Când își termină toate venele, consumatorilor le mai rămâne doar "zona inghinală". Un reporter a stat o lună printre consumatorii de droguri, mulți dintre ei infectați cu HIV.

E al patrulea sau al cincilea copil care mă ia în brațe, îmipalpează buzunarele în treacăt și se uită mirat la brațele melevăzând că nu am urme de înțepături.

„Tu te droghezi?”, îl întreb. Puștiul de 10 ani îmi arată mândruurma lăsată de ac pe antebraț. „Și cum e?” Stă câteva secunde să segândească, închide ochii, se lasă pe spate zâmbind și își freacămâinile de stomac. „E ca și cum aș avea, așa… multă ciocolată înburtă”.

Suntem undeva la granița dintre cartierele bucureștene Rahova șiFerentari. Sosirea ambulanței Asociației Române Anti-SIDA (ARAS)este așteptată. În fiecare săptămână, într-o zi și oră știute,consumatorii de droguri din zonă au aflat că dacă își adunăseringile folosite, vor primi în schimb unele noi.

Foto: Octav Ganea

Supă la plic în pahar de Cola. Fetița din imagine eraprintre puținele din cercul ei de prieteni care nu avea urme deinjectare. Și care nu avea nevoie de droguri să simtă un gust bunîn burtă.

Este un cuib vechi al consumatorilor de heroină. Acum nu preamai este cazul. Majoritatea a trecut la „legale”. Stimulentesintetice care, după ce sunt dizolvate în apă, ajung direct învenă. Spre deosebire de heroină, însă, surescitează în loc săcalmeze. Și au efect mai scurt, ceea ce înseamnă că numărul deinjectări zilnice crește.

Împărțitorii de seringi, membri ai Asociației Integrationîncearcă să-i convingă să nu folosească de mai multe ori aceeașiseringă sau să nu o ofere și altora. Datele arată că, din 10consumatori, 8 au deja hepatită C. Mulți alții au și virusulHIV.

Când își termină toatevenele, consumatorilor le mai rămâne doar „zonainghinală”

Am vrut să luăm și o cameră de filmat cu noi, dar cei de laIntegration ne-au spus că nu e cea mai bună idee. Consumatorii suntsuspicioși. Mai ales de când au apărut și drogurile legaleinjectabile s-au instalat paranoia și psihozele. Nu știi niciodatăla ce să te aștepți.

Ajunși în locul stabilit vedem cu ochii noștri la ce se referă.În față bloc, în spate bloc, în laterale blocuri. Clasicele blocuride nefamiliști, cu rufe atârnate la geam și zeci de ochi care nefixează din toate părțile.

Foto: Octav Ganea

Asociația „Integration” sosește cu seringi noi pe care ledau la schimb cu cele folosite. Copiii sunt primii care întâmpinăechipa. Pentru adulți se distribuie și prezervative.

Prezența unui reporter și a unui fotograf face să se dea alarmaîn zonă. Consumatorii întârzie să apară cu seringile. Câțiva trecîn grabă pe lângă noi, ne evaluează și se furișează mai departe. Înschimb, suntem asaltați de copii. Betty și Iuliana, de laIntegration le sunt figuri cunoscute.

Camil, directorul executiv al ONG-ului, un munte de om, convingeadulții că totul e în ordine, iar după câteva minute încep să aparăși consumatorii. Au un mers parcă teleghidat. Ai zice că nu suntconștienți de ceea ce se întâmplă în jurul lor, însă când dau cuochii de mine, un străin, se instalează panica.

Unul singur e mai volubil. Acceptă chiar să i se facă poze. Apoine întreabă senin. „Câți ani îmi dați? Șaiș’pe?… Nouă’șpe”?… Sereferă la ani de pușcărie. Îl asigurăm că nu suntem polițiști.”Nu-mi pasă! Aici sau dincolo, tot aia e”.

Foto: Octav Ganea

Femeia reușește în cele din urmă să nimerească vena, după cea beneficiat de ajutorul prietenului ei. În curând va simțiefectele „piureului”. O stimulare care o va menține în priză pânăla următoarea injectare.

Mulți consumatori au brațele și picioarele ciuruite. Înambulanța celor de la Integration sunt și seringi cu ac foartesubțire pentru cei care și-au distrus aproape toate venele și nule-a mai rămas loc decât vasele de sânge din penis.

