Підготовка між 24-й Форумом видавців та Книжковим Арсеналом цього разу скоротилася, однак видавці не розгубилися. Привезли новинки, вклалися в нові книжкові сегменти та запросили міжнародних письменників та поетів. Про новації, враження та фаворитів ярмарку.

.



Зміни

Цього року Форум видавців активно взявся змінювати та вдосконалювати не лише програму подій, але й організацію простору та режим роботи. Також з’явилися нові проекти, пов’язані насамперед з мистецькою складовою програми Форуму. Ілля Стронґовський, співвласник видавництва «Видавництво» розповідає: «Зросла мистецька частина Форуму, і я чув багато захопливих відгуків про виставки, про оперні співи».

.



.

Вперше на території Палацу Потоцьких організували фудкорт з простором для відпочинку, що викликало схвалення учасників та відвідувачів заходу. Вже давно Форуму не вистачало місця, де можна перепочити від неймовірної кількості книжок, подій і зустрічей.

Ще одна помітна зміна в реорганізації простору ярмарку Форуму видавців – це геосфера на території Палацу Потоцьких, яка стала новою локацією для проведення різноманітних заходів та презентацій, зокрема започаткованих брифінгів. Шкода лише, що вона перекривала основні підступи до виставкового простору, що створювало часом незручності для відвідувачів.

Однак не всі зміни викликали захват в учасників ярмарку. Зокрема, найбільші скарги в сторону організаторів летіли саме через проблеми із режимом роботи ярмарку на території Палацу Потоцьких. «Цього року Форум видавців вперше за прикладом Книжкового Арсеналу вирішили розпочати роботу в середу, а не в четвер. Як на мене, це зовсім невдале рішення, бо якщо 25 років люди ходять в четвер, в середу ніхто не прийшов», – поділився Анатолій Івченко, директор видавництва «Урбіно».

«За моїми розрахунками видавництво втратило до 20 % виторгу через регламент роботи ярмарку в четвер – п’ятницю – суботу. Люди банально не потрапляли в Палац мистецтв з 18:00 (хоча квитки вони придбали і могли розташуватися у дворі та в галереї)», – Анетта Антоненко, власниця видавництва Анетти Антоненко.

Читайте також: Найочікуваніші книжки до Форуму видавців: українська проза

Не обійшлося і без скарг щодо облаштування стендів видавництв: «Із загального спостереження – погане освітлення простору в районі глухого коридору «Нашого формату». Бракує освітлення взагалі на стендах», – додає пані Анетта.

Різна реакція й на програму подій, зокрема Світлана Привалова, головна редакторка арт-видавництва «Nebo Booklab Publishing», поділилася враженнями: «Стільки подій, як було заявлено в програмі – це занадто. Така щільність не дає можливість втрапити усюди, куди хочеш, а коли подія не починається вчасно – це звичайно збиває увесь твій графік, не дає можливість досидіти усім, хто слухає. Часто встають і просто йдуть за своїм письменником, який з цієї події також тікає. І це ламає загальну конструкцію того, як ти сприймаєш і загальну структуру заходу в принципі».

.

.

«Форум став для нас справжнім викликом, оскільки ми організовували дуже багато подій. Кількість іноземних гостей зростає з кожним роком. Цей виклик ми прийняли, і все пройшло успішно. Наші поважні гості Філіп Сендс, Вітольд Шабловський та Генрі Марш зауважили, наскільки молода аудиторія відвідує їхні заходи, вони були приємно вражені цим», – розповіла Оксана Зьобро, керівниця відділу маркетингу та зв’язків з громадськості «Видавництва Старого Лева».

Проблема програми не закінчувалися на високій щільності подій. Мар’яна Хемій, PR-менеджерка видавництва «Комора», розповіла, що з великою кількістю подій не змогли впоратися не лише відвідувачі, але й самі організатори: «Заплановані нами події усі, окрім однієї, відбувались або не в той час, або у зміненому місці. Автограф-сесію Оксани Забужко «організували» після заходу на сходах, буквально у неї на колінах, посеред натовпу відвідувачів. Хоча попередня домовленість була зовсім іншою, але модераторці вимкнули мікрофон і оголосили зовсім інше місце, яке і виявилось тими сходами кав’ярні Meridian».

