Poliisin hälytystehtävien määrä lisääntyi viime vuonna. Erityisesti ne lisääntyivät aamuyöllä ravintoloiden sulkemisen aikaan.

Poliisille ilmoitettiin viime vuonna 795 055 rikosta, mikä on runsas 27 000 vähemmän kuin edellisenä vuonna. Hälytystehtäviä poliisi sai hoidettavakseen 1 062 930 kappaletta eli runsas 7 600 enemmän edelliseen vuoteen nähden.

Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan poliisi selvisi viime vuodesta hyvin, kun otetaan huomioon, että poliisin tehtävät ja sen saamat määrärahat eivät hänen mukaansa ole tasapainossa.

– Yhteiskunta viime kädessä määrittää viranomaisten tehtävät ja voimavarat. Tätä arviointia tehdään parhaillaan muun muassa sisäministeriössä ja eduskunnassa. Rikostorjunnan ohella keskustelua herättävät erityisesti toimintavalmiusajat hälytystehtävissä. Myös panostuksia ennalta estävään työhön ja valvontaan kaivataan, Kolehmainen sanoo.

Poliisin keskeisimpänä tehtävänä ovat toiminnan ja talouden yhteensovittaminen. Haasteina ovat muun muassa vähenevät resurssit, toimintaympäristön muutokset sekä uudet lainsäädännöstä johtuvat velvoitteet.

Poliisin näkyvyys ja kyvykkyys arjen turvallisuuden tuottajana olisi Kolehmaisen mukaan mahdollista taata valtion taloudessa suhteellisen pienin lisäpanoksin.

– Yhteiskunnalle olisi paljon edullisempaa ehkäistä rikokset ja järjestyshäiriöt ennakolta, ettei niitä tarvitse kalliisti jälkikäteen tutkia. Kysymys on viime kädessä yhteiskuntarauhan ylläpidosta, ei poliisin omista tarpeista. Turvallisuus kun on jokaisen kansalaisen oikeus, hän sanoo.

Rikoslakirikoksia kirjattiin hieman enemmän kuin aiemmin

Kaikkien rikoslakirikosten määrä kasvoi hieman edellisestä vuodesta. Suuri osa kasvusta selittyy liikennerikosten määrän lisääntymisellä.

Poliisille ilmoitettiin aiempaa vähemmän rikoslakirikoksia (pois lukien liikenne). Tämä määrä on ollut laskusuunnassa jo useamman vuoden. Vuoteen 2008 verrattuna rikoslakirikoksia (pois lukien liikenne) ilmoitetaan lähes 20 prosenttia vähemmän.

Tämä ei välttämättä kerro rikosten todellisesta vähenemisestä vaan ilmoitettujen rikosten määrään voi vaikuttaa myös ilmoitusherkkyyden väheneminen. Osasyynä voi olla myös kansalaisten kokemus siitä, ettei poliisi ehdi tutkimaan kaikkia rikoksia, joten ilmoitusta ei jätetä.

Poliisiylijohtajan mukaan on rehellistä todeta, että poliisi joutuu nykyisessä resurssitilanteessaan priorisoimaan osin voimakkaasti.

– Poliisi keskittää voimavaransa erityisesti vakaviin henkeä ja terveyttä uhkaaviin rikoksiin sekä kiireellisiin hälytystehtäviin. Tämä on aina pois jostain muualta ja näyttäytyy vaikkapa pidempinä tutkinta-aikoina, vähenevinä silminä paljastavan tutkinnan maailmassa tai yhä harvemmin näkyvinä poliisiautoina ihmisten arjessa, Seppo Kolehmainen sanoo.

Asuntomurtojen määrä kasvussa

Omaisuusrikoksista kirjattujen ilmoitusten määrä jatkaa laskuaan. Niitä ilmoitettiin viime vuoden aikana lähes kolme prosenttia edellisvuotta vähemmän.

