I oktober 2017 avslöjade Ledarsidorna först av alla förekomsten av en parallell, hemlig, arbetsyta för in- och utgående e-post på Utrikesdepartementet, UD. Detta ”Darknet” kom att vara UD:s viktigaste verktyg i kampanjen för platsen i FN:s säkerhetsråd. I jakten på dessa dokument, där även riksdagens Utrikesutskott numera är involverade visar det sig att jägarna går över ån efter vatten. Informationen finns samlat i andra dokument som upprättats i formell mening. MOU, eller de folkrättsligt bindande Memorandum of Understanding som upprättats under och i anslutning till kampanjen.

Dagens Nyheter, DN, granskade senare i en serie artiklar Sveriges kampanj för en plats i FN:s säkerhetsråd. Granskningen har visade bland annat hur UD låtit en biståndsfinansierad stiftelse vara med och betala för kampanjen. Och hur 900 sidor om kampanjen gömts undan från allmänheten – trots att ett av kampanjens ledord var att Sverige stod för ökad transparens. Dessa 900 sidor låg i det av Ledarsidorna avslöjade ”Darknet”, eller den konstitutionsvidriga parallella arbetsytan som syftat, eller i varje fall fått effekten att, till att undanhålla annars offentlig information från granskning.

Som ett led i granskningen begärde DN i april 2016 ut logglistor över vilka e-postmeddelanden kampanjkansliet på UD skickat och tagit emot under perioden mars och april 2016. Sekretessprövningen pågick i nästan två år. När väl DN fick ut mailen var de sekretessmarkerade från början till slut. Några har även raderats.

Bland de raderade mejlen finns även mejl från tidigare socialdemokratiska statsrådet och FN-ambassadören Pierre Schori och tidigare moderate utrikesministern Carl Bildt. Nils Funcke är en av Sveriges ledande experter på offentlighetsprincipen och vd för intresseorganisationen Utgivarna. Han tycker UD:s agerande är anmärkningsvärt.

– Det här är ju ett sätt att fullständigt runda offentlighetsprincipen och rätten till insyn.

UD har även, trots upprepade propåer från riksdagens utrikesutskott, konsekvent vägrat att lämna ut de mail som fanns i det gömda systemet till riksdagens utrikesutskott. Men utrikesutskottet, UU, har helt missat är att informationen som de efterlyser finns sammanfattat i andra dokument.

Dokument som UD inte kan eller får vägra vare sig Utrikesutskottet eller utrikesnämnden ta del av. Dokument som finns samlade i några pärmar på UD. De står där i ett säkerhetsskåp men används samt refereras till dagligen. Alla de utfästelser som Sverige gjort i dessa internationella förbindelser, det som kallas för bi- och multiralerala relationer, har dokumenterats i Memorandum of Understanding, MOU. Dessa faller under kategorin av fördrag och bör, men måste inte, registreras i Förenta nationernas fördragssamling.

Alliansen och Sverigedemokraterna visar hur lite de egentligen kan om utrikespolitik och de internationella protokoll som styr bilaterala relationer då de inte begärt ut dessa handlingar i Utrikesutskottet. Det är också endast Utrikesutskottet som kan begära ut handlingar genom beslut, inte enskilda ledamöter.

Fakta Memorandum of Understanding - MOU Den bästa svenska juridiska termen för MOU är den svenska termen viljeförklaring. Viljeförklaring är ett juridiskt begrepp som betecknar en förklaring av en person att han/hon är beredd att påta sig juridiskt bindande konsekvenser av sitt yttrande i enlighet med dess innehåll. Ett MOU kan även innehålla ekonomiska åtaganden som är budgetpåverkande i flera år in i framtiden och binder upp framtida regeringar i åtaganden. Både finansiellt och politiskt. I internationella relationer har MOU en folkrättslig, och bindande, ställning om vissa rekvisit uppfyllts.

För att bestämma huruvida ett MOU är avsett att vara ett juridiskt bindande dokument (d.v.s. ett fördrag), måste parternas avsikt samt underskrivarens ställning (t.ex. utrikesminister och miljöminister) undersökas. Den internationella domstolen har givit viss inblick i fastställandet av en rättslig status för ett dokument i Qatar vs Bahrain den 1 juli 1994 men normalt anses MOU vara folkrättsligt och ekonomiskt bindande mellan parterna. Ett annat exempel är Oil for Food program som Irak tecknade med sin omvärld 1996.

Inom denna protokollära ram kan Annika Söder mycket väl ha tecknat MOU vid sitt besök i Zimbabwe med möten med Sydafrikas president Jacob Zuma, Zimbabwes president Museveni samt naturligtvis Robert Mugabe själv. Näringsminister Mikael Damberg kan med viss sannolikhet antas ha tecknat MOU med mullorna i Iran vid sitt besök där för att ta ett annat tydligt exempel. Som näringsminister förutsätts Damberg representera Sveriges bi- och multilaterala politik inom hans ansvarsområde, på samma sätt som Carolina Skoog, MP, förutsätts representera Sverige i miljösammanhang med fullmakt att teckna avtal och fördrag. Endast statsministern och UD har som regel ett sektors- och departementsövergripande mandat.

