Tavallisilta suomalaisilta puuttuvat tyystin kannustimet torjua ilmastonmuutosta, kirjoittavat toimittajat Virpi Hukkanen ja Janne Toivonen.

Tänä vuonna tapahtunutta:

Pankinjohtaja kertoo innoissaan neuvottelutilojen led-lampuista. Ne säästävät sähköä ja vähentävät ilmastopäästöjä.

Pörssiyrityksen aikeita ostaa hiilivoimaloita (siirryt toiseen palveluun) paheksutaan yleisesti. Pankkien sijoitusgurut ovat julistaneet useat fossiiliset energiayhtiöt (siirryt toiseen palveluun) pannaan.

Teleoperaattorin pomo juhlii yrityksensä pääsyä ilmastoraportoinnin globaalien kärkiyritysten listalle. Se takaa mainetta ja näkyvyyttä.

Euroja tienataan uusilla säännöillä

Muutos on tapahtunut. Ilmastonmuutoksen hillitseminen on pujahtanut arkeen.

Vielä muutama vuotta sitten oli toisin. Harvasta yrityksestä löytyi juttuseuraa ilmastonmuutosta koskevissa asioissa. Vain cleantech-seminaarit tekivät poikkeuksen.

Yrityksistä ja niiden johtajista ei ole yhtäkkiä kuoriutunut aktivisteja, jotka haluavat vain pelastaa maapallon tuholta, vaan euro on tässäkin paras kannustin.

Tehtävänä tulevaisuus Ilmastonmuutos vaikuttaa jo kaikkeen: ruokaan, liikkumiseen, asumiseen.

Ylen Tehtävänä tulevaisuus -kokonaisuus kertoo syksyn 2017 aikana, miten suomalaisten elämä voi muuttua ilmanstonmuutoksen vuoksi.

Teema näkyy Yle draaman tuottamina podcasteina ja videoina Areenassa, A-studion ja Uutisten tuottamina teksteinä yle.fi:ssä sekä juttuina ja keskusteluina tv-uutisissa ja A-studiossa.

Draaman tuottamissa minikuunnelmissa eletään sellaisessa tulevaisuuden maailmassa, joka pystyi toteuttamaan Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet. Pariisissa valtiot sopivat vuonna 2016, ettei maapallon lämpötila saisi nousta kahta astetta enempää.

Yrityksiä potkii eteenpäin puhdas markkinalogiikka.

Led-lamput pienentävät sähkölaskua. Sijoittaminen eteenpäin katsovaan yritykseen kannattaa paremmin kuin vanhasta maailmasta kiinnipitävään yritykseen.

Pariisin ilmastosopimuksen jälkeen moni tajusi, että toiminnan säännöt tulevat muuttumaan.

Insinööri puhkuu itsetuntoa

Maapallon pelastamisesta on tullut hyvää bisnestä.

Esimerkiksi öljyalan yhtiö Neste tekee hyvää voittoa biopohjaisilla polttoaineillaan. Teknologia-alan yritykset myyvät energiankulutusta pudottavia ratkaisuja vaikkapa taloyhtiöille. Valoakaan ei myydä yrityksille enää vain yksittäisinä lamppuina, vaan palveluna, mikä kannustaa sekä myyjää että käyttäjää säästämään sähköä.

Suomalainen insinööri puhkuu itsetuntoa.

Kaikki tekniset ongelmat ovat hänen mielestään ratkaistavissa. Insinöörit odottavat malttamattomina, että päättäjät tiukentaisivat päästörajoja. He haluavat haasteita!

Tänä syksynä ilmastonmuutosjuttuihin (siirryt toiseen palveluun) on ollut yllättävän helppo löytää muutoksen tavalla tai toisella huomioon ottavia yrityksiä.

Päästölupaukset ovat tiukkoja

Päättäjät eivät enää voi istua ilmastoasioissa tumput suorina. Kansainväliset sopimukset ja Euroopan unioni pakottavat heidät toimimaan.

Ilmastopäästöjen pitäisi pudota koko ajan, ja tavoitteet on asetettu vuosikymmenittäin: 20 prosentin vähennys vuoteen 2020 mennessä, 40 prosentin vähennys vuoteen 2030 mennessä ja ainakin 80 prosentin vähennys vuoteen 2050 mennessä.

Kunnat ja kaupungit asettavat omia tavoitteitaan. Jo 37 suomalaiskuntaa ja -kaupunkia (siirryt toiseen palveluun) on sitoutunut tavoittelemaan peräti 80 prosentin päästövähennystä jo vuoteen 2030 mennessä.

Kansalainen tarvitsee rahaa ja rajoja

Mutta millaista liikettä on saatu aikaan? Hyvin, hyvin varovaista.

Suomen hallitus laskee hämmästyttävän paljon kansalaisen vapaaehtoisuuden (siirryt toiseen palveluun) varaan. Tavallisen suomalaisen pitäisi puolittaa ilmastopäästönsä runsaassa 20 vuodessa. Ilman sitä koko maan ilmastotavoitteet jäävät saavuttamatta.

Kuinka moni suomalainen edes tietää, että hänen kontollaan on moinen muutos?

Entä missä ovat kannustimet? Eivät juuri missään.

