Compania care administrează drumurile naţionale a acordat contracte de deszăpezire fără licitaţie, în ajun de Crăciun şi de Revelion, unor firme cu acţionari apropiaţi de liderii PSD. Potrivit reglementărilor, pentru atribuirea acestor contracte trebuiau organizate licitaţii în vară. Potrivit Digi24 HD, conducerea companiei a amânat sau a anulat respectivele licitaţii şi a acordat contractele în regim de urgenţă, la două săptămâni după încheierea alegerilor generale. Firmele care au primit contracte fără licitaţie au acţionari prieteni cu Liviu Dragnea, Nicolae Bădălău, Rovana Plumb şi Remus Truică.

6 ianurie 2017. România e invadată de zăpadă. Autostrăzile A2 Bucureşti - Constanţa şi A4 se închid. Pe drumurile judeţene din şase judeţe nu se mai poate circula. Au fost afectate judeţele Constanţa, Călăraşi, Ialomiţa, Galaţi, Tulcea şi Vaslui. Şcolile s-au închis o săptămână.

În tot acest peisaj, doar 78 la sută din drumuri au contracte de deszăpezire încheiate prin licitaţii publice. Pentru restul, contractele au fost incheiate pe ultima sută de metri prin negociere fără anunţ de participare.

Normativul în materie de deszăpezire al Companiei Naţionale de Administrare a Infrastructurii Rutiere - CNAIR - cere ca, până la 20 octombrie, utilajele să fie în bazele de munte, iar până la 1 noiembrie, în bazele de şes. Pentru a putea îndeplini acest lucru în mod transparent, conducerea companiei trebuie să organizeze licitaţii la începutul verii. Întrebată dacă a respectat această reglementare, fosta conducerea a CNAIR a răspuns vag.

Răspunsul conducerii CNAIR: La data de 1 noiembrie 2016, bazele de deszăpezire au fost operaţionale la nivelul tuturor direcţiilor regionale. La fiecare direcţie regională, la data de 1 noiembrie erau în funcţiune atât utilajele din dotarea proprie, cât şi cele ale operatorilor economici, cu care s-au încheiat contracte de deszăpezire.

Realitatea din teren a fost cu totul alta. La 1 noiembrie 2016, trei autostrăzi şi aproape un sfert din drumurile naţionale nu aveau încheiate contracte de deszăpezire.

Cristian Andrei, director Direcţia Mentenanţă CNAIR: Începutul lunii noiembrie era 78%, avem comunicat cu acest lucru. Într-adevăr, atuncea nu aveam contracte pe A1, A2, A3 şi zona Bucureştiului.

Florin Dascălu, fost director Întreţinere în cadrul CNAINR: Trebuiau începute licitaţiile din luna aprilie-mai. (...) Contractele trebuiau să fie încheiate şi utilajele în baze.

În vară, foarte multe licitaţii pentru contractele de deszăpezire au fost amânate sau anulate din diverse motive. Conducerea CNAIR spune că din această cauză nu şi-a putut respecta propriile reglementări.

Cristian Andrei, director Direcţia Mentenanţă CNAIR: Cei care participă la licitaţii au dreptul de a contesta şi contestarea aceasta poate să fie în cascadă. Nu poţi să prognozezi un timp în care ele se vor termina.

În noiembrie şi primele trei săptămâni din decembrie nu a nins în zonele care nu aveau contracte de deszăpezire. În cazul în care ar fi nins, conducerea CNAIR spune că ar fi găsit soluţii pentru rezolvarea problemelor.

Cristian Andrei, director Direcţia Mentenanţă CNAIR: Avem un contract cu Administraţia Naţională de Meteorologie, cu 2-3 zile înainte ne spun care vor fi zonele afectate şi noi avem timp ca să dislocăm un necesar de utilaje, ca să putem să facem faţă acestor fenomene, ca să asigurăm condiţiile de trafic.

După două săptămâni de la încheierea alegerilor generale, în ajun de Crăciun, compania naţională de drumuri a atribuit mai multe contracte de deszăpezire fără licitaţie. 6,5 milioane de euro au fost atribuite unor firme abonate la contracte din bani publici.

Cristian Andrei, director Direcţia Mentenanţă CNAIR: Noi ne-am luat măsuri ca să organizăm acele proceduri mai scurte, de negocieri fără publicare, care legea ne permite.

