2012 - negocieri politice pe fata

2016-2017 - Se cere insistent un sistem independent de numire, dar si consultarea Comisiei de la Venetia

procedura de numire actuala comporta o componenta politica puternica, avand in vedere rolul pe care il are in cadrul acesteia ministrul justitiei

Independenta sistemului judiciar

Increderea publicului in sistemul judiciar este in parte o reflectare a dorintei acestuia de a-si juca rolul de actor independent in guvernarea Romaniei. Procedurile de numire deschise si bazate pe merit vor juca un rol deosebit de important in 2016. De asemenea, ar trebui luate masuri pentru a remedia tendinta continua ca magistratii sa faca obiectul unor critici personale in exercitarea functiilor lor.

Ar trebui sa se asigure instituirea in timp util a unor proceduri clare si solide pentru numirile in functiile de conducere din cadrul magistraturii prevazute in 2016. Pentru aceasta este nevoie ca, inainte cu cateva luni de fiecare procedura, sa se stabileasca diferitele etape si criteriile care vor sta la baza deciziilor. Ar trebui sa se utilizeze o abordare diferita pentru numirile in posturi care nu sunt posturi de conducere la cel mai inalt nivel in cadrul serviciilor de urmarire penala, acordandu-li-se persoanelor nou-numite un rol important in selectarea echipelor lor. Ar trebui sa se asigure transparenta tuturor procedurilor;

prevazute in 2016. Pentru aceasta este nevoie ca, inainte cu cateva luni de fiecare procedura, sa se stabileasca diferitele etape si criteriile care vor sta la baza deciziilor. Ar trebui sa se utilizeze o abordare diferita pentru numirile in posturi care nu sunt posturi de conducere la cel mai inalt nivel in cadrul serviciilor de urmarire penala, acordandu-li-se persoanelor nou-numite un rol important in selectarea echipelor lor. Ar trebui sa se asigure transparenta tuturor procedurilor; Ulterior, ar trebui introdus prin lege, cu sprijinul Comisiei de la Venetia, un sistem mai robust si independent de numire a procurorilor de rang inalt

