15 kilometrin päähän Mikkelin keskustasta, siis täysin maalle, on noussut viime kuukausien aikana Lampisten perheen tuleva koti. 150 neliöinen neljän makuuhuoneen hirsitalo autotalleineen ja varastoineen ei varmasti ole rakennushankkeena halvimmasta päästä. Hintavan hankkeen taloudellinen mielekkyys ei kuitenkaan huolestuta itsekin sijoitusneuvoja työkseen antavaa Saku Lampista, siitäkään huolimatta, että maaseudun talojen arvo on pudonnut pohjamutiin viime vuosina.

– Ei hirvitä. Me teemme taloa elämistä varten, eikä se ole sijoitus. Sijoitukset ovat ihan erikseen ja tämä on elämää. Jos joskus joutuisimme myymään, niin uskon, että hyvälle talolle löytyy aina ostaja, Lampinen sanoo.

Lampiset myivät edellisen talonsa niinikään maaseudulta ennätysnopeasti: viikon kuluttua myyntiin laittamisesta talo oli myyty. Lampisten onnekas myyntiprosessi lienee kuitenkin se kuuluisa poikkeus, joka vahvistaa säännön, sillä muutaman viime vuoden aikana haja-asutusalueen omakotialojen kauppa on kokenut kovia kolauksia. Myyntiajat ovat pitkät, eikä taloista voi useinkaan kuvitella saavansa lähellekään sitä, mitä talostaan on vuosikymmen takaperin pulittanut.

– Sellaisia esimerkkejä on ollut, että talon arvo on ollut kymmenen vuotta sitten 110 000 euroa ja nyt se on enää 60 000-70 000 euroa. Nykyään kuitenkin maalta ostetaan taloja niin harvoin, että useammin arvon romahdukseen törmätään niissä tapauksissa, kun aikoinaan hankittuun taloon halutaan ottaa remonttilainaa ja käyttää taloa vakuutena, Suomenniemen Säästöpankin toimitusjohtaja Jan Korhonen kertoo.

Oman talon rakentaminen voi tuoda sadan tonnin tappion

Erityisen hyvin maaseudun kiinteistöjen hintakehitys tulee esiin Lampisten rakennustyön kaltaisissa omakotitalohankkeissa. Haja-asutusalueen omakotitalojen arvo on laskenut niin paljon, että talon rakentamisen kustannukset nousevat usein korkeammiksi kuin valmiin talon arvo lopulta on.

– Helposti rakennuskustannukset nousevat 300 000 euroon, ja kun mennään kauas taajamista, niin talosta saadaan myytäessä ehkä pari sataa tuhatta euroa, Korhonen kertoo.

Lampiset eivät usko näin käyvän omalle kohdalleen, vaikka voittokaan ei kiilu silmissä talon teoreettista myyntiä ajatellessa.

– Eiköhän talon arvo tule olemaan suunnilleen sama kuin rakennuskustannukset ovat. Silloin asia voisi olla toisin, jos teettäisimme enemmän töitä vieraalla. Järven ranta nostaa varmasti paikan houkuttelevuutta etenkin lapsiperheiden silmissä, Lampinen arvioi.

Järvenrantapaikat ovat pankkienkin mukaan poikkeus säännöstä, sillä ne ovat pitäneet hintansa hyvän kysynnän vuoksi muita maaseudun omakotitaloja paremmin. Pääsääntönä kuitenkin on, että haja-asutusalueen rakennushankkeisiin suhtaudutaan pankeissa varauksella.

– Pyydetään enemmän omarahoitusosuutta tai vakuutta. Määrä riippuu siitä, minkä arvioimme talon käyväksi arvoksi myyntitilanteessa, Korhonen kertoo.

Talon arvo voi olla jopa nolla euroa

Useista pankeista kerrotaan, että isompaa omarahoitusosuutta vaaditaan säännönmukaisesti paitsi rakennushankkeille, myös silloin, kun hankinnassa on mikä tahansa omakotitalo maalta.

– Voimme pyytää suurempaa omarahoitusosuutta, lisävakuuksia tai henkilötakauksia. Omarahoitusosuutta tärkeämpää on saada tulevaisuuden maksukyvystä tavallista suurempi varmuus. Työpaikka ja ansiotulot suhteutenaan lainan kuukausimäärään, Suur-Savon Osuuspankin johtaja Kari Manninen kertoo.

– Talon sijainti kuitenkin ratkaisee nämä asiat, sillä joiltakin alueilta ei taloa saa myytyä millään, Manninen sanoo.

Pankit kertovat, että ainakin teoriassa pankki voi määritellä talon arvoksi jopa nolla euroa. Käytännössä esimerkkejä ei ole tulltu vastaan, mutta teoriassa se on mahdollista, jos talo on huonokuntoinen ja sijainti vaikeiden taipaleiden takana keskellä metsää.

Uuden rakentamisen ja omakotitalojen hintakehityksen suhde on huomattu muuallakin kuin pankeissa: Mikkelin seudulla omakotitalojen rakentaminen on vähentynyt puoleen entisestä kolmessa vuodessa. Kuitenkaan ne, joita maalla asuminen houkuttaa, eivät peräänny haaveistaan kovin helposti.

– Vain aniharvoin nämä hankkeet kaatuvat. Motiivit ovat niin korkealla ja keinot monet, että hankkeet on saatu tehtyä, Korhonen kertoo.

– Maalla on tilaa harrastaa ja lapsille tilaa temmeltää. Me ei tykätä asua kaupungissa ihan vieri vieressä vaan omaa tilaa pitää olla, Saku Lampinen kertoo.