Hvis du vil yde et afgørende personligt bidrag til at redde planeten, bør du straks holde op med at spise kød, især oksekød. Dermed vil du i endnu højere grad reducere dit klimaaftryk end ved for eksempel at droppe flyrejsen til Mallorca eller Madeira.

Sådan lyder mantraet med stigende kraft i bl.a. miljøorganisationer og hos grønne politikere, men nu kommer en fremtrædende vegetar på banen og siger noget ganske andet.

Navnet er Bjørn Lomborg, mangeårig og internationalt kendt miljødebattør med over 200 rejsedage om året. Dertil nogenlunde ligeligt forgudet og forhadt for sine ofte kontroversielle klima- og miljøsynspunkter, der dog altid har et mere eller mindre fast håndtag i tilgængelige statistikker og videnskabelige rapporter.

Som han ganske opsigtsvækkende konkluderer i sit debatindlæg i Berlingske i dag:

»I den industrialisede verden er virkeligheden den, at man nedbringer sine udledninger med omkring to procent, hvis man vælger at omlægge kosten til rent vegetarisk for resten af livet.«

Altså milevidt fra de påstande, der ifølge Lomborg florerer i dele af medierne om, at man ved at gå kødfri kan reducere sit klimaaftryk med helt op mod 50 procent.

Bjørn Lomborg: »...en kødløs kost vil kunne reducere den pågældendes udledninger med noget, der svarer til 540 kilo CO2. For et almindeligt menneske i den industrialiserede del af verden svarer det til en reduktion på blot 4,3 procent.« Fold sammen Læs mere Læs mere

Men hvad er op, og hvad er ned i Bjørn Lomborgs debatindlæg? Lad os tage hans centrale påstande én for én:

* »...en kødløs kost vil kunne reducere den pågældendes udledninger med noget, der svarer til 540 kilo CO2. For et almindeligt menneske i den industrialiserede del af verden svarer det til en reduktion på blot 4,3 procent.«

Her henviser Lomborg til en forskningsartikel fra 2015, der er udarbejdet af forskere på Lund Universitet, og som sammenligner en række tidligere studier af klimaeffekten af forskellige kostomlægninger.

Her er er en reduktion af klimaaftrykket på 540 kilo ganske rigtig nævnt som en gennemsnitsværdi, hvis man omlægger til en vegetarisk diæet, altså en diæt uden kød, men med mælkeprodukter. Spændet i de syv studier, der refereres til, går fra 110 til 1.100 kilo.

Den grønne tænketank Concito udgav i 2016 rapporten »Klimavenlig kost«. Heri konkluderes det, at en danskers gennemsnitlige årlige udledning er på ca. 17 ton såkaldte CO2-ækvivalenter, og heraf stammer de tre ton fra vores fødevareforbrug, svarende til 17,6 pct.

I rapporten hedder det videre, at ud af de tre ton »stammer op mod 75 procent fra forbruget af kød og mejerivarer«.

Concito understreger, at man ved at droppe kød og mejeriprodukter naturligvis ikke vil reducere sit klimaaftryk med 75 procent af tre ton, svarende til 2,25 ton. For kødet skal erstattes af andre fødevarer, som også vil have et klimaaftryk, omend mere beskedent.

På den baggrund skønner den ene af Concito-rapportens to forfattere, programleder Michael Minter, at en dansker ved helt at droppe animalske fødevarer vil kunne reducere sit aftryk fra fødevarer til ca. det halve, altså til omkring 1,5 ton, svarende til ca. ni pct. af ens samlede klimaaftryk.

Her skal det imidlertid understreges, at de ca. halvanden ton dermed inkluderer aftrykket fra indtag af mejeriprodukter i modsætning til de ca. 540 kilo, som Lomborg referer til. De samme 540 kilo optræder i øvrigt i Concitos egen rapport i en tabel, der er direkte hentet fra det svenske studie.

