Stol ikke blindt på foreldreundersøkelser med store svakheter, Eilertsen! | Ida Søraunet Wangberg

Ida Søraunet Wangberg Utreder i Manifest Tankesmie

29. april 2018

Stein J. Bjørge

Noen ganger må vi stole mer på erfaringer fra virkeligheten og sunn fornuft.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.



På få år har eierne av barnehagekjeden FUS tatt ut nesten en milliard kroner fra barnehagedriften, kunne vi lese på Aftenpostens forside tirsdag. Det er mye man kunne brukt den milliarden til i barnehagene, mens eierne av FUS-kjeden har valgt å investere den i blant annet oljevirksomhet.

Aftenposten-redaktør Trine Eilertsen prøver å overbevise oss om at dette egentlig ikke er en så stor sak – på tross av avisens egen prioritering av saken som førstesideoppslag. Problemet er ikke at eierne av FUS-barnehagene har tjent penger på barnehagedrift, mener Eilertsen, men at de selv påstår at de ikke gjør det, men driver med et «ikke-økonomisk formål».

Barnehagebaronenes rett til profitt

Selv om Eilertsen er i utakt med befolkningen i dette spørsmålet, er det selvfølgelig legitimt å forsvare barnehagebaronenes rett til privat profitt på fellesskapets barnehager. Problemet er at argumentene Eilertsen bruker, ikke holder vann.

Barnehager med «ikke-økonomisk formål»: Hadde 150 mill. i overskudd i 2016

Eilertsen avviser at de enorme overskuddene som skapes i kommersielle barnehager skyldes at det tas snarveier i driften, fordi det «i så fall bør slå ut i foreldreundersøkelser». Men hvordan kan hun være så sikker på det?

I det siste har vi sett en rekke saker der det avdekkes at kommersielle barnehager kutter i bemanning og andre driftskostnader, samtidig som de driver med store overskudd og tar ut flere hundre millioner i privat fortjeneste.

Deltar ikke i foreldreundersøkelsen

Ett eksempel er en barnehage eid av den kommersielle kjeden Kidsa i Bergen, der foreldreutvalget reagerte sterkt på at eierne av kjeden satt igjen med fortjeneste på flere hundre millioner kroner.

Samtidig opplevde foreldrene at barnehagen hadde for lite ressurser, både til lokaler og bemanning. Med ni barn pr. voksen, fikk barna sjelden mulighet til for eksempel å gå på tur i nærområdet, for øvrig en obligatorisk del av rammeplanen for barnehagen.

NHO og Abelia: Private barnehager gir offentlig gevinst

DEBATT

Denne «snarveien» slår ikke ut i foreldreundersøkelsen, stikk i strid med det Trine Eilertsen hevder. Kidsa-barnehagen har nemlig ikke deltatt i undersøkelsen, i likhet med flertallet av norske barnehager, siden deltagelsen er frivillig.

Ville Eilertsen selv valgt å la sin barnehage delta, dersom hun var en kommersiell barnehageeier som lot hensynet til egen profitt gå foran barnas beste, og i tillegg hadde en foreldregruppe som åpent kritiserte dette i avisene?

Høyere voksentetthet og kompetanse

Mens private barnehager scorer høyere enn kommunale når det gjelder lokaler og mattilbud (dekket av matpenger opp mot 750 kroner i måneden), vet vi at kommunale barnehager både har høyere voksentetthet og høyere kompetanse i snitt enn private barnehager. Foreldre og fagfolk flest er enige i at det er det som betyr mest for kvaliteten i barnehagen.

Fremfor å stole blindt på foreldreundersøkelser med store svakheter, burde Eilertsen stille seg spørsmålet om hvor det er mest sannsynlig at eierne lar hensynet til egen profitt gå foran barnas beste.

Er det i virksomheter der hovedformålet er å sørge for et så godt barnehagetilbud som mulig innenfor de rammene man har, eller i virksomheter der hovedmålet er å tjene penger? Tar man av seg de ideologiske skylappene, vil svaret fremstå åpenbart for de fleste.

Statsråd Jan Tore Sanner: Vil undersøke barnehager med store overskudd

Overskudd i private barnehager i Oslo: Skal granskes

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.