– Der er en pirat!

Det er natt til lørdag i Alta. Linn Dalheim er nummer åtte i drosjekøen. Ikke en slik kø med kunder som venter på drosje, men den køen av drosjer som venter på kunder. Foran snuten på bilen hennes humper et gammelt rustholk forbi. Bak rattet sitter en kvisete unggutt med caps og en sigarett hengene ut av kjeften.

– Han der er en gjenganger. Han stjeler kundene våre, sier Dalheim.

Dalheim liker ikke at kundene forsvinner, for hun trenger dem. Hun er alenemor, med en gutt og ei jente. Hun er helt avhengig av inntekten sin. Spesielt det hun tjener i helgene. Det er da man kan tjene gode penger.

Eller, det var da man kunne tjene.

– Jeg har kjørt i to år nå. Det siste året har vi merket at lønna har blitt betraktelig lavere. For ett år siden pleide jeg å ha mellom 22 og 23 000 utbetalt i måneden, nå har jeg 18 000 på en god måned. Det er matbudsjettet for meg og ungene, og vel så det, sier hun.

Tor Egil Hansen er drosjeeier og medlem i styret i Alta Taxi. Han sier selskapet taper penger, ikke bare i helgene, men også midt i uka. Foto: Eirik Hind Sveen / NRK

5000 kroner mindre i måneden for Dalheim blir omtrent 60 000 i året. Dalheim mener det er piratenes aktivitet som er årsaken.

– Vi har mye mindre kjøring – spesielt i helgene. Køene er kortere. I løpet av 45 til 60 minutter – maks – er de tomme. Tidligere hadde vi kø til halv fem om morgenen, sier hun.

Bruker Facebook

Noen timer før Dalheims skift: Det er midt på dagen, og inne i det lille trehuset som utgjør Alta Taxi putrer kaffen. I en sofa har en sjåfør lagt seg for en hvil. Rundt ham, i stolene, sitter andre sjåfører med kaffekoppene sine.

Utenfor, står bilene parkert.

– Vi merker også at på ettermiddager i ukedagene så har vi kun kjøring til flyene, og ikke noe mer, sier drosjeeier Tor Egil Hansen.

Både Alta taxi og drosjeeier Hansen mistenker at piratene ikke bare opererer i helgene, men også i uka – og gjerne midt på dagen. En Facebook-gruppe i Alta gjør sjåfører og passasjerer tilgjengelige for hverandre. Ikke mindre enn 1800 personer er medlem. Her legger folk ut telefonnumrene sine og ber om, eller

ROLIG: Tidligere på dagen, fredag 19. juni, var det også rolig på taxisentralen. Foto: Eirik Hind Sveen / NRK

tilbyr, skyss. NRK kan se at numrene ikke bare legges ut i helgene men også midt i uka.

På gruppa heter det at man ikke skal diskutere penger for kjøring, men folk legger ikke skjul på at det kan være en slant å tjene:

Treng sjåff nu fort som mulig $$

Det e vell ikke nån her som kjøre forbi thomasbakken/reistadstien å opp mot city i 4 tia? $ 9287XXXX

Drosjeeier Hansen rører i kaffekoppen.

– Dette driftes så åpent at det er rart at ingen i det offentlige tar tak i det, sier han.

Han tar seg i lomma, det knitrer. Opp kommer det et regneark med linjer og skrift.

– Jeg har laget et regnestykke på det. Her i Alta er det et inntektstap for kommune og stat på mellom en million og halvannen million i året. I tillegg kommer det som vi, drosjenæring og sjåfører, taper.

I Norge: - Miljøene har eskalert

Ifølge Alta Taxi har piratkjøringen eskalert voldsomt det siste året. Det skyldes Facebook og sosiale medier, mener drosjeselskapet og mener enkelte biler på det verste har hatt opp til 50 prosent mindre inntjening.

NRK har kontaktet personer som har lagt ut numrene sine på Facebook-siden. De ønsker å være anonyme, og sier at miljøet rundt piratkjøring har blitt mye større på grunn av Facebook-gruppen.

Nestleder i Alta Taxi Ronny Bang Amundsen sier at selskapet siden nyttår har merket en kraftig nedgang i kjøring – ikke bare i helgene.

– På ukedagene i Alta har vi to biler på nattevakt. Vi betjener nær 20 000 mennesker og har nesten ikke en tur. Sjåførene våre sover seg gjennom nattevaktene. Det er tydelig at piratene opererer på ukedagene også, sier han.

Norges Taxiforbund er enig. Problemet har eskalert det siste året – over hele landet – og blir stadig mer omfattende.

ET PROBLEM I HELE LANDET: Knut Thomassen, styreleder i Norges Taxiforbund, sier at problemet med pirater er stort i hele landet. Foto: Stian Skjerping

– Det begynner å bli et større og større problem, og det skyldes de sosiale mediene der piratsjåfører legger seg ut for kjøring. Det har økt betraktelig fordi folk er mye mer tilgjengelig. Noen steder i landet opplyser folk at de kjører akkurat like mye – svart – som drosjene, sier styreleder Knut Thomassen.

