Når Statsministeriets magtfulde stabschef Martin Rossen sender en besked til en journalist om vedkommendes dækning af regeringens håndtering af coronakrisen, er det en ren privatsag.

Det hævder Statsministeriet i et afslag på en anmodning om aktindsigt fra Information.

Men dermed forbryder ministeriet sig efter alt at dømme mod lovgivningen, vurderer jurister.

»Ud fra de foreliggende oplysninger er det min vurdering, at afslaget er åbenlyst forkert,« siger Sten Schaumburg-Müller, der er professor i mediejura ved Syddansk Universitet.

Samme vurdering har mediejurist og offentlighedsrådgiver Oluf Jørgensen, der er tidligere medlem af Offentlighedskommissionen.

»Afslaget er ikke korrekt og i strid med offentlighedsloven,« siger han.

Den politiske kommentator Lars Trier Mogensen, der er tilknyttet flere forskellige medier på freelancebasis, har i et interview i DR-podcasten Genstart den 17. marts fortalt, at han har fået en »reprimande« i »ret kontant klartekst« i en besked fra Statsministeriets stabschef Martin Rossen efter at have skrevet en kritisk artikel om Mette Frederiksens håndtering af coronakrisen i Information.

Information har ikke haft adgang til at se beskeden.

På baggrund af Lars Trier Mogensens beskrivelse af forløbet bad Information samme dag Statsministeriet om aktindsigt i al kommunikation vedrørende mediedækningen af den aktuelle coronakrise mellem på den ene side statsministerens særlige rådgivere og stabschef og på den anden side journalister, redaktører, analytikere og andre mediepersoner.

Formålet var at kaste lys over, om regeringen under krisen forsøger at udøve pres over for medierne.

Udnævnelsen af Martin Rossen som stabschef i Statsministeriet har vakt offentlig debat, særligt fordi han har fået sæde i centrale regeringsudvalg, som traditionelt har været forbeholdt ministre. Vel at mærke uden at være underlagt samme kontrolmekanismer som ministre. Eksempelvis kan han ikke kaldes i samråd af Folketinget. Dermed er aktindsigt en af de få muligheder, offentligheden har for at granske, hvordan stabschefen forvalter sit embede.

Men hverken beskeden til Lars Trier Mogensen eller andre beskeder vil Statsministeriet lade Information få aktindsigt i. Udover at det formentlig er i strid med lovgivningen, er det også et principielt problem, mener Oluf Jørgensen.

Selvfølgelig har særlige rådgivere ytringsfrihed til at kritisere pressen, understreger han. Men:

»Det er derimod meget betænkeligt i et demokratisk samfund, at en topplaceret statsansat forsøger at påvirke journalister og kommentatorer under skjulte former,« siger Oluf Jørgensen.

Af privat karakter

Af afgørelsen fremgår det, at Statsministeriet har spurgt statsministerens rådgivere efter relevant materiale og søgt i det elektroniske journalsystem, men at de ikke har kunnet finde noget. Eller som ministeriet formulerer det: »Der er i den forbindelse ikke identificeret dokumenter, som er omfattet af din aktindsigtsanmodning.«

Det betyder dog ikke, at der ikke eksisterer nogen beskeder. Statsministeriet medgiver i afgørelsen, at de er »bekendt med«, at »en særlig rådgiver i ministeriet via et privat beskedforum har sendt en besked til en kommentator tilknyttet Information vedrørende Informations dækning af regeringens tiltag mod ny coronavirus.«

»Der er imidlertid tale om en besked af privat karakter, som ikke har været undergivet administrativ sagsbehandling i Statsministeriet, og den omhandlede besked er derfor ikke omfattet af retten til aktindsigt efter offentlighedsloven«, skriver ministeriet.

Det er et uholdbart argument, vurderer Oluf Jørgensen. Særlige rådgivere er nemlig omfattet af reglerne for aktindsigt, når de udveksler dokumenter, mails og andet i forbindelse med ministeriets opgaver.

»Spindoktorer anvender ofte private mailadresser eller andre former for private beskedfora for at omgå offentlighedsloven. Det kan gøre det svært i praksis at få aktindsigt, men i dette tilfælde har Statsministeriet selv oplyst om kommunikationen, og at den vedrører regeringens opgaver,« siger Oluf Jørgensen.

»Der er således ikke tvivl om, at den besked, der er sendt, vedrører regeringens opgaver, og den er derfor omfattet af offentlighedsloven«.

Samme vurdering har Sten Schaumburg-Müller. Ud fra hvad Statsministeriet selv skriver i afgørelsen, virker beskeden ikke til at have privat karakter, påpeger han. Tværtimod:

»Der rettes henvendelse fra en embedsmand i Statsministeriet til pressen om behandling af et verserende sagskompleks i Statsministeriet,« siger Sten Schaumburg-Müller.

I en kommentar til juristernes kritik skriver Statsministeriet, at særlige rådgivere ligesom »alle andre« kan »indgå i privat korrespondance«.

»Sådan privat korrespondance er ikke omfattet af reglerne om aktindsigt i offentlighedsloven. Det gælder også privat korrespondance om emner, der vedrører den pågældende embedsmands arbejdsområde,« skriver ministeriet.

Information har bedt Statsministeriet genoverveje afslaget på aktindsigt, men ministeriet meddeler, at man fastholder afgørelsen. På den baggrund har Information nu klaget til Ombudsmanden.

Vent med at kritisere

Beskeden fra Martin Rossen kom efter alt at dømme som reaktion på en artikel af Lars Trier Mogensen i Information den 14. marts. Artiklen havde som pointe, at statsminister Mette Frederiksen »på sin vis« har forberedt den danske befolkning på politisk undtagelsestilstand »gennem længere tid«.

Mette Frederiksens »stramme centralisering af beslutningsgangene omkring få personer i Statsministeriet« har gjort det »enklere at træffe hurtige og vidtrækkende beslutninger« i en sådan grad, at »en lille håndfuld nøglepersoner« i dag kan »kortslutte de normale arbejdsgange i det danske folkestyre«, lød det blandt andet i artiklen.

Over for DR ønskede Lars Trier Mogensen ikke at fortælle, præcis hvad Martin Rossen skrev til ham som reaktion på artiklen. Men han forklarede, at Rossen havde appelleret til, at man »venter med at kritisere og på en eller anden måde lader støvet lægge sig, før man på en eller anden måde forholder sig kritisk«.

Adspurgt om han oplevede beskeden som intimiderende, sagde Lars Trier Mogensen til DR:

»Jamen altså det går jeg ud fra er formålet med det.«

Han understregede, at han ikke havde tænkt sig at rette ind.

Information har spurgt Lars Trier Mogensen, om han vil fremlægge beskeden fra Martin Rossen, men det har han »af princip« ikke ønsket. Adspurgt om han er enig med Statsministeriet i, at der er tale om en rent privat besked, svarer Lars Trier Mogensen:

»Jeg har ingen kommentarer til hverken form eller indhold af de korrespondancer, som jeg løbende har med vidt forskellige typer af kilder.«

I et skriftligt svar til DR har Martin Rossen givet udtryk for, at han er ked af, at Lars Trier Mogensen opfattede hans besked som intimiderende.

»Lars var en ven. Jeg er ked af, hvis min reaktion på nogen måde har kunnet opfattes som intimiderende, og det ville jeg ønske, han havde sagt til mig direkte,« skrev Martin Rossen.

»Jeg forsøgte meget kort og i en absurd hektisk virkelighed at give ham mit perspektiv på en i øvrigt fuldstændig legitim og relevant diskussion. Det skal ikke gentage sig.«