Kodinkoneita kehitettiin aikaisemmin vapauttamaan ihmisiä arjen toisinaan raskaista askareista. Mutta onko kehitys mennyt jo älyjääkaappien ja muiden tekoälyä hyödyntävien laitteiden kehityksessä liian pitkälle?

Tieteenfilosofi Anna-Mari Rusanen syttyy aiheelle. Ihminen on omimmillaan tekemässä, liikkumassa ja samalla oppimassa tekemällä ja aistimalla. Suomen kielessä englannin human being on ytimekkäästi vain ihminen, mutta Rusasen mukaan nimitys pitäisi olla human doing eli tekevä ihminen.

Jos teknologian kehittäjät eivät ymmärrä ihmisen todellista olemusta, teknologiakehitys menee Rusasen mukaan pahasti metsään.

– Tuntuu siltä, että monta kertaa älylaitteita kehitetään niin, että yritetään automatisoida meille luontaisesti mielekkäitä asioita.

Tekniikan pitäisi tukea ihmistä tekemään

Rusanen on käynyt asiasta äskettäin keskustelua ystäviensä kanssa monen huomiota ja aikaa vievässä Facebookissa. Hän kertoi näkemyksistään Yle Radio 1:n Ykkösaamun haastattelussa.

– Ajatus puistattaa. On kammoksuttavaa, jos kaupassa käynti vietäisiin pois, Anna-Mari Rusanen Helsingin yliopistosta tiivistää ajatuksensa teknologiakehityksestä älyjääkaappien yhteyteen.

Rusanen on huolissaan siitä, että nykylaitteet ja -sovellukset ovat jopa tarkoitushakuisesti rakennettu koukuttamaan käyttäjiä, eikä välttämättä auttamaan ihmistä tukemalla tekemistä. Hän ei halua luovuttaa päätöksentekoa ja toiminnan suunnittelua koneille.

Kolikolla, kuten myös tekniikalla on myös kääntöpuolensa, kun tekniikka on auttanut esimerkiksi monia oppimisvaikeuksien kanssa ponnistelevia.

Tekoäly viemässä ihmistä vaikeisiin tilanteisiin

Aivotutkija Mona Moisalan mukaan kehitys on kuitenkin kääntymässä päälaelleen: apurit ovat entistä useammin ottaneet ajajan paikan ja vievät yhä enemmän aikaa. Helsingin yliopiston tutkija Moisalan mukaan älylaitteita pitäisi kehittää enemmän niin, että niihin käytettyä aikaa pystyy paremmin hallitsemaan.

Kysymys koneiden liian hallitsevasta asemasta tulee esille robottiautojen kehittelyssä. Tekniikkaa on kehitetty korjaamaan ihmisten virheitä liikenteessä. Tekniikan ei ole tarkoitus kuitenkaan vapauttaa ihmiskäyttäjää viimekätisestä vastuusta ratin takana.

– Ihmisen pitäisi tilanteessa, jossa auto ei enää kykene ratkaisemaan ongelmaa, hypätä puikkoihin ja korjata ongelma. Miten pystymme tässä hyvällä tavalla toimimaan, Rusanen kysyy.

Älylaitteita yhdessä peuhaamisen sijaan

Lastenpsykiatri Jukka Mäkelä korostaa tekemistä, erityisesti yhdessä tekemistä, arvokkaana suojana nykyajan lyhytjänteisyydelle ja alttiudelle väkivaltaiseen käytökseen.

– Tulee toisinaan todella paha mieli, kun kulkee koulujen pihojen ohi ja näkee lapsia omilla kännyköillään. Olemme viemässä jotain sellaista, joka on ihmisille aivan keskeistä eli yhdessä peuhaamista, kertoo psykiatri Jukka Mäkelä Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.

Asiantuntijoiden mukaan älylaitteiden mukanaan tuomiin epätoivottuihin vaikutuksiin, kuten lyhytjännitteiseen heinäsirkkamieleen ollaan kuitenkin heräämässä.

Lue myös:

Hei, herätys siellä ratissa! Ajoavustin ei tee kärrystäsi robottiautoa

Koti muuttuu entistä älykkäämmäksi – esimerkiksi älyvalot, älylukot ja vesivuotovahdit yleistyvät