בנק ישראל יוצא היום (ד') באזהרה חד משמעית בנוגע לסיכונים הנובעים מהתפתחותה של בועת נדל"ן בישראל: בדו"ח החצי שנתי שפרסם, מזהיר הבנק מכך שמיתון במשק ועלייה בשיעורי הריבית יובילו לפגיעה במחירי נכסי הנדל"ן ויגדילו את הסיכון של המשק.

הקלה לבנקים בנק ישראל במהלך להגדלת היצע הדירות אליצפן רוזנברג אחרי הביקורת שספג על תרומתו לעליית מחירי הדיור בעקבות שלל המגבלות שהוטלו הן על הבנקים והן על נוטלי המשכנתאות, יוצא בנק ישראל במהלך שעשוי להגדיל את היצע הדירות ובכך להפחית מחירים. מעתה יוכלו הבנקים להציע עוד 10-15 מיליארד שקל למימון פרוייקטים בנק ישראל במהלך להגדלת היצע הדירות

הסיכון הנשקף מירידות חדות במחירי הדירות נובע מכך שהבנקים מתאפיינים בחשיפה גבוהה למשכנתאות ולענף הבינוי והנדל"ן, והמחירים בשוק זה מוסיפים לעלות.

ירידת מחיריהם של הנכסים הפיננסיים עלולה ליצור פגיעה ישירה - דרך ההחזקה בנכסים אלה - והן פגיעה עקיפה, דרך השפעתם של מחירי הנכסים הללו על יכולתן של החברות להחזיר את ההלוואות שקיבלו מהבנקים ומהמשקיעים המוסדיים.

בבנק ישראל מסבירים כי העלייה המתמדת במחיר הנכסים, והעובדה שרמתם כיום גבוהה יחסית, חושפות את המערכת הפיננסית לסיכון של היפוך מגמה וירידה חדה במחיריהם, אם כתוצאה מעליית ריבית ואם עקב זעזועים אחרים.

למרות המינוף הנמוך של משקי הבית והמגזר העסקי בישראל והמגבלות על המשכנתאות, מציינים בבנק ישראל כי הירידה של מחירי הנכסים עלולה לגרום הפסדים למשקיעים הפרטיים, לבנקים, ולציבור שחוסך דרך המשקיעים המוסדיים. ירידה חדה במחירי הנכסים גם עלולה להפחית את שווי הנכסים במשק ולהתגלגל לצמצום הפעילות והצריכה, תהליך שעלול לפגוע במשק.

"ירידות כאלה עלולות להתרחש אם משקים מרכזיים בעולם יגלשו למיתון נוסף, או יסבלו מהתערערות של יציבותם הפיננסית, וידביקו את המשק הישראלי דרך פגיעה ביצוא ובמחירי הנכסים הפיננסיים", נכתב בסקירה. "כמו כן, הן עלולות להתרחש אם הבנקים המרכזיים ישיבו את הריבית למתווה עולה, או אם מצבה הגיאו-פוליטי של ישראל יחמיר ויוביל לעלייה בפרמיית הסיכון של המשק".

יש לציין כי מחירי הדירות בישראל עלו ב-12 החודשים שבין אפריל 2015 לאפריל 2016 ב-7.8% ומאז שנת 2007 עלו המחירים ב-110%.

אולם בנק ישראל מעביר גם מסר מרגיע: על פי הדו"ח, המערכת הפיננסית המקומית שמרה על יציבות בחודשים האחרונים. מבחן קיצון מקרו-כלכלי למערכת הבנקאית מעלה כי גם אם יתרחש בישראל מיתון חמור, המערכת הבנקאית תשמור על יציבותה.

בבנק המרכזי התייחסו גם לרפורמות העתידיות במערכת הפיננסית, תוך רמיזה למסקנות ועדת שטרום וציינו כי "בעתיד תושפע המערכת הפיננסית מאופן יישומן של הרפורמות השונות בתחום הפיננסי. רפורמות אלה נועדו לשפר את תפקודו ויעילותו של התיווך הפיננסי – רכיב חשוב לכלל הפעילות במשק. אולם יש לערוך אותן בזהירות מכיוון שהמערכת הפיננסית ממלאת תפקיד מרכזי במשק, ומשבר בה טומן בחובו פוטנציאל לפגיעה משמעותית בכלכלה".