- Venstresiden har sviktet voldtektsofrene

27. apr. 2013 14:07 Sist oppdatert 27. april 2013

afp000457004.jpg Illustrasjonsbilde: Sara Johannessen

Det er kvinnene som blir voldtatt som må betale for norsk likestillingspolitikk, mener forfatter Preben Z. Møller.

— Når etnisk norske menn voldtar, er det ikke den vanlige ektemannen eller partneren. Det er ofte folk som fra før er asosiale og voldelige, sier Preben Z. Møller.

Sosiologen og forfatteren er nå aktuell med boken Kampen om voldtekt – Ekte voldtektsmenn og hvem som helst , hvor han blant annet peker på at den norske likestillingspolitikken skygger for det man kunne gjort av forebyggende tiltak når det gjelder voldtekt.

Les anmeldelsen av boken her.

Folk flest får berøring med kampen om voldtekt slik den uttrykkes i media i dag: enten gjennom høyrepopulisters fokus på overfallsvoldtektene, eller venstrepopulistenes «håp» om at voldtektsmennene er vanlige menn som kan representere «den norske kultur», sier forfatteren.

— Med voldteker som brekkstang forsøker man å fjerne fremmedkulturelle innvandrere, eller omskolere det norske samfunnet generelt ved hjelp av venstreradikal likestillingspolitikk. Morgendagens voldtektsofre bryr man seg ikke om.

Snakker ikke om voldtektsmennene

Les også Voldtektsmyten slår sprekker

Antall voldtekter på landsbasis har økt med 12 prosent de siste fem årene.Men det er ikke «hvem som helst» av norske menn som voldtar, forklarer forfatteren. Hans gjennomgang av seriøs forskning viser at menn som er tilbøyelige til å voldta har klare asosiale personlighetstrekk.

— Hvofor snakker vi ikke om dette? Hvorfor settes det ikke inn forebyggende arbeid mot voldtekt blant kriminelle og utsatte grupper?, spør han.

- Danmark går foran

Sverige er om mulig verre enn Norge, når det gjelder å fokusere på likestilling for å bekjempe voldtekt, ifølge Møller. I Danmark er det derimot større aksept for å finne ut hvem voldtektsmennene er.

- Nå er det slik at Norge kanskje er den mest likestilte og kvinnevennlige kulturen i hele verden. Derfor vil vi sannsynligvis også ha de mest unormale voldtektsmennene. Vi bør slå sammen voldtekt og annen kriminalitet, for sammenhengen er tydelig.

— Tar man konsekvensen av dette, finnes det en mengde tradisjonelle tiltak som vil gi positive utslag i voldtektsstatistikken. Dette inkluderer alt fra tiltak rettet mot rusmisbruk, sosial utestengelse, fattigdom, bedre psykisk helse og tettere oppfølging av barn og voksne i risikosonen.

- Er likestillingspolitikken utrangert?

- Når det kommer til voldtekt og vold mot kvinner må venstresiden stille seg følgende spørsmål: Er det viktigere å holde det norske patriarkatet på kunstig åndedrett, enn å forebygge? Jeg vil tro at de som leser boken vil bli forbannet, og med god grunn. Den rødgrønne regjeringen har sviktet voldtektsofrene, og det bør bekymre dem så nært opp til valget.

Mener Inga Marte står i veien

Det er «sosialfeminister» som likestillingsminister Inga Marte Thorkildsen som står i veien for kunnskap om voldtekt, sier Møller.

— Hun legger politisk press på uavhengige forskere. Blant annet møtte hun opp og beskyldte politianalytikerne i Oslo for å stigmatisere innvandrerne på NRKs direktesendig, da de mange overfallsvoldtektene sto på agendaen. Hvis noen truer det overordnede kjønnsmaktperspektivet går man til angrep.

Det er en myte at "hvem som helst" voldtar kvinner, mener forfatteren Preben Z. Møller. Picasa

— Hun styrer et departement som både har ansvar for barnevernet, flyktningmottak, og de fleste andre institusjoner hvor utsatte grupper befinner seg. Her kunne styringsdyktige politikere gjort mye for å forebygge voldtekt og vold mot kvinner.Likestillingsministeren ønsker selv ikke å kommentere boken, opplyser departementets kommunikasjonsavdeling til Aftenposten.

- Ensidig voldtektsdebatt

Voldsforsker Ragnhild Bjørnebekk sier til Aftenposten at hun synes den nåværende voldtektsdebatten er for ensidig, og er glad for at det kommer nye perspektiver.

Hun understreker at det finnes for dårlig informasjon i Norge om hvem som er voldtektsovergripere.

— Norske overgripere har ofte vært utsatt for seksuelle overgrep i oppveksten. Den lille minoritetsandelen av innvandrere som begår overfallsvoldtekter, er også personer med store personlige avvik. Ofte har de vært utsatt for krig eller andre ting i oppveksten, sier hun.