Також вона зазначила, що волонтери не орієнтувались у змінах, і ніхто з організаторів достеменно не міг сказати ні час роботи ярмарку, ні відповісти оперативно на інші питання, що виникали у відвідувачів чи у працівників видавництва.

Читайте також: 10 зіркових гостей Форуму видавців 2017

«З програмою була плутанина й в іншому: окрім часу і локацій, які змінювались на ходу (оголошення на дверях у зал), до друкованої програми, до прикладу, потрапила подія, яку ми скасували півтора місяця тому.

Були проблеми з робочим режимом Форуму – протягом дня повідомляли різний час роботи. Відвідувачі не мали змоги потрапити на ярмарок у суботу після 18, оскільки вхідні ворота зачинили. Натомість ми все одно працювали – для тих, хто зайшов раніше. Відвідувачів помітно менше, ніж минулого року, відповідно – продажі теж менші, аніж ми розраховували. З хорошого – Форум організував фудкорт, де можна присісти та перекусити, не бігаючи за пиріжками та переповненими закладами поблизу», – зазначає PR-менеджерка.

Ольга Погинайко, директорка книгарні «Смолоскип», також поділилася своїми враження від змін на Форумі: «Помітила шалений ривок Українських коміксів. Також дуже впадає в вічі, що торік на форумі з’явилося багато гучного сучукрліту, а цього року було значно скромніше. Також було менше людей, торгівля в середу була просто провальна, а нове розміщення наметів у подвір’ї Палацу Потоцьких негативно вплинула на результати продажів».

Видавці помітили ще одну зміну на Форумі:

PR-менеджерка «Фоліо»: «Помітно було, що на 30 – 40% зменшилась кількість відвідувачів, однак так само і зросла купівельна спроможність».

Олексій Жупанський, директор видавництва Жупанського: «Відчутно менше відвідувачів цього року, на око за кількістю видно».

. .

Ринок

Варто згадати, що наразі відбувається реалізація Закону про обмеження доступу на український ринок продукції антиукраїнського змісту. Це добряче скоротило ввезення книжок з Російської Федерації. Лише минулого року до України потрапили 50 тисяч найменувань книг від держави-агресора, а вже з кінця травня 2017 року Держкомтелерадіо видало дозволи на ввезення 3 608 найменувань. Про це повідомив президент Асоціації видавців та книгорозповсюджувачів Олександр Афонін.

.

.

Згаданий закон корисний для зміцнення власного ринку, однак варто видавцям звернути нарешті увагу на малотиражні нішеві видання наукової, профільної, навчальної літератур, які складали чи не половину імпорту з Росії. Шукати таку літературу в українських видавництвах безрезультатно, хіба що на подвір’ї Палацу Потоцьких, де під зеленими наметами заховалися не видавництва, а книгарні, організації та поодинокі видавці зі своєю літературою.

. .

Дитячі книжки

Українські імена в дитліті продовжують «ризикувати», зокрема «Видавництво Старого Лева», «Фонтан казок», «Ранок» та «Апріорі». Декілька назв також на Форумі запропонувало й видавництво «Талант». «Знання» презентувало новий дитячий роман Лесі Ворониної «Таємне товариство ботанів», а у «Віваті» зазначили, що нова книга Надійки Гербіш «Мене звати Мар’ям» опинилася в топах продажів на Форумі. Звісно, тенденція появи таких очікуваних книжок Ганса Крістіана Андерсена, Братів Грімм, Ернеста Сеттона-Томпсона, Редьярда Кіплінга та Свена Нордквіста, досить втішна, проте можна сміливо констатувати регрес українського контенту, що ми підмічали ще на Книжковому Арсеналі у травні.

Видавництво «Урбіно» продовжує працювати над перекладною літературою, зокрема на цьогорічному Форумі презентували «Міфи для дітей» польського письменника Гжегожа Касдепке та нову підліткову книгу «Зелені мартенси» Йоанни Яґелло.

Інна Шапошник, керівниця відділу маркетингу «Ранку»: «Цільова аудиторія наша зростає. Ще нещодавно вони читали наші книги для найменших, а тепер приходять за книгами для підлітків».

.



