500 alvorlige hendelser hver eneste måned

Dataangrep kan utløse NATOs artikkel fem

SÅ MANGE ANGREP: NATO opplever nå 60 prosent flere alvorlige dataangrep enn for bare ett år siden. Generalsekretær Jens Stoltenberg fastslår at cyberangrep kan sidestilles mot konvensjonelle angrep og utløse NATOs felles forsvar i NATO-paktens artikkel fem. Tirsdag holdt han pressekonferanse i Brussel foran alliansens første forsvarsministermøte med den nye Trump-administrajonen i USA. Foto: Emmanuel Dunand AFP

Stoltenberg: NATO er under konstant dataangrep

BRUSSEL (VG) Ifølge Jens Stoltenberg er NATO under kontinuerlig dataangrep fra Russland og andre statlige aktører. NATO håndterer nå 500 alvorlige angrep hver eneste måned.

Oppdatert 14. februar 2017

Artikkelen er over tre år gammel

Stoltenberg sier til VG at særlig alvorlige angrep kan utløse NATOs artikkel fem, om at et angrep mot ett NATO-land mobiliserer samtlige medlemsland til et felles militært forsvar.

– Det digitale rom er ikke et sted der det muligens blir et angrep, slik vi kan frykte i de andre domenene. Det er et sted hvor det pågår angrep nærmest hele tiden, og der vi testes daglig, sier NATOs generalsekretær.

I Norge har både E-tjenesten og PST slått alarm nå i februar, om stadig flere og mer avanserte dataangrep, spesielt fra Russland.

Les mer: E-sjefen: Russland vil skape indre splid og uro i Europa

Innbruddsforsøk

I november var det et alvorlig innbruddsforsøk mot Ap på Stortinget, PST og flere andre e-postdomener. Norske sikkerhetsmyndigheter var selv ikke i stand til å avsløre angrepet, men ble tipset fra en samarbeidende tjeneste i utlandet.

Nå sier Jens Stoltenberg at NATO opplever den samme økende trenden;

– Vi ser en økning i antallet cyberangrep, de blir mer sofitikerte og avanserte. Bare i 2016 så vi 60 prosent økning i angrep av den typen som er så alvorlige at våre eksperter tok affære, sier NATOs generalsekretær til VG.

– Det er rundt 500 angrep i måneden som krever at våre eksperter reagerer. Det er langt flere hendelser, men de aller fleste blir håndtert automatisk, legger han til.

Bakgrunn: Mer aggressiv etterretningsvirksomhet mot Norge

Stater står bak

Ifølge Stoltenberg er det tre årsaker til det økte digitale presset mot NATOs systemer:

• Det er flere angrep, og ofte er det stater som står bak, blanr annet Russland, ifølge NATO-sjefen.

• NATO har bygget ut sine nettverk, blant annet med de fire nye mindre hovedkvarterene i øst.

• NATO har skjerpet sin evne til å avsløre angrep.

– Det jobbes intenst med å styrke vårt cyberforsvar.Vi har etablert egne team som kan rykke ut og hjelpe land, som da Estland ble utsatt for et alvorlig angrep for noen år siden. Vi deler kunnskap og erfaring med andre NATO-land, sier han og utdyper:

– Vi har en egen plattform for å dele varsler, og vi har et eget senter i Estland som hele tiden sørger for at vi har den beste teknologien og de beste ekspertene i cyberforsvaret, sier Jens Stoltenberg.

VG avslører: Politikere og toppbyråkrater rammet av hackerangrep

Fjerde forsvarsgren

På NATO-toppmøtet i Warszawa sommeren 2016 vedtok medlemslandene å etablere det digitale rom som et fjerde militært forsvarsområde, på linje med land, sjø og luft.

– Hva skal til for at et dataangrep mot et land ansees som et angrep mot hele alliansen og utløser artikkel fem i NATO-pakten?

– Det skal selvsagt mye til, og det er mye vi kan gjøre for å bistå enkeltland. NATO hjelper medlemslandene med å styrke sitt digitale forsvar, og bidrar til at kunnskap overføres mellom landene.

– Et cyberangrep kan være like skadelig som et konvensjonelt angep. Det kan ødelegge infrastruktur og det kan skade mennesker, legger Stoltenberg til.

– Men hvor stor skade må skje før det utløser en felles forsvarsinnsats fra hele NATO?

– Det er til syvende og sist en politisk beslutning, Men vi har den muligheten hvis det blir alvorlig nok. Men det viktigste er å ha evnen til å styrke hvert enkelt lands forsvar, fordi truslene i dette domenet endrer seg så raskt, sier Stoltenberg til VG.

Innbruddsforsøk

Jens Stoltenberg og hans nåværende rådgiver Randi Ness har fått sine gamle e-postadresser fra Arbeiderpartiets stortingsgruppe og Finansdepartementet lekket i angrep mot nettjenester.

– Disse e-postadressene er ikke i bruk. Generalsekretæren og hans stab kommenterer ikke forhold knyttet til eventuelle lekkasjer av personlig informasjon, og henviser til norske sikkerhetsmyndigheter for mulige kommentarer, sa Stoltenbergs pressetalsmann Stein Hernes til VG mandag denne uken.

Publisert: 14.02.17 kl. 16:09 Oppdatert: 14.02.17 kl. 19:57