Kada se prije nekoliko godina po cijelome gradu postavila mreža automatskih vanjskih defibrilatora (AVD), danima se nisu prestajale pričati priče o njihovoj važnosti.

Nudili su nam se podaci kako se u Nizozemskoj i Švedskoj, zbog takvih uređaja, u gotovo 70 posto slučajeva na ulici spasi život. Kada zbog iznenadnog zastoja srca negdje na putu čovjek izgubi svijest i sruši se na ulici, tada očevici događaja, bez obzira što nemaju formalnu medicinsku naobrazbu, uz pomoć AVD-a mogu započeti kardiopulmonalnu reanimaciju na javnom prostoru, čekajući, naravno, dolazak ekipe hitne pomoći.

U ovome trenutku po Splitu je postavljeno 13 takvih uređaja, a u cijeloj županiji još njih 20. E sad, nevjerojatno, ali istinito – nepoznat netko, vrlo vjerojatno skriven mrakom, razbija kutije u kojima se nalaze defibrilatori i – krade ih. Pokušali smo, ali nismo uspjeli, dokučiti što će nekome takav uređaj kod kuće, pa smo zaključili kako je riječ isključivo i samo o nemaru, vandalizmu i, dopustit ćete, običnoj gluposti.

– Nije ovo prvi put da defibrilatori nestaju, milijun je tu problema, a prvi i osnovni je nedostatak edukacije. Treba osvijestiti građane koliko je bitno reagirati na nesreću u roku nekoliko minuta i koliko se života na taj način može spasiti – kazao nam je prof. dr. Drago Rakić, umirovljeni kardiolog, jedan od inicijatora projekta postavljanja AVD-ova na mjesta okupljanja ljudi.

S druge strane, u zadnjih nekoliko godina te automatske vanjske defibrilatore u našem gradu i županiji laici nisu ni koristili. Ni jednom. Djelatnici hitne medicinske pomoći su se njima, naravno, koji put i poslužili, ali dovoljno je da vam AVD samo jednom zatreba, a nije vam pri ruci. Zato jer ga je neka budala (oprostite na izrazu) odlučila u svojem pijanom noćnom pohodu uništiti i otuđiti. Jedan život nema cijenu. To je nečija majka, otac, brat, dijete.

Zapamtite kako u Hrvatskoj, prema procjenama Hrvatskog kardiološkog društva, od iznenadnog zastoja srca godišnje umre devet tisuća ljudi, jedna osoba svaki sat, a u našoj županiji jedna osoba na dan. Računa se kako svaka minuta odgađanja defibrilacije preživljavanje smanjuje oko deset posto.

Projekt "Pokreni srce, spasi život" imao je za cilj educirati građane o važnosti svih postupaka pružanja prve pomoći, kao i pružanja pomoći preko automatskih vanjskih defibrilatora, no s vremenom je zaboravljen. Zaostao u razvoju.