Elisa julkisti tänään viime vuoden tuloksensa. Myynti kasvoi aavistuksen, mutta liiketulosta syntyi loppuvuoden kiristä huolimatta vähemmän kuin vuotta aiemmin.

Sijoittajat ja toimitusjohtaja Veli-Matti Mattila ovat kuitenkin tuloksesta hyvillään.

– Edellisvuoden tosi kova hintakilpailu aiheutti alkuvuonna painetta, mutta varsinkin viimeisen vuosineljännekseen neljän prosentin liikevaihdon kasvuun ja kuuden prosentin käyttökatteen nousuun voi olla tyytyväinen, hän sanoo.

Kilpailijoista DNA julkisti eilen todennäköisesti viimeisen tuloksensa itsenäisenä yhtiönä. Norjalaisen Telenorin ostaman DNA:n liikevaihto kasvoi kilpailijoita paremmin, mutta kertaluonteiset erät rasittivat tulosta (tarkemmin artikkelin lopussa).

Operaattoreiden välisessä kilpailussa Telia menetti Suomessa asiakkaita. Se kertoi tänään 37 000 mobiililiittymän vähennyksestä loka-joulukuussa. Kyse oli perinteisistä jälkikäteen laskutettavista liittymistä.

Elisa sekä DNA sen sijaan kasvattivat samaan aikaan asiakasmääriään noin 37 000 liittymällä.

"Me olemme erittäin pahoillamme"

Reilu viikko sitten Mattilan johtama yhtiö sai ikävää julkisuutta, kun Ilta-Sanomat kertoi sen liittymäkauppiaiden valehdelleen asiakkaille saadakseen enemmän kauppaa.

Kyseiset myyjät toimivat Elisan tytäryhtiö Enian palveluksessa.

– Me olemme erittäin pahoillamme, että meiltä on myyty liittymiä virheellisillä argumenteilla. Se ei ole Elisan arvojen eikä myyntiohjeistuksen mukaista. Siinä on tehty väärin, Mattila sanoo.

Asian selvittäminen on hänen mukaansa yhä kesken yhtiön sisällä.

– Keskustelemme Kilpailu- ja kuluttajaviraston kanssa, jotta varmasti on ymmärrys, mistä tässä oli kysymys. Ja tietysti käymme tätä sisäisesti laajasti läpi.

Liittymiä kaupataan puhelinmyynnillä ja kauppakeskusten käytävillä – ja kilpailu on joskus veristä. Tulisiko pelisäännöistä sopia nykyistä tarkemmin?

Mattilan mukaan alalle ei tarvita uutta sääntelyä. Operaattoreiden yhteistyöjärjestö Ficom on hänen mukaansa hyvä foorumi alan sisäisten pelisääntöjen luomiseen.

– Meidän tulee myös alana tehdä kaikkemme, ettei asiakkaita harhaanjohdeta väärillä argumenteilla.

Lopulta valehtelukohussa oli Mattilan mukaan kyse vain joistakin kymmenistä myyntitilanteista. Niitä Elisan tytäryhtiössä on vuosittain yli miljoona.

– Pääsääntöisesti saamme niistä hyvää palautetta.

Satavatko Trumpin pelot Elisan laariin?

Viime vuonna kännykkäala kuohui, kun Yhdysvallat väitti Huawein verkkolaitteiden olevan turvallisuusriski. Donald Trumpin mukaan Kiinan viranomaiset käyttävät hyväkseen verkkolaitteisiin piilotettuja takaportteja.

Operaattorit kaikkialla maailmassa vakuuttivat, että niiden verkot ovat turvassa. Toisaalta ne ovat usein ulkoistaneet verkkojensa ylläpitoa verkkolaitteiden valmistajille.

Mattila arvelee, että Huawei-keskustelun seurauksena operaattorit saattavat joutua ottamaan enemmän vastuuta verkkojensa ylläpidosta.

– Me voimme auttaa monia heitä olemaan tehokkaampia näissä asioissa.

Viime vuonna Elisa teki taktisen yrityskaupan Ruotsissa. Se osti Polystar-yhtiön, joka myy operaattoreille verkon valvontaratkaisuja. Aiemmin Elisa on tarjonnut samoja tuotteita itse.

Mattilan mukaan Elisalle on kertynyt osaamista verkkojen hallinnon automaatiosta, koska Suomessa käytetään enemmän mobiilidataa kuin juuri missään muualla. Se taas johtuu Suomessa yleisestä, mutta useimmissa muissa maissa lähes tuntemattomasta, kiinteähintaisesta mobiililaajakaistasta.

– Me olemme jo miettimässä niitä ongelma- tai optimointitilanteita, joihin muut operaattorit törmäävät vasta vuosia myöhemmin.

Polystarin ja Elisan verkkovalvonnan ja -analytiikan tuotteita ja palveluita käyttää Mattilan mukaan lähes sata ulkomaista operaattoria. Liikevaihtoa syntyi noin 50 miljoonaa euroa.

Elisan 1,8 miljardin euron liikevaihtoon suhteutettuna se on pientä.

– Olemme alkuvaiheessa, mutta näemme merkittäviä mahdollisuuksia, Mattila sanoo.

Jyrki Lyytikkä / Yle

"Hoidamme itse verkkomme" Veli-Matti Mattilan mukaan Elisa on kyber-keskustelussa vahvoilla. – Olemme ainut suomalainen operaattori, joka ylläpitää itse verkkonsa, eikä osta sitä palveluna jostain muualta – jopa Suomen rajojen ulkopuolelta, hän sanoo. – Meidän verkkoihimme ei tuoda esimerkiksi laitetoimittajien ohjelmistopäivityksiä ilman että me siitä tiedämme. Todettakoon, että eivät kilpailijatkaan ole täysin laitevalmistajien osaamiseen ripustautuneet. DNA:sta ja Teliasta kerrotaan, että nekin operoivat pääosin itse verkkonsa. Poikkeus on niiden yhteisyritys Suomen Yhteisverkko, joka vastaa DNA:n ja Telian verkoista Itä- ja Pohjois-Suomessa. DNA:n mukaan ulkoistus koskee sielläkin vain kännyköiden ja tukiasemien osuutta – ei verkon ydintä, palveluita tai asiakastietoja.

5G kolmessatoista kaupungissa

Elisa on rummuttanut viidennen sukupolven liittymiä viime kesästä lähtien. Toistaiseksi yhtiö on avannut nämä huippunopeat verkot kolmeentoista suomalaiskaupunkiin.

5G:n sanotaan mullistavan niin robottiautojen kehittämisen kuin virtuaalitodellisuudenkin – mutta miksi tavallinen suomalainen kiinnostuisi 5G-liittymistä tässä vaiheessa?

– Tiedämme, ettei 5G ole vielä ollenkaan merkityksellinen kaikille kuluttajille. Olemme kuitenkin halunneet ensimmäisenä varmistaa, että ne suomalaiset kuluttajat ja yritykset, jotka haluavat olla tätä ensimmäisenä oppimassa, voivat niin tehdä.

Mattilan mukaan Elisalla on jo tuhansia kuluttajia ja yritysasiakkaita 5G-verkoissaan.

Elisa Vuosi 2019 Muutos, % Liikevaihto, milj. euroa 1844 0,7 Liiketulos, milj. euroa 395 -2,2

DNA Vuosi 2019 Muutos, % Liikevaihto, milj. euroa 942 3,3 Liiketulos, milj. euroa 134 -3,7