Asunto Oy Paavontie 1:n hallitus aikoi laittaa kiinteistön kerralla kuntoon. Käyttövesi-, lämpö- ja viemäriputket oli tarkoitus uusia perinteisellä menetelmällä ja nykyaikaistaa yhteiset tilat. Osakkaiden kylpyhuoneetkin piti remontoida samalla. Prosessi käynnistyi vuonna 2013, ja urakat kilpailutettiin viime syksynä.

Korjaushankkeen kustannusarvio oli 10 prosentin lisätyövarauksen kanssa 1,7 miljoonaa euroa, mikä tekee 1100 euroa asuntoneliötä kohti. Laina-ajaksi oli kaavailtu 15–20 vuotta.

Pohjois-Savon Isännöinti Oy:n isännöitsijä Juha Ahonen lähetti lainatarjouksen kuudelle pankille. Hypo, POP ja SP eivät tarjonneet rahoitusta lainkaan. Handelsbanken oli valmis korkeintaan 800 000 euron lainoitukseen 50 prosentin omarahoitusosuudella.

Vakavammin hankkeesta kiinnostuivat vain Pohjois-Savon Osuuspankki ja Nordea, jotka nekin edellyttivät 50 prosentin omarahoitusta. Se on taloyhtiölle kohtuuton vaatimus.

Osakkaiden omia korjauslainoja pankit kyllä tarjosivat.

Vakuusarvot alakantissa

Pankit hyväksyvät kohteen vakuusarvoksi vain 500 euroa neliöltä, vaikka Nilsiässä tehtyjen asuntokauppojen keskiarvo on yli 1000 euroa neliölle. Vakuuslaskelmissa ei myöskään otettu huomioon sitä, että putkiremontti nostaa talon ja siten vakuuden arvoa.

”Vakuusarvot ovat alakantissa”, saman isännöintitoimiston Arto Väätäinen sanoo.

Hyväkuntoinen kerrostalokiinteistö on rakennettu vuonna 1971. Tämän vuosituhannen puolella kiintestössä on uusittu muun muassa katto, ikkunat ja lämmönvaihdin sekä kunnostettu betoniosia.

”Sivupitäjät heitteille”

Pankista taloyhtiötä neuvottiin käyttämään uusia, halvempia putkiremonttimenetelmiä ja toteuttamaan hanketta vaiheittain pitemmällä ajalla. Hallitus leikkasikin kustannuksia 400 000 eurolla 1,3 miljoonaan esimerkiksi jättämällä lämmöntalteenoton pois. Tämäkään kustannusarvio (870 euroa neliölle) ei kuitenkaan kelvannut pankeille, vaikka osakkeenomistajat olisivat olleet valmiita maksamaan omarahoitusosuutta 421 000 euroa eli lähes kolmasosan.

Väätäisen mukaan pankkien mediassa antama kuva rahoituksen saatavuudesta ei vastaa todellisuutta.

”Montakohan taloa jää rahoittamatta? Pidän tilannetta jatkon kannalta huolestuttavana. Kasvukeskusten hankkeita rahoitetaan, sivupitäjät jäävät heitteille. Ainakin paikallistuntemus on kadonnut, kun päätöksenteko on keskityksien myötä viety pois paikalliselta tasolta”, hän sanoo.

Nilsiän tapauksessa pankkien lainariskejä olisi pienentänyt se, että asukaskyselyn mukaan puolet taloyhtiön osakkaista olisi ollut valmis maksamaan heti pois koko lainaosuuden tai puolet siitä.

Lisäksi hankkeeseen jo valittu lvi-urakoitsija oli Ahosen mukaan tarjoutunut rahoittamaan oman osuutensa kustannuksista eli 340 000 euroa. Rakentajilla on töistä puute, sillä taloyhtiön pääurakoitsijaksi tulossa ollut urakoitsija soitti pankkiin ja yritti edistää taloyhtiön lainan myöntämistä.

Asukkaat pettyivät

”Tämä on ollut hallitukselle erittäin kiusallinen prosessi. Asukkaat ovat pettyneitä”, hallituksen puheenjohtaja Pertti Launonen sanoo.

Takana on 15 hallituksen kokousta ja runsaasti muuta hankkeen eteen tehtyä työtä. Taloyhtiö on käyttänyt korjaushankkeen suunnitteluun jo lähes 70 000 euroa, eivätkä kaikki kulut ole edes vielä mukana.

Pankinjohtaja Martti Leskinen Pohjois-Savon osuuspankista ei halunnut kommentoida yksittäisen asiakkaan tapausta.