Mistä on kyse? Suomen Finnfund ja Hollannin FMO lähettävät riippumattoman valtuuskunnan Hondurasiin.

Vasta sitten tehdään lopullinen päätös kiistellyn voimalan rahoituksesta.

Suomalaisten rahoja on kulunut rakennustöihin jo kaksi miljoonaa euroa.

Rakennuttajan taustalla on Keski-Amerikan rikkain liikemies.

Suomenkin rahoittama vesivoimalahanke on synnyttänyt keskiamerikkalaisessa Hondurasissa pahan konfliktin.

Paikalliset lenca-intiaanit vastustavat rakennushanketta, joka heidän mielestään tuhoaa intiaaneille pyhiä paikkoja. Useita voimalan vastustajia on tapettu, sanovat lencat.

Viime päivinä neljä lencaa on vieraillut Suomessa kertomassa viranomaisille, mitä hanke heille aiheuttaa. Vierailu on saanut aikaan sen, että Agua Zarca -vesivoimalan taustat tutkitaan uudestaan. Tämä siitä huolimatta, että voimalahanke on rakennettu jo puoleenväliin.

Hondurasiin lähetetään kolmen hengen ”riippumaton ja puolueeton missio” tutkimaan, mitä Hondurasissa oikein tapahtuu. Ulkoministeriön mukaan henkilöitä ei ole vielä valittu, mutta he edustavat kansalaisjärjestöjä.

Ryhmän tehtäviin kuuluu mm. selvittää, miksi lenca-kansa ei ole saanut kertoa kantaansa voimalaan YK:n alkuperäiskansasopimuksen (ILO 169) vaatimuksen mukaisesti, vaikka Honduras on vahvistanut tämän kansainvälisen sopimuksen. Lisäksi ryhmän mandaattiin kuuluu tutkia, ovatko ihmiset kokeneet väkivaltaa tai väkivallan uhkaa.

Kehitysyhteistyöministeri Lenita Toivakka kuulostaa puhelimessa vaivautuneelta, kun vastaa asiaa koskeviin kysymyksiin.

– Pidän erittäin tärkeänä, että suomalainen ja hollantilainen rahoittaja ovat päättäneet lähettää yhteisen ryhmän, joka vielä kerran selvittää hankkeen taustat.

Hän ei kuitenkaan myönnä, että Finnfund olisi toiminut huolimattomasti lähtiessään rahoittamaan voimalahanketta, joka on synnyttänyt voimakkaan konfliktin paikallisväestön kanssa.

Kiistelty Aqua Zarcan vesivoimala on rakennettu suunnilleen puoleenväliin. Finnfund

Lencat eivät tarvitse lisää valtuuskuntia

Murhatun aktivistin, kansainvälisesti palkitun Berta Cáceresin tytär Bertha Zúñiga Cáceres sanoo, ettei ymmärrä mihin vielä tarvitaan valtuuskuntia.

– On ilmiselvää, että voimalahanke on synnyttänyt väkivaltaa ja kuolemaa. Koko maailma tietää jo, että siellä on konflikti. Mihin enää tarvitaan valtuuskuntia?

Hän syyttää äitinsä murhasta voimalan rakennuttajaa eli hondurasilaista DESA-yhtiötä (Desarrollos Energéticos), jolle Finnfund on siis tähän mennessä maksanut kaksi miljoonaa euroa. Äiti oli tyttären mukaan saanut kymmeniä uhkailuja DESA-yhtiön taholta. Hän oli pyytänyt suojelua valtiolta.

– Mutta sen sijaan hänet tapettiin omaan vuoteeseensa, sanoo Bertitaksi (Pikku-Berta) kutsuttu 25-vuotias tytär.

Yhteensä Suomi on luvannut hankkeeseen viisi miljoonaa. Hollanti maksaa kolminkertaisen summan.

Sekä Suomi että Hollanti ovat nyt keskeyttäneet maksatuksen, mutta lopulliset päätökset hankkeen kohtalosta tehdään vasta nyt nimitetyn valtuuskunnan työn pohjalta.

Voimalaa rakentaa huonomaineisen miljardöörin yritys

DESA ei ole kokenut vesivoimaloiden rakentaja, sanoo Finnfundin toimitusjohtaja Jaakko Kangasniemi.

– On hyvä kysymys, olemmeko luottaneet liikaa paikalliseen yritykseen. Toivon, että kolmihenkinen riippumaton ryhmä tuo tullessaan vastauksen tähän.

DESA:n taustalla on Keski-Amerikan rikkain liikemies, miljardööri Camilo Atala. Talouteen keskittyneen uutistoimisto Bloombergin mukaan (siirryt toiseen palveluun)Atalan mainetta mustaa se, että hän lobbasi vuoden 2009 sotilasvallankaappauksen jälkeen syrjäytetyn presidentin Manuel Zelayan takaisinpaluuta vastaan.

Vallankaappauksen jälkeen Hondurasissa on pantu alulle kymmeniä vesivoimala- ja kaivoshankkeita. Samaan aikaan maakonfliktit ovat moninkertaistuneet.

Onko siis mahdollista, että suomalaisten veronmaksajien rahat ovat siirtyneet keskiamerikkalaisen oligarkin taskuun, kehitysyhteistyöministeri Lenita Toivakka?

– Juuri sitä me selvitämme. Minun on mahdoton ottaa tällaiseen spekulointiin kantaa, ministeri sanoo.