Da nije bilo istarskih partizana, Istra ne bi bila hrvatska, a tko to ne razumije, ne razumije ni Hrvatsku, rekao je premijer Zoran Milanović na obilježavanju Dana pobjede nad fašizmom

Dan pobjede nad fašizmom, odnosno 70. godišnjica službenog završetka Drugog svjetskog rata obilježena je danas u zagrebačkoj dvorani Vatroslav Lisinski. Uz članove brojnih antifašističkih i nevladinih udruženja, pripadnike diplomatskog kora i saborske zastupnike, svečanosti su prisustvovali i premijer Zoran Milanović, predsjednik Sabora Josip Leko te bivši predsjednik Stjepan Mesić. Shodno ranijim najavama i odbijanju Saveza antifašističkih boraca i antifašista RH da primi njeno pokroviteljstvo, predsjednica Kolinda Grabar-Kitarović nije bila prisutna.

- Da nije bilo istarskih partizana, Istra ne bi bila hrvatska, a tko to ne razumije, ne razumije Hrvatsku - rekao je premijer Zoran Milanović, podsjetivši da je u Drugom svjetskom ratu učestvovalo 300.000 ljudi s ovih prostora koji su se borili za pravdu, slobodu i ljudske vrijednosti.

- To je bio jedinstven slučaj da narod jedne države ustane protiv režima koji je zloupotrijebio ime svog naroda - rekao je premijer Milanović i podsjetio da je istovremeno u Italiji, koja je mnogo veća i mnogoljudnija, bilo tek 100.000 partizana.

- Bila je to narodna vojska, a većina onih koji su krenuli u borbu nisu znali ni što je Komunistička partija ni tko je Tito. Oni su ustali protiv zla… Diljem Hrvatske danas na velike gubitke podsjećaju spomenici koje treba čuvati, a mlade podsjećati na to razdoblje. I naša je Hrvatska stvorena u Domovinskom ratu, a ljudi koji su dali svoje živote zaslužuju najdublje poštovanje. Oni koji ne shvaćaju koje su bile uloge Tita i Tuđmana ne razumiju u kakvim se situacijama državnici nalaze u tako teškim vremenima. To je hrvatska povijest, pa kome krivo, kome pravo - objasnio je Milanović.

Rekavši da treba odati počast svim žrtvama, naglasio je i da ipak treba razlikovati žal za žrtvama od žali za državom koja je uprljala hrvatsko ime, pa će i on u tom smislu otići u Tezno, ali ne i u Bleiburg.

Dio svog govora posvetio je konstataciji da snage fašizma, mržnje i ksenofobije danas jačaju u Evropi, kao i da su mnogi iz Hrvatske otišli da se bore na strani republikanaca u građanskom ratu u Španjolskoj.

- I mi ćemo, kao i tada, reći: 'No pasaran' - istaknuo je Milanović.

Predsjednik Hrvatskog sabora Josip Leko 9. maj ocijenio je kao jedan od najvažnijih datuma hrvatske povijesti.

- To je dan koji označava kraj jednog od najkrvavijih razdoblja povijesti i pobjedu dobra nad zlom. Antifašizmom smo sačuvali slobodarsko lice hrvatskog naroda i dobili hrvatske teritorije koji su nam pripadali, a sve smo to potvrdili u Domovinskom ratu - rekao je Leko, ocijenivši da je i taj rat bio antifašistički.

Franjo Habulin, predsjednik Saveza antifašističkih boraca, podsjetio je da se na ovom području nije dogodio pokret otpora, nego općenarodni ustanak, ističući da je ustaški režim bio režim straha, terora i genocida nad drugima i drugačijima.

- U Hrvatskoj i danas ima onih koji ističu vjeru, naciju i obitelj kao jedine vrijednosti. Oni napadaju antifašizam kao komunistički zločin, iako antifašizam nije ni komunistički ni antikomunistički, već je on civilizacijska vrijednost. Sudbina hrvatskog naroda danas bi bila drugačija i mnogo gora da nije bilo antifašizma. Pitanje je kako bi izgledala Hrvatska da joj nisu bili vraćeni oteti teritoriji - rekao je Habulin.

Iako se do sada unisono povezivalo NOB i Domovinski rat, Ivan Fumić, potpredsjednik SABA RH , dao je u izjavi novinarima drugačije viđenje tih događaja.

- Domovinski rat je obrambeni rat, ali ne i antifašistički. Domovinski rat je negirao ono za što smo se mi borili - bratstvo i jedinstvo, jednakost, socijalnu pravdu i prava žena. Domovinski rat je samo branio granice - rekao je Fumić i dodao da taj rat nije bio ni fašistički.

On je odbijanje pokroviteljstva aktualne predsjednice obrazložio kao posljedicu izrazito negativnog izražavanja o Titu i Narodnooslobodilačkom pokretu.

- Prema tome, njezino pokroviteljstvo nam nije potrebno. Čovjek se uvijek u životu opredjeljuje; ili si za demokraciju ili za totalitarizam. Mi smo se borili za demokraciju - kazao je i naglasio da se predsjednica opredijelila za snage koje vodi Tomislav Karamarko.

- To su oni koji nam prijete 'kevinim jamama', a iza toga stoji Jasenovac, Jadovno, Đakovo i bezbroj drugih ustaških mučilišta i jama – objasnio je Fumić.

Bivši predsjednik Stjepan Mesić naglasio je da bi Hrvati nestali da nisu bili u NOB -u te da bi s vremenom postali povijesna činjenica kao što su to Tračani, Iliri i Kelti.

- Ima dosta ljudi koji ne razumiju današnje vrijeme, a koje je vrlo turbulentno i u kojem se svijet ponovno dijeli i otvara hladni rat, odnosno vrući mir. Iz toga je važno naći izlaz, kao što je to nekada bio Pokret nesvrstanih – objasnio je Mesić.

U programu su izvedene pjesme u slobodi, uz recitiranje Nazorove poeme 'Titov naprijed' i 'Jame' Ivana Gorana Kovačića, a svečanost je završena himnom Evropske unije.