Sunnuntaisuomalaisen haastattelema tutkija on huolissaan yliopisto-opiskelijoiden kirjoitustaidoista.

Peruskoulun päättää Pisa-tutkimuksen mukaan joka vuosi noin 6000 nuorta, joilla ei ole riittävää lukutaitoa. Näin kertoi Ilta-Sanomat lokakuussa 2017.

Opettajien ammattijärjestö OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkainen sanoi lokakuussa 2017, että peruskoulunsa päättävistä suomalaisnuorista peräti 11 prosenttia kuuluu ryhmään, jolla ei ole riittävää luku- ja kirjoitustaitoa.

Ilmiön pelätään levinneen myös korkeakouluihin. Sunnuntaisuomalaisen mukaan entistä useammalla yliopiston opiskelijalla on vaikeuksia ilmaista itseään kirjallisesti, mikä näkyy esimerkiksi esseevastauksissa.

– Tenttejä hylätään heikon kielellisen osaamisen takia, ja joudumme huomauttelemaan esimerkiksi puhekielisyydestä asiatekstissä, filosofian yliopistonlehtori Olli-Pekka Moisio Jyväskylän yliopistosta kertoo Sunnuntaisuomalaisen haastattelussa.

Sunnuntaisuomalainen on neljän maakuntalehden yhteinen sunnuntaisivusto, joka perustettiin 1998.

Moisio kertoo jutussa esimerkin filosofian kurssisuorituksesta, jossa opiskelijan kirjoittama esseevastaus muistutti "kauppalistaa". Opiskelija oli kirjoittanut lyhyitä päälauseita peräkkäin osaamatta yhdistää niitä toisiinsa.

Moisio antoi tentistä hylätyn arvosanan.

Mikä on sosiaalisen median vaikutus?

Opettajien mukaan lasten ja nuorten luku- ja kirjoitustaito on heikentynyt, koska kaikki eivät enää lue. Sosiaalisen median kirjoitustapa hiipii opettajien mukaan muuhun kieleen.

Kansainvälisissä vertailuissa Suomi menestyy silti hyvin. Kun yhdysvaltalainen yliopisto laittoi maailman maat järjestykseen lukutaidon perusteella vuonna 2016, voiton vei Suomi. Tutkimuksessa oli mukana yli 60 maata. Tutkimusta johti kasvatustieteiden tohtori John W. Miller Central Connecticut State University -nimisestä yliopistosta.

The World’s Most Literate Nations (WMLN) -niminen tutkimus laittoi maat järjestyksen, mutta ei pelkästään sen perusteella, miten moni osaa lukea ja miten hyvin he lukevat, vaan myös sen mukaan miten maan koko väestö voi käyttää lukemista tukevia keinoja ja välineitä hyväkseen lukemisessa.

Asiasta kerrottiin tuolloin maailmalla laajasti. Esimerkiksi The Washington Post korosti, että voittaja ei olekaan Yhdysvallat, vaan Suomi. Yhdysvallat jäi seitsemänneksi.

Osallistu keskusteluun! Viekö sosiaalinen media liikaa aikaa kirjojen lukemiselta? Luetko itse kirjoja vähemmän kuin ennen?