Presidentti Donald Trump lupasi vielä vaalikampanjansa aikana keskittyä Yhdysvaltain asioihin ja panna ääri-islamilaisen Isisin kuriin, mutta toisin kävi. Yhdysvaltain sotilasdoktriini ei ole suurestikaan muuttunut presidentinvaihdoksen myötä.

Jotain on kumminkin tyylissä muuttunut.

Päätösvaltaa on siirretty Valkoisesta talosta puolustusministeriölle ja armeijalle.

Presidentti Barack Obama halusi pysyä perillä Yhdysvaltain sotilasoperaatioista ja sanoa viimeisen sanansa melko pienissäkin asioissa.

New York Timesin haastattelema (siirryt toiseen palveluun) puolustusministeriön entinen korkea virkamies kertoo, että hurjimpana esimerkkinä hän muistaa tapauksen Obaman kauden loppupuolelta, jolloin kolmen amerikkalaiskopterin siirtoa Irakista Syyriaan oli päättämässä useita ministereitä.

Tuota sopii verrata Etelä-Carolinan republikaanisen senaattorin, Lindsey Grahamin kertomaan tarinaan (siirryt toiseen palveluun), jonka hän oli kuullut puolustusministeri James Mattisilta.

Mattis oli soittanut eräänä aamuna varhain presidentti Trumpille ja pyytänyt lupaa siirtää 50 amerikkalaissotilasta Syyriaan, Raqqan lähellä sijaitsevaan kylään.

– "Miksi te minulle soitatte? En edes tiedä, missä tuo kylä on", Graham kertoi presidentin vastanneen.

Mattis kertoi Trumpille, että näin ollaan toimittu viimeiset kahdeksan vuotta. Presidentti kysyi, kuka haluaa siirtää joukkoja. Mattis vastasi, että majuri, joka on valmistunut West Pointin sotilasakatemiasta kurssinsa parhaana.

– Trump kysyi silloin: "Miksi ajattelet, että minä tiedän enemmän siitä kuin hän". Ja sitten hän sulki puhelimen, kertoi Graham.

Päätöksenteon hajauttaminen nopeuttaa päätöksentekoa, mutta myös vähentää valvontaa ja etäännyttää presidenttiä – joka kuitenkin toimii myös asevoimien ylipäällikkönä – tapahtumien kehityksestä.

Kenraali ei voi tehdä isoja strategisia päätöksiä

Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Charly Salonius-Pasternak tunnistaa muutoksen käytännön toimintatavoissa.

– Yleinen näkemys on, että presidentti Barack Obaman mikromanagerointi oli haitallista. Mutta kaikki ovat myös huolissaan siitä, että päätöksenteon hajauttamisessa voi mennä liian pitkälle. Kenraaleille ei voi sälyttää vastuuta päätöksistä, jotka kuuluvat poliittisille päätöksentekijöille, ainakin demokraattisissa valtioissa.

Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Charly Salonius-Pasternak. Petteri Paalasmaa / AOP

Samaan aikaan, kun taktisia päätöksiä on hajautettu alemmille portaille, strategisia linjauksia ei ole muutettu. Salonius-Pasternak kertoo, että puuttuvat strategiset päätökset vaikeuttavat yhteistyötä, niin amerikkalaisen hallinnon sisällä kuin ulkomaisten liittolaisten kanssa.

– Monista hallinnon viroista puuttuu yhä työntekijä. Ja Valkoisen talon strateginen linjaus puuttuu. Yksittäinen virkamies ei siinä uskalla paljoa tehdä, vaan ikään kuin istuu käsiensä päällä. Ja se on aika ikävä tilanne Yhdysvaltain kaltaisessa maailmanmahdissa.

Isisin lyömisen suunnitelmaa odotellaan yhä

Tammikuun 28. päivä presidentti Donald Trump allekirjoitti määräyksen, joka vastuuttaa puolustusministeri James Mattisin laatimaan suunnitelman, joka pääpiirteissään hahmottelee uuden strategian ääri-islamilaisen Isis-järjestön lyömiseksi.

Suunnitelmassa piti olla suosituksia armeijan toiminnasta, diplomatiasta, liittolaisten kanssa toimimisesta ja rahoituksesta.

Mattis teki töitä käskettyä ja luovutti suunnitelmansa Valkoiselle talolle helmikuussa, mutta mitään ei ole vieläkään hyväksytty tai julkistettu.

Presidentti Donald Trump vieraili Pentagonissa heinäkuussa, etualalla puolustusministeri James Mattis. Michael Reynolds / EPA

Mattis linjasi toukokuussa, (siirryt toiseen palveluun) että Isis pyritään tukahduttamaan armotta, ja päävastuu siinä on Yhdysvaltain avustamilla liittolaisilla. Mitään tarkempaa tukahduttamisen keinoista tai amerikkalaisjoukkojen tarpeesta ei ole kerrottu.

Samoin ei ole julkistettu Afganistanin operaation uutta strategiaa. Sitä odoteltiin heinäkuun puolivälissä.

NBC-yhtiön jutun mukaan (siirryt toiseen palveluun) presidentti Trump on turhautunut Afganistanin turvallisuustilanteen heikentymisestä ja on harkinnut mm. Afganistanin joukkojen komentajan, John Nicholsonin erottamista.

Valkoisessa talossa pitäisi päättää esimerkiksi siitä, lähetetäänkö Afganistaniin nelisen tuhatta amerikkalaista lisää (nykyinen vahvuus on 8 500) vai siirretäänkö vastuuta yksityisille turvallisuusalan yrityksille ja palkkasotureille – tai vetäydytäänkö peräti kokonaan.

