Hur avgör man om någon är ett hot? I Studio Ett i onsdags berättade Oskar Ekblad, chef för särskilda insatser på Migrationsverket, hur de gör när de kontrollerar om asylsökande utgör en säkerhetsrisk (12/4). Ekblad sade bland annat att man kan bli föremål för misstankar om man har visat sympatier för terrororganisationer på nätet. I så fall lämnas ärendet vidare till Säkerhetspolisen (Säpo). Antalet överlämningar har ökat drastiskt på senare tid, berättade han. Även Rakhmat Akilov, mannen som sitter häktad för och också erkänt terrorattentatet i Stockholm förra fredagen, var tidigare föremål för just en sådan utredning. Vid tillfället fann man ingenting som var värt att lämna vidare till Säpo (AB 9/4). Men hur duktiga är egentligen Migrationsverket på att upptäcka säkerhetsrisker?

För två år sedan skrev jag om att vi borde kriminalisera samröre med terrororganisationer. Samtidigt rapporterades att allt fler krigsförbrytare stoppades av Migrationsverket, men att deras rutiner för att upptäcka personer som kunde utgöra säkerhetshot är bristfälliga (SR Kaliber 27/2). I samband med artikeln 2015 fick jag ett tips om att en handläggare på Migrationsverket uttryckte sympati för jihadistpropaganda i sociala medier. Ett axplock: