Forandringerne på arbejdsmarkedet er nu så dramatiske, at alle danskere i fremtiden må bruge op mod en måned om året på efteruddannelse.

Et arbejdsmarked, der ændrer sig i ekspresfart, giver udfordringer med at give de rette kvalifikationer til arbejdsstyrken. Og tiden er inde til, at der sættes massivt ind med opkvalificering og efteruddannelse. Så klar er tonen fra topchefen i Danske Bank, Thomas Borgen:

- I løbet af nogle år vil omfanget af den nødvendige efteruddannelse vokse voldsomt. Det er derfor ikke urealistisk, at vi får brug for cirka en måneds efteruddannelse om året, siger Thomas Borgen til TV 2 Business.

Borgen har torsdag redegjort for sine tanker over for TV 2 forud for et debatmøde om fremtidens udfordringer i Ringsted med statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) og fremtidsforskeren Christiane Vejlø.

Klippekortsordning

Thomas Borgen er med på, at så meget efteruddannelse koster penge. Og han har gjort sig tanker om finansieringen:

- Det bliver nok en kombination af, at vi som individer tager en del af ansvaret, at virksomhederne, altså arbejdsgiverne, bidrager, og at samfundet tager sin del måske gennem skat. Vi skal kigge både uddannelse og efteruddannelse grundigt efter både i forhold til indhold, men i høj grad også formen. Det vigtige er, at vi hver for sig gennem et langt liv konstant er relevante som medarbejdere, siger Thomas Borgen.

Han afviser ikke, at virksomhederne selv skal til lommerne.

- Vi som virksomheder har også et ansvar. Vi betaler i dag til medarbejdernes pension, og jeg vil ikke afvise, at vi kommer til at betale en del af lønnen under uddannelse. Men vores vigtigste opgave bliver at gøre vores systemer fleksible nok til, at medarbejderne får tid til at få den nødvendige efteruddannelse. Det er en stor opgave og nok langt større, end de fleste kan forestille sig, siger Thomas Borgen.

Skattefradrag kan hjælpe på betalingen

Men selv om en del af ansvaret altså skal ligge hos virksomhederne, afviser Thomas Borgen, at virksomhederne kan løfte ansvaret alene.

- Hvis vi skal efteruddanne alle medarbejdere i op mod 10 procent af deres tid på fuld løn, vil det svare til at øge lønbudgetterne med mindst 10 procent. Det er nok tvivlsomt, om det er konkurrencedygtigt for de fleste virksomheder. Derfor kunne man forestille sig, at den enkelte er med til at spare op til en del af sin løn under uddannelse, eventuelt tilskyndet af det offentlige gennem et skattefradrag på samme måde, som vi kender fra håndværkerfradraget, siger Thomas Borgen.

Direktøren advarer mod, at danskerne vender sig mod automatiseringen og robotificeringen, fordi ordene dækker over automatisering af processer, der hidtil er blevet udført af manuel arbejdskraft og dermed lønmodtagere.

- Instinktivt tænker mange måske, at så automatisering må være en skidt ting. Men faktum er, at det i høj grad gavner vores kunder samt frigiver tid hos vores medarbejdere. Et godt eksempel er automatisering af kreditprocessen, der betyder, at bankens små og mellemstore erhvervskunder i dag kan få bevilget et lån på fire minutter og få pengene samme dag. Tidligere har vi ofte brugt mere end fem dage på at beslutte, om vi ville bevilge lånet. Og herefter har kunderne så skulle være vente yderligere 10 dage på at få adgang til pengene, siger Thomas Borgen.

Metal-formand hilser initiativ velkommen

Formanden for fagforbundet Dansk Metal, der har organiseret 108.000 medlemmer, hilser Borgens initiativ velkommen.

- Jeg vil gerne kvittere for, at en fremtrædende erhvervsleder tænker på at styrke efteruddannelsen. Nogle af mulighederne for efteruddannelse har vi allerede, men jeg er helt enig med Thomas Borgen i, at vores fremtid afhænger af, at de danske medarbejdere er veluddannede, siger Metal-formand Claus Jensen og lander i samme omgang en bredside mod regeringen:

- Derfor er det grotesk, når regeringen gang på gang skærer på dette område, siger Claus Jensen.