Hallitus leikkaa miljoonia kuntoutuksesta ja vuorotteluvapaasta. Eläketurvakeskus on laskenut, että vuorotteluvapaa ei ole pidentänyt työuria. Palkansaajajärjestö SAK uskoo, että pienikin lepo auttaa jaksamaan töissä.

Menettyjen työpäivien kustannukset Tapaturmat ja ammattitaudit 2–2,5 miljardia euroa.

Työkyvyttömyyseläkkeet 8 miljardia

Sairauspoissaolot 3,4 miljardia

Sairaana työskentely 3,4 miljardia

Sairaanhoitokustannut ilman ennaltaehkäisyä 7,8 miljardia

Hallitusohjelmassa on vedetty rasti päälle monille hankkeille, joilla on aiemmin yritetty parantaa työntekijöiden jaksamista. Leikkauksia on tulossa vuorotteluvapaaseen, työssäkäyvien kuntoutuksen ja Työterveyslaitoksen rahoitukseen.

Työssä jaksamisesta on puhuttu Harri Holkerin sinipunahallituksesta lähtien (1987–1991). Pääministeri Juha Sipilän hallitusohjelmassa työssä jaksaminen loistaa poissaolollaan. Onko kyse lamasta vai rahapulasta?

– Aina voidaan perustella, ettei ole rahaa, mutta se riippuu siitä, miten sitä käytetetään. Panostukset voivat olla pieniä, mutta niistä saatavat hyödyt on tosi isoja, sanoo SAK:n kehittämispäällikkö Juha Antila.

Kuntouksen tehosta eripuraa

Vuorotteluvapaa ei ole pidentänyt työuria Jan Schugk

Mutta ovatko hallituksen poistolistalle joutuneet hankkeet pidentäneet työuria? Työnantajia edustava Elinkeinoelämän Keskusliitto vetoaa laskelmiin, joiden mukaan vaikutukset ovat olleet vähäisiä. Esimerkiksi vuorotteluvapaa ei ole lisännyt työvuosia.

– Valitettavasti ei. Tutkimusten mukaan vuorotteluvapaa ei pidennä työuraa. Työvuosia ei tule uran loppuun yhtään enempää kuin ennen, sanoo EK:n ylilääkäri Jan Schugk.

Palkansaajajärjestö SAK on tyrmistynyt työnantajien matematiikasta. SAK:n mukaan pitäisi miettiä myös työntekijöiden jaksamista ja työstä elpymistä.

– Eivät kaikki ole vuorotteluvapaalla kokonaista vuotta, lyhyempikin aika riittää elpymiseen. Jos kaikkea karsitaan, niin käy niin, että eivät tässä työurat pitene, sanoo kehittämispäällikkö Juha Antila.

Vajaakuntoiset töihin

Me menetämme kohta paljon työpaikkoja Mika Pekkonen

Laukaassa Kuntoutus Peurungassa kuntoutetaan esimerkiksi selkävaivoista kärsiviä työntekijöitä. Varatoimitusjohtaja, ylilääkäri Mika Pekkonen on laskenut, että hallituksen 20 miljoonan kuntoutuslekkaukset kostautuvat yhteiskunnalle moninkertaisesti.

– Me menetämme paljon työpaikkoja. En puhu suomalaisten kuntoutuslaitosten työpaikoista vaan suomalaisista työpaikoista. Meillä on paljon kansalaisia, jotka voisivat jatkaa työelämässä, mutta tarvitsevat tukitoimia.

"Hyvinvointivaltion huono puoli"

Jos kaikkea karsitaan, eivät työurat pitene Juha Antila

Ja lisää on tulossa. Mikäli hallitus ja ammattiyhdistysliike eivät pääse sopuun yhteiskuntasopimuksesta, vuorotteluvapaa loppuu kokonaan. Samoin aikuisopintotuki. Muutos tarkottaisi sitä, että opiskelua varten pitäisi ottaa valtion tukemaa lainaa.

Elinkeinoelämän keskusliiiton mielestä linja on oikea. EK:n mukaan työntekijöiden pitäisi ottaa itse vastuuta oppimisestaaan.

– Tämä on hyvinvointivaltion huono puoli. Me olemme tottuneet siihen, että meillä on joku, joka pitää meistä huolta. Sen sijaan meidän pitäisi itse panostaa omaan ammattitaitoomme – myös työuran aikana, sanoo ylilääkäri Jan Schugk.