A Gellért-hegy. Fotó: Jászai Csaba/MTVA

A gellérthegyi sikló elnevezésű fantáziaprojekt meg nem valósulásának évszázados története van. A sikló megépítése már a 19. században is felvetődött az akkor még lényegében lakatlan, szőlőtermesztésre használt hegyre, amely mára Budapest egyik legfelkapottabb turistacélpontja lett. A kilencvenes években kisebb-nagyobb megszakításokkal rendre felmerül a sikló megépítése, de úgy tűnik, a beruházás szövevényes története tovább bonyolódik.

Nagyjából egy évvel ezelőtt ismét belefogtak a megvalósításba. A hegy lábánál, az Erzsébet híd budai hídfőjénél elkerített területek és földkupacok jelezték, hogy elindult a kivitelezés előkészítése. Hosszas egyeztetés után a befektetőkkel is beszélhettem, akik megerősítették az építkezést, ugyanakkor több részletről sem akartak beszélni, például hogy mikor várható a projekt befejezése.

Kapcsolódó cikkKapcsolódó cikkÚgy tűnik, elindult a gellérthegyi sikló építése, de a főváros ezt titkoljaA közelmúlt egyik leglátványosabb budapesti beruházása lehet, de sok részlet egyelőre homályos és eddig szándékosan nem beszéltek róla.

A budapesti önkormányzat – amely a BKK-n keresztül benne is van a beruházócégben – eleinte semmilyen módon nem kommunikált a tervezett beruházásáról, végül megkeresésünk után egy hónappal több konkrétumot is írt a siklóról. Október elején azt közölte a főváros, hogy a tényleges építési munkák az “előkészítés jelenlegi állása szerint” a következő fél évben elkezdődnek, és várhatóan 15 hónapig tartanak. Ez azt jelentette volna, hogy 2020 nyarán már siklóval lehetett volna menni a Gellért-hegyre.

Hiába van ugyanis lezárva továbbra is több építési terület az Erzsébet híd budai hídfője környékén, laikus szemmel nézve nem sok minden történik ezeken a részeken. Emiatt ismét megkerestem a budapesti önkormányzatot, de a BKK erre csak annyit reagált, hogy

a beruházás állásával kapcsolatban nincs újabb fejlemény, az építkezés még valóban nem kezdődött el.

Arra nem válaszoltak, hogy ennek mi az oka, és mikor várható az építkezés elindítása.

A beruházást elvileg végző projektcégben 25 százalék tulajdonrésze van a BKK-nak, a maradék tulajdonrészen több áttéten keresztül a kétszeres olimpiai bajnok exkajakozó Horváth Gábor, illetve a korábban különböző bankoknál vezető pozíciókat betöltő Bató Csaba osztozik.

Bató Csaba a mostani megkeresésemre annyit írt, hogy megérti, hogy a beruházás közérdeklődésre is számot tarthat, viszont a

magunk részéről változatlanul nem keressük a sajtóban történő megjelenés lehetőségét, legalábbis aktuálisan nem.

Batóval tavaly személyesen találkoztam, és akkor arról beszélt, hogy azért nem álltak szívesen a nyilvánosság elé a projekttel, mert el akarták kerülni azt a “hamis látszatot”, hogy bármelyik résztvevőt vagy a projekt iránt korábban érdeklődő befektetőket informálni vagy befolyásolni próbálnák. Bató akkor azt mondta, romlana az alkupozíciójuk, ha nyilvánosságra kerülne a projekt pontos költségvetése.

Azzal is magyarázták még a beruházók a nyilvánosság kerülését, hogy éppen aktualizálták az idejétmúlt terveket, és egyeztettek a kivitelezésről. A BKK egyébként a beruházás megvalósításában aktívan nem venne részt, az eredeti tervek szerint a kivitelezők kiválasztását is a magánbefektetők végeznék.

Támogasd a munkánkat! A G7-et ingyen lehet olvasni, de nem ingyen készül. Ha tetszett, amit olvastál és hasznosnak gondolod a munkánkat, akkor támogass minket, úgy, mintha előfizetnél. Ezzel növeled a működésünk biztonságát, és hozzájárulsz ahhoz, hogy olyan minőségben írhassuk az újságot továbbra is, ahogy eddig. Magánszemélyként és cégként is küldhetsz nekünk pénzt egy egyszerű bankkártyás fizetéssel vagy havi rendszerességgel. Köszönjük, hogy mellénk állsz. Havonta Egyszeri összeggel Tovább a támogatáshoz

Élet Budapest gellérthegyi sikló Olvasson tovább a kategóriában