Uutisblogi Kahvi & Tee latasi kuusi arvokysymystä toimitusrevolveriin ja räiski ne sähköpostitse eduskuntapuolueiden varapuheenjohtajille.

Pitäisikö Suomen laittaa ympäristönsuojelu teollisen kilpailukyvyn edelle? Entä suomalaiset juhlaperinteet – pitäisikö niitä päivittää monikulttuuristuvassa Suomessa? Ja ennen kaikkea – kuuluuko ananas pitsaan?

Kiitämme tässä vaiheessa Kristillisdemokraattien Tiina Tuomelaa, Perussuomalaisten Laura Huhtasaarta, Vihreiden Maria Ohisaloa, Keskustan Katri Kulmunia sekä RKP:n Anders Adlercreutzia kyselyyn vastaamisesta.

Ilmastonmuutosta pidetään ihmiskunnan tulevaisuuden suurimpana kohtalonkysymyksenä.

Vihreät oli ainoa puolue, joka antoi suoran vastauksen kysymykseen. ”Planeetan kantokyvyn kuormitus, ilmastonmuutos ja sukupuuttoaalto ovat perustavanlaatuisia olemassaolomme uhkia, ja niiden torjunta on teollisuuden kilpailukykyä tärkeämpää”, Maria Ohisalo sanoo ja huomauttaa, ettei näitä kahta asiaa tarvitse laittaa vastakkain.

Keskusta, Kristillisdemokraatit ja RKP olivat Ohisalon kanssa samoilla linjoilla asioiden vastakkainasettelusta, mutta eivät antaneet yhtä suoraa vastausta kysymykseen.

Keskustan Katri Kulmuni näkee ilmastonmuutoksen hillinnän ja puhtaan teollisuustuotannon kilpailuetuna Suomelle. ”Molemmat tavoitteet ovat tärkeitä eikä niitä tarvitse asettaa toisiaan vastaan. Ilmastonmuutoksen torjunta ja hillintä on ihmiskunnan kohtalon asia, jossa jokaisen maan pitää kantaa vastuunsa. Vapaamatkustajia ei voi olla”, Kulmuni linjaa.

Kristillisdemokraattien Tiina Tuomela kokee, että vähähiilisten teollisuusratkaisujen kasvava kysyntä globaaleilla markkinoilla kasvattaa itsestään suomalaisen teollisuuden kilpailukykyä. ”Ilmastonmuuoksen torjunta tai vähintään sen merkittävä hidastaminen on tärkeä toimenpide tulevaisuuden turvaamiseksi”, Tuomela sanoo.

RKP:n Anders Adlercreutz näkee ilmastoystävällisessä teollisuudessa Suomelle kilpailuvaltin: ”Clean-tech on Suomelle tärkeä vientituote ja senkin takia meidän kannattaa olla tässä asiassa eturintamassa.”

Perussuomalaiset pitävät suomalaisen teollisuuden kilpailukyvyn ylläpitoa parhaana tapana edistää ilmastonmuutoksen torjuntaa. Suoraa ”Ei”-vastausta viestissä ei ollut, vaikkakin Huhtasaari oli hyvin kriittinen Juha Sipilän hallituksen ilmastostrategiaa kohtaan: ”Perussuomalaiset eivät hyväksy Sipilän ilmastotyöryhmän kunnianhimoisia tavoitteita, jossa teollisuutemme kilpailukykyä heikennetään ja tavallista omakotiasujaa ja auton omistajaa rangaistaan kohtuuttomilla kustannuksilla.”

Vuoden 2016 Brexit-kansanäänestys ja sen jälkeiset neuvottelut ovat herättäneet paljon keskustelua ympäri Eurooppaa EU:n roolista ja tulevaisuudesta.

Kyselyyn vastanneista ainoastaan Perussuomalaiset kannattavat EU-kansanäänestystä. Puolue pitäisi kohtuullisena, että suomalaiset saisivat kertoa mielipiteensä aktiivisen kansalaiskeskustelun jälkeen. ”EU on täysin muuttanut muotoaan siitä, mitä se oli, kun Suomi liittyi sen jäseneksi vuonna 1995. Monet pelot esimerkiksi oman maahanmuutto- ja talouspolitiikan menettämisestä EU-jäsenenä ovat tulleet toteen”, Huhtasaari perustelee puolueen näkemystä.

Kristillisdemokraatit eivät suoraan tyrmänneet ajatusta. ”Mahdollisesti tulee ajankohtaiseksi, jos EU:n perussopimuksia muutetaan”, Tuomela sanoo.