Ifølge forbundets avdeling i Finnmark opererer piratene aktivt i hele fylket, blant annet i byer som Vadsø og Kirkenes, men i Alta er problemet blitt «ekstremt». Det er flere pirater enn vanlige drosjer på veiene i Alta i helgene, mener forbundet, utfra observasjoner av sjåførene selv, og av av antall personer som legger ut numrene sine på Facebook.

På nettene i helgene er det ofte mer enn 20 aktive pirater, samtidig, mens Alta Taxi har 18 biler ute. NRK har også talt antall numre lagt ut på Facebook, og kom til 20 personer, både menn og kvinner, helga 13. og 14. juni, som tilbyr skyss.

En anonym kilde fra Facebook-gruppen mener overfor NRK at omtrent 50 personer i Alta kjører pirattaxi.

Taper stort

Ifølge flere anonyme kilder koster en tur i pirattaxi normalt 100 kroner i Alta – noe som er billigere enn vanlig drosje.

Alta Taxi mener piratene blir mer og mer oppfinnsomme og benytter kortlesere i bilen, og viser til bilder av disse som er lagt ut på sosiale medier. De opererer ofte med egne «holdeplasser», eller henter kunder ut av den ordinære drosjekøen. De plukker også opp kunder på privatadresser – rett foran nesa på sjåfører som egentlig var bestilt for å hente dem.

Som en blekksprut har en stor, svart næring omfavnet Alta.

– Vi betaler skatter og avgifter til både kommune og stat. Det samme gjør våre ansatte, som tross alt skal leve av dette. Taxinæringen skal selvfølgelig konkurrere, men forutsetningene må være sånn någenlunde lik. Det å konkurrere mot pirater som hverken betaler skatter eller avgifter, blir helt feil premiss for konkurranse. Da konkurrerer vi ikke, da blir vi tilsidesatt, sier Bang Amundsen.

OPPFINNSOMME: Pirattaxier skal angivelig benytte kortlesere. Bildet er fra Facebook. Foto: Skjermdump fra Facebook

Kjører en pirat inn 2000 kroner, putter han eller hun alt i lomma. Alta taxi, på sin side, opplyser at de betaler åtte prosent i merverdiavgift, sjåføren får 43 prosent i lønn. Av overskudd etter forsikring, drivstoff og avdrag på bil, betaler en taxieier skatt. Sjåførene bidrar også til felleskassa med sin skatt.

Norges Taxiforbund mener blekkspruten har et grep over hele landet nå, og at samfunnet går glipp av skatter og avgifter i 100-millionersklassen. Onde tunger har tidligere uttalt at politiet ikke er interessert i å ta piratene fordi de rydder gatene for fulle folk. Politiet, derimot, mener det er vanskelig å få has på problemet.

– Sakene er vanskelig å etterforske og det er vanskelig å bevise at dette gjøres av et visst omfang, sier Thomas Darell, sjef i retts- og påtaleenheten, i Vestfinnmark politidistrikt.

Vurderer kontroller

Det er yrkestransportloven som er bakgrunnen for at pirattaxi er ulovlig. Å kjøre taxi krever at du har løyve, noe man naturlig nok ikke har om man opererer som pirattaxisjåfør.

Av konkrete straffesaker har Vestfinnmark politidistrikt de siste fem årene likevel kun én registrert sak.

– Vi vet at det blir meldt inn tilfeller fra taxinæringen til politiet, men det blir åpenbart ikke opprettet straffesaker på det, erkjenner Darell.

På andre siden av Finnmark, i Østfinnmark, mener politiet at pirattaxier er et «svært lite problem» i distriktet, men dette synet deler ikke taxiforbundet. NRK omtalte i januar hvordan pirater tar kunder fra drosjesjåfører i Vadsø.

Norges Taxiforbund, både nasjonalt og i Finnmark lokalt, mener nå at det er på høy tid at noe gjøres. De sier at de frykter at hele næringen kan komme til å gå under.

Anne Kirkhusmo, presseansvarlig ved Skatteetaten, understreker at penger som tjenes uten nødvendige løyver også er skatte- og avgiftspliktig.

– Vi har ikke noe anslag på omfanget av hvor mye skatt som unndras gjennom pirattaxivirksomhet, men vi vurderer å gjennomføre kontroller. Dette vil først og

TRIVES I JOBBEN: Men Linn Dalheim er usikker på hvor lenge hun kan jobbe som drosjesjåfør. Foto: Privat

fremst være kontroller av virksomheter og bokettersyn, sier hun.

– Kan ikke fortsette

Klokken er snart tre om morgenen i Alta, og for drosjesjåfør Linn Dalheim ser det ut til å bli ei rolig natt.

Hun har akkurat kjørt hjem enn full greker som hadde mye på hjertet. De fleste passasjerene, fulle som edru, oppfører seg pent, sier Dalheim.

Og det er dem, menneskene, som er mye av forklaringen på at hun elsker yrket sitt. Å møte folk, prate med dem, flire. Å kjøre taxi er det Dalheim vil gjøre resten av livet – men:

– Fortsetter det som det gjør nå kan jeg ikke ha det som yrket mitt. Jeg kan ikke leve av det. Enkelt og greit.