Helsingin keskuspuiston tulevaisuudesta keskusteltiin tänään tiistaina kaupunkiympäristölautakunnan kokouksessa. Asialistalla oli puiston luonnon- ja maisemanhoidon suunnitelman hyväksyminen vuosille 2018–2032. Lautakunta päätti yksimielisesti palauttaa suunnitelman valmisteluun (siirryt toiseen palveluun).

Kansalaisten ja yhteisöjen muodostama Keskuspuisto-ryhmä esitti eilen maanantaina vaatimuksen, jonka mukaan suunnitelma pitäisi laittaa toistaiseksi jäihin ja valmistella uudelleen. Ryhmä on nyt siis lähempänä tavoitettaan.

Keskuspuistoaktiivi Susanna Pitkänen sanoo, että kaupungin suunnitelma on vanhentunut.

– Vanhentunutta on ajatus siitä, että keskuspuistoa pitäisi jotenkin voimallisesti hoitaa myös metsäisiltä osiltaan. Monet niistä luontotiedoista, mihin tämä pohjautuu, eivät ole ajan tasalla. Sieltä puuttuu ajantasaista tietoa esimerkiksi arvometsistä, lahokaviosammaleen esiintymispaikoista ja viimeisin tieto siitä, missä kaikkialla liito-oravien levähdys- ja pesäpuita keskuspuistossa on.

Kaupungin valmisteluun palautetussa suunnitelmassa todetaan, että ulkoilualueita pitää hoitaa turvallisuuden vuoksi. Esimerkiksi ilmastonmuutoksen aiheuttama myrskytuhoriski ja ilmaston lämpenemisen vaikutus metsien terveydentilaan lisää metsien hoitotarvetta.

Hoitotoimenpiteitä 255 hehtaarin alueelle

Kaupunki on suunnitellut Keskuspuiston ulkoilumetsiin hoitotoimenpiteitä 255 hehtaarin alueelle. Luonnontilaisina säilytettäisiin yhteensä 245 hehtaaria monimuotoisuuden turvaamiseksi. Tähän alueeseen sisältyy luonnonsuojelualueita tai luonnonsuojeluohjelman mukaisesti suojeltavia alueita 191 hehtaaria ja arvometsiä 54 hehtaaria.

Keskuspuisto-ryhmän mukaan kaupungin suunnittelemat toimenpiteet ovat liioiteltuja.

– Jos vaarallisia tai kenollaan olevia tai puita uhkaa kaatua ulkoilureittien päälle, niitä voidaan poistaa yksittäin, kuten tähän asti on tehty. Pari vuotta sitten Kiira-myrsky kaatoi isot pläntit keskisestä Keskuspuistosta eli aukkoa tuli luonnonmukaisesti.

Kaupungin suunnitelman mukaan luonnon monimuotoisuus huomioidaan jättämällä lahopuita sekä hoidettaviin että hoidon ulkopuolelle jääviin metsiin. Myös tiheiköitä jätetään eläinten suoja- ja pesimispaikoiksi. Kosteikkoja ja purojen varsia pyritään säilyttään luonnontilaisina.

Noin kaksi miljoonaa käyntiä vuosittain

Keskuspuisto on Helsingin suosituin ulkoilualue. Sinne tehdään noin kaksi miljoonaa ulkoilukäyntiä vuosittain. Keskuspuisto-ryhmä haluaa, että suunnitelma päivitetään palvelemaan sitä käyttäviä ihmisiä.

– Opasteet ovat vinksin vonksin. Ei ole levähdyspaikkoja, ei vessoja, eikä mitään, mitä tällainen ihmismäärä edellyttäisi.

Ryhmä ehdottaa, että käyttäjien ja asukkaiden toiveet huomioidaan ensin, ja sitten vasta harkitaan muita toimenpiteitä.

– Ehkä eri reitit pyöräilijöille, koiranulkoiluttajille ja hiihtäjille. Sen mukaan viitoitetaan, opastetaan ja hoidetaan. Samassa yhteydessä katsottaisiin, että luontoarvot säilyisivät joillain alueilla. Reitistöjen avulla voisi ohjata kulutusta pois herkimmiltä alueilta.

Tervakääpä on saanut nimensä yläpinnan tervamaisista vöistä. Tervakääpää esiintyy runsaasti Paloheinän ja Haltialan metsissä, mutta on harvinainen hoidetuissa talousmetsissä. Jani Saikko / Yle

Aktiiviryhmä haluaa lisää käyttäjäkyselyjä

Kaupungin suunnitelman mukaan Keskuspuiston luonnon- ja maisemanhoidon yleissuunnitelma (siirryt toiseen palveluun) on laadittu vuorovaikutteisesti asukkaiden, hallintokuntien ja järjestöjen kanssa. Syksyn 2015 aikana järjestettiin asukas- ja sidosryhmäkokouksia. Lisäksi tehtiin käyttäjäkyselyjä netissä ja maastossa.

Suunnitelmaluonnosta käsiteltiin myös luonnonhoidon työryhmässä. Luonnoksesta saatiin 13 kirjallista kommenttia, 110 nettikyselyn kommenttia ja 391 täytettyä maastokyselyn vastauslomaketta. Kaupungin mukaan suunnitelmaa on tämän jälkeen vielä työstetty ja muutettu asukas- ja sidosryhmäpalautetta huomioiden.

Keskuspuisto-ryhmä väittää, että vuosina 2007–2009 ja 2015 suunnitelmaa varten tehdyt käyttäjä- ja nettikyselyt sekä tilaisuuksista saatu palaute ovat osittain liian vanhoja ja vastausmäärät liian pieniä.

Suunnitelmaa päivitetään vielä

Tiistain kaupunkiympäristölautakunnan kokouksessa päädyttiin yksimielisesti puheenjohtaja Anni Sinnemäen (vihr.) ja varapuheenjohtaja Risto Rautavan (kok.) ehdotukseen, jonka mukaan virkamiesten esittämää suunnitelmaa tulee vielä muokata.

Lautakunta haluaa esimerkiksi, että metsän käsittelyn lähtökohtana tulee näkyä selkeästi tavoite luonnon monimuotoisuuden lisäämisestä ja metsän hallitun hoitamattomuuden tulee olla lähtökohtana sille. Lisäksi hoitotoimenpiteet ulkoilureittien varrella ja liikunta-alueiden lähistöllä tulee erikseen perustella.

Suunnitelmaa päivitetään myös ratkaisun osalta, jonka Korkein hallinto-oikeus teki Keskuspuiston ja Hämeenlinnanväylän kaupunkibulevardin osalta.