Specialiştii spun că avem rezerve de gaze de şist care ar asigura necesităţile de consum pentru România timp de 60 de ani.

Americanii de la Chevron au concesionat mai multe perimetre în zona Bârladului şi în cea a litoralului pentru a căuta aceste rezerve.

Pentru localnici, afacerea este una periculoasă, deşi puţini ştiu să explice de ce. Un studiu făcut de autorităţi arată că 60% dintre cei care locuiesc în zonele respective nu cunosc mai nimic despre gazele de şist.

„Pliante ne-a trimis şi am înţeles că a fost o întâlnire la Primărie. N-am fost, nu ştiu ce s-a discutat. Ce pot să zic: nu sunt de acord!”, a susținut un bărbat.

„Nu ştim mare lucru decât că lumea nu e de acord cu aşa ceva”, a recunoscut o localnică.

„Nu o să mai avem poate nici turism cu gazele astea”, și-a exprimat o femeie îngrijorarea.

„Gaze de butelie sau de care sunt?”, a întrebat un localnic.

Specialiştii dau vina pe organizaţiile neguvernamentale despre care spun că nu au făcut decât să îi sperie pe oameni.

„Este vorba de contaminare cu gaz metan şi anumiţi factori cancerigeni din acel lichid de fracturare. Practic s-a dovedit într-un orăşel că toată lumea are benzen în sânge”, a explicat George Epurescu, preşedintele Asociaţiei România fără Fracturare.

„Se bagă sub mare presiune 95-98%, un propant care este fie nisip, fie bile de ceramică şi aditivi. Acestea vor fractura roca aceasta foarte densă care i se spune şist, dar de fapt sunt nişte argile şi va lăsa să se scurgă gazul care există în ea, din cauza unei permeabilităţi foarte scăzute. Asta e fracturarea!”, a completat Bogdan Popescu, directorul unei companii petroliere.

„Sunt nişte tehnologii bine stăpânite, au evoluat foarte mult în ultimul timp, deci nu sunt pericole deosebite”, susține și Gheorghe Duţu, preşedintele Agenţiei de Resurse Minerale.

Agenţia pentru Resurse Minerale a realizat chiar şi un site cu banii veniţi de la Bruxelles, destinat celor care vor să afle dacă gazele de şist sunt periculoase sau nu.