa, että erityisluokat palautetaan.

– Resurssit pitää panna suomalaisen koulujärjestelmän ja suomalaisten oppilaiden auttamiseen, eikä koko ajan kasvavien maahanmuuton kouluissakin ilmenevien ongelmien näennäiseen lievittämiseen tai kotouttamiseen, sanoo PS:n poliittinen suunnittelija, kansanedustaja Riikka Purra.

PS ei pidä opettajamitoitusta sellaisenaan tehokkaana. PS:n mukaan oleellisempaa olisi kirjata lakiin peruskoulun osaamisvaatimus tai osaamistakuu, jonka perusteella luokalta toiselle ei saa siirtyä, jos tiettyä osaamistasoa ei ole saavutettu. Ryhmäkoot on pidettävä PS:n mukaan maltillisina.

Luokanopettaja Jaana ei halunnut esiintyä jutussa omalla nimellään.