Frissítés, 16.35: Zavaros, és egymásnak részleteiben is ellentmondó rendeleteket publikált december 30-án a Magyar Közlöny két, megjelent száma. Az első, 221. számban közölt, az EMMI-nek a színháztörvény utasításául mellékelt rendelkezésekben egy táblázat továbbra is támogatni rendeli a független színházakat, míg az ugyancsak hétfőn, késő este kiadott 222-es számban viszont publikálták azt a végrehajtási rendeletet, ahonnan a színházi szakma kezéből kikerülne a működés ellenőrzése.

Zubek Adrienn, a Független Előadó-művészeti Szövetség társelnöke a kialakult helyzetről a Mércének elmondta, a szervezet az Emberi Erőforrások Minisztériumánál informálódott arról, mit is jelentenek az új, megjelent rendeletek a jövőre nézve. A szövetség viszont leszögezte:

a módosított törvény szövege jogilag magasabb rendű, mint a végrehajtási utasítás, így ellentmondás esetén továbbra is a törvényszövegnek kell az irányadónak lennie a kulturális pályázatok kiírásánál. A helyzet tisztásának céljából pedig a szövetség mindenképpen kéri, hogy a 222-es számban megjelent, inkriminált rendeletet a kormány a lehető legrövidebb időn belül vonja vissza.

A 22-es számban megjelent végrehajtási utasítással kapcsolatban a minisztériumnál való tájékozódást követően Zubek úgy látja, az továbbra is minden további nélkül alkalmas a független színházak ellehetetlenítésére:

„a működési pályázat elbírálásnak rendjéről szóló passzusból kikerült az ÉS MŰKÖDÉSRE szövegrész, tehát innentől csak a szakmai programra szóló pályázatrészre lenne eljárásrend elvben. A pályázat maga nem válik így szét a valóságban, tehát eleve nem lenne végrehajtható sem.”

Fontosnak tartja azt, hogy a december elején elfogadott előadó-művészeti törvény 19. §-a értelmében az EMMI-nek mindenképpen ki kell írnia pályázatot a független színházak számára is, ezt viszont teljesen csak az biztosítaná, ha eljárásrendi változások sem lennének az utasításokban.

Mindeközben a FESZ társelnöke arra is felhívja a figyelmet, hogy a kőszínházak állami támogatását a végrehajtási rendelet teljesen esetleges megegyezések tárgyává teszi, és a törvény szövegéből az összes vonatkozó helyről törölteti a „színház” kifejezést, és csupán zene, tánc és balett esetén szabályozza eljárásrendileg a pályáztatást.

A törvényalkotók ezt a megoldást találták végül ki arra, hogy az egyes önkormányzatok és az állam a színházak finanszírozásáról egyedi megállapodásokat kössenek, és az is kiderült, minden önkormányzatnak 2020 március 1-ig kell jeleznie, ha a minisztériummal közös működtetést kívánnak.

Az, hogy ezekből a megegyezésekből leghamarabb mikor folyhat be pályázati-működési pénz a kőszínházakba, Zubek elmondása szerint tehát legalábbis nagyon bizonytalan, ezzel a törvény hatása még bonyolultabban kiszámíthatóvá vált a színházi szakma számára.