Christian Borg hade tur i oturen och kan nu njuta av båtsemestern efter att ha fått tillbaka sin båt. Foto: PRIVAT

I början av juni kom Christian Borg ner till sin båtplats på Orust – för att upptäcka att båten var borta och tamparna avskurna.

Han vände sig till polisen och blev ombedd att kontakta deras båtsamverkan.

– Jag hörde av mig dit och skickade en bild på båten som de sedan lade ut på sina sociala medier. Jag skulle precis gå på semester när båten blev stulen. Man blir så himla trött och frustrerad. Det skapar så mycket problem för en, säger Christian Borg.

Men lyckligtvis gav polisens efterlysning resultat och bara ett dygn efter att man lagt ut bilden på den stulna båten på Facebook hörde en hamnkapten av sig:

Båten låg i dennes gästhamn.

– Hamnkaptenen kontaktade polisen och nu sitter vi i båten och har båtsemester, säger Christian Borg.

Många båtägare utsatta för stölder

Han är bara en av många båtägare som utsatts för stölder och framför allt är det båtmotorer tjuvarna är ute efter.

Bara i Västra Götaland har det hittills i år stulits 224 båtmotorer, enligt polisens statistik.

– För några år sedan var det mer mindre båtmotorer i 50-hästarklassen som stals. Nu är det allt upp till båtmotorer på 350 hästkrafter. En sådan motor väger dessutom upp emot 350 kilo så de är tunga och otympliga, säger Thomas Andersson, samordnare för polisens båtsamverkan Väst.

Tjuvarnas benägenhet att sno just båtmotorer ökar.

– Så länge en båtmotor inte är ordentligt märkt så är den jättesvår att identifiera. Det är därför de håller på. Då går det inte att kolla upp om den är stulen eller inte. Det är därför oerhört vinstdrivande, säger Thomas Andersson.

Platser i Västra Götaland som hittills i år utsatts för båtmotorstölder. Foto: Polisen

Båtmotorerna som stjäls kan vara värda allt från 50 000 kronor till flera hundra tusen, beroende på storlek.

För att motverka att bli av med den kan man, förklarar Thomas Andersson, märka båtmotorn. Exempelvis genom att gravera in dess nummer.

– Det finns också speciella lacker som innehåller massa micromärken med en speciell identitet som gör att det är svårt att sälja den vidare, för då är hela motorn täckt av lacken. Sedan kan man också skaffa en spårsändare.

Fler båtstölder på land

Under de senaste åren har det skett en förskjutning i när på året stölderna vanligtvis äger rum.

För bara några år sedan var båtmotorstölder vanligast under sommaren när båtarna låg i vatten. I dag sker majoriteten av dem under våren eller i slutet på båtsäsongen, när båtarna står på land igen.

– Stölder sker fortfarande under sommaren också men det har blivit mer på våren nu. Men det är väldigt organiserad brottslighet. Det kan röra sig om 6-7 personer som arbetar tillsammans. De kan gå in på en marina och stjäla en 7-8 båtmotorer samtidigt, säger Thomas Andersson.

Ligorna är internationella och Thomas Andersson förklarar att vissa av de mindre båtmotorerna säljs vidare i Sverige, men att en stor del går vidare utomlands.

Det är något som man märkt när de stulna båtmotorerna upptäckts vid gränskontroller i andra länder.

– Det vi kan se på domar är att en övervägande del av den organiserade brottsligheten som arbetar med denna typ av brott kommer från Östeuropa. Båtmotorerna stjäls här i Sverige och säljs sedan vidare, säger Thomas Andersson.

Thomas Andersson, samordnare vid polisens båtsamverkan Väst. Foto: Polisen

Svenska båtunionens krafttag

Några som aktivt jobbar mot stölderna är Svenska båtunionen (SBU), en paraplyorganisation som samlar cirka 900 båtklubbar i Sverige och som har nästan 170 000 medlemmar.

– När vi började titta på detta så ville vi sätta ner foten. I Sverige som stort stjäls nästan 2 500 båtmotorer varje år. En stor del av dessa stölder sker på Västkusten, säger Christer Eriksson, ordförande i SBU.

Christer Eriksson, ordförande i styrelsen för Svenska Båtunionen (SBU). Foto: Lars-Åke Redéen

Christer Eriksson kallar Sverige ett ”smörgåsbord för stöldligor” och menar att lagstiftningen i Sverige gör att problematiken är större här än i våra nordiska grannländer.

– Tullen behöver utökade befogenheter för att kunna göra kontroller på utgående gods. I dag gör man inte det utan direktiv från polisen. Det kanske är två procent av tullens resurser som går till att kontrollera gods som lämnar Sverige. Så ser det inte ut i våra grannländer och därför väljer stöldligorna att komma hit i stället. Därför vill vi ställa krav på politikerna att ändra lagen, säger han.

LÄS MER: Grannarna patrullerar för att hindra stöldligor

LÄS MER: Bonden Anders drabbad av ligornas nya metod