Kun teekkarin kritiikki pett��:

Miksi ateisti ei voi keksi� tiedett� itse? Luonnontieteen synnytti valistusaate: t�m� k�sitys el�� populaaritieteess� vahvana. Esimerkiksi Galilei ja h�nen aikansa tutkijat esitet��n usein modernin uskonnonvastaisen taistelun esikuvina, oman aikansa Dawkinseina. Argumenttia ei haittaa edes se, ett� monet muistavat 1600-luvun tiedemiesten olleen j�rjest��n kristittyj�. Selitysh�n on helppo: toki uskovainenkin voi tehd� tiedett�, uskostaan huolimatta, kunhan uskon lokeroi irti tieteest�. Todellisuus oli kuitenkin toinen. Monet luonnontieteen perustajista – kuten Galilei, Newton, Kepler ja l��k�ri William Harvey – saivat teistisen ja teleologisen uskonsa vuoksi inspiraatiota keksint�ihins�. Esimerkiksi oletus luojajumalasta rohkaisi heit� kehitt�m��n teorioita, joita oli aikaisemmin pidetty j�rjett�min� [1a]. Tieteellisen tutkimusmetodin kehitt�mist� taas ohjasi k�sitys ihmisen lankeemuksesta ja sen aiheuttamasta ep�varmuudesta tiedonhankintaan [1b]. Siten uskonnon lis�arvo tieteelle on historiassa hyvin suuri. Historia on kuitenkin historiaa. Onko sill� v�li�? Se osoittaa, ett� teistinen tieteenteko voi olla eritt�in menestyksek�st�, mutta miten alkuper�st� voi johtaa yht��n vahvempia v�itteit�? Teistiset filosofit, kuten Tapio Puolimatka ja Alvin Plantinga, eiv�t kuitenkaan argumentoi vain sen varassa, ett� luonnontieteell� on jokin alkuper�. P�invastoin. Jos kirjoittaja on ymm�rt�nyt Puolimatkan uusinta teosta [1] oikein, t�m� sanoo luonnontieteen olevan suorastaan olemuksellisesti teistist�. Tiede etsii luonnosta mitattavaa ja matemaattisina kaavoina ilmaistavaa j�rjestyst�. Ateistille ajatus siit�, ett� t�m� l�hestymistapa toimii, on mahdollinen, mutta t�ysin summittainen. Jos maailmalla ei ole j�rjellist� luojaa, miksi se ilment�isi mit��n logiikkaa? Luonnollisesti ateistinenkin tiede toimii, kunhan sen perusedellytykset on keksitty. T�t� ei kiist� kukaan. On kuitenkin eritt�in ep�todenn�k�ist�, ett� puhtaalta p�yd�lt� l�htenyt ateistinen kulttuuri olisi koskaan keksinyt luonnontiedett�. Ateisti, joka ei ole ensin n�hnyt, ett� tiede toimii, ei osaisi itse p��tell�, ett� niin voisi olla. Sen sijaan usko Jumalaan, joka nimenomaisesti loi j�rjestyksen ja luonnonlait, antaa t�h�n perustellun syyn. Valitettavasti tieteen taustaoletukset otetaan nykyisin perustelematta tosiasioina vastaan – ehk�p� juuri siksi, ett� tiede ja tekniikka menestyv�t. Tiede on ehtinyt tuottaa loistavia tuloksia niin paljon, ett� sen filosofiseen perustaan palaaminen vaikuttaa t�ydelt� ajanhukalta. T�m�n ongelman kirjoittajakin on kohdannut alituisesti toisten teekkarien kanssa, riippumatta siit�, uskovatko n�m� itse Jumalaan vai eiv�t. Koska tiede toimii, tieteen filosofia voidaan tuomita humanistiseksi huuhaa-keskusteluksi. Samalla mik� tahansa tieteen taustaoletus – kuten ateismi – jota tiedeyhteis� pit�� itsest��nselvyyten�, p��see teekkarin "kriittisest�" ajattelusta kritiikitt� l�pi. Humanisti huomaa t�m�n virheen helpommin. Kirjoittaja kiitt�� inspiraatiosta Puolimatkan lis�ksi ateistiteekkarien Atheos-yhdistyst�.



Lue myös Lapset keksiv�t uskon jumaliin aikuisten opetuksesta riippumatta (2009) Humanistin p�iv�kirja (2009)

Numeroidut (painetun artikkelin sis�lt�m�t) viitteet

[1] Puolimatka, Tapio; Usko, tiede ja evoluutio; Uusi Tie 2008; ISBN 978–951–619–498–4

[1a] s. 320–339, 344–349 [1b] s. 349–355



