Pressen interviewer DBU's formand, Jesper Møller, i forbindelse med et besøg fra tre præsidentkandidater til det europæiske fodboldforbund, UEFA, i 2016. Tariq Mikkel Khan/Polfoto

Da Jesper Møller blev ny formand for DBU, lovede han mere »involvering, dialog og åbenhed«.

Men to år efter er Jesper Møller som formand selv blevet mere lukket. Det mener tre sportsjournalister fra landets store aviser, som Journalisten har talt med.

Ifølge dem er landsholdsspillerne blevet mere åbne og frigjorte. Landstræner Åge Hareide får også ros for at være ærlig i interviews. Men sådan forholder det sig ikke med formand Jesper Møller og direktør Claus Bretton-Meyer, siger de.

»Virkeligheden er, at når Jesper Møller befinder sig i en sag, der er kritisk over for ham eller DBU, så er han umulig at komme i kontakt med for os,« siger Jyllands-Postens sportsredaktør, Troels Henriksen.

Sådan lyder det også fra Mads Glenn Wehlast, der har dækket landsholdet og DBU som sportsjournalist på Ekstra Bladet siden 1998, samt BT's sportschef, Morten Crone Sejersbøl.

»Jeg oplever, at de er mere lukkede end før, når det handler om situationer, hvor medierne tager initiativ,« siger Morten Crone Sejersbøl.

En kritiseret landsholdsaftale

BT's Morten Crone Sejersbøl peger på en konkret sag, hvor de havde svært ved at få kommentarer fra direktør Claus Bretton-Meyer og ikke kunne få fat i formand Jesper Møller.

I november 2015 fortalte BT, at en hemmeligholdt aftale mellem DBU og landsholdsspillerne betød, at landsholdsspillerne ville få en millionbonus, hvis de kvalificerede sig til EM. Fra DBU havde det lydt, at aftalen sikrede DBU en besparelse på cirka tre millioner kroner.

»Det ville vi konfrontere dem med. Der krøb de i skjul,« siger Morten Crone Sejersbøl.

»Claus Bretton-Meyer tog telefonen den første dag, men ellers kunne vi ikke få fat på ham. I løbet af de fem dage, hvor vi kørte historien, kunne vi slet ikke få fat på Jesper Møller. Heller ikke, når vi gik igennem presseafdelingen.«

Troels Henriksen fra Jyllands-Posten kritiserer også DBU for deres ageren i sagen om landsholdsaftalen. For cirka en måned siden tabte DBU en voldgiftssag, som betød, at de skulle betale en ekstraregning på 3,2 millioner kroner til landsholdsspillerne.

»Der fik vi lovning på et interview med Jesper Møller, der først blev udskudt og siden helt blev aflyst,« siger Troels Henriksen.

EB: Ikke synlig som lovet

Ifølge Mads Glenn Wehlast har Ekstra Bladet haft svært ved at komme i kontakt med formand Jesper Møller i forbindelse med kritik af forhold ved forberedelserne til VM i Qatar.

»Det er, som om han bruger mere tid på at pleje kontakter og rejse i udlandet end at være synlig herhjemme. Det kan være, han er blevet skræmt over det store fokus. Det er trods alt den største organisation i Danmark, så det er også massivt,« siger han og tilføjer:

»Jeg synes ikke, han er synlig og står til rådighed, som han lagde op til for snart tre år siden. Der er i sandhed plads til forbedring.«

Troels Henriksen roser, at spillerne og landstræneren er blevet mere ærlige i interviews.

»Det er blevet sagt til spillerne, at de skal være mere åbne og tale mere fra maven. Give noget mere af sig selv. Og vi kan mærke, at spillerne er mere frigjorte end tidligere,« siger Troels Henriksen.

Morten Crone Sejersbøl er enig og tilføjer:

»Jeg oplever DBU sådan, at de er blevet mere åbne, når de selv kan styre det. Deres marketingstrategi er mere åben. Spillere og trænere bruger de mere,« siger han.

Begge peger dog på, at det er en udfordring, at pressen ikke længere har et direkte telefonnummer på landstræneren, og at det kun er udvalgte spillere, der dag for dag må tale med pressen, når fodboldlandsholdet er samlet.

BT: Hyklerisk

Ifølge både Mads Glenn Wehlast, Morten Crone Sejersbøl og Troels Henriksen lever formand Jesper Møller ikke op til sit løfte om mere åbenhed.

»Jeg oplever ikke DBU som gammeldags, som de tidligere har fået kritik for. Men jeg oplever, at de selv vil styre deres kommunikation mere. Det er DBU i deres gode ret til. Men hvis man som formand skal prædike mere åbenhed i UEFA og FIFA og DBU, er det hyklerisk, at man selv kryber i skjul, når kritikken rettes mod ens egen person eller organisation,« siger Morten Crone Sejersbøl.

Journalisten har selv oplevet udfordringer med Fodboldens Disciplinærinstans, der er dansk fodbolds dømmende organ i sager om DBU's regler.

