Kansanedustajat pääsevät tämänpäiväisen eduskunnan täysistunnon aluksi ruotimaan opposition ehdotuksia valtion tuloista ja menoista ensi vuonna. Varjobudjeteissa oppostiopuolueet ovat hakeneet lisätuloja mm. sokeri- ja muoviverosta.

Oppositio peruisi porvarihallituksen koulutusleikkauksia. Uutta rahaa se ottaisi sokerin ja muovin haittaveroista, harmaasta taloudesta, osingoista ja pääomista. Suoraa lähetystä pääset seuraamaan klikkaamalla jutun kuvaa.

Kaikkien oppositiopuolueiden vaihtoehtobudjetit ovat nyt julki. Kansalainen voi tutkia, mihin valtion rahat ensi vuonna käytettäisiin ja mistä varat näihin käyttötarkoituksiin kerättäisiin, jos hallituksen ulkopuolella olevat puolueet saisivat päättää.

Vaihtoehtobudjetti on eräänlainen ajatusleikki: Sitä ei tarvitse testata tosielämässä, eikä kompromisseja muiden puolueiden kanssa tarvitse tehdä. Puolue voi kertoa keräävänsä ja jakavansa rahaa kuten itse tahtoo.

Mutta vaihtoehtobudjeteissa linjataan aivan oikeasti kunkin puolueen ajamaa politiikkaa. Niitä käsitellään myös eduskunnan täysistunnossa ja keskustelua voi seurata suorana tänään Yle Areenassa ja TV1:ssä alkaen alkaen klo 14.

Puolueet suhtautuvat vaihtoehtobudjetteihinsa kunnianhimoisesti: ne haluavat esiintyä vastuullisina ja asiantuntevina taloudenpitäjinä. Ero todelliseen, hallituksen budjettiesitykseen (siirryt toiseen palveluun) on tyypillisesti vain parin miljardin luokkaa, kun hallituksen koko budjetin loppusumma on yli 55 miljardia euroa.

Mikään oppositiopuolue ei ottaisi ensi vuonna merkittävästi enempää velkaa budjettinsa rahoittamiseen kuin hallitus, jonka budjettiesitys vuodelle 2019 on 1,4 miljardia alijäämäinen.

Esimerkiksi suurin oppositiopuolue SDP (siirryt toiseen palveluun) haluaa korostaa, että sen budjettivaihtoehdossa velkaa otettaisiin yli puoli miljardia euroa vähemmän kuin istuva hallitus aikoo ensi vuonna tehdä.

Yle etsi opposition budjettivaihtoehdoista kiinnostavimpia havaintoja yhdessä Nordean ekonomistin Olli Kärkkäisen kanssa. Hän on aiemmin työskennellyt eduskunnan tietopalvelussa, jossa vaihtoehtobudjettien vaikutusarvioita lasketaan.

Nordean yksityistalouden ekonomisti Olli Kärkkäinen. Yle

Vasemmisto-oppositio: Satoja miljoonia koulutukseen

Oppositio hyökkää budjettiesityksillään melko yhtenäisenä rintamana hallituksen parjattuja koulutusleikkauksia vastaan.

Vihreät korottaisi opintorahaa (siirryt toiseen palveluun)vajaalla sadalla miljoonalla eurolla ja satsaisi lisäksi pelkästään yliopistoihin ja ammattikouluihin yhteensä 340 miljoonaa euroa.

Lähes saman kokoluokan lisäykset löytyvät Vasemmistoliitolta (siirryt toiseen palveluun) ja SDP:ltä.

Myös opposition porvaripuolueet panostaisivat hallitusta enemmän koulutukseen. RKP korottaisi opintorahaa (siirryt toiseen palveluun) 68 miljoonalla, antaisi yliopistoille 100 miljoonaa lisää ja ammattikouluillekin 20 miljoonaa.

Perussuomalaiset osoittaisi yliopistoille (siirryt toiseen palveluun)ja ammattikouluille 80 miljoonaa hallitusta enemmän. Kristillisdemokraattien lisäykset (siirryt toiseen palveluun) näihin jäisivät pariinkymmeneen miljoonaan, mutta opintorahaa KD korottaisi 40 miljoonalla.

Lisäksi varhaiskasvatus ja peruskoulu saisivat vähintään usean kymmenen miljoonan lisärahoituksen kaikilta oppositiopuolueilta.

