Compania Naţională Aeroporturi Bucureşti a înregistrat, în primele nouă luni ale anului, venituri totale de 808,62 milioane lei, cu 20,1% mai mult faţă de aceeaşi perioadă a lui 2016.

Acest rezultat s-a datorat în primul rând veniturilor din exploatare obținute în urma creșterii traficului aerian de pasageri, dar și acțiunilor de optimizare a activității aeroportuare întreprinse începând cu al doilea trimestru al acestui an: fluidizarea fluxurilor de pasageri la sosiri și plecări; optimizarea controlului de securitate al pasagerilor și bagajelor de mână; extinderea la două benzi a fluxului auto de ieșirea din aeroport, potrivit companiei.

Pe fondul creşterii veniturilor, CNAB a înregistrat în perioada ianuarie-septembrie 2017 un profit brut de 320 milioane de lei, cu 34% ori mai mare faţă de cel aferent aceleiași perioade din 2016. Făcând calculul, rezultă că profitul net a fost de 268,8 milioane de lei, adică aproape 60 milioane de euro.

Chiar dacă CNAB este superprofitabilă, Aeroportul Otopeni rămâne în continuare supraaglomerat, pentru că traficul a crescut exponenţial, iar ultima extindere a aerogării a avut loc în 2012, când a fost dat în folosinţă noul Terminal Plecări.

Lucrările la acest terminal au început în vara lui 2011, au durat 17 luni și au costat 52 milioane de euro, adică mai puţin decât profitul net obţinut de CNAB în primele nouă luni ale acestui an. Noua aerogară are o suprafaţă de 19.600 mp, este echipată cu 52 de ghișee de check-in, opt porţi, opt ghişee self check-in și salon VIP în zona de îmbarcare.

La acea vreme, investiția a fost finanțată din fonduri proprii ale CNAB, cum s-ar putea întâmpla și acum. Numai că în prezent acest lucru nu mai este posibil pentru că, în încercarea disperată de a acoperi găurile la buget apărute din cauza majorărilor succesive de pensii și de salarii la stat, președintele PSD, Liviu Dragnea, a decis ca 90% din profitul fiecărei companii de stat să meargă în vistieria publică.

Aeroportul Henri

Coandă este sufocat

Din cauza creșterii accelerate a traficului, Aeroportul Henri Coandă a devenit neîncăpător. Potrivit datelor publice ale Companiei

Naţionale Aeroporturi Bucureşti, în 2016, pe Băneasa și Otopeni s-a consemnat un număr-record de 10,99 milioane de pasageri şi 120,7 mii de mişcări de aeronave (aterizări şi decolări). Din total, pe Otopeni s-au înregistrat 10,98 milioane de pasageri şi 108,2 mii de mişcări de aeronave. Faţă de anul 2015, numărul pasagerilor care au tranzitat aeroporturile Bucureştiului în 2016 a înregistrat o creştere demnă de invidiat, de 18,3%. Evoluţia numărului de pasageri pe Aeroportul Henri Coandă depăşeşte tendinţa generală înregistrată la nivel european, în condițiile în care a fost consemnată și o creştere substanţială a numărului de mişcări de aeronave, de 11,2% faţă de 2015.

În condițiile în care extinderea aerogării de la Otopeni se amână sine die, asul din mâneca autorităților ar putea fi mutarea curselor interne la Aeroportul Băneasa, după cum spunea, într-un interviu acordat „României libere“, fostul ministru al Transporturilor Răzvan Cuc. Numai că modernizarea aerogării de la Băneasa întârzie nepermis de mult.

Rambursare anticipata

Dacă au crescut veniturile, conducerea CNAB a decis rambursarea anticipată a sumei de 31,72 milioane de euro din creditul de investiții contractat în anul 2011 pe o perioadă de 10 ani, fără a se plăti dobânzi și comisioane de rambursare anticipate. Această măsură a determinat o economie de 1,51 milioane euro la bugetul companiei, sumă care va fi redirecționată către realizarea unor obiective de investiții prioritare pentru CNAB, precizează societatea.