PARIISI Ranskan presidentin virka-asunnossa Élysée-palatsissa palavat aina valot – ainakin presidentin työhuoneessa. Tai tältä se vaikuttaa, kun seuraa maan presidentin Emmanuel Macronin pikkutunneille venyvää ohjelmaa.

Presidentti siirtyy esiintymisestä toiseen ilman taukoja, aikataulut paukkuvat ja viimeiset tapaamiset venyvät usein puolille öin. Kun aikatauluja ynnää yhteen, vaikuttaa siltä, ettei Macron juuri ehdi syömään tai nukkumaan.

Asian vahvistaa poliittinen viikkolehti l’Express (siirryt toiseen palveluun).

Lehti on haastatellut Macronin työtovereita, jotka arvioivat presidentin nukkuvan korkeintaan kolme tuntia yössä. Presidentti lähettelee ministereilleen tekstiviestejä tyypillisesti kello kahden tai kolmen aikaan yöllä, nukkuu hieman, ja jatkaa keskustelua viimeistään kuudelta aamulla.

Ja jos presidentti viesteilee, hänelle tietenkin vastataan. Niinpä valvominen on tarttunut koko presidentilliseen eliittiin: Ministerit eivät nuku. Avustajat eivät nuku. Kabinettipäälliköt eivät nuku.

Kyky tehdä ympäripyöreitä päiviä on kuulemma keskeinen vaatimus Macronin lähimmille neuvonantajille.

Myöhästelystään tunnettu yökyöpeli

Jatkuvaa valvomista selittää etenkin presidentin persoona. Macron on mies, joka haluaa hallita kaikkea, myös aikaa.

Hän on tunnettu omapäisyydestään ja kroonisesta myöhästelystään. Tapaamiset venyvät, kun presidentti jää kuuntelemaan ja keskustelemaan kellotettua huomattavasti pidemmäksi ajaksi – ja vähät välittää viestintähenkilöstön huolestuneesta elekielestä.

Kun päivät venyvät, on nukkumisesta nipistäminen lopulta presidentin ainoa keino hallita pursuavaa kalenteriaan. Ranskan presidentti tekee siis yöllä sen, mitä ei päivällä ehdi: viimeistelee EU-linjapuhettaan, pohtii lakiuudistusten yksityiskohtia ja keskustelee vaimonsa kanssa.

Tämä saattaa kuulostaa ihailtavan tehokkaalta, muttei ole välttämättä järkevää.

Tutkijoiden mukaan yöunista nipistämisellä kun voi olla hyvinkin kohtalokkaita seurauksia. Kroonisen univajeen tiedetään lisäävän muun muassa sydän- ja verisuonitautien, diabeteksen, masennuksen, ylipainon ja esimerkiksi auto-onnettomuuteen joutumisen riskiä. Liian lyhyet yöunet heikentävät myös muistia ja keskittymiskykyä.

Superihminen, joka uuvuttaa avustajansa

Onko Ranskan presidentti siis yli-ihminen vai ainoastaan burnoutin partaalla? Tilastot viittaavat jälkimmäiseen.

Tutkimusten mukaan osa ihmisistä pärjää geenimutaation ansiosta hyvin vähillä yöunilla, mutta heidän osuutensa väestöstä on prosentin luokkaa. Vaikuttaa tosin siltä, että näitä geenioikkuja löytyy keskimääräistä enemmän juuri valtionjohtajien joukosta.

Esimerkiksi entisten pääministereiden Winston Churchillin, Margaret Thatcherin ja Silvio Berlusconin kerrottiin pärjäävän alle neljän tunnin yöunilla. Vähäunisuudellaan on kehuskellut myös öistä tviittailua harrastava Yhdysvaltain presidentti Donald Trump.

Macronin pitkään tunteneiden mukaan hän on sen sijaan nukkunut aina hyvin vähän, eikä ole vaikuttanut ikinä kärsivän lyhyistä yöunista. Eikä merkkejä lähestyvästä romahduksesta tai edes pienestä väsymyksestä tosiaan näy, vaan presidentti vaikuttaa jatkuvasti energiseltä.

Kaikki Macronin avustajat eivät millään voi olla samanlaisia supermiehiä ja -naisia. Heiltä vaaditaan silti sopeutumista kuluttavaan rytmiin.

Niinpä vastatessaan aamuviideltä presidentiltä tulleeseen tekstiviestiin, kirjoittaa esimerkiksi Ranskan ulkoministeri Jean-Yves Le Drian l'Express-lehden mukaan yksinkertaisesti:

– Olen käytettävissänne välittömästi.