Oikeustieteen opiskelijat Linnea Viherkenttä ja Sakari Saari ovat innoissaan. Opiskelijajärjestöjen toive siitä, että lukiolaiset voisivat tutustua alaan nykyistä paremmin, on toteutumassa. Bonuksena on mahdollisuus saada valtakunnallisen kilpailun perusteella opiskelupaikka Lapin ja Itä-Suomen yliopistoista.

– Mielikuvat alasta saattavat pohjautua tv-sarjoihin tai olla muuten hataralla pohjalla, sanoo Viherkenttä, joka koordinoi kilpailun järjestelyjä Lakimiesliiton opiskelija-asiamiehenä.

Vähän tukevammalla pohjalla ollaan silloin, kun Suomen ensimmäinen Oikeusguru valitaan joulukuussa. Kahdeksan finaaliin päässyttä ottaa mittaa toisistaan korkeimman oikeuden tiloissa Helsingissä.

Mielikuvat alasta saattavat pohjautua tv-sarjoihin. Linnea Viherkenttä

Loppukilpailuun yltäneet voivat hakea opiskelupaikkaa Lapin yliopiston oikeustieteiden tiedekunnasta Rovaniemeltä ja Itä-Suomen yliopiston oikeustieteiden laitokselta Joensuusta.

Hakijoista kaksi parhaiten menestynyttä saa opiskelupaikan. Finaalissa enemmän pisteitä keränneen paikkakuntatoive toteutuu ensin.

Valtakunnallinen sähköinen alkukilpailu järjestetään 6. marraskuuta kaikissa lukioissa, jotka ilmoittautuvat mukaan. Ilmoittautumisaika alkaa tänään.

Kisasta enemmän eväitä oikeustieteellisiin kysymyksiin

Helsingin yliopiston oikeustieteen opiskelijoiden tiedekuntajärjestön Pykälän hallituksen opintovastaava Sakari Saari sanoo, että ajatus kilpailusta liittyy osin laajenevaan todistusvalintaan.

Ensi keväänä 40 prosenttia oikeustieteen uusista opiskelijoista (siirryt toiseen palveluun) valitaan ylioppilastodistuksen arvosanojen perusteella.

Opiskelijajärjestöissä pelätään, että jos todistusvalinta lisää kiinnostusta muun muassa paljon pisteitä tuottavan matematiikan opiskeluun, yhteiskuntaopin ja muiden pienten kurssikokonaisuuksien suosio laskee reippaasti.

– Mikäli tämä toteutuu, tulee siitä itseään ruokkiva kierre. Mahdollisesti oikikseen ja muille hakupainealoille päätyvät ovat valmistautuneet vielä huonommin ja tietävät nykyistä huonommin, mitä alalta odottaa.

Sakari Saari on huolissaan siitä, saavatko lukiolaiset riittävästi tietoa siitä, mitä oikeustiede on, mihin kysymyksiin se vastaa ja miten oikeustiedettä opiskellaan. Pekka Tynell / YLE

Saari sanoo, että vaikka monet oikeustieteen opiskelijat ovat suorittaneet yhteiskuntaopin kurssit ja vapaaehtoisen lakitiedon kurssin, ei sekään ole antanut etukäteen riittävää kuvaa oikeustieteen opiskelusta.

– Meille kaikille olivat tuttuja Talousguru-kilpailu ja Neljän tieteen kisat ja vastaavat. Aloimme miettimään, voisiko meillä olla jotakin samantyyppistä.

Ajatuksena oli, että kilpailussa voitaisiin nostaa esille enemmän oikeustieteellisiä kysymyksiä ja ajattelumaailmaa.

– Jos lukiolainen ei saa hyvää käsitystä siitä, mitä tulee opiskelemaan, niin voi olla, että ei koe alaa omaksi ja pudottautuu sitten pois. Opiskelun keskeyttävien määrän nouseminen on suuri pelko.

Alkukilpailuun ei tarvitse päntätä oikeustiedettä

Lakimiesliitto tekee tiivistä yhteistyötä opiskelijajärjestöjen kanssa ja jakaa saman huolen. Se otti kopin opiskelijoiden ehdotuksesta kilpailun järjestämiseksi.

Liiton toiminnanjohtaja Jore Tilander toivoo kilpailun korostavan myös esimerkiksi kansalaisen oikeuksiin ja velvollisuuksiin liittyvän tiedon merkitystä.

