Miljarder av skattebetalarnas pengar hanteras av kommunala tjänstemän varje år. Ändå avkrävs ingen av dem på ansvar när de gör ett dåligt jobb och skattebetalarnas pengar bokstavligen försvinner ner i ingenting. Vi får hela tiden rapporter om olika fall av slöseri med skattemedel, ändå är både kontrollsystem och sanktionssystem i vissa fall obetydliga.

Nyligen avslöjade tidningen Byggarbetaren att över 50 miljoner kronor gått till blufföretag bara i Botkyrka och Stockholm senaste åren. Och det är alltså vad man hittills hittat. Med all sannolikhet finns här stora mörkertal, både i Stockholm och i landets övriga kommuner. Tiotals miljoner kronor av skattebetalarnas pengar som bara försvunnit när de istället kunnat göra nytta i till exempel förskolor, äldreomsorg och skolor.

I det här specifika fallet handlar det om att kommunerna betalat dubbla fakturor, inte har kollat upp om bolagen har F-skattsedel, om de utfört jobbet de fakturerat eller om de ens finns på riktigt (!).

I samtliga fall har bland annat tjänstemän fattat dåliga beslut och skött sitt jobb slarvigt. Och det är uppenbart att det saknas kontrollsystem. Om politiker missköter sina jobb utkrävs de på ansvar och kan åtminstone förlora jobbet i nästa val. Om en tjänsteman sköter sitt jobb dåligt och därmed orsakar stora kostnader för skattebetalarna finns däremot inget sätt för de som betalar att utkräva ansvar.

Så här blir det när någon annan betalar.

Fram till 1976 hade vi ämbetsmannaansvar lagstadgat i Sverige, även kallat tjänstemannaansvar. Det innebar att fel eller försummelser i tjänsten kunde leda till att man dömdes för tjänstefel och straffades med böter eller till och med fängelse. Den anställde kunde dessutom bli suspenderad eller avsatt. Men sedan dess har vi inte en sådan lag utan ansvar döms enligt Brottsbalken kap 20. Vad gäller tjänstemännens arbete avgörs det av LAS som alla andra.

Men gång efter annan, när slöseri och slarv upptäcks, slutar det ändå med att det är skattebetalarna som står med notan och den långa näsan. Behövs mer pengar höjer politikerna bara skatten och de som redan betalat slarvet får betala en gång till.

Att hantera skattebetalarnas pengar är inte ett vanligt jobb.

Det är dags att vi permanent höjer respekten för skattebetalarnas pengar och återinför tjänstemannaansvaret.

Vi borde också införa en oberoende kommunrevision, som Riksrevisionens före detta generaldirektör Inga-Britt Ahlenius föreslog i en artikel i DN förra året. Två tredjedelar av den offentliga verksamheten sköts av kommunerna, de hanterar enorma summor skattemedel varje år. Kommunrevisorns uppdrag skulle vara att varje år granska var skattebetalarnas pengar gått och om allt gått riktigt till i kommunerna. Vi skulle då få ett etablerat kontrollsystem som sedan ligger till grund för att utkräva ansvar. Idag kommer många kommuner undan så länge slöseriet inte upptäcks.

Facebooksidan Slöseriombudsmannen har i dagsläget över 55 000 engagerade medlemmar. Och vi växer hela tiden, vi har blivit 3000 fler på bara 3 veckor. Det finns ett mycket stort och utbrett missnöje med hur politiker ser på skattebetalarnas pengar och hur mycket som är rent slöseri.

Detta missnöje måste politiker ta på allvar. Ära den som äras bör. Och äran kommer att gå till de politiker som visar att de på allvar kommer att driva frågan om att motverka slöseriet.

Dags att behandla skattepengarna med den respekt de förtjänar.

Rebecca Weidmo Uvell

Slöseriombudsman