La 16 mai 2015, fostul președinte al României, Traian Băsescu, a ținut un discurs, ca invitat principal, la conferința „Situaţia politică şi economică în Europa Centrală şi de Est” din cadrul Congresului PWP (Polska Wielki Projekt – Polonia, un Mare Proeict). Evenimentul este organizat de Institutul Sobieski şi de partidul de centru-dreapta „Lege şi Dreptate” (PiS), condus de fostul prim-ministru Jarosław Kaczyński. Conferința a prezentat publicului polonez experiența României, a Georgiei și a Letoniei. Președinții Traian Băsescu și Mihail Saakașvili au fost aleși în țările lor împotriva unui establishment postcomunist/postsovietic ce părea de neînvins. Ca președinți, aceștia au obținut victorii substanțiale împotriva acestui establishment, cu prețul unor lupte extrem de dificile. Mutatis mutandis, poziția candidatului PiS, Andrzej Duda, la alegerile prezidențiale poloneze din aceste zile poate fi comparată cu revoluțiile portocalii din România și Georgia.

În prezentarea făcută de organzatori lui Traian Băsescu, aceștia au trecut în revistă activitatea sa politică de parlamentar și primar, ca și cea din cele două mandate de președinte al României. (Fostul președinte a ținut să menționeze că meseria sa de baza, de care este foarte mândru, este cea de căpitan de marină.)

Traian Băsescu a împărtășit gazdelor experiența sa ca președinte care a contribuit decisiv la eforturile de decomunizare a României. A amintit că Revoluția din 1989 a fost una sângeroasă, după cum și instalarea comunismului a avut loc cu violență și vărsare de sânge, în timp ce țara era ocupată de Armata Roșie și comisarii sovietici dictau politica de la București. (Băsescu a adăugat, râzând, că acum comisarii vin de la Bruxelles, dar că aceștia sunt democrați…) În 1989, au venit la putere comuniști din eșaloanele doi și trei ale partidului comunist, care considerau că Ceaușescu a deviat doar de la linia partidului. Nu au intenționat să facă schimbări, ci să revină la ceea ce credeau ei că era linia corectă, sau convenabilă pentru ei. În perioada 1996-2000 a existat o încercare de schimbare a acestei orientări a țării, odată cu venirea la conducerea țării a unor politicieni orientați către Europa și valorile sale. Intențiile nu au putut fi concretizate deoarece liderii politici de atunci au fost sabotați de oamenii din structurile comuniste, care încă mai dominau toate instituțiile statului.

Traian Băsescu a adăugat că, în 2004, la începutul primului său mandat, a decis să izoleze justiția de influența politică. Judecătorii și procurorii au trecut un prag psihologic atunci când au înțeles că sunt independenți și că nu trebuie să se mai teamă de presiunile politice. Lupta împotriva corupției a fost, de fapt, una din componentele esențiale ale decomunizării. Până acum, pentru fapte de corupție au fost condamnați un prim ministru, câțiva miniștri, aproximativ treizeci de parlamentari, ca și proprietari influenți de trusturi media legați de vechile structuri, a precizat fostul președinte.

În opinia președintelui Băsescu, o altă etapă importantă a decomunizării a fost numirea Comisiei Prezidențiale pentru Analiza Dictaturii din România, a cărei activitate s-a concretizat într-un raport pe baza căruia a avut loc condamnarea comunismului ca „regim nelegitim și criminal”. De asemenea, dosarele fostei securități au fost transferate unei instituții civile, astfel încât orice cetățean a putut să aibă acces la documentele respective, măsură care a convins oamenii că schimbările sunt reale. Fostul președinte a subliniat că nu se poate construi ceva nou pe structurile comuniste, ci trebuie să se refacă structurile societății de la bază.

În încheiere, Traian Băsescu a evocat și colaborarea foarte bună pe care a avut-o cu președintele Lech Kaczyński, amintind de eforturile pe care ambii președinți le făceau pentru a le explica liderilor occidentali cât este de real pericolul rus. Datorită faptului că avertismentele lor nu au fost luate în serios, europenii au fost luați prin surprindere și acum le este greu să reacționeze la revenirea Rusiei la o politică agresivă și sfidătoare. Prin urmare, pentru țări ca România sau Polonia, cel mai important aliat rămân SUA, care este singura sursă de securitate pentru fostele țări din blocul sovietic, a adăugat Traian Băsescu.

Discursul fostului președinte a fost întrerupt de mai multe ori de aplauzele participanților, reacție destul de rar întâlnită la reuniunile politice și intelectuale poloneze. La același eveniment au mai vorbit și Davit Bakradze, fost președinte al Parlamentului georgian, trimis special al Președintelui Georgiei în 2008, pe lângă UE și NATO, și candidat la președinția țării în 2013 din partea Mișcării de Unitate Națională (partidul fostului președinte Mihai Saakașvili), și fostul prim-ministru al Letoniei, Ivars Goldmanis. În sală se afla fostul prim-ministru Jaroslaw Kaczynski, președintele partidului Lege și Dreptate.

Anca Cernea

corespondență de la Varșovia