Hiába nem talált bűncselekményre utaló nyomot a magyar vizsgálat, az EU-nak az OLAF megállapításai is elegendőek. Az Európai Számvevőszék eközben az OLAF jogköreinek bővítését kéri, hogy az Európai Ügyészségből kimaradó országok se úszhassák meg büntetlenül a korrupciót.

Az Európai Bizottság mindaddig nem fogja lezárni az Elios Zrt. ügyét, amíg nem sikerül teljesen tisztázni az OLAF vizsgálat eredményét, és amíg nem születik megállapodás a magyar kormánnyal arról, hogy szükség van-e pénzbüntetés kiszabására — jelentette ki Corina Cretu, az uniós testület regionális politikájáért felelős tagja az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságában. A biztos megerősítette, hogy a magyar hatóságok nem értenek egyet az EU Csalás Elleni Hivatalának a megállapításaival.



— Szoros figyelemmel követjük Magyarországon, hogy felvetődik-e az összeférhetetlenség gyanúja a pályázatok kiválasztása és a projektek elnyerése során — fejtette ki Corina Cretu.

Hozzátette: — Arra is kíváncsiak vagyunk, hogy mi történik a közbeszerzések terén, és hogy milyen következményei vannak az OLAF-vizsgálatoknak. Az Európai Bizottság jelenleg tíz tagállamban — köztük Magyarországon — vizsgálja az egyetlen ajánlattévővel bonyolított közbeszerzéseket. Az erről szóló jelentését ez év végén fogja nyilvánosságra hozni. Cretu azt is elmondta, mindez csak a jéghegy csúcsa, hiszen

jelenleg 1 milliárd euró (320 milliárd forint) pénzügyi követelésük van Magyarországgal szemben a korrupció és egyéb szabálytalanságok miatt.

A vitában Ingeborg Gräßle, a parlamenti bizottság elnöke ismét ostorozta azokat az országokat, amelyekben “csak a barátok” férhetnek hozzá az uniós támogatásokhoz. — Igen, természetesen Magyarországról beszélek — mondta. Szóvá tette azt is, hogy több tagállamban megbízhatatlanok az EU forrásokkal bánó irányító hatóságok.

Az OLAF, azaz az EU Csalás Elleni Hivatala az Orbán Viktor vejéhez, Tiborcz Istvánhoz köthető Elios Zrt. kapcsán azt tárta fel, hogy a cég 35 magyar településen a közvilágítási tendereket pénzügyi szabálytalanságok és összeférhetetlenségek közepette nyerte el és valósította meg, súlyosan sértve az EU pénzügyi érdekeit. Azt javasolták az Európai Bizottságnak, hogy a kifizetett 13 milliárd forintnyi eurót követelje vissza.

Mint kiderült, ezen az sem változtat, hogy a magyar rendőrség nem talált bűncselekményre utaló nyomot; ám innentől kezdve az uniós követelés nem az Eliost és tulajdonosait érinti hátrányosan, hanem a magyar adófizetőket.



Az Európai Bizottságnak ugyanis az OLAF megállapításai is elegendőek. Deutsch Tamás fideszes EP-képviselő hozzászólásában arra hívta fel a figyelmet, hogy az OLAF rosszul dolgozik, mert megállapításai nem állják ki az igazság próbáját sem a Budapest Szíve program, sem az Elios Zrt. esetében. Ez ugyanakkor nem hangzik épp meggyőzően annak fényében, hogy például az Elios-csalások modelljének tartott hódmezővásárhelyi beruházás dokumentumaira rá sem nézett a Nemzeti Nyomozó Iroda