KT Kuntatyönantajat torppaa ammattiliiton väitteen palkkakuopasta: Sairaanhoitajan kokonaisansio on keskimäärin 3 163 euroa kuukaudessa. 52 prosenttia palkansaajista ansaitsee vähemmän kuin sairaanhoitajat

”Kierrän hyvin paljon tapaamassa poliittisia päätöksentekijöitä. Olen kysynyt heiltä, onko varattu jotakin ylimääräistä rahaa. Vastaus on ollut yksiselitteisesti se, että rahaa ei ole varattu kunta-alan neuvotteluja varten”, KT Kuntatyönantajien työmarkkinajohtaja Markku Jalonen kertoo. Petteri Paalasmaa

Kunta-alan työehtoneuvottelut alkavat tiistaina.

KT Kuntatyönantajat julkisti maanantaina luvut siitä, mitä seuraisi siitä, jos työnantaja suostuisi hoitoalan ammattiliittojen Tehyn ja SuPerin palkankorotusvaatimuksiin.

Hoitajat vaativat itselleen 1,8 prosentin ylimääräisiä palkankorotuksia joka vuosi seuraavien kymmenen vuoden ajan.

– Palkansaajia on Suomessa yhteensä noin 2,4 miljoonaa. Hoitajien erilliskorotukset merkitsisivät noin 333 euron tulonsiirtoa jokaiselta palkansaajalta hoitajille joka vuosi 10 vuoden ajan, kertoo KT:n tutkimuspäällikkö Mika Juutinen.

Jokaisen veronmaksajan kunnallisveroprosenttia pitäisi korottaa noin 0,8 prosenttiyksiköllä kymmeneksi vuodeksi, jotta kunnat pystyisivät rahoittamaan hoitajien vaatimukset.

”Vaatimus täysin ylimitoitettu”

Kuntatyönantajien työmarkkinajohtaja Markku Jalonen luonnehtii vaatimuksia ”täysin ylimitoitetuiksi”.

– Neuvottelemme koko kunta-alan henkilöstön palvelussuhteiden ehdoista. Hoitoala on yksi aloista. Siellä ovat sosiaaliala, opetusala, tekninen sektori ja muut vastaavat alat. Kaikki järjestöt ovat vaatineet yleistä linjaa suurempia palkankorotuksia, Jalonen huomauttaa.

Työnantaja pitää oikeudenmukaisuuskysymyksenä sitä, että yhden ammattiryhmän palkkoja ei lähdetä erikseen korottamaan muiden julkisen sektorin alojen työntekijöiden kustannuksella.

– Kuntien taloustilanne on lyhyesti sanottuna huono. Minulle tulee kunnista paljon viestiä, että ei ole varaa juuri minkäänlaisiin palkankorotuksiin, koska rahat eivät tahdo riittää nykyistenkään velvoitteiden hoitamiseen. Noin 70 kuntayksikössä on ollut yt-neuvottelut päällä viime vuonna. Talouden kurimus valitettavasti jatkuu, Jalonen sanoo Iltalehdelle.

Puolet suomalaisista ansaitsee vähemmän kuin sairaanhoitajat

Jalonen ja Juutinen esittelevät tilastoja, joiden perusteella esimerkiksi sairaanhoitajat eivät ole palkkakuopassa. Ala on melko kaukana matalapalkka-alasta.

– Sairaanhoitajan kokonaisansio on keskimäärin 3 163 euroa kuukaudessa. Tilastokeskuksen palkkarakennetilaston mukaan 52 prosenttia palkansaajista ansaitsee vähemmän kuin sairaanhoitajat, Juutinen kertoo.

Kuntatyönantajien näkemyksen mukaan sairaanhoitajien palkkataso on oikeassa suhteessa muiden alemman korkeakoulututkinnon suorittaneiden ammattiryhmien palkkoihin.

Kunnassa työskentelevän lähihoitajan kokonaisansio on keskimäärin 2 742 euroa. Palkansaajista 35 prosenttia ansaitsee vähemmän kuin lähihoitajat. Lähihoitajan tutkinto suoritetaan ammattioppilaitoksessa. Työnantajan arvion mukaan myös lähihoitajien keskiansiot ovat oikeassa suhteessa tehtävän koulutusvaatimukseen.

Kunnallisella hoitoalalla on myös mahdollisuus hyviin ansioihin. Ensihoitajien kokonaisansio on keskimäärin 3 561 euroa kuukaudessa. Suomalaisista palkansaajista 65 prosenttia ansaitsee vähemmän kuin ensihoitajat.

Hoitajat ovat saaneet suurempia korotuksia kuin muut

Työmarkkinajohtaja Jalonen huomauttaa, että kunnallisen terveydenhuollon työntekijäryhmille on jo kohdennettu kunnallisessa yleisessä virka- ja työehtosopimuksessa (KVTES) suurempia paikallisia palkankorotuksia kuin muille kuntien työntekijöille.

