Der er kommet nye butikker i Pusherstreet. En burgerbar og en frisørsalon, og lige uden for gaden er to modebutikker netop åbnet med kasketter til 350 kroner. Flere hashboder er lukket ned de sidste måneder, og flere er ikke nær så benyttet som tidligere. De boder, der er tilbage, har fået sløringsnet over sig, og pusherne er begyndt at maskere sig.

»Du skal ikke fotografere boden,« råber en mand, da jeg lægger an til at forevige den nye frisørsalon lige ved siden af hans hashbod.

Stemningen er til tider mere rå og nervøs efter politiets store aktion i marts i år, hvor 80 blev anholdt for åbenlys og organiseret hashhandel i fristaden. Heraf menes 30 at have bopæl på Christiania. Samtlige anholdte sidder nu varetægtsfængslet, indtil de skal for retten i foråret 2015. De risikerer op til fire års fængsel.

I grundlovsforhøret kom det frem, at politiet har overvåget og efterforsket hashhandlen i 18 måneder. Politiet har videoovervåget boderne, og civile betjente har filmet, mens de selv køber hash. Det er derfor, pusherne har reageret og nu forsøger at sløre deres foretagende, samtidig med at de kører forretningen videre.

Men den nye rå stil i gaden har også ført til modstand fra andre dele af fristaden. Flere christianitter vil ikke acceptere, at folk går maskerede rundt, og Christianias beværtninger er blevet enige om ikke at servere for folk med masker på.

Andre christianitter har brugt deres lokale ugeavis til at udtrykke frustration over episoder, hvor tilfældige turister og brugere af fristaden er blevet generet, intimideret og overfaldet for ikke at følge reglerne eller udvise mistænkelig adfærd. Det kan for eksempel være at fotografere, gå med en mobiltelefon i hånden eller i øvrigt ikke rette sig efter særlige anvisninger i Pusherstreet. Senest fik en christianit brækket et skulderblad, da han blev ramt af brosten.

»Der er ikke meget fristad over Pusherstreet for tiden,« mener Olga Francois, der har været christianit gennem 37 år.

»Det piner mig, at de går med masker. Det ser topkriminelt ud. Man kan ikke se, hvem de er, så det kan lige så godt være nogen, vi ikke vil have på Christiania,« siger Olga Francois.

Politiets nye taktik

Mens Information besøger Pusherstreet, hersker der en fredelig stemning. Men dagen før var der uro, da politiet målrettet gik efter at anholde to personer i en hashbod. En deling betjente rykkede hurtigt ind og ud med de anholdte, inden nogen i fristaden kunne reagere. Og reaktionerne er anderledes end tidligere. Pushernes sympatisører kunne ikke nå at organisere modstand mod politiet med for eksempel stenkast.

På ugeplan anholder politiet et par stykker, fortæller vicepolitiinspektør Torben Svarrer. Han er leder af Task Force Pusherstreet, der siden september 2012 har været sat ind for at bekæmpe den åbenlyse og organiserede hashhandel. Strategien er at lægge maksimalt pres på købere og sælgere.

»Vi fornemmer, at de er mere aggressive derude og har konstateret, at de er begyndt at bære masker« siger Torben Svarrer.

Politiet forventer ikke at kunne komme hashen helt til livs. Men hashhandlen i Pusherstreet er reduceret til mellem 30 og 50 procent af, hvad den var før politiaktionen i marts, skønner politiet. En af grundene er netop pushernes maskering og den nye stil, mener Torben Svarrer.

»Man ser ikke længere hashen ligge fremme. Og det er vores vurdering, at handlen er mindre omfattende end før,« siger han.

Samtidig pågriber politiet formodede købere af hash på den nærliggende Metro-station, hvor de mistænkte tages med ind i et afspærret rum, hvor de bliver kropsvisiteret. Og i gaderne omkring Christiania foretager man hyppige kontroller af bilister, der skal aflægge en narkotest.

Med aktionen i marts mener politiet også at have ramt nogle af de bagmænd, der leverer hashen. En af udfordringerne er at forhindre, at andre blot tager deres plads, siger Torben Svarrer.

