Situationen för den svenska åkermark är bättre. Det beror till stor del på en ökad odling av gräs till betande djur som leder till ökad mullhalt.

LÄS MER: Korna är oskyldiga till klimatförändringarna

Förstörelsen av ömtålig och viktig åkermark sker i ett rasande tempo i Europa. Varje sekund förstörs 24 kvadratmeter oersättlig odlingsjord när åkermark bebyggs, försaltas, förorenas, packas eller eroderas genom vatten och vind.

Greppa Näringen, ett projekt mellan LRF, Jordbruksverket, rådgivningsorganisationerna och länsstyrelserna, arbetar med klimat- och miljörådgivning till lantbruket. I en ny rapport visar Greppa Näringen att en ökande mullhalt genom ökad inlagring av kol också ger ekonomiska fördelar i form av bördigare jordar.

4 exempel som kan öka kolinlagringen

– Grödval, fånggröda, stallgödselanvändning och andel halm som lämnas kvar på fältet är exempel på åtgärder som kan öka både kolinlagringen och gårdens ekonomiska netto, säger Emma Hjelm, expert på rådgivningen om bördighet inom Greppa Näringen, som tillsammans med Hans Nilsson tagit fram rapporten.

LÄS MER: Så skapar du en bättre växtföljd

Hos hälften av de nästan 500 besökta gårdarna med högst kolinlagring blev tillskottet i genomsnitt nästan 400 kilo kol per hektar och år om lantbrukaren genomför de råd som föreslogs vid rådgivningen. På många gårdar – de med mullhalter under 3,4 procent – skulle det innebära runt 5 procent skördeökning i växtföljden på tio års sikt.

Kommunerna hotar svensk matproduktion

Trots att mullhalten ökar och jorderosionen i Sverige är lägre än på många andra håll i Europa, så finns ändå hot mot den svenska matproduktionen:

– Ett av de största hoten mot åkermark i Sverige är att kommunerna bebygger den och varje år exploateras cirka 600 hektar åkermark vilket innebär att mat inte längre kan produceras där. Jordbruksverket ger i en ny rapport till regeringen flera bra råd och anvisningar om hur skyddet från exploatering kan stärkas, säger Markus Hoffman, LRF:s expert på vatten- och växtnäring.

Myndigheternas roll

I en debattartikel i Dagens Samhälle skriver Palle Borgström att fler myndigheter måste få i uppdrag att främja svensk livsmedelsproduktion. Bland annat måste fyra myndigheter som avgör vilken mark som ska användas till vad få detta uppdrag för att värna jordbruksmarken.

Produktionen måste fördubblas

Jordbruksmark som exploateras kan inte återskapas

På 50 år behöver livsmedelsproduktionen fördubblas för att försörja världens befolkning och det är därför viktigt att åkermark inte exploateras i strid med miljöbalken.

Kommunerna behöver mer hjälp och handfast handledning för hur de ska göra avvägningar mellan olika intressen.

Smådopping, mindre strandpipare, lövgroda och ätlig groda är några av arterna som inte längre är rödlistade.

Vill du veta mer om

Greppa Näringens resultatarbete?

Kontakta emma.hjelm@jordbruksverket.se, tel 0729-73 38 08 eller om svenska jordars mullhalt till Markus Hoffman, LRF, 08-787 57 44

Greppa Näringen erbjuder kostnadsfri miljö- och klimatrådgivning som både lantbrukare och miljön tjänar på. Målen är minskade utsläpp av klimatgaser, minskad övergödning och säker användning av växtskyddsmedel. Projektet har varit verksamt sedan 2001 och bygger på samverkan mellan Jordbruksverket, LRF och länsstyrelserna. Läs mer här.