Suomi vuonna 2003 ei liene juuri kenenkään mielestä ollut paskempi paikka asua, elää ja työskennellä, kuin nykyään, vuonna 2015. Otin tämän vuoden tarkastelun alkupisteeksi, sillä tällöin Suomessa alkoi edelleen jatkuva porvarijohtoisten hallitusten valtakausi. Porvareita kun ei perinteisesti mieltäisi julkishallinnon menojen tietoisiksi kasvattajiksi, niin siitä on hyvä startata. Lisäksi, lukujen löytäminen edeltävältä ajalta on haasteellisempaa.

Valtion menobudjetti on kasvanut 50% 2003-2015 35,7Mrd€ -> 53,7Mrd€. Valtion verotulot ovat kasvaneet 33% 2003-2015 30Mrd€ -> 40Mrd€. http://yle.fi/uutiset/nain_eri_hallitukset_ovat_kasvattaneet_suomen_budjettia_ja_velkaa/7469358

Tässä yksinkertaistettuna syy valtiontalouden huonoon tilaan, menot ovat kasvaneet enemmän kuin tulot. Koska tuloja ei niin vain kasvateta, on leikattava menoista, tämän lienee jokainen ymmärtää kurkkaamalla omaan lompakkoonsa. Tai otettava lisää velkaa, kuten tähän asti.

Mutta mistä leikata? Kokeillaan numeroiden kautta selvittää, onko joku mahdollisesti saanut enemmän/jopa liikaa suhteessa vuoteen 2003. Reilu taso on verotulojen kasvun mukainen, eli +33%, sitä enemmän kasvaneet ovat kasvaneet liikaa. Ja jos joku on saanut liikaa, siltä leikataan, eikö tämä ole tasapuolista ja reilua, objektiivisesti tarkasteltuna? Ja ei kai sen pitäisi niin kirpaista, jos joltain otetaan pois jotain, mitä he ovat budjetointivirheiden vuoksi väliaikaisesti saaneet liikaa? Maksammehan kiltisti mätkyjäkin. Ja hei, tämähän tarkoittaa joka tapauksessa kaikille valtiolta jotain saaville 33%:n palkan-/etuudenkorotusta vuoteen 2003 nähden. Riittävästi?

Tämä laskuharjoitus on puhtaasti numeraalinen, eikä kuvasta minkäänlaisia arvovalintoja. Pyrin vain esittämään sen, minne matemaattisesti näyttää menneen liikaa rahaa. En ota myöskään kantaa siihen, onko jokin työ palkkansa arvoinen, yli- tai alipalkattu, ainoastaan siihen, onko jossain tehty kestämättömiä korotuksia.

Miten menopuoli on kasvanut ministeriöittäin?

Presidentti: 7,2M€ -> 19M€ +163%

Eduskunta: 117M€ -> 164M€ +40%

Valtioneuvosto: 40M€ -> 90M€ +125%

Ulkoministeriö: 724M€ -> 1224M€ +69%

Oikeusminist: 631M€ -> 901M€ +42%

Sisäasiain: 1385M€ -> 1219M€ -12%

Puolustus: 1952M€ -> 2687M€ +37%

VM: 5048M€ -> 16949M€ +235%

Opetus: 5878M€ -> 6769M€ +15%

Maametsä: 2589M€ -> 2661M€ +3%

LiVi: 1647M€ -> 2853M€ +73%

SoTe: 8516M€ -> 12765M€ +50%

Työminist: 2162M€ -> SoTe:n alla nyt eli ylempi sittenkin +19%

Ympäristö: 643M€ -> 203M€ Asumistuki nyt SoTessa, eli ylempi sittenkin vain +14%

TEM onkin pitkälti sama kuin vanha Kauppa- ja teollisuusministeriö, ei sama kuin vanha Työministeriö… eli:

TEM: 982M€ -> 3438M€ +250%

Velan korot 3427M€ -> 1766M€ -50%

Presidentin, eduskunnan ja valtioneuvoston osalta löytyy siis yhteensä noin 50M€ liikakasvua, leikatkaa.

Ulkoasiainministeriön kasvun selittää kehitysyhteistyörahojen sekä hallinnon tuplaaminen. Kai sieltä vähän voisi nipistää pois, tuohon +33%-tasolle vaikka. Säästöä 400M€.

Oikeusministeriö on aika lailla linjassaan, kasvua enimmäkseen uutuutena budjettiin ilmestyneestä maksuhäiriöiden käsittelystä. Pientä viilausta 50M€.

Sisäministeriö siis ainoa, joka laskenut, mitäs ihmettä sieltä löytyy:

Poliisi, rajavartiosto, pelastus, maahanmuutto. Hmm, ei tainneet pakolaiset kaataa talouttamme. Täältä tosin on silloiset minimaaliset kunta-avustukset siirretty VM:n alle, sekä alueiden kehittäminen TEMin alle, joten aika +-0 mennään. Ehkä näille olisi reilua antaa jopa enemmän, se sama +33% kuin muillekin? Toisaalta, ehkä muut voisivat oppia, mitä sisäministeriössä on osattu tehdä paremmin kuin muualla?

