Tosi-tv-ohjelmaan osallistuneet Ville Maijala (vas.), Sami Kapanen, Vilppu Leppänen ja Petri Kalliola lienevät Korean tunnetuimmat tosielämän suomalaiset.

Tosi-tv-ohjelmaan osallistuneet Ville Maijala (vas.), Sami Kapanen, Vilppu Leppänen ja Petri Kalliola lienevät Korean tunnetuimmat tosielämän suomalaiset. Matti Myller / Yle

Olympialaisiin valmistautuvassa Etelä-Koreassa tiedetään Suomesta joulupukin ja muumien lisäksi nyt myös tosi-tv-tähdiksi nousseet jyväskyläläismiehet.

Millainen maa Suomi on? naisääni kysyy noin kolmekymppiseltä siististi pukeutuneelta tummalta mieheltä.

– Suomi on tylsä maa. Ihmisiä on aika vähän, samoin tekemistä, eikä alkoholia voi ostaa iltayhdeksän jälkeen. Pimeä tulee talvisin aikaisin, eikä kaduilla juuri näy ihmisiä. Siksi viihdymme kesäisin mökeillä, kauluspaitaan pukeutunut Petri Kalliola kertoo kameralle koreaksi.

Sitten kuva leikkaantuu kesämökille ja ruutuun lävähtää teksti: sauna on suomalaismiesten lempipaikka.

Kuvissa saunotaan. Juodaan olutta.

Kohta kolme nuorta miestä kirmaa laiturille ja loikkaa järveen.

Kuva kääntyy nyt studioon, jossa istuu raati, kolme korealaismiestä ja yksi nainen. Kaikkien silmät syttyvät.

– Ooh, he uivat järvessä! Tuollaista olen nähnyt vain televisiossa! raadin miesjäsen huokaa.

Joulupukki yltää edelle

Puhelimessa Petri Kalliola kuulostaa siltä miltä näyttääkin, asialliselta kaverilta.

Suomen Etelä-Korean suurlähetystössä työskentelevällä Kalliolalla pitää kiirettä olympialaisten kanssa. Hänen tehtävänään on vastata muun muassa olympialaisiin liittyvistä tärkeiden suomalaisten vierailuista.

Asiallinen virkamies on kuitenkin myös yksi maan tunnetuimmista suomalaisista.

Ehkä jopa kuuluisin?

– No, ainakin joulupukki ja muumit menevät edelle, mies nauraa.

– Kolmen kärkeen varmaan jo alan mahtua.

Petri Kalliola kutsui lapsuudenystävänsä mukaan korealaiseen tosi-tv-ohjelmaan. Ainoa toive oli, että kielenkäyttö olisi perheohjelmaan sopivaa. Petri Kalliola

Kalliola ei ole saanut tänä syksynä kulkea Etelä-Korean miljoonakaupungissa Soulissa tunnistamattomana. Ohikulkijat pysähtyvät pyytämään nimikirjoituksia ja ottamaan yhteiskuvia.

Samalla Kalliolan sähköposti on täyttynyt uteliaiden korealaisten Suomea koskevista kyselyistä – olisiko Suomi todella kiinnostava maa vierailla?

Mitä siellä kannattaisi tehdä? Missä käydä?

Kaikki alkoi tv-sarjasta, johon Kalliolaa pyydettiin mukaan viime kesänä.

Seikkailuja seurasi miljoonayleisö

Welcome – First time in Korea on maassa miljoonayleisöjä vetävä televisio-ohjelma, jossa ulkomaalainen seurue tuodaan tutustumaan maan kulttuuriin ja tapoihin. Koreassa kolme vuotta asunut Kalliola kutsui seikkailulle mukaan kolme suomalaista toveriaan, jotka eivät aiemmin olleet käyneet Koreassa.

Loppu on tosi-tv-historiaa.

Neljä vajaan puolentoista tunnin mittaista suomalaismiesten otteista kertovaa jaksoa näytettiin Korean televisiossa marras–joulukuussa. Omissa jaksoissaan ovat kuluneen vuoden aikana esiintyneet niin italialaisten, meksikolaisten, saksalaisten kuin venäläisten turistien seurueet.

