Kerrataanpas, mitä yritystuki tarkoittaa. Sehän on rahaa, jota valtio ensin kerää veroina hyviltä yrityksiltä ja hyvien yritysten työntekijöiltä. Sitten poliitikot, virkamiehet ja muut tunnetut bisnesnerot lahjoittavat rahat huonoille yrityksille.

Lopulta huonot firmat muuttuvat yllättäen hyviksi firmoiksi, koska niiden kassaan tupsahtaa rahaa vastikkeetta. Ihan niin kuin sammakko poksahtaa prinssiksi, kun pervo prinsessa rikkoo topatuilla törröhuulillaan luonnonsuojelulakia*.

Ei ihme, että hallituksen pahansuopa leikkauslinja on hoitotätien lisäksi järkyttänyt yritystukia työkseen kuppaavia johtajia. Kauppalehti (17.6.2015) kertoi, että Tekesin rahoittamat strategiset huippuosaamisen keskittymät – eli kotoisammin Shokit – joudutaan ajamaan alas.

Yksi näistä Shokeista on Fimecc Oy. Se on voittoa tuottamaton yhtiö, joka on erikoistunut kehittämään metallituotteita ja koneita. Putiikin rahoituksesta 40–45 prosenttia, eli noin 30 miljoonaa euroa on peräisin Tekesiltä.

Jutussa kerrotaan tehdasautomaatioon erikoistuneesta Fastems Oy:stä. Se on rahoittanut suurimman osan tuotekehityksestään Fimecc Oy:n kautta saamillaan valtion tukiaisilla.

Fastemsin toimitusjohtaja Tomas Hedenborg ”pelkää yhtiön t&k-toiminnan vähenevän olennaisesti, jos Fimeccin toiminta loppuu”. Lisäksi hän toteaa, että Shokit ovat saaneet alan toimijat verkostoitumaan:

”Fastems ei olisi yksin pystynyt nykyisen kaltaiseen innovaatiotoimintaan.”

Millainen yhtiö Fastems Oy sitten on? Sen verkkosivuilta löytyy napakka kuvaus:

”Fastems on vuonna 1901 perustettu suomalainen perheyritys. Henkilöstöä on noin 530 ja liikevaihto on noin 105 miljoonaa euroa. Pääkonttorimme sijaitsee Tampereella, minkä lisäksi meillä on tytäryhtiöitä seitsemässä Euroopan maassa sekä Yhdysvalloissa ja Japanissa.”

Luulisi, että firman väki olisi 114 vuodessa oppinut verkostoitumaan ilman verovarojamme. Sehän tapahtuu nykyään sillä tavalla, että yhtiön A johtaja soittaa matkapuhelimeksi kutsutulla laitteella yhtiön B johtajalle.

Entä eikö Fastems saisi rahaa markkinoilta, jos se haluaa investoida tuotekehitykseensä? Pienemmätkin suomalaiset yritykset ovat keränneet pääomaa listautumalla pörssiin.

Kaikkein kutkuttavin kysymys on tietysti tämä:

Jos Fastems uskoo keksivänsä hittituotteen, se odottaa saavansa tuokehityspanoksensa kymmen-, sata- tai tuhatkertaisena takaisin. Mihin firma siis tarvitsee valtion avustuksia?

Jos taas Fastems ei usko napakymppiin itsekään, miksi se ylipäätään haaskaa pätäkkää tuotekehitykseen? Entä miksi veronmaksajien pitäisi rahoittaa moista tuottamatonta turaamista?

Yritystuki ei paranna sairasta liiketoimintaa. Terve ei almuja tarvitse.

* Sammakko on suojeltu eläin, jonka tappamisesta on maksettava valtiolle 17 euron korvaus (ja mahdolliset sakot). Prinssi-nimistä otusta ei hinnastosta löydy.