Itähelsinkiläisessä Päiväkoti Siilitiessä syksy on alkanut hektisissä tunnelmissa. Lasten tarpeet eivät odota, vaikka henkilökuntaa on joskus paikalla tavallista vähemmän. Sijaisia tarvitaan joka viikko, mutta aina heitä ei kertakaikkiaan löydy.

– Silloin järjestellään omaa henkilökuntaa, tasoittamalla heitä ryhmästä toiseen, ja keksitään varasuunnitelmia, miten mennään eteenpäin päivä kerrallaan, sanoo päiväkodinjohtaja Anna-Riitta Vanhainen.

Sijaisia pääkaupunkiseudun päiväkoteihin välittää kuntien omistama henkilöstöpalveluyhtiö Seure. Yhtiö ei pysty enää vastaamaan kasvaneeseen kysyntään, sillä sijaispula vaivaa koko aluetta.

– Vahva puute työntekijöistä alkoi jo viime syksynä, ja se näyttää vain kiihtyvän. Ammattilaistekijöitä tarvitaan paljon enemmän kuin tällä hetkellä on saatavilla, kertoo Seuren toimitusjohtaja Anne Sivula.

Pikaperehdytys ei valmista ammattiin

Kun ammattilaisia ei ole saatavilla, turvaudutaan myös niihin, joilla ei ole alan koulutusta tai työkokemusta.

Seure on rekrytoinut jo vuodesta 2011 lähtien lastenhoityöstä kiinnostuneita ihmisiä nelipäiväiseen pikaperehdytykseen. Sen jälkeen nämä voivat päästä tekemään lyhyitä sijaisuuksia päiväkoteihin.

Ilman sijaisia päiväkoteja voitaisiin joutua sulkemaan. Seuren toimitusjohtaja Anne Sivula

Tähän saakka perehdytysryhmissä on ollut noin 360 ihmistä, mutta tänä syksynä ryhmiä järjestetään aiempaa enemmän, sillä sijaisten tarve on kasvanut kuusikymmentä prosenttia viime vuodesta.

Värityskuvat vaativat tarkkaa keskittymistä. Kari Ahotupa / Yle

Neljän päivän perehdytykseen kuuluu sekä teoriaa että harjoittelua päiväkodeissa, esimerkiksi Päiväkoti Siilitiessä.

– He seuraavat toimintaa, osallistuvat aktiivisesti ja esittävät kysymyksiä. Heille näytetään se päivänkulku, joka tulee heille eteen sijaistuksissa, päiväkodinjohtaja Vanhainen sanoo.

Pikaperehdytys ei kuitenkaan ole kestävä ratkaisu päiväkoteja vaivaavaan henkilöstövajeeseen. Siitä ovat yhtä mieltä sekä Vanhainen että Sivula. Neljän päivän perehdytyksessä ei kartu todellista ammattitaitoa.

– Me emme missään tapauksessa kouluta pedagogisesti valmiita ammattilaisia. Tämä on perehdytys päiväkodin arkeen ja työhön, Sivula sanoo.

Päävastuu on päiväkodin omalla henkilöstöllä

Vanhaisen kokemuksen mukaan perehdytettävien tausta ja osaaminen vaihtelee. Toisilla voi olla kasvatusalan opintoja tai jonkinlaista kokemusta lasten ohjaamisesta, toisilla taas ei.

Joskus hän joutuu antamaan Seurelle palautetta, että perehdytettävä ei pärjää työssään. Toisinaan taas sellaisetkin ihmiset, joilla ei ole alan opintoja tai kokemusta, ottavat tehtävät haltuunsa hyvin.

Lyhytaikaisella sijaisella ei kuitenkaan ole yhtä suurta vastuuta kuin päiväkodin omalla henkilöstöllä vaan hän avustaa hoitotyössä.

– Kaikki suunnittelu-, kehittämis- ja arviointityö ja muu yhteistyö vanhempien kanssa on meidän oman henkilöstömme vastuulla. Nämä sijaiset ovat apuna arjen pyörityksessä ja tekevät niitä perustehtäviä, mihin heillä riittää valmiuksia, Vanhainen sanoo.

Hänen mukaansa tiuhaan vaihtuvat sijaiset voivat kuormittaa muuta henkilöstöä, joka joutuu ohjaamaan näiden työtä. Keikkatöitä tekevät sijaiset ovat kuitenkin kullan arvoisia sekä päiväkodeille, lasten vanhemmille että heidän työnantajilleen.

– Ilman sijaisia päiväkoteja voitaisiin joutua sulkemaan, Sivula huomauttaa.

Siilitien päiväkodin johtaja Anna-Riitta Vanhainen. Kari Ahotupa / Yle

Työvoimapula ei hellitä

Esimerkiksi Helsingin kaupungilla on nyt yli seitsemänkymmentä lastentarhanopettajan paikkaa auki, ja noin neljässäsadassa täytetyssä paikassa on epäpätevä työntekijä, jolla ei ole lastentarhanopettajan koulutusta.

