Näyttelijäksi ja puheterapeutiksi on ankara seula. Tutki jutun lopussa olevilla hakukoneilla, mihin tutkintoihin oli eniten ensisijaisia hakijoita ja missä kilpailua oli vähiten. Mukana on yli tuhat kohdetta.

Kouvolalainen Pinja Kurittu on onnellinen nuori nainen. Hän aloittaa tänä syksynä logopedian opinnot Helsingin yliopistossa. Se oli ainoa opiskeluala ja -paikka, mihin Kurittu todella halusi ja myös haki.

Unelmien paikan saamista oli vaikea uskoa, Kurittu kertoo. Ensin hän vain tuijotti tietokoneen näytöltä omaa nimeään hyväksyttyjen joukossa – ja tärisi jännityksestä.

– Vieläkin on aika epäuskoinen olo, että pääsin. Se tuntui niin mahdottomalta tehtävältä, että onko tämä edes totta.

Pinja Kurittu oli aiemmin kiinnostunut psykologian opinnoista. Ammattien esittelypäivä lukiossa sai innostumaan puheterapeutin työstä. Kalevi Rytkölä / Yle

Mahdottomalta tehtävä tuntui, koska hakijoita logopedian opintoihin oli tänä vuonna paljon. Helsingin yliopiston logopediaopinnot ensisijaiseksi vaihtoehdokseen ilmoitti yli 600 hakijaa.

Koulutusohjelmaan hyväksyttiin vain 25 opiskelijaa. Myös Turun, Oulun ja Tampereen yliopistoissa logopedia oli suosittu hakukohde.

Allaolevasta taulukosta näet 20 hakukohdetta, joissa hyväksyttyjen opiskelijoiden määrä oli tänä vuonna pienin ensisijaisten hakijoiden määrään suhteutettuna. Niitä voi pitää kilpailluimpina korkeakoulukohteina.

Kaksikymppinen Kurittu haki opintoihin myös viime vuonna heti ylioppilaaksi päästyään. Se haku oli kuitenkin vain kokeilua ja paikka jäi saamatta. Välivuosi sujui kaupassa työskennellessä.

Raskasta ennakkovalmistautumista ja lukemista vaativista pääsykokeista ollaan yhä enemmän luopumassa. Myös logopedian opiskelijoitten valinnassa pääsykokeet muuttuivat tänä vuonna.

Kurittu arvelee muun muassa sen vaikuttaneen hakijoiden määrään.

– Nyt on ollut esillä se, että puheterapeuteista on pulaa ja on hyvä työllisyys. Voisin myös kuvitella, että on helpompi tulla pääsykokeeseen tavallaan kokeilemaan, kun ei ole kahta paksua teosta, jotka piti päntätä läpikotaisin.

Ensisijaisten hakijoiden määrä kertoo alan suosiosta

Korkeakoulujen yhteishaussa voi hakea kuuteen eri koulutukseen yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa, joten koulutuspaikan suosiosta kertoo se, mikä kohde pannaan useimmin ykköseksi.

Eniten ensisijaisia hakijoita oli tuttuun tapaan isojen kaupunkien yliopistojen kauppatieteellisen, oikeustieteellisen ja lääketieteellisen koulutuksen hakukohteisiin. Sisäänpääsy niihin on tunnetusti kovan työn takana.

Mutta kun suhteutetaan ensisijaisten hakijoiden määrä hyväksyttyjen määrään, järjestys muuttuu.

Tällä kenties kilpailtuimpien alojen listalla olivat odotetusti yliopistojen elokuva- ja teatterialan opiskelupaikat. Helppoa ei ollut tänä vuonna päästä myöskään opiskelemaan ensihoitajaksi Tampereelle tai juuri logopedian opintoihin.

Kaikki hyväksytyt eivät kuitenkaan ole ensisijaisia hakijoita. Hyväksytyksi tullut voi olla hakija, jolle paikka oli toiveissa kakkos- tai kolmossijalla, tai jopa sitäkin alempana. Paremmilla papereilla tai pääsykoemenestyksellä hän ohitti ensisijaisen hakijan.

Unelmien opiskelupaikan saaminen kilpaillulta alalta voi yrityksistä huolimatta jäädä haaveeksi. Joku muu vaihtoehto voi pettymyksen hälvennettyä osoittautua hyväksi ratkaisuksi.

