2015. godine pisali smo o spornim metodama u sklopu digitalno-marketinške kampanje uoči parlamentarnih izbora, gdje su se preuzimale velike Facebook stranice, preimenovale i promijenile svrhu, odnosno postale oruđe u političkoj kampanji. Tri godine kasnije, stigli su i dokazi da je iza jednog povećeg preuzimanja stajao digitalni tim HDZ-a, i to zahvaljujući istrazi USKOK-a.

Ne događa se često da pažnju digitalno-marketinške industrije privuku aktivnosti USKOK-a, ali upravo je to slučaj ovih dana uslijed istrage zbog porezne utaje tima koji je stajao iza digitalnih aktivnosti HDZ-a tijekom predizborne kampanje prije predsjedničkih izbora 2014., gdje je pobjedu odnijela Kolinda Grabar Kitarović, te parlamentarnih izbora 2015. godine, u kojoj je pobjednik bio HDZ.

Naime, kako donosi Jutarnji list, ovih je dana napravljen pravi preokret u istrazi oko porezne utaje koja je pokrenuta još prošle godine. Iako je prvi osumnjičeni za “izvlačenje” novca iz budžeta za digitalnu promociju HDZ-a bio Danijel Artenjak, vlasnik tvrtke Napredni modeli te agencije Deegeetal, USKOK je protiv njega obustavio istragu te je usmjerio prema četiri nove osobe. To su Sanda Mamić, Matej Zadro, Kristijan Gržetić te Matko Pecotić, relativno zvučna imena u svijetu digitalnog marketinga, komunikacije, hardvera, pa i gaminga.

No, iako je riječ o istrazi zbog utaje poreza, jer se, prema napisima Jutarnjeg lista i prema trenutno dostupnim informacijama u sklopu istrage, angažirala tvrtka Bossman tim za usluge podrške korisnicima (u praksi, administraciju komentara na društvenim mrežama), ali se prema trenutnim dokazima i iskazima čini kako je ta usluga bila fiktivna, svakako je zanimljiv i novi moment – činjenica da je sada dokazano kako je tim koji je HDZ angažirao imao aktivnu oglasnu kampanju na Facebook stranici Uživo iz slučajne države.

Ranije poznatoj kao Uživo iz zagrebačkih tramvaja.

Zvuči vam poznato?

Upravo smo o tome pisali prije tri godine kada su nešto labavija pravila oko preimenovanja Facebook stranica omogućila da se lakše počnu koristiti za svrhe drugačije od njene prvotne namjene.

Što će reći, postali ste fan stranice i očekivali memove te prvoloptaški humor, a postali ste oruđe u predizbornoj kampanji, što je mnoge fanove razljutilo te su opravdano počeli postavljati pitanja kako je i zašto do toga moglo doći.

“Drugarice, Mia, u čemu je problem”, pitali su me anonimni komentatori nakon objavljenog teksta o spomenutom slučaju, valjda pokušavajući aludirati na moju apsolutno nebitnu političku opredijeljenost, što je tipičan pokušaj diskreditacije iznesenih argumenata i podataka.

Dok su jedni tvrdili da problema nema (ha, božemoj, malo su nas prevarili, htjeli smo slike iz tramvaja, dobili propagandu, ali odlajkaš stranicu i problema više nema), drugi su postavili tezu da iza svega zapravo ne stoji najveći politički suparnik, u ovom slučaju HDZ. Možda je netko iz neopredijeljene većine to učinio, netko iz mase?

Svakom marketingašu koji je na temelju viđenog mogao otprilike procijeniti budžet potreban za preuzimanje veće Facebook stranice, kreiranje sadržaja i oglasnu kampanju bilo je jasno o čemu se radi, jer za takvu kampanju ima smisla da je provodi samo najjači politički suparnik, a ne neki nasumični nezadovoljni politički neopredijeljen građanin, ali bez dokaza moglo se baratati samo indicijama.

Tri godine kasnije, imamo i dokaze, zahvaljujući istrazi USKOK-a, doduše, zbog porezne utaje, a ne zlorabljenja nečijeg lajka. Kako piše Jutarnji list, za sponzoriranje postova sa spomenute stranice tijekom listopada 2015. godine tvrtka Napredni modeli potrošila je 6268 eura, ali nije se stalo samo na sponzoriranju sadržaja samo s te stranice – tu je i “A JBG desilo se”, na čije se postove u istom periodu potrošilo 3729 eura.

