Samarbeten med SD är nu en realitet - och det kommer fortsätta

Publicerad: 08 november 2014 kl. 06.45

Uppdaterad: 21 november 2014 kl. 11.20

LENA MELLIN. I långsam takt kommer för­hållandet mellan Sverigedemokraterna och de andra partierna att gå mot normalisering.

Motsatsen vore konstig.

Foto: TT NYHETSBYR?N Mattias Karlsson leder SD medan partiledaren Jimmie Åkesson är sjukskriven.

Sverigedemokraterna var inte ett gäng snaggade skinnskallar ens när de tågade in i riksdagen för drygt fyra år sedan. Tvärtom var de påfallande snyggt klädda - men försedda med åsikter som de övriga riksdagspartierna tog avstånd från.

Varken dåvarande statsministern Fredrik Reinfeldt (M) eller ­oppositionsledaren Mona Sahlin (S) ­ville ta i partiet ”med tång”.

Så fortsätter det i riksdagen där Sverigedemokraterna varken bekänner sig till något av de traditionella blocken eller ingår i kvittningssystemet.

Men i vissa kommuner har det benhårda avstånds­tagandet börjat vittra. Där förekommer visst samarbete mellan Sverige­demokraterna och andra ­partier.

Det kan man tycka illa eller bra om, men det är en realitet och det kommer med stor sannolikhet att fortsätta. I alla fall om utvecklingen går som i Norge.

Norska Fremskrittspartiet ­bildades 1973 och var länge allmänt bespottat, men 40 år efter grundandet blev det ett regeringsparti. Partiledaren Siv ­Jensen är finans­minister.

Men till skillnad från Sverigedemokraterna, med rötter i nynazism och vit makt­rörelsen, startade FrP som ett skattekverulerande missnöjesparti. Nu driver partiet dock kravet att Norge inte bör ta emot fler än ­tusen flyktingar per år.

Sverigedemokraternas paradfråga är minskad flykting- och anhöriginvandring. Det är därför de flesta av ­deras väljare ­lägger sin röst på SD och det är därför de andra sju riksdags­partierna inte kan samarbeta med SD. De anser att SD är främlingsfientliga och sorterar människor i ”vi och dom”.

Den inställningen kommer vittra i betydligt långsammare takt på riksplanet än ute i kommunerna. Men att utvecklingen kommer att gå i den riktningen även där är sannolikt.

I valet 2006 röstade 2,9 procent på SD i riksdagsvalet. I valet därpå blev siffran 5,7 och partiet knep 20 platser i riks­dagen. I årets val blev siffran 12,9 procent och 49 platser.

Sverigedemokraterna är, enligt sin hemsida, näst största parti i 106 av totalt 290 kommuner. Det är näst störst i tre län, ­Blekinge, Gävleborg och Dalarna. Det är riksdagens tredje största parti.

Att de andra ­partierna skulle samarbeta med Sverigedemokraterna i frågor om flyktingmottagning, integration, migration och därmed ­besläktade frågor är uteslutet.

Men i de kommuner som ­Aftonbladet beskriver i nyhetsartikeln här bredvid handlar det om poster. Och då är det svårt att negligera ett parti med stöd av kanske mer än var femte ­väljare.

Enligt Henrik Ekengren ­Oscarsson, som leder valforskningsprogrammet, sker Sverigedemokraternas tillväxt nu i grupper som är negativa till att ta emot färre flyktingar. 2001 tyckte inga SD:are att det var dåligt, 12 år ­senare var siffran 19 procent.

Däremot är de mycket missnöjda med hur demokratin fungerar. Där har andelen växt från 2 till 37 procent ­under samma period.

Partier förändrar sig. Precis som allting annat.

Av: Lena Mellin

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 08 november 2014 kl. 06.45