Narkotika er farlig – forbudsregimet er farligere | Anne Siri Koksrud Bekkelund

Anne Siri Koksrud Bekkelund

4. juli 2017 21:15 Sist oppdatert 5. juli 2017

Narkotikabeslag fra i fjor. På bordet ligger amfetamin, kokain, extacy, hasj, heroin og GHB. Olav Olsen / Hans O. Torgersen

Forbudsregimet i narkotikapolitikken bør erstattes med kontrollert omsetning og skadereduksjon.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Narkotikabesklag fra i fjor. På bordet ligger amfetamin, kokain, extacy, hasj, heroin og GHB. Hans O. Torgersen

Olav Olsen

Krigen mot narkotika var en krig samfunnet aldri kunne vinne. Forbudsregimet bør erstattes med kontrollert omsetning og skadereduksjon. Det vil være god borgerlig, liberal og medmenneskelig politikk.

Fakta Internrevisjonen I spalten Internrevisjonen skriver Anne Siri Koksrud Bekkelund eller Andreas C. Halse i Aftenposten om norsk politikk. Bekkelund kritiserer de borgerlige, mens Halse kritiserer venstresiden.

Anne Siri Koksrud Bekkelund (født 1983) er politisk økonom i den liberale tankesmien Civita. Hun er medlem i Venstre, var byrådssekretær for det borgerlige byrådet i Oslo og har vært medredaktør i det liberalkonservative tidsskriftet Minerva. Vis mer

På 1920-tallet var alkohol forbudt i Norge og flere andre vestlige land. Fellestrekkene med dagens narkotikaforbud er mange:

Konsumet ble mest sannsynlig lite påvirket av forbudet.

Kriminelle bakmenn tjente enorme summer.

Folk ble drept, både i kampen mot omsetningen, og i kampene mellom de kriminelle bandene.

Mange døde av uren smuglersprit.

Fengslene ble fylt opp av mennesker som hadde brutt forbudet.

Kriminaliteten falt brått

Da forbudet i USA ble opphevet i 1933, falt kriminaliteten og drapsraten brått, midt under depresjonen. Bare tiår senere var allting likevel glemt, da president Nixon lanserte «krigen mot narkotika» i 1971. Den skulle vinnes gjennom forbud og straff.

Snart femti år senere kan vi trygt erklære at krigen er tapt. Terrorister og kriminelle tjener store penger på det verdensomspennende forbudet. I land som Colombia og Mexico dør titusenvis av mennesker årlig i regelrette narkokriger.

Skade og død

Her hjemme jages slitne narkomane av politiet. Uregulert omsetning gir uforutsigbar variasjon i kvaliteten på rusmidlene, noe som fører til skade og død.

Den mest nærliggende måten å finansiere egen bruk på er ofte å verve andre brukere eller begå annen kriminalitet. Smugling av cannabis kan straffes strengere enn drap og voldtekt.

Å ruse seg kan være farlig. Men selve forbudsregimet er farligere. Når omsetning er ulovlig, er kontakt med kriminelle miljøer nødvendig for å skaffe rusmidlene. For sårbar ungdom kan det skape større problemer enn rusbruken i seg selv. Krigen mot narkotika er meningsløs. Rusavhengige trenger hjelp, ikke straff.

Titusenvis av døde i narkokartellenes farvann kan ikke forsvares med at vi frykter en vagt definert «signaleffekt» ved legalisering.

Positiv oppmykning

Derfor er den forsiktige oppmykningen blant norske politiske partier positiv.

Venstre har ligget i front, blant annet ved å gå inn for heroinassistert behandling og mildere reaksjoner mot brukere. Partiet går også inn for å utrede regulering som alternativ til forbud.

Høyre går nå inn for at behandling skal erstatte straff, noe som også får bred tilslutning blant dagens opposisjonspartier i deres nye programmer.

Frp og KrF holder dessverre tilbake.

MDG er det eneste opposisjonspartiet som går inn for å utrede regulert omsetning av enkelte stoffer.

Oppmykning i reaksjonene mot bruk er bra. Avkriminalisering vil være bedre, men langt fra nok. Det er selve troen på at forbud er en god idé, som er feil. Det burde være en grunnleggende, borgerlig innsikt.

Oppdatert onsdag 10.37 med at Venstre går inn for å utrede regulering som alternativ til forbud.

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter