Tidigare i höst genomförde Sveriges Kvinnolobby en granskning där man undersökte hur könsdiskriminerande reklam i Norden ser ut och följs upp.

Rapporten visade att alla länder behöver arbeta mer aktivt mot sexistisk reklam, men att Sverige är "sämst i klassen", då Sverige är det enda land i Norden som saknar regleringar mot sexistisk reklam.

Den saken kan snart komma att ändras, i alla fall i huvudstaden, när det politiska styret i Stockholm inleder arbetet med att ta fram etiska riktlinjer för reklam. Det står bland annat skrivet i Trafiknämndens verksamhetsbeskrivning inför nästa år, som väntas gå igenom idag 8 december.

Initiativet kan göra Stockholm till först i landet med förbud mot sexistisk reklam.

Riktlinjerna skulle dock inte gälla exempelvis SL:s tunnelbana och busskurer som tillhör landstinget, däremot de platser som staden själva äger, såsom reklamvitriner, lyktstolpar och kulturtavlorna.

Malin Ericson, som är Feministiskt initiativs representant i Trafiknämnden, säger till Dagens Media att riktlinjerna behövs för att människor ska slippa möta snedvridna ideal om speciellt kvinnors kroppar i sitt dagliga liv.

– Det offentliga rummet är en del av folks vardag, och där ska man inte behöva påtvingas sexualiserade budskap som handlar om att försöka sälja saker med kvinnors kroppar.

Hon nämner även en undersökning från 2014, även den genomförd av Sveriges Kvinnolobby, som visade att nio av tio unga kvinnor blir påverkade av den sexistiska reklamen och att den får dem att må dåligt över sina kroppar.

– Det är väldigt grundläggande att man ska kunna röra sig fritt ute i världen utan att ständigt behöva ställas mot dessa ideal, fortsätter Malin Ericson.

Precis som Kvinnlobbyn menar FI att branschens självsanerande organ Reklamombudsmannen (RO) inte räcker.

– Jag tycker att det är helt uppenbart att det inte räcker. Om det hade gjort det hade vi inte behövt arbeta fram de här riktlinjerna för reklam. Visst är det bra att RO finns, det motverkar säkert den allra värsta reklamen, men det krävs mer än så.

En del vänder sig emot att det går att definiera vad som är sexistisk reklam – hur kan riktlinjerna komma att utformas?

– Det är svårt för mig att säga i nuläget. Som politiker kan jag bara önska hur jag vill att de ska se ut och skicka de önskemålen till Trafikkontoret. Sedan kommer det att läggas ett förslag som Trafiknämnden får ta ställning till. Det är först i vår som riktlinjerna klubbas.

Vad hoppas ni kommer bli effekterna av etiska riktlinjer för reklam?

– Jag hoppas att effekten ska bli att annonsörerna helt enkelt slutar att försöka sälja sina varor och tjänster med hjälp av kvinnors kroppar. Sedan är det viktigt att påpeka att det inte kommer vara politiken som bedömer vilken reklam som är godkänd, utan det kommer vara en fråga för Trafikkontoret.

Det finns dem som inte är lika entusiastiska inför den nya policyn.

– Politiker ska inte gå i bräschen för den här sortens begränsningar i yttrandefriheten. Vi har annat att göra. Se till att det är tryggt och snyggt, tömma papperskorgar, till exempel, sade Cecilia Brinck (M), oppositionsborgarråd och vice ordförande i trafiknämnden, till DN.

Trondheim, Norges tredje största stad, har redan beslutat att inte hyra ut reklamutrymme för bilder som kan leda till problem med den egna kroppsbilden för de som tvingas titta på dem.

Även London har förbjudit sexistisk reklam i kollektivtrafiken.