*Olisihan se huikeaa. *Pienen ja kaukaisen Suomen kansalainen ensimmäistä kertaa Euroopan unionin ykkösvirassa. Tällaisen ajatuksen toteutuminen on vielä kaukana, mutta etenkin kokoomuspiireissä mieluisan spekuloinnin aihe.

Kesän 2019 europarlamenttivaaleihin on vielä yli vuosi aikaa. Brysselissä pohditaan jo innolla vaalien jälkeistä aikaa ja vaalituloksen perusteella valittavaa komission puheenjohtajaa. Muutaman mutkan kautta päästään komissaari Jyrki Kataisen nimeen. Häntä pidetään vakavasti otettavana ja samalla nuorekkaana vaihtoehtona EU-politiikan veteraaneille.

*Brysselin kuhinassa *on pohdittu pitkään lääkkeitä siihen, että eurovaalit kiinnostavat kansalaisia vähemmän kuin mitkään muut vaalit. Viime vaaleissa vuonna 2014 suuret EU-puolueet halusivat herättää vaalihuumaa nimittämällä kärkiehdokkaat eli spitzenkandidatit. Spitzenkandidat oli kunkin puolueen ehdokas Eurooppa-komission puheenjohtajaksi siinä tapauksessa, että puolue voittaa vaalit.

EU-komission puheenjohtaja on EU:n korkein virkamies. Hänen johdollaan komissio tekee aloitteita 500 miljoonan asukkaan EU:n laeiksi ja neuvottelee esimerkiksi kauppasopimukset Kiinan ja Yhdysvaltain kanssa. Kärkiehdokkaat kiersivät Euroopan maissa ja tekivät tiettäväksi, mitä heidän puolueensa puolustavat ja mitä vastustavat.

Kun Politico listasi Euroopan keskeisiä vaikuttajia, Katainen sai seitsemännen sijan.

Eurovaalit voitti viimeksi keskustaoikeistolainen EPP, johon Suomen kokoomuskin kuuluu. Komission johtoon ja yhdeksi maailman mahtavimmista miehistä nousi EPP:n kärkiehdokas Jean-Claude Juncker. Seuraajapohdinta kiihtyi, kun Juncker ilmoitti, ettei hän pyri jatkokaudelle.

Mielipidekyselyjen perusteella näyttää siltä, että EPP saattaa ensi vuonnakin nousta eurovaalien ykköseksi. Silloin EU-komission pomo saataisiin taas EPP:n kärkiehdokkaasta. Toki kun ollaan EU:ssa, kärkiehdokasjärjestelmän jatkamista ei ole vielä lyöty lukkoon – vaikka todennäköiseltä se näyttää.

*Niin suomalaiset *kuin kansainvälisetkin EU-tuntijat arvioivat, että komission varapuheenjohtajalla Jyrki Kataisella on varteenotettavat mahdollisuudet EPP:n kärkiehdokkaaksi.

EU-komission puheenjohtajaksi on perinteisesti tultu korkealta. Usein ansioluettelossa on ollut juuri pääministerin tehtävä, joka Kataisen taustasta löytyy. Hän tuntee sekä Brysselin kuviot, jäsenmaiden politiikan ja komission varapuheenjohtajuuden ansiosta EU-politiikan keskeiset aihealueet.

Kun politiikan erikoislehti Politico listasi Euroopan keskeisiä vaikuttajia vuodenvaihteessa, Katainen sai seitsemännen sijan. (siirryt toiseen palveluun)

46-vuotiaana Katainen edustaa EU-politiikan raskaassa sarjassa nuorta sukupolvea. Kouluikäisten tytärten isänä hänellä on "uskottavuutta puhua tulevaisuudesta", Politico arvioi.

–Jyrki Kataisella on takuulla mahdollisuuksia (EPP:n kärkiehdokkaaksi), jos hän päättää pyrkiä, arvioi David Herszenhorn, Politico-lehden johtava Brysselin kirjeenvaihtaja Ylelle.

Vielä Kataistakin vahvempana ehdokkaana pidetään toistaiseksi ranskalaista EU-politiikan konkaria, Michel Barnieria, 66. Hän ansaitsee paraikaa kannuksia johtamalla EU:n Brexit-neuvotteluja.

Brexit-neuvotteluissa näkyvät Barnierin vahvuudet, joista osa on myös hänen heikkouksiaan. Barnier on kokenut, kärsivällinen, kuivakkana pidetty pitkän linjan poliitikko. Jotta EU-vaaleista tulisi kiinnostavat, kärkiehdokkaiden olisi hyvä olla innostavia, karismaattisia ja valloittavia. Lisäksi Barnierilta puuttuu se hatun korkein sulka kansallisesta politiikasta: pääministerikokemus.

Barnierin ja Kataisen ohella EPP:n kärkiehdokkaaksi on arvailtu Irlannin ex-pääministeriä Enda Kennya. Demarien kärkiehdokkaaksi on uumoiltu esimerkiksi italialaista EU:n ulkoministeriä Federica Mogherinia tai hollantilaista komission varapuheenjohtajaa Frans Timmermansia. Lberaalien Alde-puolueesta esillä on ollut tanskalainen kilpailukomissaari Margrethe Vestager.

Suomella ei ole koskaan ollut naiskomissaaria. Ruotsin kaikki komissaarit ovat olleet naisia.

On selvää, että kokoomuksen vaikuttajat suitsuttavat Kataisen mahdollisuuksia niin käytäväkeskusteluissa kuin avoimesti.

