Antti Rinne puhuu sdp:n ajamista kestävän kehityksen arvonlisäveroista. ”Olen itse lihansyöjä edelleenkin ja olen sen valmis maksamaan”, Rinne sanoo Ylellä.

Sdp:n puheenjohtaja Antti Rinne raottaa Ylen haastattelussa, mitä puolueen ajama kestävän kehityksen arvonlisävero voisi käytännössä merkitä.

Rinteen mukaan tarkoitus olisi verottaa kaikkia sellaisia tuotteita ja palveluita, jotka ovat ilmaston ja ympäristön kannalta haitallisia. Kyse ei siis olisi vain kohua herättäneestä ”lihaverosta”.

– Ei se mikään lihavero ole, kun arvonlisävero, joka on vähän korkeampi lihalle kuin kasviksille tai ilmaston kannalta puhtaammille vaihtoehdoille, Rinne sanoo Ylen haastattelussa.

Rinne esimerkiksi pitää mahdollisena, että myös maidolle voitaisiin asettaa korkeampi arvonlisävero.

– Tällä hetkellä suomalaisten päästöistä lihantuotanto ja maidontuotanto, mutta erityisesti lihantuotanto eli maatalouden päästöt, ovat liikenteen kanssa yhtä suuret.

Rinne sanoo itse olevansa valmis maksamaan kovempaa veroa tuotteista, jotka voi luokitella ilmastolle ja ympäristölle haitallisiksi.

– Olen itse lihansyöjä edelleenkin ja olen sen valmis maksamaan, koska mielestäni oleellista on se, että saamme tämän maapallon säilytettyä tuleville sukupolville.

Palveluita, joita sdp olisi valmis verottamaan kovemmin, Rinne ei halua erikseen nimetä.

– En lähde nyt niitä yksilöimään. Jokainen voi päätellä, mistä tulee isoja päästöjä ja mitkä ovat ympäristön kannalta haitallisia asioita.

Arvonlisäveron korottaminen käy eniten vähävaraisten ihmisten kukkarolle, koska kyse on tasaverosta. Tämän Rinne myöntää Ylen haastattelussa.

Hänen mukaansa kestävän kehityksen arvonlisävero edellyttää kompensaatiota, jotta kulutuksen ohjaaminen verotuksella olisi oikeudenmukaista.

Valtiovarainministeriön virkamiehet kertoivat aiemmin IS:n haastattelussa näkevänsä useita ongelmia veroajatuksessa. Asia on käsittelyssä myös EU:ssa, mutta alkutekijöissään. Heidän mukaansa kyseessä ei ole ”kauhean tehokas väline ohjausvaikutuksen aikaansaamiseksi”.

Valmisteveroasiantuntija, hallitusneuvos Merja Sandell valtiovarainministeriöstä sanoo, että selvitysvaiheessa pitäisi arvioida, kuinka paljon kestävän kehityksen arvonlisävero nostaisi tuotteiden hintoja ja miten kuluttajat reagoisivat veron kautta tapahtuvaan hintojen nousuun.

– Sitten pitäisi arvioida ristijoustot. Jos nostamme vaikka punaisen lihan hintaa, niin miten se vaikuttaa jonkin korvaavan tuotteen kuluttamiseen, tuleeko tilalle vielä haitallisempi tai yhtä huono ainesosa? Onko ilmaston tai terveyden kannalta parempi, että vaikka eineksiin pannaan enemmän rasvaa, suolaa tai jauhoja kuin lihaa, jotta vältetään korkeampi vero? Sandell kysyy.