Seks millioner kroner årligt. Så meget mente Fødevareministeriet at kunne spare på at nedlægge de regionale jordbrugskommissioner og samle dem i Natur-Erhvervstyrelsen i København. Men efter statsforvaltningernes opfattelse var denne besparelse umulig. Det fremgik dog ikke af statsforvaltningernes endelige høringssvar, da Folketingets politikere vedtog lovforslaget i december. Høringssvaret blev nemlig redigeret i tre omgange, og da det nåede frem til offentligheden, var to en halv side om de økonomiske konsekvenser røget ud.

Der er med andre ord en risiko for, at folketingspolitikere stemmer på et uoplyst grundlag, når de skal stemme om lovforslag. De kan nemlig ikke regne med at have fået det hele med i høringssvarene fra landets myndigheder. En aktindsigt fra P1 Orientering har afdækket, at Økonomi- og Indenrigsministeriet tre gange har fjernet kritik og ubelejlige oplysninger fra statsforvaltningernes høringssvar til en lov om jordbrugskommissionerne. »Helt urimeligt,« mener Liberal Alliances retsordfører, Simon Emil Ammitzbøll.

»Det er stærkt problematisk. I sidste ende betyder det jo, at regeringen kan føre Folketinget og folket bag lyset,« siger han.

Det er de såkaldte instruktionsbeføjelser, der giver ministerierne mulighed for at redigere i underliggende myndigheders høringssvar, redegørelser m.m. Og selv om det er hensigten, at alle skal kunne komme med faglige indvendinger og kritik, når regeringen sender sine lovforslag i høring, kan kritikken ikke altid læses ud af høringssvarene. Og ministeriets brug af sine instruktionsbeføjelser vækker stor bekymring hos Liberal Alliance.

»Vi frygter, at folketingspolitikere får et ringere vidensgrundlag at stemme ud fra. Derfor handler det om, at jo mere oplysning vi får, desto bedre,« siger Simon Emil Ammitzbøll.

– Var du klar over, at ministrene benytter deres instruktionsbeføjelser på den måde?

»Jeg tror ikke, at mange ved det, men det er helt uacceptabelt,« mener retsordføreren. Derfor har Liberal Alliance nu har bedt økonomi- og indenrigsminister Margrethe Vestager (R) om at redegøre for ministeriets praksis, når det gælder redigering af høringssvar. Og yderligere har Liberal Alliance spurgt justitsminister Morten Bødskov (S), hvorvidt de gældende regler, der regulerer ministeriernes behandling af høringssvar, er hensigtsmæssige.

Lovlig praksis

Eksemplet fra Økonomi- og Indenrigsministeriet er langt fra enestående: I Danmark er det fuldt lovligt, når ministre og ministerier får tilskåret underordnede myndigheders høringssvar, redegørelser og andre faglige oplysninger, inden de bliver præsenteret for offentligheden og for Folketingets medlemmer, forklarer Peter Munk Christiansen, professor ved Institut for Statskundskab på Aarhus Universitet.

»Det er fuldt lovlig praksis, for i Danmark har instruktionsbeføjelsen ingen grænser. Men ministeriet har pligt til at være inde for gældende lovgivning – og til at sige ikke bare sandheden, men hele sandheden,« siger Peter Munk Christiansen og fortsætter:

»Man skal bare vide, at det svar, man får, er et svar, der i sidste ende er styret at ministerierne og ministeren. Det er et politisk farvet svar.«

Det fremgår dog ikke af høringssvarene, at de har været under luppen hos ministeriet, inden de bliver offentliggjort. Når de bliver tilgængelige for borgere og folketingspolitikere er de trykt på den underliggende myndigheds brevpapir og ikke på ministeriets. Peter Munk Christiansen anerkender, at det dermed kommer til at fremstå, som om svaret ikke er ministerens ansvar, men derimod den underliggende myndigheds.

»Og det kan da godt tage sig lidt pudsigt ud, at det er sådan, man gør det,« siger han.

Selv om praksissen ifølge statskundskabsprofessoren hverken er ulovlig eller gør høringsprocessen overflødig, så finder der altså en sortering sted, »så man går glip af oplysninger, af nuancer og af forskellige vurderinger af oplysninger.« Resultatet bliver dermed, at folketingspolitikerne får et mindre nuanceret vidensgrundlag at træffe deres beslutninger ud fra, når der skal stemmes om lovforslagene.

Hvis man som borger vil se høringssvarene, før de redigeres, kan man søge aktindsigt. Men med den nye offentlighedslov vil det være muligt at nægte aktindsigt i netop materiale sendt mellem et ministerium og dets underordnede myndigheder, hvis blot der er grund til at antage, at ministeriet vil kunne få brug for embedsværkets bistand i sagen. Det er med andre ord ikke sandsynligt, at man kan få aktindsigt i denne sag. Og det møder kun kritik fra Liberal Alliances Simon Emil Ammitzbøll, der er modstander af justitsminister Morten Bødskovs (S) forslag til en ny offentlighedslov.

»Vi er uenige i den lov og stemmer imod. Det er pinligt, at man lukker mere ned. Især for en regering, der er gået til valg på det modsatte.«