Korkeakoulut ovat huolissaan ruotsin kielen vapaaehtoisuuden vaikutuksista jatko-opintoihin ja ammatinvalintaan.

Yliopistot arvostelevat voimakkaasti hallituksen valmistelemaa kokeilua ruotsin opiskelun vapaaehtoisuudesta, kertoo Lännen Media. Asiasta kertoo tässä Turun Sanomat.

Hallitus perustelee kokeilua kielivalikoiman laajentamisella. Tämä ei vakuuta esimerkiksi Suomen yliopistot UNIFI ry:tä, joka vastustaa kokeilua. Sen mukaan ruotsin opiskelun vapaaehtoisuus ei todennäköisesti johtaisi kieltenopiskelun monipuolistumiseen. Näin ei ole käynyt ainakaan ruotsin tultua vapaaehtoiseksi ylioppilaskirjoituksissa.

Kokeilussa 11–12-vuotiaat voisivat valita pakollisen ruotsin sijaan jonkin muun kielen opiskelun. Hallituksen esitysluonnoksesta annettiin noin 60 lausuntoa.

Pääosa lausunnon antajista on huolissaan vaikutuksista jatko-opintoihin ja ammatinvalintaan. Julkisissa viroissa edellytetään riittävää ruotsin kielen taitoa, joka on osoitettava myös korkeakoulututkinnossa.

Esimerkiksi Helsingin yliopisto kertoo opiskelijoista, jotka eivät ole opiskelleet ruotsin kieltä ja joille niin sanotun virkamiesruotsin suorittaminen käy työlääksi. Turun yliopisto pitää toisen kotimaisen kielen opiskelua myöhemmin opiskelijan näkökulmasta erittäin vaativana ja epätarkoituksenmukaisena.

Hallitus pyrkii aloittamaan kielikokeilun lukuvuonna 2018–2019.