Alex Jones ei ollut paikalla, kun 20-vuotias Adam Lanza ampui 20 lasta, 5 aikuista ja lopuksi itsensä.

Silti Jones uskoi tietävänsä, mitä connecticutilaisessa koulussa todella tapahtui: Sandy Hookin alakoulun joukkosurma joulukuussa 2012 oli aseenkanto-oikeuden vastustajien lavastama hyökkäys. Operaatiota tuki kenialainen muslimipresidentti Barack Obama.

Jones oli varma: tarkastelipa asiaa miltä kantilta hyvänsä, koko juttu oli väärennetty kuin kolmen dollarin seteli. Mitään ammuskelua ei oikeasti tapahtunut eikä kukaan oikeasti kuollut. Järkyttyneet ihmiset uutiskuvissa olivat palkattuja näyttelijöitä.

Mitäpä muuta saattoi odottaa hallinnolta, joka oli järjestänyt myös Osama bin Ladenin valeteloituksen?

Tätä teoriaa Alex Jones alkoi levittää Infowars-sivustollaan, radio-ohjelmassaan ja Youtube-kanavallaan syyskuussa 2014.

Kaksi vuotta myöhemmin texasilainen radio- ja internetjulkkis murtautui suuren yleisön tajuntaan, kun hän haastatteli radio-ohjelmassaan presidenttiehdokas Donald Trumpia.

Trump ylisti Jonesin mainetta – amazing! – ja lupasi tehdä hänet ylpeäksi. Nyt Jonesin videoita on katsottu yhteensä yli miljardi kertaa.

Infowarsin seuraajat ovat yrittäneet paljastaa salaliittoa, joka lavasti ammuskelun, ja vaatineet uhrien perheitä todistamaan, että joukkosurma todella tapahtui.

Vuonna 2017 Infowarsin innostama mies tuomittiin vankilaan. Hän oli lähetellyt yhden uhrin isälle tappouhkauksia.

Syyskuussa 2018 myös Jones joutui puolustamaan lausuntojaan valamiehistölle. Sandy Hookin uhrien vanhemmat olivat haastaneet hänet oikeuteen kyllästyttyään vuosia jatkuneeseen vainoon.

He syyttävät Jonesia kunnianloukkauksesta ja haluavat saada hänet myöntämään julkisesti, että joukkosurma tapahtui.

Jones vetoaa puolustuksessaan sanan- ja mielipiteenvapauteen. Twitter, Facebook, Youtube, Apple ja Spotify ovat jo poistaneet hänen tilinsä. Oikeussalissa Jonesin juttuihin on kuitenkin vaikeampi puuttua.

Uhrien perheiden pitäisi jotenkin pystyä todistamaan, että Jonesin väitteet ovat tahallista totuuden vääristelyä, eivätkä perustuslain suojaa nauttivia mielipiteitä.

Salaliitoilla on aina ollut todellisia vaikutuksia Yhdysvalloissa.

Niistä tuli maan politiikkaan vaikuttava voima viimeistään vuonna 1797. Silloin amerikkalaiset kuulivat illuminatista.

Illuminati oli vuonna 1776 Baijerissa perustettu vapaa-ajattelijoiden salaseura. Vallalla olevan valistusajan rationaalisuus sekoittui sen opetuksissa Baijerin kirkonvastaiseen ilmapiiriin.

Seura haaveili saattavansa koko ihmiskunnan järjen sääntöjen alaiseksi, mutta ei ehtinyt päästä kovin pitkälle. Baijerin vaaliruhtinas Kaarle Teodor kielsi katolisen kirkon vaatimuksesta illuminatin 1780-luvulla yhdessä vapaamuurarien ja muiden salaseurojen kanssa.

Yhdysvalloissa usko illuminatin voimaan ei silti kadonnut.

Baijerin valaistuneet olivat olleet liitossa vapaamuurarien kanssa. Tämä sai myös amerikkalaiset vapaamuurarit vaikuttamaan vaarallisilta.

1800-luvun alkupuolella toiminut vapaamuurarivastainen kansanliike uskoi, että seura hallitsi kulissien takana amerikkalaista lehdistöä, liike-elämää ja politiikkaa.

