Tutkijatohtori Tero Mustonen sanoo, että Suomessa kaivosasioita katsotaan vaaleanpunaisten lasien läpi. Mustosen mukaan liian isoja alueita annetaan malminetsintään. Tukesin mukaan maanomistajat ovat olleet tyytyväisiä isoihin alueisiin.

Mistä on kyse? Tutkijatohtori Tero Mustosen mukaan kaivosyhtiöille myönnetään liian helposti lupia Suomessa

Tukesin mukaan lupamenettely on laaja ja läpinäkyvä

Mustosen mukaan kaivostoiminnan ympäristövaikutuksia ei huomioida tarpeeksi

Kaivostoimintaan paikallisesti ja kansainvälisesti perehtynyt tutkijatohtori Tero Mustonen Itä-Suomen yliopistosta roimii Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesia. Mustosen mukaan Tukesin toiminta kaivoshankkeissa on epäjohdonmukaista ja outoa.

– Isoin ongelma on se, että yksi taho, Tukes, pystyy luvittamaan malminetsinnän eri vaiheita niin valtaville alueille, ettei kenelläkään ole kykyä arvioida vaikutuksia, joita kaivos alueelle aiheuttaa.

Suomen ja Kanadan kaivoksia kiertänyt Mustonen sanoo, että kaivoksen koko elinkaaren tarkastelu on unohtunut ja ympäristöasioita katsotaan vaaleanpunaisten lasien läpi.

– Ajatellaan, että kaivokset olisivat uusia Nokia tai taloudellinen ihme, jolla kaikki pelastuu.

Mustonen kritisoi Tukesin luvittamista. Hänen mukaansa lupia myönnetään liian isoille alueille, pohjavesialueille ja luonnonpuiston alueelle.

Tämä on illuusioiden maailma, mitä Tukes harjoittaa. Tero Mustonen

– Tämä on illuusioiden maailma, mitä Tukes harjoittaa. Talvivaaran, Harjavallan, Torniojoen valumat ja Äkäslompolon tapaukset kertovat todellista kieltä siitä, kun asioita ei ole tehty järkevästi ja rauhallisesti vaan lupapäätökset on tehty hätiköiden.

Tutkijatohtori muistuttaa, että Kanadaa ja Suomea pidetään maailman kärkimaina kaivostekniikassa, mutta molemmissa maissa kaivokset ovat aiheuttaneet vahinkoa ympäristölle. Elokuussa Kanadassa toimivankaivoksen jätealtaista pääsi ympäristöön miljardeja litroja (siirryt toiseen palveluun).

– Yhteys tilanteeseemme täällä on se, että useat Suomessa nyt malmia etsivät yhtiöt ovat Kanadasta, jossa on havumetsävyöhykkeen ja pohjoisen sijainnin takia samankaltaiset ekologiset olot yleisesti kun meillä.

Maanomistajat usein tyytyväisiä

Kaivosyhtiö pystyy tekemään varausilmoituksen käytännössä mistä tahansa alueesta. Ilmoitus on voimassa korkeintaan kaksi vuotta, mutta sen aikana ei saa tehdä alueella mitään. Varausilmoitus tarkoittaa, että sen tehneellä yhtiöllä on ensisijainen oikeus hakea alueelle malminetsintälupaa.

Tukes irtisanoutuu Mustosen kritiikistä. Kaivosyli-insinööri Terho Liikamaa kertoo, että lupaprosessi on läpinäkyvä.

Kyllä me elämme Suomen arjessa, emme missään norsunluutornissa. Terho Liikamaa

– Kuulemiskierros on laaja. Päätökseen vaikuttavat muun muassa kuntien ja maanomistajien mielipiteet. Päätöksistä voi myös valittaa.

Kaivosyhtiöt hakevat malminetsintälupaa usein isohkoa aluetta, sillä malmiesiintymä voi olla kauempana kuin ensimmäinen viite malmiesiintymästä. Malminetsintä edellyttää usein kallioperän rakenteen tutkimista laajemmalta alueelta. Liikamaa kertoo, ettei Tukesiin asti ole koskaan kantautunut kritiikkiä isoista malminetsintäalueista, päinvastoin.

– Maanomistajat ovat usein tyytyväisiä, jos malminetsintää tehdään isoilla alueilla, sillä he saavat siitä rahallista korvausta. Pikemminkin saamme kritiikkiä siitä, että lupahakemukset ovat vireillä liian kauan.

– Kyllä me elämme Suomen arjessa, emme missään norsunluutornissa. Mietimme, että toimimme kaivoslain mukaisesti. Tutkimustoiminta ei tarkoita, että alueelle tulisi kaivosta, Liikamaa muistuttaa.