Töötukassa andmetel on Eesti 31 431 töötust 9572 kõrgharidusega, kuid ettevõtjad sobivaid töötajaid ei leia. TTÜ rektor Jaak Aaviksoo tõdeb, et mõnel erialal ongi kõrgkoolides ületootmine, ent teised rektorid temaga ei nõustu.

Haridusministeeriumi kõrgharidusosakonna asejuhataja Sigrid Vaheri sõnul ei näita see siiski, et mõnes valdkonnas inimesi n-ö üle toodetakse. Ta ütles, et aastal 2026 peab tööturule sisenejatest olema vähemalt pooltel kõrgharidus ja igal kolmandal kutseharidus. Tööjõuvajaduse seire- ja prognoosisüsteem OSKA uuring näitab, et kuue aasta pärast on Eestis üle 100 000 töökäe vähem kui praegu.

Tallinna Tehnikaülikooli rektor Jaak Aaviksoo ütles, et kuigi Eestis on tööhõive väga kõrge, siis peab jälgima seda, kas kõrgharitud inimesed töötavad ka kõrgharidust nõudval töökohal. Tema sõnul seda paljud eelmised ülikoolilõpetajad ei tee.

"Selle tõttu on siis ka palk madalam ja ka selle kõrghariduse kasutegur on ühiskondlikult väike," rääkis ta. Aaviksoo lisas, et võib-olla mingisuguseid erialasid ei ole üldse ülikooli vaja. "Erialad on erinevad ja põhjused on erinevad, aga paljude erialade puhul on ju tegemist ilmselge ületoodanguga," ütles ta.

Tallinna Ülikooli rektor Tiit Land kriitikaga ei nõustu ning tema sõnul jääb ületootmine 5–10 aasta tagusesse aega, kui toodeti palju avaliku halduse töötajaid, psühholooge ja õigusteadlasi. Samuti ei näe ta probleemi selles, et sama eriala õpetatakse nii Tallinnas kui ka Tartus, sest tudengitel peab olema valikuvõimalus. "Need ei ole ju kallid erialad õpetamise mõttes, näiteks õigusteadus ja ajakirjandus," rääkis Land. "Siin on oluline, et oleks ka kõrgkoolide vahel selline heas mõttes konkurents, sest meil on ka aineid, kus ei ole konkurentsi ja kui konkurents ära kaob, siis see mõjub õppekvaliteedile."

Ületootmisega pole nõus ka Tartu Ülikooli rektor Toomas Asser. Ta ütles, et tervikuna on ülikooliharidusest tulevikus alati kasu. Asseri sõnul ei maksa erialad, mida õpetatakse praegu mitmes ülikoolis, palju. "Iseküsimus on, et kas dubleeritavatel erialadel saab kvaliteet tänu sellele kannatada, et see on hajutatud mitmesse kohta," rääkis ta.

Töötuid kõrgharitud inimesi on kõigis valdkondades, kuid enim on esindatud endised juhid, tippspetsialistid ja tehnikud. Töötukassa registreerib töötuid ja nende andmeid selle järgi, milline oli nende eelmine töökoht. 67 protsenti kõrgharitutest on 25–54 aastat vanad ning silma torkab ka see, et kõrgharitud töötutest moodustavad pea kaks kolmandikku naised.

Haridus- ja teadusministeerium andis ülevaate oma sektorile n-ö truumatest lõpetajatest. Töö ja õpitu on kõige rohkem seotud info- ja tehnoloogiateenuste, turvateenuste, tervise ja hariduse õppesuuna lõpetanutel. Näiteks kõrghariduseõppe hariduse suuna lõpetanutest töötab 75 protsenti vastaval tegevusalal, terviseõppesuuna lõpetanutest 76 protsenti tervishoiu valdkonnas ning 86 protsenti turvateenuste lõpetanutest avaliku halduse ja riigikaitse vallas. Teiste erialade kohta ministeerium infot ei avaldada ei soovinud.

Turg ootab IT-töötajaid ja -insenere

Ettevõtja Jaak Niguli sõnul saavad kõrghariduse ka inimesed, kelle pealt tulevikus maksulaekumisi väga ei tule. "Kas me vajame rohkem näitlejaid või põllumehi," küsis ta. "Tööjõuturul on teada, et meil on krooniline tööjõupuudus n-ö vajalike erialade järele ja krooniline ületootmine näiteks sotsiaalteadustes."

