WWF-Romania a fost informata printr-o scrisoare oficiala din partea Comisiei Europene, din data de 3 iunie a.c., ca institutia demareaza procedura de infringement impotriva Romaniei din cauza proiectelor de microhidrocentrale de pe raurile Dejani-Lupsa si Vistisoara de pe versantul nordic al Muntilor Fagaras. Din informatiile pe care le detinem, procedura de infringement vizeaza si proiectele distructive de pe versantul sudic al Muntilor Fagaras - cele de pe raurile Capra si Buda. Confirmarea Comisiei Europene vine la un an si jumatate dupa ce WWF a depus doua plangeri oficiale la Comisie, semnaland o serie de incalcari sistemice ale legislatiei europene si nationale privind apa si biodiversitatea, in ce priveste autorizarea constructiilor si amplasarea lor in arii protejate de interes european (Natura 2000).

Demararea unei astfel de proceduri urmeaza unor demersuri de lunga durata ale Comisiei in urma carora Romania nu a facut modificarile legislative necesare pentru solutionarea problemelor. In acelasi timp, alte proiecte cum ar fi cele de pe raul Alb din Retezat sau cele de pe raurile Bistra Marului, Sucu si Olteana din Muntii Tarcu au continuat sa fie avizate in conditii de ilegalitate. In cazul proiectului de pe raurile Sucu si Olteana din Muntii Tarcu, autorizatia de construire emisa de Primaria Comunei Zavoi este ilegala, intrucat la emiterea acesteia au lipsit anumite avize si acorduri cerute prin Certificatul de Urbanism. In baza acestei autorizatii de construire, titularul proiectului a demarat executarea lucrarilor si organizarea de santier. WWF solicita interventia urgenta a autoritatilor relevante si in mod special a Ministerului Mediului care pana in prezent nu a reactionat la sesizarile WWF si ale Federatiei Coalitia Natura 2000.



Erorile din trecut: Dejani-Lupsa si Vistisoara



Paraul Dejani si afluentul acestuia, Lupsa, traverseaza siturile de interes comunitar Muntii Fagaras si Piemontul Fagaras. Plangerile WWF au demonstrat cum cele doua proiecte incalca Directiva Cadru Apa, Directiva Habitate (Natura 2000) si Directiva privind accesul publicului la informatiile despre mediu in procesul de autorizare si constructie a MHC-urilor pe raurile cu stare ecologica foarte buna si buna din siturile Natura 2000 (pentru explicatii privind directivele incalcate, va rugam consultati Nota de la final). Plangerile nu au tratat proiectele drept cazuri izolate, ci au fost prezentate ca studii de caz pentru a ilustra o problema sistemica la nivelul autoritatilor in ce priveste modul in care autorizeaza aceste proiecte si inteleg sa relationeze cu factorii interesati din societatea civila. De asemenea, aceste cazuri demonstreaza o cheltuire gresita, daca nu chiar o risipa a fondurilor europene, prin proiecte cu activitati incompatibile implementate in aceeasi zona: proiecte de conservare (ex. a acvilei tipatoare mici) si proiecte MHC care compromit masurile de conservare.



Erorile continua sa se repete: Muntii Tarcu - raurile Bistra Marului, Sucu si Olteana, pe cale sa fie distruse



Muntii Tarcu reprezinta sit Natura 2000 si impreuna cu 4 parcuri nationale si un parc natural formeaza unul dintre ultimele nuclee de salbaticie din Europa, care se intinde pe o suprafata de peste 350.000 ha. Situl Muntii Tarcu, unde SC Alset Energy SRL a propus doua proiecte a cate doua MHC-uri a fost desemnat, printre altele, pentru anumite specii protejate de pesti, rac si pentru habitatele acestora. De asemenea, vidra (si aceasta specie de interes european) a fost identificata pe teren atat pe raul Bistra Marului, cat si pe raul Sucu. Aceste rauri au fost catalogate ca avand stare ecologica „buna", ceea ce inseamna ca amplasarea de infrastructuri MHC afecteaza respectarea de catre tara noastra a Directivei Cadru Apa.



Tot in Muntii Tarcu, datorita conditiilor (inca) favorabile, WWF si Rewilding Europe deruleaza din 2012 o initiativa ambitioasa, deja cunoscuta la nivel european, de reintroducere a zimbrilor in salbaticie, specie care a disparut din arealul natural in urma cu 200 de ani. Un al doilea transport de 14 zimbri va ajunge aici pe 12 iunie din 8 rezervatii din Europa pentru a fi pregatiti de eliberare, iar primul grup adus in anul 2014 va fi eliberat in salbaticia din Muntii Tarcu tot in acest weekend.



