Tilastot näyttävät huolestuttavilta: Vuonna 2010 puolustusvoimat kutsui asepalvelukseen noin 34 000 nuorta. Heistä 2 032 vapautettiin tilapäisesti tai pysyvästi asepalveluksesta mielenterveysongelman vuoksi. Viime vuonna vapautuksen sai 2 501, vaikka kutsuntoihin saapuneita oli vähemmän, 30 700.

Vapautuksen saaneiden kokonaismäärä ei ole viime vuosina suuresti heilahdellut. Mielenterveyden ongelmista kärsivien osuus sen sijaan kasvaa tasaisesti.

Kun siviilipalvelukseen haluavat, jehovan todistajat ja muut laillisin perustein asepalveluksen välttävät jätetään pois laskuista, mielenterveydellisistä syistä vapautuksen saaneiden osuus on lähes yhdeksän prosenttia koko ikäluokasta.

Ylipainon kaltaisista "muista syistä" asepalveluksesta vapautettujen määrä on laskussa ja mielenterveydellisistä syistä vapautettujen määrä nousussa. Viime vuonna asepalveluksesta pysyvästi vapautettuja (C-luokka) oli enemmän kuin muista syistä vapautettuja.

Tilasto ei kuitenkaan ole todiste nuorten miesten mielenterveyden nopeasta heikkenemisestä, sanoo puolustusvoimien psykiatrian ylilääkäri Pekka Räisänen.

– Puolustusvoimat on koko ajan kouluttanut ennakkoterveystarkastuksia tekeviä lääkäreitä löytämään nuoret, joilla on mielenterveysongelmia. Se alkaa nyt näkyä.

Kutsuntoja edeltävän terveystarkastuksen tekee tavallisesti kunnan terveyskeskus. Puolustusvoimien kutsuntoja koskevassa koulutuksessa lääkäreille täsmennetään, minkä tyyppiset ihmiset ovat asepalvelukseen astuessaan riski itselleen tai muille. Lievä ahdistus, tai ADHD-diagnoosi ei vielä sellainen ole.

Ehdottomia sääntöjä kuitenkin on.

– Toistuva masennus, maanisdepressiivisyys tai yksikin vakava itsemurhayritys. Näiden katsotaan olevan semmoinen riski, että ei kannata suorittaa varusmiespalvelusta, Räisänen havainnollistaa.

Räisänen tuntee koulutuksen sisällön, sillä hän on itse vastuussa sen järjestämisestä. Sen lisäksi Räisäsen näkemystä tukevat nuorten mielenterveyttä koskevat tutkimukset (siirryt toiseen palveluun). Mielenterveysongelmat ovat suomalaisilla nuorilla yleisiä, mutta eivät dramaattisessa kasvussa.

– 20–30 vuotta se on ollut sellaista, että kaupungissa asuvista 20–25 prosentilla havaitaan mielenterveysongelmia ja maaseudulla asuvilla 10–15 prosentilla.

Asepalvelus voi olla lievistä mielenterveysongelmista kärsivälle voimaannuttavakin kokemus. Vakavammista ongelmista kärsivälle elämänmuutos voi olla niin raju, että se katkaisee "kamelin selän", sanoo puolustusvoimien psykiatrian vastaava ylilääkäri Pekka Räisänen. Mikko Koski

Ennen oli toisin. Asepalvelukseen astui enemmän mielenterveysongelmaisia, koska varusmiesten henkisestä voinnista ei oltu niin kiinnostuneita. Nykyisin ideana on seuloa armeijaan soveltumattomat pois kutsunnoissa, jottei sitä tarvitse tehdä asepalveluksen jo alettua.

– Ei ole kenenkään etu, että henkilö astuu asepalvelukseen ja sitten parin viikon sisällä todetaan, että se on liian tiukka paikka.

Seulonta näyttäisi myös tepsivän, sillä asepalveluksen keskeyttäneiden määrä on lievässä, mutta tasaisessa laskussa. Mielenterveysongelmien vuoksi keskeyttäneitä oli viime vuonna 892. Vuonna 2013 heitä oli 991.

Lievästi oireileville armeijan säännöllinen elämänrytmi voi olla voimaannuttavakin kokemus, Räisänen huomauttaa. On kuitenkin vaarallista olettaa, että sääntö soveltuu kaikkiin.

– Armeijassa ollaan suljettujen porttien sisällä, on aikaiset aamuherätykset, fyysistä rasitusta. Jos on hauraampi psyyke, elämänmuutos voi olla sellainen, että mielenterveysongelmat voivat pahentua.

Entä jos kehitys johtuu siitä, että entistä useampi teeskentelee mielenterveysongelmia?

– Tätä ei ole koettu puolustusvoimissa minkäänlaisena ongelmana. Sellaisia on ollut toisaalta aina, ja sataprosenttista seulaa ei ole keksittykään.

Asepalveluksesta vapautettu ohjataan heti tukipalveluun

Mielenterveysongelmaiselle voi olla lannistavaa kuulla, että häntä ei kelpuuteta asepalvelukseen. Heille tarjotaan kuitenkin tukea opetusministeriön Time Out -toimintamallin kautta. Siinä asepalveluksesta kutsunnoissa vapautettu tai asepalveluksen keskeyttänyt ohjataan saman tien kunnan nuorisotyöntekijöiden avun äärelle.

– Aikalisä-ohjaajat tulevat paikan päälle jo kutsunnoissa. Tukitoiminta voidaan aloittaa heti kutsuntatilaisuudessa, sanoo pääesikunnan koulutusosaston johtava sosiaalipäällikkö Kari Seppänen.

Tavoitteena on hyödyntää kutsuntojen tarjoama viimeinen mahdollisuus tavoittaa nuorten miesten koko ikäluokka.

– Ajatus on, että nuorta ei jätetä yksin, jos hän jää puolustusvoimien ulkopuolelle.