Merenneitokoulussa Forssassa tytöistä tulee toviksi merenneitoja. Merenpoikia altaassa ei näy, vaikka tärkeintä on opetella uimaan pyrstön kanssa.

ForssaUima-altaan reunalla on kahdeksan ihan tavallista, alakouluikäistä tyttöä. He sujauttavat pienet jalkateränsä pyrstöön ja verhoavat sekä pyrstön että loput jaloistaan uimapukukankaasta ommeltuun "tuubiin". Ja kas, altaaseen pulahtaa tyttöjen sijasta merenneitoja.

Tytöistä on tärkeää oppia uimaan pyrstön kanssa. Siksi he ovat tulleet Forssan Vesihelmessä järjestettävään merenneitokouluun.

– Se on kivaa, kun saa tehdä temppuja ja uida pyrstöllä, sanovat tammelalaiset Olga Kivelä ja Erika Nordman.

Olga Kivelä (vas.) ja Erika Nordman. Tiina Kokko / Yle

Tyttöjen kyynärpäät ovat altaan reunalla ja pyrstö huilaa pinnan alla. Merenneitokoulun tunti on juuri päättynyt ja koulun "opettaja" Arja Lundeqvist on vauhdittanut merenneitokoululaisia hauskojen uintitehtävien parissa.

Olga, Erika ja muut tytöt ovat sukeltaneet renkaan läpi, heilutelleet pyrstöjä pinnan yläpuolella niin, että pää on ollut veden alla ja soittaneet altaan pohjalla marakasseja toisilleen.

Lundeqvist järjestää merenneitokoulun tunnille aina runsaasti ohjelmaa. Hänen mielestään on tärkeää, että tekemistä riittää. Lundeqvistin merenneitokoulussa painopiste on uimisessa ja liikunnassa.

Tiina Kokko / Yle

Uinti on Lundeqvistille intohimo. Hän on vetänyt vuosia erilaisia lasten uintiryhmiä, uimakouluja ja valmentanut uintiseurassa. Kun tähän lisätään Lundeqvistin huoli siitä, että lapset liikkuvat entistä vähemmän, syntyi idea merenneitokoulusta. Se on yksi hauska keino saada lapset liikunnan pariin.

– Siinä ykskaks tunti menee hienosti altaassa porskuttaessa. Siitä saa liikuntaa ja vanhemmatkin tykkäävät, että lapset eivät ole tietokoneella niin paljon.

Pojista merenneitoilu on toistaiseksi tyttöjen juttu

Vaikka Forssan merenneitokoulussa on tällä hetkellä vain tyttöjä, myös pojat ovat tervetulleita. Pyrstöllä uiminen on hyvää treeniä. Arja Lundeqvist sanoo ehdottaneensa merenneitoilua myös pojille. "Se on tyttöjen juttuja", ovat pojat kuitanneet asian.

Tiina Kokko / Yle

Tytöt eivät kuitenkaan ole omineet merenneitoilua itselleen. Ainakin Olga ja Erika ovat sitä mieltä, että myös merenpoikia voi olla siinä missä merenneitojakin.

Merenneidot ovat tulleet Olgalle ja Erikalle tutuiksi televisiosta, kuten Ylenkin kanavilla nähdyistä sarjoista H2O ja Mako Mermaids. Vaan kuinka mainioita tytöt itse ovat uimaan "merenneitoa"?

– Aika hyviä, mun omasta mielestä.

– Munkin mielestä aika hyviä.

"Lapset rakastavat uimista ja sukeltamista"

Merenneitokoulun oppilaiden lisäksi Suomesta löytyy parisenkymmentä merenneitoilijaa sekä kaksi ammattimerenneitoa, jotka kiertävät viihdyttämässä yleisöä.

Osa merenneitoilua harrastavista kiinnittää huomiota myös ulkoiseen olemukseen: hienoihin silikonipyrstöihin, merellisiin yläosiin sekä sopivaan meikkiin ja kampaukseen. Sitten otetaan valokuvia, ja niitä jaetaan sosiaalisessa mediassa.

Tiina Kokko / Yle

Merenneitokoulussa Forssassa ja Somerolla tärkeintä on uiminen. Tyttöjä kiinnostavat silti kauniit pyrstöt, ja innoissaan he ovat myös pinnanalaisesta maailmasta.

– Lapset, jotka rakastavat uimista ja sukeltamista, niin niiden maailma on veden alla. Siellä ympäristö häviää ja siellä voi vain nautiskella ja tehdä kaikennäköisiä juttuja.

– Meidän merenneitokoulussa pieni tyttö ja poika on kaunis ja hyvännäköinen sellaisena kuin hän on, sanoo Arja Lundeqvist.

Merenneitokoulussa pyrstöt ovat kevyttä mallia. Merenneitoilua enemmän harrastavien pyrstöt ovat paljon painavampia, silikonista tehtyjä. Tiina Kokko / Yle

Merenneitokoulun tunnin jälkeen tytöt jättävät pyrstönsä uima-altaan reunalle ja kirmaavat iloisina pukuhuoneeseen.

Lundeqvist jää keräilemään pyrstöjä, marakasseja ja muita merenneitokoulun "opetusvälineitä". Hänkin hymyilee. Onhan hän voinut tarjota lapsille mukavan liikuntahetken.