Nyt ensimmäisiä askeleita koulupolullaan ottavat lapset ovat isojen kysymysten edessä 2030-luvulla. Aukeaako ovi opiskeluun ja löytyykö töitä? Professori Liisa Häikiö uskoo, että suomalainen yhteiskunta selviää suuristakin haasteista.

Nyt ensimmäisiä askeleita koulupolullaan ottavat lapset ovat isojen kysymysten edessä 2030-luvulla. Aukeaako ovi opiskeluun ja löytyykö töitä? Professori Liisa Häikiö uskoo, että suomalainen yhteiskunta selviää suuristakin haasteista. Jani Aarnio / Yle

Tutkimusten mukaan koulu näyttäytyy eriarvoisena sellaisten nuorten kohdalla, joiden perheissä ei ole riittävän vahvoja resursseja.

– Perheillä pitää olla melkoiset resurssit, jotta lapsi voi käydä hyvällä tavalla koulua. Vanhempien pitää tukea lapsia myös kotona esimerkiksi kielten opiskelussa, sosiaalipolitiikan professori Liisa Häikiö Tampereen yliopistosta sanoo.

Suomalainen peruskoulu on ollut tärkeä instituutio, joka on vahvistanut myös taloudellisesti osattomien lasten mahdollisuuksia yhteiskunnan täysivaltaisena jäsenenä. Häikiön mielestä nyt on syytä pohtia, toimiiko koulu enää tällä tavalla.

Sosionomiksi Tampereen ammattikorkeakoulussa opiskeleva Riitu Kivinen muistelee omaa peruskouluaikaansa lämmöllä, mutta kantaa myös huolta yhdenvertaisuudesta.

– Nykyään tuntuu olevan koulussa kuin koulussa ongelmana se, että onko kaikilla tasavertaiset mahdollisuudet oppia ja kuinka erilaiset oppimisvaikeudet otetaan kouluissa huomioon. Tässä olisi Kivisen mielestä kehitettävää kaikissa kouluissa.

Tampereen ammattikorkeakoulussa opiskeleva Eero Heinonen pitää peruskoulua yhä yhteiskunnan tukipilarina.

– Jos opiskelijat luottavat opettajaan ja opettaja oppilaiden päätöksentekokykyyn, niin kyllä tällä muurataan peruskivi fiksulle käyttäytymiselle ja kaikelle elämässä, Heinonen toteaa.

"Totta kai heikompiosaisille pitäisi antaa enemmän tukea ja saada näin kaikille samat mahdollisuudet koulutukseen. Tasa-arvoa on myös lapsilisät jokaiselle tulotasosta riippumatta", opiskelija Eero Heinonen sanoo. Jussi Mansikka / Yle

Oletko osallinen vai osaton?

Sosiaalipolitiikan päivillä Tampereella pohditaan yhdessä työryhmässä nuorten osallisuutta ja hyvinvointia 2030-luvulla.

Nuorten ihmisten osallisuudessa ja osattomuudessa on nähtävissä erilaisia kierteitä. Joillekin kasautuu erilaisia toisiaan vahvistavia asioita, jotka mahdollistavat hyvän elämän, kuten toimivat sosiaaliset verkostot, riittävät rahavarat jokapäiväiseen elämiseen sekä poliittiset vaikutusmahdollisuudet.

Osattomuudessa kierre pyörii toiseen suuntaan.

– Esimerkiksi niukat taloudelliset resurssit rajaavat näköalaa koulutuksesta ja työelämästä, professori Liisa Häikiö sanoo.

Taloudellinen osattomuus tuntuu kuitenkin vahvistavan ja lisäävän ihmisen sosiaalisia suhteita. Vahvat sosiaaliset suhteet auttavat pärjäämään arkisessa elämässä silloinkin, kun rahaa on vähän, Häikiö muistuttaa.

Tuloerot säilyneet ennallaan, eriarvoisuus kasvaa silti

Vinha totuus Suomesta ja maailmasta on se, että toisilla rahaa on enemmän kuin toisilla. Tämä ei ole kuitenkaan uusi ilmiö, sillä tuloerot eivät ole viime vuosina Suomessa juuri kasvaneet. Tosin käytettävissä olevat tulot mahdollistavat janan ääripäissä oleville ihmisille hyvin erilaiset elämät.

Vaikkei eriarvoisuuden lisääntyminen Häikiön mukaan liitykään suoraan tulonjaon eriarvoisuuteen, on rahallakin merkitystä.

