Kaivosyhtiö Terrafame suunnittelee loppusijoittavansa valtavan määrän uraania ja raskasmetalleja sisältävää kaivannaisjätettä käsittelemättä kaivosalueelleen.

Terrafamen nikkelikaivoksen toiminta jatkuu tämänhetkisen arvion mukaan 30 vuotta. Tänä aikana arvioidaan syntyvän miljardi tonnia pahalaatuista, rikkipitoista mustaliusketta olevaa kaivosjätettä.

Professori Jukka Lehto muistuttaa, että huonosti hoidetun kaivosjätteiden loppusijoituksen jäljet pohjavesissä sekä Vuoksen ja Oulunjoen vesistöissä ovat ikuiset.

Entisen Talvivaaran kaivoksen alueelle läjitettävä valtava jätemäärä sisältää jopa 20 000 tonnia uraania ja pari miljoonaa tonnia raskasmetalleja, kuten nikkeliä, sinkkiä ja kadmiumia.

Terrafamella on voimassa vain väliaikainen ympäristölupa. NINA LEINONEN

Kaivosyhtiö Terrafame suunnittelee loppusijoittavansa valtavan määrän uraania ja raskasmetalleja sisältävää kaivannaisjätettä käsittelemättä kaivosalueelleen. Loppusijoitus tapahtuisi kapseloimalla kaivosjäte kaatopaikkamuoviin ja bentoniittisaveen.

Onko uraania ja sen tytäraineita sisältävän kaivosjätteen loppusijoitus kapseloimalla kaatopaikkamuoviin ja bentoniittiin kestävä ratkaisu, Terrafamen toimitusjohtaja Joni Lukkaroinen?

- Terrafamen malmin uraanipitoisuudet ovat pieniä, eikä luonnonuraani aiheuta säteilyvaaraa ihmisille tai ympäristölle. Loppusijoitusrakenteet tehdään ympäristöluvan vaatimusten mukaan, parhaan nykytietämyksen ja hyvän rakennustavan mukaisesti, Lukkaroinen vakuuttaa.

Kainuun ELY-keskuksen teettämän selvityksen mukaan muovi- ja bentoniittirakenteiset kaivosten kaatopaikka-altaat vuotavat ”jossakin elinkaaren vaiheessa”. Radioaktiivisten aineiden aiheuttamat haitat ovat ikuisia.

Kaivosvalunta

Terrafame ilmoittaa tuoreessa YVA-selostuksessaan, että ”maksimituotannolla sivukiveä muodostuu 30:stä 45 miljoonaan tonnia vuodessa”. Jos kaivoksen tuotantomäärä pysyy samana koko sen 30 vuoden elinkaaren aikana, kaivosjätettä syntyy 1-1,5 miljardia tonnia.

Terrafamen sivukivi on mustaliusketta, jonka uraanipitoisuus vaihtelee Säteilyturvakeskuksen (STUK) mittausten mukaan 17:stä 20 milligrammaan kilossa.

- Kyllä, näillä lukemilla Terrafamen sivukivessä on noin 20 000 tonnia uraania, STUKin tarkastaja Pia Westerbacka laskee.

STUKin mukaan sivukivestä liukeneva uraani ei aiheuta suoraa säteilyriskiä ihmisille. Sen sijaan vahinkoa voi aiheuttaa sivukivikasoilta ja muilta jätealueilta syntyvä hapan kaivosvalunta.

- Jos valunta on pitkäaikaista, eikä siihen puututa valvonnalla, liuennut uraani voi päätyä ympäristöön kaivosalueen ulkopuolelle, tarkastaja Westerbacka sanoo.

Mitkä ovat radioaktiivisten aineiden aiheuttamat riskit Terrafamen kaivosjätteiden loppusijoituksessa, Terrafamen Joni Lukkaroinen?

- Koska uraanipitoisuus ja säteilytaso kaivannaisjätteissä ovat hyvin alhaisia, se ei aiheuta erityistoimenpiteitä jätteiden loppusijoittamisen kannalta. Oleellisinta on varmistaa, ettei niistä aiheudu metallikuormitusta ympäristöön, Lukkaroinen sanoo.

Joni Lukkaroisen mukaan luonnonuraani ei aiheuta säteilyvaaraa. TIINA SOMERPURO/KL

Pieni pitoisuuus

Vaikka Terrafamen kaivoksen elinkaareksi lasketaan 30 vuotta, yhtiö kertoo tehneensä omat loppusijoitussuunnitelmansa vain vuoteen 2025 saakka. Radioaktiivisuuteen liittyvät riskit eivät kuitenkaan vähene ajan kuluessa uraanin pitkän puoliintumisajan takia.

Helsingin yliopiston radiokemian professori Jukka Lehto johti tutkimusta, jossa selvitettiin Talvivaaran radioaktiivisten aineiden uraanin, toriumin, radiumin, lyijyn ja poloniumin käyttäytymistä kaivosprosessissa.

Tutkimuksessa havaittiin, että Terrafamen kaivokselle jää suuria määriä kiinteitä jätteitä, joissa radioaktiivisten aineiden pitoisuudet ovat pieniä, mutta kokonaismäärät ovat suuria.

- Vaara radioaktiivisten aineiden liukenemisesta vesiin, pohjavesiin ja järviin on suurempaa kuin käsittelemättömästä kivimateriaalista, koska murskauksen jälkeen kaivosjätteen vedelle altis pinta-ala on kasvanut suuresti, Lehto sanoo.

