– On yhä todennäköisempää, että [Jupiterin] Europa-kuussa on jään alla jonkinlaista elämää.

Näin sanoo Britannian johtaviin avaruustieteilijöihin kuuluva Monica Grady, joka toimii Liverpoolissa sijaitsevan Hope Universityn kanslerina.

Europan peittävä jääkansi on jopa yli 20 kilometriä paksu. Moni muukin tieteilijä on arvellut, että sen alla voi hyvinkin olla jonkinlaista elämää.

Jääkansi suojelisi mahdollista elämää avaruuden säteilyltä ja esimerkiksi meteoriitti-iskuilta. Sen alla, merenpohjassa, on mahdollisesti lämpimiä virtauksia, jotka yhdessä vedessä olevan suolan kanssa lisäävät elämän mahdollisuuksia.

Grady pitää jopa mahdollisena, että Europan peittävän jääkentän alla sijaitsevassa meressä elävät eliöt olisivat älykkyydeltään mustekalojen kaltaisia.

Myös Marsissa voi olla elämää

Gradyn mukaan elämää voi löytyä myös Mars-planeetalta. Siellä mahdollinen elämä olisi kuitenkin hyvin pientä, bakteeritasoista, ja sitä löytyisi vain paikoista, jotka sijaitsevat marsperän alla suojassa säteilyltä. Kivien huokosissa oleva jää voisi toimia veden lähteenä elämälle.

Ja jos ei Marsissakaan niin sitten jossain muualla. Hän pitää todennäköisenä, että olosuhteet, jotka synnyttivät elämää Maassa, toistuvat muualla.

Sikäli kun tiedämme, ei Aurinkokuntamme ole erityisen poikkeuksellinen planeettajärjestelmä, joten pelkästään oman galaksimme Linnunradan tähdissä on tutkimista, hän lisää.

– On mielestäni hyvin todennäköistä, että elämää on muuallakin, ja uskon, että se on hyvin todennäköisesti syntynyt samoista ainesosista, Grady sanoo.

Näiden Marsin kivien huokosista saattaa löytyä elämää. Nasa

Sattumallakin on osuutensa. Ihmiset kehittyivät pienistä nisäkkäistä sen jälkeen, kun asteroidi tappoi dinosaurukset. Näin ei ehkä tapahdu kaikilla planeetoilla, mutta ainakin se on mahdollista pelkästään planeetojen määrän perusteella, Grady sanoo.

Eri asia on, saammeko koskaan luotua yhteyttä maapallon ulkopuoliseen elämään. Pelkästään valtavat etäisyydet voivat estää sen, hän lisää.

Suomalaisasiantuntija: Liikaa oletuksia

Elämän synnyn edellytyksiä tutkinut dosentti Kirsi Lehto Turun yliopistosta ei innostu Gradyn pohdiskeluista. Lehto myöntää, että mustekalan älyisiä eliöitä voi hyvinkin kehittyä jossain maailmankaikkeudessa, mutta tässä tapauksessa elämän pohdiskelu on tyhjän päällä.

– Asiasta ei voi sanoa puoleen eikä toiseen, hän korostaa.

Lehdon mukaan mikrobeja löytyy varmaan Marsista, koska siellä on ollut olosuhteet elämän syntymiselle. Tai ainakin sen leviämiselle Maasta. Mars on riittävän lähellä Maata ja meteoreja on vaihtunut niiden välillä. Matkustaminen meteorin kyydissä ei ehkä ole kovin varma ja turvallinen keino, mutta mahdollinen.

– On huomattavasti vaikeampaa ajatella, että tämä Maan ja Marsin yhteinen elämä olisi voinut levitä Jupiterin ja Saturnuksen kuihin.

Lehto mainitsee vielä nykyisen käsityksen elämän synnystä. Sen mukaan elämä edellytäisi syntyäkseen esimerkiksi tulivuorisaarten kuivuvia ja konsentroituvia olosuhteita, jollaisia ei ainakaan jääplaneetalta löydy.

Elämän syntymiselle voi olla tiukka ikkuna

Kirsi Lehto myöntää, että elämää voi periaatteessa toki syntyä muuallakin. Siitä ei kuitenkaan ole tarkkaa tietoa, kuinka tiukka ikkuna sille on. Voi olla, että elämän syntyminen tapahtuu vain tiukkaan rajatuissa olosuhteissa.

– Esimerkiksi meteoriiteissa emme näe mitään elämänkaltaista. Niissä näkyy paljon orgaanista kemiaa, joka voi olla paljon rikkaampaakin, kuin mitä elämä tuottaa. Elämä on hyvin spesifistä.

Nasan mukaan myös Saturnuksen Enceladus-kuussa on elämän edellytyksiä. Kuvassa myös Cassini-luotain. NASA

Elämän löytyminen jostain kotiplaneettamme ulkopuolelta ei ehkä ole kovin kaukana.

Jo tänä vuonna Marsiin on lähdössä useita luotaimia ja muutaman vuoden kuluttua taivaalle laukaistaan James Webb -avaruusteleskooppi ja eräitä muitakin laitteita, jotka etsivät elämää. James Webb esimerkiksi tulee havainnoimaan planeettojen ilmakehiä, joista voi löytyä merkkejä elämästä.

Siitä Lehto on samaa mieltä Gradyn kanssa, että Marsista puuttuu edellytykset elämästä, joka olisi mikrobitasoista kummempaa.

Haastattelun lopuksi Lehto pohtii sitä, onko hän tullut kuulostaneeksi turhan pessimistiseltä.

– Toivottavasti en kuulosta tyrmäävältä. Toki olisin tosi innostunut, jos löytyisi vaikka alkeellista elämää!

Kirsi Lehdon kirja Astrobiologia. Elämän edellytyksiä etsimässä on ehdolla vuoden tiedekirjaks (siirryt toiseen palveluun)i.

Jutun kommentointimahdollisuus on avoinna torstaihin klo 23 saakka.

Lue myös:

Toivatko meteorit elämän maapallolle vai syntyikö se täällä itsekseen?

Elämän synty on tieteen suurimpia arvoituksia

Olemmeko yksin maailmankaikkeudessa?

Elämän alkuperä, kehitys ja yleisyys maailmankaikkeudessa

Kiinnostaako aihepiiri? Kirsi Lehto on luvannut vastata lukijoiden mahdollisiin kysymyksiin. Niitä voi laittaa tämän artikkelin keskusteluosioon, Facebookissa Yle Uutisten palstalle tai vaikka lähettää sähköpostitse osoitteeseen ilpo.pajunen@yle.fi