Syksyn ja talven aikana vastaanottokeskuksiin tehdyillä iskuilla on yhdistäviä piirteitä, mutta järjestelmällisestä terrorikoneistosta ei voida puhua. Yle selvitti, mitä poliisi toistaiseksi tietää iskujen tekijöistä.

Eräänä syyskuisena iltana kouvolalainen keski-ikäinen mies vetää kännit, ottaa taksin Keltakankaan hätämajoitusyksikölle ja heittää oveen polttopullon. Yritys epäonnistuu, liekit jäävät rakennuksen ulkopuolelle ja mies saadaan heti kiinni.

Syksyn ja talven aikana nykyisiin tai tuleviin vastaanottokeskuksiin ja hätämajoitusyksiköihin on tehty kymmenkunta tuhopolttoa, tuhopolton yritystä tai muuta iskua. Lisäksi vastaanottokeskuksiin on kohdistettu muuta ilkivaltaa – kuten porattu kattoon reikiä. Moni tekijä on vapaalla jalalla, mutta ne jotka on saatu kuulusteltavaksi, muistuttavat paljon Kouvolan iskun tekijää.

Kouvolan iskun lisäksi ainakin Siilinjärven, Ylivieskan, ja Oulun iskujen tekijät on kuulusteltu. Kaikki ovat miehiä ja Kouvolan polttopullon heittäjää lukuunottamatta iältään nuoria. Lisäksi kaikki ovat olleet tekohetkellä enemmän tai vähemmän humalassa.

Toiminta ei ole poliisin mukaan järjestelmällistä, vaikka iskut muistuttavatkin toisiaan ja ovat tapahtuneet lyhyellä aikavälillä.

– Usein tällaiset teot ruokkivat toisiaan. Kun yksi tekee niin huomataan, että "no me mennään tekemään sama täällä meidän alueella", kuvailee poliisihallituksen poliisitarkastaja Tommi Reen.

Iskujen tekijöiden ei tiedetä olleen yhteydessä toisiinsa. Yhteyksiä rasistisiin ääriliikkeisiin, kuten kansallissosialistiseen Suomen Vastarintaliikkeeseen, ei myöskään ole ilmennyt.

– Voidaan puhua jopa yksittäisten henkilöiden päähänpistoista, joissa on sitten alkoholi taustavaikuttimena, Reen summaa.

Toinen yhdistävä tekijä on mitä ilmeisimmin rasistinen maailmankatsomus. Vastaanottokeskukseen tehty isku putoaakin automaattisesti poliisin viharikos-kategoriaan.

– Kai se maahanmuuttovastaisuus on tässä yhdistävä tekijä. Kun lähdetään tällaisia tekoja toteuttamaan, niin varmaan voidaan ihan rasismista puhua, sanoo poliisitarkastaja Reen.

"Mutiaiset pitäis tappaa"

Kouvolan iskun tekijä oli kirjoittanut ja jakanut rasistista ja maahanmuuttovastaista tekstiä sosiaalisessa mediassa ennen polttopullon heittoa. Kiinniottohetkellä hän oli yhden kuulusteltavan mukaan todennut, että "seuraavalla kerralla pitää olla isompi pullo ja noi mutiaiset pitäisi tappaa".

Puheilla on merkitystä tuomiota annettaessa. Kouvolan iskun tekijä saikin verrattain kovan kakun: Vuosi ehdotonta vankeutta. Tuomiota kovensi teon rasistinen motiivi, jonka osoittaminen on oikeudessa helppoa kun iskun kohteena on vastaanottokeskus.

Siksi sama kohtalo voi odottaa muitakin iskuista epäiltyjä.

– Sanoisin, että se (vastaanottokeskukseen heitetty polttopullo) on suorastaan tyyppitilanne mitä lainsäätäjä on ajatellut, kun näitä rasistisia motiiveja Suomen lakiin otettiin, sanoo Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori Kimmo Nuotio.

Kouvolan polttopullon heittäjä puolusteli tekoaan oikeudessa kuvailemalla sitä protestina hallituksen pakolaispolitiikalle. Tällaisia puolusteluja tuomioistuimet tuskin kuitenkaan nielevät, Nuotio uskoo.

– Tämän tyyppisiä skenaarioita voi joku esittää, mutta juridiikka on käytännöllistä, eli motiivi tulkitaan toiminnasta. Jos joku heittää polttopullon vastaanottokeskuksen seinään, niin kyllä mä luulen että siinä on indikaatiot olemassa ja niin sanotusti merkki päällä, Nuotio sanoo.