Zakonski predlog interventnih ukrepov za omilitev posledic epidemije novega koronavirusa, ki ga je Janševa vlada pripravila po dveh dneh zasedanj, uvaja tudi nova pooblastila policije. Tako v 104. členu zakona, ki naj bi ga državni zbor predvidoma obravnaval v sredo, med drugim piše: "Če ni mogoče drugače zagotoviti spoštovanja z odločbo ali drugim aktom odrejenih ukrepov iz zakona, ki določa nalezljive bolezni, smejo policisti brez odredbe sodišča od operaterjev mobilnih omrežij pridobivati podatke o lokaciji komunikacijskega sredstva osebe, na katero se ukrep iz tega odstavka nanaša, vendar le pod pogojem, da je oseba s tem pisno soglašala pred izdajo odločbe ali drugega akta, v katerem je osebi odrejen ukrep." Taka oseba bo morala imeti mobilnik pri sebi ves čas, telefon bo moral biti v delujočem stanju in imeti vključeno možnost dostopa do lokacije naprave, prepovedana bo uporaba strojne ali programske opreme, ki onemogoči, skrije, spremeni ali kako predrugači podatek o lokaciji komunikacijske naprave …

A kaj se zgodi, če oseba soglasja, da se lahko pridobiva njene lokacijske podatke, policiji ne poda? Kot gre razumeti drugi odstavek 104. člena, naj bi pristojni organ, torej zdravstvena inšpekcija, lahko vseeno odredila izvedbo ukrepa nadzora telefona. Čeprav zakonska dikcija, kot je zapisana sedaj, ni povsem nedvoumna in jasna.

PREBERITE ŠE: Lobnikar o novih pooblastilih policije: "V vojni je nadzor vedno nadvladal individualno svobodo"

Ustavni pravniki se danes še niso želeli konkretneje opredeljevati do novih pooblastil policije, neuradno pa je slišati, da bi lahko bila določba drugega odstavka 104. člena glede na občutljivost ukrepa proti volji posameznika in siceršnjo izjemno dopustnost takšnega ukrepa (glede na določbo, da rabi policija sodno odredbo) skrajno podnormirana in neustavna. "Ni jasno tudi, koliko časa bi takšni ukrepi lahko trajali in kakšne varovalke ima posameznik zoper takšen ukrep," je še slišati.

Premier Janez Janša je na novinarsko vprašanje o tem, pod kakšnimi pogoji bodo lahko policisti izvajali ta pooblastila, dejal, da nekatera od teh pooblastil policija že ima, nekatera dodatna pa je treba povezati s pogoji, ki jih določa zakon o nalezljivih boleznih. Janša je še poudaril, da "bi bilo možno spremljati gibanje tistih, ki se ne odločijo za karanteno, ampak se odločijo za to, da gredo v lastno karanteno, samo z njihovo privolitvijo". (STA)

Ob tem je treba izpostaviti tudi 37. člen slovenske ustave, po katerem je zagotovljena tajnost pisem in drugih občil ter po katerem lahko samo zakon predpiše, da se na podlagi odločbe sodišča za določen čas ne upošteva varstvo tajnosti pisem in drugih občil in nedotakljivost človekove zasebnosti, če je to nujno za uvedbo ali potek kazenskega postopka ali za varnost države. Torej je odločba sodišča po ustavi nujna, česar pa interventni zakon Janševe vlade v 104. členu ne predvideva. Pa še 16. člen ustave: "S to ustavo določene človekove pravice in temeljne svoboščine je izjemoma dopustno začasno razveljaviti ali omejiti v vojnem in izrednem stanju."

Predlog zakona predvideva, da smejo policisti za namen zajezitve in obvladovanja epidemije ter za zagotovitev spoštovanja posebnih ukrepov iz zakona, ki določa nalezljive bolezni, uporabiti tudi nekatera pooblastila, kot so iskanje oseb, izvajanje prepoznave oseb po fotografijah, izdelovanje fotorobota, postavljanje cestne zapore z blokadnimi točkami, vstop v tuje stanovanje in v druge prostore, začasno omejevanje gibanja oseb, privedbo osebe in zbiranje in obdelovanje podatkov. (STA)

Izrael, Slovaška ...

Kot je znano, se za podobne ukrepe, da bi ugotavljali kršitve karantene, odločajo tudi drugod po svetu. Slovaški parlament je na primer v sredo po nujnem postopku potrdil spremembo zakona, ki bo državi v času pandemije novega koronavirusa omogočila dostop do podatkov na mobilnih telefonih državljanov. Dopolnilo, za katero je po poročanju Slovenske tiskovne agencije glasovalo 91 poslancev, 43 jih je bilo proti, bo zdravstvenim oblastem omogočilo dostop do podatkov o lokaciji mobilnega telefona, s pomočjo katerih bodo spremljale gibanje bolnikov, okuženih s koronavirusom. Predlog populistične slovaške vlade je sicer sprva predvideval tudi spremljanje telefonskih klicev in sms-sporočil, a je bilo to po protestu opozicijskih socialdemokratov, da bi zakon lahko ogrozil državljanske pravice in vladi omogočil vohunjenje za državljani, izbrisano iz predloga.

Še pred objavo predloga zakona so se na informacije o možnosti sledenja lokaciji državljanov v sporočilu za javnost odzvali v Levici in med drugim opozorili na poseg v zasebnost državljanov. "Proti epidemiji koronavirusa in njenim posledicam se je treba boriti odločno in solidarno - vendar brez korakov, ki nas vodijo po poti avtoritarnosti. V Levici ne bomo dopustili, da vlada Janeza Janše izredne razmere izkoristi za teptanje naših svoboščin in osnov demokracije," so zapisali. (STA)

Najdlje pri tovrstnih ukrepih je seveda šla država, ki slovi po svojih obveščevalnih službah. Izraelska notranja obveščevalna agencija Šin Bet je namreč dobila posebna pooblastila, njeno sodelovanje pri zajezitvi novega koronavirusa pa je odobril generalni državni tožilec. Izraelski mediji so nedavno pisali, da bodo oblasti od telekomunikacijskih podjetij pridobivale podatke o prenašalcih virusa in tistih, ki bodo v karanteni. Šin Bet bo lahko uporabljal tudi podatke o lokaciji prenašalcev virusa za 14 dni pred potrditvijo okužbe, da bi lahko identificirali njihove poti in ljudi, s katerimi so bili v stiku.