Niina Hartikainen sanoo, että hän on onnellinen nyt sellaisena kuin on. Helpotusta toi se, että hän tietää olevansa muunsukupuolinen

Niina Hartikainen sanoo, että hän on onnellinen nyt sellaisena kuin on. Helpotusta toi se, että hän tietää olevansa muunsukupuolinen Tanja Kröger / Yle

Mistä on kyse? Muunsukupuolisuus tarkoittaa sitä, että ihminen ei koe olevansa sukupuoli-identiteetiltään yksiselitteisesti mies tai nainen (englanniksi non-binary identity). Henkilö voi esimerkiksi kokea olevansa jotakin naisen ja miehen välistä, tämän määrittelyn ulkopuolelta tai kokonaan sukupuoleton

Aiemmin suomen kielessä on käytetty käsitettä transgender

Viime vuonna Suomessa oli arviolta noin kolmesataa muunsukupuoliseksi itsensä mieltävää. HYKS:in sukupuoli-identiteetin klinikalla heitä oli parisataa

Mäntsälässä asuva Niina Hartikainen, 35, koki vanhemmuuden myötä, että hän oli epäonnistunut. Niina tunsi olevansa jotakin muuta kuin oli. Parisuhde kariutui, ja nyt Niina tapaa lasta joka toinen viikonloppu.

– Biologiselle äidille se onkin varmasti jo hormonien kautta luontaista, mutta isät ei tavallaan koe samaa. Tunsin oloni vääräksi, koska en halunnut kokea synnytystä enkä imetystä. Se tuntuu minusta aivan väärältä oman kehoni kanssa. Liian naiselliselta. Haluan pelata lapseni kanssa jalkapalloa, rymytä ja painia.

Jotkut kysyivät minulta, olenko menossa sukupuolenkorjausleikkaukseen. Se ei kuitenkaan ollut sitä, mitä halusin Niina Hartikainen

Pian eron jälkeen Niina meni HYKS:in sukupuoli-identiteetin poliklinikalle selvittämään, mikä hän on sukupuoleltaan.

– En tuntenut olevani lesbo, vaikka seurustelinkin naisen kanssa. Jotkut kysyivät minulta, olenko menossa sukupuolenkorjausleikkaukseen. Se ei kuitenkaan ollut sitä, mitä itse halusin.

Kun Niina lopulta sai tietää olevansa muunsukupuolinen, oli se hänelle helpotus.

– Kun lähdin klinikalta, itkin Pasilan sillalla. Olin niin iloinen siitä, että saan olla sitä, mitä olen.

Tästä on nyt aikaa kolme vuotta.

Viime vuonna kolmesataa muunsukupuolista

Muunsukupuolisuudella viitataan arkikielessä siihen, että henkilö ajattelee sukupuolensa olevan jotakin muuta kuin selkeästi mies tai nainen (englanniksi non-binary identity).

– Voi esimerkiksi kokea olevansa jotakin naisen ja miehen välistä, tämän määrittelyn ulkopuolelta tai kokonaan sukupuoleton, sanoo HYKS:in sukupuoli-identiteetin tutkimuspoliklinikan apulaisylilääkäri Teemu Kärnä.

Kärnän mukaan muunsukupuolen esiintyvyydestä väestössä ei ole luotettavaa kuvaa tutkimustulosten vaihdellessa runsaasti. Silti sukupuoli-identiteettiä tutkiviin yksiköihin hakeutuu ihmisiä yhä enemmän.

– Viime vuonna klinikallamme täysi-ikäisten muunsukupuoliseksi itsensä mieltävien tutkittavien määrä oli jo lähemmäs kaksisataa. Koko Suomessa heitä oli viime vuonna arviolta noin kolmesataa.

Kärnän mukaan ei kuitenkaan voida sanoa, onko ilmiö yleistymässä.

– Vai puhutaanko siitä vain nykyään avoimemmin yhteiskunnassa, jolloin ihmiset osaavat myös hakeutua palveluihin.

Jalkapalloa pelaava poikatyttö

Niina Hartikainen syntyi biologisesti tyttönä ja tuli teini-ikäisenä ulos kaapista lesbona. Niina oli lapsesta asti jalkapalloa pelaava poikatyttö. Häntä ei koskaan ole kiusattu erilaisuuden takia. Niina ei loukkaantunut siitäkään, että häntä on sanottu tytöksi.

– Joskus alakoulussa sanoin, että nimeni on Niko. Halusin, että minua kohdeltiin yhtenä jätkistä.

Niina kokee olevansa jotakin naisen ja miehen väliltä. Muunsukupuolisuus näkyy Niinan arjessa siten, että hän pitää tietyistä miehekkäistä ja tietyistä naisellisista jutuista.

Välillä ei voi esimerkiksi ollenkaan ajatella, että itsellä on rinnat. Huomaan, että olen naisellisella tuulella, kun pystyn hyväksymään sen Niina Hartikainen

– Tykkään pukeutua miehisiin vaatteisiin. Minulla on bokserit ja käytän miesten deodoranttia. Olen toisaalta ultimate-romantikko. Rakastan kaikkia lälly-leffoja ja romantiikkaa. Se on minun naisellinen puoleni.

