Kittilän syksy on ollut ankara. Syytteitä on tullut syytteiden perään – ja 20. joulukuuta kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen asetti Lex Kittilä -säännösten mahdollistaman selvitysryhmän selvittämään kunnan päätöksenteon kriisiä.

Se oli valtiovarainministeriön joululahja Kittilän kunnalle.

Vain vuorokautta myöhemmin 21. joulukuuta Yle Rovaniemi uutisoi, että Kittilän kunnan päätöksentekoa koskevassa keskusrikospoliisin tutkinnassa on epäiltynä vs. kunnanjohtaja, varatuomari Sanna Ylinampa.

Ylinampa ei halunnut kommentoida Yle Rovaniemelle tilannetta mitenkään.

Ylinampa on jo kolmas peräkkäinen vs. kunnanjohtaja, joka on epäiltynä virkarikoksista. Hän on ehtinyt johtaa kuntaa vs. kunnanjohtaja Timo Kurulan (kesk) sijaisena 17. lokakuuta lähtien. Joulukuun kunnanvaltuustossa hänet valittiin vs. kunnanjohtajaksi vuoden 2018 loppuun asti.

Kunnanvaltuutettujen enemmistö perusteli hänen valintaansa sillä, että kunnassa tarvitaan lainopillista osaamista. Tosiasiassa varatuomari Ylinampa on ulkoistanut merkittävän määrän valmisteltavia asioita asianajotoimistoille.

Kittilässä tätäkin pidettiin ansiona: valtuustossa valintaa puollettiin silläkin perusteella, että lainoppineena hän osaa hankkia lainopillista apua.

Kittilä on esimerkki huonosta päätöksenteosta. Sen seurauksena kunnalla oli syksyllä 2017 kolme kunnanjohtajaa.

Vakinainen viranhaltija Anna Mäkelä sai virkansa takaisin lainvastaiseksi osoittautuneen irtisanomisen jälkeen. Hän ei ole palannut hoitamaan virkaansa vaan on palkattomalla virkavapaalla. Sovintosopimusprosessi on vielä kesken hallinto-oikeuteen tehtyjen valitusten vuoksi.

Mäkelä on viime aikoina hakenut kunnanjohtajan tehtäviä Uudeltamaalta.

Kittilän kunta on kuluneen syksyn aikana maksanut palkkaa kahdelle vs. kunnanjohtajalle – Timo Kurulalle hänen ollessaan vuosilomalla ja Sanna Ylinampalle.

Samaan aikaan asianajotoimistot ovat laskuttaneet kuntaa valmistelusta, jota ei ole tehty kunnan keskushallinnossa.

Päätöksenteosta on kadonnut hyvä hallintotapa ja avoimuus.

Marraskuussa Suomen Kuvalehti uutisoi kuntakonserniin kuuluvan Levin Vesihuolto Oy:n hallituksen tekemästä tutkintapyynnöstä, joka koski kunnan kahta työtekijää.

Lapin poliisilaitos oli ilmoittanut kunnanjohdolle, että tutkintaa ei ole avattu ja epäiltyjä ei ole.

Siitä huolimatta kunnanhallitus oli lokakuussa ryhtynyt salaisissa kokouksissaan valmistelemaan toimia – jopa virasta pidättämistä, viraltapanoa ja työsuhteen päättämistä – kyseisiä työntekijöitä kohtaan, heitä itseään kuulematta.

Suomen Kuvalehden tietojen mukaan Sanna Ylinampa salasi kunnanhallituksen puheenjohtajan Pekka Rajalan (kesk) ja kunnanvaltuuston puheenjohtajan Aki Nevalaisen (vas) kanssa aluksi kunnanhallituksen jäseniltä tiedon siitä, että Lapin poliisilaitos ei ole käynnistänyt tutkintaa ja että kyseiset työntekijät eivät ole epäillyn asemassa.

Kunnan päätöksenteosta on kadonnut julkiselta viranomaiselta edellytettävä hyvä hallintotapa ja avoimuus.

Lähes kolmen vuoden ajan Kittilää on johdettu suljettujen ovien takaa. Vs. kunnanjohtaja toisensa jälkeen on yrittänyt hoitaa KRP:n tutkintaan päätyneiden päättäjien etuja.