Олег Симоненко, директор видавництва «Час Майстрів»: «Найкраще в нас продавався “Молочний зуб дракона Тишка”, але з невеликим відривом від книжок “Самійло”, “Перша доріжка в небо”, “Поліана”, “Маленький принц”, “Комп та компанія”, “Тім Талер”, “Кастор ― на всі лапи майстер”».

. .

Дитячі ігрові та освітні книжки

Асортимент і кількість жанрів «книжок без текстів» для малюків невпинно зростає. Вімельбухи та книжки-картинки сьогодні видає практично кожне видавництво, що спеціалізується на дитячій літературі. Цього року на Форум видавців свіжі віммельбухи привезли видавництва «Ранок», «Урбіно» та «Artbooks», чий віммельбух «Віммельдім» наші читачі помістили до ТОПу найбажаніших новинок цього Форуму. Проте досі це коштовні проекти для українського виробництва, тож переважно серед близько 50 представлених новинок 90% – переклади закордонних хітів. Така тенденція прикра, оскільки закриває можливість представляти власний контент в одному з найпривабливіших на світовому ринку сементі книжок-картинок.

.

.

Триває розквіт книжок із наліпками – перспективний формат, особливо для залучення українських ілюстраторів. Раніше такі книжки можна було знайти тільки в бюджетних серіях «Ранку», минулого Книжкового Арсеналу зі своїми планшетами у ціновому сегменті 100 грн + додалися «Artbooks», а цьогоріч на Форумі – #книголав

Видавництво «Ранок» взяло курс на популяризацію читання, зокрема серією «Читальня», що покликана перетворити на читачів наймолодшу аудиторію — поки ще «слухачів» книжок. Чи буде експеримент вдалим, стане зрозуміло згодом, але поки можна констатувати вдалий старт за кураторства авторки проекту, Тетяни Стус. Зараз це найвиразніша поява на ринку, що, по-перше, залучає українських авторів, по-друге – є серією, що має підвищити впізнаваність та тільки розширювати коло читачів.

Читайте також: Вішліст: Найбажаніші дитячі й підліткові книжки до Форуму видавців

. .

Підліткова література

Підліткову книжку в цьому півріччі на своїх плечах утримують традиційно видавництва «Урбіно», «А-БА-БА-ГА-ЛА-МА-ГА» та «Ранок» з перекладними новинками. Однією з найочікуваніших тут можна назвати книжку Джоан Ролінг «Фантастичні звірі і де їх шукати», яку наші читачі називали чи не найбажанішою з-поміж усіх категорій. Окремо слід відзначити видавництво «Віват», що до Форуму підготували декілька підліткових назв українських авторів (зокрема «Рікі та дороги» Марка Лівіна). Втішним є й той факт, що книжки на кшталт «#яНеБоюсьСказати» Анастасії Мельниченко («Фоліо») видавці не бояться готувати саме для підліткової аудиторії.

Вдалу підліткову книжку привезли цього року видавництво «Artbooks»– унікальну книжку-іграшку «Глосарій моди». «Для нас Форум склався якнайкраще – ми отримали нагороду, «Глосарій моди» став найкращою книгою цьогорічного форуму у номінації «Підліткова книга», що підвищило наші продажі», – Марія Курочкіна, головна редакторка «Artbooks».

.

.

Комікси та графічні романи також дедалі розширюють асортимент, окрім перекладної літератури з’являються й комікси українського виробництва. На жаль, жоден з них поки і близько не дорівнявся до «Героя поневолі» («Леополь»), який поки можна назвати найкращим на вітчизняному ринку. Серед перекладних коміксів найяскравішими стали «Мюнхгаузен. Правда про неправду» (ВСЛ) та «Бетмен, Цить» («Рідна мова»). Нові комікси також презентувало видавництво «Irbis Комікси».

Марія Шагурі, редакторка видавництва Рідна мова повідомила, що лідерами продажів у них стали саме графічні романи – очікувані комікси DC українською, у тому числі новинка Бетмен: «Усіх підсумків ще не підбито, але вже можемо стверджувати, що цього року продажі зросли приблизно вдвічі».



. .

