Okupacija Gaze i Zapadne obale loša je za Izraelce i Državu Izrael. Okupacija je pogubna za budućnost izraelskog društva u svakom smislu - humanističkom, ekonomskom, moralnom. To nije ocjena nekog ljevičara, zabrinutog zbog kršenja prava Palestinaca, ili možda nekog antisemita. Ne, to je izgovorio Carmi Gillon, šef Šin Beta od 1994. do 1996.

- Siguran sam se s tim slaže 95 posto mojih kolega i drugih koji su protekla tri desetljeća radili u Šin Betu - rekao je bivši šef izraelske tajne službe Carmi Gillon u kameru Droru Morehu, izraelskom filmašu i autoru dokumentarca “Čuvari” (The Gatekeepers), koji je nominiran za Oscara.

Moreh je uspio ono što bi se svakome u startu činilo nemogućim: privolio je šest bivših lidera Šin Beta da mu pred kamerama otvore dušu. A još samo jučer Šin Bet, kao svojevrsna kombinacija CIA-e i FBI-ja, djelovao je kao tvrđava s tajnama potpuno nedostupnima javnosti. Njeni dužnosnici nisu davali ni izjave, a kamoli da bi se ispovijedali pred kamerama.

Šokantna je već sama činjenica da su progovorili, no dokumentarac je značajan prije svega zato što bivši šefovi tajne službe oštro kritiziraju izraelsku politiku kojoj su godinama služili, izričući kritike kakve su dosad bile pripisivane tek ljevičarskoj opoziciji.

Prvo je, prije tri godine, redatelj kontaktirao Amija Ajalona, šefa izraelske protuterorističke službe od 1996. do 2000. Na njegovo iznenađenje, Ami je bio ne samo spreman otvoreno razgovarati o mučnim temama, nego i pomoći mu da dođe i do drugih lidera Šin Beta. On je pristao vjerojatno zato što je u starosti postao sklon ljevici, a druge je fasciniralo obilje činjenica kojima je redatelj već raspolagao. Na kraju se Moreh našao sa čak 70 sati snimljenih razgovora s čelnicima tajnih službi. “Znao sam da u rukama imam dinamit”, rekao je Dror Moreh nakon što je obavio posljednji, šesti razgovor, prenosi LA Times.

Razgovore s obavještajcima Moreh je sažeo u dokumentarcu “Čuvari” kojim je šokirao svijet. Produljenu verziju vidjet će izraelski gledatelji u najavljenoj petosatnoj TV seriji. Bivši lideri moćne izraelske tajne službe redom kritiziraju izraelsku okupaciju palestinskih područja, a u jednom trenutku jedan od njih čak kaže da to što Izrael radi Palestincima nije bitno drugačije od onoga što su Nijemci činili u Drugom svjetskom ratu. To je rekao Avraham Šalom, najstariji među Morehovim sugovornicima, koji je rođen u Beču, pa je pred nacistima pobjegao u Izrael. “Doživio sam iz prve ruke što to znači biti pod rasističkim režimom”, rekao je Šalom redatelju pred uključenom kamerom.

Autor kaže da ga je vodila ideja da ispita dogmu s kojom je odrastao i s kojom odrastaju svi u Izraelu: da su Arapi jedina smetnja miru zato što žele uništiti izraelsku državu i da se Izraelci bore zato što nemaju nikakva drugog izbora. U takvom crno-bijelo postavljenom svijetu sve prilike da se uspostavi mir iscurile su prije nego što bi ih itko ozbiljno pokušao iskoristiti.

Šest bivših čelnika Šin Beta razlikuju se i kao osobe i po političkom opredjeljenju, a vjerojatno se ni međusobno ne vole previše, pa je utoliko šokantnija sličnost njihovih stavova i svjedočenja. Svi su oni samo različitim riječima, kaže redatelj, ponavljali istu stvar: iako je Izrael pobijedio u mnogim bitkama, gubi ovaj rat, jer je moralna cijena okupacije neprocjenjiva i neprihvatljiva.

Šin Bet je osnovan u vrijeme Šestodnevnog rata 1967., kad je Izrael osvojio Gazu, Zapadnu obalu, Sinajski poluotok i Golansku visoravan. Milijun Palestinaca preko noći se našlo u sastavu Države Izrael, koja je osnovala novu tajnu službu kako bi se bolje nosila s očekivanim terorizmom. Slogan Šin Beta bio je: “Ako te netko želi ubiti, ustani i ubij ti njega”.

Posao Šin Beta nije bio fin niti se obavljao u rukavicama. Bivši čelnici tajne službe zadužene za unutarnju sigurnost otvoreno govore o likvidacijama palestinskih lidera, mučenjima sumnjivaca i bombardiranju civilnog područja Gaze. Ono što je nekad izgledalo normalno, poput mučenja i isljeđivanja, iz današnje perspektive pokazuje se kao nedopustiva okrutnost. “Kad odeš u penziju, gotovo postaneš ljevičar”, objašnjava tu promjenu stajališta Jakov Peri, koji je vodio tu tajnu službu od 1988. do 1995. godine.

Film opisuje slučaj iz 1984. godine kad je Šin Bet uhvatio dva Palestinca koja su prije toga otela autobus. Tukli su ih do smrti, uz blagoslov tadašnjeg šefa službe Avrahama Šaloma, također jednog od sugovornika u filmu. Kao najveću grešku te tajne službe ističu to što nisu uspjeli spriječiti ubojstvo premijera Jicaka Rabina 1995. Rabina su ubili radikalni ortodoksni Židovi, a s njegovom smrću nestala je slabašna nada za uspostavu mira na Bliskom istoku.