Jo tammikuussa sanoin, etten voi itsekään uskoa, että kirjoitan taas Fimeasta eli Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksesta ja sen sijainnista. Silti teen sen, toivottavasti viimeistä kertaa.

Hallitus päätti tänään, että Fimean pääpaikka jää Kuopioon. Politiikka voitti, ja asiantuntijaehdotukset jäivät toiseksi. Sekä osastopäällikkö Kirsi Varhilan selvitysryhmä, että viimeksi asiaa selvittänyt Osmo Soininvaara, päätyivät ehdottamaan Fimean päätoimipaikan palauttamista Helsinkiin.

Hyvää päätöksessä on se, että Kuopion Fimean ei jatkossa tarvitse olla toimipisteistä suurin, vaan työntekijöitä voidaan palkata ja he voivat työskennellä siellä, missä se Fimean toiminnan kannalta on järkevää.

Nähtäväksi jää, kuinka vapaat toimivaltuudet Fimean johto käytännössä saa. Voiko esimerkiksi talon johto istua sillä paikkakunnalla, minkä se näkee toiminnan ja talouden kannalta tarkoituksenmukaiseksi?

Hallitus sitoutuu myös tukemaan koordinoivan kansallisen neurokeskuksen perustamista Kuopioon. Neurokeskus löytyi jo selvitysmies Soininvaaran raportista.

Farssi vailla vertaa

Ei voi kuin ihmetellä, miten on mahdollista, että yhden viraston sijaintipaikkaa on pyöritelty kohta 10 vuotta. Fimean alueellistaminen on esimerkki umpipolitisoituneesta prosessista, jossa selvitykset seuraavat toisiaan. Vastuuta ei oteta, eikä päätöksentekokykyä ole.

Nykyhallituksen kaikki puolueet ovat pyörittäneet tätä rulettia. Tyylipisteitä ei heru kenellekään. Fimeassa olisi pitänyt voida keskittyä työn tekemiseen jo kauan sitten.

Alle on koottu vuosia kestäneen väännön lyhyt oppimäärä.

Hyssälä alueellisti Lääkelaitoksen

Fimeasta on riidelty koko sen elinaika eli vuodesta 2009. Tuolloin ministeri Liisa Hyssälä (kesk.) päätti lopettaa Lääkelaitoksen, ja perustaa uuden lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen Fimean, Kuopioon. Tehtävien siirto oli määrä toteuttaa vaiheittain vuosina 2009-2014.

Fimea ei kuitenkaan siirtynyt Kuopioon ministeri Hyssälän päätöksen mukaisesti. Viimeistään 2015 alussa oli selvää, ettei Kuopion Fimeasta tule selvästi suurinta yksikköä edes vuoteen 2018 mennessä, niin kuin sosiaali- ja terveysministeri Paula Risikon (kok.) päätös vuodelta 2012 edellytti. Toisten mielestä syy oli se, ettei Fimean johto riittävän määrätietoisesti toimeenpannut alueellistamispäätöstä. Fimean johdon mielestä taas kyse oli siitä, ettei Kuopioon löytynyt riittävästi osaajia ilman irtisanomisia.

Kuopiossa kuohui – Räty asetti selvitysryhmän

Kuopiossa alueellistamisen hitauteen oltiin tyytymättömiä. Lehdissä käytiin hetkittäin raivoisaa ja teräväkielistä keskustelua. Huhtikuussa 2015 kolmas sosiaali- ja terveysministeri, Laura Räty (kok.), laittoi lusikkansa soppaan. Selvitysmiehiltä pyydettiin raporttia alueellistamisen etenemisestä. Tehtäväksiantoon ei kuulunut pohtia, missä Fimean pitäisi oman toimintansa tai kansakunnan edun kannalta sijaita. Selvitysmiehet ehdottiva (siirryt toiseen palveluun)t, että Kuopion Fimeasta tehdään suurin yksikkö vuoteen 2018 mennessä, vaikka irtisanomisia käyttäen.

Vasta nimitetty uusi sosiaali- ja terveysministeri Hanna Mäntylä (ps.) ei ollut tyytyväinen selvitykseen. Hän asetti uuden selvitysryhmän. Sen tehtäväksi tuli arvioida paitsi alueellistamissuunnitelmaa, myös esimerkiksi sitä, miten Fimea voi hoitaa tehtävänsä mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti ja kustannustehokkaasti. Nyt piti arvioida muutakin kuin alueellistamista. Sellainen raportti myös tehtiin.

