Itä-Afrikasta kuuluu kummia. Kolme sitaattia:

– Lupaan taistella korruptiota vastaan ketään suosimatta tai mitään pelkäämättä. Rukoilkaa puolestani ja tukekaa minua taistelussa.

– Paise pitää hoitaa niin, että puristaa mädän ulos. Olen ottanut sen tehtäväkseni. Puristaminen sattuu, mutta valitettavasti muuta keinoa ei ole.

– Kotitalossani oli ruohokatto. Hoidin karjaa ja myin maitoa ja kalaa, jotta perhe sai elantoa. Tiedän, mitä on olla köyhä ja aion ponnistella, jotta ihmiset voisivat paremmin.

Julistusten takana on Afrikan tämän hetken kenties seuratuin johtaja, Tansanian tuore presidentti John Magufuli.

Määrätietoinen tyyli on tuonut hänelle lempinimen Bulldozer eli Puskutraktori.

Heti hihat ylös

Afrikassa uuden presidentin on syytä tehdä nopeasti vaikutus kansaan. Muuten kansa turtuu jälleen yhden johtajan voimattomuuteen tai haluttomuuteen. Toimivaltaa riittää, mutta niin riittää tehtävääkin: monet maat ovat köyhyyden, korruption ja tautien riivaamia.

Magufuli aloitti viime marraskuussa kuin pyörremyrsky.

Jo ensimmäisenä päivänä hän teki yllätysiskun valtiovarainministeriöön. Media oli kutsuttu mukaan, ja The Citizen -päivälehden mukaan (siirryt toiseen palveluun) työntekijät lähes panikoivat, kun oivalsivat kuka ovista marssi sisään. Presidentti tarkasti toimistoja, kyseli puuttuvien työntekijöiden perään ja luki sitten madonluvut johdolle: olkaa tehokkaita, kerätkää veroja ja unohtakaa eliitin verovapaudet, jotta kipeästi kaivatuille uudistuksille riittää rahaa.

Seuraava yllätyskäynti suuntautui Dar es Salaamin keskussairaalaan. Kymmenet potilaat makasivat patjoilla sairaalan lattioilla ja varustelupuutteet olivat räikeitä. Magufuli siirrätti sairaalan johtajan muihin tehtäviin.

Magufuli on noussut nopeasti maan johtotähdeksi. Xinhua / AOP

Meno jatkui. Magufuli piti puheita, joissa hän varoitti veronkiertäjiä ja vaati koko hallinnoltaan tehoa tuhlailun lopettamisessa ja julkisten palvelujen parantamisessa. Hän kutsui talkoisiin koko kansan. Hän peruutti joulukuisen itsenäisyyspäivän juhlavastaanoton ja julisti tilalle siivouspäivän. Presidentti oli itse mukana siivoamassa katuja.

– Olisi häpeällistä käyttää isoja rahoja 54:nnen itsenäisyyspäivän juhlintaan samalla kun ihmiset kuolevat koleraan, Magufuli sanoi The Citizenin mukaan (siirryt toiseen palveluun) ja viittasi maassa puhjenneisiin tuhansiin koleratapauksiin.

Parlamentin avajaisten lähes 100 000 euroksi suunnitellut kulut Magufuli leikkautti kymmenesosaan. Säästyneillä rahoilla hankittiin sänkyjä keskussairaalaan (siirryt toiseen palveluun).

Uuteen hallitukseen Magufuli valitsi vain 19 ministeriä entisen 30:n sijaan. Virkamiehiltä kiellettiin ulkomaanmatkat ilman erillistä lupaa. Ykkösluokan lennot menivät pannaan. Maltalle Kansanyhteisön maiden johtajakokoukseen lähdössä ollut 50-henkinen delegaatio kutistettiin pikapikaa neljään, ja myös Pariisin ilmastokokouksen delegaatiota nipistettiin.

Magufuli erotti Dar es Salaamin sataman johdon (siirryt toiseen palveluun), kun paljastui että sataman läpi oli päästetty tuhansia tavarakontteja ilman veronperintää.

Nopeasti kävi selväksi, että presidentin fokus on oman maan ongelmissa.

– Virkamiesten tulisi ulkomaiden sijaan mennä kyliin kansan pariin ja oppia ymmärtämään heidän ongelmiaan, Magufuli kommentoi.

