הממשלה אישרה פה אחד את תקציב המדינה החדש ל-2017 ו-2018 ואת חוק ההסדרים לשנתיים הקרובות, לאחר ישיבה מרתונית שנמשכה, עם הפסקות, 21 שעות. תקציב ב-2017 יהיה 454.1 מיליארד שקל וב-2018 463.6 מיליארד שקל.

לידיעה המלאה על אישור תקציב המדינה

האוצר פיזר כספים

במהלך המו"מ בין ראשי האוצר לבין ראשי משרדי הממשלה השונים, שהתקיימו במקביל בחדרים שונים במשרד רה"מ, שפונו במיוחד לשם כך, גילו ראשי האוצר נדיבות חסרת תקדים והסכימו לתוספות תקציב לשורה של משרדים בסכום הנע סביב שני מיליארד שקל בכל אחת מהשנתיים הקרובות.

עברו לתצוגת גלריה ליצמן צילום: אלכס קולומויסקי

לא ברור כרגע כיצד האוצר מתכוון לממן תוספות אלו. תקציב המשרד לשווויון חברתי יגדל ב-650 מיליון שקל בשנתיים הקרובות, תקציב התרבות יגדל בשנתיים הקרובות ב-455 מיליון שקל, ותקציב משרד המדע בכ-200 מיליון שקל. תקציב משרד הרווחה יגדל ב-2017 ב-400 מיליון שקל וב-2017 בעוד 918 מיליון שקל. התוספות ייכנסו לבסיס התקציב.

עוד סוכם כי תקציב משרד האנרגיה יגדל בכל אחת מהשנתיים הקרובות ב-140 מיליון שקל וכי משרד האנרגיה יקבל בנוסף תוספת ייעודית של 360 מיליון שקל לשיפור ופריסת תשתיות הגז הטבעי, לפי הפירוט הבא: תקציב של יותר מ-150 מיליון שקל לשדרוג ופריסת הגז הטבעי, תוספת של יותר מ-130 מיליון כדי להביא את הגז לצרכנים מרוחקים, ועוד יותר מ-65 מיליון שקל מענקים להקמת תחנות תדלוק לגז טבעי.

בעקבות ההסכמות אמר שר האנרגיה, יובל שטייניץ, "סיכום זה הוא נקודת מפנה במהפכת הגז הטבעי. התקציב יאפשר למשרד האנרגיה להביא את המשק למקום של אנרגיה נקייה יותר, זולה יותר, וכלכלית יותר למשק הצרכנים". גם משרדים נוספים קיבלו תוספות, אך עדיין לא פירסמו את היקפם.

באוצר אמרו בתגובה כי עדיין מוקדם להעריך מה גודל התוספות שניתנו לכל משרדי הממשלה. המקור לתוספות יהיה הגדלת גודל הקיצוץ הרוחבי בתקציבי כל משרדי הממשלה, העומד לפי שעה על 2%, או צעדים אחרים, שאמורים להיות מסוכמים עוד לפני ההצבעה על התקציב בממשלה או בתחילת השבוע הבא.

הקבינט המדיני ביטחוני אמור היה לדון הלילה בתקציב הביטחון לשנתיים הקרובות, וברפורמות המבניות בצה"ל, כפי שסוכמו ע"י שר הביטחון הקודם, משה יעלון, ושר האוצר, משה כחלון, בנובמבר 2015. בכלל רפורמות אלו שינויים מבניים במבנה הצבא וגודלו, שינויים במבנה השכר והגמלאות לאנשי הקבע, רפורמות במודל שירות הקבע ועוד. עוד אמור הקבינט לדון בדרישת האוצר לקצץ בעלות החזקת המטוס המיוחד שנרכש לאחרונה ע"י המדינה עבור טיסות של רה"מ ונשיא המדינה.

