Nye regler på vei

Forskere advarer

Vedum: Et fremskritt

TRANGT: En vanlig kyllingfilet i butikken kommer fra en kyllinghall som dette. I denne hallen er alt i orden etter dagens regler, altså 34 kilo per kvadratmeter. FOTO: MATTILSYNET

Nå kan det bli enda trangere for norske kyllinger

(VG Nett) Kyllingene på dette bildet har mer plass enn de trenger, mener norske myndigheter. Nå vil de tillate enda trangere hønsehus.

Øyvind Engan

Øystein Larsen-Vonstett

9. desember 2012

Artikkelen er over syv år gammel

I dag sier reglene at hver kvadratmeter av de enorme kyllinghallene kan huse inntil 34 kilo levende vekt.

Det tilsvarer omtrent 19 slakteklare kyllinger.

Mattilsynet jobber nå med å EU-tilpasse dagens forskrift. Resultatet kan bli at kyllingene må stå enda tettere:

Forskere advarer

Hovedregelen skal være 25 kilo per kvadratmeter, altså vesentlig mer tumleplass per kylling enn i dag.

Men en unntaksbestemmelse åpner for inntil 36 kilo per kvadratmeter - enda tettere enn i dag. Da må produsenten til gjengjeld oppfylle en rekke krav til opplæring, bygningsstandard og dyrevelferd.

Universitetet for miljø- og biovitenskap på Ås har undersøkt hva forskningen sier om så fullstappede kyllinghaller:

«Ved dyretetthet på over 33 kg/m² finner man en ytterligere reduksjon i drikking, eting, ståing, vertikale vingeslag, kroppspleie, hakking og krafsing i strø, og en redusert evne til å gå som reflekterer en økning i halthet», heter det i rapporten fra Ås.

«Økning i dyretetthet over 33 kg/m² medfører også at dyrene tråkker på hverandre og forstyrrer hverandre i større grad», står det videre.

Fagansvarlig Marianne Kulø i Dyrevernalliansen kjemper for at kyllingene skal få bedre plass.

FORNØYD: Landbruks- og matminister Trygve Slagsvold Vedum mener de reglene totalt sett er et fremskritt for dyrevelferden. FOTO: NTB SCANPIX



- Slaktekyllingen er både arvelig og miljømessig disponert for lidelse. Genetisk sett er den født som et lite monster. Den vokser så fort at de indre organene ikke klarer å holde tritt, og bena sliter med å bære kroppen. I tillegg blir den plassert i et ekstremt unaturlig miljø, uten noen muligheter til å bli stimulert. Den har det vondt, sier Kulø.

Torunn Knævelsrud, seksjonssjef for dyrevelferd i Mattilsynet, har ansvaret for kylling-regelverket.

Hun forteller at EUs direktiv tillater helt opp til 42 kilo per kvadratmeter. De norske reglene blir altså strengere.

Gulrot og pisk

- Vi må veie hensynet til dyrevelferden opp mot hva som er økonomisk forsvarlig. Det blir et politisk spørsmål hvor man skal legge nivået. Det finnes ingen eksakt grense, sier Knævelsrud.

Hun tror flertallet av produsenter vil benytte unntaksregelen.

- Da får de en form for gulrot og pisk. De som etterlever reglene, blir belønnet med å kunne gå opp til 36 kilo. Erfaringene fra Sverige tilsier det. Jeg er ikke enig i at dette er et tilbakeskritt for dyrevelferden.

Landbruks- og matminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) mener de nye kyllingreglene er et fremskritt for dyrevelferden.

- Man må se på helheten, ikke bare antall kilo per kvadratmeter. Regelverket er en innstramming og forbedring. Det er tydelige sanksjoner mot dem som leverer kylling med skader, slik at det vil lønne seg økonomisk å ha god dyrevelferd, sier Vedum.

- Det er alltid et etisk dilemma med husdyrhold. Men norsk landbruk holder «internasjonal toppstandard», sier ministeren.

Publisert: 09.12.12 kl. 08:23

Mer om Mat og drikke