Sote-uudistuksessa ollaan muodostamassa 18 maakuntaa, joiden rahoitus perustuu vuodesta 2020 alkaen valtionrahoitukseen. Valtion rahoituksen vaihtoehtona aiotaan selvittää maakuntien verotusoikeus.

Kuntakonsultti, hallintotieteiden tohtori Eero Laesterän Ylelle tekemä laskelma tuo esiin suuret erot eri alueiden välillä.

Laesterän maakuntaverolaskelma havainnollistaa miten mittavasta uudistuksesta maakuntien verotusoikeudessa olisi kyse. Käytännössä maakuntien verotusoikeus vaatisi täydellisen veroremontin.

Lapissa ja Kainuussa maakuntien veroprosentit nousisivat todella suuriksi, lähelle kolmeakymmentä. Uusimaa näyttäisi pärjäävän pienellä 13,8 maakuntaverolla. Pirkanmaa asettuisi lähelle koko maan keskiarvoa 19,4 maakuntaveroprosentilla.

Yle

– Uudenmaan menojen taso on hyvin paljon matalampi kuin muualla maassa ja tulojen taso on korkeampi kuin muualla maassa, jolloin maakuntavero olisi suhteellisesti laskettuna hyvin matalalla tasolla, Laesterä toteaa.

– Vastaavasti Kainuussa on heikko tulotaso ja korkeat sote-kustannukset. Tällöin Kainuun maakuntavero tasaamatta muiden verotuloilla nousisi korkealle.

Koko verojärjestelmä remonttiin

Maakunnat olisivat uusia verosäätäjiä kuntien ja valtion rinnalla. Maakuntien verotusoikeus vaatisi Laesterän mukaan kylkeensä samantapaisen verotulontasauksen kuin mitä valtio antaa kunnille tällä hetkellä. Etenkin jos maakuntaveroa lähdettäisiin rakentamaan nykyisellä maakuntamäärällä.

Maakuntavero mylläisi Laesterän mukaan olennaisesti koko verojärjestelmän. Se tulisi vaatimaan ainakin valtion verotuksen uudelleen tarkastelua. Ilman olennaista tasausta maakuntaverotus vaikuttaa ongelmalliselta, koska se johtaisi erilaiseen verorasitukseen asuinpaikan mukaan.

– Jos maakuntaveroon mentäisiin, niin seurauksena täytyisi tasata myös maakuntien tuloja. Todennäköisesti tilanne olisi se, että koko verojärjestelmä menisi remonttiin, Laesterä toteaa.

Eero Laesterän mielestä vaaditaan täydellinen veroremontti, jotta maakuntaverotus voisi toimia. Jussi Mansikka / Yle

Miten kävisi palkansaajan tilipussin?

Jos maakuntaveroon mentäisiin, niin miten voidaan varmistaa, että kokonaisveroaste ei nouse?

Läesterän mukaan se olisi vaikeaa.

Sen sijaan hän epäilee, ettei kukaan pysty takaamaan sitä, että yksittäisen suomalaisen veroaste pysyisi ennallaan.

– Jos ajatellaan tilannetta, että meille tulee kunnan suhteellisen tuloveron lisäksi maakuntavero, joka vaikuttaa valtion tuloveroon, niin en minä ainakaan pystyisi asiantuntijana lupaamaan, että kenenkään yksittäisen ihmisen verotukseen ei tulisi jotain muutosta.

Maakuntien määrää olisi vähennettävä

Itsehallinnollisia maakuntia ollaan muodostamassa nykyisen maakuntajaon pohjalta. Maakuntia olisi 18 vuodesta 2020.

Tällä määrällä maakuntavero olisi Laesterän mukaan vaikea toteutettava.

– Maakuntien määrää olisi luultavasti pienennettävä, jotta tämä järjestelmä sitten toimisi.

– Siellä on niin suuret erot maakuntien koossa ja nimenomaan maakuntien meno- ja tulotasossa. Sellaista järkevää mallia on vaikea rakentaa tälle maakuntien määrälle, Laesterä sanoo.

Laskelmassa maakuntavero on ajateltu suhteellisena verona, samoin kuin kunnan tulovero on tällä hetkellä. Laskelmien pohjana on käytetty valtiovarainministeriön maakunnille laskemia vuoden 2016 menoja (siirryt toiseen palveluun), jotka on jaettu maakuntien verotettavalla tulolla.

Valtiovarainministeriö ei ole vielä aloittanut selvitystyötä maakuntaverosta. Selvitys on Ylen saamien tietojen mukaan edelleen määrä toteuttaa. Kuntaliiton puolestaan odotetaan julkaisevan tietoja omasta selvityksestään tällä viikolla.