Fotograf Mathilde Grafström er altid på jagt efter nye modeller. Kvinder, der vil stå nøgne foran hendes kamera.

»De er en del af min kamp. De viser, hvad ægte skønhed er,« siger Mathilde Grafström.

De seneste par år har hun brugt en masse tid på at fotografere nøgne og naturlige kvinder, og en del af billederne er nu blevet samlet i fotobogen »Female Beauty. Min fotokunst«, der netop er udkommet. Her kan man se unge kvinder i forskellige former, som ligner nogle, der er bedøvende ligeglade med, hvad andre måtte mene om dem. Nogle har ladet den naturlige kropsbehåring stå, andre er trimmede.

Nogle er yndige og flyder som eventyrlige væsener under vandskorpen. Andre blotter selvbevidst kroppe, som man normalt ikke møder i et modemagasin. Fælles for dem er, at de udstråler ro og kraft.

»Som samfund dyrker vi i dag et overfladisk skønhedsideal, hvor der er fokus på makeup, hår og plastikkirurgisk perfektion. Mange kvinder tror, at de skal leve op til det ideal for at være skønne. En del lyver også for sig selv og bilder sig ind, at de er ligeglade og upåvirkede, men det er utrolig svært ikke at blive påvirket af de idealer, som vi møder i det offentlige rum. Jeg kender det også fra mig selv. Jeg kommer også til at sammenligne mig selv med det her fuldstændigt umulige ideal. Men det er jo skørt, og det vil jeg gerne være med til at ændre,« siger Mathilde Grafström, som mener, at mange kvinder befinder sig i en negativ tilstand, hvor de hele tiden er selvkritiske, taler sig selv ned og ikke synes, at de er gode og smukke nok.

»Men skønhed handler ikke om modemagasinernes idealer. Skønhed er en tilstand, hvor man er sig selv og har det godt med at være det – og hvor man ikke er bange for at vise, hvor smuk og skøn man er. Når jeg fanger skønheden i en kvinde med mit kamera, så fanger jeg hende i en tilstand, hvor hun er sig selv og slapper af. En væsentlig del af mit budskab er, at alle mennesker kan finde ind til sig selv og finde fred – og der behøver ikke at være ret langt derhen,« siger Mathilde Grafström, som både har forarget, vakt international opsigt og oplevet, at Københavns Kommune i samråd med politiet for nylig stoppede en planlagt udstilling på Nytorv med hendes fotografier af nøgne kvinder i den frie natur.

Nyt liv efter skilsmisse

Det stod ikke skrevet i kortene, at Mathilde Grafström skulle udfordre kvindeidealet og indlede en kunstnerisk kamp for at få kvinder til at gøre op med et negativt selvbillede. Men for få år siden skabte hun sig et nyt liv, og hendes liv fik en ny kurs.

»Jeg var gift med min nu eksmand, boede i forstæderne og arbejdede med at fotografere boliger til ejendomsmægleres salgsannoncer. Vi levede et helt almindeligt liv i vores fine lille hus, som vi lige havde købt. Vi havde to biler og to katte og penge nok. Vi havde sådan set alting og manglende ikke noget. Men det gav ikke mening for mig,« fortæller Mathilde Grafström.

Parret fik et barn, og Mathilde Grafström indså langsomt – men sikkert – at hun ikke levede det liv, som hun ønskede at leve.

»Jeg var slet ikke glad. Jeg blev ramt af en tung depression. Det familieliv, som jeg ellers havde drømt om, fungerede ikke for mig. Jeg havde brug for noget andet. Jeg ville gerne være kunstner og fotografere noget andet end huse, stuer og køkkener. Jeg kunne også se, at det ikke fungerede med mit barn. Jeg var nødt til at tænke på hans tarv. Jeg synes ikke, at han skulle vokse op i et dysfunktionelt forhold. Min daværende mand var sådan set skøn, støttende, sød og rar – men jeg havde det ikke godt i det liv,« siger Mathilde Grafström, der nåede til et punkt, hvor hun ikke længere kunne blive ved.

»Jeg brugte en masse tid på at tænke over, hvordan jeg kunne slippe væk fra det liv, som kedede mig så utroligt meget. Når jeg kørte hjem fra arbejde, sad jeg nogle gange og overvejede, om jeg skulle køre bilen ind i et træ i vejkanten for at ende det hele hurtigst muligt, eller om jeg skulle køre hjem til min mand og fortælle ham, at det var slut,« fortæller Mathilde Grafström, der en dag valgte sidstnævnte mulighed.

Manden tabte den småkage, som han havde i hånden – og så gik han for først at vende tilbage om aftenen, hvor bruddet blev en realitet.

Skilsmissen blev et vendepunkt, og Mathilde Grafström flyttede til København for at begynde et nyt liv.

