Likheter med Cambridge Analytica kan man se. Viljen til å kartlegge folks politiske ståsted for å skreddersy påvirkningsbudskap er tilstede i begge tilfeller. Jon Wessel-Aas, advokat og ekspert på personvernrett

Valget 9. september 2013 gjorde Erna Solberg til Høyres første statsminister siden 1990.

Fire døgn før Norge gikk til urnene lanserte Høyre sin til da mest avanserte digitale kampanje. De kalte den 100-timerskampanjen.

Med «Gutta på tur»-sjef og sentralstyremedlem Arne Hjeltnes som ansikt utad, ble Høyres medlemmer oppfordret til å delta i en dugnad for å hjelpe partiet å vinne valget.

– Jeg stilte opp og smilte på bilder og gjorde som jeg fikk beskjed om. Jeg var en frontfigur. Hva som skjedde med personopplysningene aner ikke jeg, sier Hjeltnes til NRK i dag.

– Det er beklagelig om personopplysninger ikke har blitt håndtert korrekt. En skal jo følge lover og regler i et politisk parti, sier han.

LES OGSÅ: Høyre granskes av Datatilsynet

Godtok at vennelister ble sendt til analyseselskap

Men «dugnaden» den folkekjære programlederen frontet, var egentlig en applikasjon utviklet for Høyre av analyseselskapet Bisnode Analytics. Den fungerte ved å samle inn vennelister fra Facebook. Analyseselskapet fikk tilgang til Facebook-vennenes navn, fødselsdato og bosted.

Høyre har opplyst til NRK at 2139 personer lastet ned appen, og godtok at vennelistene deres ble sendt til analyseselskapet.

Ved å bruke en rekke ulike datasett utarbeidet Bisnode Analytics en modell som ble koblet med dataene fra Facebook. Ved å koble modellen og Facebook-dataene, laget Bisnode en rangering over hvem av Facebook-vennene til de 2139 nedlasterne som var mest tilbøyelige til å stemme Høyre.

Slik skjedde det:

En e-post sendes ut 4 dager før valget med Arne Hjeltnes som frontfigur. «Bli med på Facebook-dugnad – saman kan vi sende ei helsing til, og snakke med, fleire tusen veljarar om det som er hjartesakene til Høgre!» skrev Hjeltnes i e-posten som ble sendt til Høyres medlemmer.

Personen klikker «ja» i e-posten og blir tatt videre til Facebook hvor vedkommende godkjenner vilkår som tillater at vennelisten fra Facebook utleveres til Høyres databehandler Bisnode Analytics.

Bisnode Analytics får tilgang til navn, fødselsdato og bosted fra vennelisten. Selskapet søker deretter opp adressen til personene på vennelisten. Bisnode sier i dag til NRK at de trolig klarte å koble 10.000 brukere mot en reell person og adresse. Adressen blir sendt videre til en datamodell som er bygget på en rekke datasett.

Ut fra dette blir personen påført en score for hvor sannsynlig det er at personen kan tenkes å stemme Høyre.

I dialogen med NRK i forkant av denne saken opplyste Bisnode at modellen bare var bygget på grunnboksdata, historiske valgresultat, data fra en markedsundersøkelse og offentlig tilgjengelige opplysninger. Dagen før publisering endret Bisnode sitt svar til at de av konkurransemessige hensyn ikke vil opplyse hvilke data modellen er bygget på.

De 25 personene fra vennelisten som kommer ut med høyest score sendes så tilbake til brukeren. Brukeren oppfordres deretter til å sende dem en personlig melding om valget. Appen sendte ut totalt i underkant av 2500 meldinger – 1,15 stk. per bruker, ifølge Høyre.

Ser likhetstrekk med Cambridge Analytica

Advokat og personvernekspert Jon Wessel-Aas mener Høyres fremgangsmåte ikke er helt ulik måten det omstridte selskapet Cambridge Analytica opererte.

MULIG LOVBRUDD: Høyesterettsadvokat og personvernekspert Jon Wessel-Aas reagerer på at de som ble rangert ikke hadde samtykket. Foto: Gorm Kallestad / NTB scanpix

– Altså, likhetstrekk kan man se. Viljen til å kartlegge folks politiske ståsted for å skreddersy påvirkningsbudskap er til stede i begge tilfeller.

Cambridge Analytica slo seg i vår konkurs etter avsløringer av hvordan metodene deres ble brukt i Donald Trumps presidentkampanje. Så sent som i mars tok Høyre avstand fra analyseselskapets metoder, og fortalte at de hadde takket nei til å samarbeide med selskapet.

Cambridge Analytica gikk også lenger i bruken av Facebook-data enn Høyre og Bisnode har gjort i Norge. Cambridge Analytica samlet blant annet inn likes og geolokasjonsdata, og brukte dataene til å målrette svært spesifikke politiske budskap.

Men heller ikke i Norge ble noen av vennene til de 2139 som lastet ned Høyres app, informert av Høyre eller Bisnode om at de ble gitt en score og rangert.

Dette er saken Du trenger javascript for å se video.

– Må ha vært begått lovbrudd

– Disse vennene – tredjepersonene – de har ikke samtykket til noe som helst. Den behandlingen av deres profiler er noe som i utgangspunktet krever deres samtykke. Det er det tydeligste leddet der det må ha vært begått lovbrudd, sier Wessel-Aas.

Høyre har ikke meldt 100-timers kampanjen til Datatilsynet, slik de har gjort med en annen kampanje NRK skrev om i forrige uke.

Partiet sier de føler seg trygge på at kampanjen holdt seg innenfor loven, og mener det å påføre en uvitende tredjeperson en score ikke utgjør en personopplysning i lovens forstand.

