Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Justisdepartementet, som selv har ansvaret for lov og orden i Norge, kan ha brutt norsk lov flere ganger i forbindelse med produksjon og publisering av, skrytefilmen «Trygghet i hverdagen».

I den 32 minutter lange skrytevideoen av justisminister Anders Anundsens (Frp) og regjeringens arbeid vises usladdede bilder av flere fanger. Uten at fangene har godkjent bruken.

Rundt 17 minutter og 50 sekunder inn i filmen snakker en synlig tilfreds justisminister utenfor Politiets utlendingsinternat på Trandum til kameraet:

- Da vi tok over regjeringsmakten var det ca. 5 700 personer uten lovlig opphold på norske asylmottak. I dag er tallet nede i 3 000, sier Anundsen.

I sekundene før blir seeren vist 25 tv-skjermer. På disse sees opptak fra overvåkingskameraer inne på utlendingsinternatet. Det går mennesker i korridorene og flere sitter samlet rundt bord i oppholdsrommene.

Videobildene av tv-skjermene ble tatt av kamerafolkene sammen med Anundsen, inne på Trandum.



Identifiserbare Rundt ti personer er på videobildene. Flere av ansiktene er synlige.

GRANSKES: Justis- og beredskapsminister Anders Anundsen (Frp) har vært med å lage filmen «Trygghet i hverdagen» fra start. Nå granskes han og departementet av Datatilsynet for brudd på Personopplysningsloven. Foto: Nina Hansen / Dagbladet Vis mer

Det er mulig å kjenne igjen flere av personene inne på Trandum i videoen Justisdepartementet la ut mandag.

- Alt som skjer i mitt departement er mitt ansvar. (...) - Jeg har selvfølgelig vært med i diskusjonen rundt dette. Helt fra start, sa Anundsen til Dagbladet tirsdag, på spørsmål om hvem som hadde ansvaret for produksjonen av filmen.



- Justis- og beredskapsdepartementet har hatt regi og det redaksjonelle ansvaret, skriver kommunikasjonsansvarlig Margot Vågdal i Departementenes sikkerhet- og serviceorganisasjon (DSS) i en e-post.



Videoen vakte stor oppmerksomhet ettersom Anundsen «intervjuer» flere av sine egne embetsmenn. Statsråden selv stiller ledende spørsmål som resulterer i skryt og rosende omtale av regjeringen og Anundsens politikk.



Les også: Bruker de underordnede i politisk reklame

Datatilsynet åpner sak På forespørsel fra Dagbladet har Datatilsynet sett bildene. Datatilsynet har ansvar for å følge opp brudd på loven om behandling av personopplysninger.

- Man må ha et rettslig grunnlag for å publisere bilder av folk slik, og det forutsetter et samtykke fra de involverte, sier leder av Datatilsynet Bjørn Erik Thon til Dagbladet.

Det er Politiets utlendingsenhet (PU) som har ansvaret for utlendingsinternatet på Trandum. I e-poster Dagbladet har sett bekrefter PU at de ikke kjenner til om de innsatte på Trandum ble spurt om tillatelse til å bruke bilder av dem.

«Så vidt vi vet ble det ikke innhentet samtykke fra de innsatte, da filmingen foregikk i kontrollrommet og gjengir bilde av monitorer.», skriver ommunikasjonsrådgiver Monica T. Olsen.

Etter Dagbladets henvendelse velger nå Datatilsynet å åpne sak. Tilsynet vil granske Justisdepartementet for brudd på lov om behandling av personopplysninger.

- Vi vil nå ta en vurdering på om det foreligger et lovbrudd. Da vil vi blant annet ta en vurdering på hvor godt man må kjenne folk for å identifisere dem på videobildene. For eksempel er krystallklart bilde av et ansikt helt klart en personopplysning, mens mer kornete bilder ikke alltid er like opplagte, sier Thon.

- Pressens bruk av videoen omfattes ikke av loven på samme måte, så det er bare departementet som er interessant for oss, sier Thon.



Blant paragrafene videoen vil bli vurdert etter er §39 om utlevering av opptak gjort ved kameraovervåking. Dersom Justisdepartementet finnes skyldig kommer §48 til anvendelse, som åpner for bøter og fengsel.

Pårørende reagerer Organisasjonen For fangers pårørende reagerer på Justisdepartementets bruk av usladdet opptak.

- Hvis pårørende ser sine familiemedlemmer på tv uten å være informert, så vil det oppleves belastende for dem, sier daglig leder Hanne Hamsund til Dagbladet.

- Det kan jo også være at de ikke har fortalt venner, kolleger eller andre i familien at sønnen eller datteren sitter i fengsel. Å vise fram folk på tv slik kan være en belastning for pårørende. sier Hamsund.

Åndsverkloven Justisdepartementet kan også ha trøbbel med andre deler av lovverket.

Juridisk vurdering fra medierettsadvokat Jon Wessel Aas: «Klippet som viser de innsatte som sitter ved et bord, må sies å identifisere enkelte av dem slik at det kan regnes som utlevering av personopplysninger som er innsamlet gjennom kameraovervåkning -

noe som derfor innebærer overtredelse av personopplysningsloven § 39.



Ettersom «utleveringen» her har skjedd gjennom offentliggjøring av opptakene fra Justisdepartementets side, innebærer selve publiseringen fra statens side også en overtredelse av retten til eget personbilde, som er vernet etter åndsverkloven § 45c, Grunnloven § 102 og EMK artikkel 8. Når det er staten selv som gjør dette, på grunnlag av tvangsmessig overvåkning av personer som staten selv har frihetsberøvet, vil man i dette tilfellet ikke kunne påberope seg ytringsfriheten som frifinnelsesgrunnlag.»

