Elever i børnehaveklassen på 44 skoler har nu gennemført tredje sprogprøve. Hver fjerde elev er ikke bestået.

Automatisk oplæsning

Der er ikke oplæsning af denne artikel, så den oplæses derfor med maskinstemme. Kontakt os gerne på automatiskoplaesning@pol.dk, hvis du hører ord, hvis udtale kan forbedres. Du kan også hjælpe ved at udfylde spørgeskemaet herunder, hvor vi spørger, hvordan du har oplevet den automatiske oplæsning. Spørgeskema om automatisk oplæsning

Siden skoleårets begyndelse har 44 skoler deltaget i et forsøg med sprogprøver i børnehaveklassen, der efter sommerferien bliver obligatorisk for skoler med en høj andel af børn fra udsatte boligområder.

Tredje runde med sprogprøver er overstået, og hver fjerde elev er dumpet.

Det viser tal fra Undervisningsministeriet, Politiken Skoleliv har fået indsigt i.

Alle disse elever skal dermed op til en fjerde og afgørende sprogprøve. Dumper eleverne igen, vil de skulle gå børnehaveklassen om.

Det vil i hvert fald være konsekvensen efter sommerferien, når sprogprøverne bliver obligatoriske. Under dette skoleårs forsøg er eleverne uden for farezonen, selv hvis de dumper i fjerde forsøg.

Ikke desto mindre giver det et billede af, hvor stor en andel af de elever, der skal igennem sprogprøverne efter sommerferien, der risikerer at skulle gå børnehaveklassen om eller bruge sommerferien på sommerskole.

Andelens størrelse kommer ikke bag på Venstres undervisningsordfører.

»Det er højt, men det understreger også behovet for, at vi gør noget. Det bekræfter min anelse om, at for mange starter i skole uden at kunne sproget,« siger Anni Matthiesen til Politiken Skoleliv.

Selv om tallet er højt, er det undervisningsordførerens forventning, at den samlede indsats i sidste års ghettopakke vil få tallet ned på den lange bange.

»De her børn ville være dem, der resten af deres skoletid kommer til at halte bagud, hvis ikke vi gør en indsats. Det kan lyde barskt med tvungen daginstitution og sprogprøver i børnehaveklassen, men det er for at hjælpe børnene, og det hele skal ses i en sammenhæng. I løbet af nogle år forventer jeg, at langt de fleste kommer igennem,« siger Anni Matthiesen.

En del af ghettopakken

De obligatoriske sprogprøver i 0. klasse er en del af den ghettopakke, som den daværende VLAK-regering indgik sammen med DF og Socialdemokratiet sidste sommer.

Skoler, hvor andelen af børn fra udsatte boligområder er mere end 30 procent, skal således sprogteste elever i børnehaveklassen.

Forestil dig lige det nederlag, at du ikke skal i skole med alle dem, du har leget sammen med. Det er ubærligt. Claus Hjortdal, formand for Skolelederforeningen

Sprogprøverne består indledningsvist af tre forsøg. Den første ved skolestart, den anden i februar og den tredje inden skoleårets afslutning.

Hvis eleverne efter tredje forsøg ikke bliver erklæret sprogparate, venter der en fjerde sprogprøve i sommerferien op til 1. klasse, som er afgørende for, om eleven skal gå om eller kan rykke et klassetrin op.

Elever der dumper tredje forsøg vil efter sommerferien få et frivilligt tilbud om sommerskole, hvilket forældrene selv skal betale til den nette sum af 500 kroner.

Aftalen mødte i sommer stor modstand hos en række oppositionspartier, og alle Socialdemokratiets sandsynlige støttepartier – SF, Enhedslisten og Radikale – så da også gerne sprogprøverne afskaffet omgående eller senest under evalueringen i 2021.

Hjortdal: Det er »ubærligt«

Det samme mener Skolelederforeningens formand, Claus Hjortdal, som kalder det en »katastrofe,« hvis eleverne skal gå om.

»Vi kan ikke straffe eleverne til at lære dansk, men vi kan derimod arbejde videre med deres danskfærdigheder i første, anden og tredje klasse,« siger Claus Hjortdal til Politiken Skoleliv.

Skolelederformanden vil dog ikke forholde sig til, om det er mange eller få, der har dumpet tredje sprogprøve.

»Det er, hvad det er, men det kommer ikke bag på mig. Det er svært at nå på et år, det er svært at skabe mirakler,« siger han.

Forsvaret for sprogprøverne er, at man får sprogligt svage elever frem i lyset og kan gøre en ekstra indsats for dem, så de klarer sig bedre i resten af skoletiden. Men det argument giver Claus Hjortdal ikke meget for.

»Det er det hele, det er galt med. Det er forkert, at eleverne skal dumpe, det er forkert, at vi gør det så sent, at du først helt frem til 1. august kan vide, at barnet ikke skal følges med kammeraterne. Forestil dig lige det nederlag, at du ikke skal i skole med alle dem, du har leget sammen med. Det er ubærligt. Hvis ikke de børn er integreret nok i forvejen, får de det først rigtig svært derfra,« siger Claus Hjortdal.

Undervisningsministeriet meddeler desuden, at grænsen mellem dumpet og bestået og indholdet i selve sprogprøven skal justeres på baggrund af erfaringerne frem mod næste skoleår, hvilket Venstres Anni Matthiesen erklærer sig enig i.

»Selvfølgelig er der ting, der skal tilpasses undervejs. Det må vi så se på løbende,« siger hun.