Hakaniemen alla on liikuntahalli, joka muuttuu 72 tunnissa ydinräjähdyksen kestäväksi bunkkeriksi – ”Käytävällä on tilaa noin 250 wc-kopille”

Suomessa piisaa peruskalliota, johon kelpaa louhia ja rakentaa kestäviä ja toimivia väestönsuojia mahdollisia kriisitilanteita varten. Yksi moderneimmista väestönsuojista sijaitsee Helsingin Hakaniemessä.

Kun väestönsuoja rakennetaan peruskallion sisään kymmenien metrien syvyyteen, tarkoittaa se yleensä melkoisen kovaa kestävyyttä. Helsingin Hakaniemessä sijaitseva väestönsuoja on 15 vuotta vanha ja se kestää tiettävästi jopa ydinräjähdyksen, jos sellainen katastrofi sattuisi maan pinnalla tapahtumaan.

Artikkelin pääkuvana olevalla videolla näet esittelyn tiloista.

Varautumispäällikkö Andreas Schneider väestönsuojan erikoisilmansuodattimien keskellä.­

Viralliselta nimeltään Merihaan yhteisväestönsuoja valmistui vuonna 2002, kun sille oli vihdoin saatu laadittua järkevä normaaliajan käyttösuunnitelma, eli urheilutilat. Kalliosuoja kätkee sisäänsä nykyään esimerkiksi futsal- ja salibandykenttiä, kuntosalin, lasten leikkipuiston ja paljon muuta.

Laki sanoo, että tila on saatava muunnettua suojakäytön edellyttämään kuntoon 72 tunnissa, eli kolmen vuorokauden aikana. Vielä ennen heinäkuuta 2011 aikamääre oli yksi vuorokausi. Merihaan väestönsuojan kokonaispinta-ala on lähes 15 000 neliömetriä ja se on suunniteltu 6000 ihmiselle. Alue on jaettu neljään 1500 hengen osastoon, joista jokaisesta on oma poistumistie uloskäynnille.

Varautumispäällikkö Andreas Schneider ja varastoituja wc-pyttyjä.­

Helsingin pelastuslaitoksen varautumispäällikkö Andreas Schneiderin mukaan Merihaan suojassa on modernit ja toimivat tilat ja suomalainen väestönsuojaosaaminen ylipäätään on hyvällä mallilla. Perinteitä osaamisesta löytyy yli 90 vuoden takaa ja kiinnostusta suomalaisiin suojautumisratkaisuihin on myös kansainvälisesti.

– Viime vuosina olemme saaneet yhteydenottoja Ruotsista ja esimerkiksi Lähi-idän öljyvaltiot ovat osoittaneet kiinnostusta. Suomalainen insinööriosaaminen on sikäli kyllä kovassa kurssissa. Suomalaisten vahvuus on ennen kaikkea siinä, että väestönsuojaustoiminta on ollut aktiivista ja jatkuvaa kaikki nämä vuosikymmenet, Schneider sanoo.

Yhteiskunta pienoiskoossa

Merihaan kalliosuojan suuri ja hieman kolkko halli saadaan esimerkiksi pressujen avulla muunnettua pienemmiksi osastoiksi, kun tarve vaatii. Suuri ihmismassa vaatii myös tiettyjä pakollisia toimenpiteitä, kuten toimivat saniteettitilat, jotka kasataan omalle erilliskäytävälle.

Valmiiksi koottuja väestönsuojan vesipisteitä.­

– Käytävällä on tilaa noin 250 wc-kopille, joissa on melko askeettiset pytyt. Sen verran nykyaikainen tila kuitenkin kyseessä, että täällä on ilmanvaihtosysteemi, jolla saadaan poistettua pahimpia hajuhaittoja, kertoo Schneider.

Yksi pakollinen kaluste on sänky, joita riittää yhteensä noin kolmasosalle koko kapasiteetista (6000). Mukavuuksia ei ole, vaan sängyt on suunniteltu mahtumaan mahdollisimman pieneen tilaan ja mahdollisimman kevyiksi. Metallirunkoisia, kumipressulla varustettuja sänkyjä menee kolme päällekkäin.

Kalliosuojassa pelataan salibandya ja futsalia.­

– Kaikki eivät tietenkään voi nukkua yhtä aikaa, vaan kyse on ikään kuin pienoiskoossa olevasta yhteiskunnasta, jossa tehdään kolmivuorotyötä. Yksi on töissä, yksi lepää ja yksi nukkuu.

Nykyaikaisia väestönsuojia ei haluta normaalioloissa pitää tyhjillään, vaan niin sanottu kaksoiskäyttö on tärkeää.

Metallisia sängynrunkoja varastoituna.­

– Liikunta- ja parkkihallit ovat yleisimpiä ratkaisuja kalliosuojien normaaliolojen käytössä, mutta myös esimerkiksi Itäkeskuksen uimahalli toimii väestönsuojana, kun altaista poistetaan vedet. Lisäksi kaikki vanhemman metrolinjan maanalaiset asemat voidaan muuntaa väestönsuojiksi, Schneider kertoo.