Vuoden alussa voimaan tuleva aktiivimalli leikkaa tukia työttömiltä, jotka eivät tee pätkätöitä tai osallistu te-toimiston palveluihin.

Työttömät menettävät vuodenvaihteesta eteenpäin osan tuistaan, jos he eivät tee pätkätöitä tai osallistu te-toimiston järjestämiin työllistymistä edistäviin palveluihin.

Eduskunta hyväksyi koko päivän kestäneen keskustelun jälkeen myöhään maanantai-iltana ensimmäisessä käsittelyssä hallituksen kiistellyn esityksen niin sanotusta aktiivimallista. Lopullisesti laki hyväksytään toisessa käsittelyssä aikaisintaan loppuviikosta.

Työttömyysetuuden 4,65 prosentin leikkaus koskee sekä ansiosidonnaista työttömyysturvaa että pelkkää työmarkkinatukea tai peruspäivärahaa saavia.

Leikkaukselta välttyy tekemällä kullakin 65 arkipäivän tarkastelujaksolla yhteensä vähintään 18 tuntia palkkatyötä. Käytännössä vaatimus täyttyy siis esimerkiksi tekemällä kolme työpäivää kolmen kuukauden aikana.

Toinen vaihtoehto on osallistua tarkastelujakson aikana vähintään viitenä päivänä palveluihin, joita ovat esimerkiksi työkokeilu, työvoimakoulutus, kuntouttava työtoiminta ja omaehtoinen opiskelu.

Jos työtön ei tee vaadittuja työtunteja tai osallistu palveluihin, työttömyystuki pienenee seuraaviksi kolmeksi kuukaudeksi.

Leikkaus vähintään 30 e/kk

Käytännössä 4,65 prosentin leikkaus toteutetaan lisäämällä yksi omavastuupäivä kullekin kuukaudelle. Pelkkää työmarkkinatukea rangaistus pudottaa noin 697 eurosta 664 euroon eli reilut 30 euroa.

Ansiosidonnaista saavilla leikkauksen euromääräinen suuruus riippuu ansiosidonnaisen määrästä. Keskimääräisestä 1 420 euron kuukausietuudesta se vie noin 66 euroa.

Nettona muutokset ovat verotuksen vuoksi hieman pienempiä.

Pelkkiä heikennyksiä aktiivimalli ei tuo, sillä se poistaa työttömyyden alun omavastuupäivistä kaksi ja nostaa näin tuen suuruutta hetkeksi.

Ensimmäinen tarkastelujakso alkaa vuodenvaihteessa

Aktiivimallin ensimmäinen tarkastelujakso alkaa tammikuun alussa ja päättyy huhtikuun alussa, Kelasta kerrotaan. Tuet pienenevät heinäkuun alkuun saakka kaikilla niillä työttömillä, jotka eivät tee ensimmäisellä tarkastelujaksolla vaadittuja työtunteja tai osallistu palveluihin.

Hämmennystä herätti viikonloppuna ”Uuninpankkopoika” Saku Timosen blogikirjoitus, jonka mukaan ensimmäinen tarkastelujakso olisi käynnistynyt jo lokakuussa. Tämä suunnitelma oli mukana vielä ensimmäisessä lakiluonnoksessa, mutta lopullisessa esityksessä aikataulua muutettiin.

Oppositio vastusti, perustuslakivaliokunta epäili

Aktiivimalli koskee suurta joukkoa suomalaisia. Viime vuoden aikana ansiosidonnaista päivärahaa sai noin 337 000 henkilöä, peruspäivärahaa noin 82 000 henkilöä ja työmarkkinatukea noin 307 000 henkilöä.

Hallituksen tavoitteena on saada työttömät leikkauksen uhalla hakeutumaan lyhyisiinkin työsuhteisiin.

Työntekijäjärjestö SAK ja oppositiopuolueet ovat kritisoineet aktiivimallia voimakkaasti. Perjantaina valmistuneeseen sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöön sisältyy kolme vastalausetta eri oppositiopuolueiden edustajilta.

Arvostelijoiden mukaan uusi malli on epätasa-arvoistava sanktioautomaatti, sillä kaikki työnhakijat eivät yrityksistä huolimatta pääse pätkätöihin eikä te-toimistojen palveluita ole kaikilla alueilla riittävästi tarjolla.

Näitä seikkoja piti ongelmallisena myös perustuslakivaliokunta. Se hyväksyi lakiesityksen mutta peräänkuulutti siihen muutoksia, joilla taattaisiin se, ettei töihin tai palveluiden piiriin tuloksetta pyrkineiden tukia alennettaisi.

Hallitus kuitenkin jätti tekemättä nämä muutokset, jotka olisivat vaatineet lisärahoitusta palveluiden järjestämiseen ja työttömien seurantaan.