Mikäli kirkkoon kuuluvien osuus pienenee nykyistä tahtia, uskonnollisiin yhdyskuntiin kuulumattomat ovat enemmistöä jo seitsemän vuoden päästä. Syitä on kaksi: maahanmuutto ja kirkosta eroaminen.

Viime vuonna 58,4 prosenttia helsinkiläisistä kuului evankelisluterilaiseen kirkkoon ja 37,5 prosenttia ei kuulunut mihinkään uskonnolliseen yhdyskuntaan. Mikäli kirkkoon kuuluvien määrä laskee ja uskonnottomien määrä nousee samaa tahtia kuin viimeisen kymmenen vuoden aikana keskimäärin, kirkkoon kuulumattomien määrä ylittää uskonnottomien määrän viimeistään vuonna 2021.

Ennuste perustuu Tilastokeskuksen tilastoihin ja on tehty laskemalla keskiarvo viimeisen kymmenen vuoden kehityksestä.

Osat saattavat vaihtua nopeamminkin, sillä kirkosta eroaminen on viime vuosien aikana kiihtynyt lähes vuosi vuodelta.

Pääkaupunkiseutu poikkeaa muusta Suomesta

Ilmiö on sama muualla pääkaupunkiseudulla, joskin hitaampi. Tilastokeskuksen luvuista ennustamalla Vantaalla ja Espoossa kirkkoon kuulumattomien määrä ylittää uskonnollisiin yhdyskuntiin kuulumattomien määrän viimeistään vuonna 2029.

Syitä ilmiöön on kaksi: Pääkaupunkiseudun suurissa kaupungeissa kirkosta erotaan nopeammin kuin suurimmassa osassa maata. Esimerkiksi Helsingissä uskonnottomiin yhdyskuntiin kuulumattomien määrä on vuoden 2007 jälkeen lisääntynyt joka vuosi yli prosentilla.

Toinen syy on maahanmuutto. Etenkin Helsingissä ja Vantaalla erittäin suuri osa kaupunkeihin muuttaneista on kotoisin Suomen ulkopuolelta. Tämä vähentää seurakuntiin kuuluvien määrää, vaikka maahanmuuttajat olisivat kristittyjä, sillä hekään eivät välttämättä liity paikalliseen seurakuntaan Suomeen saapuessaan.