Mistä on kyse? Nuorisututkimusseura on julkaissut raportin jossa selvitään, miltä syrjäytyminen tuntuu nuorten mielestä ja mikä syrjäytymiseen on syynä. Raportin on tilannut valtioneuvoston kanslia.

Raporttiin haastateltiin etsivän nuorisotyön avulla 117 NEET-nuorta. NEET-nuoriksi (Not in Employment, Education or Training) määritellään ne 15-29-vuotiaat, jotka ovat työn, koulutuksen ja harjoittelun ulkopuolella.

Raporttiin saatuja syrjäytyneiden nuorten vastauksia verrattiin koko ikäluokan vastauksiin, jotka on kerätty vuosittaisista nuorisobarometreistä.

Juuri julkaistu raportti on ensimmäinen, joka valottaa, miltä syrjäytyminen tuntuu syrjäytyneiksi määriteltyjen nuorten itsensä mielestä.

Vastaukset ovat synkkää luettavaa. Haastatelluilla meni huonommin kaikilla elämän osa-alueilla: He suhtautuvat omaan ja koko maailman tulevaisuuteen muita nuoria pessimistisemmin, luottavat ihmisiin vähemmän, ovat yksinäisempiä, äänestävät laiskemmin, eivätkä koe itseään niin vahvasti osaksi suomalaista yhteiskuntaa kuin muut nuoret. Muun muassa.

Tulokset hätkähdyttävät Sami Myllyniemeä, toista raportin vastuututkijoista.

– Olisi voinut odottaa positiivisempia tuloksia edes jollain osa-alueella. Mutta ei, huono-osaisuus on kokonaisvaltaista, Myllyniemi sanoo.

Työn, koulutuksen ja harjoittelun ulkopuolella olevien 15-29-vuotiaiden (NEET-nuoret) usko tulevaisuuteen on heikompi kuin nuorten keskimäärin.

Tulos povaa huonoa tulevan kannalta. Suomessa arvioidaan olevan jo lähes 70 000 syrjäytynyttä nuorta ja määrä kasvaa koko ajan.

– Jos joka kymmenes tähän haastatteluun osallistuneesta kokee pelkkää pessismismiä, niin se tarkoittaa, että Suomessa on tuhansia nuoria, joilla on pessismistinen asenne omaa tulevaisuutta, kanssaihmisiä ja koko yhteiskuntaa kohtaan, Myllyniemi sanoo.

Haastatellut kokevat itsensä keskimääräistä vähemmän osaksi suomalaista yhteiskuntaa, ja sen vuoksi pitävät omia vaikutusmahdollisuuksiaan heikkoina. Vain neljäsosa syrjäytyneistä nuorista on sitä mieltä, että päättäjät ovat kiinnostuneita nuorten asioista. Yli puolet heistä pitää yhteiskuntaa enemmän tai vähemmän epäreiluna. Alle puolet on sitä mieltä, että demokratia toimii Suomessa hyvin ja takaa kansalaisille riittävät vaikuttamisen mahdollisuudet.

"Olen 14 vuotta elämästäni valokuvannut ja toivoisin edes joskus omistavani oman kameran". Raporttiin haastatellun nuoren vastaus kysymykseen "millaisia ovat tulevaisuuden unelmasi?".

Näkemykset konkretisoituvat esimerkiksi alhaisena kansalaisaktiivisuutena. Vain joka viides haastateltu syrjäytynyt kertoi pyrkineensä vaikuttamaan itselleen tärkeisiin yhteiskunnallisiin asioihin viimeisen vuoden aikana. Kaikista nuorista osuus on 31 prosenttia. Syrjäytyneistä kolme prosenttia kertoi olleensa viimeisen vuoden aikana mukana poliittisessa toiminnassa, kun kaikista nuorista osuus on seitsemän prosenttia.

Verrattuna kaikkiin 15–29-vuotiaisiin, huomattavasti suurempi osa NEET-nuorista (NEET = Not in Employment, Education or Training) kuuluu johonkin vähemmistöön. Esimerkiksi lähes joka kolmas raporttiin haastateltu koki kuuluvansa vammaisuuden tai pitkäaikaissairauden puolesta "paljon tai vähän" vähemmistöön. Kaikista nuorista samaa sanoo joka kymmenes.

