Postarea unui comentariu jignitor reprezintă o faptă ilicită de natură a antrena răspunderea civilă delictuală a autorului comentariului.

Administratorul paginii de facebook este și el responsabil pentru că nu și-a îndeplinit obligațiile pozitive de a cenzura sau a împiedica publicarea comentariilor cu conținut defăimător.

Extras din considerentele sentinței Judecătoriei Hunedoara:

”În fapt, în luna iulie a anului 2018, pârâta VL a publicat (a postat) un comentariu (un articol) pe pagina de facebook “HP” al cărei administrator este pârâtul PFM, comentariu în care face afirmații referitoare la inteligența reclamantului, intenția pârâtei, care reiese din articol, fiind aceea de a crea părerea cititorilor că reclamantul are un nivel de inteligență scăzut . Pârâta a afirmat, printre altele, că reclamantul îi amintește de o persoană căreia i se spunea „prostu ’ satului” și că „ieșea inteligența din el valuri-valuri”. Caracterul defăimător al articolului este evident. (…)

Instanța reține că în cauză sunt îndeplinite condițiile răspunderii civile delictuale.

Fapta pârâtei există iar aceasta a recunoscut săvârșirea ei, dar a precizat că articolul său este un pamflet.

Instanța reține că, într-adevăr, pamfletul este o specie literară în versuri sau în proză, cu caracter satiric, într-un limbaj violent și agresiv , dar crearea unei astfel de opere literare nu dă dreptul la folosirea de expresii jignitoare , defăimătoare și la încălcarea drepturilor unei persoane la onoare și demnitate.

Dreptul unei persoane încetează acolo unde începe dreptul alteia. (…)

Instanța constată că există și vinovăția pârâtei care a publicat respectivul comentariu într-un mod conștient și cu dorința de fi cunoscut de către public, iar conform art. 1357 alin. 2 autorul prejudiciului răspunde pentru cea mai ușoară culpă.

Un prejudiciu produs reclamantului există, urmând a fi cuantificat de instanță, dat fiind că în privința daunelor morale nu există un criteriu obiectiv de măsurare a acestui prejudiciu. (…)

În stabilirea cuantumului prejudiciului din prezenta cauză instanța are în vedere faptul că orice persoană ar fi fost afectată emoțional de un astfel de articol, deci implicit și reclamantul a fost afectat la nivel emoțional. De asemenea, o augmentare a acestei atingeri aduse reclamantului este dată de contextul în care a fost săvârșită fapta, și anume pe o pagină de facebook care poate fi accesată de un număr nelimitat de persoane.

Instanța reține că sunt de notorietate studiile științifice care au demonstrat că atingerile aduse la nivel emoținal se repercutează la nivel fizic, au un răspuns la nivel fiziologic afectând organismul.

În stabilirea cuantumului prejudiciului instanța are în vedere și faptul că reclamantul este o persoană publică fiind secretarul Primăriei de mai mulți ani, ceea ce face ca acesta să fie asociat cu respectiva instituție și, ca atare, prin această poziție și-a asumat , într-o oarecare măsură, predispoziția de a deveni o țintă asupra căreia locuitorii urbei să-și verse nemulțumirile. (…)

Față de considerentele arătate instanța reține că suma de 2 .000 lei cu titlu de daune morale acoperă prejudiciul produs de pârâtă reclamantului. (…)

Cu privire la fapta pârâtul ui PFM care, în calitate de administrator al paginii de facebook “HP” , nu a blocat apariția respectivului comentariu făcut de pârâta VL , instanța reține că îndeplinește condițiile impuse de lege pentru a atrage răspunderea civilă delictuală.

Pârâtul PFM ar fi trebuit să se aștepte la postarea unor mesaje defăimătoare pe acea pagină de facebook și să dea dovadă de vigilență pentru a evita posibilitatea de a i se reproșa că prin faptele sale a adus atingere reputației unei persoane.

Instanța constată că pârâtul, în calitate de administrator al paginii de facebook amintite, este responsabil pentru că nu și-a îndeplinit obligațiile pozitive de a cenzura sau a împiedica publicarea mesajelor cu un conținut defăimător, după cum s-a exprimat și Înalta Curte de Casație și Justiție a României prin Decizia nr. 3216/2014.

Față de considerentele arătate, instanța reține că suma de 2. 000 lei cu titlu de daune morale acoperă în parte prejudiciul produs de pârâți reclamantului, iar pentru o reparare integrală, având în vedere modalitatea de săvârșire a faptei, se impune obligarea pârâtului PFM să publice prezenta hotărâre judecătorească pe pagina de facebook “HP” și obligarea pârâtei VL să publice, pe cheltuiala sa, dispozitivul prezentei hotărâri judecătorești într-un ziar de largă răspândire la nivelul județului Hunedoara.” (Judecătoria Hunedoara, Sentința civilă nr. 383 din 6 martie 2019, www.rolii.ro)

Cuvinte cheie: daune morale > facebook > pamflet > raspundere civila delictuala