Iltalehti julkaisee VM:n virkamiesten sähköpostiviestit kokonaisina asian yhteiskunnallisen painoarvon takia.

Iltalehti on saanut kokonaisuudessaan haltuunsa viestit, joissa Nergin johtamat sote-valmistelijat muun muassa pohtivat, keksiikö joku eduskunnassa sen, jos VM jättää kertomatta eduskunnalle kaikista maakunnille siirtymässä olleista tehtävistä ja niiden aiheuttamista menoista. Eriika Ahopelto

Iltalehti kertoi 16.4. eduskunnan perustuslakivaliokunnan aloittavan selvityksen siitä, noudattavatko ministeriöiden virkamiehet laissa säädettyä velvollisuuttaan antaa kaikki hallitusten lakiesityksiin liittyvät tiedot eduskunnan valiokunnille, joissa käsitellään lakiesityksiä.

Osana tätä laajempaa selvitystä perustuslakivaliokunta arvioi, toimivatko valtiovarainministeriön (VM) alivaltiosihteeri Päivi Nerg ja hänen alaisensa virkamiehet lain mukaisesti vuoden 2019 talvella ja keväällä. Tuolloin he antoivat vaillinaisia tietoja pääministeri Juha Sipilän (kesk) hallituksen sote-uudistuksen lakiesityksistä eduskunnalle.

Iltalehti on saanut kokonaisuudessaan haltuunsa viestit, joissa Nergin johtamat sote-valmistelijat muun muassa pohtivat, keksiikö joku eduskunnassa sen, jos VM jättää kertomatta eduskunnalle kaikista maakunnille siirtymässä olleista tehtävistä ja niiden aiheuttamista menoista.

Tätä kirjoitusta varten Iltalehti on tehnyt laajan selvityksen tapahtumista. Nerg on tällä hetkellä hallituspuolue keskustan ykkösehdokas Suomen tärkeimpänä pidettyyn virkaan, valtiovarainministeriön kansliapäälliköksi.

Viime vuoden helmikuussa pääministeri Sipilä halusi lähes hinnalla millä hyvänsä sote-uudistukseen liittyneet lakiesitykset hyväksytyiksi ennen kuin eduskunta jäisi vaalitauolle. Tauko alkoi 19. maaliskuuta.

Käytännössä kyse oli siitä, ehtisivätkö eduskunnan perustuslakivaliokunta ja sosiaali- ja terveysvaliokunta käsitellä lakipakettia. Eduskunnan täysistunnossa hallituspuolueilla keskustalla, kokoomuksella ja sinisillä oli niukka enemmistö.

Varsinaisen sote-lainsäädännön lisäksi hallituksen piti saada eduskunnasta läpi niin sanottu maku 2 -lakipaketti. Perustettaville maakunnille oli siirtymässä kunnilta ja valtionhallinnolta yhteensä 31 erilaista tehtävää.

Nerg työskenteli VM:ssä Sipilän hallituksen nimittämänä sote-johtajana.

Ylin valta eduskunnalla

Demokratian ydin on vallan kolmijako-oppi. Siinä hallitus ja sen johtamat ministeriöt muodostavat toimeenpanovallan. Nerg toimi tehtävässään virkavastuulla ja edusti hallitusvaltaa.

Lainsäädäntövalta eli ylin valta kuuluu kuitenkin eduskunnalle, joka hyväksyy tai hylkää hallituksen tekemät lakiesitykset. Kansanedustajista koostuvat valiokunnat arvioivat esityksiä, kuulevat asiantuntijoita ja voivat edellyttää hallitusta muuttamaan pykäliä.

Ylimmän vallan käyttäjänä eduskunnan on saatava ministeriöiltä myös tiedot lakiesitysten vaikutusarvioista, muun muassa niiden hyväksymisestä seuraavista kustannuksista.

Helmikuussa eri puolueiden kansanedustajat kokivat, ettei heillä ollut tarpeeksi tietoa eri lakikokonaisuuksista. Maku 1 -paketissa säädettäisiin maakuntien perustamisesta ja sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisestä. Se käsitti satoja sivuja, ja sitä oli käsitelty eduskunnassa kuukausien ajan.

Maku 2 -paketissa oli käsiteltävää parituhatta sivua.

Torstaina 28. helmikuuta kello 13.31 sosiaali- ja terveysvaliokunnan valiokuntaneuvos Eila Mäkipää eli eduskunnan virkamies lähettää VM:n lainsäädäntöneuvokselle Jaska Siikavirralle tärkeän viestin.

– Hei Jaska, tiistain vastinekuulemisessa valiokunnassa pyydettiin rautalankaa maku1/maku2 kytkennöistä. Nyt minua pyydettiin kiirehtimään sitä huomisen aamun kokoukseen. T. Eila, Mäkipää kirjoittaa.

