Lehtikuva/Markku Ulander

Verotus leikkaa ennestäänkin sosiaalisen peruskirjan tason alle jääviä etuuksia.

Euroopan Neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea on antanut päätöksensä Suomen Sosiaalioikeudellisen Seuran (SSOS) tekemään kanteluun Suomen perusturvan tasosta. Komitea katsoi, että Suomen perusturvan taso ei täytä Euroopan Neuvoston sosiaalisen peruskirjan vaatimuksia.

Suomen Sosiaalioikeudellinen Seura teki vuonna 2012 kantelun Suomen toimeentuloturvan minimimääräyksistä Euroopan neuvoston sosiaaliasiain komitealle. Kantelussa kiinnitettiin huomiota lisäksi siihen, että sosiaaliturvan kehittäminen oli 1990-luvun lamasta lähtien ollut jäädytettynä, mikä oli johtanut lisääntyvään köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen.

”Mielestämme Suomen valtio ei ollut toteuttanut ja ylläpitänyt sosiaaliturvaa siten kuin sosiaalinen peruskirja edellytti,” kantelussa todettiin. Sosiaalisten oikeuksien komitea julkisti vastauksensa kanteluun keskiviikkona.

Etuudet jäävät puoleen mediaanitulosta



Suomi on vuonna 2002 ratifioinut Euroopan Neuvoston uudistetun sosiaalisen peruskirjan, joka sisältää säännöksiä sosiaaliturvan tasosta.

Päätöksessään Euroopan Neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea totesi, että Suomen sairauspäivärahan, äitiyspäivärahan, kuntoutusrahan, takuueläkkeen ja työttömyysturvan peruspäivärahan minimäärät eivät vastaa tasoltaan peruskirjan edellyttämää tasoa. Näiden sosiaaliturvaetuuksien taso jäi alle 40 prosentin ekvivalentista mediaanitulosta, joka oli 776 euroa kuukaudessa vuonna 2013.

ILMOITUS

Komitea katsoi myös, että työmarkkinatuki ja toimeentulotuen perusosa eivät ole sosiaalisen peruskirjan mukaan riittäviä, koska molemmat jäävät selvästi alle 50 prosentin ekvivalentista mediaanitulosta, joka oli 970 euroa kuukaudessa vuonna 2013. Komitea ei pitänyt näytettynä, että työmarkkinatuki yhdessä muiden etuuksien kanssa saavuttaisi riittävän tason. Toimeentulotuen osalta ei myöskään voitu pitää varmana, että kaikki tarpeessa olevat henkilöt saavat riittävästi toimeentulotukea.

Minimisäännösten alituksesta huolimatta Suomen katsottiin toteuttaneen ja ylläpitäneen sosiaaliturvaa peruskirjan mukaisesti, koska erityisesti vuosina 2012–2013 oli toteutettu parannuksia.

Verotus leikkaa etuuksien määrää



Sosiaalinen peruskirja edellyttää, että minimimäärien tulee olla vähintään 50 prosenttia ekvivalentista mediaanitulosta ja missään tapauksessa minimitaso ei saisi alittaa 40 prosentin tasoa.

Minimisairauspäiväraha vuonna 2013 oli 23,77 euroa tai 594 euroa kuukaudessa, mikä vastaa 31 prosenttia mediaanitulosta. Lisäksi sairauspäiväraha on verollista tuloa. 20 prosentin tuloveron jälkeen minimipäiväraha on 475 euroa kuukaudessa eli 24 prosenttia mediaanitulosta.

Äitiysrahan ja kuntoutusrahan taso oli sama kuin sairauspäivärahassa, eli 24 prosenttia mediaanitulosta verotuksen jälkeen. Työttömän peruspäiväraha oli 32,46 euroa päivässä eli 698 euroa kuukaudessa vastaten 36 prosenttia ekvivalentista mediaanitulosta. 20 prosentin veron jälkeen summa kutistui 558 euroon kuukaudessa, joka vastaa 29 prosenttia mediaanitulosta.

Takuueläke 738,82 euroa kuukaudessa vuonna 2013 vastasi 38 prosenttia ekvivalentista mediaanitulosta.

Vuonna 2013 toimeentulotuen perusosa oli 477,26 euroa kuukaudessa yhdelle henkilölle. Se oli alle 25 prosenttia ekvivalentista mediaanitulosta. Komitean päätöksen mukaan ei voida pitää varmana, että kaikki tarpeessa olevat henkilöt saavat riittävästi toimeentulotukea, vaikka osa toimeentulotuen saajista saakin lisäksi harkinnanvaraista tukea.

Työmarkkinatuesta komitea totesi, että sen suuruus oli 698 euroa kuukaudessa vuonna 2013 vastasi noin 36 prosenttia ekvivalentista mediaanitulosta. 20 prosentin tuloveron jälkeen tuen nettoarvo 558 euroa kuukaudessa oli noin 29 prosenttia ekvivalentista mediaanitulosta.

Suomi erityisen huomion kohteena



Suomen tulee säännöllisesti raportoida sosiaalisten oikeuksien peruskirjan toteutumisesta. Tulevaisuudessa Suomen perusturvaetuudet tulevat olemaan erityisen huomion kohteena.

Suomen Sosiaalioikeudellinen Seura katsoo, että tulevan hallituksen keskeinen ja ensisijainen tehtävä tulee olemaan Suomen perusturvaetuuksien nostaminen Euroopan Neuvoston sosiaalisen peruskirjan edellyttämälle tasolle.