Ştiaţi că doar astăzi preotul nu trebuie apărat de câine?

Din bătrâni se spune că în această zi nu se dă nimic cu împrumut, ca să nu-ţi dai norocul afară din casă şi nici nu te cerţi cu membrii familiei, ca să ai linişte şi pace tot anul

Ajunul Bobotezei, în care se ţine post negru, precede ziua Sfântului Ion Botezătorul, care încheie oficial, Sărbătorile de iarnă deschise la Sfântul Nicolae, pe 6 decembrie. Canonul I al Sf. Teofil al Alexandriei spune că de Ajunul Bobotezei se ajunează total, iar a doua zi (de Bobotează) se ia Agheasmă Mică, pe nemâncate. Postul Ajunului Bobotezei datează cam din secolul al IV-lea, pe vremea când catehumenii (adulţii care se pregăteau de Botez) ţineau post şi se rugau timp de 40 de zile, pentru a putea lua cu vrednicie din Agheasma Mare.



În localitatea Bilieşti preotul porneşte dis de dimineaţă prin sat cu Agheasma Mare, binecuvântând casele şi locuitorii lor, animalele şi păsările din ogradă. Din bătrâni se spune că numai în această zi preotul nu trebuie apărat de câine, pentru că e rău de moarte. Cei tineri, mai ales fetele mari, îi cer părintelui câte o crenguţă de busuioc pe care o aşează sub pernă în această noapte, cu speranţa că îşi vor visa ursitul. Mătuşii Nicoleta i-a trecut demult rândul la măritiş, dar are o nepoată pentru care cere un fir de busuioc sfinţit. „Am cerut la părintele busuioc să-şi pună nepoata sub pernă. E un obicei foarte vechi. Îmi amintesc că bunica mi-a spus să cer busuioc, aveam vreo 13 ani, eram o copilă. Nu-mi amintesc să fi visat ceva..., dar ca tradiţie, pentru cei tineri, este frumos", ne spune Nicoleta Chiticaru, din comuna Bilieşti.



Farmece şi descântece



Ajunul Bobotezei este o zi numai bună de făcut farmece şi descântece transmise din generaţie in generaţie. Un obicei, respectat cu stricteţe, spune că cenuşa din sobă şi gunoiul din casă se strâng dimineaţa pentru a fi presărate primăvara prin grădini şi livezi, ca să ferească roadele de prădători. Mătuşa Constantina, care trăieşte de-o viaţă la ţară, spune că n-a ştiut de acest obicei, dar este gata să-l încerce. „N-am ştiut de acest obicei, dar am să încerc si eu, poate nu mai ies gândacii si coropişniţele, să-mi strice zarzavaturile din grădină. Probabil că la asta s-au gândit moşii noştri, că suntem legumicultori din neam”, ne spune şi Constantina Taban.



Viaţa din .... cărbuni aprinşi



Un alt obicei, la care ia parte toată familia, cere să fi tare de fire. În seara de Ajunul Bobotezei se scot cărbuni încinşi şi se aşează pe marginea sobei. Fiecare cărbune, primeşte numele unui membru al familiei. Care dintre cărbuni arde mai mult, acela va avea viaţa cea mai lungă. In familia Tudoriţei Matcovschi, aceasta superstiţie s-a adeverit. „Tatăl meu a trăit peste 90 de ani, la fel şi mama mea, chiar şi membrii familiei lărgite, mătuşi, unchi, veri, toţi au trecut bine de 85 de ani. La noi s-a potrivit, aşa că eu pot spune, cu mâna pe inimă, cred în acest obicei!”, ne-a spus şi Tudoriţa Matcovschi, din comuna Bilieşti.



Din bătrâni se spune că în această zi nu se dă nimic cu împrumut, ca să nu-ţi dai norocul afară din casă şi nici nu te cerţi cu membrii familiei, ca să ai linişte şi pace tot anul. Tradiţia mai spune că dacă în dimineaţa de Ajunul Bobotezei pomii sunt încărcaţi cu promoroacă, vor avea rod bogat, iar fetele care cad pe gheaţă, se vor mărita în anul care vine. (Janine VADISLAV )

În lipsa unui acord scris din partea Ziarului de Vrancea, puteţi prelua maxim 500 de caractere din acest articol dacă precizaţi sursa şi inseraţi vizibil link-ul articolului: #insertcurrentlinkhere

Ziarul de Vrancea nu este responsabil juridic pentru conţinutul textelor din comentariile de mai jos. Responsabilitatea pentru mesajele dumneavoastra vă revine în exclusivitate.