Työministeri Jari Lindström (sin.) myöntää, että hallituksen kaavailemat muutokset työelämään ovat perustuslain kannalta hankalia toteuttaa.

Lindström totesi lauantaina Ylen Ykkösaamussa, että muutosten valmistelu on vielä kesken, mutta hallitus "aikoo katsoa, mitä asialle on tehtävissä".

Hallitus sopi kehysriihessä muun muassa, että henkilöperusteista irtisanomista helpotetaan alle 20 henkeä työllistävissä yrityksissä.

Lindström kuitenkin puolusti pienten yritysten työntekijöiden irtisanomissuojan heikentämistä. Hänen mukaansa muutoksen tarkoituksena on madaltaa yritysten kynnystä työllistää.

– On tilastollisesti todistettu, että tänä päivänä suurin osa työpaikoista syntyy pieniin yrityksiin. Mutta jos on pieni yritys, rekrytointiriski on paljon korkeampi kuin suuressa yrityksessä, Lindström sanoi.

Irtisanomisen perustelut pitää olla kestävät myös jatkossa

Lindstöm ei halunnut ottaa vielä kantaa siihen, mitä henkilökohtaiset irtisanomisperusteet voisivat tulevaisuudessa olla. Hän kuitenkin korosti, että pelkän pärstäkertoimen mukaan ei saa potkuja jatkossakaan.

– Tässä ollaan erittäin herkän asian kanssa tekemisissä. Ensinnäkin meillä on perustuslaki ja kansainväliset sopimukset, jotka määrittelevät sen miten ihmisiä voidaan irtisanoa. Irtisanomisen perustelut pitää olla kestävät.

Hallitus sopi kehysriihessä myös, että määräaikaisen työsuhteen perusteista luovutaan alle 30-vuotiaiden työntekijöiden kohdalla, jos he ovat olleet yhtäjaksoisesti kolme kuukautta työttömänä työnhakijana.

Tämä muutos tulee olemaan Lindströmin mielestä vielä vaativampi toteuttaa kuin irtisanomissuojan heikentäminen pienissä yrityksissä.

– Ikäraja on tässä se haaste, koska ikäsyrjintä on perustuslaissa kiellettyä. Meidän pitää pystyä näyttämään toteen se, että jos me toimitaan näin, työllistämiskynnys laskee, Lindström sanoi.

Lindström: Siniset estivät kehysriihessä suuren työmarkkinariidan

Lindströmin mukaan hallituskumppaneilla kokoomuksella ja keskustalla oli kehysriihessä haluja tehdä päätöksiä paikallisen sopimisen edistämisestä ohi työehtosopimusjärjestelmän. Sinisten näkemyksen mukaan paikallisen sopimisen edistäminen olisi kuitenkin aiheuttanut työmarkkinaselkkauksia ja ongelmia ay-liikkeen kanssa.

– Minä otin tosissani sen viestin, joka ammattijärjestöiltä ja EK:lta tuli, että jos viette asiaa eteenpäin, niin silloin tulee ongelmia. Kehysriihessä käytyjen keskustelun ydin oli se, että myös kokoomus ja pääministeri ymmärsivät tämän huolen.

Työmarkkinajärjestöjen tulkinta on että paikallisen sopimisen edistäminen lakiteitse murentaisi työehtospimusjärjestelmää, arvioi Lindström.

– Silloin oltaisiin porattu reikää yleissitovuuteen. Ja jos he viestittävät meille, että tämä on heille periaatteellinen asia, niin minä otan sen tosissani. Ja ymmärrän sen niin että tästä seuraa paljon muutakin kuin toritapahtumia.

Lindströmin mukaan kehysriihessä tehdyt päätökset irtisanomissuojan heikennyksistä ja alle 30-vuotiaiden työttömien määräaikaisuusehdoista luopumisesta olivat vaihtoehto paikallisen sopimisen edistämiselle. Näin siniset hänen mukaansa estivät suuren työmarkkinariidan syntymisen.

– Tiedettiin että nämä päätökset ovat vaikeita, mutta me (siniset) oltiin valmiita siihen että jotain täytyy saada vastineeksi, ettei paikallinen sopiminen etene.

Yleissitovuudesta väännetään kättä vaalien alla

Työehtosopimusten yleissitovuudesta luopuminen nousee kuitenkin vaaliteemaksi ensi kevään eduskuntavaaleissa, sen verran usein siitä tulee viestejä hallituskumppani kokoomuksen piiristä, arvioi Lindström Ykkösaamussa.

Itse hän ei olisi valmis luopumaan yleisitovuudesta.

– Se takaa sen, että sellaisetkin ihmiset, jotka eivät osaa neuvotella itselleen sopimuksia, saavat edes jonkun perusturvan.

– Minun on vaikea nähdä että jokainen pystyisi henkilökohtaisesti itse neuvottelemaan oikeudenmukaisen sopimuksen, pohti Lindström Ykkösaamussa.

Lue myös:

Hallituksen ajamat perusteettomat pätkätyöt nuorille voivat kaatua – "Kukaan ei kehtaisi esittää tällaista yli 50-vuotiaille"