Miután korábban írtunk már arról, hogy a céges pénzügyi eredmények alapján a három diszkontmodellben működő élelmiszerlánc, az Aldi, a Lidl és a Penny Market tavaly nagyot növekedett Magyarországon, megkértem a GfK Hungáriát, hogy küldjön adatokat a piac egészéről. Elsősorban az érdekelt, hogy ezek a diszkontok csak az általános növekedésre ültek rá (hiszen általában véve is egyre többet költünk az élelmiszerboltokban és a drogériákban), vagy másoktól is piacot tudtak rabolni, és ha igen, akkor kitől. Másrészt azt is látjuk, hogy a diszkontok folyamatosan, sorra nyitják az új üzleteiket, így az is érdekes, hogy csak ezért nőnek, vagy közben az egy üzletre jutó forgalmukat is növelni tudják.

Az alábbi ábra a GfK adatai alapján azt mutatja, hogy egy átlagos magyar háztartás a napi fogyasztási cikkekre fordított pénzét milyen arányban költi el az egyes bolttípusokban. A tavalyi és az idei első fél év adatai között egy jelentősebb változás látszik (ezt vastag szaggatott piros vonallal jelöltük): az arányokat tekintve a hipermarketek (Tesco, Auchan és InterSpar) elvesztették korábbi vezető szerepüket, mert a három diszkont (összesítve) megelőzte őket.

Míg egy évvel ezelőtt a háztartási összköltésnek durván a negyede még a hipermarketekbe ment, idén ez 22,2 százalékra csökkent, és most már a diszkontokba több pénz áramlik. Mivel az élelmiszer-kiskereskedelem piaca összességében is folyamatosan nő, ez nem jelenti azt, hogy a Tesco, az Auchan és az InterSpar boltok forgalma érdemben esne, azt viszont igen, hogy a vásárlók az arányokat nézve ma már inkább a diszkontokban költik a pénzüket.

Az is látszik, hogy a diszkontok növekedésének a hipermarketek mellett a független kisboltok (beleértve a piaci árusokat és a szaküzleteket) a vesztesei. A magyar láncok és a szupermarketek (melyekbe például számos Spar üzlet is tartozik) az arányokat tekintve kismértékben szintén esnek, ami azt jelzi, hogy a piac általános növekedésével még többé-kevésbé lépést tartanak, de mások kárára már nem tudnak piacot rabolni.

Érdekes trend az is, hogy a drogériák aránya a költésekben szépen nő, a dm-Rossmann-Müller típusú üzletek szintén képesek voltak arra, hogy nagyobb arányt szerezzenek meg a családi költségvetésből, mint egy évvel ezelőtt.

A kiskereskedelmi láncok éves üzleti eredményét egyébként elég nehéz összesíteni és egymással összehasonlítani, mert a piaci szereplők közül nem mindegyik zárja a pénzügyi évét decemberben, ráadásul az utóbbi pár évben többször is megváltoztatták az évzárás időpontját, így csonka pénzügyi évek is előfordultak.

Szerencsére a Trade Magazin e nehézség ellenére is minden évben megbecsüli az egyes láncok 12 hónapra vonatkozó forgalmát, és mivel ebben többnyire maguk a láncok is partnerek szoktak lenni, mi is ezekből az – ágazat által is megbízhatónak tartott – számokból indulunk most ki, amikor megpróbáljuk kideríteni, mennyire nőtt az egy boltra jutó forgalom a diszkontokban.

A kiindulópont az alábbi táblázat, amely a diszkont boltok számának növekedését mutatja. Az utóbbi négy évben összesen 66 új üzlet nyílt az országban, és a három diszkontláncnak tavaly év végén összesen már 526 boltja volt Magyarországon.

A következő grafikonra rátettük azt is, hogy az elmúlt négy évben százalékos arányban kifejezve mennyivel nőtt a boltszám, mellette pedig az látható, hogy a forgalom milyen arányban emelkedett. Ebből az derül ki, hogy minden diszkontlánc forgalma jóval nagyobb mértékben nőtt, mint a boltjai száma. Az egy boltra jutó forgalom tehát szintén folyamatosan emelkedik.

Ezek azonban csak nyers adatok, a tényleges növekedéshez érdemes korrigálni őket az infláció és az általános piacnövekedés miatt. A KSH adatai szerint ugyanis 2014-ben 4180 milliárd forint volt az összes élelmiszer-, illetve élelmiszer jellegű vegyes üzlet forgalma, 2018-ban viszont már 5089 milliárd. Másrészt a 2014-ben elköltött 1000 forint természetesen nem egyenlő a 2018-ban elköltött 1000 forinttal, hiszen a kumulált infláció időközben 5,37 százalék volt.

A 2018-as költés a 2014-es árakon számolva csak 4830 milliárd forint, ami végső soron azt jelenti, hogy a piac reálértékben 15,6 százalékot nőtt az általunk vizsgált időszakban.

Ezt a 15,6 százalékos összesített növekedést elméletileg akkor is elérhette volna a három diszkontlánc, ha nem bővíti a hálózatát és csak az általános piaci trend hatását tudja kihasználni. A következő adatsor viszont azt mutatja, hogy ennél jóval nagyobb piacszerzése volt a diszkontoknak.

