Ahvenanmaalaiset eivät innostu ajatuksesta Ruotsiin liittymisestä tai siitä, että maakunta kuuluisi Suomeen ilman itsehallintoa.

Ahvenanmaalaiset ovat tyytyväisiä nykyiseen itsehallintoasemaansa. OUTI JÄRVINEN/KL

Åland Gallupin tekemän joulukuussa tekemän kyselyn mukaan 78 prosenttia ahvenanmaalaisista kannattaa sitä, että Ahvenanmaa on jatkossakin itsehallinnollinen alue. Tässä ei havaittu suuria eroja eri ikäluokkien ja sukupuolten välillä. Vain viisi prosenttia vastaajista halusi, että Ahvenanmaa olisi osa Suomea ilman itsehallintoa.

Ruotsi on Ahvenanmaan ainoa virallinen kieli, ja Ruotsin kulttuuri on ahvenanmaalaisille läheinen. Ahvenanmaalla on esimerkiksi hyvin yleistä seurata Ruotsin televisiota, ja ahvenanmaalaiset nuoret lähtevät mieluummin opiskelemaan Ruotsiin kuin Manner-Suomeen.

Kuitenkin vain neljä prosenttia ahvenanmaalaisista haluaisi Ahvenanmaan kuuluvan Ruotsiin, selviää Åland Gallupin kyselystä.

– Tämä kuvastaa sitä illuusiota, mikä on mantereen puolella. Jengi luulee, että ahvenanmaalaiset haluaisivat kuulua Ruotsiin. No eiväthän he millään ilveellä sinne haluaisi kuulua. Mutta ei sen kummemmin Suomeenkaan ilman itsehallintoa, sanoo Åbo Akademin yhteiskuntatieteiden emeritusprofessori Göran Djupsund.

Mistä tällainen mielikuva on syntynyt Manner-Suomeen?

– Kaikki tieto ja mielikuvat Ahvenanmaasta rakentuvat niin hataralle tietopohjalle, Djupsund arvioi.

Poliitikoillakin vajavaisia tietoja

Djupsund on havainnut hataria mielikuvia työssään. Professori kertoo yllättyneensä eduskunnan suuren valiokunnan Ahvenanmaan-tutustumismatkan yhteydessä siitä, miten vajavaisia tietoja monella päättäjälläkin on Ahvenanmaasta.

Djupsundin mukaan silloinen suuren valiokunnan puheenjohtaja luuli, ettei mannersuomalainen voi ostaa Ahvenanmaalta minkäänlaista asuntoa tai kiinteistöä.

– Nauroin tälle ja totesin, että voit ostaa kaupungista vaikka kerrostalon huomenna. Merenrantatonttia et saa ostaa. Mutta tämä kuvastaa tätä tietopohjaa, että jos noin esillä oleva poliitikko ei tiedä näistä perusasioista, kuinka tavallinen rivikansalainen mantereella tietäisi Ahvenanmaasta yhtään mitään, Djupsund toteaa.

Kaavoitetulta alueelta, kuten Maarianhaminan keskustasta, kiinteistöjä saa ostaa tai vuokrata kuka tahansa. Kotiseutuoikeus tarvitaan siihen, että voi ostaa Ahvenanmaalta kaavoittamattomalta tontilta kiinteistöjä.

Aiemmin osuneet kohdalleen

Ahvenanmaan itsenäistymistä kannattaa Åland Gallupin kyselyn mukaan yhdeksän prosenttia vastaajista. Tämä vaihtoehto sai eniten kannatusta Ahvenanmaan reunakunnissa, vaikkakin itsehallinto oli edelleen suosituin vaihtoehto. Vähiten haluja itsenäistymiseen on Ahvenanmaan saaristokunnissa.

Åland Gallup tekee kuukausittain puoluekannatuskyselyitä yhteistyössä paikallisen sanomalehden Nya Ålandin kanssa. Joulukuun internetkyselyn yhteydessä ahvenanmaalaisilta kysyttiin myös Ahvenanmaan asemaan liittyviä kysymyksiä.

Tähän kysymykseen vastasi 523 henkilöä. Tulokset painotettiin iän, sukupuolen ja asuinpaikan mukaan Ahvenanmaan aikuisväestöä vastaaviksi. Ahvenanmaalla on reilut 29 000 asukasta.

Åland Gallupin data-analyytikko Mats Adamczak on tehnyt kyselyjen metodiin ja vastausten painotuksiin liittyen yhteistyötä emeritusprofessori Djupsundin kanssa.

Djupsund kertoo, että Åland Gallupin kyselyjen painotukset ovat osuneet aiemmin hyvin kohdalleen, kun kyselyjen tuloksia on verrattu vaalituloksiin. Tulosten luotettavuus ja yleistettävyys riippuu aina vastaajamäärästä.

