RUS: Fagmiljøer frykter at flere ungdommer vil prøve narkotika hvis rusreformen blir slik regjeringens utvalg har foreslått. Generalsekretær Pernille Huseby i rusfeltets samarbeidsorgan Actis deler bekymringen. Problemet er at det i altfor stor grad vil bli frivillig for ungdommer å ta imot oppfølging etter å ha blitt tatt, advarer hun.

Publisert: 15.02.2020 kl 08:05

I løpet av de to siste årene har det utviklet seg en bred politisk enighet om å møte rusavhengighet med hjelp i stedet for straff, og regjeringens rusreformutvalg la før jul frem sin utredning om hvordan dette kan se ut. De tar til orde for å avkriminalisere bruk og besittelse av brukerdoser, og flytte oppfølgingen av narkotikabruk fra justissektoren til helsesektoren. Det skal fortsatt være ulovlig å bruke eller besitte narkotika, men i stedet for bøtelegging, skal politiet kun konfiskere stoffet, og så skal de som blir tatt, innkalles av kommunen til et informasjonsmøte med frivillig tilbud om videre hjelp. Utvalgets forslag er på vei ut på høring.

Fagfolk roper varsko

Norge IDAG skrev i januar om Evangeliesenterets leder Trond Eriksen, som mener man skaffer seg et kommunikasjonsproblem ved å skille «avkriminalisering» fra «legalisering» av rusmidler. Han advarer mot signalet den kommende rusreformen gir, særlig til ungdommer.

– Hvordan skal man forstå at noe som er straffbart, ikke lenger skal straffes? spør han.

Eriksen mener dette vil fremstå som at man er i ferd med å legalisere noe som før var straffbart, og at særlig unge som er på vei til å prøve ut rus, vil ha problemer med å forstå distinksjonen det legges opp til.

NRK rapporterte nylig om at SLT-koordinatorer (Samordning av lokale rus- og kriminalforebyggende tiltak) over hele landet frykter at reformen kan føre til at flere unge prøver narkotika.

– Det sies at dette ikke er noen legalisering, men i praksis er det jo det det blir. Og da blir det vanskeligere for oss å argumentere for at dette er ulovlig, i tillegg til at man skal fortelle hvor skadelig det er, sier Elin Skovly til NRK.

Hun er ansvarlig for rus og kriminalitetsforebyggende tiltak i Lunner og Gran kommune i Innlandet.

Samtidig viser tall fra Ungdata en nasjonal økning i unge mennesker som har prøvd hasj eller marihuana. 25 prosent av guttene og 13 prosent av jentene som går siste året på videregående skole, er blitt tilbudt hasj eller marihuana i løpet av det siste året.

Politioverbetjent Bjørn Ingolf Slåtsveen har jobbet med forebygging av kriminalitet på Toten i over 30 år, og forteller til NRK at han opplever en normalisering av cannabis i sitt område. Politidirektør Benedicte Bjørnland har understreket i flere kronikker at det er nødvendig at samfunnet opprettholder et reelt forbud mot narkotikabruk.

Det er mange som jobber med ungdom, både i helsevesenet, skolen og politiet, som alle refererer til at ungdommer ikke opplever at dette forslaget er tydelig. Man tror at det skal bli lov å bruke narkotika. Det er en utfordring vi virkelig må ta på alvor. – Pernille Huseby

Unge tror narkotika skal bli lovlig

Actis – Rusfeltets samarbeidsorgan er en paraply for organisasjoner som jobber med rusfeltet. De representerer 33 organisasjoner. Generalsekretær Pernille Huseby forteller at de deler bekymringene over manglende reaksjoner mot narkotikabruk og hvilke konsekvenser det vil få for ungdom som eksperimenterer med rus.

– Det er mange som jobber med ungdom, både i helsevesenet, skolen og politiet, som alle refererer til at ungdommer ikke opplever at dette forslaget er tydelig. Man tror at det skal bli lov å bruke narkotika. Det er en utfordring vi virkelig må ta på alvor, appellerer hun.

Huseby mener ikke det er et tydelig nok signal overfor ungdom at brukerdoser kan bli inndratt av politiet dersom de blir oppdaget, og at de blir innkalt til et møte hos kommunen der de skal få informasjon om at rusbruk er ulovlig og helsefarlig. For møtet hos kommunen trenger jo ikke å føre til noen videre oppfølging – og dersom man ikke kommer på møtet, ilegges det ingen sanksjoner for dem over 18 år, om det blir slik utvalget foreslår. Unge under 18 som ikke møter, kan i teorien følges opp av oppsøkende tjenester.

