EU sakottaa jättiläisiä, mutta yhdysvaltalaisprofessorin mukaan se ei riitä. Ne on pilkottava – ja näin se tehtäisiin.

Kun pieni yhtiö kilpailee jättiläisiä vastaan, taistelu on usein lyhyt ja epätasainen – mutta silloinkin sen pitäisi olla reilu. Näin ei kuitenkaan ole, väittää Scott Galloway, New Yorkin yliopiston Stern School of Businessin professori.

Internetin neljä teknologiajättiläistä, Google, Amazon, Facebook ja Apple, sanelevat pelin säännöt.

Galloway kirjoitti viime vuonna kirjan neljästä yhtiöstä, jotka rampauttavat kilpailun, hyväksikäyttävät henkilötietojamme, imevät ilman innovaatioilta, ostavat jokaisen uhkaajan ja kiihdyttävät työpaikkojen katoamista.

Pääomasijoittajat eivät tässä tilanteessa ole niinkään kiinnostuneita yhtiöistä, joista voisi tulla seuraava Google. He ovat kiinnostuneita yhtiöistä, jotka voitaisiin seuraavaksi myydä Googlelle.

Neljän suuren ylivoima näkyy myös pörssikursseissa. Lokakuun alussa Apple, Amazon ja Google ovat miehittäneet kolmen kärjen maailman arvokkaimpien yritysten listalla, eikä kuudetta sijaa pitävä Facebook ollut kaukana takana.

Mikko Airikka | Yle Uutisgrafiikka

Applen markkina-arvo on yli biljoona dollaria ja Amazonkin kävi kesällä biljoonan rajalla. Yksi biljoona on tuhat miljardia, ja yksi miljardi tuhat miljoonaa.

Nokian markkina-arvo on Alcatel-Lucent-kaupan jälkeenkin alle kolmaskymmenesosa tästä.

Jättien ylivoima on Gallowayn mukaan jo vakava yhteiskunnallinen ongelma. Siksi ne tulisi hajottaa, kuten Bell Systems pilkottiin 1980-luvun alussa.

Aloittakaamme kuitenkin Helsingin Vallilasta, jossa pieni suomalaisyhtiö käy epätasaista kamppailua Googlea vastaan.

Lajina on ravintoloiden asiakasarviot.

“Frenemy” – ystävä, mutta vihollinen

Kuvakaappaus Googlen-hakukoneesta

City Digitalin toimitusjohtaja Ilkka Lavas osoittaa kannettavan tietokoneensa ruutua. Haemme Googlesta tietoja Helsinkiläisen ravintola Demon nimellä, ja hakutuloslistan kärkipäähän nousee useita linkkejä City Digitalin ylläpitämiin verkkopalveluihin.

Arvostelupalvelu Eat.fi:hin ja pöytävarauspalvelu Tableonlineen on kerätty internetin käyttäjien arvioita Demosta ja muista ravintoloista, joihin kannattaa mennä – tai joita kannattaa välttää.

Ilkka Lavas ei kuitenkaan osoita sormellaan hakutulosten listaa vaan ruudun oikeaa reunaa. Sinne Google on koonnut ravintolasta oman esittelynsä. Samalla Google kertoo, paljonko City Digitalin palveluissa on annettu ravintolalle pisteitä.

– Google kopioi meiltä ravintoloiden arvostelut omaan tietokantaansa, näyttää niitä omalla sivullaan, eikä maksa niistä meille yhtään mitään, Lavas sanoo.

– Yhtään puhelinsoittoa tai sähköpostikyselyä ei tullut. Isot jätit toimivat ihan miten niitä huvittaa.

Googlea vastaan kilpaillessa meidän täytyy olla hyperlokaali, City Digitalin toimitusjohtaja Ilkka Lavas sanoo. Berislav Jurišić / Yle

Näkyvyys hakukoneessa on tärkeää, mutta jos tiedon etsijä ei jatka Googlen etusivua pidemmälle, City Digital menettää mainostulonsa.

Kaikkein ikävintä on, että samassa yhteydessä Google kerää ravintola-arvioita omaan palveluunsa. Se on ravintola-arvioiden keräämisessä siis suomalaisyrityksen suora kilpailija.

