Tuoreen väitöstutkimuksen mukaan ilmastonmuutos lisää tykkylumituhojen riskiä idässä ja pohjoisessa ja muuttaa olosuhteet suotuisammiksi metsäpaloille.

Ilmatieteen laitoksen tutkija Ilari Lehtonen on tutkinut Helsingin yliopistossa tarkastettavassa väitöstyössä, miten ilmastonmuutos vaikuttaa kahteen Suomen metsiä uhkaavaan riskiin: metsäpaloihin ja puiden raskaisiin tykkylumikuormiin. Väitöstyön keskeisenä aineistona hyödynnettiin ilmastomallien tuloksia.

Metsäpalot ovat Suomessa pääosin seurausta ihmisen toiminnasta, sillä vain pieni osa paloista on salaman sytyttämiä. Sää- ja ilmasto-olojen vaikutus paloihin on rajallinen, mutta metsäpalojen esiintyminen korreloi kuitenkin hyvin sääolosuhteista johdetun meteorologisen metsäpaloriskin kanssa. Mitä korkeamman metsäpaloriskin vallitessa palot syttyvät, sitä suuremmaksi ne keskimäärin kasvavat.

– Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta olosuhteet metsäpalojen syttymiselle ja leviämiselle muuttuvat Suomessa suotuisammiksi. Tämä johtuu lähinnä lämpötilojen kohoamisesta aiheutuvasta haihdunnan lisääntymisestä ja maaperän kuivumisesta, jota suuressa osassa maata jossain määrin lisääntyvä sademäärä ei täysin kompensoi, Lehtonen sanoo.

On kuitenkin hyvin epävarmaa, kuinka paljon paloriski kasvaa.

– Pessimistisimpien skenaarioiden toteutuessa vuosittainen paloala voisi moninkertaistua, jos sään ja metsäpalojen esiintymisen välinen yhteys säilyy samankaltaisena kuin viimeisten parinkymmenen vuoden aikana. Toisaalta jo yksi todellinen suurpalo, jollainen koettiin Ruotsin Västmanlandissa kesällä 2014, voisi polttaa metsää enemmän kuin kaikki Suomen metsäpalot yhteensä viimeisten 20 vuoden aikana.

Lumituhoriski voi kasvaa Itä- ja Pohjois-Suomessa

Metsätuhoja aiheuttavien raskaiden lumikuormien esiintymistä arvioitiin soveltamalla Ilmatieteen laitoksella operatiivisessa käytössä olevaa tykkylumen ennustemallia ilmastomalliaineistoihin. Ilmastonmuutoksen seurauksena talvien ennakoidaan sekä lauhtuvan että muuttuvan sateisemmiksi. Talviset suojasäät muuttuvat siten entistä yleisemmiksi ja aiempaa suurempi osuus talvisateista tulee vetenä.

Toisaalta keskitalvella lämpötila on suurimmassa osassa Suomea edelleen enimmän aikaa selvästi pakkasen puolella. Lumituhojen kannalta oleellisinta on runsaiden lumisateiden esiintyminen ilman lämpötilan ollessa lähellä nollaa astetta.

– Tulosten perusteella Etelä- ja Länsi-Suomessa lumituhojen riski pienenee talvien lauhtuessa, mutta Pohjois-Karjalan, Kainuun, Koillismaan ja Lapin alueilla riski näyttäisi kasvavan. Alueet, joilla lumituhoriski tulosten mukaan kasvaa ovat siten samat, joilla lumituhoja esiintyy jo nykyilmastossakin eniten. Näillä alueilla lumituhoriskiin vaikuttaa oleellisesti muuta Suomea kylmempien talvien lisäksi myös jonkin verran korkeampi ja kumpuilevampi maasto, sillä tykkyä kertyy eniten korkeiden vaarojen lakimetsissä.

Väitöstilaisuus Helsingissä

Ilari Lehtosen väitöskirja "Projected climate change impact on fire risk and heavy snow loads in the Finnish forests" tarkastetaan Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa tiistaina 22.8. Vastaväittäjänä toimii Barry Gardiner Euroopan metsäinstituutista (Bordeaux, Ranska) ja kustoksena professori Heikki Järvinen Helsingin yliopiston fysiikan laitokselta.

Väitöstyö toteutettiin osana Ilmatieteen laitoksen ja Itä-Suomen yliopiston yhteistä ADAPT-tutkimushanketta, jossa tutkittiin metsänhoidon sopeuttamista muuttuvaan ilmastoon, metsiin ja metsätalouteen kohdistuvia vaikutuksia ja riskejä sekä niihin liittyviä epävarmuustekijöitä. Tutkimushanke sai rahoitusta Suomen Akatemialta.

Ilari Lehtonen on syntynyt vuonna 1986 Turussa ja kirjoittanut ylioppilaaksi Kaarinan lukiosta vuonna 2005. Filosofian maisteriksi hän valmistui Helsingin yliopistosta vuonna 2011 pääaineenaan meteorologia.