Danske investeringsforeninger håber formentlig, 2018 går i glemmebogen hurtigt. Det blev nemlig et ualmindeligt dårligt år for dem, og de efterlader deres investorer med tab på 8,9 mia. kr. i 2018 – ikke på grund af stemningen på markederne – men alene som følge af sløj forvaltning.

Som bekendt sivede luften i adskillige aktivklasser sidste år, og flere års fremgang blev til røde tal på bundlinjen for mange investorer. Men de røde tal blev forstærket af investeringsfondenes urimeligt ringe præstationer, og det lykkedes dem at formøble yderligere 8,9 mia. kr. af investorernes penge på dårlig forvaltning.

Og det er alene i aktiefondene. Dertil kommer alle obligations- og balancerede fonde, der erfaringsmæssigt ikke præsterer meget bedre. Derfor er investorernes reelle tab på dårlig forvaltning givetvis langt større. Tab som investorerne kunne have brugt på en ekstra god julegave til familien, den forestående vinterferie, måske en ny bil eller bare bedre afkast. Ikke desto mindre kunne tabene være reduceret betragteligt eller ligefrem undgået, men er sandsynligvis udfaldet af dårlig rådgivning og mange bankers prioritering af egne økonomiske interesser over investorernes.

En fortsat illusion

Balladen opstår, fordi hovedparten af hjemlige investeringsfonde er aktive fonde. Deres ambitioner er at slå markedet, og giver markedet eksempelvis fem procent i afkast, skal aktive fonde præstere bedre end fem procent eller som minimum fem procent, men det forholder sig bare sådan, at kun få af dem i praksis kan gøre det.

Al erfaring viser nemlig, at hovedparten klarer sig dårligere end markedet, og i stedet er realiteten – modsat målsætningen – halvsløje afkast eller ligefrem decideret sløje afkast. Og for dem, som rent faktisk lykkedes og præsterer bedre end markedet, er kontinuitet en mangelvare. Det vil sige dem, der gør det godt det ene år, sjældent også er dem, som gør det godt året efter, og slet ikke flere år i træk. Derfor er 2018-resultaterne egentlig ikke så overraskende endda, når alt kommer til alt. 2018 var blot endnu et år, hvor aktive fonde ikke beviste deres berettigelse, og indfriede målsætningen.

Eneste umiddelbare forklaring, jeg kan udlede af danske investeringsforeninger og bankernes ensidige fokusering på aktive fonde, er den simple, at bankerne tjener mest på dem. Der er nemlig en særdeles lukrativ indtjening ved at anbefale dyre aktivt forvaltede fonde frem for billigere kvalitetsfonde med bedre afkast. Af den dårlige performance på knap ni mia. kr. i 2018 gik nemlig hele 3,8 mia. kr. til omkostninger, hvor bankerne snupper størstedelen. Differencen mellem ni mia. kr. og 3,8 mia. er resultatet af dårlig forvaltning.

De største knockouts

Beløbsmæssigt fik investorer i Danske Invest Flexinvest Aktier det største knockout. Af uvisse årsager har Flexinvest-fonden intet benchmark (proxy for markedsafkastet), men målt mod et repræsentativt indeks, kunne dens investorer se næsten en mia. kr. af opsparingen forsvinde op i den blå luft sidste år på grund af dårlig forvaltning. Det svarer til et resultat, som var 4,9 procentpoint dårligere end markedsafkastet (markedet faldt 3,9 procent i 2018 mens Flexinvest-fonden faldt 8,8 procent).

I Nordea Invest Portefølje Aktier – landets største aktiefond med 22 mia. kr. i formue – endte investorernes tab på 740 mio. kr. i 2018 som følge af dårlig forvaltning. Det var beløbsmæssigt det næststørste 2018-knockout.

De to fonde står med andre ord bag hele 1,7 mia. af 2018-tabet på 8,9 mia. kr., fordi de ikke indfriede målsætningen og slog markedet. Det er dog ikke uvant for de to fonde, for også på længere horisonter kniber det for dem.

Selvudråbt verdens bedste

Det var dog ikke kun de to fonde, som havde det svært i 2018. Den profilerede og selvudråbte verdensmester, Fundamental Invest Stock Pick, er kommet i modvind. Fundamental-fondene tabte 15,9 pct. i 2018. Det var 8,4 procentpoint dårligere end markedsafkastet svarende til 170 mio. tabt på grund af sløj forvaltning. Noget tyder på, investorerne er ved at miste tålmodigheden, for de solgte ud for mere end 400 mio. kr. i verdensmesterens to fonde.

Maj Invest Value Aktier er også løbet ind i vanskeligheder. Det kommer i kølvandet på en årrække med gode præstationer, der har trukket mange nye investorer til. I 2018 gik knap 300 mio. kr. til under strategien, fordi den ikke kunne følge trop med markedet. Det var 2,0 og 2,7 procentpoint dårligere end markedet afhængigt af strategiens omkostningsprocenter.

Det er superærgerligt for de mange nye investorer i Maj Invest Value Aktier. Men det er klassisk, og der er talrige eksempler på, at gode resultater trækker mange nye investorer til, hvorefter præstationerne ebber ud. Af danske eksempler er eksempelvis Sparinvest Value Aktier, BankInvest Basis Globale Aktier, C WorldWide Globale Aktier eller Danske Invest Nye Markeder bare for at nævne nogle.

Undtagelserne

Selvom de er i undertal, var der fonde med succes i 2018. Strategien bag ValueInvest Global-fondene præsterede 7,8 procent bedre end markedet. Dermed fik investorerne i alt 400 mio. kr. mere til sig selv i forhold til det, som markedet ville have givet.

BLS-fondene klarede sig også pænt i 2018 og tjente i alt 400 mio. kr. mere hjem til deres investorer relativt til markedet. Bedst gik det for BLS’ danske aktier. Strategien præsterede 15,7 procentpoint bedre end markedet, og for strategien med globale aktier var resultatet 7,8 procentpoint bedre.

I alt 281 aktivt forvaltede fonde fra hjemlige investeringsforeninger er med i vores analyse. 62 præsterede bedre end markedet i 2018, mens 219 klarede sig dårligere i form af lavere afkast. Blandt sidstnævnte var resultaterne i 32 fonde så dårlige, at det med stor sikkerhed kan fastslås, at der ikke blot var tale om uheld, men decideret udygtighed hos forvalterne.

Bedste 2018-afkast relativt til markedet blev 15,6 procentpoint (BLS Invest Globale Aktier), mens ringeste performance var intet mindre end -22,2 procentpoint (BIL Danmark DKK Small Cap Aktier). På tværs af alle fondene endte medianen for 2018-afkastet på 3,2 procentpoint under markedsafkastet. Den typiske omkostningsprocent lå på 1,46 procent.

Danske aktivt forvaltede fonde blev knockoutet i 2018. Det bliver spændende, hvornår de tager teten og knockouter markedet i form af afkast, der er i tråd med investeringsmålsætningen. Erfaringsmæssigt skal vi sandsynligvis væbne os med en vis tålmodighed.

Nikolaj Holdt Mikkelsen, CFA, CIPM, er partner hos den uafhængige investeringsrådgiver Dannebrog Invest