Moram ići, traži me vojna policija«. Ostavljajući nas pomalo u čudu, Davor Purić odjurio je veselo na portu Hrvatskog vojnog učilišta »Dr. Franjo Tuđman«, jer ga, eto, traži vojna policija. Situacija je uskoro razjašnjena: kustos vojnog muzeja morao je na brzinu s vojnim policajcima riješiti neku papirologiju oko preuzimanja blindiranih automobila prvog hrvatskog predsjednika Franje Tuđmana.

Blindirani BMW, prvo vozilo pokojnog predsjednika koje su mu poklonili iseljenici, jedan Mercedes i jedan Audi trebali bi jednom naći svoje mjesto u postavu Hrvatskog vojnog muzeja. Toj instituciji ovih se dana ponovno pokušava pronaći adekvatni prostor za rad i izlaganje tisuća eksponata, trenutno pohranjenih u prostorima HVU-a u Zagrebu, ali i na drugim lokacijama, od Plesa, preko Svete Nedjelje do Knina.

Priča o vojnom muzeju nije nova, krenula je prije više od dva desetljeća, a u posljednjih nekoliko tjedana opet je aktualizirana potraga za mogućom lokacijom na kojoj bi muzej bio smješten. Jedan od razloga možda je i to što je u novom unutarnjem ustrojstvu Ministarstva obrane (MORH) predviđeno izdvajanje vojnog muzeja iz sastava MORH-a.

Prije desetak dana, izaslanstvo MORH-a razgovaralo je s predstavnicima Grada Zagreba kojima je, kako je izvijestio Grad na svojim stranicama, predložilo da se muzej smjesti na Zagrebačkom velesajmu. No, to je tek jedna od lokacija o kojoj se povremeno govori i tek bi trebalo vidjeti koliki bi prostor muzej mogao dobiti i koliko bi novca trebalo uložiti u prilagodbu velesajamskih paviljona.

– Nama bi trebalo oko 50 tisuća kvadratnih metara, procjenjuje voditelj vojnog muzeja Mario Werhas. Ali, nisu to »obični« kvadrati: u budući postav Hrvatskog vojnog muzeja trebalo bi smjestiti i 287 velikih eksponata, poput tenkova, aviona, podmornica…

Djelatnici vojnog muzeja te i ostale eksponate već godinama sakupljaju po cijeloj Hrvatskoj. Neki izlošci potječu iz Prvog i Drugog svjetskog rata, iako je najveći dio njih iz Domovinskog rata, poput dijela krila aviona »oba su pala« ili ručno rađenog višecjevnog bacača raketa iz 1991. godine. Ima i onih iz kasnijeg razdoblja, poput odora koje hrvatski vojnici nose u mirovnim misijama.

Vojni muzej surađuje i s hrvatskim i stranim filmašima. Lani su tako posudili oružje za snimanje filma »The Lake« kojem je scenarist i producent slavni Luc Besson, dok su za hrvatski ratni film »Broj 55« posudili odore. Sada, pak, na isti način surađuju i na filmu »General« o Anti Gotovini kojeg uskoro počinje snimati Antun Vrdoljak.

Muzej dobro surađuje s Oružanim snagama pa ih, kad nešto ide u otpis, oni pozovu da se stvari ne bace, nego – ako vrijede – sačuvaju za budući izložbeni postav. Zna se, ipak, dogoditi da ponešto, greškom ili neznanjem, završi u otpadu. Djelatnike muzeja to ne obeshrabruje: entuzijastične kakvi jesu, znalo se dogoditi da ih ljudi doslovno zateknu kako kopaju po kontejnerima, priznaje nam Werhas. No, pomažu im i građani. Ljudi svraćaju do njih noseći povijesne predmete koje su pronašli kod kuće. Tako se u muzeju, primjerice, našla jedna engleska kaciga iz 1941. godine, austro-ugarska granata i nikad otvorena kutija talijanskog streljiva iz 1939. godine.

Prije nego što je aktualizirana priča s traženjem lokacije za muzej, postojala je ideja da se dio građe izloži u jednom od objekata HVU-a, na oko tisuću kvadrata. Naši sugovornici vode nas kroz taj prostor: duž hodnika stoje plakati, okviri sa znakovljem iz Domovinskog rata (samo tekstilnih znakova za rukave iz Domovinskog rata muzej ima oko četiri tisuće), sidrene mine, malo dalje niz hodnik i aviobomba iz Drugog svjetskog rata pronađena kada se gradila jedna zgrada u Zagrebu…

U brdu knjiga i ljubavni roman

U pokrajnjim prostorijama, koje su također trebale biti privremeni izložbeni prostor, na vješalicama stoje pancirke, u susjednoj prostoriji, pak, na dva stalka vise crvene odore počasno-zaštitne bojne – to je prva serija odora, od engleske čoje, kažu nam naši sugovornici.

U drugom objektu na HVU-u, ogromne skladišne prostore na dva kata zauzela su, doslovno, brda knjiga. To su, kaže Werhas, ostaci bivše knjižnice JNA. Knjige, strane časopise i ostalu literaturu skupljali su po cijeloj Hrvatskoj, a samo iz Splita dovezli su, veli Purić, 11 kamiona. Ima tu svega i svačega, od povijesne do tehničke literature, a mi smo u jednom kutu zamijetili čak i jedan ljubavni roman. Razlog je jednostavan, knjige su preuzimali po principu »uzmi ili ostavi« i nije bilo vremena razvrstavati ih na mjestu događaja. Taj se posao obavlja upravo ovih dana kako bi se iz nepreglednih hrpa izdvojila ona literatura koja može doći u obzir za budući postav muzeja.