BOBOVIŠĆA NA MORU

Današnje mjesto BOBOVIŠĆA NA MORU nastalo je kao luka obližnjih Ložišća i Bobovišća, mjesta u zaleđu koja su udaljena oko dva kilometra. Sama povijest Bobovišća na moru mnogo je starija i vodi nas u vrijeme Ilira i Grka. Mjesto se nalazi na dnu prekrasne uvale na zapadnoj strani otoka Brača, koja se grana u više manjih uvala, idealnih za zaklon brodova od svake vrsta nevremena. Najveća od tih uvala je Vičja luka (Vještičja luka) uz koju su vezana brojna praznovjerja i legende. Smatra se da je to mjesto na kojem se noću okupljaju i plešu vještice, kao i da je ova uvala povezana tajanstvenim podzemnim kanalima sa zloglasnom Vičjom jamom (Vještičjom jamom) na Vidovoj gori. Najpoznatija je legenda u paru volova koji su upali u Vičju jamu, a nakon nekog vremena njihov je jaram isplivao u Vičjoj luci.

Mjesto je ovo bogate povijesti i brojnih arheoloških otkrića. Najznačajnija od njih pronađena su u grobovima iznad Vičje luke, a potječu iz V. i IV. stoljeća prije Krista. Novac, brončane kacige, štitnici za noge, kao i ostali dijelovi ratničke opreme nastali u korintskim radionicama. Velik broj keramičkih posuda grčkog tipa uvezenih iz kolonija s juga Italije, posude ilirske keramike prostije izrade, mnogo nakita izrađenog od bronce i staklene paste, privjesci, ukosnice, fibule i ogrlice. Prikaz jarca na staklenoj gemi, kao jedan od simbola otoka Brača, preuzet je kao znak edicije Bračkog zbornika. Ostaci velikih žara za žito u dnu Vičje luke, kao i ostali predmeti pronađeni u moru i na kopnu, svjedoče o Bobovišću na moru kao antičkoj luci. Direktna komunikacija s prapovijesnom gradinom Rat iznad Ložišća najbolji je svjedok kontinuiteta života na ovom prostoru. Uvalom Bobovišća dominira utvrđeni dvorac obitelji Gligo (ranije Marinčević) koji je služio kao skladište žita, ulja, vina i druge robe kojom se trgovalo po čitavom Jadranu. Jedrenjaci su dolazili do samog dvorca na kojem su i danas kameni prstenovi za privezivanje i naginjanje brodova. U zidinama se nalaze otvori za puške i topove, a dvorac je kasnije dobio funkciju ljetnikovca. Po stilskim značajkama kasne renesanse i baroka, pretpostavlja se da je dvorac sagrađen u 17. stoljeću.