Venäjän presidentti Vladimir Putin allekirjoitti vapunpäivänä lain "suvereenista internetistä". Kiistelty laki astuu voimaan marraskuussa. Yle listasi neljä asiaa, jotka uudessa laissa askarruttavat.

Mitä tarkoittaa suvereeni internet?

Venäjän parlamentin alahuone duuma on hyväksynyt lain suvereenista internetistä. Lainsäätäjien mukaan tavoitteena on varmistaa internetin toiminta Venäjällä, vaikka maa joutuisi vieraan vallan kyberhyökkäysten kohteeksi tai muiden eristämäksi.

Senaattori Andrei Klišas painottaa, että laki suojaa kansalaisia. Grigory Vorobjov

– Tehtävämme on suojella talouttamme ja kansalaisiamme mahdollisilta ulkopuolisilta uhilta, sanoi Ylen haastattelema liittovaltion neuvoston lakivaliokunnan puheenjohtaja Andrei Klišas.

Lainsäätäjien mukaan suurin uhka Venäjälle on Yhdysvallat, jolla on kyky sulkea internet ja samalla Venäjän yhteydet. Tosin Venäjä voisi nyt samoin itse sulkea oman nettinsä, jos näkee sille tarvetta.

Sananvapauden päivä 3.5 Kansainvälistä lehdistönvapauden päivää vietetään maailmanlaajuisesti 3. toukokuuta. YK:n yleiskokous otti juhlapäivän käyttöön vuonna 1993. Päivän teema on tänä vuonna "Media tukee demokratiaa. Journalismi ja vaalit disinformaation aikakaudella." Toimittajat ilman rajoja -järjestö tekee vuosittain maakohtaisen vertailun median vapaudesta. Vuonna 2019 Suomi listattiin journalismin suhteen maailman toiseksi vapaimmaksi maaksi, Yhdysvallat ylsi sijalle 48.

Uhka sanan- ja ilmaisunvapaudelle?

Internetin vapauden puolesta kampanjoivan Roskomsvobodan ja monien muiden kansalaisjärjestöjen mielestä kyse on aivan muusta kuin kansallisesta turvallisuudesta. Venäjän viranomaiset ovat saamassa ennenäkemättömät oikeudet valvoa ja estää netin käyttöä.

Venäjän viestintävirasto Roskomnadzor on saamassa lisää valtaa. Tähän mennessä se on muun muassa julkaissut kiellettyjen nettisivustojen listaa ja estänyt pääsyn näille sivustoille. Nyt se saa haltuunsa myös ns. katkaisimen, jolla se voi pysäyttää Venäjän nettiliikenteen.

Artjom Kozljuk Roskomsvoboda kansalaisjärjestöstä sanoo, että laki on seuraava askel valtion kontrollin kiristämisessä. Grigory Vorobjov

Artjom Kozljuk Roskomsvobodasta kuvaa, että Venäjä on nyt tarttumassa rautaan eli alkamassa kontrolloida netin infrastruktuuria sisältöjen lisäksi.

– Viimeksi näimme kuinka viranomaiset estivät nettiyhteyksiä Venezuelassa. Ingušiassa FSB sulki netin estääkseen rajasopimuksesta syntyneitä mielenosoituksia, Kozljuk muistuttaa.

Mitkä ovat kustannukset?

Venäjän valtio aikoo toimittaa teleoperaattoreille erityiset laitteistot, joiden kautta nettiyhteydet ohjautuvat. Laitteistot voivat myös estää käyttäjän pääsyn eri sivustoille tai ohjata nettiliikenteen toisaalle.

Laitteistoihin kuluu rahaa. Senaattori Klišas kertoo, että liittovaltion budjettiin on varattu jo 1,8 miljardia ruplaa eli liki 2,5 miljoonaa euroa hankintoja varten. Investointien lopullista hintaa ei kuitenkaan vielä tiedetä.

Lakialoite on lähtöisin Venäjän liittoneuvostosta. Grigory Vorobjov

Vähintä mitä voi tapahtua on se, että Venäjän valtion laitteistot hidastavat netin nopeutta. Sillä saattaa olla isojakin taloudellisia vaikutuksia.

Internetin osuus Venäjän taloudesta oli viime vuonna arviolta 53 miljardia euroa.

– Laitteistot voivat aiheuttaa ongelmia esimerkiksi pankkipalvelujen käytössä, nettiostosten teossa ja jopa valtion omissa palveluissa, Roskomsvobodan Kozljuk kuvaa.

Oppositio vaiennetaan?

Suvereenin internetin pelätään tukahduttavan kriittiset äänet Venäjällä.

Venäjällä televisiokanavat ovat tiukasti valtionjohdon hallinnassa, mutta internetissä oppositionkin äänet ovat päässeet julki sangen vapaasti – ainakin tähän saakka.

FSB sulki internetin Ingušiassa, jossa protestit alkoivat rajasopimuksesta. Grigory Vorobjov

Samaan aikaan Venäjän johto ei enää nauti samankaltaista suosiota kuin vielä Krimin niemimaan valtauksen jälkeen. Tyytymättömyys on kasvussa, kun lännen Venäjälle asettamat talouspakotteet kohdistuvat erityisesti keskiluokkaan.

Lisäksi lähitulevaisuudessa on luvassa duuman vaalit sekä alueellisten kuvernöörien valinta. Jo vuonna 2024 Venäjälle valitaan uusi johtaja, presidentti Vladimir Putinin manttelinperijä.

Venäjällä on useita tärkeitä vaaleja lähivuosina. Grigory Vorobjov

Kriitikot uskovat, että laki suvereenista internetista tähtää siihen, että nämä muutokset sujuvat vallanpitäjille miellyttävään suuntaan.

Kozljukin mukaan sananvapaus on Venäjällä todellisessa vaarassa.

– Valtion taistelu ihmisoikeuksia vastaan on ollut käynnissä jo pitkään ja laki suvereenista internetistä on siihen looginen jatkumo, hän sanoo.

Lue lisää:

Putin allekirjoitti internetin sensuurilain – Venäjän vappupidätykset muistuttivat sananvapauden rajoista

Venäjä aikoo testata internetistä irtautumista tänä keväänä

”Jotkut ovat joutuneet vaihtamaan opiskelupaikkaa mielipiteidensä takia” – Keskustelu yliopistojen sananvapaudesta käy kiivaana Yhdysvalloissa