Orbán Viktor szerint a határon túli magyarság törzsét, a kevésbé képzett, asszimilációnak jobban kitett alsó és középső rétegeit kell a következő évek magyar nemzetpolitikájának erősítenie, „a lombkorona”, a magasan képzett szellemi elit ugyanis „rendben van”.

A miniszterelnökkel készült interjút a Krónika erdélyi magyar napilap és a lap családjához tartozó székelyföldi helyi lapok közölték csütörtöki számukban.

Megéri magyarnak lenni

Az interjúban Orbán Viktor kijelentette: a nemzetpolitikában „középre és lefelé” céloz. Azt tapasztalta ugyanis, hogy a magasan képzett, biztos családi háttérrel rendelkező, értelmiségi rétegek megtalálják a maguk útját magyarként a Kárpát-medencében.

Az alsóbb és középszintű csoportokkal viszont kiemelten kell foglalkozni. Őket az olyan nemzetpolitika segíti, amely szerint magyarnak lenni nemcsak felemelő érzés, hanem kifizetődő is. Ezt a célt szolgálják a Kárpát-medencei vállalkozásfejlesztési programok.

A következő évek egyik nagy eredménye lesz, hogy a magyarok azt fogják tapasztalni: csak azért, mert magyarok, szélesebb fejlődési, foglalkoztatási, jövedelmi, iskoláztatási lehetőségekkel rendelkeznek, mint korábban. Tehát meg fogja érni a legutolsó falu legutolsó házában lakó magyar számára is, hogy megmaradjon a magyarságában.

A magyarság törzsét kell most erősíteni, és a gyökerét öntözni, a lombkorona rendben van” - jelentette ki a miniszterelnök.

Bizalomépítés Romániával

A román-magyar viszony hullámzása a miniszterelnök szerint annak a függvénye, hogy jó szándékú vezetése van-e Romániának, amely megadja Magyarországnak a tiszteletet, vagy rosszindulatú.

Mi, magyarok annyit tudunk tenni, hogy ilyen nehéz időszakokban sem viszonozzuk a provokációt provokációval és a durvaságot durvasággal. Az elmúlt időszakban néhány román politikai vezetőtől én személyesen is nagyon sokat nyeltem, velem együtt pedig az anyaország is, de sosem támadtunk vissza. Ennek már középtávon meglesz az eredménye. Most egy bizalomépítési korszakban vagyunk (...). Úgy érzem, össze tudunk illeszteni egy olyan együttműködési csomagot, amely elsősorban a gazdaságra összpontosít, és amely Romániának, a romániai magyaroknak és az anyaországnak egyaránt érdeke lehet - vélekedett.

Nagy korszak kapujában

Orbán Viktor úgy látja, hogy az egész Kárpát-medencei magyar közösség nagy korszak kapujában áll.

Most már nem jogfosztás elleni védekezés, hanem jogerősítés lesz, nem szegénység, hanem nyugodt, kiszámítható ütemű és érzékelhető gyarapodás. (...) Ezentúl nem annak fogunk örülni, ha valaki más ad nekünk munkát, hanem magyarok fognak munkát adni magyaroknak versenyképes európai üzemekben” - fogalmazott. Szerinte a magyarok felívelő pályája a magyarokkal való együttműködést is kívánatossá teszi. Hozzátette: szeretné, ha e sikerben a románokkal is osztozhatna.

Övön aluli ütés Ukrajnától

A miniszterelnök szerint Ukrajnának el kell döntenie, hogy akar-e európai ország lenni.

Ha igen, akkor meg kell érteniük, hogy a kisebbségek által megszerzett jogokból visszavenni nem lehet - jelentette ki. Megjegyezte: Magyarország kiállt Ukrajna területi épsége mellett, és a leghangosabb képviselője volt annak, hogy az ország közelebb kerüljön az EU-hoz, állampolgárai kapják meg a vízummentességet. Cserében azt kérte, hogy ne tűzzék napirendre a kisebbség- és magyarellenes javaslatokat.

Elhittük nekik, hogy ez nem fog megtörténni, mégis, ahogy sikerült elérnünk az ukránoknak adandó kereskedelmi kedvezményeket és vízummentességet, már másnap el is fogadtak egy ilyen törvényt. Ezt nem tudjuk másnak tekinteni, mint övön aluli ütésnek, ezen a magyar politika nem tud túllépni - jelentette ki Orbán Viktor. Hozzátette: az ukrán parlament asztalán van két másik, hasonló szellemű törvénytervezet is. „Ha Európa most szó nélkül lenyeli, hogy az oktatási törvénnyel jogvisszavétel történik, akkor a többi jogszabály kapcsán sem számíthatunk semmi jóra” - fogalmazott.

Ne adják fel az autonómiatörekvéseket

Az erdélyi magyar autonómiatörekvésekről szólva kijelentette: a magyaroknak sem módjuk, sem lehetőségük nincs arra, hogy föladják ezt a célt. Hozzátette, érdemes erről tisztázó vitákat folytatni, mert Szerbiában például kiderült: attól, hogy a magyarok példaértékű autonómiában részesültek, Szerbia nem gyengébb lett, hanem erősebb.

A miniszterelnök arra biztatta a külhoni magyarokat, hogy vetessék fel magukat a választói névjegyzékbe, és éljenek a szavazás jogával a jövő tavaszi magyarországi parlamenti választáson.