"Varusteiden pukeminen vie liian kauan" – näihin kaupunginosiin palomies ei ehdi ajoissa

Marianna Simo

Pelastustoimen apu tulee usein myöhässä lukuisiinkaupunginosiin Helsingissä. Avun saanti viivästyy jopa joka toisessa kiireellisessä tapauksessa Lauttasaaressa, Malmilla ja Helsingin pohjois- ja itäosissa, kertoo pelastusylitarkastajaMarkku KirvesniemiEtelä-Suomen aluehallintovirastosta.

Apu viivästyy lähinnä korkean riskiluokan alueilla, joilla onnettomuuksien todennäköisyys on suurin. – Siellä, missä on enemmän ihmisiä ja rakennuksia, on myös enemmän ruuhkia, Kirvesniemi sanoo.

Pelastuslaitoksen ensimmäisen yksikön tulisi ehtiä ykkösriskin alueella olevaan onnettomuuskohteeseen kiireellisissä tapauksissa kuuden minuutin kuluessa hälytyksestä. Pohjois-Helsinkiin apu ehtii todellisuudessa usein vasta 8–10 minuutissa, Kirvesniemi kertoo.

Apu viivästyy korkean riskiluokan alueilla noin 50 prosentissa kiireellisistä tehtävistä. – Noin puolet tehtävistä jää tavoiteajan ulkopuolelle. Useimmiten ylitykset ovat kuitenkin hyvin pieniä, alle minuutin luokkaa, Kirvesniemi kertoo.

Kiireellisessä avussa on viivettä myös Länsi- ja Keski-Uudenmaan pelastustoimen alueilla. – Helsingin ja Espoon sauma-alueille on joskus ongelmia ehtiä kuudessa minuutissa, samoin osaanVantaan kaupunginosista, Kirvesniemi kertoo.

Avun viivästyminen johtuu paitsi ruuhkista myös siitä, että palomiehet pääsevät nykyään liikkeelle aiempaa hitaammin, pelastusylitarkastaja Markku Kirvesniemi arvioi. – Oletus oli pitkään, että palomiehet lähtevät liikkeelle minuutissa. Todellisuudessa lähtö vie nykyään kaksi minuuttia tai jopa yli sen, Kirvesniemi kertoo.

Hidastuminen johtuu palomiesten varusteiden lisääntymisestä ja parantumisesta. – Nykyisten varusteiden päälle pukeminen ei ole niin yksinkertaista kuin ennen. Pukeutuminen vie enemmän aikaa.

Aikaa voi kulua joskus myös hätäpuhelun eteenpäin välittämiseen. – Koko hälytysketju pitää käydä läpi. Se tarkoittaa, että selvitetään, kuinka kauan hätäkeskuksella kestää lähettää viestieteenpäin ja kuinka nopeasti pelastuslaitos lähtee liikkeelle viestin saatuaan, Kirvesniemi sanoo. – Palomiehille on ollut aina kunnia-asia lähteä liikkeelle niin nopeasti kuin mahdollista. Tiedä sitten, onko alalla tapahtunut jonkinlaista löystymistä, Kirvesniemi pohtii.

Todella kiireellisissä hälytystehtävissä apu ehtii usein perille kuitenkin nopeammin kuin tilastot kertovat, pelastusylitarkastaja Markku Kirvesniemi korostaa. – Nämä tehtävät koskevattulipaloja, tulipalon vaaraa, liikenneonnettomuuksia, räjähdyksiä ja sortumia. Näille tehtäville ajetaan viimeisen päälle kovaa, Kirvesniemi kuvaa.

Kaikille kiireellisiksi luokitelluille tehtäville ei ajeta kaasu pohjassa, koska tehtävän luonne ei todellisuudessa vaadi talla pohjassa paikan päälle kurvaamista, Kirvesniemi korostaa. – Tällaisia tehtäviä voivat olla muun muassa virka-avun pyytämiseen ja öljyntorjuntaa liittyvät tehtävät. Kun öljy on jo valunut maahan, ei sillä ole merkitystä, ehtiikö pelastuslaitos paikalle kuudessa vai kahdeksassa minuutissa,pelastusylitarkastaja Markku Kirvesniemi sanoo.