Peruskoulu on suomalainen 1970-luvun huippuinnovaatio. Puolessa vuosisadassa se on kuitenkin jäänyt ajastaan jälkeen, kertoo tuore selvitys. Koulussa ei viihdytä, oppimistulokset laskevat ja yhä useampi uhkaa pudota kyydistä. Tutkijan mukaan koulu ei ole enää kaikille tasa-arvoinen.

Suomalaisen koulun kuningasidea, tasa-arvo, ei toteudu, sanoo Jyväskylän yliopiston koulutuksen tutkimuslaitoksen johtaja, professori Jouni Välijärvi.

Välijärven koostama, vielä julkaisematon, muun muassa PISA-tutkimusten aineistoon pohjautuva Oma Linja -selvitys kertoo koulumaailmasta karua kieltä. Sen mukaan suomalainen peruskoulu on jäänyt ajastaan ja oppilaiden väliset erot ovat kasvaneet.

Sanomalehden lukeminen, sen sisällön ja sanoman ymmärtäminen, on monelle haastavaa. Jouni Välijärvi, professori

Eriarvoistuva peruskoulu lisää selvityksen mukaan myös nuorten syrjäytymisriskiä – jokaisesta suomalaisesta ikäluokasta jopa 10 000 nuorta on syrjäytymisvaarassa, vaarassa jäädä ilman jatkokoulutuspaikkaa. Syynä ovat ennen muuta puutteet perusosaamisessa, lukemisessa, laskemisessa ja opiskelutaidoissa.

– Kansainvälisesti verrattuna tilanne on vielä kohtuullisen hyvä. Meillä vahvuus on edelleenkin se, että oppilaiden väliset erot on pienempiä kuin muualla. Mutta sillä ei erotuta enää ollenkaan niin selvästi kuin aikaisemmin, Välijärvi sanoo.

Osaamisen erot kasvavat

Välijärvi käy opetusministeri Sanni Grahn-Laasoselle laatimassaan raportissa läpi muun muassa PISA-tutkimusaineistoja erityisesti oppilaiden taustoihin sekä selvityksissä näkyviin kehityskulkuihin paneutuen.

Suomalaiskoululaisten PISA-menestys kääntyi laskuun vuonna 2006. Sen jälkeen alas on tultu hälyttävästi. Välijärven aineiston mukaan yhä useampi koululainen jää Suomessa alle lukutaidon minimitason.

Koulun ei välttämättä tarvitsisi olla kaikille sama.

Vuoden 2016 Suomessa on siis käytännössä lukutaidottomia nuoria.

– Sanat ja kirjaimet hallitaan, mutta vaikkapa tavallisen sanomalehden lukeminen, sen sisällön ja sanoman ymmärtäminen on monelle haastavaa, Välijärvi luonnehtii.

2000-luvun alusta lähtien myös lukutaidossa parhaiten pärjäävien lasten ja nuorten osaaminen on selvityksen mukaan laskenut, ei vain huonoimpien. Erityistä riskiryhmää ovat silti pojat, joiden pärjääminen lukemisessa on aina ollut heikompaa.

– Yksi syy on, että poikien lukuharrastus ja kiinnostus lukemiseen vapaa-ajalla on laskenut selvästi 2000-luvun alusta. Sillä on suora yhteys osaamiseen.

Simo Pitkänen / Yle

Matematiikassa heikkojen oppilaiden määrä kaksinkertaistui vajaassa vuosikymmenessä vuodesta 2003 vuoteen 2012. Parempaan suuntaan ei juuri ole tultu.

– Matematiikan osaamisessa ollaan nykytilanteessa puoli vuotta jäljessä siitä, mitä se oli vuonna 2006. Jos katsotaan parasta ja heikointa kymmenystä, osaamisen erot ovat ikäluokassa 5–7 vuotta.

Nykykoulu ei kuro eroja kiinni

Myös alueellisesti ja väestöryhmittäin erot ovat pysäyttäviä. Muun muassa vanhempien koulutustausta vaikuttaa lasten oppimistuloksiin kaikissa oppiaineissa. Välijärven mukaan näyttää siltä, että peruskoulu ei pysty kuromaan eroja kiinni.

Jouni Välijärvi. Yle / Simo Pitkänen

Kelkasta uhkaavat pudota etenkin Itä- ja Pohjois-Suomen pojat, joiden oppimistulokset suhteessa sekä tyttöihin että koko maan nuoriin ovat romahtaneet.

– Erityisesti Itä-Suomen pojissa matematiikan osaaminen on aiemmin ollut vahvaa ja vahvuus jatko-opintoihin ohjautumisessa. Jos se osaaminen pettää, jatkokoulutuksen mahdollisuudet kapenevat huomattavasti.

Osaamisen ongelmat korostuvat lisäksi maahanmuuttajalapsia ja -nuoria tarkasteltaessa. Ensimmäisen polven maahanmuuttajat ovat 2,5–3 vuotta samanikäisiä kantasuomalaisnuoria jäljessä. Taustalla on ennen muuta kielellisiä vaikeuksia.

Mitä jos koulu ei olisikaan kaikille sama?

Selvityksellään Välijärvi perää peruskouluun mittavaa remonttia. Professori korostaa, että juuri koulu on paikka ottaa varttuvasta ihmisestä koppi ennen elämän suuria valintoja ja jatko-opintoihin ohjautumista, siksi juuri siellä on pantava toimeksi.

Ja siksi Välijärvi olisi valmis kyseenalaistamaan nykyisen koulujärjestelmän peruskiviä.

– Pitäisi harkita entistä yksilöllisempää perusopetuksen järjestämistä.

Yhteiskunta on muuttunut, osaamisvaatimukset ovat kasvaneet Jouni Välijärvi, professori

Esityksiäkin professorilla jo on:

Entä jos opiskelua ei sidottaisikaan vuosiluokkiin? Jos lähtökohtana olisikin tietyn tason saavuttaminen peruskoulun aikana? Entä jos valinnaisuutta lisättäisiin entisestään?

Voisiko yläluokkalainen suuntautua opinnoissaan nykyistä enemmän omien tulevaisuuden suunnitelmiensa mukaisesti?

– Yhteiskunta on muuttunut, osaamisvaatimukset ovat kasvaneet. Koulun tasa-arvon tulisi nykypäivänä olla ennemminkin osaamisen tasa-arvoa, ei sitä, että koulutuksen tarjonta kaikille on sama, Välijärvi sanoo.

Koulutuksen säästöt huolestuttavat

Professori kutsuu yhteen pöytään niin päättäjiä kuin opetusalan ammattilaisia. Osaamiserot pitäisi painaa minimiin, ja koko koulutuspolitiikan pohja tulisi ajatella uusiksi.

– Meidän pitäisi isolla joukolla löytää sama yhteisymmärrys, mikä löytyi silloin viisi vuosikymmentä vuotta sitten, kun nykyistä peruskoulua luotiin, hän puntaroi.

Oman varjonsa koulun ylle heittävät myös yhä niukkenevat taloudelliset resurssit. Aivan erityinen huoli Välijärvellä on ammatillisen koulutuksen säästöistä.

– Näyttää siltä, että siellä oppimista siirretään yhä enemmän koulun ulkopuolelle. Se on myrkkyä niille nuorille, joilla ei ole edellytyksiä kantaa itsenäisesti vastuuta oppimisestaan.