Näin selvitimme Ylen aluetoimitukset kysyivät, missä kunnissa on rakenteilla uusia kouluja. Kunnilta kysyttiin myös erikseen, onko kouluihin tulossa luokkahuoneita ja toimiiko kunnassa kouluja, missä ei ole luokkahuoneita ollenkaan. Vastaukset tuli 74 kunnalta. Useat vastaajat antoivat myös vapaamuotoisesti lisätietoja.

Kello on 10.25. Pontuksen koulun Aurinkolaakso-nimisessä solussa on rauhallista, sillä oppilaat ovat välitunnilla.

Opettajat valmistautuvat solun keskellä olevalla torilla oppitunteihin. Torin ympärillä on kolme ovella suljettavaa luokka- tai pienryhmätilaa sekä kolme kalusteilla suljettavaa tilaa. Oppilailla ei ole omia kotiluokkia. Ryhmät käyttävät kaikkia solun tiloja lukujärjestyksen mukaisesti.

Äänimerkki soi välitunnin päättymisen merkiksi. Hetken päästä solun täyttää oppilaista tuleva hälinä.

Pontuksen koulun Aurinkolaakso-solun keskellä on tori, jonka ympärillä on muita opiskelutiloja. Avoimesta ovesta pääsee pienryhmätilaan. Riitta Väisänen/Yle

Ensimmäisen luokan oppilaat jäävät torille odottamaan opettajien ohjeita. Kolmas- ja viidesluokkalaiset siirtyvät muihin solun tiloihin.

Ekaluokkalaiset jaetaan ryhmiin, ja he siirtyvät opettajien ohjeistamina eri tiloihin. Pieni ryhmä ekaluokkalaisia jää torin lattialle ja avaa oppikirjat. Hälinä vaimenee. Oppitunnit ovat alkaneet.

Pontuksen koulussa Lappeenrannassa on neljä Aurinkolaakson kaltaista solua. Tässä solussa opiskelee yhteensä vajaat 90 oppilasta. Kaikki oppilaat ovat kuitenkin harvoin yhtä aikaa paikalla jakotuntien takia. Myös liikuntatunnit ja taitoaineiden opetus järjestetään muualla.

Tekstiilityön luokka Pontuksen koulussa. Riitta Väisänen/Yle

Pontuksen koulu nousi puheenaiheeksi toissa viikolla, kun Yle kertoi perheiden kokemuksista koulussa annettavasta opetuksesta. Opetuksesta on tehty neljä kantelua aluehallintovirastoon.

Opetuksen ohella perheet kritisoivat opetustiloja. Ylen haastatteleman oppilaan perheen mukaan uudenaikainen oppimisympäristö vaikeutti opettamista ja häiritsi oppimishaluisen lapsen mahdollisuuksia oppia. Oppilas kuvaili koulupäivän aloitusta kaoottiseksi, kun kymmenet lapset etsivät itselleen istumapaikkaa torilta.

Kielten opetukselle on varattu oma luokkatila Pontuksen koulun Aurinkolaakso-solussa. Riitta Väisänen/Yle

“Yltiöavoin opiskeluympäristö tuhoon tuomittu ratkaisu”

Vuonna 2017 valmistunut Pontuksen koulu on rakennettu täysin uuden opetussuunnitelman tarpeisiin.

Uudistettu opetussuunnitelma tuli voimaan alakouluissa vuonna 2016. Yhtenä tavoitteena oli peruskoulun oppimisympäristön ja työtapojen uudistaminen (siirryt toiseen palveluun).

Opetussuunnitelman perusteet käsittelevät kuitenkin oppimisympäristöä varsin väljästi. Kukin kunta ja opetuksen järjestäjä saa itse päättää, miten opetussuunnitelma otetaan huomioon uudessa koulurakennuksessa.

Suomeen valmistuu jatkuvasti uusia kouluja. Joissakin tapauksissa vanhempia kouluja muokataan uuteen uskoon. Yle kysyi kunnilta eri puolilta maata, millainen on 2020-luvun koulu. Kyselyyn osallistui 74 kuntaa.

Opettaja Jenni Yrjälä ja kuudesluokkalaiset ensimmäisenä koulupäivänä Kurittulan uudessa koulussa Maskussa. Minna Rosvall / Yle

Ylen tekemän kyselyn perusteella uudet koulurakennukset ovat niin sanottuja sekamalleja, joissa on perinteisiä luokkatiloja sekä avoimia oppimisympäristöjä. Niitä voivat olla esimerkiksi aula- ja käytävätilat. Tiloja voidaan muunnella esimerkiksi siirrettävillä seinillä.

