På tide å trekke hele støtten

Ingunn Økland Kommentator og hovedanmelder

15. juni 2016 21:08 Sist oppdatert 16. juni 2016

Montasje

Intolerante trossamfunn risikerer å miste statsstøtten. I så fall trenger vi et kobbel av undercover-kontrollører i menighetene. Trekk heller hele støtteordningen.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

«Vi er de skamløse arabiske jentene, og vår tid begynner nå.»

20 år gamle Nancy Herz utløste et skred av reaksjoner da hun nylig oppfordret til opprør mot den muslimske æreskulturen (Aftenposten, 25.

april).

Det er ikke bare jenter i samme situasjon som støtter oppfordringen. «De skamløse arabiske jentene» har funnet veien inn i den såkalte Integreringsmeldingen, som behandles av Stortinget torsdag.

Etter forslag fra Sosialistisk Venstreparti (SV), vil Stortinget be Regjeringen utrede muligheten for å trekke den statlige pengestøtten til intolerante trossamfunn.

Nancy Herz startet debatten om de «skamløse arabiske jentene». Inspirert av denne debatten har Sosialistisk Venstreparti fremmet et forslag om å kutte statsstøtten til intolerante trossamfunn. Vincent Hansen

Les også Skamløse jenter, jeg står klar med sleggen. Glassburene skal knuses. | Jakob Semb Aasmundsen

«Vi bestemte oss for å fremme dette forslaget fordi vi den siste tida har sett så mange modige jenter som har stått fram i offentligheten og fortalt om sosial kontroll og bedt politikerne ta et oppgjør med æreskultur (…). Disse jentene fortjener vår støtte,» sier SV-leder Audun Lysbakken til Dagbladet.

SV med feil taktikk

Han har et viktig poeng. De modige jentene skal få slippe å kjempe denne kampen alene. Men det spørs om SV har funnet riktig taktikk.

Forslaget har noen få konkrete eksempler på uakseptabel adferd (som oppfordring til lovbrudd), men er ellers så generelt og løst at det vil bli en nærmest umulig oppgave å avgjøre når statsstøtten bør inndras.

For hvordan skal man egentlig måle om et trossamfunn «hemmer integrering» eller

«utsetter noen for sterk sosial kontroll»? Om trossamfunnet «fremmer holdninger som strider mot grunnleggende menneskerettigeter og demokratiske verdier»? Allerede i dag har man store problemer med å holde kontroll på noe så enkelt som medlemslistene i de 749 ulike trossamfunnene som mottar statsstøtte.

Les også Medlemsjuks-regning kan overstige 80 millioner

Arabiskspråklige kontrollører

SV overlater til kulturminister Linda Hofstad Helleland (H) å finne en løsning. Det vil ikke nytte å spørre de religiøse lederne. Og det spørs om menighetslemmene vil gi ærlige svar når disse kan få økonomiske konsekvenser for trossamfunnet.

Nei, for å sjekke om «noen» blir utsatt for «sterk sosial kontroll» må man åpenbart ha en uavhengig kontrollinstans. Kontrolløren må kunne delta under åpne og lukkede møter, uten at noen andre vet at vedkommende er ute etter å kontrollere det demokratiske sinnelaget i menigheten.

I praksis trenger man arabiskkyndige kontrollører som kan operere undercover.

Tomme trusler

Det er uhyre krevende, men ikke umulig å bruke en slik metode. Den danske TV-stasjonen TV2 har i vår avslørt forkastelige holdninger i en rekke danske trossamfunn på denne måten. Ja, TV-serien Moskeerne bag sløret ga så graverende resultater at danske politikere allerede har vedtatt å kriminalisere religiøs undervisning som bryter med dansk lov. Politikerne vil også få laget en liste over hatpredikanter som «truer den offentlige orden» og derfor kan nektes innreise.

Kirkeminister Bertel Haarder (V) innrømmer åpent at det blir vanskelig å føre statlig kontroll med trossamfunnene. Det viktigste er «å flytte normene», sier han i et intervju med Politiken.

Det norske forslaget er ikke like drastisk. Men man ønsker en tilsvarende effekt: Trusselen om å miste statsstøtte er fremfor alt et forsøk på å sende et signal. Man kan også kalle det en tom trussel.

Les også Ingen ytringsfrihet for radikale muslimer? | Ingunn Økland

Utdatert modell

Så hva skal man gjøre? Bare se på at trossamfunnene driver sosial kontroll og hemmer integreringen? Hva da med de skamløse arabiske jentene som trenger samfunnets støtte?

Tiden har løpt fra hele den norske modellen. Det er ikke så rart, for loven om trossamfunn er fra 1969. Den sikrer pengestøtte til ethvert lite trossamfunn som melder seg på ordningen. Opplagt har mange av disse menighetene et verdigrunnlag som harmonerer dårlig med idealene i det sekulære samfunnet.

Les også Trossamfunn bør finansiere seg selv | Ingunn Økland

Gi støtten til rette vedkommende

Det er tid for å revidere hele støtteordningen på prinsipielt grunnlag. I stedet for å løpe automatisk (eventuelt med et ris bak speilet), bør den være positivt begrunnet. I stedet for passivt å motta penger, bør trossamfunn kunne søke om støtte til tiltak som faktisk fremmer ønskede fellesverdier.

I norsk integreringsdebatt er trossamfunnene tildelt en sentral rolle det ikke er dekning for. Ja, hvis det er de arabiske jentene vi vil støtte; hvorfor ikke støtte interessegruppene deres? Hvis det er integrering vi vil fremme; hvorfor ikke støtte grupperinger som jobber for integrering?

Dersom trossamfunnene vil romme eller samarbeide med slike grupperinger, burde også trossamfunnene kunne få offentlig pengestøtte. Selve religionsutøvelsen bør de finansiere selv.