Pankkikorttien magneettiraidalla ja allekirjoituksella ei voi enää maksaa ensi sunnuntaina.

Pankkikorteilla ei ensi sunnuntaina voi enää maksaa pyyhkäisemällä magneettiraitaa maksupäätteessä. Kielto tulee voimaan heti sunnuntaina keskiyöllä.

– Jos pankkikortilla on siru, niin sitä ei saa ohittaa magneettiraitaa käyttämällä, tiivistää asiakkuusjohtaja Kai Lindström Swedbankista.

Magneettiraidan käyttö maksamisessa on yhä harvinaisempaa, mutta sillä on ollut käyttönsä, jos siru ei ole jostain syystä toiminut tai on unohtanut tunnuslukunsa.

– Silloin on voinut maksaa magneettiraidalla ja allekirjoittamalla kuitin. Sillä tavalla on voinut ohittaa sirun, mutta se ei ole jatkossa enää sallittu tapa, Lindström sanoo.

Toinen sunnuntaista lähtien kielletty maksukeino on korttitietojen syöttäminen suoraan kassaan. Kauppias on voinut syöttää kortin tiedot maksujärjestelmään käsin, jos asiakas ei muista kortin tunnuslukua.

– Käytännössä kielto tarkoittaa sitä, että jos et muista tunnuslukua, niin kauppias ei voi ottaa maksua vastaan.

Rajoitukset koskevat kuitenkin vain eurooppalaisia kortteja ja yrityksiä.

– Jos maksajalla on esimerkiksi brasilialaisen pankin kortti, niin sääntö ei koske häntä, kertoo johtaja Liisa Kanniainen Nordeasta.

– Sama tilanne on, jos ostajalla on EU-alueella toimivan pankin kortti, mutta maksun saaja on EU:n ulkopuolella.

Korttimaksamisen muutokset liittyvät EU:n psd2-direktiiviin, joka tulee voimaan ensi lauantaina 14. syyskuuta.

Myös korttien lähilukuun tulee merkittävä rajoitus

Myös lähiluettavilla korteilla tehtäviin maksuihin tulee uusi rajoitus. Lähiluvun avulla maksettaessa kortti on silloin tällöin pantava maksupäätteeseen ja käyttäjän on syötettävä tunnuslukunsa. Kerralla lähiluvulla voi maksaa korkeintaan 50 euron maksun.

Nämä rajoitukset eivät kuitenkaan koske Apple ja Google Pay -maksuratkaisuja, eli niillä voi maksaa myös yli 50 euron laskuja.

Psd2-direktiivi tulee aiheuttamaan muun muassa verkko- ja mobiilimaksamiseen muutoksia, joiden tarkoituksena on parantaa maksamisen turvallisuutta.

Direktiivin kaikkien säännösten voimaantuloa on kuitenkin lykätty jo toiseen kertaan. Varsinaisesti direktiivi tuli voimaan viime vuoden alussa, mutta hanke sai siirtymäajan vuoden 2019 syyskuun puoliväliin saakka.

Suomessa pankkitoimintaa valvova Fiva on myöntänyt ratkaisujen toteuttamiselle tilapäisen jatkoajan, jonka päättymisajankohtaa se ei ole vielä tarkkaan määritellyt. Useissa muissa Euroopan maissa ehdotetaan vielä uutta 18 kuukauden lisäaikaa.

Kanniaisen mukaan direktiivi tullaan kuitenkin vähitellen toteuttamaan, ja vaikutukset näkyvät vähitellen yhä enemmän myös kuluttajille.

– Kuluttajien kannattaa varautua siihen, että jatkossa nettimaksamisessa vaaditaan yhä useammin vahvaa tunnistautumista, Kanniainen sanoo.