Veronmaksajana sitä toivoo, että joku panisi raivaussahan soimaan ja lopettaisi kaikki haitalliset yritystuet, kirjoittaa Mika Koskinen.

Yritystukia maksetaan tänä vuonna neljän miljardin edestä. Suorien tukien määrä on noin 1,1 miljardia euroa ja verotukien määrä noin 2,9 miljardia.

Niin tänään aurinkoisena perjantaina on uutisoitu.

Valitettavasti se on vain osatotuus.

Kuten työ- ja elinkeinoministeriön tutkijat toteavat selvityksessään, mukana eivät ole EU-osarahoitteiset tuet, EU:n yhteisen maatalouspolitiikan piiriin kuuluvat maataloustuet eivätkä alennetut alv-kannat.

Katsotaanpa.

EU-osarahoitteinen tuki on 100 miljoonaa.

Maataloustuki on noin 2 miljardia. Viime vuonna maatalousyrittäjät saivat 2035 miljoonaa euroa. Siitä kansallista, eli suoraan suomalaisen veronmaksajan pussista tulevaa tukea oli 1145 miljoonaa euroa.

Entäpä alennetut alv-kannat? 10 prosentin arvonlisäverolla menevät henkilökuljetukset, kirjat, liikuntapalvelut, lääkkeet, majoituspalvelut, pääsyliput kulttuuri-, sirkus- ja urheilutapahtumiin, elokuviin ja huvipuistoihin ja vähintään kuukaudeksi tilattujen sanoma- ja aikakauslehtien myynnit. Elintarvikkeet ravintola- ja ateriapalvelut ja eläinten rehut nauttivat 14 prosentin alv-kantaa.

Työ- ja elinkeinoministeriön laskelmien mukaan alennetut alv-kannat ovat yhteensä 3 miljardia euroa.

On koulukuntakysymys, onko alennettu alv yritystuki vai ei. Mutta jos pitää muitakin verotukia yritystukena, niin vastaus on kyllä.

8,5 miljardin kokonaisuus

Jos maataloustuesta lasketaan mukaan pelkästään kansallinen tuki, yritystukien potti nousee 8245 miljoonaan euroon eli runsaaseen 8,2 miljardiin euroon.

Summan suuruutta kuvaa hyvin se, että yritystuet ovat noin 15 prosenttia valtion budjetin 55,5 miljardin euron loppusummasta.

Uutta valtionvelkaa otetaan tänä vuonna arviolta 5,5 miljardia. Siksikö, että saamme täällä keskenämme maksella toisillemme erilaisia tukia ja etuuksia. No, juuri siksi!

Eikä siinäkään vielä kaikki. Suomessa on 311 kuntaa. Nekin maksavat erilaisia yritystukia. Kuntien yritystuet tuntuu kuitenkin olevan niin sekava ja hämärä kokonaisuus, ettei siitä ole kunnon kuvaa ainakaan niillä yritystukitutkijoilla, joilta Iltalehti yritti perjantaina saada asiaan vastausta.

Yleisesti puhutaan useita sadoista miljoonista euroista. Jos sovitaan, että se on 300 miljoonaa euroa, päädymme noin 8,5 miljardiin euroon.

Sulle mulle -politiikkaa

Voi vain kysyä, miten tähän on päädytty. Oma käsitykseni on vuosikymmenten ajan harjoitettu sulle mulle -politiikka.

Kun vasemmisto on demareiden johdolla vaatinut ja saanut erilaisia sosiaalietuuksia, maajussit ja muu haja-asutusalueiden väki on pidetty tyytyväisinä kepun ajamilla maatalous- ja maaseututuilla.

Ja kun kokoomus pääsi kunnolla kiinni vallankahvaan, yritystuet lähtivät räjähdysmäiseen kasvuun. Esimerkiksi suorat yritystuet ovat suunnilleen kaksinkertaistuneet viimeisen 10 vuoden aikana.

Se on hyvin erikoista, koska alan johtavat tutkijat ja tutkimuslaitokset, kuten esimerkiksi Elinkeinoelämän tutkimuslaitos (Etla) ovat jo vuosikaudet yrittäneet sanoa, että suurin osa yritystuista on Suomen taloudelle suorastaan haitallisia, koska ne vääristävät yritysten välistä kilpailua ja ylläpitävät talouden vanhoja rakenteita.

Veronmaksajana sitä vain toivoo, että tulisi joku, joka panisi raivaussahan soimaan ja lopettaisi kaikki haitalliset tuet. Säästyneet rahat voisi osoittaa sellaisten verojen ja maksujen alentamiseen, jotka haittaavat työn tekemistä ja sen teettämistä.

Mutta se taitaa olla turha toivo. Kuten Juha Sipilän (kesk) hallituksen puoliväliriihen lopputuloksesta näimme, yritystukiin ei koskettu. Ei taidettu koskea ehkä siksi, että silloin olisi poliittisen tasapainon nimissä pitänyt puuttua myös muihinkin järjettömiin etuuksiin.