Ahvenanmaan asemaa koskevassa kyselyssä ei kannata Djupsundin mukaan tuijottaa liian tarkasti yksittäisiä prosenttiosuuksia, vaan keskittyä siihen, millaisen isomman kuvan kysely välittää.

– Kysely antaa aika hyvän yleiskuvan ahvenanmaalaisten mielipiteistä ja vastaa aika hyvin aikaisempia kyselyitä. Se lisää uskottavuutta tälle kyselylle.

Ahvenanmaan itsenäisyyttä kannattavien osuus saattaa olla Djupsundin arvion mukaan hieman todellisuutta korkeampi Åland Gallupin kyselyssä. Ahvenanmaan maakuntapäivävaaleissa (2019) Ahvenanmaan itsenäisyyttä ajava Ålands Framtid sai 4,7 prosentin kannatuksen, ja vuoden 2015 vaaleissa 7,4 prosentin kannatuksen.

Harva pitää täysin suomalaisena

Data-analyytikko Adamczak on kirjoittanut yli 40 historiallista artikkelia siitä, miten ja miksi Ahvenanmaasta tuli itsehallinnollinen, minkä vuoksi hän myös halusi selvittää ahvenanmaalaisten näkemyksiä itsehallintoon.

Itsehallinnon vankka kannatus ja ahvenanmaalaisen identiteetin korostuminen on tullut esille myös aiemmissa tutkimuksissa.

Ahvenanmaan tilasto- ja tutkimuslaitoksen (ÅSUB) tutkimuksessa (2008) 90 prosenttia vastaajista ilmoitti olevansa ahvenanmaalaisia ja 60 prosenttia koki olevansa ”täysin ahvenanmaalaisia”. Sen sijaan vain neljäsosa vastaajista piti itseään täysin suomalaisena, ja yksi viidesosa jollain tasolla ruotsalaisena. Vaihtoehto ”eurooppalainen” oli suositumpi kuin ”suomalainen”, ”ruotsalainen” ja ”suomenruotsalainen”.

ÅSUBin toteuttamassa, Ahvenanmaan maakuntahallituksen tilaamassa tutkimuksessa (2018) ahvenanmaalaisilta kysyttiin yhteenkuuluvuudentunteesta Ahvenanmaahan, Suomeen, Ruotsiin, Pohjoismaihin sekä Eurooppaan/EU:hun siten, että 5 merkitsi hyvin vahvaa yhteenkuuluvuudentunnetta ja 1 hyvin heikkoa.

Eniten ahvenanmaalaiset kokivat yhteenkuuluvuuden tunnetta (4,35) Ahvenanmaahan. Toiseksi eniten yhteenkuuluvuudentunnetta koettiin Pohjoismaihin (3.56) ja kolmanneksi eniten Suomeen (3.43). Yhteenkuuluvuudentunne Ruotsiin oli vastaajilla keskivahvaa (3.05) ja Eurooppaan (3.03).

Vahva identiteetti

Samassa ÅSUBin (2018) tutkimuksessa ahvenanmaalaisilta kysyttiin sama itsehallintoon ja turvallisuuteen liittyvä kysymys kuin vuonna 1986. Tulokset olivat melko samanlaisia myös vuonna 2018. Valtaosa ahvenanmaalaista katsoi edelleen, ettei Ahvenanmaan demilitarisoitu asema tee Ahvenanmaasta turvallisempaa tai turvattomampaa paikkaa, mikäli suurvaltojen välillä tulisi aseellinen konflikti.

Ahvenanmaalaisesta identiteetistä ei ole aivan viime vuosina tehty tutkimusta. Esimerkiksi Ett land två språk den finländska modellen -kirjaan tehdyssä tutkimuksessa (Beijar 1998) todettiin, että ahvenanmaalainen identiteetti on vahva, eivätkä monet ahvenanmaalaiset halua tulla kutsutuiksi suomenruotsalaisiksi.

Myös ÅSUBin vuoden 1998 Ålänningarna och deras identitet -tutkimusraportissa todettiin ahvenanmaalaisen identiteetin olevan vahva. Ahvenanmaalaisen identiteetin peruskiviä ovat ruotsin kieli, kotiseutuoikeus, luontoympäristö ja itsehallinto.

Åland Gallupin maaliskuun 2019 kyselyssä 80,4 prosenttia ahvenanmaalaisista kertoi kannattavansa Suomea ja 19,6 prosenttia Ruotsia, mikäli Suomi ja Ruotsi ovat vastakkain jääkiekko-ottelussa.

– Pitää muistaa, että suhteellisen monet ruotsalaiset lapsiperheet muuttavat Ahvenanmaalle, Adamczak sanoo. Hän on seitsemännen polven ahvenanmaalainen.