Miksi Siperiassa palaa? – Venäjän valtavia metsäpaloja yritetään tukahduttaa keinosateilla ja shamaanien loitsuilla

Venäjän metsäviraston mukaan metsäpaloalueet kattavat yhteensä jo noin 3 miljoonaa hehtaaria, eli noin Belgian kokoisen alueen. Hätätila on julistettu neljällä alueella.

Venäjä on päättänyt ottaa järeät keinot metsäpalojen sammuttamiseen Siperiassa. Tähän mennessä sammutustöihin on osallistunut 2700 ihmistä ja 390 yksikköä maakalustoa sekä 28 lentokonetta.

Torstaina viranomaiset ilmoittivat aikovansa synnyttää Siperian ylle keinotekoisesti sateita kyllästämällä sadepilviä hopeajodidilla maastopaloista kärsivillä alueilla.

Venäjän valtion omistama Rosteh aikoo tuottaa metsäpalojen lentosammutukseen 2 600 patruunaa. Viime vuonna Rosteh tuotti 2 000 patrunaa maastopalojen sammutustöihin.

Rostehin mukaan keinosateita on tehty jo sata kertaa.

Venäjän pääministeri Dmitri Medvedev kertoi valtion kasvattavan budjettia palojen sammuttamiseksi kuuteen miljardiin ruplaan. Rahalla hankitaan erityiskoneistoa. Summa on kaksi kertaa isompi kuin alunperin suunniteltiin.

Ilmakuvassa näkyy, kuinka maastopalojen aiheuttama savu nousee Jakutiassa.­

Myös Venäjän puolustusvoimat osallistuu metsäpalojen sammuttamiseen.

Varhain torstaiaamuna armeijan kaksi Il-76 kuljetuskonetta nousivat ilmaan Krasnojarskin lentokentältä ja veivät ensimmäisen lastin, 42 tonnia vettä kukin, 507 kilometrin päähän kaupungista riehuvien metsäpalojen sammuttamiseksi. Kahdeksan IL-76:n on määrä osallistua Siperiaan sammutustöihin viikonloppuna ja viedä vettä maastopaloalueille 20 kertaa vuorokaudessa.

Torstaina myös Hanty-Mansijskin alkuperäisasukkaita edustavan järjestön puheenjohtaja Timofei Moldanov kertoi, että hän on pyytänyt Jugran ja Venäjän muiden alueiden shamaaneja suorittamaan rituaaleja kutsuakseen sadetta Siperian metsäpalojen sammuttamiseksi.

Miksi palaa ja kenen syy?

Valtion duuman ekologian- ja ympäristönsuojelukomitean päällikkö Vladimir Burmatov kertoi tiistaina tiedotusvälineille, että metsäpalojen palopesäkkeet ovat lähellä paikkoja, jossa on aiemmin kirjattu laittomia hakkuita.

Hän sanoo, että komitea on tutkinut lainvalvontaviranomaisten asiakirjoja ja vapaaehtoisten palokuntien antamia tietoja ja havainnut, että metsää on syttynyt useissa kohdissa samanaikaisesti. Lisäksi palaneen puun ympäriltä on löydetty siististi sijoitettua puumateriaalia.

– Näyttäisi siltä, että metsäpalojen sytyttäminen on yritys piilottaa laittomien hakkuiden seuraukset, Burmatov sanoo.

Kuva Jakutian metsistä.­

Hän pitää mahdottomana, että paikallisviranomaiset eivät olisi tienneet laittomista hakkuista, mikäli sellaisia on ollut.

– En pidä mahdollisena, että joku voi kuljettaa satoja lastillisia puutavaraa ilman, että kukaan huomaa.

Venäjän hätätilaministeriön osaston varajohtaja Sergei Abaninin mukaan Siperian ja Kaukoidän metsäpalojen tilanne kehittyy epäsuotuisan skenaarion mukaan.

– Paloalueen pinta-ala on kasvanut pitkittyneiden kuivien sääolojen ja aktiivisten toimenpiteiden puuttumisen seurauksena, toteaa Abanin.

Syyttävä sormi kääntyy jälleen paikallisviranomaisten suuntaan.

Helikopteri pudotti vettä palopesäkkeeseen torstaina.­

Abanin sanoo, että aluejohtajat eivät tehneet tarvittavia toimenpiteitä ajoissa, vaikka varoitukset ja ennusteet metsäpaloista olivat tiedossa.

