Valepoliisirikoksista on syntynyt Suomeen vakava ongelma. Kuluvan vuoden aikana poliisina esiintymisestä eli virkavallan anastuksista, niihin liittyvistä petosrikoksista ja niiden yrityksistä on kirjattu jo lähes 800 rikosilmoitusta.

Valepoliisi-ilmiössä poliisiksi tekeytyvät rikolliset käyttävät hyväkseen suomalaisten luottamusta virkavaltaan. Valepoliisit kalastelevat erityisesti ikäihmisten pankkikortti- ja verkkopankkitunnuksia. Valepoliisirikosten rikosvahingot ovat yli 500 000 euroa. Saman verran poliisi on onnistunut jäädyttämään rikollisten pankkitileille yhdessä pankkien turvallisuusyksiköiden avulla.

Ilmiö on tekotavaltaan muuttuva ja kaikenlainen huijaaminen poliisien, pankkien henkilökunnan ja muiden luottamusta herättävien tahojen nimissä on lisääntynyt. Soitettujen puheluiden lisäksi huijarit ovat pyrkineet pääsemään iäkkäiden henkilöiden asuntoihin "tarkastamaan" näiden arvo-omaisuutta, käteistä rahaa ja aseita.

Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan valepoliisirikosten ennalta ehkäisyssä on entisestään lisätty yhteistyötä poliisin sekä muun muassa finanssialan ja vanhustyötä tekevien sidosryhmien kanssa.

– Varoitamme erityisesti iäkkäitä ihmisiä, jotka ovat valepoliisi-ilmiön mahdollisia kohteita siitä, että varallisuuteen sekä pankkikortti- ja pankkitileihin liittyvät tiedot on pidettävä salassa eivätkä poliisit niitä virkatehtävissään koskaan kysy, Kolehmainen muistuttaa.

Poliisihallitus teki jo viime vuonna esityksen lainsäädäntömuutokseksi, jotta rangaistuksia virkavallan anastamisissa kovennettaisiin. Tämä mahdollistaisi muun muassa salaisten pakkokeinojen kuten telekuuntelun käytön ja lisäisi ennalta estävyyttä sekä tehostaisi rikosten selvittämismahdollisuuksia.

Rikosten määrä laski, kiireelliset tehtävät lisääntyivät

Tammi-syyskuussa poliisille ilmoitettiin yhteensä 579 860 rikosta eli kuusi prosenttia vähemmän kuin vuosi sitten. Seksuaaliset ahdistelut sekä omaisuusrikokset, erityisesti Internetissä tapahtuneet petos- ja maksuvälinerikokset, ovat vähentyneet. Henkirikokset, törkeät pahoinpitelyt ja raiskausrikokset ovat lisääntyneet.

Poliisille tulleiden A-kiireellisyysluokan tehtävien määrä kasvoi lähes kuusi prosenttia eli noin 3 100 tehtävällä. Niiden kasvusta suurin osa johtuu kotihälytystehtävien ja liikenteestä aiheutuvien tehtävien määrän noususta.

Petosrikoksien määrässä tilastollista laskua

Poliisille ilmoitettujen omaisuusrikosten määrät ovat laskeneet tammi-syyskuussa kymmenisen prosenttia eli yli 17 000 rikosta edelliseen vuoteen verrattuna.

Määrän vähentyminen näkyy erityisesti petosrikoksissa, joita ilmoitettiin poliisille noin 10 000 vähemmän kuin vuotta aikaisemmin. Internetissä tapahtuneet petos- ja maksuvälinerikokset kattavat suuren osan vähenemisestä, sillä ne laskivat edelliseen vuoteen verrattuna noin 44 prosenttia.

Ulkomailla tapahtuneiksi kirjatut petokset ovat vähentyneet yli 70 prosenttia eli noin 3 200 kappaletta. Osasyynä on poliisin rikosilmoituksia koskeva kirjausmuutos maksuvälinepetoksissa. Näitä rikoksia ei enää kirjata rikosilmoituksiksi vaan sekalaisilmoituksiksi, koska näiden rikosten tunnusmerkistön mukainen tekopaikka ei ole Suomessa.

Tilastointitavan muutoksen takia lukuja ei sellaisenaan voi verrata aikaisempiin vuosiin.

Osaltaan laskuun on vaikuttanut myös ihmisten lisääntynyt tietoisuus ilmiöstä. Esimerkiksi yritykset, joiden nimissä huijauksia on tehty, ovat puuttuneet väärinkäytöksiin aktiivisesti. Aihetta on käsitelty laajasti myös mediassa.

Asuntomurtojen määrä vähentynyt, mökkimurtojen lisääntynyt

Asuttuihin asuntoihin tehtyjen murtojen määrä on laskenut merkittävästi. Näiden törkeiden varkauksien ja niiden yritysten määrä on vähentynyt lähes 31 prosenttia.

