Kun poliisi saa rikollisia kiinni ja huumeita takavarikkoon, poliisin työ näyttää tilastojen valossa hyvältä ja tulokselliselta. Englantilainen Neil Woods teki 14 vuotta töitä peitepoliisina kovan huumerikollisuuden parissa, kunnes hän omien sanojensa mukaan oivalsi, että siinä ei ole mitään järkeä.

Viime viikonloppuna Helsingissä vierailleen Woodsin mukaan nykyisen järjestelmän keskeisin ongelma on huumemarkkinoiden järkälemäinen mittakaava. Hän ei usko, että poliisitoiminnalla voi mitenkään katkaista markkinoiden valtavaa kysyntää.

Korkeintaan sillä voidaan muuttaa niiden muotoa rikollisia suosivaan suuntaan.

Neil Woods Englantilainen Neil Woods työskenteli vuodet 1993–2007 poliisina pääosin peitetehtävissä kovan huumerikollisuuden ytimessä. Kirjoittanut kokemuksistaan kirjat Good Cop, Bad War sekä Drug Wars (yhdessä J.S. Rafaelin kanssa). Valmistelee parhaillaan kolmatta kirjaa. Toimii nykyisin puheenjohtajana LEAP-nimisessä järjestössä. Nimi tulee sanoista Law Enforcement Against Prohibition eli lainvalvojat kieltolakia vastaan. Woods vieraili Helsingissä viime viikonloppuna Huumepolitiikka.Nyt-seminaarissa, jossa hän oli puhujana.

– Poliisi on todella hyvä saamaan kiinni huumediilereitä. Jos poliisin budjetti tuplataan, saadaan todennäköisesti tuplamäärä diilereitä kiinni, mutta se ei koskaan vaikuta huumemarkkinoiden kokoon. Poliisitoiminnalla ei voi mitenkään katkaista huumemarkkinoiden valtavaa kysyntää.

Woodsin mukaan laittoman huumekaupan kokonaisarvo maailmassa on arviolta 400 miljardia puntaa eli reilut 465 miljardia euroa. Tarkkaa lukua ei tiedä kukaan, mutta nopealla verkkohaulla voi tarkistaa suuruusluokan olevan oikea.

Luku on lähes kymmenkertainen vaikkapa Suomen valtion budjettiin verrattuna.

– Poliisitoiminnalla ei ole mitään vaikutusta markkinaan, joka on näin valtava. Ainoa tapa jolla voidaan lopettaa korruptio, säästää henkiä ja suojella lapsia on huumekaupan laillinen sääntely, Woods sanoo.

96 ihmistä vankilaan – huumekauppa pysähtyi kahdeksi tunniksi

Neil Woods sanoo tehneensä huumepoliisin työtä tyytyväisenä vuosien ajan ennen kuin hän uskalsi alkaa ajatella kriittisesti toiminnan mielekkyyttä.

Yksi silmät avaava esimerkki tuli vastaan, kun hänet komennettiin peitepoliisiksi seitsemän kuukauden ajaksi Northamptonin kaupunkiin, Keski-Englantiin.

Hän soluttautui kaupungin huumerikollisten riveihin ja valmisteli massiivista poliisoperaatiota, johon saatiin apuvoimia eri puolilta Englantia.

Operaation yhteydessä saatiin kiinni 96 ihmistä, joille jaettiin myöhemmin noin 250 vuoden vankilatuomiot. Woods sanoo olevansa varma, että tämän operaation yhteydessä saatiin kiinni jokainen ihminen, joka siinä kaupungissa välitti heroiinia, crackia tai amfetamiinia.

Kaksi viikkoa tämän jälkeen Woods kertoo keskustelleensa tiedustelupuolen ihmisten kanssa operaation vaikutuksista. Kävi ilmi, että huumekauppa oli keskeytynyt Northamptonin kaduilla noin kahden tunnin ajaksi.

Neil Woods osallistui huumepolitiikkaa käsittelevään seminaariin Helsingissä maaliskuun alussa. Yle / Vesa Marttinen

Heti pidätysten jälkeen kaduilla liikkuivat jo uudet puhelinnumerot, ja uusi järjestäytyneen rikollisuuden ryhmä Birminghamista täytti kovaa vauhtia markkinoille jäänyttä tyhjiötä.

– Tulos johon tällaisella kalliilla, vaarallisella ja pitkäkestoisella poliisityöllä päästään, on huumekaupan pysäyttäminen yhdessä kaupungissa kahden tunnin ajaksi. Mitä ihmettä olemme tekemässä? Täytämme vain vankiloita ja vapautamme rikollispomoille liikkumatilaa.