– Eriarvoistuminen liittyy juuri kasautumiseen ja kierteisiin, joita muodostuu ihmisten elämissä. Kun on taloudellista puutetta, tulee puutetta muista resursseista kuten osallistumismahdollisuuksien heikkenemistä. Kaikki nämä vahvistavat toisiaan arkielämässä ja siitä syntyy eriarvoisuus, joka meillä on.

Työmarkkinat jakautuvat, sosiaaliturvaa tarvitaan

2030-luvun nuorten työmarkkinat näyttäytyvät jakautuneilta. Kaikilla yhteiskunnan jäsenillä ei välttämättä ole mahdollisuutta päätyä työmarkkinoille tai saada sanaansa kuuluville yhteiskunnallisessa päätöksenteossa.

Suomalaiset työpaikat vaativat jo nyt työntekijöiltään paljon, joten se osa, joilta näitä työelämätaitoja ei löydy, uhkaavat jäädä työmarkkinoiden ulkopuolelle.

Osalle taas on tarjolla runsaasti mahdollisuuksia ja hyviä työpaikkoja. Tässä kansainvälistyneessä tulevaisuuden Suomessa menestyvät nuoret voivat tarttua sekä yritysten että julkisen sektorin tarjoamiin mielenkiintoisiin työpaikkoihin, Häikiö uumoilee.

"Tulevaisuudessa työmarkkinat eivät ole kaikille samat", professori Liisa Häikiö sanoo. Anssi Leppänen / Yle

Nuorten asenteet tuntuvat Häikiön mielestä osin aika kovilta. Tämä käy ilmi esimerkiksi viimeisimmästä nuorisobarometrista (siirryt toiseen palveluun) (Valtion nuorisoneuvoston sivut). Kyselyyn vastanneista kaksi kolmesta peukuttaa väitteelle, jonka mukaan sosiaaliturvaa saa Suomessa liian heppoisin perusteisin.

Professori Häikiö pitää tätä ajatusvirheenä. Hänen mielestään ei ole kenenkään etu, että yhteiskuntaan syntyisi osattomien joukko, joka ei saisi rahaa mistään.

– Jollakinhan ihmisten on tultava toimeen. Meillä on rahatalous ja kaikilla tulee olla jonkin verran rahaa, että he voivat toimia tässä yhteiskunnassa.

Ammattikorkeakouluopiskelija Riitu Kivinen muistuttaa, että jokaisen sosiaaliturvaa hakevan inhimillinen tilanne on erilainen. Sosiaaliturvasta puhuttaessa tulisi ottaa huomioon ihmisen elämäntilanne ja elinympäristö.

– Elämän pitää olla kohtuullista kaikille, Kivinen painottaa.

Joensuusta Tampereelle opiskelemaan muuttanut Riitu Kivinen pitää nykyisenkaltaista sosiaaliturvaa hyvänä. Jussi Mansikka / Yle

Haasteista huolimatta tulevaisuus näyttää paremmalta

Professori Liisa Häikiö katsoo kaikesta huolimatta tulevaisuuteen luottavaisesti. Yhteiskunnallisia ongelmia tulee aina olemaan, mutta meidän on pyrittävä ratkaisemaan ne. Asiat ovat hänen mielestään aina kehittyneet lopulta parempaan suuntaan. Näin tulee tapahtumaan varmasti myös tulevaisuudessa.

– Isoja haasteita löytyy kuten ilmastonmuutos, mutta minä uskon, että siihenkin löydetään ratkaisu.

Hän kuitenkin muistuttaa ihmisten tulevan erilaisista lähtökohdista, joita tulee myös kunnioittaa ja arvostaa. Tämä on tärkeää erityisesti nuorten kohdalla.

– Uskon, että me saamme luotua yhteiskunnan, joka tuottaa hyvinvointia, työtä ja toimeentulon mahdollisuuksia sellaisilla tavoilla, jotka ruokkivat ihmisten mielikuvitusta ja mahdollisuutta olla osa yhteiskuntaa, Häikiö sanoo.

Sosiaalipolitiikan tutkijat kokoontuvat Tampereelle 25.-26. lokakuuta. Tänä vuonna Sosiaalipolitiikan päivillä pohditaan hyvinvointivaltion murrosta tulevaisuuden näkökulmasta.

Lue myös:

Kysyimme yliopistolla, mitä koulutusjärjestelmässä pitäisi muuttaa: "Ei saisi eriarvoistaa, vaan valmentaa oikeasti työelämään"