Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

ORKDAL (Dagbladet): Her i Orkdal er svaret omtrent ti, ifølge en oppgitt lensmann Tor Kristian Haugan. Han lener seg fram i kontorstolen en småguffen november-ettermiddag.

- Det blir helt surrealistisk, sier lensmannen til Dagbladet.

- Tenk hvor mye folk vi må binde opp. Voldtektssaker blir andreprioritet. Hva slags opplegg er det?

OPPGITT: Lensmann Tor Kristian Haugan i Orkdal har måttet bruke enorme ressurser på Jørgen Skarsvågs sak. Foto: Tomm W. Christiansen / Dagbladet Vis mer

Hetset på nettet

En ny type aktivisme er på frammarsj i Norge. Ved å mobilisere på nettet, spesielt på Facebook, kan frustrerte mennesker raskt få voldsom oppslutning om sin sak. Enten de angriper barnevern, politi, NAV eller rettsvesenet - eller alle sammen. Noen kaller seg «frimenn», andre «menneskerettighetsforkjempere».

På et hvitstriglet, sterilt besøksrom i Trondheim fengsel sitter den tidligere gårdbrukeren Jørgen Arne Skarsvåg (48) med Norges Lover i fanget. Han synes svaret på lensmannens spørsmål er ganske enkelt:

- Det jeg og andre dessverre har opplevd er at menneskerettighetskonvensjonene ikke blir respektert, sikret og fulgt. Eksempelvis i forbindelse med tvangssalget av boligen min, sier Skarsvåg, nettopp ferdig med dagens økt i fengselets snekkerverksted.

ORKDAL KOMMUNE: t Skarsvågs aktivisme får konsekvenser er åpenbart i lokalmiljøet i Orkanger. Foto: Tomm W. Christiansen / Dagbladet Vis mer

Det var i 2013 at en rekke eiendommer Skarsvåg eide ble begjært tvangssolgt av Landkreditt Bank etter økonomisk rot. Da Skarsvåg ikke vant fram ved konvensjonell saksgang i rettssystemet anket han til Den europeiske menneskerettighetsdomstolen. Samtidig begynte tilhengere å mobilisere.

Sammen med støttespillere fra flere kanter av landet tok Skarsvåg for seg blant annet Sør-Trøndelag tingrett, en lokal advokat, lensmannskontoret og det lokale renovasjonsfirmaet. Der ble flere ansatte filmet, tatt lydopptak av, oppringt og fotografert. Alt ble publisert i ei Facebook-gruppe – og behørig spredt og delt med en rekkevidde på flere tusen mennesker.

At Skarsvågs aktivisme får konsekvenser er åpenbart i lokalmiljøet i Orkanger. I kommunesentrumet i industrikommunen ved elva Orkla, fire mil fra Trondheim, snakker Dagbladet med flere som har vært berørt av Skarsvåg og støttespillerne. De sier det hele har vært så ubehagelig at de ikke orker å få ansikt og navn i avisa. De er redd for jobben sin, for helsa si og for barna sine.

- Du mener at det er begått urett mot deg selv. Men du har selv utsatt mange for ubehageligheter –folk som har familie og barn. Hva mener du om hvordan du har behandlet andre?

UNDER ANGREP Hets og trakassering mot offentlige ansatte øker i intensitet og omfang. Personer og organiserte miljøer mener de er i sin fulle rett til å ramme dem som gjør en jobb på vegne av samfunnet. I en serie artikler oppsøker vi personer som lever i kryssilden.

- Folk har rett til å dokumentere og til å ytre seg – både generelt og i egen sak. Når du som privatperson får dokumentasjon som berører offentligheten og har offentlighetens interesse så er det litt av den friheten og retten vi har her i landet at vi kan ytre oss og legge fram dokumentasjon, sier Skarsvåg.

Frimenn

En rekke av Skarsvågs støttespillere er såkalte «frimenn» - som hevder sin rett til å leve på siden av samfunnet, og ikke anerkjenner personnummeret og sin tilhørighet til den norske stat. De nekter å betale gjeld og regninger, etterkommer ikke offentlige pålegg, aksepterer ikke leieavtaler og nekter å etterkomme offentlige krav.

Resultatene er blant annet: stor gjeld, vanskeligheter med å komme inn på en vanlig levevei igjen, barnevernssaker og traumatiserte ofre. Som ifølge rettsavgjørelsene ikke gjorde noe annet «galt» enn å utføre sin profesjonelle plikt.

Disse tankene har opphav i USA. Der har «frimenn» vært aktive siden 70-tallet. Flere ganger har de havnet i klammeri med politi og påtalemyndigheter på grunn av sin livsførsel. De defineres derfor som en terrortrussel av FBI. Avleggere finnes også i Tyskland, Storbritannia og andre europeiske land.

Forfatteren Torgrim Eggen har fulgt med på den norske bevegelsen i flere år.

- Det meste av innholdet er lånt fra USA, sier Eggen til Dagbladet.

– De norske frimennene har i liten grad suget tankegodset fra eget bryst. Foreløpig har de norske frimennene bare vært plagsomme, men det har vært episoder i USA der de har brukt vold når de skal motsette seg arrestasjon, sier Eggen.

FØLGER FRIMENN: Forfatter Torgrim Eggen har lenge fulgt den norske frimann-bevegelsen. Foto: Dan P. Neegaard Vis mer

Juridisk person

Selv sier Skarsvåg at han ikke har planer om å distansere seg fra samfunnet:

- Jeg tar ikke avstand fra det juridiske systemet. Det som er viktig er at konvensjonene blir fulgt, sier Skarsvåg.

