IKKE IMPONERT: Innvandringsregnskapet til Holmøy skulle aldri vært godkjent av SSB og Finansdepartementet, mener SSBs superveteran Rolf Aaberge (68). Foto: Trond Solberg VG

SSBs superveteran totalslakter kollegaens «innvandringsregnskap»

Den mest internasjonalt anerkjente forskeren i SSB, Rolf Aaberge (68), mener at «innvandringsregnskapet» til kollega Erling Holmøy aldri skulle vært godkjent, og at det ikke er forsvarlig å bruke det som grunnlag for politiske beslutninger.

21. november 2017

Artikkelen er over to år gammel

Aaberge er sikker på at Holmøys rapport ikke hadde overlevd en internasjonal kvalitetskontroll. Han mener at SSB derfor ikke burde ha godkjent rapporten.

Forskerveteranen sier at han sterkt beklager at Christine Meyer ble tvunget til å gå av, og at han er meget bekymret for SSBs uavhengighet.

Solberg avviste at innvandring kostet Meyer jobben: SSB-notatet som avslører at innvandring var tema

Til nå har Aaberge, som har vært ansatt i SSB i 40 år og er den av byråets forskere som er publisert mest internasjonalt, ikke uttalt seg om borgerkrigen som har herjet internt i statistikkbyrået siden januar.

I dette intervjuet med VG tar han bladet fra munnen:

– Hadde vi hatt krav om kvalitetssikring ved internasjonal publisering for alle forskere i SSB, så ville ikke innvandringsregnskapet ha blitt publisert. Grunnen er at denne analysen bygger på en rekke kontroversielle forutsetninger. Modellen som er brukt burde i stedet ha blitt gjenstand for fagfellekritikk i et anerkjent internasjonalt tidsskrift før den eventuelt ble tatt i bruk til politikkanalyser bestilt av departementene.

– Det er uforståelig at Finansdepartementet bestiller analyser basert på modeller som ikke er kvalitetssikret, når de i tildelingsbrevene til SSB understreker at det er viktig at forskningen kvalitetssikres gjennom internasjonal publisering, sier Aaberge.

Bakgrunn: Dette er SSB-saken

IKKE BESTÅTT: Forsker Erling Holmøys (bildet) innvandringsregnskap får det glatte lag av SSB-kollega Rolf Aaberge. Foto: Cornelius Poppe NTB scanpix

Stor usikkerhet

Han eksemplifiserer kritikken av Holmøys rapport slik:

– Bruken av befolkningsprognosene er helt avgjørende for resultatet av kostnadsberegningene. Når du skal si noe om hvordan befolkningens størrelse og sammensetning utvikler seg hundre år fram i tid, så må du si noe om utviklingen av dødelighet. Veldig usikkert. Du må si noe om fruktbarhet. Veldig usikkert. Du må si noe om hvor stor innvandringen blir. Veldig usikkert. Og du må si noe om utvandring. Alt dette er svært usikkert. Slik har det alltid vært. Det viser historien. Det er faktisk utfordrende nok å gi en presis beskrivelse av hvordan den historiske befolkningsutviklingen har vært. Derfor er det lite meningsfullt å si noe om hva som skjer hundre år fram i tid, sier Aaberge.

Meyer sier hun advarte Jensen om forsker-flytting: ﻿Fikk ingen respons﻿

Sier hun følte seg presset

Etter at Siv Jensen brukte makten sin som finansminister til å tvinge Meyer til å gå av, har Meyer sagt at hun følte seg presset av departementet til å sette sin signatur på rapporten om «innvandringsregnskap».

Aaberges kritikk av Holmøy ligner på en radbrekking:

– Når SSB publiserer prognoser, selv om det begrenser seg til 20 eller 30 år fram i tid, så bør de også supplere med mål for usikkerhet. Og det gjøres hverken i befolkningsprognosene eller i kostnadsberegningene i innvandringsregnskapet. Dette problemet har jeg tatt opp internt en rekke ganger, og Christine Meyer er den første direktøren som har vært villig til å diskutere det på en faglig forsvarlig måte, sier han.

SLAKTER: Her leser superveteran Rolf Aaberge kollega Erling Holmøys innvandringsrapport på sitt kontor i SSB. Han kaller dokumentet «en faglig avsporing og ikke kan forsvares å bli brukt som grunnlag for politiske beslutninger». Foto: Trond Solberg VG

Må kvalitetssikres

– Er bukken etter din mening blitt satt til å passe havresekken?

– Jeg mener at alt som SSB publiserer må kvalitetssikres skikkelig. En slik fagfellevurdering gir et viktig bidrag for sikre analyser av god kvalitet, og vil også skape nødvendig avstand til det innflytelsesrike norske nettverket av samfunnsøkonomer. Dette er en helt selvsagt ting ved de største universitetene i Norge, sier Aaberge.

Dette er erstatteren: Birger Vikøren erstatter Christine Meyer

I januar nedsatte Meyer et ekspertutvalg – ledet av fagdirektør Torstein Bye i SSB. Utvalget skulle evaluere kvaliteten og produktiviteten i SSBs forskningsavdeling, samt om det var nødvendig å ha en slik avdeling i det hele tatt.

LEDET UTVALG: SSBs fagdirektør Torstein Bye ledet utvalget som startet prosessen som førte til at Erling Holmøy måtte skifte avdeling. Foto: Berit Roald NTB scanpix

Bye-utvalget konkluderte med at forskningsvirksomheten ville ha en gunstig effekt på både kvalitet og utvikling av statistikkproduktene.

