I løpet av de 35 år jeg har arbeidet med betalingssystemer, har jeg sett mange systemer bli lansert, for så å forsvinne ganske raskt. Alle skulle bli «the next big thing». De fleste er glemt for lenge siden. De hadde det til feles at de var teknologidrevne, utviklet av folk som var veldig flinke teknologer med begrenset forståelse for hvordan betalingssystemer fungerer. Nå er det den elektroniske valutaen bitcoin det nye, store.

En entusiastisk menighet satser nå alt på Bicoin. I beste fall er dette et høyrisikoprosjekt. Jeg ville ikke satt min pensjonssparing i bitcoin. For bitcoin er et ineffektivt betalingssystem med fundamentale svakheter.

Alle vet at det er forskjell på sedler utstedt av Norges Bank og monopolpenger. Det er noe annet enn teknologi som gjør at en pengeseddel fra Norges Bank har verdi, mens en monopolpengeseddel ikke har det. Det er en stat eller stater som står bak vanlige valutaer, og forsvarer valutaens verdi.

Alt som noen er villige til å betale for, har en markedsverdi. Alt som aksepteres som byttemiddel ved kjøp av varer og tjenester, kan fungere som «penger». Bitcoin har en markedsverdi så lenge noen er villige til å betale, og kan fungere som «penger» i de markedene hvor bitcoin aksepteres. Ingen institusjon står bak og forsvarer «valutaens» verdi. Markedet er tynt og sårbart.

Simulerer kontanter

Vi kan dele betalingsmidler eller «penger» i to hovedkategorier: Kontanter og kontopenger. Kontopenger er innskudd og kreditter i banker, som kan disponeres ved hjelp av betalingsinstrumenter.

Når vi har «penger i banken», har banken lånt våre penger og skylder oss penger. Disse pengene låner bankene ut igjen, og på denne måten skapes penger. Når jeg mottar lønn fra UiO, instruerer UiO sin bank til å kreditere min konto med lønnsbeløpet, samtidig som UiOs konto belastes for tilsvarende beløp.

Bitcoin er et ineffektivt betalingssystem med fundamentale svakheter.

Når min bank har akseptert at den skylder meg penger tilsvarende det jeg har fått i lønn, interesserer det ikke hvor UiO ha fått disse pengene fra. Så lenge markedet og jeg har tillit til banken, er det tilstrekkelig.

Bitcoin simulerer kontanter. «Mynter» har sin identifikator. Konseptuelt er dette som serienumrene på pengesedler. Man kan verifisere transaksjonshistorikken for hver enkelt «mynt». I praksis nøyer man seg med et antall av de siste transaksjonene. Denne transaksjonsverifikasjonen som bitcoin kan gi, har jeg aldri sett noe behov for – og jeg kan heller ikke se at jeg vil få behov for det heller.

Begrenset mengde

Noen vil mene at bitcoin kan være et alternativ hvis man ikke kan ha tillit til bankene. Men bitcoin krever en avansert infrastruktur. En form for fungerende banksystem vil være nødvendig om man skal kunne konvertere bitcoin til vanlig valuta eller omvendt.

Det hender at et lands økonomi bryter sammen, og pengesystemet går med i dragsuget. I Zimbabwe trykket man sedler pålydende hundre billioner zimbabwedollar, før valutaen kollapset totalt. Nå har de gitt opp sin egen valuta, og bruker amerikanske dollar i stedet. Venezuela er på randen av sammenbrudd, men jeg tviler på at bitcoin vil overta om deres bolivar bryter helt sammen.

Når du handler med bitcoin, tar det vanligvis ti minutter før transaksjonen verifiseres.

Det er satt et tak på antall bitcoin: 21 millioner. Tanken er at en begrenset mengde bitcoin skal hindre inflasjon. Da har man tatt metaforen om at staten trykker penger, litt for bokstavelig. Vi kan i prinsippet ha innskudd og kreditter pålydende bitcoin. Men da vil vi ha bitcoin som kontopenger. Det er vanskelig å se hvordan man skulle kunne ha et kredittvesen hvis man virkelig opprettholder en slik kvantitativ begrensning.

Pengemengden i Norge er rundt fire trillioner kroner. Fordelt på 21 mill. bitcoin, måtte hver bitcoin ha en verdi på rundt 190 000 kroner, eller noe over 20 000 amerikanske dollar, altså en tidobling av dagens toppkurs. Det bare for lille Norge. Bitcoin har globale ambisjoner, så de må ha avsindig stor verdi om de skal kunne ta over for noen av de store valutaene.

Begrenset kapasitet

En bitcoin-transaksjon tar for lang tid. Når du handler med bitcoin, tar det vanligvis ti minutter før transaksjonen verifiseres, før du kan ta varene dine og gå. Det er ikke mange situasjoner hvor det vil være akseptabelt å vente så lenge. Andre betalingsoverføringer skjer i sanntid. Når vi betaler med bankkort i butikker, får vi bekreftet i løpet av sekunder om betalingen er godkjent.

Bitcoins kapasitet er begrenset. Systemet skal være i stand til å håndtere syv transaksjoner per sekund. Dette er ikke engang tilstrekkelig for å kunne håndtere dagens betalinger i Norge. Hvis antallet betalingstransaksjoner i Norge fordeles helt jevnt over alle døgnets sekunder, gjennomføres det rundt 70 transaksjoner per sekund.

Bitcoin vil ikke overta for de velfungerende betalingssystemene vi har i dag.

Dette er en rent teoretisk størrelse, for transaksjonene er ikke jevnt fordelt på en slik måte. Selv med en slik urealistisk forutsetning må transaksjonskapasiteten i bitcoin mer enn tidobles, bare for å kunne håndtere den ganske lille norske økonomien. Dette kommer i tillegg til at transaksjonstiden må ned, helst ned til brøkdeler av et sekund.

Morsomt leketøy

Når vi kommer med slike innvendinger, får vi høre at «i neste versjon», da vil dette langt på vei være løst. Jeg har hørt det mange ganger før. Når man stilte kritiske spørsmål ved tidligere, teknologidrevne betalingssystemer, var svaret også at det vil bli løst i neste versjon. Som regel kom ikke den versjonen, og om den gjorde det, løste den ikke fundamentale svakheter.

Bitcoin vil være et morsomt leketøy for teknologientusiaster. Noen som kjøpte tidlig og klarer å selge seg ut i tide, vil kunne tjene mye penger. De som kjøper seg inn på topp, vil få med seg nedturen når den kommer, og dermed tape. Bitcoin vil ikke overta for de velfungerende betalingssystemene vi har i dag.

Blockchain, teknologien som ligger bak bitcoin, er interessant, og som også har fått en begeistret menighet. Den vil kunne ha mange interessante anvendelsesområder, selv om jeg ikke deler menighetens tro på at den vil revolusjonere verden.

Følg debatten: @NRKYtring på Twitter og NRK Debatt på Facebook