Látható, hogy ha így nézzük, akkor ezen az időtávon az Aldi érte el messze a legnagyobb növekedést, hiszen reálértékben gyakorlatilag megduplázta a forgalmát négy év alatt (100 százalékos növekedés), miközben ennél jóval kisebb mértékben, 38 százalékkal növelte a boltjainak számát. Ám a Lidl is mindössze 4 százalékos hálózatbővítés mellett ért el 50 százalék feletti reálforgalom-bővülést, és a Penny Market is jól ment, 10 százalékos boltszám-emelés mellett 18 százalékkal nőtt.

Bernhard Haider, az Aldi Magyarország Élelmiszer Bt. országos ügyvezető igazgatója azt mondja ezekre a számokra, hogy szerinte sok más fontos tényező mellett a választék ár-érték arányának jó eltalálása manapság a növekedés legfontosabb mozgatórugója.

Természetesen meg lehetne vizsgálni a magyar piac fejlődésének más időtartamait is, és akkor némileg más eredmények jönnének ki, de mindenesetre jól látszik, hogy az elmúlt négy évben a diszkontok jóval nagyobb mértékben nőttek, mint a teljes piac, azaz szükségképpen mások elől vették el a forgalom jelentős részét.

Bakonyi-Kovács Krisztina, a GfK elemzője azt mondja, a diszkontok növekedése mögött leginkább az áll, hogy ez a modell tud jól válaszolni az újonnan megjelenő vásárlói igényekre. A diszkontok újabban sokat invesztálnak abba, hogy az olcsóság helyett inkább a hatékonyságról legyenek ismertek. Szélesítették a frissáru-kategóriát (hús, zöldség, gyümölcs, frissen sütött pékáru) erősítik a vega, vegán, laktóz- és gluténmentes termékek körét, és mindhárom láncnál megújították a boltok belső megjelenését.

Kapcsolódó cikkKapcsolódó cikkMár nem az olcsóság vonzza a vásárlókat, át kell alakítani az Aldi-Lidl modelltNémetországban egyre kevésbé árérzékenyek a vásárlók, a diszkont modellnek alkalmazkodnia kell ehhez, és ez elég sokba kerül.

Ezeket a trendeket erősítette meg Bernhard Haider is, aki azt mondja, hogy náluk például már a teljes szortiment mintegy 6 százalékát adják a különböző „mentes” termékek, a látványpékségekben pedig a szénhidrátcsökkentett, a teljes kiőrlésű, a magvas, a fitnesz és a biokenyerek forgalma nő a leginkább.

Hol van ennek a bővülésnek a határa, azaz mennyi diszkontbolt lehet a jövőben Magyarországon? Bernhard Haider azt mondja, hogy a maximális üzletszám jelentős mértékben függ a piac telítettségétől. Az Aldi nemzetközi tapasztalata szerint egy diszkontüzlet körzetében legalább 15-20 ezer fős lakosság szükséges a rentábilis működéshez, de ez a szám akár több kisebb település lélekszámából is összeadódhat. Kimagasló vásárlóerő esetén viszont akár 10 ezer főnyi lakosság mellett is érdemes már üzletnyitásban gondolkodni.

Bár Magyarországon a plázastop eléggé megnehezíti az újabb üzletek kialakítását, a bővülésnek nincs vége, a modell elméleti csúcsa valahol 400 bolt körül is lehet (piaci szereplőnként).

A nemzetközi adatok egyébként azt mutatják, hogy a diszkontok magyarországi térnyerése leginkább a csehországihoz hasonló, a teljes piacon betöltött szerepük pedig ebben a két országban már majdnem eléri az osztrák szintet. Még ennél is sikeresebb a modell Lengyelországban, Romániában viszont még csak mostanában fut fel, Bulgáriában pedig egyenesen csökken a részesedése.

Kapcsolódó cikkKapcsolódó cikkTarol a Lidl Magyarországon, hamarosan második lehet a Tesco utánNagy növekedés mellett iszonyatos hatékonysági mutatókat produkál a német diszkontlánc. Ha ez így megy tovább, nagyobb lesz mint a Spar, és még a piacvezető Tesco sem elérhetetlen.

Támogasd a munkánkat! A G7-et ingyen lehet olvasni, de nem ingyen készül. Ha tetszett, amit olvastál és hasznosnak gondolod a munkánkat, akkor támogass minket, úgy, mintha előfizetnél. Ezzel növeled a működésünk biztonságát, és hozzájárulsz ahhoz, hogy olyan minőségben írhassuk az újságot továbbra is, ahogy eddig. Magánszemélyként és cégként is küldhetsz nekünk pénzt egy egyszerű bankkártyás fizetéssel vagy havi rendszerességgel. Köszönjük, hogy mellénk állsz. Havonta Egyszeri összeggel Tovább a támogatáshoz

Vállalat Aldi diszkont élelmiszer hipermarket kiskereskedelem Lidl Penny Market Olvasson tovább a kategóriában