Pelättiin, että vapaamuurarit aikoivat kaataa republikaanihallituksen ja korvata amerikkalaiset arvot radikaaleilla, liberaaleilla ja epäilyttävillä aatteillaan.

On makuasia, ovatko uhka vapaamuurarit, juutalaiset, kommunistit, globalistit vai antikristus.

Sama huoli voi edelleen oikein hyvin. On makuasia, uhkaavatko järjestelmää vapaamuurarit, juutalaiset, kommunistit, globalistit vai antikristus.

Näkemyksiä yhdistää pelko siitä, että salainen valtaeliitti aikoo perustaa autoritaarisen maailmanhallituksen, poistaa itsenäisiltä valtioilta rajat ja levittää kaikkialle tunkeutuvaa propagandaa.

Yhdeksi maailmanlaajuisen salaliiton johtohahmoksi on epäilty demokratiaa edistävien järjestöjen suurrahoittajaa George Sorosia.

12,5 miljoonaa amerikkalaista – 4 prosenttia väestöstä – on vielä syvemmällä. He uskovat liskoihmisten ohjailevan ihmiskuntaa, kertoi Public Policy Polling -yrityksen salaliittoaiheinen asennetutkimus vuonna 2013.

Sionistinen reptiliaanien salaliitto on saapunut avaruudesta. Joidenkin mielestä liskot ovat piiloutuneet maan alle. Toiset uskovat, että suurin osa maailman eliitistä on liskoja, tai vähintään niiden vallassa. Bushit, Ison-Britannian kuningasperhe, Barack Obama tai Rihanna on helppo tunnistaa reptiliaaneiksi. Ei tarvitse kuin katsoa heidän suomujaan tai viiruksi kaventuneita pupillejaan.

Liskoihmisten jäljille päässeille on hankalaa todistaa, etteivät avaruusolennot olisi salaliitossa ihmislajia vastaan. Todisteiden puute vain vahvistaa, että jotakin yritetään pimittää.

Salaliittoon uskovien huolissa tuho on jo niin pitkällä, että Yhdysvaltoja on enää mahdoton suojella. Historioitsija Richard Hofstadter tiivisti tunnot esseessään jo vuonna 1964.

”Kosmopoliitit ovat jo murentaneet amerikkalaiset perusarvot. Markkinatalous on jäänyt sosialistien salajuonten jalkoihin. Maanpetturit ovat vieneet itsenäisyyden. Eivätkä ne voimat tule ulkoa, vaan vallan keskiöstä.”

Hofstadter uskoi, että amerikkalaista politiikkaa väritti vainoharhaisuus, joka selitti myös salaliittoteorioiden suosiota. Erityisesti teorioita elätteli politiikan oikeistosiipi, joka pelkäsi kommunistien miehittäneen kaikki valtaa käyttävät instituutiot.

”Moderni oikeisto tuntee menettäneensä hallinnan: Yhdysvallat on viety heidän kaltaisiltaan”, Hofstadter kirjoitti.

Taipumus uskoa salaliittoteorioihin on voimakkainta niillä, joilla on tarve tuntea itsensä ainutlaatuisiksi.

Joulukuussa 2016 kahden lapsen isä, 28-vuotias Edgar Welch meni käymään washingtonilaisessa pitseriassa. Hänellä oli mukanaan puoliautomaattinen AR-15-kivääri.

Welch rynni keittiöön ja ampui rikki lukitun oven, jonka takaa paljastui keittiövälineitä. Toisen oven takaa löytyi pitsataikinaa kantava työntekijä.

Welchin käsityksen mukaan siellä olisi pitänyt olla valtaeliitin pyörittämän pedofiiliringin uhreja.

Hän oli tullut Pohjois-Carolinasta asti pelastamaan vangittuja lapsia.

Pizzagate oli salaliittoteoreetikkojen, Infowars-sivuston, amerikkalaisten ja venäläisten trollien sekä Donald Trumpin vaalikampanjan levittämä teoria. Sen mukaan Hillary Clintonin ja hänen kampanjapäällikkönsä John Podestan julkisuuteen vuotaneissa sähköposteissa suunniteltiin koodikielellä ihmiskauppaa. Siihen viittasi runsas pizza-sanan käyttö, jolla Clintonin ja Podestan pääteltiin viittaavan pikkutyttöihin.

