Mai multe țări au accelerat raportarea datelor oficiale din statistică, ca să le compare cu cele din sistemul sanitar, față de care infromațiile statistice sunt mai cuprinzătoare și precise, și au văzut că influența COVID-19 asupra numărului de decese este covârșitoare, mai ales în zonele de focar. Tudor Andrei, șeful INS, a explicat pentru Libertatea de ce România nu a putut face acest lucru.

Una dintre întrebările legitime ale oamenilor din întreaga lume, cetățeni supuși restricțiilor și comunicării imperative a guvernelor, este: câți oameni au murit în plus în perioada crizei COVID din 2020, față de același interval al lui 2019?

Miliarde de oameni sunt curioși în legătură cu această realitate. Răspunsul este un element important de sănătate publică, iar absența lui, într-un timp rezonabil, întreține teoria conspirației.

Acum câteva zile, The New York Times a publicat datele centralizate în 11 țări și orașe, care arată că în perioada COVID din acest an au murit sensibil mai mulți oameni decât anul trecut. În New York, de pildă, numărul morților s-a triplat față de 2019.

În Franța, cu 33% mai multe decese, în Spania, cu 66% mai multe

Avantajul datelor statistice e acela că au o acuratețe mult mai mare decât cele oferite de spitale sau de instituțiile din sănătate.

În cazul României, raportarea deceselor se face, de la începutul stării de urgență, pe baza datelor de la Institutul Național de Sănătate Publică, pentru că Institutul Național de Statistică nu a furnizat cifre până acum.

Recomandări Situație incredibilă la liceul Gheorghe Lazăr: mai mulți elevi se plâng de probleme cu ochii, după ce au fost uitați în clasă cu lampa UV aprinsă

Celelalte țări au făcut eforturi să strângă, să prelucreze și să comunice mai repede datele statistice oficiale. De pildă, Marea Britanie a comunicat deja, prin biroul său național de statistică, că în perioada 7 martie – 10 aprilie 2020 au murit cu 16.700 mai mulți oameni decât în aceeași perioadă a lui 2019. Dintre acestea, doar 10.000 sunt raportate de spitale drept decese COVID-19.

În UK, creșterea deceselor este de 33%, în Spania de 66%, în Franța de 32%. În toate cazurile expuse de NYT, morțile statistic agregate de COVID-19 sunt mai puține decât creșterile deceselor, diferențe care-i fac pe cercetători să considere că sistemele de sănătate nu reușesc să depisteze toți oamenii morți de COVID-19. Mai există și alte explicații de fenomene negative, precum cele ale suferinzilor care mor pentru că nu mai primesc îngrijirile necesare, după cum relevă ziare.com citând presa italiană. Recomandări Eforturi uriașe ale guvernelor în sprijinul copiilor rămași în urmă cu școala. “Ar fi malpraxis să facem ceva mai puțin decât meditații“. Ce se întâmplă în România?

Dovada că oamenii nu ”ar fi murit oricum”

Cifrele arată și altceva: ele pun sub semnul întrebării retorica unor guverne sau specialiști din sănătate care susțin că ”oricum acești oameni au comorbidități majore și oricum ar fi murit”.

Dar statistica arată că, în 2019, ”acești oameni” cu comorbidități n-au murit, au murit în 2020.

Dacă studiezi focarele de coronavirus, comparațiile devin șocante.

La Paris s-a murit de două ori mai mult

În New York, s-a murit de trei ori mai mult, în Jakarta, creșterea deceselor este de aproape 60%, iar în Paris, conform biroului francez de statistică, există un număr dublu de morți față de aceeași perioadă a lui 2019.

Cifrele oglindesc, în general, situația de la începutul lui martie până în 10 aprilie.

Recomandări Medic legist spune ce a văzut la autopsii. “Bacteriile nosocomiale care dau lovitura de grație pacienților COVID pot ajunge în plămânii lor prin aparatele de ventilat contaminate”

În mod normal, ele ar fi trebuit să existe și pentru România, pentru că Institutul Național de Statistică are obligația să raporteze, provizoriu, decesele lunii trecute în prima parte a lunii curente.

