Idet vi endnu engang er vidne til brutale politidrab på sorte mennesker, står det klart, at vi må bekræfte og udtrykke vores solidaritet. Jacob Blake, Rayshard Brooks, George Floyd, Breonna Taylor og Tony McDade er kun de seneste ofre for dybt rodfæstede racistiske og voldelige strukturer, der fører til tab af mange sorte menneskers liv i USA. Det er på høje tid, at vi fordømmer og afmonterer den institutionelle og strukturelle racisme, der er dybt forankret i vores samfund, såvel her som på den anden side af Atlanten.

DEBAT Dette er et debatindlæg. Indlægget er udtryk for skribentens egen holdning. Vi opfordrer alle til at læse debatindlæg til ende, før de kommenterer dem på Facebook, så vi kun får konstruktive bidrag. Det er godt, når der er uenighed, men husk at holde en god debattone. Uniavisen forbeholder sig retten til at slette kommentarer, der overskrider vores debatregler. Dette åbne brev er inspireret af et brev skrevet af Oda-Kange Diallo og Federico G. Settler ved Norges Teknisk-Naturvitenskapelige Universitet, Trondheim. Forfatterne takker alle kolleger, der bidrog til at skrive og dele det.

Som bekymrede akademikere ønsker vi at bekræfte, at vi står skulder ved skulder med de uhyre modige mennesker, der udgør den antiracistiske bevægelse, som dag efter dag møder politivold og, trods farerne, sætter sig til modværge mod de strukturer, der vedvarende udnytter og gør vold på sorte menneskers liv og kroppe. Vi vil bekræfte, at vi står sammen med jer imod den tavshed, der alt for længe har usynliggjort undertrykkelsen af sorte mennesker.

Selv om den stort set er upåagtet, har racismen dybe rødder i dansk historie, hvor den har antaget forskellige former og vedbliver at være til stede. Danmark var verdens syvendestørste slavehandelsnation, blot én plads efter USA. Fra Guldkysten i Ghana, Trankebar i Indien og det tidligere Dansk-Vestindien, drog Danmark fordel af at udnytte kolonier og slaver, og dermed sorte menneskers liv.

Systemisk racisme i Danmark

Dette fortsætter i andre former i dag, da Denmark er involveret i udnyttelsen af ressourcer og arbejdskraft i Afrika og andre steder. Selv om det ofte ikke ænses, forekommer anti-sorte holdninger i Danmark.

Danmark var verdens syvendestørste slavehandelsnation, blot én plads efter USA.

Sorte og andre racialiserede mennesker og minoriteter bliver ofte antastet og overfaldet i deres daglige liv, og de er nødt til at arbejde hårdere end andre for at opnå de samme muligheder som hvide danskere. Blandt mange eksempler kan nævnes, at omkring 4.000 mennesker i alderen 16-74 år årligt oplever at blive udsat for racistisk motiveret vold (Institut for Menneskerettigheder, 2019), og i en aktuel DR-artikel fortæller 20 personer modigt om, hvordan de har erfaret racisme fra omverdenen. (Sørensen & Olsen, DR, 2020).

I folkeskolen forventer lærerne mindre af børn med mørk hud og mørkt hår (Petersen, Folkeskolen, 2019), og mænd med anden etnisk baggrund end hvid dansker må sende 52 % flere jobansøgninger end mænd fra majoriteten, før de opnår at blive inviteret til samtale (Lund & Pedersen, Politiken, 2016), – et tal, der for kvinder med religiøst hovedtørklæde er 60 % (Marquardt & Carl, Berlingske, 2020).

Der mangler data fra danske universiteter

Vi erkender den rolle, som videregående uddannelsesinstitutioner verden over spiller i at opretholde denne systemiske racisme. Mange steder gives sorte mennesker mindre plads udgør kun en meget lille procentdel af de fastansatte. Deres arbejde negligeres ofte og forbigås i læseplaner, og universiteter mangler værktøjer til at håndtere den racisme, som rammer sorte ansatte og studerende.

Vi har en formodning om, at det også kan være tilfældet på Københavns Universitet

Som hvide akademikere, der drager fordel af disse strukturer, er det vores ansvar at erkende vores hvide privilegium, påpege racismen i akademia og adressere dens årsager.

Som hvide akademikere, der drager fordel af disse strukturer, er det vores ansvar at erkende vores hvide privilegium, påpege racismen i akademia og adressere dens årsager. Dette indebærer, at vi skal uddanne os i at dekonstruere disse strukturer på arbejdspladsen og i vores forskning og undervisning.

Vi har ingen data eller information om, hvordan racisme finder sted på danske universiteter på det institutionelle niveau, hvilket gør det meget vanskeligt at sikre, at sorte og andre minoriteter får lige muligheder og føler sig trygge.

Tæl minoriteterne, KU

Derfor beder vi, som ansatte ved Københavns Universitet, ledelsen om at forpligte sig til at undersøge, hvordan diversitet ser ud på KU. Altså, i hvilken udstrækning har man ansat sorte og andre minoritetsgrupper og i hvilke stillinger? Hvor mange sorte og minoritetsstuderende er der?

Desuden opfordrer vi KU-ledelsen til at forpligte sig til at undersøge, hvordan sorte forskere og studerende, samt andre minoritetspersoner, oplever racisme i deres daglige arbejde eller studiemiljø. Dette er i tråd med KU’s 2023-strategi, der forpligter universitetet til at øge fokus på ligestilling og mangfoldighed og tilbyde et mangfoldigt og inkluderende arbejds- og studiemiljø.

