Aho luonnehtii hallinto-oikeuden päätöstä ja perusteluita hämmentäviksi

Hallinto-oikeuden mukaan neljä Helsingin uuden yleiskaavan sisältämästä seitsemästä kaupunkibulevardista on laittomia. Oikeus kumosi Helsingin suunnitelmat muuttaa Länsiväylä, Turunväylä, Hämeenlinnanväylä ja Lahdenväylä niin kutsutuiksi kaupunkibulevardeiksi.

Hallinto-oikeuden mukaan myös suunnitelmat rakentaa keskuspuiston länsireunalle ja Vartiosaareen ovat lainvastaisia.

Kaupunkibulevardit ovat mukana Helsingin yleiskaavassa. Kaavan taustat selvitettiin Aho mukaan huolellisesti ja se käytiin etukäteen läpi Uudenmaan liiton kanssa. Siksi hallinto-oikeuden päätös, että yleiskaava on maakuntakaavan vastainen, tuntuu Ahosta hämmentävältä.

Helsinki aikoo Ahon mukaan hakea maakuntaliitolta tukea valitukselleen. Sen tulos nähdään ehkä vasta parin vuoden päästä.

Tuhannet asunnot ja saaristoratikkakin jäisi rakentamatta

Hallinto-oikeuden kielteinen päätös romuttaa ison joukon Helsingin asuntorakentamissuunnitelmista, mutta seuraavaksi 10-15 vuodeksi töitä kuitenkin riittää. Jäljelle jäävistä bulevardeista Laajasalo on hyvä testilaboratorio myöhemmille hankkeille. Myös Vihdintien bulevardia päästään toteuttamaan. Myös Malmin lentokenttä voidaan nyt rakentaa asuntoalueeksi.

Esimerkiksi saaristoratikkaa ei Ahon mukaan kuitenkaan voida edistää, koska hallinto-oikeus esti myös Vartiosaaren rakentamisen

Bulevardit ja niiden varrelle tuleva asuntorakentaminen olivat Ahon mukaan olennainen osa Helsingin uutta yleiskaavaa, jossa varauduttiin siihen, että Helsingin väkiluku kasvaa vuoteen 2050 mennessä 240 000 ihmisellä. Se tarkoittaa 10 000 asukasta joka vuosi. Koko pääkaupunkiseudun väkimäärän odotetaan olevan silloin kaksi miljoonaa. Puolet kasvusta tulee maahanmuutosta.

Näin raju kasvu ei ole Ahon mukaan mahdollista ilman dramaattista liikennejärjestelmän muutosta. Aho ei ymmärrä kritiikkiä, että bulevardit haittaisivat espoolaisten ja vantaalaisten autoilua Helsinkiiin. Hänen mukaansa Helsingin kaduille ei yksinkertaisesti mahdu enempää autoja vaan joukkoliikenteestä on tehtävä niin houkutteleva, että se siirtäisi ihmiset autoista bulevardeja pitkin kulkevien raitiovaunujen asiakkaiksi.

Bulevardit laajentaisivat kantakaupunkia

”Buleardiajatus on aivan loistava. Nyt irrallaan olevia kaupunginosia päästäisiin täydentämään bulevardien avulla”, Aho sanoi RIL:n senioreiden lounasseminaarissa 15.2.2018.

Bulevardeilla on tärkeä tehtävä Helsingin vetovoiman kasvattajana. Kaikki eivät mahdu kantakaupunkiin, joten kantakaupunkia laajennetaan bulevardien avulla kohti Kehä 1:tä.

Tämä ajatus oli mukana jo liikennesuunnittelija Pentti Murolen 1980-luvun lopulla ylipormestari Raimo Ilaskivelle tekemässä liikennesuunnitelma. Murolen mukaan Helsingin olisi kuitenkin kannattanut muuttaa kuitenkin nuo moottoritiet kaduiksi laatimatta hurmahenkisiä bulevardisuunnitelmia.