Conducerea CNAIR a motivat că se apropie ninsorile şi că nu mai e timp să organizeze alte licitaţii

Explicaţia conducerii CNAIR: Ansamblul ofertelor prezentate ca răspuns la o licitaţie deschisă, la o licitaţie restrânsă sau la un dialog competitiv a fost neconform sau inacceptabil. Au fost luate în considerare doar ofertele care au respectat criteriile de selecţie calitativă. (Site-ul public de licitaţii)

Contractele au fost atribuite prin procedura negocierii fără anunţ de participare. Conducerea CNAIR spune că firmele câştigătoare au participat în vară la licitaţii, dar atunci nu au putut câştiga contractele.

Reporter: Firmele care au câştigat contractele în ajunul Crăciunului şi al Revelionului, pe respectivele tronsoane, au participat şi la licitaţia publică?

Cristian Andrei, director Direcţia Mentenanţă CNAIR: Da. Cred că da.

Una dintre firme este Tel Drum. În asociere cu Fincodrum şi Viabild Cons VT, Tel Drum a primit două contracte în valoare de aproape două milioane de euro. Pentru aceşti bani, Tel Drum şi firmele partenere au trebuit să deszăpezească lotul 9 de pe Autostrada A2 şi lotul 8 de pe Autostrada A1.

Tel Drum este o firmă de construcţii din Alexandria, care până în aprilie 2002 a avut ca unic acţionar Consiliul Judeţean Teleorman. Pe 25 aprilie 2002, firma a fost vândută lui Marian Fişcuci, prieten cu Liviu Dragnea, care în perioada 2000 - 2012 a fost preşedintele Consiliului Judeţean Teleorman. Pe 23 ianuarie 2006, alţi doi apropiaţi de-ai lui Liviu Dragnea, Mugurel Gheorghieş şi Liviu Lucian Dobrescu, devin acţionari ai Tel Drum. Primul cu 44% din acţiuni, iar al doilea, cu 43,99%. Pe 19 septembrie 2011, cei doi ies din firmă. De şase ani, Tel Drum are un acţionar necunoscut, care deţine 955.475 de acţiuni la purtător.

Cristian Păun, profesor de Economie la ASE: Acţiunile la purtător sunt acţiunile care nu au acest proprietar menţionat pe aceste titluri şi atunci cine le deţine este proprietarul de drept al acestor acţiuni. Şi le poate vinde (...) doar că vânzarea se poate face mult mai uşor. Practic titularul, nefiind menţionat, le poate vinde cel care le deţine. (...) Este o metodă eficientă de a nu apărea explicit cu numele în acţionariatul unei companii.

Marian Fişcuci, fostul patron al Tel Drum, a fost şi unul din liderii organizaţiei din Teleorman a PSD. Ani la rând, Tel Drum a fost abonată la contracte din bani publici. Consiliul Judeţean Teleorman şi primăriile mai multor oraşe şi comune din judeţ, conduse de membri PSD, au atribuit contracte firmei Tel Drum.

Virgil Cocoşilă, vicepreşedintele CJ Teleorman: Din câte ştiu eu, ca şi salariat în alte instituţii ale judeţului, acţiunea de deszăpezire s-a făcut de foarte multă vreme, pot spune, chiar numai cu această unitate.

Reporter: Cu Tel Drum?

Virgil Cocoşilă: Da, cu Tel Drum.

Compania naţională de drumuri i-a acordat cele mai bănoase contracte în ultimii şapte ani. În ultimii cinci ani, Tel Drum a avut contracte de 200 de milioane de euro, mare parte dintre acestea fiind cu instituţii publice.

Cifrele de afaceri ale Tel Drum:

2015 - 42.232.389 euro

2014 - 35.922.361 euro

2013 - 41.647.575 euro

2012 - 33.546.187 euro

2011 - 46.024.196 euro

TOTAL - 199.372.708 euro

De-a lungul anilor, mai multe firme concurente au susţinut că Tel Drum că ar fi fost favorizată la licitaţii de către autorităţile din Teleorman.

Virgil Cocoşilă, vicepreşedintele CJ Teleorman: Nu ştiu dacă această firmă, la mărimea ei, se preta la încheierea unor contracte într-o bază nelegală. Nu cred.

