Kun kotiin tulee vieras, hänelle tarjotaan kahvia. Jos sumppia ei keitetä eikä tarjota, se voi olla viesti vieraalle, ettei hän ole tervetullut kylään. Suomalaisten suhdetta kahviin tutkinut Tuija Saarinen sanoo, että kahvi on suomalaisille vieraanvaraisuuden vähimmäisaste.

Suomalaiset juovat noin 10 kiloa kahvia vuosittain per ihminen. Määrä on korkea, esimerkiksi katukahviloistaan tunnetussa Ranskassa kahvia lipitetään puolet vähemmän.

Kahvin tarjoamista pidetään Suomessa hyvin tärkeänä sosiaalisesti.

– Kahvi on suomalaisen vieraanvaraisuuden vähimmäisaste, filosofian tohtori Tuija Saarinen Itä-Suomen yliopisto sanoo.

Kahvia tarjotaan, kun halutaan olla kohteliaita. Esimerkiksi useissa huonekalukaupoissa, apteekeissa, katsastusasemilla ja autokorjaamoilla tarjotaan sumppia, jotta vieras tuntee itsensä tervetulleeksi.

– Jos kahvia ei tarjota, se voi olla osoitus siitä, ettei vieras ole tervetullut. Varsinkin, jos kysymys on kodista.

Jaksottaa arkea

Kahvittelu kuuluu vielä tänäkin päivänä ihmisten kokoontumiseen. Kokouksissa, juhlissa ja tauoilla juodaan kahvia. Suomalaisten suhdetta kahviin tutkinut Saarinen sanoo, että suomalaisia ja suomalaista yhteiskuntaa olisi vaikea kuvitella ilman kahvinjuomista.

– Minusta tuntuu, että koko meidän sosiaalinen rakenne, arkipäivän rytmiikka rakentuisi jotenkin toisella tavalla, jos tätä tapaa ei olisi.

Suhtaudumme hyvin tunteella siihen, onko merkki X vai Y. Tuija Saarinen

Intohimoinen kansa

Suomalaiset suhtautuvat kahviin intohimoisesti ja ovat uskollisia omalle juomalleen. Kahvimerkkiä ei vaihdeta helposti. Tämä näkyy tilastoissa niin, että vaaleapaahtoista suodatinkahvia myydään eniten.

– Tarjolla olisi vaikka mitä hifistelypapuja. Suhtaudumme hyvin tunteella siihen, onko merkki X vai Y, filosofian tohtori Tuija Saarinen kertoo.