Tuttavallisen muotoilun ei pidä antaa hämätä. Juristit tuntevat Suomessa toisensa. Olennaista on sisältö.

Eduskunnasta lähtee Nergin johtamille sote-valmistelijoille tieto, että sote-uudistus kaatuisi, elleivät valiokunnat saisi välittömästi tietoja lakipakettien välisistä kytkennöistä eli esimerkiksi sote-maakuntien kaikista tehtävistä ja niiden rahoituksesta.

Kaksi minuuttia myöhemmin Siikavirta vastaa Mäkipäälle.

– Tulossa on Eila, hätyyttelen kollegoita koko ajan!

Kello 15.02 Siikavirta lähettää VM:n vastineen Mäkipäälle eli eduskuntaan.

– Moi Eila, Tässä tulee, pahoittelut viiveestä! Yst. /j.

Sen jälkeen Siikavirta kertoo sote-johtaja Nergille eli esimiehelleen, että Nergin johdolla laadittu vastine on lähtenyt eduskunnalle. Viestin ainoana saajana on lähetystietojen mukaan sote-johtaja Nerg.

”En voi taata, etteikö joku voisi sitä keksiä”

Kyse ei siis ole ryhmäviestistä. Tämä viesti on pidempi.

– Laitoin nyt tällaisena, jotta saavat huomiselle tiedoksi. Tässä jäi vielä auki Hannun ja Virpin pohdintaa, Siikavirta aloittaa viestinsä sote-johtaja Nergille.

Hannu on VM:n budjettipäällikkö Hannu Mäkinen, nykyinen Tullin pääjohtaja. Virpi on budjettineuvos Virpi Vuorinen.

Mäkinen ja Vuorinen ovat havainneet, että Siikavirran lähettämästä vastineesta puuttuu tietoja.

Kyse on maakuntien vastuulle siirrettävistä lomituksesta ja kotoutuksesta. Yhteensä kyse on 210 miljoonan euron vuotuisista kustannuksista.

– Puhuimme myös lomituksesta ja kotoutuksesta; niidenkään osuus ei tainnut olla mittava. Onko sinänsä erityistä syytä olla ottamatta niitä huomioon? Onko riski, että joku huomaa tuon puutteen ja vastineen uskottavuus kärsii? Perustuslakiongelmaa ei kyllä asianmukaisesti tulkiten voi saada siitä, jos esim. selvästi alle 10 % rahoituksen kohdentumisesta perustuu muihin kuin suoraan sote-perusteisiin. Perusteetontahan se sinänsä on ilman muuta mutta ei perustuslain vastaista kuitenkaan, Mäkinen on kertonut havainnoistaan.

Iltalehti julkaisee viestit nyt kokonaisina asian yhteiskunnallisen painoarvon takia. IL

Tässä vaiheessa lakipakettien muiden osien käsittely on vielä kesken perustuslakivaliokunnassa, joka ei koskaan saa tietoa VM:ssä havaituista vastineen puutteista.

Myöhemmin eduskunnan perustuslakivaliokunnan virkamiehet pitävät täysin sopimattomana sitä, että toimeenpanovaltaa edustavassa VM:ssä on lähdetty arvioimaan asioiden perustuslainmukaisuutta, eikä samoja tietoja ole annettu lainsäätäjälle eli eduskunnalle, tässä tapauksessa perustuslakivaliokunnalle.

Budjettineuvos Vuorinen on tehnyt saman havainnon kuin Mäkinen.

– Lomitus on vuoden 2020 tasossa (pitää vielä budjetista tarkistaa v.21) n. 140 milj € (maatalousyrittäjät + hallintorahat) ja kotoutumiskorvausten osuus n. 70 milj € --. Jos kotoutuminen ja lomitus mainitaan, on edelleen sellainen riski, että nämäkään eivät ole ainoat, meillä ei ole varmuutta (vaikka tällä hetkellä ilmeisesti todennäköistä), että ehtisikö liikennepuolen esityskään ulos. Voi olla myös muita pieniä purettavia ”häntiä” non-soten kapitaatio-osuudesta. PeV ja siten myös StV ovat nyt keskittyneet kahdentasoiseen tarkasteluun 1) yleensä maku2:n vaikutukset (nykyviranomaisia ei saa lopettaa, jos tehtävää ei siirretä maakunnille) ja 2) rahoituslain ja kasvupalvelulainsäädännön suhde. Itse olen niin sisällä rahoituslain sisällön koonnissa, että poimin heti noita erinäisiä haaroja, joita maku2:sta ja sen liitännäisestä voisi seurata, mutta ennakoin, että todella harva niin tekee. En kuitenkaan uskalla taata, etteikö joku voisi sitä eduskunnassa keksiä, Vuorinen arvioi.

