I går beslutade EU-parlamentet att gå vidare med ett förslag som kan komma att tillåta att information om passagerare sparas och delas mellan EU:s medlemsstater. Det handlar om resenärer som flyger in i eller lämnar unionen. Systemet kallas Passenger name record (passagerarnamnsregister – PNR) och innefattar uppgifter om vem som flög var och när samt hur de bokade resan.

Syftet är att hjälpa myndigheter i jakten på terrorister och tung brottslighet. Men medborgarrättsgrupper säger att förslaget är oproportionerligt och undergräver rätten till privatliv, skriver IDG News.

Läs mer: EUs dataskydd kräver systemförändringar

Parlamentskommittén för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikesfrågor (LIBE) tog emot 900 ändringar till förslaget, innan förhandlingarna kring en sluttext kan inledas med EU-kommissionen och Ministerrådet. Två av dem efterlyste att förslaget avslås helt och hållet.

Parlamentets förslag innebär att informationen skulle sparas i nationella databaser under en första period på 30 dagar. Efter det ska all data som kan användas för att identifiera en passagerare maskeras och lagras i upp till fyra år för allvarlig, gränsöverskridande brottslighet. Och fem år för brott som rör terrorism. Därefter ska informationen raderas, med brasklappen att den kan sparas ytterligare om den behövs i en utredning eller för ett åtal.

Informationen ska, enligt förslaget, bara kunna användas för att förhindra, upptäcka, utreda och åtala terroristbrott och gränsöverskridande brottslighet. Det inkluderar droghandel, sexuellt utnyttjande av barn, pengatvätt och it-brottslighet. Reglerna ska gälla alla flygbolag och resebyråer- och arrangörer som flyger internationellt, in och ut ur EU.

Läs mer: Mobilkartläggningen i Västerås bryter mot lagen

Efter terroristattackerna i Paris och Köpenhamn har röster höjts från flera medlemsstater om att databasen ska bli verklighet. Men det är inte första gången som förslaget är uppe på agendan. 2007 föreslog Kommissionen ett PNR-system, för att spegla ett beslut att dela information med amerikanska myndigheter, om resenärer som reser dit från EU. Ett förslag som upprepades 2011 och godkändes då av Ministerrådet. Men LIBE-kommitteen satte stopp för förslaget med hänvisning till att det skulle kunna komma att bryta mot grundläggande rättigheter till privatliv.

Nu ser dock parlamentet ut att vara på samma linje som Kommissionen. Det behöver däremot inte betyda att det blir faktiskt lagstiftning. Motståndare till förslaget varnar för att databasen kan vara olaglig.

Grupper med fokus på digitala rättigheter, som EDRi och Access Now, säger att EU riskerar att göra samma misstag som när de antog datalagringsdirektivet. Förra året slog EU-domstolen fast att den bröt mot integritetsrättigheter, precis som farhågorna är kring PNR-systemet.

”Kommissionen har fortfarande inte producerat bevis för nödvändigheten och proportionaliteten av ett PNR-system i EU. Terrorister kommer fortfarande lätt kunna komma in i EU via tåg eller bil, samtidigt som vi lägger pengar på PNR-insamling”, sa parlamentsledamoten Jan-Philipp Albrecht.

Sedan tidigare finns liknande överenskommelser mellan EU och USA, Kanada och Australien. Kommissionen förhandlar också just nu med Mexiko. Vissa EU-länder har egna enskilda PNR-system, andra har antagit liknande lagstiftning eller testar PNR-system.

Parlamentet har förhoppningar att förhandlingarna ska vara avslutade i slutet av 2015.