Maanantaina julkaistussa jutussa kaksi Suomesta käännytettävää turkkilaista turvapaikanhakijaa totesivat Ylelle, että nykyisin Turkissa syytetään "terrorismista" kaikkia jotka vastustavat hallitusta.

Onko väitteessä perää? Yle pyysi Turkin asiantuntijoita ja turkkilaista oppositiopoliitikkoa valottamaan asiaa.

– Kaikki oppositiomedia on hiljennetty, televisiokanavat on suljettu, HDP:n jäseniä ei edes kutsuta televisioon. Meitä vastaan on hyökätty, tapaamisiamme on kielletty, vuodattaa Hüda Kaya, turkkilaisen HDP-puolueen kansanedustaja.

Tällä hetkellä tuhansia HDP:n jäseniä istuu vankilassa. Kansanedustajia on vangittu 11, ja heidän joukossaan ovat puolueen molemmat puheenjohtajat, Figen Yüksekdağ ja Selahattin Demirtaş. Kaya kertoo tulleensa itsekin pidätetyksi lukuisia kertoja.

– Minut on pidätetty ystäväni talosta keskellä yötä. Kerran menin kotiin ja minut pidätettiin keskellä katua. Joka kerta kun menet lentokentälle, vierailet ystäväsi luona tai olet talossasi keskellä yötä, sinun täytyy olla varovainen. Meillä ei ole turvallista missään paikassa, Kaya sanoo.

Turkin tilanne on muuttunut nopeasti kahdessa vuodessa.

HDP perustettiin vuonna 2012 jatkamaan Turkin kurdien ja muiden vähemmistön oikeuksia ajavan laillisen puolueen työtä. Tuolloin puolueen suhde presidentti Recep Tayyip Erdoğaniin oli vielä hyvä. Erdoğanin mieli muuttui parlamenttivaaleissa 2015, kun HDP yllättäen sai yli 10 prosentin kannatuksen. Se tarkoitti äänien menetystä Erdoğanin AKP-puolueelle, ja presidentti kääntyi HDP:tä vastaan.

– Erdoğan kokee, että HDP on haastaja hänen valta-asemalleen, sanoo Turkkiin erikoistunut tutkija Johanna Vuorelma Helsingin yliopistosta.

Johanna Vuorelma. Turkkiin erikoistunut politiikan tutkija. Helsingin yliopisto. Markku Pitkänen / Yle

Viime heinäkuussa Turkissa tapahtui vallankaappausyritys, josta Erdoğan syyttää Yhdysvalloissa maanpaossa asuvaa islamistista uskonoppinutta Fethullah Güleninia ja hänen seuraajiaan. Gülenistien pidätykset olivat alkaneet jo aiemmin, mutta kiihtyivät merkittävästi epäonnistuneen vallankaappausyrityksen jälkeen.

Ihmisoikeusjärjestöt ovat raportoineet (siirryt toiseen palveluun) myös Turkin vankiloissa tapahtuvasta kidutuksesta, vaikka Turkki virallisesti pidättäytyy siitä.

– Siellä on voimassa poikkeustilalaki, joka antaa laajemmat valtuudet toisinajattelijoiden kanssa. Siellä on perinnettä siihen, että kun hallinto ottaa kovan linjan, paikallisviranomaisista löytyy toimijoita, jotka tähän ryhtyy, sanoo Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Toni Alaranta.

Turkin rikoslain artikla 301: Turkin loukkaaminen kielletty Turkin laki kieltää Turkin, tai Turkin valtioninstituutioiden loukkaamisen. Näihin syyllistyvä voidaan tuomita vankeuteen 6 kuukaudesta 2 vuoteen. Artikla päivitettiin vuonna 2005. Tätä ennen kiellettyä oli "turkkilaisuuden loukkaaminen". Lain nojalla on pidätetty monia kirjailijoita ja toimittajia. Yksi kuulusimmasta tapauksista oli syyte, joka nostettiin turkkilaista kirjailija Orhan Pamukia kohtaan. Pamuk oli puhunut sveitsiläiselle lehdelle Turkissa tapetuista kurdeista, sekä armenialaisista.

