De estiske myndigheder fandt ved flere inspektioner i 2014 frem til, at Danske Banks filial i landet ikke levede op til gældende regler om, hvordan banker skal undgå at blive misbrugt til hvidvask

Det har sejlet fuldstændigt i Danske Banks filial i Estland.

Så kort kan en redegørelse, som Finanstilsynet i Estland, Finantsinspektioon, har sendt til Ekstra Bladet, sammenfattes. Redegørelsen omhandler, hvad banken gjorde – eller rettere ikke gjorde – for at forhindre, at den skulle blive brugt til hvidvask af penge.

Berlingske har de seneste dage beskrevet, hvordan Danske Banks filial i Estland i en årrække lod 18 milliarder kroner fra diktatur-regimet i Aserbajdsjan strømme uhindret gennem banken. Pengene er blandt andet gået til politikere, embedsmænd og mediefolk, der verden over har kæmpet det brutale regimes sag.

Se også: Minister efter diktatur-afsløring: Danske Bank har groft forsømt ledelsesansvaret

Røde flag

Ved flere inspektioner i løbet af 2014 finder Finanstilsynet frem til, at den estiske del af banken ikke lever op til gældende regler om at dæmme op for hvidvask af penge.

Baggrunden for inspektionerne er, at Finanstilsynet har fået ny ledelse, som iværksætter en undersøgelse af landets finansielle enheder. Formålet er, at finde ud af hvor der er størst risiko for, at der foregår hvidvask eller terrorfinansiering.

Et af de steder, hvor de røde flag bliver hejst er hos Danske Banks filial i Estland.

Finanstilsynet konkluderer, at banken ikke i tilstrækkelig grad kender sine kunder – hvoraf en mærkbar overvægt er udenlandske kunder – og ikke kritisk gennemgår de transaktioner, som kunderne foretager.

Derudover finder Finanstilsynet også frem til, at bankens organisatoriske struktur har væsentlige og systemiske mangler, og at det har stået på over en længere periode.

Se også: Danske Bank hyrer tidligere PET-chef: Skal få styr på hvidvask

Direktør udskiftet

Det estiske finanstilsyns inspektioner får store konsekvenser.

'Finantsinspektsioon pålagde i juli 2015 Danske Bank at rette op på de fundne overtrædelser og at afstå fra yderligere overtrædelser samt ultimativt at overholde The Credit Institutions Act og The Money Laundering and Terrorist Financing Prevention Act,' lyder det i redegørelsen.

Derudover blev den administrerende direktør i filialen, Aivar Rehe, afløst af Ivar Pae, der fortsat sidder i direktørstolen.

Samtidig tager det estiske finanstilsyn kontakt til sin kollegaer i det danske finanstilsyn.

'Finantsinspektioon informerede det danske finanstilsyn om intentionen om at udføre inspektioner, om resultatet af inspektionerne samt om det påbud, som blev udstedt. Det var, efter Finantsinspektioon opfattelse, værdifulde oplysninger, i forbindelse med Finanstilsynets bredere arbejde med banken. Arbejdet blev afsluttet i 2016,' står der i blandt andet i redegørelsen fra det estiske finanstilsyn.

Se også: Aserbajdsjans elite fik også penge via Danske Bank

Meldt til politiet

I den omtalte redegørelse om Danske Banks arbejde på hvidvaskområdet fra det danske finanstilsyn lyder det:

'Banken fik en påtale efter lov om finansiel virksomhed for ikke rettidigt at have identificeret væsentlige hvidvaskrisici i bankens filial i Estland og for ikke rettidigt at have iværksat risikobegrænsende foranstaltninger i forhold hertil. Tilsynet med bankens udenlandske datterselskaber og filialer på hvidvaskområdet henhører principielt under de lokale myndigheders ansvar, men Finanstilsynet har vurderet, at forhold identificeret i filialen har udgjort en så væsentlig omdømmerisiko for banken, at Finanstilsynet har taget sagen op.'

Samtidig valgte Finanstilsynet at melde Danske Bank til politiet for brud på hvidvasklovgivningen.

Bankens topfolk risikerer en sag om bestyrelsesansvar Bestyrelsen i Danske Bank risikerer at få myndighederne på nakken, hvis den ikke har levet op til sit ansvar om, at diktaturstaten Aserbajdsjan fik held til at køre transaktioner for 18 milliarder kroner gennem Danske Bank i Estland. Det fastslår flere eksperter. - Om bestyrelsen skal følge med i transaktioner afhænger af, hvor stort selskabet er, og hvor stor denne transaktion er i forhold til selskabet. Men efter dansk ret er det bestyrelsen, der har det overordnede ansvar for selskabet, siger Søren Friis Hansen, juraprofessor på CBS. - Man kan godt gå ud fra, at myndighederne går ind og vurderer, om der er et bestyrelsesansvar, fortsætter han. Forudsætter information

Ifølge Lars Bo Langsted, juraprofessor på Aalborg Universitet, afgøres ansvaret af, hvor informeret bestyrelsen har været. - Hvis der skal være et bestyrelsesansvar, så forudsætter det, at der er nogen, der har henledt bestyrelsens opmærksomhed på det, der er foregået, og medlemmerne så har besluttet ikke at gøre noget ved det, siger han. Formanden for Danske Banks bestyrelse er Ole Andersen, men på trods af titlen som formand står han ikke mere for skud end bestyrelsens øvrige medlemmer. - Normalt er det bestyrelsens fælles ansvar at løfte de opgaver, der nu engang tilfalder bestyrelsen. Der er som udgangspunkt ikke ét medlem af bestyrelsen, der har flere eller andre opgaver end de andre medlemmer, siger juraprofessor Hanne Søndergaard Birkmose fra Aarhus Universitet. Bryder alle regler

Mandag afslørede Berlingske Business, at styret i Aserbajdsjan har sendt penge gennem den Danske Bank. Avisen har fået adgang til 16.000 transaktioner, og på den baggrund har flere eksperter stillet sig undrende over, at det kunne lade sig gøre. Ifølge Jakob Dedenroth Bernhoft, direktør i Revisorjura.dk, som Berlingske har talt med, har banken forbrudt sig mod reglerne: - Danske Bank bryder alle grundlæggende regler i hvidvask-loven med den her sag, siger Jakob Dedenroth Bernhoft. Også Lars Krull, som er seniorrådgiver på Aalborg Universitet, vurderer, at Danske Bank-ledelsen har sovet i timen i den her sag: - Så store og ulogiske pengestrømme, som der er tale om her, skal en bank ganske enkelt opdage, siger han til Berlingske.