Epätavallisin lienee ehdotus kriisinhallinnan osittaisesta yksityistämisestä (siirryt toiseen palveluun). Ajatuksen esitti Blackwater-yrityksen perustaja Eric Prince. Afganistaniin voitaisiin Princen mukaan lähettää kahdeksi vuodeksi jopa viitisen tuhatta yksityistä "turvallisuusasiantuntijaa".

Uutta lainsäädäntöä ei tarvita, Trumpin hallinto ilmoitti elokuun alussa kongressille, että 11.syyskuuta 2001 -terrori-iskujen jälkeen säädetty laki sotilaallisen voimankäytön valtuuksista riittää operaatioissa Isisiä vastaan.

Amerikkalaissotilaiden kypäriä sotaharjoituksessa Saksassa. Afganistanin operaatioon on ehdotettu lähetettäväksi jopa yksityisiä turvallisuusalan palkkasotilaita. Chritian Bruna / EPA

Strategian puute kertoo neuvottomuudesta

Charly Salonius-Pasternak uskoo, että sekä Isis- että Afganistan-suunnitelmien viivästyminen johtuu yksinkertaisesti siitä, ettei kumpaakaan ole ratkottavissa helposti.

– Washingtonista löytyy vieläkin ihmisiä, jotka kuvittelevat, että jos Yhdysvallat vain haluaa hoitaa jotakin, se voi yksin ja omin toimin ratkaista asian. Isisin kukistaminen nyt vaan ei ole ratkaistavissa niin!

Maailmassa ei ole enää saavutettavissa sellaisia selkeitä voittoja, kuten vaikkapa toisessa maailmansodassa.

– Ja se on Trumpin tyyliselle presidentille ongelma. Pitäisi voida näyttää yleisölle selkeitä onnistumisia. Ja kun niitä ei oikeasti tapahdu, julistetaan "uusi strategia" ja lykätään vaikea ongelma tulevaisuuteen, myöhemmin ratkaistavaksi.

Liipasinsormi on nyt herkempi?

Donald Trump kampanjoi iskulauseella America First, Amerikka ensin. Tarkoituksena oli keskittyä Yhdysvaltain etujen ajamiseen ja panna liittolaiset kantamaan suurempi vastuu kriisien hoidosta.

Silti Trump lupaa kukistaa Isisin, nostaa puolustusmäärärahoja – ja lisätä joukkojen toimintavaltuuksia.

Jemenissä ja Somaliassa joukkojen valtuuksia päättää iskuista laajennettiin keväällä. (siirryt toiseen palveluun) Komentajat saavat aiempaa vapaammin päättää ilmaiskuista ja erikoisjoukkojen iskuista militantteja vastaan.

Aiemmin tarvittiin usein puolustusministeriön hakemus, joka meni puolustusministeriön, ulkoministeriön ja Valkoisen talon koordinaatiokomiteaan. Sieltä hakemus siirtyi kansallisen turvallisuusneuvoston varamiesten komiteaan, josta se eteni varsinaiseen kansalliseen turvallisuusneuvostoon.

Irakilaisviranomaiset tutkivat ilmeisesti Yhdysvaltain ilmavoimien tekemän iskun tuhoja Mosulin länsipuolella heinäkuun alussa. Yli 30 ihmistä sai irakilaistietojen mukaan surmansa. Omar Alhayali / EPA

Päätös lisätä alemman tason päätösvaltaa nopeuttaa ja tehostaa sotilaallista reagointikykyä, mutta voi myös kasvattaa siviiliuhrien määrää ja lisätä katkeruutta paikallisväestössä.

Airwars-järjestö laski Daily Beastille (siirryt toiseen palveluun) heinäkuun puolivälissä, että Yhdysvaltain johtaman liittoutuman ilmaiskuissa Irakissa ja Syyriassa on Trumpin kaudella kuollut jo yli kaksi tuhatta siviiliä. Obaman kaudella luku oli 80 siviiliä kuukaudessa, nyt luku on noin 360. Viralliset luvut (siirryt toiseen palveluun) ovat Airwarsia pienempiä, mutta niissäkin näkyy selvää nousua.

Voimankäytön sääntöjä eli sitä, miten ja missä tilanteessa sotilaallista voimaa käytetään, muutettiin jo joulukuussa eli ennen Trumpin virkakauden alkua myös Irakissa ja Syyriassa. Iskuista päätetään alemmalla portaalla ja nopeammin kuin aiemmin.

Jos katsotaan Isisin vastaisen koalition julkaisemia lukuja ilmasta ammuttujen aseiden määrästä, nousu näkyy selvästi verrattuna viime vuoteen.

Yle Uutisgrafiikka

Lukuihin tosin vaikuttaa operaatio irakilaisen Mosulin vapauttamiseksi (lokakuu 2016 – heinäkuu 2017).

Upin Charly Salonius-Pasternak sanoo, että presidentti Obamasta on usein virheellinen käsitys, että hän olisi ollut kaikin tavoin varovainen käyttämään sotilaallista voimaa. Todellisuudessa hän käytti todella paljon lennokkeja, ohjuksia ja erikoisjoukkojen iskuja.

– Nyt Trump on vain lisännyt niiden käyttöä. Mutta niissä ei sinänsä ole mitään uutta.

Yksi asia on varmasti muuttunut

Salonius-Pasternak erottaa sotilasstrategiassa kolme tasoa. Jos ylätason strategisissa linjauksissa ei ole tapahtunut muutoksia ja käytännön toiminnassakin lähinnä on vain enemmän pommeja lisukkeena, yksi on varmuudella muuttunut.

Ja se on puheiden taso.

– Ei tarvitse kuin katsoa, miten Trump uhkasi Pohjois-Koreaa. Ei voi edes kuvitella, että Barack Obama tai hänen edeltäjänsä George W. Bush olisivat noin vain, ohimennen uhanneet Pohjois-Koreaa.