Українська художня проза

Найгучнішими появами стали «Інтернат» Сергія Жадана (Meridian Czernovitz), «Нам усім пощастило» Юрія Андруховича (Брустури), «Спустошення» Любка Дереша (Видавництво Анетти Антоненко), «Після третього дзвінка вхід до зали забороняється» Оксани Забужко (Комора), «Лютеція» Юрія Винничука – хоча більшість із цих авторів, як бачимо, не дістався великим видавництвам.

Креативний директор видавництва «Віват» Ігор Зарудко зауважує, що серед новинок, які вони привезли на Форум видавців цього року, саме українська проза має найбільший успіх серед покупців.

.

.

Важливим дебютом цього літературного сезону стало заснування видавництва «Легенда», що спеціалізується на українській сучасній літературі. На Форум нові гравці привезли важливе для суспільства видання – «Порода. Антологія українських письменників Донбасу» з передмовою Івана Дзюби.

«Для нас не було метою іншування. Навпаки, ця книжка демонструє те, що тексти, створені донбаськими письменниками, належать українській культурі. Вони не сконцентровані на соцреалізмі. Читаючи цю книгу, я зрозумів, що вона багато в чому антирадянська», – зазначив на презентації модератор Станіслав Федорчук.

«Видавництво «Легенда» успішно «вийшло в люди» на Форумі, й обидві перші новинки «спрацювали» і викликали чималий інтерес: антологія «Порода» передовсім у сенсі медійному, а роман Степана Процюка «Травам не можна помирати» – і в сенсі продажів», – повідомив Іван Андрусяк, шеф-редактор видавництва.

Директор видавництва «КМ-Букс» Дмитро Висовень висловив побажання, щоб наступного року у перший день роботи на ярмарок впускали відвідувачів, (що було б рентабельніше для видавців), а також ухвалити конструктивні рішення щодо процесу оновлення програми заходів.

«Цього року було багато, на мою думку, позитивних зрушень, тому наступного року чекаємо на ще більше продуктивних нововведень», — говорить пан Висовень.

«Щороку все більше відчувається, що потреба у якісному україномовному продукті зростає, і це є значним стимулом як для великих видавництв, так і для тих, що тільки з’явилися на ринку. Основна тенденція, яку ми бачимо – література є трендом, навіть більше, україномовна література є трендом. До стендів і на презентації щороку приходить щораз більше людей, і серед них високий відсоток молоді. І ця молодь читає не через те, що треба чи задали у школі, а через те, що їм цікаво і вони хочуть читати. Це не може не тішити», – зазначає Марія Шагурі, редакторка видавництва «Рідна мова».



. .

Зарубіжна художня проза

Варто відзначити суттєве збільшення перекладних видань на ринку. Так, за даними Книжкової палати України, 2016 року ви­друкувано більше на 625 друк. од. (37,8% у порівнянні з 2015 роком) та на 3213,3 тис. пр. (63% у порівнянні з 2015 роком), ця тенденція зберігається у 2017 році. Це зумовлене передусім активністю українських видавців закордоном, відвідуванням іноземних ярмарків і поглибленням співпраці з іноземними гравцями.

Можна зробити припущення, що серед дорослої аудиторії, саме цей сегмент мав найбільший попит – зважаючи на продажі та аналітику нашої «Вітрини новинок». Серед найважливіших перекладних книжок цього Форуму: «Руїни бога» Кейт Аткінсон («Наш формат»), «Концерт пам’яті янгола» Еріка-Емманюеля Шмітта (Видавництво Анетти Антоненко), «Нейромант» Вільяма Ґібсона («Видавництво»), «Американські боги» Ніла Ґеймана («КМ-Букс») та «Оповідь служниці» Марґарет Етвуд («Клуб сімейного дозвілля»).

Майже кожне видавництво відзначилося у цьому сегменті. «Видавництво Старого Лева» продовжують вражати читачів українським перекладом визначних літературних майстрів: цього разу на Форум львівські гравці привезли дві книги майстра сатиричного фентезі Террі Пратчетта («Правда», «Колір магії») та дві книги чи не найвидатнішого письменника ХХ століття Хорхе Луїса Борхеса («Книга вигаданих істот», «Шість головоломок для дона Ісидро Пароді»).

.

.

Традиції якісної перекладної літератури продовжує видавництво Жупанського. До Форуму видавців вони продовжили свою серію «Лауреатів Нобелівської премії» романом Вінстона Черчілля «Саврола» та серію «Майстри світової прози» зібранням творів Амброуза Бірса.

