Karikaturen av den israelske statsministeren formet som et hakekors, ble publisert tirsdag. Den falt ikke i god jord hos den israelske ambassaden i Norge, som krever en offentlig beklagelse og at Dagbladet fjerner tegningen.

Ervin Kohn, som er forstander i det mosaiske trossamfunn, er ikke nådig i sin kritikk av tegningen.

– Denne tegningen er grovt antisemittisk. Det er den i henhold til en internasjonal definisjon på hva som er antisemittisme, sier han til NRK.

REAGERER: Den israelske ambassaden reagerer strekt på Finn Graffs tegning i Dagbladet torsdag 7. august. Foto: Marianne Løvland / NTB scanpix

– Dagbladet må våkne

Definisjonen han sikter til kommer fra organisasjonen International Holocaust Remembrance Alliance, som Norge er en del av.

– Hvorfor er den antisemittisk?

– På grunn av hakekorset, svastikaen, som er midt i tegningen. Nazismen var representert av en rasistisk ideologi, sier Kohn.

– Selv om antisemittismen ikler seg ytringsfrihetens drakt er det fortsatt antisemittisme.

Kohn etterlyser handling hos Dagbladet.

– Dette er ikke først gang Graff kommer med antisemittiske tegninger, men fjerde gang. Nå må Dagbladet våkne og bestemme seg for å ikke være et antisemittisk blad, sier han.

– De må fjerne det fra nettet og så må de beklage.

Finn Graff stiller seg uforstående til kritikken.

– Jeg er ikke enig i at tegningen er antisemittisk. Den er anti-Netanyahu. At Kohn hevder noe annet, får jeg bare ta til etteretning, sier Graff til NRK.

– Karikaturens oppgave er å sette ting på spissen

Kjersti Løken Stavrum, nestleder i Norske PEN, forsvarer mannen bak tegningen, Finn Graff.

– Jeg er glad for at vi har karikaturtegnere som våger å gå inn i vanskelige områder, vel vitende om at det skaper debatt og at ytringen er kontroversiell, sier Stavrum til NRK.

– Det er karikaturens oppgave å sette ting på spissen. Der teksten kan komme til kort, begynner innimellom karikaturtegningens oppgave.

FORSVARER: Nestleder i Norske PEN, Kjersti Løken Stavrum, vil ivareta den norske tradisjonen for karikaturtegninger. Foto: Vidar Ruud / NTB scanpix

Stavrum har forståelse for at noen kan reagere på tegningen, men mener den er en legitim kommentar til debatten som pågår i Israel.

I juli vedtok nasjonalforsamlingen i landet en kontroversiell lov, som mange mener er diskriminerende mot ikke-jøder.

– Viktig tradisjon å ivareta

– Det vi bør diskutere, er saken som tegningen er en kommentar til. Det er like mye opp til israelske myndigheter og andre å gjendrive Finn Graffs tegning, og argumentere og vise at han tar feil, sier Kjersti Løken Stavrum.

Hun sier hun ser nok av slappe og upoengterte karikaturtegninger, men at Norge har en stolt og viktig tradisjon å ivareta.

– Jeg er like redd for at tegnerne i Norge og andre land skal bli redde og feige. Det er viktig at vi bevarer en tradisjon for de spisse og gode karikaturene, for de har en viktig rolle å spille i ytringsrommet vårt.

– Satiretegningen har en friere rolle

Politisk redaktør i Dagbladet, Geir Ramnefjell, har forståelse for reaksjonene fra ambassaden og Det mosaiske trossamfunn, men forsvarer publiseringen.

ROM I PRESSEETIKKEN: – Vi velger å publisere fordi det er rom i presseetikken for det, sier Dagbladets politiske redaktør Geir Ramnefjell om karikaturtegningen. Foto: Dagbladet

– Satiretegningen har en friere rolle og en spesiell stilling i norsk presse. Tegningen er en bevisst overdrivelse der virkemidler kan gå utover det som blir brukt i en tekst, sier han til NRK.

Ramnefjell understreker at de ikke drar sammenligninger mellom nazisme og offentlige personer i Israel i redaksjonelle tekster i Dagbladet.

– Vi velger å publisere fordi det er rom i presseetikken for det.

– Dagbladet har også publisert Muhammed-karikaturer, i likhet med en rekke andre norske medier. Vi forsvarte Vebjørn Selbekk gjennom hele karikaturstriden i 2006 og kritiserte Utenriksdepartementets håndtering av saken, sier Ramnefjell.

– Dagbladet har vært en sterk stemme mot antisemittismen før og etter andre verdenskrig.

Redaktøren tviler på at tegningen vil kunne bli felt i Pressens Faglige Utvalg.

– Lignende tegninger har vært oppe til vurdering hos PFU og ikke blitt felt der. Det gjenspeiler at satiretegningen har en spesiell stilling i norsk presse, sier han.