Politikerne vil have de studerende hurtigere igennem studierne og gøre det muligt for de dygtigste at blive endnu bedre. Det kan de ikke i dag, fordi de studerende maksimalt må tage kurser med et bestemt antal ECTS-point i løbet af deres uddannelse.

Men det skal være slut nu, lyder meldingen fra uddannelsesminister Morten Østergaard (R). I det kommende folketingsår vil regeringen foreslå, at de videregående uddannelser kan lade dygtige studerende tage ekstra kurser inden for normeret studietid.

Det er dog uddannelserne selv, der må betale for satsningen, og det risikerer at føre til endnu mere pres på uddannelsernes kvalitet, mener formand Danske Studerendes Fællesråd Jakob Ruggaard.

»60 ECTS-point om året er en juridisk garanti for et udfordrende fuldtidsstudie, men på rigtig mange uddannelser er det ikke en realitet, derfor stiller vi os kritiske over for, hvorfor uddannelserne i stedet for at løse kvalitetsproblemerne nu skal hæve loftet for point,« siger Jakob Ruggaard.

Rektor på Copenhagen Business School, Per Holten-Andersen, mener, at undervisningsministerens forslag er en dårlig idé.

»At uddanne de største talenter er dyrere end masseuddannelse, og derudover vil det her jo helt principielt være et brud med taxametersystemet, hvor universiteterne får tilskud fra staten ud fra, hvor mange studerende der går til eksamen,« siger Per Holten-Andersen.

Og det vil betyde, at uddannelserne må tage fra de øvrige studerendes undervisning, hvis der skal satses på de dygtigste, mener formand for Danske Universiteter Jens Oddershede.

»Det betyder reelt, at man lader dem, der tager et studium på normale vilkår, betale for dem, der tager ekstra kurser.«

»Det kan ikke undgå at have konsekvenser for kvaliteten af undervisningen, så hvis det er løsningen på at løfte de mest talentfulde, er det ikke nogen løsning,« siger rektorformanden.

Ingen tvang

Uddannelsesminister Morten Østergaard mener ikke, det giver mening at sætte en grænse for, hvor meget de studerende må lære, derfor skal de have mulighed for at suge så meget som muligt til sig, så længe studiet varer. Men universiteterne må selv finansiere satsningen, mener uddannelsesministeren.

»Det her kommer ikke til at gælde flertallet af studerende, men vil give en udvalgt skare mulighed for at lære mere, hvor der tidligere har været en lovgivningsmæssig barriere,« siger Morten Østergaard.

Han påpeger, at der ikke bliver nogen tvang i forhold til at satse på talenterne, derfor mener han ikke, det burde være noget problem for universiteterne at få råd til.

»Det kan ikke nytte noget, at man på uddannelsesinstitutionerne, der har fået langt bedre finansiering, ikke kan rykke, uden at der følger penge med,« siger Morten Østergaard.

De studerende mener omvendt, at ministeren har skåret ned på uddannelserne.

»I en situation, hvor ingen kan være i tvivl om, at der er store problemer med at sikre kvaliteten af vores videregående uddannelser, fordi der ikke er stole, lokaler og timer nok, er det helt absurd at presse uddannelsesinstitutionerne til at prioritere nogle udvalgte studerende,« siger Jakob Ruggaard.

For Jens Oddershede er det også et spørgsmål om principper. Selv om universiteterne går ind for at hæve loftet for, hvor mange ECTS-point en studerende må tage, er det et opgør med måden uddannelse er finansieret på, hvor institutionerne får penge for, hvor mange eksamener den studerende består. Men i ministeriets forslag skal de særligt dygtige studerende have mere undervisning gratis, selvom de i virkeligheden er endnu dyrere end de øvrige studerende.

»Det her er en måde at flytte undervisningsintensiteten fra den almindelig studerende til de mere begavede. Hvis det skal gøres på den her måde, er vi modstandere af det,« siger Jens Oddershede.