Pontuksen solukoulu on yksi esimerkki sekamallisesta koulusta.

Kunnat ovat ottaneet mallia ja oppia jo rakennetuista kouluista. Esimerkiksi Nokialla on lähivuosina edessä kahden uuden koulun rakentaminen. Tutustumiskäynneillä vastaan tulleet täysin avoimet koulutilat eivät ole vakuuttaneet.

”Tiloissa oli akustisia haasteita hälyn kanssa. Mietimme sitäkin, missä olisi aikuisena valmis työskentelemään.” – Nokian sivistysjohtaja Pauliina Pikka

Myöskään Kotkassa rakenteilla olevan Langinkosken koulun kaikista opetustiloista ei tule avoimia.

“Yltiöavoin opiskeluympäristö, jossa ryhmä ensimmäisen luokan aloittaneita harjoittelee kirjoittamista ja samassa tilassa kuudes luokka dramatisoi Rooman tuhoa, on tuhoon tuomittu ratkaisu.” – Kotkan vs. opetustoimenjohtaja Reijo Oksala

Toisin kuin esimerkiksi Pontuksen koulussa, joihinkin uusiin kouluihin tulee omat kotiluokat. Niistä oppilaat voivat siirtyä tekemään koulutöitä muihinkin tiloihin. Kotiluokkakin voi olla muunneltavissa isommaksi tilaksi.

Kurittulan koulun rehtori Hannu Lehto näyttää, että huoneiden väliset seinät pystyy siirtämään sivuun paloina. Minna Rosvall / Yle

Uudessakaupungissa keskustan yhtenäiskoulu sijoitetaan osaksi laajempaa sivistys-ja hyvinvointikeskusta.

“Tottakai uuteen kouluun tulee luokkahuoneita. Keskus suunnitellaan siten, että osa luokkahuoneista voidaan muodostaa joustavasti liikuteltavilta väliseinillä sen mukaan, tarvitaanko tilaa pienen vai suuren ryhmän työskentelyyn.” – Uudenkaupungin opetustoimenjohtaja Arja Kitola

Kouluissa on huomattu, että oppilaat tarvitsevat rajattuja tiloja.

_ “Kokonaan avoimet tilat, ”maisemakonttorikoulu”, on todettu monien ikävien esimerkkien kautta kauniiksi ihanteeksi ilman kosketusta oppilaiden todellisuuteen. Oikeasti suuri osa oppilaista tarvitsee nykypäivänä korostetusti nimenomaan rauhallista työtilaa pystyäkseen keskittymään koulutyöhön.” _– Kotkan vs. opetustoimenjohtaja Reijo Oksala

Muutamalla pöydällä on sermi, joiden tarkoituksena on auttaa keskittymään. Riitta Väisänen/Yle

Tilat muuttuvat lasten tarpeiden mukaisesti

Avoimet oppimisympäristöt ja muunneltavuus tekevät mahdolliseksi opettajien sekä eri-ikäisten oppilaiden yhteistyön.

“Kun suunnitellaan koulua 30 vuodeksi, on pakko ajatella muunneltavuutta. Mistä tiedämme, millainen opetussuunnitelma meillä on 15 vuoden kuluttua?” – Heinolan koulutusjohtaja Pia Helander

Lasten erilaiset tarpeet nousivat esiin monissa Ylen kyselyyn tulleissa vastauksissa. Esimerkiksi Forssassa piirretään parhaillaan suunnitelmia niin sanotusta Monikylästä, johon yhdistyvät kaksi päiväkotia sekä kaksi peruskoulua. Rakennusta käyttää yhteensä 700 päiväkoti-ikäistä lasta sekä peruskoululaista.

Forssan kasvatus- ja opetuspäällikön Tiina Kemppaisen mukaan kouluun tulee monenlaisia tiloja – myös seinällistä ja ei niin avointa tilaa. Forssalaiset ovat käyneet eri puolilla Suomea tutustamassa uusiin koulurakennuksiin ja ottaneet niistä oppia.

– Tietynlainen monimuotoisuus ja muunneltavuus ei ole välttämättä huono asia. Meillä ainakin lähtökohtana on se, että meillä on erilaisia oppijoita. Oppilailla on erilaisia tarpeita. Silloin tilan täytyy palvella kaikkia, Kemppainen sanoo.

Kirjaimet Pontuksen koulun seinällä ovat avuksi pienimmille oppilaille. Riitta Väisänen/Yle

Koulutyötä isommissa ja pienemmissä ryhmissä

Imatran kaupunki puolestaan keskittää peruskoulujaan kolmeen koulukeskukseen. Opetuspalveluiden päällikön Minna Rovion mukaan uusia koulurakennuksia on suunniteltu sillä ajatuksella, että kouluista tulee yhteisöllisiä eli niihin tulee yhteisiä avoimia oppimisympäristöjä.

