ADVARER: Tidligere ansatte i Måne­stråle barnehage tar et kraftig oppgjør med ledelsen. De forteller om en u­forsvarlig drift, hvor det meste dreide seg om å få inn mest mulig penger.

barnehage

– Her sto vi og slet for å få endene til å møtes, for å få dagene til å gå rundt. Jeg føler meg snytt.

Pedagogen snakker med dirrende stemme om de mange årene han jobbet i Månestråle barnehage i Oslo. Mens han og de andre ansatte fløy ustanselig rundt for å holde orden på et lass med unger, dro ledelsen på turer til Firenze og Berlin, med spabesøk, aromamassasje og sightseeing-turer på barnehagens regning.

Det kommer fram i en tilsynsrapport fra Oslo kommune, som Klassekampen omtalte i forrige uke.

Pedagogen hadde tenkt til å legge årene bak seg; over i ny jobb og ny hverdag er både nattesøvnen og gløden tilbake. Men da han leste saken om pengebruken på toppen – millionlønning, frynsegoder og flere storbyturer for en ledelse han så lite til i hverdagen – ville han ikke lenger tie stille.

Nå sitter han sammen med seks andre tidligere ansatte i barnehagen, som alle beskriver en hverdag av kaos, underbemanning og kjeft.

– I den barnehagen handlet det om å få inn flest mulig unger og flest mulig småbarn, som gir mest mulig penger, fortsetter pedagogen.

Månestråle barnehage: • Oslo kommune krever 1,7 millioner kroner i tilbakebetaling fra Månestråle barnehage, begrunnet med at ledelsen har misbrukt offentlige tilskudd og foreldrebetaling på blant annet millionlønn, storbyturer, spabesøk og frynsegoder. • Barnehagen bestrider påstandene og skal klage vedtaket inn til Fylkesmannen. • Med en månedspris på 4641 kroner per barn, er den også en av landets dyreste. Av dette er 1107 kroner matpenger og 544 kroner penger til «utvidet tilbud». • Månestråle barnehage ligger under aksjeselskapet Child Planet, som eies og driftes av Kari Tovar.

Uforsvarlig

Månestråle barnehage, som eies og driftes av Kari Tovar, er havnet i søkelyset etter å ha blitt ilagt krav fra Oslo kommune om å tilbakebetale 1,7 millioner kroner. Styret i barnehagen bestrider kravet og skal klage det inn til Fylkesmannen. I mellomtida har Tovar og administrerende direktør Lizbeth Thallaug Heim gitt beskjed til alle ansatte om at de ikke må snakke medier, foreldre eller andre kolleger om oppslagene, i en melding som Klassekampen har fått se.

Men i alt elleve tidligere ansatte som Klassekampen har snakket med, forteller at det er flere sider av driften som må komme fram i lyset. De tidligere ansatte jobbet i barnehagen i ulike perioder fra 2010 til 2018. Ingen av dem ønsker å stå fram, da de frykter det vil ødelegge jobbmuligheter.

Det er spesielt det høye antallet barn på få voksne de advarer mot. Med om lag 150 barn, over halvparten under 3 år, på 11 avdelinger, er Månestråle barnehage en av Oslos største private barne­hager.

– Vi måtte bruke alle tilgjengelige rom. Vi spiste ofte i gangen eller i garderoben til de ansatte. Det var klær overalt, møkkete klær, og ikke hygienisk, sier en av dem.

Flere av avdelingene måtte være utendørs i all slags vær, selv om gradestokken kunne krype ned til minus 20, forteller de. Var været for ille, slik at alle avdelingene måtte være inne, var det kaos: Høylytt bråk, skriking og gråting, og intet rom for pedagogikk eller samlingsstunder.

– Noen barn ble veldig utagerende. Det ble for mye stimuli og aktivitet, så de fikk ikke roet seg ned, men gikk på høygir hele tida. Noen av dem ble helt utslitt, sier en tidligere pedagogisk leder i barnehagen.

– Vi merket at det gikk veldig utover de barna som trengte ro og et sted å leke i fred. Det var det ikke rom for. Barna virket stressa, og det var mye uro ved matbordet. Man har ikke tid til å sette seg ned med hver enkelt, tilføyer en annen, også hun tidligere pedagogisk leder.

Administrerende direktør Lizbeth Thallaug Engedalen svarer at ledelsen i barnehagen ikke kjenner seg igjen i beskrivelsene fra de ansatte (se egen sak).

Ble ikke hørt

I flere tilsynsrapporter som Klassekampen har fått tilgang til, kommer det også fram at bydel Frogner fikk flere klager på Månestråle barnehage. Gjentatte ganger oppfordret bydelen ledelsen til å nedskalere antallet barn, «slik at alle får plass i barnehagen samtidig», heter det i en tilsynsrapport. Dette ble ikke tatt til følge.

At barnehagelokalet ligger i en kjeller, gjør det også uegnet, mener tidligere ansatte.

– Lokalet er helt krise, det er en liten bunker. Hvis barna er inne en hel dag, er det ingen av dem som ser sollys, sier en tidligere pedagog.

En annen forteller at det var flere ansatte som forsøkte å foreslå nye løsninger for å dele opp arealet og dempe støyen.

– Vi fikk svar om at det ikke var penger til det. Da er det ganske frustrerende å se hva de pengene har blitt brukt til, sier vedkommende.

Med en månedspris på 4641 kroner er Månestråle barnehage blant Norges dyreste. Av dette er 1107 kroner matpenger og 544 kroner penger til «utvidet tilbud».

