Sote-ulkoistuksella halutaan varmistaa palveluiden ja työpaikkojen säilyminen Meri-Lapissa myös sote- ja maakuntauudistuksen jälkeen. Sopimus on kestoltaan 15 vuotta.

Meri-Lapissa on allekirjoitettu historiallinen sote-ulkoistussopimus. 15 vuoden sopimuksen allekirjoittivat neljän Meri-Lapin kunnan eli Keminmaan, Kemin, Tornion, ja Simon sekä Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin sekä terveyspalveluyhtiö Mehiläisen edustajat. Sopimus sisältää valtaosan Länsi-Pohjan keskussairaalan toiminnasta sekä alueen perusterveydenhuoltoa.

Kemissä sijaitseva Länsi-Pohjan sairaala menettäisi ilman yhteisyritystä palveluita. Käytännössä se johtaisi sairaalan kutistumiseen terveyskeskustasoiseksi yksiköksi. Se tarkoittaisi alueen asukkaille sitä, että palvelut siirtyisivät monelta osin yli sadan kilometrin päähän Rovaniemelle. Lapissa on yritetty saada sopua sairaaloiden erikoissairaanhoidon työnjaon osalta, mutta sitä ei löytynyt. Vielä viime metreillä, ennen kuntien päätöstä perustaa sote-yhteisyritys, nimitti sosiaali- ja terveysministeriö Lappiin kaksi entistä ministeriä selvityshenkilöiksi kuumentuneeseen sote-tilanteeseen.

Tiistaina Lapin kunnat neuvottelivat sairaaloiden työnjaosta selvityshenkilöiden johdolla. Kokouksesta lähti viesti perhe- ja palveluministeri Annika Saarikolle (kesk.) saman tien. Sosiaali- ja terveysministeriö laati kompromissiesityksen, mutta hallitus tyrmäsi sen, kertoo STM:n ylijohtaja Kirsi Varhila. Lapin Kansan (siirryt toiseen palveluun) mukaan neuvottelut käytiin torstaina illalla ja ne jatkuivat myöhään yöhön.

Meri-Lapin kunnat päättivät allekirjoittaa yhteisyrityksen Mehiläisen kanssa.

– Länsi-Pohjan sote-yhteisyrityksen sopimus on nyt voimassa ja haltuunottoprosessi lähtee vuoden alusta käyntiin. Palvelutuotanto siirtyy todennäköisesti kesäkuun alusta perustettavalla yhtiölle, sanoo sote-yhteisyrityksen neuvotteluiden puheenjohtaja ja Tornion kaupunginjohtaja Timo Nousiainen.

– Palvelusopimus on allekirjoitettu ja vahvistettu, vahvistaa Kemin kaupunginjohtaja Tero Nissinen.

Sopimuksen allekirjoittamisella oli kiire, koska hallitus on pikavauhtia kiristänyt rajoituslakia, jolla suitsitaan entisestään kuntien mahdollisuutta yksityistää sote-palveluita.

Miksi ulkoistukseen ryhdyttiin?

Lapissa sote- ja maakuntauudistukseen liittyy paljon haasteita. Väkeä on vähän maakunnan kokoon nähden ja välimatkat ovat pitkiä. Yhtenä haasteena tulevassa uudistuksessa tulee olemaan myös se, että maakunnista tulee jatkossa kilpailijoita. Monelle merilappilaiselle luontainen asiointisuunta on Pohjois-Pohjanmaalle Ouluun. Ulkopuolisen konsulttiselvityksen mukaan sairaalan säilyttäminen Kemissä estää Meri-Lapin potilaiden ja sitä myötä myös Lapin sote-rahojen valumista Pohjois-Pohjanmaalle. Elokuun lopussa hallitus asetti kiireellisen hoidon- sekä keskittämisasetukset, jotka eivät mahdollista kahden laajan sairaalan ylläpitoa Lapin maakunnassa.

Minna Aula / Yle

Maakunta- ja sote-uudistuksessa Kemissä sijaitseva Länsi-Pohjan keskussairaala uhkasi supistua terveyskeskustasoiseksi yksiköksi. Irtiotto hallituksen maakuntien sote-suunnitelmasta tehtiin vain hieman ennen kuin hallitus ehti kiristää sote-ulkoistuksia suitsivaa rajoituslakia. Eduskunta hyväksyi rajoituslain vielä ennen joululomaansa. Lakimuutos vaatii vielä presidentin vahvistamisen ennen voimaantuloaan.

Laki olisi estänyt Meri-Lapin sote-yhteisyrityksen toteutumisen, jos sopimusta ei olisi allekirjoitettu ennen lain voimaantuloa. Rajoituslain kiristys rajaa kuntien ja kuntayhtymien mahdollisuudet ulkoistaa sote-palveluita alle 30 prosenttiin alueen sote-palveluista. Suuremmissa sopimuksissa tulee olla irtisanomislauseke tulevia maakuntia ajatellen. Sopimukset eivät myöskään voi jatkua yli vuoden 2020. Länsi-Pohjan sote-yhteisyrityksen osuus on hieman alle 50 prosenttia alueen terveyspalveluista ja sen kesto on 15 vuotta.

Meri-Lapin yhteisyrityssopimuksen irtisanomiselle on asetettu merkittävä, yli sadan miljoonan euron suuruinen sanktio, jotta maakunta ei irtisano sitä.

Selvitystyö aloitettiin liian myöhään

Meri-Lapin kuntien valtuustoissa tehdyn historiallisen päätöksen jälkeen sote-käänteitä on riittänyt. Sosiaali- ja terveysministeriön loppumetreillä nimeämät selvityshenkilöt Maija Rask ja Hannes Manninen ovat tehneet selvitystyötä kiireisellä aikataululla.

Rask ja Manninen ovat selvittäneet vielä kerran sitä, kuinka Lapissa sijaitsevan kahden sairaanhoitopiirin eli Länsi-Pohjan sairaanhoitopiirin sekä Lapin sairaanhoitopiirin välinen työnjako sote- ja maakuntauudistuksessa voitaisiin toteuttaa. Manninen kertoi alkuviikosta Kuntalehdelle (siirryt toiseen palveluun), että selvitystyössä ei ole tapahtunut varsinaista edistystä.

Maakunnassa on ollut jo pitkään vastakkaiset näkemykset työnjaosta. Lapin kunnat eivät ole päässeet yhteisymmärrykseen sairaaloiden työnjaosta. Rovaniemi sekä Itä- ja Pohjois-Lapin kunnat kaatoivat äänestyksessä ulkopuolisen selvittäjän laatiman esityksen työnjaosta viime kesänä. Meri-Lappi olisi tuolloin hyväksynyt kompromissiesityksen.

Selvityshenkilö Raskin mukaan, selvitystyö annettiin tehtäväksi aivan liian myöhään. Selvityshenkilöt saivat toimeksiannon ministeriöltä vasta marraskuussa hieman ennen Meri-Lapin valtuustojen yhteisyrityksen perustamispäätöstä. Rask toteaa, että selvitystyö olisi pitänyt aloittaa viimeistään keväällä, kun kunnat päättivät yhteisyrityskumppanin kilpailuttamisesta.

Viestiä Meri-Lapin ja koko Lapin tilanteesta on viety Helsinkiin jo vuosia.