Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus Aran mukaan pohdinnassa on useita hankkeita, joissa asuntoja aiotaan rakentaa ja hallinnoida osuuskuntamallilla.

Suomessa osuustoiminnallisella asuntorakentamisella on pitkät perinteet.

Osuustoiminnallisilta juuriltaan suurimmaksi kasvanut Valtakunnallinen vuokratalo-osuuskunta VVO tosin muuttui jo parikymmentä vuotta sitten osakeyhtiöksi ja vastikään listautui Kojamo-nimisenä pörssiin.

Pienempiä, yhden talon osuuskuntia on sen sijaan useita kymmeniä. Osa niistä on toiminut jopa 1900-luvun alkuvuosikymmenistä saakka.

Nyt osuustoimintamallista pyritään luomaan pieni- ja keskituloisille sopiva väylä omistustyyppiseen asumiseen. Kyseessä olisi vaihtoehto varsinaisen omistusasumisen ja vuokra-asumisen välillä.

Pienimuotoista ja yhteisöllistä

– Erilaisia hankkeita on viritteillä. Jotkut lähtevät ryhmärakentamistyyppisestä lähtökohdasta, jossa asukkaat ovat muodostamassa osuuskuntaa. Sitten on vaihtoehtoja, joissa rakennuttaja saattaa olla "kätilönä" hakemassa tonttia ja tarjoamassa perustamispalvelua. Tai voi olla rakennusurakoitsija -tyyppisiä tahoja, jotka pyrkivät tarjoamaan asukkaille uudentyyppistä lähtökohtaa asuntotuotannolle, kertoo Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus Aran ylijohtaja Hannu Rossilahti.

Hän laati runsas vuosi sitten ympäristöministeriön toimeksiannosta raportin osuustoiminnallisesta asumisesta. Osassa raportista annetuista lausunnoista malliin suhtauduttiin myönteisesti, osassa sitä pidettiin tarpeettomana.

Kuten muissakin osuuskunnissa, asunto-osuuskunnan keskeinen tarkoitus olisi hyödyn tuottaminen jäsenilleen.

Karkeasti yksinkertaistettuna asunnon tarvitsija maksaisi osuuskunnan jäsenmaksun, ja jäsenenä hän saisi hallintaansa osuuskunnan omistaman huoneiston. Asunto-osuuskunnissa on kuitenkin kyse eri asiasta kuin asumisoikeusasumisessa.

Keinottelijat älkööt vaivautuko

Joka tapauksessa asukkaan omarahoitusosuus olisi varsin pieni.

– On puhuttu siitä, että osuuskunta-asumisessa kymmenen prosentin oma pääoma voisi riittää asunnon hankintaan, Rossilahti kertoo.

Asunto-osuuskunnassa jäsenillä olisi myös oikeasti päätösvaltaa. Hyvässä taloudellisessa tilanteessa osuuskunta voisi esimerkiksi alentaa vastikkeitaan.

Toki myös osuuskunnan kuuluu maksaa laskunsa ja hoitaa velkansa, mutta ulkopuolisia sijoittajia varten sen ei kuulu tehdä ylijäämää.

Asukkaan lähtiessä pois osuusmaksu palautettaisiin enintään korkojen kera. Mahdollinen asunnon arvonnousun tuoma hyöty jäisi osuuskunnalle.

Näin asunnosta ei tulisi sijoituskohdetta, vaan se pysyisi perustehtävässään, eli kotina osuuskunnan jäsenelle.