- De høje adgangskvotienter siger jo ikke nødvendigvis noget om, hvad der er de bedste uddannelser, men hvad der er de mest populære. Det kan også være, fordi der er meget få pladser på den pågældende uddannelse, uddyber Jacob Mark til Ritzau.

Hvorfor lige et loft på 10 og ikke 9 eller 11?

- På den måde rammer man ret få uddannelser - i omegnen af 40 ud af 800 uddannelser. Det er et politisk valg. Man kunne også ligge det på 10,5 eller 11.

- Men vores vurdering er, at hvis man lægger det på 10, så vil unge på gymnasierne, på handelsskolerne og erhvervsuddannelserne tænke, at de ikke behøver at få 12 i alle deres eksamener få at komme ind på drømmestudiet, siger Jacob Mark.

Ifølge Jyllands-Posten støtter Enhedslisten forslaget, mens De Radikale og Venstre er parate til at drøfte udspillet i forbindelse med en større omlægning af optagelsessystemet.

Uddannelses- og forskningsminister Ane Halsboe-Jørgensen (S) fortæller til avisen, at hun afventer en evaluering af karaktersystemet, men er åben for en ændring.

DGS positive overfor forslaget

Formand for Danske Gymnasieelevers Sammenslutning (DGS), Martin Mejlgaard, er positiv over for SF-forslaget.

- Vi har set de senere år, at der har været vildt stor fokus på karakterer.

- Vi tror, at forslaget kan være med til at flytte fokus over på læring, siger han til Ritzau og tilføjer, at forslaget bør kombineres med, at flere optages via kvote 2.

Wenche Marit Quist, forsknings- og uddannelsespolitisk chef i Djøf, er forbeholden. Hun stiller især spørgsmål ved optagelsesprøverne.

- Hvis det er en færdighedsprøve, er det at sætte studentereksamen ud af spil. Hvis det mere er en motivationssamtale, har vi en social slagside, fordi vi ved, at de, der er gode til at klare sig i det regi, typisk kommer fra akademiske hjem, hvor man kan italesætte sig selv, siger hun.

Hun peger på, at man i stedet skal se på at vejlede eleverne bedre i valget af uddannelse.