Marian Fişcuci a fost, ani la rând, unul dintre cei mai importanţi finanţatori ai campaniei electorale a PSD. Potrivit rapoartelor publicate in Monitorul Oficial, Marian Fişcuci a făcut donaţii pentru trei campanii electorale ale PSD. El a donat si ca persoana fizică, si ca persoană juridică, prin intermediul unei firme controlată de el, 333.000 de lei.

Donaţiile lui Marian Fişcuci către PSD:

2008 - 23.000 de lei

2009 - 10.000 de lei pe persoană fizică, plus 200.000 de lei prin firma Proinvest

2012 - 100.000 de lei

TOTAL - 333.000 de lei

Sursa - Monitorul Oficial

Conducerea firmei Tel Drum a fost căutată la sediul companiei pentru un punct de vedere, dar aceasta a refuzat să ne ofere un interviu.

O altă firmă cu acţionari interesanţi este Viabild Cons VT SRL, partenera firmei Tel Drum.

Viabild Cons VT SRL a fost înfiinţată anul trecut şi nu are niciun fel de experienţă în deszăpezire. Firma este deţinută de Michaela Ileana Gheorghiu, cu 66,66% şi de Victor Ţene, cu 33,34 %. Ultimul este urmărit penal de către Parchetul de pe lângă Tribunalul Bucureşti pentru evaziune fiscală şi spălare de bani, alături de Marin Dumitru, cel care este acuzat de DNA că i-a dat fostului primar al Sectorului 5, Marian Vanghelie, 30 de milioane de euro mită. Victor Ţene a fost administratorul firmei Imob Lux, deţinută de Marin Dumitru, care a primit de la Primăria Sectorului 5 zeci de contracte. 85 de milioane de lei, proveniţi din contracte cu bani publici, ar fi fost introduşi de către cei doi într-un circuit evazionist care ar fi produs statului un prejudiciu de 35 de milioane de lei.

Viabild Cons VT SRL, care a primit acum contract de deszăpezire fără licitaţie de la CNAIR, are sediul în aceeaşi clădire unde a funcţionat Imob Lux, pe Şoseaua Alexabdriei nr.199 D. Potrivit reglementărilor CNAIR, Viabild nu îndeplineşte condiţiile pentru a primi singură contracte de deszăpezire.

Cristian Andrei, director Direcţia Mentenanţă CNAIR: Ele trebuie în primul rând să aibă utilajele respective, care sunt prevăzute în acel normativ de deszăpezire, să aibă echipamentele specifice (...), să aibă mecanici, să aibă schimburi care să asigure 24 de ore din 24 aceste servicii, să aibă echipe de intervenţii.

Reporter: Experienţă cereţi firmelor respective?

Cristian Andrei: De obicei, se cere şi experienţă. Deci, în licitaţii este obligatoriu să cerem experienţă. La negociere, într-adevăr, se scade ştacheta, că sunt loturile mai mici, dar trebuie să aibă experienţă în deszăpezire.

În materie de achiziţii publice, chiar directorii din companie spun ca legislaţia are lacune care avantajează firme ca Viabild.

Cristian Andrei, director Direcţia Mentenanţă CNAIR: Acolo este o asociere. Legislaţia publică spune că dacă unul dintre cei din asociere îndeplineşte aceste criterii, poate să se constituie acea asociere.

O altă scăpare a legii permite acţionarilor urmăriţi penal pentru evaziune fiscală şi spălare de bani, cum este cazul lui Victor Ţene de la Viabild, să primească în continuare contracte publice. Conducerea CNAIR spune că nu e nicio problemă.

Cristian Andrei, director Direcţia Mentenanţă CNAIR: Nu. Pentru că singurul lucru care se verifică e o declaraţie pe propria răspundere pe care firma respectivă o dă că n-are cazier judiciar. Dar firma, nu persoanele care constituie firma.

Victor Ţene a fost căutat la sediul firmei. Ne-a promis un interviu, pe care ulterior l-a amânat fără explicaţii.

Tot în ajun de Crăciun, a primit un contract de 1,5 milioane de euro, fără licitaţie, şi asocierea dintre firmele Anastamar Construct SRL şi Itaro SRL. Ele trebuiau să deszăpăzească drumurile din jurul Bucureştiului.

