Olen työskennellyt yli 10 vuoden ajan työ- ja elinkeinotoimistossa (ent. työvoimatoimisto) ja työssäni näkee selkeästi sen, kuinka laajamittaisesti palkatonta työvoimaa käytetään hyväksi.

Suomessa työskenteli vuonna 2015 työkokeilussa keskimäärin 11 892 henkilöä joka kuukausi; samasta palkattomasta työhallinnon toimenpiteestä käytettiin myöhemmin nimitystä työharjoittelu, työelämävalmennus tai työkokeilu. Työkokeilijoiden lisäksi palkattomaan työvoimaan kuuluvat mm. kuntouttavassa työtoiminnassa olevat, tähän toimintaan osallistui vuonna 2015 keskimäärin 18 649 henkilöä joka kuukausi.

Työkokeilun kesto saman työnantajan palveluksessa on korkeintaan kuusi kuukautta, mutta eri työnantajilla työkokeilussa voi olla yhteensä vaikka vuosien ajan, mikäli väliin jätetään ns. jäähyjaksoja. Kuntouttavaa työtoimintaa voidaan toteuttaa samankin työnantajan palveluksessa vuosikausia.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Yhteensä työkokeilussa ja kuntouttavassa työtoiminnassa oli 30 541 henkilöä joka kuukausi, mikä tarkoittaa vuositasolla yhteensä 366 492 ilmaiseksi tehtyä työkuukautta (tähän lukuun eivät siis sisälly koulutuksiin kuuluvat ilmaiset harjoittelut). Mutta korvaukseksi tästä työstä he saavat työttömyysetuuden + yleensä 9 euron ylläpitokorvauksen/päivä.

Työttömyysturvajärjestelmä on rakennettu sitä varten, että ihminen saa työttömyyden kohdatessa perustoimeentulon, jolla selviää hengissä. Mutta vähitellen ovat voimistuneet äänenpainot ja pyrkimykset, joiden mukaan työttömän pitäisi vastineeksi työttömyysetuudesta tehdä työtä – samaan aikaan, kun työsuhteisille maksetaan siitä palkkaa.

Ja yhä uusia "palveluja" yritetään ottaa käyttöön, muun muassa ei-työsuhteinen oppisopimus ja työnäyte, joissa ydinjuoni on aina sama: työ ilman palkkaa.

Perusteita työkokeilulle on työ- ja elinkeinoministeriön mukaan kaksi: ammatti- ja uravaihtoehtojen selkiinnyttäminen ja työmarkkinoille paluun tukeminen.

Oman käsitykseni mukaan todelliset perusteet kuitenkin ovat työnantajille ilmaisen työvoiman tarjoaminen ja työttömyystilastojen kaunistelu, koska työkokeilussa ja kuntouttavassa työtoiminnassa (tai erilaisissa koulutuksissa) olevia ei tilastoida työttömiksi, vaikka heidän toimeentulonsa tulee työttömyysetuudesta.

Mikäli perusteet olisivat ne, joina ne virallisesti esitetään, miksi työkokeilun kestoa ei rajata yhteen kuukauteen saman työnantajan palveluksessa? Yksi kuukausi kyllä riittäisi täyttämään sen tavoitteen, että työkokeilija tutustuu tiettyyn alaan. Samassa työpaikassa ei voi kuitenkaan saada kokonaiskuvaa tietystä ammattialasta vaan ainoastaan tietyn työpaikan näkökulman, joten työkokeilun jatkaminen kuukautta pidempään ei ole perusteltua.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Jos taas työkokeilun perusteena käytetään työmarkkinoille paluun tukemista, sitä vartenhan on olemassa palkkatuki. Pitkään työttömänä olleen henkilön palkkauskustannuksiin voi saada tukea jopa 50 prosenttia palkkauskustannuksista, se voidaan myöntää myös määräaikaiseen työsuhteeseen.

TEM:n ohjeissa kielletään käyttämästä työkokeilua niin, että työnantaja saa kokeilijasta kilpailuetua. Työkokeilun aikana tehdään kuitenkin työnantajan palveluksessa normaalisti töitä, hoitaen normaaleja työtehtäviä! Mikä on sellainen työkokeilu, josta työnantaja ei saisi kilpailuetua verrattuna kilpailevaan työnantajaan, joka maksaa työstä palkkaa?

Se, miten asiat ilmaistaan paperilla ja miten ne ovat oikeassa maailmassa, voivat olla valovuosien päässä toisistaan.

Palkattomia harjoitteluja perustellaan usein sillä, että toisinaan ne johtavat työsuhteen syntymiseen. Näin välillä tapahtuukin, mutta pääosin asetelma on niin päin, että palkatta teetetään töitä, joita hoitamaan pitäisi muuten palkata henkilö.

Työkokeilun lisäksi palkatonta työtä tehdään siis myös kuntouttavassa työtoiminnassa (KUTY). Aiemmin KUTY:a käytettiin nimenomaan kuntouttavassa tarkoituksessa henkilöille, joilla on lääkärin diagnosoima, työkykyä merkittävästi heikentävä sairaus tai vamma.

KUTY:a on kuitenkin alettu käyttää yhä enemmän ilman terveydellisiä perusteita, pääasiassa pitkäaikaistyöttömyyden perusteella. Mitä tällöin on tarkoitus kuntouttaa? "Kuntoutetaanko" yksilöä siitä, että yhteiskunnassa ei ole riittävästi työpaikkoja?

TEM:ssa on vahva pyrkimys laajentaa KUTY:a. Myös kunnissa on oivallettu, että KUTY on kätevä väline saada palkatonta työvoimaa silloin, kun työkokeilua ei voida käyttää yt-neuvotteluista, lomautuksista tai irtisanomisista johtuen. KUTY:n kautta ihmisiä voi ottaa rajattomasti töihin samaan aikaan, kun henkilöstölle jaetaan irtisanomislappuja.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Näen palkattoman työvoiman hyväksikäytön yhteiskunnan syöpäpesäkkeenä; jos siihen ei puututa tosissaan, yhä kasvava määrä työstä teetetään palkatta. Haluammeko työllisyyden hoidon nimissä luoda maahamme uuden orjaluokan?

Minkä toivoisit tehtävän itsellesi...