Korkeakoulujen yhteishaussa käytettiin viime keväänä ensimmäistä kertaa pakollisena ensikertalaiskiintiöitä (siirryt toiseen palveluun) eli korkeakoulujen piti varata osa aloituspaikoista ensimmäistä korkeakoulupaikkaansa hakeville.

Sipilän hallituksen kärkihankkeen tavoitteena on saada nuoret nopeammin työelämään, mutta ensikertalaiskiintiöistä päätettiin jo Kataisen ja Stubbin hallitusten aikana. Suomessa korkeakouluopiskelut aloitetaan muita maita myöhemmin eli keskimäärin vasta 24-vuotiaana.

Kuitenkin vain 250 nuorta hyötyi viime vuonna tästä ensikertalaisuuskiintiöstä eli sai opiskelupaikan huonommilla valintapisteillä kuin jotain toista alaa jo opiskeleva tai tutkinnon suorittanut hakija.

Viime syksynä alkaneen koulutuksen aloituspaikoista 45 prosenttia (22 600 paikkaa) oli yhteishaussa varattu ensikertalaisille, ja lopulta reilu 36 000 ensikertalaista otti saamansa opiskelupaikan vastaan. Valtava enemmistö ensikertalaisista pääsi siis opiskelemaan ilman hyötyä kiintiöistä. Yhteensä aloituspaikkoja oli tarjolla noin 47 500.

Kela: Et saa kieltäytyä opiskelupaikasta

Ensikertalaisuuskiintiön takia nuoret kuitenkin taktikoivat nyt tarkkaan, mihin kannattaa hakea opiskelemaan. Esimerkiksi lääkäriksi haluava hakee ykkösenä lääketieteelliseen, mutta ei välttämättä kakkosena lukemaan kemiaa, ettei menetä ensikertalaisuuttaan, jos päätavoitteena on lääkärin ura. Nuori pitää mieluummin välivuoden kuin lukee lääkärin opintojen kannalta hyödyllistä kemiaa.

– Tämän voi ajatella myös toisin päin. Kemiaa pääsevät opiskelemaan ne, jotka sitä todella haluavat eli he ovat motivoituneita. Lisäksi pitää muistaa, että vasta opintopaikan vastaanottaminen vie ensikertalaisuuden, ei vielä hakeminen, ylitarkastaja Ilmari Hyvönen opetus- ja kulttuuriministeriöstä korostaa.

Jatko-opiskeluihin on kuitenkin haettava ja saatu opiskelupaikka on otettava vastaan, jos aikoo saada Kelalta työmarkkinatukea (siirryt toiseen palveluun). Moni nuori suunnittelee joka tapauksessa muuttoa pois kotoa, vaikka opiskelupaikkaa ei löytyisikään. Jos töitäkään ei löydy, jotain rahallista tukea tarvitaan.

Opo: Tämä sukupolvi ei ota riskejä

Useiden nuorten lisäksi opinto-ohjaajat vahvistavat kiintiöiden negatiivisen vaikutuksen.

– Kiintiöillä ei tunnu olevan mitään alkuperäistä merkitystä, ne tuovat vain epävarmuutta. Mutta ilmiöön liittyy paljon muutakin. Näyttää siltä, että tämä sukupolvi ei uskalla ottaa riskejä, ja näyttäisi erityisesti siltä, että tytöt haluavat varmistella, etteivät vahingossakaan tee väärää valintaa, sanoo Suomen opinto-ohjaajien yhdistyksen puheenjohtaja Jukka Vuorinen.

Hänen mukaansa tätä nuorten zeteofobiaa, urasuunnittelun pelkoa, on tutkittu laajasti myös ulkomailla ja opinto-ohjaajat puhuvat aiheesta paljon opiskelijoidensa kanssa.

– Epävarmoina aikoina riskinotto ei ole suosiossa. Koko yhteiskunta on epävarma, kun ei tiedetä, mitkä ammatit säilyvät.

