Tukholma ja Washington – tärkeimmät pääkaupungit

Kahdenvälinen puolustusyhteistyö Ruotsin ja Yhdysvaltain kanssa on yksi Suomen yhteistyöverkoston keskeisistä pilareista.

Pragmaattisen varovaisesti käyntiin lähtenyt Ruotsi-yhteistyö on tiivistynyt vauhdilla. Maiden puolustusvoimat julkaisivat talvella 2015 raportin yhteistyön tiivistämisedellytyksistä. Kun osapuolet vihdoin kirjasivat kahdenvälisen yhteisön tavoitteet asiakirjaan kesällä 2018, maiden merivoimien yhteinen taisteluryhmä oli saavuttanut alustavan operationaalisen toimintavalmiuden, niiden välinen harjoittelutoiminta oli siirtynyt maiden aluepuolustuksen harjoittelemiseen ja pääkaupungit olivat alkaneet avata toisilleen puolustussuunnittelua. Onkin selvää, että Suomen ja Ruotsin välinen luottamus on lisääntynyt ja positiiviset kokemukset ovat poikineet lisää yhteistyötä.

Suomi–Yhdysvallat-yhteistyötä taas puitteistaa syksyllä 2016 allekirjoitettu aiesopimus. Maiden välinen harjoitustoiminta on viime vuosina tiivistynyt. Yhdysvaltalaissotilaita ja -kalustoa on käynyt Suomessa tasaiseen tahtiin, ja erityisesti Ilmavoimat on taasen harjoitellut Yhdysvalloissa. Poliittisesti suhteet Washingtoniin ovat lähentyneet, ja kanssakäyminen niin poliittisella kuin virkamiestasolla on ollut vilkasta. Suomea Yhdysvallat kiinnostaa sen ylivoimaisten sotilaallisten kyvykkyyksien takia. Washington pitää taas Suomen maantieteellistä asemaa tärkeänä ja katsoo, että sen intresseissä on tukea Puolustusvoimien kykyä puolustaa Suomea.

Tämän vuoden keväällä Suomi, Ruotsi ja Yhdysvallat loivat kiinnostavasti hynttyyt yhteen allekirjoittamalla aiejulistuksen kolmenvälisestä yhteistyöstä. Uusi yhteistyömuoto tiivistää entisestään kolmikon välejä ja täydentää olemassa olevia kahdenvälisiä ratkaisuja.

Suomi astelee kolmatta linjaa

Suomen kumppanit ovat halukkaita tekemään yhteistyötä, koska Suomi näyttäytyy kiinnostavana strategisen asemansa ja sotilaallisten kykyjensä takia. Erityisesti Nato ja Yhdysvallat katsovat, että Itämeren tasapainon ja läntisen pelotteen ylläpitämiseksi on tärkeää, että Suomella on kyky pitää alueensa hallussa kaikissa tilanteissa.

Suomen näkökulmasta puolustusyhteistyön tavoitteet ovat selkeät. Kuten puolustusselonteko linjaa: ”Puolustusyhteistyö vahvistaa normaali- ja poikkeusolojen puolustuskykyä, parantaa uhkien ennaltaehkäisykykyä sekä edesauttaa poliittisen ja sotilaallisen avun saamista tarvittaessa.”

Suomi onkin mukauttanut lainsäädäntöään puolustusyhteistyön tavoitteiden mukaiseksi. Kesällä 2017 lainsäädäntömuutosten myötä Puolustusvoimat sai neljännen tehtävän, sotilaallisen avun antamisen. Tätä tehtävää on jo ehditty harjoittelemaan Aurora 17 -harjoituksessa Ruotsissa ja Viron pääsotaharjoituksessa Siil 18:ssa. Vuonna 2021 järjestettäväksi suunniteltu Suomen puolustamisen keskittyvä kansainvälinen sotaharjoitus on osa tätä isompaa kokonaisuutta.

Puolustusyhteistyön tiivistäminen on käytännössä johtanut siihen, että sotilasliittoon kuulumattomuudesta huolimatta Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tavoitteet ovat tosiasiallisesti lähellä liittopolitiikkaa. Maan linjan voidaankin sanoa olevan ”kolmas tie” liittoutumattomuuden ja liittoutumisen välillä. Suomi ei perusta politiikkaansa sotilasliiton turvatakuisiin vaan maantieteellisen asemansa tärkeyteen ja käytännön yhteistyön luomiin poliittisiin suhteisiin ja yhteistoimintakykyyn. Tähän presidentti Niinistö viittasi presidentinvaalien yhteydessä antamassaan kommentissa, jossa hän sanoi liittoumien syntyvän ilman sopimuksiakin.