»Jeg stoppede med at fotografere boliger. I stedet begyndte jeg at fotografere alt muligt andet. I begyndelsen afspejlede mine billeder tydeligt mit tungsind. Jeg fotograferede triste ting – for eksempel hjemløse. Men da jeg om sommeren var på Kastrup Fortet, begyndte jeg at fotografere teenagere, der flirtede med hinanden. Det kunne jeg lide. Det var sjovt, og det var noget helt andet end det, jeg havde lavet før,« fortæller Mathilde Grafström, som fornemmede, at hun her havde fat i noget, som gav mening for hende.

»Jeg kom også til at tænke på, at jeg for år tilbage, da jeg gik på Viborg Mediehøjskole, hvor vi havde portrætfotografering, havde en model, som jeg virkelig gerne ville fotografere nøgen, men jeg turde ikke spørge hende – dengang var jeg ikke klar,« fortæller Mathilde Grafström.

Fra akavet til meningsfuldt

I begyndelsen fik hun nogle venner til at posere afklædte foran kameraet. I starten var det akavet og famlende.

»Jeg har altid været draget af ægte skønhed, og når jeg ser en kvinde, så vil jeg gerne se hele kvinden og hele hendes skønhed. Vi dækker os jo til, og jeg synes ikke, at tøj er skønt,« fortæller Mathilde Grafstöm, som ofte har oplevet, at hendes modeller er generte eller skamfulde og forsøger at skærme deres nøgne kroppe med arme og hænder.

»Det har gjort mig bevidst om, hvor negativ jeg selv har været over for mig selv, min krop og mit selvbillede, og jeg kunne genkende det i mange andre kvinder. Når jeg fotograferer, oplever jeg nogle gange, at modellen finder sig selv i løbet af en time. Hun begynder at hvile i sig selv og sin egen skønhed og får det så bekræftet, når hun ser billederne. Det hele handler om at arbejde med sig selv, finde sig selv, være sig selv og gøre noget, som giver mening. Det handler ikke om at være pæn, og det er ikke noget, der kun kommer indefra. Det manifesterer sig fysisk i en form for kropslig sødme, når man lander i sig selv,« mener Mathilde Grafström.

Billeder af nøgne kvinder er som bekendt ofte målrettet mod mænd, men Mathilde Grafström oplever, at det er kvinder, der er mest interesserede i hendes fotografier.

»Jeg får typisk henvendelser fra damebladene. Det ser jeg som et udtryk for, at kvinder hungrer efter den type billeder, som jeg tager. Jeg tror, at vi er enormt sultne efter at se normale kvinder, som kan hjælpe os med at slappe af og acceptere os selv i stedet for at prøve at leve op til nogle syge idealer. Det er enormt trættende hele tiden at være utilfreds med sig selv eller at prøve at lave sig selv om,« mener Mathilde Grafström.

Forbud mod udstilling

Hun har dog også oplevet flere forskellige former for negativ interesse for sine kvindeportrætter. En planlagt fotoudstilling på Nytorv i København blev kort før jul stoppet, efter Københavns Politi over for Københavns Kommune vurderede, at billederne kunne virke krænkende.

»Det overraskede mig virkelig. Jeg tænker, at vores samfund er blevet nypuritansk, og at vi har fået en snerpet holdning til kroppen. Men sjovt nok kan vi acceptere andre former for billeder af den nøgne krop i det offentlige rum. Privathospitalet Nygart har eksempelvis lige lavet en ny busreklame, hvor man ser en nøgen kvinde liggende på langs. Hun lever til fulde op til det kommercielle skønhedsideal. Hendes hud er silkeblød. Ordet »fedt« dækker hendes kønsdele – og det er så en reklame for fedtreduktion. Det er den slags kroppe, som vi er blevet vant til at se på, men det er jo ikke sådan, at vi ser ud. Derfor er vi blevet en lille smule skøre,« siger Mathilde Grafström.

Efter der blev sat en stopper for udstillingen på Nytorv, begyndte den internationale presse at skrive om det, og Mathilde Grafström fik til sin overraskelse en mail om, at hendes billeder var omtalt på den britiske avis The Independents hjemmeside. Herefter blev indgrebet mod udstillingen omtalt i 30 forskellige lande under overskrifter som »When Scandinavian liberalism fails« og »The suppression of natural forms«.

»Det chokerede mig, at interessen var så stor, men jeg tror, at det hænger sammen med det samme, som gør sig gældende i forhold til damebladene. Der er en sult efter at gøre op med de forskruede krops- og skønhedsidealer,« mener Mathilde Grafström og fortæller, at Københavns Politi har efterfølgende revideret deres vurdering af, at Mathilde Grafströms billeder kunne virke krænkende:

»Derfor har jeg ansøgt om at udstille igen i det offentlige rum, og jeg håber meget, at det bliver til noget denne gang.«