Ett märkligt läge har uppstått i Filipstad efter det stora flyktingmottagandet de senaste åren. Det råder brist på arbetskraft, samtidigt som det bor hundratals arbetslösa i kommunen.

När Uppdrag granskning går igenom statistiken framgår det hur stort gapet är mellan inrikesfödda och utrikesfödda.

I mars 2019 var den officiella arbetslösheten bland inrikesfödda 4,8 procent. Bland utrikesfödda var den 41,1 procent. Och enligt kommunen är arbetslösheten ännu högre, om man bara tittar på personer från länderna utanför Europa.

I den gruppen räknar kommunen 80 procent som arbetslösa.

– Det är det som är kärnproblemet, att det finns faktiskt inte jobb för de som bor här, eller de som har kommit hit på senare tid. För de jobb som finns kräver något som de inte har, säger Jim Frölander, integrationsansvarig i Filipstad.

Och vad är det?

– Till exempel utbildning.

“Kan man inte språket är det svårt”

På torget i Filipstad möter Uppdrag granskning fotbollstränaren Hamada, han kom som flykting från Aleppo i Syrien. Han har bara två års skolgång med sig från hemlandet och har inte lärt sig svenska, trots SFI-studier.

– Kan man språket och har utbildning får man jobb. Kan man inte språket är det svårt, säger Hamada.

Vad jobbade du med i Syrien?

– Jag odlade vete och var fotbollstränare.

Grafiken visar arbetslösheten i grupperna inrikesfödda och utrikesfödda. Foto: SVT

Uppdrag granskning söker upp Annicka Carlsson, verksamhetssamordnare på Arbetsförmedlingen.

Vilken siffra är det vi ska använda, är det 80 procent arbetslöshet eller är det 40 procent arbetslöshet?

– Tittar man på utmaningen i samhället så kan man använda både och. Det är det som är grejen, man kan inte säga “okej, var anställer arbetsgivarna de utrikesfödda analfabeterna”? Ja, det finns ingen efterfrågan på utrikesfödda analfabeter, utan det finns en efterfrågan på arbetskraft, säger Annicka Carlsson.

Lediga jobb på skidanläggningar

Enligt Annicka Carlsson är det brist på arbetskraft inom i stort sett alla branscher – som vården, transport och industrin.

Hon framhåller besöksnäringen i Värmland som en bransch där nyanlända kan få jobb, särskilt med engelskkunskaper.

– I Värmland har vi till exempel stora skidanläggningar.

Men vad är det för jobb du tänker?

– De har sina restauranger med allt vad det innebär, de har sina hotell och stugor. De har skidbackar med liftvärdar. Ja, du vet, det ska pistas backar, det ska städas stugor, säger Annicka Carlsson.

“Man måste vara realistisk”

Jim Frölander har jobbat i sju år som integrationsansvarig i Filipstad. Han tycker att fokus ska ligga på barnen, istället för på de som är 45 år och äldre.

– Man måste vara realistisk. Om du är en kvinna som är 45 år med ingen skolbakgrund och har fem barn, vilka ska du då satsa på för att du ska få mest effekt för dina pengar?

Vad ska hända med den här kvinnan då menar du?

– Hon ska bli en bra samhällsmedborgare. Det finns uppgifter att göra, men de är inte ekonomiskt lönsamma och det går inte heller att få en anställning i dem. Däremot kan det ju vara en del i att faktiskt bli en samhällsmedborgare. Och det är en annan sak.