Poliisit ampuvat mielenosoittajia, ja barrikadit palavat keskellä Eurooppaa, kun Ukraina ajautuu yhä syvemmälle väkivallan pyörteeseen, kirjoittaa Jyrki Kasvi Yle Uutisten blogissaan.

Viime marraskuussa Kiovassa alkaneet mielenosoitukset ja mellakat eivät ota laantuakseen, vaikka Ukrainan hallitus on eronnut. Presidentti Viktor Janukovitšin sovinnoneleisiin ei enää luoteta. Oppositiolla on niistä kokemusta, eikä vähempi kuin Janukovitšin ero enää riitä.

Presidentti Viktor Janukovitš ei ole määrännyt armeijaa Kiovan kaduille, vaan mielenosoittajien kanssa ovat ottaneet yhteen miliisin Berkut-erikoisjoukot ja sisäministeriön joukot.

Jotkut epäilevät Janukovitšin pelkäävän osan armeijasta asettuvan mielenosoittajien puolelle. Toiset arvelevat Janukovitšin varovan provosoimasta mielenosoittajien joukossa olevia Afganistanin sodan veteraaneja. Ärsytettyinä ja aseistettuina he olisivat arvaamaton uhkatekijä.

Armeijan mukaantulo voisi johtaa laajamittaisiin väkivaltaisuuksiin ja naapurimaihin suuntautuvaan pakolaisaaltoon.

Kiova on yhtä lähellä Helsinkiä kuin Utsjoki! Miten Suomi selviäisi vaikka 25 000 Ukrainan pakolaisen vastaanottamisesta?

Suomessa ja Euroopassa ei haluta edes kuvitella, mitä aseellisesta yhteenotosta Euroopan ytimessä seuraisi. Silti Ukrainan naapurimaiden tulisi varmuuden vuoksi pikaisesti laatia suunnitelmat satojen tuhansien ukrainalaisten pakolaisten majoittamisesta ja ruokkimisesta.

Vaikka Ukrainan levottomuudet eivät eskaloituisi aseelliseksi konfliktiksi, on vaarana, että kriisin lauettua valtaan pääsevä osapuoli alkaa vainota vastapuolen johtohahmoja. On vallassa sitten Janukovitš tai hänen vastustajansa, turvapaikan hakeminen voi olla monille ukrainalaisille ainoa vaihtoehto.

Moni suomalainen ajattelee, että kriisimaiden lähinaapurien tulee kantaa päävastuu maailman pakolaisista. Tällä kertaa Suomi voi pian olla kriisimaan lähinaapuri.

Kiova on yhtä lähellä Helsinkiä kuin Utsjoki! Miten Suomi selviäisi vaikka 25 000 Ukrainan pakolaisen vastaanottamisesta? Ruotsilla on tekemistä jo 15 000 Syyrian pakolaisen kanssa.

Ei ihme, että ulkoministeri Erkki Tuomioja on huolissaan (siirryt toiseen palveluun).

Ukrainan kriisi uhkaa hapattaa myös Venäjän ja Euroopan välit. Vladimir Putin syyttää Euroopan unionia Ukrainan sisäisiin asioihin puuttumisesta. Monen Euroopan johtajan mielestä koko kriisi käynnistyi, kun Venäjä esti Ukrainaa allekirjoittamasta yhteistyösopimusta Unionin kanssa.

Ensimmäisenä Venäjän ja Euroopan unionin suhteiden tulehtumisesta kärsisi Suomi. Tähän asti politiikan ei ole annettu haitata kaupankäyntiä, mutta Ukrainan kriisin syvenemisellä voi olla myös taloudellisia vaikutuksia.

Suomalaiset yritykset hakevat kasvua Venäjän vientimarkkinoilta, ja Suomeen kaivataan venäläisten investointien tuomia työpaikkoja.

Myös ulkomaankauppaministeri Alexander Stubbin sietäisi olla huolissaan.

Jyrki J.J. Kasvi

Kirjoittaja on Tietoyhteiskunnan kehittämiskeskus TIEKEn tutkimus- ja kehitysjohtaja