«Навчальна книга – Богдан» знову презентувала свіжий переклад Станіслава Лема. Цього разу – «Високий замок. Шпиталь преображення. Людина з Марса» разом з ранніми оповіданнями.

Продовжуємо спостерігати тенденцію до перекладу світових бестселерів та лауреатів різних локальних премій.

Читайте також: Найочікуваніші художні переклади до Форуму видавців

. .

Нон-фікшн

Основними тенденціями тут варто назвати дедалі вужчу сегментацію.

Видавництво «Віват» започаткували серію Ted Books, в якій не можна не відзначити цікаве для галузі видання авторства книжкового дизайнера Чіпа Кідда «Перше враження».

Література із заголовками на «Як…?» на ринку вже потроху переходить позначку «вдосталь»: складається враження, що одна прогулянка по стендах видавців з активним прочитанням назв може вибудувати вашу життєву стратегію навіть без прочитання цих сотень тисяч сторінок. Заголовки-запитання «як видатні лідери плекають таланти», «як ніколи не помилятися», «як дрібні зміни спричиняють великі зрушення», «як не проспати життя» і навіть «як вибратися з лайна» ставлять перед видавцями нове запитання: як дібрати влучний заголовок і не розчинитися у вже наводненому нон-фікшном ринку?

.

.

Не можна не відзначити, що українських видавців більше не можна звинуватити у загальмованій реакції. Ще цього літа німецькі видавці представили новий тренд – еко-нон-фікшн, а вже у вересні видавці представляють перші новинки в цьому напрямку: «Прогулянку лісами» Б. Брайсона («Наш Формат») і «Таємниче життя дерев» П. Воллебена (КСД).

Важливим виданням стали мемуари-дослідження Філіпа Сендса «Південно-Західна вулиця» («Видавництво Старого Лева») про роль Львова на початку ХХ століття у творенні принципів міжнародного права, серія «Нашого формату» про найуспішніші світові компанії Nike, Toyota та Starbucks, книги австрійського есеїста Карла-Маркуса Ґауса «Собакоїди та інші люди» («Човен») та «Європейська абетка» («Книги ХХІ»).

До речі, цього Форуму стартували продажі видавництва «Човен»: «Поки що ми видали дві книжки — “Вбити дракона. Українські революції” Катажини Квятковської-Москалевич та “Собакоїди та інші люди” Карла-Маркуса Ґауса. Разом із продажем на презентаціях ми продали близько 80-ти примірників обох книжок, безпосередньо зі стенду продалося 17 примірників книжки “Вбити Дракона” та 45 примірників книжки “Собакоїди та інші люди”, що є досить хорошим показником для абсолютно нової книжки нового видавництва», — розповідає Оксана Васьків, художня редакторка видавництва, — «Видавництво “Човен” доволі нішеве, ми видаємо ропортажну та документальну літературу, друга книжка “Собакоди та інші люди” Карла-Маркуса Ґауса вийшла друком перед самим Форумом і практично не була розрекламована. Але навіть за таких умов я дуже задоволена продажами на стенді».

Читайте також: Львівський гамбіт: 8 нон-фікшн книжок Форуму видавців

. .

Поезія

Цьогоріч на Форумі досить цікавим видається блок поезії – по-перше, продовження поетичної серії від «А-БА-БА-ГА-ЛА-МА-ГА» – збірки Ірини Жиленко та Ігоря Римарука, по-друге, «ВСЛ», що представили три поетичні збірки, серед яких найяскравіша – «Поезії келії» Костянтина Москальця. З перекладних найцікавішою стала поява Яна Ваґнера з «Блюзом кентаврів». «Лідерами» серед поетів на Форумі виявилися двоє – Борис Херсонський (видавництво «Дух і Літера» видали дві його збірки) та Олексій Кононенко, директор департаменту видавничої справи і преси Держкомтелерадіо України, що не втрачає плідності (дві збірки у видавництвах «Фоліо» та «Самміт-книга»).

.

.

Молоді голоси в поетичному дискурсі, як завжди, забезпечив «Смолоскип» – збірками Дарини Гладун («Рубати дерево») та Олександра Мимрука («Цукровик»). Загалом «осінній» поетичний блок традиційно потужніший, ніж «весняний» — схоже, Форум має особливу поетичну магію, і видавці стараються представити цей сегмент до кави, вина та посиденьок у «Дзизі» й винарнях.

