Pressfrihetens dag firas den 3 maj. En grupp som betalat ett högt pris för den pressfriheten är fotograferna, bara under detta årtionde har 38 fotografer dödats.

Det är ingen tillfällighet att det just är fotograferna som ofta råkar illa ut. En reporter kan alltid skriva ihop sin text på avstånd, fotografen måste vara på plats där det händer.

Det är vad Nick Ut, Jeff Widener, Richard Drew och Nilufer Demir alla var. Deras bilder fanns med när den amerikanska veckotidningen Time i ett projekt valde ut de 100 mest inflytelserika bilderna som tagits.

Klicka på bilden ovan

Om världen inte får se. Utan bilden på treåriga Alan Kurdi, som den 2 september 2015 hittades uppspolad på en strand i Turkiet, hade inte opinionen skiftat till förmån för människor på flykt från krigets Syrien. I dag på Världsdagen för pressfrihet, riktar vi uppmärksamheten mot den allt svårare och farligare situationen för världens nyhetsfotografer. Och bildernas betydelse för att förmedla och förändra tillståndet runtom i världen.

Fotografen Nilufer Demir: ”Jag blev alldeles stel när jag såg pojken”

En av de färskare är den som turkiska fotografen Nilufer Demir tog på en strand utanför Bodrum i Turkiet tidigt på morgonen den 2 september 2015.

– Jag blev alldeles stel när jag såg pojken, sa hon efteråt i en intervju med den turkiske nyhetsbyrån DHA.

Han låg där vid vattenbrynet, med höger kind nedsänkt i sanden. Nästan som om han sov.

Men Alan Kurdi var död. För honom kom bilden för sent. Hans storebror Ghalib och mamma hade också drunknat under natten när deras båt förliste under den korta resan mellan Turkiet och den grekiska ön Kos.

Bara pappa Abdullah Kurdi överlevde. Men bilden som Nilufer Demir tog på Alan Kurdi och polismannen Mehmet Ciplak skulle spridas över hela världen.

Plötsligt fanns dokumentationen där av tragedier som utspelats flera gånger förr i Egeiska havet eller Medelhavet. Det var svårt att blunda för eller glömma bilden på Alan Kurdi.

Bilden på den döde Alan Kurdi övertygade många att mer måste göras för flyktingarna som 2015 försökte ta sig till Europa. Foto: Nilufer Demir/AP

Eller som Nilufer Demir uttryckte det:

– Jag tänkte att det bara är så här jag kan uttrycka hans tysta kropps skri.

Den påverkade opinionen i Europa och bidrog till att länder som Tyskland slog upp portarna för flyktingarna från Syrien. Motreaktionen och de stängda gränserna skulle komma senare.

Nilufer Demir tog bilden på Alan Kurdi. ”Jag tänkte att det bara är så här jag kan uttrycka hans tysta kropps skri”, säger hon. Foto: Roland Hoskins/Daily Mail/Solo/TT

Bilden på Alan Kurdi Var: Bodrum, Turkiet När: 2 september 2015 Fotograf: Nilufer Demir Motiv: Alan Kurdi ligger död på en strand och kroppen tas om hand av den turkiske polisen Mehmet Ciplak. Vad hände sedan: Bilden på den döde Alan Kurdi övertygade många i Europa att mer måste göras för flyktingarna som 2015 försökte ta sig till Europa. Visa mer Visa mindre

Klicka på bilden ovan

Om världen inte får se. Utan bilden på den lilla flickan Kim Phuc, som slitit av sina brinnande kläder efter en napalmattack i Vietnam 1972, hade det sannolikt tagit längre tid för opinionen att vända och fler människor hade fått sätta livet till. I dag på Världsdagen för pressfrihet, riktar vi fokus mot den allt svårare och farligare situationen för världens nyhetsfotografer. Och bildernas betydelse för att förmedla och förändra tillståndet runtom i världen.

Bilden som blev en symbol över Vietnamkrigets vansinne

Kim Phuc var bara ett barn hon också när hon hamnade på förstasidor världen runt. Även den bilden skulle få mäktiga män långt borta att ändra kurs.

Bilden som den vietnamesiska fotografen Nick Ut tog i utkanten av byn Trang Bang den 8 juni 1972 blev den kanske starkaste symbolen över krigets vansinne i Vietnam.

Ett krig som USA då redan i praktiken förlorat. Nick Uts bild bekräftade det.

Men det var knappt några amerikaner inblandade i den tragedi som utspelade sig i Trang Bang, en by cirka sju mil utanför Sydvietnams huvudstad Saigon.

