Stort spring i regnekraft på DTU og KU: Ny supercomputer har 49.120 CPU-kerner

DTU og Københavns Universitet har købt næste generation af supercomputeren Computerome, der især bruges til beregninger af life science forskning.

Der bliver skruet gevaldigt op for regnekraften hos DTU og Københavns Universitet når kalenderen går fra 2018 til 2019. De to universiteter har nemlig investeret i en ny supercomputer, også kendt som High-performance computing(HPC), med navnet Computerome 2.0.

Supercomputeren skal bruges til life science forskning og klinisk sundhedsdata og skal blandt andet bruges til at beregninger af genomdata fra det kommende nationale genomcenter.

Den nye HPC-klynge, Computerome 2.0, koster omkring 100 mio. kr., og ud over DTU og KU vil også Region Hovedstaden og Region Sjælland have mulighed for at trække på supercomputerens voldsomme regnekraft.

Samlet får Computerome 2.0 49.120 fysiske CPU-kerner og har en hukommelse på 352 TB. Det er Intel’s nyeste serverchip Cascade Lake CPU der ligger i HPC-klyngen. Det oplyser DTU til Version2.

Til sammenligning har den nuværende Computerome 1.0 16.704 CPU kerner med 102 TB hukommelse.

Det er HP Enterprise, der skal levere det samlede HPC-cluster, som har hjemsted på DTU Campus Risø ved Roskilde, som har etableret en særlig containerplads dedikeret til HPC-klynger.

Steen Pedersen, underdirektør på Danmarks tekniske Universitet oplyser i en mail til Version2, at man forventer at få leveret Computerome 2.0 i første kvartal af 2019 og at den for alvor kan tages i brug i andet kvartal.

Computerome er blevet en anelse forsinket. DTU har tidligere fortalt til Ingeniøren at man forventede at Computerome 2.0 blev sat i drift i november 2018.

Læs også: DTU søger ny supercomputer til 97 millioner kroner

Første generation er udtjent

Computerome 2.0 er en videreudvikling af konceptet bag supercomputeren Computerome 1.0, der blev etableret i 2014 af forskerne på DTU og KU. Udviklingen indenfor big data er gået meget hurtigere end mange havde regnet med – behovet var endog meget stort.

Computeren har pt. omkring 1.300 brugere fra hele landet, og i dag er anlægget udtjent og klar til udskiftning.

Det er især behovet for ekstra regnekraft inden for sundhedsforskning der får DTU og KU til at investere op mod 100 millioner kroner i en ny supercomputer.

Chefen for forskningsit på DTU Campus Risø har tidligere fortalt at supercomputere i den størrelsesorden som Computerome har samme driftsudgifter som indkøbsprisen fordelt over hele supercomputerens levetid.

»DTU har de seneste år øget sine uddannelses-, forsknings- og innovationsaktiviteter inden for sundhedsteknologi. Første januar 2019 etablerer vi et nyt institut – DTU Sundhedsteknologi. Formålet er at imødekomme samfundets behov for teknologiske løsninger i sundhedssektoren, at skabe bedre muligheder for den enkelte borger og patient, og at understøtte værdiskabelse i virksomheder og samfund. I den sammenhæng står satsningen på Computerome helt centralt. I spændingsfeltet mellem biofarma, medikoteknologi og datavidenskab vil DTU´s ingeniører i samarbejde med hospitaler og virksomheder bidrage med innovative løsninger,« siger prorektor Rasmus Larsen, Danmarks Tekniske Universitet i en pressemeddelelse.

Læs også: Her går supercomputeren aldrig i sort

Helt ny liga

Den nye supercomputer giver forskerne større fleksibilitet og understøtter muligheden for at skabe virtuelle miljøer (de såkaldte cloud teknologier), der passer til den enkelte forskers behov.

Derudover har computeren stor lager- og beregningskapacitet, høj driftssikkerhed og ikke mindst yder computeren den bedst mulige sikkerhed ved håndtering af sensitive data.

Blandt andet er transporten af data mellem Rigshospitalet og Computerome på DTU Risø krypteret.

En af de forskere, der har stået bag etableringen af den nye supercomputer, er forskningsdirektør og professor Søren Brunak fra Novo Nordisk Foundation Center for Protein Research, KU:

»Med Computerome 2.0 træder vi ind i en helt ny liga. Vi får mulighed for at planlægge og deltage i store forskningsprojekter, hvor der kræves overblik over enorme datamængder. Sikker databehandling er også yderst vigtigt indenfor patientbehandlingen, hvor perspektivet er at et helt genom kan undersøges på nogle få timer. Kvaliteten af det vi laver vil gå betydeligt op, og det samme vil ske med produktiviteten, fordi en computer af denne kaliber kan konfigureres til at løse bestemte opgaver meget hurtigt,« siger han ifølge meddelelsen.