Rikosoikeuden professori Kimmo Nuotio ei lämpene presidentti Sauli Niinistön ajatukselle terroristijärjestöön kuulumisen rangaistavuudesta. Professori pitää parempana, että rangaistaisiin toiminnasta eikä järjestöön kuulumisesta.

Presidentti Sauli Niinistön mukaan Suomi ei saa päätyä tilanteeseen, jossa turvallisuusriskien kohtelu on lievempää ja lainsäädäntö väljempää kuin muissa Pohjoismaissa. Inka Soveri

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö totesi sunnuntaina Twitterissä, että terroristijärjestöön kuuluminen tulisi olla rangaistavaa. Presidentti kirjoitti sunnuntaina myös blogissaan al-Holin lasten ja äitien tilanteesta, ja peräänkuulutti syvempää turvallisuuskeskustelua asiaan liittyen.

Niinistön mukaan Suomi ei saa päätyä tilanteeseen, jossa turvallisuusriskien kohtelu on lievempää ja lainsäädäntö väljempää kuin muissa Pohjoismaissa.

Lakeihin tiukennuksia

Tiistaina myös hallituspuolue keskusta totesi haluavansa kriminalisoida terroristijärjestöön kuulumisen.

– Keskustan eduskuntaryhmä katsoo, että tällä vaalikaudella on laadittava lainsäädäntö, jonka mukaan terroristijärjestöön kuuluminen, sen avustaminen tai ihmisten rekrytoiminen siihen, ovat rikoksia, kansanedustaja Antti Savola sanoi eduskunnan välikysymyskeskustelussa.

Viime vuonna, kun Sipilän (kesk) hallitus täydensi rangaistussäännöksiä terrorismirikoksista, ei terroristijärjestöön kuulumista kriminalisoitu. Silloin oikeusministeri Antti Häkkänen (kok) perusteli asiaa muun muassa sillä, että terroristiryhmään kuulumisen määritteleminen riittävän tarkkarajaisesti olisi ollut ongelmallista. Häkkänen muistutti myös, että terroristiryhmän toiminnan edistäminen on jo nyt Suomessa rangaistavaa.

Näyttö hankalaa

Viime vuosina Suomen terrorismioikeudenkäynnit ovat kuitenkin osoittaneet, etteivät rikoslain terrorismirikoksia koskevat säännökset ole helposti sovellettavissa.

Vaikka terroristiryhmän toiminnan edistäminen on Suomessa rangaistavaa, silti esimerkiksi Helsingin hovioikeus hylkäsi 2016 antamallaan tuomiolla syytteet, jotka koskivat Somaliassa toimivan al-Shabaab-järjestön terroristisen toiminnan rahoittamista, henkilön värväämistä järjestöön, ja suunnitelmaa viedä kaksi alaikäistä lasta Suomesta Somaliaan järjestön koulutusleirille.

Toisessa Helsingin käräjäoikeuden 2018 ratkaisemassa tapauksessa puolestaan hylättiin terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelua, koulutuksen antamista terrorismirikoksen tekemistä varten ja värväystä terrorismirikoksen tekemiseen koskeneet syytteet, joissa oli kyse toimista, jotka liittyivät Syyriassa käytäviin taisteluihin osallistumiseen, koulutuksen antamiseen, ja internetissä levitettyyn värväysvideoon, jossa katsojia kutsuttiin osallistumaan Syyriassa käytävään pyhään sotaan.

Näissä tapauksissa syytteet hylättiin, koska tuomioistuimet katsoivat, ettei tapauksissa ollut esitetty riittävää näyttöä siitä, että syytetyt olisivat syyllistyneet terrorismirikoksiin.

Terroristijärjestöön kuuluminen

Iltalehti kysyi Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori Kimmo Nuotiolta, mitä mieltä hän on näkemyksestä, jonka mukaan terroristijärjestöön kuulumisen pitäisi olla rangaistavaa, ja selkeyttäisikö terroristijärjestöön kuulumisen kriminalisointi Suomen nykytilannetta.

Professori Nuotio myöntää, että terroristijärjestöön kuulumisen rangaistavuus voisi selkeyttää tilannetta, mutta samalla se loisi uusia ongelmia, kuten sen pohtimisen, mitä terroristijärjestön jäsenyys tarkoittaa.

– Onko jäsenyys esimerkiksi sitä, että kommunikoi jonkin terroristijärjestön aktiivin kanssa, vai riittäisikö jäsenyydeksi esimerkiksi se, että on naimisissa terroristin kanssa, tai on matkustanut elämään terroristijärjestön alueelle, Nuotio pohtii.

