På en pressekonferanse i Sandnessjøen presenterte de to fylkespolitikerne gladnyheten for ytre Helgeland.

– Dette blir tidenes største veginvestering i Nordland. Vi har stor tro på at dette prosjektet blir gjennomført, sier fylkesrådsleder Tomas Norvoll og samferdselsråd Hild-Marit Olsen (Ap).

Fylkesrådsleder Hild-Marit Olsen.

Fylkesrådsleder Tomas Norvoll på pressekonferansen i Sandnessjøen i dag. Foto: Frank Nygård

Statens vegvesen har fått i oppdrag fra Nordland fylkeskommune å utrede en framtidig transportløsning på ytre Helgeland. Alternativene som ble presentert i dag er en 13 kilometer lang tunnel 300 meter under havoverflaten i Alstenfjorden, som skal binde sammen kommunene Alstahaug, Herøy og Dønna med til sammen 11.200 innbyggere.

– Det er ikke antall innbyggere som ligger til grunn for tunnelløsningen. Dette handler om næringslivet og de samfunnsmessige behovene framover, sier fylkesråd for samferdsel Hild-Marit Olsen til NRK.

Vil ta 30 år å realisere?

Prosjektet vil koste 5,2 milliarder, og vil ta minst 30 år å realisere. Med en dybde på 300 meter under havets overflate vil tunnelen bli en av Norges lengste og dypeste tunneler.

– Dette er en stor dag og et nasjonalt anliggende. Vi ønsker å ta ut vekstpotensialet i denne regionen hvor laksenæringa står veldig sterkt. Saken skal legges fram på fylkestinget i juni, og det ser jeg fram til. Det er sterk oppslutning om prosjektet, sier Olsen.

Hun kan ikke gi noen eksakt dato for når måneraketten vil lande.

– Først må vi få et vedtak i fylkestinget. Deretter starter planprosessen og jobben med å finansiere prosjektet, sier Olsen.

Bompenger

Fylkesrådet skisserer en finansieringsløsning som består av en god porsjon statlig finansiering. Men bompenger og fergemidler må også til.

– Vi er avhengig av et spleiselag med staten. Den undersjøiske tunnelen vil erstatte to fergesamband, som vil utløse midler. Jeg tror folk på Helgeland er villig til å være med på denne dugnaden ved å betale bompenger, sier fylkesrådsleder Tomas Norvoll.

Ville heller hatt bru

Daglig leder Per Johansen i Per Johansen Transport kjører daglig fisk til og fra Herøy.

– Vi vil gjerne ha fastlandsforbindelse. Helst skulle vi hatt bru, men vi forstår at det ikke er et alternativ.

Årsaken til at skepsisen er at tunnelen under Alstenfjorden blir veldig dyp.

– Du får en veldig bratt stigning på begge sidene. Problemene for vogntogene er når de skal ned og må bremse. Det har vært noen problemer med varmgang og bremser som har tatt fyr blant annet i Oslotunnelen. Jeg vet ikke hvor bratt en tunnel blir, men det er tunge lass som skal ned og opp igjen, sier Johansen til NRK.

Store verdier

Nordland fylkeskommune har utarbeidet en rapport hvor fylkets framtidige transportbehov er analysert. Denne rapporten skal brukes i det videre arbeidet med veiløsningene på Helgeland.

– Det er få mennesker i Nordland, men det er svært høy verdiskapning i mange bransjer og lokalsamfunn. Nordland fylke er det fylket i landet med flest kilometer fylkesvei. Samlet tilsvarer lengden av fylkesveiene veiavstanden mellom Tromsø og Roma. Gode transportløsninger blir viktig, konkluderer rapporten.

Bygger dypt og bredt

Statens vegvesen har vurdert tre ulike alternativer for fergefrie forbindelser til Herøy og Dønna. Konklusjonen er at alternativet med undersjøisk tunnel legges til grunn som langsiktig løsning mellom Herøy/Dønna og Sandnessjøen og fylkesveg 17. Foto: Statens vegvesen

Eiksundtunnelen på Sunnmøre er med sine 7,8 kilometer og en dybde på 287 meter verdens dypeste biltunnel. En undersjøisk tunnel på Helgeland vil måtte bli mellom 11 og 13 kilometer lang og 300 meter dyp.

På Vestlandet er Ryfast mellom Stavanger og Ryfylke allerede under bygging. Tunnelen her blir på 14,3 kilometer og skal gå 290 meter under havet. Også Rogfast, som er det fergefrie alternativet på E39 nordover frå Stavanger blir lang og dyp – omlag 25 kilometer og 390 meter under havet, altså både verdens lengste og dypeste.

Nord-Norges dypeste tunnel i dag er Nordkapptunnelen, som er 6,9 kilometer lang og 212 meter dypere enn havoverflata.

Sterk stigning

Glade ordførere Bård Anders Langø i Alstahaug og Arnt Frode Jensen i Herøy. Foto: Frank Nygård / NRK

En annen utfordring med tunnelene som er skissert under Alstenfjorden, er stigningsgraden, som i de tidligere beregningene er satt til åtte prosent. I dag er fem prosent den maksimale stigningsgraden som tillates på nye riksvegtunneler.

Samferdselsdepartementet har til vurdering om det skal settes tilsvarende krav til tunneler på fylkesvegene, men dette er foreløpig ikke avklart.

Ordførerne på ytre Helgeland har lenge argumentert for at den enorme verdiskapninga i oppdrettsnæringa gjør at samfunnet bør bla opp for undersjøisk tunnel.