Åndsverklovens §45c slår fast at «Fotografi som avbilder en person kan ikke gjengis eller vises offentlig uten samtykke av den avbildede (...)».

- Helt uavhengig av loven om personopplysninger som Datatilsynet nå ser på, er denne paragrafen interessant, sier medierettsadvokat Jon Wessel Aas til Dagbladet.

Det finners flere unntakstilfeller, der man likevel kan publisere bilder av andre uten deres samtykke. Men om disse gjelder for Justisdepartementet i dette tilfellet er usikkert.

- Den beskyttelsen pressen har når de publiserer bilder fra offentlig sted slik, er der for å beskytte pressen mot inngrep. Blant annet fra statlige myndigheter. Beskyttelsen omfatter jo ikke staten selv, når de lager en såkalt kommersiell produksjon - en reklamevideo for seg selv, sier Wessel Aas.

- Brøt loven Det er allerede klart at justisminister Anders Anundsens (Frp) og Justisdepartementet har brutt loven en gang, med skrytefilmen «Trygghet i hverdagen».

Tirsdag avdekket Dagbladet at Justisdepartementet brukte et videoklipp fra NRK med nyhetsanker Nina Orwing, til tross for at kanalen hadde gitt et klart «nei» på en tidligere forespørsel.

ÅPNER SAK: Datatilsynets direktør Bjørn Erik Thon åpner sak om Justisdepartementets bruk av videomateriale der fengslede personer ved Trandum er avbildet usladdet. Foto: Jo Straube / Dagbladet Vis mer

- Det var et brudd på loven om opphavsrett og åndsverk, sier medierettsadvokat Jon Wessel Aas til Dagbladet.



Departementet rykket seinere ut og beklaget bruken av NRK sitt materiale. De redigerte også sin egen film på regjeringen.no, slik at den ikke lenger inneholdt innslaget.

Viste overvåkingsbilder En rekke medier, deriblant Dagbladet, publiserte videoen fra Justisdepartementet i en journalistisk sammenheng. Reportasjeleder for Visuell avdeling i Dagbladet, Frank Karlsen er kritisk til medienes gjengivelse.

- Mediene, deriblant Dagbladet, burde selvsagt ha fanget opp at folk på videoen kunne identifiseres og selv sørget for sladding av bildene, sier Karlsen.

Dagbladet har i ettertid sladdet videobildene da man ble klar over problemet.

- Det Dagbladet påpeker viser en ny fare ved innholdsmarkedsføring. Man er ukjente med de presseetiske prinsippene. Dersom dette er starten på en bølge der amatører skal drive liksom-journalistikk, så gjør det mange personer sårbare for uvettige publisistiske vurderinger, sier generalsekretær i Norsk Presseforbund, Kjersti Løken Stavrum til Dagbladet.

Skuffet Tirsdag ga Anundsen uttrykk for at han var skuffet over mottakelsen av filmen han har spilt inn.

- Jeg synes påstandene og mistenkeliggjøringen som kommer nå er litt underlig, med mange påstander og forsøk på å underminere de som har bidratt på filmen. Det synes jeg ikke er nødvendig, sa Anundsen til Dagbladet.

Endret innslaget Justisdepartementet ble gjort oppmerksom på at film av fangene på Trandum ble gjengitt usladdet på deres nettsider tidligere denne uka gjennom en henvendelse fra media.

De valgte da å sladde videoen publisert på sin egen side. Fram til dag var den sett av nærere 40 000 personer, i tillegg til visninger på en rekke nettaviser, Youtube og blogger.

Skylder på andre Det var Departementenes sikkerhet- og serviceorganisasjon (DSS) som stilte med kamerafolkene som filmet for justisminister Anundsen. De er klare på at det Justisdepartementet og Frp-statsråden som hadde det redaksjonelle ansvaret for arbeidet og publiseringen av filmen.

«I klippearbeidet med filmen har det beklageligvis blitt lagt inn bilder fra Trandum som skulle vært sladdet. Feilen ble dessverre ikke oppdaget av verken DSS som har bistått med filming og klipping, eller av Justis- og beredskapsdepartementet som har hatt regi og det redaksjonelle ansvaret. Alle avklaringer om filming ble håndtert av Justis- og beredskapsdepartementet.

Da DSS ble gjort oppmerksom på feilen ble det umiddelbart gjort grep for å minimere eventuelle uheldige konsekvenser av filmingen.», skriver kommunikasjonsansvarlig Margot Vågdal i DSS.

Justisdepartementet på sin side legger ansvaret på DSS:

«Filmen er et produkt vi har kjøpt av Departementenes Servicesenter (DSS). Vi legger til grunn at filmingen hos Politiets utlendingsenhet ble gjort av DSS i samråd med Politiets utlendingsenhet, og vi forutsatte at ting var i orden. Da vi ble oppmerksom på forholdet i ettertid rettet vi det umiddelbart.», skriver senior kommunikasjonsrådgiver i en e-post Trond Øvstedal til Dagbladet.

FARLIG MARKEDSFØRING: Presseforbundets generalsekretær Kjersti Løken Stavrum sier at liksom-journalistikk fra Justisdepartementet kan sette sårbare personer i en vanskelig situasjon. Foto: Lars Eivind Bones / Dagbladet Vis mer

Dagbladet har også spurt Justisdepartementet om Datatilsynets gransking og Wessel Aas sin vurdering av videoen, men ikke fått svar på dette.

SITTER HER: De filmede fangene sitter internert på Trandum utenfor Oslo og skal sendes ut av landet. Foto: Thomas Rasmus Skaug/Dagbladet Vis mer