Dei lekte «paradisdokumenta» viser korleis multinasjonale kjempeselskap som Apple, Facebook, Nike og Starbucks kuttar stort i skatterekninga gjennom såkalla skatteplanlegging og bruk av skatteparadis.

Les meir: Slik barberer gigaselskapene skatteregningen

PROBLEMATISK: Stipendiat på institutt for privatrett ved Universitetet i Oslo, Linn Cecilie Anker-Sørensen, har forska på skatt og selskapsrett. Foto: Privat

– Enkelte har drive med dette lenge, det nye er at fleire, som bransjar innanfor helsesektoren og matindustrien brukar selskapsstrukturar for å unngå skatt, fortel stipendiat i privatrett ved UiO, Linn Cecilie Anker-Sørensen.

Ho fortel at handlingsrommet til gigantbedriftene er stort. Ofte tek ein i bruk advokatar, bankar og rådgjevarar, ulikt lovverk i ulike land, samt skatteparadis for å minimere skattetrykket mest mogleg.

Fakta om avsløringer fra «Paradise-papirene» Ekspandér faktaboks Dette er så langt de viktigste avsløringene fra det store dokumentlekkasjen Paradise papers: President Donald Trumps handelsminister Wilbur Ross knyttes til president Vladimir Putins nærmeste krets gjennom eierskap skjult på Cayman-øyene.

I tillegg skal flere av Trumps nærmeste medarbeidere ha penger plassert i land med svært lave skattesatser. Blant disse nevnes utenriksminister Rex Tillerson.

En av de nærmeste rådgivere til Canadas statsminister Justin Trudeau, Stephen Bronfman, skal i årevis ha bidratt til millionplasseringer i skatteparadiser, viser dokumentene.

Storbritannias dronning Elizabeth II og over 120 politikere verden rundt kobles til skatteparadiser gjennom sine investeringer.

Råvaregiganten Glencore, som i fjor var Oljefondets nest mest lønnsomme investering, kobles til korrupsjon i Kongo.

Flere hundre kunder i DNB opererer i skatteparadis, mange av dem på Bermuda.

En rekke multinasjonale selskaper nevnes i forbindelse med «aggressiv skatteunndragelse». Blant disse er Apple, Facebook, Uber og Nike. Det framgår ikke hvordan en eventuell skatteunndragelse har foregått.

Av lekkasjene framgår det at 120 politikere fra 50 land har flyttet penger til skatteparadiser. I tillegg nevnes artisten Bono på samme liste.

Lekkasjene viser angivelig at det er overført store pengebeløp fra russiske statsinstitusjoner til Facebook og Twitter.

I alt er 25.000 mennesker nevnt i lekkasjene. 1.000 av dem skal være norske.

Det har ikke framkommet opplysninger om kriminell virksomhet for noen av personene og/eller selskapene som er nevnt i dokumentene. Kilde: Aftenposten, TT, Ritzau

Unngår millionar av kroner på skatterekninga

NIKE: Er eit av selskapa som er anklaga for bruk av skatteparadis. Foto: Drew Angerer / AFP

Nike er ei av bedriftene som er omtalt av dei lekka dokumenta frå skatteparadisa. Aftenposten hevdar at sportsgiganten kunne lagt igjen rundt 116 millionar kroner meir i skatt i Noreg, dersom ein hadde eit anna regelverk.

– Det er nok mange mindre selskap her heime som ser svært alvorleg på dette. Deira konkurranseposisjon vert svekkja opp mot selskap som Nike, som kan bruke fordelane på marknaden til å kjøpe opp konkurrentar og bli enda større.

Det er ikkje ulovleg å ha plassere pengar eller selskap i skatteparadis, men hemmeleghaldet gjer det mogleg å halde inntekt og eigarskap skjult.

Hva er skatteparadis? Ekspandér faktaboks Et skatteparadis er en stat eller et geografisk område med selvråderett i skattepolitikken, som tilbyr utlendinger og bedrifter eid av utlendinger nullskattevilkår og et lovverk som hindrer innsyn fra omverden.

