Lakiluonnos uudeksi saamelaiskäräjälaiksi lähti lausuntokierrokselle 19.6. ja lausunta-aika päättyi viime perjantaina. Määräajassa lausuntoja tuli noin 50 eri toimijalta: viranomaisilta, yhdistyksiltä ja yksittäisiltä ihmisiltä.

Kaikki saamelaiskäräjälakiluonnoksesta annetut lausunnot ovat julkisia. Suurin osa niistä on luettavissa lausuntopalvelu-verkkosivuilla. (siirryt toiseen palveluun)Lisäksi osa lausunnoista on julkaistu oikeusministeriön sivuilla. (siirryt toiseen palveluun)

Viranomaisilla huoli saamelaiskäräjien vaikutusvallan kasvusta

Osa lausunnon antaneista viranomaisista on huolissaan saamelaiskäräjälakiin ehdotetun yhteistoiminta- ja neuvotteluvelvoitteen antavan saamelaiskäräjille liikaa valtaa esimerkiksi maankäytöllisissä hankkeissa ja vaikeuttavan kehitystä.

Opetus- ja kulttuuriministeriö ehdottaa neuvotteluvelvoitetta koskevaan pykälään säännöstä, jossa nimenomaisesti todettaisiin, että saamelaiskäräjillä ei ole veto-oikeutta asian ratkaisemisen estämiseksi ja että mahdollinen viivyttely neuvotteluoikeuden käyttämisessä ei estä asian eteenpäinviemistä tai ratkaisemista.

Työ- ja elinkeinoministeriö katsoo, että esityksen vaikutusarvioinnissa tulisi arvioida, mitä vaikutuksia esitetyillä muutoksilla olisi erilaisten elinkeinohankkeiden aikatauluihin ja resurssitarpeisiin, niin julkishallinnon, saamelaiskäräjien kuin hanketoteuttajien näkökulmasta.

Saamelaisalueen kunnista Inari ja Enontekiö pitävät neuvotteluvelvoitteen mahdollista laajentamista tarpeettomana uudistuksena, joka saattaisi häiritä esimerkiksi kunnan maankäytön suunnittelua.

– Neuvotteluvelvoitteen laajentamista yhteistoimintavelvoitteeksi Inarin kunta ei pidä tarpeellisena, vaan jopa kunnan kaavoitusoikeutta ja –velvollisuutta rajoittavana, Inarin kunta lausuu.

Enontekiön kunta esittää samanlaisia huomioita yhteistoimintavelvoitteesta. Myöskään Sodankylän kunta ei kannattanut nykyisen neuvotteluvelvoitteen laajentamista lausunnossaan maaliskuussa, mutta uusimmassa lausunnossaan he eivät ota kantaa yhteistoimintavelvoitteeseen.

Yle

Utsjoen kunta sen sijaan pitää uudistusta tervetulleena ja uskoo sen olevan hyödyllinen työväline esimerkiksi kaavoituksessa.

– Yhteistoimintavelvoite tuo lisätietoa kaavoitusviranomaiselle maankäyttöön liittyvistä asioista ja siten todennäköisesti vähentää valitusprosesseja, tehostaen ja nopeuttaen kaavoitustyötä, Utsjoen kunta lausuu.

Inarinmaan lapinkyläyhdistys pitää neuvotteluvelvoitteen laajentamista uhkana yksityisille maanomistajille Inarin alueella.

– Mikäli saamelaiskäräjille nyt annetaan lakiin kirjattuna entistäkin vahvempi valta puuttua sekä valtion, että yksityismaankäytön hankkeisiin, on vaarana, että tämän kulttuuri-itsehallintokirjauksen myötä alueen kehitys pysähtyy, Inarinmaan lapinkyläyhdistys lausuu.

"Pyrkimys yhteisymmärrykseen ja yhteistyöhön"

Voimassa olevan saamelaiskäräjälain säännöstä viranomaisten neuvotteluvelvoitteesta uudistetaan yhteistoiminta ja –neuvotteluvelvoitteeksi.

Nykyisessä laissa neuvotteluvelvoitteen mukaisesti viranomaiset neuvottelevat saamelaiskäräjien kanssa laajakantoisista ja merkittävistä toimenpiteistä, jotka voivat vaikuttaa erityisellä tavalla saamelaisten asemaan alkuperäiskansana.

Samalla lakiluonnoksessa ilmaistaan pyrkimys yhteisymmärrykseen ja suostumuksen saavuttamiseen. Lakiin esitetään myös lievää saamelaiskulttuurin heikennyskieltoa.

– Ehdotus sisältää myös viranomaisten ja muiden julkisia hallintotehtäviä koskevan velvoitteen pyrkiä huolehtimaan siitä, ettei tietystä toimenpiteestä aiheudu huomattavaa haittaa saamelaisten oikeudelle harjoittaa kieltään, kulttuuriaan ja perinteisiä elinkeinojaan ja että saamelaisten oikeuksia alkuperäiskansana voidaan turvata ja edistää, lakiluonnoksessa todetaan.

