Mistä on kyse? Hautajaisperinteet ovat muuttuneet. Nykyään hautajaisissa pyritään korostamaan edesmenneen persoonaa.

Omaiset toivovat hautajaisilta vaivattomuutta.

Ihmiset suunnittelevat omia hautajaisiaan nykyään enemmän.

OuluEnää vainajalle ei välttämättä pueta juhla-asua tai pukua, kun on viimeisen matkan aika. Yhä useammin asuksi valikoituu esimerkiksi lempi t-paita tai verkka-asu.

Hautajaiset ja niihin liittyvät tavat ovat muutenkin muuttuneet J. Ala-Aho hautaustoimiston toimitusjohtaja Oula-Aleksi Mikkosen mukaan todella paljon.

– Hautajaisissa näkyy nykyään enemmän vainajan persoonallisuus. Esimerkiksi muistotilaisuuksista halutaan edesmenneen ihmisen näköiset.

Oula-Aleksi Mikkonen kertoo, että hautaustoimiston toiminta on muuttunut niin, että enemmän hoidetaan asioita omaisten puolesta. Wasim Khuzam / Yle

Perinteiset karjalanpaistit ja kakkukahvit seurakuntatalolla saatetaan korvata esimerkiksi kolmen ruokalajin illallisella ravintolassa.

– Halutaan järjestää ihan juhlat, jos ihminen on niistä tykännyt. Enenevissä määrin korostetaan ihmistä, kenen viimeisiä juhlia vietetään, Mikkonen toteaa.

Tärkeät esineet arkkuun

Persoonallisuus näkyy myös arkuissa ja uurnissa. Arkut saatetaan esimerkiksi maalata vainajan lempivärillä, ja verhoilut voidaan tehdä mittatilaustyönä omaisten toiveiden mukaan.

– Olemme verhoilleet joskus arkun sisuksen vainajan omilla liinavaatteilla, Mikkonen kertoo.

Myös henkilökohtaisten esineiden laittaminen arkkuun on yleistynyt. Mikkosen mukaan yleisimmät mukaan laitettavat esineet ovat pehmolelut, valokuvat tai esimerkiksi villasukat, jotka puetaan vainajalle.

Esineet ovat olleet jollain tavalla edesmenneelle tärkeitä.

– Useimmiten niissä on joku tarina mukana. Esimerkiksi pehmolelu on saattanut kulkea ihmisen mukana lapsuudesta saakka aina 90-vuotiaaksi asti, joten omaiset haluavat antaa sen hautaan saakka mukaan.

Nykyään esimerkiksi arkkuja tehdään paljon tilaustyönä omaisten toiveiden mukaan. Wasim Khuzam / Yle

Mikkonen pitää henkilökohtaisten esineiden laittamista arkkuun hyvänä asiana. Asia on usein tärkeää myös omaisille.

Läheiset noudattavat nykyään Mikkosen mukaan tarkasti vainajan tahtoa.

– Vielä 15–20 vuotta sitten oltiin todella kaavoihin kangistuneita. Vaikka vainaja toivoi jotain, niin omaiset tekivät niin kuin on aina ennenkin tehty.

On ollut sellaisia saattohartauksia, joissa vainajia on vaikka käytetty kotona ennen siunausta. Oula-Aleksi Mikkonen

Ihmiset myös suunnittelevat omia hautajaisiaan Mikkosen mukaan enemmän kuin ennen, mikä helpottaa omaisia.

– Sekä vanhat, että nuoret ihmiset listaavat toiveitaan ylös hautajaisia varten. Ja hautaustoimilakikin määrää, että mikäli vainajan tahto on tiedossa, sitä pitää mahdollisuuksien mukaan noudattaa.

Omaiset haluavat vaivattomuutta

Vanhat hautajaisperinteet ovat siirtyneet uusien tieltä. Mikkosen mukaan esimerkiksi vainajan saatteleminen on nykyään harvinaista.

– Ennen omaiset ovat saattaneet vainajan sairaalasta tai kuolinpaikasta siunauskappeliin tai vainajan säilytystiloihin. On ollut sellaisia saattohartauksia, joissa vainajia on käytetty kotona ennen siunausta.

