Forsvarsadvokat Michael Juul Eriksen fortæller, hvorfor han gerne tager de sager, som andre måske vil mene, er for kontroversielle.

Mord, røveri eller terror. Uanset hvad du er anklaget for at have gjort, har du ret til at blive forsvaret af en god advokat.

Sådan lyder det fra Michael Juul Eriksen, der er en af Danmarks mest kendte forsvarsadvokater.

Selv er han kendt for tage de mest opsigtsvækkende sager.

I årevis har han repræsenteret klienter i retten - klienter, som har været anklaget for alvorlige forbrydelser. Og Michael Juul Eriksen har givet sig selv 100 procent for at vinde sagerne for dem, fortæller han i 'Go' morgen Danmark'.

Jørn ’Jønke’ Nielsen, Brian Sandberg, sigøjnerbossen Gimi Levakovic og de terrormistænkte fra angrebet på Krudttønden er blot nogle af de personer, advokaten har forsvaret i løbet af sin karriere.

Og han har gjort det uden kvaler. For alle har ret til et godt forsvar, mener Michael Juul Eriksen.

Det er et princip, han har.

- Hvis man lever i et retssamfund, kan man ikke begynde at sortere folk fra og sige, at de skal have et dårligere forsvar, fordi vi ikke kan lide dem, siger Michael Juul Eriksen.

I sin nye bog 'Forsvar' giver han et sjældent indblik i sine mange sager og fortæller, hvorfor han gerne tager de kontroversielle sager.

Michael Juul Eriksen Michael Juul Eriksen har fungeret som forsvarsadvokat i nogle af landets mest spektakulære

retssager hen over de seneste 20 år. Blandt andet i den såkaldte Suldrup-sag (2007), sagen mod Jørgen 'Jønke' Nielsen (2008), Camilla Broe-sagen (2009), Brian Sandberg-

sagen (2012) og terrorsagen mod synagogen (2016). Han har endvidere forsvaret en række kendte

danskere fra landsholdsfodboldspillere til realitystjerner.

Han vil ikke vide, om de har gjort det

Som udgangspunkt vil forsvarsadvokaten slet ikke vide, om hans klienter har begået den forbrydelse, de er anklaget for at have begået, eller ej.

For Michael Juul Eriksen er det underordnet.

Som forsvarsadvokat er hans funktion udelukkende at give sin klient det bedste forsvar, fortæller han.

- I princippet skal alle have det bedste forsvar, for du er som anklaget oppe imod en overmagt i form af en meget stor anklagemyndighed og politimagt, som sætter alle ressourcer ind. Så det er vigtigt i et retssystem, at der er en forsvarer, der kæmper 100 procent for klientens interesser, siger Michael Juul Eriksen.

Til gengæld kan man trøste sig med, at vedkommende nok er skyldig, hvis han eller hun bliver dømt på trods af, at man har gjort alt i sin magt for at få vedkommende frikendt, forklarer han.

Han vil gå langt for at vinde en sag

Michael Juul Eriksen har flere gange vist, at han vil gå meget langt for at vinde en sag.

Det skal man som forsvarsadvokat, mener han.

I sagen mod Brian Sandberg, der blandt andet var anklaget for at beordre et drab, fik Michael Juul Eriksens hold analyseret adskillige telefonopkald for at bevise, at hans klient umuligt kunne have været til stede ved det møde, hvor drabet ifølge anklagemyndigheden blev aftalt.

Michael Juul Eriksen gjorde det på eget initiativ, og resultatet blev, at Brian Sandberg blev frikendt efter en årelang retsag.

Datteren blev frikendt for drab

I en anden sag, Suldrup-sagen, var Michael Juul Eriksens forsvar bygget op omkring, at en anden kunne have begået det drab, som hans klient var anklaget for at have begået.

- De var begge to tilstede på det tidspunkt, hvor moren bliver knivdræbt, og datteren siger, at det er faren, der har gjort det, og faren siger, at det er datteren, der har gjort det, fortæller Michael Juul Eriksen.

Fordi det lykkedes at sandsynliggøre, at faren kunne have begået drabet, gik Michael Juul Eriksens klient, datteren, fri.

Og det volder ham ikke nogen kvaler. For som forsvarsadvokat er man nødt til at kæmpe i sin klients interesse.

- Personligt rører det mig ikke at skyde løs på en måske uskyldig person, hvis det kan vinde sagen for min klient. Det er spillets regler, skriver Michael Juul Eriksen blandt andet i sin bog, og det står han ved.

- Hvis en forsvarsadvokat på nogen måde siger til sig selv: ”Nu tror jeg, at min klient er skyldig, så derfor giver jeg min klient et lidt dårligere forsvar”, så vil systemet bryde sammen, for så risikerer man at få uskyldige dømt, lyder det fra Michael Juul Eriksen.

Vil ikke tage sædelighedssager

Selvom Michael Juul Eriksen principielt mener, at alle har ret til et godt forsvar, så er der dog sager, han ikke selv vil tage, afslører han også i bogen.

Sager om sædelighedsforbrydelser takker han nej til. Det gør han, fordi følelserne kommer i vejen, forklarer han.

- Hver eneste gang, du fører en sag, er der en mulighed for, at en skyldig går fri. Det er prisen for, at man ikke dømmer uskyldige. Det vil jeg have det svært ved, for jeg har det svært ved, når der bliver begået kriminalitet mod børn for eksempel, siger Michael Juul Eriksen i ’Go’ morgen Danmark’.

Det en af årsagerne til, at han ikke vil kunne give en person, der er anklaget i en sædelighedssag, det bedste forsvar, mener han.