Ulkomailla asuva suomalainen on usein naapurustonsa tai työpaikkansa ainoa suomalainen. Ei ole samantekevää, mitä hän Suomesta kertoo.

"Kerron humalaisista joulupukeista, jotka tulevat ihmisten koteihin." Nainen 31–40, Australia

"Suomalaiset eivät ole merkittävästi parempia juomaan alkoholia tai merkittävästi tuppisuisempia, vaikka itse tykkäävätkin levittää näitä stereotypioita. Kansallinen identiteetti voisi puolestani perustua johonkin vähän vähemmän pöhköihin seikkoihin. Onneksi täällä Suomi tunnetaan yhä enemmän koulutusjärjestelmästään ja muiden Pohjoismaiden mukana myös designista." Mies 31–40, Britannia

Maailmalla olevat jopa kaksi miljoonaa ulkosuomalaista muovaavat Suomi-kuvaa, halusivat tai eivät.

Jari Kovalainen / Yle

Ei kuitenkaan ole lainkaan itsestään selvää, mikä se kuva on, käy ilmi Ylen laajasta Suomi-imperiumi -kyselystä.

Stereotypia – tarua vai totta?

Erityisen paljon ulkosuomalaisia jakaa suhtautuminen Suomeen ja suomalaisuuteen liittyviin stereotypioihin.

Osa ulkosuomalaisista kertoi inhoavansa käsitystä Suomesta hiljaisena ja kylmänä maana, jossa käytetään liikaa alkoholia. Osa taas sanoi nimenomaan ruokkivansa kliseitä saadakseen jutun liikkeelle.

Yle

"Olen oppinut, että Suomesta on parempi pitää yllä eksoottisia stereotypioita vaaleista kauniista ihmisistä sekä "kyllä, meillä on tosi kylmä... talvella hyiset pakkaset ja lunta, pimeää ja myös kesällä vain 15 astetta, mutta kesällä on yötön yö ja kaunista." Nainen 40–50, Italia

"Kerron kuinka erikoinen ja hieno kulttuuri suomalaisuus on. Näytän kuvan jossa suomalaiset seisovat bussipysäkillä ottaen metrin tilan ympärilleen. Kerron, kuinka hienoa on uskaltaa olla hiljaa. Kerron kuinka hienoa on tasa-arvo, teeskentelemättömyys, puhdas ympäristö ja muut suomalaiset arvot. Käytän paljon suomalaisuutta ja suomalaista luonnetta oman globaalin konsultointityöni myyntivalttina ja arvona, tapana erottautua massasta. Pidän siitä, että puhun vieraita kieliä vahvalla suomalaisella aksentilla." Mies 40–50, Sveitsi

Koulutus ja luonto kertomusten kärjessä

Yle kokosi viime kesän ajan Suomi-imperiumia, jonka tarkoitus oli kerätä tietoa siitä, millaista on ulkosuomalaisten arki eri puolilla maailmaa. Siihen ilmoittautui yli 6500 ihmistä 123 eri maasta.

Verkkokyselyn yhteydessä tiedusteltiin, mitä vastaaja kertoo Suomesta nykyisessä kotimaassaan.

Ville Juutilainen / Yle

Mikä Suomi-imperiumi? Yle pyysi ulkomailla asuvia suomalaisia kertomaan elämästään. Vastauksia kerättiin Ylen verkkosivuilla kesän ja syksyn 2017 ajan. Lomakkeessa kysyttiin kotipaikka ja perustiedot. Lisäksi vastaajia pyydettiin avoimessa kentässä kirjoittamaan, millaisia asioita he kertovat Suomesta ulkomailla. Vastauksia tuli 6532, yhteensä 123 maasta ja 1787 eri paikkakunnalta. Vastausten perusteella koottiin Suomi-imperiumi, jota pääset tarkastelemaan tästä.