Samtidig kritiserte utvalget SSB for at en betydelig del av de produserte artiklene og rapportene i forskningsavdelingen ikke hadde vært gjenstand for fagfellevurdering i internasjonale tidsskrifter, og at produktiviteten var lav.

Siv Jensen avviser kritikk: Jeg advarte Meyer flere ganger

Bråket startet

Derfor foreslo utvalget en betydelig reduksjon i forskningsavdelingens stab og at de som hadde publisert få eller ingen artikler, burde bli tilbudt arbeidsoppgaver i statistikkavdelingene.

Hemmelig telefonsamtale mellom Meyer og Finansdepartementet: Ble bedt om å gi innvandringsforsker spesialbehandling

Én av disse var Erling Holmøy.

Da startet bråket som endte med å koste Christine Meyer jobben.

– Det er sterkt beklagelig at Christine Meyer måtte slutte som direktør i SSB. Hun er den mest handlekraftige direktøren jeg har hatt i SSB i løpet av de 40 årene jeg har jobbet her. Hun innså raskt behovet for å modernisere, effektivisere og heve kvaliteten på det vi produserer, sier Aaberge.

SPARKET: SSBs administrerende direktør Christine Meyer ble sparket av finansminister og Frp-leder Siv Jensen. Foto: Tore Kristiansen VG

– Bråket startet da to av medlemmene i Bye-utvalget tillot seg å kritisere makromodellene i SSB. De mest toneangivende av de berørte økonomene mobiliserte et eksternt nettverk av mannlige sosialøkonomer, de fleste utdannet ved Universitetet i Oslo på 1960- og 1970-tallet. Men Meyer ble allerede ved utnevnelsen som SSB-direktør utsatt for usaklig kritikk fra LO-økonom Stein Reegård i et intervju i DN. Jeg tror hun har rett når hun sier at det har vært en ulempe at hun ikke tilhørte Oslo-miljøet av samfunnsøkonomer. I tillegg var hun kvinne, sier Aaberge.

Holmøy: Vil svare i mer egnede fora

Erling Holmøy er kjent med uttalelsene fra Aaberge. I en e-post svarer Holmøy på kritikken slik:

«Rapporten om virkninger av innvandring er én av to som dokumenterer og utdyper de beregningene vi har gjort på oppdrag for Finansdepartementet og Brochmann 2-utvalget. Den er ikke skrevet som en tidsskriftartikkel. Aaberges kritikk retter seg mot svært mange fremadskuende analyser, herunder Perspektivmeldingene fra Finansdepartementet og utredninger som lå bak pensjonsreformen og handlingsregelen. Det finnes mange lignende analyser for andre land. Norges økonomiske og demografiske fremtid er nødvendigvis usikker, men det er ikke noe gyldig argument mot å analysere den. Mer detaljert respons på kritikk av mine arbeider vil jeg ta i mer egnede fora enn korte avisinnlegg», skriver Holmøy til VG.

Forvirret? Bli opplyst! Se Frithjof Jacobsen forklare hva SSB-konflikten handler om:

Holmøy ikke på forsker-liste

Hver måned publiserer forskningsavdelingen til Federal Reserve Bank i St. Louis i USA en oppdatert rangering av institusjoner og personer som driver med økonomisk forskning basert på en database (RePec) med 2,4 millioner publiserte artikler av økonomer fra 230 land.

Mottok trusler etter SSB-bråk: Meyer ble drapstruet

For Norge er det laget en liste over de 105 fremste norske økonomiforskerne basert på publiseringer og siteringer i internasjonale tidsskrift.

Her figurerer Aaberge på 12. plass – som en av svært få forskere på listen som jobber i SSB.

Erling Holmøys navn er imidlertid ikke å finne på listen.

Øverst på listen troner imidlertid professor Kjetil Storesletten ved Universitetet i Oslo, et sentralt medlem av Bye-utvalget og en kritiker av nivået på forskningen i SSB.

Les også: Toppbyråkrat i Finansdepartementet: – SSB lånte sitt varemerke til noe som var «helt vilt»

– Deprimerende

Ifølge Rolf Aaberge er prosessen for å oppnå publisering internasjonalt ingen dans på roser.

– Det er tidkrevende og tungt. Og deprimerende en gang iblant, for du får tøffe tilbakemeldinger. Det er mer vanlig å bli forkastet enn å bli gitt en ny sjanse til å revidere artikkelen. Vi er veldig glade når vi får fem-seks sider med beinhard kritikk, hvis de avslutningsvis sier at «det er et potensial her, kanskje, men vi kan ikke love noe». Da er det bare å jobbe knallhardt med å forbedre analysen og håpe at den blir av god nok kvalitet til å bli akseptert for publisering. Jeg har ikke en eneste artikkel som ikke er blitt mye bedre etter sånne runder. De fleste unge forskerne i SSB forstår og aksepterer nødvendigheten av internasjonal publisering som virkemiddel for kvalitetssikring, sier Aaberge.

Finansdepartementet er blitt forelagt intervjuet med Aaberge, men i en epost skriver kommunikasjonssjef Therese Riiser Wålen at «vi har ikke noe behov for å kommentere dette».

SSB-forsker kaller konflikten dramatisk og sensasjonell – se intervju

Publisert: 21.11.17 kl. 08:06

Mer om Statistisk sentralbyrå