Kymsote on tuottanut 1.1.2019 alkaen kymenlaaksolaisten kaikki sosiaali- ja terveyspalvelut, lastenneuvoloista erikoisssairaanhoitoon ja päihdetyöstä kuntoutukseen ja maahanmuuttajapalveluihin.

Kymsote on tuottanut 1.1.2019 alkaen kymenlaaksolaisten kaikki sosiaali- ja terveyspalvelut, lastenneuvoloista erikoisssairaanhoitoon ja päihdetyöstä kuntoutukseen ja maahanmuuttajapalveluihin. Yle

Neuvolat Suomessa Ensimmäiset neuvolat perustettiin Suomeen 1920-luvulla

Vuoteen 1949 mennessä äitiys- ja lastenneuvolat olivat levinneet kaikkiin kuntiin

2000-luvulla neuvoloissa on alettu keskittyä lapsen ohella myös muun perheen hyvinvointiin

Vastaavaa neuvolajärjestelmää ei ole missään muussa maassa

Maailmalla lapsen terveysseuranta perustuu yleensä lääkärintarkastuksiin

Äitiyspakkaus on otettu Suomen ohella käyttöön esimerkiksi Irlannissa, Skotlannissa ja Australiassa (Lähde: THL)

Japani on ottanut käyttöönsä suomalaiseen malliin nojaavat neuvolapalvelut. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan eri puolilla Japania on jo kokeiltu neuvolan kaltaisia palveluja, ja nyt maa on päättänyt aloittaa perheiden tukemisen äideille ja lapsille suunnatuissa perhekeskuksissa, joissa sovelletaan suomalaisia neuvolapalveluita.

Perhekeskusten toiminta on alkanut ensimmäisissä Japanin kunnissa viime vuonna, ja vuonna 2020 niiden on tarkoitus kattaa koko maa.

– Japanissa ihaillaan sitä, kuinka Suomen neuvolapalvelut tavoittavat lähes kaikki lasta kasvattavat ja odottavat perheet. Toinen heidän mielestään hieno asia on pitkä hoitosuhde samaan terveydenhoitajaan. Ideaalitilanteessahan se jatkuu meillä raskaudesta siihen, kun lapsi menee kouluun, kertoo tutkimuspäällikkö, dosentti Tuovi Hakulinen THL:n lapset, nuoret ja perheet -yksiköstä.

Japanilaisilla perheillä ei ole aiemmin ollut kattavia, säännöllisiä terveystarkastuksia. Julkisten palvelujen tarjonta on myös vaihdellut eri puolilla maata.

Japanissa ihaillaan sitä, kuinka Suomen neuvolapalvelut tavoittavat lähes kaikki lasta kasvattavat ja odottavat perheet. Tuovi Hakulinen

Yleinen tapa on ollut järjestää pikkulapsiperheille 3-4 terveystarkastusta ryhmävastaanottoina. Suomessa tarkastuksia on lapsen ensimmäisinä elinvuosina vähintään 15, ja palveluiden piirissä ovat kaikki perheet.

– Japanissa ei seurata sitä, käyttääkö perhe palveluja vai ei. Lisäksi palvelut keskittyvät lapsen fyysisen terveydentilan seurantaan. Japanissa perheillä ei ole omaa terveydenhoitajaa, jolloin vanhempien tuentarpeita ei samalla tavalla tunnisteta eikä tieto kulje niin nopeasti. Silloin avunsaantiin voi tulla viivettä, Hakulinen toteaa.

Myös äitien raskausajan seuranta on poikennut Suomen palveluista. Tuleva äiti käy lääkärissä useamman kerran esimerkiksi äitiyshuollon klinikoilla, mutta esimerkiksi perheen elintapojen selvittäminen on jäänyt Suomea vähemmälle.

Kuritusta, kaltoinkohtelua ja perheväkivaltaa

Japanissa kiinnostuttiin suomalaisesta neuvolasta jo 2000-luvun alussa, kun vanhempien jaksamista selvittävät lomakkeet käännettiin nettiin japaniksi. Viime vuosina maasta on virrannut Suomeen päättäjiä ja tutkijoita, jotka ovat halunneet tutustua neuvolapalveluihin.

