Tiistaina maaliskuun 1. päivänä eduskunnan lähetekeskustelussa oli hallituksen esitys vuoden 2016 ensimmäiseksi lisätalousarvioksi. Siinä esitetään kehitysyhteistyömäärärahojen korottamista 8,3 miljoonalla eurolla, jotta Suomi voisi osallistua EU:n Turkille suuntaamaan kolmen miljardin euron avustukseen pakolaistilanteen liennyttämiseksi.

Samaan aikaan Kaakkois-Turkista kantautuu yhä enemmän näyttöä vakavista ihmisoikeusloukkauksista ja maan sisäisen pakolaisuuden kasvusta Turkin hallituksen ja Kurdistanin työväenpuolueen PKK:n välisen rauhanprosessin kariuduttua vuoden 2015 heinäkuussa.

Pelkästään elokuun puolivälin ja helmikuun välisenä aikana Turkki määräsi sotatoimiensa helpottamiseksi 58 ulkonaliikkumiskieltoa seitsemään eri kaupunkiin. Turkin operaatio on paikallisten arvioiden mukaan vaatinut jo yli 290 kurdin hengen. Jopa kymmenet tuhannet perheet ovat joutuneet jättämään kotinsa.

Turkin päätös korvata poliittinen rauhanprosessi sotatoimilla muistuttaa valtion 1980-luvulla aloittamista hävittämisoperaatioista.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Turkin armeija ja valtioon kytkeytyvät puolisotilaalliset verkostot tappoivat yli 30 000 ja vangitsivat 119 000 Turkin kurdia. Valtion joukot tuhosivat yli 4 000 kurdienemmistöistä kylää ja yli kolme miljoonaa kurdia joutui maansisäisiksi pakolaisiksi. Selkkauksen aikana 17 000 kurdia katosi.

EU on Turkin tärkein kauppakumppani viennissä ja tuonnissa. EU ei aseellisen selkkauksen laannuttuakaan kokenut tarpeelliseksi käyttää vaikutusvaltaansa painostaakseen Turkkia asettamaan sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan epäiltyjä syytteeseen.

EU ei myöskään vaatinut Turkkia tekemään riittäviä lainsäädännöllisiä uudistuksia maan kurdivähemmistön poliittisten ja kulttuurillisten oikeuksien takaamiseksi.

Sen sijaan EU jatkoi Turkin aseistamista sekä unionin ja Ankaran kahdenvälisten suhteiden syventämistä. Lukuisten muiden EU-maiden tavoin myös Suomi vie Turkkiin asemateriaalia.

Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International vaatii nyt Turkkia lopettamaan siviileihin kohdistettavat ulkonaliikkumiskiellot ja hyökkäykset.

Yhdysvaltalainen ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch on Amnestyn tapaan ilmaissut syvän huolensa Turkin ihmisoikeustilanteen kokonaisvaltaisesta huononemisesta kuluneen vuoden aikana. Enemmistöhallituksen yksin muodostanutta Oikeus- ja kehitys -puoluetta (AKP) arvostelevia toimittajia, poliittisia päättäjiä ja yliopistotutkijoita on kuulusteltu ja jopa vangittu.

Euroopan unioni ja Suomi ovat paraikaa osoittamassa kolmen miljardin euron taloudellista avustusta Turkille pakolaiskriisin hallinnoimiseksi, vaikka samaan aikaan AKP omilla toimillaan lisää maan sisäistä pakolaisuutta ja syyllistyy kiihtyvällä tahdilla ihmisoikeuksien loukkauksiin.

Turkin reaalipolitiikan vaikutukset Syyriassa ovat niin ikään hälyttäviä. Maa tukee Syyriassa toimivia salafi-jihadistiorganisaatioita, joilla se käy sijaissotaa Länsi-Kurdistanin autonomista demokratiahanketta ja Syyrian diktaattoria Bashar al-Assadia vastaan. Isiksen vastaisessa maasodankäynnissä ansioituneita Syyrian Kurdistanin Kansojen puolustusyksiköitä Turkin pääministeri Ahmet Davutoglu kutsuu ”terroristeiksi”.

Turkki, jolla on Yhdysvaltain jälkeen Naton suurin ja tulivoimaisin armeija, on ryhtynyt vain näennäisiin sotilaallisiin toimiin Isiksen pysäyttämiseksi. Turkin asevoimat on kuitenkin tulittanut toistuvasti ruohonjuuritason demokraattista poliittista järjestelmää rakentavaa Länsi-Kurdistania.

Turkin sotatoimet kurdialueilla tai valtion tuki salafi-jihadisteille Syyriassa eivät ole vaikuttaneet Suomen ja Turkin lämpimiin suhteisiin.

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö linjasi viime lokakuussa Ankarassa, miten ”Suomi seisoo Turkin rinnalla taistelussa terrorismia ja ekstremismiä vastaan”. Turkin ulkoministeriö vuorostaan toteaa, että Ankaran ja Helsingin suhteet ovat ”erinomaiset”.

Suomen tulee tehdä täyskäännös Turkki-politiikassaan, ellei Suomi halua olla osallinen Lähi-idän ihmisoikeustilanteen heikentämiseen. Asemateriaaliviennille tai Niinistön ulostulojen kaltaisille AKP-hallitusta myötäileville lausunnoille ei ole sijaa.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Suomen tulee myös päättää, onko se todella valmis osallistumaan EU:n kolmen miljardin avustukseen ilman vaatimusta Turkin sotapolitiikan lopettamisesta.

Li Andersson

Kansanedustaja (vas)

Bruno Jäntti