Alexander Stubbin johdolla muodostettava viiden puolueen hallitus keskittyy luomaan työpaikkoja ja sysäämään talouskasvua liikkeelle (siirryt toiseen palveluun). Hallituksen toimikausi on vain kymmenen kuukautta, mutta se on sopinut tavoitteista, joista osa ulottuu viiden vuoden päähän.

Kasvu- ja työllisyyspaketin koko on 1,1 miljardia euroa. Summa koostuu vajaassa viidessä vuodessa tehtävistä kertaluonteisista ja kertyvistä summista. Kataisen hallitus sopi viime töikseen 600 miljoonan kasvupaketista. Talouskasvua yritetään siis töniä liikkeelle kaikkiaan 1,7 miljardilla.

Verotus kevenee

Työn ja eläkkeiden verotus kevenee kaikkiaan 410 miljoonaa euroa. Verohelpotuksia saavat vuonna 2015 pieni- ja keskituloiset – eli alle 70 000 euroa ansaitsevat. Nämä verohelpotukset koskevat niitä, jotka maksavat valtion veroa. Kaikkein pienituloisimmat saavat helpotuksia työtulovähennyksessä tai kunnallisveroon perusvähennyksellä, näistä sopi jo Kataisen hallitus.

Yritykset saavat verohelpotusta, kun ne saavat jälleen vähentää verotuksessa edustuskulujaan. Kataisen hallitus oli aiemmin poistanut verovähennysoikeuden. Tästä hyötyvät erityisesti matkailukeskukset ja ravintolat, joissa yritykset kestitsevät vieraitaan. Yritykset pääsevät eroon myös windfall-verosta, jonka hinnaksi on laskettu kaikkiaan 200 miljoonaa euroa.

Raiteille rahaa

Hallitus antaa rahaa myös rakennushankkeisiin, jotka hyödyttävät isoa osaa väestöstä. Tällaisia ovat pääkaupunkiseudun Pisara-lähijunarata, joka saa 100 miljoonaa euroa, sekä Länsimetro, jonka rakenteisiin ja asuntorakentamiseen valtio antaa 240 miljoonaa. Myös Tampereen ratikkaa tuetaan.

Tuleva Stubbin hallitus ei peru Kataisen hallituksen päätöstä lapsilisien leikkauksesta, joka vie perheiltä 110 miljoonaa euroa. Se kuitenkin maksaa osan perheille takaisin, keventämällä joidenkin lapsiperheiden verotusta – yhteensä 70 miljoonalla eurolla.

Lisää ostovoimaa

Hallitus luottaa, että veronalennukset saavat ihmiset ja yritykset kuluttamaan rahaa, mikä lisää kysyntää ja sitä kautta tukee uuden työn syntymistä. Näitä hallitus kutsuu dynaamisiksi vaikutuksiksi.

Veronkevennyksiä ja liikennehankkeita varten valtio ottaa myös lisävelkaa. Lisävelkaa kertyy vuoden 2018 tasolla laskettuna 800 miljoonaa enemmän kuin ilman kasvupakettia. Se heikentää valtion velkasuhdetta – eli tulojen ja julkisen velan suhdetta – 0,4 prosenttiyksikköä.