Treba li iz obrade poljoprivrednih površina, odnosno njihove pripreme za sjetvu izbaciti tradicionalne metode oranja plugom i tanjuranja?

Pitate li Ivana Musu, doktora biotehničkih znanosti i magistra poljoprivredne mehanizacije iz Osijeka, dobit ćete nedvosmislen potvrdan odgovor. Po njegovu mišljenju, klasična obrada tla plugom zemlji čini veliku štetu i neposredno negativno utječe na njezinu kvalitetu, a samim time i na slabije prinose. Iz našeg sugovornika progovara 77-godišnje životno i 40-godišnje radno iskustvo u upravljačkim sektorima Belja iz njegovih predratnih vremena, ali i samoga rata kada je bio generalni direktor ove tvrtke u progonstvu. No da ne bi bilo kako dr. Musa samo priča, on se potrudio svoja, školovanjem i radnim iskustvom, stečena znanja pretočiti u oku vidljiv i primjenjiv proizvod - stroj koji je nazvao dubinski razrahljivač tla i koji bi mogao u potpunosti s naših njiva ukloniti plugove i tanjurače.

Klasična obrada tla

- Cijeli svijet živi od prvih 30 cm poljoprivredne površine. U tih 30 cm nalazi se svijet koji mi obični smrtnici ne znamo i nismo ga shvatili, a to je tzv. mikrobiološka aktivnost pri čemu se u jednom gramu tla nalaze milijarde mikroorganizama koje u njemu rade što za posljedicu ima rast i razvoj biljaka. No taj je sloj istovremeno i potrošiv. Klasična obrada tla plugom ima brojne nedostatke jer oranjem zemlju okrećemo odozdo prema gore i izlažemo jakom utjecaju atmosferilija uslijed čega se razgrađuju organske tvari u tlu i ono ostaje bez humusa. Osim toga, oranjem se svaki put prolazi po dnu brazde, što ja zovem potplužno sabijanje, čime se pravi praktički nepropusni sloj zemlje koji se nalazi ispod onih prvih 30 cm tla iz kojih, pak, biljka treba izvući 1-2 kg suhe tvari, a to je nemoguće. Stoga sam tražio rješenje za obradu tla kojim se ne bi ugrozilo tih najvažnijih 25-30 cm aktivnog tla. Točnije, tražio sam rješenje kako obraditi tlo, a da ga se ne otvara što se svakom obradom pomoću pluga čini, a čim tlo otvorite, ugrožava se mikrobiološka aktivnost i smanjuje potencijal i plodnost tla. Godinama sam na tome radio i sada imam gotov proizvod, odnosno stroj čiji je zadatak obraditi tlo tako da očuva njegovu plodnost - rekao je dr. Musa.

Emica Elvedji / CROPIX

Stroj, koji je uz pomoć sina Krešimira proizveo u svojoj bravarskoj radionici nakon što je otišavši u mirovinu još izučavao i bravarski zanat, radi tako da svojim noževima penetrira u tlo do 50 cm dubine, pri čemu drobi i rahli zemlju te razbija nepropusni sloj tla koji su traktori oranjem sabijali.

Prvih 30 centimetara

Na površini zemlje pritom ostaju žetveni ostaci, korov i sjeme korova. Obradom na dubini do pola metra oslobađa se i prostor za vodu i zrak što je za onih prvih 30 cm zemlje bitno u vrijeme suše ili velikih kiša. Naime, u tom prostoru ispod 30 cm tla, tvrdi dr. Musa, konzervira se vlaga koja pomaže zemlji u sušnom razdoblju, a u vrijeme velikih kiša tlo ispod 30 cm ima veću mogućnost akumuliranja viška vode, čime se u oba slučaja spašavaju usjevi.

Nova agrotehnika

- Ovakva obrada osigurava biljkama proizvodni volumen tla od oko 500 l/m2, što je gotovo dvostruko više nego sadašnjom obradom plugovima. To je kompletno nova agrotehnika koja štiti tlo i daje mu potencijal kada je godina kišna, ali i kada je sušna. Također je važno istaknuti da ovaj stroj obrađuje zemlju tako da biljna masa ostaje na površini i štiti tlo od utjecaja atmosferilija, a korov podreže i izbaci ga na površinu gdje se on osuši. Kod klasične obrade korov ostaje ispod površine i ponovno iznikne. Od tla tražimo da bude rahlo, perfektna posteljica u koju će se položiti i prihvatiti sjeme, a onda u vrijeme žetve preko tog tla idu strojevi teški i do 50 tona. Znači, tražimo da ima nosivost maltene za Jumbo jet, a s druge strane tražimo da bude nježno, fino, strukturirano, da možemo sijati - pojasnio je dr. Musa, koji se nada da će njegov patentirani i inovativni proizvod prepoznati na državnoj razini 'jer bismo njime mogli revitalizirati metalsku industriju u Hrvatskoj koja je potpuno nestala'.

- Ovo može ponovno pokrenuti industriju poljoprivrednih strojeva, ali za to mora postojati državni interes. Da to povežem s Projektom Slavonija koji je pokrenula Vlada premijera Andreja Plenkovića, rekao bih da ovaj projekt može više pomoći nego sve političke aktivnosti - zaključio je inovativni dr. Musa.