Työntekijät: "Suomen kilpailukyvyn näkökulmasta meillä olisi mahdollista maksaa lähellä Saksan tasoa olevat palkankorotukset"

Saksasta kuuluu kummia. Aikakauslehti Der Spiegel raportoi, että Saksaan on ennusteen mukaan tulossa vuosituhannen vaihteen jälkeisen ajan kovimmat nimelliset palkankorotukset (siirryt toiseen palveluun). Samaan aikaan maan teollisuustuotanto (siirryt toiseen palveluun) ja koko talous yskivät pahasti. (siirryt toiseen palveluun)

Jo tähän mennessä Saksassa sovittujen tämänvuotisten palkankorotusten keskiarvo on 3,2 prosenttia ja kaikkein suurimman sopimusalan metalliteollisuuden korotustaso puhkaisee neljän prosentin rajan.

Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka

Saksa on sekä viennin että tuonnin arvossa mitattuna Suomen tärkein kauppakumppani mutta samanaikaisesti kilpailijamaa. Yle kysyi neljältä asiantuntijalta, miten Saksan palkkakehitys mahdollisesti vaikuttaa Suomen palkkakehitykseen nyt alkavalla työehtosopimuskierroksella.

Sähköpostitse esitettyihin kysymyksiin vastasivat työmarkkinasosapuolista Teollisuusliiton teknologiasektorin johtaja Jyrki Virtanen ja Teknologiateollisuuden pääekonomisti Petteri Rautaporras. Talouden ja työmarkkinoiden tutkijoista vastasivat Palkansaajien tutkimuslaitoksen tutkimuskoordinaattori Merja Kauhanen ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etlan tutkimusjohtaja Antti Kauhanen.

Työntekijäliiton mielestä Saksassa jaetaan hyvää myös duunareille

Vastauksista käy heti kättelyssä ilmi, että Suomea ja Saksaa ei noin vaan voi verrata keskenään. Mutta se, mitä eroja painotetaan, riippuu vastaajan tulokulmasta kysymykseen.

Työntekijöitä edustavan Teollisuusliiton Jyrki Virtasen mielestä Saksassa hyvä pannaan jakoon Suomea hanakammin.

–Saksassa on perinteisesti oltu valmiita jakamaan osa yrityksen tuloksesta työntekijöille. Tässä asiassa meillä Suomessa tullaan vielä pitkältä takamatkalta.

Teollisuusliiton teknologiasektorin johtaja Jyrki Virtasen mukaan saksalaisessa työkulttuurissa yritykset jakavat osan hyvästään myös työntekijöille. Laura Hyyti / Yle

Tutkijat ja työnantajajärjestön edustaja painottavat maiden välisissä eroissa saksalaisen työelämän suomalaista suurempaa joustavuutta ja saksalaisten alhaista järjestäytymistasoa.

– Saksassa työehtosopimukset kattavat vain 55 prosenttia palkansaajista eli vähän alle 20 miljoonaa palkansaajaa, Merja Kauhanen Palkansaajien tutkimuslaitoksesta toteaa.

Jos hitsaaja Horstin palkka nousee roimasti, onko hitsaaja Heikin palkassa myös enemmän nostovaraa?

Työnantajia edustavan Teknologiateollisuuden Petteri Rautaportaan mukaan olisi valtava virhe, jos Suomessa nyt tuijotettaisiin Saksan sopimuskorotusten suuruutta.

– Saksassa sopimuskorotukset eivät määrittele, miten ansiot kehittyvät. Saksassa todellinen ansiokehitys riippuu pitkälti siitä, miten reaalitalous kehittyy.

Teknologiateollisuuden pääekonomisti Petteri Rautaporras pitää suomalaisia työmarkkinoita hyvin jäykkinä verrattuna saksalaiseen, joustavampaan työelämään. Markku Ulander / Lehtikuva

Käytännössä, jos talouden kasvu hyytyy ja yrityksen tilanne sitä vaatii, työehtosopimus voidaan avata ja sen sopimuskorotuksista voidaan poiketa alaspäin. Nämä työelämän joustot ovat Petteri Rautaportaan mukaan keskeisiä tekijöitä Saksan hyvän kilpailukyvyn takana.

– Suomessa palkanmuodostus on ollut perinteisesti hyvin jäykkää. Poikkeuksetta ansiot ovat kehittyneet vähintään sopimuskorotuksen verran, minkä päälle ovat tulleet vielä palkkaliukumat. Näin riippumatta reaalitalouden kehityksestä.

Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka

Myöskään Teollisuusliiton Jyrki Virtanen ei näe viivasuoraa vaikutusta Saksan ja Suomen palkankorotusten välillä. Pelivaraa Saksan korkeat korotukset hänen mielestään kuitenkin tuovat.

– Jos asiaa katsoo Suomen kilpailukyvyn näkökulmasta, meillä olisi mahdollista maksaa lähelle Saksan tasoa olevat palkankorotukset.

Virtanen nostaa esille myös sen, että kun Saksassa turvaudutaan työelämän joustoihin esimerkiksi työaikakysymyksessä, samalla sovitaan henkilöstön aseman ja työpaikkojen turvaamisesta.

– Suomalainen malli kilpailukykysopimuksesta, missä kaikki alan työntekijät tekevät palkatonta työtä työnantajalle riippumatta siitä, meneekö työnantajalla hyvin, ei tulisi kuuloonkaan Saksassa.

Saksassa monet alat palkkahuumassa, mutta toteutuvatko ennätyskorotukset?

