Kuntien budjetista lähtee noin puolet pois sote- ja maakuntauudistuksen myötä, kun sote-palveluiden järjestämisvastuu siirtyy maakunnille.

Omat velat jäävät kuntaan kuitenkin täysimääräisesti. Vain kuntayhtymien eli esimerkiksi sairaanhoitopiirien velat siirtyvät maakunnille.

Suhteellinen velkaantuneisuus siis kasvaa, kun velan määrä pysyy samana, mutta käytettävät tulot pienenevät.

”Kunnan dynamiikka muuttuu ja näyttäytyy erilaisena rahoittajille. Tuskin se ainakaan positiivisesti vaikuttaa rahan hintaan”, Kuntaliiton vt. johtaja Henrik Rainio arvioi.

Lainan korko voi siis nousta.

Lainsäätäjien tavoitteena on kunnan peruspalvelujen valtionosuusjärjestelmään tehtävillä muutoksilla varmistaa, että ”kunnan lainanhoitokyky säilyy entisellään”.

”Iso kysymysmerkki on suurten kaupunkien investointimahdollisuudet tulojen puolittuessa. Kun talous lähtee kasvamaan, tarvitaan investointeja kouluihin ja päiväkoteihin”, Rainio sanoo.

Vaikka sote-palveluiden järjestysvastuu siirtyy, kuntien omistukseen ja taseeseen jäävät niiden omat sote-kiinteistöt. Ne vuokrataan kolmeksi vuodeksi maakunnalle.

”Saattaa olla järkevämpää vain myydä kiinteistöt pois.”

Kunnan tärkeäksi tehtäväksi tulee siis toimia maakunnan vuokranantajana. Sen ei Rainion mukaan pitäisi kuulua kunnan toimialaan.

”Saattaa olla järkevämpää vain myydä kiinteistöt pois, jos saa hyvän hinnan.”

Apajilla kärkkyvät tietenkin yksityiset sote-firmat, ja monet kunnat ovat jo saaneet ostotarjouksia.

Kuntaliitto on kehottanut kuntia vielä odottamaan myymisessä, sillä lainsäädäntöä ei ole hyväksytty.

Maakunnilla tulee olemaan kova paikka kolmen miljardin euron säästöjen toteuttamisessa. Rainion mukaan se tarkoittaa, että palveluverkon supistamiseen kohdistuu paineita.

”Varmasti tulee olemaan useita kiinteistöjä, joista maakunnat ajan jälkeen luopuvat. Onko kunnilla niille enää sen jälkeen tarvetta?”

Suurissa kaupungeissa käyttöä varmasti on, mutta maaseudulla tilanne voi olla toinen.

Sote-uudistusta on veivattu jo kymmenen vuotta, ja moni pienempi kunta haluaisi epämääräisyyden tilaan jo päätöksen – oli ratkaisu mikä hyvänsä.

Hallinnollinen järjestely eli maakuntauudistus tuntuu sen rinnalla sivuseikalta, vaikka kunnat heikkenevätkin tehtävien poistumisen myötä.

Isoille kaupungeille tulopohjan puolittuminen voi olla ikävää, mutta monessa pienessä kunnassa sote-menot vaikeuttavat talouden saamista tasapainoiseksi.

Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevalla 2 836 asukkaan Reisjärvellä oli vuonna 2016 eniten velkaa per asukas: 9 309 euroa.

Reisjärven suhteellinen velkaantuneisuus oli 112 prosenttia. Tunnusluku kuvaa, kuinka suuri osa tilikauden käyttötuloista menisi velan takaisinmaksuun.

Vielä suurempi suhteellinen velkaantuneisuus oli Kyyjärvellä, 116,8 prosenttia.

Reisjärvi sijoittui Suomen Kuvalehden kuntakoneessa sijalle 222 ja sai kaksi tähteä viidestä.

Kunnanjohtajan Raija Potilan mukaan sote- ja maakuntauudistuksen vaikutuksia Reisjärven kuntatalouteen on vielä vaikea arvioida, koska lainsäädäntö ei ole voimassa eivätkä kaikki ratkaisut tiedossa.

Sen voi kuitenkin sanoa, että uudistus tekisi kunnan talouden tasapainottamisesta ja palveluiden järjestämisestä helpompaa.

”Sote-menot ovat niin arvaamattomia.”

”Kaikkia velkoja on aika vaikea maksaa pois.”

Kolmen muun kunnan kanssa perustettu peruspalvelukuntayhtymä Selänne järjestää Reisjärven sote-palvelut. Vuonna 2016 kuntayhtymältä tuli palautuksia, mutta tänä vuonna kuluja oli puoli miljoonaa euroa enemmän.