Fotografen som tog bilden var sydvietnames, piloten som fällde napalmbomberna likaså. Han trodde människorna där nere var nordvietnamesiska soldater.

Men det var flyende civila som piloten sett. Många dödades, men nioåriga Kim Phuc och en grupp barn befann sig i utkanten av det bombade området.

Hon fick brinnande napalm på sig, slet av sig sina kläder och sprang naken vidare på vägen ut från byn. Det var där en grupp soldater väntade, och Nick Ut med sin kamera.

Han minns hennes rop: För hett, för hett! Så här berättar Nick Ut för Expressen. Han är pensionär i dag och bor i Los Angeles.

– Jag såg en flicka komma springande utan kläder och jag tyckte det var konstigt. Jag insåg att något var fel så jag tog några bilder.

Nick Ut tog inte bara bilden den där junidagen. Han räddade även Kim Phucs liv genom att köra henne till sjukhus och tvinga läkarna där att försöka rädda hennes liv. Hon hade svåra brännskador på 30 procent av kroppen.

Nioåriga Kim Phuc fick brinnande napalm på sig, men blev räddad av fotografen Nick Ut. Foto: Nick Ut/AP/TT

– Bilden visar de oskyldigas lidande och det är något som får människor att reagera, berättar Nick Ut. Alla har en ung dotter, eller syster och jag tror du kan se din egen släkting eller till och med dig själv i bilden. Den påverkar folk olika, men det är en bild som visar hur förfärligt krig är.

Kim Phuc överlevde, växte upp i Vietnam, men skulle senare arbeta utomlands på Kuba. Där förälskade hon sig i en annan vietnames, Bui Huy Toan.

De firade sin smekmånad i Moskva 1992, men under resan därifrån så klev de av planet vid en mellanlandning i Newfoundland och sökte asyl i Kanada.

Där bor hon sedan dess. Hon har skrivit en bok om sitt liv, utsetts till Goodwill ambassadör för Unicef och fick nyligen en utmärkelse i Tyskland för sitt fredsarbete.

Nick Ut emigrerade till USA efter Vietnamkriget och fortsatte arbeta som fotograf åt nyhetsbyrån AP i Los Angeles.

Fotografen Nick Ut mötte Kim Phuc från den berömda bilden 2012. Foto: Jae C. Hong/AP

Bilden på napalmflickan Var: Trang Bang, Vietnam När: 8 juni 1972 Fotograf: Nick Ut Motiv: Den 9-åriga vietnamesiska flickan Kim Phuc kommer spingande mot kameran efter att ha överlevt en napalm-attack. Vad hände sedan: Kim Phuc fick svåra brännskador på 30 procent av kroppen, men överlevde, mycket tack vare att fotografen Nick Ut transporterade henne till sjukhus. Hon växte upp i Vietnam men flyttade till Kanada 1992 där hon lever än i dag. Visa mer Visa mindre

Klicka på bilden ovan

Om världen inte får se. Utan bilden av den ensamme kinesiske man som stoppar en kolonn av stridsvagnar, hade minnet av händelserna på Himmelska fridens torg den 4 juni 1989 antagligen bleknat. I dag på Världsdagen för pressfrihet, riktar vi fokus mot den allt svårare och farligare situationen för världens nyhetsfotografer. Och bildernas betydelse för att förmedla och förändra tillståndet runtom i världen.

Mannen framför stridsvagnarna i Kina räddades

Kim Phuc benämns ibland ”napalmflickan”. Mannen på Jeff Wideners bild kallas ofta bara för ”Tank Man” – Stridsvagnsmannen. Vi vet 30 år senare fortfarande inte vem han är.

Men Wideners bild har sådan kraft att den fortfarande censureras av kinesiska sökmaskiner. En ensam man som med sin kropp stoppar fyra stridsvagnar, dagen efter massakern vid den Himmelska fridens torg 1989.

Den som bildgooglar ”Tiananmen Square” utanför Kina får upp flera bilder på det väldiga torget. Och bilden på ”Tank Man”.

Det var flera fotografer som tog den men det är AP-fotografen Jeff Wideners som fått mest spridning. De fyra stridsvagnarna i perfekt diagonal och mannen med en shoppingkasse framför dem.

Amerikanen Jeff Widener tog bilden från en balkong på sjätte våningen på hotell Peking. Den togs den 5 juni, dagen efter att den kinesiska armén krossat studentupproret och tömt den Himmelska fridens torg.

– När jag hörde stridsvagnarna komma mullrande så gick jag ut på balkongen på sjätte våningen och tog tre bilder innan jag insåg att slutartiden var felinställd. Men mirakulöst nog så var en bild okej, berättar Jeff Widener för Expressen.