Teoria on kumottu julkisuudessa monta kertaa. Jopa sitä levittänyt Alex Jones esitti ampumavälikohtauksen jälkeen harvinaisen anteeksipyynnön.

Silti teoriaa ei ole haudattu. Salaliittoteorioita on vaikea tappaa. Niihin liittyvät uskomukset eivät perustu ensisijaisesti faktoihin tai logiikkaan.

Viime vuosina psykologia on alkanut ymmärtää, miksi salaliittoteoriat viehättävät ihmisiä.

Tutkijat ovat havainneet, että taipumus uskoa salaliittoteorioihin on voimakkainta niillä, joilla on tarve tuntea itsensä ainutlaatuisiksi. Ihmisellä on tarve tietää totuus. Jos tietää jotakin, mitä muut eivät, on erityinen.

Laboratoriokokeissa on myös huomattu, että ahdistus ja hallinnan menettämisen tunne saavat ihmisen näkemään yhteyksiä toisiinsa liittymättömien asioiden välillä. Salaliittoteoriat lievittävät ahdistusta ja palauttavat hallinnan tunteen.

Niinpä katastrofit ja suuronnettomuudet inspiroivat kansalaiset sepittämään, levittämään ja toistelemaan salaliittoteorioita.

Fukushiman ydinvoimalaonnettomuuden läheltä kokeneet levittivät teorioita onnettomuuden piilotetuista syistä enemmän kuin kaukana olleet.

Vuoden 2001 WTC-torni-iskujen jälkeen newyorkilaiset uskoivat muita amerikkalaisia todennäköisemmin siihen, että onnettomuus oli hallinnon järjestämä peiteoperaatio.

Tieteen tarjoamat vastaukset tuskin kuitenkaan kelpaavat, jos epäilee avaruusolioiden hallitsevan myös akateemista maailmaa.

Oikeastaan Barack Obamalla olisi ollut tärkeämpääkin tekemistä. Valtiolla oli ”valtavia haasteita”. Mutta se ei pystyisi vastaamaan niihin, jos kansalaisten huomio olisi muualla.

Niinpä presidentti antoi Valkoisen talon julkaista syntymätodistuksensa.

”Normaalisti en kommentoisi tällaista”, Obama sanoi tiedotustilaisuudessa huhtikuussa 2011, ”mutta emme pysty ratkaisemaan ongelmia, jos keksimme asioita ja teeskentelemme, etteivät faktat ole faktoja”.

Se oli jo toinen kerta, kun Obama kommentoi syntyperästään kiertäviä huhuja. Hän julkaisi lyhennetyn version syntymätodistuksestaan vuonna 2008, mutta se ei vakuuttanut hänen kansalaisuuttaan epäilevää ”birther”-liikettä.

Liikkeen näkyvimpiä hahmoja oli liikemies Donald Trump, joka harkitsi itse asettuvansa presidenttiehdokkaaksi. Istuvan presidentin kansalaisuuden epäileminen oli Trumpin ensimmäinen poliittinen kampanja.

Muutamaa vuotta myöhemmin Trump hyödynsi amerikkalaisten epäluuloja voittoisassa vaalikampanjassaan, jossa hän lupasi ”kuivata suon” korruptoituneesta eliitistä.

Yhdysvalloissa kansalaisten viranomaisia kohtaan tuntema epäluottamus on syventynyt jo vuosikymmeniä. Enää kolmannes amerikkalaisista luottaa valtion hallintoon.

Luottamus vallankäyttäjiä kohtaan on notkahtanut aiemminkin, yleensä laman, katastrofin tai suuronnettomuuden jälkeen.

Mutta vaikka Yhdysvaltain talous vuonna 2017 kasvoi, luottamus laski 14 prosenttia vuoden takaisesta.

Kansalaisten luottamusmittarin kehittänyt markkinatutkimusfirma Edelman ilmoitti, ettei ole 18-vuotisen histo- riansa aikana nähnyt yhtä suurta notkahdusta.

Eikä luottamuspula koske vain vallankäyttäjiä. Kyselytutkimukset osoittavat, että vain kolmannes amerikkalaisista ajattelee, että ylipäätään muihin ihmisiin voi luottaa.

