Valtionvelka on taittumassa, mutta hyvänolontunteeseen ei ole syytä, varoittavat taloustieteilijät.

Suomen valtionvelan kasvu hidastuu.

Hallituksen budjetti-infossa juhlittiin torstaina maistuvilla talousluvuilla. Budjettialijäämä on ensi vuonna 2,96 miljardia euroa eli tuntuvasti vähemmän kuin tämän vuoden noin 5,4 miljardia euroa.

Samalla pääministeri Juha Sipilä (kesk.) lupasi, että alijäämästä päästään kokonaan eroon viimeistään vuonna 2021.

Uutta velkaa otetaan siis aiempaa vähemmän, ja kun bruttokansantuote (bkt) samalla kasvaa, velan määrä suhteessa bkt:hen vähenee. Se on hallituksen talouspolitiikan uskottavuuden kannalta elintärkeää.

Yle kysyi neljältä talousasiantuntijalta mielipidettä valtionvelan kehityksestä.

Yle Uutisgrafiikka

Etla: Velkaantuminen tuskin loppuu 2021

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen (Etla) toimitusjohtaja Vesa Vihriälä ei usko, että valtion velkaantuminen loppuisi vuonna 2021.

– Nyt talous paranee suhdanneluonteisesti, mikä on hyvä asia. Mutta näköpiirissä ei ole vuoteen 2021 mennessä sellaista pysyvämpää julkisen talouden vahvistumista, että velkaantuminen kokonaan loppuisi.

Tähän vaikuttavat Vihriälän mukaan muun muassa sote-uudistuksen myöhästyminen ja työllisyysasteen nostamisen pitkäkestoisuus. Hän pitää kuitenkin tärkeänä sitä, että velanotto vähenee eli velan suhde bkt:hen kääntyy laskuun.

– Näyttäisi tosiaan siltä, että velkasuhde voi taittua jo ensi vuonna. Aiemmin arvioimme, että vuosi olisi vasta 2019, mutta verotuloja kertyy jo tänä vuonna hyvin ja menopaineetkin kevenevät.

Professori: Suhdanteista putsattu alijäämä päinvastoin kasvaa

Velan kasvun hidastuminen johtuu pääosin suotuisasta suhdanteesta, sanoo Talouspolitiikan arviointineuvoston puheenjohtaja, professori Roope Uusitalo.

– On tullut positiivisia yllätyksiä. Alijäämän pieneneminen johtuu pitkästi siitä, että bruttokansantuote on kasvanut nopeammin kuin odotettiin.

Hyvänä Uusitalo pitää sitä, että valtionvelan suhde bkt:hen kääntyy laskuun lähikuukausina. Mutta huolestuttavana hän pitää sitä, että suhdanteista putsattu eli rakenteellinen alijäämä näyttäisi kasvavan vielä ensi vuonnakin. Syynä ovat veronalennukset. Uusitalo toivoisi tiukempaa finanssipolitiikkaa.

– Pitäisi päästä lähelle tasapainoa myös normaalisuhdanteessa, jotta valtiontaloutta olisi taas varaa keventää sitten kun tulee uusi lama. Tasapainoon meillä on vielä muutama miljardi matkaa, eli siltä raiteelta ollaan vielä aika kaukana.

SAK: Suunta oikea mutta veronkevennyksiä liikaa

Ammattiliittojen keskusjärjestön SAK:n pääekonomisti Ilkka Kaukoranta sanoo, että alijäämän väheneminen 2,96 miljardiin euroon oli lopulta odotettua.

– Se meni aika lailla odotusten haarukkaan.

Myös Kaukorannan mukaan valtionvelka suhteessa bkt:hen on todella taittumassa laskuun, mutta veronkevennykset hiertävät häntäkin.

– Velka taittuisi nopeammin, jos tehtäisiin vielä pienempiä veronkevennyksiä. Suunta on kuitenkin oikea.

Yrittäjät: Kasvuhuuman varaan lasketaan liikaa

Ripeä talouskasvu on vaarassa nostaa odotuksia liiaksi, varoittaa Suomen Yrittäjien pääekonomisti Mika Kuismanen.

– Ennusteiden valossa on hyvä että alijäämä pienenee, mutta tässä on vähän kasvuhuumaa havaittavissa. Sen varaan lasketaan hiukan liikaa.

Loppuuko velkaantuminen vuonna 2021?

– Ei se ole kirkossa kuulutettua.