Pian Kreikkaan lähtee taas miljardeja euroja lainaa, veronmaksajan piikkiin. Jos luulit, että ne päätyvät lihottamaan Kreikan valtion kassaa, erehdyt. Ne pyörähtävät takaisin euromaiden instansseihin, jopa samaan rahastoon, josta lähtivät liikkeelle. Miksi poliitikot eivät pysäytä hullua velkakarusellia?

Kuvio on hämmentävä. Euromaat laittavat lainarahan liikkeelle kohti Kreikkaa. Sieltä raha pyörähtää takaisin euromaiden vakausrahastoihin, Euroopan keskuspankkiin ja Kansainväliseen valuuttarahastoon. Jos hyvin käy, niistä laina laitetaan taas uudestaan kierrokselle.

Teimme animaation Kreikan velkarahan liikkeistä vuosina 2015–2018 eli nykyisen Kreikan pelastusohjelman aikana. Se on jo kolmas lainapaketti, jonka Kreikka on saanut.

Miljardit siis pyörivät julkisesta taskusta toiseen kuin karuselli. Näin toimii Kreikan velkojen pyörittämiseen rakennettu koneisto.

Kreikka elää lähes omilla tuloillaan

Uudet Kreikan avuksi laitettavat miljardit eivät juurikaan kasvata Kreikan lainasummaa. Ne päätyvät vain päätyvät pyörimään osaksi yli 300 miljardin euron lainahyrrää.

Kreikan lainakarusellin pyörittäjät IMF – Kansainvälinen valuuttarahasto, joka auttaa ylivelkaantuneita valtioita. Lainan saannin ehtona ovat IMF:n vaatimat talousuudistukset. EKP – Euroopan keskuspankki, jonka tehtävänä on huolehtia euromaiden hintavakaudesta pitämällä inflaatio tietyissä rajoissa. Perustettiin vuonna 1998. ERVV – Euromaiden rahoitusvakausväline, joka perustettiin vuonna 2010. Se on väliaikainen osakeyhtiö, joka lainaa vaikeuksiin joutuneille maille. Kreikan II pelastuspaketti rahoitettiin täältä. EVM – Euroopan vakausmekanismi aloitti toimintansa vuonna 2013. Euromaiden luoma rahasto, jonka avulla maksuvaikeuksiin joutuneita jäsenmaita voidaan auttaa. Kolmas pelastupaketti rahoitetaan täältä. ERVM – EU-komission alainen kriisirahasto. Perustettu vuonna 2010. Euromaat – Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Saksa, Suomi, Slovakia, Slovenia ja Viro

Kreikassa ylivelkaantuneiden euromaiden pelastussysteemi on ikään kuin jumittunut paikoilleen. Eurovaltiot, EU-komissio ja IMF loivat menetelmän sekavissa tunnelmissa, kun Kreikka, Irlanti, Portugali ja Espanja ajautuivat ongelmiin vuoden 2009 jälkeen.

Kaikki muut, paitsi Kreikka ovat jotenkin päässeet omilleen. Pankit ja muut sijoittajat lainaavat niille jälleen.

Kreikan julkinen talous elää jo omillaan. Julkisia menoja on leikattu niin paljon, että valtion tulot riittävät palvelujen tuottamiseen. Lainan lyhennyksiin ja korkojen maksuun omat tulot eivät riitä.

Kolme poliittista syytä pyörittää velkahyrrää

On monta syytä, miksi velkahyrrä pyörii edelleen veronmaksajat takuumiehinään. Ne ovat kaikki poliittisia.

Esimerkiksi Suomessa ja Saksassa poliitikot eivät tällä hetkellä halua kertoa omille äänestäjilleen, että Kreikka ei maksakaan velkojaan. Siitä syntyisi kova meteli ja vastustus.

Velkahyrrää pitää liikkeessä myös moraalinen syy. Euromaiden keskinäinen sopimus on, että kukin maa vastaa veloistaan eikä toisten velkoja makseta.

Jos Euroopan keskuspankki antaisi velkoja anteeksi, se rikkoisi myös keskinäisiä sääntöjä. Keskuspankki ei voi suoraan rahoittaa valtiota, ja velkapapereiden anteeksiantaminen olisi juuri sitä.