Lavas sanoo Googlen aloittaneen tietojen käytön muutama vuosi sitten. City Digitalilla ei ole mahdollisuutta boikotoida Googlea, koska hakukone on ylivoimaisessa asemassa. City Digital jopa maksaa siitä, että sen mainokset saavat näkyvyyttä Googlen palveluissa.

– Me sanomme, että Google on frenemy, eli ystävä ja vihollinen, Lavas sanoo.

– Google käyttää meidän arvosteludataamme markkinoidakseen kilpailevaa palveluaan. Kuluttajalle se voi olla kätevää, mutta onko se meille reilua? Meillä on kuitenkin moderaattorit ja valokuvaajat töissä, Lavas harmittelee.

Tällaista on kilpailu internetin jättiläisiä vastaan – ota tai jätä.

Jättiläinen 1: Hakukoneen ja käyttöjärjestelmän ylivoimaa

Google

Google on ylivoimainen, koska se on lähes jokaisen tietokoneen ja kännykän ruudulla. Tämän se on tehnyt hakukoneensa ja älypuhelinten Android-käyttöjärjestelmän avulla.

Kuten yllä oleva kaavio kuvaa, Google on molemmilla liiketoiminta-alueilla markkinajohtaja. Hakusanoja ja kännykän käyttöä seuraamalla Google oppii tuntemaan asiakkaansa todennäköisesti paremmin kuin kukaan muu.

Tätä ylivoimaa Google levittää yhä laajemmalle. Sähköpostit löytyvät Gmailista, lähipalvelut Google Mapsista ja videot YouTubesta.

Googlea on kritisoitu paljon siitä, että se antaa hakutuloksissa näkyvyyttä omille palveluilleen. Toisaalta Android-puhelinten valmistajat eivät saa käyttöönsä Googlen sovelluskauppaa – elleivät he ota myös yhtiön hakukonetta ja nettiselainta.

Vastaavien kytkyjen vuoksi Yhdysvaltain kilpailuviranomaiset olivat parikymmentä vuotta sitten Microsoftin kimpussa. Google on kuitenkin saanut toimia kotimaassaan vapaasti.

EU sen sijaan on ottanut Googlen tähtäimiinsä Yhtiö sai sakot sekä omien palveluidensa suosimisesta että älypuhelinten käyttöjärjestelmän kilpailunvastaisista ehdoista.

– Google on käyttänyt Androidia työkaluna, jolla se sementoi hallitsevan asemansa hakukoneiden markkinoilla. Tämä estää muilta innovoinnin ja tasa-arvoisen kilpailun mahdollisuuden, sanoi EU:n kilpailukomissaari Margrethe Vestager Bloombergin (siirryt toiseen palveluun)mukaan.

Google valittaa päätöksestä.

Jättiläinen 2: Niin pelottava, että pelkkä ilmoitus romauttaa kilpailijan kurssin

Jakub Kaczmarczyk / EPA

Toinen internetin jäteistä on verkkokauppa Amazon, joka hallitsee tutkimusyhtiö eMarketerin mukaan tänä vuonna jo puolta Yhdysvaltain verkkokaupasta.

Amazonin maksullisessa kanta-asiakasohjelmassa on mukana jo kaksi kolmasosaa Yhdysvaltojen kotitalouksista.

Noin sadan dollarin vuosimaksun vastineeksi kanta-asiakkaat saavat ilmaiset kuljetukset verkko-ostoksilleen. Amazon toimittaa tuotteet kotiovelle parhaimmillaan kahdessa tunnissa.

Kanta-asiakkaat katselevat Amazonin älylaitteilla Amazonin sisältöjä. Amazon kasvattaa jatkuvasti mediaimperiumiaan ja investoi elokuviin, tv-sarjoihin ja muuhun videosisältöön miljardeja dollareita joka vuosi.

Vaikka Amazon tunnetaan verkkokauppana, rahansa se tienaa pääosin it-yhtiönä. Yritysten tietokonekapasiteetin vuokrauksessa (public cloud) Amazon Web Services on suurempi kuin IBM, Google ja Microsoft yhteensä (siirryt toiseen palveluun).

