Asuntomarkkinoiden asiantuntija kehuu: Mitä Tampere edellä, sitä muut perässä

Tienraivaajan rooli on vaikea. –Tampere sai kehuja, mutta myös kritiikkiä siitä, että kaupungissa ryhdyttiin rakentamaan kompakteja asuntoja kaksi vuotta sitten. Nyt muut ovat tulleet perässä, asuntorahoituksen erikoistuneen Hypoteekkiyhdistyksen pääekonomisti Juhana Brotherus sanoo. Uusien asuntojen keskikoko laski Tampereelle noin 50 neliömetriin vuonna 2015. Nyt Turussa tehdään vielä hieman pienempiä asuntoja. –Tampereen saamat syytökset olivat ihan turhia. Mieluummin tehdään sellaisia asuntoja, joita ihmiset nyt tarvitsevat ja muunnellaan niitä sitten vaikka yhdistelemällä, jos tarvetta tulee. Pakko (kokomääräykset) eivät ole tätä päivää. Nostokurjet reunustavat taas Tampereen horisonttia. Rakentaminen on vilkasta. Brotheruksen mukaan tahti kannattaa pitää samana tai jopa hieman kiihdyttää. Tänä vuonna Tampereella on aloitettu noin 2 300 asunnon rakentaminen. Viime vuonna luku oli noin 1 600 ja kaksi vuotta sitten hieman yli 800. –Asuntojen hinnat nousevat noin kolme prosenttia ja alueen väliluku kasvaa. Se kertoo, että uusia koteja voisi tehdä enemmänkin. Lisäksi myymättömien asuntojen kanta on poikkeuksellisen pieni. Ei kuplaa, eikä alea Brotherus sanoo Aamulehden haastattelussa, että asuntokaupan tilanne on mukava. Osto- tai myyntipäätöksen voi tehdä oman elämäntilanteen mukaan. –Meillä ei ole asuntokuplaa, eikä -alea. Nyt ei tarvitse pelätä kuplan puhkeamista tai kannata odottaa massiivista arvonnousua. Tampereella asunnot ovat noin viisi prosenttia liian kalliita verrattuna tulotasoon. Tinkivara on siis aika pieni. Asuntosijoittamisesta on tullut melkein koko kansan huvi. Brotherus sanoo, että "välillä häntä hirvittää se, millä argumenteilla asuntosijoittamista markkinoidaan". Jokaisen asuntosijoittajan tai sitä harkitsevan on syytä sisäistää riskit ja suojata lainojensa korot. –Asuntosijoittamisessa on samantyyppisiä riskejä kuin osakesijoituksessa. Aika harva ottaa 100 000 euron lainan sijoittaakseen osakkeisiin. Yllättävän moni ajattelee, että ei ole mitään riskiä ottaa 100 000 euron lainaa yhtä asuntoa varten. Yksi selitys voi olla, että asuntosijoittamisesta nyt innostuneet eivät välttämättä ole kokeneet yhtään romahdusta, eivätkä korkeita lainakorkoja. Korot yhä alhaalla Oma lukunsa on asuntosijoittajan arki. Asukkaiden vaihtuminen, remontit ja mahdollisten vuokrarästien periminen teettävät työtä. –Asuntosijoittamisesta on myös pidettävä. Siitä on enemmän vaivaa kuin osake-, korko- tai rahastosijoituksista. Asuntovelallisen korkonäkymä on kirkas ainakin seuraavaksi vuodeksi. –Ensi vuonna ei tule ohjauskoron nostoja. Asuntovelallisen tai yrityksen korot eivät nouse paljoakaan ensi vuonna. Se on aika selkeää. Korot nousevat joidenkin vuosien aikana, mutta vielä vähään aikaan Euroopan keskuspankilla ei ole tarvetta hillitä taloutta koronnostoilla. Brotherus haluaa nostaa esiin asuntorahastoihin liittyvät riskit. Rahastot yleistyivät nopeasti ja sysäsivät rakentamista merkittävästi liikkeelle. –Kolikon kääntöpuoli on se, että ne voivat myös lähteä nopeasti. Jos sijoittajat vetävät rahansa nopeasti pois, rahasto joutuu pakkomyymään omistuksiaan. Silloin voi tulla tulipalomyyntejä ja asuntomarkkinoille tulee sitä kautta epävakautta ainakin paikallisesti. Alaa ammatikseen seuraava Brotherus sanoo, että häntä mietityttäisi ostaa asuntoa taloyhtiöstä, jossa yli puolet asunnoista on rahastolla. –Jos rahastolle tulee vaikeuksia, eikä se pysty maksamaan vastikkeita, niin joku muu maksaa vastikkeet. Jos rahasto myy yhtäkkiä suuria määriä asuntoja ja itselle tulee tarve myydä samaan aikaan, niin ei välttämättä saa samaa hintaa asunnosta kuin niin sanotussa normaalitilanteessa. Suomen Göteborgiksi Brotherus tapasi Tampereen pormestarin Lauri Lylyn (sd.) perjantaina. Lyly esitteli kaupungin kasvua ja kehitysnäkymiä. –Minä puolestani kannustin Tamperetta ja koko seutua näyttämään hyvää esimerkkiä Suomelle. Tampere rokkaa nyt aika hyvin. Koko seudun intressit on pystytty tuomaan hyvin yhteen. Brotherus ottaa esimerkin Ruotsista. –Pyrkikää Suomen Göteborgiksi, pääkaupunkiseudun kirittäjäksi ja vaihtoehdoksi. Se olisi koko Suomen etu. Ihan vielä Tampere ei yllä tuohon. –Kasvun pitää jatkua eli asukkaita on oltava nykyistä enemmän. Tampereen sijainti on hyvä, mutta saavutettavuudessa on töitä. Pääradasta on tultava huomattavasti nykyistä nopeampi. Osana sitä tarvitaan nopea raideyhteys Helsinki-Vantaan kentälle. Siis hetkinen, etkö usko Tampere-Pirkkalan kentän kansainvälistymiseen? –Sitä tarvitaan, mutta en usko, että Suomessa on markkinaa kahdelle kansainväliselle hubille, josta lennetään ympäri Eurooppaa ja maailmaa. Rahat kannattaa mieluummin sijoittaa raiteisiin.