Texten ovan är en granskning av frilansjournalisterna Berit Önell och Jonathan Önell. Originalartikeln har tidigare publicerats på nyhetssajten Frilagt.se.

April 2017

Våren har precis slagit ut i blom när ett åttiotal personer anländer till ett industriområde i Hässleholm, norra Skåne.

En efter en stiger de in i ett stort, vitt hus.

Besökarna, främst män men även unga pojkar, har kommit för att delta i fredagsbönen i Ljusets Moské.

Ljudet från järnvägen en bit bort är det enda som bryter lugnet.

Alldeles i närheten ligger stationen på ena sidan och ett grönskande villaområde på den andra.

Det som många i området inte vet är att moskén hetsar mot shiamuslimer och sprider radikal islamism med sympati för IS och al-Qaida.

Moskén i Hässleholm där ledningen sprider extremism och hat mot shiamuslimer. Foto: Jens Christian/ Expressen/ Kvällsposten

Augusti 2009

En tidig söndagseftermiddag trycker imamen Hassen al-Bayati, mer känd som Abu al-Hareth – "lejonet", ner gaspedalen i en lånad bil och kör på en 39-årig man utanför försäkringskassan i centrala Hässleholm.

39-åringen, en shiamuslim med rötter i Irak, slungas upp i luften och slår i marken innan han söker skydd i sin egen bil. Han hinner inte in förrän imamen backar och styr mot honom igen.

Det blir en våldsam krasch.

Efteråt stiger imamen ut och slår flera knytnävslag mot 39-åringens huvud och överkropp.

Att Abu al-Hareth attackerar en shiamuslim är ingen slump. I predikningar har han framställt följarna av denna islamiska gren som otrogna samhällsförrädare.

Efter dådet grips han och döms till sex års fängelse för mordförsök.

Maj 2017

På kort tid har två shiamuslimska bönelokaler utsatts för brandattentat. Den ena i Malmö i oktober 2016 och den andra, mot Sveriges största shiamoské, i Järfälla den 30 april i år.

Svenska shiamuslimer upplever en allt större otrygghet. Hoten kommer främst från personer med kopplingar till den wahhabistiska tolkningen av salafism, en utgångspunkt för den ideologi som terrorgruppen IS står för.

Förespråkar hat mot shiamuslimer

De senaste åren har hundratals svenska muslimer stridit för sunnimuslimska terrororganisationer i Syrien och Irak, där striden till stora delar står mellan sunnimuslimer och shiamuslimer. Många som återvänder förespråkar hat mot främst shiamuslimer.

Men det är inte bara återvändare som sprider hatet.

Imamen fick fortsätta föreläsa efter att han avtjänat sitt fängelsestraff för mordförsök.

Fängelsedomen avskräckte inte

Fängelsedomen mot imamen i Hässleholm – ”lejonet” Abu al-Hareth – dämpar inte de hatiska stämningarna mot shiamuslimer i området.

Tvärtom.

Minst tio shiamuslimer lämnar staden av rädsla.

Bland dem som bor kvar ligger många lågt med sin religiösa identitet.

När imamen avtjänat sitt straff och släpps på fri fot återvänder han genast till Hässleholm, där hans vänner startat Ljusets moské.

Han fortsätter att sprida den salafistiska troslära som lett till förföljelser av shiamuslimer i Saudiarabien och som på de flesta punkter är identisk med den som förespråkas av rörelser som IS.

På den Facebooksida som tillhör Ljusets moské i Hässleholm framställs shiamuslimer som avfällingar från islam, obotliga förrädare och sunniternas hänsynslösa fiender.

LÄS OCKSÅ: Många shiamuslimer döljer sin identitet i Vivalla av rädsla

IS illdåd uppmärksammas inte alls. I ett klipp uppmanas sunnimuslimer att inte ta upp vapen mot IS utan att i stället slåss mot den irakiska statens koalitionsstyrkor.

