Hiilikaivos hotkaisee saksalaiskylän - miten tässä näin kävi?

KEYENBERG, SAKSA Kun Norbert Winzenin isä kuoli muutama vuosi sitten, perhe päätti perinteisen hautaamisen sijaan tuhkata vainajan.

Tarkoitus oli varmistaa isän hautarauha. Winzenit tiesivät, että Keyenbergin kylän hautausmaalle haudattujen ihmisten jäännökset jouduttaisiin nostamaan maasta ja siirtämään muualle, kun kylä rakennuksineen purettaisiin läheisen ruskohiilikaivoksen tieltä.

– Minun on vaikea katsoa 75-vuotiaan äitini itkevän ja puhuvan vanhojen naapureidensa kanssa. Olen ehkä taistelija, mutta äitini ei ole, Norbert Winzen sanoo.

Winzenien 1800-luvulla rakennetulla maatilalla asuu väkeä kolmessa sukupolvessa, yhteensä 11 ihmistä. Norbertin isoisä osti talon 1960. Hän joutui muuttamaan edellisestä asuinkylästään saman hiilikaivoksen tieltä.

Winzenin tilalla asuu väkeä kolmessa sukupolvessa. Norbert Winzen käy töissä läheisessä Mönchengladbachin kaupungissa. Petri Raivio / Yle

– Hänelle sanottiin, että muuta sinne, siellä ei ole hiiltä, Winzen sanoo.

Voimayhtiö RWE on ilmoittanut purkavansa kylän rakennuksineen vuoteen 2023 mennessä. Winzenit neuvottelevat yhtiön kanssa hinnasta, jolla yhtiö ostaa maatilan.

Perheelle on tarjottu mahdollisuutta muuttaa RWE:n rakennuttamaan uuteen kylään Erkenz-Nordiin 10 kilometrin päähän. Sieltä ei tosin ole tarjolla samankokoista tilaa. Yhtiö on tarjonnut 8 000 neliömetrin sijaan 4 000 neliömetriä, eikä hevosia voisi pitää pihapiirissä.

Iso osa naapureista on jo lähtenyt

Keyenbergin 900 asukkaasta 250 on jo muuttanut pois. Myös palvelut hupenevat. Jäljellä on yksi lihakauppias ja leipuri. Winzenin mukaan tyhjissä taloissa käy ryöstelijöitä etsimässä kuparia ja mitä tahansa irti lähtevää.

Keyenbergin 900 asukkaasta noin 250 on jo muuttanut pois. Kylä aiotaan tyhjentää vuoteen 2023 mennessä. Petri Raivio / Yle

Keyenberg ei ole ensimmäinen kylä, jonka Reinin alueen valtavat ruskohiililouhokset nielaisevat.

Kaivosten tieltä on siirretty alueella yli 40 000 ihmistä toisen maailmansodan jälkeen, koko Saksassa 100 000.

Ruskohiiliesiintymiä louhitaan avolouhoksina. Valtavat koneet poistavat maaperän esiintymien päältä, jotka ovat noin 400 metrin syvyydessä. Kaivosmontun reuna etenee maisemassa 100-150 metriä vuodessa.

– Kaikki mitä on maan pinnalla joudutaan poistamaan, kuten pellot ja metsät. Jopa kokonaiset kylät ja tiet, sanoo tiedottaja Guido Steffen RWE:stä.

Tosiaan: Keyenbergin ohittava moottoritie suljettiin hiljattain liikenteeltä, ja voimayhtiö purki tien ylittävät sillat. Alueelle ajetaan monikaistaista tietä pitkin, joka on niin uusi, että auton navigaattori putoaa kartalta kylää lähestyttäessä. Nyt vanhalla moottoritiellä revitään asfalttia ja betonirakenteita kaivoskoneiden tieltä.

Keyenbergin naapurikylä Immerath on jo tyhjennetty hiilikaivoksen tieltä. Petri Raivio / Yle

Viime aikoina huomiota on kerännyt läheisen Hambachin kaivoksen reunalla oleva vanha metsä, jonka yhtiö aikoo kaataa kaivoksen tieltä. Poliisi hääti puihin majoittuneet ympäristöaktivistit, mutta oikeus pisti hakkuut jäihin. Purettavat kylät ovat jääneet pienemmälle huomiolle.

