A-studiossa vieraillut europarlamentaarikko Paavo Väyrynen uskoo, että hänen perustamallaan Kansalaispuolueella on mahdollisuus seuraavissa eduskuntavaaleissa nousta neljän suurimman puolueen joukkoon. Väyrysen mukaan Kansalaispuolueen tavoitteet ovat sellaiset, että ne nauttivat hyvin laajaa suomalaisten kannatusta.

Väyrynen perustelee väitettään Kansalaispuolueen laajasta kannatuksesta muun muassa suomalaisten euroskeptisyydellä.

– Jos ajatellaan esimerkiksi eroa euroalueesta, niin noin puolet suomalaisista haluaisi kansanäänestyksen, ja jo tässä vaiheessa noin 40 prosenttia on sitä mieltä, että pitäisi erota euroalueesta, Väyrynen perusteli.

Lisäksi Väyrysen mukaan kansan suuri enemmistö kannattaa sitä, että Suomi säilyttää sotilaallisen liittoutumattomuuden ja maahanmuuttopolitiikkaan halutaan järkevämpi linja kuin mitä on viime vuoden aikana toteutettu.

– Kaikki nämä ovat sellaisia asioita, joissa ihmiset ovat tyytymättömiä, Väyrynen linjasi.

Ei mukaan paikallisvaaleihin

Väyrynen jätti viime perjantaina oikeusministeriölle hakemuksen Kansalaispuolueen merkitsemisestä puoluerekisteriin. Hakemuksessa oli mukana runsaat 5 000 kannattajakorttia. Oikeusministeriö tarkastaa kannattajakortit ja puolueen säännöt. Jos niissä ei ole huomautettavaa, voidaan puolue merkitä rekisteriin. Hakemuksen käsittelyaika on yhdestä kahteen kuukautta.

Puolue ei Väyrysen mukaan ole osallistumassa paikallisvaaleihin, eli kunta- tai maakuntavaaleihin. Osallistumistaan keskustan riveissä Väyrynen ei kuitenkaan sulje pois.

– Olen todennut, että saattaisin olla ehkä keskustan ehdokkaana Keminmaan valtuustoon.

Myöskään EU-parlamenttiin ei ole tiedossa muutoksia.

– En aio muodostaa omaa valtuuskuntaa Kansalaispuolueelle Euroopan parlamenttiin.

Niinistö jatkokaudelle

Presidenttikisaan Väyrynen ei aio lähteä, vaan tukee aiemman ilmoituksensa mukaan Sauli Niinistöä toiselle kaudelle.

– Minä olen ilmoittanut jo ennen tämän puolueen perustamista, että kannatan Sauli Niinistön uudelleen valintaa. Luotan siihen, että hän pitää Suomen Paasikiven linjalla ja sotilaallisesti liittoutumattomana, puolueettomana maana.

Kysyttäessä, mihin Kekkonen unohtui ulkopoliittisesta linjasta, Väyrynen vastasi, että hän haluaa pelkistää Suomen turvallisuuspolitiikan perustan tällä sanavalinnalla.

– Paasikiven linjahan tarkoittaa sitä, että Suomen pitää omaa turvallisuuspolitiikkaa hoitaa tavalla, että meidän suurvaltanaapurimme ei joudu pelkäämään, että Suomen alueen kautta sen turvallisuutta voitaisiin uhata, Väyrynen korosti.