Mens danskere må betale i dyre domme for behandling på hospitaler i udlandet, bliver tusindevis af udlændinge behandlet gratis, når de bliver syge og har brug for hjælp på danske sygehuse under deres ferie eller ophold hér i landet.

I 2016 var der 35.000 syge uden bopæl i Danmark, som modtog sygehusbehandling, men det lykkedes kun at få betaling fra ca. halvdelen af dem på grund af huller i lovgivningen samt forskellig praksis og uklarhed i regionerne om mulighederne for at opkræve betaling.

Alt i alt havde det danske sundhedsvæsen således skønsmæssigt udgifter på ca. 400 mio. kr. i 2016 på at behandle syge udlændinge, mens indtægterne blot var på ca. 100 mio. kr.

Dét fremgår af en stribe svar fra sundhedsminister Ellen Trane Nørby (V) til Folketingets sundhedsudvalg, hvor medlemmer er stærkt utilfredse med den store manko.

»Vi får måske en fjerdel af de penge ind, man reelt har haft i udgift. Det er ikke godt nok. Der må ikke være så mange penge ude og svømme, og det kan ikke være rigtigt, at man gør så meget for at kræve alle mulige gebyrer og skatter ind hos danskerne, når der er en mere eller mindre lemfældig adfærd på dette område,« siger Socialdemokraternes sundhedsordfører Flemming Møller Mortensen.

Problemerne med at få kradset penge ind for behandling er kommet på den politiske dagsorden, efter at Region Hovedstaden i efteråret fremlagde oplysninger om, at man alene hér havde haft udgifter til behandling af borgere fra en lang række lande på næsten 200 mio. kr. i 2016.

Samtidig kom det frem, at andre europæiske lande tilsyneladende var langt bedre til at udnytte mulighederne i EU-reglerne for at få refunderet udgifterne til behandlingen fra den syges hjemland.

En opgørelse fra Styrelsen for Patient­sikkerhed, som administrerer den internationale sygesikring, viste således, at Danmark i 2016 afregnede sammenlagt 314,2 mio. kr. til andre lande i Europa for sundheds- og plejeydelser til danskere, som er behandlet i udlandet.

Styrelsen står også for opkrævning af udgifter til behandling af patienter fra EU-lande, Norge og Schweiz i Danmark, og her var indtægterne anderledes beskedne, nemlig blot omkring en tiendedel af udgifterne.

Tilsvarende har det vist, at den danske lovgivning slet ikke gør det muligt at kræve penge for akut behandling af borgere fra 3. lande så som USA og Kina, som sygehusene også har store udgifter til at hjælpe. Hér kan der alene kræves betaling, når behandlingen ikke længere betragtes som akut.

I svarene til sundhedsudvalget kommer der for første gang en opgørelse over, hvor mange patienter det handler om.

Blandt de i alt 35.551 personer uden bopæl i Danmark, der modtog sygehusbehandling hér i landet, blev hovedparten, knap 19.000, behandlet i Region Hovedstaden, fulgt af Region Syddanmark med godt 7.000.

Regionerne fik godt 30 mio. kr. ind via EU-reglerne og det blå sygesikringskort, mens der kom 72 mio. ind fra privatforsikrede EU-borgere, patienter fra 3. lande for ikke-akut behandling samt planlagt behandling af asylansøgere, som finansieres af Udlændingestyrelsen eller Dansk Røde Kors.

Ifølge svarene gribes indsatsen for at få penge ind også forskelligt an fra hospital til hospital og region til region. I nogle regioner er der oprettet centrale enheder til at stå for inddrivelsen af pengene, i andre regioner foregår det ude på det enkelte hospital.

Der er også forskellige fortolkninger af reglerne for, hvornår udlændinge kan fritages for at betale, og hvornår den akutte behandling ophører.

I mange tilfælde har syge EU-borgere også vist sig at mangle det blå sygesikringsbevis, og hvis den nødvendige dokumentation mangler, »må det ofte opgives at fremsende en refusionsordning« til patientens hjemland.

Derfor tages der nu forskellige skridt til at få hentet flere penge hjem.

I den finanslovsaftale, der blev indgået før jul, bebuder regeringen og Dansk Folkeparti, at der til efteråret vil komme ny lovgivning, som gør det muligt også at opkræve betaling for akut sygehusbehandling af borgere fra tredjelande.

En arbejdsgruppe i Danske Regioner er desuden i gang med at sikre »klarhed« over og en »fælles forståelse« af lovgivningen på området. Tilsvarende udveksles der erfaringer om, hvor inddrivningen af penge kan organiseres og varetages.

Formålet er, at der opkræves betaling for behandlingen »i videst mulig omfang«, hedder det.

Medlem af regionsrådet i Region Hovedstaden Anne Ehrenreich (V) ser frem til, at der nu »kommer et opgør med den måde, tingene er foregået på«. Hun var med til at bringe problemerne frem efter henvendelser fra personale på sygehusene og har undret sig over, ”hvorfor danskere skal betale, når de kommer til skade på en skitur eller en ferie i USA, når udlændinge ikke skal betale hér?

»Det er helt galt med den lovgivning og administration, vi har, og derfor er det godt, at der nu kommer fokus på at ændre det. Nogle sparerunder vil måske kunne undgås, hvis vi holder op med at påtage os udgifter, vi egentligt ikke skal dække,« siger hun.