Ensin huono uutinen: valtion kokonaan omistama lentokenttäyhtiö Finavia kärsi spekulatiivisten korkojohdannaisten kaupoissa lopulta 34,3 miljoonan euron tappiot.

Se on järisyttävän suuri summa yhtiölle, jonka liikevaihto viime vuonna oli 350 miljoonaa euroa.

Ja sitten hyvä uutinen: kun korkojohdannaisten positiot lokakuussa 2015 suljettiin, kokonaistappio jäi olennaisesti pienemmäksi kuin mitä vielä viime vuodenvaihteessa pelättiin. Tuolloin tappiota uskottiin ropisevan jopa 70 miljoonaa euroa.

Ja heti perään toinenkin hyvä uutinen: Finavian kannattavuus on erittäin hyvällä tasolla ja paranee entisestään, osittain myös johdannaistappioiden päättymisen vuoksi.

Lentoliikenteen huippusesongin eli heinä–syyskuun aikana yhtiön liikevoitto (ilman kertaluonteisia eriä) oli 22 miljoonaa euroa eli kokonaista 25,4 prosenttia liikevaihdosta.

Se oli 2,5-kertainen tulos verrattuna Finavian tärkeimmän asiakkaan Finnairin paljon kiiteltyyn suhteelliseen kannattavuuteen samalla jaksolla.

Finavian spekulatiiviset korkojohdannaiset muodostavat hämmästyttävän episodin valtionyhtiöiden värikkäässä historiassa.

Finavia löi vuosina 2009–2011 suurilla summilla vetoa 30 vuoden vaihtovelkakirjan koron kehittymisestä.

Tällaiset sijoitusinstrumentit ovat erittäin monimutkaisia eikä tavallisella sijoittajalla pitäisi olla mitään tekemistä niiden kanssa.

Finavian toiminnan – Suomen lentokenttien ja lennonvarmistusjärjestelmän pyörittämisen – kanssa vedonlyönnillä ei ollut mitään tekemistä. Sillä ei suojattu mitään. Sillä vain spekuloitiin.

Vedon vastapuolina toimivat pankit, ennen muuta Danske Bank. Veto toimi niin, että mitä alhaisemmaksi korko painui, sitä enemmän pankki voitti ja Finavia hävisi.

Ja korkohan painui. Parin kymmenesosan lasku merkitsi Finavialle useiden kymmenien miljoonien tappiota.

Viime vuoden lopussa Finavian laskennallinen tappio oli jo 63 miljoonaa euroa.

Sekin oli vasta alkua. Erittäin vahva negatiivinen vaikutus olisi Finavian toimitusjohtajan Kari Savolaisen mukaan alkanut vasta ensi vuonna. Jotkut sopimuksista jatkuivat vuoteen 2040 saakka.

Yhtiölle tuli tulinen kiire sulkea johdannaispositionsa. Tammi–syyskuussa korkojohdannaiset toivat vielä 2,8 miljoonaa euroa tappiota. Syyskuun lopussa avoinna olleiden sopimusten markkina-arvo oli 1,7 miljoonaa tappiolla.

Lokakuussa viimeisetkin positiot suljettiin. Toimitusjohtaja Savolaisen helpotuksen huokaus ylitti hänen lentoasemaltaan nousevien suihkukoneiden jylyn.

Vedonlyöntiä pyöritti kaksi taloushallinnon työntekijää. Toinen heistä jäi sairauseläkkeelle jo ennen johdannaisskandaalin paljastumista. Toinen, Finavian entinen rahoituspäällikkö, sai potkut.

Tästä kuten yhtiön muustakin toiminnasta vastaavat kuitenkin viime kädessä toimitusjohtaja ja hallitus.

Finavian hallitusta johti korkospekulaatioiden vuosina elintarviketeollisuudessa työuransa tehnyt vuorineuvos Seppo Paatelainen. Toimitusjohtajana toimi koko ajan Samuli Haapasalo.

Vedonlyöntiin liittyneitä papereita ei ollut arkistoitu tavanomaisiin paikkoihin. Finavian uusi toimitusjohtaja Savolainen sai ne tietoonsa vasta tultuaan taloon vuonna 2012. Yhtiön tuloslaskelmassa johdannaisten tappioita kirjattiin ensi kerran vasta vuoden 2013 kolmannelta vuosineljännekseltä.

Ei siis ihme, että valtiontalouden tarkastusvirasto käynnisti selvityksen asioiden leväperäisestä hoidosta lentokenttäyhtiössä. Tämä selvitys on Savolaisen mukaan loppusuoralla.

Vaikka johdannaiskirjan kannet on pantu kiinni, jupakkaa käsitellään yhä oikeudessa.

Finavia on esittänyt silloiselle tilintarkastajalleen Deloittelle alustavasti 70 miljoonan euron korvauskanteen, koska tilintarkastaja ei yhtiön mukaan ole raportoinut asianmukaisesti kuralle menneistä, spekulatiivisista korkojohdannaisista. Riskit paljastuivat vasta tilintarkastajan vaihduttua.

Deloitten toimitusjohtaja piti Helsingin Sanomien haastattelussa kannetta perusteettomana.

Finavia haki myös vakuutusyhtiö Ifiltä korvausta johdannaisista kahden niitä tehneen johtajansa vastuuvakuutusten perusteella. Välimiesoikeus hylkäsi kanteen.

Johdannaisskandaali ei kuitenkaan ole merkittävästi rokottanut Finavian tulosta.

Osavuosikatsauksen mukaan yhtiö on hyvässä kunnossa ja valmis viemään läpi massiivisen 900 miljoonan euron investointiohjelman, joka kohdistuu lähinnä Helsinki-Vantaan kentälle.

Finavian liikevoitto tammi–syyskuussa oli 45,3 miljoonaa euroa eli 17,5 prosenttia liikevaihdosta. Kassavirta oli yli 57 miljoonaa euroa plussalla, vaikka sitä rasitti 6,7 miljoonan osuus kehäradan rahoituksesta.

Yli 67 miljoonan kokonaissatsaus rautatiehen ei ollut Finavian oma idea ja se vaikuttaa epäreilulta. Tulos ei näy millään lailla Finavian taseessa. Yhtiö käyttäisi rahansa mieluummin omalle toimialalleen eli lentokenttiin.

Tulos oli hyvä, vaikka lentoliikenteen kasvu Suomen kentillä jäi alhaiseksi. Kokonaismatkustajamäärä kasvoi vain 1,1 prosenttia viimevuotisesta. Kasvu nopeutuu, jos Suomen talous lähtee nousuun. Tulosta paransi Savolaisen mukaan myös lennonvarmistuksen tappioiden puolittuminen aiemmasta 10 miljoonasta eurosta.

Finavia on myös asiakkailleen edullinen lentokenttäoperaattori. Finnairin vertailun mukaan keskimääräinen lentokenttäkustannus matkustajaa kohti on Helsinki-Vantaalla 26,1 euroa, Kööpenhaminassa 31,6, Zürichissä 53,4, Wienissä 76,3 ja Frankfurtissa 100,1 euroa.