SDP, vihreät ja vasemmistoliitto muuttaisivat toisen asteen koulutuksen maksuttomaksi, joka lisäisi niiden esityksissä vuoden 2019 menoja noin 80 miljoonaa euroa. Demarit satsaisivat tarkoitukseen ensi vuonna 20 miljoonaa.

Opiskelijat osoittivat mieltään koulutusleikkauksia vastaan Helsingissä maaliskuussa 2016. Petteri Paalasmaa / AOP

Koulutusleikkausten korjailun lisäksi oppositiolta löytyy toki ehdotuksia lisärahasta muihinkin hallituksen säästökohteisiin.

Esimerkiksi kehitysyhteistyö saisi oppositiolta tuntuvasti lisärahaa, perussuomalaisia lukuun ottamatta. Sosiaalietuuksien indeksijäädytyksiä peruttaisiin.

Hallitukselta tekemättä jäänyt perhevapaauudistus on monen oppositiopuolueen budjetissa menoeränä. RKP laittaisi koko perhepolitiikan uusiksi 345 miljoonalla, vasemmistoliitto ja vihreät uudistaisivat vanhempainvapaita reilusti yli sadalla miljoonalla.

SDP tekisi oman perhevapaauudistuksensa budjettineutraalisti.

Yle Uutisgrafiikka

Harmaa talous ja sokeri raha-automaatteina

Kun koulutusmenoja selvästi halutaan lisätä, jostain on löydettävä vastaavasti lisää tuloja tai säästöjä. Kaikki puolueet kun pitäisivät budjetin tulot ja menot suunnilleen hallituksen esityksen mukaisessa tasapainossa.

Suosittu tuloautomaatti on tänäkin vuonna harmaan talouden eli talousrikollisuuden ja veronkierron torjuminen, jonka seurauksena puolueet ilmoittavat vaihtoehtobudjeteissaan erilaisia arvioita verotulojen lisäyksestä ensi vuodelle.

Esimerkiksi vihreiden mielestä harmaata taloutta torjumalla saisi ensi vuonna 130 miljoonaa euroa, RKP:n mukaan 70 miljoonaa. SDP ilmoittaa tiristävänsä harmaasta taloudesta 200 miljoonaa ja veron välttelijöiltä 100 miljoonaa euroa.

Toinen suosittu tulonlähde on sokerituotteiden haittavero. Se löytyy vihreiden, vasemmistoliiton ja kristillisdemokraattien listalta sekä SDP:ltä nimellä "terveysperusteinen vero".

Kristillisdemokraatit ilmoittavat, että sokeriverolla voisi kerätä ensi vuonna peräti 250 miljoonaa euroa.

– Se on ehkä aika optimistinen tuottoarvio, Nordean ekonomisti Olli Kärkkäinen toteaa.

Uutena, sadan miljoonan euron tulonlähteenä vihreät ja vasemmistoliitto ottaisivat käyttöön lentoveron. Vihreät verottaisivat muovin käyttöä tätäkin rahakkaammin, 160 miljoonan euron edestä.

Oppositio verottaisi sokerituotteita hallitusta tiukemmin. Ismo Pekkarinen / Yle

Vasemmisto verottaisi pääomia

Haittaverojen lisäksi vasemmistopuolueet hakisivat suuria lisärahavirtoja omistamisen verotuksesta.

SDP keräisi 400 miljoonaa euroa verottamalla verovapaudesta nauttivien yhteisöjen sijoituksistaan saamia osinkoja. Sipilän hallituksen yrittäjävähennys ja metsälahjavähennys peruttaisiin.

Vasemmistoliitto nostaisi yritysten maksaman yhteisöveron 22 prosenttiin ja kuittaisi näin budjettinsa tulopuolelle reilut 400 miljoonaa euroa. Hallitus pitää veron 20 prosentissa.

Vasemmistoliitto ja vihreät kiristäisivät osinkoverotusta sadoilla miljoonilla ja leikkaisivat energiaintensiivisen teollisuuden nauttimia verohelpotuksia.

SDP:llä tulopuolella on puolueen jo aikaisemminkin hellimä ajatus Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran ja Suomen pankin taseiden käytöstä valtion budjetissa. Pelkästään Sitralta demarit irrottaisivat 360 miljoonaa budjettimenojen katteeksi.

SDP ottaisi lisäksi käyttöön finanssialan rahoitusveron.

Oppositio ei ole yhtenäinen – perussuomalaiset leikkaisi maahanmuutosta

Oppositio ei luonnollisesti ole yhtenäinen joukko. Mukaan mahtuu niin vasemmistoa kuin oikeistoakin, ja vaihtoehtobudjetit kuvastavat tietenkin puolueiden poliittista profiilia.

