Sisäministeriössä laaditussa riskiarviossa on pyritty löytämään riskejä, joilla on laajaa kansallista merkitystä ja arvioimaan niiden vaikutusta yhteiskunnan elintärkeisiin toimintoihin

Irakilaisia turvapaikanhakijoita Suomessa lokakuussa 2015. Petteri Paalasmaa

Tällaisia kansallisia riskejä ovat esimerkiksi informaatiovaikuttaminen, terroristinen isku ilmastonmuutoksesta aiheutuvat häiriöt ja laajamittainen maahanmuutto.

Kun kyse on maahanmuuton aiheuttamasta riskistä, Suomessa uhkan kohteena on riskiarvioin mukaan silloin ensisijaisesti yhteiskunnan henkinen kriisinkestokyky.

– Keskeisenä kriisinkestokykyä vahvistavana tekijänä on kansalaisten usko siihen, että tilanne on viranomaisten hallinnassa. Tällä voi epäonnistuessaan olla merkittäviä poliittisia vaikutuksia ja se voi vaarantaa yleistä järjestystä ja turvallisuutta.

Toiseksi merkittävin uhkan kohde Suomessa on laajamittaisen maahantulon vaikutukset julkiseen talouteen.

– Paine kohdistuu pitkällä aikavälillä erityisesti sosiaaliturvan etuusjärjestelmän rahoitustasapainoon, mikäli turvapaikan saaneiden kotoutumisessa epäonnistutaan. Lyhyemmällä aikavälillä monille muille viranomaisille, koulutusjärjestelmälle sekä oikeuslaitokselle aiheutuu kullekin kymmenien miljoonien eurojen lisäkustannukset vuosittain, riskiarviossa todetaan.

– Laajamittaisesta maahantulosta aiheutunut taloudellinen rasite jatkuu häiriötilanteen syntymisen jälkeen vielä useiden vuosien ajan, joskin turvapaikkapäätöksenteon medistymisen myötä lieventyen vuosittain.

Riskiarvion mukaan maahantuloon voi liittyä poliittista painostusta Suomea kohtaan.

– Tällöin maahantulijoiden joukossa voidaan soluttaa Suomeen rikollisia, tiedustelijoita ja jopa erikoisjoukkoja. Näiden toimijoiden kohteena ovat yhteiskunnan elintärkeisiin toimintoihin liittyvät kriittiset kohteet, mukaan lukien avainhenkilöstö. Myös laajamittaista maahantuloa itsessään voidaan käyttää painostuskeinona.

Riskiarviossa laajamittainen maahantulo on määritelty siten, että ”turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukset lisämajoituspaikkoineen ovat täyttymässä tai ylipaikoilla, maahantulijoiden virta on jatkuvaa ja tulijoiden määrä on suurempi kuin poistuma maasta.”

Maahantulo on laajamittaista myös silloin ”kun maahan saapuneita henkilöitä ei normaaleilla rajavalvonnan järjestelyillä kyetä ohjaamaan viranomaistoimenpiteiden piiriin tai kun maahantulon edellytysten selvittäminen eikä maahantulijoiden rekisteröinti ole normaalijärjestelyin mahdollista.”

Terrorismi ja radikaali-islamistiset verkostot

Yhteiskunnan rakenteisiin tai laajoihin ihmisjoukkoihin tehty terroristinen isku on yksi riskiarviossa esiin nostettu uhka.

– Väkivaltaisen radikalisoitumisen taustalla on erilaisia syitä eikä ole olemassa yhtä profiilia, jonka avulla voitaisiin helposti ja varmasti tunnistaa henkilöt, jotka voivat suunnitella terroristista rikosta tai laajamittaista väkivaltaa.

Riskiarviossa viitataan Suojelupoliisin arvioon, jonka mukaan merkittävimmän terrorismin uhkan Suomessa muodostavat edelleen yksittäiset toimijat tai pienryhmät, jotka saavat motivaationsa radikaali-islamistisesta propagandasta tai terroristijärjestöjen kehotuksista.

– Näillä henkilöillä on todennäköisesti suoria tai välillisiä yhteyksiä radikaali-islamistisiin verkostoihin tai järjestöihin. Suojelupoliisin tietoon on tullut aiempaa vakavampia terrorismiin kytkeytyviä suunnitelmia ja hankkeita Suomessa. Kohdehenkilöiden määrä on kasvanut erityisesti viime vuosina.

Radikalisoitumisen sekä uusien verkostojen paljastumisen seurauksena tämänkaltaisen kehityksen arvioidaan jatkuvan.

– Määrällisen kasvun ohella kohdehenkilöiden sidokset terroristiseen toimintaan ovat yhä suorempia ja vakavampia. Yhä suurempi osa heistä on joko osallistunut aseelliseen konfliktiin, ilmaissut halua osallistua aseelliseen toimintaan tai vastaanottanut terroristista koulutusta.

– Lisäksi poliisi on tunnistanut merkittävän määrän huolta aiheuttavia henkilöitä, joilla on kyky ja halu toteuttaa laajoihin ihmisjoukkoihin tai yhteiskunnan rakenteisiin kohdistuvia iskuja.

Riskiarvion mukaan terroristinen isku voi kohdistua yhteiskunnan johtamiseen, kriittiseen infrastruktuuriin, julkisiin paikkoihin tai laajoihin ihmisjoukkoihin.

