Där varnade Reinfeldt för att en kilometerskatt är väldigt svår att ta fram och att processen skulle ta minst fem till sex år. Löfven i sin tur skrattade åt invändningarna från den dåvarande statsministern och lovade det svenska folket att skatten skulle finnas på plats inom högst två år.

Men så blir det inte. Det blir ingen kilometerskatt, åtminstone inte den här mandatperioden. Kilometerskatten har även kallats för vägslitageavgift och lastbilsskatt. Oavsett namn så handlar skatten om att straffbeskatta tunga transporter.

I en intervju med Norrbottens kuriren backar infrastrukturministern Anna Johansson (S) från löftet och meddelar att kilometerskatten inte kommer kunna införas under mandatperioden. Anledningen är att den visat sig allt för komplicerad att införa av juridiska och tekniska skäl.

Det vill säga precis vad Fredrik Reinfeldt varnade för i den tv-sända duellen med Stefan Löfven.

Socialdemokraterna tvingas därmed, på kort tid, backa från ännu ett av sina löften i valet. En införd kilometerskatt hade gett staten drygt fyra miljarder kronor årligen. Det är alltså en viktig bit i regeringens budgetpussel som nu går förlorad och måste ersättas med något annat. Det kan i sig stå som förklaring till att man nyligen tvingades kapa ROT-avdraget till mångas ilska.

Socialdemokraterna hade kunnat undvika den pinsamma felberäkningen om man hade lyssnat på invändningarna som framfördes redan 2011-2012. Då varnade man för att en kilometerskatt är svår att genomföra i praktiken. Kilometerskatten har dessutom varit förföljd av myten om att det skulle lösa ut en osund konkurrens på marknaden.

Men utländska åkares konkurrenskraft grundar sig huvudsakligen i lönekostnader vilket utgör drygt en tredjedel av transporternas kostnader. Att utländska åkare skulle komma undan miljöskatter är en myt. I dag tar staten in drygt 200 miljoner kronor om året från utländska åkare som betalar enligt Eurovinjettsystemet.

Den osunda konkurrensen angrips i stället genom ett bättre myndighetsarbete från bland andra polis, tull och skatteverket som i så fall behöver utökade resurser. I flera andra europeiska länder har man helt övergett tanken på att införa skatten.

Anledningen är att den skulle slå för hårt mot landsbygden som är beroende av transporter. Till den lokala matbutiken eller servicestationen kan varorna inte transporteras med tåg. I slutändan landar kostnaden på företagens lönsamhet eller konsumenten som tvingas betala mer. I Europa är det i princip bara Schweiz som har infört en kilometerskatt. I Danmark valde Socialdemokraterna att helt överge förslaget eftersom kostnaden för landsbygden skulle bli för stor.

Om Danmark inte har råd, varför skulle då glesa och avlånga Sverige ha råd?

Kilometerskatten innebär alltså ett misslyckande för regeringen. Men för oss som önskar en levande landsbygd är beskedet välkommet.

Läs fler ledare av Marcus Persson om regeringen:

Defensiv Löfven måste komma in i matchen

Därför ska man inte peka finger åt medeltida kungar

Svenskt mästerskap i bortförklaringar - Miljöpartiet väljer makten framför miljön