Suomen Poliisijärjestöjen Liiton puheenjohtajan Yrjö Suhosen mukaan lainvoimaisen kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden henkilöiden maasta poistaminen syö liikaa poliisin voimavaroja.

Palautettavien hakutilanteet vastaanottokeskuksissa vaativat yhä useammin monien poliisiyksiköiden läsnäoloa.

Poliisijärjestöjen Liiton puheenjohtaja esittää käännytysten ulkoistamista yksityisille turvapalveluyrityksille.

Alan yrittäjän mukaan he kykenisivät hoitamaan tehtävät siinä missä poliisikin.

- Firmat hoitavat jo putkakuljetuksia, aivan yhtä hyvin laittomasti maassa olevien henkilöiden palautukset voisi ulkoistaa yritysten vastuulle, sanoo Suhonen.

Käännytyksiä toimeenpanevalla ulkomaalaispoliisilla riittää nyt työsarkaa, toimeenpanokelpoisia kielteisiä turvapaikkapäätöksiä tippuu hallinto-oikeuksista tasaista tahtia.

Poliisin työmäärää kasvattavat sekavat noutokeikat. Päätösten toimeenpanoa vastustetaan ja jarrutellaan aiempaa enemmän. Palautettavien hakutilanteet vastaanottokeskuksissa vaativat yhä useammin monien poliisiyksiköiden läsnäoloa.

- Järjestelmällinen toimeenpanon hankaloittaminen syö liikaa poliisin resursseja. Pakkopalautusten ulkoistaminen olisi selkeä jatko sille liiketoiminnalle, joka jo nyt pyörii vastaanottokeskusten ympärillä, tietää SPJ:n puheenjohtaja Yrjö Suhonen.

Suhosen uskoo, että järjestysmies- ja vartijakortin omaavat henkilöt kykenisivät ottamaan hallitun vastuun paluukuljetuksista.

- Ei ole mikään ongelma kurssittaa vartioista ja järjestysmiehistä päteviä saattajia. Ihmettelen miksei tällä kohtaa voida olla joustavia, kun paikka paikoin on muutenkin sellainen henki, että poliisien työtä voivat tehdä ketkä hyvänsä, Suhonen toteaa täydennyspoliisihankkeeseen viitaten.

Poliisijärjestöjen liiton puheenjohtaja kannustaa lakimuutokseen, mikäli ulkoistaminen sellaista edellyttää.

- Heitän pallon eduskunnalle. Kansanedustajat säätäkööt lain. Kyse on niinkin olennaisesta asiasta kuin poliisityön järkeistämisestä ja priorisoinnista.

Yrjö Suhonen painottaa, ettei nykyinen 7000 virkapoliisin kokonaismäärä riitä sisäisen turvallisuuden takaamiseen epävarmaan suuntaan kehittyvässä turvallisuustilanteessa.

- Pakkopalautuskeikoilla yhtä henkilöä lähtee saattamaan kaksi poliisimiestä. Lentokoneessa istuvilla poliiseilla olisi tärkeämpääkin työtä tehtävänä kotimaassa.

Suhonen muistuttaa, että poliisiviranomaisten ensisijainen tehtävä on turvata Suomen sisäinen järjestys.

- Sitä heikommat mahdollisuudet poliisilla on keskittyä ydintehtäväänsä, mitä enemmän saattokeikkojen tyyppinen toissijainen toiminta syö voimavaroja. Saattokeikat eivät ole perustuslain 24. pykälän mukaista toimintaa.

Yksi näkökulma on poliisien oma turvallisuus. Työ on entistä riskialttiimpaa myös Suomessa.

- Tätäkin pitää painottaa. On aivan perusteltua etsiä ydintehtävää ja keskittää voimavarat siihen. Toissijaista toimintaa, kuten vastentahtoisten henkilöiden kotiinkuljetuksia voidaan hyvin siirtää muille ammattikunnille, Suhonen tiivistää.

