Omatoimisen työnhaun malli sai sapiskaa lausuntokierroksella. Mallia viilataan nyt lausuntopalautteen pohjalta. Esitys on tarkoitus antaa eduskunnalle marraskuussa.

Hallituksen ajama omatoimisen työnhaun malli eli niin kutsuttu aktiivimalli kakkonen sai lunta tupaan päättyneellä lausuntokierroksella, mutta työministeri Jari Lindströmin (sin.) mukaan korjaukset on mahdollista tehdä niin, että esitys on marraskuun alussa valmis eduskunnalle annettavaksi.

– Kriittistä palautetta tuli jälleen kerran, mutta mielestäni tämä on paljon paremmassa asennossa kuin se ensimmäinen yritys. Uskon, että kun tämä saadaan viilattua lopulliseen muotoonsa, niin ihmisille paljastuu, että tässä ei ole kyse mistään kiusaamisesta, Lindström sanoo Ylen haastattelussa.

Omatoimisen työnhaun malli Työnhakijan haettava 0-4 työpaikkaa kuukaudessa. Haettavien työpaikkojen määrä kirjataan työllistymissuunnitelmaan.

Ensimmäisestä laiminlyönnistä seuraa muistutus. Toisesta laiminlyönnistä seuraa 10 päivän karenssi ja kolmannesta laiminlyönnistä 20 päivän karenssi. Neljännestä laiminlyönnistä seuraa työssäolovelvoite.

Lievennyksiä nykyiseen karenssijärjestelmään. Esimerkiksi työtarjouksesta kieltäytyminen ei enää johtaisi rangaistukseen.

Malli oli ensimmäisen kerran lausuntokierroksella jo vuosi sitten, mutta murskaavan palautteen takia se pistettiin kokonaan remonttiin. Malli muuttui niin paljon, että se lähti kesällä uudelle lausuntokierrokselle.

Uudellakin lausuntokierroksella arvostelua riittää, mutta työ- ja elinkeinoministeriössä lausuntoja tulkitaan niin, että kritiikistä huolimatta "perustavanlaatuista" muutostarvetta ei ole tiedossa.

– Tässä on paljon tehtävää, mutta uskon, että vuoropuhelulla nämä asiat selkeytyvät, Lindström sanoo.

Uudistuksen olisi tarkoitus astua voimaan vuonna 2021 samaan aikaan, kun uudet maakunnat aloittavat toimintansa ja työllisyysasiat siirtyvät maakuntien hoidettavaksi.

Näin mallin on tarkoitus toimia

Mallin ytimessä on työllistymissuunnitelma, jossa määritellään kuinka monta työpaikkaa työttömän on haettava rangaistuksen uhalla. Työnhakijalta edellytettäisiin neljän työpaikan hakemista kuukaudessa, jos työnhakijalla on hyvät mahdollisuudet saada työtä ja työnhakija pystyy hakemaan töitä itsenäisesti.

Haettavien työpaikkojen määrä voi kuitenkin olla neljää vähäisempi. Jos työllistymissuunnitelmassa arvioidaan, että työtön tarvitsee tukea työnhakuun tai työttömän asuinalueella ei ole avoimia työpaikkoja, on mahdollista, että työttömän ei tarvitse hakea yhtään työpaikkaa.

Työllistymissuunnitelma laadittaisiin ensisijaisesti digitaalisesti, hakijan verkossa ilmoittamien tietojen perusteella. Työnhakijoiden olisi myös tarkoitus raportoida hakemistaan työpaikoista ja työllistymissuunnitelmansa toteutumisesta verkossa. Haettavien työpaikkojen tulisi olla sellaisia, johon työnhakijalla on mahdollisuus työllistyä.

Lausuntokierroksen huomioita keskeisimmistä ongelmista on koottu alle.

1. Aktiivimalleista tulee sekava kokonaisuus

Työministeri Lindström ei pidä siitä, että esitystä kutsutaan aktiivimalli kakkoseksi, jolloin se yhdistetään voimakasta vastustusta herättäneeseen työttömyysturvan aktiivimalliin, joka astui voimaan vuoden alussa. Molemmissa on kuitenkin kyse työnhakijoiden aktiivisuuden seurannasta.

Aktiivimallissa työttömän on tehtävä kolmen kuukauden aikana vähintään 18 tuntia töitä, osallistuttava TE-toimiston työllistymispalveluihin tai tienattava 241 euroa omalla yritystoiminnallaan.

Eduskunnan oikeusasiamiehen lausunnossa (siirryt toiseen palveluun) todetaan, että yhdessä mallit luovat vaikeasti hahmotettavan velvollisuuksien ja seuraamusten järjestelmän. Malleissa työnhakijalta vaaditaan erilaista aktiivisuutta, niissä on erilaiset tarkastelujaksot ja velvoitteiden toteutumisesta raportoidaan eri tahoille.

Kokonaisuus muodostuu vaikeaksi hahmottaa, mitä ei voida pitää työttömän oikeuksien ja velvollisuuksien ymmärrettävyyden näkökulmasta tyydyttävänä tapana valmistella lainsäädäntöä, lausunnossa kirjoitetaan.

Lainvalmistelulle sapiskaa antaa myös oikeusministeriö, jonka lausunnossa (siirryt toiseen palveluun) esitysluonnosta kuvaillaan keskeneräiseksi, ja sen vuoksi vaikeasti arvioitavaksi.

Mallin myötä byrokratia myös todennäköisesti lisääntyisi. Valtiovarainministeriön lausunnossa (siirryt toiseen palveluun) arvostellaan sitä, että esityksessä ei arvioida millään tavalla hallinnollisen työn lisääntymisestä kertyviä kustannuksia. Vertailukohtana valtiovarainministeriö mainitsee aktiivimallin, jonka toimeenpano lisäsi VM:n mukaan Kelan hallintomenoja noin 8 miljoonaa euroa vuodessa.

