Vuonna 2015 tehtiin 33 rikosilmoitusta, joiden mukaan poliisi olisi ollut pahoinpitelijänä. Poliisin oma ohje on, että jos tuli ravisteltua turhan lujaa, kannattaa siitä heti kertoa esimiehelle. Silminnäkijöiden kännykkävideot ehtivät nettiin usein ennen kuin partio ehtii takaisin asemalle.

Poliisi epäiltynä rikoksentekijänä tai kantelun kohteena Poliisin tekemäksi epäiltyjen rikosten tutkinnanjohtajana toimii syyttäjä. Poliisin toiminnasta voi tehdä rikosilmoituksen. Poliisi on velvollinen kirjaamaan ilmoituksen ja välittämään sen Valtakunnansyyttäjänvirastoon mahdollisen esitutkinnan suorittamista varten ja tutkinnanjohtajan määräämiseksi. Syyttäjällä on toimivalta ratkaista, onko asiassa syytä epäillä rikosta ja toimitetaanko esitutkinta. Vuonna 2015 Valtakunnansyyttäjänvirastoon saapui 836 ilmoitusta (sekalaisilmoituksia sekä rikosilmoituksia), joista siirrettiin paikallisviraston syyttäjätutkinnanjohtajien käsiteltäväksi 442 tapausta. Syyteharkintaan siirtyi 95 tapausta. (Luvut saattavat vielä muuttua eli tilastointi on vain suuntaa antava) Poliisin toiminnasta tehtiin vuonna 2015 kaikkiaan 725 hallintokantelua. Hallintokantelu on valvontaviranomaiselle tehty ilmoitus epäillystä poliisin virheellisestä virkatoimesta tai virkatoimen laiminlyönnistä. Ylimpiä laillisuusvalvojia ovat ensisijassa eduskunnan oikeusasiamies ja valtioneuvoston oikeuskansleri. Valtaosa kanteluista on koskenut esitutkintaa. Muita kantelukohteita ovat olleet mm. pakkokeinot, valvonta- ja hälytystoiminta, lupahallinto sekä poliisimiehen epäasiallinen käyttäytyminen. Mikäli hallintokantelumenettelyssä havaitaan, että asiassa on mahdollisesti syytä epäillä poliisin syyllistyneen rikokseen, on kanteluviranomaisen siirrettävä asian käsittely toimivaltaiselle viranomaiselle sen arvioimiseksi, onko asiassa käynnistettävä esitutkinta. Lähteet: Poliisihallituksen laillisuusvalvonta, Valtakunnansyyttäjänvirasto

Poliisin voimankäytöstä saattaa seurata rikosilmoitus, jos esimerkiksi lukitusote on tehnyt poliisin asiakkaassa kipeää tai tämän silmä on painissa tummunut. Viime vuonna Suomessa jätettiin 29 pahoinpitelyä ja neljä lievää pahoinpitelyä koskevaa ilmoitusta.

Näiden 33 joukossa oli kaikenlaista. Suurin osa ei johtanut mihinkään. Moni poliisin asiakas on tarkka oikeuksistaan ja haluaa niitä myös vaatia.

Mutta vielä pari vuosikymmentä sitten poliisi käytti huomattavasti enemmän voimaa ja pääsi välillä lööppeihinkin. Silloinkin saattoi olla silminnäkijöitä, mutta videolle tekemiset eivät tallentuneet.

Poliisirikostutkinta liiallisesta voimankäytöstä on poliisille erittäin herkkä asia. Siksi nykyisen poliisiammattikorkeakoulun soveltuvuustesteistä läpi pääsevät vain ne, joiden pää pysyy oikean lämpöisenä kuumissakin paikoissa. Rambot ja nynnyt karsitaan pois.

Kuuma-Kallet ovatkin käymässä vähiin, mutta 30 vuotta murtomiehenä toiminut ”Kake” sanoi Ylen haastattelussa kesäkuun lopussa, että järjestyspoliisiissa toimii myös sellaisia virkamiehiä, joilla pinna ei pidä.

Nettiin ladatusta poliisivideosta näkyy harvoin tilanteen alku

Yleensä poliisi käyttää voimaa, jos kiinniotettava pistää hanttiin tai yrittää paeta. Jos tilannepaikalla on päätetty pistää painiksi, syyllistyy kiinniotettavakin ainakin poliisin väkivaltaiseen vastustamiseen.

Helsingin poliisi on menestyksellä kokeillut haalarikameroita. Molempien osapuolien oikeusturvan kannalta on tärkeää saada videoitua tilanteiden alkuhetket. Yleensä silminnäkijät kaivavat kännyköitään esiin vasta siinä vaiheessa, kun ääntä on reippaasti korotettu tai osapuolet ovat jo tositoimissa. Näiden videoiden lataaminen nettiin kiukuttaa poliisia.

Poliisin voimakäytöstä kantelee joskus ulkopuolinen, joka on vain nähnyt tapahtuman tai osan siitä. Silminnäkijöiden tekemissä kanteluissa on usein se ongelma, että järkyttäväksi kokemansa asian nähneiden todistajien mielikuvat vääristyvät helposti. Kyse on samasta ilmiöistä kuin kolarin nähneellä, joka yleensä kuvailee autojen nopeudet huomattavasti todellista suuremmiksi.

Jos mokaa, ei kannata valehdella

Poliisi on tilannepaikoilla jatkuvan tarkkailun alla. Väsyneenä, kiukkuisena tai turhautuneena poliisikin tekee virheitä. Poliisin oma arvio on, että kotimurheet näkyvät harvoin huonoina suorituksina, mutta poliisikaan ei ole ihmistä kummoisempi. Välillä ongelmat näkyvät töissä.

Uusille poliiseille kerrotaan yleensä, että jos epäilee käyttäneensä tilanteessa liikaa voimaa, kannattaa asiasta kertoa heti esimiehelle - ja jos kysytään, ei kannata valehdella. Sama koskee työparia. Jos suojelee hölmöillyttä kaveriaan, löytää sen yleensä edestään.

Ilmoitus pahoinpitelystä tehdään esimerkiksi niin, että yönsä putkassa viettänyt tekee aamulla rikosilmoituksen joko suoraan poliisiasemalla tai myöhemmin netin kautta. Jätetty ilmoitus pahoinpitelystä siirtyy laitoksen vastuuyksikölle.

Poliisi ei saa itse arvioida täyttyykö rikoskynnys, vaan rikosilmoitus jatkaa matkaansa valtakunnansyyttäjänvirastoon, josta se siirretään seuraavaksi paikalliselle syyttäjälle. Poliisirikosasioissa tutkinnanjohtajana toimii syyttäjä.

Tällä vuosikymmenellä kaikista poliisin tekemäksi epäillyistä rikoksista syyteharkintaan saakka on siirtynyt keskimäärin joka yhdeksäs tapaus.

Juttua varten on pyydetty tietoja sekä haastateltu asiantuntijoita Poliisihallituksesta, Helsingin poliisilaitokselta sekä Valtakunnansyyttäjänvirastosta.

Päivitetty klo 11:26. Tarkennettu otsikon ilmaisua. Otsikossa puhuttiin aiemmin väkivallasta. Kyse ei ole aina väkivallasta vaan voimakeinoista, joita joudutaan käyttämään tiukassa tilanteessa.