Arkistokuva ei liity tapaukseen. (Kuva: Uusi Suomi / Petteri Paalasmaa)

Arkistokuva ei liity tapaukseen. (Kuva: Uusi Suomi / Petteri Paalasmaa)

Turun hovioikeudessa on käsitelty kannabiksen käytön vuoksi irtisanotun ahtaajan tapausta. Päätöksestä kertoo uutispalvelu Edilex.

15 vuotta samassa työpaikassa ollut ahtaaja sai potkut, koska oli antanut rajatapaukseksi lasketun puolipositiivisen huumenäytteen ja itse ilmoittanut työnantajalleen käyttäneensä kannabista lomalla ollessaan. Työnantajan mukaan hän oli törkeästi vaarantanut työturvallisuutta työpaikalla. Lisäksi potkuja perusteltiin yhtiön päihdeohjelmalla, jonka mukaan varmistettu huumeiden käyttö johtaa työsuhteen päättämiseen.

Käräjäoikeus katsoi jo aiemmin, että asiassa jäi näyttämättä, oliko työntekijä ollut testinantopäivänä työpaikallaan huumausaineen vaikutuksen alaisena. Koska näyttöä ei ollut, työnantajalla ei ollut lakien tarkoittamaa erittäin painavaa syytä kantajan työsopimuksen purkamiselle tai irtisanomiselle.

Hovioikeus katsoi lisäksi huomionarvoiseksi sen, että työntekijän testitulos olisi merkitty negatiiviseksi, ellei kannabiksen käyttö olisi ollut tiedossa työntekijän oman ilmoituksen vuoksi. Työntekijän virtsanäyte ei yksin osoittanut hänen olleen huumausaineen vaikutuksen alaisena työssä, sillä hänen testituloksensa jäi yleisesti hyväksyttyjen sosiaali- ja terveysministeriön suositusten mukaisen positiivisen näytteen raja-arvon alle.

Asiantuntija kertoi hovioikeudelle, että vastikään julkaistujen eurooppalaisten suositusten mukaan positiivisen kannabisnäytteen raja-arvo on 15 nanogrammaa millilitrassa. Kantajan testitulos oli noin 8.6 ng/ml. Tällainen tulos olisi sekä asiantuntijan että todistajana kuullun työterveyslääkärin mukaan merkitty negatiiviseksi, ellei taustalla olisi ollut työntekijän omaa ilmoitusta.

Hovioikeus päätyi käräjäoikeuden kannalle ja totesi, ettei työntekijän virtsanäyte yksin osoittanut, että hän olisi ollut huumausaineen vaikutuksen alaisena työssä. Näin ollen työsuhteen päättäminen katsottiin perusteettomaksi eikä työntekijän voitu katsoa itse antaneen aihetta potkuille.

Oikeus piti kantajan vaatimaa 12 kuukauden palkkaa vastaavaa korvausta työsopimuksen perusteettomasta päättämisestä määrältään kohtuullisena. Kantaja oli ollut potkujen jälkeen työttömänä.