Finansministeriet er en barriere for grøn omstilling. Det er meldingen fra fire tidligere klima- og miljøministre. Samstemmende fortæller de, at de ofte blev modarbejdet, når de fremlagde politiske initiativer.

»Nogle gange fornemmede jeg, at der var en opfattelse i Finansministeriet af, at man lige så godt kunne hælde penge i kloakken som at satse på grøn omstilling,« siger Martin Lidegaard, der var klima- og energiminister for De Radikale fra 2011 til 2014.

Ifølge Ida Auken, der tidligere var SF’er og miljøminister fra 2011 til 2014, har Finansministeriet den »rygmarvsreaktion«, at klima og miljø er dyrt og besværligt.

»Som minister oplevede man tit, at man ikke skulle kæmpe mod oppositionen, men for at slippe igennem et nåleøje i en regering styret af Finansministeriet. Og det tror jeg, at alle grønne ministre har oplevet de seneste mange år,« siger hun.

Ida Auken og Martin Lidegaard står ikke alene med budskabet. Ifølge konservative Connie Hedegaard, der først var miljøminister (2004-2007) og som siden blev klima- og energiminister (2007-2009), mens den nuværende statsminister Lars Løkke Rasmussen var finansminister, var det et tilbagevendende problem, at sidegevinsterne ved den grønne omstilling blev overset.

»Der er et issue med måden, man tænker eller ikke tænker klima ind i de store politiske udspil på, og det tror jeg stadig, der er,« siger Connie Hedegaard, der i dag er bestyrelsesformand for Berlingske Media og tænketanken Concito.

»Der er meget fokus på, hvordan tallene ser ud på næste års finanslov. Men hvis du kunne tvinge noget mere langsigtet tænkning ind på det grønne område, så var vi bedre stillet som samfund,« siger hun.

Kirsten Brosbøl, der afløste Auken som miljøminister i 2014 og sad på posten frem til 2015, er helt på linje med Hedegaard. Hun mener ikke, at Finansministeriet tager højde for de samfundsøkonomiske gevinster, der kan være, når man for eksempel investerer i renere luft.

»Og det er ærgerligt. For så bliver diskussionen en anden: Som hvor vi skal tage de her penge fra for at få råd til grønne tiltag,« siger Brosbøl.

Som eksempel nævner hun, at renere luft vil mindske udgifterne i sundhedsvæsenet, fordi færre danskere skal behandles for luftvejssygdomme.

Martin Lidegaard, der var klima- og energiminister, mens socialdemokraten Bjarne Corydon var finansminister, mener, at grøn omstilling først og sidst er et spørgsmål om politisk vilje, ikke om strukturer. Men han tilslutter sig kritikken af de økonomiske ministerier.

»Jeg har som klima- og energiminister oplevet, at man møder strukturel modstand fra de økonomiske ministerier, når man rejser den grønne dagsorden og hæver ambitionsniveauet,« siger han.

Bliver hørt mere

Tidligere finansminister Bjarne Corydon kalder kritikken »uberettiget og letbenet«.

»Der er ikke noget som helst i Finansministeriets virke, der handler om at forhindre, sænke eller obstruere en offensiv klimapolitik. Tværtimod. Hvis ikke de klimapolitiske tiltag, man tager, er omkostningseffektive, så skyder man sig selv i foden,« siger han.

»I virkeligheden er kritikken et udtryk for – med al respekt – en vis grad af umodenhed. Finansministeriets bidrag har bestemt været nyttigt. Det har vi fået mere og bedre miljø- og klimapolitik ud af – og ikke det modsatte.«

Også finansminister Kristian Jensen (V) afviser kritikken.

»Nu har jeg aldrig været minister under Bjarne Corydon, så jeg kan ikke sige, hvordan ministre har måttet slås med ham. Men i VK-regeringens tid oplevede jeg, at Finansministeriet understøttede en ambitiøs grøn omstilling, der byggede på at gøre det mest effektive pr. investeringskrone,« siger han og understreger, at det er Danmarks Statistik, der afgør, hvordan de forskellige poster i statsregnskabet skal konteres.

»Det gør, at vi har ensartede regnskaber over hele Europa. Og det er jeg tilhænger af,« siger Kristian Jensen.

Han medgiver dog, at kritikken kan være berettiget i forhold til, at nogle ministre har haft svært ved at få deres sager taget op.

»Og der har jeg sagt, at det er vores opgave som politikere i Økonomiudvalget og Koordinationsudvalget at træffe de politiske valg. Det skal ikke gøres af embedsmænd i ministerierne. Det betyder, at man nu bliver hørt mere.«

Energi-, forsynings- og klimaminister Lars Chr. Lilleholt (V) har ikke ønsket at udtale sig.