Den rekordlave oliepris får nu A.P. Møller - Mærsk til at åbne en sprængfarlig diskussion om beskatningen i Nordsøen. Den store danske virksomhed mener, at der fortsat er et stort potentiale i den danske del af Nordsøen og mange milliarder til statskassen. Men den danske stat skal tænke sig grundigt om og sikre, at olieselskaberne fortsat vil investere, lyder det.

Eksperter mener, at man bør overveje nye tiltag for at holde liv i de modne nordsøfelter, mens Enhedslisten kalder enhver tanke om lavere beskatning for grotesk.

Udmeldingen fra A.P. Møller - Mærsk kommer, efter at olieprisen har oplevet et dramatisk fald siden sommeren 2014. Det har ændret situationen for olieselskaberne i hele verden, og i den danske del af Nordsøen skal der træffes vigtige beslutninger, hvis den danske statskasse skal have mest muligt ud af de danske felter, mener den store danske virksomhed.

»Vi skal sikre, at vi kan tiltrække de fremtidige investeringer til Danmark. Det er i Maersk Oils interesse, og det er i Danmarks interesse. Vi skal som danskere sikre, at vi har de rigtige rammer, så det er attraktivt at gennemføre nye og større investeringer i Danmark,« siger Martin Rune Pedersen, Maersk Oils danske landechef, i et interview med Berlingske.

Han ønsker ikke at sige specifikt, at det er en lavere beskatning, som A.P. Møller - Mærsk ønsker i Nordsøen.

»Jeg vil nødig kommentere konkret på det. Men jeg kan sige, at vi skal have regler, der passer til de tekniske udfordringer, og at vi skal have rammevilkår, som kan tiltrække investeringer fremover,« siger han.

Lavere skat kan være en god forretning

Det er for A.P. Møller-Mærsk og den danske stat store summer, som er på spil. Samlet fik staten i 2014 omkring 18,8 mia. kr. i indtægter fra olie- og gasproduktionen i Nordsøen, hvilket var ca. 62 pct. af det samlede overskud. Michael Pram Rasmussen, bestyrelsesformand i A.P. Møller - Mærsk, har tidligere sagt, at den danske virksomhed i fjor betalte omkring fem mia. kr. i skat i Danmark, hvoraf hovedparten kommer fra beskat­ningen i Nordsøen.

Men indtægterne fra Nordsøen er på vej ned i takt med, at oliefelterne er ved at blive tømt. Den danske regering har iværksat en stor gennemgang af aktiviteterne i Nordsøen for at finde ud af, hvordan Danmark får mest muligt ud af de sidste olie- og gasressourcer i havet. Den plan skulle oprindeligt have været offentliggjort inden sommerferien, men er blevet udskudt flere gange, og Energistyrelsen ved på nuværende tidspunkt ikke, hvornår rapporten bliver offentlig.

»Der er fortsat et meget stort potentiale i Nordsøen. Det er afgørende, at vi maksimerer indvindingen fra de eksisterende felter og sikrer, at der kan blive investeret i de nye felter,« siger Martin Rune Pedersen.

Han peger på, at beskatningen i Storbritannien for nylig er blevet ændret, og at det har fået det danske selskab til at gå videre med det store Culzean-felt, der ligger i den britiske del af Nordsøen.

FAKTA Tidslinje 1962. Staten giver eneretsbevilling til A.P. Møller - Mærsk til at efterforske og indvinde olie og gas fra undergrunden. Samme år oprettes Dansk Undergrunds Consortium (DUC) med blandt andre Shell. 1972. DUC gør sit vigtigste fund i 1971, da man finder det store Dan-felt, der den dag i dag stadig er helt toneangivende i Nordsøen. Feltet bliver sat i produktion i 1972. 1982. De voldsomme olieprisstigninger i forbindelse med oliekrisen giver ifølge den daværende regering et »overnormalt« afkast til olieselskaberne i Nordsøen. Derfor indfører de nordsøbeskatning – også kaldet kulbrinte­beskatningen. 1984. Efter at have produceret olie fra Nordsøen i 12 år, bliver den første gas hevet op af undergrunden. 2003. VK-regeringen indgår en ny aftale for Nordsøen i 2003 og ændrer kulbrinteskatten. Ved aftalen blev DUCs eneretsbevilling forlænget fra 2012 til 2042. 2013. Aftalen fra 2003 omfattede kun DUC og nye aktiviteter i Nordsøen. De ældre aktiviteter blev dog også omfattet af de nye skatteregler, da SRSF-regeringen harmoniserede skattereglerne i Nordsøen med det sigte at få 28,5 mia. kr. mere i statskassen til at finansiere Togfonden. 2014. Efter sommerferien begynder prisen på olie at falde voldsomt fra et niveau over 100 dollar per tønde ned til rundt regnet det halve. FOLD UD FOLD UD

»I Storbritannien var de hurtige til at reagere og sikre de rammevilkår, som har gjort det muligt at gennemføre Culzean. Men den model, som bliver brugt i Storbritannien, er ikke nødvendigvis den samme, som skal bruges i Danmark,« siger Martin Rune Pedersen.

Briterne har skåret i to centrale skatte­takster med det formål at spare olie- og gasindustrien for omkring 13 mia. kr. over de kommende fem år.

Det kan samlet være en god forretning for landene at sænke skatten, vurderer Ove Lykke Hindhede, partner i PWC og leder af revisionskæmpens faggruppe for olie, gas og shipping

»Det britiske skattesystem går op og ned efter olieprisen, og briterne kunne se, at det forretningsmæssigt kunne være bedre at sætte skatten,« siger Ove Lykke Hindhede.

Han peger på, at der i de senere år ikke er gjort meget for at finde mere olie i den danske del af Nordsøen.

»En skattesænkning kunne muligvis virke i Danmark. Vi har jo bare sat skatten op, og det kan have bevirket, at der ikke bliver boret noget. Det kan tælles på én hånd, hvad der er blevet boret inden for de sidste par år i Danmark,« siger Ove Lykke Hindhede.

Morten Hahn-Pedersen, tidligere direktør for Fiskeri- og Søfartsmuseet, er i dag olie­historiker og i gang med et omfattende værk om den danske nordsøolie. Han peger på, at prisen for at få den sidste olie op kan blive meget høj:

»Det bliver uden tvivl mere kostbart at få olien op. En af de ting, man kunne gøre politisk, er at kigge på fradragsmuligheder til investeringer,« siger Morten Hahn-Pedersen.

»En ren gavebod«

Det er langtfra alle steder, at tanker om lavere beskatning falder i god jord. Enhedslisten har gennem flere år ønsket skattebetalingen i Nordsøen sat op og var imod den aftale, der i 2003 forlængede A.P. Møller - Mærsks koncession i Nordsøen til 2042.

»Den aftale, man indgik, var en fuldstændig hån mod den danske befolkning, og olien i Nordsøen er beskattet betydeligt lavere sammenlignet med Norge. Det har været en ren gavebod til A.P. Møller - Mærsk, og derfor er det fuldstændig grotesk at tale om en yderligere skattenedsættelse. Hvis Mærsk efter i årevis at have malket fælleskassen ønsker en lavere beskatning, er det grådighed på et højere niveau,« siger Pelle Dragsted, erhvervs- og finansordfører for Enhedslisten.

I øjeblikket indvinder A.P. Møller - Mærsk omkring 19 procent af den olie, der findes i felterne i Nordsøen. Det er et højt tal sammenlignet med andre steder i verden, og selskabet regner med, at ny teknologi over tid vil presse indvindingsprocenten op på omkring 26-28 procent.