Terrafamen malmille tyypillinen hapan vesi aiheuttaa myös riskin. Hapanta vettä syntyy, kun vesi on hapellisessa oloissa vuorovaikutuksessa malmissa olevien sulfidimineraalien kanssa.

- Syntyvä hapan vesi kiihdyttää radioaktiivisten ja muiden aineiden liukenemista kivestä. On muistettava, että nämä jätteet jäävät luontoon ikuisiksi ajoiksi, Jukka Lehto sanoo.

560 hehtaaria

Professori Lehto muistuttaa myös, että Terrafamen loppusijoitussuunnitelman rakenteissa pitää ottaa huomioon luonnossa pitkällä aikavälillä tapahtuvat muutokset sekä ihmisen tahallaan tai vahingossa aiheuttamat seuraukset.

- Ydinjätteiden loppusijoituksessa tällaiset uhkatekijät on otettu hyvin huomioon. Sen sijaan kaivosjätteiden loppusijoitustilojen rakenteet eivät vaikuta loppuun asti harkituilta tai ainakaan testatuilta, professori Lehto sanoo.

Terrafame on ilmoittanut loppusijoittavansa sivukiven neljälle jätealueelle. Sivukivi läjitettäisiin käsittelemättä noin 560 hehtaarin alueelle.

- Tänä syksynä aloitamme läjityksen erilliselle alueelle ympäristöluvan mukaisesti. Kaikki läjitys tapahtuu myös jatkossa ympäristöluvan mukaisesti, Terrafamen toimitusjohtaja Lukkaroinen vakuuttaa.

Terrafamella on tällä hetkellä väliaikainen ympäristölupa, joka on voimassa vuoden 2018 loppuun. Sen jälkeen yhtiö tarvitsee varsinaisen ympäristöluvan, johon kuuluu myös loppusijoituksen ratkaiseminen.

Talvivaaran kaivoksen loppusijoitussuunnitelma yltää 30 vuoden päähän. Radioaktiivisuuden riskit säilyvät kuitenkin paljon pidempään. NINA LEINONEN

AVI:n päätös

Pohjois-Suomen aluehallintovirasto (AVI) myönsi syyskuun lopulla Terrafamelle luvan läjittää kaivosalueelle ensimmäiset 100 miljoonan tonnia sivukiveä ilman ympäristövaikutusten arviointia (YVA).

AVI nipisti 50 hehtaaria haetusta alueesta vedoten ympäristöhaittoihin ja alueelta löytyneeseen jäkälälajiin.

Mitä mieltä olette päätöksestä, Terrafamen toimitusjohtaja Joni Lukkaroinen?

- AVI ei myöntänyt lupaa sivukivialue KL2:n lohkolle 5, koska sen katsottiin edellyttävän ympäristövaikutusten arviointia, toimitusjohtaja Lukkaroinen sanoo.

Kaivosalueen naapuri on sen sijaan iloisesti yllättynyt AVI:n päätöksestä rajoittaa läjitysaluetta.

- Tässä on kärsitty kaivoksen aiheuttamista haitoista aivan tarpeeksi. Hienoa että AVI evää yhden sivukivikasalohkon rakentamisen pöly- ja meluhaittojen sekä pohjaveteen tulevien happamien valumien takia, Terrafamen kaivoksen lähinaapuri sanoo.

”Valaa betoniin”

Terrafamen kotikunnassa Sotkamossa järjestettiin syyskuussa YVA:n vaatima kuulemistilaisuus kaivoksen uutta ympäristölupaa varten. Kansalaisten Kaivosvaltuuskunnan puheenjohtaja, biokemisti Jari Natunen oli paikan päällä.

- Siellä vaadittiin, että kaivosjätteet otetaan huomioon YVA:ssa. Jos niin ei käy, sivukivestä voi tulla lähivesistöjen pahin ja pitkäaikaisin ympäristöongelma. Jätteet pitäisi kapseloinnin sijasta valaa betoniin. Ratkaisu olisi toki hyvin hintava, Natunen sanoo.

Terrafame ilmoittaa asettaneensa ympäristöluvan mukaisen ”erittäin merkittävän ympäristövakuuden, jolla varmistetaan alueiden turvallinen ja asianmukainen sulkeminen sekä jälkihoito tarkkailuineen”.

- Vakuuksia on 107 miljoonaa euroa jäteongelmaan. Summasta 15 miljoonaa on varattu kaivoksen sulkemisen jälkeiseen vedenpuhdistukseen. Se riittäisi ehkä 15 vuodeksi, ei jätekasojen tuhatvuotisen vesiongelman hoitoon, Natunen toteaa.

Professori Jukka Lehto muistuttaa, että ihmisen aiheuttamia huonoja seurauksia on Talvivaarassa nähty jo yllin kyllin.

- Ydinvoima-alalla mitään tällaista toimintaa ei saisi edes aloittaa, jos turvallisuuskysymykset eivät olisi selkeästi hallinnassa. Tämä turvallisuuskulttuuri ei näytä koskevan kaivosteollisuutta, ei toiminnan harjoittajia eikä viranomaisiakaan.

- Loppujen lopuksi kyseessä on politiikka: halutaanko enemmän turvallisuutta, senkin uhalla, että se vaarantaa investointeja alalle, professori Lehto sanoo.