Käteisen rahan käyttö on vähentynyt merkittävästi viimeisen kymmenen vuoden aikana. Tänä päivänä vain joka kymmenes suomalainen käyttää käteistä arjessaan. Lasku on ollut huomattava, sillä vielä viisi vuotta sitten noin joka viides tai kuudes suomalainen hoiti suurimman osan raha-asioistaan käteisellä.

Suomen Pankin tilastojen mukaan käteinen pitää pintansa enää ruokakaupoissa ja kahviloissa. Niissäkin suurin osa maksuista tapahtuu kortilla tai mobiilisovelluksella.

Maksuvälineiden digitalisoituminen on johtanut rahan katoamiseen ostotapahtumassa taustalle, sanoo Suomen Pankin johtava neuvonantaja Jenni Hellström.

– Siihen ei välttämättä kiinnitetä enää samalla tavalla huomiota kuin silloin, kun otetaan se seteli sieltä lompakosta ja annetaan se toiselle siinä maksutapahtumassa, Hellström kuvailee.

Konkreettisen raha katoaminen maksutapahtumasta voi johtaa vähemmän tyydyttäviin ostoksiin. Toronton yliopiston markkinoinnin apulaisprofessori Avni M. Shah julkaisi neljä vuotta sitten tutkimuksen (siirryt toiseen palveluun), jossa käteisellä maksamisen havaittiin tekevän ostoksesta merkityksellisemmän kuin kortilla maksamisen.

Shah osoitti käteisen voiman useilla kokeilla. Yhdessä kokeessa hän myi kahdelle eri ryhmälle mukeja kahdella dollarilla. Toisen ryhmän jäsenet maksoivat ostoksensa käteisellä, toisen kortilla. Muutaman tunnin kuluttua Shah ilmoitti ostavansa mukit takaisin, ihmisten määrittelemällä hinnalla. Kortilla maksaneet pyysivät keskimäärin 3,83 dollaria mukista. Käteisellä maksaneet pyysit keskimäärin 6,71 dollaria.

Käteisellä maksaneet siis tunsivat ostoksensa arvokkaammaksi kuin kortilla maksaneet.

Tanja Ylitalo / Yle

Nuorten taloushaasteet ovat aivan erilaiset kuin aikaisempien sukupolvien

Rahan arvon hahmottaminen vaikeutuu entisestään, kun siirrytään virtuaalimaailmaan. Verkkokaupoissa ja mobiilisovelluksissa maksutapahtumasta on usein yritetty tehdä mahdollisimman huomaamaton.

Tämä kaikki vaikuttaa ihmisten kulutuskäyttäytymiseen, sanoo sosiologian professori Terhi-Anna Wilska Jyväskylän yliopistosta.

– Ihminen on varovaisempi, kun hän kuluttaa konkreettista käteistä tai edes maksaa kortilla, kuin jos maksu menee täysin virtuaalisesti, Wilska kertoo.

Verkko-ostosten ja mobiilimaksamisen aikakaudella raha on yhä useammin virtuaalista, mikä helposti hämärtää rahan käyttöä. Tämä näkyy suomalaisten maksuhäiriömerkinnöissä, jotka ovat viimeiset kymmenen vuotta olleet nousussa. Suomen asiakastiedon (siirryt toiseen palveluun) mukaan viime vuoden lopussa yli 386 000 suomalaisella oli maksuhäiriömerkintä.

Wilska uskoo, että internetissä lainoja tarjoavilla pikavippiyrityksillä on iso rooli kehityksessä.

– Digitaalisessa ympäristössä rahaa on aivan liian helppo saada, nimenomaan nopeasti ja impulsiivisesti. Ja vastaavasti digitaalisessa ympäristössä on rahaa helpompi kuluttaa nopeasti ja hetken mielijohteesta, Wilska sanoo.

Professori huomauttaa, että nykynuoret toimivat aivan erilaisessa kulutusympäristössä kuin aikaisemmat sukupolvet. Kun edellisten sukupolvien baari-ilta alkoi pankkiautomaatilta, nykyään pankkitilin sisältö kulkee koko illan mukana. Lisärahoitusta varten ei enää tarvitse tehdä uutta reissua automaatille, vaan rahat saa suoraan tilille muutamalla napinpainalluksella.

Yksittäiset kulutuspäätökset ovat vaihtuneet kiinteisiin menoihin

Digitaaliset palvelut ovat muokanneet suomalaisten kulutuskäyttäytymistä myös muilla tavoilla. Wilska huomauttaa, että nykyään yhä suurempi osa kuluttamisesta koostuu kuukausimaksullisista palveluista, kuten Netflixin ja Spotifyn kaltaisista suoratoistopalveluista.

– Niistä saattaa muodostua yllättävän suuri summa ja sitten ne tavallaan unohtuu. Niistä tulee kulutuspäätösten sijaan kiinteitä menoja, vähän niinkuin vuokra, Wilska toteaa.

Kuluttamisesta on tavallaan tullut jatkuvaa. Kun ennen illalla sängyssä maatessa pystyi muistamaan päivän jokaisen ostotapahtuman, nykyään rahaa kuluu virtuaalisesti koko ajan.

Selkeät rajat kuluttamisen ja muun elämän välillä ovat kadonneet, kuten ne ovat kadonneet esimerkiksi työn ja vapaa-ajan väliltä.

– Me emme voi kasvattaa lapsiamme kuluttajina ja taloudellisina toimijoina sellaiseen selkeärajaiseen maailmaan ja elämään, jossa olisi selkeät jatkumot, Wilska pohtii.

Tarkkojen ohjeiden sijaan lapsille ja nuorille pitäisi Wilskan mielestä opettaa, minkälaiset impulssit ohjaavat ihmisiä, miksi ihmiset ylipäätään kuluttavat ja miksi niin usein toimimme irrationaalisesti.

Digitaalisuus tarjoaa myös ratkaisuja taloudenhallintaan

Digitaaliset palvelut eivät tarjoa pelkkiä haasteita taloudenhallintaan. Wilska huomauttaa, että samat sovellukset, jotka piilottavat rahan arjesta, tekevät kulutuksen seuraamisesta pidemmällä aikavälillä aiempaa helpompaa.

– Jos nämä digitaaliset maksamisen menetelmät aiheuttavat ongelmia, niin kyllähän ne antavat paljon myös mahdollisuuksia kätevään talouden hallintaan, Wilska sanoo.

Sovellukset koostavat ja jaottelevat käyttäjiensä ostoshistorioita, jolloin yhdellä silmäyksellä näkee, kuinka paljon esimerkiksi liikkumiseen kului edellisenä kuussa rahaa. Näitä ominaisuuksia Wilska kehottaa kaikkien opettelevan käyttämään.

Tämä kehotus on suunnattu etenkin vanhemmille, jotka ovat tottuneet ottamaan uudet sovellukset käyttöön vasta pakon edessä. Wilska muistuttaa, että kulutuskäyttäytyminen opitaan pitkälti kotoa, joten esimerkin voima on merkittävä.

Rahan arvon ja säästämisen opettamiseen digitaaliset sovellukset taipuvat huonommin kuin setelit ja kolikot, joita voi yhdessä lapsen kanssa sulloa säästöpossuun. Viikkorahat siis kannattaa jatkossakin maksaa käteisenä.

Lue myös:

Ravintola luopui käteisestä eivätkä asiakkaat olleet moksiskaan – Suomesta löytyy kuitenkin vielä ihmisiä, jotka ovat riippuvaisia käteisestä