Maahanmuuttoon liittyvät kysymykset nousivat keskiöön perussuomalaisten puheenjohtajakiertueen avauksessa Tampereella lauantaina.

Perussuomalaisten pj-kisan kiertue avattiin lauantaina Tampereella.

Maahanmuuttoon liittyvät kysymykset nousivat tentissä keskiöön.

Jussi Halla-aho kuvasi Amerikkaan 150 vuotta sitten suunnannutta maahanmuuttoa menestystarinaksi.

Sampo Terho oli toista mieltä: Alkuperäisväestölle se ei ollut menestystarina.

Sampo Terhon mukaan taloudellisesti kannattava maahanmuuttokin voi tuoda "suuria kulttuurisia muutoksia". AOP

Yksi tentaattoreista, Aamulehden päätoimittaja Jouko Jokinen kysyi ehdokkailta, mikä on kullekin ehdokkaalle tärkein asia maahanmuuttopolitiikassa. Näin he vastasivat:

Veera Ruoho

- Suomalaisen maahanmuuttopolitiikan pitää olla tiukka, järkevä, oikeudenmukainen ja sellainen, ettei se houkuttele tänne tulemaan muissa kuin asiallisissa syissä.

Sampo Terho

- Maahanmuuttopolitiikan, kuten kaiken politiikan pitää olla sellaista, että se on tavalliselle suomalaiselle hyväksi. Eli sen täytyy olla mietittynä maahanmuuton eri osa-alueittain, jolloin turvapaikkapolitiikkaa suoritetaan vastuullisesti mutta tekemättä mitään vetotekijöitä juuri Suomeen verrattuna muihin EU-maihin tai Pohjoismaihin.

Raimo Rautiola

- Maahanmuuttopolitiikassa pitää aina ottaa huomioon oma työvoiman tarve eli näen, että tässä on edessä 190 vuotta, jolloin meillä ei ole tarvetta ottaa siirtolaisia, Rautiola sanoi.

- Aika tarkkaan laskettu, Terho huusi väliin.

Riku Nevanpää

- Hyväksyn työperäisen maahanmuuton ja sen, että joku - nyt tulee karkea esimerkki - hakee Filippiineiltä itselleen vaimon. Se on ihan ok. Tai Thaimaasta tai Virosta tai Ruotsista. Se on ihan sama mistä maasta. Ongelma on siinä, että kun puhutaan maahanmuutosta, kuvitellaan, että termi sisältää kaikki sosiaalipummit, jotka tänne tunkee koko ajan. Niistä pitäisi päästä eroon. Millainen se ohjelma olisi? Se olisi sellainen, että kaikki, jotka tulevat tänne jonkin muun syyn kuin työn tai perheen kautta tai niin, että toinen vanhemmista on suomalainen, niin ne pistetään maasta pihalle.

Leena Meri

- On hyvä, että eritellään työperäinen maahanmuutto ja pakolaispolitiikka. Totta kai, jos ihminen tule tänne töihin, niin ei minulla lähtökohtaisesti ole mitään sitä vastaan, varsinkin jos tulee osaavia ihmisiä. Ja hyvä on muistaa, että pitää noudattaa työehtosopimuksia. Pakolaispolitiikassa pitää ottaa vain hädänalaisia. Nyt tilanne on mennyt päälaelleen, ei tosin Suomesta johtuvista syistä. Apua eivät välttämättä saa ne, jotka sitä tarvitsevat.

Jussi Halla-aho

Kun vastausvuoro tuli Jussi Halla-ahon kohdalle Aamulehden Jokinen yritti provosoida Halla-ahoa muistuttamalla, että Halla-ahon postinumeroalueella Helsingin Eirassa asuu eniten ulkomaalaisia.

- Siellä asuu todella suurin osa Helsingissä asuvista diplomaateista, Halla-aho kuittasi ja sai yleisöltä kovat taputukset ja naurut.

Varsinaiseen kysymykseen Halla-aho vastasi toteamalla, että kriittisyys on tismalleen oikea sana kuvaamaan perussuomalaisten asennetta maahanmuuttoon.

- Me tunnustamme ja ymmärrämme sen, että kaikki maahanmuutto ei ole hyvää taikka pahaa. Nepalilainen ravintoloitsija on oikein hyvä maahanmuuttaja, hän elättää itsensä. Turvapaikkaturisti on huono maahanmuuttaja, koska hän aiheuttaa vain kustannuksia.

- Oleskelulupakäytäntö, perheenyhdistämiskäytäntö, sosiaalietuuksien käytäntö ja vastaanottokäytäntöjen tulee olla niin nihkeitä ja nuivia, että turvapaikkaturisti ei halua kulkea kymmenen turvallisen maan läpi päästäkseen Välimereltä Suomeen.

- EU:n puitteissa Suomen pitää tukea niitä maita, jotka kieltäytyvät osallistumasta haitallisiin ja meidän etujen vastaisiin ohjelmiin, kuten turvapaikanhakijoiden uudelleen sijoittamisiin. Meidän pitää ottaa mallia Unkarista sen sijaan, että tuomitsemme Unkarin kaltaisen jäsenmaan.

Jos meillä on tiukka maahanmuuttopolitiikka laadun suhteen, niin suurikaan määrä ei ole ongelma, Jussi Halla-aho sanoi. AOP

Halla-aho ja Terho eri linjalla

Perussuomalaisten puheenjohtajakisan pääehdokkaiden Jussi Halla-ahon ja Sampo Terhon välillä on välillä ollut vaikea löytää linjaerimielisyyksiä. Lauantaina sellainen kuitenkin löytyi.

Ehdokkaille esitettiin yleisökysymys, jossa kysyttiin, mikä on sopiva määrä Suomeen tulijoita, minkälaisina ryhminä ja mistä maista.

Halla-aho aloitti toteamalla, että oikeaa määrää ei ole.

- Ajatellaan Yhdysvaltoja 150 vuoden takaa, jolloin maahanmuutto Yhdysvaltoihin oli kuumimmillaan. Kymmeniä miljoonia ihmisiä Euroopasta muutti maahan varsin lyhyen ajan sisään, ja silti maahanmuutto oli menestystarina.

Halla-ahon mukaan sen mahdollisti äärimmäisen tiukka laadullinen maahanmuuttokontrolli.

- Jos oli vähänkin epäilystä siitä, että laivasta astunut tulija muodostaa rasitteen kansantaloudelle, niin häntä ei päästetty maahan.

- Jos meillä on tiukka maahanmuuttopolitiikka laadun suhteen, niin suurikaan määrä ei ole ongelma. Jos meillä ei ole lainkaan laadullista kontrollia, niin pienikin määrä on erittäin suuri ongelma.

Terho kuittasi nopeasti takaisin.

- Halla-aho otti esiin tässä Amerikan, ja se on se, mihin usein verrataan. Se oli todellakin taloudellinen menestystarina, mutta alkuperäisväestölle se ei ollut menestystarina. Jos nyt ajatellaan samaa tilannetta tänne, oli se sitten taloudellisesti kannattavaa se maahanmuutto tai ei, niin se tulee merkitsemään suuria kulttuurisia muutoksia, ja se on kansallisen olemassaolon keskeisiä haasteita. Se pitää huomioida, kun puhutaan maahanmuutosta, vaikka se olisi taloudellisesti kannattavaakin.