Asuntomurroista tehtiin ilmoituksia miltei 27 prosenttia enemmän kuin edellisvuonna. Sen sijaan vapaa-ajan asuntoon, liikkeeseen tai moottoriajoneuvoon kohdistuneista murroista ilmoitettiin aiempaa vähemmän. Myös poliisin tietoon tulleiden talousrikosten määrä väheni yli 19 prosenttia.

Yhä nuoremmat kiinni huumeista

Huumausainerikoksia tuli poliisin tietoon noin yhdeksän prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna. Näistä suurin osa on huumausaineen käyttörikoksia. Huumausaineiden käytön lisääntymisestä kertoo myös se, että rattijuopumuksista yhä suurempi osa johtuu huumaavista aineista.

Myös Terveyden ja hyvinvointilaitoksen tietyissä kaupungeissa tekemät jätevesitutkimukset ja huumeiden käyttöön liittyvä kyselytutkimus osoittavat huumausaineiden käytön lisääntyneen. Sen sijaan törkeitä huumausainerikoksia kirjattiin edellisvuotta vähemmän.

Huumausainerikoksista kirjatut rikosilmoitukset eivät kuitenkaan suoraan kerro huumausainerikollisuuden määrästä. Huumausainerikollisuuden toimintaympäristön muutos ja huumausaineiden välittäminen internetin anonyymeissa palveluissa on vaikeuttanut rikoksien paljastamista.

Yhä nuorempien henkilöiden kiinnijääminen huumausaineista edellyttää kiinteää viranomaisyhteistyötä, jonka tavoitteena on tässä tapauksessa saada nuori lopettamaan huumausaineiden käyttö. Tätä useissa poliisilaitoksissa toteutetaan moniammatillisissa tiimeissä yhteistyössä sosiaali- ja terveydenhuollon edustajien kanssa (Ankkuri).

Pahoinpitelyrikoksia ilmoitettiin vähemmän, seksuaalirikosten määrä jatkaa kasvuaan

Väkivaltarikoksia yhteensä ilmoitettiin hieman vähemmän kuin vuonna 2017. Yli puolet pahoinpitelyistä tapahtui yksityisellä paikalla. Pahoinpitelyt yleisellä paikalla ovat vähentyneet noin kolme prosenttia. Sen sijaan yksityisillä paikoilla tapahtuneet pahoinpitelyt lisääntyivät lähes saman verran. Myös törkeitä pahoinpitelyjä kirjattiin edellisvuotta enemmän.

Pahoinpitelyrikosten selvitysprosentti huonontui verrattuna viime vuoteen. Näiden rikosten selvitystaso on ollut korkea ja vuoden 2018 toteuma oli lähes 64 prosenttia. Taso on kuitenkin laskenut jo useamman vuoden ajan. Vuonna 2014 pahoinpitelyrikoksista selvitettiin lähes kolme neljästä.

Poliisin tietoon tulleiden seksuaalirikosten määrä on kasvanut viimeisten kymmenen vuoden aikana. Tämä suunta näyttää jatkuvan edelleen. Seksuaalirikoksia ilmoitettiin lähes 15 prosenttia enemmän kuin vuonna 2017.

Lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä kirjattiin vuonna 2018 yhteensä 1400 ilmoitusta, mikä on lähes 18 prosenttia edellisvuotta enemmän. Myös raiskausrikoksia ja muita seksuaalirikoksia kirjattiin aiempaa enemmän.

Poliisiylijohtaja Kolehmainen korostaa, että seksuaalirikosten määrissä on kyse poliisin tietoon tulleista rikoksia.

– Esimerkiksi lasten seksuaalinen hyväksikäyttö on laaja ilmiö, josta kaikki rikosepäilyt eivät tule poliisin tietoon. Kyseessä on tyypillinen piilorikollisuuden laji. Yhä useammin tekoihin myös liittyy tavalla tai toisella internet – nykyajan namusedät toimivat virtuaaliympäristössä. Valistusta ja valvontaa tarvitaan lisää, jotta tekoja voidaan ennalta estää ja paljastaa, hän sanoo.