Lastenhoitajan paikkoja on avoinna noin neljäkymmentä. Myös muutamassa sadassa lastenhoitajan paikassa on työntekijä, joka ei täytä pätevyysvaatimuksia. He voivat olla esimerkiksi lähihoitajia, jotka eivät ole opinnoissaan suuntautuneet lastenhoitoon.

Epäpätevät työntekijät eivät kuitenkaan voi saada vakinaista virkaa työhön, johon heillä ei ole kelpoisuutta.

Viime keväänä lastentarhanopettajat kampanjoivat sen puolesta, että heidän kuukausipalkkansa nostettaisiin kolmeentuhanteen euroon, mutta tästä ollaan vielä kaukana.

Helsingissä lastentarhanopettajan peruspalkka ilman lisiä on nyt 2393,16 euroa kuukaudessa. Lastenhoitajalla se on 2103,65 euroa.

Lastentarhanopettajat osoittivat mieltään Helsingin Narinkkatorilla maaliskuussa 2018. Kimmo Hiltunen / Yle

Päivähoitoa tarvitaan, mutta arvostus ei näy palkoissa

Seuren toimitusjohtajan Anne Sivulan mukaan koko hoitoala kärsii yhteiskunnallisen arvostuksen puutteesta.

– Se näkyy viimeistään työmarkkinakeskusteluissa, kun pohditaan, että pitääkö julkisen sektorin työntekijöiden palkkoja tai lomarahoja laskea. Yksilötasolla jokainen haluaa hyvää hoitoa omalle lapselleen päiväkodissa tai vanhemmalleen palvelutalossa, mutta tämä huoli ei vielä kumpua riittävästi yhteiskunnalliseen keskusteluun.

Henkilöstöpalvelu Seuren toimitusjohtaja Anne Sivula. Kari Ahotupa / Yle

Arvostuksen puutteesta huolimatta päivähoitoa tarvitaan yhä enemmän, koska yleinen työllisyystilanne on parantunut. Tänä vuonna Helsinkiin tulee kaikkiaan noin 1200 uutta päivähoitopaikkaa.

– Tarvitsemme enemmän henkilöstöä ja sijaisia. Tämä työllisyystilanne on vaikuttanut siihen, että sijaisia ei ole ollut helppoa saada joka hetkeen. Yritämme varmistaa, että meillä on parhaat mahdolliset sijaiset tässä tilanteessa, sanoo Helsingin kaupungin varhaiskasvatusjohtaja Satu Järvenkallas.

Varhaiskasvatuslain uudistus sekoittaa pakkaa entisestään

Tilannetta mutkistaa vielä se, että syyskuussa voimaan astuva varhaiskasvatuslain uudistus laittaa päiväkotien henkilöstörakenteen uusiksi.

Tulevaisuudessa päiväkotiryhmässä täytyy olla kaksi lastentarhanopettajaa ja vain yksi lastenhoitaja, kun tähän saakka ryhmässä on ollut yksi opettaja ja kaksi hoitajaa. Muutokset pannaan täytäntöön asteittain vuoteen 2030 mennessä.

Vantaan JHL:n lastenhoitajien pääluottamusmies ja pääkaupunkiseudun varhaiskasvatusverkoston puheenjohtaja Raija Öhman pelkää, että matala palkka ja epävarma työtilanne karkottavat ihmisiä alalta. Hän kokee tilanteen hämmentävänä.

– Lastenhoitajia jää hirveästi työttömäksi. Jos tilanne on nyt sellainen, että hoitajia ei saada, niin sitten joudutaan kuitenkin vähentämään työpaikkoja lastenhoitajilta.

Paradoksi on se, että lastentarhanopettajapula pahenee, koska yksi koulutusväylä suljetaan pois. Talentian puheenjohtaja Tero Ristimäki

Lasten leikeissä kaikille asioille löytyy oma paikkansa. Kari Ahotupa / Yle

Myös Talentian puheenjohtaja Tero Ristimäki ihmettelee, millä työvoimalla päiväkoteja tulevaisuudessa pyöritetään.

Varhaiskasvatuslain uudistuksen myötä lastentarhanopettajan kelpoisuuden voi saada vain yliopistossa suoritetulla kasvatustieteiden kandidaaatin tutkinnolla, kun tähän saakka myös ammattikorkeakoulun varhaiskasvatukseen suuntautunut sosionomitutkinto on kelvannut lastentarhanopettajan työhön. Sosionomeilla ei kuitenkaan ole ollut esiopetuskelpoisuutta.

– Paradoksi on se, että lastentarhanopettajapula pahenee, koska yksi koulutusväylä suljetaan pois. Rekrytointi vaikeutuu samanaikaisesti, kun tiedetään, että pian eläköityy paljon lastentarhanopettajia. Näyttää siltä, että ala kriisiytyy ja vaihtuvuus lisääntyy, Ristimäki pohtii.