De skärpta asylreglerna som träder i kraft idag föreslogs av regeringen under en tid då asyltrycket pressade svenska myndigheter. Nu har regeringen uppnått sitt mål i med att antalet asylsökande är på den lägsta nivån sedan 2011 rapporterar SR/Ekot. Asyltrycket är nu nere på de nivåer som rådde innan Miljöpartiet ingick en överenskommelse med Alliansen 2011.

Migrationsdomstolarna kommer dubblera sin personal under de kommande två åren. Bland annat som en konsekvens av den nya asyllagen. Domstolsverket räknar med att målen till Migrationsdomstolarna kommer bli mer än dubbelt så många. Från att ha 21 000 mål under 2015 kommer det troligen ha hand om över 50 000 mål under 2017. Ökningen beror framför allt på att många av de människor som sökte asyl i Sverige i höstas kommer överklaga sina beslut. Lagen har fått hård kritik från bland annat hjälporganisationer. Nu ställer flera organisationer om sin verksamhet. Madelaine Seidlitz arbetar som jurist på Amnesty, där man kommer jobba för att få fler fall till internationell domstol.

– Först genom den svenska processen men förhoppningsvis även upp till internationell domstol, exempelvis EU-domstolen.

Det som inte heller framkommer riktigt klart är att Migrationsdomstolarna har två regelverk att följa de närmaste åren. Det gamla, generösa, skall tillämpas på de 150 000 asylsökande som anlände innan den 24 november 2015. Detta regelverk var bland EU:s mest generösa avseende anhöriginvandring och skyddsvärda behov. Det nya, rigida, regelverket avser de som kom efter den 24 november 2015. Amnestys utspel, att driva process till högsta instans, kommer få återverkningar i det svenska asylsystemet.

Erfarenheten från tidigare ny lagstiftning visar att domstolarna i regel vill ha en vägledande dom från svenska högsta instans, Högsta Domstolen alternativt Högsta Förvaltningsdomstolen, en process på flera år innan andra domar kan verkställas. En process som kommer ta år i anspråk samtidigt som de asylsökande inte kan avvisas om de har överklagat sina domar innan de vunnit laga kraft.

Under hela denna tid, så länge det inte finns en lagakraft dom i överklagandeprocessen, har dessa asylsökande rätt till kost, logi samt dagersättning. Just logi, bostäder, har visat sig vara en så kallad “trång sektor”.

Det är med andra ord ingen slump att Finansdepartementet nu går fram med yxa i 2017 års budget. Utöver att Migrationsverket och Arbetsförmedlingen måste få ökade resurser måste nu hela domstolsväsendet samt kriminalvårdens transporttjänst kraftigt förstärkas för att inrikesminister Anders Ygemans löfte, om att 60 000 – 80 000 som saknar uppehållstillstånd skall kunna avvisas. Vi har rätt att förvänta oss ytterligare förseningar. Polisen saknar idag laglig rätt att använda tvång vid genomförandet av utvisningar. Det konstaterar Justitieombudsmannen, som bland annat granskat hur polisen agerat när de skulle utvisa en barnfamilj.

Samma utveckling ser vi i Tyskland men där har det gått ännu längre. Nu stämmer asylsökande den tyska staten för att vara alltför senfärdig och inhuman i sin handläggning. Antal stämningar har vid utgången av första kvartalet 2016 ökat med 40 procent jämfört med föregående år, från 2 299 till 3 271. Den genomsnittliga tiden för en asylprocess i Tyskland är 5,8 månader att jämföra med Sveriges. Enligt Migrationsverkets plan kommer handläggningstiderna inte blir kortare förrän slutet av 2017. Istället kommer väntetiden att öka till över 15 månader innan kurvan vände nedåt, skriver SvD.

Det finns goda skäl att bevaka händelseutvecklingen inom detta område. Det bör inte uteslutas att vi kommer se ett ”okynnesöverklagande” av aktivistisk karaktär eller med aktivistiska motiv för att så långt som möjligt spränga systemet inifrån, trots resursförstärkningarna. Det finns krafter som helst, genom att stressa domstolarna och andra instanser, vill provocera fram en allmän flyktingamnesti utan konsekvensanalyser i andra välfärdssystem. Naturligtvis kan det finnas en del ekonomiska incitament för de som specialiserat sig på migrationsjuridik och agerar juridiska ombud. Processerna kommer bli långa, kanske lika långa som handläggningstiderna på Migrationsverket. Även tillgången på tillgängliga jurister i form av biträden till de asylsökande kommer avgöra processernas tidsutsträckning.

Skulle så ske så har Sverige slutligen övergett den reglerade och kontrollerade migrationspolitiken och anträtt vägen till kaos. Vi kan fundera på det rättssäkra i ett rättssystem som medvetet eller med avsikt, av olika självutnämnt goda krafter, sprängs inifrån. Detta samtidigt som polisen i Västerbotten tidvis endast har en patrullbil för en yta lika stor som Danmark samt att Norrmalmspolisen, i Stockholms stad, endast har mellan tre och sex närpoliser som arbetar med förebyggande brottsbekämpning och som dagligen omfördelas till utryckningsverksamheten, samma polisområde har under sommaren tappat 15 personer ur ett turlag på 40 polismän i insatsgruppen som helt enkelt fick nog till slut.