– Det finns ett stort behov av modernisering, säger civilminister Ardalan Shekarabi (S).

Regeringen utser inom kort förhandlingspersoner med uppdrag att skapa nya regioner i Sverige. Målet är att beslut ska fattas redan 2017 och att nya regionerna ska kunna bildas i januari 2019.

Tillräcklig volym

Hur många regioner som är lämpligt vill Shekarabi inte gå in på men understryker att det behövs större organisationer som är bättre rustade att klara av till exempel hälso- och sjukvård. Detta för att bland annat ge landstingen tillräcklig volym för att kunna göra effektiva investeringar.

-Kraven på sjukvården höjs hela tiden och det kräver ett visst underlag för att kunna hålla kvalitén på en viss nivå, säger Shekarabi till TT.

Enligt honom krävs någonstans mellan en halv till två miljoner patienter för att detta ska kunna bli verklighet.

Dessutom leder skillnaden på landstingen storlek inte sällan till ojämlik vård. Större regioner ska exempelvis leda till mer jämlika vårdköer och tillgång till expertvård oberoende vart i landet patienten bor.

Samverkan väntas öka

Även kollektivtrafik och infrastruktur skulle tjäna på större regioner då behovet av samverkan över länsgränserna spås öka.

– Vi har en urbanisering i Sverige som har den högsta taken i Europeiska Unionen, säger Shekarabi.

Även länsstyrelserna är enligt Shekarabi i dag för små för att kunna hantera sina uppdrag. På många håll har landstingen redan tagit över delar av det regionala utvecklingsansvaret. Men att helt skrota länsstyrelserna är det inte tal om.

– Det är viktigt med en statlig regional närvaro och att medborgarna känner en närhet till staten. Länsstyrelserna har många viktiga uppdrag och är en viktig del av svenska staten, säger Ardalan Shekarabi.

Ser stora poänger

Kristdemokraterna har tidigare föreslagit att helt skrota landstingen. Men den vägen vill inte Shekarabi gå. I stället menar han att en förvandling till storregioner är ett sätt att dämpa lusten att förstatliga landstingen.

– Jag ser stora poänger med en decentraliserad sjukvård och genom att ge landstingen rätt organisatoriska förutsättningar är en grundförutsättning för att inte gå mot ett förstatligande.

Redan 2007 föreslog Ansvarskommittén en ny indelning av Sverige, där 21 län och landsting skulle ersättas av sex till nio storregioner. Trots att de flesta remissinstanser var positiva har ingenting skett.

”Politiska låsningar omöjliggjorde en större regionreform”, skriver Ardalan Shekarabi som hoppas att bildandet av nya storregioner ska kunna ske i bred politisk samverkan.

Positiv reaktion

Sveriges kommuner och landsting (SKL) är positiv till regionbildningarna.

– Vi kan konstatera att vi har regioner som funnits i 15 år och företrädarna är väldigt positiva, säger Anders Knape, ordförande vid SKL.

Han betonar att utvecklingen där sjukvården kräver större resurser för att klara av investeringar i exempelvis utbildning och medicinteknik kommer att fortsätta.

– I vissa frågor är Sverige för litet, säger han.

Knape menar att de direktvalda regionerna är beredda att ta ansvar även för andra sektorer som exempelvis arbetsmarknadspolitik.

– Om dessa frågor styrs längre ner och inte enbart hanteras av staten ger det än större legitimitet.