16.01.17 9:49 | Talous

Nordean yksityistalouden ekonomistin Olli Kärkkäisen tuoreen tutkimuksen mukaan työn perässä muuttaminen ei monissa tapauksissa ole työttömälle taloudellisesti kannattavaa. Syy löytyy asumiskustannusten suurista alueellisista eroista.



- Helsinkiin työllistyminen kasvattaa työttömien tuloja työttömyyteen verrattuna, mutta omalle kotipaikkakunnalle työllistyminen olisi suurelle osalle työttömistä vielä parempi vaihtoehto. Vaikka palkkataso on Helsingissä muuta maata korkeampi, ei korkeampi palkka riitä kompensoimaan asumiskustannusten kasvua, Olli Kärkkäinen kertoo.

Kärkkäisen tutkimuksessa ”Mä lähden stadiin: Työn perässä muuttamisen kannustimet” tarkastellaan ensimmäistä kertaa todellisten suomalaisten työttömien (yksinasuvien & yksinhuoltajien) kannustimia työllistyä joko nykyiselle paikkakunnalleen tai Helsinkiin. Tutkimus on erittäin ajankohtainen tilanteessa, jossa työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmat ovat lisääntyneet. Työn perässä muuttamisen kannustinongelmat voivat johtaa työttömyyden pitkittymiseen ja talouskasvun hidastumiseen.

- Kyselytutkimusten mukaan suomalaiset eivät ole kovin halukkaita muuttamaan työn perässä. Näiden tutkimustulosten mukaan monissa tapauksissa muuttaminen ei ole taloudellisesti kannattavaa. Tähän sisältyy riski sekä yksilön että koko yhteiskunnan kannalta. Jos työtön jää pitkäksi aikaa etsimään työpaikkaa nykyiseltä asuinpaikkakunnaltaan, on riskinä pitkäaikaistyöttömyys, jonka jälkeen työllistyminen on paljon vaikeampaa, Kärkkäinen kommentoi.

Muuttamisen kannustimissa suuria eroja maakuntien välillä

Helsinkiin muuttamisen kannustimissa on suurta vaihtelua maakuntien välillä. Pirkanmaalaisilla työttömillä asumiskustannusten jälkeen käteen jäävät tulot laskisivat Helsinkiin työllistyessä keskimäärin noin 20 eurolla kuukaudessa verrattuna tilanteeseen, jossa työpaikka löytyisi Pirkanmaalta. Satakuntalaisilla työttömillä erotus olisi paljon suurempi, 160 euroa kuukaudessa. Asumiskustannusten alueellinen eriytyminen on merkittävin selittäjä muuttamisen kannustinloukkuihin.

- Asumiskustannusten alueellista eriytymistä olisi syytä tarkastella myös työllisyysnäkökulmasta. Työperäisen muuttoliikkeen hidastuminen haittaisi koko maan talouskasvua. Asumiskustannusten eriytymistä hidastavat toimet, esimerkiksi kasvukeskusten asuntorakentamisen vauhdittaminen, tulisikin nähdä myös muuttamisen kannustinloukkuja purkavina työllisyystoimina, Kärkkäinen muistuttaa.

Lue tutkimus

Lisätietoja:

Olli Kärkkäinen, yksityistalouden ekonomisti, +358 40 7356030