Selvom prisen på strøm er nedadgående, stiger regningen, som forbrugerne må betale. Det skyldes skat og afgifter, lyder forklaringen.

Prisen for strøm er nedadgående. Faktisk er strømmen så billig, at vi skal 11 år tilbage for at finde et lignende prisleje - men selvom prisen på strøm er faldet de seneste år, så flyver priserne på afgifter i vejret, og slutregningen er derfor den største nogensinde.

- Det er helt forkert at tro, at elselskaberne kan gøre strømmen billigere for danskerne. Det kan kun skatteminister Karsten Lauritzen. Indtjeningen hos de danske elselskaber er den laveste i hele Europa. Der er ikke meget margin at gå efter, siger administrerende direktør i Dansk Energi, Lars Aagard.

I grafikken herunder kan du forsøge at gætte, hvor meget af din elregning der egentlig ender i lommerne hos elselskaberne, og hvor mange der går til staten.

Hvor meget af din elregning går egentlig til strøm? Ren elpris Gebyrer og afgifter Træk i håndtaget for at give dit bud. Dit bud: 0 procent går til gebyrer og afgifter. Se om du ramte rigtigt Dit bud: procent Det rigtige svar: procent går til gebyrer og afgifter. Ren strøm Elafgifter og moms Transport Abonnementer Elprisen kan opdeles i fire hovedelementer: 1. Prisen på kommerciel strøm (ren strøm). 2. Abonnementer til leverandøren og netselskabet. 3. Betaling for transport af el samt betaling af tarif, der går til det overliggende elnet. 4. Afgifter og moms. Momsen udgør 20 procent, elafgifterne 38 procent og PSO-afgiften er på 11 procent. Se fordelingen (5)

Hver gang du betaler 270 øre, er det altså cirka 25,5 øre som går til den rene strøm. 69 procent af den samlede regning går i statskassen - af disse indgår også PSO-afgiften.

Dermed er det også kun reelt de 11 procent, som er ren strøm, hvor de forskellige elselskaber på markedet kan konkurrere på prisen for at kapre kunder.

- Kunderne mistænker elselskaberne, for at det er så dyrt at være elkunde. Men sandheden er, at selvom vi halverede prisen, så vil det kun blive fem procent af den samlede regning, der ville blive sløjfet. Og det vil den så ikke engang – for hvis vi sænker prisen, så stiger PSO-afgiften, siger Lars Aagard.

PSO-afgiften PSO-afgiften (Public Service Obligations-afgiften) blev indført 1998 som en ekstra afgift på elregningen i forbindelse med en aftale om liberalisering af energimarkederne.

Indtægterne fra afgiften bliver givet som et statsligt tilskud til danske producenter af vedvarende energi.

De vedvarende energiproducenter såsom sol- og vindenergi modtager derfor et statsligt tilskud, der finansieres igennem PSO-afgiften.

PSO'ens størrelse afhænger af prisen på el. Når elprisen falder 2 øre, stiger afgiften 1 øre. Når elprisen stiger 2 øre, falder PSO'en 1 øre.

Tænk: Elselskaberne må udvikle nyt

Hos Forbrugerrådet Tænk køber man ikke argumentet. For elselskaberne må blive bedre til at foretage driften, blive mere innovative og udvikle nye produkter. Det mener Martin Salamon, cheføkonom hos Forbrugerrådet Tænk.

- Engang målte man for eksempel kun telemarkedet på, hvor meget tale man kunne få. De har godt kunne udvikle sig – se hvor vi er i dag. Så det er selskabernes innovationskraft, der må vise, om de kan levere noget nyt til forbrugerne eller ej, siger Martin Salamon.

Men innovationskraften mangler ikke noget, mener Lars Aagard hos Dansk Energi – deres medlemmer gør, hvad de kan inden for de politiske rammer.

- Forbrugerrådet Tænk lever af at sige den slags ting – det skal man ikke tage alvorligt. Det ville være rart med nogle saglige analyser, der viser, at der er noget, som kan drive priserne ned. Jeg tror aldrig Forbrugerrådet Tænk har ment, at et eneste marked er velfungerende. Det er ikke særlig seriøst eller analytisk funderet, siger Lars Aagaard, som mener at konkurrencen på elmarkedet er ’benhård’.

Martin Salamon fra Forbrugerrådet Tænkt medgiver da også, at det kan være svært for elselskaberne, at gøre så meget ved prisen.

- Prisen hænger også sammen med, at det er blevet dyrere for selskaberne. Prisen på abonnementer og transporten af strøm er også steget. Det må selskaberne stå til ansvar for, mens afgifterne er politisk bestemt. Man har med PSO-afgiften valgt at forsøge at udligne prisen, så forbrugerne undgår store prisstigninger og får et jævnt udgiftsbillede – det kan jo være meget fornuftigt, siger Martin Salamon.

Forbrugerrådet Tænk er en forbrugerorganisation, og har derfor ikke nogen holdning til den politiske udvikling, der er medskyldig i de stigende elafgifter.

- Men det skal give mening. Hvis vi samlet når frem til et lavere forbrug, så er det jo godt rent økonomisk. Vi er allerede meget energibevidste, både som private forbrugere og som erhvervsdrivende. Det er godt for både miljøet og landets økonomi. Men afgifterne er et rent politisk spørgsmål, siger Martin Salamon.

Kan du få det billigere?

Ifølge Martin Salamon kan det sagtens lade sig gøre at få billigere strøm. Men det kræver, at man som forbruger er aktiv og opsøgende.

- Vi anbefaler, ligesom med alle andre typer abonnementsbaserede udgifter, at man gennemgår sine udgifter og tjekker markedet en gang hvert halve år, siger Martin Salamon.

Sådan skifter du elselskab: Skab dig et overblik over, hvilke selskaber der leverer el i dit område.

Sammenlign priser og betingelser hos de forskellige selskaber. Fra 1. april kan du bruge elpris.dk, der viser produkter og priser på elmarkedet. Du kan tjekke priser og produkter på elpris.dk

Vælg tilbuddet, som passer bedst.

Tilmeld dig den nye leverandør. Din tidligere leverandør vil automatisk få besked om dit skifte. Kilde: Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen

Det skyldes, at elselskaberne, som man kender det fra telebranchen, giver introduktionsrabatter – så man for eksempel har en nedsat pris det første halve år. Derfor kan man sagtens få billigt el, hvis man ellers selv aktivt opsøger det.

Martin Salamon anbefaler elpristavlen.dk, som Dansk Energi står bag. Hjemmesiden viser, hvem der kan give dig den bedste pris i forhold til forbruget. Derudover kan du se, om de forskellige elselskaber adskiller sig fra hinanden på andre måder – det kan for eksempel være på vilkårene for betaling, eller om selskaberne tager ekstra hensyn til miljøet.

- Det er den ene ting – den anden ting er selvfølgelig, hvordan du som forbruger sparer på strømmen. Så kan man selvfølgelig også gøre det billigere.