En av metodene for å unndra beskatning i Norge og andre land, er å skjule formuer i skatteparadis

Skatteparadis benyttes også lovlig av bedrifter, for å unngå dobbeltbeskatning

Det er vanlig med såkalte postkasseselskaper/ skallselskaper, som ikke driver lokal virksomhet

Mange tilbyr fullt hemmelighold om reelt eierkskap

Ofte står såkalte stråmenn oppført som ansvarlige i selskapsregistrene

Caymanøyene er episenteret for hemmelighold i finansbransjen, ifølge Tax Justice Network og har nå førsteplassen i Financial Secrecy Index

På globalt nivå ble det i 2016 estimert at verdier tilsvarende 7 800 milliarder amerikanske dollar var skjult i skatteparadis, i følge EU. Det er tilsvarende 10,4 prosent av global BNP, men utstrakt bruk av hemmelighold gjør det vanskelig å vite eksakte summer

Skatteparadis kan være en del av komplekse selskapsstrukturer for å skjule hvem som er reell eier

Holdingselskaper i skatteparadis brukes også til å finansiere investeringer i datterselskaper i andre land og som ledd i global skatteplanlegging

Det er ingen begrensinger på valutaoverføringer, noe som gjør at kapital raskt kan flyttes mellom selskaper eid av holdingselskapet i skatteparadiset.

Eksempler på stater som er assosiert med betegnelsen skatteparadis er Bahamas, Bermuda, Caymanøyene, Dubai, De britiske Jomfruøyene, Guernsey, Hong Kong, Isle of Man, Jersey, Liechtenstein, Luxemburg, Mauritius, Monaco, Panama, Singapore og Sveits. (kilde:Tax Justice)

Om du kjøper ein Nike-sko til 1000 kroner i ein av kjeda sine eigne butikkar, er det berre fire kroner som ligg igjen som skatteinntekter i Norge, ifølgje avisa. Vesentleg mindre enn dersom ei norsk bedrift sel ein sko til same pris, og må forhalde seg til den norske selskapsskatten.

– Om dette blir legetime konkurranseprinsipp i ei bransje, er det problematisk, seier Anker-Sørensen.

UJAMN KONKURRANSE: Guttorm Schjelderup ved NHH problematiserer metoden. Han har forska på internasjonal skattekonkurranse og var i 2009 leiar for Kapitalfluktutvalet til regjeringa. Foto: Solum, Stian Lysberg / SCANPIX

Ho får støtte frå professor ved Norges Handelshøyskole, Guttorm Schjelderup, som meiner det skaper ei ujamn konkurranse.

– Dette er ei utfordring for norske selskap som ikkje har dei same moglegheitene til å drive avansert skatteplanlegging. Det påverkar næringsstrukturen og kven som eig kva her i landet, seier han.

PROTEST: Demonstrantar utanfor ein Apple-butikk i Frankrike reagerer på at selskapet slepp unna med lite skatt. "Betal skatten dykkar" står det på plakaten ein av demonstrantane held opp, i forbindelse med lansering av den nye iPhonen til Apple. Foto: ANNE-CHRISTINE POUJOULAT / AFP

– Utfordrar velferdsstaten

UiO-stipendiaten meiner det kan ha store konsekvensar dersom ein ikkje sikrar at mindre aktørar overlever i konkurranse med dei store kjedene.

– Vi kan ikkje ha det slik at selskap legg igjen ein minimal del av fortenesta i Norge, eller at norske selskap risikerer å bli kjøpt opp eller slått konkurs. Det utfordrar korleis vi skal få finansiert skule, sjukehus, vegbygging og andre delar av velferdsstaten.

PARADIS: 13,4 millionar lekka dokument som Aftenposten og ei rekkje andre mediehus verda over har fått tilgang på, viser korleis stader som er kjend for låg skatt og høg grad av hemmeleghald skjuler potensielle skatteinntekter frå svært mange selskap og privatpersonar. Foto: Marius Lundgård / NRK

Anker-Sørensen meiner myndigheitene må tenkje nytt for å imøtegå utfordringane. Ho seier Norge ikkje må vere redd for å setje inn eige regelverk.

– Mange land må bli einige for å løyse dette internasjonalt, men Norge kan ta grep her heime. Konkret må ein finne løysingar for å skattleggje faktisk aktivitet, for eksempel gjennom moms. Slik at kjøp og sal skjer på ein rettferdig måte med like reglar for alle som opererer i Norge.

Schjelderup er einig i at politikarane treng ei påminning om kor viktig dette arbeidet er.

– Det er gjort mykje bra, men tettar ein eit hol i regelverket, vil selskapa finne nye. Derfor må det følgjast opp kontinuerleg. Det er vanskelege problemstillingar og det finst ikkje nokon «quick fix».