Sote-johtaja Nerg saa tiedot vastineessa havaituista puutteista torstaina kello 15.05.

Perjantaina 1. maaliskuuta puolenpäivän jälkeen, kello 12.52, Nerg lähettää VM:n vastineen henkilökohtaisesti eduskunnan ylimmille virkamiehille: pääsihteeri Maija-Leena Paavolalle, apulaispääsihteeri Timo Tuoviselle ja lainsäädäntöjohtaja Tuula Kulovedelle.

Kuloveden sukunimen Nerg kirjoittaa väärin Kolovedeksi, eikä tämä saa viestiä.

– Tervehdys sinne teille. Laitan tämän nyt teille, käyttöönne. Jaathan Maku-sote kokonaisuuden kytkennät Pev lausunnosta. Laitettu stv lle eilen. Yst terv Päivi, Nerg kirjoittaa.

Nerg ei huomaa poistaa lähettämänsä viestin lopusta vastineen lähettämiseen ja sen sisältämiin heikkouksiin, joista sote-johtaja on itse tietoinen, liittynyttä VM:n sisäistä viestinvaihtoa.

Paavola ja Tuovinen näkevät VM:n sisäisen viestinvaihdon, jonka Nerg siis itse vuotaa eduskunnalle.

Eduskunnan virkamiesjohto järkyttyy lukemastaan. He eivät ole urallaan kokeneet vastaavaa.

Valiokuntaneuvokset saavat tiedon tapahtuneesta, jota eduskunnan virkamiesjohto pitää tietojen pimittämisenä.

IL:n hankkimat alkuperäiset viestit vahvistavat, että viestien vuotaja on sote-johtaja Päivi Nerg itse. IL

Myöhemmin VM:ssä etsitään kiusallisten viestien vuotajaa. Vuotaja on sote-johtaja Nerg itse.

– Yleinen näkemys, josta kukaan ei oikein tohdi puhua, on Nergin toiminnan sählärimäisyys. Aika moni ajattelee, että viime kauden sote alkoi kaatua heti siinä vaiheessa, kun projektinjohtoon valittiin Nerg. Hän lähetteli sähköposteja sinne tänne ja yritti puuttua asioihin, jotka eivät hänelle kuuluneet, kuvailee keskeisellä paikalla ollut lähde.

Eduskunnan virkamiehistö tarkistaa VM:stä saamansa vastineen ja havaitsee, että Nerg ei ole edellyttänyt sen korjaamista torstain ja perjantain välillä. Vuorisen havaitsemia tietoja 210 miljoonan euron vuotuisesta vaikutuksesta ja asian vaikutuksista lakipykäliin ei löydy vastineesta.

Eduskunnan virkamiehiä ihmetyttää sekin, että kaksi VM:n korkeaa virkamiestä on avoimesti pohtinut, huomaako joku puutetta eduskunnassa, eikä sote-johtaja silti ole edellyttänyt tietojen saattamista eduskunnan tietoon.

Eduskunnalla on perustuslain 47 pykälän nojalla oikeus saada valtioneuvostolta asioiden käsittelyssä tarvitsemansa tiedot.

”Olisi hyväksytty virheellisenä”

Apulaisoikeuskanslerille elokuussa 2019 antamassaan lausunnossa eduskunta arvioi tapahtumia seuraavasti.

– Ilmeistä on, että tarpeellisuuden arviointi kuuluu eduskunnan yksinomaiseen toimivaltaan. -- Sähköpostissa ilmaistujen tietojen perusteella vaikuttaa ilmeiseltä, ettei eduskunnan tiedonsaantioikeutta ole asianmukaisesti täytetty. -- Vaikuttaa ilmeiseltä, että mikäli hallituksen sote-esitykseen sisältyvät lait olisi viime vaalikaudella ehditty käsitellä ja hyväksyä annettujen tietojen varassa, edellä kuvattu menettely olisi johtanut siihen, että lainsäädäntö olisi hyväksytty virheellisenä. -- Virheen olennaisuutta lisää se, että perustuslakivaliokunta edellytti lausunnossaan nimenomaisesti asian selvittämistä vastaamaan tehtäväkohtaista rahoitusta.

Eduskunnan lausunto on annettu PeV:n valiokuntaneuvos Matti Marttusen ja StV:n valiokuntaneuvos Harri Sintosen nimissä.

