(Рубрика «Точка зору»)

Розширення функціонування української мови залежить не лише від законодавства, але й від суспільної підтримки і розуміння представниками різних суспільних груп та спільнот справедливості і невідворотності вимог забезпечити державній мові конституційний статус. Це правда, що зміни відбуваються дуже повільно. Але й правда також, що вони помітні, зокрема в царині спорту.

З’являється все більше відомих українських спортсменів, які дають свої інтерв’ю або публікують дописи в соцмережах українською мовою. За 6 років, які минули від моєї публікації на цю тему, різниця помітна неозброєним оком. Тоді я наводив хамські висловлювання трьох футболістів збірної України з футболу (на щастя, колишніх), один з яких заявляв, що «йому заважає тотальна українізація», а інший не соромився демонструвати свою дурість – «зачєм мнє нужен ваш украінскій».

А теперішні збірники днями прочитали частину вінка сонетів Миколи Вінграновського «Вінок на березі юності», причому більшість футболістів були представниками донецького «Шахтаря». Таким чином відомі спортсмени підхопили ініціативу футболістів чернігівської «Десни», які на своїй сторінці у Facebook оприлюднили відео, присвячене Дню української мови, під гаслом #читайрідною. Озвучивши уривок з твору Олександра Довженка «Зачарована Десна», футболісти цього клубу прем’єр-ліги запросили приєднатися до їхнього почину інші українські клуби.

До цікавої ідеї «Читай рідною» долучилися два клуби. Київський «Арсенал» декламував Максима Рильського «Як парость виноградної лози», а донецький «Олімпік» – Ліну Костенко «Буває, часом сліпну від краси». ФК «Арсенал» пообіцяв навіть створити новий сайт, на якому головною сторінкою буде українська мова. Звичайно, в цьому є доля кон’юнктури. Але це є доказом, що поступово складається суспільний консенсус на користь змін у мовній сфері.

Напередодні Дня української мови вихованцеві чернігівської «Десни», одному з найкращих українських футболістів Андрієві Ярмоленку довелося фактично виправдовуватися за сказані раніше слова про те, що він любить Україну всім серцем, але йому байдуже, якою мовою спілкується. Так він відреагував на закид спортивного журналіста і співробітника ФК «Динамо» Київ Миколи Несенюка: «…Ти – символ України, тобі впадло відповісти рідною мовою?» Тож у діалозі з іншим відомим збірником Олександром Зінченком Андрій говорив інакше і навіть хвилину-другу розмовляв українською.

Ба більше. Андрій Ярмоленко вирішив навчити своїх нових одноклубників з лондонського «Вест Гему» співати Гімн України, а минулого року, щоб підтримати травмованого «динамівця» Сергія Сидорчука, на футболці написав українською «Сидор, ми з тобою!»

​Своєю патріотичною позицією і волонтерством відомий колишній футболіст збірної України Роман Зозуля, який у соціальних мережах час від часу пише українською: «Хочу подякувати усім тим, хто боронить цілісність нашої України. А також, хто захищає нас не тільки на фронті, а тут, у кожному місті. Та саму велику вдячність висловити рідним тих, хто віддав своє життя у війні проти всієї люті, яка прийшла на наші землі».

Новобранці збірної, Віталій Миколенко і Мар’ян Швед, уперше за всі часи заспівали українською. Останній узагалі розмовляє і дає інтерв’ю українською – як і Роман Яремчук, гравець бельгійського клубу «Ґент».

Один його бельгійський фан із Фландрії на сторінці Романа Яремчука у фейсбуці попросив у нього «розбиту або брудну» футболку, перекладаючи, очевидно, за допомогою ґуґл-перекладача.

​Представники інших видів спорту

Один із найкращих українських боксерів Олександр Усик, якому закидають іноді, що він не може прямо відповісти на запитання, чий Крим, написав українською вірш, присвячений Україні. Незважаючи на те, що ця спроба школярська, але уродженець Криму, мені здається, щирий у цих рядках і непогано зрозумів нові суспільно важливі тенденції.

Найкраща українська тенісистка Еліна Світоліна, яка нещодавно виграла підсумковий турнір 2018 року і стала четвертою у світі, окремі свої дописи веде українською, іноді дублюючи їх англійською. «Слава Україні!», – написала вона, одержуючи орден «За заслуги» ІІІ ступеня.

​«Кожна перемога під українським прапором, це величезна честь для мене!». Це теж Еліна Світоліна.

Ще одна українська тенісистка, майбутнє України, яка вже зробила стрімку кар’єру, українськомовна Марта Костюк в одному інтерв’ю зізналася: «Для мене багато значить патріотизм. Мені за честь представляти свою країну на змаганнях. Люблю, коли лунає наш гімн, завжди сльози навертаються на очі. Я дуже люблю Україну. Намагаюся де тільки можна розмовляти українською мовою».

А юний український шахіст Роман Ковальський на запитання свого суперника-росіянина відповів йому по-англійськи, що не розуміє його. Той був дуже розгублений, навіть після пояснення молдованина. Мамі ж Роман сказав: «Я давно мріяв потролити так росіян».

​І на закінчення

Тенденція переходу в публічному просторі на українську мову починає поширюватися і на інші сфери життя.

Харків’янка, вокалістка суперпопулярного нині гурту KAZKA Олександра Зарицька, попри те, що виростала в російськомовній родині, перейшла на українську в «повсякденному житті».

А основний інтерфейс сайту з пошуку роботи Work.ua став українськомовним.

Наведені приклади свідчать, що суспільство готове. Будемо сподіватися, що до таких змін готовий також законодавець і президент України перед другим читанням законопроекту про державну мову.

Тарас Марусик – журналіст, публіцист, перекладач з французької

Думки, висловлені в рубриці «Точка зору», передають погляди самих авторів і не конче відображають позицію Радіо Свобода

НА ТЕМУ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ:

Українська мова почала домінувати на телебаченні – дослідження «Простору свободи»​

Оточення Порошенка і війна з Росією. Яка доля чекає законопроект про державну мову?​

Українська мова і церква: Нестор Літописець – перший історик України-Руси

До Дня української писемності та мови. Третя українізація?

Українська красуня біля моря. Одеса стає україномовною