Niinpä RKP ja perussuomalaisten keventäisivät ansiotuloveroja noin 300 miljoonalla eurolla, kun taas vasemmistoliitto kiristäisi niitä 645 miljoonalla. Tuloverotuksen keventämisen RKP rahoittaisi kiristämällä arvonlisäveroja yli 400 miljoonan euron edestä.

Myös SDP keventäisi pieni- ja keskituloisten tuloverotusta yhteensä noin 270 miljoonalla, samalla suurituloisten verot kiristyisivät.

Vasemmistopuolueet ja vihreät kiristäisivät perintöverotusta kymmenillä miljoonilla, kun taas RKP ja perussuomalaiset lieventäisivät sitä.

Erityisesti vasemmistoliiton vaihtoehtobudjetissa rahoitusta etsitään veronkiristyksillä, kun taas perussuomalaiset keventäisivät verotusta ja hankkisivat rahaa leikkaamalla menoja.

Perussuomalaiset erottuu muista oppositioryhmistä maahanmuuttoon liittyvillä leikkauksillaan.

Puolue ilmoittaa säästävänsä useita satoja miljoonia euroa valtion tuloja mielestään parempiin tarkoituksiin leikkaamalla esimerkiksi kotouttamisesta, kehitysyhteistyöstä ja turvapaikanhakijoiden vastaanotosta.

Perussuomalaiset ottaisi budjettiinsa pelivaraa myös 230 miljoonan leikkauksella uusiutuvien energiamuotojen tukiin. Kristillisdemokraatit puolestaan leikkaisivat asumistuesta 300 miljoonaa euroa.

Yle Uutisgrafiikka

Mitä opposition esitykset tekisivät työllisyydelle?

Oppositiopuolueiden vaihtoehtobudjetit tehdään tositarkoituksella siinäkin mielessä, että niistä käydään eduskunnassa keskustelu ja niiden vaikutukset arvioidaan virkamiestyönä eduskunnan tietopalvelussa.

Puolueista SDP, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP ovat teettäneet vaihtoehtobudjeteistaan kattavat analyysit, joissa arvioidaan esitysten tulonjakovaikutuksia ja ensimmäistä kertaa myös esityksen vaikutukset työllisyyteen. Perussuomalaisten ja kristillisdemokraattien esityksistä laajaa laskelmaa ei ole.

Tietopalvelun analyysin mukaan SDP:n varjobudjetti loisi 7 000 työpaikkaa enemmän kuin hallituksen budjetti. Myös RKP:n esitys pääsee 3 000 työpaikkaa plussalle.

Vihreiden ja vasemmistoliiton esitykset sen sijaan vähentäisivät työllisyyttä: vihreät 21 000:lla ja vasemmistoliitto 13 000:lla. Ekonomisti Olli Kärkkäinen selittää, että arviot perustuvat budjettimuutosten vaikutukseen työnteon kannustimiin.

– Jos esimerkiksi työttömyysturvaa korotetaan, niin työttömien taloustilanne paranee, mutta työllistymisen kannustimet heikkenevät ja tällä lasketaan olevan jonkin verran negatiivista vaikutusta työllisyyteen.

Kaikkien neljän puolueen esitykset pienentäisivät niin sanottua gini-kerrointa eli tasoittaisivat tulonjakoa hallituksen budjettiesitykseen verrattuna.

Eniten tuloeroja tasaisi eduskunnan tietopalvelun analyysin mukaan vasemmistoliiton, sitten SDP:n ja kolmanneksi vihreiden esitys. Myös RKP:n vaihtoehtobudjetti vähentäisi tuloeroja hieman.

Eduskunta keskustelee opposition vaihtoehtobudjeteista tänään keskiviikkona. Keskustelu on katsottavissa suorana Yle Areenassa ja TV1:ssä alkaen klo 14.

Lisää aiheesta:

Vihreiden vaihtoehtobudjetissa torjutaan ilmastonmuutosta ja panostetaan koulutukseen – lentäminen ja muovi verolle

Pienituloiset voittavat eniten vasemmistoliiton varjobudjetissa – RKP panostaisi lapsiin ja koulutukseen

Kristilliset panostaisivat vaihtoehtobudjetissaan lapsiin ja ikäihmisiin

SDP julkisti budjettivaihtoehtonsa – Parempi koulutus vahvistaa työllisyyttä

Perussuomalaisten varjobudjetti: Suomalaisille lisää ostovoimaa