Pidätysten ja vangitsemisten virallinen syy on esimerkiksi "terroristisen propagandan" levittäminen, sekä "terroristiseen järjestöön kuuluminen". Terroristisella järjestöllä Turkki tarkoittaa gülenistien Hizmet-liikettä ja Isistä, sekä myös kurdien työväenpuolue PKK:ta. Kaikki kolme on määritelty Turkissa terroristijärjestöiksi.

– Erdoğanin retoriikassa nämä kolme järjestöä muodostavat yhden terrorismin uhan, jota vastaan pitää taistella, Vuorelma sanoo.

Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Toni Alaranta. Yle

Turkin viranomaisten silmissä terroristijärjestön joukkoon voivat kuitenkin solahtaa myös sellaiset, joilla ei järjestöjen toiminnan kanssa ole suoraa kytköstä. Esimerkiksi HDP irtisanoutuu väkivallasta vaikuttamisen keinona. Siitä huolimatta puolueen jäsenet niputetaan herkästi PKK:hon, joka tavoittelee kurdin itsehallintoa aseellisin keinoin. Käytännössä syyte esimerkiksi "terroristisen propagandan levittämisestä" voi tulla esimerkiksi kurdinationalistisen materiaalin jakamisesta Facebookissa.

– Voi riittää, että puhuu kurdien oikeuksista ja demokratian tarpeellisuudesta. Syytökset ovat mielivaltaisia, Vuorelma sanoo.

Vuorelman mukaan pitkään jatkunut poliittinen aktivismi voi jatkua seuraamuksitta. Tai sitten pienimuotoisesta toiminnasta seuraa vakava syyte ja vuosien vankeusrangaistus.

Turkin rikoslain artikla 314 kieltää "aseellisen järjestön jäsenyyden" Lain mukaan aseellisen järjestön jäsenyys on kiellettyä. Artiklan mukaan syyte saattaa tulla myös sellaiselle, joka toiminnallaan tukee järjestön toimintaa, vaikka olekaan järjestön jäsen. Järjestön käsite on kuitenkin laaja. Käytännössä lain nojalla on syytetty erityisesti oppositiopoliitikkoja ja kurdiaktivisteja, vaikka näyttöä esimerkiksi aseellisesta toiminnasta ei ole.

– (Hallituksen vastaisiin) mielenosoituksiin osallistuneita on käyty pidättämässä kodeistaan. Tämä on laajempi vyyhti, jossa hallinto ottaa kovan linjan niitä kohtaan, mitkä se ymmärtää vastustajikseen, sanoo Alaranta.

Vuorelma pitää mahdollisena, että HDP kiellettäisiin tulevaisuudessa. Näin HDP:stä tulisi yksi monista kurdipuolueista, jotka Turkki on kieltänyt perustuslain vastaisena.

– Tällä hetkellä poliittinen liikkumatila kaikilla, jotka kritisoi hallinnon toimia, on hyvin kapea. Näyttää siltä, että parempaan suuntaan ei olla menossa, Vuorelma sanoo.

– Luulen, että ei ainakaan paremmaksi ei tule muuttumaan. Ei ole merkkejä siitä, että hallinto haluaisi palata neuvottelupöytään kurdikysymyksen suhteen, sanoo Ulkopoliittisne instituutin Alaranta.

* Turkkilaisten turvapaikkahakemukset Suomeen kasvoivat Turkin 2016 vallankaappausyrityksen ja sitä seuranneen poikkeustilan jälkeen.

Toistaiseksi Turkin tilanne ei ole näkynyt Euroopassa poliittista vainoa pakenevien turkkilaisten merkittävänä kasvuna. Turkkilaisten turvapaikanhakijoiden määrä kasvoi Suomessa viime vuoden vallankaappausyrityksen jälkeen, mutta suurista luvuista ei puhuta. Tänä vuonna Suomesta on hakenut suojelua noin 50 turkkilaista.

Tutkijat olettavat tämän johtuvan siitä, että poliittinen vaino ei saa liikkeelle samanlaisia ihmismassoja, kuin Syyrian tai Irakin kaltaisten sortuneiden valtioiden mittavat aseelliset konfliktit. Toinen syy on se, että turkkilaiset pyrkivät Eurooppaan todennäköisesti muita reittejä, kuin turvapaikkaa hakemalla.

– Nopea arvioni on, että tullaan näkemään hidasta, tasaista kasvua. Siellä on monta ryhmää, jotka pohtivat vaihtoehtojaan, Alaranta tuumaa.