En procent av svensk BNP går till bistånd. Helt oavsett vad som görs med pengarna så kommer det alltid mer. Det har lett till ökad korruption, vilket många varnade för redan innan enprocentsmålet infördes. Men pengarna fortsätter att strömma oavsett. Förra året lades 38,2 miljarder kronor på bistånd. Den näst största budgetposten, på 5,5 miljarder, handlar om demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet (källa: openaid.se). Viktiga värden. Men också det område där man åstadkommit allra minst. Det är otroligt komplicerat att utvärdera en satsning på att sprida jämställdhetsvärderingar eller mänskliga rättigheter, även i Sverige. Ofta sker arbetet i regimer som inte har något som helst intresse av att dessa värderingar ska spridas. Varför skulle en korrupt och auktoritär regim vilja ha mer demokrati?

Självklart ska biståndsorganisationer få lägga skattemiljoner på lobbying, anser biståndsminister Isabella Lövin (MP). Foto: Jonas Ekströmer/TT / TT NYHETSBYRÅN

Så hur mycket läggs då på vattenrening, som inslaget i Aktuellt handlade om? 741 miljoner, eller ungefär en åttondel av demokratibiståndet. Okej, men hela hälsoområdet då? 1,4 miljarder, cirka en fjärdedel av demokratispridarbudgeten. Sverige lägger år efter år mer pengar på demokratifrämjande än på att främja hälsan i mottagarländerna. Så även om biståndet minskar räcker det till rent vatten, om man tar från rätt ställe.

Och pengar att ta av finns. Faktum är att svenska skattebetalare ger miljontals kronor till exempelvis Diakonia för att de ska opinionsbilda så att vi ger dem ännu mer pengar. När Gunilla Carlsson (M) var biståndsminister lyckades hon driva igenom att organisationerna inte fick bedriva propaganda. Det såg den nya regeringen, med Isabella Lövin (MP), till att riva upp. I dag är det återigen fritt fram att ägna hundratals skattemiljoner för lobbying i Sverige. Eller som biståndsminister Lövin beskriver kursomläggningen i ett pressmeddelande: ”Vi öppnar upp för en levande debatt om biståndet.” (Regeringen 28 maj)

I början av 2000-talet stod Diakonia, tillsammans med PR-byrån Westanders, bakom kampanjen som framgångsrikt återinförde enprocentsmålet inom biståndet. En sak verkar evig: För biståndsorganisationer är lösningen på världens fattigdom alltid mer pengar till dem själva.