Ylioppilaskokeita uusitaan aiempaa enemmän, selviää Ylioppilastutkintolautakunnan (YTL) tilastoista.

Syksyn ylioppilaskirjoituksiin tuli noin 14 700 uusimisilmoittautumista. Määrä on kasvanut aiemmasta. Syksyinä 2016–2018 uusintakokeita tehtiin noin 9 100–10 500 kirjoituskertaa kohden. Keväisin ilmoittautumisia on tyypillisesti hieman syksyä enemmän.

Jyrki Lyytikkä / Yle

Yksi tilastoissa näkyvistä uusijoista on turkulainen Oona Pietilä, joka pääsi ylioppilaaksi syksyllä 2016. Sen jälkeen hän on palannut koesaliin kolme kertaa – ja suunnittelee palaavansa vielä uudelleen.

Pietilä haaveilee logopedian yliopisto-opinnoista. Ylioppilaaksi päästyään hän ajatteli, että ylioppilastodistuksen arvosanojen korottaminen toisi lisäpisteitä, jotka voisivat auttaa häntä pääsemään opiskelemaan niin sanotussa yhteispistekiintiössä. Siinä sisäänpääsyyn vaikuttavat sekä ylioppilastodistuksen arvosanat että valintakokeen pistemäärä.

Keväällä 2018 Pietilä korotti englannin arvosanansa yhdellä arvosanalla ja biologian kahdella. Molemmista hän sai toiseksi parhaan arvosanan eli eximian. Ovet logopedian opintoihin pysyivät edelleen suljettuina.

Pietilä opiskeli vielä iltalukiossa maantieteen oppimäärän ja kävi tekemässä maantieteen ylioppilaskokeen viime keväänä. Kokeesta tuli eximia, mutta korkeakouluhaussa arvosanan tuomat lisäpisteet eivät riittäneet koulupaikkaan.

Oona Pietilä pääsi ylioppilaaksi vuonna 2016. Oona Pietilän kotialbumi

Miksi kokeita uusitaan yhä enemmän?

Uusimisinnon kasvamista selittää ainakin kaksi syytä.

Korkeakoulujen opiskelijavalintauudistus kasvattaa ylioppilastodistuksen painoarvoa korkeakouluihin haettaessa. Keväällä 2020 korkeakoulut valitsevat vähintään puolet uusista opiskelijoistaan ylioppilastutkinnon tai ammatillisen koulutuksen arvosanojen perusteella.

Tänä syksynä aloittavista uusista korkeakouluopiskelijoista noin viidesosa valittiin ylioppilastodistusten arvosanojen perusteella.

Muutos on radikaali aiempaan valintakoekeskeiseen hakujärjestelmään verrattuna.

Uusimiskasvua vauhdittaa myös tänä syksynä voimaan tullut lakimuutos (siirryt toiseen palveluun), jonka myötä kokelaat voivat uusia hyväksyttyjä ylioppilaskokeitaan rajoituksetta tutkinnon suorittamisen jälkeen.

Ylioppilaskokeiden arvosanat kiinnostavat monia aiempaa enemmän. Tämä näkyy esimerkiksi siinä, että kokelaat pyytävät kokeisiinsa tarkistusarvostelua aiempaa hanakammin.

Yle kertoi kesäkuussa, että Ylioppilastutkintolautakunnan saamien tarkistusarvostelupyyntöjen määrä on nelinkertaistunut neljässä vuodessa.

– Korotettu yo-arvosana on hyödynnettävissä korkeakouluhaussa lähes kaikissa hakukohteissa. On luonnollista, että se kiinnostaa tulevaisuuden suunnittelussa, sanoo Ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri Tiina Tähkä.

Ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri Tiina Tähkä. Elise Tykkyläinen / Yle

Eniten korotetaan matikkaa ja englantia

Ylioppilastutkinnon arvosanojen painoarvo korkeakoulujen todistusvalinnassa vaihtelee oppiaineen ja haettavan alan mukaan.

Hakukohteesta riippumatta pitkästä matematiikasta saa todistusvalinnassa eniten pisteitä. Pitkän matematiikan ylivallasta on keskusteltu mediassa viime kuukausina runsaasti.

YTL:n Tiina Tähkän mukaan matematiikka on englannin ohella yksi yleisimmistä korotettavista. Huolta pitkän matematiikan ylivallasta hän kuitenkin toppuuttelee.

– Ihan varmasti paljon opiskelupaikkoja riittää myös lyhyen matematiikan suorittajille. Mikä tahansa arvosana approbaturista ylöspäin tarkoittaa kuitenkin lisäpisteitä opiskelijavalintaan, Tähkä sanoo.

Oona Pietilän ylioppilasarvosanat Psykologia E

Äidinkieli M

Pitkä matematiikka C

Pitkä englanti M – korotus keväällä 2018, uusi arvosana E

Biologia C – korotus keväällä 2018, uusi arvosana E

Maantiede E – täysin uusi koe, suoritettu keväällä 2019 Ylioppilastutkinnon arvosana-asteikko parhaasta arvosanasta huonoimpaan on L-E-M-C-B-A-I. Viimeinen arvosana eli improbatur tarkoittaa hylättyä koetta.

Matematiikan vuoksi myös Oona Pietilä suunnittelee palaavansa vielä koesaliin. Opiskelijavalintojen uudistus tuo muutoksia unelma-alan logopedian valintaperusteisiin: ensi keväästä alkaen 70 prosenttia uusista logopedian opiskelijoista valitaan puhtaasti ylioppilastodistuksen arvosanojen perusteella.