Yhdeksi syyksi Mikkonen ajattelee vanhojen perinteiden päättymistä sillä, että omaiset arvostavat nykyään vaivattomuutta.

– Pyritään siihen, että kaikki hautajaisiin liittyvä saataisiin hoidettua yhdessä päivässä.

Esimerkiksi lisääntyneet tuhkaukset ovat muuttaneet Mikkosen mukaan hautajaisten sisältöä niin, ettei haudalla tarvitse käydä siunaustilaisuuden yhteydessä.

Polttohautausten määrä on lisääntynyt. Kirkkoneuvos Jouko Lankisen mukaan noin puolet hautauksista on polttohautauksia. Wasim Khuzam / Yle

Vaivattomuuden halu näkyy myös hautaustoimiston toiminnassa. Omaiset toivovat, että heidän puolestaan hoidetaan kaikki käytännön järjestelyt tilojen varaamisesta tarjoilujen hankintaan.

– Omainen käy hautaustoimistossa pari kertaa ja henkilökunta hoitaa hänen puolesta kaiken mitä hautajaisiin liittyy. Omaisille jää tehtäväksi vain tulla tilaisuuteen paikalle.

Täyspalvelun hankkiminen voi Mikkosen mukaan johtua myös siitä, että ihmisillä ei ole tietoa hautajaisjärjestelyjen kaikista seikoista.

– Asiakkaat antavat koko ajan enemmän hautaustoimiston tehtäväksi asioita, jotka esimerkiksi 20 vuotta sitten omaiset olisivat tehneet itse.

Hautajaisissa eroa maaseudun ja kaupunkien välillä

Hautajaisten kesto on lyhentynyt ja saattoväen määrä on pienentynyt Oulun tuomiokirkon vs. kirkkoherra Jouko Lankisen mukaan. Eroja löytyy hänen mukaansa etenkin kaupunkien ja maaseudun välillä.

– Maaseudulla, missä ihmiset tuntevat toisensa paremmin, saattoväkeäkin on enemmän ja hautajaiset kestävät hyvinkin puoli päivää.

Saattoväen määrän väheneminen näkyy Lankisen mukaan myös siinä, että muistotilaisuuksia ei välillä pidetä enää ollenkaan.

– Kirkollinen siunaaminen toimitetaan käsikirjan mukaan silloinkin, vaikka yhtään omaista ei olisi paikalla. Joskus käy niin, että paikalla on vain pappi ja kanttori.

Jouko Lankinen kertoo, että muistotilaisuuksien järjestäminen on vähentynyt. Välillä omaisia on niin vähän, että he eivät halua järjestää erillistä muistotilaisuutta. Wasim Khuzam / Yle

Tuhkausten määrä on Lankisen mukaan Oulussa lisääntynyt. Syyksi hän epäilee sitä, että hautapaikkojen määrä on vähentynyt.

– Tällä hetkellä Oulussa vain Oulujoen hautausmaalla on tarjolla uusia hautapaikkoja.

Hautajaisten personointiin ei liity Lankisen mukaan sinänsä mitään reunaehtoja myöskään kirkollisissa hautajaisissa. Ja etenkin muistotilaisuus on

On ollut sellaisia saattohartauksia, joissa vainajia on käytetty kotona ennen siunausta. Oula-Aleksi Mikkonen

pelkästään omaisia varten, joten he saavat Lankisen mukaan päättää ohjelmasta itse.

Kirkollisissa hautajaisissa on joitakin lainalaisuuksia. Siunaustilaisuus täytyy esimerkiksi järjestää siunaamiskaavan mukaan. Lankisen mukaan hautajaistilaisuuksissa katsotaan tapauskohtaisesti mikä on sopivaa ja mikä ei.

– Varmaan nämä käytännöt muuttuvat ja ehkä niiden täytyykin muuttua. Minun ei ole tarvinnut vielä kuitenkaan linjata erikseen, mikä on sallittua ja mikä ei.