Det er Norsk Industriarbeidermuseum (NIA) på Rjukan som står bak de edle dråpene.

– Historien står fint på egne bein

NRK har snakket med flere som er kritiske til at man bruker historien om tungtvannet for å markedsføre en akevitt.

En av dem er Svein Vetle Trae, som har jobbet med krigshistorie i over førti år.

Svein Vetle Trae mener akevitten tar fokus vekk fra den viktige historien om sabotasjeaksjonen på Rjukan. Foto: Kurt Inge Dale

Trae har selv bakgrunn som kaptein i Forsvaret, og mener historien om tungtvannssabotørene ikke fortjener å bli sammenblandet med alkoholsalg.

– Av respekt for dem som gjennomførte den berømte aksjonen, og de uskyldige ofrene som falt under krigen, synes jeg dette er et unødvendig grep for å selge flest mulig billetter. Historien står på egne bein.

– Jeg er ikke avholdsmann. Det var ikke sabotørene heller, men jeg synes vi skal ha fokus på historien og at det som skjedde er interessant nok i seg selv. Det må kunne skje uten at man skal blande inn alkoholsalg, sier han til NRK.

Akevitten produseres av Egge gård i Lier. Foto: Petter Melsom

Stor interesse

Runar Lia, direktør ved museet, er sterkt uenig.

– Dette er en kraftig avsporing. Det er ikke kampen om oppmerksomheten dette handler om. Tungtvannsakevitt er et produkt vi mener kan bidra til å holde denne historien i live, og nå ut til et bredere lag. Det er både viktig og riktig, mener han.

Han argumenterer også med at interessen for tungtvann er stor blant dem som er opptatt av den dramatiske historien.

– Det produktet vi har solgt mest av gjennom de siste tretti årene er ampuller med tungtvann.

Akevitten er tilsatt en liten dråpe av det verdensberømte tungtvannet fra Rjukan. Foto: Petter Melsom

– Et av de kuleste oppdragene vi har fått

Akevitten produseres av Egge gård i Lier. Den er smaksatt med karvefrø, grønn dill og sitron.

I tillegg er den altså tilsatt en liten dråpe av det verdensberømte tungtvannet fra Rjukan.

Marius Egge, er svært glad for å ha fått oppdraget, og forteller om stor interesse rundt produktet.

– Det er kanskje det kuleste oppdraget vi har fått. De første flaskene blir nummerert fra null til 1943, året da aksjonen ble gjennomført, forteller han.

Akevittprodusenten synes kritikken er trist.

– Jeg synes det er flott at man gjør litt ut av det på denne måten. I ettertid er det en av krigshistoriens viktigste hendelser, som fortjener den oppmerksomheten.

Daglig leder ved Egge gård, Marius Egge synes oppdraget med å lage akevitt med tungtvann har vært svært spennende. Foto: Petter Melsom

Ikke helt uvanlig

Halvor Heuch er fagdirektør for brennevin i Arcus, og en av landets fremste eksperter på akevitt. Han har hørt rykter om tungtvann i akevittform, men ikke smakt.

– Vår mest kjente variant med et historisk navn, er nok varianten Lysholms No. 1 Polarakevitt, etter Roald Amundsens polferd. De hadde fått sponset Lysholm akevitt med i bagasjen da han nådde Sydpolen i 1911, så helt nytt er det nok ikke å knytte historiske hendelser til brennevin.

Halvor Heuch er destillatør, og har tittelen fagdirektør brennevin i Arcus. Foto: Johannessen, Sara / NTB scanpix

Akevitt Ekspandér faktaboks Av latinsk aqua vitae - livets vann.

I Norge er akevitt først nevnt i 1531.

Brennevin som overveiende blir framstilt i de skandinaviske landene. Nøytral sprit (I Norge potetsprit, i nabolandene kornsprit) blir tilsatt uttrekk av forskjellige aromastoffer, særlig karvesmak.

Alkoholstyrken varierer mellom 37,5 og 42 volumprosent.

De fleste norske akevitter har vært lagret på eikefat.

Linjeakevitt sendes i eikefat over ekvator og tilbake med skip. Kontinuerlig bevegelse, høy luftfuktighet og vekslende temperaturforhold bidrar til akselerert modning.

Forfatteren og embetsmannen Christopher Blix Hammer ble sentral for utbredelsen av akevitt i Norge med sin bok "Chymisk-Oeconomisk Afhandling om Norske Akeviter, Bær-Tinkturer og Bær-Safter" utgitt i 1780. Kilder: SNL/Wikipedia