Administratia sitului a emis in februarie 2013 avizul negativ pentru cele doua proiecte hidroenergetice, considerand ca amplasarea de MHC-uri pe aceste rauri pune in pericol starea de conservare a speciilor si habitatelor protejate. In decembrie 2013, Ministerul Mediului a reziliat contractul de administrare a sitului cu Asociatia Altitudine, preluand managementul sitului. In februarie 2014, desi intra in vigoare Protocolul de colaborare dintre WWF si Departamentul Ape, Paduri si Piscicultura (Ministerul Mediului), care interzice avizarea de noi proiecte MHC in ariile protejate si desi Avizul de mediu pentru Strategia energetica a Romaniei interzice amplasarea MHC-urilor in astfel de arii protejate, APM Caras-Severin publica pe pagina web a institutiei proiectele acordurilor de mediu, iar in iunie 2014 emite acordurile. In acest caz investitorul a realizat studiile de evaluare a impactului asupra mediului, insa acestea sunt lacunare si nu indeplineau conditiile legale in vigoare legate de metodologie si nici masurile prevazute in adresele emise de administratia sitului (Asociatia Altitudine) inainte de rezilierea contractului de administrare.



WWF a semnalat in nenumarate randuri neregulile din acest caz, atat prin contestatii scrise, cat si prin participarea la sedinte dedicate, insa pozitia si recomandarile organizatiei au fost ignorate, iar recent, titularul proiectului a demarat executarea lucrarilor in baza autorizatiei de construire care este ilegala.



Federatia Coalitia Natura 2000 Romania, din care face parte si WWF, a demarat o actiune in instanta, prin care cere anularea acordurilor de mediu emise de APM Caras-Severin. In acelasi timp si dupa insistente ramase fara raspuns, WWF inca asteapta ca Ministerul Mediului sa emita Ordinul de Ministru care va desemna la nivel national, conform Protocolului incheiat in ianuarie 2014, zonele de excludere de la constructia de MHC-uri si modificarile ce trebuie aduse legislatiei (anacronice) din domeniu pentru ca aceasta sa nu mai permita abuzuri.



Directivele incalcate in cazul proiectului MHC Dejani-Lupsa



Directivele europene pentru conservarea naturii. Acordul de mediu pentru proiect a fost emis fara acordul administratorului sitului Natura 2000, iar la emiterea acestui act nu a existat un studiu de evaluare adecvata care sa analizeze impactul proiectului asupra speciilor si habitatelor protejate din sit. S-au incalcat astfel cerintele legale minime conform carora speciile de interes comunitar din zona vizata de proiect sa fie identificate si impactul asupra acestora analizat. De asemenea, pentru a permite accesul pe vaile paraielor, s-a folosit dinamita pe o distanta de peste 1 km, incalcandu-se chiar si dispozitiile Garzii de Mediu si ale Administratiei Bazinale de Apa Olt. Dinamitarea, despaduririle, construirea aductiunilor si mai multor kilometri de conducta pentru devierea raului intr-un sit Natura 2000, prin folosirea de masini grele care polueaza aerul si fonic si fara efectuarea unui studiu de impact asupra mediului sau a unui studiu de evaluare adecvata in prealabil reprezinta incalcari grave ale Directivelor Habitate si Pasari.



Legislatia nationala ce transpune directivele europene. La momentul primirii acordului de mediu, Romania nu implementase complet si functional in legislatia nationala prevederile Directivelor Habitate si Pasari, in ciuda obligatiei de a face acest lucru. In consecinta, acordul a fost eliberat fara ca studiul de evaluare adecvata sa fie efectuat. Aceasta situatie este insa raspandita in reteaua de arii protejate Natura 2000 din Romania, fiind una dintre problemele majore de implementare a legislatiei europene, alaturi de altele cum ar fi intarzieri majore in aprobarea planurilor de management pentru toate siturile Natura 2000 din tara noastra (531 de situri, din care numai 8 au planuri de management aprobate) sau alocarea de resurse financiare corespunzatoare pentru implementarea masurilor din aceste planuri de catre custozii ariilor protejate.



Directiva Cadru Apa. Paraiele Dejani si Lupsa aveau o stare ecologica „buna", iar raul Vistisoara era unul dintre putinele rauri din Romania cu o stare ecologica foarte buna, conform datelor Agentiei Nationale Apele Romane. MHC-urile duc, inevitabil, la deteriorarea starii ecologice a raurilor. Aceasta deteriorare ar fi permisa, conform legii, numai in cazuri exceptionale, cum sunt lucrarile de interes public major.



Transparenta si Directiva privind accesul publicului la informatii. Accesul la documente oficiale a fost ingreunat de autoritatile locale. A fost nevoie de sesizari repetate la institutii judetene, nationale si la Avocatul Poporului pentru a obtine informatiile privind procesul de autorizare.

Sursa: romania.panda.org