Sulkavuoren jättiläisen rakentaminen alkaa huhtikuussa – Näin keskuspuhdistamo syntyy: Kuusi vuotta, 128 000 kuormaa louhetta, tilaa 16:lle Kalevan kirkolle

Pienestä ne alkavat, historiallisen suuret hankkeet. Seisomme Sulkavuoren rinteessä Tampereella. Vain jokunen lumen alta pilkottava katkaistu risu kertoo siitä, että täällä on käyty poravaunulla tekemässä tutkimusreikiä kallioon. Ennen kuin lumet ovat lähteneet, aletaan tehdä muutakin. Yli kymmenen vuotta kestänyt puhdistamoratkaisun ja -paikan vatvominen, vertailu, kiistely ja suunnittelu ovat ohi. Keskuspuhdistamon kaavat ovat lainvoimaiset ja valmiina on myös noin 4 200 suunnitteluasiakirjaa. Rakennus- ja ympäristölupia odotetaan maalis-huhtikuun aikana. Huhtikuussa tontilla alkaa tapahtua. Tulevat vuodet Sulkavuoressa ja ympäri kaupunkiseutua kaivetaan, louhitaan, ajetaan louhetta ja laitetaan viemäriputkia paikoilleen aivan poikkeuksellinen määrä. 310 miljoonan hanke Samaan aikaan kun Sulkavuorta aletaan valmistella jättiläisen tuloon, haetaan hankkeelle rahoitusta. –Aktiivisimmin olemme keskustelleet Euroopan investointipankin kanssa, ja sieltä kävi pari viikkoa sitten ryhmä arvioimassa hankkeen, kertoo Tampereen seudun keskuspuhdistamo Oy:n toimitusjohtaja Timo Heinonen . Puhdistamohankkeen rakentamisen rahoitustarve on 310 miljoonaa euroa. Omarahoitusosuus yritetään Heinosen mukaan pitää 12 prosentin tuntumassa. Rahaa on saatu omistajakunnilta osakepääomana ja sijoitetun vapaan oman pääoman rahastona. Siitä huolimatta arvio on, että rakennusaikana pelkkiin lainankorkoihin uppoaa kuusi miljoonaa euroa. Puhdistamon maksavat aikanaan sen käyttäjät, eli asukkaat, yritykset ja muut toimijat niissä kunnissa, jotka puhdistamossa ovat mukana. –Meidän täytyisi saada suurin piirtein 0,80 euroa jätevesikuutiolta, että puhdistamo saadaan maksettua ja sen käyttökustannukset katettua. Sen vesihuoltolaitokset sitten siirtävät taksoihinsa joko kokonaan tai osittain, Heinonen sanoo. Esimerkiksi Tampereella jäteveden verollinen käyttömaksu on nyt 2,06 euroa kuutiolta. Kangasalla, Lempäälässä, Pirkkalassa, Vesilahdessa ja Ylöjärvellä taksa on tätä korkeampi. Syvälle kallioon Mitä reippaalla 300 miljoonalla sitten saadaan aikaan? Sulkavuoren lumisessa rinteessä, helmikuisen auringon kurkkiessa puiden välistä, on tulevaa vielä vaikea hahmottaa. Alle kuuden vuoden päästä tästä hetkestä jalkojemme alta on louhittu kalliota pois yhtä paljon kuin Rantatunnelista ja Hämpin parkista yhteensä. Tilaa Sulkavuoren kallion sisälle tulee niin paljon, että sinne mahtuisi 16 Kalevan kirkkoa. Ei puhdistamo tosin ihan jalkojemme alle tule. Rinteessä seistessä jalkapohjan ja puhdistamon väliin jää suunnilleen 30 metriä maata ja kalliota. Väliin mahtuisi siis 10-kerroksinen kerrostalo. Sulkavuoren korkeimmalta kohdalta mitattuna väliin menisi kaksikin 10-kerroksista taloa. Maan päälle näkyviin nousee muun muassa hallinto- ja lietteenkäsittelyrakennuksia, jotka tulevat Pelastuslaitoksen entisen harjoittelualueen tuntumaan, sekä puhdistamon kuiluja eli hätäpoistumisteitä eri puolille metsäistä mäkeä. Se todellinen jättiläinen, puhdistamo, tulee kuitenkin kallion sisälle. –Sulkavuoren mäen päälle tulee kuusi ison merikontin kokoista mökkiä. Muuten mäki jää pitkälti sellaiseen käyttöön, mihin kaupunki haluaa sen osoittaa, Heinonen kertoo. Jos puhdistamon kokoluokka tuntuu vaikealta hahmottaa, yksinkertaisesti sanottuna puhdistamo on valtava ja tulee todella syvälle kallion sisälle. Syynä suureen tilantarpeeseen ovat syvät