Suomalaiset rikkoivat edesottamuksillaan sarjan katsojaennätyksen. Kalliolan tietojen mukaan jaksot vetivät ruudun äärelle jopa 2,5–3 miljoonaa katsojaa.

– Samanlaista mainosta on vaikea rahalla ostaa, Kalliola pohtii.

Suomalaiseen silmään ohjelman formaatti on erikoinen. Jakson alussa osallistujat esitellään, sen jälkeen lähdetään katsomaan, mitä kaverukset reissussa kokivat. Koko ajan tapahtumia kommentoi studiossa istuva nelihenkinen raati.

Ooh, he uivat järvessä! Tuollaista olen nähnyt vain televisiossa!

Aina välillä ruutuun lävähtää pikkukuva, jossa näytetään raatilaisten myötäelämistä ohjelman käänteissä.

Vähän väliä ruutuun pomppii myös animaatioita ja tekstejä, joilla alleviivataan sarjan hauskuuksia. Kuten sitä, että yksi Kalliolan matkaan kutsumista kavereista, Vilppu Leppänen, on kova syömään.

First time in Korea -sarjan kommentaattorit elävät mukana ohjelman käänteissä. Petri Kalliola (kesk.) avaa tilanteita raadille koreaksi. ikshow.net

Tai sitä, kuinka hiljaisilta Jyväskylän kadut lokakuun hämärässä näyttävät.

– Eihän siellä ole ketään, raati hihkuu, kun ruudussa pyörii tihkusateinen Jyväskylän keskustan kävelykatu.

Tosi-tv-ohjelmaa kuvattiin muutaman päivän ajan Suomessa ja viiden päivän ajan Koreassa. Vaikka sarjalla oli käsikirjoittaja, ei Kalliolan ja kumppaneiden tekemisiin miesten mukaan juuri puututtu.

Konseptiin kuuluu, että myös matkan ohjelma on osallistujien omaa käsialaa.

On aika outo fiilis saada fanipostia toiselta puolelta maapalloa. Sami Kapanen

Viiden päivän aikana miehet kolusivat pääkaupunki Soulin ympäristöineen, korealaisen kansallispuiston, baseball-ottelun, e-urheilutapahtuman, paikallisen saunan sekä liudan museoita ja palatseja.

Suomesta miehet halusivat näyttää ennen muuta luontoa.

– Hankasalmen-mökillä haluttiin esitellä mökkeilyä ja kalastuskulttuuria. Kaikkea sitä, mitä täällä on mahdollista luonnossa tehdä, jyväskyläläinen Sami Kapanen kertoo.

Viiden kuvauspäivän aikana suomalaismiehet kolusivat Etelä-Koreaa ristiin rastiin. Muun muassa paikallinen ruoka, maisemat ja kulttuurikohteet tallentuivat Sami Kapanen lomaotoksiin. Matti Myller / Yle

Kalliola tunnustaa etukäteen pyytäneensä ystäviltään perheohjelmaan sopivaa kielenkäyttöä. Mitään maabrändityötä nelikko ei kuitenkaan myönnä kameroiden edessä tehneensä.

– Ensisijaisesti lähdettiin lomalle ilman ennakko-oletuksia tai paineita, Vilppu Leppänen sanoo.

Formaattiin kuuluu, että suomalaisia soviteltiin ohjelmassa rooleihin, joita vahvistetaan jakso toisensa jälkeen.

Katsojille luodaan odotuksia Leppäsen ruokahalusta ja Kapasen "suomalaisille ominaisesta" rock-henkisyydestä – tosin kuvissa miehen käsivarsien tatuoinnit sensuroitiin.

– On ollut hauska nähdä lopputulos, joka ehkä kertoo vähän siitä, millaisena muut sinut näkevät, Kapanen sanoo.

Suosion laineet yltävät Suomeen saakka

Kalliolan ja kumppaneiden jaksot on jo tuoreeltaan ehditty uusia Korean televisiossa.

Suosion laineet lyövät sosiaalisen median kautta Suomessakin. Miehistä on piirretty fanikuvia, ja posti on kuljettanut kotiin lippiksiä, korealaista ruokaa ja ihailijapostia.

Kuvapalvelu Instagramissa miesten tileille on ilmestynyt kymmeniätuhansia korealaisia seuraajia.

