Iltalehti on saanut tiedot siitä, miten Antti Rinteen hallituksen ohjelmaa toteutetaan käytännössä.

Näin Antti Rinne kommentoi hallitusneuvottelujen tilannetta perjantaiaamuna. Uusi hallitusohjelma esitellään maanantaina.

Hallitus korottaa 1.1.2020 alkaen 308 000 eläkeläisen kuukausittaista eläkettä nettona 50 eurolla.

Tämä tarkoittaa sitä, että eläkeläiset, joiden eläke on tällä hetkellä alle tuhat euroa, saavat joka kuukausi puhtaana käteen 50 euroa lisää.

Yli kolmestasadastatuhannesta korotuksen saavasta eläkeläisestä 100 000 on takuueläkkeellä ja yli 200 000 pienillä työeläkkeillä.

Lisäksi Rinteen hallitus aloittaa kolmikantaisen valmistelun siitä, että pienimpiä työeläkkeitä olisi mahdollisuus nostaa kaikilla, joiden eläke jää tällä hetkellä alle 1 400 euroon kuukaudessa.

Hallituksen ja työmarkkinajärjestöjen yhteisen valmistelun lähtökohtana on pystyä korottamaan 1 000-1 400 euron työeläkkeitä ilman, että eläkejärjestelmän maksut nousevat.

Viidenkymmenen euron nettokorotuksella Rinteen hallitus yrittää poistaa vanhusköyhyyttä.

Hallitus käyttää 200 miljoonaa euroa pieni- ja keskituloisten tuloverotuksen keventämiseen.

Maltillisella tuloveron kevennyksellä Rinteen hallitus korvaa osaltaan pieni- ja keskituloisiin palkansaajiin, eläkeläisiin ja yrittäjiin kohdistuvia välillisten verojen korotuksia.

Fossiilisten polttoaineiden verotusta korotetaan kuluttajahintojen ennustetun nousun mukaisesti 250 miljoonalla eurolla vaalikauden aikana. Vaikutus pienituloisille huomioidaan tuloverotuksen ja etuustasojen muutoksilla.

Iltalehden saamien tarkkojen tietojen mukaan polttoaineiden veronkorotus toteutetaan kuluttajahintaindeksin eli yleisen hintojen nousun pohjalta. Täysimääräisenä korotus on voimassa vasta vuonna 2023 eli vaalikauden loppuessa.

IL:n saamien hallitusohjelman laskentatietojen mukaan veronkorotus nostaa vuoteen 2023 mennessä bensan ja dieselin litrahintoja noin viidellä sentillä.

Helsingin Sanomat kertoi noin 50 euron eläkekorotuksesta perjantai-iltana. Iltalehden saamat uudet tiedot ovat tarkempia ja kertovat korotuksen toteutumisen aikataulun ja siitä hyötyvien eläkeläisten määrän.

Seuraavassa on hallitusohjelman kirjauksia köyhyyden poistamisesta

Pienituloisille eläkeläisille on luvassa 50 euroa lisää kuussa. ISMO PEKKARINEN / AOP

Toimeentulon turvaaminen ja köyhyyden vähentäminen:

Korotetaan pieniä eläkkeitä (takuueläke ja kansaneläke). Korotukseen käytetään 183 Me.

Valmistellaan kunnallisen ja yksityisen sektorin eläkejärjestelmien yhdistäminen Eläkejärjestelmien erillisyys -työryhmän ehdotusten pohjalta.

Taiteilija- ja urheilijaeläkkeiden määrää lisätään nykyisestä.

Henkilöiden, joiden kokonaiseläke jää tasoltaan alle takuueläkkeen tason, tilanne selvitetään.

Selvitetään vaihtoehtoja yrittäjien sosiaali- ja eläketurvan parantamiseen.

Jatketaan työttömyyspäivärahan edellytyksenä olevan työssäoloehdon kehittämistä tavoitteena nykyistä paremmin huomioida työmarkkinoiden muutos ja digitalisaation mahdollisuudet.

PJ-pöydässä: Ansiosidonnainen työttömyysturva kaikille -jatkoselvitys

Köyhyyden ja osattomuuden vähentäminen:

Korotetaan peruspäivärahaa, työmarkkinatukea ja vähimmäismääräisiä sairaus- ja vanhempainpäivärahoja. Korotukseen käytetään 52 Me.

Opintoraha sidotaan indeksiin vuoden 2020 alusta. Ensimmäinen indeksikorotus toteutetaan puolittaisena. Vuoden 2023 tasossa käytetään 25 Me.