Tutkinta-ajat kasvussa ja selvitysprosentit laskussa

Rikoslakirikosten (pl. liikenne) tutkinta-aika oli 130 vuorokautta ja piteni neljä vuorokautta edellisvuoteen nähden. Rikoslakirikosten (pl. liikenne) selvitysprosentti laski hieman edellisvuodesta, mutta säilyi vuoden 2016 tason yläpuolella. Pimeinä tulleita rikoslakirikoksia (pl. liikenne) saatiin selvitettyä aiempaa enemmän.

Poliisiylijohtaja Kolehmaisen muistuttaa, että poliisin toimintaympäristö on viimeisen viiden vuoden aikana muuttunut nopeasti.

Suomen sisäinen turvallisuus on sidoksissa muiden EU:n jäsenvaltioiden ja naapurivaltioiden turvallisuustilanteisiin sekä enenevässä määrin globaaleihin ilmiöihin. Keskeisiä teemoja ovat esim. maahanmuutto, terrorismin torjunta ja hybridiuhat.

Poliisiylijohtaja huomauttaa poliisin olevan näiden kaikkien hallinnan keskiössä, mutta samanaikaisesti sen tulee turvata peruspoliisitoiminta ja yleisviranomaiselle kuuluvat muut tehtävät koko valtakunnassa, aina kansainvälisestä talousrikollisuudesta lupatiskille ja järjestäytyneen rikollisuuden henkirikoksista lähipoliisipartiointiin.

– Poliisin tehtäväkenttä on pysyvästi monimutkaistunut ja laajentunut samalla kun osaamisen vaatimustaso on kasvanut. Yhteiskunnallinen murros vaikuttaa myös perustyöhön. Rikostutkinta on yhä teknis-juridisempaa ja lisää yksittäisen jutun haastetta. Massan eteenpäin työntäminen edellyttäisi lisää tekeviä käsiä ja ajattelevia päitä, hän sanoo.

Ulkomaan kansalaisten osuus niissä rikoksissa, joissa tekijä on tiedossa, kasvoi sekä määrällisesti että prosentuaalisesti. Samansuuntainen kehitys on havaittavissa lähes kaikkien rikoslajien kohdalla. Ulkomaan kansalaisten osuus myös asianomistajien roolissa on lisääntynyt. Tämä on luontaista seurausta ulkomaan kansalaisten määrän lisääntymisestä ja vakiintumisesta Suomeen.

Poliisi pystynyt hoitamaan kiireelliset hälytystehtävät

Poliisin hälytystehtävien määrä lisääntyi verrattuna edellisvuoteen. Vuonna 2018 poliisille tuli yhteensä 1 062 930 hälytystehtävää.

Kiireellisten hälytystehtävien määrä väheni noin kolme prosenttia. Sen sijaan ei-kiireellisissä tapauksissa poliisi hälytettiin paikalle aiempaa useammin. Muun muassa liikenneonnettomuudesta tai liikenteestä aiheutuvia tehtäviä sekä erilaisia tulipaloista ja vahingontorjunnasta johtuvia tehtäviä oli edellisvuotta enemmän. Viime kesän kuuma ja kuiva aika aiheutti maastopaloja, joista kirjattiin poliisille aiempaa enemmän tehtäviä.

Poliisin hälytystehtävien määrä lisääntyi yli kymmenen prosenttia aamuöisin kello 05 - 06. Ainakin osittain tähän kehitykseen vaikuttaa alkoholilainsäädännön muutokset, joiden myötä ravintolat saavat anniskella alkoholia aamuneljään saakka. Useissa poliisilaitoksissa aamuyöntehtävien lisääntymiseen on reagoitu työvuoroja muuttamalla.

Tiukasta resurssitilanteesta huolimatta poliisin keskimääräinen toimintavalmiusaika A- ja B-kiireellisyyden tehtävissä on jopa hieman parantunut edellisvuodesta ja A-kiireellisyyden tehtävissä on pystytty turvaamaan lähes edellisvuoden tasoinen tilanne.

Kotihälytystehtäviä oli edellisvuotta vähemmän ja myös perheväkivallasta kirjattujen ilmoitusten määrä laski verrattuna aiempiin vuosiin.