Osastopäällikkö Varhilan selvitysryhmä: Päätoimipaikka Helsinkiin 2016

Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö Kirsi Varhilan johtama selvitysryhmä (siirryt toiseen palveluun) jätti selvityksensä helmikuussa 2016. Se ehdotti Fimean päätoimipaikaksi Helsinkiä. Siellä olisi myös viraston johto ja hallinto. Työntekijöitä voisi palkata paikkakunnasta riippumatta, eli Kuopion pakkopaidasta ehdotettiin luopumista.

Selvitysryhmä ehdotti myös, että terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden valvonta siirtyisi Valvirasta takaisin Fimeaan. Sinne ne siirrettiin aikanaan Lääkelaitoksesta, kun tämä tohina alkoi. Uutena toimintana Kuopiossa aloittaneet lääkehoitojen arviointiin liittyvät tehtävät selvitysryhmä halusi jättää Kuopioon.

Päätöstä Fimean toimipaikasta ei tehdä, sen sijaan päätettiin selvittää taas

Selvitysryhmän ehdotuksen jälkeen ministeri Mäntylä ilmaisi tahtonsa palauttaa Fimea Kuopiosta takaisin Helsinkiin. Päätöstä ei kuitenkaan tehty. Niinpä syyskuussa 2016 uusi sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila (ps.) ja perhe- ja peruspalveluministeri Juha Rehula (kesk.) asettivat Osmo Soininvaaran selvitysmieheksi.

Soininvaara: perutaan siirto Kuopioon

Soininvaara sanoi (siirryt toiseen palveluun), että alueellistaminen Kuopioon tulisi pääosaltaan perua. Alunperin Kuopioon perustettu Lääkehoidon arviointiyksikkö voisi jatkaa Kuopiossa.

Soininvaara perusteli näkemystään sillä, että Fimea on riippuvainen korkeasti koulutetuista asiantuntijoista, joita ei ole Kuopioon niin vain saatavilla. Siirto Kuopioon voisi myös vaarantaa kansainvälisen lääkearvioinnin, mikä on Fimean keskeinen tulonlähde.

Korvaukseksi Fimean menettämisestä Soininvaara ehdotti, että Kuopioon sijoitettaisiin suunnitteilla oleva Kansallisen neurokeskuksen päätoimipiste. Neurokeskuksen tarkoituksena on koordinoida neurotieteiden kehitystä ja siihen liittyvää yritysyhteistyötä maanlaajuisesti.

Vuodet kuluvat

Soininvaaran raportistakin on kohta kulunut puoli vuotta. Päätöksiä on odotettu kuukaudesta toiseen. Fimean mukaan rahaa alueellistamiseen on kulunut noin 10 miljoonaa euroa.

Erityisen huolissaan Fimeassa on oltu henkilökunnan jaksamisesta ja osaajien katoamisesta muihin työpaikkoihin.

Kovin uskottavalta ei myöskään ole näyttänyt hallituksen pyrkimys saada Euroopan lääkevirasto eli EMA Suomeen. Tostaiseksi kampanjointia ei ole voitu kunnolla aloittaa, kun päätöstä päätoimipaikasta ei ole tehty.

Eikä virallista päätöstä paikasta, missä EMA Suomessa sijaitsisi, näytä edelleenkään olevan. Välttyä ei voi kysymykseltä, että jos EMA:a haetaan Helsinkiin, miten Fimean päätoimipaikka ja EMA voisivat olla eri paikkakunnilla? Muu kuin Helsinki EMA:n pääpaikkana tuskin voi tulla kysymykseen.

Sitäpaitsi jaossa ei ole vain EMA:n pääpaikka. Myös Britannian kansalliselta lääkevirastolta vapautuu hoidettavaksi maksullisia tehtäviä, joita Fimean kannattaa tavoitella. Uusien tehtävien saaminen vahvistaisi Fimean tulorahoitusta, josta jo nyt 85% tulee lääkealan toimijoilta. Onnistunut kampanjointi voisi lisätä Fimean ja koko suomalaisen lääkealan tunnettavuutta ja tuoda lisää töitä Suomeen.

Rohkenen jälleen toivoa, että tämä olisi viimeinen analyysini tästä aiheesta. Voisikohan Fimea nyt vihdoin keskittyä työhönsä, ja saisi työrauhan?