Skal bli lettere å utvise syke, dyre drapsmenn

40 millioner kroner har Norge brukt på å behandle en psykisk syk drapsmann fra Etiopia. Nå vil Regjeringen endre reglene.

Justisminister Anders Anundsen (Frp) vil endre både straffeloven, helsepersonelloven og utlendingsloven for å kunne sende ut psykisk syke kriminelle uten lovlig opphold i Norge. Roald, Berit

1. sep. 2014 21:54 Sist oppdatert 2. september 2014

Siden 2003 har mannen tilbrakt over syv år på psykiatrisk sikkerhetsavdeling. Til en pris på ca. 500.000 kroner i måneden.

I 2003 drepte en 26 år gammel asylsøker fra Etiopia en annen asylsøker, Christian Baloky, på Lundeskogen asylmottak.

Deretter gikk han om bord på Valdresekspressen og angrep passasjerer med kniv. Flere ble skadet; bussjåfør Audun Bøland (39) ble drept da han klarte å stoppe bussen slik at 34 passasjerer kom seg ut.

Drapsmannen ble dømt til tvungen psykisk helsevern fordi han hadde sterke psykoser og var strafferettslig utilregnelig.

Siden den gang har mannen vært syv år og to måneder på sikkerhetsavdelinger ved Dikemark, Sanderud og Trondheim. Resten av tiden har han vært på institusjon.

LES OGSÅ:

Les også - Umenneskelig å la noen sitte på lukket institusjon så lenge

Etter at han ble dømt tvungent psykisk helservern i 2003 for drapet på bussjåføren på Valdresekspressen og en asylsøker, har drapsmannen vært på institusjon. En måned på regional sikkerhetsavdeling koster 500.000 kroner. Siden han ikke har lovlig opphold i Norge, blir han værende på institusjon - stikk i strid med rådene fra sakkyndige. Urdahl, Olav

Høy psykiatriregningEn plass ved regional avdeling koster i snitt 500.000 kroner i måneden, blant annet fordi det trengs fem ansatte på vakt gjennom hele døgnet.

Det betyr at psykiatriregningen til drapsmannen totalt er på over 40 millioner kroner.

Nå foreslår justisminister Anders Anundsen (Frp) å endre loven, slik at utlendinger uten lovlig opphold som er dømt til tvungent psykisk helsevern, lettere skal kunne sendes ut av landet.

Foreslår lovendring

I Helse Sør-Øst er det minst ti utlendinger uten lovlig opphold i Norge som er dømt til tvungent psykisk helsevern. De andre helseregionene har ikke tilsvarende oversikt.

Skyhøye psykiatriregninger for å behandle utlendinger uten lovlig opphold er en av årsakene til at Justisdepartementet vil gjøre det lettere å utvise psykisk syke drapsmenn fra Norge.

I tillegg blir utlendinger uten lovlig opphold sittende altfor lenge under strenge sikkerhetstiltak.

«Det er menneskerettslig betenkelig og dessuten en kostbar løsning fordi opphold og behandling i døgninstitusjon er svært ressurskrevende», skriver Justisdepartementet i lovforslaget.

LES OGSÅ:

Les også Syriske flyktninger var for syke - fikk ikke komme til Norge

Må oppheve dom midlertidig

I sitt høringsnotat foreslår Justisdepartementet at dette skal skje rent praktisk ved at dommen avbrytes midlertidig når utlendingen kastes ut av Norge.

Utvisning skal komme foran dommen om tvungent psykisk helsevern.

Utlendingen skal imidlertid ikke utvises hvis han eller hun kan bli utsatt «for tortur eller umenneskelig og nedverdigende behandling» i hjemlandet.

I tillegg må Norge samarbeide med helsemyndighetene i hjemlandet for å sikre at vedkommende får en form for behandling.

Både straffeloven, helsepersonelloven og utlendingsloven må endres som følge av dette.