"Ne, joilla on etuoikeuksia, ovat hermostuneita"

Toimet voivat kuulostaa showmaisilta elkeiltä. Paikallisten asiantuntijoiden mukaan näyttävyys on ollut ymmärrettävää, sillä kansan tuki on edellytys uudistuksille. Lisäksi Magufuli on toistaiseksi tehnyt sen mitä on puhunut.

– Ihmiset ovat innoissaan. On merkkejä siitä, että meillä on vihdoin johtaja, joka todella haluaa palvella kansaa, sanoo tohtori Ayub Rioba Dar es Salaamin yliopiston joukkoviestinnän laitokselta.

Rioba on seurannut Magufulin nousua alusta asti.

Korruption vastaisia viestejä näkee Tansaniassa runsaasti, tässä kristillisen keskuksen ilmoitustaululla Moshissa. Janne Toivonen / Yle

– Magufuli pyrkii pääsemään yli Afrikkaa vuosia jarruttaneista ongelmista. Hän on uskaltanut haastaa poliitikoita vastuuseen ja puhua säästäväisyyden puolesta. Hän haluaa resurssit kansan käyttöön, Rioba sanoo.

Rempseäksi Magufulin aloitusta arvioi myös Suomen Tansanian-suurlähettiläs Pekka Hukka.

– Magufuli eroaa edeltäjistään, hän on oma tapauksensa ja populistinen. Hän haluaa kaikkien tekevän työtä itsensä ja maan kehityksen eteen. Erityisesti hän vaatii tätä virkamiehiltä, koska nämä ovat töissä kansalaisten parhaaksi, Hukka sanoo.

– Ne, joilla on etuoikeuksia tai kontakteja joiden kautta asiat ovat sujuneet nopeammin, ovat tällä hetkellä hermostuneita.

Hukan mukaan Magufuli on myös ensimmäinen tansanialainen presidentti, joka on sanonut julkisesti yksityisyrittäjyyden olevan hyväksyttyä ja jopa tavoiteltavaa.

Tansania on taustaltaan sosialistinen maa, jossa yrittäjyyttä ei ole takavuosina katsottu hyvällä.

Tausta on jättänyt maahan hyvää ja huonoa. Esimerkiksi lukutaito ja tasa-arvo ovat kohtuullisen hyvällä tasolla, toisaalta taas Tansanian on ollut vaikeampi hypätä markkinatalouden ja investointien junaan kuin esimerkiksi naapurimaa Kenian.

Yle Uutisgrafiikka

Köyhä ja pimeä, mutta kasvava maa

Magufulilla riittää työsarkaa, sillä Tansania on melko tavanomainen Saharan eteläpuolisen Afrikan valtio. Sillä on luonnonvaroja ja nuorta väestöä vaikka muille jakaa, mutta mittavat rakenteelliset ongelmat pitävät ison osan mahdollisuuksista pimennossa.

YK:n inhimillisen kehityksen indeksissä (siirryt toiseen palveluun) koko Itä-Afrikka on maailman mittakaavassa pohjalla. Tansania on samassa linjassa naapuriensa kanssa, 188 maan joukossa sijalla 151. Se tarkoittaa, että Tansaniassa muun muassa käydään vähemmän kouluja ja kuollaan aiemmin ja köyhempinä kuin monessa muussa kolkassa.

Noin 30–40 prosenttia kansasta elää köyhyydessä. Köyhyysrajaa mitataan usein klassisen dollarin tai kahden per päivä sijaan aterialla tai kahdella per päivä.

Väki hakeutuu kaupunkeihin, mutta niissä monelle ei ole tarjolla kuin hanttihommia. Nuoria tulee työmarkkinoille peräti 700 000–800 000 vuosittain.

Infrastruktuurin toimiminen miten kuten jarruttaa kaikkea.

Dar es Salaamissa on arviolta viisi miljoonaa asukasta, muttei yhtäkään eritasoristeystä. Öljyrekat, mopot ja henkilöautot jurnuttavat samoilla kaistoilla samoissa ruuhkissa, jotka alkavat tyhjästä ja voivat kestää tunteja.

Lisäksi Tansania on valtaosin pimeä. Sähköt noin kolme kertaa Suomen kokoisessa maassa on alle 30 prosentilla väestöstä.

