Etape to af letbanen vil give enorme udgifter til omlægning af fjernvarmeforsyningen, vandledninger, el- og teleledninger. Det er udgifter, som kun kan væltes over på forbrugerne i form af højere takster.

Annonce

Fjernvarmekunderne og vandforbrugerne i Aarhus kan se frem til en betydelig ekstraregning, hvis Aarhus Kommune en dag sætter letbanens etape to i gang. Udgifterne til at flytte bl.a. store varmerør og vandledninger for at få plads til letbanen vil koste de enkelte forbrugere tusindvis af kroner, viser beregninger fra selskaberne. Snart starter forundersøgelser og VVM-analyse af letbanens etape 2. Og strækningen fra Aarhus Ø ind gennem midtbyen til Brabrand bliver ikke alene uhyre vanskelig at anlægge rent teknisk og vil give store trafikale udfordringer i byggeperioden. Den vil også udløse en stor ekstraregning, fordi der skal flyttes mange store fjernvarmerør og vandrør.

Vester Allé blev gravet helt igennem i 2010, da den store transmissionsledning blev gravet ned her. Arbejdet til 130 millioner kroner kan være spildt, hvis ledningen skal flyttes af hensyn til letbanen.

Annonce

Første etape koser også ekstra

Omlægningen af rør og ledninger i vejen er dog ikke en udgift, der belaster letbanens økonomi. Ifølge vejloven er fjernvarmen og vandforsyningen samt el- og teleselskaber blot gæster i den kommunale vej. Det betyder, at de selv skal betale udgifter i forbindelse med ændringer i vejen. Og det er der kun én part til at betale: Forbrugerne. At der bliver tale om en stor ekstraregning skyldes, at der skal skabes plads og sikkerhedsafstand til letbanen og at letbanens tog er tunge. Alene på etape 1, der nærmer sig en afslutning, har Affaldvarme haft en ekstra udgift på 100 millioner kroner til omlægning af fjernvarmerør. Den regning har varmeforbrugerne fået. - Det svarer i runde tal til cirka 800 kroner i takststigninger på varmen per gennemsnitshusstand, oplyser Bjarne Munk Jensen, chef for AffaldVarme Aarhus.

Det er et forholdsmæssigt tal, som betyder, at folk i lejligheder med en mindre varmeregning skal betale mindre, og folk i store huse og virksomheder skal betale mere afhænging af målertallet. Bjarne Munk Jensen, varmechef

Allerøverst i ventilbygningen neden under Vester Allé løber transmissionsledningen med 125 grader varmt vand med et tryk på 25 bar. Foto: Kim Haugaard

Annonce

Magnetisme skader varmerør

Ifølge en særlig banenorm skal der være 1,6 meters afstand fra letbaneskinner til et fjernvarmerør der krydser letbaneskinnerne i jorden. Derudover er der udfordringer med, at ledninger, der ligger parallelt med baneskinner, vil blive påvirket af den magnetisme, der udgår fra skinnerne, som kan få fjernvarmerør til at ruste udefra. Og det bliver et stort problem, hvis letbanens foretrukne linje på anden etape skal gå gennem Vester Allé og Thorvaldsensgade. For her ligger en stor hovedvarmeledning blot en meter under asfalten med 125 grader varmt vand, der pumpes frem med 25 bars tryk. Rørene er fastholdt med beton og kraftige jerndragere, for at varmerørene ikke skal slå sig under trykket og ryge op gennem asfalten. Ledningen blev anlagt i 2010 for omkring 130 millioner kroner og skaber sikkerhed for varmeforsyningen i store dele af Aarhus syd. LÆS OGSÅ LEDEREN: »Ekstra-regning på 655 millioner

Annonce

4.000 kroner i regning per husstand

Måske er det slet ikke muligt at flytte hovedledningen, oplyser AffaldVarme Aarhus. Og selskabet tvivler på, at man kan få dispensation fra banenormen. Dermed kan eneste løsning ende med at være at der skal bores en helt ny tunnel til de store rør fra Christiansgade og 30 meter under byens ejendomme, veje, åen og Mølleparken op til en stor varmeveksler i Langelandsgade. Pris: 350 millioner kroner. Da der også bliver betydelige udgifter til at flytte varmerør på resten af letbanestrækningen til Hasle og Brabrand vurderer AffaldVarme den samlede udgift til anslået 500 millioner kroner til omlægninger af varmerør i forbindelse med en kommende anden etape. Det svarer omregnet til 4.000 kr. ekstra i varmeregning for en husstand i Aarhus med et gennemsnitligt varmeforbrug. - Det er et forholdsmæssigt tal, som betyder, at folk i lejligheder med en mindre varmeregning skal betale mindre, og folk i store huse og virksomheder skal betale mere afhænging af målertallet, forklarer varmechef Bjarne Munk Jensen. Store dele af udgiften skal ifølge reglerne dækkes over varmetaksterne med det samme. - Så det bliver formentlig en ekstraregning, der skal dækkes over et eller to år i takt med at arbejderne udføres, siger Bjarne Munk Jensen.

Annonce

Udgift stiger mindst 50 procent