Înțepături la optani: a tedroga aici înseamnă că ești bărbat

La coadă se așează și un copil de opt sau nouă ani. Are și elurme clare de înțepături. Alți zece copii fac hărmălaie în jurulambulanței. Își arată și ei cu mândrie antebrațele. Unii n-au niciourmă și fac asta doar de frondă. A te droga aici e un semn că eștibărbat. Alții au însă câte o urmă proaspătă de ac.

Am devenit cel mai bun prieten al copiilor. Mulți vin și mă iauîn brațe, unul încearcă să îmi trosnească degetele, dar îl ridic înaer și îl dau uța. Se opreșete apoi și îmi pipăie venele. Nici luinu-i vine să creadă că nu „bag” în venă. Toată lumea „bagă” în venăaici. Unii mai și mor…

Foto: Octav Ganea

De la apariția drogurilor legale, consumatorii nu se maisfiesc de polițiști. Drogurile injectabile sunt preparate în plinăstradă, în văzul unei cu totul alte lumi,

Mi se povestesc două cazuri recente. „Nenea, eu am văzut unmort. Îi crescuseră un fel de floricele pe piept”. „A murit desupradoză”? Copilul dă din cap afirmativ. Apoi își amintește că nue bine să fii prea sincer când vine vorba de droguri și ridică dinumeri. „Adică nu știu”.

Al doilea caz este o sinucidere. „A luat cuțitul și și-a tăiatgâtul într-o parte”. Puștiul face și gestul. „Era panicat”.Cuvintele ca Â«panicăÂ», Â«supradozăÂ», Â«heroinăÂ», Â«legaleÂ» fac partedin vocabularul lor comun. Numai la seringi le zic în continuareÂ«siringiÂ». Iuliana încearcă să-i corecteze.

„Ești clasa a doua, ce note ai la școală?” „Foarte bine”,susține puștiul râzând sarcastic.

Camil, cel cu trup de culturist este însă personajul cel maifascinant printre băieți. Unul își face curaj și îl întreabă. „Tucât te-ai injectat ca să te faci așa mare”?

De ce schimb deseringi?

Fără să știe, copilul pusese degetul pe rană. Cu ani în urmă,Camil se injecta și el. Dar nu să facă mușchi, ci recreațional. Cuheroină.

„Eram un grup de prieteni și niciunul nu a ezitat, când am avutocazia. Ni se părea că găsisem elixirul fericirii”.

Foto: Octav Ganea

Betty și Camil de la Asociația „Integration” încarcăambulanța cu aparatură sterilă de injectare. Prin schimbul deseringi, asociația speră să diminueze răspândirea hepatitei și avirusului HIV printre consumatori.

Evident, a regretat mai târziu. A încercat să se lase, a căutatajutor. Cu un deceniu în urmă, era foarte greu să-l și primești.S-a lăsat cu eforturi grele și de-atunci și-a spus că este dedatoria lui să-i ajute pe alții. Așa a apărut „Integration”. Un locunde cei care vor să se lase de droguri au acces la grupuri desuport și tratament cu clorhidrat de metadonă, substanță caresubstituie nevoia de opiacee.

Nu toți vor să se lase, însă, fapt care, pe lângă efecteledrogurilor îi expune și la riscul de infectare cu hepatită sau HIVprin folosirea în comun a aceleiași seringi. O altă problemăîntâlnită de Camil este că din 10 consumatori, 9 folosesc acum”legale”. Substanțe vândute în spice shop-uri drept săruri debaie.

Pentru „legale” nu există tratament substitutiv. Iarsurescitarea dată de aceste stimulente sintetice îi face peconsumatori paranoici și greu de abordat.

„Prevalența hepatitei C și mai nou chiar HIV, dar acum nereferim strict la hepatita C, este undeva de peste 80 – 85% înrândul consumatorilor. Este o boală foarte gravă, care duce lacancerul ficatului”, spune Camil.

„Încercăm să stopăm răspândirea acestui virus, care e foarterezistent. Oferindu-le echipament steril de injectare, dar șiinformații referitoare la bolile cu transmitere sexuală sau care seiau prin injectare la comun, sperăm să diminuăm riscul decontactare a hepatitei C și a altor boli”.

