Mies eli levotonta elämää. Hänen entinen vaimonsa kertoi avioerolausunnossa (siirryt toiseen palveluun), että miehellä oli lapsia sivusuhteista, hän harrasti uhkapelaamista ja pahoinpiteli vaimoaan. Mies katsoi, että niin kauan kuin hän uskoo Jumalaan, hän voi tehdä mitä haluaa. Hän raivosi internetissä: "Herätkää syntiset, ette voi pelastaa itseänne, te kuolette, madot syövät lihaanne!" Perjantaina 27.11.2015 mies otti puoliautomaattikiväärin ja marssi ehkäisyneuvontaa ja abortteja tekevälle klinikalle ja tappoi kolme ihmistä.

Kyse on kristitystä terroristista, Robert L. Dearistä.

Kristinusko ei ole vapaa väkivaltaisista ääriliikkeistä, sen paremmin kuin muutkaan uskonnot.

Tai kuten kristillisiä lahkoja ja islamia tutkinut Lapin yliopiston politiikan tutkija Aini Linjakumpu sanoo: kaikista uskonnoista voi halutessaan löytää oikeutuksen väkivallalle:

– Mikä tahansa iso uskonto on niin laaja järjestelmä, että sieltä voi ammentaa mitä tahansa mihin tahansa tarkoitukseen. Jos jollain toimijalla on tarve etsiä väkivallan ulottuvuutta, kaikissa uskonnoissa on potentiaali siihen.

– Uskonnosta voidaan nostaa ajattelua, että "me olemme ainoa uskonto, ainoita pelastujia ja muut ovat kaikki vääräuskoisia". Ja sitä kun johdattelee eteenpäin, toisille ei välttämättä jää paljon ihmisarvoa. Se on väylä väkivallalle.

Uskonnon kautta ajetaan asioita, jos poliitiikka ei toimi

Linjakumpu katsoo, että rajaa poliittisten ja uskonnollisten ääriliikkeiden välillä on vaikea edes vetää: myös uskonnollinen on poliittista.

–Jos uskonnollisilla liikkeillä on poliittisia tavoitteita, ne ovat myös poliittisia liikkeitä. Ne vain motivoituvat uskonnon kautta. Uskonto tuo ideologisen sävyn poliittiseen toimintaan.

Poliittisten ideologioiden rooli pieneni kylmän sodan päätyttyä. Uskonnon rooli kasvoi.

– Eletään aikaa, jolloin uskonnot ovat poliittisen ja sosiaalisen kuulumisen väline. Lisäksi uskonnollinen väkivaltakin monistuu, sitä kopioidaan.

Uskontoa käytetään ryhmän tiivistämiseen. Sama ajattelutapa ja käsitykset rajaavat kannattajat "meiksi", jotka taistelevat "niitä muita" vastaan.

– Kaikki ihmiset hakevat merkitystä elämäänsä ja uskonto tarjoaa sitä. Lähi-idässä esimerkiksi poliittiset järjestelmät eivät toimi kunnolla ja puolueet eivät kykene keräämään ihmisten näkökulmia. Ihmiset eivät pysty kanavoimaan näkemyksiään poliittisen järjestelmän kautta. Siinä tilanteessa islamilainen liike tarjoaa merkityksen ja tunteen, että kuulutaan johonkin ryhmään ja ideologiaan. Uskonto antaa suunnan elämälle. Se on ymmärrettävää, mitä siinä tapahtuu, vaikka seurauksia ei millään lailla hyväksyisi, sanoo Linjakumpu.

Yle Uutisgrafiikka

Uskonnollisuuden aste ei suoraan korreloi väkivaltaisten ääriliikkeiden kanssa. WIN/Gallupin viime vuoden lopulla toteutetussa mielipidetutkimuksessa kysyttiin, kokeeko ihminen itsensä uskonnolliseksi riippumatta siitä, käykö hän kirkossa, moskeijassa tai temppelissä. Esimerkiksi brasilialaisista 82 prosenttia katsoi olevansa uskonnollisia, mutta maassa ei ole tehty vuosiin terrori-iskuja.

Yhdysvalloissa äärikristityt järjestöt ovat iskeneet muun muassa aborttiklinikoita ja -lääkäreitä vastaan. Tohtori George Tiller murhattiin 31.5.2009 matkalla kirkkoon. Travis Heying / Wichita Eagle / Epa

Seuraavassa tarkastellaan tarkemmin eri uskontokuntien ääriliikkeitä.

