Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

De kreftene som vil erstatte toleranse og åpenhet med hat og frykt, blir aldri helt borte. De er få i dag, og vi må aldri tillate at de klarer å bli mange.

Høyreekstreme og nynazister har mye til felles med ytre venstre eller religiøse ekstremister. De søker alle å piske opp hat, motsetninger og konflikt innad i det norske samfunnet. Hvis de lykkes, kan det rive vårt samfunn fra hverandre. Det skal ikke få skje. Det er ansvar for regjeringen, men også for kommuner, organisasjoner og oss alle i hverdagen, å motvirke dette.

STATSMINISTER: Erna Solberg. Foto: NTB Scanpix Vis mer

Noen ekstreme krefter utvikler også vilje, og evne, til å ta i bruk vold. Terroren 22. juli 2011 viser hvor alvorlig det kan være. Det er et særlig ansvar for politiet og Politiets sikkerhetstjeneste (PST) å bekjempe en slik utvikling og å avverge voldsbruk.

Regjeringen har styrket PST slik at vi mer effektivt kan bekjempe ekstremisme. I starten var dette arbeidet særlig rettet mot ekstreme islamister. I sin åpne trusselvurdering for 2017 skriver PST: «Høyreekstremisme i Norge karakteriseres fortsatt av uorganiserte og løst tilknyttede nettverk. Høyreekstremisme gir imidlertid grunn til økt bekymring på grunn av tilvekst, bedre organisering og forhøyet aktivitetsnivå i en mindre del av miljøet.»

Når vi skal beskytte samfunnet, er flere helikoptre, flere trente politifolk og sperringer rundt viktige bygninger selvfølgelig viktig. Men vel så viktig er det å hindre at ungdom rekrutteres til ekstreme bevegelser. Terroren i Europa har vist oss at det i åpne samfunn alltid vil finnes myke mål som kan rammes, uansett hvor mye man investerer i fysisk sikring og politiberedskap. Forebygging er derfor det aller viktigste vi kan gjøre.

Til høsten begynner elever på skole som ikke var født 22. juli 2011. Vi har en forpliktelse til å minne kommende generasjoner på hvilke katastrofer høyreekstremt tankegods kan utløse. Derfor har regjeringen blant annet etablert 22. juli-senteret i regjeringskvartalet. Senteret har siden åpningen i 2015 hatt stor pågang fra skoleklasser fra hele landet og har et tilrettelagt undervisningsopplegg.

Arbeid i skolen er viktig. I forbindelse med handlingsplanen mot antisemittisme har regjeringen igangsatt arbeid med nye læringsressurser og etterutdanningspakker for lærere. De vil dekke temaene hatefulle ytringer, antisemittisme, rasisme, diskriminering av minoriteter og udemokratiske holdninger. Læringsressursene skal prøves ut i 2018 og evalueres første halvår 2019.

Regjeringen vil også styrke skoleprosjektet Demokratisk beredskap mot rasisme og antisemittisme (Dembra). Dembra bidrar i ungdomsskolers og videregående skolers arbeid med å forebygge antisemittisme, rasisme, radikalisering og udemokratiske holdninger. I fjor sommer lanserte Dembra digitale ressurser til bruk i ungdomsskolen og videregående skole.

Norge har heldigvis god erfaring med prosjekter for å få ungdom ut av ekstreme bevegelser. Erfaringen stammer fra Exit-prosjektene mot voldelige høyreekstreme tilbake til 90-tallet. Vi opplever internasjonal interesse for å lære av dette og av arbeidet vi har nedlagt mot islamistisk ekstremisme.

Samtidig er det viktig å huske at de ekstreme holdningene endrer karakter over tid. Metodene deres endrer seg også. Vi må aldri sove og tro vi har «god nok» kontroll. Regjeringen tok derfor grep da det ble klart at de viktigste forskningsmiljøene på høyreekstremisme var i oppløsning. Mye av ressursene innen de brede forskningsprogrammene fant veien til forskning på ekstrem islamisme, ikke på høyreekstremisme. Derfor etablerte regjeringen i 2016 et eget senter for forskning på

høyreekstremisme ved Universitetet i Oslo. Det er nå i drift og gjør et viktig arbeid. Vi må holde oss oppdatert, vite hva som rører seg og hvilke metoder som virker for å bekjempe disse kreftene.

Regjeringen har gitt senteret i oppdrag å ferdigstille et forskningsprosjekt om høyreekstremisme allerede denne høsten. Målet er å øke kunnskapen om omfang og utvikling av høyreekstremisme i Norge, om betydningen av konspirasjonsteorier innenfor høyreekstremisme og om forebyggingsstrategier og tverrsektorielt samarbeid i arbeidet mot høyreekstremisme.

Arbeid på lokalt nivå er særlig viktig i arbeidet mot høyreekstremisme. Vi tror at ungdommer som trives og føler seg inkludert og verdsatt, ikke så lett blir ofre for rekruttering til samfunnsskadelige grupper. Regjeringen har opprettet tilskuddsordninger for kommuner som trenger ekstra ressurser til dette arbeidet.

Her er det likevel mye som kan gjøres i hverdagen, uten at det trengs programmer, tilskudd og planer. Det handler om noe så enkelt og så vanskelig som å sørge for at enda flere føler seg inkludert og verdsatt i vårt samfunn. Særlig gjelder det ungdom. Steinar J. Olsen i Stormberg har tatt et viktig initiativ når han holder av arbeidsplasser til ungdom som gikk i demonstrasjonen i Kristiansand. Han sier det ganske godt: «Alle fortjener en sjanse, også de som er nazisympatisører. En viktig årsak til at unge menn trekkes mot disse gruppene er utenforskap. De føler seg på siden av samfunnet og at de ikke har en plass i et demokratisk, liberalt og tolerant samfunn.»

Vi kan ikke alle ansatte folk. Men vi kan alle ta klart og tydelig avstand fra høyreekstreme holdninger hver gang de dukker opp. Og vi kan alle ta vare på menneskene rundt oss. Vi kan tenke gjennom hvordan vi omtaler andre mennesker og hva vi skriver til dem vi er uenige med på sosiale medier.

Er du bekymret for noen som ser ut til å falle utenfor, så si heller fra en gang for mye enn en for lite.