- Jeg har noen få venner og bekjente som har tatt det steget og ønsker å leve utenfor jurisdiksjon. Antall personer som ønsker å leve som levende mennesker eller fysiske personer, som loven sier, øker i Europa i dag. Det eneste jeg egentlig ønsker å kommentere om dette er det jeg leser i loven, protokoll 1, om at både fysiske og juridiske personer har rett til å nyte sin eiendom i fred.

I september i fjor ble Skarsvåg dømt til ett år og fire års fengsel for brudd på en lang rekke lovbestemmelser. Han fikk også besøksforbud mot en rekke personer i Orkdal. Han anket til Eidsivating lagmannsrett, der han i begynnelsen av februar ble dømt til to år og åtte måneders fengsel – hvorav to år ubetinget – for å motarbeide rettsvesenet. I fem år får han heller ikke kontakte navngitte personer - ei heller oppsøke to eiendommer, eller Trondheim tinghus og de ansatte der. Skarsvåg vil nå ha saken behandlet i Høyesterett.

Sparket politimann

I mars i fjor ble han dømt til seksti dagers fengsel for å ha sparket en politimann i brystet så han brakk et ribbein – samt flere andre forhold. Selv nekter han all skyld i samtlige av sakene.

- Personlig sett er jeg totalt imot vold. I den situasjonen der jeg bristet et ribbein på den politimannen så er det gjort helt etter loven. Jeg puffet bare politimannen bort. Så trakk jeg meg flere meter unna, hevder Skarsvåg.

I mai i fjor tok han seg inn i boligen han var kastet ut av - og satte inn nye låser.

- Eiendommene er forsøkt stjålet og okkupert av «såkalte nye eiere», sier Skarsvåg, som mener ingen kan flytte inn i det tvangssolgte huset før Den europeiske menneskerettighetsdomstolen har talt.

- Hvorfor får din sak så bred støtte blant «frimenn»?

- En av årsakene til at folk søker ut fra det juridiske systemet og tenker i de banene som frimann-miljøet er at de ser den korrupsjonen, uærligheten og lovbruddene som enkelte offentlige ansatte dessverre begår.

PUGGER: Jørgen Arne Skarsvåg bruker mye tid på å lære Norges lover. Foto: Tomm W. Christiansen / Dagbladet Vis mer

Flere årsverk

En av disse offentlige ansatte sitter ifølge Skarsvåg på lensmannskontoret i Orkdal.

- Jeg er sikker på at vi i Skarsvåg-saken – som egentlig er en ganske liten sak, jeg er sikker på vi har brukt flere årsverk på den, der vi egentlig burde prioritert andre ting, sier lensmann Tor Kristian Haugan.

- Men vi kan ikke la være å prioritere det heller, det blir også galt signal. I 14 dager – tre uker i fjor sommer gikk hele dagen med til Jørgen Arne Skarsvåg.

Ifølge tingrettsdommen mener Skarsvåg at lensmannen er en «kriminell», «terrorist», «tyv», «kjeltringpakk» - som «prøver å ta liv». Alt kringkastet på nettet, filmet, eller formulert i e-poster til Haugan – med hundrevis av andre personer i kopifeltet.

- Det er en belastning - om noen av påstandene som står der hadde vært riktige måtte jeg gått av, sier lensmannen til Dagbladet.

- Men jeg kan jo ikke svare på dette, og begynne å diskutere overfor hundrevis av folk heller. Det blir levert endeløse anmeldelser til Spesialenheten – og selv om de til slutt blir henlagt må jeg jo forholde meg til dem.

Inspirerer hverandre

- Hvordan er dette for kollegene dine?

- Det er klart dette er vanskelig for yngre tjenestemenn, og for juristene som har saken også. Det er flere som ikke har lyst til å signere på sakspapirer, for da havner de rett på nettet.

- Hva slags rolle har frimann-miljøet?

- De ulike personene i miljøet utveksler strategi, og inspirerer hverandre. Når flere av de blir pågrepet forklarer de at de er «mennesker fra jorden», ikke nasjonale borgere, sier lensmann Haugan – som også tror miljøet har medhjelpere som hjelper dem med lovtekster og formuleringer.

- Jeg har sagt til Skarsvåg at vi kan møtes og sitte og snakke på kontoret mitt – men at han da må legge igjen mobilen ute og ikke sende samtalen direkte på nettet. Men da tør han ikke, for da har plutselig jeg noe å skjule. Det jeg tror er målet, er at vi skal bli så utmattet at vi ikke bryr oss lenger.

HENGES UT: Ordfører Oddbjørn Bang hadde et møte med Skarsvåg på kontoret sitt. Ansiktet til Bang pryder nå profilbildet i en hatgruppe på Facebook. Foto: Tomm W. Christiansen / Dagbladet Vis mer

Ordføreren som profilbilde

En som har hatt Skarsvåg til samtale er ordfører Oddbjørn Bang. Det gikk bare sånn passe.

- Som nyvalgt ordfører hadde jeg Skarsvåg til samtale på kontoret. Men det er krevende å diskutere med dem, for de har en virkelighetsoppfatning som det ikke er lett å sette seg inn.

Nå pryder Bangs ansikt bildet i en hatgruppe på Facebook der Skarsvågs sak tas hyppig opp. Selv er ikke ordføreren på Facebook:

- Jeg vil ikke bruke tida mi på det. Jeg har bedt IT-avdelinga om å fjerne bildet.

- Hvordan er dette for bygda?

- Det er veldig trist og trasig for dem som blir rammet av det. Det er politiet og rettsvesenet som må rydde opp i dette. Men det tar en del ressurser.