Norge vil stanse Syria-oppdraget om opprørerne angriper Assad

Norge vil stanse oppdraget i Syria om opprørerne de trener angriper president Assad. Det sier Forsvaret. Men akkurat hva som skal til, sies å være umulig å svare på nå.

Opprørere fra Jaysh al-Sunna ved landsbyen Tel Mamo village, på landsbygda sør for Aleppo den 13. mars i år. KHALIL ASHAWI/Reuters/NTB-Scanpix

3. mai 2016 18:58 Sist oppdatert 5. mai 2016

Norske styrker skal ikke involveres i kamper mot Assad-regimet. Dersom denne forutsetningen ikke lenger er til stede, vil oppdraget avsluttes. Norske styrker har ikke mandat til å støtte operasjoner som ikke har effekt mot IS.

Slik formulerer Forsvaret selv oppdraget der en norsk styrke på 60 personer, inkludert spesialsoldater, skal trene syriske opprørere, overfor Aftenposten.

Med andre ord: Krigere som ble opprørere for å angripe president Bashar al-Assads regime skal få opplæring av norske soldater, under betingelsen at de kun angriper IS.

Ett av de store spørsmålene er om betingelsene brytes om man oppdager at de samme opprørerne likevel angriper Assad.

Tirsdag kveld svarer kilder i Forsvaret at dette vil avhenge av om det dreier seg om en person som «bryter forutsetningene», om det er en hel avdeling, om det er en «uheldig omstendighet», eller om dette blir et mønster.

Inntil videre ønsker man ikke å gi et konkret svar på dette.

Assad-regjeringen fordømte onsdag Norges beslutning om at norske spesialsoldater skal trene opp syriske opprørsgrupper:

Les også Brende: Forventet reaksjon fra Syria

Offisersleder: — Eksremt komplisert i Syria

Leder for Befalets fellesorganisasjon, Jens Jahren, konstaterer at Forsvaret oppdrag med å trene syriske opprørere i Jordan, med mulighet for operasjoner også inne i Syria, er «svært krevende».

Jens Jahren er leder for Befalets fellesorganisasjon Morten Granhaug

— Med så mange aktører på stridsfeltet er det ingen tvil om at Syria-konflikten er ekstrem kompleks. Jeg reagerer spesielt på ordlyden i oppdraget der det åpnes for å bevege seg inn i Syria. Den gjør dette ytterligere komplisert, sier Jahren.

Forsker Kristian Berg Harpviken ved fredsforskningsinstituttet PRIO beskriver oppdraget som å gå inn i et vepsebol.

Vil ikke fortelle hvor norske soldater skal være i Jordan

Aftenposten sendte tirsdag en rekke spørsmål til Forsvaret om oppdraget.

Disse spørsmålene er besvart av major Vegard Finberg, pressetalsmann for forsvarssjef Haakon Bruun-Hanssen, over epost.

- Hvor skal treningen foregå i Jordan, og hvilke syriske avdelinger skal trenes?

— Det kommer vi ikke til å offentliggjøre. Den norske styrken vil trene utvalgte lokale syriske grupper, som har gått gjennom en grundig utvelgelsesprosess i koalisjonen.

Røyken stiger opp i det en bombe eksploderer i Al-Ansari-nabolaget i Aleppo i januar 2014. Ifølge lokale aktivister var dette en tønnebombe. AMMAR ABDULLAH/Reuters/NTB-Scanpix

Blir du forvirret av krigen i Syria? Her får du en oversikt:

Les også Dette er aktørene og deres mål i Syria-krigen

— Ifølge opplysningene som ble gitt mandag skal opprørne som skal støttes gjennomgå en grundig og systematisk godkjennings- og klareringsprosess. Hvem skal utføre denne, og vil Norge selv kunne være med på å avgjøre en godkjennelse?

— De norske styrkene vil trene lokale grupper som har vært gjennom en systematisk og grundig klarerings- og godkjenningsprosess, av gruppen som helhet og av enkeltindivider. Det er koalisjonen (Operasjon Inherent Resolve) som står for denne prosessen.

- Hvordan kan man sikre seg at operasjonene de norske soldatene skal støtte eller være en del av retter seg mot IS?

— Konflikt- og aktørbildet i Syria er komplisert. Både koalisjonen og vi vil bruke store ressurser på situasjonsforståelse og overvåking. Vårt folkerettslige mandat er klart, vi skal bidra til bekjempelse av IS, skriver Finberg.

- Oppdraget må være ryddig for nordmenn på bakken

— Vi i BFO er opptatt av at forholdene må være ryddig for dem som er på bakken, sier Jens Jahren.

— Jeg har snakket med noen som har vært i Erbil i Irak der Norge trener opp peshmerga-styrker. Her er det ryddig. Opplæringen gjøres i all hovedsak inne i en leir. Når man er utenfor leiren handler det om å skaffe seg oversikt, for å planlegge treningen, sier Jahren.

