Det er ett problem med sikkerhetssystemer i skolene: De virker ikke

23. aug. 2017 21:30 Sist oppdatert 24. august 2017

Else Birgitte Roscher-Nielsen, rektor ved Bjørnholt videregående skole, viser frem portene der ingen kommer inn uten adgangskort. Olav Olsen

Vold og annen kriminalitet i skolen må bekjempes med lærere og forebyggende arbeid, ikke fysiske sperringer, kameraer og bikkjer.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

Svart varebil på tomgang utenfor skolegården. Jeg visste hva det betød. Jeg bråsnudde, småløp langs skolebygningen og ut på den andre siden. Jeg slapp unna. Noen andre fikk juling, antakelig.

Sånn var det da jeg gikk på ungdomsskolen. Ekte, tilfeldig vold.

Det tenkte jeg på da jeg leste om de nyinstallerte sikkerhetstiltakene på Bjørnholt skole: Kjøretøysperringer rundt skolen og resepsjon med fysiske sperringer på innsiden.

Ingenting av dette ville hindret en gjeng bøller i å vente utenfor i en sort varebil.

Les også Bjørnholt videregående skole innfører adgangskontroll for elever og ansatte

Elev fraktet til sykehus

Mandag denne uken ble en elev ved Namsos ungdomsskole fraktet til sykehus etter en voldsepisode. Heller ikke denne gangen kunne sperringer forhindret det. Volden skjedde utenfor skolen.

På den annen side: At elevene ikke kan beskyttes utenfor skolen er ikke et godt argument for å la være å beskytte dem på innsiden. Har norske skoleledere vært for naive? Er det på tide å supplere forebygging med kameraer, politi og bikkjer, slik Høyres bystyregruppe foreslår?

Amerikanske tilstander

– Det er beklagelig at man må ha adgangskontroll i vårt samfunn, på vår skole, sa Bjørnholt-rektor Else Birgitte Roscher-Nielsen i forrige uke. Likevel tok hun et beklagelig langt skritt i retning amerikanske tilstander. Ikke det første skrittet, da. I sommer har Dagsavisen skrevet om hvordan skolene nå blant annet bruker vektere som miljøarbeidere.

I USA har skolene vært en gullgruve for sikkerhetsindustrien de siste 50 årene. I 1968 var det ikke en eneste sikkerhetsvakt i New York-skolene. 30 år senere var det 3200. Ekstreme enkeltepisoder har skapt en fryktkultur som har ført til at svært mange skoler nå har adgangskontroll, kameraer og vakter, ofte med skarpe våpen, til tross for at skolene relativt sett er det tryggeste stedet barn og unge kan oppholde seg i USA.

Hvert år brukes det rundt 40 milliarder kroner på skolesikkerhet i USA. Det er en svært dårlig investering.

Les også Høyre vil ha mer politi, videoovervåking og narkohunder i Oslo-skolen

This is not America

En skal være varsom med å sammenligne Norge med USA, en nasjon med mer enn 323 millioner mennesker og omtrent like mange skytevåpen, samt store problemer med arbeidsledighet, fattigdom, motsetninger og vold. Men akkurat når det gjelder effekten av sikkerhetstiltak i skolene, kan det være lurt å se til USA likevel, der det finnes mengder av forskning. Den viktigste erfaringen er denne:

Sikkerhetsinstallasjonene har liten effekt. Det blir ikke mindre vold, og elevene føler seg ikke tryggere.

Tunge tiltak gir ikke tunge resultater

Skytingen ved Columbine high school i 1999 ble en av de største globale mediesakene på hele 1990-tallet. Før den dagen var en slik hendelse utenkelig, etter den dagen var det noe elever og foreldre på alle skoler fryktet til enhver tid. For eksempel på Sandy Hook elementary school.

Det var lite å utsette på sikkerheten på Sandy Hook. Besøkende måtte registrere seg og vise legitimasjon, som på Bjørnholt. Etter halv ti på morgenen var dørene til skolen låst. Staben jobbet hardt mot mobbing og for et godt læremiljø. De hadde jevnlige øvelser der de trente på eventuelle angrep.

I 2012 skjedde det likevel. Sikkerhetstiltakene forhindret ingenting. Barnemorderen skjøt seg gjennom en låst dør. Anekdoten bygger opp under statistikken: Sikkerhetstiltakene har økt i omfang. Volden er ikke redusert.

Også verdens største organisasjon for skolepsykologer, NASP, advarer mot sikkerhetsteknologi i skolene fordi elevene ikke opplever en følelse av trygghet, men tvert imot økt frykt. Skolevolden blir normalisert fordi sikkerhetstiltakene signaliserer en forventning om vold.

Gode intensjoner

Skoleledelsen ved Bjørnholt sier at tiltakene kommer etter «uønskede hendelser». De vil ha et læringsmiljø der elever og lærere føler seg trygge. Det er enkelt å forstå. Intensjonene er de beste, men veien til helvete er som kjent brolagt med gode intensjoner.

Kåre Ellingsen, som har sikkerhets- og beredskapsansvar for 36 skoler i Akershus, kaller sikkerhetstiltakene på Bjørnholt en fallitterklæring. Det gjør også kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen (H). Organisatoriske og menneskelige tiltak er langt mer effektive. Lærerne må skape gode relasjoner til elevene. Kommunen og politiet må inn i problemmiljøene før problemene eskalerer, slik det er blitt gjort med svært gode resultater i for eksempel Brumunddal, Vennesla og ved Manglerud politistasjon.

Systemet på Bjørnholt er et toårig prøveprosjekt. Når prøveperioden er over, bør sperringene fjernes, og pengene brukes på noe som virker.

Kunnskapsbaserte beslutninger er alltid bra. Skudd fra hoften blir det fort amerikanske tilstander av.