Epävarmuutta lietsoo Vuorisen mukaan myös media, joka toitottaa hanakammin yt-neuvotteluista ja irtisanomisista kuin hyvistä uutisista.

– Tämä johtuu varmasti toimittajien omasta työtilanteesta. Mutta ei kaikki ole pätkää ja silppua, vakaita työuria on yhä, ihmiset viihtyvät työssään, moni asia on työelämässä paremmin kuin annetaan ymmärtää.

Ja ammattia voi vaihtaa vielä keski-iässäkin.

Houkutteleeko lääkäriksi varma työpaikka?

Korkeakoulut saavat itse päättää aloituspaikkojen määrästä ensikertalaisille. Esimerkiksi Helsingin yliopiston lääketieteellinen tiedekunta varasi tänä keväänä 150 paikasta 100 ensikertalaisille.

Tämän vuoden yhteishausta korkeakouluihin ei ole vielä tilastoja, mutta viime vuonna hakijamääriä lisänneen lääketieteellisen suosio selittyy pitkään opinto-ohjaajana toimineen Vuorisen mukaan varmalla työpaikalla. Tämän ja viime kevään ylioppilaat olivat koulutiensä alussa, kun maailmanlaajuinen finanssikriisi vei Suomen taantumaan vuonna 2008.

Välivuoden suosio kasvaa jatkuvasti

Yhä useampi nuori aikoo myös pitää välivuoden. Toissapäivänä julkistetun Nuorten tulevaisuusraportin (siirryt toiseen palveluun) mukaan nyt lähes joka kolmas eli 29 prosenttia lukiolaisista arvioi pitävänsä lukion jälkeen välivuoden. Tytöistä peräti 38 prosenttia suunnitteli välivuotta.

Myös raportin tilanneen Taloudellisen tiedotustoimiston johtaja Liisa Tenhunen-Ruotsalainen nosti esiin nuorten uupumuksen lisäksi ensikertalaiskiintiöihin yhdistetyn taktikoinnin.

Myös välivuosi-ilmiö on tuttu kokeneelle opinto-ohjaajalle.

– Se oli ennen selitys, kun ei päässyt opiskelemaan, mutta nyt yhä useampi sanoo heti, että pidän välivuoden. Onko se opiskelupaikan valinnan tekeminen välivuoden jälkeen yhtään helpompaa, tästä keskustelen nuorten kanssa, Tampereen yliopiston normaalikoulussa opinto-ohjaana työskentelevä Jukka Vuorinen kertoo.

– Osalla tiedot ja taidot lisääntyvät välivuoden aikana, mutta kyllä meidän kaikkien huolena on useamman välivuoden pitäjät, joiden määrä kasvaa.

Hallitus aikoo lisätä yo-kokeen painoarvoa

Opinto-ohjaaja Vuorisen mukaan osalla välivuodesta puhuvilla ei ole mitään suunnitelmia.

– Myös hakukohteet ovat murroksessa. Yritän mainostaa nuorille esimerkiksi Helsingin ja Tampereen yliopistojen entistä laaja-alaisempaa kanditutkintoa, jossa vasta sisällä yliopistossa valitaan pääaine, Vuorinen sanoo.

Vuorinen muistuttaa, että osa nuorista katoaa tilastoista, koska he suuntaavat ulkomaille joko seikkailemaan tai suoraan opiskelemaan. Ulkomailla korkeakouluopinnot aloittaneiden määrä (siirryt toiseen palveluun) onkin kasvanut tasaisesti lukuvuodesta 2006–07 lähtien. Suosituimmat opiskelumaat olivat Ruotsi, Iso-Britannia ja Viro lukuvuonna 2015–2016 eli siis ennen Ison-Britannian brexitiä.

Nykyinen hallitus haluaa lisätä ylioppilastutkinnon arvosanojen ja toisen asteen koulutuksen painoarvoa sisäänpääsyssä korkeakouluihin. Siitä voit lukea lisää aikaisemmista Ylen uutisista tästä ja tästä.