Kustannusten vaihtelut muodostuvat pääosin erikoissairaanhoidon palvelujen käytöstä.

Kunnan suhteellinen velkaantuneisuus on korkea, ja Potila myöntää, että verotulojen puolittumiseen tulisi varautua.

”Kaikkia velkoja on kuitenkin aika vaikea maksaa pois.”

Hän huomauttaa, että kunnassa ei ole osakeyhtiöitä – eli konsernivelka on käytännössä yhtä suuri.

”Joissakin kunnissa konsernivelka on vielä suurempi. Esimerkiksi kuntien omistamissa vuokra-asunto-osakeyhtiöissä voi olla paljonkin rakentamiseen ja korjaamiseen otettua velkaa.”

Kuntakonserneista eniten velkaa oli Espoolla, 11 606 euroa per asukas.

Reisjärvellä kunnan henkilöstö puolittuu. Talous- ja hallintopalveluita tarvitaan huomattavasti vähemmän.

Usealle kunnalle toteutettu lomitustoiminta siirtyy maakunnan hoidettavaksi. Kunnan maksuosuudet sosiaali- ja terveydenhuoltoon ja pelastustoimeen loppuvat.

Potila on silti luottavainen sen suhteen, että kuntaan jää elinvoimaista toimintaa.

”Sivistys- ja tekniseen toimeen jää enemmän aikaa. Koulujen kohtaloita joudumme toki miettimään edelleen, palvelurakenteessa on investointitarpeita.”

Satakunnassa sijaitsevan Jämijärven kunnanjohtaja Kirsi Virtanen arvioi, että 1 876 asukkaan Jämijärvi on uudistuksessa pärjääjä.

”Tuloja poistuu, mutta menoja poistuu kuitenkin enemmän. Verotulojen merkitys kasvaa huomattavasti, eli työpaikoista ja yrityksistä pitää huolehtia entistä paremmin.”

Jämijärvi joutui tänä vuonna kriisikuntamenettelyyn. Syynä oli reippaasti pakkasen puolelle keikahtanut tilinpäätös. Verotulot romahtivat, kun maataloustukien maksamiset siirtyivät ja sote-menot kasvoivat.

Kertynyttä alijäämää oli vuoden 2016 tilinpäätöksessä 985 euroa per asukas.

Suomen Kuvalehden kuntakoneessa Jämijärvi sijoittui sijalle 186 ja sai kaksi tähteä viidestä.

Kiinteistöjen käsiin jääminen ei kuitenkaan aiheuta huolia Jämijärvellä.

Kunnassa on kaksi sote-kiinteistöä: vanhainkoti ja terveyskeskus. Molemmat ovat niin vanhoja, että niistä ei enää ole velkaa maksettavana.

”On meillekin tullut kyselyitä kiinteistöistä, mutta ratkaisuja ei ole tehty.”

Tällä hetkellä Jämijärvi vuokraa kiinteistöjä niiden ylläpitokustannuksia vastaavalla hinnalla kuntayhtymälle.

”Hinnat ovat alhaiset, sillä julkisen palvelun tarjoajina emme tavoittele voittoa. Yksityisellä puolella tilanne on tietenkin toinen.”

Uhkakuvista huolimatta Virtanen odottaa uudistuksen loppuun saattamista ”kuin kuuta nousevaa”.

”Voimavaroja voisi keskittää johonkin muuhunkin. Hirvittää ajatella, paljonko kymmenen vuoden aikana on käytetty rahaa tähän juupaamiseen.”

Perusopetuksen järjestäminen ja kunnallistekniikan ylläpito ei tuota Virtasen mukaan sote-uudistuksen jälkeen ongelmia. Niitä on jo tehostettu ja tiivistetty.

”Maailma pienenee ja ihmiset muuttavat.”

Sote-palveluiden keskittäminen isompiin yksiköihin kuitenkin huolettaa.

Miten käy Jämijärven vanhusten asumispalveluille?

Vaikka ne nykymuodossaan poistuisivatkin, kunnanjohtaja Virtasen mukaan emme voi tietää, mitä asumistarpeita tulevaisuuden vanhuksilla on tai mitä teknologia mahdollistaa.

”Maailma pienenee ja ihmiset muuttavat. Voi olla, että kahdenkymmenen vuoden päästä ikäihmiset haluavat asua esimerkiksi lähempänä lapsiaan palveluyksikön sijaan tai kokonaan eri asumismuodoissa kuin nykyään.”