Hvis det står til et overvældende flertal i den københavnske borgerrepræsentation, så skal der hurtigst muligt etableres fem-seks kommunale salgssteder, hvor uddannet personale skal sælge danskproduceret hash til alle, der er fyldt 18 år og bosiddende i København.

Det er den besked, som den socialdemokratiske socialborgmester Jesper Christensen vil komme med på en konference med titlen ’Hash – reguleret legalisering’, som finder sted i morgen eftermiddag i Fællessalen på Christiansborg.

For nylig har kommunen sendt et brev til justitsminister Søren Pape Poulsen (K) og bedt om lov til at igangsætte en forsøgsordning. Den vil nemlig kræve en lovændring og dermed opbakning fra et flertal i Folketinget. Men går det som de forrige fire gange, kommunen har sendt tilsvarende breve, så bliver svaret et klart nej. Det tager dog ikke modet fra socialborgmesteren.

»Jeg tror på, at det snart vil komme, og at en forsøgsvis legalisering i en treårig periode er vejen frem. Vi er nødt til at erkende, at den strategi, vi har fulgt de sidste 20-30 år med nultolerance i forhold til hash, ikke virker. Tværtimod har strategien været dyr og dårlig,« siger Jesper Christensen.

Han henviser til, at forskellige former for legalisering af hash i andre lande nu har været i gang så tilpas lang tid, at man har valide erfaringer, som København kan lære af. I den forbindelse peger Jesper Christensen især på Portugal, hvor stoffer til eget brug trods skiftende regeringer de facto har været legaliseret siden 2001.

Ifølge et notat fra Socialforvaltningen er andelen blandt 16-24-årige portugisere, der har brugt narkotika det seneste år, efter en kortvarig stigning nu faldet fra 7,0 procent i 2001 til 5,8 procent i 2012, mens faldet for de 25-34-årige er faldet fra 7,0 procent til 4,6 procent.

»De udenlandske erfaringer tyder på, at så sjovt er det altså heller ikke. Der er åbenbart ikke grund til at have så stor bekymring for, hvad der vil ske, hvis vi fik lov til at etablere en forsøgsordning. Generelt opfører danske unge sig ekstremt fornuftigt, og jeg tror på, at dialog, åbenhed og afstigmatisering vil give gode resultater,« siger Jesper Christensen.

Selv har han aldrig prøvet at ryge hash.

»Jeg ved, at det lyder utroligt, og når man som mig er opvokset i Tingbjerg, så har næsten alle mine kammerater fra barndommen prøvet det. Men jeg har aldrig røget tobak, og det kan være forklaringen,« siger Jesper Christensen.

Svække de kriminelle

Der er to hovedmål med Københavnermodellen. Det første er at tage noget af økonomien ud af de kriminelle bander, der i dag lukrerer på, at hash er illegalt. Et bud på den årlige illegale omsætning af hash i hovedstadsområdet er omkring én milliard kroner.

Kommunen har dog ikke noget umiddelbart bud på, hvor stor en andel af denne enorme omsætning, en legaliseret forsøgsordning ville kunne erobre.

Det andet hovedformål er at få bedre adgang til de unge, der søger eller har fået kontakt til de kriminelle grupperinger. I øjeblikket har kommunen svært ved at etablere holdbare forbindelser til unge i misbrug, netop fordi hash er ulovligt og dermed skjult og noget, man ikke taler åbent om, fortæller socialborgmesteren.

»Så kort fortalt går jeg ind for at legalisere salget af hash for dels at svække den organiserede kriminalitet, dels for at give os bedre mulighed for at forhindre, at børn og unge kommer ud i et hashmisbrug,« siger han.

For nylig talte Jesper Christensen med tre unge på Vesterbro, der efter næsten 15 års heftigt hashmisbrug endelig havde fået kontakt med det kommunale rådgivningsprojekt U-turn.