Anastamar Construct îi are ca acţionari pe Gheorghe Cuşa, cu 90%, pe soţia acestuia, Ioana Cuşa, cu 5%, şi pe nora Paula Cuşa, cu restul de 5%. Aceasta, împreună cu fiul lui Gheorghe Cuşa, George, l-au cununat anul trecut pe Gabriel Bădălău, fiul actualuilui preşedinte executiv al PSD, Nicolae Bădălău.

În pozele de la nuntă postate de Nicolae Bădălău pe contul său de facebook, apar la aceeaşi masă actualul ministru al Transporturilor, Răzvan Cuc, şi preşedintele Consiliului Judeţean Giurgiu, Marian Mina. Ambii sunt membri PSD. CNAIR este în subordinea Ministerului Transporturilor, iar Marian Mina a fost, până anul trecut în iunie, şeful regionalei Bucureşti a CNAIR, cea care a acordat contractul fără licitaţie firmei Anastamar. Marian Mina este totodată şi finul lui Nicolae Bădălău, iar Răzvan Cuc a fost propus ministru al Transporturilor chiar de către Bădălău.

O altă firmă care a primit pe 23 decembrie 2016 două contracte în valoare de 2,3 milioane de euro e Rebelis Construcţii SRL. Pentru aceşti bani, Rebelis a trebuit să deszăpezească lotul 10 al Autostrăzii A3, lotul 6 Ploieşti şi împrejurimi. Iarna trecută, Rebelis a obţinut la fel contractele de deszăpezire, tot fără licitaţie, tot în decembrie. În ultimii ani, Rebelis Construcţii a primit numeroase contracte de la CNAIR şi Consiliul Judeţean Prahova. Numele firmei apare în dosarul fostului şef al CJ Prahov, pesedistul Mircea Cosma, ca firmă abonată la contracte din bani publici. După ce anul trecut ne-a oferit o explicaţie, anul acesta directorul firmei Rebelis nu a mai vrut să ne spună cum a obţinut contractele.

Marius Bucur, director general al Rebelis Construcţii: În rechizitoriu apare enumerată, dar nu că am fi făcut noi ceva. Am fost chemat ca şi martor la proces. În rechizitoriul DNA-ului suntem trecuţi tot ca martori, n-am fost trecuţi în altă calitate.

Conducerea CNAIR nu vede vreo problemă nici în cazul firmei Rebelis.

Reporter: Aceeaşi firmă, Rebelis, a luat şi anul trecut, în aceaşi perioadă, tot fără licitaţie, prin negociere directă, aceleaşi contracte.

Cristian Andrei: Vă rog frumos. (...) Nu mai pronunţaţi fără licitaţie. (...) Este o procedură de achiziţie publică, cu negociere fără publicare. Noi am invitat la acea negociere fără publicare toate firmele care veniseră. Au fost patru ofertanţi. Deci, nu este încredinţare directă. E altă procedură.

Reporter: Aici, pe site-ul de licitaţii, spune la Rebelis - oferte primite una, admisă una.

Cristian Andrei: Se poate. Nu le ştiu.

Pe 30 decembrie, în ajun de Revelion, CNAIR a atribuit firmei Anduna Servimob un contract în valoare de 133.000 de euro fără licitaţie. Compania de drumuri a preferat negocierea fără anunţ de participare, pe motiv de situaţie de extremă urgenţă, survenită în urma unor evenimente ce nu au putut fi prevăzute.

Anduna Servimob este controlată de omul de afaceri Florin Marius Drăguţ. El e fost partener de afaceri cu soţul şi fiul Rovanei Plumb, unul din liderii PSD. Florin Marius Drăguţ a fost acţionar în firma Eurostar Construct, care de deţinea 50% din firma Mega Construct Grup. Celelalte 50% din acţiuni erau în posesia firmei Prime Time Construct, unde acţionari au fost Dan şi Andrei Plumb, soţul, respectiv fiul Rovanei Plumb.

Digi24 a fost la sediul firmei Anduna, dar nu am putut obţine un punct de vedere de la conducerea firmei.

