Přesně před rokem pohltila nizozemská firma Ahold, provozovatel řetězce Albert, konkurenční Spar. Síť jeho obchodů se tak rozrostla o dalších padesát prodejen. Kdyby chodil každý nakupovat potraviny do supermarketu, kam to má z domova nejblíž, obsluhovaly by Alberty v českých městech přes dva miliony lidí. Druhý Penny market zaostává o 850 tisíc potenciálních zákazníků.

V následující vizualizaci se můžete podívat, jak si celostátní řetězce obchodů s potravinami rozdělili všechna okresní a krajská města. Vlevo nahoře vyberte město, najeďte myší nad vybarvenou plochu a dozvíte se, o kterou pobočku jakého řetězce se jedná, a kolik obyvatel to do ní má blíž než ke konkurenci.

Český rozhlas získal adresy supermarketů z databáze firem Albertina. Vybral z ní osm celostátních řetězců s nejvyšším počtem poboček. Potom na mapu – s přesností na základní sídelní jednotky – rozmístil všech 10 230 060 obyvatel České republiky podle toho, kam se přihlásili při posledním sčítání obyvatel.

Nejzelenější česká města při pohledu z vesmíru? Karlovy Vary, Praha, Ostrava... Číst článek

Každému z nich pomocí počítačového algoritmu přiřadil nejbližší obchod. Mapa tedy ukazuje, do kterého supermarketu to mají obyvatelé 78 okresních měst nejblíž.

Spodní linka přidává informaci o procentu lidí, kteří to mají z domu nejblíž do daného řetězce. V mapě najdete i bývalý Spar - můžete se tak podívat, kolik nových zákazníků získal Albert po ovládnutí tohoto řetězce.

Před koupí Sparu to mělo do Albertu nejblíž 1,9 milionů (29 %) obyvatel měst, po ní jsou to dokonce 2,2 milionu (33 %) lidí. Nejbližší konkurence je Penny market s 1,2 miliony (18 % lidí).

Ukazuje se také, že Albert se soustřeďuje na největší města; v jeho spádové oblasti (a spádové oblasti bývalého Sparu) bydlí 46 % Pražanů, 52 % Brňanů a stejný podíl obyvatel Hradce Králové. Do velkých měst se vedle Alberta úspěšně tlačí Billa, naopak Kaufland se soustřeďuje na ta menší.

Analýza spádových oblastí pracuje se zjednodušením: neznáme skutečnou nákupní plochu ani obraty jednotlivých prodejen, podle kterých bychom dokázali přesněji odhadnout jejich skutečný zásah.

Srovnáváme proto jen řetězce, které mají typickou velikost prodejní plochy vyšší než 400 m2, což je hraniční vymezení supermarketu. Menší sítě, jako je Hruška, Žabka nebo Tesco Expres, se v analýze neobjevují, podobně tam nenajdete velkoobchodní Makro.