Pitääkö kirjastossa olla hiljaa? Ainakin hiljaisia tiloja voisi olla enemmän, toivoo enemmistö valtakunnalliseen kirjastokyselyyn (siirryt toiseen palveluun) vastanneista runsaasta 28 000 ihmisestä. Myös nuorille toivotaan – kenties samasta syystä – lisää tiloja kirjastoihin.

Pienet parannustoiveet ovat kuitenkin vain sivujuonne aluehallintovirastojen, opetus- ja kulttuuriministeriön ja kirjastojen teettämän kyselyn tuloksissa. Kokonaisarvosana 8,8 on niin hyvä, että koululaisen kokeen laidassa se tarkoittaisi kiitettävää, ysi miinusta.

Voitaneen sanoa, että kirjasto on suomalaiselle rakas?

– Kyllähän se siltä vaikuttaa. Muistan myös, että aina kun on tehty selvityksiä kuntapalveluista, niin kyllä kirjasto on ykkösenä, sanoo Suomen kirjastoseuran toiminnanjohtaja Rauha Maarno.

Rauha Maarno Johanna Koskela

Myös kuntapäättäjät näyttävät olevan kirjastojen ystäviä. Maarno kertoo, että hänen tietääkseen yhtään kirjastoa ei ole ainakaan juuri nyt lakkautuslistalla, toisin kun 2000-luvun alussa. Silloin tehtiin paljon kuntaliitoksia ja moni lähikirjasto joutui sulkemaan ovensa.

– Tällä hetkellä näyttää siltä, että kunnissa ymmärretään kirjaston merkitys. Ja tietysti on myös tämä paljon käyty lukutaitokeskustelu, huoli lasten ja nuorten lukutaidon rapautumisesta. Kyllähän kirjaston merkitys on tässä ajassa suuri, Maarno sanoo.

Elämänlaatua, tietoa ja kontakteja

Kirjaston merkitystä koskeneista kysymyksistä eniten positiivisia vastauksia sai se, jossa tiedusteltiin, parantaako kirjasto käyttäjänsä elämänlaatua. 43 prosenttia vastasi "erittäin paljon" ja 42 prosenttia "melko paljon".

Seuraavaksi eniten tyytyväisiä vastauksia keräsivät kysymykset siitä, onko kirjasto tarjonnut virikkeitä vapaa-aikaan ja harrastuksiin tai auttanut löytämään tietoa.

Yli puolet vastasi lukevansa kirjaston ansiosta enemmän kuin muutoin lukisi, ja miltei viidennes katsoi kirjaston auttaneen tietoteknisten taitojen parantamisessa. Lähes viidenneksellä kirjasto oli myös lisännyt kontakteja muihin ihmisiin.

Lainausluvut eivät kerro kaikkea

Mitä kirjastoissa sitten oli tehty kyselyä edeltäneen puolen vuoden aikana? Ennen muuta sieltä oli lainattu kirjoja – ruudun ruksitti 71 prosenttia vastaajista – mutta miltei kolmannes vastasi myös viettäneensä kirjastossa aikaa, lukeneensa siellä lehtiä tai tavanneensa muita ihmisiä.

Kirjastoseuran toiminnanjohtaja Rauha Maarno arvelee, että luvut voisivat olla hieman toisenlaisia, ellei vastaajajoukko olisi painottunut voimakkaasti naisiin. Naiset käyttävät kirjastoa enemmän kuin miehet, mutta 80 prosentin enemmistöä heillä ei sentään ole, kuten kyselyyn vastanneessa joukossa.

– Kysely ei valitettavasti anna ihan totuudenmukaista kuvaa siitä, mihin kaikkeen meidän kirjastojamme nykyään käytetään. Totta kai kirjojen lainaaminen ja lukutaidon edistäminen ovat siellä ytimessä, mutta kyllä siihen kuuluu paljon muutakin.