– Puhutaan suoraan, kunnat ja maakunnat eivät onnistuneet hallitsemaan tilannetta, ja nyt siitä on tullut valtion asia.

Keskiviikkona Kreml tiedotti, että Venäjän presidentti Vladimir Putin on määrännyt maan puolustusministeriön lähettämään armeijan palvelusmiehet sammuttamaan Siperiassa raivoavia maastopaloja.

Hätäministeriön mukaan helpotusta ei ole luvassa. Suuria sademääriä ei ole tulossa, eikä pienet sateet riitä suurten metsäpalojen sammuttamiseksi.

Palojen sammuttaminen on kuitenkin Abaninin mielestä tärkeää, sillä soisessa maastossa palot voivat painua turpeeseen ja pysyä siellä helmikuuhun asti tai jopa siirtyä seuraavaan kesään.

Miksi paloihin ei reagoitu aiemmin?

Venäjän viranomaiset totesivat tällä viikolla, että sammuttamisyritykset eivät ole taloudellisesti kannattavia vaikeakulkuisella seudulla tai muuten järkeviä, sillä ne eivät aiheuta vaaraa ihmisille.

Krasnojarskin alueen johtaja Aleksandr Uss sanoi maanantaina, että maastopalojen täytyy antaa sammua itsestään. Hän sanoi, että kyseessä ovat jokavuotinen ja täysin luonnollinen ilmiö.

Hätätilanteiden ministeriön ensimmäinen varajohtaja Aleksandr Zuparin vastasi, että savu leviää tuhansien kilometrien päähän ja vaikuttaa ihmisten elämänlaatuun.

– Sadat kaupungit ja kylät ovat savun peitossa, asukkaat pyytävät apua, eikä mitkään taloudelliset perusteet saa estää avun antamisessa, hän sanoi.

Metsäpaloja Krasnojarskin alueella.­

Metsäpalojen aiheuttama kitkerä savu on levinnyt itätuulen mukana Länsi-Siperian suuriin kaupunkeihin ja uhkaa ihmisten terveyttä yli 20 maakunnassa aina Mongolian pääkaupunkiin Ulan Batoriin asti.

Esimerkiksi Irkutskin alueella on raportoitu paksusta savukerroksesta, jonka takia kolme lentokenttää on jouduttu sulkemaan.

Kirenskin kaupungissa paikalliset ovat kertoneet tiedotusvälineille, että savu on sietämätöntä. Savun takia asukkaat potevat päänsärkyä, joutuvat käyttämään hengityssuojaimia ja tukkimaan ikkunat ja ovet märillä kankailla. Ulkona on niin tukalaa, että virnaomaiset päättivät perua kaupungin juhlapäivään liittyvät tapahtumat.

Sadat tuhannet venäläiset ovat vaatineet viranomaisia toimimaan palojen sammuttamiseksi. Vetoomuksen, jossa viranomaisilta vaaditaan tarmokkaampia toimia sekä koko Siperian kattavan hätätilan julistamista on allekirjoittanut yli 800 000 ihmistä.

Uhkaako katastrofi?

Ympäristötutkijat ovat varoittaneet palojen aiheuttavan mahdollisen ekologisen katastrofin. Palojen arvellaan kiihdyttävän pohjoisten alueiden jäätikköjen ja ikiroudan sulamista. Ympäristöjärjestön mukaan tämän vuoden metsäpaloissa on tuhoutunut metsää jo yhteensä 12 miljoonaa hehtaaria, mikä on lisännyt merkittävästi hiilidioksidipäästöjä sekä vähentänyt metsien kapasiteettia sitoa hiilidioksidia tulevaisuudessa.

Nasan julkaisemassa sateliittikuvassa näkyy Venäjän ylle levittäytynyt savuverho.­

Itä-Siperian pohjoisosan tulipaloista kärsineillä havumetsillä kestää ainakin sata vuotta kasvaa samanlaisiksi kuin ennen paloja.

Asiantuntijoiden mukaan metsäpalot eivät uhkaa Siperian ja Kaukoidän alueilla asuvia uhanalaisia eläinlajeja, kuten amurintiikeriä, amurinleopardia, lumileopardia, euroopanbiisonia ja saiga-antilooppia.

Suurin osa metsissä elävistä eläimistä voi pelastua pakenemalla, mutta maastopalot kuitenkin uhkaavat monia eliölajeja, jotka eivät voi juosta maastopaloja pakoon, kuten käärmeitä, siilejä ja lukuisia ötökkälajeja.

Lähteet: Ria Novosti, Tass, Lentra.ru