En av de mest omdiskuterade frågorna i svensk politik är vad som drivit Sverigedemokraternas kraftiga ökning. Från att vara ett marginaliserat parti utanför riksdagen före 2010 är partiet i flertalet opinionsundersökningar, senast i SvD/Sifos oktobermätning, i dag hack i häl på Socialdemokraterna. Tidigare forskning har visat att arbetslöshet och ekonomisk ojämlikhet var viktigare förklaringar än invandring i valen 2006–2014. I en ny studie som publiceras den 6 november i tidskriften Ekonomisk Debatt visar jag att flyktingkrisen 2015 innebar en förändring av detta mönster.

I studien använder jag Migrationsverkets statistik över nyanlända invandrare med uppehållstillstånd som ankommit till landets 290 kommuner under åren 2015–2017, och jämför dessa siffror mot ökningen i SD:s väljarstöd i varje kommun. Resultaten visar att för varje ytterligare procentenhet nyanlända i en kommun, ökade Sverigedemokraternas väljarstöd med 1,9 procentenheter, ett statistiskt signifikant resultat. Hänsyn tas här till en rad andra kommunspecifika faktorer förutom invandring, såsom arbetslöshet, disponibel inkomst, skattetryck, brottslighet och nivån på SD-stödet i det förra valet. Samtliga dessa kommunspecifika variabler är uppmätta 2014, det vill säga året före flyktingkrisen.