Anders Chydenius 1729 – 1803 Kalle Niskala / Yle Anders Chydenius syntyi Sotkamossa ja kasvoi lapsuutensa Kuusamossa. Hän kävi koulua Oulussa ja Torniossa ja jatkoi yliopisto-opintoja Turussa ja Tukholmassa. Vuonna 1770 Chydenius nimitettiin Kokkolan kirkkoherraksi. Ruotsin säätyvaltiopäivällä hän toimi vuosina 1765-66 ja 1778-79 sekä 1792. Anders Chydenius oli valistusajan kirjailija, joka kirjoitti politiikan ja uskonnon lisäksi myös valistuskirjallisuutta ja erilaisia opaskirjoja. Chydeniuksen kirjoituksista on julkaistu kootut teokset.

Lehdistön vapaudet täyttivät 250 vuotta eilen perjantaina. 2. joulukuuta 1766 oli nimittäin se päivä, kun Ruotsin valtiopäivät hyväksyi painonvapauslain – ensimmäisenä maailmassa.

Yksi henkilö vaikutti lakiin enemmän kuin kukaan muu. Hän oli Anders Chydenius, 37-vuotias pienen seurakunnan kappalainen kaukaa valtakunnan itäosasta, Pohjanmaalta, nykyisestä Suomesta.

– Kansakunnan vapaus on aina suhteessa sen painovapauteen siten, että ilman toista ei voi olla toistakaan. Mutta jos kirjapaino sitä vastoin jossain alistetaan jonkinlaisen holhouksen alaiseksi, on se pettämätön merkki kansakunnan kahleissa olemisesta, kirjoitti Chydenius.

Valtiopäivillä hyväksytty painonvapauslaki poisti ennakkosensuurin ja teki yhteiskunnallisesta keskustelusta – myös valtaapitävien arvostelusta – sallittua.

Samalla se oli myös maailman ensimmäinen julkisuuslaki, jossa säädettiin ensi kertaa, että hallinnon ja oikeuslaitoksen asiakirjat olivat lähtökohtaisesti julkisia ja kansalaisten käytettävissä.

Myssyjen valtaannousu auttoi

Lain taustalla oli Ruotsin valtakunnassa tapahtunut poliittinen muutos. 1700-luvulla Ruotsin valtakunnan suurvalta-asema oli romahtanut ja valta siirtynyt kuninkaalta säädyille.

Muun muassa avoimempaa julkisuutta vaatineet uudistusmieliset voimat, "myssyt", pääsivät valtaan vuosien 1765–66 valtiopäivillä ja alkoivat toteuttaa uudistusta.

Jukka-Pekka Tyhtilä / Yle

Anders Chydenius valittiin asiaa pohtineeseen valiokuntaan, jossa hän sai keskeisen aseman. Chydenius kirjoitti valiokunnan mietinnön, johon lopullinen asetus perustui.

Ruotsi kerää kunnian

Ruotsin valtakunnan painovapauslain synnyn taustalla toimivat nimenomaan suomalaiset. Valtakunnan itäisessä maakunnassa koettiin, ettei pääkaupungista Tukholmasta herunut tarpeeksi tietoa siitä, mihin maan poliittiset päätökset perustuivat.

Chydeniuksen lisäksi vaikuttajina oli muitakin suomalaisia.

Perjantaina lehdistönvapauslain juhlasta kirjoitti muun muassa yhdysvaltalainen arvostettu ulkopolitiikan lehti Foreign Policy. Ruotsi kuitenkin kerää kunniamaininnat aiheesta.

Lehden artikkelissa Chydeniuksen sanotaan olleen ruotsalainen parlamentaarikko. Lisäksi uutisessa kerrotaan Ruotsin ulkoministeriön sananvapauden juhlinnasta.

Foreign Policy mainitsee Ruotsin olevan tuoreimmassa Toimittajat ilman rajoja -järjestön lehdistön vapautta mittaavassa indeksissä sijalla kahdeksan. Sijoitus on laskenut vuoden 2015 viidennestä sijasta.

– Älkää kertoko Anders Chydeniukselle, lehti mainitsee.

Chydeniuksella ei kuitenkaan ole mitään hävettävää. Nimittäin Suomi on lehdistönvapaustilastossa sijalla yksi.

Onko se nyt ihme. Chydeniuksen maa.