Moni maatyöläinen saa korkeintaan niukan ravinnon ja pienen elannon. Metsiä hakataan laittomasti ja viedään maasta pilkkahinnalla, vaikka puukaupassa voisi olla kylien varainsaannin avain.

Paljon kertoo sekin, että valtion budjetti on noin 11 miljardia euroa vuodessa, kun se kymmenen kertaa vähäväkisemmässä Suomessa on viisi kertaa enemmän.

Siitä budjetista kustannetaan surkeat julkiset palvelut, ja juuri sitä budjettia Magufuli haluaa lihavoittaa korruption kitkemisellä, veronkannolla ja teollistamisella.

Tiet Tansaniassa ovat pääväylien ulkopuolella kuoppaisia, mutkaisia ja sadekausina mutaisia. Kymmenen kilometrin matka voi viedä puolesta tunnista tuntiin. Janne Toivonen / Yle

Uusi Nyerere?

Veropohjan kuntoon saaminen ei ole yksinkertaista.

EU:n ja Tansanian arvioiden mukaan (siirryt toiseen palveluun) Tansania menettää pelkän kansainvälisten yritysten verovälttelyn vuoksi yli 500 miljoonaa euroa vuodessa, kun maan terveysbudjetti on runsaat 300 miljoonaa euroa. Magufulin kampanja on toistaiseksi kohdistunut lähinnä etuoikeuksiin tottuneisiin Tansanian eliitin edustajiin.

Jos pohja vahvistuu, rahaa kehittämiseen on enemmän. Sitä Magufuli himoitsee.

Jos infrastruktuuri saataisiin kuntoon ja ihmisille väylä ulos kurjuudesta, Tansania voisi harpata.

Väestö ja talous ovat viime vuosina kasvaneet nopeasti, talous 6–7 prosentin vuositahtia. Kännyköitä käyttää lähes koko kansa. Aurinkosähköllä ja suositulla mobiilimaksamisella voitaisiin saada sähköä sinnekin, mihin jännitelinjat eivät ulotu.

HIV-tartunta on 15–49-vuotiaista 5 prosentilla, eli harvemmalla kuin eteläisimmän Afrikan maissa.

Myös henkinen pohja on kunnossa. Tansania on koko itsenäisyytensä ajan ollut kohtuullisen vakaa demokratia. Kollektiivisessa muistissa on myös esikuva, Tansaniaa vuoteen 1985 asti johtanut "maan isä" Julius Nyerere. Nyerere pyrki ujamaa-politiikallaan yhdistämään Tansanian sosialistisen mallin mukaisesti, mutta tuli samalla estäneeksi talouskehitystä ja synnyttäneeksi rakenteellista korruptiota.

Puutteistaan huolimatta Nyerere on Tansanian Kekkonen – presidenttejä verrataan aina häneen.

Suomi järjesti tänä keväänä Dar es Salaamissa Startup Saunan, jossa startup-yrityksistä koulittiin markkinakelpoisia. Rose Funjan kehittämä Agrinfo-sovellus, joka helpottaa maanviljelyä ja maanomistusta, valittiin parhaimpien joukkoon. Janne Toivonen / Yle

Tansanian kehitys on Suomen lempilapsia Suomalaisen kehitysavun etujoukko lähti Tansaniaan jo vuonna 1968 tavoitteenaan laittaa asiat kuntoon viidessä vuodessa. Lähes 50 vuotta on kulunut, ja vaikka paljon on tehty, Tansania kuuluu yhä köyhimpiin maihin. Tansanian budjetti on alijäämäinen ja hauras, mutta maan tavoite on nousta köyhyydestä keskitulon maaksi vuoteen 2025 mennessä. Suomi valmistelee parhaillaan uutta Tansanian maaohjelmaa, jota varjostavat kehitysyhteistyöleikkaukset. Suoraan Tansanialle annettavan avun vuosibudjetti on puolittunut vuoden 2014 noin 26 miljoonasta eurosta. Suomi yrittää keskittyä hallintoon, metsähankkeisiin, ict-sektoriin, naisten asemaan ja Finnfund-vetoisiin vientitukihankkeisiin. Kehitysyhteistyö on uudessa tilanteessa. Euroopan julkinen talous on paineessa, ja kehitysbudjetteja on leikattu. Samalla Kiina on tullut ryminällä Afrikan markkinoille. Afrikan maille se on tasavertainen kumppani, jolla ei ole rasitteenaan siirtomaahistoriaa.

