– Ei kiinnosta vittuakaan, missä käytte suihkussa. Voit imeä itseäsi.

Tällaisen vastauksen Tuomo Ylänne kertoo saaneensa rakennusyhtiöltä, kun hän kysyi uudessa asunnossaan ilmenneistä vioista. Halventava kommentti ei kuitenkaan tullut yllätyksenä. Ei sen jälkeen, mitä perhe ehti kokea edellisten kuukausien aikana.

Satu Mustonen ja Tuomo Ylänne olivat säästäneet vuosia rahaa haaveilemaansa omistusasuntoa varten. Lopulta sellainen löytyi Vantaalta Sipoonkorven kansallispuiston vierestä. Muuttamaan päästiin viime maaliskuussa.

Vain kaksi päivää muuton jälkeen asunnossa alkoi paljastua vakavia ongelmia.

Perheen poika kävi suihkussa, ja sen jälkeen asunnossa oli ympäriinsä savisilta näyttäviä jalanjälkiä. Äiti kävi katsomassa kylpyhuonetta ja näki, kuinka lattialaattojen saumaukset valuivat viemäriin. Seinälaatoista saumaus pölisi pois kuin liitutaulusta.

Asunnon rakentanut yritys tuli korjaamaan kylpyhuonetta. Kun perhe palasi kotiin, oli koko asunto täynnä valkoista, hienojakoista rakennuspölyä. Remontti oli tehty ilman minkäänlaista osastointia tai pölysuojausta.

– Sain voimakasta hengenahdistusta ja muu perhe kärsi kovasta päänsärystä, Satu Mustonen sanoo.

Tämä oli kuitenkin vasta painajaisen alku. Rakennusyhtiön kanssa käytävästä taistelusta alkoi purkautua vyyhti, jossa on ollut uhreina mahdollisesti satoja suomalaisia asunnonostajia.

Siscon rakentamia rivitaloasuntoja Vantaalla. Useissa yhtiön kohteissa on paljastunut vakavia ongelmia rakentamisen laadussa. Siscon rakentama kohde Vantaalla. Kuva: Janne Järvinen / Yle

Kuvion ytimessä on vuonna 2008 perustettu Sisco Oyj -niminen rakennusyhtiö.

Se on valmistanut puutaloja, jotka rakennetaan tehtaalla mahdollisimman valmiiksi moduuleista ja elementeistä. Ideana on ollut se, että näin rakentamisesta tulee nopeaa, ekologista ja ennen kaikkea kohtuuhintaista. Moni Siscon asiakas on ensimmäisen asuntonsa ostanut lapsiperhe.

Viimeisen viiden vuoden aikana Sisco on rakentanut kiivaasti sekä omistus- että vuokra-asuntoja ympäri Uuttamaata. Vantaalle, Sipooseen, Järvenpäähän, Klaukkalaan ja Porvooseen on valmistunut yhteensä noin tuhat asuntoa. Vuonna 2017 Sisco-konsernin liikevaihto oli 52 miljoonaa euroa.

Julkisuus on ollut positiivista: yhtiöstä on maalattu kuvaa tehokkaana, ympäristöystävällisenä ja innovatiivisena puutalorakentajana.

Julkisivun takaa paljastuu kuitenkin jotain paljon rumempaa.

Havainnekuvassa asuntoja markkinoitiin viihtyisällä lasten leikkipaikalla. Kiipeilyteline vaihtui kuitenkin minikokoiseen hiekkalaatikkoon. Kuva: kuvakaappaus sivustolta etuovi.com, Janne Järvinen / Yle

Useissa Siscon kohteissa on ollut pahoja ongelmia rakentamisen laadussa. Esimerkkejä on lukuisia.

Siscon rakentamalla asuinalueella oli jätetty asentamatta satoja metrejä salaojaa, jonka on tarkoitus pitää rakennuksen perustukset kuivina. Ongelmat salaojituksessa ja hulevesien ohjaamisessa johtivat siihen, että talojen viemäriputket jäätyivät talvella.

