Maratonrättegången gällande massakern på Vår krog & bar på Vårväderstorget förra våren fortsätter. I fredags avlade systern, en kvinna i 25-årsåldern, till en av de åtalade vittnesmål i Göteborgs tingsrätt - iklädd niqab, en heltäckande slöja där endast ögonen syns. Rättens ordförande, rådmannen Patrik Claesson, erkände i GP (8/7) att man inte kunde vara säker på att personen bakom maskeringen var den hon utgav sig för att vara, men sa också:

"Vi får inte kräva att någon tar av sig sin religiösa bonad. Det finns det JO-beslut på."

Det Claesson hänvisar till är en tidigare händelse i tingsrätten i Göteborg, där tre kvinnor iklädda niqab nekades tillträde under en rättegång i oktober 2011, och anmälde detta till diskrimineringsombudsmannen och krävde ersättning. Enligt kvinnorna hade utvisningen brutit mot Europakonventionens nionde artikel om religionsfrihet. Chefsrådmannen menade å sin sida att det varit en säkerhetsfråga och tog beslutet för att upprätthålla allmän ordning. Dessutom var det viktigt att, för rättssäkerhetens skull, kunna identifiera samtliga närvarande.

Justitieombudsmannen fann dock att det inte fanns lagliga skäl att neka de maskerade kvinnorna tillträde och riktade kritik mot chefsrådmannen. Även justitiekanslern sa sitt, och menade att Europakonventionens nionde artikel mycket riktigt hade företräde och fastslog att kvinnorna diskriminerats - men nekade dem ersättning.

Tillbaka till nutid. Att närvarande i rättssalen tillåts ha niqab på sig må så vara. Men det måste anses vara skillnad på en passivt närvarande person och en maskerad person som intar vittnesbåset.

Att ett vittne, en person vars vittnesmål kan ha avgörande bäring på ett mål, tillåts bära maskering innebär defacto att tingsrätten i Göteborg nu bakvägen inför anonyma vittnesmål i Sverige. Någonting som i dag inte är tillåtet i svensk lag.

Förvisso avkrävs inte vittnen identifiering genom ID-koll, men de närvarande vet vem det är som vittnar eller vilka som är åtalade. Att en eller flera personer inte reagerar på att det skulle kunna vara en helt annan människa bakom maskeringen innebär inte att det inte skulle kunna vara någon annan.

Med jämna mellanrum väcks frågan om anonymiserade vittnesmål till liv. Oftast sker det i samband med att risk föreligger för att vittnen utsätts för påtryckningar eller hot. Inte minst när det handlar om att vittna mot personer som bor i ens eget område är tanken förståelig. Men det urholkar en viktig rättsprincip om att veta vem det är som anklagar en för vad. Svenska Advokatsamfundets stridbara generalsekreterare Anne Ramberg har ställt sig mycket kritisk till tanken på anonymiserade vittnen och hon menar att detta skulle kunna strida mot Europakonventionen. Alltså: Europakonventionen står i strid mot sig själv.

Åklagares och försvarares möjligheter att ställa frågor till en person är inte enkom avhängig de svar som vederbörande ger verbalt utan påverkas givetvis av om det inte går att se en människas ansiktsuttryck då svaren ges.

Niqab och anonyma vittnesmål i vittnesbåset urholkar rättssäkerheten. Vittnen, och åtalade, kan inte ges frikort från grundläggande rättsprinciper, om enda skillnaden mellan tygstyckena niqab och en rånarluva är trostillhörighet. Religionsfrihet innebär även frihet ifrån religion - inte minst i rättssalen.