Vantaalla on päiväkoti, jossa kaikki lapset ovat maahanmuuttajataustaisia. Nyt kaupunki haluaa satsata suomen kielen taitoon nykyistä enemmän.

Tästä on kyse Vantaa satsaa tulevina vuosina maahanmuuttajien kielenopetukseen.

Kuudella miljoonalla eurolla halutaan pysäyttää alueiden eriarvoistuminen.

Kaupunki on valinnut viisi aluetta, jotka saavat tukea. Se ei kerro alueiden nimiä.

Rautpihan päiväkodissa Vantaalla on alkamassa lounas. Eskariryhmän ryhmäavustaja Nimco Mahamed kertoo lapsille, mitä tänään on ruokana.

– Lihakeittoa, Mahamed sanoo.

– Lihakeittoa, kaikki lapset toistavat perässä.

– Juustoa, Mahamed jatkaa.

– Juustoa, lapset sanovat.

Näin käydään läpi jokainen ruokalaji, jota tänään tarjotaan.

Tämä on hyvin tärkeää, sillä kaikki ryhmän lapset ovat maahanmuuttajataustaisia. Kukaan ei puhu kotikielenään pelkästään suomea. Suomen kieleen täytyy panostaa sen takia erityisen paljon juuri päiväkodissa.

– Ja mitä sanotaan lopuksi, kysyy sivummalla oleva ryhmän erityislastentarhanopettaja Satu Pyy.

– Hyvää ruokahalua, lapset sanovat selvällä ja hyvällä suomella.

Rautpihan päiväkodissa on yhdessä ryhmässä monta kieltä käytössä. Petteri Juuti / Yle

Rautpiha on ainutlaatuinen päiväkoti

Rautpihan päiväkodissa Vantaan Havukoskella kaikki lapset ovat tällä hetkellä maahanmuuttajataustaisia. Kaiken kaikkiaan päiväkodissa on 47 yli kolmivuotiasta lasta.

Se on ainoa laatuaan Vantaalla ja saattaa olla ainoa koko Suomessa. Esimerkiksi Helsingissä ei ole yhtään päiväkotia, jossa lapsista sata prosenttia olisi maahanmuuttajia.

Tänään on syysloma, joten tässä ryhmässä on paikalla vain kahdeksan lasta ja pari aikuista. Normaalisti lapsia olisi kahdeksantoista ja aikuisia kuusi. Aikuisista kaksi on tavallisia lastentarhanopettajia, yksi ryhmäavustaja, yksi lastenhoitaja ja yksi erityislastentarhanopettajia. Lisäksi on yksi niin sanottu KOTA-lastentarhanopettaja, joka huolehtii erityisesti, että kaikenlainen koulutuksellinen tasa-arvo toteutuu ryhmässä. Että kaikki saisivat opetusta yhtä paljon.

Kaikelle tälle tukemiselle on tarve. Näin sanoo erityislastentarhanopettaja Satu Pyy.

Se auttaa, kun eskariryhmä voi jakautua monen aikuisen turvin pienempiin ryhmiin. Isoissa ryhmissä lapsi ei saa huomiota oman puheen tukemiseen.

Pyyn mukaan aikuisia tarvitaan sanoittamaan lasten leikkiä. Erityisesti lasten, joiden suomen kieli tarvitsee tukea.

– Kieli on avain kaikkeen: oppimiseen, kaverisuhteisiin, tunteiden säätelyyn.

Sen takia pieniä ryhmiä tarvitaan. Isossa ryhmässä on aina enemmän meteliä, eikä kieltä oppiva lapsi jaksa silloin keskittyä. Alkaa riehuminen.

– Toki me harjoittelemme isossa ryhmässä olemista, mutta kun kieli on kehittymässä, on helpompi olla pienessä ryhmässä, Pyy sanoo.

Päiväkodin pihalla leikitään muun muassa Karhu nukkuu, karhu nukkuu -leikkiä. Petteri Juuti / Yle

Kieleen satsataan nyt enemmän

Nyt Vantaa aikoo satsata entistä enemmän maahanmuuttajien kielenopetukseen.

Jokaiseen noin kymmeneen päiväkotiin, joissa yli 70 prosenttia on maahanmuuttajia, palkataan lisää lastentarhanopettajia.

Lisäksi kouluihin, joissa on paljon maahanmuuttajia, palkataan erityisnuoriso-ohjaajia ohjaamaan maahanmuuttajanuoria opinnoissaan ja auttamaan kaikessa muussakin.

Avustajia tulee lisää myös ammattikouluihin.

Eriarvoistuminen kasvussa Vantaalla

Vantaan kaupungin apulaiskaupunginjohtajan Elina Lehto-Häggrothin mukaan toimien taustalla on se, että eriarvoistumisen on huomattu lisääntyneen viime vuosina.

Se on lisääntynyt, vaikka kaupungissa on pyritty ehkäisemään sitä jo vuosikymmeniä.