Ifølge COOPs hjemmeside madpyramiden.dk kan man reducere sin klimabelastning fra fødevarer med ca. 30 procent ved blot at spise efter madpyramidens anbefalinger. Det vil især sige masser af grøntsager og groft brød og meget beskedne mængder kød.

Men Lomborg går som nævnt videre:

* »I den industrialisede verden er virkeligheden den, at man nedbringer sine udledninger med omkring to procent, hvis man vælger at omlægge kosten til rent vegetarisk for resten af livet.«

Det opsigtsvækkende lave tal når han frem til ved at inkludere den såkaldte tilbageføringseffekt: Hvis vi spiser billige grøntsager frem for dyrt kød, sparer vi penge, som vi i stedet vil bruge på andre CO2-udledende forbrugsgoder. Flyrejser eksempelvis.

Michael Minter, programleder, Concito »Med to procent vælger Lomborg den lavest mulige reduktion og siger at det er validt, og det er simpelthen useriøst«

Michael Minter har denne kommentar:

»Med to procent vælger Lomborg den lavest mulige reduktion og siger at det er validt, og det er simpelthen useriøst. Reduktionspotentialet ligger sikkert et sted mellem de to pct. og væsentligt mere.«

Professor i agroøkologi ved Aarhus Universitet, Jørgen E. Olesen, anerkender, at tilbageføringseffekten kan spille en rolle i regnskabet, men siger også:

»Den slags beregninger er behæftet med store usikkerheder. Hvis man erstatter kødet med økologiske grøntsager, kan man sagtens komme til at punge ud med lige så mange penge som før. Dertil kommer, at meget kød i virkeligheden er billigt. Men det er klart, at hvis du rent faktisk frigiver midler ved at droppe kødet, så skal du ikke bruge de ekstra penge på en ferie i Thailand. Men en togtur til Skagen vil være ok.«

Men mere afgørende forholder Lomborg sig ikke til en række af de hyppigst citerede rapporter på området.

Husdyrs klimaaftryk

Den vigtigste er nok en rapport fra 2013 fra FNs landbrugsorganisation FAO om klimaaftrykket fra verdens husdyrproduktion.

Ifølge den udgør de samlede udledninger af drivhusgasser fra klodens husdyrproduktion 14,5 procent af samtlige menneskeskabte drivhusgasudledninger. Altså en god syvendedel eller nogenlunde det samme som klimaaftrykket fra al transport i verden.

Dertil kommer et aktuelt studie fra det velanskrevne forskningstidsskrift Nature, hvori det slås fast, at det sandsynligvis bliver umuligt at overholde Paris-klimamålsætningen om en temperaturstigning på maksimalt to grader uden dramatiske reduktioner i vores forbrug af kød og mælkeprodukter.

I rige lande som Storbritannien (og Danmark) kan det oversættes til en reduktion af den enkeltes forbrug af oksekød og mælk på henholdsvis 90 og 60 pct.

Endelig kommer en undersøgelse offentliggjort i det ligeledes velanskrevne tidsskrift Science, der bl.a. fastslår, at 83 procent af klodens landbrugsarealer anvendes til græsning og produktion af foder til husdyr, men husdyrene forsyner os kun med 18 procent af de kalorier, vi indtager.

I den forbindelse siger rapportens hovedforfatter til The Guardian:

»En vegansk kost er formentlig den største enkelte måde, hvorpå du kan reducere dit aftryk på planeten Jorden.«

Et studie fra Oxford University viser, at en forbruger der spiser cirka 100 gram kød dagligt, udleder 7,19 kilo CO2 om dagen. En vegetar udleder 3,81 kilo og en veganer, der slet ikke spiser noget fra dyr, udleder ca. 2,89 kilo CO2. Fold sammen Læs mere Læs mere

Et centralt argument mod Lomborg er dermed en grundlæggende pointe, som han ikke forholder sig til:

Verdensbefolkningen er voksende, den bliver rigere og rigere og får dermed i stigende omfang råd til kød, hvilket kan gøre yderligere indhug i skove, som fældes til fordel for landbrugsarealer til først og fremmest endnu flere husdyr.