Foto: Octav Ganea

Schimbul de seringi are scopul de a diminua răspândireahepatitei și a virusului HIV în rândul consumatorilor

Împărțirea seringilor se face numai pe bază de schimb. Câteseringi aduci, atâtea primești.

„O altă componentă a acestui program de schimb este încercareade a recupera seringile și a stopa răspândirea lor în comunitate.Dacă mergeți în zonele acestea defavorizate, veți vedea seringileaproape peste tot, ca un covor. Copii se joacă printre ele, ceea ceînseamnă un risc absolut crescut de infectare”.

Seringile se pun într-un recipient sigilat și sunt duse apoidirect la incinerator.

Seringa nu sefierbe…

După un timp, copiii devin obraznici. Li se alătură unul cu unmers confuz și o privire tulbure. Dispar câteva minute, după carese întorc nervoși.

„Uite ce zice ăsta, că ai zis să fie moartea la mine! Ba latine, la tine să fie moartea, cheliosule”, este apostrofat Camil.În situații de genul acesta regulile de mers pe teren spun cătrebuie să taci și să înghiți. Nu ne mai jucăm cu cei mici. Îiignorăm cât timp unul dintre ei ne arată cocoșelul, iar altularuncă în mine cu un capac de sticlă.

Zboară și o piatră, dar nu era destinată nouă, ci unui șobolanneverosimil de gras care traversase zona. În cele din urmăintervine o femeie care alungă copilul nou venit cu privireatulbure.

„Pleacă, mă, de-aici, drogatule”! Eu încă sunt mirat că șicopiii au ajuns să se injecteze. Camil îmi povestește cazul carel-a șocat pe el cel mai mult. O fetiță de doi ani care a ajuns înorfelinat în sevraj. Mama ei îi injecta heroină ca să nu mai cearămâncare.

Foto: Octav Ganea

„Pure” pare să fie stimulentul sintetic preferat al foștilorconsumatori de heroină. Se găsește la spice-shop-uri și poate fiinjectat odată ce a fost dizolvat în apă.

Cu toată prezența mea și a fotografului, consumatorii prind acumcuraj. Vin cu pungile de seringi la schimb. Dar nu le place să fiepriviți, se ascund în ambulanță și trag ușa după ei.

Când să plecăm, mai apare o femeie. Dă seringile, ia altele laschimb. Spune că a auzit că dacă fierbi seringa la 90 de grade, numai e niciun pericol.

„În niciun caz”, îi spune Camil. „Ar trebui fiartă în condițiispeciale, la 140 de grade, timp de o jumătate de oră și chiar șiatunci nu mor decât germenii de la suprafața seringii, nu și ceidinăuntru”.

Femeia e întrebată dacă are hepatită C. Spune că are doartulpina. I se spune că sunt mai multe tulpini de care trebuie să seferească. Se uită confuză în jur. Nu mă recunoaște, deși euo cunosc. Mi-a fost colegă de liceu. A renunțat la școală după doiani. Acum știu și de ce.

Cockteil: heroină plusaspirină, diazepam și nescafe pentrucoloare



Hepatită C are și Ion. Dar are și HIV. Ion nu este numele luireal, dar îi spunem așa pentru că se teme să fie recunoscut. Are șide ce. Într-un sondaj recent, întrebați ce vecini s-ar teme cel maimult să aibă, românii au desemnat seropozitivii pe primul loc.

22% dintre români încă mai cred că HIV se poate transminte prinfolosirea în comun a toaletei. 45% cred că dacă sunt ciupiți deacelași țânțar care a ciupit mai înainte un seropozitiv, se vorînbolnăvi de SIDA.

Foto: Octav Ganea

Un alt loc de întâlnire al consumatorilor de droguri legaleeste în Centrul Vechi. Aici, într-o casă părăsită, podeaua esteacoperită de praf, gunoi și seringi folosite.

Ion și Maria au luat virusul injecându-se în comun cu alțiconsumatori de droguri.

„Eram într-un grup de prieteni, ei consumau heroină și, stândlângă ei zi de zi, am reușit să o fac și eu odată. Și odată a fostde ajuns. Prima dată a fost rău, dar dacă încerci odată, o săîncerci mereu. Primul an a fost plăcut. Apoi mi se făcea rău și mădrogam de nevoie”, povestește Ion.