Ahokin myöntää, että bulevardeista tehdyt mallinnuskuvat ovat osin harhaanjohtavia, mutta ne ovatkin hänen mukaansa tarkoitettu vain keskustelun pohjaksi. Suunnittelu tehdään sitten myöhemmin.

Helsingin niemi tukkeutuu tätä menoa autoihin

Uusien, jo rakenteilla olevien kaupunginosien kuten Jätkäsaaren ja Hernesaaren osalta henkilöautoon nojautuminen on Ahon mukaan täysi mahdottomuus, koska liikennekaistoja ei ole tulossa yhtään lisää.

Niiden osalta ratkaisua haetaan keskustatunnelista eli keskustan kokoojakadusta, kuten sitä nyt kutsutaan. Lemminkäisen ja Siton tekemä ideatasoinen suunnitelma siitä on parhaillaan Helsingin pohdittavana, kun keskustatunnelin suunnittelu käynnistyi uudestaan kaupunginkanslian alaisuudessa. Päätöksiä Aho odottaa vasta vuonna 2020.

Vielä ei Ahon mukaan ole esimerkiksi selvää, veisikö tunneli autot keskustan pysäköintipaikkoihin vai toimisiko se ensisijaisesti keskustan ruuhkien ohitusväylänä. Vaikka tunnelia on perusteltu kävelykeskustan kehittämisellä, niin jälkimmäistä voi Ahon mukaan tehdä ilman tunneliakin.

Pysäköintipaikkojen rakentaminen on Helsingissä hyvin kallista. Yksi vaihtoehto voisi olla, että grynderit saisivat rakentaa taloja ilman pysäköintipaikkavelvoitetta ja pysäköintipaikat hoidettaisiin sitten markkinaehtoisesti. Ahoa epäilyttää kuitenkin, että laskisiko tämä helpotus kuitenkaan asuntojen hintoja vaan myisivätkö grynderit ne markkinahintaan riippumatta siitä, onko autopaikkaa vai ei.

Tällä hetkellä jopa Helsingin ydinkeskustan vetovoimaisuus on Ahon mukaan vaarassa. Syynä on se, että viimeisen 2-3 vuoden aikana iso määrä toimistotiloja on muutettu asunnoiksi.

”Jos tämä kehitys jatkuu, niin keskusta muuttuu elävästä kaupungista asuntolähiöksi.”

Kun Helsinkiä 60-70-luvuilla rakennettiin, kuvattiin uusia asuntoalueita, lähiöitä, kuin haulikolla ammutuiksi. Ne olivat metsien keskellä, irrallaan toisistaan. Bulevardien olisi tarkoitus tuoda ne yhteen. Nyt uhkakuva siis on, että lähiöt jäävät irralleen ja niiden määrä kasvaa vielä yhdellä.

Ja vaikka Helsingin vetovoima ulkomailla ehkä jatkaa kasvuaan, niin ei kaupungin kannalta halutuimmissa kohderyhmissä, kuten jo nähtiin, kun EU jakoi Brexitin jälkeen virastojaan uudelleen. Helsinki jäi virkamiesten arvioissa mahdollisena uutena kohdepaikkana peränpitäjäksi. Tästäkin syystä Helsingin vetovoiman kehittäminen on kaupungin uuden strategian ykkösasioita.

Kaupunkibulevardit

30-40 kilometriä bulevardikatuja ja 30 kilometriä bulevardiraitiotielinjoja.

Bulevardit mahdollistavat asumista 80 000 – 100 00 asukkaalle.

Bulevardit mahdollistavat 50 000 uutta työpaikkaa.

Bulevardit edustavat kolmasosaa uuden yleiskaavan kerrosalasta. Tästä 80-85 prosenttia on asumisen ja 15-20 prosenttia työpaikka-alueiden kerrosalaa.

Lähde: Mikko Aho