Nykyinen käytäntö on syrjivä, Anna Vuorjoki katsoo.

Syrjivä käytäntö? Helsinkiläisvaltuutettu haluaa, että kaupungin toimipisteisiin järjestetään sukupuolineutraalit wc-tilat. ILKKA LAITINEN

Helsinkiläinen kaupunginvaltuutettu Anna Vuorjoki esittää kaupungin toimipisteisiin sukupuolineutraaleja wc-tiloja.

Vuorjoen mukaan nykyinen käytäntö, jossa wc-tilat on erikseen sukupuolitettu, on syrjivä niille, jotka eivät koe itseään yksiselitteisesti miehiksi tai naisiksi.

Helsinkiläinen kaupunginvaltuutettu Anna Vuorjoki (vas) ehdottaa kaupungin toimipisteisiin, kuten sairaaloihin, kouluihin, liikuntapaikkoihin ja kirjastoihin sukupuolineutraaleja wc-tiloja.

Vuorjoen mukaan nykyinen käytäntö, jossa erilliset wc-tilat on järjestetty miehille ja naisille, on syrjivä niiden kannalta, jotka eivät sukupuolitu yksiselitteisesti miehiksi tai naisiksi.

- Esimerkiksi transsukupuoliselle tai muunsukupuoliselle henkilölle ei välttämättä löydy wc:tä, joka vastaisi hänen sukupuoltaan. Tämä voi rajoittaa hänen liikkumistaan julkisissa tiloissa, aloitteessa todetaan.

Vuorjoki mainitsee Iltalehdelle törmänneensä huoleen " monissa eri keskusteluissa " , ja myös koulupsykologin työssään.

Toisena mahdollisuutena Vuorjoki pitää kaikkien wc-tilojen muuttamista sukupuolineutraaleiksi.

Aloitteen on allekirjoittanut yhteensä 17 helsinkiläistä kaupunginvaltuutettua.

Asiasta kertoi ensimmäisenä Helsingin Uutiset.

Lumenpoisto sukupuolittunut?

Helsingissä on tehty aiemmin aloite lumenpoiston sukupuolivaikutusten arvioinnista.

Gunvor Brettschneider (r) käytti helmikuussa 2014 tekemässään aloitteessa esimerkkinä ruotsalaista Karlskogan kuntaa, jossa oli Brettschneiderin mukaan havahduttu siihen, että kunta suosi tiedostamattaan miehiä auraamalla ensin kehätiet ja suuremmat, pääasiassa miesvaltaisille työpaikoille johtavat kadut.

Brettschneiderin mukaan kunnassa aurattiin viimeiseksi bussipysäkit ja kevyen liikenteen väylät eli " paikat, joita naiset, lapset ja vanhukset käyttävät " .

Sukupuolivaikutusten arviointi olisi maksanut kaupungille noin 4 000 euroa.

Helsingin kaupunki piti arviointia tarpeettomana.

Vastauksessa todettiin, että katujen talvihoidossa huomioidaan jo sukupuolten välinen tasa-arvo.

Kadut, joilla on paljon joukkoliikennettä, kouluja tai päiväkoteja, on luokiteltu Helsingissä nopeasti aurattavien alueiden joukkoon.