Procene da bi prosečna plata u 2019. godini mogla da iznosi 470 evra nisu realne, kaže profesor na Ekonomskom fakultetu Dejan Šoškić. Naglašava da prosečna plata ne bi ni trebalo da se izražava evrima, jer ne odražava realnu kupovnu snagu građana.

"Mislim da nije realno, fundamentalno ne bi ni trebalo da se plate izražavaju u evrima, jer to ne znači realnu kupovnu snaga. Možemo da imamo inflaciju i jak dinar koji dobija na vrednosti, pa da imate da rastu plate u evrima, a da se smanjuje kupovna snaga te plate. To nije dobar parametar za procenu rasta životnog standarda", kazao je Šoškić u Danu uživo.

Dodaje da taj standard mora se meri kupovnom snagom građana i time koliko možete da zadovoljite svoje potrebe.

"Da li će biti rasta plata u evrima je stvar koja može da se menja pod dejstvom restriktivne monetarne politike, a da ne odražava životni standard i kupovnu moć", kaže Šoškić.

Mera inflacije je, kaže, jedna prosečna mera promene cena na tržistu i ona zavisi od toga kakav uzorak napravite, šta ste stavili u potrošačku korpu.

"Našu potrošačku korpu čine neke osnovne životne namirnice, ali treba imati u vidu da svako od nas trpi specifične inflacije koje zavise od naše potrošnje. Zvanično, inflacija je jedna aproksimacija nečega što bi trebalo da bude neka prosečna potrošnja", kazao je gost N1.

Pojedine zemlje, poput SAD-a, su već i odustale od tog indeksa i prešle na drugačiji način obračunavanja za koji smatraju da realnije govori o inflaciji koju osećaju građani.

Izjava guvernerke NBS "pogrešna interpretacija"

Komentarišući izjavu guvernerke Narodne banke Srbije Jorgovanke Tabaković da je dinar druga najjača valuta u svetu, Šoškić kaže da je ta izjava posledica "pogrešne interpretacije nekih vesti u međunarodnoj ravni".

"To je sigurno pogrešna interpretacija nekih vesti u međunarodnoj ravni. Zato što dinar ne može da se kategoriše na taj način. Srpska valuta je valuta jedne male, nedovoljno konkurentne nacionalne ekonomije, koji ispoljava određenu stabilnost, ali koja je posledica restriktivne monetarne politike i finansijskih tokova koji ulaze u našu zemlju, a ne posledica izvoznog potencijala i konkurentne domaće privrede, na čemu bi trebalo da počiva rast valute u međunarodnim okvirima", kazao je Šoškić, koji je i bivši guverner NBS.

Stabilnost dinara, dodao je, ne zasniva se na stabilnim osnovama.

Prethodnu godinu obeležili su stabilna inflacija i kurs, više od tri milijarde evra investicija, ocena je guvernera Jorgovanke Tabaković. Ciljevi Narodne banke, prema njenim rečima, ostaju stabilnost cena i finansijska stabilnost.

"Srbija zvanično nema fiksni devizni režim. Vidimo da se sprovodi da, s jedne strane, u zvaničnim državnim dokumentima stoji da se cilja inflacija, a ne kurs, dok se u praksi svodi na to da se fiksira kurs. Posledice toga su niže stope privrednog rasta i rast trgovinskog deficita, dakle, da se više uvozi nego da se izvozi", kaže Šoškić.

Prema njegovim rečima, Srbija bi trebalo da se jasno opredeli šta želi, jer je, kako kaže, 2008. godine usvojila ciljane inflacije, a od 2012. se ponaša kao da cilja kurs.

"Kroz javnu debatu, ali u javnim telima, moramo se dogovoriti oko toga kakav monetarni model želimo. To je ključna tema", kaže Šoškić.

Ovakva situacija, kaže, odgovara uvoznicima, ali i državi, koja ima onda manji javni dug, kao i centralnoj banci, koja lakše održava inflaciju.

"Najmanje odgovara zdravom delu srpske privrede, a to su oni koji imaju domaće repromaterijale i spremni su da izvoze", kazao je Šoškić.