I dag ventes det såkaldte paradigmeskifte i udlændingepolitikken at blive vedtaget i Folketinget med stemmer fra regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet. Dermed bliver alle opholdstilladelser for flygtninge i Danmark midlertidige.

Regeringen vil med lovforslag L140 sende omkring 25.000 flygtninge hjem, der er kommet til landet de seneste fem år.

En af dem er den 36-årige syrer Ghassan Rahmi, der bor med sin kone og søn i Holstebro.

I 2014 fik han en fem-årig opholdstilladelse i Danmark med henblik på varigt ophold efter udlændingelovens paragraf 7 stykke 1, der blandt andet gælder personligt forfulgte.

- Vi fik dengang at vide, at vi kunne blive i Danmark, så længe jeg har behov for sikkerhed. Ingen fortalte, at det var midlertidigt, siger Ghassan Rahmi, der er uddannet agronom fra universitetet i Damaskus.

Jeg føler mig magtesløs. Min fremtid og min families fremtid bliver lagt i andres hænder. Ghassan Rahmi, syrisk flygtning

Siden sin ankomst til Danmark for knap fem år siden har han lært sig dansk, arbejder som sanitørformand og har engageret sig i lokalt foreningsarbejde. Blandt andet var han i 2017 kandidat for Radikale Venstre til kommunalvalget i Holstebro Kommune. Han blev dog ikke valgt ind.

- Jeg synes, at den nye lov er udemokratisk, siger han med henvisning til, at Udlændingestyrelsen med lovændringen kan inddrage hans opholdstilladelse med kort varsel, hvis styrelsen vurderer, at der er tilstrækkeligt med ro i Syrien. Det kan ske, hvis der er sket 'fundamentale, varige og stabile samfundsforandringer’ i hjemlandet, herunder for eksempel et regimeskifte.

- Jeg føler mig magtesløs. Min fremtid og min families fremtid bliver lagt i andres hænder. Måske laver de en fejlvurdering, og så bliver vi sendt tilbage til krigen, tortur og diktatur, siger Ghassan Rahmi.

Går ud over motivationen

Ghassan Rahmi og familien bor i det almennyttige boligområde Trekanten i Holstebro, hvor mange af beboerne har udenlandsk baggrund. Her er Anja Klok Schou leder af en boligsocial helhedsplan, der blandt andet går ud på at motivere beboerne til at tage en uddannelse, et job og lære dansk.

- Jeg kan være bange for, at de opgiver os lidt. At udsigten til kun at være her midlertidigt går ud over motivationen for at gøre en ekstra indsats, siger Anja Klok Schou.

Hun er især bekymret for de flygtninge, som er psykisk sårbare eller har traumer efter krig.

- Vi er i stor risiko for at kaste de sårbare ud i personlig krise igen. Det er håbet om et bedre liv, der holder dem oven vande. Det fjerner man nu, når de ikke længere kan gøre noget for at integrere sig, siger Anja Klok Schou.

L140 Lovforslag L140 siger blandt andet, at myndighederne - i modsætning til i dag - skal gå til grænsen af de konventionsmæssige forpligtelser, når der træffes afgørelse om inddragelse eller nægtelse af forlængelse af en opholdstilladelse. Derfor skal tilknytning til arbejdsmarkedet, deltagelse i foreningsliv og danskkundskaber tilllægges mindst mulig betydning. Integrationsprogrammet for alle nyankomne flygtninge ændrer navn til et selvforsørgelses- og hjemrejseprogram. Kilde: Udlændinge- og Integrationsministeriet, bemærkninger til L140

Udvalgsformand: Dårlig investering

Formanden for Holstebro Kommunes arbejdsmarkedsudvalg, socialdemokraten Lars Stampe, tror også, at det bliver op ad bakke at motivere flygtningene fremadrettet.

- Når en flygtning ikke automatisk længere får opholdstilladelse, forsvinder håbet om at forbedre sit liv jo som dug for solen. Det giver udfordringer lokalt i forhold til de virksomheder, som vi arbejder tæt sammen med om at få folk i job, siger Lars Stampe.

I Holstebro Kommune er ledigheden lav, så der er ifølge udvalgsformanden brug for flygtningene på arbejdsmarkedet.

- Vi er dygtige til at få flygtninge i job, så vi er lykkedes godt med integrationen indtil nu. Så jeg synes, det er en dårlig investering, vi laver, når vi nu vil smide dem ud med kort varsel, siger Lars Stampe.

Syriske Ghassan Rahmi forstår heller ikke, at folketingspolitikerne nu lægger op til, at opholdstilladelser til flygtninge altid inddrages, når det er muligt inden for de internationale konventioner.

- Siden jeg kom til Danmark, har jeg fået besked om at integrere mig. Det har jeg gjort med vilje og glæde, fordi jeg også fik at vide, at det var en sikker måde at blive her i landet. Når man fjerner integrationsbetydningen, dræber man motivationen, mener han.

Læs også : Har aldrig selv prøvet at stemme: Nu stiller syriske Ghassan op til kommunalvalget

Ghassan Rahmi har dog stadig et lille håb om, at han og familien vil få en permanent fremtid i Danmark.

- Vi er som flygtninge nødt til at holde fast i håbet. Vi har partier, der holder fast i menneskerettigheder og et samfund, der kæmper imod. Det handler ikke om flertal, men om mennesker, siger han.

Asylchef: Lov ændrer ikke forhold i hjemland

Dansk lovændring vil ikke ændre på, om det er sikkert for flygtninge at rejse tilbage til hjemlandet. Sådan siger Eva Singer, asylchef i Dansk Flygtningehjælp.

- Paradigmeskifte eller ej. Det ændrer ikke på de forhold, der er i de lande flygtningene er kommet fra, siger hun.

Regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet har vedtaget, at fokus nu skal flytte fra integration til hjemsendelse.

Ifølge asylchef Eva Singer er det uvist, hvor mange flygtninge, der reelt kan sendes hjem. Hun nævner som eksempel Iran, hvor revolutionen i 1979 sendte mange på flugt.

- Vi må se, hvordan loven i praksis bliver tolket af myndighederne. Men hvis vi dengang havde sagt, at de skal tilbage om et øjeblik, så er den situation ikke indtrådt endnu, siger hun.