Rahaa on kulunut asianajajilta ostettuihin lausuntoihin, joita on käytetty vs. kunnanjohtajien erikoisten esitysten ja kunnanhallituksen asiattomien päätösten pohjana.

Sanna Ylinampan edeltäjä Timo Kurula on jo asetettu syytteeseen törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä, virka-aseman väärinkäyttämisestä, virkavelvollisuuden rikkomisesta, törkeän petoksen yrityksestä sekä työrikoksista.

KRP vahvisti Suomen Kuvalehdelle lokakuussa, että se on käynnistänyt esitutkinnan myös Timo Kurulan valintaprosessista vs. kunnanjohtajaksi.

Myös Timo Kurulan edeltäjä, vs. kunnanjohtaja Kyösti Tornberg on asetettu syytteeseen virkavelvollisuuden rikkomisesta. Kyse on Eilavaara-asiakirjojen salaamisesta. Tutkintapyynnön salaamistoimenpiteestä teki Suomen Kuvalehti.

Suomen Kuvalehden tietojen mukaan Tornberg on epäiltynä myös kunnan päätöksentekoa koskevassa tutkinnassa, jossa epäillään useita päättäjiä virka- ja työrikoksista.

Tornbergin johtajakaudella kunnan asiakirjojen salailu, maksetut lausunnot ja hätävalheet alkoivat olla kunnan arkea.

Suomen Kuvalehti ei tavoittanut Tornbergia kommentoimaan häntä koskevia mahdollisia virkarikosepäilyjä.

Nyt Kittilän päätöksenteon saldo on ennennäkemätön: Timo Kurulan lisäksi syytteeseen on asetettu ainakin törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä 26 edellisen valtuustokauden kuntapäättäjää. Osa on saanut syytteitä myös työ-, petos- ja muista virkarikoksista.

Kunnanjohtaja Anna Mäkelän irtisanomista valmistelleen tilapäisen valiokunnan sihteeri on asetettu syytteeseen avunannosta törkeään virka-aseman väärinkäyttämiseen.

Lisäksi luottamusaseman väärinkäytöstä on asetettu syytteeseen kunnan enemmistöomistaman hissiyhtiön Oy Levi Ski Resort Ltd:n toimitusjohtaja Jouni Palosaari. Kittilän päätöksenteon kriisi käynnistyi hänen menettelystään hissihankinnassa.

Kaikki syytteeseen asetetut ovat kiistäneet syyllistyneensä mihinkään rikokseen.

Miten voidaan selittää tätä Kittilän kuntapäättäjien toimintaa, joka pakottaa poliisin ja syyttäjät sekä tuomioistuimet perkaamaan kunnan päätöksentekoa vuosien ajan?

Miten asiat on saatu näin solmuun?

Kittilä on pienen yhdyskunnan sairauskertomus – ja samalla osoitus syvästä rakenteellisesta korruptiosta.

Rikos- ja prosessioikeuden emeritusprofessori Pekka Viljanen on virkarikosten, korruption ja hyvä-veli-verkostojen asiantuntija Suomessa. Hän on lukenut yli kolmen ja puolen vuoden ajan Kittilän päätöksenteon asiakirjoja Suomen Kuvalehden pyynnöstä.

Viljanen on lukuisia kertoja todennut Kittilän päättäjien tehneen kunnan edun vastaisia päätöksiä.

Kittilä on Viljasen mukaan peli, jossa säännöt vaihtelevat aina sen mukaan, kenestä on kysymys.

Kunta on julkinen viranomainen, jonka menettelytapojen pitäisi olla kaikille yhdenmukaisia. Kittilässä näin ei ole.

Kittilässä törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä syytteeseen asetetut kuntapäättäjät eivät aio pidättäytyä luottamustehtävistään. Kunnan työntekijät, jotka eivät ole edes epäillyn asemassa, laitetaan heitä kuulematta prosessiin, jonka tuloksena voi olla työpaikan menettäminen.

Kittilässä jotkut ovat täysin koskemattomia.

Työntekijöiden keskenkin pelisäännöt vaihtelevat. Timo Kurula ja Sanna Ylinampa on kumpikin valittu vs. kunnanjohtajaksi siten, että ainakin kunnan ylin luottamusjohto on ollut tietoinen heihin kohdistuvista rikosepäilyistä ja Kurulaan kohdentuneesta syyteharkinnasta.

Se ei ole haitannut valintaa.