Puolustusmenot ovat kasvaneet vain marginaalisesti tuloja enemmän, hyvin menee siis niiltäkin osin.

No niin, valtionvarainministeriö, mitäs ihmettä. +12 Miljardia, +235%! Enimmäkseen (8,5Mrd€) osalta tämä selittyy kuntien tukemisella, 2003 kun tämä budjetoitiin vielä ministeriöittäin. Täällä siis muhii opetus- ja sotepommi, josta lisää myöhemmin, samoin eläkkeistä. EU-maksut 1376M€ -> 2200M€ +59% voiko tähän edes vaikuttaa? Jos voi, niin 370M€ leikkaus siihen. Ahvenanmaalle on siirretty 25M€ liikaa. VM:n alaisissa eri hallinnollisissa yksiköissä on laitettu läskiä liikaa noin 50M€ edestä, tehostakaa.

Opetusministeriö on kasvanut vain 15%, tämähän vaikuttaa hyvältä. Ai niin, mutta XMiljardia on siirretty tuonne VM:n alle. Eli kasvua on tapahtunut, vaikka valtaosa valtionosuuksista on siirretty muualle. Tarkastellaan tarkemmin myöhemmin.

Maa- ja metsätalousministeriön menot ovat kasvaneet vain 3%. Traktorit parkkiin jätkät, ette ole saaneet yhtä reilua osuutta hyvinvointimme kasvusta, kuin muut. Tai, ehkä teilläkin olisi opetettavaa muille, miten asiat hoidetaan tehokkaammin?

Liikenne- ja viestintäministeriön menot +73%. Kasvu liikenneverkon kehittämiseen ja ylläpitoon. Hoidettava tehokkaammin, säästöä 660M€.

SoTe kasvanut vain 14%, mihinkäs täällä uudistusta tarvitaan? Ai niin, YMiljardia VM:n alla. Tutkitaas myöhemmin tätäkin.

Työministeriön asiat siis siirretty SoTen alle sekä 70% ympäristöministeriön budjetista. Kannatan ympäristöministeriön lakkauttamista tai hoidettavien lisäasioiden (esim. energiapolitiikka) siirtämistä sinne.

Työ- ja elinkeinoministeriö ottanut reippaat +250%, mitäs mitäs? Hallinto tuplaantunut, 100M€ tehostamisvaraa. Elinkeino- ja innovaatiopolittiikka kasvatettu 400M€ liikaa. Alueiden kehittäminen siirretty sisäministeriöstä ja kasvatettu 150M€ liikaa. Energiatukia on kasvatettu 250M€ liikaa. Julkiset työvoima- ja yrityspalvelut kasvaneet 300M€ liikaa.

Sitten onkin menopuolella enää velan korot, jotka ovat puolittuneet. Hienoa! Mikäs sitä velkaa ottaessa, jos siitä tarvitsee maksaa noin paljon vähemmän korkoja entiseen nähden. Ehkä pitkällä tähtäimellä korot eivät kuitenkaan ole tällä tasolla, joten menojen leikkaus lienee terveempää.

Valtion budjetointi on muuttunut merkittävästi vuodesta 2003. Tällöin valtionosuudet olivat menoluokittain eri ministeriöiden alaisuudessa. Nykyään “Kuntien tukeminen” otsikon alta löytyy niputettuna tämä peruspalveluiden tuottamiseen tarkoitettu pullataikina. Toki, jotta asia ei olisi yksinkertainen, löytyy näitä parin miljardin verran edelleen menoluokittain ministeriöidenkin alta.

No niin, opetus ja sote, mikä osuus tuosta 8,5Mrd eurosta on minnekin? 2009 budjetoitiin vielä erikseen ja 2010 ensimmäistä kertaa könttänä, joten pakko lienee etsiä summittaista suhdetta sieltä.

2009 opetus 7560M€, sote 15080M€, yht. 22640M€. 2010 opetus 6217M€, sote 11528M€, Kuntien tukeminen 7878M€, yht. 25623M€. Suhde on siis luokkaa 20% opetukseen ja 80% soteen. Siirretään tällä prosentilla 2015 budjetista, jolloin saadaan vertailukelpoisia lukuja 2003 suhteen. Eli 1700M€ opetukseen ja 6800M€ soteen. Lisäksi siirretään 2003 VM:n alaiset eläkkeet soteen (2878M€) samoin kuin 2015 (4692M€).

Tällöin:

Opetus: 5878M€ -> 8469M€ +44%

Sote: 13996M€ -> 24257M€ +73%

No nythän ne näyttävätkin kasvaneen liiaksi. Pureudutaan sisälle.