puhdistusaltaat. Esimerkiksi rinnakkain olevilla neljällä biologisella altaalla on pituutta kullakin 60 metriä, leveyttä 22 metriä ja korkeutta pohjalta holvin lakeen noin 20 metriä. Yhden linjaston kokonaispituus on noin 280 metriä. –Hämpin parkki ja Rantatunneli ovat aivan pinnassa verrattuna puhdistamoon ja sen tunneleihin, sanoo keskuspuhdistamon projektipäällikkö Ari-Matti Ilkka . Töihin huhtikuussa Huhtikuussa Sulkavuoressa alkaa alueurakka, jolla paikka valmistellaan siihen, että siellä voidaan alkaa louhia. Tämän vuoden aikana Tampereen kaupunki poistaa alueelta pilaantuneita maita ja kaataa puita. Keskuspuhdistamon urakassa tehdään muun muassa kulkureitit ja piha-alueet mahdollisimman valmiiksi ja paljastetaan kalliota maan alta. Varsinainen louhinta alkaa vuodenvaihteessa. Vuoden 2019 kesään mennessä louhitaan esimerkiksi pääsisäänajotunnelit. Kesällä 2019 siirrytään toiseen vaiheeseen, jonka aikana louhitaan muun muassa varsinaiset puhdistamotilat. Louhinta kestää kesään 2021 asti, minkä jälkeen rakennetaan puhdistamon sisätiloja ja louhitaan poistotunneli sekä esimerkiksi asennetaan poistoputki Pyhäjärveen. Vuoden 2023 lopussa pitäisi kaiken olla niin valmista, että ensimmäisiä jätevesiä voidaan alkaa ottaa sisään. Louhe Hiedanrantaan Sulkavuoresta syntyy louhetta suunnilleen 128 000 kuorma-autollista. Kiviaineksen omistaa Tampereen kaupunki, ja se ajetaan Hiedanrantaan Lielahden kupeeseen. Jos kaikki menee, kuten on suunniteltu, kulkee puhdistamosta louhitun kiven päällä aikanaan raitiotie, ja sille mahdollisesti nousee myös kokonainen uusi asuinalue, Hiedanrannan Järvikaupunki. Louhinnan vilkkaimmassa vaiheessa louhetta ajetaan Hiedanrantaan jopa 400 kuormaa vuorokaudessa. Ajoreittejä ei ole vielä päätetty, mutta Heinosen mukaan kuumimmassakin vaiheessa kuorma-autot solahtavat normaalin liikenteen sekaan huomiota herättämättä. Sulkavuoren kohdalla ohitustien liikennemäärät ovat 40 000–50 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. –Sulkavuori on logistisesti hyvä paikka, koska siitä pääsee suoraan isoille teille. Asuinalueen läpi louhetta ei ajeta. Todennäköisesti paljon ajetaan myös öisin, Heinonen kertoo. Heinosen mukaan se työvaihe, josta on eniten haittaa liikenteelle, on purkuputken asentaminen Pyhäjärveen. Silloin joudutaan toimimaan ahtaassa paikassa keskellä suosittua ulkoilureittiä ja esimerkiksi katkaisemaan väliaikaisesti kevyen liikenteen kulku Vihilahden ja Hatanpään arboretumin yhdistävältä kannakselta. Se on edessä vuonna 2021. Putkia ja kalliotunneleita Puhdistamon louhimisen lisäksi tulevina vuosina urakoidaan kymmeniä kilometrejä siirtoviemäreitä sekä tunnelit, joita pitkin jätevesi tulee puhdistamolle ja lähtee sieltä. Vanhoista puhdistamoista Viinikanlahdessa, Raholassa ja Lempäälässä luovutaan, ja niille tuleva jätevesi johdetaan pumppaamojen avulla kohti Sulkavuorta. Raholan pumppaamolta matka taittuu Pyhäjärven ali Pirkkalaan ja Naistenmatkantien sekä Nuolialantien vartta pitkin Rantaperkiöön ja sieltä edelleen Sulkavuoreen vievään kalliotunneliin. Viinikanlahdesta tullaan Hatanpään läpi Vihilahteen. Lempäälästä ja Vesilahdesta tuleva jätevesi liittyy Multisillassa olemassa olevaan viemäriverkostoon. Hankkeen kustannusarviosta siirtoviemäreiden osuus on 60 miljoonaa euroa. Sen verran maksaa, että jätevedet saadaan vanhoilta puhdistamoilta Sulkavuoreen. Summassa on mukana myös Pyhäjärveen upotettava purkuputki. Vihilahden ja Sulkavuoren välillä jätevesi ja puhdistettu jätevesi kulkevat