Tartu Ülikooli rektor Toomas Asser kriitikaga ei nõustu. "Kui me vaatame OECD (Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon - toim) riike ja seal sotsiaalteaduste osakaalu kõrgharitute seas, siis seal on meil veel kasvuruumi," rääkis ta. Asseri sõnul oli sotsiaalteadlaste ületootmine paari aasta tagune probleem.

IT ehk infotehnoloogia teeninduse ettevõtte Tieto Estonia tegevjuhi Anneli Heinsoo sõnul väljub iga aasta kõrgkoolidest IT-valdkonda umbes 1500 tudengit, kuid aastas on vaja umbes 7000 uut töötajat. Ta ütles, et töötajate puuduse tõttu on osa ettevõtteid arenduskeskused Eestist välja viinud. Laienemine ei lahenda tema sõnul Eesti ettevõtete probleemi täielikult. "Kui me räägime digitaliseerimise kaudu mõju saamisest teistesse tööstussektoritesse, siis neid inimesi on igal juhul vaja," rääkis Heinsoo. Ta lisas, et arengus ei saa vähese tööjõu pärast suuri arenguhüppeid teha.

Uuringu "Töö ja oskused 2025" koostaja Ott Pärna sõnul ei saa eeldada, et kõik inimesed tahavad IT-d õppida. Ta rääkis, et IT-d saab põhierialale lisaks õpetada ning nii tekib võimalus saada aimu ka teisest valdkonnast. Mitme eriala sidumist peab Pärna sõnul kõrgharidusse tooma, et erinevate erialade inimesed saaksid üksteisest paremini aru. "Praegu on Eestis kaks äärmust, rohelised ja metsatöösturid, kes on mõlemad ülikooli lõpetanud, aga neil puudub läbirääkimisoskus, et jõuda kuldsele keskteele," ütles ta.

Eesti Tööandjate Keskliidu tegevjuht Arto Aas ütles, et ettevõtjad tunnevad puudust reaal- ja loodusvaldkonna inimestest. "Füüsikat ja matemaatikat on raske õppida, aga Eesti majandus vajab neid inimesi väga," rääkis ta. "Kui me tahame oma teenuste ja toodetega saada tipptasemele, siis sellise väga hea kvalifikatsiooniga inimestest on väga puudu".

Sellega nõustus ka haridusministeeriumi esindaja Vaher, kes ütles, et väga tuntakse puudust inseneridest. Samas tõi ta välja, et näiteks IT-valdkonnas on ülikoolide vastuvõtt suurenenud umbes kaks korda.

Endiselt on puudu ka õpetajatest ning Tiit Landi sõnul on keeruline leida aineõpetajaid, tuues näite Tallinna Ülikoolist. "Aineõpetajad jääb puudu alates põhikoolist kuni gümnaasiumini," ütles ta. "Mitte et me ei taha neid koolitada, vaid soov õppida aineõpetajaks on väga väike ja see on probleem."

Palgad erinevad erialati kuni kaks korda

Jaak Aaviksoo sõnul on kõrghariduse juures kõige tähtsam näitaja palk. "Ma arvan, et kõige lihtsam lahendus on selline, et vaadatakse õppeprogrammide kaupa, missugused inimesed missugust palka saavad," ütles ta. "Kui ikka mingi programmi lõpetajad saavad silmapaistvalt madalat palka, siis tõenäoliselt on seal mingi probleem, sest palk on ju seoses tööviljakusega."

Toomas Asseri sõnul ei saa siin aga ainult numbreid vaadata. Nimelt on jätkuvalt suur probleem ka naiste ja meeste palgalõhe. Tema sõnul on ka naiste osakaal kõrgharitute seas Eestis kõrgem. "Kui mingisse võrdlusesse panna, siis enam-vähem on kõrgharitud naiste palk lähedane või enam-vähem võrdne keskharitud meeste palgaga," ütles Asser. "Selles mõttes on tõde, et kõrgharidus, eriti teatud soo, teatud valdkondade juures, ei anna vähemalt karjääri alguses palgaeelist."

Erialaselt tõi Asser välja, et võrreldes teiste valdkondadega on nõrgemad palgad näiteks humanitaarvaldkonnas, kuid kindlasti ei saa väita, et siis kõrgharidusest kasu pole.

2017. aastal erines 2005.‒2016. aastal kõrgharidusõppe lõpetanute palk kuni pea kaks korda.