Suomen pyrkiminen hiilineutraaliksi yhteiskunnaksi vuoteen 2035 mennessä nostaa uuden tutkimuspaperin mukaan perinteisen yksityisautoilun kustannuksia niin paljon, että polttomoottorien varassa toimivat alueet voivat joutua jopa suoranaiseen talousahdinkoon.

Ilmastonmuutoksen hillintäpyrkimykset nostavat elinkustannuksia epätasaisesti, kun Suomi pyrkii hiilineutraaliksi vuoteen 2035 mennessä, kertoo eilen julkistettu Suomen kaupungistumista käsittelevä politiikkapaperi.

Suomen Akatemian Strategisen tutkimuksen neuvoston rahoituksella toteutettuun tutkimushankkeeseen liittyvän dokumentin liikennettä ja autoilua käsittelevän osion mukaan Sanna Marinin (sd) hallituksen kunnianhimoinen hiilineutraaliustavoite ”edellyttää nykyistä tiukempia ohjauskeinoja, joilla vauhditetaan siirtymistä pois fossiilisista polttoaineista.”

”Tämä tarkoittaa esimerkiksi bensan ja dieselin korkeampaa verotusta tai myyntikiintiöitä, öljylämmityksen kieltämistä ja muiden energiaverojen nostamista.”

Eri puolilla maata asuvien ja erilaisia elämäntyylejä noudattavien kansalaisten reagointivaihtoehdoista uuteen tilanteeseen paperi maalaa näin:

”Kuluttajien ratkaisuna on joko investoida päästöttömään autoon, lämmitysjärjestelmään tai kodin energiatehokkuuteen, siirtyä käyttämään joukkoliikennettä tai muuttaa paremmalle sijainnille energiatehokkaampaan rakennukseen.”

Kaikkiaan nykymuotoisen polttomoottoriin perustuvan yksityisautoilun rooli on monin paikoin Suomea niin suuri, että liikkumisen kustannuksiin koskeminen voi vauhdittaa myös maaseudun autioitumiskehitystä:

”Kustannusten nousu ja suurin tarve investoida uusiin ratkaisuihin osuu eniten niihin, joilla on pitkät työ- ja asiointimatkat ja suuret, vanhat asunnot. Tämä voi vähentää yksityisautoiluun perustuvaa pendelöintiä ja siten pienentää työssäkäyntialueita, käytännössä ohjata ihmisiä muuttamaan maaseutukunnista kaupunkeihin”, paperi jatkaa sanatarkasti.

Pahimmillaan yksityisautoilun käytännöllinen rajoittaminen kustannusnousuin voi dokumentin mukaan aiheuttaa merkittävää alueellista talousahdinkoa ja eurooppalaisen mallin mukaisesti mahdollisia voisivat olla jopa mellakat:

”Kuten esimerkiksi Ranskan polttoaineveron korotusten käynnistämä liikehdintä osoitti, liikkumiskustannusten nousu on hankala yhteiskunnallinen kysymys. Jos polttomoottorien varassa toimivien alueiden talouskehitys on muutenkin heikkoa, voi liikkumisen kallistuminen syventää näiden alueiden taloudellista ahdinkoa – tai ainakin kehityksen kelkasta tippumisen tuntua”, paperin liikenneosuus päättyy.

Politiikkapaperin ovat tuottaneet ajatushautomo Demos Helsinki sekä Tampereen yliopiston tutkimusryhmä.

Julkaisun tarkoituksena on antaa suosituksia tulevien vuosikymmenten kaupungistumisen tasapainoiseen hallintaan pienten ja suurten kaupunkien sekä koko yhteiskunnan näkökulmasta.