Helsingin yliopiston valtiotieteen professori Jan Sundberg haluaa tehdä heti alkuunsa selväksi, että vaalien jälkeen ei ole olemassa mitään teknisiäkään vaaliliittoja.

– Eivät nämä ole vaaliliittoja, vaan nimenomaan sopimuksia paikkojen jaosta vaalien jälkeen. Vaaliliittoja voidaan tehdä vain ennen yleistä äänestystä, tarkentaa termejä professori Sundberg.

Keskustalaiset ovat vetäneet herneen nenään, kun Etelä-Pohjanmaan kunnissa ilmeni kuntavaalien jälkeen kulkutauti "tekninen vaaliliitto". Se puhkesi Lapualla ja levisi Alavuden ja viimeksi Teuvan kuntapolitiikkaan.

Näissä kunnissa muut poliittiset puolueet ovat tehneet sopimuksen, jolla Keskustan valta-asema kumotaan. Keskusta on äänimäärästään huolimatta yllätetty housut kintuissa ja jätetty nuolemaan näppejään.

Keskustan mielestä kuntavaaleissa saadut äänet pitäisi riittää ratkaisemaan kunnallisten luottamustehtävien vaalit heidän edukseen. Jarkko Heikkinen / Yle

Sallittuako vai peräti laitonta?

Keskustan vanha veteraani, tohtori Kari Hokkanen kuvailee kolumnissaan Seinäjoen Sanomissa (siirryt toiseen palveluun) syntynyttä vallananastusta kuntalain porsaanreiän sallimaksi epäreiluksi peliksi.

Kuntaliitosta Tarja Krakau sanoo selvästi, että sopimukset eivät ole kuntalain vastaisia. Itse asiassa kuntalaissa ei sanota asiasta mitään. Krakaun mukaan paikat jaetaan pääsääntöisesti poliittisten ryhmien neuvottelujen mukaan. Jos päädytään paikoista vaaliin, se toteutetaan suhteellisena vaalina.

Ei ole välttämättä huono asia ravistella valtapuoluetta. Kaikki pyrkivät maksimoimaan äänensä kuuluvuuden. Göran Djupsund

Tässä kohden "tekninen vaaliliitto" eli puolueiden sopimus voi tuoda etua. Yksinvaltias jääkin vähemmistöön.

– Se sopii demokratiaan sinänsä. Jos yksi puolue on ollut tällainen dominoiva ja on sitten aika yksinvaltaisesti jakanut paikkoja ja puheenjohtajuuksia, niin siitä on syntynyt kränää. Tässä on mahdollisuus muiden puolueiden sopia ja tehdä yhteistyötä, ja sillä tavalla saada enemmistö, sanoo professori Jan Sundberg.

– Kun jollain puolueella on ylivalta, muut käyttävät kaikki keinot muutoksen aikaansaamiseksi. Ei ole välttämättä huono asia ravistella valtapuoluetta. Kaikki pyrkivät maksimoimaan äänensä kuuluvuuden, sanoo puolestaan Åbo Akademin professori Göran Djupsund.

Riitaa ja repimistä

Professorien mielestä valta-asemien lisäksi kyse on henkilövalinnoista ja ne nostavat aina tunteet pintaan. Monen mielestä on tärkeää ja komeaa olla kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Jos paikka on uhattuna, se synnyttää pahaa verta.

– Aina kun on henkilövaalista kyse, niin silloin ihmisten kiinnostus kasvaa. Nämä paikkajaot ovat sellaisia, jotka herättävät tunteita. Muutenhan kunnissa tällaiset puoluepoliittiset asiat eivät välttämättä ole niin kiihkeitä, miettii tilanteista professori Jan Sundberg.

Samalla Sundberg varoittelee sopimusten mahdollisesti luomasta riitaisasta ilmapiiristä kunnassa. Hänen mukaansa erimielisyydet eivät ehkä ole hyvä asia, kun ajatellaan kunnan asioiden hoitoa jatkossa. Yleensähän ne asiat ovat aika käytännöllisiä, joita pitää hoitaa.