. .

Мистецькі видання

Серед лідерів за представленими новинками — і кількісно, і якісно, — поза сумнівом, видавництво «Родовід», що представили на Форумі одразу п’ять серйозних праць: продовжуючи тему Малевича, вийшли його автобіографічні записки 1918–1933, а окрім того — «Олекса Грищенко. Динамоколір» дослідниці Віти Сусак, авторки «Українських мистців Парижа». Рідкісна плідність, особливо з огляду на вже сталу звичку видавати мистецьку книгу переважно на весну, до Книжкового Арсеналу.

.

.

Серед цього сегменту видань можна було побачити й мистецькі появи у непрофільних видавництвах – так, «Смолоскип» представив альбомне видання «Стефанія Шабатура: нескорений дух творчості», а львівське видавництво «Terra Incognita» продовжило розпочату етно-серію артбуків «Нареченою» (першою книжкою серії стала «Скриня. Речі сили»).

Окремо й виразно виділився мистецький нон-фікшн, напрямок тут задає видавництво ArtHuss. І колись поодинокі видання на цю тему сьогодні претендують на окрему нішу нехудожньої і переважно перекладної літератури.

. .

Ціни на книжки

Причин нарікати на підвищення цін на книжки поки що немає. Видавці традиційно дотримуються політики виставляти ціну видавництва, також багато хто виставляв знижки у межах 10%. Середня ціна книжки – від 120 до 150 гривень. Перекладні книжки і художньої, і нон-фікшну очікувано дорожчі. Видавці активно закуповують права на бестселери без страху перед закордонними цінами. Найбільший резонанс і в соцмережах, і на ярмарку викликала ціна на переклад «Нейроманта» від «Видавництва». Стандартна ціна книжки – 600 гривень, на Форумі видавців роман батька кіберпанку можна було придбати за 490 гривень. Ілюстратор та співзасновник «Видавництва» Ілля Стронґовський повідомив, що ціна, звісно, лякала відвідувачів, та не всіх – істинні фанати не пройшли повз.

.

.

Також Марія Шагурі, редакторка видавництва «Рідна мова», зазначає, що їхня найдорожча книжка коштувала лише 75 грн: «Що стосується ціни, то вона досі дуже важлива: абсолютним рекордсменом серед художньої літератури, наприклад, став «Механічний апельсин», який коштує 75 гривень».



Олег Симоненко, директор видавництва «Час Майстрів»: «Свої продажі ми збільшили на 15%. Але й ціни виросли за рік десь на 10%. Проте у львів’ян грошей більше не стало, для більшості 150 грн за книгу — це дорого».

Читайте також про те, що купували на минулорічному Форумі видавців

. .

Інші тренди

Зростає число видань, що викликають агресивну реакцію окремих радикально налаштованих кіл. До когорти видань, що стали причиною погроз авторам, хейтспічів та публічного цькування – історична література («Розстрільний календар»), дитячі книжки («Майя та її мами») і навіть книжки-меми, які для когось видалися не лише несмішними, а й «небезпечними» («Гусь від А до Я»).

Цікаво, що закордонні ринки навчилися протистояти таким «небезпечним» книжкам (які, до слова, не порушують законодавство) створенням якісної альтернативи: наприклад, ті, хто не бажає підтримувати тренд ЛГБТ-літератури, створюють видання в жанрі «традиційних родинних історій» і вкладаючись у розкрутку цього жанру літератури.

Читайте також: Література толерантності: 5 книг про рівність прав

У наших же реаліях дієвішим досі вважається закидування помідорами. І справді, це дієво — але не для залякування, а для продажів. Здебільшого усі прояви агресії стали безкоштовною комерційно вигідною послугою видавцям, які скористалися з ситуації. Зокрема, «Видавництво» не зреагували на погрози, і розпродали весь наклад «Майї»:

«Я дуже вдячний всьому право радикальному рухові за те, що показав, що наша країна може та любить читати правильні книжки. Вибуховий інтерес до Майї, який виник тут, у Львові, ми обов’язково будемо підтримувати і надалі. Мені було б дуже цікаво провести турне з цією книжкою всієї західною Україною, від Ужгорода до Тернополя», – розповідає співзасновник «Видавництва» Ілля Стронговський.

