Polisen beslagtar en hel del vapen i Malmö. Men enligt Petra Stenkula, polismästare för utredningsenheten Syd, är det en droppe i havet.

– Vi tar närmare 200 vapen i beslag från kriminella i Malmö varje år. Och vi tar bara en bråkdel, säger hon och fortsätter:

– Det är mycket med svenska mått mätt. Och det har ökat de senaste tre-fyra åren.

Det smugglas in en stor mängd vapen till Malmö, enligt Stenkula, och de är både lättillgängliga och relativt billiga, menar hon. Men det handlar inte om några massleveranser. I stället är det ofta så att en person tar själv tar med sig ett vapen över gränsen, eller ber någon annan göra det, för att man har behov av vapen men inte kan skaffa ett på laglig väg.

Varför ökar vapentillgången?

– Vi har en situation i Malmö där man vill ha respekt, man är lättkränkt och är utsatt för hot av sina kompisar. Man kan inte lita på någon. Och då väljer man att beväpna sig. Det har blivit mer vardag, säger hon.

Nu kraftsamlar polisen, dels genom att öka närvaron i Malmö. Men även genom att öka pressen på de kriminella.

– Det kommer även att vara besvärligare för de kriminella vi känner till. Vi kommer att jobba mot dem för att ta reda på vad som sker och för att kunna ta ifrån dem deras vapen, säger hon.

Ett redskap polisen hoppas på är en ny föreslagen lagstiftning, en skärpning av vapenlagstiftningen, som skulle göra det möjligt att häkta personer som tas med vapen och misstänks för grovt vapenbrott.

– När vi tar en person med vapen är de så pass insatta att de vet om att om de erkänner så går de ut. Vi tar vapnet i beslag, men personen släpps och sedan köper han ett nytt vapen, säger Petra Stenkula.

Polisen tar närmare 200 vapen i beslag från kriminella i Malmö varje år, berättar Petra Stenkula. Foto: FOTO:SANNA DOLCK/EXPRESSEN SCANP

Rättsexperten Sven-Erik Alhem, tidigare överåklagare, håller med om att lagen i dag är för svag.

– Sedan måste det ske en straffskärpning. Minsta lilla befattning med ett illegalt vapen ska leda till mycket långa fängelsestraff. Domstolarna ska också få kritik; man är för mesig när det gäller att klippa till med stentuffa påföljder, säger han.

Samtidigt måste även Tullverket få större befogenheter, men också agera oftare, menar Alhem.

– Vi borde ha en mycket effektivare tull som hade möjlighet att göra stickkontroller och hade väldigt långtgående befogenheter, säger han och fortsätter:

– Jag blir mörkrädd när jag får höra att tullen inte kan kontrollera fordon om det satt mer än fyra personer i bilen kvällstid. Man har inte beväpning och är rädd. Detta måste man se till att förändra. Om klimatet hårdnar måste man se till att också tullen får möjlighet till beväpning.

Enligt Mikael Nelander, regionchef för tullens brottsbekämpande verksamhet i Skåne och Blekinge, avstår inte tullen kategoriskt från att kontrollera bilar med flera passagerare.

– Nej, så är det inte. Det är en sak som avgörs från fall till fall, efter att man gjort en säkerhetsbedömning på plats.

Bron: snabb och smärtfri

Enligt honom kommer mycket av de illegala vapnen från Balkan.

– Det är ett område som har varit drabbat av krig och där vimlar det av vapen från den tiden. Och de fungerar lika bra fortfarande.

Mikael Nelander gissar att merparten av vapnen tas i Skåne.

– Att köra över bron är snabbt och smärtfritt och likaså Helsingborg är en snabb färjeöverfart. Man undviker de långa färjeöverfarterna där man sitter och svettas i 10-12 timmar.

Men vapensmugglingen skiljer sig från till exempel narkotikasmuggling. Ibland går beslagen i höjden när tullen får korn på ett speciellt tillvägagångssätt.

"Som en nål i en höstack"

Och det är ofta via postförsändelser som de illegala vapnen hittar till Sydsverige.

– Det är ett flöde på frammarsch. Man skickar vapendelar i olika sändningar. Och postgången är ett jätteflöde, vi kan bara kontrollera en liten del. Det är lite som en nål i en höstack, säger Mikael Nelander.

Inrikesminister Anders Ygeman (S) föreslog i november i en Sydsvenskanintervju att EU borde köpa upp vapen för att stoppa smugglingen. I dag menar han att han delvis felciterats.

