Suurin osa maailman lentoyhtiöistä on toukokuun loppuun mennessä joko juridisessa tai ainakin tosiasiallisessa konkurssitilassa. Koronaviruksen synnyttämä lentomatkustuksen täyspysähdys on ajanut ne ahdinkoon, josta ei ole ulospääsyä muuten kuin valtioiden tehokkaalla ja koordinoidulla pelastusoperaatiolla.

Näin lohduttoman näkemyksen esittää arvostettu liikenneilmailun konsulttiyhtiö CAPA. Ainakin osittain ennuste johtunee tarpeesta lobata valtioita pikaisiin pelastustoimiin, mutta tilanteen vakavuutta ei voi yliarvioida.

Todisteita alan eksistentiaalisesta kriisistä tulee nyt kaikkialta, myös näiltä pohjoisilta rannoilta.

Finnair ilmoitti maanantaina 16. maaliskuuta tiedotteellaan ja tulosvaroituksellaan, että se keskeyttää noin 90 prosenttia lentotoiminnastaan huhtikuun alusta siihen saakka, kunnes tilanne on parantunut.

Joka tapauksessa yhtiö tekee kuluvana vuonna ”huomattavan vertailukelpoisen liiketappion”.

Keskiviikkona 18. maaliskuuta erikoisjärjestelyin pidettävä yhtiökokous hylkää hallituksen alun perin ehdottaman 20 sentin osingon viime vuodelta. Nyt hallitus itsekin esittää sen perumista ja enemmistöomistaja Suomen valtio kannattaa ideaa. Asia on näin muodoin selvä.

Finnair kertoi jo koronakriisin aiemmissa vaiheissa, että tase on vahva ja kassassa oli viime vuodenvaihteessa miljardi euroa.

Siitä huolimatta rahaa haalitaan nyt osingon peruuttamisen lisäksi kaikista mahdollisista muistakin lähteistä.

Pitkään käyttämättä ollut valmiusluotto otetaan käyttöön, kiinnittämättömille koneille tehdään myynti- ja takaisinvuokrausjärjestelyjä ja yhtiö käyttää merkittävän kokoista työeläkelain mukaista takaisinlainausjärjestelyä. Siihen ei tähän saakka ole ollut tarvetta kajota.

Työllisyysvaikutuksista Finnair ei uusimmassa pörssitiedotteessaan puhu mitään.

Edellisen varoituksen yhteydessä todettiin kuitenkin, että säästämistarve on 40–50 miljoonaa euroa. Jo se edellyttäisi laajoja lomautuksia, joihin tähtäävät yt-neuvottelut ovat käynnissä. Nyt tilanne on siis selvästi sitäkin pahempi.

Finnairin perinteinen pohjoismainen kilpailija SAS ilmoitti sunnuntaina 15. maaliskuuta samansuuruisista lentojen peruutuksista. Noin 10 prosenttia tavanomaisesta aikataulusta toteutuu: vain kriittisiksi arvioituihin kohteisiin lennetään.

SAS:n mukaan tämä johtaa noin 10 000 työntekijän lomauttamiseen. Se on 90 prosenttia koko henkilökunnasta.

Samanlaisia ilmoituksia sataa kaikkialta. Air Baltic lopettaa toistaiseksi kokonaan. Jättimäisistä amerikkalaisyhtiöistä United leikkaa puolet tarjonnastaan, American 75 prosenttia ulkomaan-reiteistään. Delta panee seisomaan 300 konetta. Iso eurooppalainen IAG-emoyhtiö (British Airways, Iberia, Vueling, Aer Lingus) vähentää tarjonnastaan kolme neljäsosaa.

Tässä tilanteessa CAPA:n synkkä ennuste alkaa vaikuttaa jopa uskottavalta. Konsulttiyhtiön mukaan monet lentoyhtiöt ovat jo nyt teknisesti konkurssissa tai ainakin rikkovat merkittävästi lainanantajien ehtoja eli niin sanottuja kovenantteja.

Kassareservit ehtyvät huimaa vauhtia koneiden seisoessa maassa. Vielä ilmaan nousevat harvat koneet ovat puolityhjiä.

”Kysyntä ehtyy tavalla, joka on ennen kokematon. Normaalitilanteesta ei vielä näy merkkiäkään taivaanrannassa”, CAPA kirjoittaa.

Ainoa apu löytyisi konsulttien mukaan nyt valtioiden kassakirstuista. Finnairin tiedotteen mukaan ”Suomen hallitus on vahvistanut yhtiölle tukevansa Finnairia aktiivisesti tämän poikkeuksellisen ajanjakson aikana.”

Suomessa avun antaminen sujuisi mutkattomasti. Valtio on jo valmiiksi yhtiön enemmistöomistaja. Osakepääoman korotuksella se voisi pumpata yhtiöönsä lisää rahaa. Läheskään kaikilla ei ole tätä mahdollisuutta.

CAPA ei ole vielä havainnut minkäänlaista valtioiden pelastusoperaatiota, saati sitten koordinoitua sellaista, joka konsulttien mukaan nyt olisi välttämätön.

Konsultit näkevät kriisissä aivan uuden alun mahdollisuuden: valtioiden pitäisi paitsi pelastaa lentoyhtiönsä, myös luoda perustukset uudenlaiselle, globaalille lentoliikennejärjestelmälle.

Nykyinen perustuu ns. Chicagon yleissopimukseen, joka neuvoteltiin jo ennen toisen maailmansodan päättymistä.

Koronakatastrofin keskellä tällaiset, sinänsä perustellutkin vaatimukset vaikuttavat ennenaikaisilta ja ylimitoitetuilta. Nyt on kyse koko toimialan pelastamisesta. Lentoyhtiöiden ongelmat heijastuvat paljon laajemmallekin.

Turismi on työllisyysvaikutuksiltaan maailman merkittävin elinkeino. Se on elintärkeä etenkin monessa sellaisessa köyhässä maassa, jossa muut työllistymisen mahdollisuudet ovat huonot. Turismi ja lentoliikenne elävät tiukassa symbioosissa.

Kriisi iskee lujaa myös lentokoneita valmistavaan teollisuuteen ja sen satoihin tuhansiin työpaikkoihin. Yhtiöillä ei nyt ole rahaa ottaa vastaan jo sovittuja uusia koneita.

Delta ilmoittaa siirtävänsä kaikki uusien lentokoneiden luovutukset säästääkseen rahaa. Unitedin toimitusjohtaja Oscar Munoz kertoi sijoittajille, ettei yhtiö ota vastaan yhtään uutta lentokonetta ennen kuin kriisi on ohi.