.

.

«Уся Майя, яка у нас лишилася – вона вже не належить нам, вона належить нашим читачам. Ми маємо біля 1000 передзамовлень на пошті. У жовтні ми готуватимемо третій наклад. Люди розібралися, що не так, порівняли те, що їм хтось говорить і те, що вони читають у книжці. І те, що вони прочитали – їм пасує. І оскільки ми перша дитяча книжка, до якої застосувалися загрози, то я думаю, що це дуже добре спрацювало нам на користь. Люди захищають не просто «Майю та її мам», вони захищають дитячу літературу загалом», – підсумував Ілля.

Не так «пощастило» книжці «Ліва Європа», яка оповідає історію соціальних рухів, лівих груп та партій у Європі. Праворадикали, що перебували на презентації, почали виконувати гімн, нівелюючи тим самим і його значення, і будь-яке ітунше поняття культури своєю поведінкою.

. .

Фаворити Форуму

Видавництво Анетти Антоненко представило всього 4 новинки, однак власниця видавництва повідомляє, що «виторг виріс на 65 % в порівнянні з 2016 роком і всього на 8 % не дотягнув до Книжкового Арсеналу. Я вважаю, що це дуже гарні фінансові показники, враховуючи такий малий розмір стенду (4 м) та зменшення моїх видавничих витрат на 5%». Фаворитами читачів стали дві новинки «Спустошення» Любка Дереша та «Концерт пам’яті янгола» Еріка-Емманюеля Шмітта, а також «№2» Остапа Дроздова.

У видавництві Жупанського до топу продажів потрапили усі новинки: «У злиднях Парижу і Лондона» Джорджа Орвелла (100 пр.), «Саврола» Вінстона Черчілля (100 пр.), «Скляні бджоли» Ернста Юнґера (80 пр.), «Homo Urbanus» Йелле Роймера (80 пр.).

Видавництво «Фоліо» привезло 70 новинок. Однозначний бестселлер цього року – роман «Лютеція» Юрія Винничука (1000 пр.)

Читайте також: Форум видавців №23: тематичні форуми і комерційний потенціал поезії

«Видавництво Старого Лева» підготувало 55 нових книжок і у відношенні 60:40, де 60% – це доросла література, та 40% – дитяча. У лідерах продажу дорослої літератури – «Ні сонце, ані смерть. Зі щоденників нейрохірурга» Генрі Марша (понад 1000 пр.) та «Південно-Західна вулиця. Повернення до Львова» Філіпа Сендса. Серед дитячої літератури фаворитами читачів стали «PYTHON для дітей. Веселий вступ до програмування» Джейсона Р. Бріґґса та ілюстрована казка «36 і 6 котів-детективів» Галини Вдовиченко з ілюстраціями Наталки Гайди.

Видавництво «Урбіно» привезло 4 новинки та обрало свого фаворита цьогорічного Форуму – підліткову книжку «Зелені мартенси» Йоанни Яґелло.

Видавництво «Комора» повідомили, що саме нові книжки викликають найбільшу цікавість читачів: «Крамничка “З легкої руки”» Горана Петровича, «Листи: 1898–1902» Лесі Українки, нова книга Оксани Забужко «Після третього дзвінка вхід до зали забороняється. Оповідання та повісті» та «Спрага музики» Віктора Домонтовича.

.

.

Книжки-фаворити видавництва «Nebo Booklab Publishing»: «Неро Корлеоне. Історія одного кота» Ельке Хайденрайха, «Коко» Ітзіар та Хорхе Міранда, «Таємниця Лондона» Бйорн Сортланн та друга частина збірки «Галерея Чуття».

Видавництво «Ранок» підготувало до Форуму 60 нових книжок різних категорій, серед яких і книжки-картинки, і підліткові романи, й інтерактивні картонки. У топах продажів: «Звіродухи» та «Що приховує Кара Вінтер?» Аніки Харпер, «Чудовий світ Тома Гейтса» Ліз Пічон.