Sen sijaan vapaa-ajan asunnot ovat olleet rikollisten mielenkiinnon kohteena ja murrot ovat lisääntyneet edelliseen vuoteen verrattuna 26 prosenttia.

Tapon yritysten ja raiskausten määrä kasvanut, seksuaalinen ahdistelu vähentynyt

Henkirikokset yrityksineen ovat lisääntyneet tammi-syyskuussa 26 prosenttia eli 77 rikoksen verran edellisen vuoden vastaavaan ajanjaksoon verrattuna. Suurin osa noususta tulee tapon yrityksistä ja jonkin verran siitä muodostuu törkeiden henkeen tai terveyteen kohdistuvien rikosten valmisteluista.

Kasvu on ollut alueellisesti ja ajallisesti melko tasaista. Myös törkeiden pahoinpitelyiden määrä on noussut noin 13 prosenttia eli 112 rikosta. Suurin osa kasvusta johtuu yksityisillä paikoilla tapahtuneista törkeistä pahoinpitelyistä.

Poliisin tietoon tulleitten raiskausrikosten määrä on kasvanut 11 prosenttia eli 93 rikoksen verran tammi-syyskuun aikana edelliseen vuoteen verrattuna. Raiskausrikoksissa, joissa rikoksesta epäilty on tiedossa, oli ulkomaan kansalaisten rikosten osuus 28,3 prosenttia ja tapauksien, joissa asianomistaja on tiedossa, ulkomaisten asianomistajien osuus 5,6 prosenttia.

Vajaa puolet (43 %) raiskausrikosten määrän noususta tulee siitä, että muutamaan rikosilmoitukseen on kirjattu kymmeniä raiskauksia. Reilut puolet (57 %) noususta jakautuu määrällisesti ja alueellisesti tasaisesti eikä siihen ole selvää selittävää tekijää.

Seksuaalisten ahdistelujen määrä putosi reilut 28 prosenttia eli 124 rikoksen verran. Viime viikot sosiaalisessa mediassa levinnyt Me too -kampanja saattaa vaikuttaa tilanteeseen loppuvuodesta.

Seksuaalisissa ahdisteluissa epäiltyjen ulkomaan kansalaisten rikosten osuus oli 37,6 prosenttia. Määrä on kymmenkunta prosenttiyksikköä vähemmän kuin viime vuoden vastaavana ajankohtana. Sen sijaan ulkomaalaisten osuus asianomistajina oli kasvanut nelisen prosenttiyksikköä (10,6 %).

Asenteet huumeita kohtaan lieventyneet?

Huumausainerikosten kokonaismäärä on jatkanut kasvuaan neljättä vuotta peräkkäin. Viime vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna kasvua on noin yhdeksän prosenttia. Ilmitulleet huumausainerikokset indikoivat käytön lisääntymistä; tätä johtopäätöstä tukee myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tekemät jätevesitutkimukset muutamissa kaupungeissa.

Huolestuttavana ilmiönä poliisi pitää joissakin tutkimuksissa esiin tullutta asenteiden lieventymistä huumausaineiden käyttöä kohtaan erityisesti nuorilla. Huumausaineiden saatavuus on helpottunut muun muassa internetin anonyymiverkkojen kautta, joten käyttö saattaa lisääntyä.

Kaikissa huumausainerikoksissa ulkomaisten tekijöiden osuus oli runsas yhdeksän prosenttia. Törkeissä huumausainerikoksissa se oli 23,5 prosenttia, jossa näkyy niiden kansainvälinen luonne erityisesti maahantuonnissa. Poliisi pyrkiikin kohdentamaan tutkintaa siten, että rikosvastuu toteutuisi välitysorganisaatioiden eri tasoilla huomioiden myös kansainvälisen ulottuvuuden.

Tutkinnassa ennätysmäärä talousrikosjuttuja

Tutkintaan tulevien talousrikosjuttujen määrä on pudonnut noin 14 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna. Viime vuosina määrä on kuitenkin ollut muuten kasvussa, mistä johtuen tutkinnassa vireillä olevien talousrikosjuttujen määrä on nyt ennätyksellisen korkea (2 530 kpl).

Tutkintaprosesseja kehittämällä tutkinnan läpivirtausta on voitu lisätä siten, että talousrikostutkinnan tutkinta-ajat ovat viime vuosina lyhentyneet.

Liikennerikosten määrä laskenut

Poliisin tietoon tulleiden liikennerikosten määrä on vähentynyt edelliseen vuoteen verrattuna noin 11 prosenttia. Tämä johtuu osittain siitä, että vuodelle 2017 tulostavoitteita laskettiin, koska liikenteen valvontaan on käytettävissä aikaisempaa vähemmän työaikaa. Osittain syynä on se, että automaattivalvonnan seuraamusten käsittelyyn on rekrytoitu uutta henkilöstöä, jonka kouluttaminen on sitonut voimavaroja. Lisäksi on arvioitu, että ylinopeuksien määrä liikenteessä on vähentynyt.

