Suomalainen luonto on innoittanut Sami Mustosta elokuvanteossa. Tarinassa menneisyys antaa päähenkilölle voimaa, mutta toisaalta orastava syksy on myös luopumisen aikaa. Kuva: Jukka Leinonen

Itseoppinut elokuvantekijä Sami Mustonen teki elokuvan, joka löi alan ammattilaiset ällikällä. 23-minuuttinen elokuva on katsottavissa Kalevan verkkosivuilla maanantai-iltana.

– Monet haikailevat lapsena tulevansa isona palomiehiksi tai poliiseiksi. Minä taas olen pienestä pitäen haaveillut elokuvaohjaajan urasta, muhoslainen ohjaaja Sami Mustonen sanoo myhäillen.

Ohjauksen lisäksi hän muun muassa käsikirjoitti, kuvasi, leikkasi ja teki värimäärittelyn alkukesällä valmistuneen Marras-lyhytelokuvansa elokuvansa itse.

Keskiaikaan sijoittuva vajaa 23-minuuttinen debyytti vakuutti myös Yhdysvalloissa, sillä kesällä elokuva voitti New York Cinematography Awards -kilpailussa kuukauden parhaan elokuvan tittelin sekä kahdeksan muuta palkintoa.

Kuukausittain palkitut voittajat kisaavat Golden Eagle -pääpalkinnoista, jotka jaetaan NYCA Film Festivalilla New Yorkissa ensi vuoden alkupuolella.

Voittoisa Marras tulee katsottavaksi Kalevan verkkosivuille maanantaina kello 19. Elokuvan pääsevät näkemään Kalevan digitilaajat ja koetilauksen tehneet. Sen ikäraja on K-12.

Marraksen kahdeksan eri kategorian voitoista Mustosen mieltä lämmittää erityisesti parhaan nuoren näyttelijän palkinto, jonka pokkasi hänen serkkunsa Saara Runtti. Runtti esittää elokuvassa Nuutti-nimistä päähenkilöä.

Runtin lisäksi elokuvassa on pitkä lista muhoslaisia esiintyjiä ja osallistujia. Tuomas Kinnunen näyttelee Nuutin isää ja Maiju Kinnunen toimi näyttelijöiden maskeeraajana.

– Kinnusiin tutustuimme sattuman kautta, kun he muuttivat naapuriin vuonna 2016. Siitä ystävyys alkoi, ja myöhemmin heitä oli helppo pyytää mukaan projektiin, Mustonen kertoo.

Yksi tärkeimmistä elokuvan elementeistä on suomalainen luonto, jota Mustonen on kuvannut kauniisti. Muhoksen metsät ja Oulun lähiympäristö ovat tunnistettavasti läsnä, mikä on valttikortti ulkomailla.

Pohjoista eksotiikkaa korostaa lisäksi Oulun murre, joka sopii yllättävän hyvin keskiaikaiseen sanailuun.

Mustonen mietti jo käsikirjoitusvaiheessa, pitäisikö kieltä kääntää enemmänkin eri aikakaudelle sopivaksi, mutta loppujen lopuksi oululainen aksentti tuntui oikealta ratkaisulta.

Elokuvan lähtökohtana toimi varhaiskeskiaikainen miljöö.

– Historia on aina ollut lähellä sydäntäni, ja tuo aikakausi edustaa jotain sellaista suppeaa ja brutaalia maailmankuvaa, jota halusin hyödyntää.

Muista joko käytöksellään tai ulkomuodoltaan poikkeavien katsottiin olevan muuta väestöä alempana ja heitä syrjittiin. Kun raamit olivat kasassa, niiden sisään kirjoitettiin tyttö, jossa piti olla muiden hahmojen silmissä jotain vialla.

Suhtautuminen erilaisuuteen sekä ulkopuolisen vaaran tuntu luovat elokuvan jännitteen.

– Nykyaikana samanlaisia uhkatilanteita ei tule vastaan ja kiipelistä on helpompi selvitä esimerkiksi älylaitteiden avulla, Mustonen perustelee.

Myös aikakauden visuaalisuus kiehtoo Mustosta, mikä vei hänet odottamattomalle matkalle käsitöiden maailmaan.

– Halusin aidontuntuiset keskiaikaiset vaatteet, jotka näyttävät tarpeeksi vanhoilta, mutta myös hyvältä kamerassa.

Puuvillalaatuja oli erilaisia, ja Mustonen testaili useita kangastyyppejä. Hän pläräsi alan kirjallisuutta ja kahlasi kaavoja läpi.

Lopulta löytyi sopiva materiaali, tarpeeksi painava puuvillakangas. Sitten pitikin hankkia ompelukone ja opetella käyttämään sitä.

Satoja euroja ja paljon vapaa-aikaa kului kaiken muun ohella asujen ompeluun, mutta perfektionistina mistään osa-alueesta ei ollut varaa tinkiä.

Apuna olivat oma äiti ja avopuoliso Reetta-Mari Mustonen, joka toimi muun muassa tuotantoassistenttina ja catering-vastaavana.

Säveltäjäksi Mustonen sai Tuomas Kantelisen, joka on tehnyt musiikkia moniin kotimaisiin tuotantoihin sekä Renny Harlinin elokuviin.

– Menin käymään Helsingissä tavatakseni Tuomasta ja kuinka ollakaan, Kantelisella oli hihassaan pieni yllätys, Mustonen kertoo.

Kävi ilmi, että jos nuotit saataisiin illalla yhdeksään mennessä valmiiksi, elokuvamusiikkia olisi sen jälkeen aikaa äänittää budapestilaisen sinfoniaorkesterin kanssa etäyhteyden kautta.

Nuotit valmistuivat viime tipassa ja Mustonen jännitti Kantelisen studiolla, mitä tuleman pitää. Puhelinyhteys avautui ja live-lähetys Budapest Symphony Orchestran -tiloista alkoi.

– Se oli uskomaton ja mahtavin kokemus tässä projektissa. Tunsin kuin voima olisi käsissäni, kun myös minä sain antaa orkesterille ohjeita oikeasta soinnista.

Aikaisempi merkittävä käännekohta oli tullut vastaan jo alkuvuodesta 2019, kun oululainen tuotantoyhtiö Mutant Koala Pictures lähti projektiin mukaan.

– Tuottaja Jukka Vidgren näki elokuvan raakaleikkauksen, ja hän piti sitä poikkeuksellisen laadukkaana.

Tuotantoyhtiön myötä projektille oli mahdollista hakea tukia, jotta jälkituotannossa myös äänimaailmasta ja musiikeista saataisiin mahdollisimman korkeatasoiset.

Elokuvaa itse opiskelleelle Mustoselle tuotantoyhtiön löytyminen oli korvaamaton apu, joka teki kaikesta paljon helpompaa.

Seuraava elokuva on jo ideointivaiheessa. Aiheista etenkin Kalevala polttelee kovasti.