עברו לתצוגת גלריה שלי יחימוביץ' מצלמת סלפי עם יובל שטייניץ צילום: אמיל סלמן

נתניהו: "בשורות של עידוד הצמיחה"

"תקציב המדינה החדש לשנים 2017 ו-2018 נושא בשורות של עידוד הצמיחה, הגדלת התחרות והפחתת יוקר המחיה" - כך אמר אתמול (ה') ראש הממשלה, בנימין נתניהו, בפתח ישיבת הממשלה שדנה בתקציב המדינה לשנתיים הקרובות.

נתניהו הדגיש כי "הצמיחה היא היסוד החשוב ביותר בניהול מדיניות הכלכלה והמדיניות החברתית של מדינת ישראל. אין מדיניות חברתית ללא מדיניות כלכלית שמאפשרת צמיחה ומייצרת את המשאבים. אנחנו חייבים כל הזמן לטפח את העץ הכלכלי שלנו, שבזכותו יגיעו הפירות - כספי המסים שיאפשרו למדינה לממן את צרכיה - את השירותים החברתיים בחינוך, ברווחה, בבריאות, בביטחון ובכל תחום אחר".

נתניהו פירט את הצעדים החיוניים לראייתו להגברת הצמיחה ושייכללו בתקציב החדש: "דבר הראשון הוא הפחתת שיעורי המס - זו תגרום לכך שאנשים ישקיעו, יזמים ישקיעו, עובדים יעבדו ואנשים יטלו סיכון כדי לייצר ערך. הם עושים את זה במסים נמוכים, והתוצאה היא הגדלת תקבולי המס;

הדבר השני זה הפחתת הרגולציה שחונקת את הכלכלה; דבר שלישי הוא עידוד חברות טכנולוגיות בינלאומיות נוספות לבוא ולהשקיע בישראל. אנחנו בכלכלה גלובלית, אנחנו מתחרים על הון, על ידע, על יזמות ואנחנו מעודדים יזמים וחברות לבוא לכאן; והדבר רביעי - השקעה גדולה בתשתיות התחבורה הציבורית. כולכם נוסעים בכבישי הארץ, אתם רואים את השינוי העצום, ואנחנו ממשיכים בו".

עברו לתצוגת גלריה קרנית פלוג צילום: אמיל סלמן

כחלון: יש מנועי צמיחה משמעותיים"

שר האוצר, משה כחלון, אמר בתחילת ישיבת הממשלה כי "יש לנו כלכלה חזקה ומתפתחת. בתקציב הקרוב יש מנועי צמיחה משמעותיים וגידול של מיליארדים בתקציבים החברתיים. נמשיך להוביל את הכלכלה הישראלית באחריות ובשיקול דעת". לדבריו, "אנחנו מסיימים את תקציב 2015-2016 בצורה טובה עם גירעון נמוך ויחס חוב-תוצר מהנמוכים שהיו למדינת ישראל".

שר האוצר הדגיש כי הוא "גאה שבעקבות הסכם הביטחון נפסק השיח האלים נגד הצבא. כשהרמטכ"ל אומר שתקציב הביטחון מאפשר לו למלא את תפקידו בצורה המיטבית זה מסב לנו נחת. אנחנו ממשיכים במגמה של הפחתת מיסים, כי מיסים נמוכים מצמיחים את הכלכלה ומאפשרים לנו להגדיל את ההוצאה האזרחית. נמשיך להילחם בריכוזיות ולפתוח את השוק לתחרות, כמו גם במאמץ הלאומי לפתרון משבר הדיור, ונקצה את כל קרקעות המדינה לזוגות הצעירים. התחרות בפנסיה תביא לחיסכון של מאות עד אלפי שקלים בחודש עבור העובדים הלא מאוגדים ולאלה שאף פעם לא דאגו להם. כל הצעדים שאנחנו עושים אנחנו מבצעים באחריות ובשיקול דעת".

מנכ"ל האוצר, שי באב"ד, הוסיף על דברי כחלון ואמר כי "התקציב שאנחנו מביאים היום מיישם את מדיניות משרד האוצר לצמיחת המשק, צמצום הפערים החברתיים בישראל והפחתת הרגולציה. יש בתקציב הזה מנועי צמיחה רבים ורפורמות שיצעידו קדימה את הכלכלה. נמשיך לבצע השקעות במשק, להפחית מיסים תוך אחריות תקציבית ושמירה על כלכלה חזקה ויציבה".

