Haave Guggenheimista on vaikea tapettava. Se torpattiin jo yhden kerran vuonna 2012, mutta Helsingin kaupunginhallitus päätti 23. marraskuuta äänin 8–7 hyväksyä esityksen Guggenheim-museon rakentamisesta Helsinkiin.

Tiukan äänestyksen jälkeen esitys menee kaupunginvaltuustoon, joka päättää museohankkeesta 30. marraskuuta.

Guggenheimille on varattu tontti Helsingin Etelärannasta. Museon rakennushanke maksaisi 130 miljoonaa euroa, josta 80 miljoonaa kuittaisi Helsingin kaupunki. Loput kustannettaisiin yksityisellä rahoituksella ja museon omilla tuloilla.

Suomen New Yorkin kulttuuri-instituutin johtajana toiminut Leena-Maija Rossi ei innostu Guggenheim-hankkeen henkiin herättämisestä. Vastikään Suomeen tutkijaksi palanneen Rossin mielestä Guggenheim on tehnyt huonosti kotiläksynsä helsinkiläisestä kulttuurikentästä.

”Siellä ei vieläkään tiedetä, kuinka vireä tämä kenttä on, vaan pidetään kolkkona ja ilottomana, jonne Guggenheim tuo vapahtajana kulttuurin”, Rossi sanoo. ”He eivät usko suomalaiseen kulttuuriin ja taiteeseen, joka tosiasiassa on hyvinkin kansainvälistä.”

Guggenheimiin sitoutuminen olisi riski, koska tarjontaan ja sisältöön liittyvistä suunnitelmista on tihkunut varsin vähän tietoa.

”Siinä mielessä ollaan ostamassa sikaa säkissä.”

Rossi on itse tutkija, ja hän on tehnyt taiteilijoiden kanssa paljon töitä.

”Tiedän, kuinka ankaraa rahoituksen haku on. Tutkijoilta ja taiteilijoilta vaaditaan todella tarkkoja suunnitelmia aina, kun haetaan rahaa. Sitä voidaan myös vaatia Guggenheimilta. Ei riitä, että se on tunnettu brändi.”

Guggenheim-hankkeen selvityksessä avataan toimintavaiheen rahoitusta. Taloussuunnitelmassa uskotaan, että Guggenheimissa kävisi vuosittain 550 000 museovierasta. Vertailukohdaksi voidaan ottaa Suomen suosituin taidemuseo Ateneum, jonka kävijämäärä oli viime vuonna 263 960.

Kuulostaako Guggenheimin tavoite realistiselta?

”New Yorkin Guggenheimissa kävi viime vuonna noin 850 000 ihmistä. New Yorkissa käy vuosittain noin 53 miljoonaa matkailijaa. Kun Helsingissä käy vuosittain noin kolme miljoonaa matkailijaa, niin luvut näyttäisivät ainakin tässä mielessä olevan epäsuhdassa”, Rossi pohtii.

Guggenheimin talousselvityksen mukaan museotoiminnan vuosittainen rahoitusvaje olisi 1,7 miljoonaa euroa, jos kävijöitä olisi 550 000. Rahoitusmallin mukaan 1,3 miljoonaa euroa olisi tarkoitus kattaa valtion tuella.

Rossin mukaan valtionosuus ei ole kirkossa kuulutettu asia, vaikka se suunnitelmassa lukee.

”Järjestelmään ei loikata tuosta vain, vaan museoiden pitää yleensä todistaa, että valtionosuus on perusteltu. Monet kelpo museot ovat saaneet odottaa pitkäänkin tuen piiriin pääsemistä. Edellytyksenä on ollut muun muassa, että pitää olla kokoelmatoimintaa.”

Arviorahoitusvajeesta ei sisällä 20 miljoonan dollarin lisenssimaksua, joka suoritetaan emo-Guggenheimille 20 vuoden toimintajaksosta.

Guggenheimin talous on riippuvainen taiteesta kiinnostuneesta yleisöstä. Jos kävijämäärä olisi 350 000, vuosittainen rahoitusvaje olisi 4,7 miljoonaa euroa. Tällöin 1,3 miljoonan euron valtionosuudenkin jälkeen museo jäisi paljon miinukselle.

Kuka kattaisi mahdolliset tappiot?

”Tukisäätiöstä sanotaan, että he pyrkivät kattamaan tappiot. Rahoituskuvio on monimutkainen. Siihen kuuluu yksityistä rahoitusta, josta osa on tosin valtionyhtiöltä tulevaa rahoitusta. Ja kaupunki on lainan takaajana.”

Eli jos tulee kovat tappiot, se menee veronmaksajien rahoista?

”Niin se varmaan menee.”

Rahoituksessa yksi kysymys on myös arvonlisävero.

”Guggenheimin rahoitussuunnitelmassa on lähdetty siitä, että museo saisi vapautuksen arvonlisäverosta. Jos näin ei kävisi, siitä tulisi paljon lisäkustannuksia”, Rossi selittää.

”Esimerkiksi Amos Andersonin taidemuseo ei ole saanut vapautusta arvonlisäverosta. Olisi mielenkiintoista, jos näitä kahta museota kohdeltaisiin eri tavalla.”

Guggenheimiin on jo nyt uponnut rahaa miljoonia. Helsinki ja eri säätiöt maksoivat selvityksestä 1,75 miljoonaa euroa.

Yksityistä rahaa on sijoitettu muun muassa arkkitehtuurikilpailuun, johon kului kolmisen miljoonaa euroa.

Kaupunginhallitus näyttää olevan halukas kanavoimaan rahaa taiteeseen, joka kiinnostaa suurta yleisöä. Pitäisikö rahaa ohjata jonnekin muualle Guggenheimin sijasta?

”Meillä on esimerkiksi Helsingin kaupunginmuseo HAM, joka toimii hyvin virkeästi”, Rossi sanoo.

Ensi vuoden jo entisestään pienistä HAMin hankintamäärärahoista on leikattu kaksi kolmasosaa. Luvassa on vain 58 000 euroa.

”Sillä ei vielä hirveästi hankita, vaikka kotimaista nykytaidetta voi saada edullisestikin. Jos hankinta vähenee olemattomiin, tämän aikakauden suomalaista taidetta ei löydy museoiden kokoelmista.”

Juttu on julkaistu 24.11. klo 11.17, juttua muokattu klo 18.18: Helsinki ja eri säätiöt maksoivat Guggenheim-selvityksestä 1,75 miljoonaa euroa, ei Suomen valtio.

