Så godt som alle de over 10.000 syriske asylsøkerne som har kommet til Norge i år, vil få opphold i Norge.

De skal bosettes i en kommune, og etter opplæring i norsk og samfunnskunnskap skal de etter planen ut i jobb.

Men utdanningen til mange syrere er ikke så sterk som først antatt, ifølge professor i pedagogikk og skoleforsker Thomas Nordahl.

Les også: Syrere i kirkeasyl får ikke asylsøknaden behandlet

– Svakere enn det er skapt inntrykk av

– Det syriske utdanningssystemet ser ut til å være svakere enn det er skapt inntrykk av. To tredeler av unge syrere ser ut til å mangle grunnleggende ferdigheter i lesing, skriving og matematikk, sier han.

– Det betyr i praksis at mange av dem som kun har utdanning på grunnskolenivå vil ha problemer med å lese og forstå en avisartikkel eller bok på sitt eget morsmål, og de vil ut fra OECDs definisjoner kun klare enkle standardoppgaver i regning, sier han.

– Dette kan få svært alvorlige konsekvenser for integrering av syrere inn i norsk arbeidsliv, sier professoren.

– Mangler grunnleggende ferdigheter

Nordahl viser til en OECD-rapport som kom i mai i år. Rapporten ser på kvaliteten og læringsutbyttet elever får på skoler i 81 utvalgte land. I rapporten er det også data fra Syria.

NRK har snakket med en av forfatterne bak OECD-rapporten, den tyske utdanningsforskeren Ludger Woessmann, professor i økonomi ved Universitetet i München og leder for senter for utdanningsøkonomi.

Forsker Ludger Woessmann er medforfatter av OECD rapporten

Han forklarer at det for Syria finnes data for prestasjonsnivå i matematikk og naturfag blant åttendeklassinger. Leseferdigheter er ikke kartlagt, men professoren sier det er en klar sammenheng mellom lesing og matematikk

– Vår konklusjon er at 65 prosent av elevene i Syria ikke har grunnleggende ferdigheter i matematikk og naturfag, sier han.

– Vanskelig å oppnå rask integrering

– Dette betyr at to tredjedeler av elevene i Syria har en svært lav evne til å løse selv grunnleggende problemer. Ifølge internasjonale standarder må du derfor vurdere to tredjedeler av dette kullet som funksjonelle analfabeter når det gjelder deltakelse i moderne samfunn, sier Woessmann til NRK.

– Hvis dette er representativt for dem som nå kommer til Tyskland og Norge, betyr det at det vil være svært vanskelig å oppnå rask integrering i arbeidsmarkedet, sier professoren.