Ministarstvo graditeljstva na svoje je internetske stranice u utorak stavilo Konačni prijedlog Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama koji se nalazi u Vladinoj proceduri, a kojim se omogućava legalizacija velikog broja od približno 150.000 objekata koji nemaju akt o građenju.

Taj prijedlog zakona prihvatio je u prvom čitanju Hrvatski sabor na svojoj 23. sjednici održanoj 17. lipnja 2011. godine, a Vlada će na sjednici ovog tjedna usvojiti izmjene prvog prijedloga i zakon uputiti u Sabor na drugo čitanje. Najveća izmjena u odnosu na prvu verziju zakona odnosi se na to da će se moći legalizirati objekti izgrađeni do 21. lipnja 2011. godine, a ne do 30. studenog 2009. godine.

Također, moći će se legalizirati samo dvije etaže više u odnosu na broj etaža koje dopušta važeći prostorni plan, dok je u prvoj verziji bilo moguće legalizirati sve etaže. Ova izmjena znači da će vlasnik objekta u slučaju da objekt ima šest etaža, a prostorni plan dopušta tri etaže, šestu etažu morati srušiti.

U Ministarstvu graditeljstva nadaju se kako će velika većina ljudi koji ispunjavaju uvjete za pokretanje postupka ozakonjenja, to i učiniti u predviđenu roku, do konca 2012. godine, te da će sve kategorije vlasnika takvih objekata u ovom postupku naći svoj interes.

„Međutim, uspješnost čitavog projekta ovisit će o koordiniranosti svih sudionika i stvarnoj volji građana da riješe problem i izbjegnu sankcije, koje im donosi propuštanje ove prilike“, rekli su nam u Ministarstvu.

Donosimo odgovore na najčešća pitanja vezana uz bespravnu gradnju:

* Izdavanje dozvola i rješenja:

Prema Zakonu o prostornom uređenju i gradnji od početka 2008. godine, upravna tijela županija i Grada Zagreba, odnosno gradova, obavljaju poslove izdavanja akata za građenje, pa će tako i zahtjev za izdavanje rješenja o izvedenom stanju rješavati ta nadležna tijela. Uz zahtjev za izdavanje rješenja o izvedenom stanju prilaže se: geodetski elaborat za evidentiranje podataka o zgradama, ovjeren kod nadležnog katastarskog ureda koji je izradio ovlašteni geodet, arhitektonski snimak, u tri primjerka, koji je izradio ovlašteni arhitekt, mišljenje ovlaštenog inženjera građevinarstva da zgrada ispunjava bitni zahtjev mehaničke otpornosti i stabilnost, uvjerenje policijske uprave, odnosno postaje o mjestu prijavljenog prebivališta za one vlasnike koji će ostvarivati pravo na umanjenje naknade, te dokaze u svrhu obračuna naknade za zadržavanje nezakonito izgrađene zgrade u prostoru, a to može biti izvod iz zemljišne knjige ili drugi odgovarajući dokaz da ima pravo graditi - sudsko rješenje, ugovor, suglasnost suvlasnika, dokazi o vremenu građenja i slično.

* Kako se određuje cijena legalizacije objekta?

Cijenu stručne dokumentacije - geodetskog elaborata (određivanje lokacije), arhitektonskog snimka (snima ovlašteni arhitekt, a snimak sadrži tlocrte, presjeke, poglede i druge nacrte), te mišljenja, odnosno izjave ovlaštenog inženjera građevinarstva o mehaničkoj stabilnosti i otpornosti objekta - nije moguće preciznije odrediti, jer one ovise o veličini i složenosti zgrade - kazali su nam u Ministarstvu graditeljstva. Naime, tko legalizira manju i jednostavniju građevinu, platit će, naravno, manje od nekoga čiji je bespravni objekt velik i složen. Stručnjaci procjenjuju da bi cjelokupna stručna dokumentacija za manju obiteljsku kuću mogla koštati oko osam tisuća kuna.

* Kolika će biti cijena komunalnog doprinosa?

Način određivanja komunalnog doprinosa određen je propisima o komunalnom gospodarstvu. O visini komunalnog doprinosa odlučuju upravna tijela općina i gradova. Ovim je zakonom propisano da nadležno upravno tijelo općine i grada mora odlučiti u roku od 15 dana o komunalnom doprinosu. Zone već postoje, odnosno najveći dio općina i gradova ih je odredio. Oni koji još nemaju određene zone bit će u obvezi odrediti ih nakon donošenja Zakona.

