»Jeg er også religionslærer, og jeg har oplevet, at nogle sidder og vogter over hinanden, når vi arbejder med islam. Hvad de siger, og hvad de ikke siger. Alle kender alle, og det kan lynhurtigt rygtes, hvis ens datter siger noget, som måske i tredje led kan opfattes som kritisk over for islam.«

Sådan siger en religionslærer på et dansk gymnasium om sine oplevelser af social kontrol blandt sine elever. Udsagnet er et blandt 14 citater fra elever, lærere, ledere og vejledere på blandt andet en række gymnasier og andre ungdomsuddannelser.

Citater der alle giver indblik i et liv, hvor de adspurgte unge med indvandrerbaggrund udsættes for religiøs mobning, social kontrol og overvågning. De unges citater er anonymiseret og fremgår af rapporten: »Kvalitativ undersøgelse af karakteren af og årsager til negativ social kontrol på ungdomsuddannelserne,« som Rambøll Management har udarbejdet for Børne- og Undervisningsministeriet.

Leder på gymnasium »Hvis man har fået en kæreste, bliver det fortalt alle steder. Pigerne skal i den grad styre deres adfærd og sikre, at den ikke afviger fra normen.«

Leder gymnasium: »De siger tit: ‘Du er en dårlig muslim’. Jeg ved ikke, om det er mobning, men der er helt sikkert tale om hierarkier. Altså nogle af de pæne muslimske piger, som gør alting rigtigt ser ned på andre piger, også danske piger. Det gælder særligt i forhold til fester og alkohol.«

Vejleder, gymnasium: »Der er piger, som opsøger os i studievejledningen, fordi de føler, de ikke kan eller må noget som helst. De føler sig kontrolleret og føler sig overvåget nærmest 24/7. Det gør jo, at de færdes mindre frit, og de føler sig hele tiden bange for at træde ved siden af. Nogle af dem giver udtryk for, at de slet ikke ved, hvad de har gjort, for det kan være så lidt. For eksempel noget, de har sagt, eller hvis de har siddet og snakket med en dreng.«

Leder, gymnasium: »Det er meget udbredt at holde hinanden på plads. Hvis man har fået en kæreste, bliver det fortalt alle steder. Pigerne skal i den grad styre deres adfærd og sikre, at den ikke afviger fra normen.«

Lærer, merkantil uddannelse: »Det er et overvågningsmønster, som de [drenge med etnisk minoritetsbaggrund] har overfor indvandrerpigerne. Der er meget social kontrol over de piger – også når de er på skolen. De er omkring de piger hele tiden, også i frikvartererne. De følger dem hele tiden. Pigerne har ikke en chance for at integrere sig med de danske piger.«

Vejleder på gymnasium »Alle kender alle, og det kan lynhurtigt rygtes, hvis ens datter siger noget, som måske i tredje led kan opfattes som kritisk over for islam.«

Vejleder, gymnasium: »Jeg er også religionslærer, og jeg har oplevet, at nogle sidder og vogter over hinanden, når vi arbejder med islam. Hvad de siger, og hvad de ikke siger. Alle kender alle, og det kan lynhurtigt rygtes, hvis ens datter siger noget, som måske i tredje led kan opfattes som kritisk over for islam.«

Vejleder, gymnasium: »Det er især pigerne, der er udsat, men det er ofte drengene, der udøver det. De meddeler tilbage til far og mor, hvad de har set og hørt. Det er en anderledes kultur end vores, hvor danske unge betragter det som ukammeratligt at sladre. Det er det ikke i deres verden. Der bliver de nødt til det, så de ikke kommer ud i noget, de ikke kan styre. Det er forskellige verdener. De skal prøve at forhindre, at de kommer ud i noget, de ikke kan styre. De gør det bestemt ikke, fordi de tænker, at de skal gøre et andet menneske ondt.«

Leder på gymasium »De unge deler det på Instagram. Her lægger de et billede ud, hvor personens hoved er dækket til med slanger. Så er man altså færdig. Så ved alle, at man har sladret. «

Leder, gymnasium: »Der er et helt særligt begreb, som florerer blandt de etniske minoriteter; snake. Snake betyder, at man har sladret om nogle, eller at man har bedt om hjælp til noget. Det kan for eksempel være, hvis man er gået til en studievejleder med problemer, eller hvis man har fortalt, hvad der er sket til en fest eller noget. Det er nyt at være en snake. Det er på niveau med luder. De unge deler det på Instagram. Her lægger de et billede ud, hvor personens hoved er dækket til med slanger. Så er man altså færdig. Så ved alle, at man har sladret. Det ville en etnisk dansk elev aldrig finde sig i. Der ville være forældre, der råbte op. Her har danskerne nogle helt andre grænser. Det er som om, at det kører i en verden, der er ved siden af os. En verden, vi ikke kender til og forstår.«

