1397 shares 1397

0

Samhällsnytt har fått ta del av ett flygblad som sprids på Sveriges bibliotek och sätts upp på anslagstavlor. Skylten som heter ”Källkritik för vuxna” hotar med att vänner kan förknippa en person med underförstått dålig människosyn om den ska dela otillåtet material på sociala medier. På samma skylt kan man se ordet yttrandefrihet satt inom citattecken. Statens medieråd står bakom spridningen av skylten.

Samhällsnytt har fått en läsarbild från biblioteket i Aneby som visar följande informationsskylt på bibliotekets anslagstavla:

När vi ringer till biblioteket får vi det bekräftat av en av bibliotekarierna att skylten är uppsatt av biblioteket.

Vad är syftet med den?

– Vi har ju ett uppdrag – att utbilda våra samhällsmedborgare.

Är inte bibliotekets uppdrag också att verka för en mångfald av åsikter?

– Ja, det är det. Vi är ju en demokratisk arena.

Hur går det ihop med att ni varnar för vissa världsbilder?

– Ja, det beror väl på hur man tolkar texten. Man ska inte trycka ner någon. Man ska ju vara neutral.

Det blir ju knappast neutralt om det står i meningen efter en fråga om man vill att ens vänner ska förknippa en med underförstått dålig människosyn. Det låter ju nästan hotfullt?

– Ja, jo… det kan man ju tycka…

Enligt bibliotekarien fick biblioteket skylten ”centralt” vilket innebär att den skickades till alla bibliotek. Sedan är det upp till varje bibliotek om de vill använda den. För vidare frågor hänvisar hon oss till biblioteksdirektör Lars Graneheim, men när vi ringer honom lägger han på luren direkt – och sedan hotar att anmäla Samhällsnytt:

Vi har inte lyckats få klarhet i vad exakt Lars Graneheim vill oss anmäla för.

Samhällsnytt har spårat tillbaka skylten till en IT-pedagog i Kristianstads kommun Åsa Kronkvist som tillverkade skylten i början av 2015. Initiativet stöddes av Viralgranskaren på den numera krisande tidningen Metro.

– Jag har ganska ofta sett vänner i mitt flöde dela saker. Jag har tänkt ”men kära nån, har den här personen egentligen läst vad som står i länken”, uppgav hon bland annat till tidningen då.

Samhällsnytt har ringt henne och frågat om hon anser att skylten fortfarande är aktuell:

– Ja, det skulle jag nog säga att den är.

Det jag reagerade på är att skylten uppmanar att angripa personen bakom budskapet istället för att granska budskapet självt. Är du bekant med begreppet ”argumentation ad hominem”?

– Nej.

Det betyder kritik mot person istället för kritik mot personens argument. Detta brukar ju inte anses som en intellektuellt hederlig argumentationsteknik?

– Nej, jag känner inte till detta.

Borde du inte känna till detta med tanke på hur mycket din bild som handlar just om källkritik har spridits?

– Nej, jag vet inte riktigt.

Har du något ansvar för att din skylt används i propagandasyfte?

– Jag tycker inte att jag har sett att den används i propagandasyfte. Det är ganska grundläggande att veta vem som ligger bakom en text.

Det står bland annat på din skylt att man ska tänka på vilken samhällssyn och världsbild som rubriken och texten speglar – och i meningen efter frågas det hotfullt om man vill att ens vänner ska förknippa den med detta. Är det inte att försöka begränsa spridningen att icke-önskvärda åsikter och världsbilder?

– (paus) Jag håller inte riktigt med dig… men jag har lite problem att argumentera för det just nu. Jag håller inte med dig om att bilden används i propagandasyfte.

Men din bild används just för att begränsa delningen och spridningen av åsikter och världsbilder – och detta är en definition på propaganda?

– Jag tror inte att vi kommer så mycket längre än det här.

Det står också att ingen ”yttrandefrihet” gör det tillåtet att bryta mot lagar. Varför har du satt yttrandefrihet inom citattecken där?

– Jag orkar inte diskutera med dig längre. Hej då!

Bilden som Kronkvist tagit fram för fyra år sedan ingår i det material som Statens medieråd sprider inom ramen för satsningen på MIK – medie- och informationskunnighet. Materialet sprids bland annat genom bibliotek.

Nyligen uppmärksammade Samhällsnytt att den nationelle samordnaren för biblioteksstrategi Erik Fichtelius vill göra bibliotek till propagandacentraler mot ”mörka krafter”. För sin insats belönades Fichtelius med Kungliga bibliotekets Klemmingmedalj.