Видавництво «Книги ХХІ» привезли 6 нових книжок, серед яких бестселерами стали: «До Галичини» Мартіна Поллока, «Європейська абетка» Карла-Маркуса Ґаусса, «Остання подорож Сутіна», «Блюз кентаврів» Яна Ваґнера.

Читайте також: Форум видавців №23: стабільність продажів і локації, зручніша логістика й відбірний асортимент

Дитяче видавництво «Artbooks» п’ять новинок, і кожна з них завоювала свою аудиторію: вімельбухи Анни Зюсс «Країна казок» та «Мій віммельдім», друга частина ігрової книги «Живі кольори» Ерве Тюлле та нові ілюстровані видання Марічки Рубан «Дівчача книжка» та «Хлопчача книжка».

Харківське видавництво «Віват» підготувало понад 30 новинок та вже поділилося своїм рейтингом: «Чарівні істоти українського міфу» Дари Корній, «Ріки та дороги» Марка Лівіна, «Тіні наших побачень» Івана Байдак, «Гусь від А до Я» Надьожної.

Видавництво «Фонтан казок» повідомили, що обидві їхні новинки викликали зацікавленість читачів: науково-фантастична повість «Пригоди Тараса» Галини Манів і пригодницька повість «Розбишацький детектив» Діани Мельникової.

.

.

#книголав привіз на Форум видавців 8 нових книжок, серед яких найкраще продається «Моя бабуся просить її вибачити» Фредеріка Бакмана та друга частина «Експрес-уроків української мови» від Олександра Авраменка.

«Клуб сімейного дозвілля» – в лідерах за кількістю виданих новинок. На цей Форум видавців команда привезла понад 90 нових видань. Серед них найбільшу цікавість відвідувачів завоювали: «Троща» Василя Шкляра, «Не озирайся і мовчи» Макса Кідрука та «Оповідь служниці» Марґарет Етвуд.

Лідерами продажів видавництва «Рідна мова», очікувано, стали переклади коміксів DC українською, а також «Механічний апельсин», «Манюня», нові частини Агати Містері. «Бетмен, цить!» продався в кількості 150 примірників.



Топ 5 проданих книжок видавництва «А-ба-ба-га-ла-ма-га» виглядає так: «Антологія української поезії ХХ ст», «Фантастичні звірі і де їх шукати» Джоан Роулінг, «Бартімеус» Джонатана Страуда, «Грицева шкільна наука» та «Велика ілюстрована книга казок».

«Смолоскип» привіз на форум 9 новинок. Найбільше зацікавлення викликали такі книжки: Марія Савчин «Тисяча доріг», Василь Стус «Вибрані твори», «Українське дошкілля», Євген Маланюк «Вибрані твори» (новинка до Форуму), Василь Симоненко «Вибрані твори», Володимир Тиліщак «1930. УСРР. Повстання» (до Форуму вийшло друге доповнене видання), «Стефанія Шабатура: нескорений дух творчості», альбом (новинка до Форуму), Улас Самчук «Марія», Богдан Ігор Антонич «Втбрані твори», Микола Вінграновський «Вибрані твори».



Видавництво Yakaboo Publishing представили дві зовсім свіжі новинки, просто з друкарні: «Викрадачі вогню» Стівена Котлера та Джеймі Уіла та «Дика гонка»Адама Лашинскі. Найкраще продавалися «Викрадачі вогню» – і серед новинок, і серед усіх книжок.



Беззаперечним лідером продажів видавництва «КМ-Букс» стала книга «Американські боги» Ніла Ґеймана, якої було продано понад 70 примірників. До списку найпопулярніших також увійшли «Скандинавська міфологія» того ж Ніла Ґеймана, «Лицар сімох королівств» Джорджа Р.Р. Мартіна та «Фірма» Джона Ґрішема.

Фото: Ната Коваль, Дарина Гладун, Facebook, Форум видавців.



Над матеріалом працювали: Юлія Клебан, Ірина Батуревич, Олена Тищук.

Як повідомлялось, цього року журі вирішило не присуджувати Гран-прі Форуму видавців.

Читайте також:

Найочікуваніші новинки української прози до Форуму видавців 2017

Найочікуваніші новинки перекладної прози до Форуму видавців 2017

8 нон-фікшн книжок Форуму видавців

Найбажаніші дитячі й підліткові книжки до Форуму видавців