Effekten af en kødfri diæt hos den enkelte forbruger vil derfor ikke blot lade sig aflæse i form af en kvart ko eller en halv gris mindre på kloden.

Den vil også lade sig aflæse i form af et mindre areal til landbrug og dermed et større areal til eksempelvis skov - skov, som kan optage en del af den CO2, vi udleder. En anden side af klimaterningen simpelthen.

Og denne positive eller opsugende CO2-effekt er ikke indregnet i eksempelvis FAOs udregning af husdyrproduktionens klimaaftryk på 14,5 procent, men den spiller en helt central rolle i FN-klimapanelet IPCCs seneste rapport.

Effekten er heller ikke inddraget i det svenske studie fra tidsskriftet Journal of Cleaner Production, hvor Lomborg har hentet den af ham omtalte klimagevinst på 540 kilo CO2-ækvivalenter ved at blive kødfri. Dog har forskerne bag to af de syv tidligere studier, som denne gennemsnitsværdi er udregnet fra, beregnet det formindskede arealkrav i landbruget ved omlægning til vegetarkost. Men altså uden en parallel beregning af den forventede klimagevinst ude på jordene.

Andre kæmpegevinster

Jørgen E. Olesen har i den forbindelse denne kommentar:

»En reduktion af landbrugsarealer vil få en meget positiv klimaeffekt, og hvis vi skal nå målet om en temperaturstigning på 1,5 til to grader, er der ingen vej uden om skov på en del af de nuværende landbrugsarealer. Men vi skal ikke bare reducere landbrugsarealerne af hensyn til klimaet men af hensyn til kvælstofudledning, fosforforurening, vandforbrug, biodiversitet og alt mulig andet. Der er en lang række andre meget betydningsfulde gevinster involveret.«

Endelig har vegetaren Lomborg et sidste argument:

»(Man) kan opnå den præcis samme reduktion af drivhusgasser ved at spendere seks dollar - eller 40 kroner - på EUs handelssystem med CO2-kvoter. Og samtidig spise lige, hvad du har lyst til.«

En EU CO2-kvote på et ton koster aktuelt lige knap 150 kr. Hvis vi godtager Concitos beregning af et klimaaftryk pr. dansker på godt to ton årligt fra animalske fødevarer, ville man med andre ord kunne klimakompensere kødet for sådan cirka 300 kr. årligt.

Og så alligevel ikke. I Europa er der et enormt overskud af CO2-kvoter. På den baggrund kommer der med al sandsynlighed til at gå årtier, før der for alvor opstår knaphed på kvoter, hvilket vil tvinge virksomheder til at reducere deres udslip.

Ifølge Klimarådets beregninger vil man selv i 2050 kun have opnået godt og vel halvdelen af den reduktionsgevinst, man har betalt for med en nutidskøbt CO2-kvote.

Opdateret fredag kl. 12.35 med følgende rettelser: Berlingske har rettet artiklen, sådan at det nu tydeligt fremgår, at Concitos beregning bygger på det reducerede klimaaftryk ved at droppe alle animalske fødevarer, altså både kød og mejeriprodukter, mens den reduktionsgevinst på 540 kilo CO2-ækvivalenter, som Bjørn Lomborg henviser til i et svensk studie, udelukkende bygger på en kødfri diæt, altså en diæt der fortsat indeholder mejeriprodukter. Dertil er det præciseret, at det svenske studie ikke medtager den klimagevinst, der kan opnås på jorde, som ikke længere anvendes til græsning og foderproduktion til husdyr. Disse oplysninger fremgik ikke klart af den oprindelige artikel.

Artiklens overskrift er samtidig ændret fra “Faktatjek af Lomborg: Det er simpelthen useriøst” til “Faktatjek af Lomborg: Er det korrekt, at klimaeffekten ved at blive vegetar er minimal?”