Elev, gymnasium: »Ifølge mine forældre var det et kæmpe problem, at jeg havde en kæreste, som var uden for min kultur. Jeg syntes ikke, det var et problem. Mine venner syntes, det var godt klaret, men mine forældre ville gerne have, at jeg havde en kæreste med samme kultur. Jeg er også blevet truet med at blive smidt ud hjemmefra. Det skete for to måneder siden.«

Elev merkantil uddannelse: Hvis jeg ikke tager direkte hjem fra skole, så kan mine forældre godt blive sure. De vil gerne have, at jeg kommer hjem. Det er min far, som bliver sur. Min mor er mere loose. De bestemmer også lidt over, hvor jeg tager hen, og hvem jeg er sammen med. Jeg må heller ikke tage drenge med hjem. [...] Det med drenge er, fordi min far ikke vil se mig med andre drenge, før der kommer én og siger; ‘jeg vil giftes med din datter’. Han vil ikke have, at jeg er som danske piger og tager en masse drenge med hjem.«

FAKTA Negativ social kontrol Negativ social kontrol Negativ social kontrol handler om styring, kontrol eller sanktioner, der i væsentlig grad hæmmer eller begrænser den enkeltes livsudfoldelse, adfærd, valg og rettigheder. Det kan være kontrol eller restriktioner i forhold til livsstil, fritidsaktiviteter, valg af kæreste eller retten til at bestemme over egen krop. Selvsegregering Selvsegregering sker, når grupper aktivt forsøger at afgrænse sig fra andre grupper. Det sker ofte med aktiv brug af bestemte identitetsmarkører som eksempelvis kultur, religion, etnicitet, socioøkonomiske faktorer og/eller andre forhold. Kilde: Børne- og Undervisningsministeriet FOLD UD FOLD UD

Elev, merkantili uddannelse: »Jeg fik at vide, at hvis jeg skulle være kæreste med hende, så skulle de give lov. De sagde det ikke sådan direkte, men jeg fik den følelse. Jeg spurgte dem, fordi min kæreste plagede mig, og mine forældre sagde nej. Det gav mig nogle konsekvenser, som for eksempel at jeg ikke måtte snakke med så mange eller være ude.«

Leder, gymnasium: »Den seneste pige, jeg har meldt ud, er en pige, som er kommet her til byen, fordi familien ville have hende muslimsk gift. Vi finder ud af hen ad vejen, at [hendes mand] er voldelig, og at hun ikke vil have ham mere. Sådan en pige, der er anbragt i en by af familien, hvad kan hun gøre? Hun har svært ved at få et sted at bo, hun kan ikke søge hjælp. En dansk pige, der forlader en kæreste, vil ofte søge familien, men det kan hun ikke, for de vil ikke acceptere det. Hun kan ikke bo alene. Sådan en pige er mutters alene. Og selvom vi forsøger at hjælpe fra skolens side med hyppige samtaler, med studievejledere og mig og en mentor. Vi sætter et stort hjælpeapparat op, og alligevel ender det med, at hun ikke kommer i skole.«

Leder, SOSU: »Men han ville ikke fortælle det [at han går på SOSU-skole] i sit netværk. Dem har vi haft mange af. Det er ikke fint nok. Det er ikke det rigtige. Vi havde også en anden, som kom fra Iran. Hans familie fik det først at vide, da han var ved at være færdig. Han sagde til dem, at han læste ingeniør. Han ville ikke stå ved det. Der er bare noget, de møder, når de kommer hjem, som kan være svært. Særligt for mænd i et kvindefag.«

Leder, gymnasium »Vi har været markant udfordret af segregering. Sådan MEGET udfordret.«

Vejleder, gymnasium: »Etnisk danske elever er opdraget til, at man diskuterer tingene, og at man spiller bold op ad autoriteterne, og der er mange elever med anden etnisk baggrund, som har den holdning til læring: Sig, hvad jeg skal lære, så skal jeg nok gøre det. Og i klasser med mange med anden etnisk baggrund, så kan det være anderledes at få danskundervisning til at fungere, fordi man skal være opmærksom på, at man skal lære den måde at agere på i undervisningen i højere grad.«

Leder, gymnasium: »Vi har været markant udfordret af segregering. Sådan MEGET udfordret. Det er meget svært at overkomme kulturelle barrierer, når man ikke er mere end 17 år gammel […]. For os er segregering en manglende evne til at skifte mellem grupperinger. Det er et enormt stort problem hos os. Skoler med samme elevsammensætning har de samme problemer. Sådan er det. Det er et problem. Det passer ikke, at man ikke har problemet! Det er et kontroversielt emne, men derfor skal man alligevel snakke om det og handle på det. Vi har en samfundsdebat kørende, som er så polariseret. Enten er du racist eller også er du hippie.