Numărul de injectări zilnice varia în funcție de calitateamărfii. Dacă heroina era proastă, își injecta și de 10 ori pe zi,până să ajungă la efectul dorit. Dealerii de la noi nu vând heroinăpură. Mai bagă în amestec și aspirină, diazepam sau nescafe pentrua-i da culoarea dorită. Așa se face și că marfa proastă te face săcheltuiești mai mult. În cazul lui Ion, suma varia între un milionpe zi sau cinci. Când dădea atât de mulți bani pe droguri, nu-i maiardea să cheltuie și pe seringi.

„Stăteam și 10 inși pe oseringă. Apoi seringa aia o mai foloseau 100”

„Sincer… Luam de la unul, de la altul. Când erai disperat șinu aveai, luai și de pe jos… Nu mai țineai cont. La farmaciispuneau că nu au. Avea un prieten de-al tău, îi puneai și lui puținși după aceea făceai unul după altul. Și nu unul, doi. Poate chiarși 10 inși”.

Foto: Octav Ganea

„Pure” și celelalte stimulente sintetice au un efect scurt -aproximativ 25 de minute. Acest lucru duce la creșterea număruluide injectări zilnice. Fiind stimulente, duc insomnii. Un consumatorpoate sta treaz zile la rând.

Ion spune că știa că riscă să ia hepatită, dar nu și HIV. Astapână în 2003, după cinci ani de consum.

„Îmi apăruseră niște ganglioni la spate și am fost la spitalul 9și mi-au făcut analizele. Atunci mi-au depistat și HIV, și hepatitaC, și hepatita B”.

„Eram și 10 inși pe o seringă. Odată. Dar, de exemplu, aceeașiseringă o mai foloseau alți zece. Dacă te întâlneai cu alt grup deprieteni și aveai seringa la tine le-o dădeai lor. Puteau săfolosească aceeași seringă și 100 de inși”.

500.000 de consumatori dedroguri legale în România

Heroina mai folosesc doar veteranii care au rămas în viață. Acumsuntem în plină epocă a etnobotanicelor.

Denumirea este o glumă, nu mai e nimic botanic în ceea ce segăsește legal, la spice shop. După ce substanțe ca salviadivinorum (o specie de mentă cu efecte asemănătoaremarijuanei) au fost interzise, magazinele de vise s-au reorientatspre stimulentele sintetice. La fel și consumatorii de heroină,care căpătau, cu ocazia aceasta, ceva nou de injectat. Efectelenoilor droguri le-a văzut și Ion, cât timp stătea la coadă latratament pentru HIV.

Medicul Adrian Abagiu vede zi de zi efectele consumului deetnobotanice

„Am fost internat la spital și acolo am fost chiar uimit să vădcă erau persoane de 16-17 ani, mă refer la puștii care consumă acumdrogurile legale nou apărute pe piață. Erau infectați cu HIV șiveneau exact ca pe bandă rulantă. Am rămas uimit cât de mulțiputeau să fie. Am vorbit cu unul dintre ei și mi-a zis că sedroghează de patru luni de zile. De patru luni a început să sedrogheze cu legale și în patru luni a reușit să ia HIV-ul”, spuneIon, care este plin de astfel de povești.

„Cunosc chiar un copil care are nouă ani de zile, părinții luil-au lăsat pe străzi și se droghează cu legale la seringă mai răuca unul de 30 de ani. Bagă multe plicuri pe zi și e pur și simpluun copil, are nouă ani”.

Iar când vine vorba de „legale”, nu mai este loc de prudență.”Am văzut cu ochii mei, este caz real… Ia seringa de jos și îșiface cu ea, chiar dacă e cu sânge. Nimeni nu mai ține cont. Dacăare plicul de legale își face cu orice fel de seringă, chiar dacăștie că tu ai HIV”, spune Ion, care privește fenomenulretrospectiv.

„Cu heroina era mult mai bine decât cu legalele astea. Îțifăceai de două ori pe zi și gata. Dar cu astea îți cere corpul dince în ce mai mult. Îți faci acum și după zece minute iarăși.Legalele sunt de 1.000 de ori mai periculoase decât heroina. Ammulți prieteni care au murit de la chestia asta. N-au murit în 12ani cât m-am drogat cu heroină, câți au murit într-un an de când sedroghează cu legale”.

