Det var under ett besök i Södertälje i maj som Stefan Löfven meddelade att hans regering inte kommer att erkänna händelsen 1915 som ett folkmord.

Under första världskrigets början anses 1,5 miljon assyrier, syrianer och armenier ha mördats i dåvarande Osmanska riket av främst ungturkiska trupper, hävdar flera etablerade västerländska historiker. Men Turkiet erkänner inte att turkarna medvetet förföljde kristna folkgrupper och accepterar inte den bild som utländska historiker är så gott som ense om.

Löfvens besked togs emot med besvikelse i Södertälje, där en stor del av de folkgrupper som föll offer för brutaliteten bor idag. Under valrörelsen 2014 lovade Löfven att erkänna folkmordet under ett möte i just Södertälje, där Socialdemokraterna senare säkrade makten för ytterligare en mandatperiod.

Men från turkisk sida har Sveriges linje, kanske inte helt oväntat, samtidigt fått beröm.

– Den svenska statsministern ansvarar för att ta beslut som inte skadar relationen mellan Sverige och Turkiet. Självklart kommer han inte att göra ett sådant misstag, det är väldigt smarta personer här, säger Turkiets Stockholms­ambassadör Emre Yunt till SVT Nyheter.

Yunt säger till SVT att Turkiet inte accepterar att politiker från regeringar och parlament tar beslut om att "erkänna" eller inte erkänna historiska händelser, men att landet välkomnar en ny internationell utredning av händelserna 1915.

Att stora mångkulturer som Frankrike och Tyskland ändå har "erkänt" folkmordet förklarar den turkiske ambassadören med att det där bor kristna invandrargrupper från Mellanöstern som politikerna vill hålla på gott humör.

– De är baserade på press från den så kallade diasporan som har rösträtt inom politiska partier i de länderna. Men en historisk händelse kan inte röstas igenom av ett parlament, säger han till SVT.

När riksdagen 2010 tog beslut om ett erkännande skedde det efter en kampanj främst från syrianer och assyrier och bilderna från åhörarläktaren såg ut att skildra en parlamentsdebatt i något arabland.

Efter beslutet kallade Turkiet hem sin ambassadör från Stockholm men skickade snabbt tillbaka henne igen när dåvarande utrikesminister Carl Bildt genast gick ut och meddelade att regeringen inte tänkte verkställa beslutet.

I Sverige fattas utrikespolitiska beslut av regeringen och inte av riksdagen.