kalliotunneleissa ilman putkia. Tunnelit louhitaan muun muassa asuinalueiden, pääradan ja moottoritien ali. Ari-Matti Ilkka vakuuttaa, että louhiminen ei aiheuta liikenteelle ongelmia, koska työmaa on niin syvällä. Ongelmia tulee sen sijaan todennäköisesti ainakin yhdelle maalämpökaivolle, pahimmassa tapauksessa 5–6 kaivolle. Ilkan mukaan tunnelien louhinnan vahingoittamat lämpökaivot korvataan asukkaille täysimääräisesti. Kasvunvaraa linjastoissa Kun kaikki on valmista, vuonna 2024, puhdistamolle saapuvat jätevedet Tampereelta, Pirkkalasta, Ylöjärveltä, Kangasalta, Lempäälästä ja Vesilahdesta – keskimäärin 100 000 kuutiota eli sata miljoonaa litran maitopurkillista vuorokaudessa. Jos kaupunkiseutu kasvaa ennustettua vauhtia, puhdistetaan Sulkavuoressa vuonna 2040 jo 430 000 asukkaan ja alueen teollisuuden jätevedet. Siihen on tosin vain pari vuosikymmentä. Entä sen jälkeen? Heinonen kertoo, että puhdistamossa on kasvunvaraa. Kaavassa on varauduttu siihen, että neljän nyt rakennettavan puhdistuslinjan lisäksi voidaan tehdä kaksi lisää. –Toisaalta pitää miettiä, että jos lisää kapasiteettia tarvitaan, kannattaako ennemmin tekniikkaa muuttaa sellaiseksi, että käytetään enemmän tilaa säästäviä menetelmiä, Heinonen pohtii. Kuinka kauan Sulkavuoren puhdistamo pystyy huolehtimaan jätevesistämme? Vuonna 1972 valmistunut Viinikanlahden puhdistamo alkaa olla vanha alle viisikymppisenä. Heinosen arvio on, että Sulkavuoren puhdistamon kanssa pärjätään sata vuotta. Vuosisata. Se on pitkä aika jättiläisellekin. Päivitys 6.3. kello 15.25: Lisätty jutun faktalaatikkoon tieto maaliskuun tiedotustilaisuuden ajankohdasta. Oikaisu 7.3. kello 12.28: Korjattu jutun faktalaatikkoon, että yksi omistajista on Kangasalan kaupunki, ei enää Kangasalan kunta. Suurhanke: Tampereen Sulkavuoreen kallion sisälle rakennettava jätevedenpuhdistamo, jossa puhdistetaan Kangasalan, Lempäälän, Pirkkalan, Tampereen, Vesilahden ja Ylöjärven jätevedet. Hinta: Rahoitustarve on 310 miljoonaa euroa. Aikataulu: Rakentaminen alkaa huhtikuussa 2018, ja louhinta vuodenvaihteessa 2018–2019. Laitos otetaan asteittain käyttöön vuoden 2023 lopulla. Infotilaisuus: Töiden aloittamisesta järjestetään tiedotustilaisuus 13. maaliskuuta kello 18 Koivistonkylä Tredulla (Koivistontie 31). Louhinta: Rakentamisen aikana louhitaan kalliota noin 128 000 kuorma-autollista. Kiintokuutioina vertailtuna: Puhdistamo noin 760 000 kuutiota, puhdistamon tunnelit noin 100 000, Rantatunneli noin 650 000, Hämpin parkki noin 230 000. Kiviaines: Kuljetetaan Hiedanrantaan, jossa sillä täytetään alue Näsijärvestä. Sen päälle tulee raitiotie ja siihen on hahmoteltu myös uutta asuinaluetta, Järvikaupunkia. Työpaikat: Hankkeen arvioidaan tuovan työtä kaikkiaan 3 250 henkilötyövuotta. Eniten työvoimaa tarvitaan vuosina 2021–2023. Vertailun vuoksi: Rantatunnelin rakentaminen teetti noin tuhat henkilötyövuotta. Kotimaisuusaste: Laskelmien mukaan 87 prosenttia. Louhinnan suuri osuus vaikuttaa, koska se on paikallista työtä. Muun muassa joitakin koneita ja raaka-aineita tuodaan ulkomailta. Omistus: Tampereen kaupunki (71,2 prosenttia), Ylöjärven Vesi Oy (8,5 %), Kangasalan kaupunki (7,6 %), Lempäälän kunta (7,1 %), Pirkkalan kunta (5,1 %) ja Vesilahden kunta (0,5 %). Tulevaisuus: Vuonna 2040 puhdistamossa käsitellään arviolta 430 000 asukkaan jätevedet. Tampereen kaupunkiseudun rakennesuunnitelman mukaan kaupunkiseudulla asuu tuolloin 480 000 asukasta, mutta kaupunkiseudun kunnista Nokia ja Orivesi eivät ole mukana Keskuspuhdistamossa.