Sosiaalisessa mediassa leviää nurmijärveläisen äidin tilapäivitys, jossa hän kertoo pyytäneensä 10-vuotiaan tyttärensä koulua ilmoittamaan mahdollisista suvaitsevaisuus- ja pakolaiskeskusteluista etukäteen.

Äiti kieltää lastaan osallistumasta kyseisille tunneille, koska perhe ei hyväksy Suomen pakolaispolitiikkaa eikä SPR:n tai Unicefin toimintaa.

”Lapsi saa kotoa suvaitsevaisuuskasvatuksen esimerkiksi matkustelun muodossa”, äiti kirjoittaa.

Äiti kertoo koulun rehtorin hämmentyneen yhteydenotosta mutta luvanneen kirjata joka perjantai tulevan viikon tapahtumat koulun yhteiseen verkkojärjestelmään. Rehtori oli myös kehottanut äitiä tutustumaan opetushallituksen sivuilla peruskoulujen yhteiseen opetussuunnitelmaan.

Äiti sanoo ymmärtävänsä, että oppivelvollisuus sitoo hänen lastaan, mutta suvaitsevaisuuspuheet eivät hänen mukaansa siihen kuulu.

Opetushallituksen opetusneuvoksen Leena Nissilän mukaan vastaus on yksiselitteinen. Laki määrää, että perusopetuksen avulla on edistettävä suvaitsevaisuutta ja kulttuurien välistä ymmärrystä.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

– Kun koulussa joko oppiaineiden tunneilla tai yhteisissä tapahtumissa käsitellään näitä säädöksiin ja opetussuunnitelman perusteisiin perustuvia tavoitteita, niistä ei voida vapauttaa, Nissilä toteaa.

Lakiin pohjaavat opetussuunnitelman perusteet käsittelevät suvaitsevaisuuden edistämistä perusopetuksen arvopohjaa kuvaavassa luvussa.

Perusopetuslain mukaan oppilaiden kasvua on tuettava ihmisyyteen ja eettisesti vastuukykyiseen yhteiskunnan jäsenyyteen. Valtioneuvoston asetuksen mukaan tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että opetus edistää kulttuurien sekä aatteellisten, maailmankatsomuksellisten ja uskonnollisten perinteiden tuntemista ja ymmärtämistä.

– Asetuksessa todetaan myös, että opetus ja kasvatus tukevat oppilaiden kasvua erilaisuuden kunnioittamiseen sekä vastuullisuuteen, yhteistyöhön ja toimintaan, joka edistää ihmisryhmien, kansojen, aatteiden, uskontojen ja kulttuurien välistä kunnioitusta ja luottamusta, Nissilä kiteyttää.