Zašto nam je ovo uopće bitno?

Iako je porezna utaja, dakako, daleko veći problem od manipulacije Facebook stranicama, ipak ovakve slučajeve ne treba zanemariti. I to iz nekoliko razloga:

Nečiji lajk označava povjerenje osobe da će s jedne strane zaprimati sadržaj koji očekuje (u ovom slučaju duhovite i zanimljive trenutke iz javnog prijevoza), a ujedno i doprinosi imidžu te osobe prema prijateljima, prema javnosti (ono si što lajkaš). Zlouporabom ili manipulacijom tih lajkova zadire se u privatnost, i to bez pristanka samih korisnika, posebice jer mnogi fanovi neće ni primijetiti da se nešto promijenilo u onome što su označili da im se sviđa i time će nehotice odašiljati krivu poruku. Nastavno na problem korištenja nečijih podataka, preimenovanje, promjena vlasnika Facebook stranice, kao i njene namjene, moglo bi se izjednačiti s trgovanjem mailing listama i drugim osobnim podatcima, što je veliki no-no, posebice otkako je GDPR-a. Digitalno područje sve je važnije u političkim utakmicama te konačno možemo reći da utječe na ishod izbora. Kao dokaz da su i stranke to prepoznale, Jutarnji list iznosi i financijske podatke koji pokazuju kako su se 2014. i 2015. velika sredstva uložila u digitalne kanale tijekom predsjedničkih i parlamentarnih izbora. Tako je, prema izvještajima koje je HDZ podnio Državnom izbornom povjerenstvu, za predsjedničku kampanju Kolinde Grabar Kitarović troškovi kampanje na društvenim mrežama prešli su milijun kuna, dok se za parlamentarne izbore na društvene mreže potrošilo 1,7 milijuna kuna. Imalo je to i smisla jer je, kako je USKOK-u tijekom davanja iskaza komentirajući predsjedničku kampanju naveo Matej Zadro, a prenosi Jutarnji list: “Prvi put nakon dugo vremena dogodilo se da je predsjednički kandidat HDZ-a bio popularniji u dobnoj grupaciji od 18 do 35 godina od drugih predsjedničkih kandidata.”

Predsjednički izbori 2014. i parlamentarni 2015. napravili su svojevrsnu prekretnicu u digitalnom političkom marketingu u Hrvatskoj. Uložena su značajna sredstva u digitalne kanale, a, baš kao i u samim izborima, utrka na digitalnom polju bila je tijesna, dok su društvene mreže postale su i dobar odraz rezultata izbora koji su uslijedili.

Dakako, treba spomenuti da nije samo digitalni tim HDZ-a koristio sporne metode kako bi utjecao na rezultate izbora, ali jedini je za koji trenutno postoje detaljniji dokazi o tome kako su i kamo odlazila sredstva za promociju na društvenim mrežama.

Kad usporedimo situaciju u Hrvatskoj s, u ovoj temi, neizbježnim predsjedničkim izborima u SAD-u, vidimo da digitalni teren te more podataka koje on nudi postaje presudan u političkoj utakmici. Akteri se ne libe zasukati rukave, rudariti, iskoristiti maksimum onoga što digitalizacija i društvene mreže nude, a o tome što će se događati prije idućih izbora, bilo kod nas, bilo u SAD-u, u ovom je trenutku teško i nagađati.

No, barem je jedno jasno.

Facebook će, kao društvena mreža koja još uvijek ima najveći doseg i utjecaj, morati, nakon sve glasnijih kritika zbog utjecaja Rusije na američke predsjedničke izbore, prelakog širenja dezinformacija, skandala s Cambridge Analyticom, GDPR-a i mnogih drugih faktora, poduzeti drastičnije mjere ako želi zadržati svoje mjesto na vrhu društvenih mreža, kao i relevantnost u informiranju javnosti, jer do tada postaje prelak alat, ne više za promociju, nego za manipulaciju. A korisnici su zbog ovakvih slučajeva toga sve više svjesni, sve manje to cijene i pronalaze alternative, stoga ne čudi rast drugih društvenih mreža poput Instagrama te sve veća popularnost usluga za privatno dopisivanje.

Možda upravo tamo možemo očekivati da će se voditi neka buduća politička bitka, jer, kako je Hladno pivo opjevalo davno prije pojave društvenih mreža, politika će nas u životu uvijek pratiti u stopu, a na društvenim mrežama možda i u – palac.