Leder

Rikingene drar fra

VIL REDUSERE FORSKJELLENE: Finansminister Siv Jensen og statsminister Erna Solberg arrangerte konferanse om ulikhet nå i august. Foto: Terje Pedersen / NTB scanpix

Norge er blant de landene med minst ulikhet mellom folk. Men nye tall viser at en stadig større del av verdiene kontrolleres av de aller rikeste.

15. september 2018

Dette er en leder. Lederen gir uttrykk for VGs holdning. VGs politiske redaktør svarer for lederen.

Artikkelen er over to år gammel

For når vi ser på norske formuer nærmer vi oss faktisk amerikanske tilstander. Det er nye tall fra Statistisk sentralbyrå som viser at den rikeste én-prosenten blant oss kontrollerer 21 prosent av de private verdiene i Norge.

Det er ikke rart at nordmenn blir rikere. Vi har hatt sterk vekst i økonomien. Råvarer som energi og fisk gir gode muligheter til å bygge formuer. Vi har en stor oljeservicesektor og ny teknologi som har skapt milliardærer.

les også Nå er til og med høyresiden opptatt av ulikhet

Det er bra. Det er ikke noe galt i å tjene penger. Når de rike blir rikere, blir gjerne vi andre rikere og. Men økt ulikhet mellom folk gir også noen problemer vi må demme opp for.

Om en liten gruppe på toppen kontrollerer stadig mer av rikdommen får de uforholdsmessig stor makt. Vi kan ikke regne med at innflytelsen brukes til å fremme fellesskapets interesser.

les også Helsedirektoratet: De rike blir rikere - de fattige blir flere

En annen utfordring er finansieringen av fellesskapet. Det er middelklassen som bærer størstedelen av byrden, i Norge skatter vi folks inntekter hardt. Det kan gå ut over vanlige folks skattevillighet når de ser at de formuende er gunstigere beskattet og kontrollerer mer av verdiene.

Når ulikheten øker i Norge er de to viktigste forklaringer innvandring og at mer av kaken går til kapitaleierne. At Norge likevel fortsatt er blant verdens likeste land, henger sammen med at inntektene fortsatt blir ganske jevnt fordelt via et brukbart skattesystem, overføringer, velferd og offentlige tjenester.

les også Alenemor Teuta (32) har ikke råd til å ha barna hos seg

Det er derfor litt av et paradoks at vi samtidig har så stor formuesulikhet. Og stadig lobber de med formuer for mindre skatt. Om de som har mest skal betale mindre skatt, må det dokumenteres på en svært overbevisende måte hvorfor et slikt skattegrep er nyttig. Er det noe vi vet sikkert, er det at vi økte ulikheten da vi fjernet arveavgiften.

les også – De aller fleste nordmenn har fått det mye bedre, men noen har blitt hengende etter

Prinsippet er at vi skal betale skatt etter evne. Der prinsippet bryter vi om vi fjerner selskapsskatt og formuesskatt. Norge har heldigvis lav ulikhet. Det er partipolitisk enighet om vi skal ha det slik. Liten forskjell på folk er en helt sentral, norsk verdi. Den må vi ikke gi slipp på.

Publisert: 15.09.18 kl. 03:16

Mer om Skattepolitikk Økonomi Næringsliv Kapital