Kelassa ollaan huolissaan uusista lääkekorvauksiin kohdistuvista säästöistä. Juha Sipilän (kesk.) hallitus on asettanut tavoitteeksi leikata 150 miljoonaa euroa lääkekorvauskuluista ensi vuodesta alkaen.

Lääkemenoja pyritään tänä vuonna hillitsemään yhteensä 16 miljoonalla eurolla. Tämän vuoden alusta suomalaiset joutuvat maksamaan lääkkeistään ensiksi 45 euron suuruisen alkuomavastuun ja lisäksi lääkekohtaisia omavastuita nostettiin sekä lääkkeiden viitehintajärjestelmää tehtiin muutoksia.

– Se riittää nyt tämän vuoden säästöksi, mutta hallituksen ohjelman mukaan ensi vuonna summan pitäisi nousta 150 miljoonaan euroon. Se on nyt vielä tietämättä, miten se toteutuu, sanoo tutkimuspäällikkö Jaana Martikainen Kelan tutkimusosastolta Uudelle Suomelle.

Kaikkiaan Kela maksoi korvauksia suomalaisten lääkkeistä viime vuonna Martikaisen arvion mukaan noin 1,4 miljardia eli 1 400 miljoonaa euroa. Toistaiseksi virallisia tietoja koko vuodelta ei ole saatavilla, mutta Martikainen käyttää arviossaan tammi-marraskuun lukuja. Korvaussumman kehitys on puolestaan kulkenut lähes yksinomaa ylöspäin.

Martikainen epäilee, että aika käy niukaksi säästöjen löytymiselle.

– Se, mikä paljolti määrittää aikatauluja on lainsäädäntö. Eli hallituksen esitysten täytyy olla hyvissä ajoin valmiina ja säästöpaketin rakentaminen on sosiaali- ja terveysministeriön harteilla. Kela on siinä mukana, mutta työ on vasta alullaan, Martikainen toteaa.

– Kiire tässä varmaan tulee.

Se mistä säästöt lopulta otetaan, on Martikaisen mukaan ”hyvä kysymys”. Hän pitää selvänä, että säästöjen toteuttaminen vaatii useiden eri keinojen käyttöä. Potilaiden kukkaroihin kajoamista pitää hänen mukaansa kuitenkin välttää.

– Varmasti kaikkien yhteinen toive on, että säästöt löydettäisiin muualta kuin potilaiden omavastuista, Martikainen toteaa.

– Meillä on jo nyt aika korkeat omavastuuosuudet. Omavastuun korottaminen on epätarkka säästökeino. Se kuin haulikolla ampuisi. Olisi parempi löytää sellaisia keinoja, joissa nähdään, että tässä palaa rahaa hukkaan.

Julkisuudessa on viime aikoina keskusteltu runsaasti myös apteekkialan vapauttamisesta. Kansanedustaja Antero Vartia (vihr.) ja ekonomisti Mikko Kiesiläinen esittivät viime joulukuussa julkaisemassaan raportissa, että apteekkitoiminnan rajoitteita poistamalla ja saavuttamalla Ruotsin-mallin mukaisen kilpailujärjestelmän suomalaiset säästäisivät kaikissa lääkekustannuksissaan 87 miljoonaa euroa.

– Yleensä lääkkeiden hintoja säädellään, oli järjestelmä mikä tahansa. Voi olla syitä lähteä pohtimaan apteekkijärjestelmän sääntelyä, mutta ehkä säästöt eivät ole se syy. Hyödyllisempää olisi pohtia, millä tavalla apteekin kate muodostuu. Meillä apteekkien katetta säädellään tiukasti ja se on juuri sen suuruinen kuin lainsäätäjä on päättänyt.

Mahdollisina säästötoimina Martikainen pohtii muun muassa lääkkeiden määräämiseen ohjaamista sekä niin kutsuttujen biosimilaarien laajaa käyttöönottoa. Biosimilaarit lääkkeet ovat ikään kuin rinnakkaisvalmisteita biologisille lääkkeille hieman samaan tapaan kuin Ibusal on geneerinen vaihtoehto Buranalle. Lääkärin määräämää biologista lääkettä ei kuitenkaan saa apteekissa vaihtaa halvempaan biosimilaariin tavallisten lääkkeiden tapaan.

– Meille tulee vielä tämän vuoden alussa laajalti käytetylle Lantus-insuliinille biosimilaari kauppaan. Nyt pitäisi löytää ne keinot, kuinka saataisiin lääkärit määräämään biosimilaaria, Martikainen havainnollistaa.

Hänen mukaansa biosimilaarien tuottavat toistaiseksi vasta vähän säästöjä. Säästömahdollisuudet kasvavat kuitenkin tulevina vuosina, kun biosimilaareja saapuu enemmän markkinoille. Säästöjen suuruus riippuu myös siitä, miten biosimilaarit hinnoitellaan ja kuinka paljon niitä käytetään, Martikainen huomauttaa.