Neuvokas toiminta pelasti äärimmäisen uhanalaisen pyöriäisen hengen.

Pikku-Nauvon Käldingessä asuvat Anna-Silja Suutarinen ja hänen miehensä Kimmo Kallinen kokivat 13. joulukuuta todellisen Lucian päivän yllätyksen, kun kotirannassa oleva lohiverkko tuntui tavallista raskaammalta.

Suutarinen kertoo miehensä luulleen ensin, että verkossa olisi hylje, koska hylje oli aiemmin käynyt syömässä verkosta kalat.

– Sitten hän rupesi katsomaan, ettei se kyllä hylje ole ja soitti minulle, kertoo Suutarinen, joka lähti heti kameran ja tabletin kanssa rantaan katsomaan, mistä on kyse.

Asiantuntija arvioi, että koon perusteella verkkoon takertunut pyöriäinen vaikutti nuorelta, todennäköisesti viime vuonna syntyneeltä yksilöltä.­

– Kyllä haukoin henkeä, kun ymmärsin, mistä oli kyse, hän kuvailee hetkeä, kun tunnisti verkkoon takertuneen vieraan pyöriäiseksi.

– Sen tunnisti heti. Merkit olivat selkeät: selkäevä, hengitysaukko ja narina, jota se välillä piti. Ja silmät olivat aivan erilaiset kuin hylkeellä.

”Oli varmasti uuvuksissa ja hätääntynyt”

Suutarinen korostaa, ettei pariskunta kalasta ammatikseen vaan ainoastaan kotitarpeisiin. Laiturilta käsin koettavissa oleva verkko oli pakko vetää hyvin lähelle rantaa, sillä polskivaa pyöriäistä ei olisi saanut irrotettua siitä neljän metrin syvyisessä vedessä. Kalojen perkaamista varten mukana ollutta puukkoa käytettiinkin lohiverkon rikkomiseen, jotta eläin saataisiin vapautettua.

Kalojen perkaamista varten mukana ollutta puukkoa piti käyttää lohiverkon rikkomiseen, kun verkkoon oli uinut Suomen vesillä harvinainen pyöriäinen.­

Pelastajat valelivat pyöriäistä vedellä yrittivät välttää koskemasta siihen turhaan, ettei eläimelle aiheutettaisi vahinkoa.

– Mitä enemmän saatiin verkkoa irti, sen innokkaammin se alkoi pärskiä. Hyvin kastuttiin kaikki. Kun saimme sen irrotettua, se lepäsi hetken ihan rantaviivan lähellä ja keräsi voimia. Oli varmasti uuvuksissa ja hätääntynyt, kertoo Suutarinen hetkestä, jonka jälkeen ilmeisesti vahingoittumattomana selvinnyt pyöriäinen lopulta ui pois rannasta.

” Pyöriäisten näkeminen Suomen vesillä on kuitenkin lähellä lottovoittoa, niin harvinaisia ne ovat.

– Ne eivät todellakaan ole jokavuotisia vieraita ja sitä suuremmalla syyllä kohtaaminen oli tosi iloinen ja koskettava.

”Todella hienoa toimintaa”

Pyöriäinen (Phocoena phocoena) on ainoa Itämeressä vakituisesti esiintyvä valaslaji. Vielä sata vuotta sitten pyöriäinen oli Suomen rannikkoalueella suhteellisen yleinen näky, mutta nykyisillään kyseessä on hyvin harvinainen vieras.

Myös ympäristöministeriö julkaisi verkkosivuillaan tiedotteen viime viikon havainnosta.

– Todella hienoa toimintaa, tietääkseni tämä on myös ensimmäinen valokuvattu pyöriäinen Suomen vesiltä yli 20 vuoteen, lajin esiintymisen seurannasta vastaava projektipäällikkö Olli Loisa Turun ammattikorkeakoulusta kertoi tiedotteessa.

Pariskunnan neuvokas toiminta pelasti äärimmäisen uhanalaisen pyöriäisen hengen Saaristomerellä. Se lepäsi hetken rantavedessä verkosta vapauduttuaan ja ui sitten pois.­

Loisan mukaan pyöriäisen näkeminen on harvinaista, mutta pyöriäisiä esiintyy säännöllisesti lounaisella avomerialueellamme.

– Akustisen seurannan perusteella Harvalukuisempana niitä on myös rannikkovesissä, eli pyöriäinen kuuluu edelleen Suomen lajistoon. Pyöriäisten näkeminen Suomen vesillä on kuitenkin lähellä lottovoittoa, niin harvinaisia ne ovat, hän sanoo.

Jokainen yksilö on arvokas lajin selviytymisen kannalta

Suutarisen mukaan hänen miehensä arvioi karkeasti, että verkkoon takertunut pyöriäinen oli noin 120 senttiä pitkä ja painoi noin 35 kiloa. Loisa arvioi puolestaan tiedotteessa, että koon perusteella pyöriäinen vaikutti nuorelta, todennäköisesti viime vuonna syntyneeltä yksilöltä.

Itämeren pyöriäiskanta romahti 1900-luvun alkupuolella muun muassa ympäristömyrkkyjen ja kalastuksen tahattomaksi sivusaaliiksi jäämisen seurauksena. Nykyisin suurimmiksi uhkatekijöiksi arvioidaan edellä mainittujen seikkojen lisäksi ihmisistä aiheutuva häiriö, kuten vedenalaisen melun lisääntyminen.

” Itämeren pääaltaan populaation pyöriäisiä on jäljellä vain noin 500 yksilöä, joten jokainen yksilö on populaation selviytymisen kannalta arvokas.

Pariskunnan toimintaa esimerkilliseksi kiittelee myös ympäristöministeriössä pyöriäisen suojelusta vastaava neuvotteleva virkamies Penina Blankett.

– Pelastusoperaation onnistuminen oli äärimmäisen tärkeää. Itämeren pääaltaan populaation pyöriäisiä on jäljellä vain noin 500 yksilöä, joten jokainen yksilö on populaation selviytymisen kannalta arvokas, virkamies muistuttaa.

Myös Suutarinen kehottaa jokaista pohtimaan, mitä luontoon ja vesistöihin heittää.

– Asiaan on kiinnitettävä huomiota, että saataisiin hieno laji ja kaikki muutkin säilymään meidän vesistöissämme.