Det enda som IS och al-Qaida misstänkliggörs för är att de inte begått några terrordåd i det shiitiska Iran.

Imamen Abu al-Hareth ingår i de kretsar i Sverige där det propageras för islamistisk extremism och där rekrytering till terrorgrupper sker. Han är svåger till en imam i Gävle som i en sluten Facebookgrupp beskrivs som den militanta islamismens ledare i Sverige.

Imamen ska ha försökt infiltrera moskéer

Journalisten Magnus Sandelin, som skrivit reportageboken ”Svenska IS-krigare – Från al-Qaida till Jihadi cool”, har rapporterat om hur Gävleimamen under IS offensiv i Irak skrev ”Allah, injaga skräck i Dina fienders hjärtan”.

Under 2014 flyttade Abu al-Hareth till Arlöv utanför Malmö där han samarbetat med Ahmad Qadan, en man född 1982 som i februari dömdes för att ha uppmanat till finansiering av al-Qaida och IS.

I Arlöv och i mellanskånska Eslöv ska imamen ha försökt infiltrera moskéer och på ett mycket aggressivt sätt försökt pracka på andra muslimer sina åsikter.

En av Ljusets moskés Facebooksidor hjälpte Ahmad Qadan i Arlöv att samla in pengar till hans välgörenhetsorganisation Solidaritetscenter som visade sig skicka pengarna till IS bland annat, något som Qadan nyligen dömdes för.

Försöket att ta kontroll över moskéerna misslyckas. I stället startar avhoppare sin egen moské i Arlöv. Där ansvarar imam Abu al-Hareth för en lång serie lektioner om troslära, medan Ahmad Qadan föreläser om kalifatet och hur en kalif kan utses.

I Arlöv har imamen undervisat utifrån en text som säger att ett av villkoren för att en muslim skall kunna vistas i ”otrons länder” är ”att han hyser fientlighet och hat mot de otrogna, och absolut inte samhörighet eller kärlek till dem. Sannerligen är samhörighet och kärlek till dem något som upphäver tron.”

Både i Arlöv och Hässleholm har Abu al-Hareth också varit ansvarig för barnverksamhet.

"Efter fängelset skötte han sig"

När vi ringer till Ljusets moské säger ordföranden, angående mordförsöket, att imamen Abu al-Hareth gjorde fel när han ”tog saken i egna händer”. Men han är också kritisk mot offret.

– Han utnyttjade situationen och fick bidrag för det han utsatts för, säger han.

Ordföranden berättar att han blev uppringd av Abu al-Hareth när denne satt i häktet.

– Han är en ärlig person. Han ringde för att få hjälp. Jag sa att om han inte ångrar det han gjorde fel så vill jag inte hjälpa honom.

Det slutade med att ordföranden vittnade till förmån för imamen.

I dag tycker han inte att det var fel att moskén tillät Abu al-Hareth att föreläsa efter att han kommit ut från fängelset.

– Efter fängelset skötte han sig. Han får gärna komma hit, men han har ingen makt här.

Ordföranden insisterar på att moskén inte tolererar extrema inslag i fredagspredikningarna.

– Bara vanlig islam, inga konstigheter, man ber bön och sedan hem.

På facebook har moskén delat ett klipp med en pojke som sjunger en sång som uppmanar till att döda shiamuslimer.

Hat mot muslimska kvinnor som inte bär slöja

Men på en av moskéns gamla Facebooksidor finns inlägg där administratören kallar obeslöjade kvinnor för ”förhatliga och fördömda kvinnor”. Muslimska kvinnor som avstår slöjan kallas för horor och misstänks för att ”hata den religion som bevarar från otro och omoral”.

I ett klipp sjunger en liten pojke en sång till stöd för al-Nusra och al-Qaida och manar till att döda shiamuslimer.

Ordföranden svarar undvikande på frågor om moskéns Facebooksidor.

– Någon startade en sida, med information och så, men jag har inte sett till den på länge.