»De tre havde i alt for mange år manglet en tro på, at der overhovedet var en vej ud af misbruget, og især havde de været bange for at miste deres venner og omgangskreds, hvis de brød med hashfællesskabet,« siger Jesper Christensen og understreger, at netop ved at bemande de kommunale udsalgssteder med uddannet personale får kommunen hurtigere en mulighed for at spotte unge, der er på vej ud i et alt for heftigt misbrug.

Der skal vises sygesikringskort for hvert køb, og selv om købet ikke registreres, så vil personalet alligevel kunne genkende unge, der kunne have godt af en håndsrækning til at komme ud af deres misbrug.

»Ved at legalisere og afstigmatisere forbruget og navnlig fjerne kriminalitetsstemplingen, så baner vi en vej til de unge, der dermed får bedre mulighed for at bryde forbindelserne til de kriminelle miljøer,« fortsætter han.

Hash fra danske marker

En væsentlig ny indsigt i forhold til de tidligere forslag om københavnermodellen er, at hashen skal dyrkes og produceres lokalt, det vil sige af danske landmænd.

»Hvis det kan lade sig gøre i Marokko og Afghanistan, kan det nok også lade sig gøre her,« som socialborgmesteren udtrykker det.

Hvis det skal lykkes at svække de kriminelle grupperinger, så er det vigtigt, at kommunen i samarbejde med staten har kontrol over hele distributionskæden fra produktion til forbruger.

»Erfaringer fra Holland viser, at den organiserede kriminalitet ikke undergraves, når produktions- og engrosled ikke er legaliseret,« hedder det således i endnu et kommunalt notat om Københavnermodellen. Dertil kommer, at de internationale konventioner om narkotika også vanskeliggør import af hash f.eks. fra Uruguay, hvor stoffet er legaliseret.

»Når vi selv producerer, har vi også mulighed for præcist at vide, hvad hashen indeholder,« siger Jesper Christensen.

Salgsstederne skal ifølge kommunens forslag være centralt placeret i bydelene og have en neutral indretning. Det skal være muligt at købe varierede produkter, både hash og pot, og prisen skal sættes sådan, at de kriminelles salgspriser undergraves. Kort sagt skal den kommunale hash ud over at være legal ikke være dyrere, end den københavnerne i dag kan købe på Christiania eller i Nørrebroparken.

»Den fortjeneste, der så vil komme, skal bruges til opfølgning og misbrugsbehandling. Derved flytter vi penge fra negative investeringer, der i dag ikke fører til nogen særlig succes, til forebyggende behandling, så unge ikke bliver hængende i misbruget, indtil deres kæreste måske mange år for sent endelig sætter dem stolen for døren.«

Endelig skal der i udsalgsstederne være adgang til information om produkter, skadevirkninger og kommunens behandlingstilbud.

I forslaget indgår, at der nedsættes en styregruppe med repræsentanter for kommunen, Københavns Politi, relevante statslige myndigheder og endelig nogen, der skal være ansvarlige for en løbende evaluering, som Jesper Christensen lægger megen vægt på.

Styregruppen skal have frie hænder til at justere elementer i modellen, efterhånden som erfaringerne indløber. Også til at lukke helt ned for forsøget, hvis det skulle vise sig nødvendigt.

Jesper Christensen ser ingen risiko for, at Københavns Kommunes forslag om forsøgsvis legalisering af hash til rekreativt brug kommer til at virke som en stopklods for den forsøgsordning for medicinsk cannabis, som et flertal i Folketinget har vedtaget.

»Det er to forskellige ting. At tro, at man kan regulere folks adfærd med de klassiske metoder, holder ikke længere. Vi kan se, at befolkningen har en nysgerrighed i forhold til alternative behandlingsmetoder, herunder medicinsk cannabis, og den udvikling tror jeg ikke, at man kan stoppe. Og i forvejen er der jo masser af medicin, f.eks. opiater eller rohypnol, som i rette doseringer kan hjælpe syge, men hvor indtag i ukontrollerede mængder fører til store problemer. Så jeg er sikker på, at københavnerne sagtens vil kunne skelne mellem de to ting,« lyder det fra socialborgmesteren.