SKIFTE: Det går mot flertall for heroin­assistert behandling, heroin­røyking på sprøyterom og delvis avkriminalisering hos de fleste partiene. Bare MDG vurderer å stramme inn sin narkopolitikk.

Narkotika i Norge

Siden slutten av 1960-tallet har Norge vært blant landene i Europa med den strengeste narkotikapolitikken.

Nå viser en gjennomgang Klassekampen har gjort av stortingsforslag, vedtak og programutkast i de forskjellige partiene, at det er støtte til en radikal omlegging av narkotikapolitikken. Flere saker som i årevis har vært regnet som svært kontroversielle, ligger nå an til å få flertall på Stortinget.

Arbeiderpartiet, SV og Venstre støtter bruk av heroin­assistert behandling av de tyngste brukerne. Dette har regjeringen så langt motsatt seg, men i sitt nye programutkast går også Høyre inn for at dette skal bli en mulighet. Hvis det går gjennom, vil det være første gang det er flertall for statlig utdeling av heroin i Norge.

Også når det kommer til røyking av heroin på sprøyterom, noe helseminister Bent Høie (H) så langt har lagt ned veto mot, går det mot stortingsflertall.

Narkotikapolitikk: • I en serie artikler ser Klassekampen på norsk narkotikapolitikk. • Norge har en av de strengeste narkotikapolitikkene i Europa. Over halvparten av de som straffes, er tatt for bruk eller besittelse av små doser narkotika til eget bruk. • Bortsett fra KrFU jobber alle de politiske ungdomspartiene for å myke opp narkotika­politikken. • Høyre, SV, Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Venstre er i ferd med å myke opp narkotikapolitikken sin. Miljøpartiet De Grønne er det eneste partiet som vurderer en mer restriktiv politikk.

Delvis avkriminalisering

Som Klassekampen skreiv i går, er Norge på europatoppen når det kommer til å straffeforfølge bruk og brukere av narkotika, bare slått av Danmark og Spania.

Mer enn 48.000 anmeldelser for narkotikalovbrudd ble rapportert inn i 2014, Nesten 25.000 av disse var for bruk eller besittelse av narkotika til eget bruk. Flere partier ønsker nå ulike varianter av avkriminalisering av narkotikabruk.

Selv om partiene ikke har samlet seg om noen klar modell for avkriminalisering, er det en klar bevegelse i retning at man vil ha slutt på straffeforfølgelse av narkotikabruk.

Ap har på Stortinget fremmet forslag om at straff ikke lenger skal brukes mot tunge rusbrukere, men at de skal få helsehjelp. SV vil erstatte straff med oppfølging og nemnd, etter modell fra Portugal. Senterpartiet vurderer det samme i sitt program. Venstre vil ha full avkriminalisering av bruk.

Grønn snuoperasjon

Mens de andre partiene er i ferd med å myke opp sin politikk, skjer det motsatte i Miljøpartiet De Grønne (MDG).

MDG har vært for avkriminalisering av narkotika, men nå har partiet fått kalde føtter. I forslag til nytt partiprogram har komiteen for første gang valgt å ikke gå inn for avkriminalisering eller legalisering av milde narkotiske stoffer.

– Dette er kontroversielle spørsmål hvor det er stort engasjement. Folk både i og utenfor partiet har sterke følelser for og imot. Da er vi ekstra opptatt av at vi skal ha standpunkt som er grundig diskutert og faglig begrunnet, sier Ingrid Liland, som leder MDGs programkomité.

Heller enn å konkludere i spørsmålene om avkriminalisering og legalisering, har komiteen bedt om en bred debatt i partiet. MDG har de siste årene vokst dramatisk, og mange av de nye medlemmene er kritiske til partiets historisk liberale holdning til narkotika.

– Er det ikke rart om dere snur akkurat når ting begynner å skje i de andre partiene?

– Nei absolutt ikke. Dette handler ikke om å snu, men om å sikre at vi ikke resirkulerer gamle standpunkt uten videre, aier Liland.

– Ender dere opp med å forkaste disse punktene, er vel det nettopp en snuoperasjon?

– Ja, det vil være en snu­operasjon, men i så fall en godt begrunnet en, sier Liland.

Frykter passivitet

Mina Gerhardsen, generalsekretær i Actis, rusfeltets samarbeidsorgan, er ikke begeistret over at flere partier ønsker varianter av avkriminalisering.

– Det vi frykter, er en passiv avkriminalisering hvor ungdom som ruser seg, ikke blir fanget opp eller får noe tilbud, sier hun.

Gerhardsen mener forbud er nødvendig for å kunne fange opp ungdom på et tidlig tidspunkt og for å få has på langerne.

– Straffesystemet er slik at bruk og besittelse må ha et visst straffenivå for at politiet skal ha lov til å ransake og etterforske. Det er blant annet viktig for å få tatt bakmenn. Så er vi veldig positive til at man tar i bruk andre reaksjoner enn straff og bøter, sier Gerhardsen og viser til at bruken av hjelpeprogram og ruskontroll, istedenfor straff, øker.

Hun berømmer politikerne for å fokusere på helse blant brukerne, men mener ideen om heroinassistert behandling er utdatert.

– Det er veldig ressurskrevende og stiller høye krav til brukerne. Det har kommet nye medikamenter som vil ha bedre effekt. Vi vil heller satse på økt behandling og styrke ettervernet, sier Mina Gerhardsen.

jos@klassekampen.no