Korsu Oy esitteli 29-metristä rekkaa Oulussa toukokuun alussa. Kuva: Kontiainen Jarmo

Suomi vapautti jättirekat maantieliikenteeseen tutkimatta kunnolla teiden kestävyyttä ennakkoon kolmisen vuotta sitten.

Ensimmäiset kattavat mittaukset tien pintojen ja runkorakenteiden kantavuudesta tehdään vasta tänä kesänä.

Tampereen teknillinen yliopisto TTY ja rovaniemeläisyritys Roadscanners Oy hankkivat tietoa raskaan kuljetuskaluston aiheuttamista vaurioista muutamilla tieosuuksilla eri puolilla Suomea. Tutkimuksen tilaaja on Liikennevirasto.

– Meillä on Euroopan ohuimmat päällysteet ja raskaimmat rekat, kuvaa tutkimusasetelmaa Roadscannersin toimitusjohtaja Timo Saarenketo.

Suomessa on saanut syksystä 2013 ajaa 76 tonnia painavilla maantiejuniksi kutsutuilla rekoilla. Poikkeusluvalla tieliikenteessä saa olla yli 100-tonnisia perävaunuyhdistelmiä.

– Minulta kysellään maailmalla, onko Suomessa jotakin salaista uutta tietoa kun näin uskalletaan tehdä. Mutta valitettavasti ei ole, Saarenketo huomauttaa.



Jättirekkojen tullessa teiden ylläpitäjät olivat huolissaan siltojen ja tierumpujen kantavuudesta. Suurin uhka saattaa liittyä teiden runkorakenteeseen, joka ei kestä rekkarallia. Saarenkedon mukaan jopa kymmenesosa tieverkosta voi vaurioitua.

Vaarassa ovat etenkin heikosti kantaville pohjamaille rakennetut tiet, jollaisia on

monin paikoin Pohjois-Suomessa.

– Karkea arvio on 5–10 prosenttia tieverkosta sekä ne kaupunkien ja kuntien kadut, joilla nämä rekat ajavat.