Muhammad al-Arifi, en av de predikanter som flera av styrelsemedlemmarna i Ljusets moské gillar, har inreseförbud i Storbritannien på grund av anklagelser om att han rekryterat ungdomar till IS.

Han anser att innehållet är privat och att hatet mot shiamuslimer inte har med moskén att göra. Själv har han dock gillat radikala predikanter på Facebook som uttrycker våldsbejakande hat mot shiiter. Tal om att blodtörst är en ära för den troende och att den som överlåtit sig åt jihad önskar se blod eller krossa skallar.

Tre av de fyra medlemmarna i styrelsen för Ljusets moské gillar liknande ideologer och predikanter på sina privata Facebooksidor.

– Jag gillar även det jag inte tycker om, men det är privata saker, hur kan du läsa det? säger han irriterat om inläggen – som varit offentliga på sociala medier.

Sa sig uttföra dåd i IS namn

Förutom till imamen Abu al-Hareth har Ljusets moské, som nyligen återinvigts efter renovering, också nära kopplingar till en 30-årig man som misstänktes för attentatet mot en shiamuslimsk bönelokal i Malmö i oktober.

I kommunikation med anhöriga har mannen, enligt Säpo, sagt att han är ”en soldat för Staten” och att han är ”i Europa för att utföra jihad”.

30-åringen ska ha informerat Islamiska Statens nyhetsbrev om att dådet utförts i deras namn. Han friades, men Säpo ville ändå utvisa honom för att han bedömdes som en säkerhetsrisk. Nyligen släpptes han dock då det inte går att verkställa utvisningar från Sverige till Syrien, där han bland annat riskerar dödsstraff.

IS-anhängaren som friades för terrorbrott har släppts av Säpo.

Dagen efter mordbranden skickade mannen ett meddelande till administratören för Ljusets moské – det handlar om attentatet mot bönelokalen, där dådet kallas ungefär ”ett gensvar åt de fähundarna”.

Under rättegången åberopade Säkerhetspolisens chefsåklagare filmen som bevis för att den misstänkte hatade shiamuslimer så till den grad att han hade motiv att utföra dådet.

Berättade om sin tid som jihadist i Syrien

30-åringen hade tidigare spelat in en film hemma hos Ljusets moskés administratör, där han berättade om sin tid som jihadist i Syrien. Han sa då att IS var den rättfärdiga parten i kriget.

I förundersökningen beskriver 30-åringens fru Ljusets moskés administratör som hans närmaste vän. Hon berättar hur de ofta åkte till Hässleholm för att träffa gemensamma bekanta.

Till oss säger administratören att de inte varit bästa vänner men att de känt varandra. Han menar att han inte höll med om att mordbranden var rätt åt shiamuslimerna.

– Jag sa till honom att jag inte tyckte att det var bra. Det kunde ju ha varit någon där inne i lokalen.

Administratören säger att han är emot våld men att det måste komma fram vad shiiterna gör.

– Shiiter gör värre saker än IS.

Tror du inte att det finns risk för våld mot shiiter när ni lägger ut så mycket som sprider hat mot dem?

– Nej, nej, det är inte syftet. Jag är lika mycket emot det som IS gör.

Men du lägger inte ut något som kritiserar dem?

– Det som jag gillar lägger jag upp. Jag vill inte bidra till våld, men media tar inte upp vad shia gör, säger han.

Extremisterna är inte bara ett hot mot oss muslimer, utan mot alla i samhället

Många shiamuslimer vågar inte framträda för att berätta om vad som hänt i Hässleholm. Men det finns andra som gör det.

Abdi Abdullah är sunnimuslim och talesperson för moskén Biet i Arlöv – som imamen Abu al-Hareth anklagas för att ha försökt infiltrera – och tar starkt avstånd från extremisterna.

– Majoriteten tiger, det retar mig, säger han. Det är inte de ondas styrka som är problemet, det är de godas tystnad.