Vastausten perusteella kaksi asiaa korostuu ylitse muiden: Koulutus ja luonto. Molemmat mainittiin jossain muodossa lähes 700 vastauksessa.

Erityisesti suomalainen luonto sai osan vastaajista jopa runollisiksi.

”Kerron kylmästä, paukkuvasta, poskia pistävästä pakkasesta, lapsuuden illoista revontulia katsellessa - kuin valon tanssia katselisi, lumen narinasta kenkien alla, yöttömästä yöstä ja tikanheitosta aamukuuteen.” Nainen 40–50, Sveitsi

Ei kiitos, äänestin jo jaloillani

Stereotypioiden lisäksi toinen suuri kahtiajako liittyi siihen, mihin sävyyn Suomesta kerrotaan.

Yllättävänkin moni kirjoitti sanovansa Suomesta aina pelkästään positiivisia asioita, tarkoituksella. He kokivat Suomi-kuvan edistämisen kuuluvan omiin velvollisuuksiin. Toisilla Suomen brändääminen liittyi ainakin välillisesti työhön.

Muutama sanoi, että hänen olisi syytä saada Suomi-kuvan kirkastamisesta palkkaa.

Toiset, vaikka selvästi harvemmat, kuvailivat käsitystään Suomesta kielteiseksi ja sanoivat puhuvansa Suomesta sen mukaan.

Heikki Ahonen / Yle

Tässä yhteydessä mainittiin usein hyvinvointivaltion kurjistuminen, koulutusleikkaukset ja rasismi.

Jotkut eivät enää haluaisi katsoa Suomeen päinkään.

"Toisin kuin halutaan antaa ymmärtää, Suomi ei enää ole tasa-arvoinen hyvinvointivaltio, eriarvoisuus ja itsekkyys ovat lisääntyneet - eipä enää ole yhteistä venettä, verojen maksu kuuluu enää vain keski- ja pienituloisille. Muu Eurooppa porskuttaa, ja Suomi näivettää itse itsensä leikkauksilla uudelleen itäblokkiin - ei kiitos, äänestin jo jaloillani." Mies 40–50, Thaimaa

.

Markku Ulander / Lehtikuva

Suomeen kiukkuisimmin suhtautuvat asuvat kyselyn perusteella lämpimissä maissa, erityisesti Espanjassa ja Thaimaassa.

"Haluan kertoa, että valitsin asuinpaikkani erityisesti voidakseni pysytellä mahdollisimman etäällä suomalaisyhteisöistä. En kaipaa ruisleipää suomalaisesta makkarasta puhumattakaan." Mies yli 60, Espanja

"Suomi on kylmä, pimeä ja nurkkakuntainen. Ihmisillä on pakonomainen tarve kertoa muille miten asiat tehdään oikein ja vakaa usko siihen, että jos kaikki muut tekisivät samoin, maailma pelastuisi." Nainen 31–40, USA

Onko pakko kertoa mitään?

Suurimmassa osassa vastauksia sävy on kuitenkin siltä väliltä: moni korostaa haluavansa antaa Suomesta realistisen kuvan, eli kehuvansa ja haukkuvansa aiheesta ilman maalailuja.

Aalto-yliopiston Harald Herlin -oppimiskeskuksen kirjasto. Tuomas Uusheimo

Melkoisen suuri oli myös neljäs ryhmä, johon kuuluvat painottavat kertovansa Suomesta vain silloin kun kysytään. Ja sanovat silloinkin mahdollisimman vähän.

"En haluaisi kertoa mitään, mutta välillä on pakko." Nainen 20–30, Skotlanti

"Enpä paljon kerro, jos ei kysytä. Jos kysytään, vastaan." Nainen 40–50, Norja

Tätä perustellaan sillä, että tarinat siitä "miten asiat meillä hoidetaan" ovat ärsyttäviä. Joidenkin työyhteisöt taas olivat niin kansainvälisiä, että kansalaisuus ja alkuperäinen kotimaa eivät tunnu merkittäviltä asioilta.

