Terveyskeskuslääkärille pääsyä joutuu odottamaan viikkoja ellei kuukausia. Miten Suomesta on tulossa terveydenhoidon eurooppalainen kehitysmaa? Seitsemän kysymystä ja vastausta.

Työterveyshuolto hoitaa jo 1,7 miljoonaa suomalaista - Lakisääteistä, ennaltaehkäisevää työterveyshoitoa saa 87 prosenttia työntekijöistä (1,85 miljoonaa). - Vapaaehtoista lisäsairaanhoitoa saa 81 prosenttia työntekijöistä (1,7 miljoonaa). - Heistä 1,13 miljoonaa työntekijää saa hoidon muualla kuin kunnalliselta lääkäriltä. Lähde: Kela 2009, THL

1. Mitä Suomen edistykselliselle terveydenhuoltojärjestelmälle on oikein tapahtunut?

- Perusterveydenhuolto on kurjistunut, koska painopiste on siirtynyt erikoissairaanhoitoon ja työterveyshuoltoon. Lääkärit pakenevat terveyskeskuksista isoihin sairaaloihin ja yksityisiin firmoihin.

- Työnantaja tarjoaa yhä useammin hoidon ja yhä useammin yksityisillä terveysasemilla. Jo miljoona suomalaista on siten erkaantunut terveyskeskusten arjesta.

- Potilaskunta on polarisoitunut: työkykyiset ja vakavasti sairaat hoidetaan hyvin ja loput miten ehditään. "Arvauskeskuksiin" jäävät ei-työssäkäyvät, lapset ja vanhukset. Varsinkin lapsille otetaan kiihtyvään tahtiin yksityisiä vakuutuksia.

- Lääkäreiden naamat vaihtuvat eikä pysyviä hoitosuhteita pääse syntymään. Tämä maksetaan kohonneina kustannuksina, kun potilaita pompotetaan sairaaloiden ja terveyskeskusten välillä.

- Tällä hetkellä karkeasti 2/3 rahoista menee erikoissairaanhoitoon ja 1/3 perusterveydenhuoltoon. Lääkäreiden määrä terveyskeskuksissa on pysynyt samana yli 20 vuotta. Samaan aikaan kun terveyskeskuksille on sälytetty lisää tehtäviä, ero on dramaattinen.

- Koko terveydenhuoltojärjestelmä on myös aliresurssoitu. Suomi on ainoa OECD-maa, jossa terveysmenojen osuus BKT:sta laski vuosina 1990-2004.

Lääkäreiden virkoja on lisätty vauhdilla erikoissairaanhoitoon, kun terveyskeskuslääkäreiden määrä on pysynyt jo 20 vuotta samana. Yle Uutisgrafiikka

2. Onko lääkäreistä pulaa?

- Ei varsinaisesti. He ovat vain sijoittuneet vääriin paikkoihin. Lääkäreitä on Suomessa enemmän kuin koskaan.

- Euroopassa yleinen on niin sanottu perhelääkärimalli, jossa lääkärit toimivat itsenäisinä ammatinharjoittajia kunnan laskuun. Tähän on menty myös Pohjoismaissa.

- Suomessa omalääkärijärjestelmää yritettiin 1990-luvulla väestövastuumallissa, mutta käytännössä se ei koskaan täysin toiminut.

- Maiden vertailu on vaikeaa, koska jonotusaikoja ei tilastoida kuten Suomessa ja hoitotakuun ajat on säädetty paljon tiukemmiksi – mikä kertoo jo jotain. Myös potilasmaksut ovat Suomessa selvästi korkeammat kuin EU:ssa keskimäärin.

Suomessa potilasmaksut ovat selvästi korkeammat kuin muissa Pohjoismaissa. Yle Uutisgrafiikka

3. Miksi lääkärit eivät halua olla töissä terveyskeskuksessa?

- Syitä on monia. Yleislääketieteen arvostus on yleisesti vähäisempää. Yksityiselle puolella ja keikkafirmoihin ajavat paremmat työolot ja parempi palkka. Potilaillakin on vaikutusta: yksityisasemilla on varakkaimmat ja helpoimmat, terveyskeskuksissa moniongelmaisimmat potilaat. Lääkäri joutuu usein olemaan työnsä ohella sosiaalityöntekijä, psykologi tai poliisi, esimerkiksi arvioidessaan aselupia.

- Kierre muodostuu, kun lääkäri lähtee, toinen lääkäri joutuu ottamaan hänenkin potilaansa ja työ muuttuu aina vain kuormittavammaksi. Myös byrokratia ja tietohallinto vievät paljon aikaa.

- Eniten ongelmia on isoissa kaupungeissa ja toisaalta syrjäseuduilla, jonne on hankala houkutella akateemisesti koulutettuja lääkäreitä. He ovat yhä useammin perheellisiä naisia, jotka eivät halua jatkuvaa päivystysvastuuta. Päinvastoin, halutaan osa-aikatöitä, jotka mahdollistavat sukkuloinnin yksityisvastaanotoilla ja pistepäivystyksissä.

