Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Det fastslår oppdragsgiver Utlendingsdirektoratet (UDI), som «etter en helhetsvurdering» likevel ikke har krevet penger tilbake.

- Vi var konstant underbemannet. Det oppsto farlige situasjoner, hevder en fagutdannet konsulent som jobbet for Aleris Ungplan og BOI på boenheten Nordmo i Narvik kommune i 2016.

Aleris Ungplan og BOI hadde fra 2014 og frem til avvikling i disse dager en avtale med UDI om å drive bo- og omsorgstiltak for asylsøkere som har vist en truende, utagerende og/eller voldelig oppførsel. Avtalen var på om lag 60 millioner kroner i året, og omfattet i 2017 i alt 20 asylsøkere. Boenheten Nordmo var et slikt såkalt forsterket tiltak, en av flere boenheter Aleris drev under denne ordningen

UDI gjennomførte tilsyn på fire av disse boenhetene i åra fra 2015 til 2017.

På samtlige fire tilsyn ble det oppdaget at det var færre personer med helse- og sosialfaglig bakgrunn på jobb enn det UDI stilte krav om i kontrakten.

Ved to av de fire tilsynene ble det dokumentert at det var færre ansatte på jobb enn det som var påkrevd ifølge kontrakten.

At det var færre på jobb enn det som var avtalt, ble ikke trukket fra da Aleris Ungplan & BOI fakturerte UDI.

Aleris Ungplan & BOI understreker at tilsyn og avvik er en naturlig del av å drive slike tiltak, at tilsynene ligger tilbake i tid og at alle avvik ble lukket.

Knalltøff jobb

I flere av tilsynsrapportene står det at UDI vurderer sanksjoner, uavhengig av om avvikene lukkes. Sanksjoner ble det likevel ikke. UDI har ikke engang regnet ut hvor mye de mente det var fakturert for mye.

Les alle Dagbladets saker om Aleris her.

Det var knalltøft å jobbe på Nordmo, der det i 2016 bodde fem mannlige asylsøkere mellom 15 og 20 år, forteller fagpersonen.

- Beboerne kunne være ute etter oss eller de skulle «ta oss». Vi var tre i personalet på vakt til enhver tid, som skulle passe på fem beboere døgnet rundt. To av oss måtte følge tre av beboerne på skolen. Vi satt inni og utenfor klasserommet og grep inn når det oppsto noe. Den tredje i personalet var da alene på Nordmo med de to andre, forteller fagpersonen.

UDI opplyser at de i 2016 stilte krav om fem på vakt for fire beboere på Nordmo. (På slutten av 2016 var det fem beboere der)

Aleris-saken 26 konsulenter saksøker Aleris for brudd på arbeidsmiljøloven. De krever også erstatning for manglende overtidsbetaling, feriepenger og pensjon.



De 26 har hatt kontrakt som selvstendig næringsdrivende med Aleris Ungplan & BOI, hvor de har jobbet på botilbud for brukere med rus- og psykiatriproblematikk.



Påstanden til de 26 er at de har jobbet som ordinære ansatte, og dermed skulle hatt ansettelse i stedet for å jobbe som oppdragstakere.



Fire av de 26 har tidligere stått fram i Dagbladet med historier om fryktkultur og ekstreme arbeidstider på sin tidligere arbeidsplass.



Aleris mener reglene rundt konsulentbruk har vært uklare, men sier samtidig de jobber for å redusere andelen konsulenter på slike tiltak. De tar avstand fra påstander om fryktkultur, og sier ekstreme arbeidstider ikke er vanlig hos dem.

I tilspissede situasjoner ringte Nordmo-personalet til Aleris Ungplan & BOI, som da sendte én eller to fra andre boenheter i nærheten som forsterkning. Politiet ble ofte tilkalt, forteller fagpersonen, som legger til: Beboerne var traumatiserte mennesker med store problemer.

