Jos oleskeluluvan saanut muuttaa vastaanottokeskuksen lähiympäristöön, valtio turvaa elämisen maksamalla kahden kuukauden vuokran ja takuuvuokran summan. Tarkoituksena on hillitä turvapaikanhakijoiden massamuuttoa maahanmuuttajalähiöihin.

Viime vuonna Suomeen saapuneiden turvapaikanhakijoiden massamuutto vastaanottokeskuksista kuntiin on alkanut. Hallituksen arvion mukaan oleskeluluvan tulee saamaan noin 10 000 henkilöä viime vuonna tulleesta yli 32 000:sta. Hallitus aikoo löytää kaikille kuntapaikat.

Kuntapaikka perustuu kunnan ja valtion sopimukseen Pakolaisen sijoittaminen kuntaan edellyttää sitä, että kunta suostuu vapaaehtoisesti vastaanottamaan pakolaisen. Silloin kunta sitoutuu järjestämään pakolaiselle muun muassa vuokra-asunnon, kotouttamispalveluja, tulkkaus- ja käännöspalvelua ja lapsille omat erityisluokkansa kouluihin. Kunnat saavat valtiolta rahaa jokaisesta vastaanotetusta pakolaisesta. Yli 7-vuotiaan pakolaisen vastaanottamisesta kunta saa 2 300 €/vuosi ja sitä nuoremmasta 6 845 €/vuosi. Eduskunta on päättänyt budjetoida vuoden 2016 talousarvioon 20,8 miljoonan lisämäärärahan kuntakorvauksia varten. Sopimuksen vastaanottamisesta tekee kunta paikallisen Ely-keskuksen kanssa. Pakolaisten vastaanotto on kunnille vapaaehtoista. Kuntapaikkojen määrä jää vuodesta toiseen tavoitteesta. Esimerkiksi vuonna 2013 tavoite oli 2 000 kuntapaikkaa ja toteutunut määrä oli 1 169. Vuonna 2016 tavoite on 10 000 josta on kesäkuun alussa saavutettu noin 4 000.

Kuntapaikkoja ei kuitenkaan ehditä löytää kaikille ja turvapaikanhakijan ei ole pakko muuttaa hänelle osoitettuun kuntaan.

Suostuttelemiseen on keksitty keino: jos henkilö muuttaa lähiseudulleen, hän saa muuttoonsa rahallista tukea.

Mikäli oleskeluluvan saanut muuttaa mukisematta hänelle löydettyyn kuntapaikkaan, hän pääsee heti muutettuaan toimeentulotuen ja asumistuen asiakkaaksi. Jos kuntapaikkaa ei ole tai sinne on asuntopulan vuoksi hankala muuttaa, vastaanottokeskus voi avustaa asunnon etsimisessä. Kodin pitää löytyä vastaanottokeskuksen lähiseudulta, eli omalta ELY-alueelta. Silloin maahanmuuttovirasto eli valtio kustantaa henkilön takuuvuokran ja vuokranmaksun enimmillään kahden kuukauden ajalta. Oleskeluluvan saaneen kyky hankkia asunto siis turvataan kunnes toimeentulotuki alkaa juosta.

Tarkoitus hillitä muuttoa suurkaupunkeihin

Jos turvapaikanhakija haluaa siirtyä toiselle ELY-alueelle, hän menettää mahdollisuutensa tähän tukeen. Tuen määrä vaihtelee, mutta sillä on tarkoitus kustantaa kohtuuhintaista asumista. – Tarkoitus on tukea sitä, että asiakkaat muuttavat sellaisiin asuntoihin, joiden vuokran he pystyvät maksamaan myös jatkossa, kun he elävät toimeentulotuella, sanoo tulosalueen johtaja Olli Snellman Maahanmuuttovirastosta. Toinen syy on hallituksen halu hajasijoittaa turvapaikanhakijat ympäri Suomea.

– Että oleskeluluvan saaneet jäisivät vastaanottokeskuksen ELY-alueelle, eivätkä kaikki valu suuriin kaupunkeihin.

Toistaiseksi hajasijoittaminen toteutuu osittain. 6.6. mennessä vastaanottokeskusten piiristä oli poistunut 1 371 myönteisen päätöksen saanutta. Heistä alle puolet (552) on muuttanut kuntapaikkaansa. Loput ovat muuttaneet itsenäisesti tai vastaanottokeskuksen avustamana.