– On vaikea ymmärtää, miten tämä menee näin, kehittyneessä maassa. En uskoisi tätä jos en olisi itse osa tätä tarinaa, Norbert Winzen sanoo.

Saksa saa huokeaa energiaa ruskohiilestä

Selitys löytyy taloudesta ja Saksan energiapolitiikasta. Saksan ruskohiilivoimalat tuottavat noin neljänneksen maan sähköntuotannosta. Tuotantokustannukset ovat RWE:n mukaan kohtuulliset. Valtio ei tue tuotantoa.

– Kustannuksemme ovat niin matalat, että pystymme yhä tarjoamaan ruskohiilellä tehtyä sähköä hyvään hintaan. Näin etenkin Saksan teollisuus voi luottaa edullisen energian saantiin, Steffen sanoo.

Petri Raivio / Yle

Hänen mukaansa RWE aikoo jatkaa ruskohiilen tuotantoa 2050-luvulle saakka.

– Vuonna 2022 suljetaan Saksan viimeinen ydinvoimala. Uusiutuvat, kuten tuulivoima, aurinkovoima ja biomassa eivät vielä riitä kattamaan Saksan sähköntarpeita, Steffen sanoo.

Jos Saksan suunta ei muutu, vuonna 2050 keskiajalta asti asutettu Keyenberg on jo kadonnut Saksan kartalta. Sen naapurikylä Immerath on jo puoliksi purettu.

Entä ilmastonmuutos?

Norbert Winzen pistää toivonsa ilmastonmuutokseen, joka voi pakottaa Saksan hallituksen miettimään uudelleen hiilenpolton järkevyyttä. Asiaa pohtimaan on asetettu hiilikomissio, jossa eri osapuolet ovat edustettuina. Toistaiseksi Saksa ei ole kuitenkaan lähtenyt kieltämään hiilivoimaloita.

– Miten tällaista voi tapahtua vuonna 2018? Miksi Saksan hallitus sallii tämän, vaikka ilmasto lämpenee, Winzen sanoo.

Ruskohiilikaivoksia ja niillä ruokittavia voimaloita pyörittävä RWE on EU:n suurin kasvihuonekaasujen päästäjä. Toissa vuonna yhtiön päästöt olivat arviolta 140 miljoonaa tonnia hiilidioksidia.

Voimayhtiö RWE on rakennuttanut Keyenbergin asukkaille uuden kylän noin kymmenen kilometrin päähän. Kirkon ilmoitustaululta voi tarkistaa, mitkä tontit ovat vielä vapaana. Petri Raivio / Yle

EU:ssa on päätetty vähentää hiilidioksidipäästöjä 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Tärkein työkalu on päästökauppa, jonka on tarkoitus tehdä saastuttamisesta niin kallista, että esimerkiksi hiilen polttamisesta tulisi kannattamatonta.

Päästöoikeuksien hinnat ovatkin nousseet päästökauppauudistuksen seurauksena. Nyt hiilidioksiditonni maksaa noin 25 euroa, viisinkertaisesti viime vuoteen verrattuna.

RWE:tä hintojen nousu ei kuitenkaan ole hidastanut. Johdannaisten avulla yhtiö on onnistunut pitämään maksamansa päästötonnin hinnan käytännössä ennallaan. Yhtiön mukaan johdannaiset naulaavat hinnan paikalleen ainakin kolmeksi seuraavaksi vuodeksi.

Siinä ajassa Keyenberg on ehtinyt jo käytännössä tyhjentyä. Norbert Winzen pitää kuitenkin yhä yllä toivoa, että muutto voitaisiin vielä välttää.

– Olemme kamppailleet tätä vastaan jo 30 vuotta. Mutta viimeisen vuoden tai kahden aikana ympäristöliike on voimistunut niin, että toivon, että kaivos voi vielä pysähtyä, Winzen sanoo.

Avolouhoksista kaivetaan ruskohiiltä satojen metrien syvyydeltä. Montun reuna etenee noin sata metriä vuodessa. Petri Raivio / Yle

Lue lisää:

5 asiaa, jotka maailman merkittävimmästä ilmastoraportista pitää tietää – ilmastoprofessori: "Olen paatunut ja kokenut, mutta silti järkyttynyt"

Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti