Euroopan unionin pitkällä oleva tekijänoikeusuudistus uhkaa aiheuttaa vakavia ongelmia kuluttajille ja sananvapaudelle.

Euroopan unionin rattaissa etenee uudistus, joka on täysin erillinen äskettäin voimaan tulleesta gdpr-tietosuoja-asetuksesta ja voi aiheuttaa pahoja ongelmia internetin käytölle EU-jäsenmaissa.

Tekijänoikeusdirektiivin taustalla on huoli uusista digitaalisista palveluista, jotka hyödyntävät tekijänoikeudella suojattuja teoksia uusilla tavoilla maksamatta kuitenkaan riittävästi – jos ollenkaan – oikeudenhaltijoille.

Esityksestä on huolestunut Euroopan parlamentissa piraattipuolueen Julia Reda. Yksi kiistanalaisimmista kohdista koskettaa verkkopalveluille kaavailtua sisällön suodattamista. Pahimmissa peloissa suodatuspakko voi johtaa esimerkiksi useiden suosittujen palvelujen kuten Reddit, Pinterest, Twitch, Imgur, Wordpress, Medium ja Vimeo sulkeutumiseen EU:ssa.

– Tällaista kehitystä ei voida poissulkea, tekijänoikeusneuvos Viveca Still opetus- ja kulttuuriministeriöstä vahvistaa.

Palveluilla täysi vastuu

Esitys ei suoraan vaadi verkkopalveluita suodattamaan kaikkea käyttäjien niihin lataamaa sisältöä. Mutta esitys on muotoiltu niin, että käytännössä suodatusta on pakko tehdä.

– Esityksen mukaan palveluntarjoajalla on täysimääräinen vastuu kaikesta käyttäjien palveluun tallentamasta sisällöstä, Still korostaa.

Palveluntarjoajalla pitäisi olla hallussaan käyttöluvat kaikkeen mahdolliseen sisältöön, jota käyttäjät saattavat ladata. Koska tämä on käytännössä mahdotonta, vaihtoehdoksi jää loukkaavaksi katsotun sisällön suodattaminen.

Suodatuspakko ja uhka sivustojen sulkeutumisesta tuskin koskettaisi suurimpia palveluita, kuten Facebookia tai Googlea, joilla on jo omat kattavat järjestelmänsä paikoillaan. Moni pienempi toimija voi kuitenkin vetää johtopäätöksensä ja yksinkertaisesti estää palvelunsa EU:ssa tai mahdollisesti vain tietyissä jäsenmaissa.

– On mahdollista, että palveluntarjoajat pyrkivät rajoittamaan oikeudelliset riskit rajaamalla palvelun saatavuuden tiettyihin maihin (geoblokkaus). Tämä voi aiheuttaa sen, että tietyt palvelut eivät ole saatavilla pienissä valtioissa (kuten Suomessa), jotka eivät ole palvelun kannalta merkittäviä markkina-alueita, Still pohtii.

Tällöin palvelun käyttäjä voisi joutua hakemaan apua lähinnä vpn-palveluista, joilla oman maantieteellisen sijaintinsa voi piilottaa.

Kotivideot vaarassa

Mikäli suodatusjärjestelmät kuitenkin rakennetaan, niiden toimintaan liittyy suuria kysymyksiä. Merkittävä vaara on käyttäjien sisällön sensurointi tilanteissa, joissa rajanveto on vaikeaa.

– Hankalia rajanvetotilanteita syntyy, jos poistetaan sellaisia käyttäjien tekemiä sisältöjä, joiden osana käytetään muiden tekijänoikeudella suojattua sisältöä. Esimerkkinä musiikin kuuluminen taustalla kotivideossa tai niin sanotun fanitustaiteen, parodioiden tai muiden vastaavanlaisten ilmaisujen osana, Viveca Still ennustaa.

Direktiivi jättää avoimeksi esimerkiksi, kuinka monta sekuntia musiikkikappaleesta voi kuulua kotivideolla. Siksi oikeudenhaltijoiden poistopyynnöt voivat periaatteessa koskea myös aineistoja, joissa tekijänoikeutta loukkaavaa sisältöä on vain vähän.

Kymmenen sanaa

Toinen kiistelty kohta koskee niin sanottua esikatselu- tai linkkiveroa, jolla rajoitettaisiin verkkopalvelujen oikeutta esittää pätkiä uutisartikkeleista. Tämä voisi koskea esimerkiksi hakusivustojen käyttämiä esikatselunäkymiä, joissa esimerkiksi uutissivun sisällöstä näytetään jutun otsikon lisäksi myös osa jutun tekstiä.

Linkkiveroa on jo kokeiltu Saksassa ja Espanjassa, mutta arvostelijoiden mukaan se ei ole ohjannut lisää liikennettä uutispalveluihin, vaan on pikemminkin vähentänyt medioiden näkyvyyttä.

– Erityisesti pienet kustantajat ovat kärsineet tilanteesta, koska uutisaggregointipalvelut eivät ole olleet kiinnostuneita tekemään näiden kanssa sopimuksia ja palveluiden löydettävyys ja siten kävijämäärät ja mainostulot ovat vähentyneet, Still sanoo.

Tältä osin direktiiviehdotus siis antaisi lehtikustantajille mahdollisuuden kieltää uutisten jälleenkäyttö esimerkiksi verkkolehtien uutisia kokoavissa verkkopalveluissa. Ehdotus on kuitenkin jättänyt yksityiskohtien päättämisen jäsenmaille. Seurauksena voi olla useiden erilaisten lakien miinakenttä, joka pakottaa verkkopalvelut toimimaan tiukimman lain mukaan selustansa suojatakseen.

– Neuvotteluiden kuluessa on ollut esillä, että teoksesta voisi lainata enintään kymmenen sanaa. On selvää, että näin laaja oikeussuoja vaikuttaisi sananvapauteen ja esimerkiksi mahdollisuuteen keskustella uutisista Facebookissa tai Twitterissä, Still aprikoi.