Nyt hallitusohjelmassa luvataan selvittää uusia keinoja alipalkkaukseen puuttumiseksi.

Lokakuussa Yle uutisoi helsinkiläisellä rakennustyömaalla paljastuneista alipalkkaustapauksista, joissa kolme eri aliurakoitsijaa oli maksanut kaikkiaan noin 50 ulkomailta tulleelle työntekijälle liian alhaista palkkaa. Viron verottajan mukaan työntekijöille maksetut bruttopalkat olivat olleet 1 000–1 300 euroa kuukaudessa.

Vuosi sitten Paraisilla latvialainen yritys maksoi liettualaisille työntekijöilleen 2,90 euron tuntipalkkaa. Työehtosopimuksen mukainen palkka olisi ollut noin 14 euroa tunnilta. Kyseessä oli Rakennusliiton mukaan alipalkkausennätys, mutta pahasti työehtosopimukset alittaviin palkkoihin törmätään jatkuvasti.

Ulkomailta lähetettyjen työntekijöiden alipalkkaus on jatkuva ongelma.

– Se on suuri ongelma, joka tulee joka päivä jossain muodossa vastaan. Ongelmat löytyvät usein alihankkijaketjun pohjalta, kertoo Rakennusliiton Läntisen toiminta-alueen päällikkö Jouni Ruotsalainen.

Liettuassa rakennusmiehen palkka on Ruotsalaisen mukaan 2,36 euroa tunnilta. 2,90 euroa tunnissa on siis toki enemmän, mutta ei sillä Suomessa elä. Ruotsalaisen mukaan asiassa käytetään hyväksi työntekijöiden tietämättömyyttä ja kielitaidottomuutta.

Samalla hankaloitetaan monien muiden yritysten asemaa. Työehtosopimusten mukaisilla palkoilla on vaikea kilpailla alipalkkaa maksavia yrityksiä vastaan.

Rakennusliiton Jouni Ruotsalainen työskentelee päivittäin jollain tavalla ulkomaalaisten työntekijöiden alipalkkausasioiden parissa. Paula Collin / Yle

Avi: Paljon puutteita

Ongelma tunnistetaan myös aluehallintovirastoissa. Aluehallintovirastot ovat valvoneet valtakunnallisesti ulkomailta lähetettyjen työntekijöiden työsuhteen vähimmäisehtoja ja työaikoja. Tarkastuksia on tehty noin sata ja puolessa niistä on löytynyt puutteita.

Puutteet ovat liittyneet muun muassa palkkaukseen. Osalle ulkomailta lähetetyistä työntekijöistä on maksettu työehtosopimusta matalampaa peruspalkkaa, osan palkka ei ole sisältänyt työehtosopimuksessa tarkoitettuja lisiä. Myös työajan hallinnassa on ollut puutteita.

Ulkomailta työntekijöitä lähettäviin yrityksiin kohdistuvia valvontakäyntejä 1.1.-30.9.2019

Etelä-Suomen avi 39 Itä-Suomen avi 4 Lounais-Suomen avi 34 Länsi- ja Sisä-Suomen avi 14 Pohjois-Suomen avi 7

Lähde: Avi

– Osassa on taustalla tietämättömyys ja se, ettei hallita monimutkaisten määräysten noudattamista. Toisaalta esimerkiksi ylityökorvausten maksamatta jättäminen viittaa siihen, että kun maksetaan palkkaa tunti tunnista, niin taloudellista säästöähän siitä tulee, sanoo työsuojelun vastuualueen lakimies Anu Ikonen Lounais-Suomen aluehallintovirastosta.

Aluehallintovirasto puuttuu epäkohtiin joko antamalla toimintaohjeen tai kehotuksen. Palkkauksen kohdalla voidaan pääsääntöisesti antaa vain toimintaohje.

Jos puute on niin vakava, että se täyttää työsyrjinnän tai kiskonnantapaisen työsyrjinnän tunnusmerkistön, asia ilmoitetaan poliisille.

Aluehallintoviraston lakimies Anu Ikonen kertoo, että yli puolet ulkomailta lähetetyistä työntekijöistä tulee Suomeen Virosta. Paula Collin / Yle

Ongelmiin puuttuminen on vaikeaa, sillä tarpeeksi tehokkaita nopeita keinoja ei ole.

– Lähettävien yritysten työskentely Suomessa on usein lyhytaikaista, ja kun viranomaiskoneisto lähtee käyntiin, se ei välttämättä enää loppupäässä tavoita työnantajaa, Ikonen sanoo.

Sama on huomattu Rakennusliitossa. Se voi laittaa työehtosopimusta rikkovan jäsenyrityksensä saartoon, mutta asialla ei todellisuudessa ole paljon vaikutusta.

– Kun yritys tarttuu haaviimme, se katoaa ja jää saartolistalle. Seuraavanan päivänä kaverit ovat töissä uuden yrityksen kautta, Jouni Ruotsalainen sanoo.

Alipalkkauksen kriminalisointia kaivataan, hallitus lupaa "selvittää uusia keinoja"

Rakennusliitto ajaa vahvasti alipalkkauksen kriminalisointia. Jouni Ruotsalaisen mukaan se olisi ainoa keino, jolla alipalkkaukseen päästäisiin oikeasti puuttumaan. Asiasta on puhuttu jo vuosia ja aiheesta on tehty useita lakialoitteita.

Puolueista alipalkkauksen kriminalisointia ovat ajaneet ainakin vasemmisto, vihreät ja SDP. Keväällä (siirryt toiseen palveluun) muun muassa SAK vaati alipalkkauksen kriminalisointia hallitusohjelmaan.

Nyt hallitusohjelmaan (siirryt toiseen palveluun) on kirjattu, että "selvitetään uusia keinoja, esimerkiksi hallinnollisia sanktioita, tahalliseen tai törkeän huolimattomaan alipalkkaukseen puuttumiseksi".

Tällä hetkellä aluehallintovirasto voi tietyissä tapauksissa määrätä laiminlyöntimaksuja, mutta Ruotsalaisen mukaan ne eivät ole tarpeeksi suuria. Laiminlyöntimaksut ovat 1000–10 000 euroa.

– Ne eivät ole poistaneet alipalkkausta. Ainoa tapa on alipalkkauksen kriminalisointi. Sillä turvataan koko alihankintaketjussa oleville työntekijöille inhimilliset ja oikeudenmukaiset työolosuhteet, Ruotsalainen sanoo.

Lounais-Suomen aluehallintoviraston lakimies Anu Ikonen kertoo, että myös heillä keskustellaan aika ajoin siitä, voisiko alipalkkauksen kriminalisointi tuoda avun.

– Sillä voitaisiin sanktioida laiminlyöntitapaukset huomattavasti tehokkaammin, Ikonen sanoo.

Lue myös:

Arvorakennuksen työmaalla paljastui jälleen alipalkkausta Helsingissä – Ulkomaalaisille työntekijöille maksettu jopa "puolet alle vesirajan"