Magufulin nuorallatanssi

Magufuli tasapainoilee puskutraktori-politiikallaan oman puolueensa ja virkamies- ja bisneseliitin välimaastossa.

CCM-puolue on hallinnut Tansaniaa sen itsenäistymisestä saakka, mutta viime vuosina puolueeseen on turhauduttu asioiden junnaamisen vuoksi. Magufuli ei ole kuulunut puolueen valtaeliittiin, minkä arveltiin olleen vaaleissa hänen etunsa.

Magufuli valittiin kansanedustajaksi vuonna 1995, ja hoiti ennen presidentiksi valintaansa useita ministerinpestejä. Häntä pidetään sisäpolitiikan miehenä, jonka heikkoudet ovat ulkopoliittisia.

Magufuli teki ensimmäinen valtiovierailunsa vasta puoli vuotta valinnan jälkeen, kun hän matkasi kuluneella viikolla naapurimaa Ruandaan – maanteitä pitkin, ei lentäen.

Odotukset ovat suuret, ja tuloksia odotetaan nopeasti. Samalla Magufulin asema on hänen karismansa ja uudistusten varassa. Jos Magufuli menettää puolueensa tai virkamiehistön tuen, työ voi käydä hankalaksi.

Siinä piilee onnistumisen sudenkuoppa.

Järjestötkään ei ole olleet varauksetta tyytyväisiä.

– On vielä auki, mitä Magufuli todella haluaa. Keskussairaalan varustaminen säästörahoilla oli hieno teko, mutta toisaalta voi kysyä miksei rahaa laitettu suoraan aluesairaaloihin, jotka ovat karmeassa kunnossa, sanoo tasa-arvoa edistävän TGNP-ohjelman Gloria Shechambo.

– Tarvitaan muutakin kuin yksittäisiä toimia ja iskuja eri viranomaisia kohtaan. Uudistukset on saatava osaksi järjestelmää.

Afrikan netti-ilmiö: #WhatWouldMagufuliDo

Toistaiseksi "Puskutraktorilla" on puolellaan tärkein: kansa. Se suorastaan riehaantui netissä Magufulin ensimmäisinä kuukausina.

Säästötoimista syntyi internet-ilmiö ja nettimeemi #WhatWouldMagufuliDo eli suomeksi "mitä Magufuli tekisi"? Siinä väki postaa Twitteriin ironisia kuvia oman elämänsä "säästöpäätöksistä".

Sävy on virnuileva, mutta arvostava. Afrikan johtajista ei ole juuri netti-ilmiöitä syntynyt, ellei Zimbabwen Robert Mugaben laukomisia oteta huomioon.

Ruokailuvälineistä syntyi ystävänpäivänkoruja tyypillisessä "mitä Magufuli tekisi" -ilmiön twiitissä. Twitter

Magufulin sanominen Afrikan johtotähdeksi olisi liioittelua, mutta hänen tekemisiään seurataan kiinnostuneina. Ruandan presidentti Paul Kagame on kehunut kollegansa korruption vastaista taistelua "inspiroivaksi", ja Ghana kielsi joulukuussa virkamiesten lennot ykkösluokassa.

Viime viikot John Magufuli on jatkanut tutulla tiellä.

Tansanian ja Sansibarin valtioliiton vuosijuhla on säästösyistä peruttu. Maaliskuun lopulla Magufuli ilmoitti korkeimpien virkamiesten palkkaleikkauksista (siirryt toiseen palveluun). Huippuvirkojen palkkoihin, jotka nyt kipuavat jopa 16 000 euroon kuukaudessa, on määrä tulla 6 000 euron katto. Alemmat virkamiehet saattavat puurtaa satasen kuukausipalkalla.

Magufuli kommentoi asiaa tuttuun sävyyn.

– Tällaiset palkkaerot eivät voi jatkua. Palkkaleikkaukseen tyytymättömien on syytä alkaa katsella uusia työvaihtoehtoja.

Magufuli toimii, Afrikka tarkkailee.

What does Magufuli do?