Nergin johtaman sote-yksikön motiivista jättää tiedot kertomatta vallitsee kuultujen tahojen mukaan laaja yksimielisyys. Rautalangasta vääntäen kyse oli siitä, että VM jätti kertomatta StV:lle ja PeV:lle kahden tehtävän rahoituksesta. Tiedot olisivat hidastaneet valiokuntakäsittelyä ja uudistuksen aika olisi loppunut siihen.

Julkisoikeuden apulaisprofessori Pauli Rautiainen havaitsi huhtikuussa 2019, että tietojen kertomisella olisi ollut kerrannaisvaikutuksia.

– Tarkemmin analysoiden puheena olevat 210 miljoonaa euroa vaikuttivat maakuntien yhteisen rahoituksen jakamisen laskukaavaan (eli tulon tekijään) siten, että Pohjois-Savo, Etelä-Pohjanmaa ja Pohjois-Pohjanmaa olisivat saaneet yhteisestä potista enemmän ja muut vähemmän kuin kuuluu, Rautiainen kirjoitti viestipalvelu Twitterissä.

Puumalaisen ratkaisu

Helsingin Sanomat oli kirjoittanut viestien olemassaolosta kaksi päivää ennen eduskuntavaaleja. Iltalehti julkaisee viestit nyt kokonaisina asian yhteiskunnallisen painoarvon takia.

Apulaisoikeuskansleri Mikko Puumalainen ei pitänyt VM:n virkamiesten toimintaa sellaisena, että siitä seuraisi jatkotoimenpiteitä.

– En voi kuitenkaan hyväksyä sitä ministeriön käsitystä, että hallituksen esityksen valmistelijat voisivat ennakoida asioiden käsittelyn etenemistä eduskunnassa ja mukauttaa toimiansa tämän käsityksensä mukaisesti, Puumalainen löysi menettelystä myös huomautettavaa.

Oikeuskanslerinvirasto antoi ratkaisunsa huhtikuun alussa.

Ratkaisusta käy ilmi, että Puumalainen ei ole antanut painoarvoa eduskunnan virkamiesjohdon lausunnolle, vaan on uskonut Nergin ja VM:n muiden virkamiesten sanaan siitä, että tapahtumissa ei heidän mielestään olisi ollut mitään arveluttavaa.

– Käytetyt sanamuodot voivat joskus olla huomiota herättäviä ulkopuolisille (joille niitä ei ole tarkoitettu) ja antaa irrotettuna yhteydestään mahdollisuuden monenlaisille tulkinnoille, Mäkinen kirjoittaa apulaisoikeuskanslerille antamassaan selvityksessä.

IL julkaisee viestit kokonaisina juuri sen takia, että sanamuodot olisivat nähtävillä alkuperäisessä asiayhteydessään.

Nergin vastineen mukaan puuttuneita tietoja olisi sivuttu suullisesti StV:ssä 6. maaliskuuta 2019, kun Vuorinen kertoi maakunnille siirrettävien kasvupalveluiden 470 miljoonan euron arvioidusta rahoitustarpeesta.

Vuorisen antaman selvityksen VM:n on määritellyt salaiseksi.

Torstaina 28. helmikuuta 2019 kello 13.31 sosiaali- ja terveysvaliokunnan valiokuntaneuvos Eila Mäkipää eli eduskunnan virkamies lähetti VM:n lainsäädäntöneuvokselle Jaska Siikavirralle tärkeän viestin. IL

Eduskunnan virkamiehistön mukaan asioita ei koskaan käsitelty asianmukaisesti valiokunnissa.

– Kyse on nk. ”non-sote”-rahoituseristä, joiden vaikutus kokonaisuuteen on vähäinen, Nerg kirjoittaa.

– Toiminta valtiovarainministeriössä on käsitykseni mukaan ollut kokonaisuudessaan asiallista ja eduskunnan tarpeita palvelevaa, sote-johtaja Nerg toteaa apulaisoikeuskanslerille.

Sote-uudistus kaatui virallisesti 8. maaliskuuta 2019.

Vuotta myöhemmin keskusta haluaa nimittää Nergin VM:n kansliapäälliköksi.

Iltalehden tietojen mukaan Sdp, vasemmistoliitto ja Rkp ovat epäilleet Nergin sopivuutta tehtävään viime vuoden tapahtumien takia.

Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen ja Turun yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Veli-Pekka Viljanen kertovat Helsingin Sanomissa, että he eivät pidä apulaisoikeuskanslerin ratkaisua oikeana. Samalla linjalla on Perustuslakiblogissa apulaisprofessori Rautiainen.

Perustuslakivaliokunta on aloittamassa oman selvityksensä tapahtumista. Perustuslain nojalla sillä on halutessaan valta ottaa arvioitavakseen myös apulaisoikeuskanslerin yksittäisen ratkaisun oikeellisuus.