עורך דין גישור מקרקעין – הליך גישור | גישור משפחתי | יישוב סכסוכים | גישור מקרקעין

הליך גישור – יישוב סכסוכים בדרכים אלטרנטיביות

"גישור אינו רק מקצוע. זו פילוסופיית חיים. ביסודו מונחת הגישה, לפיה בבסיס חיינו האישיים, הלאומיים והבינלאומיים – מונחת הסכמה…הפתרון המוסכם מבוסס על התנהגות אנושית רציונלית, בבחינת 'אדם לאדם – אדם'…הגישור לא בא לפתור את בעייתם של בתי המשפט. הגישור בא לפתור את בעיותיה של החברה" [1].

הליך גישור

הליך גישור הינו הליך אלטרנטיבי (חלופי), ידוע ופופולרי ליישוב סכסוכים והוא החל את דרכו בישראל בשנות התשעים. הליך גישור הינו הליך רצוני, המצריך את קבלת הסכמתם של המתגשרים הן בתחילת ההליך והן לכל אורך אורכו, קרי ההליך מאופיין בהיעדר כפייה, כך שנדרשת הסכמה של הצדדים לכל שלב ושלב בו, משמע, בכל עת יכול המתגשר להפסיק את הליך הגישור ולשוב חזרה לבית המשפט, כך ש”גישור” אינו “חתונה קתולית”. כמו כן, גם למגשר שמורה הזכות לסיים את הליך הגישור לפני תומו, מסיבות הקבועות בחוק, למשל, אם סבור המגשר כי גישור איננו ההליך המתאים למקרה הספציפי ועוד.

מתי כדאי לפנות להליך הגישור

הצורך בהליך הגישור עולה, בין היתר, במקרים שבהם ראוי וכדאי יותר לצדדים שהסכסוך ביניהם ייפתר מחוץ לכלתי בית המשפט, למשל ביחסים מתמשכים כגון: יחסי עובד-מעביד, סכסוך בין שכנים (סכסוך גבולות למשל) וכמובן, סכסוכים בתוך המשפחה.

טלפון לשיחה

המגזר החקלאי

משרדנו, המתמחה בתחום המגזר החקלאי והמושבים, מעניק שירותי גישור בין היתר בנושאים הללו; סכסוכי גבולות בין שכנים במושבים ובקיבוצים, הליכי גישור מול רשות מקרקעי ישראל בתביעות מול ‘בר רשות’ או ‘חוכר’, סכסוכי ירושה בנחלות ובמשקים חקלאיים, סכסוכי גירושין בנחלות וכיו”ב.

גישור משפחתי

חשוב לומר כי משרדנו עוסק ביישוב סכסוכים באמצעות הליך הגישור ומתמחה בייחוד ב”סכסוכים פנים משפחתיים”, (הנובעים בין היתר ממינוי ‘בנים ממשיכים’ בנחלות), סכסוכי ירושה באשר לחלוקת הנחלה והורשתה, סכסוכי משפחה מול בת הזוג שנייה בנחלה, הסכמים פנים משפחתיים במושבים, וכיו”ב).

מדיניות רשות מקרקעי ישראל

כידוע, מזה מספר עשורים הלך והצטמצם ענף החקלאות בישראל ונחלות שבעבר הניבו פרנסה למשפחה שלמה ע”י עיבוד החלקות החקלאיות, הפכו לנדל”ן של ממש. מעבר לכך, דרך ההורשה של נחלה שונה בתכלית מדרך ההורשה “הרגילה” הקבועה בחוק הירושה. לפי מדיניותה של רשות מקרקעי ישראל, רוב הנחלות בישראל אינן מהוות חלק מהעיזבון של המת ולמעשה לא ניתן להורישן בצוואה, אלא רק בהתאם להוראות החוזה הרלוונטי לאותו המושב. כמו כן, “חוכר לדורות” בנחלה יכול להירשם לבדו בחוזה החכירה או לכל היותר יחד עם בן / בת זוגו בלבד, (ואף בניגוד גמור לצוואה כתובה ותקפה שערך בעל נחלה שהלך לבית עולמו ומבקש להוריש את רכושו בצוואה). ברור כי נתון זה הוביל ומוביל עד היום להתנגחויות פנים משפחתיות בין הורים לילדיהם, בין אחים ואף בין סב לנכדיו.