Yksi syy pitää lainahyrrää vauhdissa liittyy siihen, että muut euromaat saavat painostettua Kreikkaa muutoksiin velan avulla. Juuri tähän kytkeytyy jokakesäinen draama siitä, saako Kreikka uuden lainaerän vai ei.

Euromaiden ja IMF:n laina on ehdollista. Kreikan menoleikkausten ja toimintatapojen uudistusten on edettävä ennen kuin uusi rahaerä tipahtaa.

Yksityinen velka muuttui julkiseksi velaksi

Kun Kreikan velkakriisi puhkesi yli kuusi vuotta sitten, Kreikka oli velkaantunut sekä kansainvälisille että omille pankeilleen. Pankit ja muut yksityiset sijoittajat lakkasivat lainaamasta lisää Kreikalle, kun maan kurja taloustilanne ja vääristellyt taloustiedot paljastuivat.

Alkoi Kreikan lainojen uudelleenjärjestely. Yksityiset pankkivelat muuttuivat julkisiksi kriisilainoiksi.

Kreikka sai ensimmäisen kriisilainansa 2010. Euromaat, Suomi mukaan lukien, lainasivat suoraan Kreikalle, jotta se saisi maksettua velkansa pankeille. Osa lainarahoista meni silloin Kreikan julkisten palvelujen pyörittämiseen.

Myöhemmin Kreikalle ovat lainanneet euromaiden vastuulla olevat vakausrahastot ja kansainvälinen valuuttarahasto IMF. Myös Euroopan keskuspankki osti Kreikan velkakirjoja sijoittajilta.

Kriisin aikana luotu rahoituslaitos, Euroopan vakausmekanismi eli EVM, on tällä hetkellä Kreikan tärkein lainanantaja. Sieltä lähtee liikkeelle juuri sovittu 10,3 miljardiakin.

Euromaiden vakausrahastot, EKP ja IMF ovat kaikki julkisia toimijoita. Kreikan lainapotti on siirtynyt nyt niiden haltuun lähestulkoon kokonaan. Yksityistä lainaa on enää murto-osa koko potista.

Euromaat myöntävät velkaa velan maksuun

Julkiset toimijat haluavat rahansa takaisin sovittuna päivänä. Lainoja erääntyy joka vuosi etenkin kesäkuukausina.

Tänä kesänä Kreikan on maksettava lainojaan Euroopan keskuspankille ja IMF:lle.

Euromailta suoraan saatujen lainojen sekä vakausrahastojen lainojen maksu alkaa muutaman vuoden kuluttua, vuonna 2020.

Kreikalla ei ole rahaa – sen tietää koko Eurooppa. Euromaiden poliitikot haluavat silti, että Kreikka maksaa velkansa. Niinpä rahat lainataan Kreikalle uudestaan.

Joka kesä julkisuudessa hätäillään, saako Kreikka uuden lainaerän pelastajiltaan vai ei. Eurovaltioiden ministerit, Kreikan poliitikot ja IMF:n virkamiehet vääntävät tukilainan ehdoista viime metreille saakka Brysselin kabineteissa.

Viimeisin vääntö tapahtui toukokuun lopulla. Sama toistuu viimeistään vuoden kuluttua. Ja sitä seuraavana kesänä.

Osa tämänkin kesän lainamiljardeista tosin menee valtion sisäisten maksurästien kuittaamiseen ja valtion käteiskassan kartuttamiseen.

Kreikan pelastusohjelmat I – Vuodelta 2010. EU-maat lainasivat suoraan Kreikalle yhteensä 53 miljardia euroa. IMF lainasi 20 miljardia. II – Vuodelta 2012 – ERVV lainasi 131 miljardia ja IMF 11 miljardia. III – Vuodelta 2015 – Tukilainaa myönnetään korkeintaan 86 miljardia. EVM on myöntänyt tähän mennessä 21,4 miljardia ja luvassa on 10,3 miljardia lisää. IMF:n osallistuminen on yhä epävarmaa. Ohjelma päättyy vuoden 2018 kesällä. Lähde: VM

Lainojen mitätöiminen pysäyttäisi velkahyrrän

Euromaat ovat luvanneet, että Kreikka saa lainaa lainojensa maksuun vuoden 2018 kesään saakka. Näillä näkymin hyrrä jatkaa pyörimistään ainakin kaksi vuotta.