»Der er forlydender om, at andre bander vil ind på markedet. Det er vi opmærksomme på. En ting er dem derude nu, men vi skal ikke også til at have andre bander rendende rundt,« siger han.

Frygter for Christianias ry

Politiet gennemførte også en stor politiaktion i 2004, hvor 37 pushere og vagtfolk endte med at blive idømt mellem et og fire års fængsel. Det var første gang politiet rev boderne ned i Pusherstreet og anlagde en mere vedvarende og gennemtrængende indsats mod hashhandelen.

Før 2004 var der en anden selvjustits i Pusherstreet, siger Olga Francois.

»Men hver gang politiet strammer grebet, er det de flinke pushere, der falder fra. De vil ikke risikere fængsel. Så det er hele tiden nogle hårdere typer, der tiltrækkes,« siger hun.

Man skal bo på Christiania, hvis man vil sælge hash, og vold accepteres ikke ifølge de interne regler. Kunder og turister må til gengæld ikke fotografere, tale i mobiltelefon eller tage unødigt ophold i Pusherstreet, hvis de ikke skal handle.

»Det allerværste er, at ganske almindelige mennesker bliver råbt ad, skal aflevere deres kamera til gennemsyn og nu på det sidste også får skåret cykeldæk op. Det er grotesk og sørgeligt, at Christiania skal lægge navn og rygte til det,« siger Olga Francois.

Spørgsmålet er, hvad Christiania egentlig skal med Pusherstreet, siger Henning fra Mælkebøtten, der har boet i fristaden i 42 år.

»Jeg er begyndt at købe min hash i Brøndby,« siger han med et grin.

»Vi ved jo ikke, hvad der foregår blandt pusherne. Men politiet er i fuld gang med at lukke gaden. De har ændret taktik og er meget målrettede,« siger Henning.

Andre christianitter, som Information har talt med, siger, at de accepterer situationen, som den er. Hashen er en naturlig del af Christiania, mener de, og det er politiets indsats, der er problemet.

De påpeger, at det er lykkedes at holde hårdere stoffer ude af Pusherstreet. Og ikke mindst, at fristaden har undgået en regulær bandekrig, som man har set andre steder i Danmark. Den årlige omsætning alene på Christiania anslås til mellem en halv og en hel milliard kroner. Andre igen mener, at Christiania er en turistmagnet, netop fordi der er et åbenlyst hashmarked, hvor køberne kan vælge og vrage mellem udsøgte sorter af den ulovlige vare.

Vil ikke fjerne Pusherstreet

Hos den juridiske ejer af Christiania, Christiania-fonden, er man ærgerlig over, at medierne altid fokuserer på Pusherstreet og forbinder den med Christiania.

»Fonden mener, at den hårde kriminalitet er problematisk. Vi håber, at den vil holde op,« siger fondens næstformand, advokat Knud Foldschack. Men han forestiller sig ikke, at Christiania skal fjerne Pusherstreet.

»Det er en politiopgave. Det er klart, at det er for farligt for mig eller nogle christianitter at blande sig i det. Desuden ønsker jeg ikke Pusherstreet fjernet. Det vil bare flytte problemet et andet sted hen,« siger Knud Foldschack.

»Politikerne burde legalisere hashen. Så var der ikke noget problem«, mener han.

I Christiania-fonden kan man godt forestille sig Pusherstreet som et blomstrende handelsstrøg, der udover hash også kunne fremvise alt det, Christiania i øvrigt bryster sig af. Men det mener fonden altså ikke kan ske, førend hashen er blevet legaliseret.

Olga Francois mener heller ikke, at Christiania kan stoppe handelen med hash.

»Vi har tidligere, når det blev for voldsomt med kampe mellem politi og pushere, stillet os ned i Pusherstreet og opfordret folk til at købe deres hash et andet sted,« siger hun.

»Politiet kan jo ikke få folk til at holde op med at ryge hash. Det er ikke fordi, jeg mener, at hash er uskadeligt. Jeg kender da folk, der er sumpet hen. Men det vil være bedre med lovliggørelse, en aldersgrænse og oplysningsarbejde omkring hash,« siger den erfarne christianit.