För att vända kunskapsresultaten i skolan har regeringen fattat beslut om att investera tre miljarder kronor på årsbasis till höjda löner för lärare och vissa andra personalkategorier. Lärarlönelyftet innebär ett genomsnittligt lönepåslag på mellan 2 500 och 3 500 kronor i månaden för omkring 60 000 lärare.

- Jag är stolt över att den här reformen nu är på plats. Sverige har haft sjunkande kunskapsresultat under flera år, skickliga och engagerade lärare är nyckeln för att vända utvecklingen i skolan, säger Helene Hellmark Knutsson, minister för högre utbildning och forskning och ansvarig minister för Lärarlönelyftet.

Lärarlönelyftet innebär att medel tillförs för att skolhuvudmännen ska höja lönerna för lärare som utvecklat undervisningen på egen hand eller tillsammans med kolleger och på så sätt förbättrat elevernas studieresultat eller måluppfyllelsen i förskolan. Tre miljarder kronor på årsbasis beräknas ge omkring 60 000 lärare höjd lön. För att få del av statsbidraget ska huvudmännen höja lönen utöver den ordinarie lönerevisionen. En viktig nyhet i den färdiga modellen är att lärarlönelyftet inte ska gå att använda för nyrekryteringar.

I samtal med arbetsgivarorganisationer inom skolan och lärarfack har det varit viktigt att utarbeta en modell för en satsning på höjda lärarlöner som parterna står bakom, samtidigt som det ska kunna gå att följa och styra de statliga medlen.