Regjeringen vurderer å la E-tjenesten få overvåke din internettbruk

Et nytt utvalg skal vurdere om Etterretningstjenesten skal få tilgang til digital informasjonsflyt inn og ut av Norge.

Forsvarsminister Ine Eriksen Søreide og sjef for etterretningstjenesten, generalløytnant Morten Haga Lunde. Terje Pedersen, NTB scanpix

24. feb. 2016 16:14 Sist oppdatert 25. februar 2016

E-tjenesten har tidligere tatt til orde for at den bør få tilgang til tele— og datatrafikk slik at trusler kan avdekkes.

Dersom de skulle få lov til dette betyr det at E-tjenesten vil kunne se all data-trafikk som krysser norske grenser gjennom datakablene som enten går over Nordsjøen eller via Sverige. Det er snakk om å sette på koblinger på kablene som gjør at de kan lyttes på.

Data som ikke er kryptert, altså sendt uten beskyttelse, vil også kunne overvåkes av E-tjenesten. Det inkluderer når du sender ukrypterte eposter eller bruker ukrypterte nettsider. Men for eksempel Facebook og Google har krypterte tjenester, så det betyr at hva du skriver på Facebook og Google ikke nødvendigvis blir overvåket.

Det er også verdt å merke seg at selv om eposten du sender eller mottar er kryptert, vil informasjon om hvem du har kontakt med kunne bli plukket opp.

Dette forslaget reiser flere prinsipielle spørsmål knyttet til ivaretagelsen av personvern og den personlige frihet i det digitale rom, skriver Forsvarsdepartementet.

Den forrige E-sjefen var han som først foreslo dette: E-sjefen vil ha frie tøyler til å overvåke all datatrafikk

Overvåking som dette ble avslørt av Snowden

Tiltaket som Regjeringen nå har satt ned et utvalg for å vurdere, har Sverige gjort i flere år etter blant annet en heftig politisk debatt for rundt 10 år siden.

I tillegg har USA og Storbritannia med flere gjort dette i skjul i flere år, noe som ble avslørt av Edward Snowden.

— En tilgang krever at det er gjort grundige avveininger mellom den etterretnings- og sikkerhetsmessige verdien en slik tilgang vil ha og hvilket inngrep dette vil medføre i den personlige frihet/personvernet og kommunikasjonsvernet i elektronisk kommunikasjon, heter det i pressemeldingen fra Forsvarsdepartementet.

Edward Snowden avslørte at den formen for overvåkingen som Norge nå vurderer i flere år hadde blitt gjort i skjul av USA og Storbritannia. HANDOUT/Wired

Utvalget skal ledes av professor Olav Lysne, som også ledet arbeidet med rapporten om digital sårbarhet høsten 2015.I mandatet heter det at utvalget skal foreta en vurdering av behovet for digitalt grenseforsvar i lys av gjeldende trusselbilde og se hen til E-tjenestens tilgang til informasjon fra andre kilder.

I dag har E-tjenesten bare lov å overvåke personer i utlandet, ikke nordmenn eller utlendinger i Norge.

Utvalget skal se på farene

Utvalget bes spesielt se nærmere på rettslige rammer for bruk og lagring av innsamlet informasjon. Hvilke tilleggsgevinster man kan få sammenlignet med de overvåkingstiltakene som allerede eksisterer, er et annet tema.

Utvalget skal også vurdere faren for, og konsekvensene av, at utenforstående får tilgang til overvåkingsutstyr eller den innsamlede informasjonen.

Les også Danske myndigheter vil overvåke alle nettsider som folk i Danmark besøker

Videre skal det se på mekanismer som motvirker formålsutglidning, og behovet for å opprette eller forsterke kontrollfunksjonene, altså EOS-utvalget.

Utvalgets rapport legges frem innen 30. juni. Les hele mandatet her.

Under den rødgrønne regjeringen ba de nåværende regjeringspartiene om at den motsvarende svenske overvåkingen av nordmenn skulle undersøkes:

Les også Vil at svensk overvåking av nordmenn granskes

Tidligere har partiene sagt nei

Etter at E-sjefene foreslo denne overvåkingen i fjor gikk et samlet politisk Norge imot forslaget. Inkludert regjeringspartiene Høyre og Frp.

– Det synes jeg høres ut som en historisk dårlig idé. Det er åpenbart at E-tjenesten ikke kan ha tilgang til all datakommunikasjon mellom borgere i dette landet. I et fritt land må også kommunikasjonen være fri for overvåking, sa justispolitisk talskvinne Iselin Nybø i Venstre til NTB.

Årsaken til at E-tjenesten ønsker å få tilgang på å overvåke datatrafikken som går inn og ut av Norge er ifølge nylig avgåtte sjef Kjell Grandhagen denne:

— Vi må ha spesifikke mekanismer som gjør det mulig for oss å avdekke de mest alvorlige truslene.

— Er det akseptabelt at deler av internett og global kommunikasjon er utilgjengelig for våre lands myndigheter, og at elementer som vil samfunnet vondt, kan operere ganske uhindret der, spurte Grandhagen retorisk til NTB.

Hos naboene i sør vil justisministeren at politiet skal få tilgang til det E-tjenesten i Norge har bedt om.

Les også Danmarks regjering vil overvåke hvilke nettsider innbyggerne besøker

Thon vil ha personvernkommisjon

direktør i Datatilsynet Bjørn Erik Thon mener dette forslaget legger til rette for at E-tjenesten kan overvåke all digital kommunikasjon borgere har inn og ut av Norge.

— Jeg har også skjønt at mye av kommunikasjonen mellom nordmenn i Norge også krysser grenser.

Thon mener også denne saken sammen med blant annet Regjeringens forslag om ny sikkerhetslov og politiets datakrimstrategier en god grunn for å få på plass en personvernkommisjon, noe både han selv og SV tidligere har tatt til orde for.

— Vi må se på alle tiltakene samlet. Og selv om hensynet til personvernet skal tas sterkt hensyn i vurderingen av dette tiltaket, er vår erfaring at personvernet ofte veies lettere enn andre interesser.

Trusselvurderingen for 2016 ble lagt frem onsdag:

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding