Forskning i vores forfædres vandringer rundt på planeten og deres forplantning på kryds og tværs af befolkningsgrupper har fået DNA-forsker Eske Willerslev til at skifte holdning til indvandring.

Før var han skeptisk. Nu er han varm tilhænger.

Som leder af Center for GeoGenetik ved Københavns Universitet har Eske Willerslev og kollegerne været med til at omskrive historien om vores oprindelse.

Det er sket, efter at teknologiske gennembrud har gjort det muligt for dem at hive en masse ny genetisk viden ud af gamle skeletter.

Racebegrebet giver overhovedet ikke mening mere. Det, der virkelig kendetegner vores art, er, at vi har blandet os med hinanden igen og igen helt tilbage i forhistorien. Professor Eske Willerslev

- Vi var de første, der lavede hele arvemassen fra et fortidsmenneske. Det er den teknologiske landvinding, der har gjort, at vi kan genbesøge menneskets historie i den detalje, vi kan gøre i dag, forklarer han.

Massiv indvandring er ikke noget nyt

De videnskabelige vandringer i historien har fået Eske Willerslev til at revurdere sin holdning til indvandring. Udgangspunktet var ellers kritisk.

- Jeg må være ærlig og indrømme, at jeg faktisk selv ændrede holdning til det her med indvandring efter at have set mine egne resultater. Jeg startede med at være meget skeptisk over for indvandringen. Den indvandring, som fx sker til Europa og Danmark, siger Eske Willerslev.

Læs også : DNA-jægeren Eske Willerslev anbefaler fire inspirerende bøger

Han forklarer sin oprindelige skepsis med, at han troede, indvandring var noget særligt for vores tid.

- Men det, vi kan se på vores egne resultater i dag, er jo, at det er fuldstændig forkert. Indvandring har været med til at forme den europæiske og danske historie i flere omgange, siger Eske Willerslev.

Og altså vel at mærke gøre det på en gavnlig måde.

- På den lidt længere bane har det været enormt godt for vores overlevelse både genetisk og kulturelt set, mener Eske Willerslev.

Det gik også hurtigt i gamle dage

I radioprogrammet Brinkmann på P1 diskuterer Eske Willerslev og psykolog Svend Brinkmann, hvad viden om vores forfædre kan bruges til i vores nutid.

Læs også : Legendarisk dansk forskning kortlægger oprindelsen af Sydamerikas befolkning

Svend Brinkmann formoder, at indvandringen i dag går langt hurtigere, og at tempoet i sig selv giver udfordringer.

- Jeg forestiller mig, at dét, I kigger på, når I tager DNA-prøver ud af knogler, er noget, der sker over tusindvis af år. Det var før, man kunne sejle over Middelhavet eller flyve verden rundt i en flyvemaskine, siger Svend Brinkmann.

Jeg har forsøgt at forklare myndighederne, at jeg tilhører ”the human race”, og der er kun én menneskerace. Det har jeg nu fået opbakning til i den nyeste genetiske forskning. Professor Svend Brinkmann

Men forestillingen om, at vandringen var meget langsommere i gamle dage, holder ikke nødvendigvis stik.

- Hvis man har det billede, så tror jeg, man undervurderer den hastighed, hvormed indvandringen skete også i fortiden, fortæller Eske Willerslev.

Og det betyder, at vores forfædre oplevede nogle af de samme konflikter, som indvandring skaber i dag.

- Hver gang vi ser den her indvandring fx i Europa, så er det fuldstændig parallelt til det, vi ser i dag. Du starter med at få parallelsamfund og en masse konflikt, fortæller Eske Willerslev.

Vendepunktet er sex og forplantning.

- Lige så snart de begynder at udveksle mænd og kvinder imellem hinanden og begynder at blande sig, så sker integrationen enormt hurtigt. Og produktet af det er noget, som genetisk set generelt er en fordel, vurderer DNA-professoren.

Det giver ikke mening at tale om ”racer”

Den videnskabelige dokumentation for, at vi alle sammen er et biologisk og genetisk blandingsprodukt, bør også få os til at holde op med at snakke om ”racer”, mener Eske Willerslev.

- Racebegrebet giver overhovedet ikke mening mere. Det, der virkelig kendetegner vores art, er, at vi har blandet os med hinanden igen og igen helt tilbage i forhistorien.

- Så det, der sker i dag, med at folk blander sig, fordi vi kan transportere os over hele verden med fly og blive gift med folk fra andre lande, det er også noget, der har stået på i vores forhistorie, fastslår Eske Willerslev.

Læs også : Galapagos-finker udvikler sig til ny art på kun 2 generationer

Det budskab falder i god jord hos Svend Brinkmann, som fra sin egen videnskabelige psykolog-baggrund har oplevet, at diskussioner om race bliver ubehagelige. Fx når man diskuterer raceforskelle med hensyn til personlighed eller intelligens.

- Det bliver lynhurtigt meget kontroversielt, konstaterer han.

Svend Brinkmann nævner den amerikanske indrejsekontrol som et sted, hvor man skal oplyse sin ege race.

- Jeg har forsøgt at forklare myndighederne der, at jeg tilhører ”the human race”, og der er kun én menneskerace. Det har jeg nu fået opbakning til i den nyeste genetiske forskning.