– Isku voi aiheuttaa rajattuja tai merkittäviä välittömiä ja myös pidempiaikaisia vaikutuksia. Sillä voi olla myös varsinaista tekoa laajempia vaikutuksia. Se voi lisätä pelkoa väestössä ja tarvetta turvallisuustoimiin. Turvallisuustoimilla voi puolestaan olla vaikutus kansalaisten arkeen.

Toteutumistavasta riskiarviossa kirjoitetaan seuraavaa:

– Suurimmassa osassa toteutetuista terrori-iskuista on viime aikoina käytetty helposti toteutettavia ja kustannuksiltaan edullisia menetelmiä, kuten ajoneuvoja ja teräaseita. Yksinkertaisilla menetelmillä tehdyt iskut ovat nopeasti toteutettavissa, eivätkä ne vaadi erityistä osaamista, eikä yhtä pitkää valmistautumista tai suunnittelua kuin räjähde- tai ampuma-aseiskut.

– Perinteinen räjähde- tai ampuma-aseiskujen uhka ei kuitenkaan ole poistunut. Tähän voi liittyä CBRNE-aineiden käyttö. Miehittämättömien ilma-alusten käyttöä ei voida sulkea pois käytettävistä toteuttamistavoista niiden helppokäyttöisyyden ja edullisuuden vuoksi.

– Säteilyvaaratilanne syntyy, jos säteilylähde räjäytetään tavanomaisella räjähteellä. Säteilyvaaratilanteen vakavuus riippuu siitä, minkälainen ja kuinka voimakas säteilylähde on kyseessä sekä mikä on räjähteen tuhovoima. Silloin kun tilanteen aiheuttamisessa käytetään räjähdettä, räjähdyspaikka ja sen lähiympäristö, noin 300-400 metrin päähän saastuu.

Riskiarvion mukaan samankaltainen säteilyvaaratilanne voidaan aiheuttaa myös sillä, että jauhe- tai nestemäisessä muodossa olevaa radioaktiivista ainetta levitetään tahallisesti elinympäristöön.

Ilmaston lämpeninen iso riski

Riskiarvion valmistelusta vastannut ohjaus- ja kehittämisjohtaja Taito Vainio sanoo sisäministeriön tiedotteessa, että esimerkiksi ilmaston lämpeneminen lisää jo nykyisin tunnettujen sään ääri-ilmiöiden aiheuttamia riskejä, kuten tulvia, rajuilmoja ja metsäpaloja.

– Samalla se tuo uusia, hitaammin kehittyviä riskejä. Näkyvimpiä vaikutuksia ovat viime vuosina olleet metsätuhot ja pitkät sähkökatkot, riskiarvion valmistelusta vastannut ohjaus- ja kehittämisjohtaja Taito Vainio sanoo sisäministeriön tiedotteessa.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Aapeli-myrsky teki tuhojaan alkuvuodesta. Myrskytuhojen korjausta Kurussa. Sähkölinjan päälle on jäänyt puunlatva. Timo Marttila

Riskiarvion uhkat vaihtelevat viestintäverkkojen häiriöistä sotilaallisen voiman käyttöön

– Kansallinen riskiarvio kattaa kaikkiaa 20 uhkamallia tai häiriötilannetta, jotka ovat Suomessa mahdollisia. Häiriötilanteet on jaettu yhteiskunnan vakauteen, teknologiaan ja logistiikkaan sekä terveysturvallisuuteen liittyviin uhkiin ja laajoihin onnettomuustilanteisiin. Samalla on arvioitu sitä, onko häiriöiden todennäköisyys kasvanut vai pysynyt ennallaan.

Yhteiskunnan vakauteen vaikuttavia riskejä ovat muun muassa julkisen talouden vakava häiriö, sotilaallisen voiman käyttö tai laajamittainen maahantulo.

Teknologian ja logistiikan häiriötilanteita ovat esimerkiksi sähkön saannin suurhäiriöt tai viestintäverkkojen vakavat häiriöt. Terveysturvallisuuden riskejä ovat influenssapandemia tai helposti leviävä vakava eläintauti. Laajoilla onnettomuustilanteilla tarkoitetaan esimerkiksi vakavaa ydinvoimalaonnettomuutta Suomessa tai lähialueilla.

Myös alueelliset riskit arvioitu

Samaan aikaan sisäministeriössä valmisteltu arviot alueellisista riskeistä. Niissä otetaan tarkemmin huomioon alueille ominaiset uhat tai häiriötilanteet. Tarkoitus on, että valtakunnallisen riskiarvion kokonaisuus muodostuu kansallisesta sekä alueellisista riskiarvioista.

Kansallinen riskiarvio on olennainen osa kansallista varautumista ja yhteiskunnan turvallisuusstrategiaa. Riskiarvio on valmisteltu sisäministeriön johdolla yhdessä kaikkien ministeriöiden sekä muiden keskeisten toimijoiden kanssa.

Työn ohjauksesta on vastannut Turvallisuuskomitea.

EU:n pelastuspalvelumekanismi velvoittaa kaikkia jäsenmaita tekemään kansallisen riskiarvion. Suomen riskiarvio toimitettiin Euroopan komissiolle joulukuussa 2018.

31.1.2019 kello 10.10. Lisätty riskiarvion maahanmuuttoa ja terrorismia käsitteleviä kohtia.