Päihdeongelmainen työpaikalla Alkoholin, huumeiden, lääkkeiden tai muun päihdyttävän aineen liika- ja sekakäyttöä, joka vaikuttaa haitallisesti työntekoon

Vaarantaa henkilön oman, työtovereiden, kansalaisten tai muiden yhteistyötahojen turvallisuuden

Huumeiden käyttö selvitetään ääritapauksissa ammattikuvasta riippuen virtsasta tai verestä, mutta myös näytteillä hiuksista, kynsistä ja syljestä

Esimerkiksi ydinvoimalassa työntekijän kulkuoikeuksia voidaan rajata joko määräaikaisesti tai toistaiseksi

Yle kertoi joulukuussa, kuinka rekkakuskien rattijuopumukset ovat kasvussa Hämeessä. On tilanteita, joissa kuljettaja on poltellut viikonlopun kannabista ja kärähtänyt maanantaina ratista. Samanlaisia havaintoja on ollut muuallakin Suomessa.

A-klinikka on huolissaan kannabisasenteiden löystymisestä Suomessa. Nuorista aikuisista 38 prosenttia on kokeillut kannabista vähintään kerran, käy ilmi vuonna 2014 tehdystä huumekyselystä (siirryt toiseen palveluun).

– Suhtautuminen on muuttunut. Vaikuttaa siltä, että kannabis koetaan etenkin nuoremmissa ikäryhmissä vaihtoehtona alkoholille, sanoo A-klinikan johtava ylilääkäri Kaarlo Simojoki.

Ylilääkäri Kaarlo Simojoki toivoo ihmisiltä yhteisöllisyyttä, jotta päihdeongelmainen työkaveri saisi apua varhaisessa vaiheessa. Mikko Käkelä

Simojoki korostaa, että työelämä on ammatista riippumatta nykyään hyvin vaativaa, eikä kannabiksen käyttäminen vapaa-ajallakaan ole järkevää.

– Suorittavan työn vähetessä työtehtävät ovat paljon monimutkaisempia ja haastavampia kuin ennen. Työntekijän on ymmärrettävä työssään syy- ja seuraussuhteita. Hänen tulisi hahmottaa suuriakin kokonaisuuksia. Jos kognitiiviset taidot heikkenevät, ihminen ei ole riittävän skarppi.

Huumerikokset ovat lisääntyneet jo neljättä vuotta peräkkäin (siirryt toiseen palveluun), kertoo poliisi. Poliisin tietoon tuli viime vuonna 24 000 huumerikosta, mikä on kahdeksan prosenttia enemmän kuin vuonna 2016.

Mika Moksu / Yle

Päihteitä väärinkäyttävä työntekijä altis kiristykselle

On ammatteja, joissa työntekijän päihteiden käyttö aiheuttaa erityisen suuria riskejä. Näitä ammatteja on ihmisten kuljettamisessa, rakennustyömailla, sairaalaympäristöissä ja ydinvoimaloissa. Puhumattakaan poliisin ja vartijan töistä tai liikenteenohjaustehtävistä kuten lennonjohdosta.

Harva potilas on valmis hyväksymään sen, että hänen aivojaan operoiva kirurgi olisi pössytellyt kannabista viikonloppuna tai toipuilee rajusta ryyppyputkesta kädet täristen.

– Myöskään kriittiseen tietoon pääsevät työntekijät eivät saa olla päihteiden väärinkäyttäjiä, koska he voivat altistua kiristykselle, huomauttaa ylilääkäri Jukka Hurme Vita-Terveyspalvelut Oy:stä, joka myy lääketieteellisiä laboratoriopalveluita organisaatioille.

Yle

Päihteiden vaikutuksen alaisuudessa työskentelevä ihminen voi tehdä vakavia virheitä, jotka johtavat loukkaantumisiin tai jopa ihmishenkien menettämiseen.