Ainakin yksi ministeri ja useat kuntapäättäjät ovat olleet paikalla, kun perhe on käynyt terveydenhoitajan vastaanotolla neuvolassa. Hakulinen sanoo, että kaikki ovat olleet hyvin vaikuttuneita suomalaisesta keskustelun kulttuurista perheiden ja terveydenhuollon välillä.

– He hämmästelevät sitä, että hyvin vaikeitakin asioita voidaan käsitellä asiakkaan ehdoilla etenevässä luottamuksellisessa keskustelussa. Japanissa vuorovaikutus ei ole samalla tavalla tasa-arvoista vaan kulttuuri on ollut autoritääristä ja lääkärijohtoista. Apua ei räätälöidä perheen tarpeisiin.

Keskusteluissa japanilaisten kanssa on Hakulisen mukaan tullut ilmi, että arkaluontoisia asioita ei ole mahdollista nostaa esiin japanilaisten äitien ryhmätapaamisissa. Silloin ne jäävät helposti piiloon.

– He ovat antaneet ymmärtää, että lasten kuritus, kaltoinkohtelu ja perheväkivalta ovat heillä haasteina. Nämä tilanteet voivat sitten kärjistyä, jos apu viivästyy eikä kukaan seuraa miten perhe voi.

Isät eivät välttämättä juuri näe lapsia arkipäivinä. Tuovi Hakulinen

Suomessa puolestaan on saatu tutkimusnäyttöä siitä, että säännölliset tapaamiset lisäävät perheiden luottamusta terveydenhuoltoon. Lisäksi ne auttavat tunnistamaan perheen mahdolliset ongelmat jo varhaisessa vaiheessa.

– Kun perhe on terveydenhoitajalle tuttu, hänelle kertyy jokaisella tapaamisella tietoa perheen kuulumisista. Näin muutoksetkin tulevat esiin.

Haasteita kulttuurieroista

Väestö ikääntyy Japanissa maailmanennätystahtia, ja maa aloitti syntyvyyden lisäämiseen tähtäävät toimet vuonna 2013. Neuvolapalveluiden käyttöönotto on osa näitä toimia.

Vireillä oleviin Japanin perhekeskuksiin on tarkoitus koota lapsen odotukseen ja pikkulapsivaiheeseen liittyviä palveluita kuten terveydenhoitajia, erikoissairaanhoitoa, kätilöitä ja sosiaalityöntekijöitä. Japanissa on myös otettu käyttöön Suomen äitiyspakkauksen kaltainen äitiyslaukku.

Kulttuurierot tuovat tiettyjä haasteita suomalaisten neuvolapalveluiden kehittämiseen Japanissa. Siellä äiti ja vauva eivät esimerkiksi mene synnytyksen jälkeisiksi viikoiksi kotiin vaan isovanhempien hoiviin.

– Isät eivät osallistu samalla tavalla perheen arkeen kuin Suomessa. He tekevät yleensä pitkää päivää töissä eivätkä välttämättä juuri näe lapsia arkipäivinä. Nyt Japanissa pyritään opettelemaan tasa-arvoista perhemallia.

Toinen haaste on erilainen väestöpohja. Japanissa on yli 120 miljoonaa asukasta, joten täysin Suomen kaltaisia neuvolapalveluja ei ole mahdollista toteuttaa.

– Terveydenhoitajien koulutus on erilainen kuin Suomessa. On tärkeää, että koulutukseen satsataan ja ammattitaitoista henkilöstöä saadaan riittävästi.

Suomalaisten ja japanilaisten äitien terveyttä ja hyvinvointia on vertailtu myös tutkimuksessa. Siihen osallistui äitejä, joilla oli 3-5 kuukauden ikäinen vauva.

– Suomalaiset äidit voivat tutkimuksen mukaan japanilaisia paremmin ja esimerkiksi nukkuivat tunnin pidempään. Suomessa äidit saivat tietoa ja tukea nimenomaan neuvolasta, kun japanilaiset etsivät itse tietoa pääasiassa netistä.