Selv om de godt 600.000 dårlige læsere blandt voksne er et stigende problem, så er der siden 2015 blevet skåret kraftigt ned på ordblindeundervisningen (OBU) på landets voksenuddannelsescentre (VUC). Også på dette års finanslov vil regeringen skære ned på OBU, hvilket betyder, at der fra 2015-2018 vil være 36 procent mindre til undervisning af ordblinde på VUC.

Det vækker bekymring hos både lærerne og formand for Voksen- og Efteruddannelsesrådet Kjeld Møller Pedersen, der er professor på Syddansk Universitet.

»At kunne læse, regne og have digitale færdigheder er et krav for at kunne begå sig på arbejdsmarkedet, derfor er det dybt betænkeligt at skære igen, når vi allerede sidste år så, at det betød færre elever i ordblindeundervisningen,« siger Kjeld Møller Pedersen med henvisning til, at antallet af ordblindeelever efter nedskæringerne er faldet med syv procent sammenlignet med første halvår af 2016.

En del af nedskæringerne på ordblindeundervisningen skal dog gå til en opprioritering af undervisning af ordblinde ude på arbejdspladserne. Og det er positivt, mener både Kjeld Møller Pedersen og formand for Uddannelsesforbundet Hanne Pontoppidan. Men en yderligere nedskæring af OBU på VUC vil gå ud over nogle af dem, der har allerstørst behov, fordi de ofte står uden for arbejdsmarkedet, mener Hanne Pontoppidan:

»Det er unfair, at man skærer i tilbuddet for de ringest stillede, og dem som ikke har brugt uddannelsessystemet særligt meget. Derfor virker det bundtarveligt, at man vil forringe deres muligheder for at komme ind på arbejdsmarkedet.«

S: Politisk prioritering

Det er regeringspartierne, Socialdemokratiet, De Radikale, Dansk Folkeparti og SF der har været med til at skære ned på ordblindeundervisning under sidste års finanslov.

Det skete blandt for at finansiere erhvervsuddannelsesreformen fra 2015, forklarer Socialdemokratiets erhvervsuddannelsesordfører Mattias Tesfaye og påpeger, at taxameteret til ordblindeundervisning er meget højt.

»Vi mente, der var bedre økonomi i, at pengene gik til den virksomhedstilrettelagte undervisning, mens der er blevet skruet ned på taxameteret til skolernes ordblindeundervisning. Det er en politisk prioritering, fordi vi synes, det største problem er de beskæftigede i fyrrerne, som har svært ved at læse,« siger Mattias Tesfaye med henvisning til, at deltagerne i ordblindeundervisningen på VUC ofte er langt yngre.

»Når der er 600.000, som mangler almene danskkundskaber, selv om de har et retskrav på undervisning, så skyldes det jo, at de ikke tager ordblindeundervisning, hvis der kommer en kursuspjece fra VUC. De går først i gang med den undervisning, hvis arbejdspladsen opfordrer dem til det,« siger Mattias Tesfaye.

En del af nedskæringerne på ordblindeundervisningen på næste års finanslov skyldes dog også de generelle to procents nedskæringer på uddannelse – kaldet omprioriteringsbidraget. Og det er Socialdemokratiet imod, forklarer Mattias Tesfaye.

Også Dansk Folkepartis undervisningsordfører Jens Henrik Thulesen Dahl har været med til at skære ned på OBU. DF-ordføreren ser det dog som en glidebane, hvis nedskæringerne har ført til, at færre får den nødvendige undervisning.

»Vi er nødt til at løfte den gruppe af unge og voksne uden arbejde eller en ungdomsuddannelse godt videre. Forudsætningen for at komme i arbejde eller uddannelse er jo, at de kan læse og skrive, og hvis ikke de får tilstrækkelig med ordblindeundervisning, hvordan får vi dem så løftet videre,« spøger Jens Henrik Thulesen Dahl, der vil se nærmere på nedskæringernes betydning for deltagelsen i ordblindeundervisningen.