”Haluamme konkreettisia tuloksia ilmoitusmenettelyltä. Pelkäämme, ettei menettelyä hyödynnetä riittävästi, jolloin yrityksemme ehkä tekevät turhaa työtä”, Rakennusteollisuus RT:n työmarkkinajohtaja Tapio Kari sanoo.

”Ilmoitusmenettely on ollut voimassa jo 1,5 vuotta. Sen perusteella pitäisi jo pystyä sanomaan konkreettisia tuloksia, vaikka alussa aika tietysti menikin virheellisyyksienkorjaamiseen”, Kari lisää.

RT on lähettänyt verottajalle kirjallisen kyselyn ilmoitusvelvollisuuden tuloksista, kun suulliset tiedustelut eivät ole tuottaneet tuloksia.

Järjestö haluaisi tietää esimerkiksi sen, kuinka moni yritys on jättänyt ilmoitukset antamatta ja mitä verottaja aikoo asialle tehdä. Kuinka monesta sellaisesta yrityksestä, jotka eivät ole maksaneet ennakonpidätyksiä tai sotumaksuja, on ilmoitettu verottajalle työntekijöitä? Kuinka paljon ylipäätään on paljastunut sellaisia yrityksiä, jotka eivät ole ennakonperintä-, alv- tai työnantajarekisterissä ja mitä näille yrityksille on tehty?

Kiinnostavaa olisi myös tietää, kuinka monelta ulkomaiselta yritykseltä on paljastunut kiinteä toimipaikka Suomessa ja kuinka paljon löydös on tuonut verotuloja. Myös määrättyjen laiminlyöntimaksujen määrä pitäisi RT:n mukaan kertoa.

”Minua huolestuttaa se, onko touhu ylipäätään järjestelmällistä. Ovatko verottajalla kädet täynnä muita töitä vai yllättikö ilmoitusvelvollisuuden tietomäärä? Eniten minua pelottaa se, ettei verottaja saa aineistosta mitään irti. Verottajan pitäisi ainakin tietää asiansa hoitavat yritykset ja keskittää voimavarat muihin”, Kari pohtii.

Tietoja vasta syksyllä

Ylitarkastaja Kristiina Virmajoen mukaan Verohallinto ei halua antaa vielä tässä vaiheessa konkreettisia numerotietoja ilmoitusten perusteella kiinnijääneiden määrästä tai muista tuloksista.

Virmajoki myöntää, että pelkät numerot esimerkiksi maksuunpanoista voisivat antaa liian vaatimattoman kuvan ilmoitusmenettelyn tuloksista. Siksi halutaan ensin selvittää, kuinka paljon ilmoitusvelvollisuus tuo valtiolle tuloja sitä kautta, että kotimaisia ja ulkomaisia yrityksiä ja työntekijöitä on saatu normaalin seurantajärjestelmän piiriin.

Harmaan talouden selvitysyksikkö ryhtyy helmikuussa selvittämään, kuinka paljon rekistereiden täydentäminen ja vastaavat toimet tuovat valtiolle lisätuloa. Selvityksen edellytyksenä oli, että ilmoitusmenettely on ollut voimassa kokonaisen kalenterivuoden (2015). Selvitys valmistuu vasta alkusyksystä.

Virmajoki kiistää arvion, että ilmoitusvelvollisuuden tulosten puuttuminen kertoisi verottajan resurssipulasta. Tekeminen on kuitenkin uudenlaista, ja toimintatapoja on muutettava alkuajan kokemusten perusteella.

”Jatkossa mennään ehkä nykyistä enemmän työmaille”, Virmajoki sanoo.

Yrityksille arvioitua kalliimpaa

Karin mukaan ilmoitusvelvollisuuden arveltiin maksavan yrityksille perustamisvaiheessa kymmeniä miljoonia euroja ja vastaavan määrän vuosittain. Yllättäen monet yritykset ovat joutuneet palkkaamaan lisää henkilökuntaa ilmoitusvelvollisuuden takia. Automaattinen kulunvalvontakin on joissain paikoissa jouduttu korvaamaan manuaalisella menettelyllä.

”Olisi ikävä juttu, jos asiaa ei turhalta tuntuvana enää vietäisi yrityksissä eteenpäin. Velvoitteita aletaan kiertää, jos usko torjuntatoimien hyvyyteen ei kestä. Ilmoitusvelvollisuudesta on tultava tuloksia ja niistä on kerrottava”, Kari sanoo.

”Olen sitä mieltä, että tämä on yritysten kaikkien panostusten arvoista”, Verohallinnon Virmajoki sanoo.