Les helelovforslaget her

— Beslaglegger plasser

Når utlendingene som i dag er dømt til psykisk helsevern, og er ferdigbehandlet på sengepost, får sykehusene og sikkerhetsavdelingene et problem:

Drapene på asylmottaket og Valdresekspressen i 2003 vakte stor oppsikt. Siden den gang har psykiatriregningen til drapsmannen kommet på over 40 millioner kroner. Nå foreslår Justisdepartementet å gjøre det enklere å utvise psykisk syke utlendinger som er dømt til særreaksjoner i Norge. Urdahl, Olav

De hører ikke hjemme i noen kommune, og har dermed ikke krav på sosiale ytelser. — Dette gjør at de beslaglegger sengeplasser som kunne vært brukt til andre behandlingstrengende pasienter, sier Stine Kilden, enhetsleder for Nasjonal koordineringsenhet for dom til tvungent psykisk helsevern.

Koordineringsenheten tok opp problemet allerede i april 2009. Etter fem år og fire måneder kommer nå lovforslaget.

En arbeidsgruppe la frem en rapport om problemet allerede i 2012, men rapporten har ikke vært offentliggjort. Rapporten ble overrakt til Helsedepartementet et halvt år før Jonas Gahr Støre (Ap) ble helseminister.

Aftenposten har i flere artikler skrevet om problemene og ressursmangel innen psykiatrien, som har ført til flere tragiske hendelser.

Les også:

Les også «Hvordan kunne han dø inne på psykoseavdelingen på Norges største sykehus?»

«Beskytte det norske samfunnet»

Justisdepartementet innrømmer i lovforslaget at det kan oppfattes som «urimelig at et rikt land som Norge skal returnere syke og farlige personer til fattigere land». Departementet mener likevel det er nødvendig å gjøre noe:

«Den motsatte løsningen, opphold i Norge til reaksjonen opphører, vil kunne oppfattes som en urimelig favorisering av dem dette gjelder», påpeker departementet, og viser til at målet er å beskytte samfunnet gjennom å behandle den domfelte.

« Utsendelse er også et tiltak for å beskytte det norske samfunnet», skriver Justisdepartementet.

— Vi vil avvente høringssvarene før vi kommenterer saken ytterligere, sier statssekretær Himanshu Gulati (Frp).

Høringsfristen gikk ut i går.

Du kan lese høringsuttalelsene her

Kan få liten effekt

Lovforslaget for å utvise psykisk syke utlendinger kan i praksis få små konsekvenser. Årsaken er at kravet om at utlendingene skal få dekket behandlingsbehov i hjemlandet.

Mange av dem som i dag er dømt, kommer fra land med liten eller ingen psykiatrisk helsehjelp.

«Det kan fortsatt, av ulike grunner, bli vanskelig å forsvare utvisning til en rekke ikke-europeiske land», skriver Nasjonal koordineringsenhet for dom til tvungent psykisk helsevern i en e-post til Aftenposten.

Utlendingsnemndaviser til en sak hvor en utlending som var dømt til psykisk helsevern, fikk avslag om opphold i Norge. Samtidig var han vernet mot å bli sendt ut av Norge.

UNE mener dette eksempelet illustrerer at «gjenstående utfordringer», selv om lovforslaget blir vedtatt.

Fakta Slik er lovforslaget Straffeloven endres slik at utlendinger dømt til tvungent psykisk helsevern, tvungen omsorg eller forvaring, kan få dommen avbrutt «midlertidig» når utlendingen sende ut av Norge.Dersom vedkommende kommer tilbake, kan dommen opprettholdes.Helsepersonelloven endres slik at norsk helsepersonell kan gi personopplysninger til utlendingsmyndighetene i forbindelse med utvisning.Utlendingsloven endres, slik at «før det treffes vedtak om utvisning av en utlending som utholder en strafferettslig særreaksjon, skal det innhentes uttalelse fra den faglig ansvarlige». Vis mer

Fakta Psykisk helsevern for ulovlige utlendinger 146 personer er i dag underlagt tvungent psykisk helsevern.I Helse Sør-Øst er det minst ti utlendinger uten lovlig opphold i Norge som er dømt til tvungent psykisk helsevern, i resten av landet har man ikke oversikt.I Helse Sør-Øst er fire sendt ut av Norge ved at dommen oppheves. Seks bor fortsatt på sikkerhetsavdelinger eller institusjon.Når en person dømmes til tvungent psykisk helsevern, blir han eller hun dømt til behandling.Det finnes ingen internasjonale avtaler som pålegger andre land å gi behandling som er idømt i Norge.For å kunne sende dem ut av landet, foreslår Justisdepartementet at dommene kan oppheves midlertidig. Vis mer