Ydinvoimala on esimerkki erityistä tarkkuutta vaativasta työpaikasta, jossa päihdeohjelma on laadittu tarkoin. Ydinvoimalassa päihteiden käyttöä seulotaan kuten muissakin työpaikoissa terveystarkastusten yhteydessä työterveyshuollossa.

Tarvittaessa turvaorganisaatio suorittaa päihdetestejä henkilöstölle satunnaisesti tai epäilyn perusteella. Ydinvoimalan työntekijän kulkuoikeuksia rajataan joko määräaikaisesti tai toistaiseksi.

Hannu Huovila / TVO

Myös VR ja Finnair noudattavat tarkkaa päihdeohjelmaa. Välineet ja laitteistot, joilla henkilöstä seurataan ovat kehittyneet huimasti viime vuosina. Huumeiden käyttö selvitetään työpaikoilla ääritapauksissa ammattikuvasta riippuen virtsasta tai verestä, mutta myös näytteillä hiuksista, kynsistä ja syljestä.

Huumeiden käyttö ei olisikaan enää rikos?

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on herättänyt huomiota huumekannanotollaan. THL:n asiantuntijapuheenvuorossa (siirryt toiseen palveluun) ehdotetaan, että huumeiden käytön rangaistavuudesta luovuttaisiin.

Tutkimusprofessori Pekka Hakkarainen ja kehittämispäällikkö Tuukka Tammi kirjoittavat, että kansainvälisten kokemusten mukaan huumeiden käyttörangaistuksista luopuminen ei lisää niiden käyttöä.

Esimerkiksi Portugali dekriminalisoi huumeiden käytön ja pienten määrien hallussapidon vuonna 2001. Huumeiden käyttöön puututaan hallinnollisin seurauksin, joissa sosiaalitoimen rooli on keskeinen. Muutos vähensi haittoja, mutta ei lisännyt käyttöä. Norjassa suurkäräjät on hyväksynyt periaatekannanoton käytön rangaistavuuden korvaamisesta sosiaali- ja terveydenhuollon toimenpitein.

Puheenvuoron mukaan tilanteessa, missä huumeita käyttävän henkilön ei tarvitse pelätä rangaistusta tai rikolliseksi leimautumista, on huomattavasti nykyistä helpompaa tarjota monipuolista sosiaali- ja terveydenhuollon tukea ja hoitoa.

AOP

A-klinikan johtava ylilääkäri Kaarlo Simojoki on puheenvuoron kanssa samoilla linjoilla: hänenkin mielestään huumeiden käytön rangaistavuudesta voitaisiin luopua ja siirtyä tuen ja hoidon tarjoamiseen sen sijaan.

– Asiaa täytyy kuitenkin vielä pohtia siitä näkökulmasta, mikä olisi Suomeen sopiva tapa toteuttaa muutos, toteaa Simojoki.

Jos Jaakko tulee krapulassa töihin maanantaina, työyhteisön tulee puuttua tilanteeseen. Kaarlo Simojoki

Vaikka kannabis on julkisessa keskustelussa tapetilla, viinan juonti on edelleen iso ongelma suomalaisessa työelämässä.

Alkoholin käyttö aiheuttaa suomalaisilla työpaikoilla vähintään 500 miljoonan euron, mahdollisesti jopa miljardin euron suuruiset vuosittaiset kustannukset työpanoksen menetyksinä riskikäyttäjillä. Työnantajan yritykset vaikuttaa työntekijöidensä alkoholinkäyttöön voivat kuitenkin vähentää kuluja, kertoo ehkäisevän päihdetyön Ehyt ry:n uusi raportti (siirryt toiseen palveluun).

Simojoki muistuttaa, että työntekijän päihdeongelmien havaitsemisessa lähipiiri on avainasemassa.

– Meillä on Suomessa vieläkin vaikenemisen ja suojelemisen kulttuuri päihteitä koskien. Ei se ole mikään päivittäinen puheenaihe meille. Jos Jaakko tulee krapulassa töihin maanantaina, työyhteisön tulee puuttua tilanteen. Työkaverit ja koko organisaatio voivat tukea ja tarjota apuaan.