Ehkä ympäristöministeriössä luotetaan, että sivistynyt kansalainen hoitaa hommansa.

Miten kansalaista kannustetaan vähentämään päästöjään? Ei juuri mitenkään.

Ei se niin tapahdu. Tarvitaan keppiä ja porkkanaa. Päästöistä on tehtävä kalliita ja päästöjen vähentämisestä edullisia.

Muutoksesta arkielämän tuoksinassa ei tule mitään, elleivät valtio ja kunnat tee ilmastoystävällisistä valinnoista houkuttelevia tai ylipäätään mahdollisia. Pienetkin tuet asiakkaille, tavallisille kotitalouksille, saisivat aikaan (rahan) liikettä.

Eikä ilmastonmuutoksen torjunta saa olla yrityksille pelkkää viherpesua tai muotijuttu, vaan välttämätön toimintatapa johon lait ja asetukset ohjaavat.

Ilmastoahdistus luo jopa lapsettomuutta

Välittävätkö suomalaiset?

Välittävät.

Olemme saaneet sähköpostiimme kymmeniä kirjeitä tavallisilta suomalaisilta. He kertovat omista ponnisteluistaan, joilla koettavat vähentää ilmastopäästöjään.

Perheenäiti polkee 20 kilometrin työmatkansa pyörällä kesät talvet. Yksi on vähentänyt tarpeetonta lentomatkailua, toinen on vaihtanut osan liharuokapäivistä kasvispäiviksi.

Usea kertoo jopa jättäytyneensä lapsettomaksi ilmastosyistä. Se raapaisee syvältä.

Myrskyt puhalsivat epäluulot pois

Suurin muutos on meidän kaikkien ympärillä, ja sen kuulee joka päivä.

Juuri kukaan ei nimittäin enää sano, että ilmastonmuutos on humpuukia.

Tuhansien tutkijoiden varoitukset ja kuvat myrskyistä (siirryt toiseen palveluun) sekä jääpeitteiden sulamisesta (siirryt toiseen palveluun) ovat tuulettaneet epäluulot pois.

Havainnot ilmaston muuttumisesta ja siitä seuranneesta elinolojen hankaloitumisesta ovat ahdistavaa kuultavaa. Lohdullista on, että luonnon prosessiin voi ilmeisesti vielä vaikuttaa. Aikaa vain on vähän.

Muutoksen vieno tuulettimen henkäys

Tänäkin vuonna myrskytuulet ovat pistäneet maan tasalle kyliä (siirryt toiseen palveluun) ja kaupunkeja.

Yrityksissä ja yksittäisten ihmisten elämässä orastava startup-henkinen into ilmastotalkoisiin on vasta tuulettimen vienoa puhallusta myrskytuulta vastaan.

Jos ilmastopäästöjä aiotaan todella vähentää (siirryt toiseen palveluun) niin, että ilmaston lämpeneminen jää kahteen asteeseen, ennustamme kovempia toimia. Tavallista kansalaistakin on ohjattava rahalla ja rajoituksilla vähäpäästöisempään elämään. Silloin lentäminen kallistuu, mutta taloyhtiö saa avustusta energiaremonttiinsa.

Juttu on osa Ylen Tehtävänä tulevaisuus -sarjaa. Yle kertoo tänä syksynä, miten ilmastonmuutos vaikuttaa suomalaisten syömiseen, asumiseen ja liikkumiseen. Löydät Areenasta myös Yle Draaman podcasteja ja audiovideoita aiheesta.

Lue lisää:

Miten sinulle käy, kun ilmasto muuttuu? Tutki tulevaisuuttasi muhkeasta Tehtävänä tulevaisuus -paketista (siirryt toiseen palveluun)

Opettaja luopui lentomatkoista ja pitkistä suihkuista ilmaston hyväksi – "Onneksi tyttöystävän muutto puolittaa asumispäästöt"

Suomessa kehitetyt perunat kasvavat ilman multaa – Uudella viljelytavalla varaudutaan kriiseihin

Suomi haluaa myydä pohjavettään kauniissa lasipulloissa maailmalle – maailman vesiralli vain kiihtyy

Shellin ja Nesteen pomot ajavat jo sähköllä – Milloin Suomessa suljetaan viimeinen bensa-asema?

Vedet imevä puisto pelastaa kaupunginosan rankkasateilta – homeallergikko etsii alueelta ilmastonmuutoksen kestävää kotia

Kerrostalojen rakentaminen mullistuu 2020-luvulla – yhä useampi meistä asuu kohta puukodissa eikä betonikodissa

Sementti on isompi ilmastopahis kuin lentokoneet, ja nyt se pitäisi korvata – mutta miten?

Ruoan kasvattamisesta tulee uudestaan tärkeä taito, uskoo filosofi – Tulevaisuudessa Espanjasta ei ehkä tule tomaatteja

Goodbye, kuukkelimetsä: Hakkuukiistat palasivat Suomeen, kun biotalous jauhaa puuta rahaksi

Toimittajalta: Tällainen ilmastonmuutoksesta selvinnyt Suomi voisi olla

Mistä on vaikeinta luopua ilmastonmuutoksen takia? Kerro se meille