THL:n asiantuntija samoilla linjoilla

Suomessa huumeiden käytön rangaistavuudesta luopuminen nousi laajempaan yhteiskunnallisen keskusteluun viimeksi noin vuosi sitten, kun THL:n johtava asiantuntija Tuukka Tammi ja tutkimusprofessori Pekka Hakkarainen kirjoittivat aiheesta THL:n sivuilla julkaistun blogikirjoituksen (siirryt toiseen palveluun).

Kirjoituksen ydinajatus on huumausainepolitiikan muuttaminen niin, että sen ytimessä on sosiaali- ja terveyspolitiikka, ei kriminaalipolitiikka. Jos huumeita käyttävän henkilön ei tarvitsisi pelätä rangaistusta tai rikolliseksi leimautumista, olisi heille helpompaa tarjota monipuolista sosiaali- ja terveydenhuollon tukea ja hoitoa.

– Olemme olleet positiivisesti yllättyneitä tästä keskustelusta. Se on ollut rakentavaa ja asiallista, vaikka kaikki eivät välttämättä ole samaa mieltä kanssamme. Ihmiset ovat alkaneet nähdä, että ei tämä ehkä niin radikaali ehdotus olekaan, Tammi sanoo.

Jos käyttö poistetaan rikoslaista, ei pidä kuitenkaan luopua siitä, että käytöstä seuraisi jotain. Seurausten ei tarvitse olla rikosoikeudellisia. Tuukka Tammi

Mallia voisi Tammen mukaan katsoa vaikkapa Portugalista tai Norjasta.

– Norjassa suunnitellaan uudistusta, jossa juuri sote-politiikka otettaisiin vahvemmin keskiöön. Siihen liittyy käytön rankaisemisesta luopuminen ja panostaminen muihin toimenpiteisiin, jotka auttavat ihmisiä. Siihen suuntaan tätä voisi meilläkin viedä.

Portugalista puhuttaessa nousee usein esille dekriminalisaatio, eli käytön rangaistavuudesta luopuminen. Tammi kuitenkin muistuttaa, että tämä oli vain osa suurempaa uudistusta, johon liittyi kymmeniä erilaisia toimenpiteitä.

– Jos käyttö poistetaan rikoslaista, ei pidä kuitenkaan luopua siitä, että käytöstä seuraisi jotain. Seurausten ei tarvitse kuitenkaan olla rikosoikeudellisia. Portugalissakin käyttäjiä jää edelleen kiinni ja siitä seuraa velvoittava kontakti sosiaali- ja terveyspalvelujen suuntaan. Sieltä saa apua ja tukea eri tavalla kuin rikosoikeudellisessa mallissa.

Samuraimiekka kurkkua vasten

Neil Woods kertoo joutuneensa useita kertoja hengenvaaraan peitepoliisin työssä.

– Kurkkuani vasten on pidetty samuraimiekkaa, puukkoa painettu vasten nivusiani, minua on osoitettu aseella ja riisuttu alasti ja etsitty piilotettuja radiolähettimiä. Olen myös todistanut omin silmin valtavan määrän väkivaltaa.

Taustalla on hänen mukaansa darwinistinen kierre: kovien rikollisten luonnollinen puolustuskeino poliisin lisäämää taktista toimintaa vastaan on entistä kovempi voiman ja väkivallan käyttö.

– Kun ymmärsin tämän, päätin lopettaa ja ryhtyä selittämään tätä asiaa ihmisille.

Woods on poliisiuransa jälkeen kirjoittanut kokemuksistaan kaksi kirjaa. Hän kiertää paljon eri puolilla maailmaa puhumassa näkemyksistään. Ydinajatus on huumekaupan ottaminen valtion säännöstelyn alle. Tämä on Woodsin mukaan ainoa keino voittaa sota huumeita ja järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan.

– Vielä vuosikymmeniä sitten Englannissa oli tapana määrätä heroiinia niille, jotka ovat heroiinin ongelmakäyttäjiä. Siihen aikaan kun tämä lopetettiin, käyttäjiä oli 1049. Sitten käytäntö kiellettiin lailla ja markkinat vapautettiin järjestäytyneen rikollisuuden käsiin. 20 vuotta myöhemmin käyttäjiä oli 350 000. Tässä on hyvin yksinkertainen syy ja seuraus -suhde.

Voit keskustella aiheesta jutun alla asiallisesti lauantaina kello 22 saakka.