Nakon što smo prošloga mjeseca pisali o HEP-ovom 50 godina starom projektu potapanja Kosinjske doline, prošloga tjedna je sastankom HEP-a s predstavnicima lokalne politike reaktualiziran još jedan stari projekt, gradnja dvije hidroelektrane na Dravi – Molve 1 i Molve 2. Riječ je zapravo o prerađenom projektu hidroelektrane Novo Virje koji je još prije deset godina odbačen zbog očekivanog utjecaja na okoliš i protivljenja mađarske strane. Molve 1 i 2 utjecale bi na područje podravskih općina Drnje, Peteranec, Gola, Hlebine, Molve i Novo Virje.Danas je tako ovo područje pod pritiskom novih planova za betoniziranje rijeka, iako su primjerice samo na Dravi u funkciji već 22 hidroelektrane u više država. Prije tek pet godina budućnost se ovog područja činila drugačijom. Tada je u sjedištu UNESCO-a u Parizu proglašen hrvatsko – mađarski prekogranični rezervat biosfere Mura – Drava – Dunav

"Predložena lokacija za hidroelektrane Molve 1 i Molve 2 u samom je srcu 'Europske Amazone' – najočuvanijeg i ekološki najvrjednijeg dijela rijeke Drave duž njenog cijelog toka, a utjecaj na prirodu i okoliš izmjenama projekta time nije umanjen pošto bi izgradnjom dvije akumulacije, ukupne dužine od skoro 30 km, bio uništen najvrjedniji dio rijeke Drave", upozorili su ubrzo priopćenjem iz WWF-a i Dravske lige.

Kako prenosi Podravski.hr, HEP-ovi predstavnici su načelnicima lokalnih općina i predstavniku Koprivničko-križevačke županije prezentirali projekt kojim bi se umjesto jednog velikog akumulacijskog jezera, gradila HE Molve 1 u Gabajevoj Gredi gdje bi nastalo bi akumulacijsko jezero duljine 12,6 kilometara i prosječne širine 690 metara. Molve 2 bi se gradila kod Čambine s akumulacijskim jezero dužine 14,2 kilometra, a širokim u prosjeku 710 metara. U očuvanom toku rijeke izgradili bi se nasipi visoki i do sedam metara.

"Umjesto najočuvanijeg prirodnog toka rijeke, poplavne ravnice, dobili bismo visoke jednolične obale. Bio bi spriječen protok sedimenta, a dovoljno je spomenuti da je Drava zadnjih pedesetak godina već pala za četiri metra upravo zbog objedinjenog utjecaja hidroelektrana i iskapanja šljunka. To pak dovodi do pada razine podzemnih voda. Također, kroz prirodno poplavljivanje voda prolazi kroz tršće i pročišćuje se. Tako pročišćena voda ulazi u podzemne vodotokove. Gradnjom hidroelektrana više nema te cirkulacije prema podzemlju. Mi se zapravo ovdje igramo sa strateškim zalihama pitke vode", nabraja Goran Šafarek, biolog i neovisni stručnjak za upravljanje vodama iz Koprivnice, autor brojnih knjiga i filmova o hrvatskim rijekama.

Planirane gradnje negativno bi utjecale i na Repašku šumu i šumarstvo u tom dijelu, te bi se uništilo stanište brojnih biljnih i životinjskih vrsta, dodaju iz WWF-a.Siniša Golub: Moje Međimurje bi bilo direktno pogođeno promjenom režima Mure u Sloveniji, jer smo prvi i direktni susjedi, odmah nizvodno. Gradnjom bi ponajprije stradao migratorni koridor za ribe, pa bi se promijenila razina podzemnih voda, lokalna flora i fauna stradala bi već u procesu same izgradnje elektrana

"Područje Mure, Drave i Dunava, izuzetnih i netaknutih rijeka, s poplavnim šumama i rukavcima, nudi dom brojnim zaštićenim i ugroženim vrstama, kao što su vidra i dabar, orao štekavac, jesetra ili dunavski losos", podsjeća Ivana Korn Varga iz WWF Adria.

Cijena gradnje koju je HEP procijenio iznosi vrtoglavih 3,3 milijarde eura. Po dosadašnjim iskustvima taj procijenjeni trošak bi vjerojatno rastao u tijeku gradnje, kao što je bio slučaj s gradnjom HE Lešće koja je umjesto planiranih 60 milijuna koštala stotinjak milijuna eura.

HEP tvrdi kako će Molve zaposliti 60 ljudi, iako Lešće primjerice radi potpuno automatski i nije zaposlio nijednog čovjeka.

"To je u potpunosti nerealno. Što će ti ljudi raditi? Čak i kad bi bilo istina, bila i to jako skupa radna mjesta. Za nekoliko milijardi kuna sigurno se može otvoriti puno više radnih mjesta na manje štetnim projektima", kaže Šafarek.

No, drugo je pitanje koliko bi se novca zapravo izgubilo uništenjem prirodne vrijednosti Drave. Ovo područje, naime, upravo kroz brojne razine zaštite, kao regionalni park i UNESCO-v prekogranični rezervat biosfere, već donosi europski novac.