O výzkumech českých vědců se však často veřejnost nedozví. Zatímco spousta lidí ví, kdo je Andrew Feustel, který ve čtvrtek přiletí do Čech na sérii přednášek a který vyvezl postavu Krtečka do vesmíru, Brože zná málokdo. Jeho výzkum přitom bude zásadní, až na Mars začnou létat lidé. Budou díky tomu vědět, jaké horniny se na planetě nachází.

Česká astrostopa Česko patří mezi 22 zemí, které tvoří Evropskou kosmickou agenturu (ESA). Jejím cílem je také koordinovat přístup ke kosmickým technologiím. S ESA spolupracuje 23 českých vědeckých ústavů a vysokých škol a 42 firem, třeba Frentech Aerospace. Na čem se Česko podílí ◼ Mise Juice. Má startovat v roce 2022, bude zkoumat Jupiter a jeho měsíce. ◼ Athena. Mise, která bude zkoumat vznik a vývoj galaxií či černé díry. Započne v roce 2028. ◼ Geologický ústav AV se účastní vývoje nanosatelitu Apex, který v roce 2023 poletí do vesmíru. ◼ Proba-3. Dvě družice v roce 2020 vytvoří umělé zatmění Slunce. 12 let je Česko členem Evropské jižní observatoře, elitního astronomického klubu.

Práce českých vědců na poli výzkumu vesmíru rozhodně není zanedbatelná. "Čeští astronomové i geofyzici se významně podílejí na mezinárodních projektech výzkumu blízkého i vzdáleného vesmíru díky údajům z kosmických sond, jakož i účasti ve špičkové Evropské jižní observatoři v Chile," přibližuje známý popularizátor astronomie Jiří Grygar.

Daří se jim objevovat nové planetky, provádí výzkum meteoritů s rodokmenem. Vyvíjejí přístroje a softwary pro kosmické sondy a družice. Nebo třeba zkoumají snímky získané ze sond, jako zmíněný Petr Brož.

Pokud čeští astronomové v něčem zaostávají, je to propagace vlastní práce. Lepší popularizaci plánuje zajistit poslanec Petr Dolínek za ČSSD. Ten se stal před více než rokem předsedou obnoveného podvýboru pro letectví a vesmírný výzkum. Chce, aby v Česku vznikla vesmírná agentura, která by měla na starost právě zviditelnění práce českých vědců.

"Cílem agentury není vyrobit raketu a vyslat ji do vesmíru. Kromě vědecké oblasti je to propagace, komunikace v zahraničí. Bude mít za cíl, aby se co nejvíce českých firem podílelo na výrobě evropských satelitů," přibližuje Dolínek. Byl by prý rád, kdyby agentura vznikla během mandátu této vlády.

Pro českou astronomii je podle Grygara nejcennější, že bylo Česko v roce 2007 přijato za řádného člena Evropské jižní observatoře (ESO).

"Stali jsme se prvním státem bývalého sovětského bloku, který splnil podmínky pro přijetí do tohoto elitního světového astronomického klubu. Naše pozice na evropské astronomické scéně se tak plynule zlepšuje," uzavírá Grygar.

Čeští vědci se podílí také na projektu Solar Orbiter, misi, která by měla v příštím roce zamířit ke Slunci. Její součástí bude deset vědeckých přístrojů, z nichž některé vznikaly právě v Česku. Například přístroj na pozorování slunečních erupcí. Jiní vědci z Akademie věd zase vyvíjí anténu, která poletí s modulem na Mars v rámci mise ExoMars2020.

Dále se čeští odborníci zapojili do vývoje obřího přehlídkového teleskopu LSST, který se buduje v Chile a podle Grygara bude představovat revoluci v optické astronomii.