Ainakaan toistaiseksi alkoholilain vaikutukset eivät ole olleet niin synkkiä kuin ennalta arvioitiin.

Uuden alkoholilain arvioitiin nostavan merkittävästi suomalaisten alkoholin kulutusta.

Myös poliisin alkoholisidonnaisten tehtävien arvioitiin kasvavan.

Tämänhetkisten tilastojen mukaan uuden alkoholilain vaikutukset eivät ole olleet niin negatiivisia kuin ennakoitiin.

Suomalaisten alkoholin kulutus ei ole kasvanut niin paljon kuin arvioitiin. Kuvituskuva. MOSTPHOTOS

Terveyden- ja hyvinvoinninlaitos (THL) vastusti jyrkästi uutta alkoholilakia vedoten arvioihin kansanterveydellisistä haitoista, joita alkoholin kulutuksen selvästä kasvusta seuraisi. Uusi laki muun muassa vapautti 5,5,-prosenttiset alkoholijuomat ruokakauppoihin, vapautti ravintoloiden aukioloajat ja toi ravintoloille mahdollisuuden hakea vähittäismyyntilupaa alkoholin mukaan myymiseen samoilla pelisäännöillä kuin ruokakaupatkin.

Maaliskuun alusta alkaen ravintolat ovat voineet jatkoaikailmoituksella anniskella alkoholia enintään kello neljään, jolloin alkoholia voi nauttia ravintolassa aamuviiteen saakka.

THL arvioi, että uusi laki nostaa alkoholin kokonaiskulutusta neljä prosenttia. Alkoholin kokonaiskulutuksen voimakkaan kasvun arvioitiin johtavan 150 alkoholin aiheuttamaan vuosittaiseen lisäkuolemaan. Sairaalajaksoja arvioitiin tulevan vuosittain 1500 lisää.

THL:n ennakkotietojen mukaan tammi–elokuussa alkoholin kokonaiskulutus kasvoi kuitenkin vain 0,5 prosenttia. THL:n pääjohtaja Juhani Eskola myönsi HS:n mielipidepalstalla, että laitoksen ennuste oli liian pessimistinen.

Vähemmän alkoholiin liittyviä poliisitehtäviä

Poliisi arvioi, että uusi laki lisää alkoholiin liittyviä poliisin hälytystehtäviä. Tilastot tammi-lokakuulta osoittavat, että alkoholiin liittyvien tehtävien määrät ovat vähentyneet, vaikka kaikkien poliisille tulleiden tehtävien määrä on noussut tänä vuonna 17 500 tehtävällä.

Alkoholiin liittyvät poliisitehtävät ovat vähentyneet koko maassa tammi-lokakuussa 1 703:lla eli 0,72 prosenttia viime vuoden vastaavaan aikaan verrattuna.

Alkoholisidonnaisiin tehtäviin luetaan pahoinpitely, päihtyneen henkilön häiriökäyttäytyminen ja ilkivalta, kotihälytykset sekä juopumus liikenteessä.

Poliisi ennakoi, että uuden lain myötä etenkin kotihälytystehtävien määrä kasvaa. Kuitenkin tammi-lokakuussa kotihälytystehtäviä on ollut 3600 vähemmän kuin viime vuonna vastaavana aikana.

Syy ei tiedossa

Poliisihallituksen poliisitarkastaja Ari Järvenpään mukaan on vielä epäselvää, mitä alkoholisidonnaisten tehtävien määrän laskun taustalla on. Etenkin kotihälytysten määrän selvä lasku ihmetyttää poliisia.

Jos kotihälytykset eivät olisi vähentyneet, alkoholisidonnaisten hälytystehtävien määrä olisi kasvanut kaikkien hälytystehtävien tapaan. Esimerkiksi päihtynyt henkilö -hälytystehtävät ovat kasvaneet 6,7 prosenttia ja juopumus liikenteessä -tehtävät neljä prosenttia tammi-lokakuussa.

Kotihälytystehtävien määrän voimakas lasku on painanut kaikkien alkoholisidonnaisten tehtävien määrän laskuun.

– Yksi syy voi olla se, että kun viikonloppuisin aamuyöstä niin sanottuja metelikeikkoja tulee hälytystehtävinä lähinnä kerrostaloissa, poliisi joutuu priorisoimaan tehtäviä. Jos samaan aikaan jossakin kaupungin toreilla saa turpaan, niin poliisi menee sinne ensin. Saattaa olla, että kansalaiset jättävät soittamatta sen takia, että ajatellaan, ettei se poliisi kuitenkaan tule, Järvenpää pohtii.

Tehtävät siirtyneet myöhemmäksi

Poliisin ennakko-oletus siitä, että tehtävät siirtyvät uuden alkoholilain myötä myöhemmälle aamuyölle, on pitänyt paikkansa. Kello 05-06 aikana tulleet hälytystehtävät ovat kasvaneet tammi-lokakuussa 13 prosenttia verrattuna viime vuoden vastaavaan aikaan.

Ravintoloiden aukioloaikojen pidentäminen on vaikuttanut poliisien työvuorojen suunnitteluun valtakunnallisesti. Resursseja on siirretty aamuyöhön ja varhaisaamun tunteihin.

Järvenpää muistuttaa, että alkoholilain kaikki muutokset ovat olleet voimassa vasta reilut puoli vuotta.

– Ensi vuoden puolella pystymme tekemään tarkempia analyyseja lain vaikutuksista.

Hintakilpailu jäänyt pienemmäksi

THL:n erikoistutkija Pia Mäkelän mukaan yksi keskeinen syy vaikuttaa siihen, että alkoholin kokonaiskulutuksen kasvu on jäämässä pienemmäksi kuin THL arvioi.

– Hintakilpailu ei ole ollut ollenkaan niin suurta kuin mitä me arvioimme tai Päivittäistavarakauppayhdistys arvioi.

THL ja päivittäistavarakauppa arvioivat, että nelosoluen keskimääräinen litrahinta laskisi lain myötä jopa 38 prosenttia. Vähittäistavarakaupoissa myytyjen vahvojen oluiden keskimääräinen hinta on kuitenkin laskenut noin kuusi prosenttia tammi-syyskuussa. Monet muut alkoholijuomat ovat kallistuneet vuoden alussa tehtyjen alkoholin valmisteverojen korostusten vuoksi.

Mäkelä muistuttaa, että alkoholin kulutuksen muutokset on summa erilaisista vaikutuksista. Taustalla vaikuttaa uuden alkoholilain lisäksi alkoholin veronkorotukset, taloustilanne sekä 10 vuotta vallinnut alkoholin kulutuksen laskeva trendi. Myös Viron alkoholin veronkorotukset ja sen vaikutukset matkustajatuontiin sekä poikkeuksellinen hellekesä on otettava huomioon kokonaiskulutuksen kehityksen syitä pohdittaessa.

– Se, mikä tuo lain itsenäinen vaikutus on, pitää selvittää erikseen. Sitä pitää yrittää lähestyä aikasarjamallituksella, jollainen meillä on työn alla. Jos kulutuksen lasku pysähtyy tai kulutus kääntyy nousuun, niin silloin laki on lisännyt kulutusta, Mäkelä toteaa.

Mäkelä huomauttaa, että vaikka lyhyellä aikavälillä alkoholin kulutus on lisääntynyt ennakoitua vähemmän, pitkän aikavälin muutos voi muodostua erilaiseksi.