Maarno kertoo Ruotsissa ja Norjassa tehdyistä tutkimuksista, joiden mukaan iso osa ihmisistä käy kirjastossa esimerkiksi vain lukemassa lehtiä lainaamatta mitään. Silloin pelkästään lainausluvut eivät kerro kirjaston käytöstä ja merkityksestä, Maarno sanoo.

Koripallo kirjastosta? Nykyisin lainaksi on tarjolla myös muun muassa urheiluvälineitä. Mirva Ekman / Yle

Vanhaa ja uutta

Lisääntyvä monipuolistuminen – digitaaliset sisällöt, äänikirjat, erilaiset tapahtumat – ylipäätään on kirjastojen tulevaisuutta.

– Kirjastojen pitää pysyä mukana lukemisen murroksessa, joka on nyt käynnissä. Kokoelmiin pitää pystyä hankkimaan entistä enemmän muutakin kuin painettuja kirjoja. Myös kuntapäättäjien pitää ruveta ymmärtämään, että kirjastojen aineistobudjettia on siirrettävä painettujen kirjojen lisäksi myös digitaaliseen aineistoon, Maarno sanoo.

Hän vakuuttaa, ettei digitaalisuus tarkoita tappotuomiota painetulle kirjalle, päinvastoin. Mitä enemmän luemme erilaisia formaatteja, sitä parempi, hän sanoo.

Kirjasto sopii pariksi vaikka neuvolalle

Toinen keskeinen haaste kirjastoille on, miten tiloja uudistetaan niin, että niihin mahtuu sekä hiljaisuutta että aktiivisia tapahtumia. Kyselyssä kirjaston tapahtumat arvioitiin tärkeiksi – etenkin ne, jotka on suunnattu lapsille ja nuorille. Suuri enemmistö vastaajista tosin myönsi, ettei ollut osallistunut tapahtumiin.

– Ihan uusia kirjastorakennuksia ei joka päivä tule, mutta kyllä minun käsitykseni on, että monissa kunnissa ollaan satsaamassa kirjastotiloihin. Usein niihin yhdistetään muitakin palveluja. Se on kuntalaisen kannalta aika kätevää, kun palveluja tuodaan fyysisesti yhteen, Maarno sanoo.

Esimerkkeinä hän mainitsee Espoossa ja Tampereella rakennettujen kaltaiset palvelutorit, joissa ovat vierekkäin kirjasto ja vaikkapa neuvolapalvelut.

Sijainnin lisäksi olennaista on se, että kirjaston ovi on auki silloin, kun asiakkaalle parhaiten sopii, vaikka henkilökuntaa ei olekaan paikalla. Mahdollisuus mennä kirjastokortilla sisään varhain aamulla tai myöhään illalla saikin vastaajilta kyselyssä kiitosta. Toisaalta kehuttiin myös henkilökuntaa.

Suomalaiset jonottavat... Vesa Marttinen / Yle

...kirjastoon. Helsingin uusi keskuskirjasto Oodi avautuu joulukuussa, mutta alkukesällä sinne pääsi jo kurkistamaan. Yle

Valoisa tulevaisuus

Entä kirjastojen tulevaisuus? Siitä lomakkeessa ei esitetty kysymyksiä, mutta Suomen kirjastojen toimintaedellytysten puolesta työskentelevän kirjastoseuran toiminnanjohtaja vastaa.

– Tärkeä asia, jossa kirjastoammattilaisten pitää olla hereillä, on tämä digitaalisuuden tuoma murros ja siinä mukana pysyminen. Mutta muuten näen tulevaisuuden kyllä valoisana, Rauha Maarno sanoo.

Kirjastojen käyttöluvut puhuvat puolestaan. Palveluille ja tiloille on kysyntää.

– Ei meillä Suomessa ole hirveästi vapaita, julkisia, epäkaupallisia tiloja, joita voi käyttää tai joissa voi työskennellä tai lukea.