Silti Niina uskoo, että miehinen puoli korostuu hänessä enemmän, vaikka hän ei mies olekaan.

– Välillä ei voi esimerkiksi ollenkaan ajatella, että itsellä on rinnat. Huomaan, että olen naisellisella tuulella, kun pystyn hyväksymään sen.

Niina on kiinnostunut kuitenkin pelkästään naisista. Hän saattaa ajatella, että Johnny Depp on karismaattinen ja komea, muttei kiinnostu arjessaan miehistä.

– Pidän siitä, että nainen on naisellinen ja kiinnostunkin sellaisista naisista.

Niina Hartikainen ymmärsi kolmekymppisenä identiteettinsä ja se oli hänelle helpotus. Tanja Kröger / Yle

Kulttuurista ja sosiaalista painetta olla tietynlainen

Transtukipisteen johtavan sosiaalityöntekijän Maarit Huuskan mukaan yhteiskunnassa on kulttuurista ja sosiaalista painetta mies- tai naisidentiteettiin. Tämä näkyy vahvasti arjessa. Esimerkiksi vessassakäynti voidaan kokea ahdistavaksi, jos vessat on jaettu miesten ja naisten vessoiksi.

– Ulkopuolelle asettuvaa kokemusta voidaan kummeksua tai sitä ei oteta vakavasti, Huuska sanoo yhteiskunnan asettamista paineista.

Suomessa ei ole Huuskan mukaan juridista kolmatta sukupuolta tai sosiaalista ja kulttuurista tilaa muunsukupuolisuudelle. Ihmiset kokevat, että heitä tulkitaan ja ymmärretään usein väärin ja omaa olemassaoloa pitää selitellä.

HYKS:in sukupuoli-identiteetin tutkimuspoliklinikan apulaisylilääkärin Teemu Kärnän mukaan muunsukupuolisuuden käsitettä ei ole virallisesti määritelty, eikä Suomessa ole käytössä diagnoosiluokituksessa kriteerejä muunsukupuolisuudelle.

– Muunsukupuolisuuden toteamiseksi käytetään soveltuvin osin transsukupuolisuuden diagnostisia kriteerejä, Kärnä sanoo.

Eroon sairausajattelusta

Transtukipisteen johtavan sosiaalityöntekijän Maarit Huuskan mukaan yhteiskunta ei hyödy siitä, että jotkut ihmiset pakotettaisiin olemaan sukupuolen suhteen erilaisia kuin mitä he luonnostaan ovat.

– Meidän olisi hyvä päästä kokonaan eroon sairaus- tai häiriö-ajattelutavasta, Huuska sanoo.

HYKS:in sukupuoli-identiteetin tutkimuspoliklinikan apulaisylilääkäri Teemu Kärnän mukaan muunsukupuolisuus ymmärretään nykyään kuitenkin osaksi sukupuolen normaalivariaatiota.

– Sen ei katsota olevan mielenterveydenhäiriö, Kärnä sanoo.

Onnellinen nyt

Niina Hartikaista on auttanut se, että perhe on aina hyväksynyt hänet sellaisena kuin hän on. Näin se oli myös silloin, kun Niina kertoi äidilleen muunsukupuolisuudestaan.

– Minusta tuntui, että äiti ymmärsi minua ja on nähnyt tietyllä tapaa erilaisuuteni jo pienenä.

Niina tunnetaan myös rap-muusikkona taiteilijanimellä Tero Hetero. Musiikki on ollut keino ilmaista omaa sukupuoli-identiteettiä.

Niina Hartikainen tekee myös musiikkia rap-artisti Tero Heterona. Musiikissa käsitellään sukupuoli-identiteettiä. Katso video rap-biisistä Fokus.

– Vaikka pidän räpistä, en jaksa sitä miehistä uhoa. Rakkaus ja romantiikkakin voi olla yhtä miehistä kuin naisten silmissä. Ammennan epäkohdista ja aatteista, ja olen saanut siitä hyvää palautetta.

Niina kokee nyt olevansa sinut itsensä kanssa. Siihen on auttanut perheen ja ystävien tuen lisäksi myös saman kokeneiden tapaaminen.

– Olen paljon onnellisempi, kun olen sinut itseni kanssa. Minun ei tarvitse tehdä niin kuin muut haluavat.

Niina peräänkuuluttaa vertaistuen merkitystä. Nyt hän on jo uudessa parisuhteessa naisen kanssa.

– On paljon niitä, jotka eivät koskaan uskalla tulla häpeän takia ulos kaapista tai tulevat vasta sitten, kun omat vanhemmat ovat kuolleet. En usko, että sekään haittaa, jos pystyy olemaan onnellinen. Jos asia vaivaa, kannattaa tehdä jotakin.

Niina Hartikainen oli myös Inhimillisessä tekijässä haastateltavana 23. maaliskuuta. Ohjelmassa käsiteltiin muunsukupuolisuutta.

Juttua päivitetty 25.5. klo 22.21. Lisätty alaotsikkoon tieto, että Suomessa oli viime vuonna 300 muunsukupuoliseksi itsensä mieltävää.