”Myndighetens blockeringar skapade ett olagligt register över inbillade och verkliga näthatare”

Krönikor

Publicerad: 2017-06-13 09:25



KRÖNIKA – av Nils Funcke, VD för Utgivarna och yttrandefrihetsexpert

Svenska institutet (SI) lyckas bryta mot regeringsformens förbud mot åsiktsregistrering och krav på att myndigheten ska behandla alla lika och bedriva en verksamhet som kännetecknas av saklighet och opartiskhet.

Av bara farten har SI också bortsett från såväl personuppgiftslagen som offentlighetsprincipen.

En förfärande effektivitet som riskerar att försvåra den JO granskning som väntar och en eventuell brottsutredning.

SI som är en myndighet under regeringen har en del att förklara vad gäller sitt beslut om massblockering av twitterkonton till SI:s twitterflöde @sweden.

Varje vecka låter SI en enskild så kallad curator administrera flödet. Curatorn får fritt välja tema, skriva, interagera med användare samt har myndighetens tillstånd att blockera de som curatorn av något skäl finner olämpliga.

SI har beslutat att låta de blockeringar som en curator inför adderas till registret med tidigare blockeringarna.

Under en vecka i maj, den 8 till14 maj, utökas blockeringslistan med 12 000 twitterkonton som tillhör enskilda samt 2 000 spamkonton. Det är den veckans curatorn, Vian Tahir, som fått myndighetens godkännande att använda sitt eget register över näthatare på myndighetens konto. Myndigheten gör därmed hennes register till sitt.

Subjektiva privata värderingar blir subjektiva offentliga. Kravet på saklighet och opartiskhet överges.

Den 12 maj beslutar myndigheten att Tahirs blockeringar ska ligga kvar även sedan hon slutat som curator. Det sker trots att myndigheten är medveten om att vissa konton som blockeras inte ens har interagerat med tjänsten. De stoppas från att göra inlägg i förebyggande syfte.

Av beslutet framgår att myndigheten är medveten om att en sådan preventiv blockering strider mot den egna policyn. Men eftersom curatorn betraktas som expert när det gäller näthat och myndighetens egen analys visar att ”största delen av näthatet på @sweden kommer från konton som inte är följare” anses en sådan massblockering värd att pröva för att stävja näthat och förbättra ”samtalsklimatet på @sweden”.

”SI tar krafttag för att skydda det fria ordet på @sweden” är rubriken på ett pressmeddelande där myndigheten förklarar att de 12 000 blockerade kontona tillhör personer som ”ägnar sig åt drev, hot, hat och hets mot migranter, kvinnor och HBTQ-personer…”

Dessa konton har enligt myndigheten ”ofta högerextrem och/eller nynazistisk inriktning och hetsar även till våld”.

När blockeringslistan blir känd begär enskilda ut registret. Myndigheten sammanställer blockeringslistan från twitterkontot till en särskild handling som lämnas ut till två personer den 9 maj. Därmed är registret expedierat och definitivt att betrakta som en allmän handling.

Registret över verkliga och inbillade näthatare är brottsligt. Det är en form av åsiktsregistrering som därtill brister i saklighet genom att blanda verkliga och inbillade näthatare samt omfattar personer som överhuvudtaget aldrig interagerat med @sweden.

Något stöd i lag eller tillstånd från Datainspektionen att föra registret finns inte.

Istället för att polisanmäla myndigheten väljer SI:s generaldirektör Annika Rembe att ta bort blockeringen av de konton som curatorerna registrerat. Rembe motiverar beslutet med att blockeringen ”kan vara oförenligt med myndighetens uppdrag”.

Samma dag beslutar Rembe att gallra de tre kopior av registret som myndigheten förvarar. De fyller enligt generaldirektören inte längre något behov på myndigheten utan ska ”utplånas”. Gallring innebär att en handling inte ska kunna återskapas.

Att konstatera att registret kan vara oförenligt med myndighetens uppdrag och samtidigt gallra det framstår med en välvillig tolkning som ett försök att skydda de registrerade. En något mer hårdför tolkning är att myndigheten försöker sopa igen spåren efter det som generaldirektören anar kan vara brottsligt.

Det finns ett antal myndigheter som nu bör sätta tänderna i SI. JO eller eventuellt JK bör inte låta det stanna vid ett tillsynsärende utan inledningsvis öppna en förundersökning mot SI.

Datainspektionen har fått en anmälan mot curatorn, Vian Tahir, för brott mot personuppgiftslagen. Den utredningen bör vidgas till att i första hand gälla myndigheten.

Rent principiellt bör JO eller JK överväga om en myndighet överhuvudtaget får eller bör överlåta på privatpersoner att bestämma över innehållet i myndighetens officiella konton på sociala medier.

Dela sidan: Skriv ut: