TurkuBiologit Jouni Issakainen ja Kati Pihlaja ja puutarhaneuvos Arno Kasvi tarkastelevat Turun sataman läheisyydessä kasvavaa misteliesiintymää. Kasvi viihtyy puoliloisena puiden kuten läheisen omenapuun oksilla.

Työryhmä laskee samasta puusta useita yksilöitä. Mistelijahti on ollut käynnissä Turun seudulla jo muutaman vuoden ajan.

– Ensimmäiset tiedot tulivat noin neljä vuotta sitten. Olemme eurooppalaisella tasolla, kun meillä on näin kauniita mistelikasvustoja, joissa on näin paljon marjoja, ihastelee Arno Kasvi.

Kasvi kertoo olleensa mistelien saapumisesta Turkuun niin ihmeissään, että hänen täytyi varmistaa kasvilaji biologeilta, vaikka hän oli tottunut viljelemään misteleitä tutkijoiden tarpeisiin Ruotsissa.

– Koin velvollisuudekseni selvittää mistelin levinneisyyttä, kun siitä alkoi tulla yleisöhavaintoja. Tämä on pohjana tulevaisuuden tutkimuksille, kertoo biologi Jouni Issakainen.

Biologit Kati Pihlaja, Jouni Issakainen ja puutarhaneuvos Arno Kasvi ovat kartoittaneet mistelien määrää ja elinvoimaa. Minna Rosvall / Yle

Sen jälkeen alkoi varsinainen mistelijahti. Issakainen ja Kasvi ovat ajaneet pitkin Varsinais-Suomea ja kartoittaneet tarkasti eri alueita. Lisäksi työryhmä on ottanut vastaan yleisövihjeitä Ruissalon kasvitieteellisen puutarhan sähköpostin välityksellä.

– Olemme tehneet tieteellisen tutkimuksen tästä kasvista. Julkaisemme tutkimuksemme kasvitieteellisessä Lutukka-lehdessä (siirryt toiseen palveluun) huhtikuussa, kertoo Issakainen.

Mistelipensaan kehittyminen vaatii vuosia

Biologi Jouni Issakainen näyttää mistelin oksan avulla, kauanko puoliloisena puiden oksilla viihtyvän mistelin juurtuminen ja kasvaminen kestävät.

– Siemen on ollut tässä tyvessä ja juuret ovat tunkeutuneet puun sisään. Joka vuosi verso tekee uuden vuosikasvaimen, joka haaroittuu. Tämäkin on ainakin viisi vuotta vanha misteli, kertoo Issakainen ja tarttuu lopuksi lehteen, jonka hangasta aukeaa kukka noin kuukauden sisällä.

Misteli puun oksalla. Tässä yksilössä on myös paljon marjoja. Minna Rosvall / Yle

Issakainen kertoo, että Turun seudulla on sekä naaras- että uroskasveja, ja ne voivat pakkastalven jälkeen hyvin.

Biologi Kati Pihlaja on tutkinut kartoitustyössä tarkasti kasvien alkuperää ja rakennetta. Emokasviksi on ehdolla Naantalissa havaittu misteli, joka on valitettavasti kadonnut metsänhoitotoimien vuoksi. Siitä mahdollisesti koko Turun esiintymä on saanut alkunsa.

– Olemme kirjanneet ylös misteleistä niiden isäntäpuut ja missä kohtaa puussa misteli kasvaa. Useista misteleistä on otettu näyte Turun yliopiston kasvimuseoon. Se on tutkijoiden käytettävissä ikuisuuteen asti, kertoo Pihlaja.

Pihlaja painottaa, että kyseessä on ainutlaatuinen tilanne. Misteli on uusi laji, joka on levinnyt Suomeen ja tutkijat ovat pystyneet seuraamaan leviämisen alkuvaihetta tarkasti.

Siemen levinnyt kukkakimpusta tai linnun kakasta?

Misteliä on Turun seudulla Kaarinasta Naantaliin ulottuvalla alueella. Yksittäisiä havaintoja tutkijat ovat saaneet myös Jokioisilta, Tampereelta ja Kemiönsaarelta. Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että pääosin misteleitä on Turun seudulla.

Misteliä puun oksalla. Minna Rosvall / Yle

Biologi Jouni Issakainen kertoo, että tarkkaa syytä mistelin saapumiseen ei ole pystytty selvittämään. Ahvenanmaan suunnasta ei ole havaittu tulevan mistelirintamaa, vaan kyseessä on yksittäinen saareke Turun ympärillä.

– Epäilemme, että linnut olisivat voineet viedä tyttö- ja poikamarjan kukkakimpusta tai vanhoista koristeista jonnekin puun oksalle. Siemen on tarttunut siihen ja emokasvustot ovat lähteneet liikkeelle. Ihminen on tuskin käynyt liimaamassa näin monta siementä korkeidenkin puiden hennoille oksille pitkin Turun seutua, sanoo Issakainen.

Biologit ovat pohtineet, että rastaat ovat saattaneet levittää misteliä urakalla syötyään valkoisia mistelin marjoja.

– Rastaan pyllystä tulee limasiimaa ja se tarttuu oksaan. Rastaat ovat ehkä pitäneet näistä omenapuista. Ne ovat saaneet tästä läheltä ruokaa ja paikka on avara ja turvallinen, pohtii Issakainen.

Ilmastonmuutoksen vaikutusta tutkijat ovat myös pohtineet. Ihminen on todennäköisesti auttanut mistelin meren yli Suomeen. Se voi lisääntyä täällä, koska ilmasto lämpenee.

Misteli kannattaa jättää rauhaan

Ruotsissa misteli on rauhoitettu kasvi, mutta Suomessa uusi tulokas ei nauti lain suojaa. Biologi Jouni Issakaisen mukaan sen leviämistä kannattaa seurata.

– Misteli ei ole tuhokasvi, vaan mielenkiintoinen luonnonilmiö. Suhtautuisin siihen ihaillen. Se on puuvartinen pensas, joten sitä ei saa katkoa toisen maalta, muistuttaa Issakainen.

Biologi Jouni Issakainen arvioi, että Suomen mistelit kukkivat huhtikuussa. Minna Rosvall / Yle

Ammattimaisissa hedelmätarhoissa sitä voi pitää kurissa.

Puutarhaneuvos Arno Kasvi on tottunut antamaan neuvoja kotipuutarhureille. Hän toppuuttelee intoa kasvattaa sitä kotipihalla.

– Misteliä on tosi vaikeaa saada lisääntymään. Itse olen saanut kasvatettua sitä, mutta olenkin ollut vuosikausia töissä kasvitieteellisessä puutarhassa. Se on vaikeimpia kasveja lisätä ihmiskäsin, pohtii Kasvi.

Haittaa siitä ei ole, jos se on omassa omenapuussa. Kasvi on iloinen, että suomalaiset ovat olleet niin kiinnostuneita mistelistä.

Työryhmä ottaa edelleen mielellään vastaan yleisöhavaintoja misteleistä Ruissalon kasvitieteellisen puutarhan sähköpostin välityksellä osoitteeseen puutarharuissalo@utu.fi (siirryt toiseen palveluun).

Lue lisää:

Pajunkissoja, sieniä ja kasvitieteellinen harvinaisuus Turussa – Leuto talvi sekoittaa luontoa ja saa konkaritkin hämmästymään

Aihetta voi kommentoida jutun alla. Keskustelu sulkeutuu maanantaina 25.3. kello 17.00.