Korkeakouluvisio 2030 on huima suunnitelma, jonka mukaan puolella 25–34-vuotiaista olisi kymmenen vuoden kuluttua korkeakoulututkinto.

Suomen korkeakouluista uusia tutkintoja pitäisi joka vuosi valmistua 8 000 enemmän.

Nyt yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa ihmetellään, miten tavoitteeseen voidaan päästä, kun tietoa rahoituksen ja opettajien lisäyksestä ei ole tiedossa.

Ensi vuoden budjetissa valtiolta on tulossa yliopistoille lisää rapiat 40 miljoonaa ja ammattikorkeakouluille 20 miljoonaa euroa.

Professoriliiton puheenjohtaja Jouni Kivistö-Rahnaston mukaan tässä on kyse vain entisten leikkausten korvaamisesta ja työrauhan saamisesta yliopistoille. Tällä rahoituksella ei lisäkoulutus onnistu.

– Jos vuoteen 2030 mennessä tutkintojen määrän pitää nousta 40 prosenttia, niin on esitetty, että se tarkoittaisi henkilöstön määrän nostoa 20–30 prosenttia. Sellaiseen ei ole minkäänlaista rahoitusta esitetty, Kivistö-Rahnasto toteaa.

Professoriliiton puheenjohtaja laskeskelee, että nyt luvattujen indeksikorotusten ja 40 miljoonan euron sijaan koulutusmäärän nosto vaatisi vähintään 400 miljoonaa toteutuakseen.

– Se on mahdotonta, että yliopistojen henkilöstö rahoittaa koulutuksen nousun omalla suurella lisätyöllään, puheenjohtaja sanoo.

Jos opiskelijamääriä esimerkiksi tekniikan ja lääketieteen alalla aletaan nostaa, se tapahtuu tutkimuksen kustannuksella, jos korkeakouluihin ei saada lisää opetushenkilöstöä. Tämä on Jouni Kivistö-Rahnaston mukaan nurinkurista.

– Se olisi vaarallinen kehityssuunta, sillä Suomessa nimenomaan tutkimus- ja kehitystoiminnan määrä on viime vuosina pudonnut erittäin paljon.

Ero esimerkiksi Ruotsiin on huikea.

– Jos me haluaisimme olla samalla tasolla kuin Ruotsi, tarvitsisimme 1,5 miljardia euroa lisää rahoitusta, Jouni Kivistö-Rahnasto sanoo.

Eduskunnan hyväksymän neljän prosentin tason tavoitteeseen päästään, jos rahaa tulee kolme miljardia lisää. Professoriliiton puheenjohtaja kannustaa myös elinkeinoelämää voimakkaammin tekemään ja tukemaan tutkimusta.

Tutkimus- ja kehittämistoiminnan menot olivat Tilastokeskuksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan 6,4 miljardia euroa vuonna 2018.

Jyrki Lyytikkä / Yle

Yliopistot ja korkeakoulut hamuavat lisäpaikkoja rahoituksen takia

Elokuussa Turun yliopiston rehtorina aloittanut Jukka Kola arvelee, että nyt julki tulleet koulutuspaikkatavoitteet muuttuvat vielä. Tiistaina julkistetuissa luvuissa opetus- ja kulttuuriministeriön luvut jäivät opinahjojen esittämiä pienemmiksi.

– Ehkä siinä on tiettyä huutokauppaa. Se johtuu myös erilaisista rahoitusmekanismeista, kuten ministeriön rahanjakomallista. Meillä ei ollut aikaa katsoa yliopistojen välillä riittävästi ja tehdä koordinointia. Nyt korkeakoulukenttä katsoo vielä tarkemmin, mille aloille nimenomaan tarvitaan, Jukka Kola sanoo.

Kola pitää tutkintotavoitteiden nostoa Kivistö-Rahnaston tapaan luonnollisena, jos tavoitellaan tietyn ikäluokan suorittavan korkeakoulututkinnon vuonna 2030. Uusia keinoja pitää silti keksiä eikä aloittaa massaluentoja.

– Kyllä me yliopistoina ja korkeakouluina haluamme olla vastaamassa siihen tarpeeseen, mikä on osaamisvaje ja osaajapula Suomessa. Jos ei siihen korkeakoulujen kautta vastata, niin kyllä Suomelle käy heikosti., Kola toteaa.

Rehtori pitää kymmenen vuoden päähän ulottuvaa näkymää hieman hankalana. Koulutustavoite on ehkä pidettävä korkeakouluvision mukaisena, mutta Kolan mukaan on parempi katsoa ensin vuoteen 2024 saakka, miten yhteiskunta kehittyy ja mille aloille osaajia tarvitaan.

Korkeakouluihin tarvitaan opiskelijoita myös ulkomailta, sillä Suomessa ikäluokat pienenevät. Suomalaisen työelämän haasteena on se, miten täällä opiskelleet ulkomaalaiset saadaan työllistettyä Suomessa. Nyt kielimuuri tai muut syyt estävät tämän turhan usein.

Korkeakoulut etunojassa tutkintotalkoisiin – tietotekniikkaan, tietojenkäsittelyyn ja tekniikan aloille esitetään tuhansia uusia opiskelupaikkoja

Professoriliiton tiedote: Uusia opiskelijoita ei kouluteta talkoilla – tutkimus kaipaa miljardiluokan lisäpanostusta (siirryt toiseen palveluun)