"On kuin mikään maa ei olisi minun maani"

Myös suhde omaan identiteettiin jakoi ulkosuomalaisia. Identiteetti vaikuttaa siihen, mitä Suomesta kerrotaan. Vastaajat jäivät usein pohtimaan, mikä itsessä on suomalaista. Moni on huomannut, että oma Suomi-kuva oli ulkomailla asuessa muuttunut vaaleanpunaisemmaksi.

Ahti Alatarvas

"Jostain syystä haluan ostaa Finlayssonia ja Marimekkoa kotiini. Niistä kerron, kun joku tulee käymään ja ihastelee esim. pöytäliinaa tai verhoja. Suomessa ollessa kelpasi ihan tavallinen kangas!" Nainen yli 60, Ruotsi

Toiset taas kokivat, että Suomi ei paikkana vain sopinut itselle.

"Olen asunut ulkomailla (Ranska, Sveitsi, Malta) kolmasosan elämästäni ja on niin vapauttavaa huomata, miten erilainen olen ulkomailla. Paljon vapautuneempi ja oma itseni, koska painolastina ei ole tiettyyn muottiin sulautuminen. Ja kun kerran suomalaiset tunnetaan juroina, ei minun edes tarvitse olla se joka ylläpitää keskustelua muuallakaan." Mies 40–50, Malta

Hyvin moni, erityisesti ulkomailla pitkään asunut kipuilee kahden tai useamman maan välissä.

"On kuin ei mikää maa olisi minun maani. Suomessa olen osittain vieras ja Ruotsissa myös osittain vieras huolimatta lakisääteisistä oikeuksista kansallisena vähemmistönä sekä kieleen että kulttuuriin. Pohdiskelen näitä välillä kipeitäkin asioista aika ajoin." Nainen yli 60, Ruotsi

AOP

Osa totesi, että ei enää välttämättä edes tiedä, millaista Suomessa todellisuudessa on. Pitkän poissaolon jälkeen Suomi näyttäytyi välillä jonkinlaisena haavemaana.

"Valitettavasti vuoden paluumuutto Suomeen Ei ollut niin kuin kuvittelimme. Suomalainen on varmasti ulkosuomalaisena suomalaisempi kuin siellä asuessaan. Helsinki on kaunis kotikaupunki." Nainen 40–50, Sveitsi

Astiasarjat, rallienglanti ja pelkkä "t" sähköpostin perässä

Ulkosuomalaisten vastauksissa korostuvat havainnot, joita Suomen suomalainen ei ehkä aina tule ajatelleeksi arjessa.

Suomalaisuuteen liittyvät havainnot myös muuttuvat sen mukaan, mistä päin maailmaa Suomeen katsotaan.

"Kerron, miten hulluja suomalaiset on kun kesällä on pitsiverhot ikkunassa niin että on liian valoisaa nukkua ja talvella paksut tummat verhot ikkunoissa." Nainen 40–50, USA

"Kerron epäuskoisena kuunteleville kiinalaisille ystävilleni opiskelukulttuurista, jossa opiskelija opiskelee täyttääkseen omat ja itse asettamansa elämäntavoitteet vanhempien asettamien tavoitteiden sijaan." Mies alle 20, Kiina

"Suomenkielisessä sähköpostikeskustelussa, viesti lopetetaan "t." ja kollegani ovat tätä ihmetelleet, jolloin käännän: 't.' olisi englanniksi "' look forward to your reply, please don't hesitate to contact me in case you have any questions. Kind regards'." Nainen 20–30, Tukholma

"Kuinka paljon Suomessa on luontoa ja tilaa sekä kuiva ilma. Ja kuinka hedelmät ovat halpoja." Nainen 31–40, Japani

Yle

Monella vastaajalla päällimmäisenä mielessä olivat perhe-elämään liittyvät erot. Esimerkiksi koulujärjestelmää sekä työelämän ja vapaa-ajan suhdetta mietittiin paljon.

