Rovaniemen hovioikeus antaa tänään torstaina ratkaisun Talvivaaran ympäristörikosjutussa. Lue tästä tiivistetysti, miten tilanteeseen on tultu.

1. Ketkä ovat syytettyinä?

Syytettynä ovat konkurssiin menneen Talvivaara Sotkamo Oy:n entiset toimitusjohtajat Pekka Perä ja Harri Natunen sekä kaivoksen entinen kaivosjohtaja sekä metallitehtaan osastopäällikkö.

2. Kuka teki ensimmäisen rikosilmoituksen?

Ensimmäisen tutkintapyynnön poliisille, eli rikosilmoituksen Talvivaaran kaivoksen massiivisista natrium-, sulfaatti- ja mangaanipäästöistä, teki Kainuun ELY-keskus jo vuonna 2011 – reilu vuosi ennen Talvivaaran kipsisakka-altaan vuotoa. Myöhemmin tutkintapyyntöjä tekivät myös useat muut tahot. Pitkän esitutkinnan jälkeen syytteet nostettiin neljää syytettyä kohtaan syksyllä 2014 Kainuun käräjäoikeudessa.

Henry Lämsä ja Antti Hämäläinen / Yle

3. Mitä syyttäjät vaativat?

Juttua lähti ajamaan poikkeuksellisesti kaksi syyttäjää. Syyttäjät vaativat käräjillä neljälle syytetylle törkeästä ympäristön turmelemisesta ehdollisia vankeustuomioita, joiden pituus vaihteli kahdeksasta kuukaudesta vuoteen. Lisäksi syyttäjät vaativat neljää syytettyä ja Talvivaara Sotkamoa korvaamaan valtiolle yhteisvastuullisesti 13,3 miljoonaa euroa rikoksen tuottamana taloudellisena hyötynä. Yhtiölle vaadittiin myös 850 000 euron yhteisösakkoa.

4. Mitä käräjäoikeus päätti?

Kainuun käräjäoikeudessa syyttäjän vaatimukset pääosin kaatuivat toukokuussa 2016. Kolmelle Talvivaara-pomolle määrättiin sakkotuomiot ja rikosnimike lieveni ympäristön turmelemiseksi. Lisäksi yhden syytetyn syytteet hylättiin kokonaan. Lisäksi käräjäoikeus hylkäsi kokonaan Pekka Perän oman, erillisestä tapahtumasta saaman, syytteen ympäristön turmelemisesta.

Yhtiölle vaadittu yhteisösakko pieneni 300 000 euroon. Yhteisvastuulliseksi ajettu rikoshyödyn korvaaminen supistui 3,5 miljoonaan euroon ja jäi ainoastaan yhtiön kontolle. Konkurssiin ajautuneen Talvivaara Sotkamon julkisselvittäjä ilmoitti kuitenkin heti, että konkurssipesä ei maksa yhteisösakkoa tai rikoshyödystä määrättyä korvausta.

Pekka Perä asianajajansa Markus Kokon kanssa Kainuun käräjäoikeudessa elokuussa 2015. Miia Roivainen / Yle

5. Ketkä valittivat tuomiosta?

Käräjäoikeuden tuomiosta valittivat hovioikeuteen tuomitut johtajat, syyttäjä, Kainuun ELY-keskus ja yksityishenkilö. Lisäksi syyttäjä valitti osastopäällikön vapauttavasta tuomiosta, minkä vuoksi myös osastopäällikkö teki vastavalituksen hovioikeudelle.

6. Mitä syyttäjät vaativat hovioikeudessa?

Hovioikeudessa syyttäjät uudistivat vaatimuksensa lähes entisenlaisina. Syyttäjät vaativat neljälle syytetylle ehdollisia vankeusrangaistuksia törkeästä ympäristön turmelemisesta. Lisäksi Pekka Perää, kaivoksen entistä johtajaa ja konkurssiin mennyttä Talvivaara Sotkamoa vaaditaan korvaamaan valtiolle yhteisvastuullisesti 13,3 miljoonaa euroa rikoshyötynä.

Talvivaara Sotkamolle vaaditaan edelleen 850 000 euron yhteisösakkoa.

Syytetyt ovat kiistäneet kaikki syytteet.

Pekka Perä Rovaniemen hovioikeuden käsittelyssä lokakuussa 2017. Niko Mannonen / Yle

7. Voiko oikeuskäsittely vielä jatkua?

Hovioikeuden päätöksestä voidaan valittaa korkeimpaan oikeuteen, mikäli se myöntää valitusluvan. Muutoin päätös jää voimaan.

Ympäristöoikeuden professori Vesa Majamaa arvioi viikkoa ennen päätöksen antoa, ettei korkeimpaan oikeuteen mennä.

– En usko, että korkein oikeus antaa valituslupaa. Kyllä nämä asiat on niin selkeästi ja seikkaperäisesti tullut käsiteltyä. Tietysti korkein oikeus voi myöntää rajoitetusti valitusluvan johonkin pieneen yksityiskohtaan, jos se katsoo, että siellä olisi ennakkopäätöksen paikka.

Mikäli valituslupaa haetaan, korkein oikeus päättää valitusluvan myöntämisestä tai eväämisestä viimeistään 60 vuorokauden kuluessa.

8. Miten Talvivaaralta vaadittujen korvausvaatimuksien käsittely jatkuu?

Hovioikeuden päätös jää voimaan mikäli sen käsittely ei jatku korkeimmassa oikeudessa. Silloin ympäristövahingoista korvauksia vaatineet voivat halutessaan jatkaa korvausvaateiden hakemista oikeusteitse. Konkurssiin menneeltä Talvivaaralta tai sen, myös konkurssissa olevalta, emoyhtiöltä korvauksia ei kuitenkaan saa. Valtiokaan ei ole aikonut raottaa rahapussiaan, joten on epäselvää, kuka korvaukset maksaisi.

Talvivaarassa rakennettiin suojapato kipsisakka-altaan vuodon jälkeen vuonna 2012. Paula Hiljanen / Yle

Lue lisää:

Talvivaaran ympäristörikosjuttu alkaa hovioikeudessa – käräjillä puolustus toi 1 000 sivua yllätystodisteita

Talvivaaran ympäristörikosasian käsittely jatkuu Rovaniemen hovioikeudessa

Talvivaaran oikeustaistelu jatkuu hovioikeudessa – puolustus valittaa, syyttäjä vielä harkitsee

Talvivaaran johdolle sakkotuomioita ympäristörikoksesta – yhtiölle yhteisösakko

Tuomiopäivä – syyllistyivätkö Talvivaara-pomot ympäristörikokseen? Massiivinen oikeusjuttu pähkinänkuoressa

Poikkeuksellisessa Talvivaara-oikeudenkäynnissä annetaan tuomio perjantaina

Talvivaara-esitutkinnassa kuulusteltiin 25 rikoksesta epäiltyä

Ympäristöministeriö EU-komissiolle: Talvivaaran valvonta kunnossa