Kuntavaaleissa on tarjolla 8 999 valtuustopaikkaa. Niitä on tavoittelemassa vajaat 34 000 ehdokasta. Jokaista valtuustopaikkaa tavoittelee keskimäärin 3,7 ehdokasta.

Vähiten valtuutettuja yhtä ehdokaspaikkaa kohti on Alavieskassa. Valtuustopaikkoja on 21, ehdokkaita 29, joten jokaiselle kandidaatille riittää vähintään varavaltuutetun tehtävä.

Alavieskan kunnanjohtaja Olli Ikonen ottaa kärkisijan tyynesti. Keskustaenemmistöinen kunta sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan eteläosissa. Kokkola on kilometreissä kuitenkin Oulua lähempänä.

– Oli se vähän yllätys, kun huomasin, että olemme ykkösiä. Kyllä me vaalit saadaan täällä pidettyä. Taitaa olla vähän joka puolella sama, että on vaikea löytää ehdokkaita, kunnanjohtaja Olli Ikonen pohdiskelee.

Alavieskalla ryvettiin vuosia heikon talouden kanssa. Tulevaisuutta leimasi keskustelu kuntaliitoksesta. Sittemmin tilanne on muuttunut ja kriisikunnan kriteerit ovat paha muisto vain.

– Ehdokkaiden vähyydestä ei pidä vetää sellaista johtopäätöstä, että olisimme kuoleva kunta. Kirkonkylän halki menevä valtion tie saadaan vihdoin kuntoon ja Alavieskan ilme muuttuu aivan ratkaisevasti. Meillä on elämisen meininki, enkä sano sitä pelkästään viran puolesta, Ollil Ikonen vakuuttaa.

Alavieskan viime vuoden tilinpäätös näyttää 1,3 miljoonaa euroa voittoa. Takavuosien tappiot on saatu maksettua.

Jos listan ehdokkaat menevät läpi, varavaltuutettua ei sitten ole Arto Jääskeläinen

Alavieskan erikoisuus on vaalien erityinen asetelma, jossa on vain kaksi ehdokaslistaa. Keskustalla on oma lista ja muut puolueet ovat ryhmittyneet toiselle listalle.

– Jos äänestää vasemmistoliittoa, ääni voi mennä kokoomukselle. Samassa vaaliliitossa ovat myös Perussuomalaiset, demarit ja kristillisdemokraatit, Ikonen kertoo.

Varavaltuutettu vain samalta listalta

Alavieskan lisäksi parhaat mahdolliset mennä läpi vaaleissa on Kyyjärvellä Luhangassa, Siikalatvassa, Hyrynsalmella, Korsnäsissä, Närpiössä, Haapajärvellä, Merijärvellä ja Pelkosenniemellä.

Jos äänet eivät riitä valtuustopaikkaan, ehdokkailla on näissä kunnissa hyvät mahdollisuudet varavaltuutetuksi. Lain mukaan ehdokaslistalle määritellään suhdeluvun perustella yhtä monta varavaltuutettua kuin sillä on valtuustopaikkoja, vähintään kuitenkin kaksi.

– Jos listan ehdokkaat menevät läpi, varavaltuutettua ei sitten ole, kertoo oikeusministeriön vaalijohtaja Arto Jääskeläinen.

Vähiten ja eniten ehdokkaita valtuustopaikkaa kohti 1. Alavieska 1,38 (29 ehdokasta/21 valtuutettua) 2. Kyyjärvi 1,41 (24/17) 3. Luhanka 1,47 (22/15) 4. Siikalatva 1,52 (41/27) 5. Hyrynsalmi 1,52 (32/21) ... 291. Vantaa 9,41 (631/67) 292. Espoo 9,8 (732/75) 293. Tampere 9,8 (665/67) 294. Turku 10,3 (693/67) 295. Helsinki 12,8 (1084/85)

"Mitä tiukempi kilpailu, sitä parempi"

Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja Markku Jokisipilä muistuttaa, että ehdokkaiden mahdollisimman suuri määrä on hyväksi demokratian kannalta.

– Ideaalitilanteessa on paljon valinnanvaraa. On paljon erilaisilla taustoilla varustettuja ehdokkaita ja toisaalta paljon samoilla taustoilla olevia ehdokkaita. Suurissa kaupungeissa näin on, mutta pienemmissä kunnissa tilanne on heikompi.

– Demokratian toteutuminen on sattumanvaraisempaa, jos ehdokkaita on vähän ja heitä on vaikea löytää. Ollaan vähän sen varassa, mitä sattuu verkkoihin jäämään, kun ehdokkaiden löytyminen on tahmeaa. Mitä tiukempi kilpailu ja enemmän valinnan varaa, sitä parempi, Jokisipilä tiivistää.