"Yhteiskunta ei ajattele masentuneiden tai transsukupuolisten tarpeita". Raporttiin haastatellun nuoren vastaus kysymykseen "miksi olet syrjäytynyt?".

Raportista ei kuitenkaan voi vetää sitä johtopäätöstä, että vähemmistöjen edustajat syrjäytyvät muita helpommin. Raporttia varten haluttiin haastatella nimenomaan niitä, jotka tavallisesti vastaavat huonosti puhelinhaastatteluilla tehtyihin kyselyihin. Sen vuoksi vähemmistöjen edustajia on saattanut päätyä raporttiin enemmän kuin vuosittaisiin nuorisobarometreihin.

– Nyt heitä on tavoitettu, mutta sitä ei tutkittu, onko heitä työn ja koulutuksen ulkopuolella olevien joukossa enemmän.

Parannuskeinoja yksinäisyyteen?

Helppoja ratkaisuja ongelmiin ei ole. Nuoren syrjäytymiseen kun ei voida raportin pohjalta nimetä yhtä selkeää juurisyytä.

Nuorten vastauksissa kuitenkin korostuu ystävien ja sosiaalisten suhteiden merkitys. 85 prosenttia raporttiin haastatelluista nuorista piti syrjäytymiseen syynä ystävien puutetta. Toiseksi yleisimpänä syynä pidettiin mielenterveysongelmia.

"Enemmän pelottaa, että olen samassa tilanteessa 10 vuoden päästä, kuin että kuolen ennen sitä". Raporttiin haastatellun nuoren vastaus kysymykseen "millaisia ovat tulevaisuuden pelkosi?".

Syrjäytyneiksi määritellyt myös kokevat olonsa huomattavasti yksinäisemmäksi kuin muut nuoret. 69 prosenttia haastatelluista nuorista kokee itsensä ainakin joskus yksinäiseksi. Kaikista nuorista samaa sanoi 35 prosenttia. Raporttiin haastatelluista nuorista 14 prosenttia kertoi, ettei heillä ole yhtäkään ystävää, joiden kanssa voi keskustalla asioista luottamuksellisesti. Kaikista nuorista samaa sanoo vain 2 prosenttia.

– Mutta se on politiikan tekijöille vaikea paikka. Helpompaahan olisi vaikuttaa syrjäytymiseen esimerkiksi koulutuspolitiikan kautta, toteaa tutkija Sami Myllyniemi.

"Vietän melkeinpä kaiken ajan yksin" Raporttiin haastatellun nuoren vastaus kysymykseen "miksi olet syrjäytynyt?".

"Syrjäytynyt" ei välttämättä itse näe tilannettaan huonona

Suuri osa haastatelluista ei kuitenkaan itse näe tilannettaan huonona. Vaikka heidät kaikki luokitellaankin NEET-nuoriksi, vain joka toinen piti itseään "jonkin verran", "melko paljon", tai "täysin" syrjäytyneenä.

Pelkkä työttömyys, tai koulutuksen ja harrastusten puute ei siis tarkoita, että henkilöllä menisi yksinomaan huonosti. Siinä mielessä huolestunut keskustelu syrjäytyneistä voi turhauttaa niitä, jotka kategoriaan luokitellaan, Myllyniemi huomauttaa.

– Olen itsekin syntynyt 70-luvulla Helsingin Kontulassa. Siellä oli paljon kavereita, jotka voisi nähdä määritelmällisesti syrjäytyneinä, mutta jotka eivät kuitenkaan täytä syrjäytyneen stereotyyppistä kuvaa.

"En koe olevani syrjäytynyt, mut ihmiset pitävät syrjytyneenä, koska en ole missään toiminnassa. Tämä vaikuttaa fiilikseen". Raporttiin haastatellun nuoren vastaus kysymykseen "miksi olet syrjäytynyt?".

*Aiheen käsittely jatkuu: *

Miten NEET-nuoret löydetään ja miten heitä voidaan auttaa parhaiten? Keskustelu jatkuu YleX-kanavalla Etusivu-ohjelmassa tänään tiistaina 5.12.2017 klo 12. Vieraana etsivää nuorisotyötä tekevän Vamos -järjestön Vesa Sarmia.