Tästä on kyse Haminan kaupunginvaltuusto myönsi maanantaina 580 000 euron lisämäärärahan sata metriä korkean lipputangon rakentamiseen

Tangon latvaan nousee koripallokentän kokoinen Suomen lippu

Kaupunkilaisten mielestä rahan olisi voinut mieluummin käyttää esimerkiksi koulujen sisäilmakorjauksiin.

Suuri Suomen lippu nousee salkoon 4.12.2018 Haminan Sibeliuskadun kentälle.

Haminan keskustassa kerrostalojen kupeessa sijaitsee syrjäinen hiekkakenttä. Puolen vuoden kuluttua siellä seisoo sata metriä korkea teräksinen lipputanko, jonka latvassa liehuu maailman suurin Suomen lippu. Kokoa lipulla on koripallokentän verran.

Kun Haminan kaupunginvaltuusto nuiji maanantaina sinetin sadan metrin korkuisen lipputangon liki 600 000 euron lisärahoitukselle, uutinen levisi kaupunkilaisten keskuudessa nopeasti.

Lippuhanke herätti asukkaissa kiivasta vastustusta jo etukäteen, mutta päätös sai keskustelun ryöpsähtämään valloilleen. Lipputankoa ja siihen nousevaa maailman suurinta Suomen lippua kannattavia mielipiteitä löytyy näistä kommenteista hyvin vähän.

Ylen katugallupissa lippua kannatti vain yksi henkilö. Facebookin Hamina-ryhmässä valtuuston päätöksestä purnataan sadoissa kommenteissa. Niissä hanketta puoltaneita päättäjiä pilkataan rajusti ja päätöstä pidetään lähinnä vitsinä, kun kaupungissa on samaan aikaan kunnostusta vaativia sisäilmaongelmaisia kouluja. Hamina-ryhmässä on noin 6000 jäsentä, kun asukkaita kaupungissa on noin 20 000.

Monet asukkaat haluaisivat, että rahat käytettäisiin ennemmin esimerkiksi ranta-alueiden maisemasuunnitteluun ja korostettaisiin kaupungin historiaa matkailuvalttina.

Kaupunkilaiset myös irvailevat sille ajatukselle, että lippu olisi vetovoimainen luokkaretkikohde. Suurlipun ja valtavan terästangon lisäksi Haminaan tarkoitus on rakentaa suuri lippupuisto, johon tulee kaikkien maailman maiden liput.

– Ihmiset menevät katsomaan erikoisuuksia kuten Ähtärin pandoja. Toki pandojen kulut ovat miljoonaluokkaa, vertasi kaupunginvaltuuston kokouksen alussa puheenvuoron käyttänyt Haminan kaupunginjohtaja Hannu Muhonen.

Meren rantaan Sibeliuskadun kentälle tuleva suurlippu tervehtisi jo kaukaa laivoilla Haminaan tulevia aluksia. Juulia Tillaeus/Yle

Lipusta vetonaula

Kun lippumaailman toimitusjohtaja Kimmo Kiljunen kuulee Yleltä haminalaisten negatiivisesta suhtautumisesta valtavaan Suomen lippuun, hän kertoo olevansa häkeltynyt. Takavuosina pitkään kansanedustajana toiminut Kiljunen sanoo kohdanneensa vain myönteistä suhtautumista lippuhankkeeseen.

– Tiedän, miltä tuntuu kun kansalaiset tulevat kaduilla vastaan ja torjuvat. Nyt olen kohdannut vain ihmisiä, jotka tulevat sanomaan että “wau, tämä on upea juttu, teette historiaa, nyt Haminaa viedään maailmankartalle”. Kerran joku ryntäsi omakotitalon pihasta ja halusi onnitella kädestä pitäen, Kiljunen sanoo.

Kiljunen muistuttaa, että suurlippu tankoineen on vain vetonaula. Sen ympärille tulee lippupuisto, jota varten Haminaan on jo pystytetty yli 20 lipputankoa.