- Jeg synes driften var uforsvarlig, og vi sa fra til leder at vi var for lite folk på jobb. De reagerte ikke og vi fikk aldri noe svar på hvor mange ansatte som var kravet fra UDI, forteller fagpersonen.

I konsulentenes standardkontrakt står det at man risikerer 100 000 kroner eller mer i bot, dersom man røper «forretningshemmeligheter eller liknende» fra jobben. Frykten for denne klausulen gjør at fagpersonen vil være anonym i Dagbladet.

Tilsynet på Nordmo

UDI gjennomførte tilsyn på Nordmo i 2017. Fra tilsynsrapporten heter det:

«Det kom fram under møtet og innsendt dokumentasjon at det samlet sett er færre personer på jobb i tiltaket enn det som er meldt som behov til beboerne der, og som UDI faktureres for.»

«Dokumentasjon fra Aleris viser at kravet til at i overkant av 80 % av personalet skal inneha helsefaglig og sosialfaglig bakgrunn, ikke innfris.»

Konsulenten fra Nordmo bekrefter både (opplevd) underbemanning og for få kvalifiserte fagfolk på jobb.

- Vi var til sammen ni personer som bemannet opp boenheten, hvorav tre hadde fagutdanning. Tre var på jobb til enhver tid, og én av disse hadde fagutdanning. Det blir 33 prosent, ikke 80, sier fagpersonen.

Videre forteller vedkommende at tre av de ni var ansatt i Aleris, mens resten var konsulenter.

Tilsynet på Nordmo resulterte i ni pålegg. Det ble også funnet feilutbetalinger av basisbeløp til beboere, manglende brannøvelse, for dårlig informasjon til beboere og for dårlige kunnskaper i personalet om retur-regelverket for asylsøkere.

- Utover nødverge og nødrett fikk vi ingen opplæring, sier konsulenten som jobbet på Nordmo.

BOTILTAK: Ett av Aleris Ungplan & BOIs botiltak i landlige omgivelser. Kilde: Google Maps Vis mer

UDI står på konklusjoner

- Hvorfor har dere ikke krevet penger tilbake fra Aleris?

- Vi hadde en lang dialog, som endte i at vi valgte å omorganisere tilbudet. Etter en helhetsvurdering valgte vi ikke å kreve penger tilbake, sier fungerende regiondirektør Sissel Mehammer i UDI.

- Betyr det at kontraktene dere laget med Aleris Ungplan og BOI står svakt juridisk?

- Vi står på det vi skrev i tilsynsrapportene, og i rapportene står det at vi fant at bemanningen ikke var tilstrekkelig etter kontrakten, og at det ikke var nok kvalifiserte på jobb.

- Er det ikke viktig - av allmennpreventive hensyn - å kreve penger tilbake når dere mener leverandører har fakturert for mye?

UDI: Sissel Mehammer, fungerende regiondirektør. Foto: UDI Vis mer

- Vårt prinsipielle standpunkt er at dersom vi er overfakturert, eller ikke har mottatt tjenesten vi er belastet for, iverksetter vi tiltak for å få midlene tilbake. Dette gjør vi i mange saker. I dette tilfelle ble det gjort en helhetsvurdering om å ikke reise krav basert på den kontrakten som var inngått med Aleris.

- Har UDI dårlige erfaringer med Aleris Ungplan og BOI?

- Vi har dårlige erfaringer på de punktene som er påpekt i tilsynsrapportene, svarer Mehammer, og fortsetter:

- Vi har etter disse rapportene og erfaringer over ganske mange år organisert tilbudet på en annen måte og lyst ut konkurranse om tilbudet på nytt.

Aleris la ikke inn anbud i den nye anbudsrunden.

- Mener UDI at Aleris Ungplan og BOI har overfakturert?

- Det ble aldri konkludert. Vi er uenig i tolkningen av stordriftsfordeler.

- Står striden om stordriftsfordeler?

