Europarlamentaarikko Jussi Halla-ahon kannanotot natsien symbolien ja iskulauseiden kieltämistä koskevassa keskustelussa herättivät tunteita Euroopan parlamentissa.

Europarlamentaarikko Jussi Halla-ahon kommentit kuumensivat tunteita keskiviikon keskustelussa EU-parlamentissa. AOP

Euroopan parlamentissa keskusteltiin keskiviikkona siitä, tulisiko natsisymbolit kieltää jäsenmaissa.

Jussi Halla-aho piti puheenvuoron, jossa hän kertoi vastustavansa ajatusta symbolien ja iskulauseiden kieltämisestä.

- On vaikea määrittää mitä kielletään ja missä yhteydessä. Symbolit, kuten punainen tähti, ovat maailmanlaajuisia ja ne tarkoittavat eri asioita eri kulttuureissa, Halla-aho totesi.

- Emme voi koskaan määritellä milloin ne ovat tarpeeksi pahoja, että ne voidaan kieltää.

Halla-aho totesi, että vaikka jonkin ideologian symboli kiellettäisiin, sen tilalle keksittäisiin kuitenkin vain uusi symboli, joka muistuttaisi vanhaa niin, että se yhä tunnistettaisiin.

- Symboleilla ei ole mitään valtaa, ne ovat vain mustetta paperilla, Halla-aho totesi puheenvuoronsa lopuksi.

Halla-ahon kommentit herättivät vastustusta muissa mepeissä. Hän sai sinisen kortin ensin Maria Grapinilta, joka kysyi, eikö Halla-aho uskonut, että kiellolla voitaisiin estää ääriliikkeiden leviämistä ja niiden vetovoimaa.

- En usko, että nämä ääriliikkeet syntyvät symboleista. On hyvin vaikea määritellä se, miten kielletään joku symboli, koska sitä käytetään eri tavalla eri kulttuureissa, Halla-aho vastasi.

Vastaus herätti vielä toisen puheenvuoropyynnön, mutta se oli turhaa, sillä niitä myönnetään vain yksi puhujaa kohti.

Vilkasta keskustelua

Aloitteen keskustelusta tehnyt meppi Ivan Jakovcic totesi, että ääriliikkeiden vaikutus näkyisi kaikkialla Euroopan kaduilla. Hänen mukaansa viha tulee esille monessa eri yhteydessä.

- Natsismi on peräisin Saksasta, ja Saksa oli ensimmäinen, joka kielsi symbolit ja iskulauseet. Italia on toiminut samoin fasismin suhteen, hän perusteli.

Pohjoismaiden vihreää vasemmistoa edustava Stelios Kouloglou mielestä symbolien kieltäminen ei riitä.

- On mietittävä, miten kansanryhmien provosoituminen ja äärioikeiston nousu estetään laajemmin.

Ratkaisuksi Kouloglou esitti oikeudenmukaisempaa Eurooppaa.

Euroopan konservatiivien ja reformistien jäsen Marek Jurek huomautti, että natsismin ja fasismin ohella olisi hyvä pohtia myös kommunismia.

Jurek on aiemmin vaatinut tarkempaa määrittelyä siitä, mitä tarkoitetaan ääriajattelulla.

- Meidän täytyisi miettiä kaikenlaisia ääri-ilmaisuja, Jurek vetosi.

Pohjoismaiden vihreä vasemmiston Martin Schirdewanin mukaan keskustelu aiheesta on tarpeellinen.

- Eurooppa ei tarvitse enää yhtään natsia, symbolia tai iskulausetta. Heidän politiikkansa ei kuulu tänne. Nämä eivät ole mitään mielipiteitä vaan rikoksia, Schirdewan sanoi.

Viimeisenä puheenvuoron otti vielä Viron EU-asioiden varaministeri Matti Maasikas. Maasikkaan mukaan lainsäädäntöä täytyisi tukea myös kohdennetuin toimin, joilla suvaitsemattomuutta voitaisiin kitketä.

Tähän hän ehdotti ratkaisuksi esimerkiksi koulutusta ja erilaisia mielipiteitä.

Maasikas palasi myös Halla-ahon kommentteihin todeten, ettei ole suomalaismepin kanssa samaa mieltä. Maasikkaan mukaan symbolit eivät ole vain mustetta paperilla, vaan sellaisenaan vaarallisia.

- Ne kansakunnat, jotka ovat kokeneet suoria vaikutuksia ja jotka ovat olleet hirmuhallitsijan alaisuudessa, ovat juuri niitä, jotka haluavat tällaisen kiellon. Ne kansalaiset tietävät paremmin, me tiedämme paremmin, Maasikas päätti keskustelun.