Suomi ja Ruotsi käynnistävät yhteistyön Pohjanlahden kiertävän ratahankkeen edistämiseksi. Maat ehdottavat, että EU:n laajuista yleiseurooppalaista TEN-T-liikenneverkkoa laajennettaisiin Botnian käytäväksi kutsutulla reitillä, joka muodostuisi Suomessa Helsingin ja Tornion ja Ruotsissa Tukholman ja Haaparannan välisestä radasta.

Liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner (kesk.) sekä Ruotsin liikenne- ja infrastruktuuriministeri Tomas Enerothin keskustelivat asiasta tänään Sundsvallissa.

Jos EU-komissio päättää yhdistää Botnian käytävän yleiseurooppalaiseen liikenneverkkoon, on Suomella jatkossa mahdollisuus hakea EU:lta tukea Helsingin ja Tornion välisen radan, Nelostien ja muiden Pohjois-Suomen yhteyksien parantamiseen.

EU-komission odotetaan ilmoittavan kantansa toukokuussa.

Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan päätöksiä Keminmaan Laurilan ja Tornion välisen ratayhteyden sähköistämisestä ja aikataulusta tehdään mahdollisesti jo kuluvan hallituskauden aikana.

Sujuvaan junayhteyteen Suomen ja Ruotsin välille tarvitaan Laurila–Tornio -rataosuuden sähköistäminen, joka maksaisi noin 12 miljoonaa euroa.

Vetoomuksista huolimatta rataosan sähköistykseen ei ole osoitettu valtion rahoitusta.

Keskustan Kulmuni: Erinomainen päätös

Kansanedustaja ja keskustan varapuheenjohtaja Katri Kulmuni kertoo tiedotteessaan, että Suomen ja Ruotsin liikenneministerien päätös vauhdittaa Perämerenkaaren ratahanketta on erinomainen. Botnian käytävän saaminen osaksi Euroopan laajuista TEN-T-liikenneverkkoa olisi Kulmunin mielestä voitto koko Suomelle.

– Suomen täytyy viimein saada sähköistettyä raideyhteys länteen. Suomen ja Ruotsin raja-alueella opiskellaan ja työskennellään jo nyt rajan molemmin puolin. Botnian käytävä mahdollistaisi rajat ylittävän työssäkäyntialueen muodostumisen Perämerenkaareen aina Oulusta Luulajaan. Alueella asuu satojatuhansia ihmisiä, Kulmuni kiteyttää.

Kulmuni muistuttaa, että pohjoisten liikenneväylien kehittämisessä on kyse suurista EU-linjauksista, jotka vaikuttavat isojen infrahankkeiden tuleviin rahoitusmahdollisuuksiin.

– Suomi ei voi rahoittaa isoja liikenteen kehittämishankkeita suoraan budjetistaan tai ylipäänsä yksin. Tarvitsemme joka tapauksessa EU-lähtöistä ja muuta rahoitusta. Hienoa, että naapurimaiden liikenneministerit ovat löytäneet yhteisen sävelen Suomen ja Ruotsin pohjoisosien kehityksestä ja nivomisesta toisiinsa, Kulmuni sanoo.