Törkeät liikenneturvallisuuden vaarantamiset ja rattijuopumukset ovat olleet vuoden painopisteitä, joten myös paljastettujen tapausten määrä on pysynyt hyvällä tasolla. Automaattivalvonnan osalta tavoitteista ollaan jäljessä (laskua viime vuoden vastaavaan ajanjaksoon nähden noin 9 %), mutta tilanne tulee paranemaan loppuvuoden kuluessa.

Passeja haettu viime vuonna vähemmän, henkilökortteja huomattavasti enemmän

Ulkomaalaislupa-asiat siirtyivät vuoden 2017 alusta poliisilta Maahanmuuttovirastolle. Lupa-asioiden kokonaisvolyymi on laskenut edellisen vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna noin yhdeksän prosenttia. Kokonaisvolyymin lasku johtuu pääasiassa ulkomaalaislupa-asioiden siirrosta sekä alkuvuoden passivolyymin laskusta.

Matkustusasiakirjoissa passiasioiden määrä on laskenut viime vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna noin yhdeksän prosenttia, mutta vastaavasti henkilökorttiasioiden määrä on noussut todella reippaasti, noin 24 prosenttia

Sähköisiä passihakemuksia tuli noin 420 000 kappaletta tammi-syyskuun aikana, mikä on 70 prosenttia kaikista passihakemuksista. Näistä noin 230 000 eli 38,5 prosenttia myönnettiin ilman käyntiä poliisilaitoksella (ns. kevennetty menettely).

Henkilökorttihakemuksia tammi-syyskuussa tuli yhteensä noin 153 000, joista noin 83 000 tuli sähköisesti vireille. 1.4.2017 alkaen myös henkilökorteissa tuli mahdolliseksi ns. kevennetty menettely.

Turvallisuusalan lupa-asioita laitettiin vireille tammi-syyskuussa n. 16 000, joista noin 6 000 kpl laitettiin vireille sähköisesti.

Poliisin henkilöstön määrä jatkaa laskuaan

Poliisin henkilöstön määrä on jatkanut tasaista laskuaan. Poliisien määrä on vuodentakaiseen tilanteeseen verrattuna vähentynyt 72 henkilöllä eli vajaalla prosentilla. Poliiseja on nyt (opiskelijat eivät mukana) 7 276. Muun henkilöstön määrä on vähentynyt 90:llä eli vajaalla neljällä prosentilla. Opiskelijoiden määrä sen sijaan on hiukan kasvanut (7,63 %)

Turvapaikanhakijoiden rikostilanne ennallaan

Kuluvan vuoden tammi-syyskuussa turvapaikanhakijoita Suomeen saapui 3 917, mikä on vajaat kahdeksansataa hakijaa vähemmän kuin viime vuonna samaan aikaan. Turvapaikanhakijoita saapui 30–100 viikossa.

Eniten turvapaikanhakijoita saapuu Syyriasta, Irakista, Eritreasta ja Afganistanista. Syyrialaisten ja eritrealaisten hakijoiden määrän nousu johtuu EU:n sisäisistä siirroista.

Lisäksi asiansa käsittelyn lopullista päätöstä maassa olon edellytyksistä odottaa noin 11 000 turvapaikanhakijaa.

Poliisi on alkuvuoden aikana osallistunut noin 3 000 maasta poistamispäätöksen saaneen henkilön palautukseen. Poliisille täytäntöönpantaviksi tulevat palautukset ovat aiempaa haastavampia, koska vapaaehtoiset palaajat ohjataan avustetun paluun piiriin ja poliisin palautettavaksi jäävät ne palautuspäätöksen saaneet, jotka ovat haluttomampia palaamaan sekä rikosten perusteella palautuspäätöksen saaneet. Lisäksi yhä suurempi osa palautuksista kohdistuu kaukana oleviin palautusmaihin.

Turvapaikanhakijat ovat olleet asianomistajina rikoksissa 1.1.–30.9.2017 yhteensä 1 377 kertaa ja rikoksesta epäiltyinä 2 075 kertaa.

Määrät ovat suunnilleen samat kuin vuosi sitten vastaavana ajankohtana: turvapaikanhakijat asianomistajina ovat vähentyneet 130:lla, mutta rikoksesta epäiltyinä kasvaneet 18:lla.

Asianomistajina ja rikoksesta epäiltyinä yleisimmät rikosnimikkeet ovat pahoinpitely, laiton uhkaus, varkaus, näpistys ja lievä pahoinpitely. Lajit ovat pysyneet samoin viime vuoteen verrattuna.

Rikostilastot koskevat turvapaikanhakijoita keskeisimpien kansalaisuuksien osalta.

Poliisin tilastot 1.1.-30.9.2017pdf, 84,9 kB

Poliisin tilastot 1.1.-30.9.2017 ulkomaan kansalaisten osuuspdf, 85,2 kB

Poliisin tilastot 1.1.-30.9.2017 turvapaikanhakijatpdf, 312,9 kB