Tämä on kuitenkin vasta alkua. Amazon hyödyntää verkkokaupan asiakastietoja ja valtavaa tietojenkäsittelyvoimaansa yhä uusilla alueilla. Yksi esimerkki on tekoäly ja puheentunnistus.

Amazon on markkinajohtaja muun muassa jokakodin tekoälyavustimien markkinoilla (siirryt toiseen palveluun).

Amazonin Echo-älykaiuttimen tekoäly ymmärtää puhetta ja neuvoo verkko-ostoksilla. AOP

Puheohjattava Echo-podi (yllä) neuvoo kuluttajia verkkokaupoille. Adweekin mukaan tuo tekoäly suosittelee todennäköisimmin Amazonin omia tuotemerkkejä (siirryt toiseen palveluun).

Perinteisiä brändiyhtiöitä tämä todennäköisesti harmittaa ja pelottaa.

Vielä enemmän perinteisiä yrityksiä pelottaa eräs toinen seikka. Amazon laajentaa yhä uusille toimialoille – ja lähes aina tuolla alalla toimivien kilpailijoiden osakekurssit kärsivät.

Kun Amazon kertoi viime vuonna ostavansa kauppaketju Whole Foodsin, sen kilpailijoiden – Targetin, Walmartin ja Costcon – osakekurssit laskivat. Kauppaketju Krogerin kurssi romahti peräti kymmenyksen.

New York Times on nimennyt ilmiön Amazon-ilmiöksi. (siirryt toiseen palveluun)

Nykyisin Amazon omistaa myös Whole Foods -ruokakauppaketjun. Kuvan kauppa on Brooklynissa New Yorkissa. Andrew Gombert / EPA

Amazonin uusiin aluevaltauksiin liittyvät huhut ja tiedotteet ovat painaneet kursseja myös:

terveydenhuoltoalalla

logistiikka-alalla

apteekkialalla

autojen varaosakaupassa

urheiluvälineissä

ja ravintolaruoan kotiinkuljetuksissa

Joskus pelkkä epäily siitä, että yhtiö saa pian vastaansa Amazonin, riittää sulattamaan sen arvoa.

Ei ole mikään ihme, että suomalaiset yritykset ja sijoittajat spekuloivat nyt kiivaasti, pitävätkö huhut Amazonin Pohjoismaiden valloituksesta paikkansa.

Jättiläinen 3: Ostaa tai kopioi

Sascha Steinbach / Epa

Cambridge Analytica -skandaali löi Facebookin kylkeen tahran, joka ei lähde pesemälläkään. Lisäksi näyttää siltä, että ikävien uutistenvirta jatkuu (siirryt toiseen palveluun), jatkuu ja jatkuu.

Facebookille ei kuitenkaan ole loppua näkyvissä. Sosiaalisen median palvelussa on yhä yli kaksi miljardia kuukausittaista käyttäjää – ja lisäksi yhtiöllä on kolme muutakin palvelua, joissa kussakin on yli miljardi käyttäjää. Nuo palvelut ovat Facebookin itse kehittämä Messenger sekä yhtiön ostamat Instagram ja WhatsApp.

Facebook on esimerkki siitä, miten rahassa rypevät internetjätit ostavat innovaatiot pois jo ennen kuin niistä muodostuu niille uhka.

Esimerkiksi Instagramilla oli kauppahetkellä 13 työntekijää ja 30 miljoonaa käyttäjää, eli se oli täysin olematon jättimäiseen kilpailijaansa verrattuna. Tästä sintistä Facebook oli kuitenkin valmis maksamaan miljardi dollaria (siirryt toiseen palveluun). WhatsAppista Facebook maksoi peräti 19 miljardia dollaria.

Entä jos innovatiivisen yrityksen perustajat eivät halua myydä? Jäteillä on keinonsa. Kun Facebook ei saanut ostettua nuorison suosimaa Snapchatia, se kopioi sovelluksen tärkeimmät ominaisuudet (siirryt toiseen palveluun) omiin palveluihinsa.

Useimpien arvioiden mukaan Snapchat ei ole tämän jälkeen enää vakavasti otettava (siirryt toiseen palveluun)uhka Facebookille.