Turvapalveluyritykset valmiudessa

Valtakunnallisesti toimivalla JVP Group Oy:llä on palkkalistoillaan viitisensataa järjestysmiestä ja vartijaa. Toimitusjohtaja Aki Ahola ymmärtää poliisijärjestön huolen. Apua löytyy välittömästi, jos sellaista tarvitaan.

- Ei lainkaan mahdoton idea toteutettavaksi. Kykenemme kyllä hoitamaan nämä tehtävät siinä missä poliisikin. Miehiä ja ammattitaitoa on tarjolla runsaasti, Ahola innostuu.

Aki Aholan mukaan palautus hoidetaan tehokkaasti ja vastuullisesti, mikäli apuvoimille on tarvetta ja yrityksille annetaan toimivaltuudet asiassa.

- Resursseja riittää, siitä ei varmasti jää kiinni. Jokaiselta työntekijältämme löytyy lakiin perustuva järjestysmieskortti. Vartijakorttikin on lisänä useimmilla.

Ahola muistuttaa, että turvapalveluala on laaja ja toimijoita on moneen lähtöön. Yritysten valinnassa pitää olla tarkkana.

- Kaikilta yrityksiltä ei välttämättä löydy oikean tyyppistä henkilökuntaa. Järjestysmiehillä on enemmän valtuuksia toimia kuin vartioilla. Laki suo järjestysmiehille muun muassa laajemmat voimankäyttöoikeudet kuin vartioille, selvittää JVP Groupin toimitusjohtaja Aki Ahola.

Teollisuusvartiointia suorittava 24 Safety Oy on sekin valmis vastaamaan poliisijärjestöjen puheenjohtajan heittämään haasteeseen.

- Ei lainkaan mahdoton ajatus. Meillä on tehokas ja toimintakykyinen rinki vartioita. Ei mikään ongelma, jos töitä tarjotaan, sanoo yrittäjä Antti Laine.

Laineen mukaan palautuskuljetuksiin ei voi kuitenkaan laittaa untuvikkoja. Saattajilta pitää löytyä kokemusta ja näkemystä.

- Noin 60 tunnin pikakoulutus ja ensimmäinen työpäivä eivät riitä tämän tyyppiseen haasteeseen. Kokeneempaa kaartia tarjoaisimme näille keikoille

Turva-alalla yrittäjänä toimivan Laineen mukaan poliisityön ulkoistamiseen palautuskuljetusten osalta ei liity riskejä. Palautettavia henkilöitä kohdeltaisiin asiallisesti, eikä väkivaltaa käytettäisi.

- Yritykset osaavat kyllä toimia vastuullisesti. En näe riskejä enkä ongelmia. Toimeksianto olisi täysin putkakuljetuksiin verrattavaa toimintaa, pidemmillä keikkamatkoilla tosin.

Painopiste vapaaehtoisessa paluussa

Sisäministeriö toivoo lainvoimaisen kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden henkilöiden lähtevän maasta ensisijaisesti hyvässä marssijärjestyksessä, vapaaehtoisin järjestelyin. Yhteistyö olisi parempi sekä suomalaiselle yhteiskunnalle että myös lähteville itselleen.

Ministeriö muistuttaa, että yhteistyössä tapahtuva maasta poistuminen tuottaa lähteville taloudellisen paluukorvauksen. Pakolla poistettavat eivät saa lainkaan rahallista paluuavustusta.

Maahanmuuttovirasto rekrytoi parhaillaan paluuneuvojia vastaanottokeskuksiin. Paluuneuvojien tehtävänä on edistää kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden vapaaehtoista paluuta kotimaahansa.

Lainvoimaisen ja toimeenpanokelpoisen kielteisen päätöksen saaneille kerrotaan vapaaehtoisen paluun eduista ja mahdollisuuksista laittomaan maassa oleskeluun verrattuna. He saavat myös käytännön ohjeita matkustamiseen sekä taloudellisen paluukorvauksen hakemiseen.

Paluuneuvojia palkataan ensivaiheessa 15.