Han holder fast i, at 'Perker-spillet' skulle have beholdt sit navn og håber, at der stadig er plads til den slags satire.



- Men jeg er ikke sikker, for det kan godt være, at det er blevet lidt sværere at lave sådan noget, siger Christian Nissen.



For siden 'Perker-spillet' ramte Danmark, har der været en Muhammed-krise og en nutidig krænkelsesdebat, som også rykker grænserne for, hvordan man taler om indvandrere og minoriteter generelt.



Derfor tror Jan Elhøj heller ikke, at man i dag ville give grønt lys til satire, der spiller på samme stereotyp, som 'Perker-spillet' gjorde.



- Folk er meget mere krænkelsesparate. Alle kan ytre sig, og det kan hurtigt blive blæst op til et politisk niveau. Det er faktisk lidt skræmmende, siger Jan Elhøj.



Torben Schmidt Hansen – den øverste leder på DR Ung hvor 'Perker-spillet' blev opfundet – ville dog ikke ryste på hånden, hvis han sad i samme stilling i dag og skulle beslutte, om 'Perker-spillet' skulle udgives.



Han ville give grønt lys.



- Ja, det ville jeg. Og det er med samme begrundelse som dengang, nemlig at humor kan være med til at nedbryde fordomme, siger Torben Schmidt Hansen.



Udover at skabe en heftig debat den sommer i år 2000, så bliver 'Mujaffa-spillet' startskuddet til en række digitale DR-succeser. Blandt andet 'Hundeparken' og 'Den Store Pakkeleg'.



I 2001 laver den statsejede norske tv-station NRK i samarbejde med DR Ung en norsk version af spillet, så Mujaffa kan "hilse på kompisane dine og score deilig norsk blondine".



Samme år vinder DR Ung hovedprisen ved den danske internetbranches årlige konference 'Reboot' for at have lavet 'Mujaffa-spillet'.



- Der hersker ingen tvivl om, at spillet er genialt og nyskabende med et nyt perspektiv på et nærmest tabubelagt emne, som det lød i juryens begrundelse.



Thomas Løfgren bliver ofte mødt med anerkendelse for sin rolle i 'Perker-spillets' tilbliven, og han er stolt af at være en del af DR’s måske største succes på internettet. Men han ville ikke lave et 'Perker-spil' i dag.



- Det ville ikke føles lige så sjovt og kærligt, som det var dengang. Der er kommet en række lovstramninger, som marginaliserer indvandrere, og tonen er blevet mere hård og hadsk. Man skal passe mere på med, hvad man gør grin med, og det føles mere betændt at tale om indvandrere nu, end det gjorde for 20 år siden.