”KOM OCH HÄMTA GRATIS KATTUNGAR!” - så ska man inte formulera en annons om man bryr sig om sina katter. Man bör sätta ett pris. Då ökar chansen att de som hör av sig sätter ett värde på katten. Man undviker de oseriösa ”impulsfyndarna” som kanske överger missen när sommar blir till höst.

Denna välkända maxim togs upp i en krönika i Dagens Medicin av Susanna Sandberg, läkare på Centralsjukhuset i Karlstad. Ämnet var svenskarna syn på den allt oftare avgiftsfria sjukvården. Det har påverkat attityderna: ”Är det billigt har vi en tendens att överkonsumera och är det gratis passar vi på”, skriver krönikören.

Korta köerna genom att ta bort gratis

Folk shoppar vård och besöker flera läkare för att få en ”second opinion”. Det har blivit allt vanligare att patienter uteblir utan att lämna återbud, eller lämnar återbud en kvart före besöket, utan särskild orsak, enligt Sandberg. ”Om alla kom på sina besök, eller lämnade återbud åtminstone en dag i förväg, skulle vi korta köerna på min mottagning. Det skulle alla tjäna på.”

I vårbudgeten, som lades fram förra veckan, nämns kortade köer som ”en av de viktigaste frågorna för regeringen under kommande mandatperiod”. Här upprepas löftena från Januariavtalet: man ska ta fram ”en generalplan” för kortare köer, tillsammans med landstingen.

Här finns lågt hängande frukter för Januarigänget: Skär bort ”gratis” ur sjukvårdsekvationen. Det ska självklart inte vara oöverkomligt dyrt att gå till doktorn. Men något måste det kosta - alltid.

85-plussarna får gratis primärvård

Utvecklingen har dessvärre gått åt rakt motsatt håll. Sedan 2017 får alla 85-plussare gratis primärvård. Barn och unga upp till 20 får gratis primärvård i de flesta landsting och för barn gäller gratis medicin, för att nämna några exempel. De unga växer verkligen upp i ett gratisparadis.

Dessutom har alla ett högkostnadsskydd. När summan 1 150 kronor överskridits blir man gratiskund med frikort under resten av en 12-månadersperiod.

Genom att ta bort gratisprivilegierna för vissa grupper, och trappa ned avgifterna i stället för att ge frikort inom ramen för högkostnadsskydden, skulle man både kunna korta köerna och få mer pengar över till angelägen sjukvård.

Förändrade, mer respektfulla folkliga attityder till sjukvården har ytterligare ett värde. Susanna Sandberg skriver: ”Är det billigt tror vi också att det är enkelt och inte särskilt komplicerat.” Hon berättar om anhöriga till patienter som kan slita upp tröjan och begära att hon ska ”kasta ett öga på” något och berätta vad det är, lite snabbt så där.

När sjukvård framstår som en lågprisartad slit-och-släng-vara riskerar respekten för de välutbildade kårer som sliter i vården också att urholkas. Det är särskilt illa i en tid av ökande personalbrist.

Gratis sjukvård är inte bra för folkhälsan.

Läs också:

Gratis sjukvård en lättfärdig idé