– Min idé är att införa en vapenamnesti och att på det sättet skrota ut vapen. Vi pratar om fyra miljoner illegala vapen som är på vift, och jag tror inte att det är realistiskt att skrota ut dem utan någon form av ersättning, säger Anders Ygeman till Kvällsposten.

– Man måste samla in och destruera ett större antal granater och ett större antal handeldvapen. Jag tror att ersättningen där kan bli en dealbreaker.

– Min idé är att införa en vapenamnesti och att på det sättet skrota ut vapen, säger inrikesminister Anders Ygeman. Foto: SVEN LINDWALL

Idén har ännu inte landat i något konkret förslag, uppger Anders Ygeman, eftersom "EU-politik är ett marathonlopp".

– Men jag har diskuterat saken med mina kolleger på Balkan och den nya EU-kommissionären Julian King som har ansvar för säkerhetsfrågor och jag tycker att jag har mött en ganska bra förståelse, säger han.

Gunnar Hökmark, EU-parlamentariker för Moderaterna, är direkt kritisk till tanken på ersättningar.

– Jag sympatiserar med viljan. Men jag tror att det skulle få motsatt effekt. Det skulle snarast skapa en ökad distribution, säger han.

Hökmark: "Svårare om vi inte samarbetar"

I stället menar han att EU måste hjälpa länderna på Balkan, både med underrättelser, utbildning och extraresurser till polismyndigheterna.

– Alla de här länderna är medlemmar i EU eller befinner sig i en diskussion. Det är en intäkt för att sätta press på dem, men också att hjälpa till.

– Det är lätt att säga och svårt att göra. Men ännu svårare om vi inte samarbetar.

Malin Björk, EU-parlamentariker för Vänsterpartiet, är delvis positiv till Ygemans idé.

– Länderna på Balkan har själva lyft att man vill ha någon form av vapenamnesti. Det tycker jag att EU ska titta på. Hur det ska kunna genomföras på ett säkert sätt. Den åtgärden har använts tidigare, i fredsprocesser, säger hon.

Hon tycker att det polisiära samarbetet inom EU är på rätt spår, men kan bli mer effektivt och riktat.

– Från svensk sida vill vi att man fokuserar mer på Balkan. För vår del känns det som prio, säger hon.

Post: "Det är nu vi måste hålla trycket uppe"

Soraya Post, EU-parlamentariker för FI, menar att vapenamnesti ledd av EU är att placera ansvaret fel.

– Problemet med att EU tar på sig hela ansvaret är att det då inte uppstår egna lösningar i ursprungsländerna. Det länder som Serbien och Bosnien-Hercegovina framför allt behöver hjälp med är att utveckla sina polismyndigheter, säger hon.

EU har redan i dag en av världens tuffaste vapenregler, menar Soraya Post, och det polisiära samarbetet kring kriminella nätverk fungerar bra. Hon tror, precis som Gunnar Hökmark, att vapensmugglingen kommer minska i takt med att unionen utvidgas.

– I Kroatien såg vi att arbetet mot illegala vapen avstannade efter EU-inträdet. Det är nu vi måste hålla det politiska trycket uppe och bidra till att bygga rättsväsendet i de här länderna så pass starkt att de själva kan komma till rätta med illegala vapen, säger hon.

– Länder som Serbien och Bosnien-Hercegovina behöver hjälp med att utveckla sina polismyndigheter, säger Soraya Post. Foto: KRISTOFER SANDBERG

Det som kanske sätter stopp för vapensmugglarna är att utbyta information om de kriminella nätverkens rörelser – direkt mellan länder. Det tror i alla fall inrikesminister Anders Ygmeman. Sverige har skrivit under ett sådant samarbetsavtal med Bosnien-Hercegovina och avtal med Moldavien och Serbien ska undertecknas i februari. Det innebär att vapensmugglarnas väg bevakas av polismyndigheter både på Balkan och i Sverige.

Med starkt resultat, förutspår inrikesminister Anders Ygeman.

– Jag tror att vi kommer att få se fällande domar. Det är så färskt att jag inte kan komma med några detaljer, säger Ygeman.

Men det pågår alltså svenska förundersökningar som startats i samarbete med Bosnien?

– Svar ja.

Krigen i forna Jugoslavien som är roten till den illegala vapenhandeln slutade 1995. Ändå finns fyra miljoner illegala vapen i omlopp i området – fortfarande. Vänsterpartiet anser att EU bör dra lärdom av detta.

– Som partigrupp är vi för en hårdare kontroll av vapenexport. Det som är intressant med Balkan är att vi fortfarande drabbas av följderna från kriget. Om man exporterar vapen till konfliktområden som hamnar de vapnen på en illegal marknad, även efter en fredsprocess, säger Malin Björk.