– Kun miettii sisäänpääsytodennäköisyyksiä, tuntuu turvallisemmalta satsata siihen, että olisi 70 prosentin joukossa kuin siihen, että tappelee koulupaikoista 30 prosentissa, Pietilä sanoo.

Lukiossa opo suositteli Pietilää kirjoittamaan biologian ja psykologian, koska oppiaineet olisivat sisällöltään lähellä puheterapeutin ammattiin tähtäävän Pietilän unelma-alaa.

Ensi kevään todistusvalinnassa psykologian ja biologian eximiaa enemmän pisteitä Pietilä saisi uskonnon, historian tai fysiikan eximiasta. Se tuntuu Pietilästä kummalliselta.

– Ensi kevään arvosanataulukot vaikuttavat siihen, että olen menossa korottamaan pitkää matikkaa ja äidinkieltä. En usko, että saisin muita neljää eximiaa korotettua kovin helposti.

Epävarmuus kilpailtujen alojen arvosanavaatimuksista kalvaa

Oona Pietilän mukaan omien ylioppilastutkinnon arvosanojen riittävyyttä ensi kevään todistusvalinnassa on vaikea arvioida etukäteen.

Logopedia on niin sanottu hakupaineala: kolme viidestä Suomen logopedian koulutusohjelmasta oli tänä keväänä yliopistojen 20 kilpailluimman alan joukossa.

Lasse Isokangas / Yle

– Koska en voi tarkkaan tietää, mikä muiden hakijoiden taso on, pitää valmistautua kumpaankin vaihtoehtoon: ei pelkästään siihen, että aikoo päästä todistuksella sisään, vaan myös mahdolliseen pääsykokeeseen.

Paremman puutteessa Pietilä on verrannut hakukohteensa Turun yliopiston logopedian todistusvalinnan pisterajoja Helsingin yliopiston oikeustieteelliseen, sillä molempiin hyväksytään noin kuusi prosenttia ensisijaisista hakijoista.

Helsingin yliopiston oikeustieteellisen opiskelijoista viidesosa valittiin tänä vuonna ylioppilastodistuksen arvosanojen perusteella. Sisäänpääsyyn vaadittiin neljä laudaturia ja yksi eximia.

Lohdullista on, että logopediaa opiskelemaan valitaan todistusvalinnassa enemmän kuin viidesosa hakijoista.

– Uskon, että ensi keväänä paikka tuskin irtoaa eximian papereilla, Pietilä sanoo.

Moni korottaja kompastuu puutteelliseen valmistautumiseen

Ylioppilastutkintolautakunnan tilastojen mukaan syksyisin hyväksyttyä ylioppilaskoettaan uusivista noin kolmasosa onnistuu korottamaan arvosanaansa. Keväisin korottamisyrityksistä onnistuu noin puolet.

Jyrki Lyytikkä / Yle

Tähkän mukaan suurin osa uusijoista uusii kokeensa vielä lukiossa ollessaan. Koska kevään ylioppilaskirjoitusten aikaan varsinaiset lukion kurssit ovat jo ohi, tarjoaa kevät monelle syksyä paremmin aikaa kirjoituksiin paneutumiseen.

– Kypsyys, ajattelun taidot ja tutkintoaineen osaaminen eivät kehity ainoastaan sillä, että saapuu kokeeseen. Korottaminen vaatii tavoitteellista työskentelyä. Ja kun systemaattista työtä tekee, mahdollisuudet korottamiseen kasvavat.

Samaa mieltä on onnistuneesti arvosanojaan korottanut Oona Pietilä.

– Tärkeintä on pitää mielessä, miksi sen tekee ja valmistautua kunnolla. Puhun jopa kuukausien valmistautumisesta, koska muutamissa viikoissa otetaan hyvin harvoin haltuun useita kursseja jotakin tiettyä asiasisältöä.

Nykyään kaikki ylioppilaskokeet tehdään tietokoneella. Lukioaikaiset ylioppilaskokeensa paperilla tehnyt Pietilä arvelee, että sähköiset kokeet voivat kasvattaa monen hänen ikäisensä kynnystä palata koesaliin. Samaa pohti hänkin mennessään korottamaan ensimmäistä koettaan sähköisesti vuonna 2018.

Sekä Pietilä että Tähkä kannustavat uusijoita valmistautumaan tietokoneen käyttöön etukäteen. Sähköiset kokeet tehdään Abitti-järjestelmällä (siirryt toiseen palveluun), jota kuka tahansa voi testata kotioloissa.

Osallistu keskusteluun aiheesta. Voit kommentoida kirjautumalla Yle Tunnuksella kello 18:aan asti.

Lue myös:

Lukio kaukana takana, haave opiskelupaikasta edessä – valintauudistuksen väliinputoajia vanhojen arvosanojen korottaminen ei houkuta Katso, mistä yliopistojen opiskelupaikoista kilpailtiin kovimmin – Maria Korpela pääsi ensiyrityksellä lääkikseen, vaikka todistuksessa ei ole laudatureja Katso, mihin koulutuksiin ammattikorkeakouluissa on vaikeinta päästä – Sanna Rauta sai unelmiensa opiskelupaikan ja kertoo nyt, millainen asenne häntä auttoi Työntekijäpula johtuu monista syistä – Listan ykkösammatissa erikoinen ongelma: tulijoita ja ottajia olisi, mutta puheterapeuttien koulutus jumittaa