Kestävän kehityksen kansalaisraatiin etsitään jälleen osallistujia. Kansalaisraadin jäsenet ottavat kantaa kestävän kehityksen eri näkökulmiin, kuten luonnon ja ympäristön tilaan sekä yhteiskunnalliseen eriarvoisuuteen. Kansalaisraadin tuloksia hyödynnetään hallituksen ja eduskunnan työssä kestävän kehityksen edistämiseksi.

Kestävän kehityksen kansalaisraati toteutettiin Suomessa viime vuonna ensimmäistä kertaa, ja nyt raadin työskentely saa jatkoa.

”Kestävän kehityksen kansalaisraati oli onnistunut kokeilu, ja saimme arvokasta tietoa kansalaisten näkemyksistä siitä, missä asioissa Suomen tulisi parantaa toimintaansa. Raatilaiset toivoivat parannusta muun muassa luonnon monimuotoisuuden suojeluun ja työ- tai koulutuspaikkaa vailla olevien nuorten määrän vähentämiseen. Raadin toimintaa on nyt kehitetty osallistujien antaman palautteen perusteella. Kyselystä on saatu viimevuotista lyhyempi ja kevyempi, kun kukin osallistuja ottaa kantaa vain osaan kansallisen seurantakokonaisuuden indikaattoreista”, kertoo kestävän kehityksen kansallisen seurantaverkoston puheenjohtaja Sami Pirkkala valtioneuvoston kansliasta.

Pirkkala pitää tärkeänä, että tänäkin vuonna kansalaisraatiin saadaan mukaan ihmisiä monipuolisesti eri alueilta ja ikäluokista.

”Raatilaisten ei tarvitse olla kestävän kehityksen asiantuntijoita, vaan perehtyminen asioihin tapahtuu osana kyselyä. Osallistumista voi siis suositella siinäkin mielessä, että se samalla lisää omaa tietämystä kestävän kehityksen avainkysymyksistä”, hän muistuttaa.

Miten kansalaisraati toimii?

Kansalaisraadin jäsenet vastaavat itsenäisesti kertaluonteiseen verkkokyselyyn kestävän kehityksen tilasta. Raati työskentelee 20.–26.1. ja mukaan pääsee ilmoittautumalla 19.1. mennessä. Raati on kaikille avoin ja siihen osallistuminen vie aikaa muutaman tunnin.

Raadille osoitettu kysely perustuu valtioneuvoston kanslian ylläpitämiin kestävän kehityksen indikaattoreihin, niistä laadittuihin asiantuntija-analyyseihin sekä kansalaiskeskusteluun. Indikaattoriaineisto on jaettu seurantakoreihin, jotka tutkijat ja asiantuntijat ovat yhdessä kehittäneet.

Mihin kansalaisraatia tarvitaan?

Tutkijat ja virkakunta arvioivat kestävän kehityksen tilaa tutkitun tiedon pohjalta, mutta eivät sitä, onko tila hyvä vai huono. Arvovalintoihin ja päätöksenteon tueksi kaivataan kansalaisten ääntä. Päättäjien on arvokasta tietää, mihin asioihin kansalaiset toivovat parannusta.

Kansalaisraadin tuloksia käytetään muun muassa hallituksen vuosikertomuksessa, jossa hallitus raportoi työstään eduskunnalle. Lisäksi virkakunta käyttää tuloksia arjen työssään.

Kansalaisraadin tulostilaisuus järjestetään 13. helmikuuta yhteistyössä Helsingin yliopiston kestävyystieteiden instituutin kanssa.

Lisätietoja: Kestävän kehityksen kansallisen seurantaverkoston puheenjohtaja Sami Pirkkala, p. 0295 160 487, valtioneuvoston kanslia