Työntekijän kuuden päivän ”omavastuu” lomalla sairastumisesta palaa vuosilomalakiin eduskunnan keskiviikkoisella päätöksellä. Kansanedustajia itseään tämä muutos ei kosketa tehtävän poikkeavan luonteen vuoksi.

Kysymys kansanedustajista nousi esiin lukijakommenteissa, kun Uusi Suomi uutisoi vuosilomalain muutoksesta keskiviikkona. Koskeeko vuosilomalaki ja kyseinen muutos kansanedustajia vai ei, eduskunnan hallintojohtaja Pertti Rauhio?

– Vuosilomalakihan ei koske kansanedustajia, Rauhio sanoo.

Tämä johtuu siitä, että kansanedustajat toimivat luottamustehtävässä, eivät työsuhteessa.

– Näin on. Vuosilomalaki ei miltään osin sivua kansanedustajan tehtävää, koska se on tehty niin erilaiseksi luottamustehtävää ajatellen. Kuka on esimerkiksi kansanedustajan työnantaja? Kuka myöntää lomat? Rauhio toteaa.

– Ei sitä voi mitenkään soveltaa kansanedustajan tehtäviin.

Kuuden päivän karenssi tarkoittaa sitä, että kun työntekijä sairastuu vuosilomallaan, hänellä on kuuden päivän omavastuu ja vasta tämän ylittävät lomalle sattuvat sairauspäivät voi pyytää siirrettäviksi.

Rauhion mukaan kansanedustajat eivät varsinaisesti edes ole sairauslomalla eivätkä pyydä työnantajalta vapautusta työstä. Esimieshierarkia, jossa tällainen valvonta tapahtuisi, puuttuu kansanedustajan tehtävästä.

– Se on kansa kun valvoo, Rauhio sanoo vaaleihin viitaten.

– Mutta kutakuinkin säännöllisesti, jos kansanedustaja sairastuu, hän hakee lyhyenkin sairastumisen vuoksi lääkärintodistuksen. Sitä käytetään siihen, että jos kansanedustaja on pois valiokunnasta tai täysistunnosta, niin virkamiehet tietävät, että poissaololle on syy. Se on käytäntö, johon ei laki määrää eikä pakota.

Kansanedustajat eivät itse asiassa vietä vuosilomaakaan, vaan kyse on istuntotauoista.

Rauhion mukaan kansanedustajat ovat selvästi harvemmin poissa työtehtävistään sairastumisen vuoksi kuin esimerkiksi virkamiehet keskimäärin. Hän muistuttaa kuitenkin, että ammatti- ja työntekijäryhmien välinen vertailu on vaikeaa.

Vuosilomalain muutos on lomakarenssin osalta paluuta vanhaan, sillä työntekijän oikeutta siirtää vuosilomansa työkyvyttömyyden vuoksi myöhemmin pidettäväksi laajennettiin vuonna 2013. Aikaisemmin vasta seitsemän päivää ylittävät lomapäivät saattoi siirtää myöhemmin pidettäviksi.