Pelkkä "pyrkimys" koetaan liian lieväksi sanamuodoksi

Neuvotteluvelvollisuuden laajentaminen ja kehittäminen yhteistoiminnan suuntaan saa lausunnoissa myös kehuja.

Yhteistoimintavelvoitetta samoin kuin saamelaiskulttuurin heikennyskieltoa pidetään kuitenkin useiden saamelaistoimijoiden mukaan liian lievänä lakiluonnoksen sanamuodon "pyrkiä" vuoksi. Esimerkiksi Kulttuuriyhdistys Aanaar sämmiliih ry kaipaisi saamelaiskulttuurin heikennyskieltoon vahvistusta.

– Huomattavan haitan aiheuttamiselle saamelaisille ei ole mitään estettä viranomaisilla ja teksti pitäisi muotoilla siten, että huomattavaa haittaa ei saa aiheuttaa, esim. "viranomaisen on pyrittävä huolehtimaan" korjattaisiin muotoon "on huolehdittava", yhdistys toteaa.

Kulttuuriyhdistys Aanaar sämmiliih ry:n puheenjohtaja Neeta Jääskö on allekirjoittanut yhdistyksen lausunnon. Anneli Lappalainen / Yle

Samankaltaista kritiikkiä lausunnoissaan ovat esittäneet ainakin Johtti Sápmelaččat ry, Pirita Näkkäläjärvi, Klemetti Näkkäläjärvi, Oula-Antti Labba, Kaisa Korpijaakko-Labba, Sámi Árvvut –yhdistys, Aanaarsämmiliih rs, SSN, Sámi Duodji ja Saamelaispaliskunnat ry.

Osa lausunnon antajista sanoo neuvotteluvelvoitteen enemmänkin heikentyvän voimassaolevaan lakiin nähden. Apulaisoikeuskansleri katsoo, että uuden lakiluonnoksen neuvotteluvelvollisuus on itse asiassa heikompi, kuin voimassa olevassa laissa.

– Ehdotetulla 2 momentin pykälämuotoilulla neuvotteluvelvoite ei vahvistu. ”Pyrittävä huolehtimaan” ei ole niin velvoittava kuin nykyinen muotoilu ”varattava tilaisuus tulla kuulluksi ja neuvotella”, apulaisoikeuskansleri toteaa.

Saamelaispaliskunnat ry pitää kehitystä yhteistoiminnan suuntaan tervetulleena uudistuksena, mutta viittaa niinikään lakiluonnoksessa mainittuun pelkkään ”pyrkimykseen” yhteisymmärrykseen.

– Neuvotteluprosessista voi tulla pitempi, mutta neuvottelujen lopputulokseen se ei välttämättä tule vaikuttamaan mitenkään, Saamelaispaliskunnat lausuu.

Saamelaiskulttuurin heikentämiskielto on nykyisessä lainsäädännössä voimassa vesilaissa, kaivoslaissa ja ympäristölaissa. Saamelaiskäräjälakia valmistelevan toimikunnan asiantuntija-esittelijänä alussa toiminut

oikeustieteiden maisteri Oula-Antti Labba toteaa lausunnossaan, että saamelaiskäräjälakiin ehdotettu saamelaiskulttuurin heikennyskielto on lievempi, kuin voimassa olevissa laeissa, joihin se on tällä hetkellä merkitty.

Kauppatieteiden maisteri ja Master of Science in Media and Communications Pirita Näkkäläjärvi taas huomauttaa, että yhteistoimintavelvoite ei "pyrkiä" sanamuodon vuoksi hänen mukaansa toteuta YK:n alkuperäiskansajulistuksen vapaata ja ennakkotietoon perustuvaa suostumusta.

Inarinsaamelaiset ry:n puheenjohtaja Anu Avaskari. Eljas Niskanen / Yle

Inarinsaamelaiset ry puolestaan kritisoi yhteistoimintavelvoitetta sen vuoksi, että lakiluonnoksessa sen sanotaan kansainvälisten toimielinten suositusten mukaisesti vahvistavan saamelaiskäräjien oikeutta osallistua ja myötävaikuttaa päätöksentekoon saamelaisia erityisesti koskevissa asioissa ja tukevan siten saamelaisten itsemäärääräämisoikeuden toteutumista.

– Yhdistyksemme ei voi tukea sellaisia suosituksia, jotka perustuvat virheellisen tiedon välittämiseen kansainvälisille toimielimille. Itsemääräämisoikeuden tulee koskea myös Inarinsaamelaista vähemmistöä meitä koskevassa asiassa, Inarinsaamelaiset ry lausuu.

Lakiehdotus etenee valtioneuvostolle mahdollisesti syyskuussa

Saamelaiskäräjälakiehdotus etenee valtioneuvoston esittelyyn suunnitelman mukaan maanantaina 17.9. Silloin valtioneuvosto päättää, esitelläänkö lakiehdotus eduskunnalle.

Ehdotus ei kuitenkaan etene eduskuntaan, jos saamelaiskäräjien täysistunto ei hyväksy ehdotusta. Saamelaiskäräjät käsittelee asian 14.9.