1) Äärikristittyjen iskuja Yhdysvalloissa, Afrikassa ja Intiassa

_Larry Steven McQuilliams oli valmistautunut (siirryt toiseen palveluun)iskuun huolellisesti. Hän oli merkinnyt Austinin kartasta 34 rakennusta. Edellisenä iltana hän asetteli sängylleen puvun ja sen päälle lapun, jossa luki: "hautausvaatteet". Naapurilleen hän jätti lapun: "Kertokaa FBI:lle, että ette tienneet mitään suunnitelmistani, koska kukaan ei Papiston ulkopuolella tiennyt". _

Seuraavana aamuna, 28.11.2014 McQuilliams ampui yli sata laukausta oikeustaloa, Meksikon konsulaattia ja poliisiasemaa kohti, mutta sai surmansa poliisin luodista ennen kuin sivullisia ehti kuolla.

Yhdysvalloissa toimii äärikristittyjä terroristijärjestöjä, muun muassa aborttiklinikoita vastaan iskevät Army of God ja Phineaksen papisto (johon McQuilliams kuului).

*Ugandassa *kristinuskon puolesta katsoo taistelevansa muun muassa Herran vastarinta-armeija, LRA, joka on niittänyt synkkää mainetta ihmisoikeusrikoksilla, lapsisotilailla ja silpomisilla.

Koillis-Intiassa puolestaan toimii Kansallinen Tripuran vapautusrintama, joka nimensä mukaan ajaa Tripuran itsenäisyyttä, mutta myös pitää vihollisina kaikkia muita kuin kristittyjä.

Keski-Afrikan tasavallassa kristityt Anti-Balaka-joukot taistelevat pääosin muslimeista koostuvia séléka-kapinallisia vastaan, mutta ovat syyllistyneet myös muslimisiviilien tappamiseen.

Myanmarissa äärilinjan buddhalaismunkki Ashin Wiranthu puhui kannattajilleen elokuun lopussa Yangonissa. Lyn Bo Bo / Epa

2) Ääribuddhalaisia liikkeitä on Myanmarissa ja Sri Lankassa

Ma Ba Tha-liikeen johtaja, munkki Ashin Wirathu katsoo (siirryt toiseen palveluun), että buddhalaisnaisten olisi parempi naida vaikka koiria kuin muslimimiehiä. "Voit olla täynnä ystävällisyyttä ja rakkautta, muttet voi nukkua vihaisen koiran vieressä. Olen ylpeä siitä, että minua kutsutaan radikaalibuddhalaiseksi", sanoo Wirathu (siirryt toiseen palveluun).

Buddhalaisuutta pidetään yleisesti rauhanomaisena uskontona, jossa ei mm. ole pyhän sodan käsitettä tai oikeutusta väkivallalle. Oppi kannustaa henkistymiseen ja irtautumiseen vallan- ja mammonanhalusta.

*Myanmarissa *buddhalainen valtaväestö on ahdistellut islaminuskoista Rohingya-heimoa on jo vuosia. Myanmarissa asuu noin 1,1 miljoonaa rohingyaa. Viime viikkoina jo pari sataa tuhatta rohingyaa on paennut Bangladeshiin, väittäen buddhalaisten joukkioiden ja Myanmarin hallituksen polttavan heidän kotejaan. Rohingya-heimolla on myös oma ääriliikkeensä, jota Myanmar syyttää levottomuuksista.

Sri Lankassa buddhalaisnationalismi on lietsonut buddhalaisen singaleesienemmistön ja uskonnollisten vähemmistöjen, erityisesti hindulaisen tamilivähemmistön ristiriitoja. Radikaalien buddhalaismunkkien mielestä singaleesit ovat Buddhan luvattu kansa, jolle koko Sri Lanka kuuluu.

Väkivaltaisuudet kulminoituivat sisällissotaan 1983-2009. Maassa vaikuttaa myös vuonna 2012 perustettu buddhalaisnationalistinen ääriliike Bodu Bala Sena (BBS).