– Hoitajat ovat saaneet palkankorotusten paikallisista järjestelyeristä suhteessa merkittävästi enemmän kuin heidän osuutensa on KVTES:n palkkasummasta, Jalonen painottaa.

Aiemmilla neuvottelukierroksilla KVTES:ssa on toteutettu kaikille maksettavia yleisiä tes-palkankorotuksia ja sovittu lisäksi paikallisesti jaettavasta palkankorotuksesta, joka on ollut tietty prosenttiosuus koko KVTES:n palkkasummasta.

– Kunnallisen terveydenhuollon palkkasumma on 40 prosenttia KVTES:n palkkasummasta. Tammikuussa 2019 terveydenhuollon työntekijät saivat 60,4 prosenttia järjestelyerästä eli paikallisesti jaetuista palkankorotuksista. Hoitajat ovat hyötyneet nykyisestä KVTES-järjestelmästä, Jalonen arvioi. Hän vastustaa Tehyn ja SuPerin vaatimusta erillisestä hoitajien työehtosopimuksesta.

Kiky-tunnit vastaavat palveluiden kysyntään

Vientiteollisuudessa syntyneessä työmarkkinakierroksen päänavauksessa palkat nousevat 25 kuukaudessa 3,3 prosenttia Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton välisessä tes-sopimuksessa.

Lisäksi työntekijöiltä poistuvat niin sanotut kiky-tunnit eli vuosityöajan vastikkeeton pidentäminen 24 tunnilla. Kiky-tuntien poistumisen kustannusvaikutukseksi Teknologiateollisuus laskee 1,4 prosenttiyksikköä, joka on siis työnantajien näkökulmasta miinusmerkkistä.

Kuntatyönantajien Jalonen kertoo, että kunta-alalla 3,3 prosentin palkankorotukset tarkoittaisivat noin 700 miljoonan euron lisäystä palkkamenoihin.

– Työajan laskennallisen pidentämisen arvo on kuntatyönantajalle vuodessa 1,3 prosenttia eli 275 miljoonaa euroa. Palveluiden kysyntä kasvaa kunnissa valtavasti erityisesti sosiaali- ja terveystoimessa. Jos työaika lyhenisi kilpailukykysopimusta edeltävään aikaan, joutuisimme palkkaamaan laskennallisesti 5 000 uutta henkilöä hoitamaan tehtäviä, jotka pystytään nyt hoitamaan tällä jonkin verran pidemmällä työajalla, Jalonen sanoo.

Työnantaja haluaa siis pitää voimassa työajan 24 tunnin pidennyksen.

– Kunta-alalla vuosiloman pituus on keskimäärin 7,5 viikkoa, kun se monissa ammateissa on vain viisi viikkoa. Työsuhteet ovat kunnissa turvattuja, sillä niiden käymissä yt-neuvotteluissa harvoin irtisanotaan ihmisiä. Palvelussuhteiden ehdot ovat kunnissa muutenkin hyvät, Jalonen toivoo malttia ja suhteellisuudentajua keskusteluun kiky-tunneista.

Tehyn Rytkönen vetoaa pääministeri Mariniin

Tehyn ja SuPerin erillisvaatimus 1,8 prosenttia suuremmista palkankorotuksista maksaisi toteutuessaan kuntataloudelle 137 miljoonaa euroa vuonna 2020.

Hoitajien vaatimassa kymmenvuotisessa palkkaohjelmassa vuotuinen kustannusvaikutus kertautuisi siten, että vuonna 2021 se olisi 276 miljoonaa euroa ja vuonna 2026 jo yli miljardia euroa.

– Kymmenessä vuodessa kokonaiskustannus olisi kuntien taloudessa kahdeksan miljardia euroa, Jalonen päivittelee vaatimuksen mittaluokkaa.

Tehyn puheenjohtaja Millariikka Rytkönen on vaatinut julkisesti pääministeri Sanna Marinin (sd) hallitukselta suoraa osallistumista työmarkkinakierrokseen.

– Valtiolta me eli Tehy ja Super yhdessä riennämme sitä pyytämään. Pylvästalossa päätetään yhteisistä rahoistamme. Avun täytyy tulla sieltä, Rytkönen on painottanut Iltalehdelle.

Tehyn puheenjohtaja vaatii Marinin hallitukselta ylimääräistä 100 miljoonan euron valtionapua kuntien perusrahoitukseen, jotta hoitajien palkankorotusvaatimus olisi mahdollista toteuttaa.

Jalonen kertoo keskustelleensa asiasta poliitikkojen kanssa. Hänen tietojensa mukaan hallitus ei aio suostua Tehyn ja SuPerin vaatimuksiin.

– Kierrän hyvin paljon tapaamassa poliittisia päätöksentekijöitä. Olen kysynyt heiltä, onko varattu jotakin ylimääräistä rahaa. Vastaus on ollut yksiselitteisesti se, että rahaa ei ole varattu kunta-alan neuvotteluja varten, Jalonen sanoo IL:lle.