Der blev anholdt i alt 27 personer, da Københavns Politi onsdag morgen gennemførte en større aktion mod de såkaldte roma-lejre flere forskellige steder primært i det indre København.

Alle de anholdte ved aktionen, som TV2 også har beskrevet, var fra Rumænien og dermed EU-borgere. De er nu blevet løsladt igen efter at have fået en bøde på 1.000 kroner.

Det oplyser Jakob Søndergaard, vicepolitiinspektør ved Københavns Politi, til Berlingske.

»De anholdte har fået en bøde, og derefter bliver de løsladt, medmindre de har indrejseforbud eller lignende. De er stort set alle sammen blevet løsladt igen,« siger Jakob Søndergaard.

I de næste måneder vil der komme flere af den type aktioner, oplyser Jakob Søndergaard.

»Vi har set en stigning i antallet af anmeldelser om utryghedsskabende lejre i København i forhold til sidste år, og vi får fortsat anmeldelser ind. Derfor vil vi løbende lave den type aktioner i den kommende tid,« siger han.

Det er et tilbagevendende problem. Hjælper sådan en aktion overhovedet?

»Så længe, der er anmeldelser, reagerer politiet. Og vi kan konstatere, at der fortsat kommer anmeldelser ind. «

I år er der indtil videre indgivet mellem 120 og 125 anmeldelser om lejrene.

Det er langt fra første gang, at politiet laver en razzia mod romalejre. Og langt fra første gang, der berettes om et voksende og tilbagevendende problem. De seneste uger er debatten om romaer i bybilledet igen blusset op. Flere medier kunne for nylig fortælle, at personalet ved Trinitatis Kirke tilbydes vacciner mod hepatitis, så de ikke risikerer sygdomme, når de rydder op efter romaerne.

»De bor alle steder på pladsen, hvor der er rum. Op ad studenterhuset og rundt i hjørner hist og pist. De samler flasker og ting og sager, og det bliver så lagt af i deres »hjem«, som er vores plads. Så skal vi køre det hele væk og rydde op efter, at der er blevet tisset og skidt overalt,« har ledende kirketjener Kresten Dahl sagt om baggrunden for at tilbyde vacciner til personalet.

Samtidig er det kommet frem, at danske hjemløse bliver opkrævet penge af romaer for at overnatte på gaden.

Det har fået Marcus Knuth, integrationsordfører i Venstre, til at kalde udfordringen for en »besættelse« og en »plage«.

Marcus Knuth roser politiets indsats under onsdagens aktion. Men samtidig frygter han, at den nuværende indsats ikke er tilstrækkelig med henvisning til, at de fleste anholdte er løsladt igen.

»Jeg så gerne, at vi kunne udvise dem. De er i det her tilfælde EU-borgere, men der er stadig begrænsninger for, hvor længe man må opholde sig i et andet EU-land, når man ikke arbejder,« siger han.

Det blev d. 1. april muligt for politiet at give bøder til folk, der opholder sig i uroskabende lejre, men Marcus Knuth er parat til at »se på alle muligheder for at skabe en situation, hvor de ikke har lyst til at være i Danmark«. Han nævner bl.a. en nytænkning af pantsystemet og endnu højere bødestraffe som muligheder.

Du håber, at politiaktionerne kan stresse de her mennesker. Hvor vil du stresse dem hen?

»Ud af Danmark. Hvis vi kan gøre det markant mindre interessant at samle flasker og tigge i Danmark, så håber jeg, at vi stille og roligt kan få dem til at vandre hjem igen.«

Historiker og journalist Adam Holm skriver i et debatindlæg, at kritikken ikke skal rettes mod romaerne, men mod politikere i f.eks. Rumænien, der ikke tager sig af deres egne. Har han ret?

»Hvis de kom til Danmark, opførte sig pænt og samlede flasker, ville problemet jo ikke være så stort. Problemet er deres opførsel med oprettelse af lejre, tiggeri og kriminalitet. Og selvfølgelig har Rumænien en forpligtelse. Omvendt kommer der jo masser af østeuropæere hertil og yder en kæmpe indsats, men EU er ikke sat i søen for at lave fri bevægelighed for kriminelle hjemløse.«

Risikerer du ikke at skubbe de her mennesker videre til andre byer og ultimativt andre lande?

»Det tror jeg simpelthen ikke på. Det er i København og måske Aarhus, der er mulighed for at samle flasker. Hvis du f.eks. går en tur i en park i Maribo, kan du måske finde én enkelt flaske. Det kan man ikke leve af.«

Læs et længere interview med Marcus Knuth om problematikken her.