Asuinalueiden kaavoitusta on aina sekoitettu eli jokaiselle alueelle on pyritty kaavoittamaan sekä varakkaampien että köyhempien koteja.

Lisäksi Vantaalla on ollut käytössä lähikouluperiaate, jolloin koulu valikoituu asuinalueen mukaan. Lähikouluperiaatteella pyritään estämään niin sanottua koulushoppailua, jossa koulu valitaan oppilasaineksen ja imagon, ei läheisyyden mukaan.

Näistä toimista huolimatta eriarvoistuminen on kuitenkin lisääntynyt.

– Oppimisvaikeuksia on aiempaa enemmän, ja ammattikoulujen keskeyttäminen on kasvanut, Lehto-Häggroth sanoo.

Petteri Juuti / Yle

Viisi aluetta saa tukea

Nyt Vantaa haluaa pysäyttää alueidensa eriarvoistumisen.

Kaupunki on valinnut viisi aluetta, jotka ennen kaikkea tarvitsevat tukea segregaation pysäyttämiseen. Alueet on valittu sillä perusteella, kuinka paljon niillä on maahanmuuttajia, työttömyyttä ja sairastuvuutta.

Kaupunki ei halua kertoa alueiden nimiä, jotta ne eivät leimautuisi. Yksi alueista on kuitenkin Korson lähellä oleva Mikkola.

– Haluamme varmistaa, että niin maahanmuuttajat kuin suomenkieliset lapset pysyvät kaikki niin sanotusti kyydissä.

– Haluamme varmistaa, että kaikkien lasten kielenkehitys olisi varhaislapsuudesta lähtien sellainen, että se luo edellytykset koulussa toimimiselle ja jatko-opiskelulle.

Koulujen lisäksi rahaa ympäristölle

Seuraavien vuosien aikana ylimääräistä rahaa annetaan Mikkolan ja neljän muun alueen kouluihin ja päiväkoteihin sekä ympäristön remontointiin.

Yhteensä rahaa annetaan kuusi miljoonaa euroa. Kaksi miljoonaa euroa kolmena vuonna peräkkäin.

– Voi olla, että tällä ei saada segregaatiota pysäytettyä. Mutta tämä on ainakin alku, Lehto-Häggroth sanoo.

Kolmen vuoden päästä tehdään arviointi. Lehto-Häggroth epäilee, että silloin rahaa laitetaan lisää.

Rahat tulevat tarpeeseen

Havukoskella sijaitsevassa Rautpihan päiväkodissa ollaan tyytyväisiä lisäpanostuksiin.

Johtaja Melanie Kuparinen sanoo, että kaikki apu on tarpeen. Lisärahalla voidaan saada vaikka parannettua päiväkodin pihaa tai hankittua älytaulu.

– Lisärahalla voidaan saada vaikka jokaiseen ruokapöytään oma aikuinen, Kuparinen sanoo.

– Jos jokaisessa pöydässä olisi aikuinen, se olisi lapsille hyväksi. Voi keskustella aikuisen kanssa kaikessa rauhassa.

Kieltä opetteleville lapsille tämä on tärkeää. Varsinkin kun luokassa olevat aikuiset ovat lapsille yksi tärkein suomen kielen malli.

Leikkikavereina ei ole yhtään suomenkielistä lasta samassa rakennuksessa. Onkohan heitä läheisillä leikkikentillä tai kotona pihalla?

Rautpihan päiväkodin johtaja Melanie Kuparinen iloitsee Vantaan suunnitelmista. Petteri Juuti / Yle

Päiväkodissa harjoitellaan

Rautpihan päiväkodissa päivä jatkuu.

Erityislastentarhanopettaja Satu Pyy pyytää lapsia lähelle. On laulun ja leikin aika.

Päiväkodissa panostetaan erityisen paljon suomen kieleen. Petteri Juuti / Yle

Jokainen lapsi nostaa vuorollaan kortin ja valitsee "tieto, taito vai temppu".

Yksi lapsista nostaa kortin. Siinä lukee: "Kävele kortti nenäsi päällä ovelle ja takaisin."

Kortin nostaneen kasvot jähmettyvät. Nyt on selvästi vaikea paikka.

– Ovelle ja takaisin, mitä se mahtaa tarkoittaa, Pyy kysyy lapselta.

Huoneen toiseen nurkkaan asti näkee, kuinka tehtävän saaneen aivot työskentelevät vieraan kielen kanssa. Ovelle ja takaisin. Sekunnit kuluvat, mutta tässä huoneessa on aikaa.

– Mä autan, huutaa yksi tyttö kaverilleen vierestä.

Korjattu 8:09: Rautpihan päiväkoti sijaitsee Vantaan Havukoskella, ei Havukylässä.

Lue myös:

Vantaa jatkaa tiukkaa menokuria, veroäyri pysynee ennallaan – lue tästä, mitä kaupunki aikoo ensi vuonna tehdä