Keskusta, Vihreät ja RKP olivat kansanäänestystä vastaan. RKP:n Adlercreutz ei perustellut näkemystään.

Keskustassa kansanäänestys nähdään tarpeettomana. Kulmunin mukaan keskustalainen linja on jatkaa aktiivista vaikuttamista unionin tasolla suuremmissa kysymyksissä, kuten ilmastonmuutoksen torjunnassa, pakolaispolitiikassa, vapaakaupan edistämisessä ja rauhan ja turvallisuuden vahvistamisessa. ”Suomi teki 1990-luvulla perusratkaisunsa EU-jäsenyydestä kansanäänestyksen ja demokraattisen prosessin kautta. EU-jäsenyyden kannatus on pysynyt Eurobarometrin mukaan Suomessa korkealla tasolla, jopa hieman vahvistunut”, Kulmuni toteaa.

Vihreät pitävät nykyisessä tilanteessa kansanäänestystä myös tarpeettomana. Ohisalo vetoaa Eurobarometriin, jonka mukaan yhä useampi suomalainen tuntee itsensä EU-kansalaiseksi ja enemmistön mielikuva EU:sta on edelleen positiivinen. Mielipiteessään Ohisalo ei kuitenkaan ole ehdoton. ”Mikäli kansan mielipidetiedusteluissa ilmaisema kanta tai EU:n perusolemus muuttuisivat olennaisesti, olen valmis pohtimaan kantaani uusiksi.”

Sukupuolivähemmistöjen asema aiheuttaa parranpärinää. Yksi Kahvi&Teen viime vuoden luetuimmista jutuista käsitteli aihetta, joten kysyimme aiheesta puoluepampuilta.

Positiivisimmin asiaan suhtautuivat RKP, Vihreät ja Keskusta. RKP:n Adlercreutz ei avannut puolueen linjaa sen tarkemmin, toisin kuin Keskustan Kulmuni ja Vihreiden Ohisalo.

Kulmuni kertoo kuinka translain uudistamisen tarve on tunnustettu Keskustassa jo vuonna 2014. Keskusta on valmis luopumaan transihmisen lisääntymiskyvyttömyys-vaatimuksesta. Sen lisäksi Keskusta tunnistaa sukupuolten moninaisuuden. Vuoden 2016 puoluekokouksessa Keskusta linjasi, että intersukupuolisilla henkilöillä pitäisi olla oikeus muuttaa juridista sukupuolimerkintäänsä ilmoitusmenettelyllä.

Vihreiden Ohisalo perusteli kantaansa seuraavasti: ”Sukupuolen itsemäärittely on tärkeä ihmisoikeus, jonka tulisi kuulua jokaiselle. Sukupuoli on paitsi biologinen, myös vahvasti kulttuurinen, juridinen ja ennen kaikkea koettu ja sen määrittelyssä pitäisi ihmisillä olla enemmän valtaa.”

Perussuomalaiset ja Kristillisdemokraatit lähtevät molemmat siitä, että sukupuoli määrittyy kromosomien mukaisesti.

Huhtasaari tunnustaa pienen joukon ihmisiä, jotka ovat syntyneet intersukupuolisiksi, tarkoittaen joukkoa tunnettuja sukupuolen kehityksen häiriöitä. ”Perussuomalaiset eivät kannata sitä, että henkilö voisi määritellä juridisen sukupuolensa itse omalla ilmoituksellaan sen mukaan mihin haluaa identifioitua. Suomessa juridisen sukupuolen uudelleenmäärittelyä ei tule irrottaa lääketieteellisestä arviosta”, Huhtasaari summaa.

Kristillisdemokraattien Tuomela pitää sukupuoli-identiteetin ilmaisua kunkin itse päätettävänä asiana, mutta sukupuoli itsessään määräytyy kromosomien mukaan. ”Sukupuoli ja sukupuoli-identiteetti harmillisesti usein sekoitetaan samaksi asiaksi”, Tuomela toteaa.

Tässä kysymyksessä suomalaisilla juhlaperinteillä viitattiin joululaulujen, suvivirren veisuun ja juhannusperinteiden kaltaisiin kansallisiin instituutioihin.

Perussuomalaiset ja Kristillisdemokraatit olivat yhtä mieltä siitä, ettei suomalaisia kulttuuritottumuksia ole syytä muuttaa. ”Suomessa kuuluu vaalia ja ylläpitää suomalaisia perinteitä, tapoja ja kulttuurihistoriaa”, Huhtasaari linjasi.

Kristillisdemokraattien Tuomela perusteli vastaustaan: ”Yhteiskuntamme ja kultuuriperintömme perustuu kristilliselle arvopohjalle.”