Liikennevalvonnan kohdentaminen tehokkaampaa

Liikennerikoksia yhteensä kirjattiin edellisvuotta enemmän, mutta määrä on kuitenkin pienempi kuin vuonna 2016.

Kaikista liikenneturvallisuuden vaarantamisista törkeiden osuus on lisääntynyt useiden vuosien ajan. Vuonna 2 000 kaikista kirjatuista liikenneturvallisuuden vaarantamisista 2,5 prosenttia oli törkeitä, vuonna 2018 vastaava osuus oli 5,8 prosenttia. Tämä muutos johtuu isolta osin siitä, että tavallisia liikenneturvallisuuden vaarantamisia on kirjattu merkittävästi aiempaa vähemmän ja törkeitä on kirjattu lähes yhtä paljon kuin aiemminkin.

Vuoden 2018 aikana jäi kiinni noin 19 000 rattijuoppoa. Viimeksi 2010-luvun alussa on kirjattu tätä enemmän rattijuopumusrikoksia. Poliisin puhallutusten määrät vähenivät, mutta yhä useampi puhaltanut todettiin rattijuopoksi.

Rattijuopumusvalvonnan tehokkuus on parantunut, koska suhteessa puhallutusten määriin tavoitetaan enemmän rattijuoppoja. Rattijuopumuksissa erityisesti huumaantuneena ajaminen on lisääntynyt. Vielä 2010-luvun alussa rattijuopumuksista noin 80 prosenttia johtui pelkästään alkoholista, nykyään enää noin 60 prosenttia. Tätä havaintoa tukee myös huumausaineen käyttörikosten lisääntyminen.

Automaattisen kameravalvonnan lisääntyminen sekä liikennevalvonnan kohdentamisen onnistuminen vaikuttivat suoritteiden määrän kasvuun. Automaattisessa liikenteenvalvonnassa seuraamuksia lähetettiin 607 000 kappaletta. Näistä noin puolet oli huomautuksia ja lähes puolet rikesakkoja.

Liikennemäärän kasvu kiihtyi vuonna 2018 ja myös ajoneuvojen määrä kasvaa tasaisesti. Väyläviraston tutkimuksen mukaan ylinopeuksien määrä tiestöllä on vähentynyt samoin valvontatolppien ohi ajaneiden ajoneuvojen ylinopeudet ovat vähentyneet. Ennakkotietojen perusteella tieliikenneonnettomuuksissa kuolleiden ja loukkaantuneiden määrät ovat hieman laskeneet edellisvuodesta.

Henkilökortteja myönnettiin ennätystahtiin

Poliisi myönsi viime vuonna yhteensä 1 109 192 lupaa. Lähes kaikkien lupalajien lupia myönnettiin aiempaa enemmän.

Henkilökortteja myönnettiin koko vuoden 2018 aikana noin 34 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna. Pelkästään joulukuussa myönnettiin noin 48 000 henkilökorttia, mikä on lähes neljä kertaa niin paljon kuin edellisenä vuonna samaan aikaan.

Henkilökorttia on markkinoitu yleisölle ja henkilökortin suosio on muutenkin kasvanut.

Laki vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä luottamuspalveluista (ns. tunnistamislaki) muuttui vuoden vaihteessa, jonka jälkeen ajokortti ei kelpaa tunnistamisasiakirjana vahvan sähköisen tunnistamisvälineen haussa.

Tämän johdosta on liikkeellä ollut myös väärää käsitystä siitä, että ajokortti ei jatkossa kelpaa lainkaan tunnistamisasiakirjana arjen asiointitilanteissa. Tunnistamislain muutoksen myötä henkilökortin tarve on kuitenkin kasvanut ja julkisen keskustelun myötä henkilökortti ja sen ominaisuudet ovat tulleet yleisölle tutummiksi.

Poliisin tilastot 2018pdf, 133,4 kB

Poliisin tilastot 2018, ulkomaan kansalaisten osuuspdf, 132,2 kB

Poliisin tilastot 2018, turvapaikanhakijoiden osuuspdf, 309,8 kB