Miljøbusser kan plutselig stanse

Hydrogenbuss-prosjekt koster 140 millioner

En rekke småfeil har skapt problemer

IKKE I RUTE: Ruters hydrogenbusser står mesteparten av tiden parkert på Rosenholm. Foto: Geir Arne Kippernes

Miljøbusser må følges av dieselbusser

(VG Nett) Et halvt år etter at hydrogenbuss-prosjektet i Oslo kom i gang, må en dieselbuss kjøre etter for å plukke opp passasjerer i tilfelle den miljøvennlige bussen plutselig stopper.

Geir Arne Kippernes

Bjørn Haugan

16. november 2012

Artikkelen er over syv år gammel

Hydrogenbuss-prosjektet Hydrogenbuss-prosjektet kalles Hynor Oslo Buss. De norske aktørene er Ruter, Akershus fylkeskommune, Oslo kommune og miljøstiftelsen Zero.



Det er ført opp en hydrogenstasjon på Rosenholm bussanlegg i Oppegård kommune. Bussene skal gå i rutetrafikk mellom Oppegård og Oslo.



Den norske delen av prosjektet koster 140 millioner kroner. Akershus fylkeskommune, Oslo kommune, Norsk Forskningsråd, Transnova og Ruter har bevilget nærmere 100 millioner kroner til prosjektet. I tillegg har EU gått inn med 40 millioner. Prosjektet skal vare i fem år.



Ruter har nå fem hydrogenbusser og har opsjon på fem til.



Hydrogenbussene har ikke andre utslipp til luft enn vanndamp



London, Aargau i Sveits og de italienske byene Bolzano og Milano er med i prosjektet Clean Hydrogen in European Cities CHIC. Vis mer

Det har vært en serie med problemer med bussene siden prosjektet ble lansert under en storstilt åpning med Christine Koht som konferansier 30. mai i år.

Teknisk Ukeblad skrev da at det fortsatt ville gå 14 dager før bussene var i rutetrafikk fordi en del utstyr skulle installeres. Et halvt år senere står bussene oftere parkert enn de er ute på veien.

Har du tips til gode saker om samferdsel? Kontakt VGs journalister

Millionprosjekt

11 millioner koster hver av de fem bussene som bare slipper ut vanndamp. De skal gå mellom Oslo sentrum og Oppegård i Akershus. Akershus fylkeskommune, Oslo kommune, Norsk Forskningsråd, Transnova og Ruter har bevilget nærmere 100 millioner kroner til prosjektet. I tillegg har EU gått inn med 40 millioner.

- Det har vært en fase med mange småfeil som må fikses, men det er ikke uvanlig at det tar et halvt år for en helt ny type buss fungerer som den skal. Det er mye dataproblemer som må fikses. Vi må huske at dette er prototyper. Akkurat nå ser det ut som problemet har løst seg, sier prosjektleder Ove Konrad Kjølstad i Ruter.

Beredskapsbuss

Han forteller at bussene går i dublering. Det betyr at to busser kjører samme rute.

Altså: Først kjører en hydrogenbuss. Deretter kommer en vanlig dieselbuss like bak, som kan plukke opp passasjerene dersom det skulle oppstå problemer. Dermed har forskningsprosjektet foreløpig ikke gitt noen miljøgevinst.

Etter det VG får opplyst, er problemet at bussene plutselig kan stoppe og bli stående bom stille.

- Det har vært slik at bussene automatisk har stoppet på grunn av feilmeldinger. Dette har man klart å løse nå, og alle bussene er kjørbare. Feilen kan plutselig oppstå etter å ha kjørt en stund. Problemet har gjentatt seg, sier Kjølstad.

ESKORTEBUSS: En Volvo-dieselbuss av denne typen kjører etter hydrogenbussen for å plukke opp passasjerer i tilfelle den stopper. Foto: Ruter

Ekstra kostnad

At man må kjøre dobbelt utgjør selvsagt en ekstra kostnad.

- Derfor testkjører hydrogenbussen bare to skift daglig nå, på morgenen og på ettermiddagen. Oppdager vi feil, må vi tilbake for å skru litt, sier Kjølstad.

De andre bussene står enten parkert eller er på verksted.

Det har vært en rekke problemer med bussene, som er produsert av belgiske Van Hool.

- Problemene har ikke i første rekke vært knyttet til hydrogen-teknologien, sier Kjølstad.

- Vi har fått deler som ikke har passet, et brannslokningsapparat på 10 liter gikk av inne i en av bussene, en buss fikk problemer med servostyringen på en buss og en annen buss hadde problemer med en vannpumpe, fortsetter han.

Ikke hyllevare

- Har det vært flere problemer enn dere forventet?

- Vi hadde besøk av de andre byene som deltar i prosjektet. De mente at vi hadde fått til mye på kort tid. Dette er ikke hyllevarer, men spesialproduserte busser. Vi kunne selvsagt ønsket at det var færre problemer, men det kunne også vært verre også, sier han.

30. mai i år kom prosjektet i gang. Bussene var levert kort tid i forveien.

- Bussene skulle vært levert tidligere. Vi ble forespeilet en leveringstid på 15 måneder, men det tok over 17 måneder. Det var en del småfeil, så det er mulig bussene burde vært lengre hos produsenten, sier Kjølstad.

- Drivstoff for fremtiden

- Dette er et ambisiøst prosjekt, og det er ikke uventet at det er problemer i innkjøringsperioden. Det viktige er at vi er i front med å utvikle ny, miljøvennlig teknologi. Oslo har nå sammen med London flest hydrogenbusser i drift i Europa, sier byråd for miljø og samferdsel, Ola Elvestuen.

Han mener at det er helt riktig av Oslo kommune å bidra med 35 millioner til dette prosjektet.

Viktig å bidra

- Det er prosjektet i seg selv som er viktig. Vi kan ikke måle miljøgevinsten buss for buss. Det viktige er å høste erfaring for å komme videre. Miljøgevinsten er at vi bidrar til å utvikle et nytt og rent drivstoff. Vi må ha stayer-evne. Hydrogen er et drivstoff for fremtiden, og det er nødvending at Oslo og andre byer får til dette, sier Elvestuen.

I følge Kjølstad er målet at bussene skal i vanlig trafikk fra 9. desember. Da er målet at man ikke trenger å kjøre en ekstra buss bak i tilfelle hydrogenbussen stopper.

LESER DU DENNE SAKEN PÅ MOBILEN? HER FINNER DU FLERE BILNYHETER.

HER ER VG NETTS BILSIDE PÅ FACEBOOK - KLIKK LIKER, OG VI OPPDATERER DEG.

Publisert: 16.11.12 kl. 20:40

Les også

Mer om Miljø