Meri-Porin koulussa ei todennäköisesti järjestetä nuorisovaaleja keväällä, koska voiton vie aina seksiasentoon viittavan numeron 69 saanut ehdokas. Yhteiskuntaopin opettajan mukaan iso osa oppilaista äänestää numeroa joukkopaineen takia eikä edes tiedä, mitä numero tarkoittaa.

Mistä on kyse? Nuorisovaaleissa seksiasentoon viittaava numero 69 voittaa aina.

69:n suosio harmittaa opettajaa, joka aikoo jättää vaalit järjestämättä Meri-Porin koulussa.

Opettajan mukaan oppilaat eivät usein tiedä, miksi 69:n äänestämisestä on tullut muoti-ilmiö.

Historiaa ja yhteiskuntaoppia Meri-Porin koulussa opettava Kristiina Jämiä-Mattila aikoo jättää nuorisovaalit (siirryt toiseen palveluun)tällä kertaa järjestämättä koulussaan. Syynä on se, että vaalien lopputulos on selvä jo etukäteen: seksiasentoon viittaava numero 69 saa eniten ääniä.

– Omaa ja oppilaiden intoa laskee se, että numero 69 voittaa riippumatta siitä, millaisesta ehdokkaasta on kyse. Koomisinta on, että esimerkiksi neljä vuotta sitten oppilaat jälkikäteen kyselivät, miksi piti äänestää numeroa 69, Jämiä-Mattila sanoo.

69:n suosio harmittaa

Kristiina Jämiä-Mattilan mukaan vaaleihin vakavasti suhtautuvat oppilaat ovat olleet hyvin pettyneitä siihen, että äänestäminen on mennyt pelleilyksi. Tuloksia ei voi käyttää opetuksessa vakavampaan pohdintaan eikä tulos kerro mitään oppilaiden poliittisista ajatuksista.

Koomisinta on, että esimerkiksi neljä vuotta sitten oppilaat jälkikäteen kyselivät, miksi piti äänestää numeroa 69. Yhtiskuntaopin opettaja Kristiina Jämiä-Mattila

Valtakunnallisissa varjovaaleissa 69 on ollut nuorison suosikki vuosien ajan. Viime nuorisovaaleissa vuonna 2011 tuon numeron saaneet ehdokkaat menivät läpi heittämällä ja saivat komeita äänisaaliita.

– Olen puhunut asiasta erään luokan kanssa tällä viikolla. He eivät pitäneet vaaleista luopumista isona pettymyksenä. Ja voihan vaalin järjestää vaikka luokittain, jos intoa löytyy, ilman että ottaa osaa valtakunnallisiin nuorisovaaleihin, Jämiä-Mattila sanoo.

Nuoret eivät laskisi äänestysikärajaa

Opettaja kertoo, että koulussa perehdytään vaaleihin tunneilla riippumatta siitä, järjestetäänkö nuorisovaalit. Esimerkiksi yhdeksäsluokkalaiset tutustuvat puolueohjelmiin ja tekevät vaalikoneita.

Yhdeksäsluokkalaiset katsovat, että heillä ei ole tarpeeksi tietoa asioista äänestämistä varten. Yhtiskuntaopin opettaja Kristiina Jämiä-Mattila

Välillä puheenaiheeksi nousevaan äänestysikärajan laskemiseen oppilailla on yllättävän kielteinen mielipide.

– Yhdeksäsluokkalaiset pitävät itse itseään vielä kypsymättöminä ja katsovat, että heillä ei ole tarpeeksi tietoa asioista äänestämistä varten. Joskaan ei varmaan äänestysikäisilläkään ole aina tarpeeksi tietoa, Jämiä-Mattila sanoo.

Yksi syy Meri-Porin koulun jäämiseen nuorisovaalien ulkopuolelle on se, että kouluun ei ole opettajan mukaan tullut vaalit järjestävältä Allianssi-järjestöltä muistutusta vaalien järjestelyistä.