On vaikea kuvitella, että lähiaikoina nousisi haastajaa Facebookin ylivoimalle sosiaalisessa mediassa – ainakin niin kauan kuin yhtiö saa toteuttaa taktiikkaansa.

Jättiläinen 4: Imuroi rahat ja sydämet

Applen toimitusjohtaja Tim Cook. Aleksandar Plaveski / EPA

Osuus myynnin arvosta

Myös Applella on uskomaton voima ohjata markkinoiden kehitystä.

Muutama vuosi sitten Suomessa ja maailmalla oli lukuisia kasvuyhtiöitä, jotka kehittivät urheilurannekkeita sekä älykelloja. Vuonna 2014 Apple ilmoittautui kisaan mukaan ja julkisti oman älykellonsa.

Sijoittajat totesivat, että peli on ratkennut – uusiin yrittäjiin ei kannata enää panostaa. Suomalainen Metawatch päätyi konkurssiin ja PulseOn keskittyi lisensioimaan teknologiaansa (siirryt toiseen palveluun). Nokiakin päätti myydä kellonsa ja muut terveystuotteensa.

Yhdysvaltalaiset Jawbone- ja Pebble-yhtiöt ovat kadonneet, mutta Fitbit on sentään yhä kisassa mukana. Sen osakekurssi ja markkinaosuus ovat kuitenkin laskussa (siirryt toiseen palveluun).

Suunto ja Polar ovat toimineet urheilukellojen parissa vuosikymmeniä, mutta kokemus ei auttanut. Markkinaosuustilastois (siirryt toiseen palveluun)sa ne jäivät marginaalipelureiksi sarakkeeseen "muut yhtiöt".

Apple sitä vastoin hyödyntää brändiarvoaan sekä ekosysteemiään ja myy enemmän kuin koko Sveitsin kelloteollisuus (siirryt toiseen palveluun).

Vaikka Apple ei anna käyttöjärjestelmäänsa muiden käyttöön, omassa laite- ja palveluekosysteemissään se on Googlen veroinen kuningas.

Esimerkiksi musiikkiyhtiö Spotify on väittänyt Applen suosivan omia palvelujaan. Spotify ja toinen musiikkipalvelu Deezer pitävät myös epäreiluna (siirryt toiseen palveluun), että Applen sovelluskauppa perii niiden myyntituloista 30 prosenttia – ja samaan aikaan yhtiö kilpailee niitä vastaan omalla musiikkisovelluksellaan.

Mies joka arvasi Amazonin aikeet – "Pilkkokaa nelikko"

New York Universityn professori Scott Galloway julkaisi vuosi sitten kirjansa The Four: The Hidden DNA of Amazon, Apple, Facebook, and Google.

Hänet tunnetaan myös miehenä, joka arvasi etukäteen (siirryt toiseen palveluun)Amazonin 14 miljardin dollarin Whole Foods -kaupan.

Galloway uskoo, että internetin jättiläisten aiheuttamat ongelmat voidaan purkaa vain pilkkomalla ne.

Scott Galloway

Professorin mukaan yrityksillä on selkeät saumakohdat, joiden perusteella ne voitaisiin jakaa.

Amazon jaettaisiin verkkokauppaan ja yritysten pilvipalveluja tarjoavaan Amazon Web Servicesiin. Apple erotettaisiin medialiiketoiminnastaan. Googlesta irrotettaisiin verkkoselain ja YouTube-videopalvelu.

Facebook taas voitaisiin Gallowayn mukaan jakaa neljäksi eri palveluksi alla olevan kaavion kuvaamalla tavalla.

Merkkejä ilmassa? Yllä oleva kaavio on New York Universityn professori Scott Gallowayn näkemys siitä, miten Google, Amazon, Facebook ja Apple voitaisiin jakaa pienempiin ja keskenään kilpaileviin osiin. Myös internetjättien omassa toiminnassa nähdään merkkejä, jotka vihjaavat niiden valmistautuvan uuteen aikaan. Esimerkiksi Apple kilpailuttaa parhaillaan Yhdysvaltalaisia kaupunkeja, kun se etsii paikkaa toiselle pääkonttorilleen. Toisaalta Google, nykyisin viralliselta nimeltään Alphabet, järjestäytyi jo vuonna 2015 konsernirakenteeseen, joka suojaisi sitä mammuttitaudilta – ja josta yksittäisiä osia olisi todennäköisesti entistä helpompi irrottaa.

