Legea referendumului a fost adoptată de Camera Deputaţilor și va merge la promulgare, pentru a doua oară, la preşedintele Klaus Iohannis. Şeful statului a retrimis legea în Parlament pentru modificări, însă această revine la neschimbată la Președinție. Șeful statului nu mai are pârghii pentru a o contesta, iar opoziția acuză puterea că prin această lege restrânge de facto din atribuțiile prezidențiale.

Plenul Camerei Deputaţilor a adoptat miercuri, în calitate de for decizional, cu 195 de voturi pentru, 71 de voturi împotrivă şi 6 abţineri, Legea referendumului, care fusese trimisă la reexaminare de preşedinte Klaus Iohannis. Astfel, aceasta urmează să ajungă din nou la preşedinte pentru promulgare în forma iniţială.

Legea prevede practic că Parlamentul nu mai este obligat să dea o lege specială, o nouă lege, ca să stabilească exact care este data de desfășurare a scrutinului în cazul unui referendum. Asta înseamnă, desigur, că acel proiect de lege nu mai există, deci nu mai există niciun document care ar ajunge pe masa președintelui Klaus Iohannis, care ar putea, dacă dorește, să-l conteste: fie îl retrimite la Parlament, fie îl atacă la Curtea Constituțională.

Comisia Juridică a Camerei Deputaţilor a respins marţi cererea de reexaminare a preşedintelui, iar deputaţii au votat miercuri proiectul exact în forma în care a fost adoptat şi prima dată.

Decizia intervine în contextul în care puterea se pregătește să organizeze referendumul propus de Coaliția pentru Familie referitor la înscrierea în Constituție a prevederii exprese că o căsătorie este între un bărbat și o femeie.

Potrivit textului legii, „cetăţenii sunt chemaţi să îşi exprime voinţa prin vot în cadrul referendumului naţional cu privire la revizuirea Constituţiei în ultima duminică a perioadei de 30 de zile prevăzută în Constituţie, calculată de la data adoptării de către Parlament a proiectului legii constituţionale, Guvernul având obligaţia de a aduce la cunoştinţa publică, de îndată, prin mijloace de comunicare în masă, textul acestuia şi data referendumului”.

Camera Deputaţilor a mai adoptat proiectul legislativ la finalul lunii decembrie 2017, iar preşedintele Klaus Iohannis a cerut pe 14 martie Parlamentului reexaminarea Legii pentru modificarea şi completarea Legii nr.3/2000 privind organizarea şi desfăşurarea referendumului.

În cererea de reexaminare, preşedintele aminteşte că, prin Decizia nr. 612/2017, Curtea Constituţională a constatat neconstituţionalitatea unor dispoziţii din legea menţionată, stabilind existenţa unui paralelism legislativ în textul adoptat iniţial, încălcarea rolului Curţii Constituţionale prin introducerea unui termen de două zile în care Parlamentul putea transmite instanţei constituţionale proiectul legii de revizuire a Constituţiei, şi faptul că data unui referendum de revizuire a Constituţiei trebuie stabilită prin lege, de către Parlament. În urma reexaminării dispoziţiilor declarate neconstituţionale, Parlamentul a adoptat Legea pentru modificarea şi completarea Legii nr. 3/2000 privind organizarea şi desfăşurarea referendumului în forma transmisă la promulgare. Sesizată cu o obiecţie de neconstituţionalitate, prin Decizia nr. 47/2018 Curtea Constituţională, a constatat că legea menţionată este constituţională în raport cu criticile formulate.

„În opinia noastră, Legea pentru modificarea şi completarea Legii nr. 3/2000 privind organizarea şi desfăşurarea referendumului cuprinde dispoziţii ce se impun a fi reanalizate de către Parlament”, se arăta în documentul trimis de Președinție.

(text: News.ro)