Joka viides on säästänyt lääkkeistä tai muista terveysmenoistaan, selviää tuoreesta väitöstutkimuksesta. Kuluttaja ei pysy lääkekorvausten muutosten perässä, toteaa apteekkari.

Suomalaisista jopa joka viides on rahapulan takia tinkinyt terveysmenoistaan, kuten lääkkeistä, lääkäripalveluista tai hoidoista. Lukema selviää proviisori Katri Aaltosen väitöskirjasta.

Kelan erikoistutkijana työskentelevä Aaltonen toteaa, että pelkästään lääkkeistä on rahan takia tinkinyt noin joka kymmenes suomalainen. Myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusten mukaan (siirryt toiseen palveluun) lääkkeistä säästävien määrä on viime vuosina ollut hienoisessa nousussa.

– Pienituloisissa tai paljon sairastavissa ryhmissä lukema voi nousta yli 30 prosenttiin, Aaltonen kertoo.

Pelkkä lääkkeiden tarkastelu antaa kapean kuvan tilanteesta, Aaltonen huomauttaa. Potilas voi lääkkeiden sijaan säästää esimerkiksi ruokakuluissa, syödä epäterveellisemmin ja sitä kautta tehdä hallaa terveydelleen.

Aaltosen mukaan ongelmat kasautuvat paljon sairastaville, mutta vähän tienaaville. Yksi suuri riskiryhmä ovat ne, joilla tulot ovat pienet, mutta jotka eivät kuitenkaan saa toimeentulotuen kautta maksumääräystä lääkkeilleen.

Rahapula näkyy apteekin tiskillä

Yksi viime vuosien suuri muutos lääkekorvauksissa Suomessa on ollut 50 euron alkuomavastuu lääkeostoksissa. Vuoden 2016 alussa käyttöön otettu omavastuu tarkoittaa, että asiakas maksaa reseptilääkkeensä kokonaan itse viiteenkymmeneen euroon asti, ennen kuin alkaa saada Kelan korvauksia. Summa nollautuu vuosittain.

Helsingissä Kontulan apteekin apteekkari Kirsi Pietilä kertoo, että omavastuu tuo asiakkaille uutta taloudellista painetta erityisesti vuoden alussa. Vaikkei lääkkeen hinta ole noussut, voi omavastuun myötä lankeava lasku yllättää. Apteekissa huomaa tilanteita, joissa lääkkeitä ei ole otettu lääkärin määräämällä tahdilla.

– Jos reseptissä on ohje, että lääkettä otetaan yksi päivässä, ja me nähdään tässä, että sitä on haettu vain viiden kuukauden välein, eli selvästi harvemmin kuin olisi pitänyt, niin kyllähän siinä epäilys herää, että lääkettä on syöty harvemmin kuin pitäisi, Pietilä sanoo.

Kela korvaa vain kolmen kuukauden lääkkeet kerrallaan.

Sekä Pietilä että Aaltonen ovat yhtä mieltä siitä, että jos ihminen ajautuu säästämään terveydestään, voi säästö kohdistua mihin lääkkeisiin vain – yhtä lailla tärkeisiin kuin vähemmän tärkeisiin.

– Kansainvälisissä tutkimuksissa on löydetty yhteyksiä, missä omavastuun nousun yhteydessä on havaittu korkeampaa riskiä sairaalahoitoon joutumiseen tai terveyden heikkenemiseen, Aaltonen toteaa.

Kelan erityistutkija Katri Aaltonen

Lääkekorvaukset hämmentävät ihmisiä

Kirsi Pietilä kritisoi nykyistä lääkekorvausjärjestelmää. Vuosikymmeniä sitten luotua järjestelmää on korjailtu ja paikkailtu tiheään tahtiin.

– Viisikymmentä vuotta sitten on ensimmäiset korvausryhmät tehty, ja niitä on rukattu vuosien varrella, joten kyllä se aikamoinen sillisalaatti on. Se on hyvin monimutkainen sekä asiakkaille ja meille farmaseuteille.

Pietilän mukaan tilannetta hankaloittaa se, että asiakas törmää järjestelmään ensi kertaa juuri sairastumisestaan kuultuaan.

– On tyypillistä, että kun henkilö kuulee että sairastaa, niin hän usein käsittelee sitä psykologisesti aika pitkään itsekin. Kun asiakas sitten tulee apteekkiin, niin ei hän ole siinä vaiheessa valmis kuulemaan tai ymmärtämään näitä Kelan sääntöjä, joita me yritämme hänelle tässä selvittää.

Sama tilanne näkyy Pietilän mukaan siinä, että ihmiset epäröivät valita halvempaa rinnakkaislääkettä, vaikka sitä apteekissa tarjottaisiinkin. Sen sijaan halutaan juuri se lääke, jonka nimen lääkäri on maininnut.

Kontulan apteekin apteekkari Kirsi Pietilä

Katse potilaan lisäksi myös lääkäreihin

Lääkekorvaukset ovat kasvaneet vuosi vuodelta, ja yksi syy järjestelmän muutosten taustalla onkin halu hillitä kustannuksia. Nykyhallitus on linjannut, että se säästää lääkekorvauksista yhteensä 150 miljoonaa euroa.

Katri Aaltosen mukaan on tutkimusten valossa selvää, ettei lääkekustannusten hillintä korvauksien omavastuita korottamalla johda rationaaliseen lääkkeidenkäyttöön.

Lääkkeitä korvataan Suomessa laajasti, mutta omavastuut ovat Aaltosen mukaan meillä moniin länsimaihin verrattuna korkeita. Aaltonen pohtii, että huomiota voisikin kääntää nykyistä enemmän myös muualle kuin potilaaseen.

– Voitaisiin siirtää painopistettä potilaaseen vaikuttamisesta sinne lääkkeen määrääjiin vaikuttamiseen, koska he sitten käytännössä lopulta kuitenkin tekevät sen päätöksen hoidosta.

Aaltonen toteaa, että Suomessa lääkäreihinkin toki vaikutetaan esimerkiksi rajoitetuilla korvattavuuksilla. Hänen mielestään olisi silti syytä ainakin pohtia kannattaisiko Suomessa soveltaa muissa maissa käytössä olevia lisäkeinoja, kuten suosituslääkelistoja tai palautejärjestelmiä, sekä niiden tehostamista taloudellisin kannustimin.

Katri Aaltosen lääkekorvauksia käsittelevä väitöskirja tarkastettiin Itä-Suomen yliopistossa (siirryt toiseen palveluun) toukokuussa.