Han berättar att man fått utstå mycket hot från extremister, både högerextrema och våldsbejakande islamister. Församlingen i Arlöv är stolt över sin öppna profil och sin nolltolerans mot extremism.

– Samtidigt är det inte vi, det är myndigheter, polisen, politiker som skall ta tag i detta. Extremisterna är inte bara ett hot mot oss muslimer, utan mot alla i samhället, säger Abdi Abdullah.

”Händer detta verkligen här? I Sverige?”

Ahmed Abbas, en butikschef och ekonomistudent som är bekant med ett antal shiamuslimer som bodde i Hässleholm 2009 vid tidpunkten för imamens mordförsök, berättar hur händelsen uppfattades bland shiamuslimer i södra Sverige.

– Hotet före denna incident var långt ifrån vår verklighet. Efter 2009 omvandlades det till något konkret, något vi upplever dagligen, säger han.

– Man blev ju chockad av det, man pratade om detta i ”shia-communites” runtom i hela Sverige. ”Händer detta verkligen här? I Sverige?”.

Ahmed Abbas är bekant med flera shiamuslimer som bodde i Hässleholm när mordförsöket hände.

Han berättar att händelsen fick konsekvenser för shiamuslimers möjligheter att leva och verka i Hässleholm.

– Jag har upplevt att shiamuslimer som bor i Hässleholm blivit allt mer ”passiva” sen denna incident, man är en minoritet i den muslimska ”diasporan’’ som bor i Hässleholm och söker sig därför till Kristianstad, Helsingborg eller Malmö i stället.

"De här personerna vill inte vara en del av samhället"

Försvarshögskolans terrorismexpert Magnus Ranstorp, med rötterna i Hässleholmstrakten, anser att pusselbitarna ger en oroväckande bild.

– Det är framför allt det antishiitiska hatet som är utmärkande. De här personerna vill inte vara en del av samhället, säger Magnus Ranstorp.

Magnus Ranstorp är terrorismexpert. Foto: Victor Lundberg/ TT Nyhetsbyrån

När vi kontaktar Anna Sjöholm, samordnare mot våldsbejakande extremism i Hässleholms kommun, säger hon att vi bör prata med polisen.

Hon hänvisar till den handlingsplan mot våldsbejakande extremism som kommunfullmäktige antog i november 2016. Den talar om utbildning av kommunal personal och föräldrar samt uppmanar till poliskontakt vid misstänkt radikalisering.

Behovet av en lägesbild för extremism nämns däremot inte i planen.

Magnus Ranstorp riktar kritik mot att kommunen inte skaffat sig en lägesbild. Foto: Jens Christian/Expressen/Kvällsposten

Säkerhetschefen kände inte till moskén

Anna Sjöholm tycker att vi bör prata med Säpo och kommunens säkerhetschef Anders Nählstedt.

– Någon lägesbild har vi inte, säger Nählstedt. Vi meddelar polisen om vi tycker att något verkar skumt.

Under samtalet visar det sig att kommunens säkerhetschef inte ens kände till att det finns en moské i det centralt belägna industriområdet i Hässleholm, trots att det handlar om en stor samlingslokal som ska finnas med på räddningstjänstens tillsynslista.

"Kommunen har ett stort ansvar"

Försvarshögskolans Magnus Ranstorp skakar på huvudet. Han anser det anmärkningsvärt att kommunen inte har skaffat sig en lägesbild.

– Kommunen har ett stort ansvar att motarbeta våldsbejakande extremism, särskilt om det är så att moskén bedriver barn- och ungdomsverksamhet, säger han.

Ranstorp betonar att kommunen bör ha en dialog med företrädare för moskén.

– Samordnaren bör säga att man vet vad de håller på med och att det inte kan accepteras. Kommunen vill väl inte att den antidemokratiska salafismen ska få ytterligare fäste?

Texten ovan är en granskning av frilansjournalisterna Berit Önell och Jonathan Önell.