Kunnanhallituksen velvollisuus on harjoittaa laillisuusvalvontaa ilmeisen lainvastaisten ja kuntalaisten etujen vastaisten päätösten kohdalla.

Timo Kurulan valintaa kunnanhallitus ei lopulta valvonut.

Nähtäväksi jää, otetaanko kokemattoman ja epäasiallisesti valitun Ylinampan valinta uudelleen käsiteltäväksi.

Kittilässä jotkut ovat täysin koskemattomia.

Vaikka Levin hissiyhtiön toimitusjohtaja Jouni Palosaari on asetettu syytteeseen luottamusaseman väärinkäytöstä johtamaansa yhtiötä kohtaan, hän johtaa yhä yhtiötä. Tällaista tilannetta ei Kittilässä nähdä edes maineriskinä.

Viranhaltijat, jotka eivät ole suostuneet, on siirretty syrjään.

Kyösti Tornbergin, Timo Kurulan ja Sanna Ylinampan toiminta vs. kunnanjohtajana tulee ymmärrettäväksi – muttei hyväksyttäväksi – kun lukee kunnan pöytäkirjoista heidän esityksiään.

Kittilän ruletissa tarvitaan viranhaltijoita, jotka suostuvat tekemään tarvittuja esityksiä.

Ne viranhaltijat, jotka eivät ole suostuneet, on tavalla tai toisella siirretty syrjään.

Vs. kunnanjohtaja Kyösti Tornberg teki omista johtavista viranhaltijoista jopa tutkintapyynnön, joka vuodettiin näyttävästi julkisuuteen.

Tutkintapyyntö ei kuitenkaan johtanut esitutkinnan käynnistymiseen. Sen valmisteluun oli osallistunut lakimies Jari Korhonen, joka tunnetaan Hullu Poro Oy:n omistajan Päivikki Palosaaren ja hänen veljensä Jouni Palosaaren asiamiehenä.

Myös Sanna Ylinampa lähetti johtamansa organisaation työntekijät outoon prosessiin antamatta heidän kertoa omaa näkemystään siitä, mistä on kysymys. He eivät edelleenkään tiedä, mistä heitä epäillään.

Levin Vesihuolto Oy:n hallituksen tutkintapyynnön laati lakimies Jari Korhonen.

Suomalainen korruptio ei Pekka Viljasen mukaan ole yleensä ruskeiden kirjekuorien korruptiota.

Suomalainen korruptio on palvelus palveluksesta -politiikkaa.

Näissä tapauksissa saadakseen viran viranhakijalla on oltava oikea jäsenkirja – tai hänen on tehtävä kunnan päättäjille oikeanlaisia esityksiä.

Päättäjän kannalta on olennaista, että keskeisellä mandaatilla istuu sopiva mies tai nainen.

Jos korruptio on edennyt ”sisuskaluihin asti”, sen harjoittajat ovat jo sokeutuneet omalle toiminnalleen. Päätökset näyttävät ulkopuolisista järjenvastaisilta – ja sellaisia ne ovatkin.

Virkarikosprofessori Viljanen uskoo, että julkisuus on paras keino puuttua epäasialliseen päätöksentekoon ja kohteluun työpaikoilla. Seksuaaliseen häirintään liittyvä kampanja on hänen mielestään hyvä esimerkki julkisuuden voimasta.

Viljanen rohkaisee epäasiallista kohtelua, työpaikkakiusaamista ja puoluepoliittista syrjintää kokeneita työntekijöitä avaamaan suunsa ja kertomaan julkisuudessa kohtelustaan – Kittilässä ja kaikkialla muuallakin.

Korruptio on salakavala tauti: ne, jotka päätöksistä eniten hyötyvät, ovat yleensä suojassa jossakin taka-alalla.

Virkarikosprofessorin mukaan korruptiota suojelee ja pitää yllä yhteisön vaikeneminen. Lopun voi tehdä vain se, että riittävän moni uskaltaa ryhtyä puhumaan asiasta ääneen.

Yksi Pekka Viljasen eniten siteeratuista kiteytyksistä on tämä: ”Jos päätökset näyttävät kummallisilta, on syytä epäillä päätöksentekijöiden motiiveja.”

Tähän mennessä kuntien päätöksenteko on ollut kunnallisen itsehallinnon lujasti suojaamaa. Siksi moniin kummalliselta näyttäviin päätöksiin ei ole uskallettu puuttua.

