Tiedeyhteisö on vuosia ollut jakautunut politisoituneessa väittelyssä väkivaltaisten videopelien vaikutuksista nuoriin. Vuonna 2011 Yhdysvaltain korkein oikeus teki ratkaisun, joka koski väkivaltaisten pelien alaikäisille myynnin perustuslaillisuutta.

Ratkaisun mukaan tutkimusnäyttö ei tukenut väitteitä alaikäisillä aiheutuvasta haitasta. Tutkijat ja lasten ja nuorten käyttäytymishäiriöitä hoitavat psykologit ja muut ammattiauttajat ovat yhä erimielisiä tästä tutkimusnäytöstä.

Myöskään uusi Psychology of Popular Media Culture -lehdessä julkaistu tutkimus ei löytänyt tukea väitteille väkivaltaisten videopelien haitallisuudesta, ennemminkin päinvastoin.

Psykologian tutkijat Christopher Ferguson ja John Colwell selvittivät kysymystä kyselytutkimuksella, johon osallistui 304 brittinuorta.

Tutkijat kysyivät nuorilta heidän altistumisestaan videopelien väkivaltaiselle sisällölle sekä siitä, missä määrin vanhemmat olivat mukana pelaamisessa.

Tutkimuksessa selvitettiin, miten videopelialtistus voisi vaikuttaa epäsosiaalisiin asenteisiin, kiusaamiskäyttäytymiseen ja osallistumiseen kansalais- ja vapaaehtoistoimintaan.

Tutkimuksessa arvioitiin myös lasten motiiveja pelata videopelejä, mitä on selvitetty vain harvoissa tutkimuksissa.

Toisin kuin videopeleistä huolestuneet pelkäävät, tulokset eivät osoittaneet minkäänlaista yhteyttä väkivaltaisten pelien ja epäsosiaalisten asenteiden tai kiusaamiskäyttäytymisen välillä.

Sen sijaan videopelien pelaaminen oli yhteydessä suurempaan osallistumiseen kansalais- ja vapaaehtoistoimintaan. Tosin tämä yhteys oli heikko, ja luonteeltaan korrelaatio ilman vahvistettua kausaalista yhteyttä.

Tulokset joka tapauksessa vahvistavat sen jo Yhdysvaltain korkeimman oikeuden ottaman käsityksen, ettei väkivaltaisilla videopeleillä ole yhteyttä nuorten ongelmakäyttäytymiseen.

Pojat pelasivat enemmän väkivaltaisia pelejä kuin tytöt. Väkivaltaisia pelejä pelasivat varsinkin ne, jotka pitivät pelejä paitsi hauskoina, myös keinona hallita stressiä.

Myös aiemmassa tutkimuksessa on havaittu, että nuoret usein käyttävät toimintasuuntautuneita pelejä hallitakseen stressiä ja parantaakseen mielialaansa.