Linnea Viherkenttä kertoo, että kilpailu toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Historian ja yhteiskuntaopin opettajien liiton HYOL:n kanssa. Mukana ovat myös oikeustieteelliset tiedekunnat.

– Tottakai otetaan huomioon, että kilpailijat ovat lukiolaisia eikä missään nimessä edellytetä oikeustieteellisen opiskelun tuomia taitoja. Alkukilpailun tehtäviin pystyy vastaamaan yhteiskuntaopin kurssien pohjalta ja yhteiskunnallisia aiheita seuraamalla.

Kilpailu ehkä auttaa estämään sen, että vasta yliopistossa huomaa, ettei ala olekaan oikea. Linnea Viherkenttä

Finaalissa kilpailijoilta edellytetään Viherkentän mukaan jo hieman syvällisempää oikeudellista ajattelua ja perehtyneisyyttä.

Viherkenttä toivoo, että Oikeusguru-kilpailu helpottaisi osaltaan jatko-opintoihin hakeutumista.

– Valinta on helpompi tehdä, kun alavaihtoehtojen sisältö on paremmin tiedossa. Kilpailu ehkä auttaa estämään sen, että vasta yliopistossa huomaa, ettei ala olekaan oikea.

Valintakokeella oikeustieteelliseen pyrkiville käsitys alan opiskelusta syntyy pakostakin pääsykoekirjoja päntätessä.

Oikeusguru-kilpailun finalistit päässevät Linnea Viherkentän tavoin tutustumaan myös korkeimman oikeuden täysistuntosaliin. Pekka Tynell / YLE

Itä-Suomi ja Lappi innostuivat heti

Itä-Suomen ja Lapin yliopistoissa uuden väylän avaamiseen oikeustieteen opintoihin tartuttiin ketterästi.

– Kun ehdotus tuli Lakimiesliitolta, päätettiin heti, että ollaan mukana, kertoo Itä-Suomen yliopiston oikeustieteen laitoksen johtaja Tapio Määttä.

– Meidän intressi on ilman muuta kiinnostuksen lisääminen lakitiedon opiskeluun lukiossa ja haluamme olla sitä tätä kautta kehittämässä.

Samaa mieltä on myös Lapin yliopiston oikeustieteiden tiedekunnan varadekaani Ilari Hovila. Yliopistojen edustajat osallistuvat kilpailun kysymysten laadintaan ja loppukilpailun tuomarointiin.

Määttä korostaa, että todistusvalinnan rinnalle tarvitaan muita väyliä.

– Tämä kilpailu on erittäin kannatettava innovaatio, joka toivottavasti leviää muillekin aloille, jotta opiskelijavalintojen kokonaisuutta saadaan monipuolistettua.

Tämä kilpailu on erittäin kannatettava innovaatio. Tapio Määttä

HYOL:n puheenjohtaja Eero Kitunen pitää hienona, että kilpailu tarjoaa oikeustieteellisistä yliopisto-opinnoista kiinnostuneille lukiolaisille mahdollisuuden saavuttaa haluamansa opiskelupaikka.

Kauppatieteissä ja taloustieteessä opiskelupaikan yliopistosta voi saada yltämällä valtakunnallisen Talousguru-kilpailun (siirryt toiseen palveluun) finaaliin.

Ovi yliopistoon voi myös aueta Matemaattisten aineiden opettajien liiton MAOL:n (siirryt toiseen palveluun) kilpailujen, kuten Datatähti-kilpailun (siirryt toiseen palveluun) kautta. Alkukilpailuja järjestetään syksyllä ja loppukilpailut ensi vuoden helmikuussa.

Lue myös:

Oikeustieteelliseen pääsy vaati Helsingin ja Itä-Suomen yliopistossa vähintään neljä laudaturia, Lapissa riitti yksi

Yhdeksän laudaturin ylioppilaasta tulee juristi – ”Jos jotain saisin muuttaa, varmaan olisin ottanut lukiossa vähän rennommin”

"Yhteiskuntaopin opiskelusta luulisi olevan juristille hyötyä" – oikeustieteen todistusvalinta herättää hämmennystä

Yo-todistuksella suoraan unelma-alalle – Katso aineet ja arvosanat, joilla keräät pisteet oikikseen, lääkikseen ja kauppikseen vuonna 2020