On uskottu, että kuntaa koskevat lähinnä vain kunta- ja hallintolait ja että virheellisestä menettelystä voi seurata enintään päätöksen kumoaminen – mikäli joku valittaa siitä. Henkilökohtaista vastuuta ei ole uskottu seuraavan mistään.

On uskottu myös, että enemmistön demokraattinen päätös on aina oikea.

Pekka Viljanen vaati syksystä 2014 alkaen valtiolle puuttumiskeinoja Kittilän räikeän päätöksenteon suitsimiseksi. Lopulta vaatimus meni läpi.

Lex Kittilä on alkua sille, että kuntien lainvastaiseen toimintaan kyetään puuttumaan aiempaa paremmin. Mitä tahansa kuntalaistenkaan ei tarvitse sietää.

Valtioneuvoston asettaman korruption vastaisen yhteistyöverkoston yhtenä tehtävänä oli laatia Suomelle korruptionvastainen ohjelma tai strategia.

Ilmiö tunnistetaan ja se tiedetään, että nimenomaan kunnallinen päätöksenteko on altis hyvä veli -verkostoille ja epäasialliselle vaikuttamiselle.

Kun Kittilän kunnanvaltuusto valitsi 13. joulukuuta Sanna Ylinampan vs. kunnanjohtajaksi seuraavaksi vuodeksi, hakijoiden joukossa oli erittäin kokenut kuntajohtaja Harri Mattila.

Vs. kunnanjohtajahaun ansiovertailua ei julkistettu.

Kunta, joka ei voi julkistaa ansiovertailua kuntalaistensa nähtäväksi, ei valitse johtajakseen pätevintä. Se valitsee sopivimman.

Näyttää siltä, että päättäjien enemmistö ei edes halua Kittilään kunnanjohtajaa, joka olisi riittävän vahva tehdäkseen kunnan – kuntalaisten ja veronmaksajien – edun mukaisia esityksiä hyvän hallinnon periaatteita noudattaen.

KRP tutkii myös kesäkuussa 2017 käynnistyneen uuden valtuustokauden päätöksentekoa. On ilmeistä, että useat uudet kunnanvaltuutetut päätyvät virkarikostutkintaan.

Tehtiinkö syytteisiin johtaneet päätökset omasta vapaasta tahdosta?

Kun valtiovarainministeriö lähettää asettamansa selvitysryhmän Kittilään, on varmaa, että kuntaa ei jätetä enää heitteille.

Jos virkarikoksista epäillyt pidätetään päätöksenteosta, tilalle astuvat varavaltuutetut. Ellei heitä löydy riittävästi edes täydennysmenettelyn kautta, käynnistyy pohdinta uusista vaaleista – tai muista ratkaisumalleista.

Syksyllä 2018 Rovaniemellä Lapin käräjäoikeudessa istutaan Kittilän päätöksentekoon liittyviä käräjiä. Yle Rovaniemi uutisoi 20. joulukuuta, että käräjäoikeudesta ei löydy riittävän suurta salia istunnolle. Sellainen on nyt haussa valtion hallinnoimista tiloista.

Käräjäsalit tapaavat kuitenkin järjestyä.

Paljon suurempi kysymys tapaus Kittilän kohdalla on, mitä kaikella tähän mennessä nähdyllä saavutettiin?

Kuka tai ketkä juoksuttivat tavalliset kuntapäättäjät tekemään kasapäin epätavallisia päätöksiä, joita Lapin käräjäoikeus syksyllä 2018 ryhtyy puntaroimaan?

Ja tehtiinkö syytteisiin johtaneet päätökset omasta vapaasta tahdosta voiman tunnossa – vai pelon vallassa?

Suomen Kuvalehti on pyytänyt joulukuun 2017 vs. kunnanjohtajan valintaan liittyvän ansiovertailun julkisuuslakiin vedoten ja julkistaa sen tiedot asiakirjan saatuaan.

Oikaisu

Juttu on julkaistu 1.1.2018 kello 18.27 ja sitä on päivitetty kello 21.03: Täsmennetty, että Kittilässä oli kolme kunnanjohtajaa syksyllä 2017. Parhaillaan tilanne ei enää ole tämä, sillä Timo Kurulan vs. kunnanjohtajuus päättyi 31.12.2017.