Pelkkä epäluottamus ei kuitenkaan vielä saa ihmisiä uskomaan liskojen varjohallitukseen.

Salaliittoteoria saa voimansa sopivien sosiaalisten olojen ja poliittisen tilanteen kohtaamisesta, kirjoittavat salaliittoihin perehtyneet politiikan tutkijat Joseph Uscinski ja Joseph Parent.

Heikossa asemassa olevat ovat alttiimpia teorioille kuin hyväosaiset.

Esimerkiksi Yhdysvalloissa vuosisatoja kestäneen rasismin tuloksena afroamerikkalaisille on kertynyt rikas salaliittoteorioiden perinne: CIA kylvi crackia mustiin lähiöihin. Ronald Reagan loi aidsin afroamerikkalaisten tappamiseksi. Juutalaiset hallitsevat mediaa ja hallitusta estääkseen muiden menestyksen.

Mitä suurempaa joukkoa salaliittoteoria koskettaa, sitä suurempi on sen kannatus. Mittausvuodesta riippuen 60–70 prosenttia koko Yhdysvaltain väestöstä uskoo, että presidentti John F. Kennedyn murhasi salaliitto. 22 miljoonaa amerikkalaista uskoo, että hallitus lavasti kuulennot.

Ja 66 miljoonaa amerikkalaista uskoo, että avaruusalus syöksyi vuonna 1947 Roswellin kaupunkiin, mutta puolustusvoimat salasi todisteet ja piilotti ruumiit.

Osa ufoteorian kannattajista pitää varmana, että armeija ja talouseliitti pitävät hallussaan aluksesta löytynyttä tekniikkaa: vain puoli vuotta Roswellin tapauksen jälkeen maailma sai nähdä ensimmäisen transistorin.

Salaliittoteoriat ovat sosiaalisen ryhmän sisäinen varoitusjärjestelmä, Uscinski ja Parent kirjoittavat. Kuten oikeat varoitusjärjestelmät, nekin aiheuttavat toisinaan vääriä hälytyksiä.

Ne kuitenkin myös ehkäisevät kriisitilanteita kasvattamalla tietoisuutta mahdollisista uhista ja haavoittuvuuksista. Samalla teoriat antavat selityksen menetyksille ja epäonnistumisille, vapauttavat vastuusta ja yhdistävät ryhmän tunnistettavaa uhkaa vastaan.

Voisiko Brett Kavanaughilla olla kähmivä kaksoisolento?

Kavanaughin nimitys Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tuomariksi viivästyi syyskuussa 2018, kun professori Christine Blasey Ford kertoi tämän ahdistelleen häntä teini-iässä.

Kavanaugh kiisti väitteet jyrkästi ja puolustautui olleensa neitsyt vielä pitkään lukion jälkeen.

”En kyseenalaista sitä, etteikö professori Ford olisi joutunut jonkun seksuaalisen ahdistelun kohteeksi, mutta sen tiedän, että minä en ole koskaan ahdistellut ketään”, Kavanaugh sanoi Fox-kanavan haastattelussa.

Jospa Ford oli erehtynyt henkilöstä?

The Washington Postin kolumnistin mielestä se oli mahdollista. Meneväthän samannimisetkin joskus keskenään sekaisin.

Pian Kavanaughin ystävä, konservatiivinen politiikan kommentaattori Ed Whelan löysi epäillyn kaksoisolennon Googlen karttaominaisuutta ja vanhoja vuosikirjoja tutkimalla ja julkaisi tämän nimen Twitterissä.

Christine Blasey Ford kiisti kaksosteorian ”sadan prosentin varmuudella”, mutta siitä oli jo tullut maailmanlaajuinen uutinen.

Muutamaa päivää myöhemmin presidentti Trump sanoi yksityisessä varainkeruutilaisuudessa, että Fordille ”selvästi oli tapahtunut jotakin, mutta syypää ei ole Brett”.

Senaatin oikeusvaliokunta kuuli Fordia ja Kavanaughia perjantaina 28. syyskuuta, minkä jälkeen liittovaltion keskusrikospoliisi FBI alkoi tutkia asiaa.

Valkoinen talo epäilee, että konservatiiviseen tuomariehdokkaaseen kohdistuvien syytteiden takana on vasemmistolaisten salaliitto.