2. Seuraako väärien töiden hakemisesta rangaistus?

Mallin käytännön toteutus ja tulkinnat siitä, millainen työ kelpaa täyttämään hakuvelvoitteen, jää lausuntopalautteen mukaan epäselväksi.

Eduskunnan oikeusasiamiehen mukaan esitys jättää tilaa erilaisille tulkinnoille siitä, onko haettu työ sellainen, johon työnhakija voisi työllistyä. Arviot hyväksyttävistä työpaikkojen hakemisesta tehdään jälkikäteen ja työnhakijalle voi seurata rangaistus tilanteessa, jossa tulkinnat eroavat toisistaan.

Myös esimerkiksi palkansaajakeskusjärjestö SAK:n lausunnossa kiinnitetään huomio samaan ongelmaan. SAK:n mukaan työnhakija voi saada kohtuuttoman rangaistuksen, mikäli haettua työnpaikkaa ei hyväksytä omatoimiseksi työnhauksi.

Työnantajat puolestaan pelkäävät, että uudistus johtaisi turhien työhakemusten tehtailuun lain kirjaimen täyttämiseksi. Elinkeinoelämän keskusliiton (siirryt toiseen palveluun) mukaan tämä voisi tarkoittaa sitä, että avoimia työpaikkoja ilmoitettaisiin harvemmin julkiseen työnvälitykseen.

Mallissa esitetään myös lievennyksiä nykyiseen karenssijärjestelmään. Palkansaajakeskusjärjestö SAK:n mielestä toimi on oikeansuuntainen, mutta EK:n mielestä lievennysten vaikutukset on selvitetty puutteellisesti.

3. Yritykset viranomaisten tontilla

Lausunnonantajista muun muassa oikeusministeriö sekä eduskunnan oikeusasiamies ja oikeuskansleri kiinnittävät huomion (siirryt toiseen palveluun) siihen, että työllistymissuunnitelman voisi laatia maakunnan lisäksi myös palveluntuottaja.

Tämä on ongelmallista, sillä yritykset menisivät silloin viranomaisen tontille. Työllistymissuunnitelmassa määritellään muun muassa se, kuinka monta työpaikkaa työnhakijan on haettava.

Lindströmin mukaan tarkoituksena kuitenkin on, että työllistymissuunnitelmia eivät voisi laatia kuin viranomaiset.

– Viranomaisella on se valta tulkita, kuinka montaa työpaikkaa ihmisen pitää hakea. Siihen liittyy henkilön oma tilanne, alueen työllisyystilanne ja toimialan tilanne, Lindström sanoo.

Lausuntokierroksella olleessa esitysluonnoksessa näin ei kuitenkaan ole, vaan mukana ovat viranomaisten lisäksi myös palveluntuottajat.

Työllistymissuunnitelmaan liittyen lausunnonantajille on epäselvää myös se, millä tavoin ja missä tilanteissa voidaan rajoittaa haettavien työpaikkojen määrää. Sosiaali- ja terveysministeriön lausunnossa (siirryt toiseen palveluun) toivotaan, että jatkovalmistelussa asiaa avattaisiin vähintäänkin esimerkkien avulla.

Ministeri Lindström on samaa mieltä siitä, että selkeyttämistä tarvitaan.

– Ohjeistuksen on oltava kaikkialla samanlainen, niin että ei tule kirjavuutta ja erilaisia tulkintoja. Tämä on ollut työvoimapolitiikassa suuri haaste aiemminkin, että eri alueilla samaa asiaa tulkitaan eri tavoilla.

4. Tietosuojakysymykset ratkaisematta

Työtä ministeriössä aiheuttaa keväällä voimaan astunut tietosuoja-asetus, joka koskee myös viranomaisia, jotka käsittelevät kansalaisten tietoja.

Digitaalisesti laadittava työllistymissuunnitelma sekä verkossa seurattava työnhaku ovat asioita, joissa tietosuoja-asetuksen vaatimukset tulee ottaa huomioon. Asiasta huomauttaa lausunnossaan tietosuojavaltuutettu.

Tällaiseen käsittelyyn olisi aina sovellettava asianmukaisia suojatoimia, joihin olisi kuuluttava käsittelystä ilmoittaminen rekisteröidylle ja oikeus vaatia ihmisen osallistumista tietojen käsittelemiseen, rekisteröidyn oikeus esittää kantansa, saada selvitys kyseisen arvioinnin jälkeen tehdystä päätöksestä ja riitauttaa päätös,tietosuojavaltuutetun lausunnossa (siirryt toiseen palveluun) todetaan.

Lindströmin mukaan tietosuojakysymykset ovat iso asia, josta ollaan käymässä keskustelua laajemmin eri ministeriöiden kesken.

– Työtön ei välttämättä saa palvelua johtuen siitä, että erilaiset järjestelmät eri ministeriöissä eivät seurustele keskenään. Tämä on asia, josta pitää käydä keskustelua.

Esitystä omatoimisen työnhaun mallista viilataan parhaillaan ministeriössä. Se on tarkoitus antaa eduskunnalle marraskuussa. Samaan aikaan valmistelussa on myös esitys irtisanomisten helpottamisesta pienissä yrityksissä, mikä on kuumentanut tunteita työmarkkinoilla.

Molemmat lait ovat vaarassa jumiutua eduskunnassa ruuhkaiseen perustuslakivaliokuntaan.

Lue myös:

Hallitus taiteilee yrittäjien toiveiden toteuttamisen ja työntekijöiden suututtamisen välillä – työministeri ay-liikkeen uhittelusta: "Toivottavasti tämä ei nyt lähde aivan lapasesta"