– Men under halvparten av kommunene har slike tjenester i dag, og hvis barnevernet er instansen som kobles på, vil bare de aller tyngste sakene få prioritet. Vi må sørge for at ungdom opplever at forbudet virkelig ligger fast, sier hun.

– Vi trenger et oppfølgingsløp for ungdom som er i den fasen at man prøver ut rus uten at man har en fullutviklet avhengighet. Vi vil nå dem og bidra til at de tar bedre valg. Vi er redd vi mister mange, dersom det i stor grad skal være helt frivilling å velge videre oppfølging, sier generalsekretæren.

Må være en reaksjon

Huseby mener det er synd at dagens ordning med ruskontrakter står i fare for å forsvinne.

– I dag er hovedregelen når politiet avdekker narkotikabruk hos ungdom, at de tilbys påtaleunnlatelse med vilkår, altså et oppfølgingsløp med ruskontrakt, der de forplikter seg til å holde seg borte fra narkotika. Med utvalgets forslag vil den ordningen falle bort, siden bruk av narkotika ikke lenger skal være straffbart. Vi ser at den typen oppfølgingsløp for ungdom fungerer godt mange steder, og mener vi bør beholde dette, sier hun.

– Utvalget foreslår at man kan tilby ruskontrakter, men at det skal være helt frivillig. De som jobber med dette, sier at det er få av ungdommene som velger dette uten noe hjelp. Det er i de fleste tilfeller foreldrene eller politiet som tar initiativ. Likevel er mange ungdommer glade for at de inngikk kontrakten.

Actis mener at det må være en reaksjon for brudd, dersom forbudet skal oppleves som reelt, og at disse reaksjonene må tilpasses den enkelte. «Uten dette, kan avkriminalisering lett oppfattes som at det er lovlig å bruke narkotika», skriver de på sine hjemmesider.

«Vi ønsker oss et mer finmasket reaksjonsmønster enn det utvalget har lagt frem. Vi er helt enige i at mennesker med rusavhengighet ikke skal få bøter eller måtte sone i fengsel, men det er viktig at unge på vei inn i en ruskarriere ikke opplever at vi voksne snur ryggen til. Vi trenger et solid sikkerhetsnett som sikrer at ungdom som sliter med rus og traumer blir fanget opp tidlig nok til at problemene kan løses før de er blitt for store», skriver organisasjonen, og konkluderer:

«Ungdom som avdekkes for bruk og besittelse skal oppleve at vi som samfunn bryr oss. De må få individuelt tilpasset og forpliktende oppfølging. Dette er en anledning til å hjelpe unge som kanskje ikke ønsker det der og da, men som likevel kan trenge hjelp og støtte til å komme ut av et uheldig mønster.»

Støtter likevel avkriminalisering

Til tross for bekymringen over hva fraværet av reaksjoner mot narkotikabruk vil kunne medføre, har Actis siden i fjor høst gått inn for å støtte en form for avkriminalisering

– «Det sies at dette ikke er noen legalisering, men i praksis er det jo det det blir», uttrykte en ruskoordinator til NRK. Hvorfor har dere gått inn for å si ja til avkriminalisering, når dere deler motstanden mot legalisering?

– Vi mener det er mulig å lage en modell for avkriminalisering som gjør det tydelig for unge at det ikke er fritt frem. Det er viktig for oss. Det har i mange år vært et sterkt engasjement i våre organisasjoner for situasjonen til de rusavhengige. En situasjon der man blir ilagt bøter mens man allerede har en tung avhengighet, er å legge stein til byrden. Dessuten kan det å fjerne strafferammen knyttet til bruk, bidra til å redusere stigma knyttet til rusavhengighet, hevder hun.

Vi mener det er mulig å lage en modell for avkriminalisering som gjør det tydelig for unge at det ikke er fritt frem. – Pernille husby

Finner støtte i flere partier

Frp var snare til å varsle kamp om forslaget om full avkriminalisering etter at de gikk ut av regjeringen.

– Det er problematisk at førstegangsbrukere og ungdom som blir tatt med fem gram amfetamin, ikke skal bli møtt med noen form for reaksjon. Dette er åpenbart noe vi i Frp vil gjøre det vi kan for å forhindre, har Åshild Bruun-Gundersen, som er helsepolitisk talsperson i Frp, uttalt til NRK.

– Er det Frp dere nå må sette deres lit til, for at ikke rusreformen skal gå for langt?

– Jeg oppfatter at det er Venstre som er den varmeste forsvareren av forslaget slik det nå foreligger, men at både KrF og deler av Høyre og Ap er opptatt av at brudd på lov skal møtes med en reaksjon overfor dem som ikke har et helsebehov, sier Pernille Huseby.