Jos eläkkeet eivät jousta, moni nuori saattaa paeta korkeita eläkemaksuja vaikka Ruotsiin, sanoo taloustieteen nobelisti Bengt Holmström Ilta-Sanomille. Hänen mukaansa perustuslakia voisi muuttaa.

Taloustieteen Nobelin viime vuonna voittanut Bengt Holmström sanoi torstaina pelkäävänsä nuorten tulevien eläkkeiden puolesta.

– Suomi tulee maksamaan kaikki eläkkeensä ainakin tälle sukupolvelle, mutta huoleni on seuraavasta sukupolvesta. Se ei näytä realistiselta, Holmström sanoi Kauppakamarin satavuotisjuhlassa.

Nyt Holmström tarkentaa IS:lle, ettei tarkoittanut nuorten jäävän kokonaan ilman eläkkeitä:

– Kyse on siitä, tuleeko eläkkeen arvo olemaan sitä, mitä ihmiset luulevat sen olevan. Totuus on, että jos ei ole rahaa, ei ole rahaa.

Nykyisin maksussa olevat työeläkkeet tulkitaan perustuslain tarkoittamaksi omaisuudeksi, johon ei voida kajota. Eläkeuudistuksissa on toistuvasti leikattu vain tulevia eläkkeitä.

Jo nyt nuoret voivat odottaa saavansa selvästi vähemmän kuukausieläkettä suhteessa palkkaansa kuin nykyeläkeläiset, ja Holmström pelkää tilanteen pahenevan edelleen.

Siksi hän ehdottaa, että perustuslain tulkintaa voitaisiin muuttaa ja myös maksussa olevat eläkkeet voisivat joustaa alaspäin.

– Teen tässä palveluksen nuorille sukupolville, kun sanon tämän suoraan.

Karkottavatko ”itsekkäät” suuret ikäluokat nuoria Ruotsiin?

68-vuotias Holmström kuvaa edustamiaan niin sanottuja suuria ikäluokkia itsekkäiksi. Hänen mukaansa he ovat ”nauttineet sodan sodan käyneiden vanhempiensa eväistä” ja ”syövät nyt seuraavan sukupolven eväät”.

Nobelisti viittaa esimerkiksi yli 24 prosentin eläkemaksuihin, joita työssä käyvät maksavat palkoistaan rahoittaakseen nykyisten eläkeläisten eläkkeet.

– Moni voi ajatella, ettei halua maksaa kalliita eläkemaksuja ja muuttaa vaikka Ruotsiin.

Ruotsissa lakisääteiset eläkemaksut ovat alhaisemmat, noin 18,5 prosenttia palkoista. Kattavat työmarkkinaeläkkeet kuitenkin nostavat koko maksupotin suurin piirtein yhtä suureksi kuin Suomessa.

Myös Ruotsissa kukin sukupolvi maksaa pääosin edeltäjiensä eläkkeet, mutta Ruotsissa myös maksussa olevat eläkkeet joustavat Holmströmin toivomalla tavalla.

Jos taloudella ja eläkejärjestelmällä menee huonosti, sekä ruotsalaisten eläkeläisten eläkkeitä että työikäisten eläkekertymiä leikataan. Jos taas menee hyvin, molempia korotetaan.

Ruotsissa eläkejärjestelmän riskejä jaetaan siis tasaisemmin eri sukupolvien välillä kuin Suomessa, jossa kaikki riskit ovat työikäisillä.

Jo eläkkeelle päässeet suomalaiset maksoivat aikanaan selvästi nykyistä pienempiä eläkemaksuja, minkä vuoksi he saavat keskimäärin selvästi enemmän eläkettä kuin ovat siitä itse maksaneet.

Eläkkeiden joustamista ehdotettu ennenkin – laihoin tuloksin

Bengt Holmströmin avaus eläkkeiden joustamisesta on harvinaislaatuinen, muttei ennenkuulumaton.

Viimeksi vuosi sitten siirtymistä Ruotsin mallin suuntaan ehdotti työeläkeyhtiö Eteran toimitusjohtaja Stefan Björkman.

Edellisestä kerrasta on kauemmin. Vuonna 2007 Sixten Korkman ja kolme Etlan tutkijaa hahmottelivat eläkejärjestelmään niin sanottua indeksijarrua, joka tarvittaessa pienentäisi maksussa oleviin eläkkeisiin tehtäviä vuotuisia korotuksia.

Aalto-yliopiston professorina työskentelevä Korkman on Holmströmin tavoin kuvannut edustamiaan suuria ikäluokkia itsekkääksi sukupolveksi, joka maksattaa hyvät etunsa nuorilla.

Ehdotukset eläkkeiden omaisuudensuojan murtamisesta eivät ole koskaan saaneet Suomessa suurta vastakaikua.

Eläkejärjestelmää koskevan lainsäädännön ovat perinteisesti valmistelleet työmarkkinajärjestöt, ja maksussa olevien eläkkeiden koskemattomuus on kynnyskysymys etenkin työntekijäpuolelle.

Päivitetty 13.25: Lisätty maininta Ruotsin työmarkkinaeläkkeistä.