* Kolika će biti cijena naknade za zadržavanje nezakonite zgrade u prostoru?

Na iznos naknade utjecat će kriteriji kojima se ocjenjuje utjecaj nezakonito izgrađene zgrade na prostor. Korektivni koeficijenti odnose se na odstupanje od dozvole, usklađenosti s prostornim planom, namjenu građevine, ali i zonu u kojoj se objekt nalazi. Ova će problematika biti propisana Vladinom uredbom. Općine i gradovi odlučit će o vrijednosti u kunama za svaku od najmanje tri do pet zona, na temelju koje će se odrediti konačan iznos naknade. Također, za zgrade koje nisu veće od 400 metara kvadratnih građevinske (bruto) površine, te za poljoprivredna, odnosno obiteljska gospodarstva određeni su dopunski koeficijenti kojima se naknade mogu umanjiti od 50 do 75 posto, s obzirom na socijalni status vlasnika i svrhu građenja. Ovdje se prvenstveno misli na broj stambenih jedinica i rješavanje vlastitog stambenog zbrinjavanja.

* Koji se objekti neće moći legalizirati?

Prema odredbama zakona, neće se moći ozakoniti zgrade koje se nalaze u područjima koja su prostornim planovima određena kao površine izvan građevinskog područja u zaštićenom obalnom području mora u pojasu do 70 metara; površine izvan građevinskog područja u nacionalnom parku, parku prirode i regionalnom parku te drugo privremeno zaštićeno, odnosno proglašeno zaštićeno područje kao što su strogi rezervati, posebni rezervati i park-šume.

Legalizacija neće biti moguća ni objekata u planiranim ili istraženim koridorima i površinama prometnih, energetskih i vodnih građevina od važnosti za RH i jedinica područne (regionalne) i lokalne samouprave. Površine javne i društvene namjene unutar građevinskih područja naselja (sadržaji upravnih, socijalnih, zdravstvenih, predškolskih, obrazovnih, kulturnih i vjerskih funkcija), izdvojeno građevinsko područje izvan naselja predviđeno za gospodarsku namjenu (proizvodnja, ugostiteljstvo i turizam, sport) te groblja; poljoprivredno osobito vrijedno obradivo (P1) i vrijedno obradivo (P2) zemljište; gospodarske i zaštitne šuma te šume s posebnom namjenom; unutar zone sanitarne zaštite vode za piće i eksploatacijska polja mineralnih sirovina također će biti izuzete od mogućnosti legalizacije.

Za neka od ovih područja predviđene su iznimke unutar kojih će se moći ozakoniti zgrade isključivo stambene namjene i zgrade poljoprivrednog i obiteljskog gospodarstva, za koje podnositelji zahtjeva mogu dokazati da su ih stalno koristili za tu svrhu, odnosno ako su odgovarajuće namjene onoj koja je planirana u navedenim prostornim planovima.

Nezakonito izgrađena zgrada se neće moći ozakoniti niti, ako se nalazi unutar arheološkog nalazišta ili zone, kulturno-povijesne cjeline upisane u Listu svjetske baštine ili ako je evidentirana, odnosno registrirana kao pojedinačno kulturno dobro, te ako se nalazi na postojećoj površini javne namjene ili pomorskom dobru ili vodnom dobru. Valja istaknuti i da se Zakon neće primjenjivati na različite građevne sklopove kao što su kamp kućice, kontejneri i barake sl., izgrađeni na način i od materijala kojima se ne osigurava dugotrajnost i sigurnost korištenja.

Etažiranje turističkih objekata u zonama T1 i T2

Ni važećim Zakonom o prostornom uređenju i gradnji nije zabranjeno etažiranje turističkih građevina namijenjenih isključivo smještaju, a ovim izmjenama, rekli su nam u Ministarstvu, želi se samo jasnije i preciznije definirati postupak etažiranja, odnosno postići da se etažiranjem ne promjeni namjena građevina, odnosno one i dalje trebaju ostati u okviru turističke namjene.

U tom smislu temeljem ugovora između vlasnika etažiranog djela i tvrtke koja upravlja naseljem etažirana nekretnina koristila bi se sukladno svojoj namjeni i kada u njoj ne bi boravio vlasnik. Trenutno važeći zakon predviđa etažiranje, ali ne i ovaj kontrolni mehanizam zaštite namjene.