Ne asteapta o iarna lunga, in care, insa, rafturile magazinelor vor fi doldora de fructe mari si frumoase. Cum se intampla asta?

Folosim astazi un nas electronic, un dispozitiv care detecteaza compusii aromatici, capabil sa ne spuna cand au fost culese merele ori perele care ne fac cu ochiul. Pentru ca, desi arata impecabil, unele pot avea si 6 luni.

Iradierea alimentelor se pratica de zeci de ani. Razele X sau gamma omoara bacteriile care altereaza vegetalele. Englezii si americanii o dau drept sigura. Iar Romania a reglementat-o inca de acum 15 ani. Totusi, producatorii autohtoni prefera acestui proces de conservare tratarea alimentelor pe cale chimica. Odata aplicat procedeul, un fruct trebuie sa stea aproape trei saptamani inainte de a fi expus la raft. Ori nimeni nu poate controla cu strictete respectarea conditiei.

Dr. ing. Nastasia Bellc, institutul de cercetari alimentare: “Un fruct cind miroase bine contine tot ce ii trebuie ca sa fie si sanatos. In depozitare, aroma se pierde in timp si noi am putut sa determina aici un fruct care a stat 6 luni la depozitare. Marul acesta e cules acum 2 luni.”

Nasul electronic are in memorie cantitatea de compusi de aroma continuti de acest mar imediat dupa recoltare. Dispozitivul apreciaza cat a pierdut din ei si calculeaza data la care fructul a fost cules din pom. Aparatul recunoaste pana la 30 de calitati ale unui fruct. In acelasi timp, il evalueaza, folosind culorile.

In functie de atributele senzoriale, industria alimentara decide sau nu sa pastreze un fruct pe piata si il transporta... cat e pamintul lung si lat. Doar cu vaporul operatiunea este "cost-efficient"

Cea mai veche metoda de conservare este ceara alimentara. Pune protectie fizica in fata oxigenului. Si este tratata cu substante anti-mucegaire. Vine si recomandarea: “Cel mai bine ar fi sa le spalam cu apa calda inaitne de a le comsumam, in felul acest ne asiguram ca indepartam active din toate subsantele care au fost adaugate pe suprafata lui”.

Dar, daca se pune problema transportului pe distante foarte lungi, fructele vor fi, in prelabil, iradiate. Undele gama au rolul de intarzia microflora care au putea sa le altereze. Procesul are efectul pasteurizarii sau al fierberii, dar nu schimba textura. Fructele NU devin radioactive.

Radiatiile gamma sunt lungimi de unda emise in mod normal de soare. Alaturi de razele x sunt insa retinute de stratul de ozon al Pamintului. Pentru fructe, conservarea prin aceaastas metoda e data drept sigura de Organizatia Mondiala a Sanatatii.

Radiatiile, dar si chimicalele schimba structura fructului. De aceea, dupa tratarea lor, este nevoie de o pauza de 20 de zile inainte de a fi puse la vanzare. Nimeni nu poate controla cu strictete daca producatorul indeplineste sau nu aceasta cerinta. Transportate pe distante mici, fructele pot avea parte de atmosfera controlata. In depozit, este scazut oxigenul, cel care le deterioreaza. Si inlocuit cu dioxid de carbon si azot.

Mihai Pagu le ia din atmosfera saraca in oxigen si le tine o singura zi in camera frigorifica. Apoi, le duce angajatilor din companiile mari, pentru pauza de fructe. Asadar, fructele proaspete nu sunt chiar atit de proaspete. Trebuie sa fim constienti.

Care este insa cea mai buna metoda de conservare? Congelarea rapida. Singura care nu schimba structura naturala a fructelor. De exemplu, valoroasele fructe de padure, in sezon, se congeleaza din pungi mici, cat o portie. Si se consuma imediat dupa decongelare. inclusiv cu sucul rezultat. Congelarea e singura care NU schimba structura naturala a fructelor.