Računalni kemičari Ines Despotović i Robert Vianello s Instituta Ruđer Bošković otkrili su dosad neistražene organske superbaze koje će koristiti za razna područja, od farmacije do petrokemije. Pogledajte kako će njihovo otkriće promijeniti kemiju.

Nisu u kutama i ne rade s epruvetama, ali su kemičari svjetskog glasa. Njihov je glavni alat računalo.

''Po nekakavoj efikasnosti kao katalizator nadmašuju bazičnost velike većine dosada poznatih molekula na način da su puno bazičnije i puno aktivnije.'', objasnio je svoje otkriće Robert Vianello iz Grupe za kvantnu organsku kemiju Instituta Ruđer Bošković.

Sadržaj se nastavlja...

Takozvane organske superbaze koje su otkrili ubrzavaju kemijske reakcije, a jače su i ekološki prihvatljivije od dosadašnjih.

''Ono što je važno jest da oni sadrže jedan potpuno novi motiv u kemiji i na taj način će usmjeriti širu kemijsku zajednicu prema novim materijalima u organskoj kemiji'', nastavlja Vianello.

Kad njihov rad jednom uđe u laboratorij, onda će i ljudi shvatiti koliko je rezultat istraživanja bio važan.

''Sinteza vrlo jakih organskih superbaza izrazito je važna u mnogim granama kemijske industrije. Primjerice u farmaceutskoj industriji pri proizvodnji novih lijekova, u petrokemijskoj industriji i mnogim još granama kemijske industrije'', rekla nam je Ines Despotović, Robertova kolegica.

Za najveću znanstvenu radionicu u zemlji, to je samo nastavak dobrog rada. Institut Ruđer Bošković rekorder je po broju europskih projekata, a najveći broj upravo se radi u njegovom akceleratorskom kompleksu.

Najveće je eksperimentalno postrojenje u zemlji - gdje se čestice ubrzavaju blizu brzine svijetlosti. Testiraju se i stvaraju novi materijali. Ovaj ionski mikroskop jedan je od najboljih u svijetu.

''Taj uređaj se najviše koristi u našem laboratoriju, gdje se testira na koji način neki elektronički element provodi struju i kako reagira na podržaje kada ga pogodi jako zračenje, recimo u nuklearnom reaktoru ili svemiru'', kaže Tonči Tadić iz Laboratorij za interakcije ionskih sklopova u Institutu Ruđer Bošković.

Ruđer Bošković, zajedno s Institutom za fiziku, odnedavno je i jedan od sedam centara izvrsnosti. Radi na istraživanjima naprednih materijala i senzora. Ukratko - tehnologija budućnosti.

''Imat ćete posebne senzore u zgradama, u ciglama, u odjeći, posvuda. To je tehnologija koja će biti posvuda oko nas. I Ruđer, ovo postrojenje je jedno od najkvalitetnijih mjesta za razvoj takvih naprednih materijala, naprednih senzora'', rekao je Tome Antičić, ravnatelj Instituta.

Stoga nema sumnje da će pozitivnih priča s hrvatskim potpisom itekako biti još.