Uusi raide ja radan perusparannus kasvattaa junien kokoa, painoa ja liikennettä Luumäen ja Imatran välillä.

Uusi raide ja radan perusparannus kasvattaa junien kokoa, painoa ja liikennettä Luumäen ja Imatran välillä. Mikko Savolainen/Yle

Liikennevirasto on jo kaksi vuotta kiistellyt Lappeenrannan ja Imatran kaupunkien kanssa uuden rautatien melusuojauksesta. Jos sopua ei synny, voi osa meluaidoista jäädä rakentamatta.

Hannu Ojala osoittaa omakotitalonsa pihalta 60 metrin päähän. Siihen on lähivuosina tulossa uusi junanrata. Se on toivottu ja pitkään odotettu toinen raide nykyisen junanradan viereen.

Kaikki ei kuitenkaan mene niin kuin Hannu Ojala ja muutamat muut imatralaisen Jauhosienenkadun asukkaat toivoisivat. Radan varteen piti tulla meluaita suojaamaan kasvavan junaliikenteen aiheuttamaa melua. Rautatien yleissuunnitelmassa ne Hannu Ojalan mukaan vielä olivat, mutta nykyisessä ratasuunnitelmassa niitä ei enää näy.

– Melutaso nousee niin kuin ruohonleikkuri pörisisi koko ajan ikkunan alla, kertoo Hannu Ojala.

Luonnollisestikaan junia ei jatkuvasti radalla kulje, mutta uuden radan myötä erityisesti tavaraliikenteen odotetaan nykyisestä kasvavan merkittävästi.

– Me on uusittu ikkunat, jotka nyt vähentävät melua. Taloon tehtiin laajennus, joka myös estää melua radan suunnasta.

Hannu Ojala pelkää kiinteistöjen arvon laskevan, jos melusuojausta ei kotitalon äärelle saada. Mikko Savolainen/Yle

Erikoinen maksukiista

Luumäen ja Imatran välille tuleva toinen raide maksaa noin 167 miljoonaa euroa. Siitä meluntorjunnan rakentamiseen on varattu 27 miljoonaa euroa.

Lappeenrannan kaupunki ja Liikennevirasto eivät kuitenkaan ole päässeet yksimielisyyteen siitä, kuka meluesteet lopullisesti maksaa. Liikenneviraston mielestä Lappeenrannan pitäisi maksaa niistä 3,6 miljoonaa euroa ja Imatran kaupungin hieman vajaat 200 000 euroa.

Tämä ei kaupungeille kuitenkaan käy. Sekä Imatran että Lappeenrannan mielestä valtion pitää maksaa meluesteet, koska se melun aiheuttaa ja se radasta hyötyy.

Lappeenrannan kaupungin elinvoiman ja kaupunkikehityksen toimialajohtaja Pasi Leimi perustelee kaupungin kantaa sekä aiheuttaja- että hyötyjäperiaatteen mukaan.

– Väylänpitäjä aiheuttaa melua, ja kaupunki ei ole väylänpitäjä. Hyötyjiä ovat rataverkko ja raideliikenne, joten väylänpitäjän täytyy kustantaa meluntorjunnasta aiheutuvat kustannukset, kertoo Leimi.

Pasi Leimi muistuttaa, että kaupunki on suostunut maksamaan osan meluesteiden rakentamisesta muutamaan kohteeseen. Ne ovat paikkoja, joihin kaupunki on vuoden 1992 jälkeen rakentanut asutusalueita. Niistä meluesteistä kaupunki maksaa Liikenneviraston ehdottaman 25 prosenttia. Uuden Pontuksen alakoulun viereen tulevan meluesteen kaupunki maksaa itse kokonaan.

Kun Lappeenrannassa ja Imatralla nykyisen raiteen viereen tulee uusi raide ja rataa samalla kunnostetaan, nousevat liikennemäärät, junien pituudet ja myös junien paino voi kasvaa. Tästä aiheutuu lisää melua nykyiseen tilanteeseen verrattuna.