- Ikke hvem som helst

Internasjonale studier som har tatt for seg voldtektsovergripere, tegner et bilde av personer med store og kompakte problemer, forklarer voldsforskeren.

— En overgriper er ikke hvem som helst. Men en svakhet ved disse studiene er at personene som blir studert, er de som allerede sitter i fengsel, og det er ikke sikkert de fanger opp andre grupper.

— De som begår overfallsvoldtekter er sterkt avvikende personer, med store sosiale problemer. De forstår ikke det sosiale knyttet til kjæresteforhold, og kan karakteriseres som spesielle mennesker. Ofte ligger en ruslidelse eller personlighetsavviksproblemer bak. De har også store problemer med seksualiteten sin og med å tenning og impulsivitet. De er rett og slett avvikende personer.

- Legitimerer overgrep

Bjørnebekk påpeker at disse karakteristikkene ikke er gjeldene for alle overgriperne i land der det er sosialt akseptert å voldta sin egen kone, som i for eksempel Afghanistan.

- Der er det snakk om patriarkalske kulturere som legitimerer overgrep. Mennesket har jo en evne til å endre seg, men det er klart at noen av disse personene har med seg noen erfaringer som er problematiske, og som man må gripe fatt i. I noen afrikanske land, for eksempel, blir det rapportert om mye overgrep i skolene.

Hun beskriver flesteparten av voldtektsovergripere som personer som har avvik i seksualiteten, og som nærmest har et behov for å eksponere seg seksuelt for fremmede og i offentlige sammenhenger, gjennom for eksempel blotting eller overgrepsvoldtekter.

- Særlig fremmedvoldtekter eller festvoldtekter, der man kun har kjent en person i veldig kort tid, er det snakk om overgripere med ulike typer problemer, gjerne kombinert med en kynisk holdning til kvinner. De har lite empati.

- Marginalt problem blant norske menn

Hun stiller seg bak Møllers påstand om at «vanlige norske menn voldtar ikke».

- Det er et marginalt problem utifra den forskningen som er gjort.

- Er du enig i at norsk likestillingspolitikk skygger for det man kunne gjort av forebyggende tiltak, når det kommer til voldtekt?

— Nei, politikerne har satt igang store tiltak for å skape økt trygghet i byen. For eksempel økt belysning, og ved å snakke om de områdene som er problematiske, og ved å få inn flere politipatruljer.

- Er det noen tiltak som bør settes i gang etter din mening, som kan bidra til å forebygge voldtekt, som ikke finnes i dag?

— Jeg har fått mye kjeft tidligere for å foreslå legeundersøkelser av innvandrere som kommer til Norge, men jeg mener bestemt at det er et godt forslag. Ved å foreta psykologiske tester kan man sette i gang forebyggende behandling om det kommer frem problemer. Slike tester inneholder en rekke ulike faktorer om seksualitet, og andre type mentale problemer som depresjon, traumer også videre, og kan kartlegges gjennom både psykologiske og medisinske undersøkelser.

- Slike undersøkelser fanger ikke opp norske overgripere, hva kan man gjøre for å nå denne gruppen?

- Disse personene er vanligvis folk som utvikler seg i en bekymringsverdig retning, med sterkt avvikende seksuell atferd. Å plukke opp slike signaler i for eksempel skolen, idrett og andre type sammenhenger hvor det er en tydelig bekymring, kan være med å forebygge.

Fakta Fakta: Preben Z. Møller Født 1975 i Stavanger.Sosiolog, samfunnsdebattant og forfatter.Utannet ved Universitetet i Oslo.Debuterte i 2007 med sakprosaboken: Pen søker trygg.I 2009 romanen Deflora.Aktuell med ny sakprosa: Kampen om voldtekt. Ekte voldtektsmenn og hvem som helst Vis mer

Fakta Fakta: Voldtekt På landsbasis har antall voldtektsanmeldelser økt med 12 prosent de siste fem årene.Antall anmeldte overfallsvoldtekter har hatt en tilbakegang på 42 prosent fra 2011 til 2012.I 2012 utgjorde festrelaterte voldtekter 40 prosent av det totale antall voldtekter.75 prosent av personene som ble registrert som siktet/mistenkt/domfelt i voldtektssaker i 2012 er også registrert med andre lovbrudd.Ruspåvirkning karakteriserer en betydelig antall av voldtektene.I Norge er det ikke gjennomført noen representative studier som kan gi et reelt bilde av antall voldtekter i Norge. I NOU 2008:4 anslås det at det årlig begås et sted mellom 8000 og 16000 voldtekter eller voldtektsforsøk i Norge. Det romslige anslaget viser hvor kompleks og uviss den reelle voldtektssituasjonen er i Norge. Vis mer