”Erik” har 50 procent större chans att komma på jobbintervju än ”Hassan”, visar ny forskning i psykologi vid Lunds universitet.

– Även om den med ett arabiskklingande namn gör allt rätt, så försvinner inte diskrimineringen eller fördomarna, säger Rickard Carlsson, forskare som nu doktorerat i psykologi vid Lunds universitet.

Han och hans forskarteam skrev och skickade ut fler än 5 500 jobbansökningar i olika namn.

Arbetena söktes via Arbetsförmedlingen och det enda som skilde de sökande åt var just namnet. Och oavsett om namnet var svensk- eller arabiskklingande, hade de sökande en relevant svensk utbildning, redan från barnaåren.

– Sökte företaget till exempel en ingenjör så hade den sökande examen från en bra svensk högskola, säger Rickard Carlsson.

Han ville också undersöka skillnader i bemötandet som berodde på om den jobbsökande beskrev sig som att vara varm och ha social förmåga eller effektiv och kompetent.

Resultatet blev att en kylig "Erik" som dessutom framstår som lite lat, hade samma chans att bli kallad till intervju som en varm och ambitiös "Hassan".

Och med lika egenskaper hade alltså "Erik" 50 procent större chans att kallas till intervjun.

– Vi hade en förhoppning om att kunna motbevisa fördomarna, säger Rickard Carlsson. Men resultatet blev ändå som vi trodde.

Stöder resultaten tanken på att anonymisera jobbansökningar?

– Nej, det är inte säkert, säger Rickard Carlsson. Det finns risk att diskrimineringen istället skjuts till nästa led, till intervjun. Vi vet inte särskilt mycket om fler intervjuer leder till fler jobb.

Rickard Carlsson berättar att han ska fortsätta forska på diskrimineringen inom arbetsmarknaden. Nu har han granskat jobbsökande via formella kanaler.

– Men den stora rekryteringen sker informellt via bekanta och bekantas bekanta och diskrimineringen där är en fråga som inte är utredd, säger han. Dessutom har vi åldersdiskrimineringen som nästan är lika omfattande.