Keskusta ei antanut suoraa vastausta. Kulmunin mielestä monikulttuuriset ja suomalaiset juhlaperinteet mahtuvat yhteiskuntaan rinta rinnan. ”Suomalaisten ei tarvitse luopua juhlissaan tutuista joululauluistaan, suvivirrestään tai vastaavista. Ne ovat osa kulttuuriamme, jota myös suurin osa tänne muualta muuttavista arvostaa ja kunnioittaa.”

RKP ei näe, että perinteisiin kohdistuisi erityisiä muutospaineita. Adlercreutz linjaa, että jokainen toteuttakoon perinteitä itselleen parhaaksi katsomallaan tavalla. Siitä huolimatta muutoksiakin on näköpiirissä: ”Toki – kun Suomi muuttuu monikulttuurisemmaksi niin se varmaankin näkyy esimerkiksi ruokatottumuksissa.”

Vihreät linjasivat suoran ”Kyllä”-vastauksen, mutta Ohisalo haluaa silti varata jokaiselle mahdollisuuden juhlia itselleen sopivalla tavalla. ”On yhteenkuuluvuuden kannalta hyvä, että meillä on esimerkiksi juhannuksen viettoon liittyviä perinteitä, mutta ne eivät saa olla esteenä uskonnonvapaudelle tai vapaudelle juhlia itselleen sopivalla tavalla.”

Samaa sukupuolta olevien henkilöiden avioliitot laillistettiin Suomessa vuonna 2017. Kansalaisaloitteen kautta lopulta kirjoihin ja kansiin lyöty laki sai aikaan valtavan kansalaiskeskustelun, mutta mitä mieltä puolueet ovat asiasta nyt?

Vihreiden ja RKP:n edustajat sanoivat suoraan, että homoliittojen salliminen oli oikea ratkaisu. ”Tasa-arvoinen avioliittolaki oli tärkeä etappi kohti tasa-arvoisempaa ja yhdenvertaisempaa Suomea, joka kunnioittaa kaikkien ihmisoikeuksia”, Ohisalo perustelee. Adlercreutz ei perustellut sen tarkemmin vastaustaan.

Keskustan Kulmuni totesi kuinka puolueen näkemykset jakaantuvat asiassa, mutta tehdystä päätöksestä ei valiteta. ”Kunnioitamme eduskunnan säätämiä lakeja ja toimimme niiden mukaan, myös tässä kysymyksessä.”

Kristillisdemokraattien Tuomela ei pitänyt kysymystä enää relevanttina, sillä asia on laillistettu jo. ”Miksi kysyä tuota vielä? Silloisessa äänestyksessä KD:n edustajat äänestivät lakia vastaan.”

Perussuomalaisten Huhtasaari painotti, ettei puolueen kanta tässä asiassa ole muuttunut. ”Perussuomalaiset puolueena äänesti sukupuolineutraalia avioliittolakia vastaan ja myöhemmin kannatti aito avioliitto -kansalaisaloitetta”, Huhtasaari sanoo.

Puolueiden pizzapoliittiset linjaukset olivat RKP:tä lukuunottamatta hyvin liberaaleja.

”Ei missään nimessä – mutta emme nostaisi tätä vaalikysymykseksi!” Adlercreutz parahtaa.

Keskustan Kulmuni halusi muistuttaa, että pitsan parhaisiin ominaisuuksiin kuuluu mielikuvituksekas täytteiden käyttö. Kulmunin mukaan ananaksen käyttö pizzassa ei ole paheksuttavaa. ”Suomessa tuotetaan ja luonnosta saadaan paljon puhtaita elintarvikkeita ja raaka-aineita, joissa on vielä paljon hyödynnettävää myös pitsan täytteinä,” Kulmuni muistuttaa.

Perussuomalaiset eivät ole muodostaneet asiasta virallista kantaa. ”Varapuheenjohtajan mielestä ananas on raikas ja herkullinen täyte pizzassa”, Huhtasaari sanoo.

Kristillisdemokraattien Tuomela kertoo hymiön kera, että ananas kuuluu pizzaan: ”Ehdottomasti.”

Vihreiden mukaan ananas kuuluu pizzaan, mutta Ohisalo haluaa muistuttaa, ettei asia varsinaisesti poliitikoille kuulu. ”Yksityishenkilönä ajattelen, että vapaus valita itselleen sopivat täytteet ei ole keltään muulta pois. Peruna, persikka, ananas tai vihreä papu voivat kuulua pitsaan samalla tavalla kuin herkkusieni, tomaatti tai oliivikin.”