Ikt-studenter sliter med å komme seg ut i arbeid etter studiene, ifølge en fersk undersøkelse utført av Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (Nifu).

– Funnene er overraskende fordi blant annet i Navs bedriftsundersøkelse fra 2017, og i næringslivet og det offentlige, er det blitt fremhevet at det er stort behov for ikt-kompetanse, sier Liv Anne Støren, forskeren bak undersøkelsen.

Over 14 prosent av personene som ble ferdig med en mastergrad i ikt-fag i fjor oppga å være arbeidsledig et halvt år etter endt utdannelse. Det er en like høy andel som dem med master i geologi, som lenge har slitt på oljearbeidsmarkedet.

Andelen ledige ikt-kandidater har økt fra 9,5 prosent i 2015, som var forrige gang kandidatundersøkelsen ble gjennomført. Nettstedet Khrono omtalte undersøkelsen fredag.

«Fremstår som et paradoks»

Ifølge Støren fungerer undersøkelsen, som utføres annenhvert år, som en slags temperaturmåler på arbeidsmarkedet.

NIFUs undersøkelse Undersøkelsen utføres av Nordisk institutt for studier av innovasjon, forsking og utdanning (NIFU) annenhvert år, og viser blant annet arbeidsledighet blant nyutdannede med mastergrad et halvt år etter eksamen.

Den totale arbeidsledigheten innen denne gruppen var i 2017 på 7,9 prosent. Størst arbeidsledighet var det blant sivilingeniører og realister/naturvitere, på henholdsvis 16 og 14,2 prosent.

Ifølge Nifu er arbeidsledigheten blant innvandrere større enn blant ikke-innvandrere uansett faggruppe, karakterer og norskferdigheter. I 2017 var forskjellen på 24 prosent for ikke-vestlige innvandrere mot 6,5 for ikke-innvandrere.

I snitt oppgir 7,9 prosent av personene med fersk mastergrad å være arbeidsledige seks måneder senere. Totalt 4606 personer som fullførte en mastergrad i 2017 svarte på undersøkelsen.

Se oversikt over arbeidsledigheten innenfor flere fag nederst i saken.

Den høye andelen arbeidsledige ikt-utdannede får Nifu-forskeren til å klø seg i hodet. Søkingen til dette studiet er gått i taket de siste par årene: Antallet som har it-studiet som førstevalg har økt med 60 prosent på to år, til 5900 i år.

Og bedrifter har meldt om et skrikende behov for flere med it-kompetanse.

Artikkelen fortsetter under annonsen

I rapporten skriver forskeren:

«Både søkningen til og tallet på studieplassene innenfor faget har økt. Etterspørselen har imidlertid muligens ikke vært så stor likevel, i hvert fall langt fra så stor at nyutdannede har vært sikret en jobb. Snarere har de meget høy arbeidsledighet».

Forskeren er generelt i stuss over at en så høy andel av dem med utdannelse innen teknisk-naturvitenskapelige fag oppgir at de er arbeidsledige.

«Dette fremstår som et paradoks», heter det i rapporten.

I rapporten pekes det på at ved forrige undersøkelse i 2015 kunne høy arbeidsledighet blant sivilingeniørene knyttes til oljenedturen, men at konjunkturene nå er bedret og «flere arbeidsgiverundersøkelser omtaler rekrutteringsbehov i nettopp tekniske fag».

Må ha «riktig» it-utdannelse

– Riktig kompetanse er vanskelig å få tak i, og vi erfarer at markedet nærmest er støvsugd for gode kandidater. Disse resultatene er derfor overraskende, sier administrerende direktør i Ikt Norge, Heidi Arnesen Austlid.

Administrerende direktør Heidi Austlid i IKT-Norge. (Foto: Nicklas Knudsen) Mer...

Hun sier resultatene i kandidatundersøkelsen kan si flere ting.

– De kan si at kvaliteten på utdannelsen ikke er god nok. De kan si at karakterene til kandidatene ikke er gode nok. Så det er to viktige parametere her. Også kan det ha noe med erfaring generelt blant kandidatene å gjøre, sier hun.

Austlid frykter at manglende diskusjon mellom næringsliv og læresteder kan bety at studenter ikke blir den «riktige kandidaten» fordi innholdet i utdannelsen ikke samsvarer med den kompetansen som etterspørres i arbeidslivet.

Kommunikasjonsrådgiver i DNB, Vidar Korsberg Dalsbø, sier seg enig i dette.

– Etterspørselen etter personer med ikt-kompetanse er stor, men det er viktig med den riktige utdannelsen. Det siste året er det it-arkitekter og løsningsarkitekter vi særlig har hatt behov for, sier han.

Austlid trekker på sin side frem sikkerhetskompetanse som et viktig it-område nå. Hun står fast ved at det utdannes altfor få innen it i Norge.

Skeptisk resultatene

President i Tekna, Lise Lyngsnes Randeberg, er skeptisk til den høye arbeidsledigheten som fremgår av Nifus undersøkelse. Tekna utfører selv en tilsvarende undersøkelse blant sine medlemmer årlig.

President Lise Lyngsnes Randeberg i Tekna. (Foto: Ida von Hanno Bast) Mer...

– Teknas arbeidsmarkedsundersøkelse viser at våre masterkandidater rives bort. Blant de nyutdannete medlemmene har svært mange fått seg jobb fem måneder etter fullført utdannelse. Det er en økende andel som har jobb fem måneder etter studiet er avsluttet. It er en av retningene hvor kandidatene lettest får jobb, sier Randeberg.

Les om Teknas undersøkelse her: Gullalder for it-studentene

Om det har seg slik at grunnlaget for undersøkelsene er forskjellig, mener Randeberg at det kun taler i Teknas favør.

– Det er jo i såfall bare positivt at våre medlemmer er mer ettertraktet enn andre på arbeidsmarkedet.

– Dersom tallene til Nifu stemmer, hva vil du tro er grunnen?

--Det vil eventuelt måtte være et misforhold – at utdannelsen og kvalifikasjonene ikke alltid samsvarer med det næringen er ute etter. Mange søker etter personer med erfaring, det har ikke nyutdannede kandidater, og det kan muligens skyve dem bakover i køen, sier hun.(Vilkår)