Ugandassa kuolleen suomalaisliikemiehen tapaus nosti Suomen aseteollisuuden ja -viennin taas julkiseen keskusteluun.

Edellisen kerran aseiden viennistä kohistiin tammikuussa 2018, kun muun muassa norjalainen sanomalehti Verden Gang kirjoitti, että Patrian valmistama panssaroitu miehistönkuljetusvaunu oli nähty Jemenin sodassa.

Muun muassa kansanedustaja Erkki Tuomioja (sd) on arvostellut viime vuosina useasti Juha Sipilän (kesk) hallitusta siitä, että se on myöntänyt puolustustarvikkeiden vientilupia Lähi-Idän maihin.

Poliittisesti asevienti on eittämättä kiistanalainen aihe. Mistään valtavasta rahasammosta siinä ei kuitenkaan ole kyse.

Puolustusministeriön tilastojen mukaan puolustustarvikkeiden viennin arvo vuonna 2016 oli noin 133 miljoonaa euroa. Eniten puolustustarvikkeita vietiin Arabiemiraatteihin, Norjaan, Turkkiin, Saudi-Arabiaan ja Etelä-Afrikkaan. Aseviennin arvo on kasvanut 2010-luvulla.

Vientitilastot ovat kuitenkin osin puutteelliset. Poliisihallitus ei pidä tilastoja pienaseiden viennistä, eikä ulkoministeriö kaksikäyttötuotteiden viennistä.

Kaksikäyttötuotteet ovat siviilikäyttöön tehtyjä tuotteita, joita voidaan käyttää myös sotilaallisiin tarkoituksiin tai joukkotuhoaseiden kehittämiseen.

Myöskään liikevaihdolla mitattuna Suomen puolustusteollisuus ei ole kovin suuri toimiala. Alan yhteenlaskettu liikevaihto on ”vain” 1,5 miljardia euroa. Esimerkiksi Fortumin liikevaihto on kolminkertainen.

Maailman suurimman yksittäisen asevalmistajan, yhdysvaltalaisen Lockheed Martinin vuotuinen liikevaihto on noin 40 miljardia euroa, eli 25-kertainen Suomen puolustus- ja aseteollisuuteen verrattuna. Lockheed Martin valmistaa aseiden lisäksi lentokoneita ja avaruustekniikkaa.

Myös länsinaapurissa puhutaan huomattavasti Suomea suuremmista luvuista. Tukholman kansainvälinen rauhantutkimusinstituutti Siprin tilastojen mukaan Ruotsin aseteollisuus on väkilukuun suhteutettuna yksi maailman suurimmista.

Pelkästään Jas Gripen -hävittäjistään tunnetun Saabin liikevaihto oli vuonna 2016 lähes kolme miljardia euroa, eli kaksinkertainen Suomen koko aseteollisuuteen verrattuna.

Kaiken kaikkiaan Suomessa on 110 puolustusteollisuuteen liittyvää yritystä. Ne kuuluvat Puolustus- ja Ilmailuteollisuuden etujärjestö PIA:an, jonka jäsenyritykset toimivat puolustus-, ilmailu-, avaruus- ja turvallisuusalalla.

PIA:n jäsenyritysten kokonaisliikevaihdosta noin puolet menee vientiin. Läheskään kaikki viedyt tuotteet eivät kuitenkaan ole puolustusmateriaalia.

Tunnetuimpia PIA:n jäseniä ovat panssariajoneuvoja valmistava Patria, ase- ja patruunavalmistaja Sako ja Lapualla toimiva patruunatehdas Nammo Lapua.

Vain harva PIA:n jäsenyrityksistä valmistaa aseita tai niihin liittyviä osia. Silti kaikkien toiminta liittyy tavalla tai toisella ase- ja puolustusteollisuuteen.

Yksi esimerkki on Helsingin pörssiin listattu Vaisala, joka valmistaa sääolosuhteita mittaavia laitteita ja ohjelmistoja.

Yrityksen asiakkaiden joukossa ovat muun muassa Suomen puolustusvoimat sekä noin kymmenen muun valtion asevoimat. Vaisala ei kerro julkisuuteen, mikä osa sen liikevaihdosta tulee eri maiden puolustusvoimille myytävistä tuotteista.

Liittyykö kaupantekoon mitään eettisiä ongelmia?

”Ei liity”, sanoo Vaisalan viestintä- ja yhteiskuntavastuujohtaja Riina Kirmanen.

Kirmasen mukaan säähavainnointilaitteistot ovat siviilituotteita, eivätkä ne liity aseisiin. Luokittelu siviilituotteeksi on viranomaisten tekemä.

”Jos mahdollisiin kauppoihin liittyy minkäänlaisia epäselvyyksiä tai kysymyksiä, olemme Suomen ulkoministeriöön yhteydessä tilanteen tarkistamiseksi.”

PIA:an kuuluu myös konsultti- ja asiantuntijapalveluja myyviä yrityksiä, kuten Pöyry, Accenture ja Space Systems Finland. Puolustusvoimat ostavat näiltä yrityksiltä esimerkiksi ohjelmistokehitystyötä ja konsulttipalveluja.

”Infra on yksi Pöyryn kolmesta avaintoimialasta. Suunnittelemme rakennettua infraa eli erilaisia toimi- tai muita tiloja puolustusteollisuudelle”, kertoo Pöyry Finlandin toimitusjohtaja Juuso Pajunen.

Näettekö mitään eettisiä ongelmia puolustus- ja aseteollisuudessa?

”Meille on tärkeää tuntea asiakkaamme hyvin, ja puolustus- ja aseteollisuudessa tämä vielä korostuu, jotta voidaan välttyä eettisiltä ongelmilta. Pöyry on sitoutunut noudattamaan korkeimpia eettisiä standardeja. Pöyry ei myy palveluita eettisesti epäilyttäviksi kokemilleen tahoille”, Pajunen sanoo.

Puolustusteollisuusalaan kuuluu myös erilaisia huoltoyhtiöitä. Esimerkiksi Tampereella toimiva Patria-konserniin kuuluva Millog Oy huoltaa puolustusvoimien aseita, ajoneuvoja ja elektroniikkaa. Yritys valmistaa myös optroniikkaa, jota tarvitaan muun muassa aseiden kiikareihin.

Suomen ase- ja puolustusteollisuuden lähes koko liikevaihdon tuottaa muutama suuri toimija. Pelkästään Patrian ja Vaisalan liikevaihto käsittää yli puolet alan etujärjestöön kuuluvien yhtiöiden liikevaihdosta.

Pienuudestaan huolimatta suomalaisen puolustusteollisuuden kannattavuus on hyvä. Esimerkiksi Patria jakoi vuonna 2016 yli 31 miljoonan euron osingot Suomen valtiolle ja norjalaiselle Kongsberg Defence & Aerospace AS:lle.

Norjalainen yhtiö osti Patriasta 49,9 prosenttia keväällä 2016. Kauppahinta oli 272 miljoonaa euroa.