Ikke penger til vikarer

Flere av de tidligere ansatte forteller at det sjeldent ble hyret inn vikarer ved sykdom eller annet fravær, også det begrunnet med at barnehagen ikke hadde råd.

– Da jeg kom tilbake på jobb etter en periode med sykmelding, fikk jeg vite at det hadde vært flere dager uten vikar, selv om barnehagen får sykepenger til det. Da var de tre voksne på 16–17 småbarn. De var veldig slitne, sier en tidligere pedagogisk leder.

De forteller at det ofte hendte at avdelinger ble slått sammen på grunn av sykdom. Da kunne det på barnehagens uteområde i Frognerparken være 40 barn på tre voksne, ifølge flere tidligere ansatte. Der var det dessuten bare ett toalett, som skapte konstant kø og kaos, forteller de. Det samme gjaldt på en spesialinnredet turbuss, som er en egen avdeling i barnehagen. Der skulle de være fire voksne, men ofte var de tre, hvorav en var bussjåfør. Da sjåføren var syk eller bussen av andre grunner ikke kunne kjøre, måtte barna likevel sitte inne i bussen, stående på parkeringsplassen, forteller de.

– På det verste var vi tre stykker på tur med 21 barn på bussen, flere av dem småbarn. Da var det helt texas; det var ikke greit. På dager med grisete vær måtte vi sitte stille i bussen. Da hadde vi leker, men det ble kaos etter halvannen time. Det var ganger jeg tenkte: «Er dette en russebuss eller en barnehagebuss?», sier en av dem.

Fra 1. august 2018 er normen at det skal være minst én voksen per tre barn når barna er under tre år og én voksen per seks barn når barna er over tre år.

Ekstrainnsats før tilsyn

På bakgrunn av klagene som kom inn til bydelen, ble det gjort flere tilsyn med Månestråle barnehage. Ifølge de tidligere ansatte skal ledelsen ha kalt inn til ekstraordinært personalmøte i forkant av tilsynene for å gi beskjed om at barnehagen raskt måtte klargjøres. Da ble det hektisk, forteller de.

– Da ble det færre voksne med barna fordi assistenter og pedagogiske ledere ble satt til å rydde og vaske, sier en av dem.

De forteller også at det på selve tilsynsdagen plutselig var blitt hyret inn vikarer, slik at det var flere på jobb enn vanlig.

– I dagene før tilsynet drillet de alle i hvordan det skulle se ut og hvordan ting skulle være. «Den avdelingen drar dit, og dere drar dit», sa de, sånn at ikke alle barna i barnehagen skulle være der når tilsynet kom. Det ble hengt opp lister med nye stellerutiner og håndvaskrutiner. Da så alt fint ut, og tilsynet fant ingen feil. Jeg og flere andre sa til tilsynet at de burde komme uanmeldt, at det de fikk se at det er ikke sånn det er, forteller en tidligere pedagogisk leder.

Nå mener de tidligere ansatte at kommunen burde overta driften av barnehagen, bygge den om og halvere antall barn.

Ransaking og advarsler

For de ansatte var hverdagen preget av strenge regler. De forteller at tidspunkter for når de sjekket inn og ut på jobb ble loggført og gjennomgått på et personalmøte, hvor i alt 16 ansatte, flere av dem nyutdannede, fikk skriftlig advarsel og beskjed om at de ikke ville få gode referanser fordi de hadde kommet mer enn ett minutt for seint tre ganger på en måned. Tre skriftlige advarsler regnes gjerne som oppsigelsesgrunn.

– Noen morgener sto administrerende direktør ved inngangsdøra og gjennomsøkte det jeg hadde i lomma og veska for å se om det var ting vi ikke hadde lov til å ha med inn, som telefon, snus, kaffe eller smertestillende. Det skapte stor avstand, forteller en tidligere pedagogisk leder.

Da ledelsen fant telefonen til en ansatt i en jakkelomme, ble vedkommende kalt inn på møte og fikk skriftlig advarsel, forteller kollegene.

På et personalmøte skal eieren av barnehagen ha fortalt til de ansatte at hun hadde spionert på dem.

– Hun sa hun hadde stått i buskene og fulgt med på oss mens vi var ute på lekeplassen, for å se hvordan vi var sammen med barna. Det ga ikke en god følelse, sier en tidligere pedagogisk leder.

– Vi er voksne mennesker, men ble behandlet som om vi var barn i barnehagen, sier en annen.

Møtte veggen

«Nå synes jeg du er mye borte.» «Hvis du er borte mer nå, kommer du til å bli upopulær.» «Du er den tredje som ringer og er syk i dag.» Kommentarer av dette slaget, fra ledelsen til ansatte som var syke, beskrives som vanlig. Flere opplever å ha blitt skjelt ut i møter, på telefon eller foran foreldre og barn.

De elleve som Klassekampen har snakket med, sluttet i barnehagen fordi de ikke orket mer. Flere av dem møtte veggen.

– Jeg slet veldig med å sove og kjente prikking i armer og bein. Da var det samboeren min som sa jeg var i ferd med å bli utbrent og måtte komme meg til legen, sier en av dem.

En annen kollega sier at tida i Månestråle barnehage har gitt henne et varig anstrengt forhold til ledere.

– Jeg var relativt nyutdannet da jeg begynte i den barnehagen, men ble utbrent etter et år. Da er det noe som skurrer. Etter å ha jobbet der var jeg livredd for å komme for seint, livredd for å ringe og si at jeg er sjuk og i det hele tatt litt redd for ledere. Jeg hadde lært at det var normalt å få kjeft, sier hun.

emmat@klassekampen.no

ainah@klassekampen.no