Intialaiset osoittivat mieltään Mumbaissa heinäkuussa muslimeja vastaan kohdistettua väkivaltaa vastaan iskulauseella "Not in my name - ei minun nimissäni". Divyakant Solanki / Epa

3) Hindunationalismi on vallan kahvassa Intiassa

_Yli sata sahraminkeltaisiin huiveihin pukeutunutta miestä piiritti pastori Ritesh Joshuan kirkkoa Gorakhpurin ulkopuolella. Osalla oli keppejä aseenaan. Miehet huusivat: "Sinä käännytät ihmisiä, me emme salli käännytyksiä täällä!" _

Miehet piirittivät yhden seurakuntalaisista ja vaativat häntä kertomaan kirkon asioista. "Jos poliisi ei olisi tullut, kuka tietää, mitä olisi tapahtunut. Kaikki olivat säikähtäneitä ja hiljaisia, kun miehet lähtivät", kertoi Joshua. (siirryt toiseen palveluun)

Hindulaisuutta pidetään heikkona kasvualustana fundamentalismille, koska uskonnolla ei ole tiukkaa organisaatiota tai käännyttämistä. Kastijärjestelmä puolestaan heikentää sisäistä yhtenäisyyttä.

Intiassa hindunationalismi eli hindutva on hallituspuolueen, Bharatiya Janata -puolueen ideologia. Uskonnollisia vähemmistöjä – erityisesti muslimeita, mutta myös kristittyjä – alistava politiikka on synnyttänyt mellakoita, ja yllyttänyt myös terrorismiin.

Osaa BJP:n poliitikoista on arvosteltu ääriajattelusta ja väkivaltaisuuksien lietsonnasta, muun muassa puoluetta edustavaa Uttar Pradeshin osavaltion pääministeriä, Yogi Adityanathia. Hindutvaa tukevia ja väkivallasta syytettyjä järjestöjä on useita, mm. Abhinav Bharat, Vishva Hindu Parishad, Bharatiya Gau Raksha Dal ja Bajrang Dal.

Tyrmistyneitä ihmisiä Barcelonan Rambla-kadulla heti terrori-iskun tapahduttua, 17. elokuuta. Ääri-islamilainen mies ajoi auton päin jalankulkijoita, 13 ihmistä kuoli. David Armengou / Epa

4) Ääri-islamilaiset ovat lisänneet toimintaa maailmalla

_Indonesialainen Hatf Saiful Rasul kertoi 11-vuotiaana isälleen haluavansa lopettaa koulunkäynnin islamilaisessa sisäoppilaitoksessa ja lähteä taistelemaan Isisin riveihin Syyriaan. Isä oli ääri-islamilainen ja tuomittu vankilaan. Hatfin mukaan hänen koulustaan on jo lähtenyt Syyriaan opettajia ja oppilaita, "tullakseen marttyyriksi". Isä suostui. _

Hatf matkusti Syyriaan sukulaisten kanssa vuonna 2015, liittyäkseen ranskalaisten Isis-taistelijoiden ryhmään. Syyskuussa 2016 12-vuotias Hatf sai surmansa ilmaiskussa. Indonesiassa isä kertoo Reutersille: "Iloinen pikku uskonsoturi on kuollut, mutten tunne surua kuin vain vähän, rakkaan pojan menetyksestä. Olen sen sijaan iloinen, että lapseni on saavuttanut marttyyriuden, inshallah."

Islamilaisuudessa on pyhän sodan käsite, ja ääri-islamilaiset aatesuunnat kuten wahhabismi ja salafismi sopivat hyvin ajatteluun sodasta vääräuskoisia vastaan.

Institute for Economics and Peace:n julkaiseman terrorismi-indeksin mukaan (siirryt toiseen palveluun) vuonna 2015 terrorismi tappoi eniten** Irakissa, Afganistanissa, Syyriassa, Nigeriassa ja Pakistanissa**, mutta ääri-islamilaiset terroristit iskevät myös muualla maailmassa.

Suurimmat ääri-islamilaiset terroristijärjestöt ovat Isis, al-Qaida, Boko Haram, al-Shabaab ja Taliban-liike.

Vuonna 2017 tilanne on pitkälti sama: eniten ääri-islamilaisten terroristien uhreja (siirryt toiseen palveluun) on Lähi-idässä, Pakistanissa, Nigeriassa ja Somaliassa. Suhteellisen uutta on kuitenkin islamilaisen terrorismin laajentuminen myös länsimaihin: vuonna 2015 terrorismin uhrien määrä OECD-maissa kasvoi 650 prosenttia (kyseisessä terrorismi-indeksin luvussa on mukana tosin on myös muita kuin islamilaisten tekemiä iskuja).