4. Miksi työterveyshuolto korvaa perusterveydenhuoltoa?

- Moni työssäkäyvä ei enää tiedä, ettei työnantajan tarjoama sairaanhoito ole pakollista. Laki määrää järjestämään vain ennaltaehkäisevän hoidon, ei sairaanhoitoa.

- Osin työsuhde-etuna, osin epäluottamuslauseena julkisen järjestelmän tehokkuudelle työnantajat ovat päätyneet tarjoamaan sairaanhoitopalveluja työntekijöilleen.

- Siellä missä yksityisiä palveluja on tarjolla, työnantajat siirtyvät hanakasti niiden käyttäjiksi. Omat työterveysasemat ovat katoamassa.

- Työterveyshuolto on suomalainen erikoisuus, jota pidetään menestyksenä ja jonka merkitys vain korostuu työurien pidentämisessä.

- Jo 1,7 miljoonaa suomalaista saa sairaanhoitoa työterveyshuollon kautta ja heistä noin miljoona yksityisillä terveysasemilla.

- Vapaaehtoista sairaanhoitoa korvataan Kela-varoista, mutta valtaosan kuluista kantavat työnantajat ja työntekijät työterveysmaksuin.

5. Miksi erikoissairaanhoito saa enemmän rahaa?

- Suomessa on maailman hajautunein terveydenhuoltojärjestelmä. Perusterveydenhuollon järjestäviä kuntia tai alueita on noin 155. Kunnan tyypillinen asukasmäärä eli mediaanikoko on 5 800 asukasta, eli terveyspalvelut suunnitellaan tyypillisesti muutamalle tuhannelle asukkaalle. Euroopasta seuraavaksi pienin väestöpohja on Kreikassa, jossa palvelut suunnitellaan 450 000 ihmisen joukolle.

- Erikoissairaanhoito on Suomessa kansainvälisesti tunnustettua ja toimii verrattain hyvin. Jokainen kunta kuuluu johonkin sairaanhoitopiiriin, joita on 21.

- Sairaanhoitopiirit ovat vahvoja lobbareita ja niiden ansaintalogiikka pettämätön: ne hoitavat potilaan ja lähettävät laskun kuntaan. Kunnalle ei jää muuta vaihtoehtoa kuin maksaa. Terveyskeskukset taas elävät budjettitalouden kuristuksessa.

- Henkien pelastaminen vaativilla leikkauksilla voi olla myös vetoavampaa kuin vanhusten dementia ja rahahanat siksi löysempiä.

- Erikoissairaanhoidon kustannukset aina vain kallistuvat, kun tulee uusia laitteita ja hoitomuotoja, kuten geenitekniikkaa ja syöpähoitoja.

6. Kenen vastuulla tilanne on?

- Valtion päättäjät ovat sallineet, että Suomeen on syntynyt monta järjestelmää. Erikoissairaanhoitoa ja perusterveydenhuoltoa ei ole kehitetty kokonaisuutena.

- Poliitikoilla tuskin on ollut suunnitelma ajaa kansa yksityisille, mutta käytännössä näin on huomaamatta tapahtunut.

- Samalla voi nähdä, että päättäjät ja keskiluokka ovat etääntyneet yhä kauemmas julkisista palveluista, kun he saavat itse hoitonsa muualla. Nykyjärjestelmästä hyötyvät työssäkäyvät.

- Yksittäisissä kunnissa paikallispoliitikot ovat päättäneet rahanjaosta ja moni heistä on istunut myös sairaanhoitopiirien elimissä hyväksymässä erikoissairaanhoidon laskuja.

- Jotkut syyttävät myös lääkäreitä siitä, että he haluavat parantaa perusterveydenhuollon arvostusta vain juhlapuheissa.

7. Lisääntyykö kansalaisten eriarvoisuus?

- Jos mitään ei tehdä, kyllä. Kärjistäen: hoitoa vähiten tarvitsevat saavat sitä eniten.

- Monet ovat jo äänestäneet jaloillaan. Finanssialan Keskusliiton arvion mukaan jo noin 30:lla prosentilla on terveysvakuutus. Niitä hankkivat myös firmat työntekijöilleen.

- Business-luokka ja turistiluokka -ajattelu houkuttelee myös lääkäreitä ja hoitajia pois julkiselta sektorilta.

- Mielenkiintoista on nähdä, mitä tapahtuu, kun työterveyshoitoon tottuneet suuret ikäluokat eläköityvät ja palaavat terveyskeskusten asiakkaiksi.

- Asiantuntijoiden mukaan kehitys voidaan vielä pysäyttää, jos tehdään tarpeeksi painavia uudistuksia nopeasti.

- Vielä ei ole nähtävissä, että keskiluokan luottamus julkisten palvelujen tukemiseen murenisi, vaan kyselyissä kuntalaiset ovat valmiita maksamaan enemmän veroja jos saavat palveluja.

Kirjoitusta varten on haastateltu asiantuntijoita Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta, sosiaali- ja terveysministeriöstä, Lääkäriliitosta, Sairaanhoitajaliitosta, Vantaan kaupungilta, Kuntaliitosta ja Kelasta.