Han var selv i Basra i Irak under et internasjonalt oppdrag der i 2003.

— Jeg vet hvor stor forskjell det er på å sitte i Norge og planlegge hva man skal gjøre, og hva som skjer på bakken der ute. Da blir man en del av en styrke, med hud og hår, og man står skulder ved skulder med sine allierte.

- Hva er det som må avklares?

— For eksempel forholdet til fanger. Danske styrker havnet i problemer her både i Irak og Afghanistan. Sånne forhold må være avklart, sier Jahren.

Utenriksminister Børge Brende og forsvarsminister Ine Eriksen Søreide besøker norske styrker som trener kurdere i Erbil, Irak. Tore Meek, NTB Scanpix

Brukte milliarder på å trene noen titalls syriske opprørere

USA har drevet trening av syriske opprørere som en del av koalisjonen og oppdraget mot IS siden 2014.

Men treningen, som ble ledet av CIA, og som pågikk både i Jordan og i Jordan og Tyrkia, utviklet seg til en økonomisk og faktisk skandale.

Kongressen i USA hadde satt av over 500 millioner dollar til treningsprogrammet. Rundt 3000 syriske opprørere skulle trenes i 2014, ytterligere 5400 i 2015.

Treningen ble midlertidig stanset i 2015, under ett år etter oppstart. Da hadde angivelig rundt 380 millioner dollar (rundt tre milliarder norske kroner) blitt brukt på å trene pluss minus 100 syriske opprørere.

Det har vist seg langt enklere å trene kurdiske peshmerga-styrker i Irak (bildet) enn syriske opprørere i Jordan og Tyrkia. Begge trenes for å angripe IS. AZAD LASHKARI

Opprørere som ble trent klaget over at de ikke fikk angripe Assad

Gruppen med opprørere fikk navnet Divisjon 30 og ble trent både i Tyrkia og Jordan.

Da den første gruppen med 54 CIA-trente opprørere entret Syria i august 2015 ble de imidlertid kidnappet av Jabhat al-Nusra (Al-Qaida i Syria). Like etterpå ble hovedkvarteret de hadde etablert bombet av det syriske regimet.

Kort tid etterpå sa General Lloyd Austin, sjefen for US Central Command til Kongressen at bare fire eller fem av de første 54 fortsatt deltok i kampen mot ISIS.

Det gikk heller ikke så bra neste gruppen som ble sendt inn i september. De rundt 70 opprørerne ga fra seg våpen og ammunisjon til Jabhat al-Nusra i bytte mot fri passasje.

I tillegg til de uheldige hendelsene med Jabhat al-Nusra har flere av syrerne som har deltatt i treningsopplegget klaget over klausulen som sier at de kun får lov til å kjempe mot IS, og ikke president Bashar al-Assad.

I slutten av september endte det med atOberst Mohammed Daher (Abu Hussam), som var stabsjef for Divisjon 30 trakk seg. Han ramset opp en rekke svakheter som han mente gjorde oppdraget uegnet.

Treningen startet opp igjen i april i år

Ifølge det statlige tyrkiske nyhetsbyrået Anadolu Agency har Pentagon bekreftet at treningsprogrammet startet opp igjen i april i år.

— Dusinvis av mennesker blir nå trent, sa oberst Steve Warren til Pentagons reportere via en videokonferanse fra Bagdad.

Warren ville ikke gå inn på detaljene i programmet, men beskrev programmet som lite i omfang, for å se om det fungerer.

Forskjellen denne gangen er angivelig at i stedet for å ta inn hele militære enheter til opplæring, skal kun noen få fra hver enhet tas ut. Ifølge Warren vil den ene opprørerens ekspertise, styrke hele troppen.

Et foto publisert av Inherent Resolve, fra krigføringen i Syria. Khalid Mohammed

Kongressen skal behandle en forespørsel om 349 nye millioner dollartil å fortsette treningsprogrammet.

Vil ikke svare på om norske skal trene syriske Divisjon 30

— Vegard Finberg, skal de norske soldatene skal bli en del av USAs opplæring av syrere i Jordan?

— Soldatene skal være en del av operasjon Inherent Resolve.

- Er det korrekt at Division 30 har flere mislykkede hendelser bak seg?

— Dette er det naturlig at du spør amerikanerne selv om. Vi kommenterer ikke operasjoner vi ikke har vært en del av.

- Er det første gang norske soldater skal inn i et så uoversiktlig landskap av ulike parter og ulike interesser som tilfellet vil være med Syria-oppdraget?

— Norske styrker har bak seg mange krevende oppdrag. Det vil ikke være riktig av oss å sammenligne dette oppdraget med andre direkte, sier Finberg.

Lite tyder på at støtte til noen av de utallige opprørsgruppene i Syria vil bringe stabilitet i regionen eller redusert terrorfare i Europa, skriver Helge Lurås, leder for Senter for internasjonal og strategisk analyse: