Uskontoa "erittäin vahvasti opettava" lahtelaiskoulu yhdistää maailmankatsomustaan muun muassa terveystietoon ja historiaan. Pysyvää opetuslupaa ei ole vieläkään saatu.

Lahden kristillinen koulu tarjoaa oppilailleen perusopetusta osin hengellisestä näkökulmasta. Virallisesti opinahjo luokitellaan maailmankatsomukselliseksi peruskouluksi.

Opetushallitus totesi jo vuonna 2016 lausunnossaan, että koulun opetussuunnitelmassa ilmenevä uskonnollinen painotus on erittäin vahva. Yli 1000-sivuinen opetussuunnitelma (siirryt toiseen palveluun) on Opetushallituksen mukaan niin laaja, että se saattaa vaikeuttaa sen käyttämistä koulutyössä.

Vuonna 2008 perustettu koulu on toiminut valtioneuvoston myöntämillä määräaikaisilla luvilla – nyt on meneillään viisivuotinen opetuksen järjestämislupa. Lahden kaupungin sivistyslautakunta hylkäsi hiljattain koulun hakemuksen pysyvästä opetusluvasta. Asia on herättänyt Lahdessa poliittista keskustelua, kirjoittaa Etelä-Suomen Sanomat (siirryt toiseen palveluun).

Rehtori Aleksi Rinteen mukaan opinahjo on yhteiskristillinen, eikä se ole sidottu mihinkään kirkkokuntaan.

– Emme ilmennä minkään seurakunnan tapakulttuuria tai oppia. Toimintamme perustuu apostoliseen uskontunnustukseen, jonka raamissa meillä on aamunavauksen pitäjiä sekä yhteistyökumppaneita. Mormonit ja Jehovan todistajat on rajattu ulkopuolelle.

Koulu painottaa neljää arvoa, jotka on rehtorin mukaan poimittu Raamatusta. Ne ovat 1) rohkeus, 2) luotettavuus, 3) kunnioitus ja 4) kiitollisuus. Opinahjo suhtautuu kriittisesti yhteiskunnan maallistumiseen eli esiaviolliseen seksiin ja avoliittoon.

– Nuo ovat selkeitä yhteiskunnan muutoksia ja käsittelemme niitä koulussa terveysnäkökulmasta. Että miten esimerkiksi kumppanien määrä vaikuttaa ihmisen psyykkiseen ja fyysiseen terveyteen, sanoo Rinne.

Koulun linjaukset käyvät ilmi opetussuunnitelmasta:

Yle

Rehtori itse on kirjoittanut kriittisesti tyttöjen ja poikien sukupuolieron hämärtämisestä Etelä-Suomen Sanomien mielipidepalstalla 17.1.2018. Rinteen mielestä kunnalliset koulut suorastaan kilpailevat "rohkeudellaan" hämärtää sukupuolikäsitystä käytänteissään. Hän arvostelee Setaa ja Opetushallitusta.

Oppilaat pohtivat seksikumppanien määrää

Terveystiedon tunneilla on haluttu kristillisen koulun oppilaiden pohtivan suhtautumistaan esimerkiksi avoliittoon ja seksiin.

– Aiheena on ollut esimerkiksi, että tuleeko ihmisellä olla yksi seksikumppani. Olemme kirjanneet tunneilla väitteitä puolesta ja vastaan. Ihan sama, mikä on ollut oppilaan oma näkökulma, on hän saanut laatia argumentaation molempiin suuntiin. Sitten jokainen on pohtinut skenaarioita eli vaikka leskeksi jäämistä.

Rehtorin mielestä oppilaiden ei ole tarvinnut näissä tehtävissä välttämättä ilmaista henkilökohtaista mielipidettään, vaan tehtävät ovat olleet erilaisten näkökulmien käsittelyä aihepiiristä.

Opetuksessa on näkynyt muun muassa kielteinen suhtautuminen uskottomuuteen.

– Jos puoliso on ollut autuaasti siinä luulossa, että on yhden kanssa ja saakin sukupuolitaudin uskottoman kumppanin kanssa, niin eihän tällainen ole toivottu tilanne.

Uskontoa kristillinen koulu opettaa tavallista enemmän. Lähes kaikilla luokilla uskontoa on kaksi vuosiviikkotuntia, kun kunnallisessa perusopetuksessa määrä on tavallisimmin yksi vuosiviikkotunti. Yksi vuosiviikkotunti tarkoittaa 38 tuntia opetusta lukuvuoden aikana.

Koulussa on tällä hetkellä yli 130 oppilasta esikoulusta yläkouluun. Samassa yhteydessä toimii kristillinen päiväkoti, jossa on parikymmentä lasta.

