KVOTERING: Fra og med 2018 kan menn bli kvotert inn i yrker og på studier der gutteandelen er for lav.

Likestilling

Den nye likestillingsloven Stortinget vedtok før sommeren, slo sammen lovene om forbud mot diskriminering av kjønn, etnisitet og religion, funksjonsevne og seksuell orientering.

Loven har fått sterk kritikk

fra kvinneaktivister for å underspille kvinners særegne behov for diskrimineringsvern. Noe som har blitt mindre debattert, er at også menn har fått et styrket lovvern gjennom lovendringene.

Når loven trer i kraft, kan menn bli kvotert inn i både arbeidsliv og utdanning hvis kjønnsbalansen er skjevere enn 60–40.

Tidligere har det bare vært lov å kvotere inn kvinner, med unntak for menn i barne- og omsorgsyrker.

Likestillingsloven: • Er en sammenslåing av de fire diskrimingeringslovene som omhandlet henholdsvis kjønn, nedsatt funksjonsevne, seksuell orientering og etnisitet og religion. • Har fått sterk kritikk for å ikke legge nok vekt på kvinners særegne behov for diskrimineringsvern. • Gir generell adgang til kvotering av både kvinner og menn der kjønnsbalansen er mer enn 60–40. • Trer i kraft 1. januar 2018.

Liten reell forskjell

Likestillingsforsker Mari Teigen ved Institutt for samfunnsforskning ser positivt på muligheten til å kvotere menn.

– Dette sender et signal om at likestilling ikke bare går én vei, men begge veier.

Teigen mener også at de som argumenterer med at det i all hovedsak er kvinner som er ofre for negativ forskjellsbehandling i samfunnet i dag, og at det derfor er feil å fokusere på å fremme menns muligheter, er inne på feil spor.

– Det er til fordel for kvinner med jevnere kjønnsbalanse på de aller fleste områder. Likestillingen er ikke tjent med at stereotype oppfatninger om «manne- eller kvinneyrker» får fortsette å leve, sier likestillingsforskeren.

Riktignok tror hun ikke at vi bør sette all vår lit til at mannskvotering vil føre til en dramatisk utjevningseffekt i arbeidslivet.

– Situasjoner der arbeidsgiver vurderer søkere som er helt like kompetansemessig, og kjønn derfor blir avgjørende, er sjeldne. Så den reelle påvirkningen vil nok være liten. Men kanskje vil vi se en effekt på enkelte studieprogram, som for eksempel psykologi.

– Pasienter trenger menn

Teigens spådom kan fort komme til å treffe på det punktet. Både universitetene i Oslo og Bergen har svært lav andel av menn på psykologistudiene, og har tidligere fått avslag på søknader om å kvotere dem inn. Begge universitetene bekrefter til Klassekampen at de nå vil ta det opp på nytt.

Én av dem som kunne nytt godt av et slikt kvoteringssystem, er nåværende psykologstudent Eivindt Brandt. Han hadde marginalt for lave karakterer da han søkte opptak ved universitetet i Bergen i 2011, og måtte ta opp fag han hadde hatt tidligere for å få gode nok resultater til å komme inn året etter.

Som en mannlig psykologstudent med stor overvekt av kvinnelige medstudenter, ser han fordel med å kunne kvotere inn gutter.

– Det er en stor fordel å ha et helsevesen bestående av både kvinner og menn, siden flere mannlige pasienter kan foretrekke mannlige behandlere. Selv om de ikke får dårligere behandling eller blir dårligere forstått av en kvinne, kan pasienten være ukomfortabel i timen og dermed oppleve at prosessen er dårligere. Det må vi forsøke å unngå.

Brandt har stor forståelse for at kvinnelige psykologspirer som ikke kommer inn på studiet mens menn med dårligere karakterer får plass vil føle at det er urettferdig, men mener det må ses i en større sammenheng.

– Når vi som samfunn er enige om at vi ønsker å ha nok mannlige psykologer, så må vi akseptere at vi må ta i bruk et urettferdig virkemiddel for å oppnå det.

Studine ønsker velkommen

Også kvinnelige psykologistudenter ønsker guttekvotering velkommen.

– For å sette det på spissen, kan vi ikke bare ha hvite, skoleflinke middelklassejenter som psykologer i framtida, sier Helen Ingrid Andreassen, psykologistudent ved Universitetet i Oslo.

Hun understreker viktigheten av at norske psykologer, i den grad det er mulig, gjenspeiler demografien i det norske samfunnet som helhet, og mener at guttekvotering vil bidra til det.

– Men kvoteringen løser ikke det bakenforliggende problemet. Vi må fortsette å se på årsakene til denne ubalansen, selv om den vil jevnes ut av kvoteringen.

martinf@klassekampen.no