Suomen suurimman työttömyyskassan työttömyysturva-asiantuntija varoittaa tekemästä vielä johtopäätöksiä aktiivimallin vaikutuksista. Petja Eklund Yleisestä työttömyyskassasta (YTK) huomauttaa, että tarkastelujakso on kaikilla työttömillä työnhakijoilla vielä kesken. Sen sijaan yleisellä tasolla hän kertoo, että YTK:ssa näkyy nyt ihmisten työllistyminen ja hakemusten vähentyminen.

Aktiivimallin ensimmäinen tarkastelujakso päättyy maaliskuun lopussa ja siitä saadaan tietoja vasta huhtikuun lopulla, sillä kaikki työttömyysetuudet haetaan takautuvasti. Maaliskuun työttömyystuet haetaan siis vasta huhtikuussa.

Julkisuudessa on kuitenkin jo luettu tarkkaan Aamulehden julkaisemia Kelan ennakkotietoja, joiden mukaan 46 prosenttia Kelan työttömyysetuutta saaneista täyttäisi aktiivisuusehdot tammi–maaliskuussa. Näillä tiedoin aktiivimallin leikkuri iskisi 54 prosenttiin työttömistä ensimmäisellä tarkastelujaksolla. Aktiivimalli laskee työttömyysetuuden tasoa 4,65 prosenttia, jos työtön ei osoita riittävää aktiivisuutta palkkatyössä, yrittäjänä tai työvoimapalveluissa.

Kokonaan Kelan lukujen ulkopuolelle jäävät kuitenkin ansiosidonnaisen työttömyysturvan saajat, joita on 40 prosenttia kaikista työttömistä. Tämän ryhmän aktiivisuudesta saadaan osviittaa, kun työttömyyskassat julkistavat omat lukunsa. YTK:lta ei lukuja vielä saada.

Mitä YTK:n asiantuntija ajatteli Kelan tilastosta?

–Se on mielenkiintoinen, mutta tässä kohtaa väkisinkin vähän vajaa. Sen pohjalta ei kannata vielä tehdä johtopäätöksiä, Eklund sanoo Uudelle Suomelle.

Eklund kiinnitti huomiota siihen, että hakijoita on Kelan tilastossa ylipäätään vähemmän ja lisäksi osa-aikatyön osuus on noussut.

–Mutta lukujen yhteyttä aktiivimalliin ei pysty Kelan tilaston perusteella kyllä sanomaan.

Sama tendenssi on kuitenkin havaittu myös YTK:ssa: työttömyysaste laskee ja ihmiset työllistyvät. Jatkohakemusten määrä YTK:ssa on vähentynyt 14,5 prosenttia viime vuoteen nähden.

–Iso osa ihmisistä on siirtynyt työttömyydestä kokopäivätyöhön. Samaan aikaan työttömyyttä alkaa paljon vähemmän kuin viime vuonna. Näitä hakemuksia on 9 % vähemmän kuin viime vuonna.

Eklund kuitenkin arvioi, että muutokset liittyvät pikemminkin taloustilanteeseen ja siihen että työmarkkinat vetävät, kuin työttömyysturvan aktiivimalliin, joka tuli voimaan vuoden alusta. Hän huomauttaa, että aktiivisuuden erottaminen talouskasvusta ei ole lainkaan helppoa ja siihen tarvitaan monimutkaisia tilastomalleja ja tarkempaa vertailua esimerkiksi vuoden takaisiin hakijalukuihin.

Sen sijaan sovitellun päivärahan hakemusmääristä hän uumoilee myös aktiivimallin vaikutusta. Eklundin mukaan näiden hakemusten määrä on kasvanut YTK:ssa 10 prosenttia viime vuoteen verrattuna.

–Ihmiset tekevät enemmän osa-aikatyötä ja sivutoimista yrittäjyyttä.

Aktiivisuusehdon mukaan työttömän on tehtävä 18 tuntia palkkatyötä 65 etuuspäivän tarkastelujaksolla, ansaittava yritystoiminnassa vähintään 23 prosenttia yrittäjän työssäoloehtoon vaaditusta kuukausiansiosta tai oltava viisi päivää työvoimapalvelussa.

Eklund huomauttaa, että tarkastelujakso on henkilökohtainen ja alkaa siitä, kun ihminen jää työttömäksi ja etuuden maksaminen alkaa. Näin esimerkiksi helmikuussa työttömäksi jääneillä tarkastelujakso on vasta puolivälissä. Niinpä aktivointitilastoihin on tärkeä valita mukaan joukko, jolla 65 päivän tarkastelujakso on todella täyttynyt, sillä hakijat ovat tarkastelujaksoillaan eri vaiheissa. Eklund huomauttaa myös, että kassojen tiedot eivät kata lainkaan niitä, jotka ovat työllistyneet kokonaan.

Eklundin mukaan leikkuripuoli tulee käytännössä näkyviin vasta toukokuussa, kun annetaan päätöksiä niille, joilla päiväraha leikkautuu. Huhtikuun lopulla näkee vain suurpiirteisen tason.

–Jos olisin päättäjä, odottaisin kesä–heinäkuuhun, jotta saisin luotettavan tilannekuvan.

Kun aktiivimallia valmisteltiin YTK toi esille, että malli on hakijan kannalta turhan byrokraattinen ja vaikea ymmärtää ja toisaalta toimeenpanon kannalta harmillinen, koska se sisältää paljon käsityötä ja toimii siten digitalisaatiota vastaan. Eklund kuitenkin korostaa, että YTK on toimeenpanija, eikä ota arvovalintana asiaan kantaa.

Hallituksen esityksen tavoitteena oli lisätä työllisyyttä 8000 henkilötyövuodella.

–Kyllä varmasti hallituksen tavoitteet ovat olleet realistiset mallin tavoitteiden suhteen, Eklund kuitenkin arvioi.

Kelan tutkija Pertti Honkanen arvioi torstaina, että tällä viikolla julkaistut ennakkotiedot kertovat melko uskottavasti aktiivimallin vaikutuksista ensimmäisellä tarkastelujaksolla.

Lue lisää: Kelan tutkija sen sanoo: ”Aktiivimalli ei ainakaan vielä lisännyt työttömien aktiivisuutta”