Selvom Politiets Efterretningstjeneste vurderer, at en ophævelse af blasfemiparagraffen kan få sikkerhedsmæssige konsekvenser for Danmark, gør det ikke stort indtryk på Dansk Folkeparti.

Dertil er sagen for principiel og politisk, mener retsordfører Peter Kofod Poulsen (DF), der ikke vil ligge under for, "hvad vanvittige terrorister ude i den store verden måtte mene om, hvordan vi håndterer tingene i Danmark".

Læs også : PET: Ophævelse af blasfemiparagraf kan få sikkerhedsmæssige konsekvenser for Danmark

- Det er Folketingets opgave 110 procent at fastlægge, hvor rammerne for ytringsfrihed går. Derfor kan vi ikke bare nøjes med at få et notat fra PET, der så mener noget. Der vil jeg simpelthen ikke ligge under for, hvad terrorister vil mene, siger Peter Kofod Poulsen.

PET's vurdering kom frem i går og lyder sådan:

- PET’s Center for Terroranalyse (CTA) vurderer, at en ophævelse af straffelovens § 140 om blasfemi vil kunne have sikkerhedsmæssige konsekvenser for Danmark, herunder bidrage til at skærpe trusselsbilledet i forhold til Danmark og danske interesser i udlandet, lyder det i et svar til Folketinget fra Justitsministeriet, der har indhentet udtalelsen fra PET.

S lodret imod ophævelse

Men Peter Kofod Poulsen mener, at blasfemiparagraffen på mange måder står i vejen for sig selv.

- Hvis man følger det her krænkelsesargument om, at det at vi har en paragraf, der skal beskytte mod afbrændinger, så står blasfemiparagraffen i vejen for sig selv. Fordi det betyder, at hvis der eksempelvis bliver afbrændt en koran, så var der nok ikke særligt mange mennesker, der havde fundet ud af det, hvis vi ikke havde haft nogen blasfemiparagraf.

- Det var jo først i det øjeblik, at anklagemyndigheden tog sagen op, at den blev eksponeret i medierne. Så hvis man køber krænkelsesargumentet, var det der, at der i virkeligheden var flere, der måtte føle sig krænket, ellers havde de aldrig hørt om det, siger DF-ordføreren.

Læs også : Omstridt advokat: Koranafbrænding er selvforsvar

Han henviser til en sag tidligere på året, hvor en 42-årig mand blev tiltalt for overtrædelse af blasfemiparagraffen, fordi han i december 2015 slog en video op på Facebook, hvor han brænder Koranen af. Det var den første tiltale siden 1971.

Socialdemokratiets retsodfører, Trine Bramsen, er lodret uenig med Peter Kofod Poulsen og mener ikke, at "vi får et bedre samfund af, at vi kan brænde religiøse skrifter af".

- Og jeg tror heller ikke, vi får en bedre debat for den sags skyld. Og så kan jeg ikke rigtigt se, hvad der står tilbage, slet ikke når vi har PET, der siger, at det kan udgøre en ekstra trussel, fordi der er nogen, der vil se sig kaldet til at brænde givetvis koraner af, og så opstår der en ekstraordinær konflikt, siger Trine Bramsen:

- Straffelovrådet konkluderede, at den eneste begrænsning, blasfemiparagraffen lægger på religiøse ytringer er afbrænding af religiøse skrifter. Der er meget vide rammer for religionskritik og debat, men det eneste, man ikke kan gøre med blasfemiparagraffen, er at brænde bibler og koraner af, fortsætter S-ordføreren.

Regeringen afventer

Regeringen er under stigende pres for at tage stilling til, om den omstridte blasfemiparagraf skal bevares eller ophæves. Justitsminister Søren Pape Poulsen (K) har erklæret sig parat til at se nærmere på paragraffen.

I den kommende tid vil regeringen indhente erfaringer fra lande som Holland og Norge, som for nylig har ophævet blasfemiparagraffen i deres nationale lovgivning.

Men regeringen er internt uenig om spørgsmålet om en ophævelse. Venstre ønsker at bevare paragraffen, mens både Liberal Alliance og De Konservative principielt er imod.

Blasfemiparagraffen har ført til domme to gange: I 1938 dømtes en gruppe nazister for at have omdelt løbesedler, der beskyldte jøder for overgreb på ikke-jødiske piger.

I 1946 blev et dansk par idømt en bøde, efter at de havde døbt en dukke til et karneval, mens de var iført præstekjoler.

Om blasfemiparagraffen :