Hør udsendelsen her Hør dagens udsendelse af P1 debat her. Debatten rejste spørgsmålet om mediechefers løn.

Kritik: Det er hykleri

Fagbladet Journalisten forsøgte ligeledes at få oplyst Poul Madsens løn, men havde hverken held med den eller 14 andre danske mediechefers løn. Kun fem danske mediechefer havde lyst til at oplyse deres løn. Resten mente derimod, at det var en privat sag.

Men det er hykleri, hvis man som dagblad, der selv modtager statsstøtte, angriber DR for at være for rundhåndet med direktørlønningerne og så ikke selv er villig til at lægge sine lønninger åbent frem.

Det mener tidligere DR-vært Reimer Bo Christensen, der har gjort det til en mærkesag at kæmpe for, at der skal være den samme åbenhed om cheflønninger over hele linjen hos medier, der får støtte fra staten.

- Man angriber andre for at tjene for mange penge, men man vil ikke selv fortælle, hvad man tjener. Det er jo hykleri. Så må man jo lade være med at angribe, siger Reimer Bo Christensen i P1 Debat.

Han understreger, at han ikke har nogen holdning til, hvorvidt lønningerne er for høje, men blot synes, at der bør være samme åbenhed på begge sider i kampen om den offentlige mediestøtte.

V: Det er skatteborgernes penge

Danske medier modtager støtte i varierende omfang.

DR er fuldt finansieret af licensen, TV 2 og Radio24syv er det delvist og dagbladene og andre private medier modtager offentlig støtte i form af mediestøtte på op til 17,5 millioner kroner om året (2017-tal). Derudover er medierne også fritaget for moms.

Læs også : BBC skal offentliggøre tv- og radioværters løn

Og når dagbladene modtager offentlig støtte, så må de også være villige til at lægge deres løntal frem, mener medieordfører for Venstre Britt Bager.

For mediestøtten kommer fra skatteborgernes penge, og de skal forvaltes ordentligt, mener hun.

- Det er ikke meningen, at de skal gå til ekstravagante lønninger eller lukrative ordninger for ledelsen. Det er meningen, de skal gå til journalistik.

Men også for at holde DR i ørerne er det relevant at vide, hvor lønniveauet ligger på chefgangene i de private, statsstøttede medier.

- Vi har fra politisk side sagt, at DR ikke må være lønførende. De skal ligge på markedsværdien for sammenlignelige stillinger. Men vi kan ikke vide, hvad markedsværdien er, hvis vi ikke ved, hvad mediechefer rundt omkring tjener, siger hun.

Poul Madsen: Angreb på den frie presse

Men for chefredaktør Poul Madsen er der stor forskel på, om man som medie er 100 procent finansieret af offentlige midler, eller om man som Ekstra Bladet kun modtager en mediestøtte på 17,5 millioner kroner om året.

Hvis politikerne vil gå ind og bestemme, at han skal fremlægge sin løn for at få mediestøtte, så er det et angreb på den frie presse, mener han, og så vil han hellere undvære mediestøtten.

- Man er i gang med at blande sig i, hvordan frie medier laver fri journalistik i det her land. Det vigtigste for mig er, at folk derude skal kunne stole på, at det, der står i Ekstra Bladet, er fuldstændigt frit lavet. Der er ikke nogen interesser. Det, man gør nu, er, at man blander sig i, hvordan vi bruger vores penge.

- Jeg vil da gerne lægge min lønseddel frem, men det her er alt for vigtigt til, at jeg vil indgå en eller anden tuskhandel med regeringen.

- Som at detonere en bombe

Poul Madsen får støtte fra Jens Rohde, der er De Radikales medlem af EU-Parlamentet.

Han synes bestemt ikke, at politikerne skal blande sig i, hvad de privatansatte mediechefer får i løn.

Og det er ikke i sig selv ikke en god grund, at medierne får statsstøtte, for der findes nærmest ikke den virksomhed, der ikke får en eller anden støtte fra staten.

- Så åbner vi bare for, at politikerne kan blande sig efter forgodtbefindende, siger han.