I forbindelse med et interview om en advarsel til fodboldspilleren Mathias “Zanka” Jørgensen ville formand Jens Hjortskov ikke stille op til et mundtligt interview, medmindre han fik lov til at se og godkende Journalistens spørgsmål.

Ingen af de tre journalister har oplevet noget lignende, men finder det kritisabelt.

»Det er en mærkelig fremgangsmåde at ville diktere, hvilke spørgsmål der må stilles,« siger Mads Glenn Wehlast fra Ekstra Bladet og bliver bakket op af Morten Crone Sejersbøl:

»Jeg ville nok ikke have noget imod at sende spørgsmål til dem, så de kunne se dem. Men jeg ville aldrig acceptere, at der potentielt var spørgsmål, vi ikke måtte stille. De kan jo bare vælge ikke at svare,« siger BT's sportschef.

DBU afviser lukkethed

DBU's kommunikationschef, Jakob Høyer, afviser, at DBU skulle være blevet mere lukket som organisation. Han mener, at organisationen har gjort betydelige fremskridt de sidste tre år.

»Vi lagde en ny vision for DBU for snart tre år siden, og siden har vi arbejdet meget med at få flere til at sige mere om DBU. Der er langt flere, der udtaler sig end bare formanden og direktøren,« siger Jakob Høyer og tilføjer:

»Det kan sagtens være, at de oplever, at de ikke altid stiller op til interview. Men jeg håber, at de har haft mulighed for at få en kommentar fra andre i DBU til samme emne. Hvis de har oplevet det som lukkethed, er det uhensigtsmæssigt,« siger kommunikationschefen.

Samtidig afviser han, at det skulle være DBU's pressestrategi at bede om spørgsmål til godkendelse inden et interview.

»Fodboldens disciplinærinstans er ikke en del af DBU, og jeg styrer ikke kommunikationen der. Det er ikke en praksis, som jeg synes er den rette form for åbenhed. Det tager jeg afstand fra. Der skal være mulighed for at give et interview,« siger Jakob Høyer.

Formand beklager

Hos Fodboldens disciplinærinstans beklager Jens Hjortskov, at han bad om at godkende Journalistens spørgsmål på forhånd, hvis han skulle stille op til interview i sidste uge.

»Det var en fejl, og det beklager jeg. Det er ikke en praksis, jeg normalt bruger, og det vil jeg heller ikke gøre fremover. Selvom Fodboldens disciplinærinstans er uafhængigt af DBU, så skal der ikke herske tvivl om, at vi bakker op om DBU's linje om åbenhed over for medierne,« siger Jens Hjortskov i dag til Journalisten.

»Når jeg gransker min hukommelse, så har jeg aldrig tidligere bedt om at få spørgsmål til godkendelse før et interview. I den konkrete sag om Mathias Zanka har jeg også udtalt mig til BT og TV 2 uden at få forelagt spørgsmålene på forhånd. Det skete nok i den givne situation, fordi det ville blive en meget juridisk teknisk diskussion, og derfor ville jeg sikre mig, at mine svar ville blive præcise,« siger Jens Hjortskov, der til daglig er advokat og partner i advokatfirmaet Bech-Bruun.

»Jeg synes, vi stiller op til meget«

Jakob Høyer anerkender journalisternes ønske om en kommentar fra direktør Claus Bretton-Meyer og formand Jesper Møller i forbindelse med eksempelvis sager om landsholdsaftalen.

»Jeg kan godt forstå, at de ønsker at stille mange spørgsmål her. Det har været en meget speciel sag, hvor formanden og direktøren har været fokuseret på forhandlingerne og har aftalt ikke at stille op til interview i den forbindelse.«

Morten Crone Sejersbøl siger, at det i hans øjne er hyklerisk at tale for mere åbenhed som formand, når man ikke stiller op til kritiske interviews. Hvad er jeres kommentar til det?

»Det kan sagtens være, at det enkelte medie har ønsket at tale med formanden eller direktøren, og at det ikke har været muligt. Jeg har arbejdet som journalist i mange år og ved, at det er frustrerende, når man på bestemte tidspunkter ikke kan få folk i tale. Men jeg synes, vi stiller op til meget.«

Derfor har de ikke Åge Hareides nummer

Jakob Høyer mener, at landsholdet og DBU er blevet mere åbent de seneste tre år. Han mener, det giver journalisterne mere tid med den enkelte landsholdsspiller, at der står fem udvalgte spillere til rådighed dagligt i landsholdslejren. Og så håber han, pressen har forståelse for, at pressen ikke kan ringe direkte til landstræner Åge Hareide.

»Det er et logistisk spørgsmål. Med de mange medier, der efterhånden er, er der rigtigt mange, der gerne vil have fat i landstræneren. Det er ikke muligt for Åge at svare alle, men vi sørger for i presseafdelingen at give alle et svar på deres henvendelser,« siger Jakob Høyer.

»Jeg håber samlet set, at pressen oplever en god betjening.«

Opdateret klokken 11.38: Journalisten har tilføjet citater fra Jens Hjortskov, der nu beklager sit krav om at godkende spørgsmål, hvis han skulle stille op til interview.