Suomen palveluvienti Suomesta vietiin viime vuonna palveluita 22,4 miljardin euron arvosta.

Samaan aikaan tavaraa vietiin puolet enemmän, 52,4 miljardilla eurolla.

Tilastoinnin epätarkkuuden takia vuoden 2016 palveluviennin arvo tulee olemaan ennakoitua suurempi.

Esimerkiksi vuonna 2010 palveluvientiä piti kertyä 17,9 miljardia euroa, mutta lopulta tilastoja korjattiin kolmella miljardilla eurolla ylöspäin.

Eniten viedään tehdasteollisuuteen liittyviä palveluja (43%), toiseksi eniten muita palveluita (28%). Lähde: Palta/ Kansatalouden tilinpito ja ennakkotiedot.

Palvelualan yrityksiltä kaivataan nyt uskallusta ja yhteistyötä lähteä hakemaan kasvua ulkomailta.

Suomalaisten palvelujen vienti on kasvanut viime vuodet tasaisesti, mutta suuri loikka on vielä saavuttamatta. Suomen vahvan teollisen historian takia palvelut ovat olleet tukiroolissa.

Osaamisesta sen ei pitäisi olla kiinni. Sekä Palvelualojen työnantajat että vientiponnisteluissa suomalaisyrityksiä auttava Finpro hehkuttavat suomalaista osaamista, joten mistä sitten kiikastaa?

PALTA:n toimitusjohtaja Riitta Varpe nimeää kaksi haastetta. Pääoman eli rahoituksen puute näkyy yritysten haluttomuutena ottaa riskejä. Olemme myös jälkijunassa palveluiden konseptoinnissa ja brändäämisessä, erityisesti jos verrataan muihin Pohjoismaihin.

Palvelualojen työnantajajien, PALTA:n toimitusjohtaja Riitta Varpe. Yle

– Esimerkiksi Tanskassa kuluttajahyödykkeet ja design ovat olleet huomattavasti aikaisemmin elinkeinopolitiikan keskiössä. Toki Tanskassa on myös isot Keski-Euroopan markkinat aivan vieressä, Varpe sanoo.

Liian harvoissa yrityksissä on herätty palveluviennin mahdollisuuksiin. PALTA:n Riitta Varpe

Myös Finpron strategiajohtajan Kalle Kivekkään mielestä suomalaisyritysten heikko kohta on rakkaan naapurimaamme Ruotsin vahvuus eli palvelujen brändäys.

– Ruotsissa on pitkät perinteet puhutella kuluttajia suoraan brändeillä, Hennes & Mauritzien ja Ikeoiden kautta. Sama on toteutunut meitä nopeammin myös palveluliiketoiminnan puolella, mutta mikään ei estä meitä tekemästä samaa, Kivekäs muistuttaa.

Kivekkäällä löytyy myös hyvä neuvo palveluyrityksille, jotka haluavat laajentua kansainvälisesti.

– Se on rohkeus. Ei kannata turhaan nöyristellä. Meillä on ihan mielettömän hyvää osaamista. Se tunnetaan ja sillä pääsee pitkälle, hän vakuuttaa.

Finnpron strategiajohtaja Kalle Kivekäs. Yle

Digitalisaatio avain kasvuun

PALTA kertoo, että vain reilulla neljänneksellä palveluyrityksistä on kansainvälistä liiketoimintaa tai suunnitelmia sen aloittamiseksi. Riitta Varpe sanoo, että tarvitsemme massaa eli lisää palveluiden viennistä kiinnostuneita yrityksiä.

– Liian harvoissa yrityksissä on herätty palveluviennin mahdollisuuksiin. Digitalisaation kautta se on mahdollista kaikille. Kun rahoitus, verkostot ja konseptointi ja muut innovaatiopolitiikan välineet otetaan käyttöön, meillä on suuria mahdollisuuksia, Varpe uskoo.

Lasten seikkailupuistoketju HopLopin toimitusjohtaja Tomi Pulkki toivoi Ylen Kovassa taloudessa enemmän tukea vapaa-ajan palvelujen viennille.

HopLop laajentaa toimintaansa tänä vuonna Saksaan. Kilpailija SuperPark taas hakee kasvua Kiinasta.

Pulkki kaipasi alalle lisää yritysten välistä yhteistyötä vientiponnisteluissa. HopLopille tukea antaa myös pääomasijoittajan mukaantulo.

Ei kannata turhaan nöyristellä. Meillä on ihan mielettömän hyvää osaamista. Finpron Kalle Kivekäs

Kulttuuri- ja virkistyspalveluiden palveluvienti oli vielä viime vuonna varsin vähäistä, noin 60 miljoonaa euroa. Kalle Kivekäs näkee sisäleikkipaikoissa erinomaisen palveluvientituotteen.

– Tässä ilmenee suomalainen luontainen osaaminen. Meillä keliolosuhteet ovat vähän mitä ovat. Tätä kautta on kehitetty innovatiivisesti kuluttajia koskettava tuote. Miksi siinä ei olisi vientipotentiaalia kuten esimerkiksi meidän pelillisissä tuotteissa? Kivekäs korostaa.

Yle Uutisgrafiikka

Palvelut viennin kasvun takana

Suurin osa Suomen palveluviennistä on edelleen tehdasteollisuuteen liittyviä palveluja, mutta hyvänä kakkosena tulevat palvelualat. Runsaan kymmenen vuoden aikana on tapahtunut selkeä rakennemuutos.

Tehdasteollisuuden palvelut ovat laskusuunnassa ja muut palvelutoimialat vastaavasti kasvavat. Palvelualat myös työllistävät teollisuuspalveluita enemmän.

Ruotsissa on pitkät perinteet puhutella kuluttajia suoraan brändeillä. Finpron Kalle Kivekäs

Alan sisällä suurimmat summat kertyvät it-palveluiden myymisestä, esimerkiksi Nokiasta, puhelinoperaattoreiden palveluista ja sovellusten suunnittelusta.

Suomen tulisi tulevaisuudessa keskittyä yhä enemmän korkean arvonlisän palveluvientiin, jos haluamme pärjätä kansainvälisessä kilpailussa ja saada viennin kasvuun. Yhdestä palveluvientieurosta jää Suomeen 80–90 senttiä, kun perinteisestä tavaraviennistä jää vain 50 senttiä.

– Kiinassa valmistettavan tuotteen suunnittelun voi tehdä aivan hyvin toisella puolella maailmaa. Aiemmin tähän ei ollut mahdollisuuksia. Nyt tämä kansainvälinen palvelukauppa kasvaa, ja siihen kasvuun Suomenkin täytyy päästä mukaan, Riitta Varpe sanoo.

PALTA:n mukaan palvelut ovat vastanneet tällä vuosituhannella yli 70 prosentista Suomen viennin kasvusta.