Galloway korostaa Ylen sähköpostihaastattelussa, että suurten teknologiayhtiöiden pilkkomisen tarkoituksena ei olisi niiden tuhoaminen vaan markkinoiden korjaaminen.

– Jokainen näistä yhtiöstä olisi kuluttajien hyvin tuntema ja niillä olisi merkittävä käyttäjäkunta sekä infrastruktuuri jonka varassa toimia itsenäisesti, Galloway sanoo.

– Neljästä yhtiöstä voisi syntyä kymmenen yhtiötä – sekä ekosysteemi, joka stimuloisi kasvua niin työpaikkojen määrässä kuin osakkeiden arvollakin laskettuna. Seurauksena olisi myös yrityskauppojen, investointien ja verotulojen lisääntyminen.

Lisääntyvä kilpailu olisi yhdysvaltalaisprofessorin mukaan myös omiaan vähentämään kokonaistaloutta vahingoittavaa taloudellista toimintaa, joka on monopolisoituvan kehityksen seuraus.

Lyhyellä aikavälillä pilkkominen olisi yhtiöille isku. Toisaalta analyytikot laskevat, että Amazon saattaisi jo tällä hetkellä olla arvokkaampi kahtena eri yhtiönä.

Microsoftia ei sentään palvottu

Teknologiajättejä on kuitenkin ollut ennenkin. IBM, Microsoft ja Yahoo ovat vuorollaan olleet ylivoimaisessa asemassa markkinoilla – ja aina niiden takaa on noussut seuraava vielä innovatiivisempi yritys.

Miksi niin ei kävisi tälläkin kertaa?

Galloway muistuttaa 1990-luvusta, jolloin Microsoft – Gallowayn mukaan teknologiayhtiöiden “alkuperäinen pahis” – oli valtansa huipulla. Microsoft muun muassa liitti internetselaimen omaan ylivoimaisessa markkina-asemassa olevaan Windows-käyttöjärjestelmäänsä ja ajoi tällä tavoin kilpailevan Netscapen markkinoilta.

– Vuonna 1998 Yhdysvaltain oikeusministeriö määräsi Microsoftin jaettavaksi kahteen osaan kilpailulakien perusteella. Jos he eivät olisi tehneet näin, meillä ei välttämättä olisi Googlea vaan Bing olisi johtava hakukone.

Microsoftin pilkkominen kaatui lopulta ylemmissä oikeusasteissa, mutta tavoite täyttyi. Microsoft joutui muuttamaan toimintatapojaan.

Nykyiset jätit ovat siis Gallowayn mukaan velkaa 1990-luvun kilpailuviranomaisille.

Kritiikki nousee Scott Galloway ei ole ajatustensa kanssa yksin. Columbian yliopiston oikeustieteen professori ja presidentti Barack Obaman taloudellisena neuvonantajana toiminut Tim Wu toivoo, että Yhdysvaltojen kilpailuviranomaiset ottaisivat yritysten pilkkomisen takaisin työkalupakkiinsa. Citibankin analyytikko Mark Mayn mukaan Amazonin kannattaisi jakautua jo omistaja-arvon maksimoinnin vuoksi. Lisäksi se pienentäisi riskiä kilpailuviranomaisten väliintulosta. Samaan aikaan yhdysvaltalaispoliitikot oikealta vasemmalle ovat ottaneet teknologiajätit hampaisiinsa. Presidentti Donald Trumpin erityinen vihan kohde on Jeff Bezosin johtama Amazon. Syyskuun lopulla Yhdysvaltalaismedia kertoi presidentti Trumpin hallinnon luonnostelevan määräystä, joka käynnistäisi tutkinnan Facebookin, Googlen ja Twitterin toiminnasta.

Eräässä suhteessa nykyiset jättiläiset eroavat Gallowayn mukaan aiemmista teknologia-alan jäteistä: niitä ei palvottu.

