Efter et bestyrelsesmøde torsdag har Dansk Sprognævn besluttet sig for at se på hvordan kommaet i praksis bliver brugt i Danmark

Flere sprogforskere har i Politiken foreslået enten at begrænse reglerne for komma eller helt fjerne dem. Nu vil nævnet se på om det er tid til at justere reglerne.

- Vi har slet ikke et ordentligt grundlag for at træffe en beslutning nu. På staveområdet har vi undersøgelser der viser hvor der er problemer med sproget. Det har vi ikke med tegnsætning siger direktør i Dansk Sprognævn Sabine Kirchmeier-Andersen.

Hun understreger at den slags ikke bliver klaret på et par måneder.

- Det kan tage år for der er mange områder man skal ind og kigge på. Folk har en fornemmelse men hvor galt står det egentlig til? Kan de fleste godt hvis de for eksempel skal skrive en ansøgning og er problemet størst på de sociale medier? En storstilet undersøgelse tager lang tid og kræver en hel del midler siger Sabine Kirchmeier-Andersen.

Komma fylder for meget

En af fortalerne for at skrue ned på paragrafferne er Jacob Thøgersen der er sprogforsker ved Københavns Universitet.

- Jeg synes det er påfaldende at komma fylder så meget i Retskrivningsordbogen i forhold til punktum der er et langt vigtigere tegn. Trukket lidt skarpt op kan man sige at så længe folk sætter punktummer korrekt så kan man helt slette kommareglerne siger Jacob Thøgersen.

Denne version af artiklen er skrevet helt uden komma (foretrækker du artiklen med komma kan du klikke her). Jacob Thøgersen forudser at det ikke kommer til at betyde det helt store for læseren.

- Det betyder ikke enormt meget for betydningen så længe du sætter punktummer og starter med stort. Og så i øvrigt laver mellemrum mellem ordene.

Derimod kan det manglende komma have en betydning for de der bliver irriterede over det.

- Man kan sige at jo mere man går op i at sætte korrekt komma jo mere kan det irritere når det mangler. Irritationsmomentet er mere forstyrrende end det manglende komma i sig selv er.

Artiklen fortsætter under grafen.

Danskerne vil beholde kommaet

5. januar sagde formanden for Modersmål-Selskabet Jørgen Christian Wind Nielsen til tv2.dk:

- Voksne mennesker har opgivet at finde ud af hvad der er rigtigt eller forkert. Derfor skal vi have én rigtig måde at sætte komma når vi skriver.

Ifølge en megafon-måling er danskerne langt mere enige med Jørgen Christian Wind Nielsen end de er med sprogforskerne. Hele 74% mener at kommaer er enten vigtige eller meget vigtige. Tallet overrasker ikke Jacob Thøgersen fra Københavns Universitet.

- Mit bud er at det skyldes det store fokus i undervisningen. Ved at teste eleverne i komma kan man ret hurtigt skelne mellem de der har hørt efter og de der ikke har siger han.

Målingen viser også at 26% af danskerne tror de sætter korrekt komma.

- Det tal lyder meget højt. Kun få har læst alle siderne om komma i Retskrivningsordbogen og med undtagelse af nogle tekstere korrekturlæsere og andre med lignende erhverv så er der ikke mange der kan alle reglerne. Hvis 26% af de specialer jeg får indleveret havde fuldstændig korrekt kommatering så ville jeg blive meget glad siger Jacob Thøgersen.