Svakoga mjeseca u Hrvatskoj se broj dužnosnika poveća za njih 15, a trenutačno ih je 2545.

Toliko ih je prošlog petka bilo u registru dužnosnika koji vodi Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, a početkom ožujka prošle godine bilo ih je 2262. Od tada do danas, u 19 mjeseci dakle, broj im je narastao za 283.

U registru koji se ažurira svakog dana, uz dužnosnike nalaze se različiti ljudi s funkcijama, 151 saborski zastupnik, 20 ministara i svi njihovi zamjenici, čelnici lokalnih razina vlasti i njihovi zamjenici, ravnatelji, savjetnici predsjednice, predstojnici ureda, tajnici, čelni ljudi agencija, fondova, guverner i viceguverneri, direktori poduzeća u državnom vlasništvu...

I podaci Državnog zavoda za statistiku kojima su obuhvaćeni samo dužnosnici, visoki državni i javni službenici ukazuju da klima u Hrvatskoj pogoduje njihovu rastu i množenju. Statistika kaže da je krajem prošle godine u zemlji bilo 1655 dužnosnika, visokih državnih i javnih službenika, njih 316 više nego krajem pretprošle godine.

U svakom slučaju, zemlja snova za dužnosnike i političare koji uspijevaju osvojiti funkcije.

Statistika bilježi da imamo 1321 čelnika lokalnih razina vlasti: župana, gradonačelnika i načelnika općina i njihovih zamjenika, a imamo i 9992 člana županijskih skupština i vijeća gradova i općina. Na svim razinama, državnoj i lokalnim, postoji 1869 ustanova i izvanproračunskih fondova.

I za njih postoji registar u kojemu je nabrojeno 75 zavoda, 57 različitih uprava, 27 instituta, 43 agencije, 86 centara, 70 bolnica, 700 škola, 21 kazalište, 74 muzeja...

Politika ima utjecaj na izbor ljudi na čelnim funkcijama i nadzornim odborima u tvrtkama u državnom i pretežito državnom vlasništvu, kojih je oko 1400 u zemlji. Ne mora čovjek računati na vodeće mjesto, nije se loše zaposliti ni u nekoj od državnih tvrtki i biti među stotinjak tisuća zaposlenih u tvrtkama u državnom ili pretežito državnom vlasništvu.

Ili, zašto ne, biti jedan od gotovo 13.600 zaposlenih u nekoj od 576 županija, gradova ili općina. Toliko ih je bilo preklani, prema podacima Ministarstva uprave.

Grad Zagreb imao je tada 2863 zaposlenika, dok je primjerice Splitsko-dalmatinska županija imala ukupno 1600 zaposlenih. U samoj Županiji je bilo 247 zaposlenih, dok ih je u Gradu Splitu 458.

U državnim tijelima i javnoj upravi ovog se ljeta broj zaposlenih povećao za 1761 zaposlenog, na 231.737 ljudi, a slično je bilo i lani kada je broj namještenika i službenika skočio krajem rujna u odnosu na posljednji dan lipnja.

Objavilo je to Ministarstvo uprave, iz čijih se podataka dade iščitati da je vjerojatno početak školske godine zaslužan za podizanje broja zaposlenih jer je u školstvu broj zaposlenih porastao za 1300 ljudi. Skokom broja zaposlenih školstvo slijede ministarstva u kojima je broj zaposlenih skočio za 329 ljudi na 43.004 zaposlena.

Školstvo zapošljava najviše ljudi u javnom sektoru, početkom listopada imalo je 66.938 zaposlenih, drugo po veličini je zdravstvo sa 65.601 zaposlenim, koje je ljetnih dana imalo malo povećanje, a zanimljivo je kako su peti po broju zaposlenih u javnom sektoru s ukupno 10.471 djelatnikom agencije i druge pravne osobe za čije se zaposlene plaća osigurava u proračunu, a njihov je broj tijekom ljeta skočio za 66 ljudi.

Gdje se točno dogodilo to povećanje, podaci Ministarstva uprave ne otkrivaju, no ovo što znamo je da je Vlada početkom kolovoza obećala racionalizaciju agencija. Bila je najavila da će kao nijedna Vlada do sada rješavati problem nedovoljne učinkovitosti tijela javne uprave, velikog broja pravnih osoba agencijskog tipa čije se djelatnosti preklapaju i da će provesti racionalizaciju dijela pravnih osoba agencijskog tipa njihovim ukidanjem, spajanjem ili pripajanjem središnjim državnim tijelima.

Tako su ministri amenovali zaključak o smanjenju koji vrijedi za 54 agencije, zavoda, fonda, instituta, zaklade, trgovačka društva i druge pravne osobe s javnim ovlastima i popis s imenima 54 agencije i slične ustanove. Onda nije bilo rečeno koliko ljudi radi u tim agencijama koje se kane ukidati, ali to nije bitno jer ih ionako pomiču s jednog mjesta na drugo. Ili pripajaju ministarstvima ili drugim agencijama.

Uštede se očekuju od racionalizacije materijalnih troškova i činjenice da više neće imati ravnatelje, pomoćnike ravnatelja, upravna vijeća i slično. Potpredsjednik Vlade Tomislav Tolušić, koordinator provođenja ukidanja agencija, kazao je da je velika racionalizacija u ukidanju pravne osobnosti agencija, da nije riječ o ukidanju 54 rukovodeća mjesta, nego najmanje trostruko više te da bi se uštede samo na tome morale brojiti u desecima milijuna, možda i više od 100 milijuna kuna.

Spomenuo je još buduće ukidanje ureda državne uprave u 20 županija i sve zaokružio izjavom da takve pomake u proteklom desetljeću nije imala nijedna Vlada.

Ekonomisti će svi reći da Hrvatska ima veći problem od samog brojčanog stanja javnog sektora, dužnosnika i njihovih visokih plaća, od toga da imamo previše ministarstava, saborskih zastupnika, županija, gradova i općina. Taj je problem kvaliteta njihova rada, učinkovitost i efikasnost. Ili, rezultati.

A oni su takvi da zaostajemo za svim tranzicijskim zemljama, standard nam je gotovo na dnu i u Europskoj uniji samo su Bugari lošiji od nas.

Problem je i to što će se građani, u zemlji koja je trenutačno nazaduje po konkurentnosti u svjetskim indeksima i pada iza Srbije ili Kazahstana, više angažirati oko nekog povijesnog događaja nego zahtijevati odgovorniju i racionalniju politiku.

Malo koga brine što smo i dalje rekorderi po izdvajanjima za zakonodavnu i izvršnu vlast... Tako su nas pretprošle godine koštali 4,7 posto bruto domaćeg proizvoda, što je najviša razina u cijeloj Uniji prema podacima Eurostata.

A prosjek EU-a je 1,8 posto. Ili, javni servis koji je težak 30,7 milijardi kuna ili 8,8 posto BDP-a, a u njega se računaju izvršni i zakonodavni organi, financijski i fiskalni poslovi, vanjski poslovi, opće usluge, transakcije javnog duga... U Europskoj uniji, za koju je prosječna cijena javnog sektora šest posto BDP-a, skuplji od Hrvatske samo su Grci.