Vanha kotimaa tulee yhä monen mieleen erityisesti juhlapyhinä.

"Suomessa sukulaisten luona käyminen voi olla vaikeaa koska välimatkat ovat pitkiä ja säät voivat rajoittaa matkustamista. Singaporessa perheet pitävät yhtä viikoittain yhteisillä päivällisillä, jonne kokoontuu monta sukupolvea ja aviopuolisot lapsineen." Nainen 20–30, Singapore

"Kukaan Suomalainen ei joudu miettimään irtisanoutumista töistään sen takia, että saisi lapsen haettua koulusta oikeaan aikaan." Nainen 31–40, USA

"Suomessa on tosi paljon erikoisia ruokia juhlapäiviin ja vuodenaikoihin liittyen. On joulutortut, mämmi, sima ja listaa voisi jatkaa vaikka miten pitkälle. Se on erikoista, sillä täällä Alankomaissa ei ole kovin paljon mitään vuodenaikoihin tai juhlapäiviin liittyviä ruokia." Nainen 50–60, Hollanti

Juha Nurminen

Tarinat suomalaisuudesta eivät tietenkään muodostu tyhjiössä, vaan ne perustuvat jokaisen henkilökohtaisiin kokemuksiin. Siksi lähes mikä tahansa aihe voi edustaa suomalaisuutta.

"Kerron siitä, että Suomi on kaiken kaikkiaan turvallinen maa, mutta siellä on käsittämätöntä spontaania väkivaltaa, mikä johtuu siitä, että ihmiset hautovat ja pitävät sisällään ongelmiaan, koska suomalaisen pitää esittää vahvaa ja sellaista, että ei tarvitse ketään ollakseen onnellinen. --- Puhun suomalaisten hiljaisuudesta sekä hyvässä että pahassa, siitä, mitä tarkoittaa 'olla omissa oloissaan' ja että se ei tarkoita samaa kuin 'olla yksin' ." Mies 20–30, Peru

Kaiken kaikkiaan kertomukset liittyvät jokaisen omaan pohdintaan siitä, mitä kaikkea suomalaisuus pohjimmiltaan on. Lopulta suomalaisuus voikin merkitä lähes mitä tahansa - uunipannukakuista astiasarjojen keräilyyn.

"Puheenaiheiksi nousevat usein Suomen koulutusjärjestelmä, erityisesti aloitusikä, kouluruokailu jne. Myös rakentamisen erot, ilmasto, epäsosiaalisuus, huono asiakaspalvelu, hymyttömyys, tasapäistäminen, byrokratia, julkisivulautakunnat, startup-kulttuuri, peliala, astiasarjojen keräily, eristyksissä pysynyt geeniperimä, asenteet kotisynnytyksiä kohtaan, rallikuskien hauska aksentti, euroviisut, Nokian kumisaappaat, uunipannukakku, Ruotsinlaivojen juhlakulttuuri, suorasukaisuus... ". Nainen 30–40, Uusi-Seelanti

Lue lisää ulkosuomalaisista:

"Itkisinkö muka täällä jotain salmiakkia" – Katso Suomi-imperiumista, missä maailmalle lähteneet suomalaiset työskentelevät, rakastavat ja downshiftaavat

Kahdesta miljoonasta ulkosuomalaisesta suuri osa on "kateissa" – Ulkomailla asuvat ovat aina poikkeama tilastoissa

Animaatio: Maastamuuton historia kahdessa minuutissa

Tästä Suomi-imperiumin rakentaminen alkoi: suomalaisia on Australiasta Aurinkorannikolle

Töitä ja sen päälle surffausta – Juho ja kaverit kertovat, miksi he eivät voisi kuvitellakaan tekevänsä uraa vain Suomessa

Häpeä suomalaisjuurista on muuttumassa ylpeydeksi Ruotsissa – “Kaikki ihmettelevät, että häh, oletko sä suomalainen?”