Opetus ensin:

Yliopistot 1122M€ -> 1904M€ +70%

AMK 330M€ -> 861M€ +160%

Amis 544M€ -> 504M€ -7%

Aikuiskoul. 290M€ -> 508M€ +75%

Peruskoul. 1849M€ -> 3300M€ +78%

Opintotuki 717M€ -> 916M€ +27%

Ammattikoulutuksesta siis karsittu ja opintotuet laahavat hieman perässä, mutta muut ovat kasvaneet reilusti!

Yliopistojen osalta suoritettujen tutkintojen määrä on kasvanut 2003-2014 70%, mikä toki on linjassa menojen kasvun kanssa. En osaa ottaa kantaa, onko tämä tarpeen, mutta en tinkisi täältä, sillä saadulla lisärahalla on aikaansaatu vastaava tulos. Toki, hallitus ilmoitti jo leikkaavansa yliopistoilta, joten otetaan täältäkin reilu osuus pois, eli 400M€.

Ammattikorkeaopiskelijoiden ja -tutkintojen määrä on pysynyt melko samalla tasolla, joten lisärahoituksessa on liikaa 400M€. Sama koskee aikuiskoulutusta, joten 120M€ liikaa.

Peruskoulutettavien määräkin on pysynyt melko samalla tasolla, joten 840M€ liikaa.

Mihin opetuksen lisärahoitus on mennyt? Valtaosaltaan palkkoihin, sekä lisähenkilöstön että palkankorotusten muodossa.

Ja sitten soteen!

Lapsilisät 1350M€ -> 1377M€ +1% (Tästäkö piti vielä leikatakin?)

Työttömyyskassat 574M€ -> 1007M€ +75%

Työmarkkinatuki 1034M€ -> 1428M€ +38%

Sairausvakuutus 699M€ -> 1246M€ +78%

Eläkkeet+vakuutus 4391M€ -> 9238M€ +110%

Kuntien sote 2987M€ -> 7308M€ +144%

Asumistuki 430M€ -> 847M€ +97%

Taloudellinen huoltosuhde on tarkastelujaksolla heikentynyt 13%, mikä antaa osviittaa myös sotemenojen järkevälle kasvutasolle. Lasketaan se siis reiluuden nimissä myös tuon +33% päälle, eli 50% lisää rahaa soteen olisi reilua. Tällöin leikkausvaraa eläkkeistä 2650M€, kuntien sotesta 2827M€ sekä sairausvakuutuksesta ja asumistuesta yhteensä 400M€. Työttömien määrä on samaa tasoa kuin 2003, joten siinä laskettakoon vain tuolla +33%, eli 240M€ säästöä sieltä.

Eläkepommi on siis poksahtanut. Eläkeläisten määrä on kasvanut 13%, maksettavien eläkkeiden ja eläkevakuutusten määrä 110%. Mistä tämä johtuu ja mitä sille on tehtävissä? Riittääkö isompien eläkkeiden leikkaus? Eläkeläisten mukanaolo vielä työelämässä helpommaksi, jotta sitä kautta tulisi lisää verotuloja kattamaan eläkemenoja? Vai vaaditaanko koko eläkejärjestelmän läpikäyntiä ja uudistusta? Ja mikä pelottavinta, mille tasolle päädytään, jos mitään muutoksia ei tehdä ja kasvu jatkuu?

Suurin peikko löytyy kuitenkin kuntien sote-menoista. Siellä on eletty reippaasti yli varojen, menojen kasvu suhteessa hoidettavien määrän kasvuun on kestämätön. Mistä ko. menot sitten koostuvat? Enimmäkseen henkilöstökuluista jälleen. Palkankorotuksia on tarkastelujaksolla tullut runsaasti ja tehottomasta johtamisesta johtuen lisäväkeä on palkattu kasvanutta hoitosuhdetta enemmän.

http://www.hs.fi/kotimaa/a1421029730640 Mikäli asiat hoidettaisiin kaikkialla kuten EKSOTEssa tai paremmin, tuo laskemani ylimääräinen vajaa 3Mrd€ olisi säästettävissä. Sote- ja kuntauudistuksia siis tarvitaan, mutta millaisia?