Pysähtyykö se sitten?

Ei nykymenolla, sanovat monet rahoituksen asiantuntijat.

Samaa pelkää Kreikan rahoitukseen osallistunut IMF. Valuuttarahaston asiantuntijat pitävät Kreikan lainavuorta aivan liian suurena. Osa lainoista pitäisi antaa anteeksi, jotta Kreikalla olisi mahdollisuuksia selvitä koroista ja jopa lyhentää loppuja lainojaan.

Lainojen anteeksianto pysäyttäisi velkahyrrän ainakin hetkeksi.

Julkinen lainahyrrä lakkaa pyörimästä, kun yksityiset sijoittajat rohkenevat taas lainata Kreikalle rahojaan. Silloin yksityinen raha korvaisi vähitellen julkisen rahan. Niin kauan kun lainaa on liikaa Kreikan maksukykyyn verrattuna, sijoittajat kiertävät Kreikan kaukaa. Lainan pyörittäminen jää julkisen rahan tehtäväksi.

IMF haluaisi jo seisauttaa hyrrän, ainakin hetkeksi. Tosin ei omaan piikkinsä. Valuuttarahasto jatkaa lainojensa perimistä takaisin koko ajan.

Euromaat jatkavat velkahyrrän pyörittämistä

Euromaille IMF:n ehdotukset eivät ole sopineet.

Euromaat, Suomi mukaan lukien, haluavat, että Kreikka itse pysäyttää velkahyrränsä. Kreikka voisi tehdä sen siten, että ryhtyy maksamaan erääntyviä velkojaan valtion ylijäämillä. Kreikan valtion pitäisi siis päästä siihen tilanteeseen, että se tienaisi reilusti enemmän kuin kuluttaisi.

Euromaat uskovat virallisesti, että talouden uudistusohjelma tekee Kreikasta maksukykyisen. Maan julkisia menoja on karsittu raa´alla otteella ja valtion omaisuutta koetetaan myydä parhaillaan.

Ylijäämällä maa osoittaisi yksityisille sijoittajille, että julkinen talous on kunnossa. Luottamus poliitikkoihin saisi yksityiset sijoittajat jälleen lainaamaan Kreikalle.

Euromaiden odotukset vaikuttavat epärealistisilta. Kreikan talous on joutunut julkisten menoleikkausten aikana entistä kurjempaan tilaan. Eivätkä poliitikot ole saaneet aikaan uudistuksia, joilla esimerkiksi verokertymä kasvaisi.

Euromaat ovat joutuneet myöntymään jo jonkin verran IMF:n uusimpiin vaatimuksiin velkahelpotuksista. LINKKI uutiseen Ne saattavat pidentää lainojen takaisinmaksuaikoja ja helpottaa siten Kreikan lainanmaksutaakkaa.

Euromaat ovat helpottaneet jo aikaisemmin Kreikan lainanmaksua pidentämällä lainanmaksuaikoja.

Euromaissa toivotaan, että yksityiset sijoittajat alkaisivat lainata Kreikalle jo ennen vuoden 2018 kesää. Kolmas pelastuspaketti päättyy silloin, ja Kreikan pitäisi saada aikaan merkittäviä talousuudistuksia siihen mennessä.

Velat siirtyvät yhden rahaston haltuun

Lainahyrrä siis jatkaa pyörimistään.

Tällä hetkellä IMF ei anna Kreikalle uutta lainaa velkojen maksuun, mutta saattaa vielä jossain vaiheessa muuttaa mieltään. Euroopan keskuspankkikaan ei osta Kreikan velkakirjoja. Molemmat toimijat vain velkovat Kreikkaa.

Ainut iso rahoittaja on euromaiden vakausrahasto eli EVM. Niinpä yhä suurempi osa Kreikan lainasummasta siirtyy sen vastuulle.

Tätä menoa sekä velkoja että rahoittaja on tulevina vuosina yhä vahvemmin yksi ja sama laitos, EVM. Jatkavatko euromaat velkahyrrän pyörittämistä sittenkin?

Joka tapauksessa vakausrahastot jatkavat Kreikan velkojana vielä monta vuosikymmentä.