Liikennevirasto ei hyödy

Meluesteiden rakentamisessa uusien teiden varsille on viime vuosina toimittu niin, että valtio maksaa nykyisen melun aiheuttamasta kustannuksesta 75 prosenttia ja kunta tai kaupunki 25 prosenttia. Liikenneviraston projektipäällikön Maija Salosen mukaan samaa jako-osuutta käytettäisiin nyt myös ratahankkeiden osalla. Salonen ihmettelee, että Imatra ja Lappeenranta eivät tähän suostu.

– Osa kunnista on lähtenyt 50 prosentin osuudella maksamaan melua pois ja osalla on muita prosenttiosuuksia. Kyllä tämä totaalinen kieltäytymien osoittaa, että ei haluta tehdä tämäntyyppistä yhteistyötä, vaan halutaan hyötyä, sanoo Liikenneviraston projektipäällikkö Maija Salonen.

Salonen on sitä mieltä, ettei hyötyjä ole Liikennevirasto tai junat.

– Hyöty tulee kuntalaiselle ja kansalaisille, sanoo Salonen.

Etelä-Saimaa kertoi (siirryt toiseen palveluun) syksyllä 2017, että Luumäen ja Imatran välillä radan varressa ei tällä hetkellä ole melusuojauksia ja ohjearvot ylittyvät monessa kohtaa. Ohjearvo melulle asetettiin vasta vuonna 1992.

Nykyisin Luumäen ja Imatran välillä on vain yksi raide, mikä on estänyt liikennemäärien kasvattamisen. Mikko Savolainen/Yle

Pattitilanne

Liikennevirasto ja Imatran sekä Lappeenrannan kaupungit eivät ole edenneet neuvotteluissaan, vaikka neuvotteluita on käyty jo kaksi vuotta. Edessä voi olla tilanne, että rata rakennetaan, mutta loput meluesteet tulevat sitten myöhemmässä vaiheessa.

– Sillä rahalla mikä me on saatu, sillä tehdään, sanoo projektipäällikkö Maija Salonen.

Maija Salosen mukaan neuvottelut jatkuvat ja jos sopuun ei päästä, niin meluntorjunnan rakentaminen saattaa jäädä tulevaisuuteen.

– Jos rahaa ei löydy valtiolta ja kunnat eivät tule mukaan, meluntorjunta tulee viimeisenä, kun sille joskus jostain löytyy raha.

Sekä Liikenneviraston Maija Salonen että Pasi Leimi Lappeenrannan kaupungilta uskovat, että uusi rata rakennetaan. Valmista pitäisi olla vuonna 2021.

Uutta raidetta tulee 66 kilometrin matkalle. Raiteiden lisäksi matkan varrelle joudutaan rakentaan uusia siltoja ja parantamaan entisiä.

Juna kulkee

Imatralla omakotitalonsa pihalla Hannu Ojalakin toivoo uutta raidetta. Mutta se meluaita pitäisi saada myös.

Meluaidasta tulee sitä tehokkaampi, mitä lähemmäksi junanrataa se rakennetaan. Aivan radan viereen rakennettava aita voi olla varsin matala. Meluaidan korkeutta pitää kasvattaa, mitä kauemmaksi radasta se joudutaan rakentamaan.

Ojalan mielestä melusta aiheutuvia kustannuksia ei voi siirtää asukkaille. Hän pelkää kiinteistöjen arvon laskua.

– Meidän kiinteistöjen arvo putoaa aivan varmasti, kun todetaan, että ollaan melualueella.

Tunnelma Jauhosienenkujalla on Ojalan mukaan vielä rauhallinen. Ojalan mukaan hänelle on sama, maksaako meluaidan kunta tai valtio tai ne yhdessä. Tarvittaessa he ovat kuitenkin valmiita valittamaan, jos meluaitaa ei tule.

Huumoria Hannu Ojala ei kuitenkaan ole meluaita-asiassa unohtanut.

– Kun ikää tulee, niin kuulokin huononee. Se on ainoa toive, että kun melu lisääntyy, niin kuulokin huononee, naurahtaa Ojala.