– Tiedämme kuitenkin hyvin, että lapset tarvitsevat erilaisia oppimisen tiloja. Joku tykkää ehdottomasti työskennellä pöydän ääressä tuolilla istuen ja toiset oppivat parhaiten yhdessä tekemällä, Rovio sanoo.

Esimerkiksi rakenteilla olevaan Mansikkalan koulukeskukseen tuleekin yleisten tilojen lisäksi suljetumpia tiloja, joissa pystyy opiskelemaan rauhallisesti.

– Perinteisempiä luokkahuoneen tyyppisiä tiloja sekä pienryhmätiloja, jotka ovat lähellä oppimisympäristöjä.

Pontuksen koulun Aurinkolaakso-solun kuvaamataidon luokan voi tarvittaessa jakaa kahteen osaan siirrettävällä paksulla seinällä. Riitta Väisänen/Yle

Rovion mukaan kukin luokka voi toimia sekä omassa porukassaan että yhdessä muiden luokkien kanssa. Koulujen toimintaa tarkkaillaan säännöllisesti. Muutoksia tehdään tarvittaessa, kun kokemuksia kertyy.

– Esimerkiksi Vuoksenniskalla kaksi luokkaa opiskeli kielen oppitunnilla yhdessä. Opettajia oli kaksi ja tunnelma rauhallinen. Tämäntyyppisiä hetkellisiä kokeiluja voidaan tehdä. Jos huomataan, ettei tapa toimi, niin muutetaan sitä, kertoo Rovio.

Toimintaa voi muuttaa tarvittaessa

Joka tapauksessa kasvamassa on suuntaus, jossa kouluihin rakennetaan avoimia tai ainakin osittain avoimempia oppimisympäristöjä. Esimerkkejä on haettu myös ulkomailta.

– Esimerkiksi Tanskan kouluissa on ollut avoimet oppimisympäristöt pidemmän aikaa, kertoo Opetushallituksen yliarkkitehti Reino Tapaninen.

Tapanisen mukaan avointen oppimisympäristöjen hyötyjä ovat yhteisöllisyys, yhteistoiminnallisuus ja opettajien yhteistyö. Opettajat voivat tarvittaessa yhdessä opettaa isompaa ryhmää ja järjestää oppimistilanteita joustavammin. Myös fyysiset tilat ovat muunneltavia.

Kuvataiteen tarvikkeita säilytetään lasikaapissa Pontuksen koulun Aurinkolaakso-solussa. Riitta Väisänen/Yle

Avoimet ja yhteisölliset oppimisympäristöt herättävät joissakin tapauksissa myös kritiikkiä. Melua voi tulla ja oppilaan keskittymiskyky olla koetuksella.

Tapanisen korviin on kantautunut kritiikkiä siitä, että joissakin kouluissa oppimistiloja eristetään verhoilla.

– Verho toimii lähinnä näkösuojana. Tässä järjestelyssä on varmistettava, etteivät vierekkäiset opetustilanteet häiritse toisiaan, Tapaninen huomauttaa.

Äänimaailman hallinta onkin avoimissa oppimisympäristöissä ensiarvoisen tärkeää.

– Äänimaailma pitää suunnitella akustisesti niin, ettei se kolise ja kaiu. Tiloissa käytetään pehmeitä materiaaleja, tekstiilimattoja ja kalusteita. Tarvittaessa sisätiloissa kuljetaan sukkasillaan tai pehmeitä sisäkenkiä käyttäen, Tapaninen sanoo.

Kurittulan koulun isossa aulassa on ruokala ja näyttämön takana on liikuntasali. Minna Rosvall / Yle

Opetusneuvos Marjo Rissanen Opetushallituksesta muistuttaa, että kouluissa voi tehdä aina muutoksia, jos jokin ei toimi. Arviointi kuuluu aina paikalliselle opetuksen järjestäjälle.

– Kaikkea ei voi etukäteen tietää. Asioita pitää kokeilla ja saada siitä tietoa, Rissanen sanoo.

Yksi asia on kuitenkin selvä. Enää ei rakenneta kouluja, joissa pitkien käytävien varrella on luokkahuoneita.

“Harmittaa kovasti, että monet kouluistamme ovat vanhoja käytäväkouluja. Ne eivät oikein vastaa tämän päivän tarpeisiin.” – Porin kaupungin opetusyksikön päällikkö Taneli Tiirikainen.

Kursivoidut kohdat ovat otteita kuntien vastauksista Ylen kyselyyn.