Yhtiö on myynyt asuntojaan A-luokan energiatodistuksella, vaikka todellisuudessa luokitus on ollut huonompi.

Asukkaat ovat raportoineet vinoista lattioista ja ovista, joista tulee talvella lumet sisään.

Routaeristeitä on puuttunut.

Rakennusvalvojat kertovat, että Sisco on painostanut heitä hyväksymään asuntojen käyttöönottotarkastuksen, vaikka työt ovat olleet pahasti kesken.

Lämmitysjärjestelmissä on ollut vakavia ongelmia. Siscon kohteeseen viime vuonna muuttanut asukas kertoo, että hänen asunnossaan lämmitys ei toiminut lainkaan viime syystalvella.

– Asuimme kuukauden kylmässä kämpässä. Meillä oli 14 astetta lämmintä. Lämmitimme kämppää kynttilöillä ja teimme paljon uuniruokia, asukas sanoo.

Lämmitys saatiin kuntoon, mutta kaikki muut korjaukset ovat tekemättä.

– Kun nimet olivat paperissa, niin parin viikon ajan sai rakentajaan yhteyden. Sen jälkeen ei mitään. Ei tämä kivalta tunnu, kun ajatteli, että ihanaa päästä uuteen kotiin.

Yhdessä kohteessa Porvoossa lämmitysjärjestelmä toimi niin, että talviyönä huoneessa oli 28 astetta lämmintä.

Lukuisissa Siscon rakentamisessa kohteissa asukkaat ovat valittaneet siitä, että pihatyöt on jätetty täysin viimeistelemättä. Valokuvia rakennusvirheistä Siscon kohteissa. Kuva: Janne Järvinen / Yle

Tällaiset ongelmat eivät itsessään ole täysin poikkeuksellisia. Uudisrakentamisessa rakennusyhtiöille sattuu usein virheitä.

MOT on haastatellut juttua varten useita rakentamisen ammattilaisia, jotka ovat perehtyneet Siscon kohteisiin. He haluavat pysyä jutussa nimettöminä, sillä eivät halua tulla yhdistetyksi yhtiöön mitenkään. Haastateltavat pitävät poikkeuksellisena sitä, kuinka usein samat virheet toistuvat Siscon eri kohteissa.

Vielä poikkeuksellisempaa on se, millä tavalla Sisco on reagoinut ongelmiin.

Rakennuttaja on vastuussa rakentamisen aikana syntyneistä virheistä, joita voidaan kartoittaa esimerkiksi asukkaiden keräämillä vikalistoilla. Useissa taloyhtiöissä Sisco on laiminlyönyt täysin sen vastuulle kuuluvat takuu- ja vuosikorjaukset.

Joissakin tapauksissa yhtiö on saapunut korjaamaan kaikkein akuuteimmat viat, mutta kadonnut sen jälkeen. Asukkaat eivät ole lukuisista yrityksistä huolimatta tavoittaneet ketään yhtiön edustajaa, kun ongelmia on ilmennyt.

Kukaan ei vastaa puheluihin tai sähköposteihin. ― Tarkastusinsinööri Tuire Sulkava

Yhtiön toimintatavat ovat herättäneet hämmästystä myös useiden kaupunkien rakennusvalvonnassa. Rakennusvalvojat kertovat, että Sisco on painostanut heitä hyväksymään asuntojen käyttöönottotarkastuksen, vaikka työt ovat olleet pahasti kesken. Käyttöönottotarkastuksen mentyä läpi talon ostaneet voivat muuttaa asuntoihinsa.

Sisco on myös toistuvasti poikennut rakentamislupavaiheessa esittämistään suunnitelmista ja piirustuksista. Klaukkalassa se rakensi yhden kohteen katot kaavan vastaisiksi ja vaati sen jälkeen rakennusvalvonnalta poikkeamispäätöstä. Lupaa ei herunut, vaan loppukatselmus on kohteessa edelleen pitämättä.