הממונה על התקציבים באוצר, אמיר לוי, שהכין את הצעת התקציב הדו-שנתי, ציין כי "בשנים האחרונות שוק התעסוקה הישראלי נמצא במצב מצוין, כאשר שיעור האבטלה נמצא בשפל היסטורי. אנו מבינים כי לא לעולם חוסן ואנו חייבים לטפל היום באתגרים הצפויים לנו בשנים הקרובות. לאור זאת, בתקציב הקרוב נקדם שורה של מהלכים תומכי צמיחה, שביניהם הפחתת מס חברות, פתיחת שווקים לתחרות והפחתת רגולציה במשק הישראלי".

התקציב החדש, לפי האוצר, מתמקד בהפחתת יוקר המחיה, צמצום הפערים בחברה והקטנת אי השוויון, וכן העלאת הצמיחה והפריון במשק. יש בו תוספות משמעותיות למשרדים האזרחיים, דבר שיבוא לידי ביטוי בהגדלת התקציבים בתחומי הבריאות, התחבורה והרווחה.

הנגידה פלוג: לפתור את בעיית תקרת ההוצאות

קרנית פלוג, נגידת בנק ישראל המשמשת לפי חוק כיועצת הכלכלית לממשלה, אמרה באכזבה כי יעדי הגרעון בתקציב בשנים 2017 ו-2018 הועלו דווקא בתקופה בה הסביבה הכלכלית תורמת להכנסות גבוהות ממסים, ולכן לגרעון נמוך. היא הביעה צער על כך שהתקציב החדש כולל ריסון בהוצאות החינוך, כך שיגדלו בשיעור נמוך מהנדרש. זאת, כאשר רמת ההוצאה הציבורית בישראל נמוכה - מה שעלול לפגוע בקידום יעדים כלכליים וחברתיים בטווח הארוך.

היא הזכירה כי אחד החסמים הבולטים לצמיחה בתקופה האחרונה הוא המחסור בכוח אדם טכנולוגי בכול הרמות. הריסון בתקציב החינוך עלול לפגוע ביעד של הכשרת כוח אדם טכנולוגי. לדבריה, הסתכלות ארוכת טווח נכונה לא רק לחינוך אלא גם לתחומים אחרים כגון מערכת הבריאות והשקעה בתשתיות.

הנגידה הוסיפה כי העלאת יעד הגרעון בשל הגדלה ניכרת בהוצאות הממשלה, צפויה להביא לגידול מתון אך מתמשך ביחס החוב לתוצר בשנים הקרובות, וחושף את המשק לסיכון של עלייה ניכרת בגרעון וביחס החוב תוצר, אם ההתפתחויות המקרו-כלכליות יהיו פחות חיוביות מאלו שמופיעות בתרחיש הבסיס של האוצר שעליו נבנה התקציב הדו-שנתי החדש. לדעת פלוג חשוב שבמסגרת הדיון בממשלה על תקציב 2019 תאמץ הממשלה צעדים אמינים לסגירת הפער הגדול שנוצר בין הוצאות הממשלה הצפויות לתקרת ההוצאות בשנה זו.

נשיא התאחדות התעשיינים, שרגא ברוש, תקף בחריפות את התקציב החדש. לדבריו, מדובר "באוסף הצעות אשר נעטפו תחת כותרות פופוליסטיות שיובילו לייקור עשיית עסקים בישראל. במקום התוכנית ששר האוצר הביא לממשלה היום, יש לגבש תוכנית כלכלית שמטרתה האצת הצמיחה והעלאת רמת החיים". ברוש ציין כי התוכנית שהונחה על שולחן הממשלה אינה כוללת אף לא הצעה אחת שהגיש המגזר העסקי לאוצר. "ארגוני המגזר העסקי הציעו עשרות הצעות בדיוני השולחן העגול עם האוצר, אשר היו עשויות לשפר בצורה משמעותית את הסביבה העסקית, ולהביא להאצת הצמיחה ורמת החיים".