În România, primul caz a fost înregistrat pe 26 februarie, iar primul deces de COVID-19 s-a înregistrat în 22 martie.

Dar Bucureștiul nu a raportat datele pentru luna martie. ”Din cauze obiective, ele vor fi raportate, împreună cu cele din aprilie, pe 10 mai”, a spus, pentru Libertatea, Tudor Andrei, șeful INS. El explică de ce.

Pericolul infectării pe hârtie i-a făcut să amâne introducerea în calculator a datelor

În România, ”informațiile se diseminează lunar, sub formă de date provizorii, într-un Comunicat de presă «Mișcarea naturală a populației în luna…» și apoi, anual, ca date semidefinitive”, a arătat INS care este ruta normală a acestor cifre. Dar problemele din perioada COVID-19, spun oficialii instituției, a amânat raportarea.

Și totul a pornit de la hârtie.

Explicația conducerii INS către Libertatea a fost că, în România, datele se colectează pe formulare de hârtie și, cum virusul rămâne pe suprafețe, au convenit să lase un interval de 14 zile între momentul colectării și cel în care oamenii să ia la mână formularele.

În contextul situației cauzate de pandemia COVID-19, datele statistice referitoare la fenomenele demografice (nașteri, decese, căsătorii, divorțuri) pentru lunile februarie și martie 2020 nu au fost colectate în luna martie, pentru a nu crește riscul de îmbolnăvire a salariaților direcțiilor județene de statistică, oficiilor de stare civilă și ai direcțiilor județene de sănătate publică. INS la întrebările Libertatea:

Anul trecut, în Suceava au murit cam 700 de oameni pe lună în aceeași perioadă

Institutul Național de Statistică a spus, de asemenea, că aglomerarea DSP a fost un alt factor. ”Implicarea deosebită a Direcțiilor de Sănătate Publică în această perioadă pentru gestionarea COVID-19, ceea ce a făcut imposibilă implicarea acestora în codificarea cauzelor de deces pe buletinele statistice de deces”.

Întrebat cum de Franța are date mult mai repede, putând să spună, de pildă, că în Paris numărul deceselor este dublu față de 2019, Tudor Andrei, șeful INS, a spus că ”Franța are anumite procese informatizate până la timp real”.

Am amânat pentru 10 mai raportarea primelor date din perioada COVID-19. O discuție despre informatizarea acestor date ar trebui purtată și la noi, nu-mi dau seama dacă acesta este momentul, având în vedere încărcătura situației, dar trebuie să fim onești: acestea sunt posibilitățile din acest moment. Tudor Andrei, președintele Institutului Național de Statistică:

Conform datelor, furnizate de INS, în România datele deceselor pe 2019 arată astfel:

Februarie 22.110

Martie 22.889

Aprilie 21.351

În județul Suceava, principalul focar de COVID, unde au fost declarate 113 decese până acum, cifrele statistice de pe 2019 sunt următoarele:

Februarie 705

Martie 705

Aprilie 735

Tocmai această capcană a comparațiilor arată nevoia de date statistice: cele 113 decese COVID nu sunt, probabil, singurul plus în creșterea mortalității pe Suceava, dar mai trebuie să așteptăm ca să ajungem la cifre semnificative.



Citeşte şi:

Cartea a rămas un lux pentru copiii din satul lui Moromete. Orele obligatorii online la Siliștea-Gumești: „Mă duc la un coleg care are Internet şi îmi iau temele”

Mărturii despre pandemia de COVID-19 în Israel: Cum se fac testele ”drive-in”, fără să cobori din mașină și cum e carantina la un hotel 5 stele

Ce cred șefii eMag, Flanco și Kaspersky despre nevoile României. Șapte antreprenori descriu, pentru Libertatea, „noua normalitate”

PARTENERI - GSP.RO George Ogăraru, despre clipele cumplite de la accidentul lui Neșu. Minunea inexplicabilă din spital

PARTENERI - PLAYTECH ȘOC total! În ce hal a ajuns Irinel Columbeanu. Oamenii de pe stradă au rămas fără cuvinte

HOROSCOP Horoscop 23 septembrie 2020. Fecioarele au o zi amestecată, cu tendințe puternice și atât de diverse