Laskelmat pielessä, tuulisähkön tuet räjähtävät. Kotimaisuus... no joo.

Mauri Pekkarinen ja Mari Kiviniemi eduskunnassa vuonna 2010.

Suomi joutuu leikkaamaan taloudellisesti kannattamattoman tuulivoiman tukia, jos sähkön markkinahinta ei lähivuosina nouse.

Tuulivoiman tukijärjestelmä on osoittautunut selvästi kalliimmaksi, mitä hallitus vuonna 2010 väitti. Mari Kiviniemen (kesk) hallitus löi tuolloin lukkoon tuulivoimaloiden tuotantotuen tason 12 vuodeksi.

Silloinen elinkeinoministeri, keskustan Mauri Pekkarinen nojasi laskelmiin, jotka hänen ministeriönsä oli teettänyt konsultilla. Konsultin laskelmat menivät jälkikäteen arvioituna pahasti pieleen. Konsulttina toimi valtion omistama teknologian tutkimuskeskus VTT.

Hinta-arvio metsään

Pahiten Kiviniemen hallitus epäonnistui arvioidessaan sähkön markkinahinnan kehityksen, johon koko tuki perustuu.

Hallitus sanoi uskovansa, että sähkö maksaisi markkinoilla keskimäärin 50 euroa megawattitunnilta. Megawattitunti on tukkumarkkinoiden mittayksikkö.

- Todellisuudessa hinta on ollut noin 20 euroa vähemmän, sanoo johtaja Pekka Ripatti Energiavirastosta. Ripatti vastaa virastossa uusiutuvan energian asioista.

Veronmaksajat maksavat tuulisähkön tuottajille tuon virhearvion kokonaisuudessaan. Kahden kympin poikkeama paisuu vuosia jatkuessaan satoihin miljooniin euroihin.

Suomessa tuulivoima saa tukea, joka on markkinahinnan ja niin kutsutun tavoitehinnan erotus. Tuulivoiman tavoitehinta on tänä vuonna enimmillään 105,30 euroa, ensi vuonna tavoitehinta putoaa 83,50 euroon.

Jos markkinahinta on 35 euroa megawattitunnilta, valtio maksaa tuottajalle tänä vuonna tuotantotuen joka on noin 70 euroa. Tuulivoima on näin yksi Suomen subventoiduimmista hyödykkeistä.

Tuki maksetaan valtion budjetista. Käytännössä tuki kerätään pieniltä sähkönkäyttäjiltä kuten esimerkiksi kotitalouksilta, joilla on muita suurempi sähkövero.

Menikö yrittäjäriski?

Kiviniemen hallitus perusteli tuulivoiman tuotantotukea monilla syillä. Hallitus muun muassa halusi poistaa tuulivoimayrityksiltä markkinariskin eli epävarmuuden sähkön hintavaihteluista.

Hallitus tuli ehkä samalla poistaneeksi yrittäjän rahoitusriskin. Hallitus nimittäin yliarvioi korkotekijän.

Hallitus selitti eduskunnalle mitoittaneensa tuen viiden prosentin korkotasolle. Hallitus sanoi, että tuon verran tuuliyhtiöt maksavat velastaan. Tuulivoimalat rahoitetaan noin 70-prosenttisesti velkarahalla.

Tällä hetkellä viiden prosentin korko yli miljoonan euron yritysvelasta on harvinaista. Suomen Pankin tilastojen mukaan uusien yrityslainojen keskikorko oli marraskuussa 2,35 prosenttia.

Korko on siis puolittunut, mikä tarkoittaa, että samalla korkomenolla hoitaa kaksi kertaa isomman lainan tai lainan pystyy lyhentämään entistä nopeammin eli tuulivoimala on velaton lyhyemmässä ajassa.

Hallitus niin ikään lupasi parhaiden tuulivoimaloiden omistajille kymmenen prosentin tuoton näiden sijoittamalle pääomalle. Tuollainen prosenttitaso vastaa Fortum-tasoisen huippuyrityksen tuottoja, mutta toisaalta tukimiljoonia kuorivat Suomen suurimmat yritykset osakkuusyhtiöidensä kautta.

Iltalehden saaman tiedon mukaan osa tuulivoimasta kerryttää omistajilla jopa yli kymmenen prosentin tuottoa sijoitetulle pääomalle.

Vajaa kotimaisuus

Rasvaisia tukiaisia hallitus perusteli lisäksi työllisyydellä. Poliitikot uskoivat, että tuulivoimaloiden kalliit turbiinit tehdään 80-prosenttisesti kotimaassa.

Tuo oli täydellistä toiveajattelua. Suomalaiset turbiininvalmistajat ovat kanttu vei. Suomi tuo turbiinit muualta Euroopasta ja Aasiasta.

Työ- ja elinkeinoministeriö on äsken selvittänyt tuulivoiman kotimaisuutta. Kyselyn mukaan tuulivoiman tukiaisista jää kotimaisille toimijoille 59 prosenttia.

Investointikustannuksista tuulivoiman kotimaisuusaste on vain 30 prosenttia. Käytön aikaiset kustannukset - muun muassa huolto ja valvonta - nostavat kaikkien kustannusten kotimaisuusasteen nippa nappa psykologisti tärkeän 50 prosentin riman yli: 55 prosenttiin.

Politiikka uusiksi

Suomi saa maksaa tuulivoimalle tuotantotukia vielä kahdeksan vuotta, huhtikuuhun 2021 saakka. Energiaviraston Ripatti arvioi, että vuotuinen tukimäärä kipuaa sähkön hintatasosta riippuen noin 200 miljoonaan euroon vuodessa.

Ripatti kysyi Energiaviraston seminaarissa viime viikolla, riittävätkö rahat kaikkiin tukiin. Hän sanoi maanantaina Iltalehdelle, että esimerkiksi Espanja on vetänyt takaisin tukia.

Ripatin mukaan " on sanomattakin selvä " , että Suomi joutuu järjestelemään tuet uudelleen.

Tämä johtuu muun muassa siitä, että Jyrki Kataisen (kok) hallitus päätti kasvattaa tuulivoiman osuutta Suomen sähkömarkkinoilla vielä sen yli mitä Kiviniemen hallitus oli linjannut. Seuraavan hallituksen on siksi päätettävä konkreettisesti, miten ja kuinka isolla tukiaispotilla tuo tavoite saavutetaan eli koko paketti on menossa uusiksi.

Keskustan nykyinen ryhmäjohtaja Kimmo Tiilikainen toivoi jo vuonna 2010, että tuleva hallitus muuttaisi tuulisähkön tuet niin, että rahat otetaan sähkönkäyttäjiltä eikä veronmaksajilta. Keskusta joutui 2011 oppositioon, mutta tänä keväänä siitä saattaa tulla pääministeripuolue.

Ripatin mukaan vanhoilta tuottajilta ei perustuslain suojan vuoksi voi leikata myönnettyjä tukia. Tulevia, vasta suunnitteluputkessa olevia voimaloita tuo suoja ei tietenkään koske.

Ripatin mukaan unionin komission nykyinen politiikka on, että Suomen tapaisista takuuhintatuista pitää luopua. Ne on korvattava niin kutsutuilla preemioilla eli markkinahinnan päälle maksettavilla tuilla.