HS:n epätieteellinen kysely paljastaa, miten Suomessa saa elitistin leiman – jopa kahvin väri vaikuttaa

Kun on kerran eliittiin leimattu, sitä on vaikea karistaa. Mistä tekijöistä se syntyy?

Kurkkaapa keittiön kaappiin. Millaista kahvia sieltä löytyy? Tummaa vai vaaleaa?

Olitko ostaessasi tietoinen, millaisia mielikuvia sumppivalinta voi herättää? Ehkä vieraasi tekee sen perusteella päätelmän muistakin valinnoistasi.

”Taidat siis pitää myös oopperamusiikista?”

”Ahaa, harrastat varmaankin pakettimatkoja? Mikä on suosikkiannoksesi ABC:n ruokalistalla?”

Kysyimme lukijoilta, mitkä piirteet tai valinnat määrittävät ihmisen kansaan tai eliittiin. Kepeään kyselyyn tuli yli 2 300 vastausta. Vastakkainasettelua rakentaneisiin kysymyksiin tuli odotetusti syvästi jakautuneita vastauksia.

Savonlinnan oopperajuhlat: eliittiä! (54 prosenttia vastaajista)

Pakettimatkat: kansaa! (44 prosenttia)

Poskisuudelmat: eliittiä! (65 prosenttia)

Mökkeily: kumpi vain! (78 prosenttia)

Populismin keskeinen idea on jakaa ihmiset kansaan ja eliittiin. On idealistinen, puhdas kansa, jota turmeltunut eliitti käyttää hyväkseen.

Poliitikolle, ainakin johtoasemiin pyrkivälle, otsaan saatu eliitti-leima on vaikea karistaa. Se tarkoittaa, että on etäällä kansasta, eikä siksi uskottava edustamaan sitä. Näin asiat ainakin koetaan.

Alexander Stubbin Paula Risikollekin antama poskisuukko luetaan eliitin tavoiksi.­

Pohjoismaisena ideaalina on ollut, että eliittiin kuuluvien odotetaan käyttäytyvän tavallisesti, sanoo Tampereen yliopiston valtio-opin professori Ilkka Ruostetsaari. Hän on tutkinut eliittejä vuosikymmeniä.

Hyvätuloiset ja valtaapitävät eivät saisi käyttäytymiseltään olla kovin etäällä muusta kansasta.

Tarja Halosen tyylinäyte vuodelta 2009.­

”Se näkyy Suomessa esimerkiksi siinä, miten Tarja Halonen kulki lippalakissa ja kävi marketissa ostamassa lounasta.”

Samanlaista tietoista imagonluontia ovat esimerkiksi Jan Vapaavuoren (kok) tai Timo Soinin (uv) esiintymiset Seinäjoen tangomarkkinoiden avajaisissa, kansan keskuudessa.

Vastaavasti Paavo Arhinmäen (vas) poisjäänti Savonlinnan oopperajuhlien 100-vuotistapahtumasta vuonna 2012 oli viesti omien kannattajien suuntaan, eliittiä vastaan.

Eivät mielikuvat missään nimessä yksinkertaisia ole. Paavo Väyrynen voi hyvin sanoa lukeneensa Dostojevskin tuotannon viikonlopussa ja silti esiintyä kansan miehenä, perustaa kansalaispuolueen.

Jussi Halla-aho on tohtori ja Euroopan parlamentin jäsen, mutta silti hänet voitiin esittää perussuomalaisen puolue-eliitin vastustajana.

Kun siirrytään pois kaikkien miellyttämisestä ja rakennetaan identiteettiä oman viiteryhmän kanssa, jaottelut tulevat selvemmiksi.

Eliitti on aina pyrkinyt eristäytymään harrastuksillaan kansasta huolimatta tuosta pohjoismaisesta ideaalista, Ruostetsaari sanoo.

Golf on nykyään koko kansan harrastus.­

”Golf on hyvä esimerkki tästä. Se on tätä nykyä koko kansan harrastus.”

Tilalle on tullut muita harrastuksia: esimerkiksi ruuan ja viinien harrastaminen on levinnyt Suomeenkin maun ja pääoman hallitsemisen merkkinä. Einekset ovat kansan evästä, sanoi 48 prosenttia HS:n kyselyn vastaajista.

Ruuassa ja juomassakin tärkeintä on kohtuus. Takavuosien pitkät, kosteat lounaat ovat bisneseliitiltä takanapäin. Nyt treenataan, ja kovaa.

”Yritysjohtajien keskuudessa kovakin kuntoilu on hyvin suosittua. Sitä tehdään varmasti myös työkyvyn ylläpitämiseksi, mutta siitä on tullut myös muodikasta”, Ruostetsaari sanoo.

Eliitin täytyykin omalla elämäntavallaan osin osoittaa kuuluvansa kaltaistensa joukkoon. Korkeakulttuuria harrastetaan, koska niin tekevät muutkin.

”Vastaavasti niin sanotun kansan keskuudessa pitkälti juuri siksi halutaan vierastaa oopperaa ja klassista musiikkia, koska niiden nähdään kuuluvan eliitin harrastuksiin. Erontekoa halutaan tehdä molemmin puolin.”

Oopperan ja klassisen musiikin nähdään kuuluvan eliitin mieltymyksiin. Savonlinnan oopperajuhlat järjestetään joka kesä.­

Osa siitä voi olla esittämistä, varsinkin politiikassa. Kaupunkilaispoliitikolla saattaisi olla muutakin tekemistä kuin Farmari-messuilla käynti, mutta pisteitä siellä näyttäytymisestä voi saada.

Harrastuksista osa voi olla aidosti yhteisesti jaettavia, jos kulttuuri jätetään pois.

77 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä, että maratonille voi treenata kuka tahansa, eikä se ole vain eliitin harrastus.­

Maratonille treenaminen on saanut viime vuosina muun muassa Alexander Stubbin (kok) kuntoiluharrastuksen kautta enemmän elitistisiä sävyjä, mutta silti sitä voi tehdä kuka vain (77 prosenttia vastaajista).

Eliitin metsästysseuroista ja kalakavereista on puhuttu pitkään. Eräily oli osa Urho Kekkosen myyttiä, Ruostetsaari muistuttaa. Silti metsänkäynti yhdistää koko kansaa – ja auttoi varmasti Kekkosenkin suosiota.

Ahvenia perataan kyselyyn vastanneiden mielestä niin kansan kuin eliitin parissa.­

Ahvenen perkaamisella – kumpi vain, sanoo kyselyn 74 prosenttia – ei vielä eroja tehdä.

Vaan entäs se kahvipaketti?

Älä huoli, eivät kaikki sinua sen pohjalta tuomitse. Ainoastaan neljäsosa.

HS:n kyselyyn vastanneista 24 prosenttia oli sitä mieltä, että tummapaahtoista kahvia suosivat kuuluvat eliittiin.

Paljonko sitä sitten ostetaan?

”Kahvimyynnistä 18 prosenttia on tummapaahtoista kahvia”, Pauligilta kerrotaan. Meiralla luku on hieman pienempi.

Kuulostaa harvalukuiselta joukolta.