Vi opfordrer på det kraftigste KU’s ledelse til at være proaktiv og sætte handling bag en ambition om at være antiracistisk.

På grund af manglen på data om mangfoldighed er det uklart, om KU faktisk tilbyder et ligestillet og mangfoldigt miljø. Uden den rette viden kan vi ikke sikre, at de rette forandringer sker, så KU lever op til sine forpligtelser. Uden denne viden kan vi ikke vurdere, om der er sammenhæng mellem ledelsens ord og handlinger.

Vi opfordrer på det kraftigste KU’s ledelse til at være proaktiv og sætte handling bag en ambition om at være antiracistisk. Vi vil have KU til at gå ind i kampen for at gøre en ende på den uretfærdighed, som sorte mennesker fortsat møder. Samtidig har vi, som individer, et ansvar for at bidrage til at skabe antiracistiske rum, og forpligte os herpå.

Underskrifter

Senest ajourført 4. september 2020

IFRO

1. Francois Questiaux (author of statement)

2. Sofie Mortensen (author of statement)

3. Ruth Pinto

4. Péter József Bori

5. Céline Pascale Claire Moreaux

6. Marius Samuel Alt

7. Paula Ugarte Lucas

8. Penelope Fay Anthias

9. Mariève Pouliot

10. Christian Pilegaard Hansen

11. Nerea Turreira Garcia

12. Jens Friis Lund

13. Marijke Hiltje Hielkema

14. Venticia Hukom

15. Katrine Kock Andersen

16. Andrea Marie Goepfrich

17. Lartey Godwin Lawson

18. Rebecca Leigh Rutt

19. Clare Lewis

20. Mattias Borg Rasmussen

21. Veronica Gomez Temesio

22. Francesca Chiu

23. Maria Cristina Cariola Eriksson

IGN

24. Pin Pravalprukskul

25. Yair Asael Alpuche Alvarez

26. Daniel Ortiz Gonzalo

27. Sinne Borby

28. Martin Rudbeck Jepsen

29. Tzu-Hsin Karen Chen

30. Rasmus Skov Olesen

31. Thilde Bech Bruun

32. Erwan Sachet

33. Cecilie Friis

34. Joel Persson

GLOBE

35. Tais W. Dahl

36. Daniel Bilyeli Øksnebjerg

37. Judy Erichsen

38. Ismael Rodríguez Palomo

39. Rick Verberne

40. Anne-Sofie Munk Autzen

41. Hannah L. Owens

42. Morten Tønsberg Limborg

43. Bharath Nair

44. Susanne Kathrine Munk Arens

45. Fernando Racimo

46. Tom Gilbert

47. Georgy Makhatadze

48. Peter Carsten Ilsøe

49. Elisabetta Canteri

50. Bela Arora

51. Eske Willerslev

52. Matthew Collins

53. Rasmus Nielsen

54. Julie Koch Sheard

55. Karina Krarup Sand

56. Hannes Schroeder

57. Jacob Gustafsson

58. Peter Andrew Hosner

59. Maja Lunn

60. Fabiana Di Gianvincenzo

61. Anne Birgitte Gotfredsen

62. Betina Magnussen

63. Stanislav Jelavic

64. Katrine Mohr

65. Mikkel Winther Pedersen

66. Núria Hermosilla Albala

67. Sissel Sjöberg

68. Christina Lynggaard

69. Shyam Sunder Gopalakrishnan

70. Anders Johannes Hansen

71. Meaghan Mackie

72. Luisa dos Santos Bay Nielsen

73. Ioannis Kontopoulos

74. Muhammad Tayyub

75. Physilia Chua

76. Tobias Guldberg Frøslev

77. Giulia Zampirolo

78. Tharsika Vimala

79. Nikitha Susan Saji

80. Lu Pan

81. Paloma Fernández Díaz-maroto

82. Yan-Jun Chen

83. Frido Welker

84. Guillermo Rangel-Pineros

85. Meng Zhao

86. Maria Ainara Sistiaga Gutierrez

87. Dorothea Mylopotamitaki

88. Beatriz Fonseca de Mendonca

89. Cecilia Nilsson

90. Graham Gower

91. Tuuli Kasso

92. Julian Regalado Perez

93. Michael Houmark-Nielsen

94. Morten Allentoft

95. Naia Morueta-Holme

96. Line Olsen

97. Alba Rey De la Iglesia

98. Andrea A. Cabrera

99. Gabriele Scorrano

100. Lasse Nyholm Jessen

101. Emily Cavill

102. Garazi Martin Bideguren

103. Charleen Gaunitz

104. Silvia Perretti

105. Bharath Nair

106. Rasmus Nielsen

107. Lars L. Iversen

108. Aske Lohse Sørensen

109. Cátia Alexandra Lúcio Pereira

110. Frederik Valeur Seersholm

111. Jonas Geldmann

112. Nicolaj Krog Larsen

113. Júlia da Luz Bueno

114. Ashot Margaryan

115. Åshild Vågene

ENGEROM

116. Martyn Richard Bone

117. Kiron Ward

118. Tina Jane Lupton

119. Petra Daryai-Hansen

120. Joana-Isabel Duyster Borreda

121. Marian Flanagan

122. Helene Grøn

Hvis du vil skrive under på dette brev, skal du skrive dit fulde navn på denne OneDrive Form (link til engelsk tekst). Hvis du vil samarbejde med os eller dele informationer om antiracistiske initiativer, der allerede er taget på KU, er du meget velkommen til at sende os en e-mail.