Roskakoriin joutaa porvarihallituksen poliitikkojen usein viljelemä mielikuva työttömyydestä elämäntapana. Vai mitä sanotte siitä, että 23 prosenttia ansiopäivärahaa, peruspäivärahaa tai työmarkkinatukea saaneista suomalaisista oli vuonna 2017 ammattiasemaltaan johtajia, erityisasiantuntijoita ja asiantuntijoita? Heitä oli yhteensä 84 623.

Jos Sipilän hallitus olisi edes yrittänyt kerätä sympatiapisteitä, ministerit olisivat jättäneet kokonaan väliin loukkaavat puheet elämäntapatyöttömistä, Lauri Nurmi kirjoittaa. Jenni Gästgivar / IL

Miksi Suomen hallitus on epäsuosittu, vaikka talous kasvaa?

Vastausta kannattaa etsiä puhetavasta, jota esimerkiksi pääministeri Juha Sipilä (kesk.) toistuvasti käyttää puhuessaan työttömyydestä.

– Meillä on tällaista ylisukupolvista, pitkäaikaista työttömyyttä, josta on tullut elämäntapa. Siitä on hyvin vaikea päästä pois, Sipilä väitti syyskuussa Yleisradion Ykkösaamun haastattelussa.

Vai että työttömyys olisi elämäntapa?

Kela julkisti maanantaina Tilastollisen vuosikirjansa, sellaisen 500-sivuisen järkäleen. Kaikkien poliitikkojen ja verkon keskustelupalstoilla stereotypioitaan huutavien kansalaisten kannattaisi tutustua julkaisuun.

Siinä kerrotaan yksityiskohtaisesti, ketkä Suomessa saavat erilaisia sosiaaliturvaetuuksia.

Roskakoriin joutaa porvarihallituksen poliitikkojen usein viljelemä mielikuva työttömyydestä elämäntapana.

Vai mitä sanotte siitä, että 23 prosenttia ansiopäivärahaa, peruspäivärahaa tai työmarkkinatukea saaneista suomalaisista oli vuoden 2017 lopussa ammattiasemaltaan johtajia (3 290), erityisasiantuntijoita (46 824) ja asiantuntijoita (34 509)? Heitä oli yhteensä 84 623.

Työttömyysetuuksia maksettiin yhteensä 366 858 suomalaiselle.

Kun valkokaulusväen eli johtajien ja asiantuntijoiden päälle lasketaan toimisto- ja palvelualojen työttömyysetuuksia saaneet suomalaiset (93 662), nousee niin sanotun sisätyön tekijöiden osuus kaikista etuuksia saaneista 49 prosenttiin eli puoleen.

Tätä tilastofaktaa vasten hallituksen puhetapa työttömyydestä on tuntunut yksipuoliselta ja ahkeria ihmisiä loukkaavalta.

Poliittisesti pöpelikköön

Aktiivisen työnhaun mallin tarkoitusperät ovat epäilemättä jalot, mutta kun pääministeri samaan aikaan puhuu työttömyydestä elämäntapana, painellaan poliittisesti pöpelikköön ja ryskyen.

Kelan tilastot ovat lahjomattomia: työttömyys - hetkellinen tai pitkäkestoinen - voi osua niin herran, rouvan kuin narrinkin kohdalle.

Silti osa poliitikoista puhuu työttömyydestä ikään kuin asiassa olisi jotain epäilyttävää, ikään kuin valtion pitäisi holhota tai valvoa työtöntä.

Oppositiopuolueet SDP, vihreät ja vasemmistoliitto ovat hokeneet koko vaalikauden ajan, että hallituksen ihmiskäsitys on pielessä mitä työttömyyteen tulee. Kannatusmittaukset todistavat, että demarijohtaja Antti Rinne, vihreiden pyöröovissa vaihtuvat puheenjohtajat (Ville Niinistö, Touko Aalto ja Pekka Haavisto) ja vasemmistojohtaja Li Andersson ovat aistineet oikein kansalaisten suuttumuksen hallituksen retoriikkaan.

Kiistelty aktiivimalli

Työnhaun aktiivimalli on kuohuttanut suomalaisia vuonna 2018.

Aktiivimallissa työnhakijan toimia tarkastellaan 65 maksupäivän jaksoissa. Aktiivisuusedellytys täyttyy, jos ihminen on palkkatyössä vähintään 18 tuntia tai ansaitsee yritystoiminnassa vähintään 241 euroa. Se täyttyy myös, jos ihminen osallistuu viiden päivän ajan työvoimaviranomaisen kanssa sovittuun työllistymistä edistävään palveluun tai toimintaan.

Raipansivallus seuraavalle jaksolle on 4,56 prosenttia eli yksi korvaukseton päivä kuukaudessa, mikäli aktiivisuusedellytys ei täyty.

Jos Sipilän hallitus olisi edes yrittänyt kerätä sympatiapisteitä, ministerit olisivat jättäneet kokonaan väliin loukkaavat puheet elämäntapatyöttömistä.

Työn vieroksujia on ollut aina, ja heitä tulee aina olemaan.

Ylivoimainen enemmistö Kelan vuosikirjan numeroiden taakse kätkeytyvistä ihmisistä haluaa tehdä töitä - ja suuri osa heistä on tätä kirjoitettaessa jo työllistynyt. Kenenkään työllistymistä tuskin on edistänyt Sipilän sanoihin tiivistyvä leimaaminen, vaikka pääministeri olisi tarkoittanut hyvää.

Lindström tietää, mistä puhuu

Työministeri Jari Lindströmiä (sin.) voi monesta moittia, mutta työttömyydestä hän on aina osannut puhua ilmiön luonteen ymmärtäen.

– Kyllä se pitää sanoa ääneen, ettei kaikista ole avoimille työmarkkinoille, mutta se ei tarkoita, ettei heistä olisi mihinkään muuhun. Nyt tilanne on se, että olet joko töissä tai et ole, ei ole mitään välimuotoja, Lindström arvioi elokuussa Uuden Suomen haastattelussa.

Näin ministeritason poliitikkojen pitäisi puhua siitä, mistä pääministeri on puhunut elämäntapatyöttömyytenä.

Kannustaminen ja tukeminen edistävät myönteisen yhteiskunnallisen ilmapiirin syntymistä. Syyllistäminen sen sijaan on ilmapiirille vahingollista.

Kelan maksamiin etuuksiin ei pitäisi yhdistää voimakkaita ihmisiin liittyviä stereotypioita, koska me kaikki nautimme eri elämänvaiheissamme erilaisia Kelan maksamia etuuksia ja korvauksia milloin mistäkin syystä. Tämän asian 500-sivuinen vuosikirja vahvistaa.