Det er ikke Jon Wessel-Aas så sikker på. Han mener det å påføre navngitte personer en score utgjør en personopplysning.

Høyre: – Suppe på spiker

Høyre reagerer kraftig på uttalelsene fra en av Norges fremste jurister og eksperter på personvern.

– Det blir helt feil å sammenligne den digitale valgkampen til Høyre i 2013, som kostet 150.000 kroner, og Cambridge Analytica-skandalen, som må ha kostet hundrevis av millioner. Så langt har vi ikke funnet noen likheter bortsett fra at vi begge var på Facebook. De brukte psykoanalyse på personnivå, noe vi aldri gjorde. I tillegg ble data lagret og solgt videre til andre selskaper, sier partiets pressesjef, Peder Weidemann Egseth.

– SPRØYT: Pressesjef Peder Weidemann Egseth i Høyre er dypt uenig i kritikken. Her avbildet sammen med Erna Solberg. Foto: Håkon Mosvold Larsen / NTB scanpix

Han understreker at Høyre heller ikke skreddersydde politiske budskap på individnivå, men sendte ut vanlig valgkampmateriale.

– Det har heller aldri vært laget profiler. Eventuell politisk legning er en antagelse basert på blant annet tidligere valgresultater, den samme antagelsen vi alle kan gjøre oss basert på i hvilket område vedkommende bor, legger Egseth til.

– Det kan heller ikke være en sensitiv personopplysning hvis scoren avhenger av hvor du er bosatt. Om man flytter fra valgkretsen vil scoren din endre seg, og den følger deg med andre ord ikke som individ. Jon Wessel-Aas koker suppe på en spiker som NRK synes å ville servere som femstjerners trøndersodd, skriver Egseth, som for øvrig er trønder, i en e-post.

Bisnode: – Trivielle opplysninger

Høyres databehandler Bisnode, som er ett av Norges største kredittopplysnings- og analyseselskaper, skriver i en e-post til NRK at de har gjort en juridisk vurdering som konkluderer med at de har fulgt loven.

– Vi har ikke levert noen score, men en rangering som bygde på en score som ikke forlot Bisnode. De høyest rangerte var de som etter vår statistiske modell var mer sannsynlig for å stemme Høyre. Modellen var statisk. Den var ikke på person, men på geografi. Med andre ord, hvis en person flytter vil personen få ny score avhengig av hvor de flytter til, skriver Kari Mette Almskog, direktør for forretningsutvikling i Bisnode, i en e-post til NRK.

Hun er opptatt av at Høyre-medlemmene som lastet ned appen selv godkjente at vennene deres ble brukt i kampanjen.

– Det var Høyre-medlemmet selv som kontrollerte om de ville sende sine vennelister til Høyre-dugnaden, det var Høyre-medlemmet som samtykket og sendte vennene, skriver Almskog.

Hun legger til at innhentingen av opplysninger fra Facebook på personnivå ikke var omfattende.

– Det gjaldt relativt trivielle opplysninger som navn, bosted og fødselsdato, og kun opplysninger personen selv hadde publisert på sin Facebookprofil. Høyre-medlemmet og Høyre hadde ikke tilgang til noen av de opplysningene som ble sendt om venner totalt eller pr. person, og heller ikke variabelen utledet av den statistiske modellen, skriver Almskog.

Både Bisnode og Høyre mener modellen er sammenlignbar med metoder flere partier har brukt i valgkamp tidligere, når de har valgt ut hvilke dører de skal banke på.

Vet ikke hvor mange som ble rangert

Høyre sier de ikke vet nøyaktig hvor mange navn fra vennelistene som ble forsøkt rangert i 2013.

I en presentasjon fra 2016 som NRK har fått kopi av, opererer Bisnode med at rundt 100.000 navn på brukere ble hentet inn, og at man fant reelle adresseopplysninger på om lag 10.000 brukere som deretter ble «scoret».

BLE KLOKERE: I en presentasjon viser Bisnode til en vellykket politisk kampanje, der de raskt fikk forslag til 100.000 personer å kontakte. Kunden er i denne presentasjonen anonymisert, men Bisnode bekrefter overfor NRK at det er 100-timerskampanjen for Høyre som omtales. Bisnode sier det er en skrivefeil i presentasjonen, det skal stå 25 venner – ikke to. Foto: Powerpoint-presentasjon av Kari Mette Almskog / Bisnode

Men estimatene er usikre. Tar man utgangspunkt i at 2139 respondenter ga tilgang til vennelister med til sammen 100.000 navn, kan hver respondent bare ha hatt 47 venner på Facebook i snitt.

Hverken Bisnode eller Høyre har i dag klart å gjenskape eksakte tall, vedgår Høyres avtroppende markeds- og kampanjesjef, Dag Terje Klarp Solvang.

USIKKER PÅ OMFANG: Høyres kampanjesjef Dag Terje Klarp Solvang. Foto: Anders Fehn / NRK

– Hvis 2200 deltok i kampanjen, og de i snitt hadde 200 venner på Facebook, så kan dere i teorien ha hentet inn en halv million navn fra vennelistene?

– Det er et tall du får stå for selv. Det høres stort ut, sier Solvang.

Datatilsynet ønsker saken på sitt bord

Direktør i Datatilsynet, Bjørn Erik Thon, mener det kan være naturlig at de ser 100-timerskampanjen nærmere etter i sømmene.

INTERESSERT: Datatilsynets direktør Bjørn Erik Thon. Foto: Mariam Butt / NTB scanpix

Fra før gransker Thon allerede Høyres opplasting av eget medlemsregister til Facebook.

– Vi har bedt Høyre om opplysninger om det har vært andre kampanjer. Jeg syns det er naturlig at de vurderer om dette også er en sak.