Tot în ajun de Revelion a primit un contract de 153.000 de euro şi firma Wins Construct Project SA. În acte, apar ca acţionari două surori din Republica Moldova, Diana şi Marcela Curmei. În realitate, firma ar fi controlată de Remus Truică, fostul şef de cabinet al premierului Adrian Năstase. Când procurorii DNA i-au percheziţionat casa lui Truică, în dosarul Ferma Băneasa - Pădurea Snagov, au găsit într-un seif al acestuia 1.000 de acţiuni la purtător la firma Wins Construct Project, cea care a primit acum contractul de deszăpezire. Remus Truică a fost trimis în judecată alături de alte 22 de persoane şi e acuzat de un prejudiciu de 145 de milioane de euro. Alături de Truică mai sunt judecaţi prinţul Paul al României, Dan Andronic, directorul ziarului Evenimentului Zilei, şi cetăţenii israelieni Benyamin Steinmetz, Moshe Agavi şi Tal Silberstein.

CNAIR a avut probleme şi cu încheierea contractului pentru achiziţionarea de sare. În ultimii ani, sarea pentru deszăpezire era cumpărată în vară de la compania naţională a sării SALROM. Anul acesta, conducerea companiei naţionale de drumuri a vrut să scoată din ecuaţie SALROM, prin modificarea caietului de sarcini.

Sincron Florin Dascălu, fost director Întreţinere în cadrul CNAINR: A introdus nişte condiţii pe care SALROM-ul nu a putut să le accepte. În acest fel, el n-a participat la licitaţia din luna iulie. De altfel, n-a participat nimeni. Compania vroia să aducă sare de import din Ucraina. Deci, 300 de mii de tone în portul Constanţa. (...) Mai scumpă.

După repetarea de trei ori a licitaţiei, CNAIR nu a reuşit să cumpere sare pentru deszăpezire.

Florin Dascălu, fost director Întreţinere în cadrul CNAINR: Sarea este un material extraordinar de important în procesul de deszăpezire. Au făcut, au încheiat licitaţia abia în luna octombrie şi au semnat contractul abia în luna noiembrie.

În cele din urmă, au încheiat contractul tot cu SALROM, pe 25 noiembrie. Actuala conducere a companiei de drumuri recunoaşte că a avut noroc că nu a nins şi că s-a bazat pe un stoc de 100 de tone rămas de anul trecut.

Reglementările cer companiei naţionale de drumuri ca la începutul iernii să aibă asigurat 75% din stocul de sare. Nici acest lucru nu a putut fi respectat de fosta conducere a companiei. Actualul director din cadrul CNAIR care se ocupă de deszăpezire recunoaşte că ideea cumpărării de sare din Ucraina nu era una bună.

Reporter: În situaţia în care CNAIR ar fi decis să cumpere sare din Ucraina, ar fi trebuit transportată din port, nu?

Cristian Andrei: Era o prostie. (...) În primul rând, Ucraina e o zonă instabilă. (...) N-aveai nicio certitudine că ţi se pot livra nişte cantităţi în timp rezonabil, ca să putem să ne folosim de ele.

Doar pentru sare, CNAIR a plătit anul acesta 16 milioane de euro.

Cristian Andrei, director Direcţia Mentenanţă CNAIR: Anul acesta am băgat în sare transportul tot de la SALROM. (...) Acum am avut o deservire ireproşabilă din partea SALROM, întrucât dumnealor au gestionat şi transportul, şi furnizarea.

Cei care au gestionat deszăpezirea din acest an sunt fostul director general al CNAIR, Cătălin Homor, şi fostul director adjunct, Ioan Bârsan. Pe 10 ianuarie, Homor a fost demis. Despre organizarea precară a deszăpezirii din acest an, fostul director din cadrul CNAIR are o posibilă explicaţie.

Florin Dascălu, fost director Întreţinere în cadrul CNAINR: Directorul general adjunct este domnul Bârsan, care este finul domnului Homor, şi este inginer civilist adus de la metrou în luna ianuarie anul trecut, deci neavând niciun fel de experienţă în ceea ce priveşte drumurile, ca şi domnul Homor, de altfel, care este hidrotehnist.

Ioan Bârsan a fost contactat telefonic de Digi24, dar a refuzat să ne ofere un punct de vedere. Nici Cătălin Homor nu a vrut să ne ofere un interviu.

Actualul şef de la deszăpeziri din cadrul CNAIR spune că 95% din drumurile naţionale şi autostrăzi au încheiate contracte de deszăpeziri pe 4 ani. El promite că iarna viitoare toate drumurile naţionale şi autostrăzile vor avea la timp contracte de deszăpeziri, încheiate prin licitaţii publice.