Valtion velanotto vuonna 2015 on 4,5Mrd€, joten ainakin sen verran pitäisi säästöjä saada aikaan. Lasketaan yhteen laskemani reilut säästöt:

Presidentti, eduskunta ja valtioneuvosto 50M€

Kehitysyhteistyö 400M€

Oikeusministeriö 50M€

EU-maksut 370M€

VM+Ahvenanmaa 75M€

Liikenneverkko 660M€

Työ- ja elinkeinoministeriö 1100M€

Perusopetus 840M€

Muu opetus 520M€

Yliopistot 400M€

Eläkkeet 2650M€

Sote 2878M€

Sairausvakuutus ja asumistuki 400M€

Ansiosidonnainen 240M€

Yhteensä: 10633M€

Tämähän on yli tuplasti säästötarpeen, eli alle puoletkin noista riittäisi. Siinä kohtaahan on vain sitten kyse siitä, suostummeko kansana siihen, että valtio ja kunnat elätteineen saavat isommat ansionkorotukset kuin yksityiset palkansaajat ja yrittäjät. Tähän saakka olemme suostuneet, sillä muutos on tapahtunut pikkuhiljaa isompien massojen huomaamatta. Ja varmaan suostumme jatkossakin, emmehän muuten saisi hyvinvointivaltion huippulaatuisia palveluja, näinhän meille sanotaan.

Palkkojen kehitys 2003-2012:

Valtio +44%

Kunta +38%

Yksityinen +33% (kas 1:1 suhteessa valtion verotuloihin, reilua)

Kotitalouksien oikaistu reaalitulo on kasvanut 17% 2003-2015. Tämä kuvastaa siis koko kansan saamia lisätuloja ko. aikavälillä. Mukana siis myös vähemmän lisää saaneet tukien saajat, kuin myös paljon enemmän lisätuloa saaneet valtion ja kuntien työntekijät. Tarkastelujaksolla tuloerot ovat kasvaneet, vähätuloisimman 10% ollessa samalla tasolla kuin 2003 ja suurituloisimman 10% ollessa 20% vuoden 2003 reaalituloa korkeammalla.

2003-2014 BKT on kasvanut 11% ja vienti on kasvanut 20%, molemmat siis palkkatasoja vähemmän ja BKT reaalituloakin vähemmän. Valtion verotulot ovat kuitenkin kasvaneet 33%, joten verotus kokonaisuudessaan on kiristynyt suhteessa BKT:hen ja viennin arvoon.

Kohdentamalla leikkauksia yksityiselle puolelle valtio pyrkii kasvattamaan verotulojaan, jotta heidän ei tarvitsisi leikata omista menoistaan.

Ongelma ei ole yksityissektorin palkkauksen, yritysten huonon tilan, heikon viennin tai ay-liikkeen (yksityisen puolen) syytä. Myöskään rikkaita ei pääse syyttämään, en nimittäin löytänyt budjetista kohtaa, jossa rikkaille olisi annettu jotain enemmän kuin 2003. Ongelman on aiheuttanut valtio elämällä vuosia yli varojensa, oman poppoonsa palkkoja ylös hilaten epäreilulle tasolle suhteessa yksityiseen puoleen. Heikkoa johtamista siis, ilmeisesti vuoteen 2008 jatkuneen talouskasvun ajateltiin olevan ikuista, eikä muutoksiin ole osattu reagoida vieläkään.

Tuskin mikään rahoituslaitos antaisi lisälainaa yritykselle, joka on kulujaan nostamalla päätynyt tappiolliseksi ja jonka strateginen linjaus on pakottaa asiakkaat maksamaan lisää vastikkeetta, ilman että yritys karsisi omia kulujaan.

Valtion menoja on karsittava reilusti ennen kuin yksityisen puolen palkansaajilta tai yrityksiltä on oikeutettua vaatia mitään. Sympatiseeraan niin yrittäjien valitusta kuin ammattiliittojenkin, kumpikaan ei ole syyllinen. Poliitikot ovat onnistuneet propagandassaan ja luoneet vastakkainasettelua näiden välille, vaikka todellinen vastakkainasettelun tarve on yritysten työntekijöineen ja valtion välinen.

Ja vastaus otsikon kysymykseen: Jos olet palkkatyössä, palkkasi on todennäköisesti kasvanut +33% vuodesta 2003. Paitsi toki jos olet valtion palkoilla, silloin olet saanut liikaa.

Kommentit ja korjaukset tervetulleita, olisi oikeastaan ihan mukava huomata, että olenkin väärässä. Sehän tarkoittaisi, että voisimme jatkaa samaan malliin.

Lähteet: http://www.findikaattori.fi/fi/13 http://www.findikaattori.fi/fi/114 http://www.stat.fi/til/pra/2012/pra_2012_2013-10-11_tie_001_fi.html http://tilastokeskus.fi/tup/suoluk/suoluk_kotimaankauppa.html#kauppatase

http://budjetti.vm.fi/indox/sisalto.jsp;jsessionid=BFD8E7E8288EF287209778C36DC2AAD1?year=2003&lang=fi&maindoc=/2003/aky/aky.xml&opennode=0:1:9 :

http://budjetti.vm.fi/indox/sisalto.jsp?year=2015&lang=fi&maindoc=/2015/tae/hallituksenEsitys/hallituksenEsitys.xml&opennode=0:1:117 :