Monien hanketta kritisoivien asukkaiden mielestä ongelma on, että lippuhankkeen kustannukset ovat mielestä karanneet käsistä. Alustavissa selvityksissä hankkeen hinnaksi arvioitiin 200 000–300 000 euroa. Tuolloin kansalaisten suhtautuminen oli vielä pääosin myönteistä, ja moni lahjoitti rahaa lipputankoa varten perustettuun joukkorahoituskampanjaan.

Keväällä lippuhanke pantiin uuteen valmisteluun, kun kustannukset uhkasivat karata käsistä. Kaupungin arvion mukaan alun perin puiseksi kaavaillun lipputangon rakentaminen olisi maksanut 1,2 miljoonaa euroa.

Lippumaailmaan tulisi kaikkien maailman valtioiden liput. Tämä kuva on Haminassa järjestystä Fin5-suunnistustapahtumasta. Petri Lassheikki / Yle

Riittääkö 600 000 euroa?

Haminan kaupungin lisäksi lippuhanketta ovat rahoittaneet kymmenet maat, jotka halusivat tukea hanketta Suomi100-hengessä. Niiltä saatu tukisumma on 80 000 euroa. Lisäksi hanketta on rahoitettu kansalaiskeräyksellä, joka tuotti 25 000 euroa.

Kustannuksia saatiin nipistettyä muun muassa vaihtamalla tangon materiaali puusta teräkseen.

Epäilijät pelkäävät yhä, että kaupunginvaltuuston maanantaina hyväksymä vajaan 600 000 euron lisärahoitus ei riitä, vaan kohta pyydetään taas lisää rahaa. Myös lippupuiston vuosittaiset huoltokustannukset arveluttivat monia.

Haminaan suunniteltuun lippumaailmaan on tarkoitus rakentaa myös virtuaalinen opetusmaailma. Sitä on jo testattu yhteistyössä Googlen ja Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun kanssa.

– Matkimme vähän Heurekaa. Ajatuksena on hyödyntää samaan tapaan virtuaalitodellisuutta ja tarjota kävijöille oivalluksia, sanoo Haminan lippumaailman toimitusjohtaja Kimmo Kiljunen.

Virtuaalisen opetusmaailman rakentamiseen on tarkoitus hakea rahoitusta kaupallisilta rahoittajilta, Opetusministeriötä ja Sitralta. Kiljusen mielestä valtuuston päätös oli äärimmäisen tärkeä ulkopuolisen rahoituksen kannalta, koska sadan metrin tanko tekee lippupuistosta kansallisen hankkeen.

– Nyt meidän on paljon helpompi lähestyä muita rahoittajia. Jos olisi tyydytty lyhyempään tankoon, lippumaailma olisi jäänyt paikalliseksi puuhasteluksi, Kiljunen toteaa.

Lippuhanke on saanut tukea myös tunnetuilta poliitikoilta Matti Vanhaselta (kesk.) ja Ilkka Kanervalta (kok.), jotka istuvat lippumaailman neuvottelukunnan puheenjohtajina.

– He ovat tunnistaneet hankkeen kansallisen merkityksen. Nyt alamme tehdä töitä sen eteen, että saamme tälle valtioltakin tukea.

Tällä hetkellä tiettävästi maailman suurin Suomen lippu on laskuvarjoyhdistys Team Excelsiorin 188 neliömetrin suuruinen lippu. Yle

Valmista joulukuussa

Sata metriä korkea lipputanko nousee merenrantaan Sibeliuskadun kentälle, joka sijaitsee kaupungin keskustassa. Tarkalleen 435 neliömetrin kokoinen Suomen suurlippu vedetään salkoon 4. joulukuuta. Lippukangas tulee lahjoituksena kolmelta suurelta lippuvalmistajalta. Lahjoitukseen sisältyy myös varalippu.

Lipun on määrä liehua salossa ympäri vuoden lukuun ottamatta huoltokatkoja. Haminan kaupungin arvion mukaan suurlippuja kuluu vuosittain kaksi.