– Ei tällaista osannut odottaa. Vasta jälkikäteen on ymmärtänyt sen, että tätähän voi kutsua ilmiöksi. Se on aika hurja ja nöyräksikin vetävä kokemus – tavallisia suomalaisia ukkojahan tässä vain ollaan, Vilppu Leppänen kertaa.

Korealaisilla on ollut se mielikuva, että suomalaiset ovat juroja ja kylmiä, eivätkä näytä tunteita tai ilmeile. Sami Kapanen

– Ihan selvästi on näkynyt se, että ihmiset hakevat kontaktia meihin vielä sarjan jälkeenkin. On aika outo fiilis saada fanipostia toiselta puolelta maapalloa, Sami Kapanen sanoo.

Miehet arvioivat, että suomalaisten valtteja kovan työtahdin ja pidättyväisen kulttuurin maassa ovat luonnollisuus ja rauhallisuus.

– Palautteen perusteella korealaisilla on aiemmin ollut se mielikuva, että suomalaiset ovat juroja ja kylmiä, eivätkä näytä tunteita tai juuri ilmeile. Ne myytit on meille tulleen palautteen perustella nyt murrettu, Kapanen sanoo.

Koreassa kolme vuotta asunut Petri Kalliola näkee kahden kaukaisen kulttuurin välillä myös yhtäläisyyksiä.

– Korealaiset ovat aika samankaltaisia kuin suomalaiset. Molemmissa maissa ollaan kovin kiinnostuneita siitä, mitä ulkomaalaiset meistä ajattelevat.

Syntyisikö tästä vielä jotain suurta?

Suomessa Korea tunnetaan nykyisellään pitkälti pohjoisesta naapuristaan ja teknologiastaan. Kalliola ystävineen toivoisi, että kuva laventuisi.

– Kovin syvällistä tuntemusta ei ole, ja uutisointikin keskittyy paljon Pohjois-Koreaan ja sen uhkaan, Kalliola miettii.

Sama tosin pätee myös toiseen suuntaan.

– Suomella on Koreassa entisestään positiivinen maakuva, mutta en sanoisi, että korealaisilla on suomalaisista varsinaisia stereotypioita, Suomen matkailua kehittävän Visit Finlandin Korean ohjelmakoordinaattori Jani Toivanen sanoo.

Toivasen mukaan Suomi on Etelä-Koreassa toistaiseksi tunnettu muun muassa Xylitolin ja muumien, sekä toimivan koululaitoksen kotimaana. Suomeen saapuvien turistien määrä on viime vuodet ollut nousussa, mutta kiinalais- ja japanilaisvieraat yltävät yhä selvästi edelle.

– Etelä-Korean kaltaisessa maassa median, ja varsinkin television vaikutus on uskomattoman vahva. Medianäkyvyys on tärkeimpiä keinoja parantaa Suomen tunnettavuutta ja siihen panostetaan jatkossa, Toivanen sanoo.

Koreassa asuva Petri Kalliola päätyy paikallisten kanssa yhteiskuviin harva se päivä. Jenny Matikainen / Yle

Suosiolla pitäisi ratsastaa juuri nyt, kun Suomi-buumi vielä jyllää, miettivät myös Kalliola ja kumppanit. Tarkoittaako se sitten matkailuohjelmaa YouTubessa, mainoskuvauksia vai jotakin muuta, jää nähtäväksi.

– On sellainen fiilis, että Instagram ja YouTube voisivat olla kanavia, joiden kautta meidän jo olemassa olevalle fanipohjalle ehkä kannattaisi lähteä tekemään Suomi-markkinointia. Se on ehkä naula, mihin nyt kannattaisi lyödä, Sami Kapanen sanoo.

Sarjaa katsoessa näyttää siltä, että yksinkertaiset konstit, jopa ne stereotyyppisimmät, uppoavat.

Korealaisraadin hämmennykseen sisältyy silkkaa ihailua, kun suomalaiskolmikko juoksee täyttä päätä lokakuisen kylmään mereen, ja riemua, kun nelikko käy pitkälleen korealaisessa suolahuoneessa tai maistelee avoimin mielin lihaliemikeittoa ja soijapapunuudeleita.

– Se on nähty, että korealaisiin tämä tyyli uppoaa. Meillä on vilpitön halu ratsastaa tämä aalto loppuun, Leppänen summaa.