Få fenomen är så säreget svenskt som köandet på Systembolaget en lördag eftermiddag. Gemenskapen är svår att missa. Alla som står i den långa kassakön kan andas ut. Alkoholen hann införskaffas innan monopolet stängde dörrarna för att öppna dem igen först på måndag förmiddag.

Sveriges stränga alkoholregleringar har länge motiverats med att de mildrar rusdryckernas negativa konsekvenser. En ny rapport från Expertgruppen i offentlig ekonomi (ESO) klargör att argumentationen inte håller. Rapportförfattaren David Sundén visar att Systembolagets monopol kan brytas – utan att människors hälsa försämras.

Det är nämligen inte tack vare vårt statliga försäljningsmonopol som svenskar dricker mindre än andra européer. Faktorer som pris och dryckeskultur har större inverkan på människors beteende än huruvida alkoholen säljs av en statligt ägd butik.

Sundén föreslår därför att privata aktörer får möjlighet att sälja alkohol på samma villkor som Systembolaget. Det är en klok idé. Alkoholförsäljning bör vara strikt reglerad, till exempel vad gäller öppettider, men det finns ingen bra anledning till att staten ska ha ensamrätt på försäljningen.

Sundén har starka intressen emot sig. Förutom Systembolagets PR-avdelning finns privata vinimportörer som tjänar stora pengar på monopolet. I boken ”Château Vadå” beskriver journalisten Mats-Eric Nilsson hur Systembolagets inköpsregler gynnar stora producenter framför små. Och de stora vinimportörerna drar sig inte för att försvara sin ställning.

Producenten bakom några av Sveriges mest sålda lådviner har nyligen skapat sajten Gardsforsaljning.info med vinklade budskap om att gårdsförsäljning hotar folkhälsan. Syftet är givetvis inte att bidra till en låg alkoholkonsumtion, utan att se till att svenskarnas alkoholintag fortsatt består av de billiga bag-in-box-viner de själva håvar in miljoner på.

Om upphovsmakarna bakom Gardsforsaljning.info verkligen var intresserade av att minska alkoholens skadeverkningar borde de ta till sig några av de rekommendationer Sundén ger i ESO-rapporten. Ett bra exempel är märkning med varningstexter. De minskar bevisligen människors konsumtion av skadliga varor. Kanske kan välmenande importörer gå i framkant och byta ut lådvinens loggor mot bilder på alkoholförstörda kroppar? Varningstexter är numera obligatoriska på tobaksprodukter. Kanske bör Sverige införa liknande märkningar för alkohol.

Inte bara mäktiga vinproducenter kämpar för att behålla Systembolaget. För nykterhetsrörelsen har bevarandet av det statliga alkoholmonopolet blivit en prestigefråga, vilket är synd. Debatten om Systembolaget tar fokus från åtgärder som verkligen skulle kunna minska drickandet.

Det är dumt att försvara ett system där svenskarna ägnar lördagarna åt att köa för billigt bag-in-box-vin när den enda vinsten är saldot som växer på vinoligarkernas konton. Kanske kan försiktigt smuttande på en bra flaska kvalitetsvin, med varningstext, bli en svensk tradition som skapar bättre gemenskap än lördagsköandet på bolaget.