Saksassa vuosia jatkuneen vahvan talouskasvun siivittämään palkankorotushuumaan on päässyt ala toisensa jälkeen. Tänä vuonna myös julkisten palvelujen parissa työskentelevien nimellispalkat nousevat Saksan osavaltioissa 3,6 prosenttia ja liittovaltion tehtävissä ja kuntien palveluksessa 2,8 prosenttia.

Teknologiateollisuuden Petteri Rautaporras arvelee kuitenkin, että Saksan ansiokehitys tulee verraten nopeasti reagoimaan heikkenevään kasvuun. Toisin sanoen ennätyskorotukset jäisivätkin lopulta toteutumatta.

Rautaporras liputtaa sen puolesta, että Suomessa vientiteollisuus tekee liittokierroksen päänavauksen ja että muut sopimusalat eivät ylittäisi vientiteollisuuden kustannustasoa, jotta työllisyyden ja hyvinvoinnin rahoitus saadaan varmistettua.

– Ei ole mitään estettä suuremmille palkankorotuksille, jos tehdään samalla muita muutoksia, jotka alentavat työnantajan kustannuksia muualla.

Palkansaajien tutkimuslaitoksen tutkimuskoordinaattori Merja Kauhanen ei usko, että saksalaisen teollisuustyöntekijän korkea palkankorotustaso vaikuttaa merkittävästi Suomen korotuksiin. Antti Haanpää / Yle

Etlan Antti Kauhasen mukaan on vaikeaa ennakoida, miten syksyn neuvottelut Suomessa tulevat etenemään. Palkansaajien tutkimuslaitoksen Merja Kauhanen tyytyy myös toteamaan, että jää nähtäväksi, määrittävätkö vientiteollisuuden sopimukset myös muiden alojen palkkakehityksen.

– Vientivetoista työmarkkinamallia on yritetty saada aikaan. Mallin valmistelu koki 2017 takaiskun, kun Metsäteollisuus ry vetäytyi neuvotteluista, ja sen jälkeen palkansaajajärjestöt ilmoittivat lopettavansa mallin valmistelun, Merja Kauhanen sanoo.

Jyrki Virtanen varoittelee puolestaan, että vientiteollisuuden työntekijöiden maltti voi joutua koetukselle tilanteessa, jossa harvoin tehdään neuvottelukierroksen avaavan alan alittavia ratkaisuja.

– Jos viennin sopimuksia pidetään pohjatasona, jonka päälle haetaan suurempia korotuksia, niin voi olla, että vientiliittojen halukkuus olla neuvottelukierroksen päänavaajana ei jatkossa ole itsestäänselvyys.

Mikä vaikutus Saksan korotuksilla on Suomen kilpailukykyyn?

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Antti Kauhanen arvioi myös, että Saksan talouden sakatessa voidaan päätyä tilanteeseen, jossa saksalaisia sopimuksia avataan ja neuvotellaan paikallisesti uudelleen. Jos palkankorotukset kuitenkin toteutuvat, siitä olisi hyötyä Suomen kilpailukyvylle.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja Antti Kauhanen arvioi, että Saksassa voi tulla eteen tilanne, jossa jo sovittuja sopimuksia avataan ja neuvotellaan uudelleen taloustilanteen heikennyttyä. Jari Kovalainen / Yle

– Jos toteutuvat palkankorotukset ovat Saksassa korkeita suhteessa tuottavuuskehitykseen, niin se tukee suomalaisen työn kilpailukykyä muiden seikkojen pysyessä ennallaan.

Teollisuusliiton Jyrki Virtanen sanoo, että työnkijöiden edustajat ovat "valmiita kantamaan vastuun siitä, että sopimuksilla ei tuhota suomalaisten yritysten kilpailukykyä".

– Samalla meidän tulee tehdä sopimusratkaisu, jolla suomalaisen teollisuustyöntekijän ostovoima turvataan.

Saksassa viime vuosien korkeat nimelliset palkankorotukset ovat johtaneet myös selkeisiin reaalipalkan korotuksiin. Toisin sanoen saksalaiset ovat palkallaan saaneet enemmän kuin aiemmin. Kotimaisesta kysynnästä huolehtiminen onkin ollut yksi tärkeimmistä syistä, joilla korkeita palkankorotuksia on perusteltu taloustilanteen nyt heikennyttyä.

Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka

Palkansaajien tutkimuslaitoksen Merja Kauhanen sanoo, että Saksassa palkat ovat viime vuosina nousseet nopeammin kuin euroalueella keskimäärin ja selvästi nopeammin kuin Suomessa. Tämä on parantanut suomalaisten vientituotteiden kilpailukykyä suhteessa saksalaisiin tuotteisiin. Hän muistuttaa kuitenkin, että kustannuskilpailukykyä verrattaessa tulisi huomioida myös tuottavuuden kehitys.

– Hitsaaja Horstin palkkakehityksellä ei ole oletettavasti kovinkaan suurta merkitystä hitsaaja Heikin palkkakehitykselle. Perinteinen palkkanormi, jota ammattiyhdistysliike on Suomessa pitänyt ohjenuoranaan asettaessaan palkkatavoitteitaan, on tuottavuuskasvun ja odotetun inflaation yhteissumma.

Lue myös:

Etlan selvitys: Kikyn työajan pidennys lisää jopa 16 000 työpaikkaa vuoteen 2022 mennessä – Palkansaajien tutkimuslaitos kritisoi arviota

Frankfurter Allgemeine Zeitung: Das Risiko einer Rezession steigt (siirryt toiseen palveluun)