Professorin mukaan rikosoikeudellisen laillisuusperiaatteen kannalta on yksinkertaisempaa säätää rangaistavaksi terroristijärjestön toimintaan osallistuminen kuin järjestöön kuuluminen, sillä osallistumisessa on kyse konkreettisista toimista, jotka voidaan lainkohdassa luonnehtia tarkemmin.

– Jos joku saa päähänsä vastata terroristien kutsuhuutoon, ja pyrkii tähän toimintaan liittymään, voi olla hankalaa määritellä, missä vaiheessa jäsenyys alkaa, ja vaikka jäsenyys kriminalisoitaisiin, silti tulisi kysymyksiä, että onko oikein katsoa järjestön jäseneksi sellainen henkilö, joka ei ole millään tavalla vaikuttanut terroristiseen toimintaan.

Ongelmaksi voi muodostua myös se, kenellä on valta määritellä, mikä on terroristijärjestö.

– Tämä on aiheellinen kysymys, sillä terrorististen järjestöjen listauksia on erilaisia ja ne on tehty eri tarkoituksessa. Voisi olla niin, että Suomessa pitäisi esimerkiksi asetuksella vahvistaa, mitä terroristijärjestöjä tarkoitetaan, Nuotio sanoo.

Perusteet löydettävä

Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori, oikeustieteen tohtori Kimmo Nuotion mukaan terroristijärjestöön kuulumisen rangaistavuudessa olennaista on se, voidaanko esittää riittävän painavat perusteet kriminalisoinnin puolesta, Helsingin yliopisto

Rikosoikeuden professorin mielestä olennaista terroristijärjestöön kuulumisen rangaistavuudessa on se, voidaanko esittää riittävän painavat perusteet kriminalisoinnin puolesta, tai pystyttäisiinkö rangaistussäännös laatimaan niin, että rikosoikeudellisen laillisuusperiaatteen vaatimukset täyttyvät.

– Itse pitäisin parempana, että rangaistaan toiminnasta eikä järjestöön kuulumisesta. Meillä toimintaan osallistumiseen sovelletaan rangaistussäännöstä terroristiryhmän toiminnan edistämisestä. Sitä voi toki miettiä, onko kaikki osallistumisen tavat jo katettu. Ainakin varsin moni keskeinen tapa on mukana, Nuotio sanoo.

Toisaalta terroristijärjestöön kuulumisen kriminalisointi voisi helpottaa terrorismirikoksia koskevien säännöksien arviointia, kun järjestöön kuulumisen myötä ei tarvitsisi pohtia niin yksityiskohtaisesti sitä, mikä oli tekijän teko tai tarkoitus, kun tuomion perusteeksi riittäisi se, että henkilö kuuluu terroristijärjestöön.

– Omalla tavallaan tämä olisi helpompaa juuri noista syistä, mutta tahallisuutta tulisi joka tapauksessa edellyttää, mikä tarkoittaa sitä, että henkilön on pitäisi olla ollut tietoinen järjestön luonteesta terroristijärjestönä.

Pohjoismaiset käytännöt

Presidentti Niinistö totesi sunnuntaina, että monien Pohjoismaiden turvallisuutta lisäävät lait ovat jo nyt tiukkoja, eikä Suomi ei saa Niinistön mukaan päätyä sellaiseen tilanteeseen, jossa turvallisuusriskien kohtelu on lievempää, ja lainsäädäntö väljempää kuin verrokkimaissa.

Rikosoikeuden professori Nuotion mukaan esimerkiksi Ruotsissa esitettiin vastikään terroristijärjestöön kuulumisen kriminalisointia, mutta lainvalmistelussa asia pysähtyi perustuslaillisiin ongelmiin, jotka liittyivät erityisesti yhdistymisvapauden asemaan.

Norjassa puolestaan terroristijärjestön toimintaan osallistuminen on rangaistavaa, mutta Norjan korkein oikeus on katsonut, ettei pelkkä jäsenyys kuitenkaan riitä säännöksen soveltamiseen.

– Tanskassa on aivan vastaava toimintaan osallistumisen kriminalisointi, mutta en ole tarkkaan selvillä siitä, sovelletaanko sitä myös pelkkään (terroristijärjestöön) kuulumiseen. Tanskan rikosoikeudessa rikosoikeudelliseen laillisuusperiaatteeseen suhtaudutaan selvästi väljemmin kuin meillä, Nuotio sanoo.

Pääministeri Sanna Marinin (sd) hallitus on päättänyt käydä läpi ja arvioida tarpeet terrorismia koskevan lainsäädännön muutoksiin. Asiaan palataan oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonin (r) mukaan ensi vuoden puolella.