– Amazon, Apple, Facebook, and Google ovat suojautuneet taitavalla pr-työskentelyllä ja lobbauksella. Yhtiöiden perustajat esitetään visionäärisinä pelastajina – tai yläasteen “cooleina tyyppeinä”, Galloway kirjoittaa.

– Yhdysvaltalaisnuoret eivät unelmoi olevansa urheilutähtiä vaan haluavat olla seuraava Jeff Bezos.

Positiivisen julkikuvansa ansiosta yhtiöt ovat Gallowayn mukaan voineet käyttäytyä röyhkeämmin ja suhtautua esimerkiksi käyttäjien yksityisyyteen ylimielisemmin kuin aiemmille teknologiajäteille olisi ollut mahdollista.

"Pilkkominen ei ole todennäköistä"

Juha-Matti Mäntylä / Yle

Turun yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan professorin Tuomas Myllyn mukaan Google, Amazon, Facebook ja Apple ovat “superdominantteja” yhtiötä. Sillä hän tarkoittaa, että ne kykenevät ylivoimansa avulla muokkaamaan markkinoita sekä asiakkaidensa ja kilpailijoidensa toimintaa.

– Googlelle, Amazonille ja Facebookille on yhteistä, että ne toimivat alustoina ja keräävät käyttäjä- ja markkinatietoa. Se on niille keskeisin kilpailuetu, Mylly sanoo.

– Yritysten pilkkominen on kuitenkin radikaalein ja äärimmäisin toimi, jotka kilpailuoikeuden työkalupakissa on. Kilpailuviranomaisten keinovalikoimaa tulisi pitää ajan tasalla ennen kaikkea muilla keinoin.

Henkilötiedoista tuli valuuttaa

Kilpailuviranomaiset ovat kiinnostuneita määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Varsinkin Yhdysvalloissa tätä väärinkäyttöä arvioidaan ennen muuta kuluttajille aiheutuneen taloudellisen haitan perusteella.

Esimerkiksi monopolihinnoittelussa yritys voi nostaa hintansa korkeammaksi, kuin muutoin olisi mahdollista. Kuluttaja kärsii.

Saalistushinnoittelussa taas yritys painaa hinnat alas, ajaa kilpailijat markkinoilta – ja nostaa hintansa ylös kun tavoite on saavutettu. Kuluttaja kärsii jälleen.

Tämä lähtökohta sopii kuitenkin huonosti tilanteeseen, jossa Googlen ja Facebookin kaltaiset yhtiöt tuottavat palveluja ilmaiseksi. Tänään valuuttana ei ole euro eikä dollari – vaan henkilötieto.

Juuri tästä näkökulmasta Saksan kilpailuviranomaiset ryhtyivät tutkimaan Facebookia WhatsApp-kaupan jälkeen (siirryt toiseen palveluun).

Bundeskartellamtin mukaan markkina-aseman väärinkäytöksi voitaisiin tulkita tilanne, jossa määräävässä asemassa oleva yhtiö antaa palvelunsa vain sillä ehdolla, että käyttäjä luovuttaa laajat oikeudet omiin tietoihinsa. Kuluttajalla ei olisi mahdollisuutta kieltäytyä, jos hän haluaa käyttää markkinajohtajan palveluita. Hänellä ei myöskään ole mahdollisuutta arvioida, miten hänen dataansa myöhemmin käytetään tai yhdistellään.

Jos Saksan viranomaiset havaitsevat Facebookin syyllistyneen asiassa kilpailurikkeeseen, tulkinta olisi uraauurtava.

"Tehokas uhkaus"

Tuomas Mylly uskoo, että kilpailuoikeus sopeutuu internetjättien aikaan.

– Yhdysvalloissa kilpailuoikeuden juuret juontavat 1800-luvulle, ja Euroopassakin toisen maailmansodan jälkeisiin vuosiin. Tämä on joustava oikeudenala, joka on monta kertaa sopeutunut uusiin tilanteisiin ja uudentyyppisiin yrityksiin.

Jos mikään muu ei auta, viranomaisten työkalupakista löytyy myös mahdollisuus pilkkoa yhtiöitä.

