Helsingissä rikkoutuu tänä vuonna 100 000 vieraskielisen raja. Luku kertoo siitä, että yhä useampi helsinkiläinen on maahanmuuttaja tai maahanmuuttajan lapsi. Miten eri tavoin Helsinki ottaa vieraskieliset huomioon?

Tänä vuonna Helsingissä rikkoutuu 100 000 vieraskielisen kaupunkilaisen raja. Koko metropolialueella heitä on lähes 200 000.

Helsinkiin 14 vuotta sitten muuttanut italialainen Lorenzo Dotson-Smith on yksi pääkaupunkiseudun vieraskielisistä.

Videolla Lorenzo kertoo, millaisia luovia tapoja hän kehittänyt selviytyä itselleen vieraalla kielellä.

Kymmeniä toimenpiteitä viime aikoina

Entä miten Helsinki on varautunut siihen, että yhä useampi helsinkiläinen on vieraskielinen eli maahanmuuttaja tai maahanmuuttajan lapsi?

Ilkka Haahtela on Helsingin kaupungin maahanmuutto- ja työllisyysasioiden päällikkö. Pertti Nisonen, Helsingin kaupunki

Helsingin kaupungin maahanmuutto- ja työllisyysasioiden päällikkö Ilkka Haahtela, Helsinki kasvaa ja kaupungissa on entistä enemmän maahanmuuttajia. Miten palvelut aiotaan järjestää?

– Tarjottavat palvelut vaihtelevat sen mukaan, mikä on kunkin kieliryhmän kielitaidon taso. Viimeisen puolen vuoden aikana Helsingin kaupunki on tehnyt kymmeniä toimenpiteitä, joilla on varauduttu siihen, että vieraskielisten määrä päiväkodeissa, kouluissa ja toisen asteen oppilaitoksissa kasvaa. Kotouttamisohjelman tavoitteena on koota kaupungin kotouttamista tukevat toimet yhdeksi kokonaisuudeksi.

Helsingissä on kohta 100 000 vieraskielistä Helsinkiläisistä jo 15,3 prosenttia puhuu äidinkielenään muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea.

Suurimmat vieraskieliset ryhmät ovat venäjänkieliset, vironkieliset ja somalinkieliset.

Vieraskielisten osuus on kasvanut eniten arabiankielisten, persiankielisten ja vietnaminkielisten keskuudessa.

Tulevaisuudessa yhä isompi osa helsinkiläisistä on maahanmuuttajia ja heidän lapsiaan. Se vaikuttaa Helsingin kaupungin tarjoamiin palveluihin. Lähde: Kaupunginkanslia, kaupunkitutkimus ja -tilastot

Millaisia asioita Helsingissä on tällä hetkellä otettu huomioon esimerkiksi koulutuksen, terveydenhuollon, harrastusmahdollisuuksien ja yhteisöllisyyttä tukevien palveluiden kohdalla?

– Vuosi sitten rakensimme maahantuloon liittyvän International House (siirryt toiseen palveluun)-palvelun. Palvelun kautta voi hoitaa pääosan viranomaisasioista samalla kertaa. Palvelun neuvonnassa riittää kielitaito vieraskielisten pääkieliin. Parhaillaan rakennamme järjestelmää, joka yhdistää verottajan ja erilaisia chatbot-palveluita tarjoavat tahot.

– Vieraskielisten runsas määrä näkyy myös Helsingin kaupungin henkilöstön koulutuksessa. Tovi sitten pohdimme, voisiko englanti olla Helsingin kolmas virallinen kieli. Toisin kuin Espoo, emme virallistaneet englantia, mutta asiasta keskustellaan varmasti tulevaisuudessa. Ehkä parhaiten kaupungin palvelut näkyvät harrastusmahdollisuuksissa. Pari vuotta sitten, kun Suomeen tuli paljon turvapaikanhakijoita, satsasimme kulttuurin ja vapaa-ajan matalan kynnyksen harrastuksiin. Niitä lisättiin ja suunnattiin erilaisille kieli- ja kulttuuriryhmille.

Maahanmuuttajat mukana kehitystyössä

Ennusteiden mukaan vuonna 2030 Helsingissä asuu noin 150 000 vieraskielistä. Millaisia suunnitelmia on tehty tulevaisuuden varalle?

– Ensinnäkin kaikki vieraskielisistä tehdyt ennusteet ovat yleensä olleet alakanttiin. Todennäköisesti 150 000 raja ylittyy. On vaikea ennustaa tarkasti vuoteen 2030 asti, sillä muuttoliikkeet Euroopassa saattavat muuttua seuraavan kymmenen vuoden aikana vaikka kuinka paljon.

Tovi sitten pohdimme, voisiko englanti olla Helsingin kolmas virallinen kieli. Toisin kuin Espoo, emme virallistaneet englantia, mutta asiasta keskustellaan varmasti tulevaisuudessa. Helsingin kaupungin Maahanmuutto- ja työllisyysasioiden päällikkö Ilkka Haahtela

– Mitään selkeää ja erillistä pitkän tähtäimen ohjelmaa ei ole. Tavoitteena on, että kaikki kaupungin palvelut tavoittavat myös vieraskieliset ja että kaikki maahanmuuttajien tarvitsemat pääpalvelut rakennettaisiin heidän näkökulmastaan. Palveluita on ollut rakentamassa ja valmistelemassa kymmeniä ja kymmeniä maahanmuuttajia ja maahanmuuttajalasten vanhempia. Näin toimittiin esimerkiksi koulutukseen ja kasvatukseen liittyvän palvelukokonaisuuden kanssa.

