Hallituksen lakiesityksessä maakunnan pitäisi yhtiöittää valinnanvapauden piirissä olevat sosiaali- ja terveyskeskukset ja hammashoitolat, samoin maakunnan tuottamat asiakassetelipalvelut.

Pääministeri Juha Sipilä (kesk.) sanoi sunnuntaina Ylen Pääministerin haastattelutunnilla, että sote-uudistuksessa julkisten palvelujen yhtiöittämisessä voi olla perustuslaillinen ongelma.

Eivätkä perustuslakiongelmat ehkä jää vain yhtiöittämiseen, niitä voi olla muitakin. Kiireellä tehtyä valinnanvapauslakia pitää korjailla muutoinkin. Lisäksi on arvioitava, vaatiiko yhtiöittämisvelvoitteen poistaminen muutoksia koko sote-lakipakettiin.

Luovutaan yhtiöittämisestä

Sote-uudistuksen pitkäaikainen tavoite on ollut, että ihmisen palveluista muodostuu toimiva kokonaisuus. Ihmisen pitäisi saada esimerkiksi sosiaali- ja terveyskeskuksen peruspalvelut, erikoissairaanhoidon palvelut, ja kuntoutus toimivana kokonaisuutena niin, ettei ihminen tipu hoitojen väliin.

Yhtiöittämisestä luopuminen olisi monen asiantuntijan mielestä selkeä parannus valinnanvapausesitykseen, koska hallituksen esittämä sosiaali- ja terveyskeskusten yhtiöittäminen ja sosiaalipalveluiden jakaminen yhtiöitettyjen sosiaali- ja terveyskeskusten ja maakunnan liikelaitoksen välillä pilkkoo järjestelmää. Kokonaisuutta on vaikea saada toimimaan yhtenäisesti.

Maakunnan ja maakunnan liikelaitoksen voi olla vaikea ohjata yritysten pyörittämiä sosiaali- ja terveyskeskuksia. Katkeamattomien palveluketjujen, konsultaatioiden, ja laatujärjestelmien suunnittelu ja toteuttaminen ei olisi helppoa uudessa järjestelmässä.

Mikäli yhtiöittämisestä luovuttaisiin, se tekisi järjestelmästä vähemmän pirstaleisen. Myöskään esimerkiksi Etelä-Karjalassa, Pohjois-Karjalassa ja Keski-Pohjanmaalla ei tarvitsisi purkaa jo integroituja palveluja ja toimivia palvelukokonaisuuksia.

Mitä siis tehdään?

Pääministerin haastattelutunnilla Juha Sipilä sanoi, että yhtiöittäminen on vain käytännön keino sote-lainsäädännössä eikä ideologinen tai arvopohjainen ratkaisu. Epäilemättä monelle keskustalaiselle luopuminen yhtiöittämisestä ei ole suuri ongelma. Samaa valmiutta on myös kokoomuksessa. Kynnyskysymys se ei ole. Siitä päästäneen ratkaisuun.

Isompi asia on se, miten sote-lakien kanssa nyt edetään. Voidaanko eduskunnassa sotejärjestämis- ja maakuntapaketista päättää erikseen, vai siirretäänkö koko sote-uudistusta. Keskusta tuskin haluaa siirtoa, kokoomukselle taas lakien eri tahtiseen säätämiseen myöntyminen on vaikeaa. Hyvässä muistissa on kokoomuksen kansanedustajan Ben Zyskowiczin (siirryt toiseen palveluun) yli vuoden takainen tiivistys: “Maakuntahallintoa ei tule ilman sotea, eikä sotea tule ilman kansalaisten valinnanvapautta.”

Etenemisteitä lienee kaksi

*1. *Sote-uudistuksen aloitusta siirretään. Jos hallitus haluaa pitää tuhatsivuisen sote- ja maakuntalakipaketin ja valinnanvapauslain käsittelyn yhtenä kokonaisuutena, tarkoittanee se sitä, että sote- ja maakuntauudistus ei voi käynnistyä vuoden 2019 alusta. Koko lakipakettia tuskin ehditään korjattuna saada valmiiksi ennen 2017 marraskuun alkua, mikä on takaraja sille, että maakuntavaalit voidaan järjestää 2018 vuoden alussa.

*2. *Sote-uudistuksen järjestämis- ja maakuntalakipaketti käsiteltäisiin eduskunnassa ilman valinnanvapauslakiesitystä, ja valinnanvapauslaki valmistellaan myöhemmin. Maakuntavaalit voitaisiin pitää suunnitellusti tammikuussa 2018, ja maakunta voisi aloiittaa sote-järjestäjänä vuoden 2019 alussa.

Hallituksen on tehtävä uusi esitys

Hallituksen on tehtävä joka tapauksessa joko kokonaan uusi valinnanvapauslakiesitys tai täydentävä hallituksen esitys. Sosiaali- ja terveysministeriössä valmistelua tehdään jo täyttä vauhtia. Onko tavoitteena, että uusi valinnanvapauslakiesitys tulisi eduskuntaan jo myöhemmin tänä syksynä? Jos, niin realismia lienee se, että se ei tule ennen marraskuuta, vaikka sitäkin jotkut varmaan toivovat.

Olennaisia kysymyksiä ovat, kuinka nopeasti poliittiseen sopuun päästään, ja minkälaisella aikataululla tämä prosessi kaiken kaikkiaan kyetään viemään läpi. Uusi valinnanvapauslakiesitys pitää käyttää myös lausunnoilla. Kestääkö lausuntokierros kahdeksan viikkoa? Sitäpaitsi uusikin lakiesitys vaatii valiokunta- ja eduskuntakäsittelyn.

Seuraavat viikot ovat täynnä sotea

Eduskunnan perustuslakivaliokunnan lausuntoa odotetaan juhannuksen jälkeen.

Nyt kun hallituskriisi on sivuutettu, neuvottelut sotesta käyvät kuumana. Minkälaiseen kompromissiin voidaan päästä? Mitä valinnanvapaudesta ja sen aikatauluista sovitaan? Minkälaisilla vaihtoehdoilla edetään? Tehdäänkö uusi valinnanvapausmalli vihdoinkin kunnolla, vai olemmeko me senkin kanssa uusissa ongelmissa? Onko viime hallituskaudelta ja viime kuukausiien veivaamisesta opittu mitään?

Sote on kohta sen sadannen kerran hallituksen mukaan aivan juuri valmis ja oikein hyvässä vauhdissa. Jännityksellä odotan, miten sen - taas kerran - sanotaan olevan mahdollista.

Lue myös:

Professorit: Sote-raketin lento on tuurista kiinni – "Vain uhkarohkeat insinöörit päästäisivät astronautit ensimmäiseen koerakettiin"

Analyysi: Nyt on nähty sotesta tämäkin – Lakiluonnos, jossa kerrotaan, miksi lakia ei pitäisi säätää