Den senaste tiden har det i media förts en diskussion om Stefan Löfvens användning av beteckningen ”nyfascister” om Sverigedemokraterna. Flera forskare i statsvetenskap och historia har fått uttala sig som experter i frågan. Men hittills har, mig veterligen, frågan inte belysts från ett lingvistiskt eller språkfilosofiskt perspektiv.

De flesta ord har dynamiska betydelser. Detta innebär att betydelsen förändras över längre tid. Men vad ett ord betyder kan även variera från samtal till samtal. Det kan bero på vem som använder ordet, med vilket tonfall ordet används, vad som sagts tidigare, eller ämnet som diskuteras. Oftast märker vi inte av denna förändring. Men ibland uppstår missförstånd eller oenighet kring ett ords betydelse eller användning. I sådana lägen kan en betydelseförhandling äga rum, där samtalsparterna diskuterar vad ett ord ska betyda eller hur det bör användas.

Diskussionen om Löfvens användning av ”nyfascister” är just en betydelseförhandling. Precis som i vanliga samtal, har varje deltagare i denna diskussion rätt att ge sin syn på vad ordet bör betyda och om vem det kan användas. Det är inte en fråga som kan avgöras av forskare i historia eller statsvetenskap.

”Fascist” är ingen vetenskaplig term som till exempel ”molekyl” eller ”väte”. I de fallen är det befogat att rådfråga en expert, om oenighet uppstår om ordets betydelse. ”Fascist” är mer mångtydigt och förhandlingsbart. Var och en av oss får därför själv ta ställning till om Sverigedemokraternas partiprogram, historiska rötter, retorik och politiska agerande gör användningen av ”nyfascister” lämplig. Ett sådant ställningstagande bör dock inte ske hursomhelst. Vi kan ha bättre och sämre skäl för att använda (eller låta bli att använda) ordet.

Vidare är ju inte frågan om Sverigedemokraterna är ”fascister” utan om de är ”nyfascister”. Löfven motiverar sin användning med att Sverigedemokraternas retorik och agerande idag har en framträdande och relevant likhet med grupper i förfluten tid som vi kallar ”fascister”. Om en sådan framträdande och relevant likhet finns kan inte avgöras av historiker eller statsvetare (men de kan delta i förhandlingen).

Är Löfvens motivering för att använda ordet om Sverigedemokraterna en bra motivering? Det är svårt att ge ett bestämt svar på den frågan. Vad som är framträdande och relevant beror på vem du är, vilken bakgrund du har, och vilket sammanhang du befinner dig i (dessutom kan vad som står på spel för dig spela roll). Därför kan vi nog inte vänta oss att alla lämnar förhandlingsbordet med samma uppfattning om hur ordet ska användas.