Luonnontieteissä opintopaikka irtoaa helpommin

Helpommin tavoitettavia opiskelupaikkoja olivat muun muassa matemaattis-luonnontieteelliset hakukohteet. Opiskelupaikkoja on niissä usein enemmän kuin kaikkein kilpailluimmilla aloilla.

Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun 11 opiskelupaikasta kilpaili yli tuhat ensisijaisesti näyttelijäksi haluavaa. Kemian opiskelu Helsingin yliopistossa puolestaan oli ykkösvalinta vajaalle viidellekymmenelle ja opiskelemaan hyväksyttiin yli sata.

Vaikka ensisijaisia on vähemmän, ei opiskelupaikka irtoa ilman osaamista. Tänäkin vuonna korkeakoulut peruivat koulutuksia, koska hakijoiden joukosta ei löytynyt riittävästi oppilaitoksen vaatimukset täyttäviä. Alkavista koulutuksista vähiten kilpailtuina voi pitää koulutuksia, joissa hyväksyttyjä oli moninkertainen määrä ensisijaisten hakijoiden määrään verrattuna. Vähiten kilpaillut kohteet näet alla olevasta taulukosta.

Alan vaihtajan neuvo: Mieti, mikä aidosti kiinnostaa

Pinja Kurittu kertoo tutkineensa etukäteen tilastoista, kuinka paljon hakijoita häntä kiinnostaville aloille on. Hän harkitsi aiemmin myös psykologian opintoja ja vertasi hakijamääriä logopedian hakijamääriin.

– Nekin paikat ovat hyvin kilpailtuja. Oli vähän yllätys, että logopedia oli tänä vuonna niin suosittu. Ja vähän pelottikin ennen pääsykoetta.

Viime vuosina koulutuspolitiikan perusajatuksena on ollut se, että nuoret halutaan mahdollisimman pian opintoihin ja valmistumisaikoja lyhyemmiksi.

Logopedian opiskelija Alma Zenger neuvoo resonaattoriputken käytössä. Zenger on valmistumassa puheterapeutiksi todennäköisesti vuoden lopulla. Kalevi Rytkölä / Yle

Yliopistojen hakukohteisiin on ensikertalaiskiintiöitä ja pitkää lukemista vaativia pääsykokeita halutaan karsia. Viimeistään vuonna 2020 valtaosa opiskelijoista valitaan ylioppilaskokeiden tulosten perusteella.

Logopedian opiskelija Alma Zenger on alan vaihtaja. Hän opiskeli ensin pari vuotta suomen kieltä Åbo Akademissa, mutta vaihtoi siellä psykologian sivuaineopintojen innostamana logopediaan. Nyt hän on harjoittelussa Helsingissä ja puheterapeutiksi valmistuminen häämöttää vuoden lopulla.

Zengerin mielestä harva tietää vielä lukion jälkeen täysin, mitä haluaa.

– En todellakaan tiennyt vielä siinä vaiheessa. Kun pääsin yliopistoympäristöön suomen kieltä opiskelemaan, alkoi vasta hahmottua, millaista siellä on ja mitä voisi opiskella.

Zenger ei ole missään vaiheessa seurannut hakijamääriä tai tehnyt päätöksiä sen perusteella, minne on vaikea tai helppo päästä. Hänen neuvonsa myös nuoremmille on se, että oma kiinnostus on tärkeintä.

– Kyllähän esimerkiksi työllistymisnäkymät saattavat motivoida, mutta kyllä se on oma kiinnostus, mitä kannattaa kuunnella.

Ylen hakukoneessa on yli tuhat viime kevään yhteishaun liki 1 300:sta hakukohteesta. Mukana eivät ole maisterihaun, avoimen väylän eivätkä tiedekilpailuissa menestyneiden opiskelijapaikat. Hausta on jätetty myös pois koulutukset, joihin ei hyväksytty yhtään hakijaa.

Yliopistojen kilpailluimmat hakukohteet 2018

Voit tehdä hakuja tutkinnon, koulutusalan, yliopiston ja kunnan mukaan. Hakukoneita on kaksi: ensimmäisessä näkyvät yliopistot ja toisessa ammattikorkeakoulut.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Jos taulukko ei näy lataa sivu uudelleen. Toteutus vaati toimiakseen JavaScriptin.

Ammattikorkeakoulujen kilpailluimmat hakukohteet 2018

Voit tehdä hakuja tutkinnon, koulutusalan, ammattikorkeakoulun ja kunnan mukaan.