GAVE: Selv om de blå drysser millioner over landets rikeste, står de samme personene bak bare sju flere jobber siden 2013.

SKATT

Regjeringen har siden 2014 kuttet formuesskatten med 5,3 milliarder kroner som et virkemiddel for å skape flere arbeidsplasser her til lands.

En gjennomgang Klassekampen har gjort, viser at 763 millioner kroner tilfaller en eksklusiv liten gruppe på 19 personer.

Klassekampen har forsøkt å finne ut hvor mange jobber disse velstående familiene, som hver har fått formuesskatten lettet med opp til et titalls millioner, har skapt gjennom bedriftene de eier.

Gjennomgangen tyder på at det er liten sammenheng mellom skattekutt og nye jobber. Jobbveksten fra 2013 til 2016 som kan tilskrives bedriftene til noen av landets aller rikeste, summerer seg til 6,5 flere arbeidsplasser.

Slik gjorde vi det: • Klassekampens beregning tar utgangspunkt i 19 gjengangere på toppen av ligningslistene. • Vi har beregnet lettelser i formuesskatten ved å ta utgangspunkt i likningsformuene for 2014 og 2015. For 2016 og 2017 har vi antatt at formuene vokser med 4 prosent årlig fra 2015. Vi antar også at likningsformuen består utelukkende av arbeidende kapital, slik at verdsettelsesrabatten på 10 prosent gjelder all formue i 2017. • Vi har tatt utgangspunkt i hovedvirksomheten til de mest formuende. Det kan derfor finnes noen eierposter vi ikke har fått med. Om det har blitt flere eller færre jobber under disse postene, vet vi ikke. • Lista skiller ikke mellom hvilke jobber som er skapt i Norge og i utlandet. I selskap som for eksempel Norwegian har jobbveksten kommet ute. I Norge har antall årsverk gått ned.

Store bransjeforskjeller

Det ser ut til at det er andre forhold enn endringer i formuesskatten som bidrar til antallet jobber.

Kjell Inge Røkke, som har fått en formuesskattelette på over 95 millioner, står bak jobber som er sterkt påvirket av oljekrisa. I Aker-systemet er over 7100 jobber borte.

En annen godt formuende mann på lista er Trond Mohn. Gjennom selskapet Wimoh hadde han 1490 personer i jobb i 2013. Men etter å ha solgt industrivirksomheten sin, står selskapet i 2016 oppført med 3,5 årsverk.

De som derimot har skapt jobber så det monner, er blant annet eierne med formuer knytt til handels- og oppdrettsbransjen, der tidene har vært svært gode de siste årene. I Johan Johannsons Norges Gruppen har tallet på årsverk økt med 1666, mens oppdretteren Gustav Witzøe hevder å ha økt antall ansatte med 1900.

Tror mer på andre letter

Professor ved Norges Handelshøyskole Jarle Møen sier andre forhold enn formuesskatten styrer utviklingen i disse bedriftene.

– Det var en morsom øvelse. Men hvis du hadde funnet 10.000 nye arbeidsplasser, ville du trodd det var knyttet til formuesskatten? Andre faktorer er langt viktigere. Disse eierne har nok egenkapital til å realisere lønnsomme investeringsprosjekter selv om de betaler formuesskatt.

Men han tror de store skattelettene disse personene har fått er reinvestert og ikke gått til forbruk.

– Til det er formuene for store. Mens øvre middelklasse tar seg et ekstra cruise hvis avkastningen på sparepengene blir for lav, er disse dømt til å investere. Så jeg tror pengene de sparer i formuesskatt skaper noen arbeidsplasser, men det ville pengene også gjort på statens hånd.

Møen mener man må ha en breiere tilnærming hvis man er ute etter vekstfremmende skatteletter.

– Min vurdering er at andre lettelser ville gitt større sysselsettingseffekt, sier han.

Spiller liten rolle

Milliardær Johan H. Andresen skriver i en e-post at hans selskap Ferd har både kjøpt, solgt og utviklet selskaper de fem siste årene og det er vanskelig å anslå tallet på arbeidsplasser det har generert.

«For Ferd legger formuesskatten beslag på en relativt sett liten del av den likvide beholdningen av kapital, og derfor er den ikke noe som påvirker investeringsviljen. For en mindre og operasjonell bedrift, kan nok formuesskatten ha en større innvirkning på investeringslysten. Hvis denne bedriften i tillegg trenger kapital til nytt utstyr og er avhengig av større enkeltordre, som i olje- og gassnæringen, så må enhver reduksjon i formuesskatten være kjærkommen», skriver han.

Gustav Witzøe, som blant annet eier oppdrettsselskapet Salmar, sier hans familie kunne skapt flere arbeidsplasser uten formuesskatten.

«Vår familie har vært nødt til å tappe våre selskaper med ca 500 millioner kroner i formuesskatt i løpet av de siste årene, inkludert utbytteskatten vi har måttet betale for det ekstra utbytte som må tas ut for å dekke formuesskatten.Selvsagt kunne vi skapt flere arbeidsplasser dersom disse pengene kunne blitt i bedriften og styrket dens egenkapital», skriver oppdretteren i en e-post til Klassekampen.

okonomi@klassekampen.no