Ruotsin kielen pakollista opiskelua vastustetaan melko tasaisesti koko Suomessa. Taloustutkimuksen tekemän kyselyn mukaan Länsi-Suomessa ruotsin opiskelun vapaaehtoisuutta kannatetaan jopa enemmän kuin Itä- ja Pohjois-Suomessa, missä ruotsinkielisiä asuu vain vähän.

Voisi kuvitella viimeaikaisen keskustelun perusteella, että Itä-Suomessa kannatettaisiin erityisen paljon ruotsin kielen valinnaisuutta. Mutta tämä argumentti ei näytä olevan ollenkaan pätevä.

Länsi-Suomessa asuvista ruotsin haluaisi vapaaehtoiseksi oppiaineeksi 67 prosenttia. Idässä ja pohjoisessa vapaavalinnaisuutta kannatti 65 prosenttia kyselyn vastaajista.

- Voisi kuvitella viimeaikaisen keskustelun perusteella, että Itä-Suomessa kannatettaisiin erityisen paljon ruotsin kielen valinnaisuutta, jotta voitaisiin opiskella erityisesti venäjää. Mutta tämä argumentti ei näytä olevan nyt ollenkaan pätevä, toteaa Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö Juho Rahkonen. Hän pitää tätä yllättävänä.

Ero mahtuu kuitenkin kyselyn kolmen prosenttiyksikön virhemarginaaliin.

Etelä-Suomessa ruotsin vapaavalintaisuutta kannatti kyselyssä 64 prosenttia vastaajista. Helsingissä ja Uudellamaalla osuus oli 57 prosenttia.

Koulutus vaikuttaa mielipiteeseen

Taloustutkimuksen kyselyssä vastaajan koulutustaustalla oli merkitystä siihen, miten ajatukseen ruotsin kielen vapaavalintaisuudesta suhtauduttiin.

Yle Uutisgrafiikka

Kolme neljästä (74 prosenttia) perus-, keski- tai kansakoulun käyneistä vastaajista kannatti vapaaehtoisuutta ja vain 16 vastusti. Sen sijaan lukiolaisten ja yliopistokoulutuksen saaneiden joukossa puntit menivät lähes tasan vastustajien ja kannattajien kesken.

Ammattikoulun käyneistä 70 prosenttia kannatti ruotsin vapaavalinnaisuutta.

Pienituloiset halusivat eniten muutosta nykyiseen

Kysely myös paljastaa, että mitä suuremmat ansiotulot vastaajilla oli, sitä useammin he kannattivat ruotsin pakollista opiskelua, tiettyyn tulotasoon saakka.

10 000–20 000 euroa vuodessa ansaitsevista vastaajista 18 prosenttia vastusti ja 72 prosenttia kannatti ruotsin vapaaehtoisuutta oppiaineena. 35 000–50 000 euroa ansaitsevista 37 prosenttia vastusti ja ja 58 prosenttia puolsi vapaavalinnaista ruotsin opiskelua. Tätä enemmän ansaitsevilla vapaaehtoisuuden kannatus oli taas hieman suurempaa.

Ikä lisää vapaavalintaisuuden kannatusta

Enemmistö kaikista ikäryhmistä kannatti Taloustutkimuksen kyselyssä kouluruotsin vapaaehtoisuutta. Kannatus oli sitä suurempaa mitä vanhemmasta ikäryhmästä oli kyse.

Yle Uutisgrafiikka

Kun alle 25-vuotiaista vastaajista 54 prosenttia kannatti ja 40 prosenttia vastusti vapaavalintaista ruotsin opiskelua, oli kaksi kolmesta yli 65-vuotiaasta vapaaehtoisuuden kannalla ja vain 20 prosenttia sitä vastaan.