2018 - Procedura Toader

Astfel, ministrul Justitiei s-a pozitionat in centrul procesului decizional, renuntand chiar si la comisia consultativa din procedura adoptata in 2012 de fostul ministru Mona Pivniceru, desi in rapoartele MCV este recomandat contrariul.Tudorel Toader este ministru al Justitiei din februarie 2017. Tot el este cel care s-a luptat in ultima jumatate de an sa obtina revocarea sefei DNA.Desi astazi pare greu de crezut si ar fi imposibil de acceptat de catre societatea civila, in 2012, numirea sefului DNA s-a negociat politic la vedere, lucru asumat public de principalii decidenti de la acea vreme.Cu toate acestea, teoretic cel putin, procedura lansata pana la urma de ministrul Pivniceru prevedea o oarecare transparenta si, chiar daca ministrul era cel care conducea interviurile, exista o comisie in fata careia candidatii au sustinut interviurile si din care faceau parte, pe langa ministru, un procuror de la Parchetul General, un procuror de la DNA, un procuror specialist in management judiciar si un psiholog recomandat de Institutul National al Magistraturii.In primul raport MCV (ianuarie 2014) de dupa numirea in functie a noii garnituri de procurori sefi, din care facea parte si Laura Codruta Kovesi, era subliniat faptul ca "procesul de numire demarat in septembrie 2012 a avut, care nu a putut fi atenuata de modificarile aduse ulterior procedurii", dar si ca "la rezultatul global nu s-a ajuns in urma unui proces transparent, conceput sa permita verificarea calitatilor candidatilor si derularea unei competitii reale. Comisia regreta decizia de a nu se urma o procedura solida".In concluziile raportului respectiv, CE isi exprima "ingrijorarile cu privire la independenta sistemului judiciar" si sublinia ca "in ceea ce priveste masura importanta a numirilor in posturi-cheie se observa rezultate mixte: unele proceduri se desfasoara intr-un mod deschis, transparent si bazat pe merite, in timp ce altele sunt criticabile, din motive de".Dupa doi ani, in, Comisia Europeana insista cu aceleasi recomandari. Mai mult, in raportul MCV se sublinia explicit ca procedura de numire a procurorilor sefi avea o "componenta politica puternica", din cauza rolului jucat de ministrul Justitiei, iar Romaniei i se solicita sa tina cont de orientarile din partea Consiliului Europei si sa introduca, "prin lege, cu sprijinul Comisiei de la Venetia, un sistem mai robust si independent de numire a procurorilor de rang inalt".Iata ce prevedea"Pe termen mai lung,: la nivel legislativ, nu exista criterii pentru a se asigura cel mai inalt nivel de competente profesionale si integritate, iarIn trecut, procedurile de numire au fost deseori subiect de controversa si au fost marcate in mod clar de influente politice. Pe baza, Ministerul Justitiei si Consiliul Superior al Magistraturii ar trebui sa conduca, in special in ceea ce priveste numirile in posturi care nu sunt de conducere la cel mai inalt nivel a institutiilor". (...)Comisia invita Romania sa ia masuri in urmatoarele domenii:1.In 2016, Laura Codruta Kovesi a primit un nou mandat de trei ani la sefia DNA, iar in raportul MCV din ianuarie 2017, Comisia Europeana solicita din nou introducerea unei proceduri "clare, deschise si transparente", care sa fie pusa la punct "cu sprijinul Comisiei de la Venetia"."In ceea ce priveste numirea judecatorilor si a procurorilor, ultimul raport MCV a identificat 2016 ca an de proba pentru numiri. Acesta a fost cazul in ceea ce priveste numirea procurorilor-sefi si a adjunctilor acestora.In termeni de rezultate, niciunul dintre candidatii numiti nu a ridicat probleme de integritate si profesionalism si nici nu a suscitat controverse in randul magistratilor sau al societatii civile, iar unii dintre candidati aveau deja rezultate foarte solide.Cu toate acestea, procesul utilizat nu a permis introducerea unei proceduri clare, deschise si transparente pentru selectarea tuturor candidatilor, care sa se consolideze intr-un sistem stabilsi permanent.Recomandare:".Suntem in 2018, la o zi dupa ce procurorul sef al DNA a fost revocat de presedinte cu aproape un an inainte de incheierea mandatului, interimatul fiind preluat de un alt procuror DNA, pana la finalizarea procedurii de numire a unui nou sef al Directiei.La patru ani de la prima solicitare a CE cu privire la instituirea prin lege a unui mecanism de numire transparent si lipsit de intruziuni politice, cu sprijinul Comisiei de la Venetia, Tudorel Toader anunta propria sa procedura, in care rolul ministrului Justitiei nu doar ca nu este redus, ci devine primordial.Mai mult, cu toate ca la intalnirile cu prim-vicepresedintele CE Frans Timmermans (foto) a reafirmat angajamentele Romaniei si a subliniat ca ne dorim incheierea MCV, Tudorel Toader a respins in repetate randuri pe parcursul ultimului an recomandarile venite din partea GRECO si a refuzat categoric sa consulte Comisia de la Venetia pe modificarea legilor Justitiei si a Codurilor Penale.In ceea ce priveste procedura de selectie a viitorului procuror sef, ministrul Toader a grabit-o atat cat a putut, fara sa atraga prea mult atentia.Procedura a demarat inca de ieri, imediat dupa revocarea Laurei Codruta Kovesi, urmand sa se desfasoare in, adica sa fie finalizata in doar 3 saptamani, in conditiile in care procurorii sunt in vacanta de vara, ceea ce ar putea afecta depunerea candidaturilor, dar si obtinerea avizului consultativ al Sectiei pentru procurori a CSM.Conform procedurii Toader, procurorii pot depune cereri de inscriere pentru functia de conducere vacanta pana la data de 23 iulie. Lista celor acceptati va fi publicata a doua zi pe site-ul ministerului, iar in urmatoarele trei zile se vor desfasura interviurile, care vor fi sustinute "in fata ministrului Justitiei", tot el fiind si cel care decide.Comisia prevazuta in procedura din 2012 a disparut, in schimb, Tudorel Toader a introdus in procedura sa un alineat conform caruia, "in cadrul interviului,din cadrul Ministerului Justitiei". Acestia "pot adresa intrebari procurorului participant la selectie, direct sau prin intermediul ministrului justitiei, si au un rol consultativ, putand face ministrului justitiei recomandari privind indeplinirea de catre participant a standardelor de evaluare a interviului".La final, insa, este clar subliniat faptul ca "selectarea procurorilor pentru propunerea/propunerile de numire in functia de conducere are loc pe bazaefectuate de persoanele mentionate la punctul 2".Ca element inedit, in procedura se mentioneaza explicit ca proiectul managerial trebuie depus "atat pe suport hartie, cat si in format electronic, pe suport specific" si, in plus, proiectul "se va incadra intr-o limita de 30 pagini, iar anexele nu vor putea depasi 10 pagini."., propunerea asumata de Tudorel Toader urmand sa fie trimisa la CSM pentru avizare si apoi la presedintele Romaniei, "in vederea numirii in functie a procurorului propus".Conform actualei legi 303/2004 privind statutul magistratilor, presedintele Romaniei poate refuza motivat mai multe propuneri venite de la ministrul Justitiei, insa legea a fost modificata in Parlament, aflandu-se la Senat, dupa ce presedintele a cerut reexaminarea ei.PNL a anuntat deja ca va sesiza din nou Curtea Constitutionala.Daca noua forma a legii este promulgata pana la finalizarea procedurii de desemnare a noului sef al DNA, presedintele Romaniei va putea sa refuze doar prima propunere facuta de ministrul Justitiei.