–Hän on tulevaisuusorientoitunut, arvostettu ja hyvin sisällä eurooppalaisissa kuvioissa, kuvaa esimerkiksi europarlamentaarikko Henna Virkkunen (kok.).

Jos kokoomus on pääministeripuolue, se voi päättää komissaariehdokkaansa. Jos Katainen saisi aseman suurpuolue EPP:n kärkiehdokkaana, myös kotimaassa kilpailevat puolueet saattaisivat tukea hänen nimittämistään komissaariksi muutenkin.

–Arvelen olevan mahdollista, että Kataista ehdotettaisiin komissaariehdokkaaksi, vaikka kokoomus olisi hallituksen kakkospuolueena, jos hän olisi nousemassa komission johtoon, arvioi Sdp:n europarlamentaarikko Miapetra Kumpula-Natri.

Kataisen vahvuudet ovat myös hänen heikkouksiaan. Hän on sujuva esiintyjä mutta etenkin eurooppalaisittain hillitty ja varovainen.

–Etenkin eteläeurooppalaisten hurmaamisessa tarvitaan tietynlainen esiintymistyyli. Katainen ei tee itsestään numeroa, kuvaa Politicon Herszenhorn.

Pienen maan kansalaisuus voi olla heikkous, mutta suomalainen ehdokas voi olla myös diplomaattinen ratkaisu.

Näin komissio muotoutuu *Helmikuu 2018. *EU:ssa päätetään, valitaanko puolueille kärkiehdokkaat eli puolueiden ehdokkaat komission johtoon. Marraskuu 2018. EPP:n kokous Helsingissä: Todennäköisesti valitaan kärkiehdokas Huhtikuu 2019. Eduskuntavaalit Suomessa. Perinteisesti Suomen komissaariehdokas valitaan hallitusneuvottelujen yhteydessä Kesäkuu 2019. Eurovaalit. Vaalitulos määrittää, minkä puolueen ehdokas nousee komission johtoon päättämän muiden komissaarien salkuista.

Suurin kysymysmerkki on Kataisen oma motivaatio. Hän ei suostu kertomaan, mitä hän aikoo ja haluaako hän jatkaa komissaarina.

–En vielä tiedä, mitä teen tämän kauden jälkeen. Paljon riippuu myös siitä, mitä perheenä haluamme tehdä, Katainen totesi Ylelle keskiviikkona.

Brysselissä pidetyssä toimittajien kahvitilaisuudessa hän jatkoi aiheen ympärillä kiertelemistä seuraavasti:

–Periaatteessa minulla voi olla työuraa 25 vuotta eteenpäin. En ole leipääntynyt, mutta olen miettinyt, mikä muu kuin politiikka voisi sytyttää. Välillä olen jo löytänyt hetkellisesti sellaisia näköaloja.

Kuka taas voisi olla Suomen ehdotus komissaariksi, jos Jyrki Katainen päättää hakeutua muihin töihin? Kokoomuksen ykkösnimiä ovat toinen entinen pääministeri, EU-tuntija Alexander Stubb ja ex-kuntaministeri ja nykyinen europarlamentaarikko Henna Virkkunen. Politicon Herszenhornin mukaan Stubbillakin saattaisi olla mahdollisuuksia EPP:n kärkiehdokkaaksi.

Stubbin ja Kataisen heikkoutena on tässä kisassa sukupuoli.

Lähes jokaisen aihetta sivuavan vaikuttajan mukaan paine valita Suomen komissaariehdokkaaksi nainen on merkittävä. Suomen kaikki EU-komissaarit ovat olleet miehiä. Vertailun vuoksi: Ruotsin kaikki komissaarit ovat olleet naisia.

*Naiskomissaari *saadaan vain, jos komissaariehdokas valitaan aiempaa avoimemmin. Näin arvioi europarlamentaarikko Heidi Hautala (vihr.). Komissaariksi tähtäävien pitäisi ehdottomasti hänestä asettua eurovaaleihin ehdolle. Eduskunnassa suuri valiokunta voisi järjestää tehtävään tähtääville avoimen kuulemisen, Hautala ehdottaa.

– Tällaista ei ole koskaan tehty. Ehdokas on aina juonittu pääpuolueiden kesken hallitusneuvotteluissa.

Puolueiden kannatusasetelmat ehtivät vielä muuttua ennen euro- ja eduskuntavaaleja. Vaikka EPP on nyt ykköspuolue Euroopassa ja kokoomus suosituin Suomessa, tilanne voi muuttua. Jokaiselta puolueelta löytyy komissionkestävää poliitikkoainesta.

Esimerkiksi Sdp:n piirissä väläytellään Jutta Urpilaisen ja Miapetra Kumpula-Natrin nimiä. Niin keskustalaiset kuin muiden puolueiden vaikuttajat nimeävät Mari Kiviniemen keskustan ykkösnimeksi tehtävään. Hänellä on sekä pääministerin kokemusta että kansainvälistä osaamista.

Jos taas kokoomus haluaa naiskomissaarin, katse kohdistuu Henna Virkkusen ohella Anne-Mari Virolaiseen, joka saa paraikaa ministerikokemusta.

EPP valitsee näillä näkymin kärkiehdokkaansa marraskuun 2018 puoluekokouksessaan, joka pidetään Helsingissä.

Jos Katainen tai Stubb nimetään EPP:n kärkiehdokkaaksi ja ehdolle komission johtoon, kokoomus saa näkyvyyttä ja tuulta purjeisiinsa eduskuntavaaleihin keväällä 2019. Jos EU-kärkiehdokkaiden kiertueella on mukana suomalainen, suomalaisten kiinnostus eurovaaleihinkin voi virota.