- I utgangspunktet ja, men ved nærmere gjennomgang viste det seg at kontrakten var uklar på dette punkt, slik at vi derfor valgte ikke å gå videre med dette.

Storfossen i Gratangen

Også på Storfossen mottak i Gratangen kommune i Troms, der Aleris-selskapet drev en bolig for sju beboere, kom det fram at «… det samlet sett er færre personer på jobb i tiltaket enn det som er meldt som samlet behov på beboerne som UDI faktureres for». UDI sa i tilsynsrapporten fra 2017 at «dersom det er forsvarlig å gå ned på den samlede bemanningen, skal behovet og priskategorier nedjusteres i henhold til avtale».

Videre heter det fra tilsynet: «… at det prosentvis er betydelig lavere andel med helse- og sosialfaglig kompetanse på de fleste vaktene» enn de avtalte 80 prosent. Det ble heller ikke meldt fra når bemanningen avvek fra det som var avtalt.

Tilsynet på Storfossen resulterte i elleve pålegg. Et av de andre forholdene gikk på at UDI var fakturert for en beboer også når vedkommende var fraværende. Videre var det påpekt manglende opplæring av personalet og manglende aktivisering og språkopplæring for beboerne.

Konsulenten kjenner igjen dette fra Nordmo:

- Det var ren oppbevaring, hevder konsulenten.

Mangelfull opplæring

Etter et tilsyn på et botiltak for én enkelt asylsøker i Midt-Norge i 2017, fant UDI også 11 forhold som måtte rettes opp. Blant de mest alvorlige punktene var også denne gangen at kravet til at i overkant av 80 prosent av personalet skal ha helse- og sosialfaglig utdanning var uttrykkelig brutt.

Videre ble det fastslått at personalet hadde mangelfull opplæring og at beboerens hverdag «inneholder svært få aktiviteter og kvalifiseringstiltak».

I 2015 gjennomførte UDI et tilsyn på Aleris Ungplan & BOIs boenhet i Nannestad, der det var seks tilsvarende beboere. Under halvparten av personellet hadde helse- og sosialfaglig utdanning, til tross for kravet om i overkant av 80 prosent.

Aleris: Rammene fra UDI var uforsvarlige

Aleris understreker at tilsynene Dagbladet omtaler ligger tilbake i tid, og at alle avvik ble lukket.

- Tilsyn og avvik som deretter lukkes er en helt naturlig del av å drive slike tiltak. Noen ganger ser vi at rammene oppdragsgiver har satt for et oppdrag, ikke er mulig å gjennomføre i praksis. Det er også helt naturlig med en dialog mellom oppdragsgiver og leverandør om tolkningen av rammene, skriver administrerende direktør i Aleris Omsorg, Erik Sandøy, i en e-post til Dagbladet. Aleris Omsorg er morselskapet til Aleris ungplan & BOI.

Sandøy sier mangelen på faglærte skyldtes problemer med å rekruttere.

- Det viste seg mye vanskeligere enn vi forutså å rekruttere kvalifisert fagpersonell til å jobbe med denne spesielle brukergruppen, skriver Sandøy.

- Hva gjorde dere for å rekruttere fagpersoner til tiltakene?

- Vi rekrutterer regionvis til miljøarbeiderstillinger, og har jevnlig stillingsannonser ute. De vi rekrutterer jobber deretter på ulike boliger i vårt system avhengig av kompetanse og interesse. Det viste seg at få fagutdannede ønsket å jobbe med brukergruppen på UDI-avtalen, skriver Sandøy.

Aleris Ungplan & BOI valgte å ikke levere tilbud i siste anbudsrunde.

- Ut fra vår erfaring gjennom hele dette oppdraget, har vi vurdert at rammene og bemanningen UDI har fastsatt for denne brukergruppen ikke var forsvarlig for vårt personale, sett opp mot hvor krevende brukergruppen viste seg å være, skriver Sandøy.