Danske universiteter tilbyder mere end 400 bacheloruddannelser. I Frankrig bliver der blot udbudt 50.

Der skal renses ud i antallet af uddannelser på de danske universiteter. Sådan lyder en af anbefalingerne fra Udvalg om Bedre Universitetsuddannelser, der fremlægger sine konklusioner for regeringen mandag formiddag.

- Det er en øvelse, hvor man omhyggeligt går det store antal uddannelser igennem og ser, om man kan skabe et bedre overblik og rydde op i det. Men vi vil formentlig stadig stå tilbage med et stort antal uddannelser efterfølgende.

Sådan siger Kim Grausgaard, der er viceadministrerende direktør i Dansk Industri og har siddet med i udvalget, ifølge Berlingske.

Markant flere end Frankrig

Og der er plads til at skære, også selvom de mange uddannelser er vokset ud af konkrete vurderinger på universiteterne. Det understreger Mads Eriksen, der er uddannelses- og forskningspolitisk chef i Dansk Erhverv og har siddet med i udvalget, til TV 2.

- Når man i et land som Frankrig har så markant færre uddannelser, så er det nok ikke, fordi det ikke vil kunne lade sig gøre at lægge tingene sammen (i Danmark, red.).

Forenklingen kan ske ved, at uddannelser, der ligner hinanden, bliver standardiseret eller lagt sammen. Samtidig kan mindre uddannelser lukkes helt.

Ifølge udvalget kan det også være en fordel, idet erfaringen viser, at der er mindre frafald på de store bacheloruddannelser.

Universiteterne bestemmer selv

Det er dog ikke sikkert, at udvalgets anbefalinger fører til ændringer, understreger rektor ved Danmarks Tekniske Universitet Anders Overgaard Bjarklev, der har deltaget i udvalgsarbejdet.

- Vi vil aldrig stille os på bagben i forhold til at gennemgå sektoren for at kunne gøre ting bedre. Når det er sagt, vil jeg mene, at hvorvidt det munder ud i, at noget skal lukkes eller ej, må vise sig for det enkelte universitet, siger han til Berlingske.

Uddannelses- og forskningsminister Søren Pind er åben for at skære i antallet af uddannelser, hvis det er nødvendigt.

- Nej, det er klart, at hvis vi er enige om, at der er for mange uddannelsestilbud, og at der er brug for færre, jamen, så skal nogle uddannelser ikke være der mere. Og helt ærligt har der også været lidt for meget knopskydning igennem årene, siger han til Berlingske.

Digitale kompetencer skal fremmes

TV 2 har fået indsigt i dele af udvalgets anbefalinger, hvor der er lagt stor vægt på, at fremtidens studerende får stærke digitale kompetencer:

- Udvalget anbefaler derfor, at universiteterne indarbejder digitale kompetencer og teknologiforståelse i alle uddannelser, med mindre der i enkeltstående tilfælde er særlige faglige grunde til at fravige princippet. Det gælder kompetencer som kodning og dataanalyse, hvor det er relevant, lyder det blandt andet.

De studerende skal også trænes i at reflektere og forholde sig kritisk til konsekvenser af den teknologiske udvikling.

Vigtigt i alle brancher

Mads Eriksen fra Dansk Erhverv er en af fortalerne for den øgede vægt på digitalisering.

Ifølge ham er det digitaliseringen, der sætter det største aftryk på fremtidens arbejdsmarked.

- Uanset hvilken branche man kommer til at arbejde i, når man er færdiguddannet, så vil det digitale komme til at fylde mere og mere, siger han til Ritzau.

- Om det er i den offentlige forvaltning, eller det er i handel, eller det er logistik eller produktion. Alle dele af vores samfund bliver mere og mere digitale, og derfor er det her også helt afgørende, siger han.

Har spurgt virksomheder

Udvalgets anbefalinger er blandt andet baseret på en række spørgeskemaundersøgelser, der er foretaget blandt private virksomheder.

Her regner man med at ansætte flere universitetsuddannede og særligt universitetsuddannede med digitale og teknologiske færdigheder.

Ifølge Mads Eriksen betyder det dog ikke, at der kun er brug for ingeniører eller dataloger.

- Det er også alle andre, der skal kunne samarbejde med dem, der kan kode og forstå fænomener som big data, siger han.