Situația văzută de Ion în stradă o vede zi de zi și mediculprimar Adrian Abagiu de la Institutul de Boli Infecțioase „MateiBalș”.

„Buba cea mare este că din cauza ăstora (a drogurilor legalen.r.), de unde noi aveam 20.000 – 24.000 de consumatori heroinomaniîn București, Timișoara, Constanța, acum sunt undeva în jur de500.000 în toată țara”, spune medicul.

Foto: Octav Ganea

Bărbatul din imagine este un cunoscut consumator de drogurilegale din Centrul Vechi. Trăiește din vânzarea de fier vechi. Îngrupul său de consumatori o persoană a fost deja testată pozitiv cuHIV.

Are și alte statistici. Dintre consumatorii care acceseazăprogramele de schimburi de seringi, 72% au hepatită C. Cu 12% maimult decât media UE. Din 2009, an în care etnobotanicele intrauputernic pe piață, numărul de infectări cu HIV în rândulconsumatorilor de droguri injectabile s-a dublat.

„Iar în primele luni ale anului acestuia, știu de la colegii meicare fac testări rapide în programele de schimburi de seringi că aufost și săptămâni în care s-au înregistrat și șapte teste pozitive.Deci clar e o creștere”, avertizează medicul.

Guvernul României vreasă adopte modelul polonez

În 2010, deputatul PSD Mugurel Surupăceanu îl acuza pepreședintele României, Traian Băsescu, împreună cu grupuri deinterese din Partidul Democrat Liberal că favorizează vânzarea dedroguri legale. Traian Băsescu l-a dat în judecată pe Surupăceanupentru calomnie. Când vine vorba de etnobotanice politicieniiromâni se ceartă. Când în presă apare cazul vreunui tânăr decedatdin cauza etonobotanicelor politicienii se ceartă și mai tare.Opoziția dă vina pe putere, puterea pe poziție. Concret nu seîntâmplă nimic. Abia recent, premierul României, Emil Boc anunța căva trimite în Parlament un proiect de lege care vizeazăinterzicerea totală a substanțelor de tip „spice”. Legea ar urma săcopieze modelul polonez, care prevede că vânzarea sau distribuireaoricărei substanțe cu efect psihotrop este pedepsită cuînchisoarea. E prea târziu? O întrebare retorică.

Câți consumatori sunt înRomânia

Potrivit doctorului Adrian Abagiu, Agenția Națională Antidrogestima în 2010 un număr de 250.000 de consumatori dedroguri legale în România. Centrul Internațional Antidrogși pentru Drepturile Omului (CIADO), estima că numărul deconsumatori ar fi chiar de 750.000.

„Eu cred că e undeva la mijloc, deci probabil undeva în jur de500.000 de persoane consumatoare dintre care majoritatea devinfoarte repede dependenți”, spune doctorul Abagiu, care avertizeazăcă legea privind interzicerea totală a substanțelor cu efectpsihotrip ar putea veni prea târziu.

„La ora actuală, și dacă ar fi închise magazinele de vise, înRomânia, furnizarea de etnobotanice nu mai poate fi oprită. Celmult, dacă se interzic, va crește prețul”, spune doctorul, care, cași Ion, a ajuns să deplângă înlocuirea heroinei cu drogurilelegale.

„Acum patru cinci ani veneau mame ale căror copii aveau hepatităși mă rugau să le zic să nu mai fumeze. Îmi venea să zic, cucoană,zi merci că fumează și nu face altceva. Acum zic, băi tată,heroina e mic copil față de legalele astea”.

Vizita noastră în Rahova se apropie de final. Copiii s-au maicalmat și acum hărțuiesc fotograful rugându-l să le facă poze. Egreu să le explici de ce fețele lor nu pot apărea într-un articolde ziar.

Ideea ar fi să-i protejezi. Să-i protejezi de cei ce,recunoscându-i, i-ar putea arăta cu degetul drept viitoareagenerație de drogați, condamnați fie să moară de SIDA, fie săînfunde pușcăriile. Părinții, frații, prietenii lor nu i-auprotejat de toate lucrurile astea. Aici, în loc de lapte la biberonse crește cu droguri la seringă. România, pregătește-te pentrugenerația etnobotanicelor.