Suomen kärkisijoitus johtuu kirjastoista, monipuolisesta lehtien lukemisesta, tietokoneiden käyttömahdollisuuksista ja kulttuurin elinvoimaisuudesta eikä pelkästään menestymisestä PISA-testeissä.

Yhdysvaltalainen yliopisto laittoi maailman maat järjestykseen lukutaidon perusteella. Asiasta kertonut The Washington Post korosti, että voittaja ei olekaan Yhdysvallat, joka jäi seitsemänneksi.

– Jos kerran Yhdysvallat ei voittanut, mikä maa sitten voitti?, lehti kyselee ja vastaa itse.

– Voittaja on Suomi.

Tutkimusta johti kasvatustieteiden tohtori John W. Miller Central Connecticut State University -nimisestä yliopistosta.

Tutkimuksen mukaan Pohjoismaat menestyivät hyvin, mutta muuten läntinen pallonpuolisko ei voi lehden mukaan kehuskella tuloksillaan luku- ja kirjoitustaidossa.

Kuusi parasta maata olivat Millerin mukaan tässä järjestyksessä:

1. Suomi

2. Norja

3. Islanti

4. Tanska

5. Ruotsi

6. Sveitsi.

Yhdysvallat oli vasta seitsemäs. Kahdeksas oli Euroopan talousveturimaa Saksa. Sen jälkeen listalla olivat 9. Latvia, 10. Hollanti ja 11. Kanada. Niiden perässä tukivat 12. Ranska, 13. Luxemburg ja 14. Viro. Monissa koulaisten testeissä pärjäävä Etelä-Korea oli 22. Venäjä oli vasta 27. ja uusi talousmahti Kiina 39.

Tutkimuksessa mukana yli 60 maata

The World’s Most Literate Nations (WMLN) -niminen tutkimus laittaa maat järjestyksen, mutta ei pelkästään sen perusteella, miten moni osaa lukea ja miten hyvin he lukevat, vaan myös sen mukaan miten maan koko väestö voi käyttää lukemista tukevia keinoja ja välineitä hyväkseen lukemisessa.

Maailman lukutaitotutkimusta varten oli analysoitu yli kuudenkymmenen maan tilannetta. Tarkastelun kohteina olivat kunkin maan lukutaitoon liittyvät käyttäytymismallit ja kirjallisuus hyvin laajasti.

Miller on keskittynyt jo vuosikymmeniä lukutaitoon liittyvään tutkimukseen. Hän on tehnyt yhteistyötä Connecticutin julkisen politiikan ja sosiaalitutkimuksen laitoksen kanssa.

– Järjestys kertoo samalla maiden kulttuurin elinvoimaisuudesta. Apuna on käytetty useita lukutaidosta ja oppimisesta kertovia tekijöitä ja kansainvälisiä testejä, kuten PIRLSiä, PISAa. Yhteensä analysoitiin yhteensä 15 erilaista lukutaitoon vaikuttavaa tekijää. Tarkastelun kohteina olivat muun muassa jokaisen maan kirjastolaitos, sanomalehtien lukeminen, lukemisen oppiminen kouluissa, maan opetusjärjestelmä ja tietokoneiden käyttömahdollisuudet, Miller kertoi The Washington Postille.

Nämä seikat toimivat Suomen eduksi

Millerin mukaan tulokset olisivat olleet kovin toisenlaiset, jos olisi arvioitu vain PISA- ja PIRLS-tutkimusta.

PISA on OECD-maiden joka kolmas vuosi toteuttama 15-vuotiaiden koulutaitoja mittaava tutkimus. Ensimmäistä kertaa oppilaiden taitoja mitattiin vuonna 2000, jolloin painopistealueena oli lukutaito. PIRLS puolestaan on kansainvälinen lasten lukutaitotutkimus, jossa arvioidaan neljännen luokan oppilaiden luetun ymmärtämistä.

– Jos olisi tutkittu pelkästään menestymistä näissä testeissä, kärjessä listassamme olisivat Singapore, Etelä-Korea ja Kiina. Pelkkien PISA- ja PIRLS-testien perusteella vain Suomi olisi mukana kärjessä. Mutta kun otettiin huomioon myös sellaiset tekijät kuin kirjastojen käyttö ja kirjastojen koko ja kirjojen saatavuus, näiden Tyynenmeren valtioiden sijoitukset putosivat rajusti, toisin kuin Suomen sijoitus, joka pysyi hyvänä laajoilla mittareilla, Miller painottaa.