Kindlasti on paljudele veebiportaalide külastajatele silma jäänud konarlikus eesti keeles "uudised", nagu näiteks "Gerd Kanter arreteeriti" või et "Erki Nool vangistus". Veebiportaalides ajakirjandusliku sisu vahel paiknevad pilkupüüdvad pealkirjad on siiski vaid klikipeibutised, mis juhatavad sinna klikkava ohvri eestlase jaoks üsna suvalise ja arusaamatu sisuga veebikülgedeni.

Näiteks nädala alguses oli Ida-Viru maakonnalehe Põhjaranniku veebiküljel uudiste vahel kirjas, et "Gerd Kanter arreteeriti" ning selle all et "Kõik Eesti üllatunud". Pahaaimamatu lugeja jaoks võib taoline "pealkiri" üsna huvipakkuv tunduda ning miks mitte klikata ja lähemalt uurida, millega kettaheitekuulsus siis hakkama sai.

Lehetoimetus ise selliste libauudistega reklaamide vastu palju teha ei saa. Põhjaranniku puhul on asi veelgi keerulisem, sest ajaleht rendib veebiplatvormi kasutusõigust Postimehelt.

"Hästi sellesse ei suhtu. Oskan vaid öelda, et me rendime veebiplatvormi kasutusõigust Postimehelt ja need mitmeid portaale läbivad reklaamid on ka nende reklaamiosakonna poolt sinna paigutatud," ütles Põhjaranniku peatoimetaja Erik Gamzejev.

Tegelikult ei paiguta neid reklaame sinna sugugi Postimees. Postimees Grupi juhatuse liige ja müügidirektor Raido Soom selgitas ERR-ile, et antud reklaam kasutab Google Display võrgustikku reklaami ostmiseks ning lisaks erinevaid domeeni nimesid, mis tõttu on selle blokeerimine ja filtreerimine keerukas.

"Postimees Grupile on väga oluline, et meie reklaamikeskkond on puhas ja teeme endast kõik, et välistada reklaamid, mis on kasutajaid eksitavad. Meie toimetajad monitoorivad enda poolt igapäevaselt Google Display kaudu sisse tulevaid reklaame, et eemaldada Postimehesse sobimatud reklaamid," ütles ta.

Soomi sõnul saab niipea, kui tuleb tagasiside, et Postimehe keskkonnas võib olla midagi, mis ei ole kohane, see kohe ülevaadatud ja blokeeritud.

Mainekahju pärast võib minna kohtusse

Gerd Kanter ise suhtus "uudisesse" enda arreteerimisest rahulikult. "Jah, ma olen näinud seda. Varem olid samad asjad Erki Noolest, siis nägin endast ka," ütles ta ERR-ile.

Kanter pole enda sõnul aru saanud, mis selliste klikipeibutite mõte on. "Kui sinna klikkida, siis mingit infot rohkem ei tule. Kui keegi teeks selgeks, mis selle mõte on – ma ise pole süvenenud, kes selle taga on," rääkis ta.

Siiani pole olümpiavõitjal pähe tulnud, et peaks midagi ette võtma – käskima kellelgi taolised libauudised eemaldada või lausa hüvitist nõuda. "Kui keegi selgeks teeb, et mis selle taga on, siis mul on advokaadist sõbrad olemas, eks peab siis nendega rääkima," ütles ta.

Andmekaitse inspektsioonist öeldi ERR-ile, et kui mõnel inimesel tekib pretensioon, et tema nime taolises reklaamis kasutatakse, siis taolisi vaidlusi lahendatakse ennekõike poolte kokkuleppel ning kui see ei õnnestu, siis on võimalus minna tsiviilkohtusse.

Libauudisega reklaam portaalis Uued Uudised. Autor/allikas: Kuvatõmmis/ERR

"Kui toimub isiku maine kahjustamine, on kahju saanud inimesel õigus pöörduda oma õiguste kaitseks või kahju välja nõudmiseks kohtusse. Võlaõigusseadus sätestab, et isiku au teotamine, muu hulgas ebakohase väärtushinnanguga, isiku nime või kujutise õigustamatu kasutamine, eraelu puutumatuse või muu isikliku õiguse rikkumine on õigusvastane, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti. Ka kohtumenetluses võib täpsemalt selguda, kes selle teo eest vastutab – kas veebilehekülje omanik, "valeuudise" koostaja või mõlemad koos," selgitas inspektsiooni pressiesindaja Signe Heiberg.

RIA: Selliste reklaamide vastu on end raske kaitsta

RIA intsidentide käsitlemise osakonna (CERT-EE) juht Tõnu Tammer selgitas, et tegu on real-time bidding (RTB) reklaamiplatvormilt pärit ja veebilehe lugejatele suunatud reklaamidega. "RTB tähendab

seda, et samal ajal, kui kasutaja arvuti laeb veebilehte, müüakse millisekundite jooksul reklaamipind maha pakkujale, kes teeb parima pakkumise, seejärel kuvatakse seda reklaami inimese brauseris," ütles ta.

Tammeri sõnul on praktikas portaalidel selliste reklaamide vastu ennast raske kaitsta, sest reklaame näitava veebilehe käest ei küsita, millist reklaami RTB platvormi kaudu reklaami ostja näidata tahab. "Veebileht saaks selliste reklaamide näitamist piirata, kuid selleks on vaja aru saada, kust kohast reklaam pärit on," märkis ta.

Sama probleemiga on CERT-EE poole pöördunud ka veebilehtede külastajad, keda on kummaliste libauudistega reklaamid häirinud.

"Juhul kui sellise infoga pöördutakse meie poole, siis oleme seda jaganud portaalipidajaga, kes reklaami kuvamise tõkestab," ütles Tammer.

Tema sõnul saavad inimesed end reklaamide eest kaitsta, kui nad kasutavad mõnd brauseripõhist piiramise pluginat (uBlock Origin jne), mis töötab enimlevinud brauseritega – Chrome, Firefox jne.