”Pe ușa din spate” sau ”cu respectarea condițiilor”. Astfel pot fi rezumate cele două opinii divergente cu privire la acceptarea Patriarhiei Române în Comitetul consultativ tematic, grup ce monitorizează desfășurarea și care face propuneri în ceea ce privește Programul Național de Dezvoltare Rurală (PNDR) aferent perioadei 2014 -2020.

Acesta cuprinde fonduri totalizând 9,36 miliarde de euro, din care peste 8 miliarde de euro – fonduri europene, iar 1,34 miliarde de euro – contribuția națională. Sumele puse la bătaie înseamnă oportunități pentru fermieri, agricultori, pentru foarte mulți agenți economici ale căror activități sunt legate direct de diferite sectoare ale agriculturii. De aici, și grija față prezența diverșilor ”actori” care pot face propuneri, inclusiv în cheltuirea banilor.

Unul dintre cei nemulțumiți față de decizia luată privind acceptarea Patriarhiei este Laurențiu Baciu, preşedintele Ligii Asociaţiilor Producătorilor Agricoli din România (LAPAR). El a declarat în exclusivitate pentru România Curată că ”Patriarhia Română a fost acceptată pe ușa din spate și asta pentru că primirea a fost s-a realizată fără acordul celor care fac parte deja din comisie”. El a adăugat că membrilor li s-a cerut acordul după ce Patriarhia a fost acceptată de Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale.

Liga Producătorilor Agricoli: „Biserica are un alt domeniu de activitate“

Tot președintele LAPAR a precizat pentru România Curată că ”Biserica are un alt domeniu de activitate” și acela nu este agricultura. Laurențiu Baciu a ținut să sublinieze că, în condițiile în care Biserica nu plătește impozite, mai și beneficiază de câteva zeci de milioane de euro pe an – fonduri europene.

El a dat exemplu și campania de popularizare a PNDR în mediul rural. Dacă inițial aceasta urma să se facă prin specialiști, ulterior Ministerul și Patriarhia au semnat o înțelege prin care preoții de la sate urmau ”să-i educe” pe țărani. Întrebat ce atribuții are un membru al comitetului de monitorizare al PNDR, Baciu a spus că entitatea respectivă, printre altele, poate face propuneri inclusiv la ghidul solicitantului, document prin care sunt reglementate condițiile de acordare a banilor europeni prin proiectele depuse.

Patriarhia: ”Cei care ne contestă probabil că au ceva de ascuns“

În replică, Patriarhia Română, prin purtătorul său de cuvânt, părintele Constantin Stoica, a declarat pentru România Curată că acceptarea Patriarhiei în comitetul de monitorizare s-a făcut conform regulilor. El a justificat prezența Bisericii prin faptul că instituțiile bisericești sunt eligibile la accesarea fondurilor europene. De asemenea, odată acceptată, Biserica va veghea la respectarea transparenței și corectitudinii.

Părintele Stoica, în context, a negat existența unor interese ascunse. El a precizat că în cazul unităților bisericești care fac agricultură, producția, în proporție de 50%, este folosită în scop social: aprovizionarea instituțiilor care au în grijă copii și bătrâni. Ca o concluzie, purtătorul de cuvânt al Patriarhiei a declarat că ”cei care contestă prezența Bisericii în comitet probabil că au ceva de ascuns și nu se simt confortabil cu o instituție care este respectabilă, care dorește transparență și corectitudine în gestionarea fondurilor europene”.

Ce este Programul Naţional de Dezvoltare Rurală

Programul Naţional de Dezvoltare Rurală, este elaborat la Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale și este reglementat de Regulamentul CE nr 1698/20.09.2005 (FEADR) privind susţinerea dezvoltării rurale si prin care se finanţează proiecte de dezvoltare rurală prin 4 axe:

Axa I – Creşterea competitivităţii sectorului agricol şi silvic;

Axa II – Îmbunătăţirea mediului şi a zonelor rurale;

Axa III – Îmbunătăţirea calităţii vieţii în zonele rurale şi diversificarea economiei rurale;

Axa IV – LEADER – are în vedere implementarea unor strategii locale de dezvoltare pentru îmbunătăţirea guvernării administrative la nivel rural.

Potrivit informațiile afișate pe website-ului Ministerului Agriculturii și Dezvoltării Rurale, Comitetul Consultativ Tehnic are 37 de membri. Aceștia se regăsesc în mai multe grupuri de lucru. Patriarhia Română face parte din două astfel de grupuri: ”Agricultură și Industrie Alimentară” și ”Dezvoltare Economică în Spațiul Rural”.