Kun Mustosen ja Ylänteen kylpyhuoneen seinälaattoja revittiin korjausyritysten aikana irti, vahingoittui samalla vesieriste ja alla oleva puupinta. Kylpyhuoneen kunnollinen remontointi saattaa maksaa jopa 15 000 euroa. Yksityiskohtia Satu Mustosen ja Tuomo Ylänteen kylpyhuoneen rakennusvirheistä. Kuva: Janne Järvinen / Yle

Satu Mustosen ja Tuomo Ylänteen kylpyhuoneen seinälaatoista osa revittiin korjaustöiden yhteydessä irti. Paljastui, että laattojen alla oleva vedeneristyskerros on levitetty suoraan kiinni kylpyhuonemoduulin puupintaan.

Tämä on poikkeuksellinen ratkaisu. Puu laajenee ja kutistuu lämpötilan vaihteluiden myötä, jolloin riskinä on se, että seinässä oleva vesieriste repeää. Tällöin kosteus voi päästä piilevästi imeytymään puurakenteeseen ja alkaa mädättää sitä. Seurauksena puusta voi alkaa levitä mikrobeja sisäilmaan.

Uusi koti ja valmiiksi hajalla. Kuka suojelee kuluttajaa? A-studiossa vieraana Nina Konu Kilpailu- ja kuluttajavirastosta ja Puuinfon toimitusjohtaja Mikko Viljakainen. YleTV1 kello 21

Kyseessä on kantava seinä, jonka lahoaminen voi vaikuttaa sen kykyyn tukea yläpuolisia rakenteita. Tämä vaatisi kuitenkin laaja-alaista vauriota.

Periaatteessa Siscon käyttämä ratkaisu voi toimia yhtä hyvin kuin perinteisemmät ratkaisut, joissa puun ja vesieristemateriaalin välissä on esimerkiksi vedenkestävä kipsilevy.

Yhtiön pitäisi kuitenkin lain mukaan pystyä osoittamaan, että rakenne täyttää olennaiset tekniset vaatimukset ja että materiaalit ovat yhteensopivia. Vantaan rakennusvalvonta on vaatinut näitä dokumentteja Siscolta kuukausien ajan.

– Todistuksia on pyydetty useaan kertaan. Kukaan ei vastaa puheluihin tai sähköposteihin, tarkastusinsinööri Tuire Sulkava sanoo.

Joka päivä olemme miettineet, mihin kukakin menee pesulle. Eikä tälle ole näkynyt loppua. ― Asunnon ostanut Satu Mustonen

Mustosen ja Ylänteen perhe ei ole voinut käyttää uuden asuntonsa kylpyhuoneen suihkua lainkaan, ja he asuivat kuukausia evakossa sukulaistensa luona. Nyt he ovat muuttaneet asuntoonsa, mutta arjen pyörittäminen on vaikeaa.

– Joka päivä olemme miettineet, mihin kukakin menee pesulle. Eikä tälle ole näkynyt loppua.

Koska Sisco ei ole pystynyt esittämään kylpyhuoneen korjaussuunnitelmaa ja korjausyritykset ovat vain pahentaneet tilannetta, on pariskunta pyytänyt ulkopuolisten yritysten arviota siitä, kuinka paljon kunnollinen remontti tulisi maksamaan.

Noin 15 000 euroa, kuuluu karkea arvio. Lopullista hintaa on kuitenkin mahdotonta tietää ennen kuin kylpyhuone on revitty auki.

Perhe käytti kaikki säästönsä asunnon ostoon, eikä saa pankista enempää lainaa. Lakiapuun ja muihin kustannuksiin on huvennut tuhansia euroja.

– Emme pysty kunnolla asumaan täällä, emmekä vuokraamaan toista asuntoa, kun lainaa pitää lyhentää. Tämä on ollut aivan helvettiä, Satu Mustonen sanoo.

Perhe on yrittänyt lukuisia kertoja kaupan purkua ja saada useilta eri viranomaisilta apua. Rikosilmoitus on tehty, mutta poliisi ei aloittanut tapauksesta esitutkintaa.

Väliaikaisratkaisuna toimii nyt taloyhtiön kanssa hankittu suihkukaappi.