Kulunut hallituskausi on ollut kannatusmittausten perusteella hyvää aikaa vihreälle oppositiopolitiikalle. Ylen viimeisimmässä kyselyssä vihreiden kannatus on jo 17,8 prosenttia, kun viime eduskuntavaaleissa kannatus jäi 8,5 prosenttiin.

Reippaasti kasvaneen kannatuksen kivijalka rakentuu Ylen kannatusmittauksen taustatietojen perusteella vihreille perinteisesti tärkeiden äänestäjäryhmien varaan.

Vihreiden peruskannattaja on edelleen verrattain nuori, korkeasti koulutettu ja kaupungissa asuva nainen.

Vihreiden kannattajien joukossa naisilla on selvä enemmistö. Yle Uutisgrafiikka

Yle Uutisgrafiikka

Vihreät on tällä hetkellä naisten keskuudessa selvästi suosituin puolue. Naisista 26,7 prosenttia äänestäisi Ylen viimeisimmän kannatusmittauksen mukaan vihreitä, kun toiseksi suosituimpana puolueena naisten joukossa on kokoomus 19,2 prosentin kannatuksella.

Naisten lisäksi vihreät on ollut pitkään tärkeä puolue opiskelijoille, joiden joukossa vihreiden entisestään vankka asema on hallituskauden aikana vahvistunut.

Opiskelijoista 17,2 prosenttia ilmoitti Ylen kyselyssä ennen vuoden 2015 eduskuntavaaleja kannattavansa vihreitä. Hallituskauden mittaan kannatus on noussut 32,4 prosenttiin.

Kannatuksen kasvattaminen yli kaksinkertaisiin lukemiin eduskuntavaaleista on kuitenkin vaatinut myös sellaisten äänestäjäryhmien houkuttelua, joille vihreät ei ole se tyypillisin vaihtoehto.

Esimerkiksi yrittäjien joukossa vihreiden kannatus on noussut eduskuntavaaleja edeltävästä 3,9 prosentista 19,8 prosenttiin. Työntekijöiden parissa kannatus on samassa ajassa noussut 5,9 prosentista 16,9 prosenttiin.

Myös alueellisesti vihreiden kannatus on jakautunut aiempaa tasaisemmin.

Mistä vihreiden nousu johtuu?

Selkeä asetelma porvarihallituksen ja vasemmistoenemmistöisen opposition välillä ruokkii vihreiden kannatusta, arvioi Turun yliopiston Eduskuntatutkimuksen keskuksen erikoistutkija Jenni Karimäki.

– Vihreät eivät lukeudu vasemmistopuolueeksi, mutta porvarihallitus on mahdollistanut vastakkainasettelujen luomisen paremmin kuin esimerkiksi viime hallituskaudella, jolloin hallitus edusti poliittista kenttää laidasta laitaan, Karimäki sanoo.

Poliittinen tilanne on muutenkin suosinut vihreitä. Sittemmin metamorfoosin siniseksi eduskuntaryhmäksi kokeneiden perussuomalaisten osallistuminen hallitukseen on tarjonnut vihreille tilaisuuden käydä keskustelua, jossa jakolinja kulkee vasemmisto-oikeisto -akselin sijaan arvokysymyksissä.

– Keskustelussa on noussut esiin teemoja, jotka ovat olleet keskeisiä vihreiden ohjelmassa oikeastaan puolueen perustamisesta lähtien. Esimerkiksi tasa-arvo, seksuaalivähemmistöjen oikeudet, ja maahanmuuttokysymykset ovat olleet esillä, vihreitä tutkinut Karimäki sanoo.

Yle Uutisgrafiikka

Puolueista kokoomus nähdään usein selkeimpänä kilpakumppanina vihreille, sillä molemmat puolueet ovat vahvimmillaan suurten kaupunkien koulutettujen äänestäjien joukossa.

Karimäen mukaan vihreiden uudet kaupunkilaisäänestäjät löytyvät kuitenkin todennäköisemmin vasemmistopuolueiden joukosta. Kuntavaaleissa nähtiin, että myöskään keskustan aluevesillä kalastelu ei ole enää vihreille vierasta.

– SDP ja vasemmistoliitto ovat puolueita, joiden kannattajat kokevat vihreät hyvin läheisiksi. Toisaalta kuntavaalimenestys suurten kaupunkien ulkopuolella osoittaa, että pienemmät kaupungit ja kunnat ovat aluetta, jossa tätä vihreiden kannatuskattoa ei ole vielä saavutettu.

Tasapainoilua keskustassa

Vihreät korostavat itse mielellään pitävänsä jakoa vasemmistoon ja oikeistoon vanhentuneena.

Käytännössä tämä on tarkoittanut tasapainoilua ruuhkautuneessa poliittisessa keskustassa, jossa kallistuminen toiseen suuntaan vie äänestäjiä toiselta laidalta. Tässä saattaa piillä vihreiden kannatuksen kannalta puolueen suurin riski.

Esimerkiksi johtavassa asemassa olevien äänestäjien kannatus vihreille on tippunut viime eduskuntavaaleista, mikä voi kertoa tyytymättömyydestä puolueen tällä hallituskaudella vasemmistolaisemmaksi katsottuun linjaan.

– Jos vihreät asemoivat itsensä kovin paljon vasemmalle, niin on joukko äänestäjiä, joita vihreät eivät tule puhuttelemaan. Kannattajakunnan sisällä on myös niitä, joille oikealle liikkuminen johtaisi siihen, että he eivät koe puoluetta omakseen, Karimäki sanoo.

Hurjan kannatusnousun tehneiltä perussuomalaisilta hallitusvastuu rokotti kannatuksen pois harvinaisen nopeasti. Olisiko sama edessä oppositiossa lihoneilla vihreillä?

Karimäen mukaan tutkimus länsieurooppalaisista vihreistä puolueista osoittaa, että hallitukseen nouseminen ei ole yleensä heikentänyt puolueiden asemaa äänestäjien silmissä. Toisaalta Suomen tilanteelle on hankala löytää vertailukohtaa.

– Tällaiset kannatusluvut ovat vihreälle puolueelle harvinaisia. Suomessa ja Euroopassa vihreät ovat usein olleet sellainen pienempi hallitusosakas. He ovat pystyneet pitämään etäisyyttä hallitukseen yleiseen linjaan ja ylläpitämään omia teemojaan. Tästä on toki poikkeuksia, kuten vihreiden vaalitappio vuonna 2011 osoittaa, Karimäki sanoo.

Vuoden 2011 vaaleissa vihreiden kannatus putosi 7,3 prosenttiin. Vaalitappiota edelsi kausi sinivihreässä porvarihallituksessa.

* Oikaisu 9.9 klo 12:02.Vihreiden kannatus eduskuntavaaleissa 2011 oli 7,3 prosenttia, ei jutussa aiemmin mainittu 4,2 prosenttia.