Selkiytetään sosiaaliturvaa

Perusturvan matala taso ja järjestelmän monimutkaisuus ovat kasvattaneet toimeentulotuen roolia. Etuusjärjestelmän monimutkaisuus liittyy usein eri etuuksien ja tai muiden tulolajien yhdistelmiin tai siirtymiin niiden välillä. Perusturvaa on kehitettävä sen tasoa heikentämättä. Lisäksi uudistuksissa on huolehdittava henkilötietosuojan toteutumisesta.

Toteutetaan toimeentulotuen kokonaisuudistus, jolla varmistetaan riittävä viimesijaisen toimeentulon turva ja sosiaalista tukea tarvitsevien ihmisten oikea-aikaiset palvelut.

Selvitetään syitä erityisesti nuorten toimeentulotukiriippuvuuteen ja keinoja sen vähentämiseksi.

Toimeentulotuen suojaosajärjestelmän selkiyttäminen ja työnteon esteiden helpottaminen.

Tehdään tarvittavat lainmuutokset, joilla edistetään digitalisaation ja tekoälyn hyödyntämistä sosiaaliturvaetuuksien hakemisessa, käsittelyssä ja päätöksissä.

Etuuksien käsitteistöä ja maksuajanjaksoja (esimerkiksi hakuprosessin ehdot, tulo- ja perhekäsitteet, maksupäivät -ja ajat ml. juhlapyhät) yhtenäistetään. Ansioperusteisten etuuksien kohdalla kokonaisuus edellyttää kolmikantayhteistyötä. Huolehditaan käsitteiden yhdenmukaisuudesta ansio -ja perusturvan kesken.

Tarjotaan asiakkaalle ymmärrettävämpi kokonaisuus ja mahdollisuus hakea yhdellä hakemuksella useita etuuksia parantaen samalla järjestelmän läpinäkyvyyttä.

Edistetään tulorekisterin hyödyntämistä sosiaaliturvassa erityisesti epätyypillisten työsuhteiden kannalta.

Sosiaaliturvan uudistamisessa laajennetaan tulorekisterin tietosisältöä erityisesti työn murroksen näkökulmasta (esimerkiksi työttömyysturvan sujuvampi maksatus). Tämä edellyttää erillistä hanketta, joka rahoitetaan tulevaisuusinvestoinneista.

Nykyisin työttömyysetuuksien piirissä on henkilöitä, jotka eivät tosiasiassa ole työkykyisiä. Tarkennetaan etuuksien saannin edellytyksiä, jotta ihmiset ovat tarpeensa mukaisella etuudella. Tässä yhteydessä tarkastellaan muun muassa sairauspäivärahaa, kuntoutuksen tukia ja työttömyyspäivärahaa. Samalla selvitetään etuuksien sitomista toimintakykyyn diagnoosin sijasta.

Selvitetään sisäilmasta sairastuneiden tilanne siten, että sisäilman vuoksi työkyvyttömät ja työpaikkakyvyttömät eivät jää ilman toimeentuloa.

Selvitetään opiskelijoiden asumistuen yhteisasumisen tulkinnan ongelmat ja niiden korjaustarpeet.

Etuuksien ja palveluiden yhteensovittamista parannetaan seuraavasti:

Parannetaan palveluiden oikea-aikaisuutta. Palveluiden ja resurssien oikea kohdentaminen tulee toteuttaa osana vaikuttavaa sosiaaliturvan uudistusta.

Tehdään tarvittavat muutokset lainsäädäntöön ja käytänteisiin Kelan ja kuntien yhteistyön parantamiseksi, jotta sosiaalityön tarpeiden tunnistaminen, asiakkaan ohjaus ja henkilökohtainen palvelu vaikeimmassa asemassa olevilla toteutuisivat.

Kehitetään tulonsiirtoihin liittyviä palveluja osallistavaan ja ennaltaehkäisevään suuntaan. Hyödynnetään monitoimijaista työotetta, etsivää työtä ja yhteisötyötä. Johtamista ja yhteistyörakenteita uudistetaan. Ehkäisevän toimeentulotuen käyttöä suunnitelmallisen sosiaalityön ja etenkin lastensuojelun välineenä tulee edelleen vahvistaa laatimalla valtakunnalliset kriteerit sen myöntämiselle.

Digitalisaation keinoja hyödynnetään nykyistä merkittävästi enemmän palvelutarpeessa olevien varhaisen tukemisen ja yhteisasiakkuuden tehokkaan hoitamisen tueksi. Varmistetaan, että kielelliset oikeudet ja saavutettavuus toteutuvat.

Hyödynnetään kokeiluja perusturvan uudistamisessa

Varmistetaan kokeilujen tieteellinen kestävyys.

Toteutetaan esimerkiksi byrokratia- ja informaatiokokeilu (VN-TEAS).

Indeksikorotukset tehdään kansaneläkeindeksin ja kuluttajahintaindeksin mukaisina (vuoden 2020 alusta).