Bilden togs från ett hotell på sjätte våningen. Kameran hade felinställd slutartid, men en bild klarade sig ändå. Foto: Jeff Widener/AP

Jeff Widener trodde först att mannen framför stridsvagnarna skulle bli skjuten, men mannen räddades till slut av en person som rycker tag i honom och för honom bort därifrån. Men Widener vet än i dag inte vem mannen framför stridsvagnarna är.

– Mannens identitet är ännu ett mysterium, säger Jeff Widener. Alla vill veta vad som hände med honom.

Kommunistledarna i Kina behöll makten och har förvandlat landet till världens näst största ekonomi. Jeff Wideners bild ändrade inte Kinas historia, men den illustrerar den enskilde människans mod mot ett totalitärt system.

Än i dag vet inte Jeff Widener vem mannen framför stridsvagnarna var. Foto: Corinna Seidel/Wikimedia Commons

Tank Man Var: Peking, Kina När: 5 juni 1989 Fotograf: Jeff Widener Motiv: En ensam man hejdar tillfälligt en kolonn på fyra stridsvagnar. Mannens identitet förblir okänd. Vad hände sedan: Bilden togs dagen efter massakern vid den Himmelska fridens torg och har blivit symbolen för civilt motstånd mot totalitärt förtryck. Bilden är förbjuden i Kina. Visa mer Visa mindre

Klicka på bilden ovan

Om världen inte får se. Utan bilden av den fallande mannen den 11 september 2001, hade världen gått miste om en viktig symbol för den lilla människans kamp och desperation i den stora katastrofen. I dag på Världsdagen för pressfrihet riktar vi uppmärksamheten mot den allt svårare och farligare situationen för världens nyhetsfotografer. Och bildernas betydelse för att förmedla och förändra tillståndet runtom i världen.

Mannen som faller från norra tornet den 11 september 2001

Anonym förblir även mannen på Richard Drews bild från terrorattacken den 11 september 2001. Han tros möjligen ha arbetat på Window on the World, restaurangen som låg överst i det norra tornet av World Trade Centers tvillingskyskrapor.

Det var där det första av de kapade flygplanen kraschade in klockan 08.46 på morgonen. Ingen människa som befann sig över våningarna där planet kraschade in skulle överleva dagen.

Det dog 2 996 personer i terrorattacken. Men det finns väldigt få bilder från den dagen som faktiskt visar en människa som dör.

Det är vad som gett Richard Drews bild en sådan genomslagskraft. Mannen faller med huvudet först, som en pil mot sin död.

Richard Drew hade bevakat US Open i tennis i två veckor och hade denna morgon fotograferat modeller under modeveckan i New York för nyhetsbyrån AP, när larmet kom om att ett plan kraschat in i World Trade Center.

Mannen faller från tornet med huvudet först, som en pil mot sin död. Foto: Richard Drew/AP/TT

– En reporter från CNN sa åt mig att han just hört att ett plan kraschat in i World Trade Center, berättar han för Expressen.

– Direkt därefter ringde min bildredaktör på mobilen och sa: ”Ett plan har kraschat in i WTC. Strunta i modevisningen. Du måste dit!” Jag tog tunnelbanan från Times Square till WTC.

Han tog sig snabbt ner till södra Manhattan och befann sig på västra sidan av skyskraporna tillsammans med bland annat en polis en en räddningsarbetare, när en av dem tittade upp och ropade:

– Åh, herregud, titta!

Det var första gången de såg människor komma fallande från de översta våningarna. Drew höjde kameran, håll fingret nedtryckt och tog flera bilder i följd.

– Jag tror att personer som tittar på ”Falling Man” kan identifiera sig med honom och inser att det skulle kunna ha varit de själva, säger Richard Drew.

– Om du jämför den här bilden med andra tagna den dagen, så är detta en väldigt stillsam bild. Det finns inga kollapsande byggnader, ingen eld, inget blod, bara en ensam man som kanske tvingades fatta ett beslut i en hemsk situation.

En del amerikanska läsare reagerade så kraftigt på bilden att den under en tid därefter inte användes så ofta. I dag är den en av de mest publicerade från en ohygglig dag.

En bild som sammanfattar och symboliserar dramat den dagen. Som de bästa bilderna gör.

”När jag återvände till AP:s högkvarter så lade jag över bilderna till datorn och scrollade igenom dem. Det var då jag såg den”, säger Richard Drew om bilden på mannen som hoppar. Foto: Bernadette Tuazon/AP/TT