Millaisia näkökulmia saitte?

– Esimerkiksi sellaisia, että kouluihin tarvitaan omankielisiä ohjaajia, sillä osa lapsista ei vielä osaa suomea tai sen osaaminen on heikkoa.

– Helsingissä olemme muutenkin pyrkineen eroon siitä, että kuntalaisten pitäisi osata suomea hyvin ennen kuin palvelut ja polut aukeavat. Nykyinen lähtökohtamme on, että ihmiset pystyvät tekemään aika paljon heikollakin kielitaidolla. Pari vuotta sitten poistimme kielirajat ammatillisesta koulutuksesta. Sen myötä vieraskieliset pääsivät osallistumaan toisen asteen ammatillisiin opintoihin millä kielitasolla tahansa. Tietenkään he eivät voi suorittaa tutkintoa ilman kielitaitoa, mutta he pääsevät osallistumaan työpajoihin ja kiinni ammatillisiin kysymyksiin. Eli nopeasti alkuun ja kielen oppiminen siinä ohessa.

Ihmisiä Rautatientorin metropysäkillä. Kari Ahotupa / Yle

Rekisteröity vieras kieli ei kerro kielitaidosta

Vieraskieliset ovat ihmisiä, joiden rekisteröity äidinkieli on muu kuin suomi, ruotsi tai saame. Vieraskieliseksi rekisteröidytään itse tai jos kyseessä on lapsi, rekisteröinnin tekee vanhempi. Kaikissa tapauksissa rekisteröinti ei kerro kielitaidosta, vaan lähinnä henkilön juurista. Onko vieraskieliseksi rekisteröitymisestä jotakin erityistä hyötyä?

– Vieraskielisyyden merkitseminen auttaa meitä analysoimaan kieliryhmien muutoksia, mutta palveluiden kehittämistä se ei varsinaisesti helpota. Vieraskielisyys ei tosiaan kerro totuutta kielitaidosta. Tilastoista näemme vieraskielisten rekisteröityneiden määrän, mutta emme millään tavalla sitä, miten hyvin joku osaa kieltä, jonka hän on rekisteriin ilmoittanut.

Helsingin kaupungin omien tilastojen mukaan vieraskielisten määrä on kasvanut esimerkiksi persiankielisten, vietnaminkielisten ja arabiankielisten keskuudessa. Millaisia palveluita kaupunki tarjoaa tämänkaltaisille vieraskielisille ryhmille? Maksaako kaupunki vaikkapa terveyskeskuksessa tulkkipalvelut, jos henkilö ei osaa suomea, ruotsia, saamea tai englantia?

– Käytämme tällä hetkellä aika paljon määrärahoja tulkkipalveluihin. Uskon, että tulevaisuudessa meillä on paljon uudenlaisia teknisiä ratkaisuja, jotka helpottavat tulkkausta.

– Myös koulutuspalveluissa erilaiset kieliryhmät on hyvin huomioitu, samoin yritysneuvonnassa. Arabian kielen kasvu on vaikuttanut siihen, että neuvontapalveluissa yhtenä vaihtoehtona on arabian kieli ja jos tarvitaan tulkkia, niin arabiankielisiä tulkkeja on tarpeeksi.

Linjana "avoimesti kaikki mukaan heti"

Onko Helsingin väestörakenteen kehitystrendi samansuuntainen kuin muissa Pohjoismaiden pääkaupungeissa?

– Tukholmassa on maahanmuuttajia paljon enemmän kuin Helsingissä, mutta myös siellä ikärakenne on samansuuntainen kuin Helsingissä. Maahanmuutto on vaikuttanut siihen, että Helsingin huoltosuhde on hyvinkin nuorekas. Helsingissä on kouluikäisiä ja nuoria aikuisia enemmän kuin muualla Suomessa.

Suomen kotouttamispolitiikka luotiin 1990-luvulla ja se on ollut melko ketterä verrattuna moniin Länsi-Euroopan maihin, esimerkiksi Saksaan. Täällä ei ole oltu siinä luulossa, että kotouttaminen tapahtuu itsestään. Kuinka ketterästi Helsinki reagoi kaupungin asukkaiden muuttuneisiin tarpeisiin tällä hetkellä?

– Näkisin, että linjamme ”avoimesti kaikki mukaan heti” on oikea ja mahdollistaa sen, että työikäiset löytävät töitä ja muut pääsevät kouluttautumaan. Kotouttamisen painopiste on muuttunut. Kun aiemmin lähtökohtana oli, että ensin opitaan kieli ja sen jälkeen avautuvat palvelut, nyt Helsingissä on painotus, jonka mukaan kieltä ei juurikaan tarvitse osata ja silti voi edetä monin tavoin. Nykyisin ajatellaan, että tänne muuttaneen voimavarat tulisi saada nopeasti käyttöön.

Lue lisää:

Espoo ryhtyy maan ensimmäiseksi kolmikieliseksi kaupungiksi – Uusista tulijoista 70 prosenttia on vieraskielisiä

Tilastoja: Ulkomaalaiset Helsingissä (Helsingin kaupungin tietokeskus) (siirryt toiseen palveluun)