Hissantunnilla puhutaan kristittyjen vainoamisesta

Opetushallitus suhtautuu kielteisesti uskonnon opetuksen levittämiseen muihin oppiaineisiin.

Kristillisessä koulussa uskonto näkyy kuitenkin uskontotuntien lisäksi esimerkiksi terveystiedossa, historiassa, äidinkielessä ja kuvaamataidossa. Rehtori Aleksi Rinne ottaa esimerkiksi historian tunnin.

– Jos tunnilla on käsittelyssä vaikka Rooman aikaisia tapahtumia, voi Uuden testamentin kirjeitä nähdä aikalaiskuvauksina. Kun asioita käsitellään kronologisesti, uskonnon puolelta pystyy ottamaan maailmankatsomuksellisen kontekstin. Vaikka siitä, miten kristittyjä vainottiin.

Aiheena on ollut esimerkiksi, että tuleeko ihmisellä olla yksi seksikumppani. Aleksi Rinne

Suomalaisesta perusopetuksesta on yleensä karsittu kaikki yliluonnollisuuteen viittaava. Miten kristilliseen uskoon kuuluvat Jeesuksen ihmeteot käsitellään kristillisessä koulussa?

– Opetussuunnitelmamme perusteissa mainitaan Raamattu kirjana. Sehän voi olla äidinkielessä ainekirjoitelman aihe. Oppilaalla on täysi valinnanvapaus, minkälaisen sävyn tai tulokulman tekstiinsä valitsee. Hän voi valita hengellisen näkökulman tai sitten ei, eikä se vaikuta arviointiin mitenkään.

Rehtori pitää Opetushallituksen vaatimuksia ristiriitaisina. Toisaalta kristilliseltä koululta vaaditaan, että se pitää kristillisyyttä esillä, mutta toisaalta liika kristillisyys katsotaan oppilaan sitouttamiseksi uskoon. Rehtorin mielestä yksiselitteinen määritelmä oppilaan sitouttamisesta uskoon puuttuu.

Rehtori Aleksi Rinne Lahden kristillisestä koulusta. Yle

Opetushallitus: Hartauksia saa olla, jos huoltajia informoidaan

Opetushallituksen mukaan uskonto on pidettävä erillään muista oppiaineista. Uskonto ei saa opetusneuvos Pekka Iivosen mukaan laajeta muihin oppiaineisiin niin, että oppilas saataisiin uskomaan tai kokemaan uskonnollisia, katsomuksellisia asioita.

– Suomalaisissa kouluissa saa toki sinällään olla uskontoon liittyviä asioita, uskonnollista toimintaa, kuten hartauksia ja juhlia, mutta nekin ovat hyvin tarkkaan erikseen määriteltyjä. Niistä pitää hyvin tarkkaan informoida huoltajia.

Informointivelvollisuus koskee kaikkia oppilaitoksia, eivätkä maailmankatsomukselliset koulut poikkea Iivosen mukaan tästä millään tavalla.

– Jokaisessa suomalaisessa peruskoulussa on uskonnon opetusta, mutta sillä ei saa olla mitään uskontoon sitouttavaa toimintaa tai merkitystä. Opetuksen tulee tapahtua opetussuunnitelman mukaisesti ja vain oppiaineessa.

Raamattu saa olla esillä historian opetuksessa ainoastaan tietyin ehdoin.

– Jos jokin uskonnollinen, kristillinen tai ei-kristillinen ilmiö liittyy suoraan historiaan ja siitä on olemassa selkeä materiaali, sitä voidaan käyttää havainnollistajana historiallisella aikajanalla.

Yksittäisiä Raamatun kohtia, joissa tuodaan tuodaan kristillistä ajattelua muuhun opetukseen, ei pidä Iivosen mukaan tehdä. Terveystiedon osalta linja on Suomessa vielä tiukempi.

– On aika vaikea löytää uskonnosta suoraa yhtymäkohtaa terveyteen ja hyvinvointiin. Ehkä voitaisiin joissakin tilanteissa ajatella Raamatun ja Välimeren ruokatapoja historiallisena perinteenä, pohtii opetusneuvos Pekka Iivonen.

Aiheesta lisää:

Kristillinen koulu haluaa vakiinnuttaa paikkansa Lahdessa (radiohaastattelussa rehtori ja opetusneuvos)

Ääriuskonnolliset vanhemmat estäisivät koulun seksuaalikasvatuksen lapsiltaan – opettaja ei saisi mainita homoudestakaan

Yksityiskoulun kilpailuvaltti: Siikasalmen pienimmällä luokalla vain kolme oppilasta