Neljännes Suomen ahmahavainnoista on tehty tänä syksynä Vuokatin ja Sotkamon keskustojen alueella. Petoyhdyshenkilölle on kertynyt jo 28 näköhavaintoa ahmoista, kun koko maassa niitä on tullut 113.

Sotkamon Riistanhoitoyhdistyksen toiminnanohjaaja ja petoyhdyshenkilö Jari Korhonen arvioi Sotkamossa elelevän 30 ahmaa. Tänäkin vuonna Sotkamoon on syntynyt kolmen tai neljän pennun pesueita.

Tämä syksy on itse asiassa jo toinen, jolloin ahmat ovat liikkuneet Sotkamossa asutuksen keskellä. Viime vuonna havaintoja alkoi tulla syys-lokakuun taitteessa, mutta tänä vuonna ahmahavaintoja tehtiin jo elokuun alussa.

Ahmojen käytös kummastuttaa

Korhosen mukaan Sotkamon keskustan läheisellä Rauramon asuinalueella liikkuu ahmapariskunta, jolla on kaksi pentua. Ne eivät ole ihmisarkoja tai käyttäydy ahmalle tyypillisellä tavalla.

– Jotkut vanhemmat ovat kertoneet, etteivät uskalla antaa lasten olla pihalla tai nukuttaa vauvaa rattaissa. Varmasti varovaisuus on aiheellista, sillä ahma on utelias ja röyhkeäkin eläin, Korhonen sanoo.

Ahma on kuitenkin lajiluokitukseltaan erittäin arka ja välttelee ihmistä. Rauhoituksen ja metsästyksen loppumisen epäillään vaikuttaneen ahman käyttäytymiseen siten, että luontainen ihmispelko on hävinnyt. Lisäksi Itä-Suomen luontokuvauskojujen on epäilty vaikuttavan ahmaan.

– Niiden käyttäytyminen on muuttunut 15 vuodessa täysin, ja ne vaikuttavat jo ihan eri lajilta, Korhonen kertoo.

Kaikki eivät kuitenkaan ole jääneet vain odottamaan kotieläintensä syömistä, vaan ahmoja pidetään loitolla jo hieman erikoisinkin keinoin.

Radio soi ahman pelotteena

Sotkamon Pohjavaaralla asuvan Anne Kiiskisen pihassa ahma on ollut tuttu syksyinen vieras. Kolmena peräkkäisenä syksynä ahma kävi syömässä perheen kaneja ja kanoja.

Lue myös: "Viime vuonna se tappoi kaikki" – Sudet pelottavat, mutta ahmat syövät kanat ja kaivavat lemmikit haudasta

Viime syksynä Kiiskinen sai tuttavaltaan vinkin laittaa radion soimaan pihamaalle. Ahma pysyikin pihasta poissa, kunnes radion patterit pääsivät loppumaan. Siitä ei mennyt kuin kaksi päivää, ja ahma iski jälleen.

– En ole uskaltanut jättää radiota pois, ja ainakaan vielä tälle syksylle ei ole ahmavahinkoja tullut. Liekö sitten radion tehoa vai sattumaa, Kiiskinen kertoo.

Petoyhdyshenkilö Jari Korhonen ei oikein usko radion tehoon ahmankarkotuksessa.

– Äänillä voi jonkin verran petoeläimiä häiritä, mutta se voi aiheuttaa häiriötä enemmän naapureille kuin ahmalle, Korhonen kertoo.

Naapurit ovat Kiiskisen pihasta kuitenkin sen verran kaukana, ettei radion soittaminen aiheuta heille häiriötä.

Pihalla pidetään radion lisäksi välillä myös ulkovaloja, ja kanalalla on liiketunnistimella toimiva valo. Kiiskinen ei pidä nykytilannetta kovin hyvänä, sillä radio pitää muistaa laittaa päälle, eivätkä pihan eläimetkään välttämättä pidä jatkuvasta metelistä.

Ahmojen joissain ihmisissä aiheuttamaan pelkoon on jo reagoitu Sotkamon kunnassa. Kunnanhallitus on vaatinut ahmojen poistamista taajama-alueelta. Ahman metsästäminen tai siirtäminen pois asuinalueelta ei onnistu kuitenkaan kovin helposti.

Suuren reviirin takia ahma täytyisi siirtää kauas nykyisestä olinpaikastaan, jottei se palaa takaisin.

– Jos virkamiehiltä sellainen päätös tulee, loukuttaminen on todennäköisesti ensimmäinen vaihe, eli eläin yritetään saada kiinni. Sen jälkeen toimitaan sen mukaan, mitä päätösmääräys oikeuttaa, Korhonen kertoo.

Miksi ahma siirtyi korvesta kotien läheisyyteen?

Sotkamon Riistanhoitoyhdistyksen toiminnanohjaaja Jari Korhosen mukaan ahmat liikkuvat asutuksen läheisyydessä todennäköisesti sen takia, koska kanta vahvistuu kaiken aikaa ja elintila vähenee.

Varsinkin urosahmojen laajat reviirit voivat ajaa eläimiä lähemmäs ihmisasutusta. Uroksen elinpiiri saattaa olla jopa tuhansia neliökilometrejä (siirryt toiseen palveluun) (WWF). Normaalisti ahma välttelee asuttuja seutuja.

Pohjoisten havumetsien raadonsyöjä Ahmoja arvioidaan olevan Suomessa nykyisin 270–300 yksilöä. Laji on erittäin uhanalainen. Sen suurin uhka Suomessa on laiton metsästys ja lisäksi ilmaston lämpeneminen uhkaa sitä. Ahma rauhoitettiin 38 vuotta sitten ja niiden määrä on kasvanut moninkertaiseksi viimeisen kolmenkymmenen vuoden aikana Kainuussa, Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Lajin täysrauhoitus kumottiin muutama vuosi sitten, kun maa- ja metsätalousministeriö myönsi ahmankaatoon poikkeuslupia poronhoitoalueelle. Ministeriön mukaan laji aiheuttaa eniten suurpetovahinkoja poroille. Ensimmäiset ahmat saapuivat Sotkamon alueelle noin 15 vuotta sitten. Kanta on todennäköisesti peräisin Suomenselän alueelle siirtoistutetuista ahmoista, eikä Lapista tulleista yksilöistä.

Raadonsyöjänä ahma on riippuvainen muista suurpetoeläimistä. Ilveskanta on ollut jo pitkään laskussa Kainuussa, eikä susiakaan ole montaa kymmentä. Tämä voi osaltaan vaikuttaa ahmojen käytökseen.

Ihmisasutuksen piiristä ahmat ovat nyt löytäneet tongittavaa ja saalistettavaa. Sen takia ahmat kulkevat yhä enemmän pihapiirissä niin syrjäkylillä kuin taajama-alueellakin.

Sotkamossa havainnot ovat syyskuun lopussa harventuneet siitä, mitä ne olivat vielä elokuussa ja syyskuun alussa. Korhonen kuitenkin epäilee, että havaintoja ahmoista tulee lisää heti, kun maa saa lumipeitteen.

– Silloin havaintojen teko on monipuolisempaa, koska nyt olemme olleet vain näköhavaintojen varassa.

Keskustele aiheesta kello 22:een saakka.