I en artikel i Dagens Nyheter igår berättar Erik Stenberg, lektor i arkitektur och forskare på KTH, att dagens industriella bostadsbyggande håller sämre kvalitet än på 60-talet.

Han forskar i ämnet och menar att dagens byggande är en tickande bomb.

– Miljonprogrammet har hållit i 40–50 år innan det nu behöver renoveras. Bostäder av i dag håller i bästa fall 15–20 år innan det är renoveringsdags, säger Erik Stenberg till DN.

Han efterlyser ett samlat regelverk, och gärna att Boverket återtar den roll staten en gång hade och reglera minimikrav för byggkvalitet.

För det är ingen liten mängd hus som ska byggas i Sverige. 700 000 bostäder de kommande tio åren. Det gör läget akut, säger Erik Stenberg.

I DN-artikeln framgår inte vilka problem som avses, så jag bad Erik göra en lista. Ja, det klassiska journalistknepet för ökad förståelse.

Här kommer den, ett uppradande av möjliga problem i dagens nyproduktion som kan leda till kortare renoveringscykler på 15-25 år:

Lösningar som försvårar tekniskt underhåll. Här återfinns till exempel ingjutna stammar/rör och avancerade ventilationslösningar. Fuktskador i hus som byggs för snabbt, och enstegstätade fasader är ett exempel. Hälsoeffekter av för täta/mörka hus som byggs på grund av miljöskäl, så kallade passivhus. Planlösningar som inte är funktionella eller flexibla/anpassningsbara till ett globaliserat och snabbföränderligt samhälle. Skador, sprickor och glipor som uppstår redan vid bygge/montering som driver på en ombyggnad innan materiallivslängden är slut. System som inte leder till utlovad energiprestanda.

Erik Stenberg är för övrigt väldigt aktiv som forskare och har tidigare bland annat listat miljonprogrammets styrkor och svagheter samt kommit fram till att minskad segregation är en viktig del av hållbar stadsutveckling.