Kapkaupungissa jo vuosia asunut liikemies Peter Fryckman on huolissaan Etelä-Afrikan parlamentin tuoreesta päätöksestä, joka tähtää maan pakkolunastukseen valkoisilta ilman korvausta.

Etelä-Afrikka valmistelee perustuslain muutosta maan takavarikoimiseksi valkoisilta tilallisilta.

Radikaalin maareformin arvellaan johtavan vakaviin seurauksiin.

Alueen hyvin tunteva liikemies Peter Fryckman puhuu sisällissodan uhasta ja maan talouden romahtamisesta.

Kuivuudesta kärsivää Etelä-Afrikkaa uhkaa paitsi veden loppuminen myös maareformin myötä arvaamaton tulevaisuus. RISTO KUNNAS

Etelä-Afrikan parlamentin alahuone eli kansalliskongressi päätti viime viikolla ylivoimaisella äänten enemmistöllä ryhtyä valmistelemaan perustuslain muutosta maan pakkolunastamiseksi valkoisilta ilman korvausta.

Aloitteen tehnyt parlamentin radikaalijäsen, Economic Freedom Fighters -puolueen perustaja Julius Malema perustelee maaomaisuuden palauttamista afrikkalaisille sillä, miten valkoiset jo 1600-luvun puolivälissä valtasivat maan sitä tuhansia vuosia asuttaneelta alkuperäisväestöltään.

" Sovinnon aika on ohi, nyt on oikeudenmukaisuuden aika " , Malema julisti.

" Meidän on varmistettava kansamme arvokkuus olemalla maksamatta korvausta rikollisille, jotka veivät maamme " :

Parlamentin perustuslakivaliokunnalla on elokuun loppuun asti aikaa valmistella lainmuutosta.

Kertakaikkinen ratkaisu

Maan presidentti Cyril Ramaphosa kannattaa valkoisten tilusten takavarikointia "siirtomaavallan syntien sovituksena". EPA/AOP

Myös maan vastavalittu presidentti Cyril Ramaphosa on heti virkakautensa alussa asettunut voimakkaasti maareformin taakse. Hän on puhunut " kertakaikkisesta ratkaisusta siirtomaa-ajan syntien sovittamiseksi " .

Presidentin ja parlamentin enemmistön näkemyksestä huolimatta osa poliitikoista katsoo, ettei vanhoja vääryyksiä voida korjata tekemällä uusia vääryyksiä. Freedom Front Plus -puolueen puheenjohtaja Pieter Groenewald ehti jo varoittaa " arvaamattomista seurauksista Etelä-Afrikalle " .

Radikaali päätös on herättänyt laajaa pelkoa maan valkoisessa vähemmistössä. Valkoiset edustavat vain noin kymmentä prosenttia Etelä-Afrikan väestöstä, mutta heidän hallussaan on yli 70 prosenttia sen viljelysmaasta. Tuhannet valkoiset viljelijät ovat jo vedonneet Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpiin " hätämaahanmuuton " sallimiseksi, mikäli maareformi astuu voimaan.

Tilannetta on jo ehditty verrata naapurimaan Zimbabwen ex-diktaattorin Robert Mugaben päätökseen takavarikoida valkoihoisten viljelijöiden maat viime vuosituhannen lopulla. Päätös johti maan talouden täydelliseen romahtamiseen ja Afrikan merkittävän ruoantuottajamaan taantumiseen YK:n ruoka-avun vastaanottajaksi.

Sota ja nälänhätä

Liikemies Peter Fryckman pelkää sisällissotaa, mikäli maareformi toteutetaan esitetyssä muodossa. JENNI GÄSTGIVAR

Etelä-Afrikkaa " toisena kotimaanaan " jo 1980-luvulta lähtien pitänyt liikemies Peter Fryckman näkee maan tulevaisuuden synkkänä, jos perustuslain muutos astuu voimaan esitetyssä muodossa.

- Kukaan (valkoisista) ei hyväksy astumista Zimbabwen tielle. Jos sitä lähdetään toteuttamaan, on selvää, että seurauksena on sisällissota. Buurit (maahantulleiden valkoihoisten jälkeläiset) eivät luovu maistaan ilman aseita, Fryckman sanoo.

- Maa halvaantuisi ensimmäisen maatilan kansallistamisesta.

Sisällissodalla ja Afrikan kehittyneimmän talouden romahtamisella olisi Fryckmanin mukaan välittömät ja rankat seurannaisvaikutukset naapurimaihin nälänhädän muodossa. Taloudelliset haittavaikutukset leviäisivät myös muualle Afrikkaan ja maailmaan.

- Maa hajoaisi. Sen jälkeen sitä ei nostaisi kukaan.

Mikäli uhkakuvat toteutuisivat, Fryckman pitää mahdollisena, että esimerkiksi Kapmaana tunnettu eteläinen alue tuhansine viini- ja maatiloineen irtautuisi muusta maasta.

Kapkaupungin vesihanat suljetaan ensi heinäkuussa, mikäli sateet eivät tuo muutosta pitkään jatkuneeseen kuivuuteen. RISTO KUNNAS