Esimerkiksi toistuva myöhästely saattaa olla merkki koulukiusaamisesta. Asiantuntijat neuvovat nyt, miten koulun penkille palaavia lapsia ja nuoria voi tukea.

Koulut alkavat kunnasta riippuen tällä tai ensi viikolla. Se tarkoittaa unettomia öitä niissä perheissä, joissa on kokemuksia koulukiusaamisesta. Entinen koulukiusattu Mira Paavola vertaa koulua vankilaan, johon on pakko palata.

– Minua kiusattiin henkisesti ja fyysisesti koko yläaste. Aamuisin piti miettiä, uskaltaako tänään lähteä kouluun, mitä siellä tapahtuu, kuka lyö ja kuka haukkuu, nyt jo aikuinen Paavola muistelee.

Paavola ei aikanaan puhunut kiusaamisesta koulussa eikä kotona, eikä kiusaamiseen koskaan puututtu. Nykyisin hän työskentelee ohjaajana kiusattujen tukipiste Valopilkussa, jossa hän tukee muita kiusattuja nuoria.

Itsekin kiusatuksi joutunut Mira Paavola työskentelee opintojensa ohella kiusattujen tukipiste Valopilkussa. Yle

Tässä jutussa Paavola ja psykoterapeutti Erja Vanhala antavat neuvoja kiusatun vanhemmille.

Pysy kartalla: Kysy uudestaan ja uudestaan

– Vanhempien tehtävä on ensinnäkin olla tietoinen siitä, mitä lapselle koulussa tapahtuu, sanoo psykoterapeutti ja työnohjaaja Erja Vanhala.

Aina tämä ei ole helppoa, etenkään teini-ikäisten kohdalla. Vanhalan mukaan alakouluikäiset yleensä kyllä näyttävät kiusaamiseen liittyvän jännityksen ja pelon, mutta teini-ikäiset saattavat ohittaa kysymykset olankohautuksella.

Mira Paavola, jota kiusattiin koko yläaste, ei koskaan puhunut kiusaamisesta kenellekään. Se oli liian pelottavaaa.

– Alistuin. Elin kolme vuotta sellaisessa omassa pikku kuplassani ja kestin, hän kertoo.

Paavola työskentelee nykyisin ohjaajana kiusattujen tukipiste Valopilkussa, ja hänen kokemuksensa mukaan hiljaa pysyviä kiusattuja on paljon.

Vanhalan mukaan merkki kiusaamisesta voi olla esimerkiksi jatkuva myöhästely tai toistuvat mahakivut. Pikainen "miten koulussa meni" ei välttämättä riitä selvittämään, mitä koulussa oikeasti on meneillään.

– Kysy ja kysy uudestaan, hän neuvoo.

Ennakoi: Käy läpi, kenelle kertoa, jos jotakin tapahtuu

Koulun alkua jännittävän lapsen kanssa on Vanhalan mukaan hyvä käydä koulupäivä etukäteen läpi. Miten toimitaan, jos jotakin tapahtuu, ja kenelle siitä kerrotaan.

Vanhempien tehtävä on kysyä ja kuunnella. Asmo Raimoaho / Yle

– Nuoren kohdalla näistä asioista voi puhua ääneen itsekseen, vaikkei nuori vaikuttaisi kuuntelevan, Vanhala neuvoo.

– Hyvä on myös muistuttaa, että koulu on muutakin kuin koulukaverit. On terveydenhoitaja, kuraattori ja muita aikuisia.

Kuuntele – "älä välitä" on kiellettyjen lausahduksien listalla

Aikuisten korviin pieneltäkin kuulostava kiusaaminen voi olla lapselle ja nuorelle vakava paikka. Erja Vanhala painottaakin, että vanhempien tulee pysyä kartalla myös siitä, miten lapsi kokee koulupäivän tapahtumat ja siitä, mitä hän tuntee.

– Misään tapauksessa kiusatulle ei voi sanoa, että älä välitä. Siis asiasta, joka rikkoo lasta, Vanhala sanooo.

Samoilla linjoilla on Mira Paavola.

– Vanhempien pitäisi olla läsnä ja kuunnella, eikä esimerkiksi sanoa, että kyllä se siitä. Se ei auta, hän toteaa.

Ole yhteydessä kouluun – mukaan keskusteluun olisi otettava koko yhteisö

Kouluilla on työkaluja, joiden avulla kiusaamiseen voidaan puuttua, toteavat Vanhala ja Paavola. Jotta ne voitaisiin ottaa käyttöön, on kiusaamisesta kerrottava koulun henkilökunnalle.

– Oman lapsen kanssa on tärkeää neuvotella siitä, kuka ja keneen sinne kouluun lopulta on yhteydessä, Vanhala sanoo.

Hän pitää tärkeänä, että kiusaamisen selvittelyyn otetaan mukaan koko yhteisö.

– Jos kiusaaminen on ilmiönä jatkuvaa, tarvitaan yhteisöllisiä toimenpiteitä, kuten vanhempainiltoja tai vaikka kirje kaikille vanhemmille.

Myös Paavola kannustaa vanhempien väliseen keskusteluun, kunhan se tapahtuu ilman syyttelyä.

Hae apua – myös itsellesi

Koulukiusaaminen on raskasta koko perheelle, ja se voi jättää kaikkiin perheenjäseniin elinikäiset jäljet. Kiusatulle kiusaamisesta seuraa Vanhasen mukaan tyypillisimmillään itsetunto-ongelmia ja tunteita siitä, ettei kelpaa. Pahimmillaan kiusaaminen horjuttaa mielenterveyttä niin paljon, että mielen korjaamiseksi tarvitaan psykiatrista hoitoa.

Nykyisin psykoterapeuttina toimivalla Erja Vanhalalla on 20-vuotinen historia psykiatrisena sairaanhoitajana. Hän kertoo, että suurella osalla nuorisopsykiatriaan päätyneistä nuorista on kokemuksia kiusatuksi jotumisesta. Kiusaaminen tulee usein esiin myös hänen nykyisessä työssään.

– Jos kouluajoilta on kiusaamiskokemuksia, niin kyllä ihmiset kantavat niitä mukanaan ihan aikuisikään asti. Niillä näyttäisi olevan paljon vaikutusta erityisesti ihmissuhteisiin.

Apua kiusaamisen aiheuttamaan pahaan oloon kannattaa Vanhalan ja Paavolan mukaan hakea ajoissa. Sitä voi lähteä etsimään esimerkiksi koulun oppilashuollon kautta.

– Tänä päivänä sitä onneksi paljon tehdäänkin ja leimaamisen pelko alkaa olla väistyvää, kiittelee Vanhala.

Monesti myös vanhemmat tarvitsevat tukea. Esimerkiksi Mannerheimin lastensuojeluliitto pitää yllä Vanhempainpuhelinta, johon voi soittaa missä tahansa vanhemmuuteen liittyvissä asioissa.