Under hösten 2018, bara några dagar före valet, lade regeringen fram ett lagförslag som rörde transpersoners rättigheter. Dåvarande socialministern Annika Strandhäll och kulturminister Alice Bah Kuhnke presenterade förslaget som en ”moderniserad könstillhörighetslagstiftning” som skulle ”stärka transpersoners egenmakt”.

I en artikel på regeringens hemsida sa Annika Strandhäll att:

– Transpersoner drabbas i högre grad än samhället i stort av psykisk ohälsa. Vi vill ge transpersoner mer makt över sina liv, sina kroppar och sin identitet.

I förslaget ingick bland annat en sänkt åldersgräns för vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen, från 18 till 15 år. Dessutom ska en 15-åring kunna ansöka om operationerna utan vetskap eller godkännande från vårdnadshavare.

Dåvarande socialministern Annika Strandhäll (bilden) och kulturminister Alice Bah Kuhnke presenterade lagförslaget. Foto: STINA STJERNKVIST/TT / TT NYHETSBYRÅN

Regeringen presenterade också en lagändring som skulle göra det möjligt för personer från 12 år och uppåt att, tillsammans med sin vårdnadshavare, ändra sitt juridiska kön. Från 15 år ska man kunna göra ändringen själv – utan krav på prövning av ens identitet. Först vid en eventuell nästa ändring av det juridiska könet skulle en utredning krävas.

Förslaget hade redan innan det kommit till Lagrådet fått kritik. Bland annat ville flera remissinstanser ha längre tid på sig att bedöma de svåra frågorna om sänkt åldergräns och borttagna krav på vårdnadshavarens samtycke.

Remisstiden inföll under midsommar

Fem veckor var för lite menade till exempel Sveriges kommuner och landsting för sin del. Organisationen betonade att det var mycket svårt att få in svar från samtliga medlemmar under de få veckor som man hade på sig.

Att midsommarhelgen inföll under svarstiden gjorde inte uppdraget lättare.

Men regeringen lämnade över remissen. När Lagrådet sedan kom med sitt yttrande i oktober 2018 var man mycket kritisk, och krävde att beredningen skulle göras om helt och hållet.

Och det var inte bara Lagrådet som riktade kritik mot förslaget. Professorn och överläkaren Christopher Gillberg vände sig emot att unga personer skulle ges möjlighet till så stort självbestämmande i processen.

Professorn och överläkaren i barn- och ungdomspsykiatri Christopher Gillberg vid Göteborgs universitet är mycket kritisk till vården av unga transpersoner i dag. Foto: Magnus Gotander

– Det är rimligt att lagstiftningen ses över av alla möjliga olika skäl, grundvalen för den är ju så gammal. Men det förslaget som lades fram och som jag tror kommer att föreslås igen, den baseras inte på någon ordentlig forskning.

Nuvarande socialminister Lena Hallengren (S) har huvudansvar för hur arbetet med lagstiftningen fortgår. Hon svarar skriftligen på Expressens frågor.

– Vi fick väldigt skarp kritik för det förslag som lades fram och det tar vi till oss av. Därför behöver vi komplettera det underlaget vi haft innan vi går vidare med förslaget, säger Lena Hallengren.

Vad det är för kompletteringar som görs vill Lena Hallengren inte gå in på. Hon säger att förslagen nu analyseras noggrant på regeringskansliet.

Hur ser du på att barn i dag kanske får fel vård och ångrar sin behandling?

– Den här typen av kirurgiska ingrepp och behandling ska absolut inte göras lättvindigt. Sjukvården har ett oerhört stort ansvar att det sker med mesta möjliga noggrannhet. De medicinska bedömningarna och tillämpningen av regelverken ska göras av läkarna. Inte av politiker, säger Lena Hallengren.

Vissa instanser positiva

RFSL var en av få instanser som ställde sig helt bakom regeringens lagförslag från 2018. Förbundsordförande Sandra Ehne tycker fortfarande att lagstiftningen behöver göras om akut.

– Den behöver ersättas i sin helhet. Det är en av våra absolut viktigaste frågor att vi får en ny könslagstiftning, därför stöttade vi hela förslaget.

Enligt Sandra Ehne är det få personer mellan 15 och 18 år som skulle kunna få tillgång till den typen underlivskirurgi som regeringen föreslagit.

Sandra Ehne, förbundsordförande för RFSL, tycker att lagförslaget var bra i sin helhet.

– Vi vet att tolkningen kommer att vara benhård. Förmodligen kommer man bara godkänna det när det handlar upp livsuppehållande vård, när suicidrisken är så hög, säger hon.

Lena Hallengren (S) vill inte gå in på detaljer om hur beredningsarbetet med den nya lagen ser ut just nu. Däremot säger hon att hon är medveten om den psykiska ohälsa som finns i patientgruppen.

– Låt oss vara noga med att komma ihåg att transpersoner i Sverige i dag löper en större risk än andra för psykisk ohälsa och för självmord. Det finns en koppling mellan det och att inte få behandling i tid, att inte få vara och respekteras som den man är, säger hon.

De senaste åren har det skett en stor ökning i hur många barn som söker vård för könsdysfori. Är vården rustad för att ta hand om alla patienter?

– Det är klart att vi behöver se vården klarar att möta de här personerna och deras behov, säger Lena Hallengren.