"בדרך אל הנחלה…"

משרדנו, שמזה שנים מתמקצע ומתמחה בתחום המגזר החקלאי וב“אגודות שיתופיות”, ער ומודע למצבים המורכבים והרגישים שנוצרים עקב המדיניות הייחודית שחלה על הנחלות בישראל. שליטה בתחום האמור מאפשרת מציאת פתרונות יצירתיים ליישוב הסכסוך המשפחתי בהתאם למצב המשפטי החל כיום.

יתרונות גישור משפחתי

ב”גישור משפחתי”, הידברות בין הצדדים מקנה יתרון משמעותי וסיכויים טובים לשמירה על הקשרים המשפחתיים. הליך גישור משפחתי מתאים, בין היתר, לאלו אשר מעוניינים בהמשך קיומה של מערכת יחסים פנים משפחתית נורמלית וטובה, להבדיל מהתדיינות בבית משפט, שמובילה ברוב המקרים להתפוררות הקשרים המשפחתיים.

יתרונות הליך גישור

מלבד זאת, הבחירה ב”גישור” באופן כללי מקנה יתרונות נוספים ומגוונים; ראשית, מדובר בהליך קצר בהרבה, יחסית להליך משפטי המתנהל בבית המשפט שאורכו כמה שנים. במהלך “חייו של ההליך המשפטי” בבית המשפט, מוקצים משאבים כלכליים רבים, החל מ-שכ”ט עורך דין לייצוג משפטי, הוצאות משפט, ניהול משפט, אגרות, שליחויות וכיו”ב.

יתרון נוסף בהליך הגישור באופן כללי, הוא כי בהתדיינות בבית משפט, בסופו של ההליך, נותר צד אחד ”זוכה” וצד שני ”מפסיד”. לעומת זאת, בהליך הגישור שני המתגשרים “נפגשים באמצע”, קרי, שני הצדדים גם יחד מתפשרים ועושים וויתורים במטרה להגיע ל’עמק השווה’. בהחלט ניתן לומר כי בגישור ביכולתך "לשלוט בוויתורים" שאתה עושה, כאשר בבית משפט הוויתור "נכפה עליך”.

היתרונות שבגישור לעומת הליך משפטי או בוררות

להבדיל מהליך משפטי או לחילופין בוררות, ששם שופט או בורר הוא שמכריע במחלוקות בין הצדדים “לכאן או לכאן”, המגשר פאסיבי ותפקידו להביא את הצדדים לכדי הסכמות. בנוסף, הליך גישור מאפשר לצדדים שליטה רבה יותר על עצם התהליך, בעוד שבבית משפט או בבוררות ההכרעות “מושתתות” על הצדדים לאחר מתן הפסק.

יתרון משמעותי נוסף בגישור הוא נושא החיסיון. דברים אשר נאמרים ע”י הצדדים במסגרת הליך גישור נותרים חסויים ולא ניתן לעשות שימוש בהם, אפילו אם לא צלח הליך הגישור והצדדים חוזרים לבית משפט. חיסיון הליך הגישור בא לעודד צדדים למו”מ חופשי, נטול חששות שמא דברים ומסמכים שהוחלפו בגישור ישמשו בעתיד ראייה או הודיה בבית משפט. בכך גדלים סיכויי ההצלחה של הגישור שכן, הצדדים מגיעים ממקום נוח ונטול חששות שמא דבריהם יזקפו בעתיד לחובתם.

פנייה לגישור שלא באמצעות בית משפט

לצד הליך הגישור מטעם בית משפט, ישנה אפשרות לפנות למגשר עוד לפני הגשת תביעה לבית משפט. הן בגישור שהצדדים לו הופנו על ידי בית משפט והן בגישור “עצמאי”, בו הצדדים פונים מיוזמתם למגשר, ניתן לתת להסכם הגישור תוקף של פסק דין מחייב ע”י אישורו של ההסכם בבית משפט.

עורך דין גישור מקרקעין

גד שטילמן, עו”ד ומגשר

סהר חסן, עו”ד ומגשרת

[1]

אהרן ברק "על הגישור" שערי משפט ג 9 (2002).מתי כדאי לפנות להליך הגישור