Noin parikymmentä vapaaehtoista taistelee metsittymistä vastaan Hangon Furuvikin hiekkadyyneillä. WWF:n talkooleirillä raivataan tilaa uhanalaisille hyönteisille ja kasveille sekä torjutaan vieraslajeja.

Hangon Furuvikissa on Metsähallituksen mukaan säilynyt muualla Suomessa harvinaisia elinympäristöjä, joissa elää lukuisia uhanalaisia tai muuten harvinaisia kasveja ja hyönteisiä.

Paahteiset elinympäristöt uhkaavat kuitenkin kasvaa umpeen. Metsähallitus (siirryt toiseen palveluun) ja WWF (siirryt toiseen palveluun) pyrkivät yhdessä estämään alueiden tuhoutumisen talkoovoimin.

– Jos aluetta ei hoideta, sieltä häviää paahteisten elinympäristöjen lajit kokonaan ja alueen suojeluarvo katoaa. Paahdealueilla viihtyy useita sellaisia lajeja, jotka eivät menesty muunlaisessa ympäristössä, sanoo suunnittelija Esko Tainio Metsähallituksesta.

Hiekkasärkkien puustoa raivattiin kesäkuun lopussa vähentämällä alle 50-vuotiaita puita, jotta vanhoille maisemapuille saatiin lisää tilaa. Tällä viikolla puolestaan runsaat parikymmentä vapaaehtoista matkasi talkooleirille.

Parikymmentä talkoolaista kitkee Hangon rantoja viikon ajan. Antti Kolppo / Yle

Dyyneiltä muun muassa niitetään avointa rantaviivaa valtaavaa ruovikkoa, kerätään levämassoja ja haravoidaan auki hiekkalaikkuja.

– On ollut paljon kivempaa kuin osasin odottaa. Tämä on fyysisesti aika raskasta, mutta samalla kokee, että tekee jotain tärkeää. Merenrannalla työskentelyssä ei ole paljon valittamista, sanoo Helsingistä talkoihin saapunut Hanna-Mari Kuivalainen.

Kurtturuusu ja mänty valtaavat paahteiset rannat

Metsähallituksen suunnittelija Esko Tainion mukaan kunnostustöitä tarvitaan, jotta alueen suojeluarvo säilyy. Furuvikin alueen tärkeimmät luontoarvot keskittyvät hiekkaisiin ja puoliavoimiin elinympäristöihin.

– Kotimainen mänty on tällaisilla alueilla nykyään ongelma. Saamme Etelä-Suomessa taivaalta typpeä ruhtinaalliset 2-4- kiloa hehtaarille per vuosi, ja nämä alueet kasvavat helposti umpeen.

Nykyään ihminen myös estää luontaiset häiriöt kuten laajat metsäpalot, jotka ovat aikaisemmin pitäneet Furuvikin kaltaisia elinympäristöjä avoimina.

Puiden lisäksi alaa dyyneiltä valtaa myös voimakkaasti leviävä vieraslaji kurtturuusu. Kasvi muodostaa runsaasti juurivesoja on Suomessa levinnyt etenkin merenrantahietikoille.

Kurtturuusu valtaa alaa kotimaisilta kasveilta. Antti Kolppo / Yle

– Kurtturuusu valtaa kotimaisilta lajistolta oikeastaan kokonaan tällaiset dyynirannat, koska sillä ei ole täällä luontaisia vihollisia. Meidän tavoitteemme on saada kurtturuusu noin kolmen vuoden sisällä sellaiseen tilanteeseen, että sen hallintaan riittäisi vähän vähäisemmätkin huoltotoimet, sanoo Tainoo.

Furuvikin talkooleiri on osa Euroopan unionin rahoittamaa ja Metsähallituksen Luontopalvelujen johtamaa Paahde LIFE -hanketta. Tänä vuonna leirillä on ensimmäistä kertaa mukana myös Allergia-, Iho- ja Astmaliitto.

– Yhteys monimuotoiseen luontoon ehkäisee monia sairauksia, kuten allergiaa ja astmaa. Talkooleirien kaltainen vapaaehtoistoiminta hyödyttääkin paitsi luontoa, myös talkoolaisten terveyttä, sanoo liiton Terve askel luontoon -hankkeen koordinaattori Tiina Parkkima.