Polisen anklagas för att använda etnisk profilering

”Man känner sig inte som en del av samhället”

Av: Adam Westin

Publicerad: 28 januari 2019 kl. 07.48

Uppdaterad: 28 januari 2019 kl. 15.14

Hundratals personer vittnar i TV4:s Kalla Fakta om hur de kontrollerats utan någon annan anledning än sitt utseende.

– Polisen har återkommande slagit ifrån sig, säger John Stauffer, chefsjurist på Civil Rights Defenders.

Mohammed skjutsar hem sina etniskt svenska kollegor efter en after work – och blir anklagad för att köra svarttaxi.

Alla får gå förbi flygplatstullen efter familjesemestern utom Sebastian – som tvingas klä av sig naken och trycks upp mot en vägg av tulltjänstemän med dolda namnskyltar.

Niamusi åker bil inne i Stockholm och polisen frågar om hon säljer sex.

TV4:s Kalla fakta har intervjuat ett hundratal personer som menar att anledningen till att just de kontrollerats av polis, tull eller ordningsvakter är deras hudfärg eller etnicitet.

I fallen som tas upp i programmet leder kontrollerna inte till någon formell brottsmisstanke, trots att personerna anklagats för att vara stökiga, utåtagerande eller att bära på vapen. Det vittnas också om att polisen använt rasistiska tillmälen och uttryck som ”råtta”, ”pissluffare” och ”parasit”.

”Man känner sig som andra laget”

Sebastian Atterby, som tvingades klä av sig naken i tullen på Skavsta flygplats, har också varit med om flera poliskontroller. Han undviker att röra sig på platser där polistätheten är stor och han riskerar stöta på problem på grund av sina dreadlocks och sin hudfärg.

– Man hamnar på nåt sätt utanför samhället. Inte utanför, men man känner sig inte som en del av samhället. Man känner sig som att man är med i andra laget eller nåt, säger Sebastian Atterby i Kalla Fakta.

Sebastians pappa Martin Atterby, som själv aldrig varit med om kränkande kontroller, brukar sammanfatta lagtexter och mejla till sina barn för att de ska veta sina rättigheter.

– För varje sånt här obefogat stopp så puttas en tonåring närmare mot att sitta på gärdsgården. Tillhör jag samhället eller inte? Det är inte bra för samhället och det är definitivt inte bra för individerna, säger Martin Atterby.

Foto: TV4/KALLA FAKTA ”Man känner sig som att man är med i andra laget eller nåt”, säger Sebastian Atterby i Kalla Fakta.

”Polisen slår ifrån sig”

Polismyndigheten vägrar kännas vid att de använder sig av etnisk profilering, menar organisationen Civil Rights Defenders.

– Polisen har återkommande slagit ifrån sig och sagt: Vi har inget problem med etnisk profilering, det är inte en metod vi använder. Och sedan har det inte gått att få en ordentlig dialog, säger John Stauffer, chefsjurist på Civil Rights Defenders, i Kalla Fakta.

Men för romer, afrosvenskar och muslimer är det vardag att stoppas och kontrolleras av polisen, enligt deras rapport ”Slumpvis utvald”.

– Jag kan fråga människor som är 40 år, som säger: ”Första gången jag blev stoppad var jag 12 år...” och så berättar de en hel livshistoria om olika polisstopp. Vilket är en påminnelse om hur kränkande och smärtsamma de här poliskontrollerna är. De sätter sig i kroppen, säger kriminologen och rapportförfattaren Leandro Schclarek Mulinari i TV4.

Rikspolischefen avböjer intervju

Kalla fakta jämför med Storbritannien och USA, där man öppet pratar om att det finns ett problem med etnisk profilering. Det brittiska justitiedepartementet har kommit fram till att svarta personer löper åtta gånger större risk än vita att bli stoppade och visiterade av polisen.

Men när programmet vill få en intervju med Sveriges rikspolischef Anders Thornberg, eller någon annan högt uppsatt person, svarar Polismyndigheten bara med ett kortfattat mejl. Det står bland annat att polisen oftare utför kontroller där det förekommer mer kriminalitet.

På måndag eftermiddag lät sig Erik Nord, polischef i Storgöteborg, intervjuas i ämnet. Han tror att polisen behöver arbeta med mer etnisk mångfald inom poliskåren för att kontroller inte ska uppfattas som utpekande.

– Är det så att man upplever att det finns en etnisk skillnad mellan mig som privatperson och de som ingriper mot mig kan man säkert uppleva det så, och det är ett bekymmer för oss. Vi måste arbeta med att få till en bättre etnisk representation inom polisen. Men svensk polis använder sig inte av rasprofilering, säger Erik Nord till TV4.

Forskare: Kan vara kontraproduktivt

Stefan Holgersson, polis och professor i polisvetenskap, ser en fara med att det talas allt mer om hårda tag i förorterna.

– De här signalerna skickas faktiskt från politiker väldigt tydligt, att vi ska agera hårt och kraftfullt. Det är bara det att vi måste agera mot rätt personer i såna fall. Forskning från andra länder visar att kontroller kan stärka löst sammansatta nätverk så att de blir väldigt aggressivt inställda till samhället i stort.

Tico Andreani–Fagnani som arbetar med ungdomar i stadsdelen Lindängen i Malmö förstår att polisen måste synas i utsatta områden – men tycker att de måste tänka om.

– Det finns sätt som jag tror att man kommer längre med än att ställa personer mot väggen och kalla dem råttor, säger Tico Andreani–Fagnani i TV4:s Kalla Fakta.

FAKTA Ur polisens svar till Kalla Fakta: Polisen utgår från svensk lagstiftning där etnisk profilering är förbjuden. Polisen kan ibland av sekretesskäl inte tala om varför en person blir kontrollerad. I områden där vi vet att det förekommer mer kriminalitet är polistätheten högre, vilket också gör att polisen utför fler kontroller på dessa platser. LÄS MER

FAKTA Etnisk profilering Etnisk profilering är när man använder kriterier baserade på etnisk tillhörighet eller förmodad etnisk tillhörighet. Diskriminerande etnisk profilering är när sådana kriterier inte är sakligt motiverade. I synnerhet är det synliga etniska minoriteter som utsätts och riskerar att utsättas. Etnisk profilering kan exempelvis handla om att man har negativa föreställningar om människor med mörk hudfärg och därmed använder mörk hudfärg som ett urvalskriterium i drogtester och beslutar drogtesta personer som inte motsvarar andra, relevanta kriterier för droganvändning. Denna utsatthet kan i sin tur leda till ett bristande förtroende för exempelvis polisen, rättssystemet och myndigheter i stort. Källa: Diskrimineringsombudsmannen LÄS MER

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 28 januari 2019 kl. 07.48