Međunarodni centar za rješavanje investicijskih sporova (International Centre for Settlement of Investment Disputes – ICSID), sa sjedištem u Washingtonu, donio je jučer presudu prema kojoj Republika Slovenija mora isplatiti HEP-u više od 40 milijuna eura za neisporučenu električnu energiju iz Nuklearne elektrane Krško u razdoblju od siječnja 2002. do travnja 2003. godine. Odluka je konačna, doznaje HRT.



Naime, slovenski ELES je potkraj srpnja 1998. isključio dalekovode NE Krško prema Zagrebu, nakon što je Vlada Republike Slovenije Uredbom izvlastila HEP, oduzevši mu njegov 50-postotni osnivački udio. Uslijedili su višegodišnji pregovori koji su rezultirali potpisivanjem Međudržavnog ugovora o NE Krško potkraj 2001., brisanjem svih međusobnih potraživanja do 30. lipnja 2002. uz dogovor da će ponovna isporuka početi najkasnije do 1. srpnja 2002.



Arbitražu pred ICSID-om HEP je pokrenuo prije deset godina - tvrdeći da je pretrpio štetu jer je umjesto jeftinije električne energije iz Krškoga morao angažirati skuplje vlastite elektrane i koristiti se skupljim uvozom. U postupku su dvije strane izmijenile veliki broj pisanih podnesaka te je ispitano više od 20 svjedoka tijekom četiri saslušanja u Parizu. Nakon što je 2009. arbitražom utvrđena pravna utemeljenost HEP-ova zahtjeva, posljednjih šest godina vodila se pravna bitka o utvrđivanju visine HEP-ove štete.



Tribunal je presudio da Republika Slovenija mora platiti HEP-u štetu od približno 20 milijuna eura s pripadajućim kamatama i 10 milijuna dolara na ime odvjetničkih i drugih troškova koje je HEP imao u pravnom procesu.



HEP je objavio da je zadovoljan konačnom presudom Međunarodnog centra za rješavanje investicijskih sporova, posebno zato jer je pravni spor trajao 10 godina. Želim napomenuti kako s našim slovenskim partnerima u NE Krško uspješno surađujemo i vjerujemo kako će se ta suradnja i dalje razvijati na obostrano zadovoljstvo Hrvatske i Slovenije, izjavio je predsjednik Uprave HEP-a Perica Jukić.



Uzimajući sve u obzir, apsolutno smo zadovoljni, kazao je Kažimir Vrankić, direktor za strategiju i razvoj HEP-a. Tome prethode događaji još iz 1998. godine. Sporazum je postignut 2002. godine, ali je Slovenija rastezala s njegovim ratificiranjem, kazao je Vrankić. Nije precizirao kada je biti isplata novca no podsjetio je da svako odugovlačenje znači ujedno i pripisivanje kamata na ukupan iznos. Moramo preračunati kamate u tom razdoblju, konzultirati se s odvjetnicima koji su to vodili, ali i s drugom stranom, istaknuo je HEP-ov direktor Vrankić.











Ministar gospodarstva Ivan Vrdoljak izjavio je da je izuzetno zadovoljan odlukom arbitražnog suda. To je dokaz da je Slovenija protupravno postupila. Sada su dužni HEP-u isplatiti 40 mil. eura. Pokazali smo da ćemo, ako ne postoji nijedan drugi način, zaštititi strateške tvrtke i strateške nacionalne interese.











Naravno sam neugodno iznenađen činjenicom da je arbitražni tribunal zaključio da Slovenija mora platiti znatan iznos odštete Hrvatskoj. Radi se o problematici iz proteklog razdoblja; još jedna koja sada ponovno opterećuje rad naše vlade. Radi se o visokim financijskim sredstvima. Slovenija će očito morati platiti visok iznos. To je teško opterećenje za proračun u situaciji za koju znamo da je i dalje teška. S time se već danas hvata u koštac financijski ministar sa svojim suradnicima. U suradnji s ostalim ministarstvima već traži rješenja - kako ćemo ovo riješiti. Svakako je to još jedno od onih pitanja koje pokazuje kako smo u prošlosti često djelovali nepromišljeno i kako se onda nagomila puno takvih stvari s kojima se sada moramo suočiti, preživjeti ih, kako bismo Sloveniju konačno doveli na put trajnog razvoja. Zato je tako važno da sada tu, i sutra, ne ponavljamo takve greške. Da odgovorno gospodarimo i pazimo da budućim generacijama ne radimo to što su neke prijašnje generacije na takav način uzrokovale ovo sadašnjim garniturama. Ali kao što sam rekao, s ovim se moramo suočiti odgovorno i naći ćemo rješenje, kazao je slovenski premijer Miro Cerar.



Slovenski ELES je krajem srpnja 1998. iskopčao dalekovode od Krškog prema Zagrebu, nakon što je slovenska Vlada uredbom izvlastila HEP, oduzevši mu njegova 50-postotni osnivački udio. Uslijedili su višegodišnji pregovori koji su rezultirali potpisivanjem Međudržavnog ugovora o NE Krško krajem 2001., brisanjem svih međusobnih potraživanja do 30. lipnja 2002. uz dogovor da će ponovna isporuka započeti najkasnije do 1. srpnja 2002.