Sisäministeri Paula Risikon (kok.) mukaan hallitus arvioi, pitäisikö kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden avunanto ja piilottelu tehdä rangaistavaksi. Rangaistukset ovat osa keinoja, joilla hallitus aikoo hankaloittaa kielteisen päätöksen saaneiden maahan jäämistä.

Se asettaa kirkon mielenkiintoiseen asemaan, tuumaa Turun Mikaelin seurakunnan pappi Jonathan Westergård. Muiden seurakuntien tapaan Mikaelin seurakunta on tarjonnut ihmisille majapaikkoja ja muuta apua, oli heillä oleskelulupaa tai ei.

Samalla linjalla jatketaan vastaisuudessakin, pappi sanoo.

– On olemassa ihmisiä, jotka ovat avun tarpeessa. Jos näin ei tehtäisi, emme olisi kirkko, Westergård toteaa.

"Kirkkohan on ollut turvapaikka läpi aikojen." Turkulainen pappi Jonathan Westergård

Valtiovarainministeri Petteri Orpo vaati asiasta kansalaiskeskustelua. Siihen Westergård ryhtyy mielellään. Ensinnäkin kielteisen päätöksen saaneiden auttaminen ei ole mikään uusi ajatus, pappi sanoo.

– Kirkkohan on ollut turvapaikka läpi aikojen. Paikka, jonne ihminen voi tulla ja hengähtää. On väärä tulkinta, että kirkko olisi vasta nyt ottanut tämän linjan.

Se ei olisi myöskään ensimmäinen kerta, kun kirkko toimii voimassa olevaa lainsäädäntöä vastaan, pappi huomauttaa. Suomessa se tosin olisi poikkeuksellinen tilanne.

– Onhan historiassa säädetty vaikka minkälaisia lakeja. Mutta Suomessa kirkko ja eduskunta ovat perinteisesti kulkeneet yhtä matkaa. Nyt kirkko ja valtio tuntuvat olevan erkaantumassa. Mutta se ei tarkoita, että ministeriö on kirkon asioista päättämässä.

"On käynyt niinkin, että henkilö tulee laukkuineen kirkon portaille ja ilmoittaa tulleensa poistetuksi vastaanottokeskuksesta. Ei me silloin aleta kyselemään, että onko papereita". Turkulainen pappi Jonathan Westergård

Mikaelin seurakunta tarjoaa ihmisille apua tarpeen mukaan, pappi sanoo. Se voi tarkoittaa hätämajoitusta, ruokaa, tai sopivan laki- tai sosiaalipalvelujen etsimistä.

– On käynyt niinkin, että henkilö tulee laukkuineen kirkon portaille ja ilmoittaa tulleensa poistetuksi vastaanottokeskuksesta. Ei me silloin aleta kyselemään, että onko papereita.

Mutta hehän ovat saaneet kielteisen turvapaikkapäätöksen. Eikö se tarkoita, että heillä ei ole tarvetta turvapaikalle?

– Monet pelkäävät tuoda kaikkia asioita esille viranomaisille. Esimerkiksi ihmiskaupan uhrit eivät välttämättä koston pelossa uskalla kertoa mitä heille on tapahtunut. Ja on niitä jotka ovat kääntyneet kristityiksi, mutta viranomaiset eivät ole uskoneet heitä. Me taas on nähty eri todellisuus, Westergård perustelee.

"Emme voi syyttää ihmisiä yhden teosta". Turkulainen pappi Jonathan Westergård

Kirkko ei kuitenkaan ehdoin tahdoin halua asettua uhmaamaan sisäministeriötä tai poliisia, pappi sanoo.

Entä jos poliisin tehtävä on poistaa henkilö maasta?

– Ehkä vastaus on, että katsotaan asia tapauskohtaisesti läpi poliisin kanssa. Ei ole tarkoituksenmukaista piilotella ihmisiä, joilla ei ole tulevaisuutta Suomessa. Palautuksia pitää tehdä, mutta toivon ettei ketään palauteta kotimaahansa suoraan heihin kohdistuvaan vaaraan, Westergård muotoilee.

Vaikka sopu viranomaisten kanssa halutaan säilyttää, ihmisten auttamista ei pappi voi lopettaa.

– Hämmästyttävää, jos ministeri ehdottaa tämän kriminalisointia. Kirkon tulee olla uskollinen sanomalleen. Jokainen ihminen on arvokas. Tästä emme tingi.

Turun puukotusiskun pääepäilty oli kielteisen päätöksen saanut turvapaikanhakija. Mitä sanotte suomalaisille, jotka eivät suhtaudu kielteisen päätöksen saaneiden auttamiseen hyvällä?

– Kristillinen sanoma on aina ollut: älä vastaa pahaan pahalla. Se on perusasema, mitä kirkko edustaa. Emme voi syyttää ihmisiä yhden teosta.

_Juttua päivitetty 30.8.2017 klo 21:36: Otsikko muutettu muodosta "Kirkko auttaa kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita rangaistuksen uhallakin" muotoon "Pappi auttaa kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita rangaistuksen uhallakin". Papin mielipiteet eivät edusta koko kirkon kantaa.

Juttuun myös lisätty pappi Westergårdin täsmennyksiä siitä, että pappi ei vastusta ihmisten palauttamista kotimaihinsa sinänsä._