Hallitus kaavailee lainmuutosta, jolla puututtaisiin tiukemmin vakuutuskuorien avulla tehtävään veronkiertoon.

Lain mukaan keinotekoisimmat vakuutuskuorilla tehdyt järjestelyt voitaisiin verotuksessa sivuuttaa ja tulot verottaa aivan kuin mitään vakuutussopimusta ei olisikaan. Laki seuraa valtiovarainministeriön asiantuntijatyöryhmän suositusta viime kesältä.

Samaan aikaan lainmuutos uhkaa pahimmassa tapauksessa päästää pälkähästä jopa kymmeniä verottajan haaviin jo jääneitä sijoittajia.

Uudeksi armahduslaiksikin luonnehditussa laissa on nimittäin siirtymäaika. Hallituksen lakiesitysluonnoksen mukaan sijoittaja välttyy ankarammalta verotukselta, jos purkaa keinotekoiset vakuutuskuorijärjestelyt 1.1.2020 mennessä. Ongelma on siinä, että verottaja on parhaillaan verottamassa tällaisia järjestelyjä.

Verohallinnossa on parin viime vuoden aikana toteutettu laaja valvontaprojekti, jossa on tutkittu nimenomaan ulkomaisia vakuutuskuoria. Verottajan arvion mukaan ulkomaisiin vakuutuskuoriin on sijoitettu vähintään 10 miljardin euron edestä suomalaista yksityisvarallisuutta.

Osa järjestelyistä on verottajan alustavan arvion mukaan suoranaista veronkiertoa: kuoriin on sijoitettu esimerkiksi oman yhtiön osakkeet tai jopa omalle yritykselle annetun lainan saamisoikeus. Tällä tavoin on pienennetty yritysten maksamia veroja Suomessa ja toisaalta saatu korkotuloja tai osinkoja verovapaasti.

Verohallinnon valvontajohtaja Marko Myllyniemen mukaan verottajalla on useita tällaisia tapauksia työn alla.

”Meitä kiinnostavia tapauksia on kymmeniä, mutta emme avaa niitä kaikkia yhtä aikaa. Analysoimme niitä ja katsomme, missä mahdollinen veronkierto on näkökulmastamme ilmeisintä. Niitä viedään eteenpäin ja otetaan kokemuksia siitä, miten tulkinnallemme käy eri oikeusasteissa”, Myllyniemi sanoo.

Myllyniemi ei kommentoi, miten suurista euromääristä tutkittavana olevissa tapauksissa on kyse. Myllyniemen mukaan lakiluonnoksessa piilevä riski on tiedostettu Verohallinnossa.

Riski liittyy siihen, että jos nyt säädetään laki keinotekoisimpien vakuutusjärjestelyjen verottamiseksi, voidaan ajatella, että nykylain nojalla verottaminen ei ole ollut mahdollista.

Verohallinto jätti lokakuun lopussa lausunnon lakiesityksestä. Verottaja toivoo, että lakiesitykseen lisättäisiin erillinen maininta siitä, ettei esityksellä ole tarkoitus ottaa kantaa siihen, voiko nykyisiin vakuutusjärjestelyihin puuttua veronkiertopykälän nojalla.

Ulkomaisia – useimmiten luxemburgilaisia – vakuutuskuoria on tarjottu suomalaisille jo yli kahden vuosikymmenen ajan. Suomalaiset varainhoitajat välittävät niiden palveluja.

Suomalaisten vakuutusyhtiöiden tarjoamiin vakuutuskuoriin – eli virallisemmin sijoitussidonnaisiin vakuutustuotteisiin – ei yleensä ole mahdollista sijoittaa alkupääomana muuta kuin rahaa. Ulkomaiset yhtiöt sen sijaan ovat tarjonneet suurimmille asiakkailleen eri tavoin räätälöityjä vakuutustuotteita. Esimerkiksi yhdellä yhtiöllä räätälöityjen tuotteiden minimisijoitus on ollut 2,5 miljoonaa euroa.

Näihin räätälöityihin kuoriin on ollut mahdollista esimerkiksi sijoittaa oman yhtiön osakkeita vaikka miljoonan euron arvosta, jonka jälkeen yhtiö on voinut maksaa osinkoja verovapaasti vakuutuskuoreen. Sieltä niitä on voinut nostaa miljoonaan euroon asti verottomina pääoman palautuksina.

Vakuutuskuorien kautta on myös myönnetty korkeakorkoisia lainoja suomalaisyhtiöille, jolloin niiden verotettava tulos on saatu Suomessa minimoitua. Järjestelyihin ei ole Verohallinnossa aiemmin puututtu, eikä järjestelyjen laillisuutta ole oikeudessa vielä testattu.

Valtiovarainministeriö ei ole puuttunut ongelmiin, jotka ovat olleet julkisesti tiedossa vähintään keväästä 2005 lähtien. Tuolloin miljonääri Jussi Salonoja siirsi koko omistamansa Erja-Yhtymän osakekannan – jääkiekkojoukkue Espoon Blues mukaan lukien – vakuutusyhtiö Lombardin vakuutuskuoreen.