Nu har OECD gjort en djupdykning i elevers digitala kunskaper. De har tittat på 15-åringars digitala läsförståelse, hur de löser matematiska problem digitalt och hur de navigerar och söker information. Resultaten är från 2012 och presenterades i den stora Pisarapporten som kom året efter. Det är andra gången de digitala förmågorna mäts.

Och för Sveriges del är resultatet inte direkt uppmuntrande.

Trots att allt fler elever får egna datorer i skolan och deras it-användning ökar både i skolan och hemma så sjunker resultaten på motsvarande sätt som de sjunker i den traditionella provdelen.

Läs mer: Hälften av it-studenterna hoppar av

– Det finns inget självklart samband mellan it-användande och höga resultat, konstaterar Anders Fredriksson, biträdande chef på Skolverkets resultatutvärderingsenhet.

Det är inte ens så att det nödvändigtvis är en fördel att vara van it-användare. De som enligt egen uppgift använder it mest i skolan är de som lyckas sämst. I stället är det medelanvändarna som har de bästa resultaten både i läsförståelse och matematik digitalt.

Hur ska man då tolka det?

– Det går inte att utläsa vad som är hönan och ägget av den här rapporten. Det går inte att säga att it-användningen i sig är skadlig – det kan exempelvis vara så att det är elever som har det svårt i skolan som får använda it extra mycket som stöd.

Vad som däremot är tydligt i rapporten är att de länder som lyckas bäst i det traditionella Pisaprovet också hamnar högt i det digitala oavsett hur mycket eller lite eleverna använder it.

– Det är egentligen inte så konstigt eftersom bägge proven mäter samma typer av kompetenser och bara byter från en pappersbaserad till en digital miljö, säger Anders Fredriksson.

Elevernas generella kunskapsnivå är alltså det som avgör hur det går snarare än det digitala mediet i sig.

Läs mer: Så fortbildar du dig in i framtiden

Ett område där Sverige ligger i topp är antalet flitiga internetanvändare bland 15-åringarna. OECD kallar det för extrema internetanvändare och definitionen är att eleven på sin fritid är ute på internet över sex timmar per dag. 13 procent av de svenska eleverna uppger att de är det, framför allt är det pojkar. Men det är något som enligt rapporten har mest avigsidor.

– Det som är oroväckande är att de förutom att de har lägsta resultaten också oftare kommer för sent, skolkar mer och har en lägre grad av välmående än de andra eleverna.

Hur kan man då komma åt det?

– Det man kan göra är att stötta eleverna att använda internet på ett kritiskt sätt och där har ju vi på Skolverket tagit fram verktyg som Kolla Källan. Mobbning på nätet är också något som skolorna måste ha koll på. Sedan måste såklart föräldrarna ha koll på vad deras barn gör på fritiden – det påverkar ju också lärandet. Det gäller ju inte bara it-användning.