«SKAM DEG din rotte!!!!», «Komme her som en jævla flyktning å fortelle oss ka med ska gjera her i Norge?» og «Pell deg hjem». Dette er noen utdrag fra meldinger ungdomspolitiker Hamza Ali (AUF) har mottatt. Mange inneholder verre språk, inkludert rasistiske utskjellinger.

– Det er trist å si det, men jeg er vant til å få slike meldinger. Det skjer hver gang jeg ytrer meg. Hatmeldinger er en ting, men trusler er det vanskelig å bli vant med, sier Hamza Ali til NRK.

– Jeg tror trusler og hatmeldinger har blitt en stor del av hverdagen til mange ungdomspolitikere. Det er viktig å ta tak i, sier AUF-er Hamza Ali. Foto: Eirik Gjesdal / NRK

Ali er fylkeslagsleder i Rogaland AUF. Rundt ti ganger har han sett seg nødt til å politianmelde trusler.

– Det er trusler om at de vet hvor jeg bor og at de skal ta meg, forteller ungdomspolitikeren til NRK.

– Må etterforskes med kraft

Nå ønsker Politiets sikkerhetstjeneste å komme slike trusler mot politikere til livs.

I dag har PST ansvaret for sikkerheten til myndighetspersoner, som stortingspolitikere og regjeringsmedlemmer.

Trusler mot politikere er et demokratisk problem, sier PST-sjef Benedicte Bjørnland. Foto: Olav Døvik / NRK

I høst har PST også kartlagt trusler mot ungdomspolitikere og lokalpolitikere. Dette er normalt det ordinære politiets ansvar.

– Vi vil kartlegge hva politiet gjør, hva vi i PST gjør, og hvem som eventuelt faller mellom flere stoler når det gjelder slike trusler, sier PST-sjef Benedicte Bjørnland til NRK.

Bakgrunnen for det PST kaller «Operasjon hat» er blant annet en artikkel Aftenposten skrev om Utøya-overlevende, som fikk grove hatmeldinger og drapstrusler.

– Vi ønsker at trusler mot politikere får adekvat oppfølging. At sakene etterforskes med kraft og at reaksjonen er deretter. Det er faktisk ikke bare politikere som enkeltpersoner dette går utover, det er et demokratisk problem, sier Bjørnland.

– I media har vi lest om ungdomspolitikere, fremtiden og morgendagens potensielle stortingspolitikere og regjeringsmedlemmer, som trekker seg fra politikken fordi de ikke orker hat, hets og truende ytringer. Det mener vi er svært uheldig og det ønsker vi å forebygge.

De foreløpige undersøkelsene viser at det er for store forskjeller i hvordan politidistriktene etterforsker sakene, ifølge Bjørnland, som senere i dag skal legge frem PSTs trusselvurdering.

– Straffen bør være hardere

Det var Riksadvokatembetet som i fjor høst, etter initiativ fra PST, ga oppdraget med å gjennomføre en nasjonal kartlegging. Kripos og Oslo politidistrikt bidrar også.

Målet er at hatytringer og trusler mot politikere, myndighetspersoner og andre utsatte grupper skal håndteres likt i politidistriktene.

– Vi oppfatter at trusselsaker mot politikere håndteres ulikt. Det kan ikke være slik at sakene blir henlagt i et politidistrikt og får en annen oppmerksomhet i et annet, sier førstestatsadvokat ved Riksadvokatembetet, Terje Nybøe, til NRK.

Basert på analysen vil riksadvokaten gi anbefalinger og pålegg til politi- og påtalemyndighet.

Førstestatsadvokat ved Riksadvokatembetet, Terje Nybøe, sier at hatefulle ytringer og trusler trolig er et økende fenomen. Foto: Jorunn Hatling / NRK

Førstestatsadvokaten signaliserer allerede nå at trusler bør straffes hardere.

– Vi mener at straff bidrar til å endre normer. Vi tror straff har en allmennpreventiv effekt, som kan endre hvordan ytringsklimaet er i samfunnet, sier Nybøe til NRK.

Førstestatsadvokaten sier også at det kan bli aktuelt å gi PST et overordnet etterforskningsansvar for slike saker.

Henlagte anmeldelser

Ifølge ungdomspolitiker Hamza Ali, har politiet til nå henlagt de fleste anmeldelsene hans. To av dem har ført til bøter.

– Jeg deler bekymringen til riksadvokaten og PST. Jeg tror dessverre trusler og hatmeldinger er en stor del av hverdagen til mange ungdomspolitikere. Derfor må vi ta tak i det, sier Ali til NRK.