De MOU en regering kan teckna omfattar inte bara ekonomiska åtaganden över lång tid, de kan även reglera de politiska allianserna. Även där kan dagens regering ha bundit upp Sverige genom hemliga folkrättsligt bindande överenskommelser som sträcker sig upp till tjugo år fram i tiden. Utan att ha informerat riksdagsoppositionen.

Oppositionen får bara ut de handlingar och information som utrikesutskottet begär ut. Regeringen är inte tvingad att upplysa utskottet om varje enskilt tecknat MOU.

En fördel med multilaterala instrument som MOU är att mer formella instrument som lagstiftning enligt internationell rätt kan undvikas. De kan ofta träda i kraft utan att behöva lagstiftas för ett godkännande ens av de tecknande parterna. Därför används ofta MOU:s för att modifiera och anpassa befintliga fördrag i vilket fall dessa MOU har faktafördragsstatus. Beslutet om ratificering bestäms av parternas egen lagstiftning och beror i stor utsträckning på ämnet som överenskommits men generellt är dessa MOU är folkrättsligt bindande.

MOU är ett snabbt, och enkelt, sätt att upprätta folkrättsligt bindande avtal vid sidan av de internationella fördrags- och lagstiftningsprocesserna och utnyttjar det faktum att regeringar i allmänhet inte behöver konsultera sina respektive parlament för ratificering.

En gransknig av MOU av media försvåras eller omintetgörs av att de faller med en sannolikhet gränsande till visshet under utrikessekretess. Skulle Ledarsidorna.se eller någon annan media rapportera eller röja innehåll och åtaganden skulle meddelarskyddet att upphöra. Själva publiceringen är straffbar.

Fakta Utrikessekretessen och media Enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen (OSL) är utrikessekretessen tillämplig på uppgifter som angår Sveriges förbindelser med en annan stat eller som i övrigt rör en annan stat eller en mellanfolklig organisation. Även uppgifter som rör en myndighet, medborgare eller juridisk person i en annan stat och uppgifter som rör en statslös person kan omfattas av utrikessekretess. Meddelarfriheten gäller inte vid vissa särskilda tystnadsplikter, eller så kallade kvalificerade tystnadsplikter, där det i offentlighets- och sekretesslagen (OSL) angetts att meddelarfriheten inte ska gälla. Det finns flera exempel på när meddelarfriheten upphävts genom kvalificerad tystnadsplikt, ett är utrikessekretessen där det i 15 kap 6 § 1 st OSL anges: Den tystnadsplikt som följer av 1 § [utrikessekretessen] inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt.

Men. I dessa MOU kan det inte uteslutas att den mailkonversation, som UD vägrar lämna ut till såväl media som utrikesutskott, sammanfattas eller hänvisas till. MOU som tecknats under kampanjen eller i direkt i anslutning till den summerar upp vilka bilaterala åtaganden som Sverige gjort i form av politiskt stöd, riktat bistånd, investeringar eller luckrativa handelsavtal.

Som kommer gälla en bra bit in i, till och med bortom, nästa mandatperiod och därmed inte bara vara budgetpåverkande. Utan i allra högsta grad ha bundit upp oss i bilaterala allianser som endast en liten elit inom socialdemokraterna är medvetna om idag.

Redaktörens kommentar:

Alltmer tyder på att Socialdemokraterna förbereder en längre tid utanför regeringen. Under sommaren har utnämningsmakten och utnämningspolitiken fått högre prioritet än tidigare. Detta kommer permanenta dagens situation på UD på allt mellan fem år och trettio år beroende på vilken befattning som regeringen antingen skapar eller sätter olika personer på.

Detta kommer redogöras för i detalj, med exempel, i tisdagens huvudartikel. I kombination med de MOU som kan ha tecknats i samband med kampanjen till FN:s säkerhetsråd kan S ha bakbundit kommande regeringar effektivt.

Inga artiklar som kan innehålla valpåverkande information kommer läggas bakom betalväggen. Men du får gärna stödja Ledarsidorna.se genom valrörelsen genom att bli prenumerant eller

SWISH: 070-612 53 93

BANK: 4732 00 10832 (Nordea)

Artiklar som denna och morgondagens kan du bara läsa på Ledarsidorna.se. Det är sedan sannolikt inte någon slump att denna form av rapportering, som kan komma att påverka bilden av Sverige, under nästa mandatperiod kommer att förbjudas.

Justitieminister Morgan Johansson har förberett en grundlagsändring även då i form av SOU 2017:70 vilket skulle göra denna artikel straffbar från och med den första januari 2023.