– Ei yrityksille pidä maksaa tukia. Yrityksen pitää tulla toimeen omilla tuotteillaan tai omilla palveluillaan. Jos on kilpailukyvytön tuote, niin silloin semmoista ei pidä harrastaa, täräyttää kantansa yrittäjäneuvos, hallituksen puheenjohtaja Guy Hellman helsinkiläisestä talotekniikkaa urakoivasta Amplit oy:stä.

Hellmanin kannan jakaa yllättävän moni yrittäjä. Suomen Yrittäjien teettämään kyselyyn vastasi yli tuhat yrittäjää ja sen mukaan lähes puolet yrittäjistä haluaa vähentää yritystukia.

Kriittisimmin yritystukiin suhtautuu yli kymmenen työntekijää työllistävä rakennusalan yritys pääkaupunkiseudulta. Pääekonomisti Mika Kuismanen Suomen Yrittäjistä sanoo, että nuiva suhtautuminen johtuu tukien kilpailua vääristävästä vaikutuksesta.

– Yrittäjät ja yritykset haluavat reilun kilpailuasetelman. He haluavat asetelman, jossa ketään ei päätösperäisesti suosita toisen kustannuksella. Yritystukijärjestelmä pahimmillaan rikkoo kilpailuneutraliteettia ja suosii toisia toisten sijaan, Kuismanen sanoo.

Mika Kuismasen mielestä yritystukijärjestelmää ei tule uusia juustohöylä-periaatteella eli kaikilta pois tasaisesti. Antti Haanpää / Yle

Kuismasen mukaan esimerkkejä tällaisestä vilisee. Hänen mielestään on useita toimialoja, joissa palveluntuottaja voi tukien ansiosta tarjota palveluaan halvemmalla kuin yrittäjä, joka puolestaan ei saa tukea.

– Energiapuolella toiset yritykset saavat koosta johtuen energiaan liittyviä tukia, toiset taas ei. Yritystuissa on paljon tukimuotoja, jotka kohtelevat yrityksiä epätasa-arvoisesti, Kuismanen sanoo.

Verotuet pääosassa

Yritystuista on vuosien mittaan kasvanut huima menoautomaatti valtiolle. Työ- ja elinkeinoministeriön arvion mukaan varsinainen rahanjako eli suorat tuet nielevät reilun miljardi euroa tänä vuonna.

Yritystukiin miljardeja 2019, mrd. eur***** Verotuet 3,345 Suorat tuet 1,364 Alennetut alv-kannat 3,190 Muut veroetuudet 0,88 Yhteensä 8,78 ***** luvut arvioita ** ** Lähde: TEM

Mittavimmat tuet kertyvätkin verotuista eli oikeastaan veronkevennyksistä. Tällainen on esimerkiksi teollisuuden ja kasvihuoneiden alempi sähköverokanta. Tästä ja liudasta muita kertyy elinkeinoelämälle tänä vuonna hyötyä noin 3,35 miljardia euroa.

Lisäksi alennetut arvonlisäverokannat tuottavat elinkeinoelämälle veroetuutta 3,2 miljardia euroa 2019. Tosin sen voi paikoin ymmärtää myös hintatueksi kuluttajalle. Normaalia kevyempää arvonlisäveroa peritään muun muassa ruoasta, lääkkeistä ja henkilökuljetuksista.

Kaiken edellä mainitun päälle yritykset saavat vielä erilaisia huojennuksia liki 900 miljoonan euron edestä, kuten yritysten sukupolvenvaihdoshuojennus, osakkeiden luovutusvoiton huojennus ja ei-listattujen yhtiöiden osinkojen tuottoprosenttihuojennus.

Tukiviidakko on siis melkoinen, eikä yksimielisyyttä yritystukiin kuuluvista asioista kunnolla ole. Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n mielestä tähän olisi syytä kiinnittää huomiota.

– Ensimmäinen tehtävä olisi katsoa kriittisesti, mitkä ovat yritystukia ja mitkä eivät. Tällä hetkellä on esimerkiksi eri ministeriöissä erilaisia miljardilukuja yritystuista. Myös tukien vaikuttavuuden arviointia tulisi parantaa, sanoo johtaja Jouni Hakala EK:sta.

Jouni Hakalan mielestä ensimmäiseksi pitäisi kriittisesti katsoa, mitkä ovat yritystukia ja mitkä eivät. Siitä ei vallitse nyt yksimielisyyttä. Antti Haanpää / Yle

Kaiken kaikkiaan suorissa tuissa, verotuissa ja muissa veroetuuksissa päästään 8,8 miljardiin euron yhteissummaan vuonna 2019. Kokonaissumma on noussut parissa vuodessa yli 300 miljoonaa euroa.

Vertailun vuoksi: lapsilisiiin on tälle vuodelle varattu 1,4 miljardia euroa, asumistukiin 1,5 miljardia euroa ja työttömyysturvaan 2,7 miljardia euroa valtion talousarviossa.

Viime kevään pannukakku

Yritystuet ovat paisuneet vuosi vuodelta ja istuvakin hallitus on koettanut suitsia niitä kuriin.

Edellinen epäonnistuminen koettiin viime huhtikuussa, kun puhemies Mauri Pekkarinen (kesk.) ilmoitti, että hänen johtamansa parlamentaarinen työryhmä ei esitä mitään, koska se ei päässyt sopuun yritystukien leikaamisesta tai kohdentamisesta uudelleen. Sipilän hallitus on itsekin aiemmin yrittänyt samaa, ja samoin nollatuloksin.

Hallitus vaihtuu huhtikuun vaalien jälkeen ja todennäköisesti yritystukia puidaan myös seuraavassa hallituksessa. Elinkeinoelämällä on jo esittää lähtökohtia seuraavan hallitusohjelman yritystukikirjauksille. Juustohöyläperiaate, eli että kaikilta vähennetään tasaisesti, on liike-elämän mielestä huono.

– Peruspointti on se, että yritystukijärjestelmän tulee suuntautua enemmän uudistavaan suuntaan ja siellä nimenomaan t&k (tutkimus ja tuotekehitys) on hyvin tärkeää, sanoo Kuismanen.

– Pitää kriittisesti katsoa ne tuet, mitä nyt on, ja niistä asteittain luopua. Se ei tarkoita sitä, että kokonaissumma vähenee, vaan siirtymää enemmän talouden uusiutumista tukevaan yritystukijärjestelmään.

EK on ehdottanut innovaatiorahoitukseen 300 miljoonan euron lisäystä ensi hallituskauden loppupuolelle.

– Lisäys tulisi yritystoimintaa uudistaviin tukiin eli käytännössä innovaatiorahoitukseen. Sen sijaan aluekehityksessä on tukia, joita voisi katsoa kriittisesti, Hakala listaa.

Yrittäjäneuvos Guy Hellman suhtautuu kriittisesti yritystukiin. Mårten Lampén / Yle

Yrittäjäveteraani Hellmanilla on huomattavasti radikaalimpia ehdotuksia.

– Varsinaiset tuet pitää vähentää nollaan. Eri juttu on, jos halutaan koko alaa edistää, niin siihen voidaan satsata, mutta se ei ole yrityskohtaista toimintaa. Tukia voitaisiin kohdentaa esimerkiksi täydennys- ja lisäkoulutukseen ja alan kehitykseen. Ne ovat minusta tärkeitä, Hellman sanoo.

Lue lisää:

Yle selvitti pitkään piilossa olleet verotuet: Suomen valtio antaa satoja miljoonia euroja pörssiyhtiöille, jotka maksavat samaan aikaan jättiosinkoja