Klassen hadde følelser som tema på timeplanen. Elevene ble bedt om å tegne noe som gjorde dem lei seg, og noe som gjorde dem glade.

Assistenten på skolen så tegningen. Hun ba gutten om heller å tegne noe som gjorde ham glad. Så fikk han med seg tegningen hjem. Og overgrepene fortsatte. Ingen gjorde noe. Dette er 20 år siden.

Professor i spesialpedagogikk ved Universitetet i Sørøst-Norge, Marie-Lisbet Amundsen, har nettopp gjennomført en studie hvor hun har snakket med åtte menn som alle var utsatt for gjentatte overgrep før de fylte 15 år.

PORSGRUNN: Marie-Lisbet Amundsen er professor i spesialpedagogikk ved Universitetet i Sørøst-Norge og professor II ved Høgskolen i Østfold. Foto: Privat

Historiene deres er ganske like.

Ingen oppdaget overgrepene. Ingen av mennene har valgt å anmelde overgriper. De er redde for ikke å bli trodd, eller de frykter for at folk skal tro de var medansvarlige.

Noen ganger fikk enkelte ereksjon uten at de selv ville det. Det forsterket følelsen av ikke å ha kontroll på egen kropp.

Ingen av de åtte klarte å fullføre videregående. Ingen er i jobb selv om de ønsker det. Alle sliter med skyld- og skamfølelse, selv om de vet at de ikke har ansvar for overgrepene.

Alle har dårlig tannhelse. Det er vanlig blant menn som har vært utsatt for overgrep, fordi en tannlegesituasjon trigger angst fra overgrepene.

Se også:

Mann.Utsatt. – Emne

NRK TV – Mann. Utsatt.

Få overgrep oppdages

– Det er veldig typisk at overgrep mot gutter ikke oppdages. Enten er det ingen som spør, eller så oppfatter ikke de voksne hva de prøver å si, sier Endre Førland.

OSLO: Endre Førland i Senter for seksuelt misbrukte menn har også jobbet som sykepleier, og har selv vært utsatt for overgrep som barn. Foto: Privat

Han har ledet Senter for seksuelt misbrukte menn (SSMM) i 20 år, og har jobbet med 3000 menn som har vært utsatt for overgrep.

Ifølge en studie NOVA gjorde i 2015, har 6 prosent av alle gutter opplevd grove seksuelle krenkelser. Mørketallene er sannsynligvis store.

Førland er enig med Amundsen i at det er for lite kunnskap om menn og seksuelle overgrep.

Han sier at det er en del motstand og frykt for å ta tak i mistanker om overgrep hos de voksne. Trolig fordi de ikke vet hvordan de skal håndtere informasjon etterpå.

Mer kunnskap

Det gikk ytterligere tre år fra tegningen til gutten (10) ble tegnet til overgrepene ble oppdaget. Da fikk han hjelp.

Seks av de åtte mennene Marie-Lisbet Amundsen har snakket med, forteller at de oppførte seg aggressivt på skolen. Men ingen av pedagogene spurte hvorfor de var sinte.

En forteller at: «Jeg var sint hele tiden og hadde konstant vondt i magen eller hodet. Hadde oftest lyst til å gråte men skjulte det bak en problematisk og aggressiv atferd»

Mennene Amundsen har intervjuet, trodde at lærere og assistenter skjønte hva som foregikk. At de ikke grep inn bidro til å forsterke skyldfølelsen.

– Det er viktig at barn utsatt for overgrep møter fagpersoner som har kompetanse til å snakke fortrolig med dem, sier Marie-Lisbet Amundsen.

– Så må man vite at det finnes sentre for seksuelle overgrep i alle fylker. Der finner man folk som kan denne jobben godt, sier Førland.

Hjelp

Amundsen tror det er lettere for jenter enn for gutter å identifisere seg med offerrollen. Fremdeles forventes det av gutter at de skal være tøffe og sterke.

Selv om studien bare omhandler åtte personer, kan den si noe om gutter utsatt for overgrep, mener Amundsen.

– Opplevelsen av at fagfolk har for lite kunnskap og at det er vanskelig å stå frem, er likt for mange, sier hun.

I fjor kom seksuelle overgrep inn i pensum i alle utdannelser for folk som skal jobbe med barn og unge. Amundsen håper det vil bli lagt like mye vekt på at gutter kan voldtas som jenter.

– Hadde det vært ei jente som hadde tegnet dette, tror jeg noen hadde slått alarm tidligere, mener Amundsen.

Gutten som tegnet tegningene i denne saken, er i dag voksen og klarer seg bra.