– Se ei ole kovin todennäköistä, mutta se on mahdollista – ja sitä nämä yritykset pelkäävät. Kun tämä keino on taustalla reservissä, se voi kannustaa näitä yrityksiä kilpailijoiden kannalta parempiin neuvotteluratkaisuihin Tuomas Mylly sanoo.

Yle / Juha-Matti Mäntylä

Miksi Eurooppa on USA:ta ankarampi?

Eurooppa on ryhtynyt tutkimaan Googlen, Amazonin, Facebookin ja Applen kilpailutoimia entistä tarkemmin. Viime vuosina jäteille määrättyjen sakkojen summat ovat kasvaneet.

Yhdysvalloissa nettiyrityksiä ei ole juuri suitsittu – vaikka yritysten kotimaassa viranomaisten sana painaisi eniten.

Tuomas Myllyn mukaan kyse on kilpailuoikeuden tulkinnasta, Yhdysvalloissa ns. Chicagon koulukunnan vaikutus on ollut vahva Ronald Reaganin presidenttikaudelta lähtien. Toisaalta kyse on myös kansallisesta edusta.

– Internetin suurista alustayrityksistä 95 prosenttia tulee Yhdysvaltalaista. Tämä näkyy myös kilpailuoikeuden soveltamisessa.

Myös New Yorkin yliopiston professori Gallowayn mukaan EU:n nykyinen sakotuskäytäntö ei kuitenkaan toimi.

– EU:n sakot ovat minimaalinen osa näiden yhtiöiden käytettävissä olevista käteisvaroista. On kuin EU jakaisi 25 sentin parkkisakkoja parkkipaikalla, jossa pysäköinnin hinta on sata dollaria vartissa, Galloway kuvaa.

– Tällä tavoin yhtiöille opetetaan, että fiksu tapa toimia on valehdella ja rikkoa lakia.

Gallowayn mukaan on ajan kysymys, milloin EU kasvattaa sakkonsa aivan uuteen kokoluokkaan.

– Eurooppa saa vain vähän niitä hyötyjä, mutta paljon haittoja, joita syntyy suurten teknologiayhtiöiden kilpailunvastaisista toimista, yksityisyyden suojan rikkomuksista ja työpaikkojen tuhoamisesta.

EU:n kilpailukomissaari, tanskalainen Margrethe Vestager, on ottanut kilpailuasioissa tiukan linjan. Stephanie Lecocq / EPA

Kannattaako edes yrittää?

Helsingin Vallilassa City Digitalin asiakaspalvelussa Jatta Kolu tarttuu puhelimeen.

– Kuule, asiakas kysyy, että saako teille tuoda koiria... Pubin puolelle siis saa? Kiitos tiedosta!

Sitten hän soittaa asiakkaalle, joka aikoo tehdä pöytävarauksen merimieshenkiseen helsinkiläisravintolaan.

Toimitusjohtaja Ilkka Lavas toteaa, että tämä on "hyperlokaalia" palvelua.

– Internetin jättiläiset eivät sitä tee.

City Digital järjestää ravintola-alan teemaviikkoja ja pyrkii olemaan läsnä. Internetin jättiläiset eivät tätä tee. "Olemme hyperlokaali", Ilkka Lavas sanoo. Berislav Jurišić / Yle

City Digitalilla on toimintaa myös Virossa ja asiakkaita esimerkiksi Ruotsissa, Tanskassa, Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Ravintola-arviopalvelun yhtiö on toteuttanut saksalaislehti Süddeutsche Zeitungille – ja tämä on toimitusjohtajan mukaan vasta alkua.

Pienen yhtiön pitää olla jatkuvassa liikkeessä.

Lue myös:

EU määräsi Googlelle ennätysmäisen sakon Android-kytkyistä

Analyysi: Miksi Google sai EU:lta jättisakot, kun Apple saa toimia samalla tavalla?

Google, Facebook ja kumppanit ruotuun? – EU haluaa kilpailua tukahduttavat teknologiajätit tottelemaan sääntöjä

Korjaus kello 18.30. Taulukon mittayksikkö korjattu