Försvarsberedningen i Sverige vill ha fyra nya regementen, flera värnpliktiga och en särskild brigad på omkring 5000 soldater som ska förberedas för att kunna verka i Finland vid kris eller krig. Sveriges försvar ska rustas upp så att landet vid krig klarar sig tre månader utan internationell hjälp.

Försvarsberedningen i Sverige överlämnade i dag sin slutrapport “Värnkraft” till försvarsminister Peter Hultqvist (S). Rapporten föreslår den största förstärkningen av försvaret sedan 1940-talet.

Vad är försvarsberedningen i Sverige? Försvarsberedningen har representanter från alla åtta riksdagspartier.

Försvarsberedningen bedömer det säkerhetspolitiska läget och förbereder riksdagens femåriga försvarsbeslut.

Målet är att försvarsberedningens arbete ska vara långsiktigt och att det ska finnas enighet om försvarsfrågorna över partigränserna.

- Det säkerhetspolitiska läget har försämrats i Sveriges närområde och i Europa. Det ryska agerandet i Georgien 2008, i Ukraina sedan 2014, samt i Syrien sedan 2015, visar en rysk vilja att använda militära medel för att nå politiska mål, sade Försvarsberedningens ordförande Björn von Sydow (S) på presskonferensen efteråt.



Försvarsövningen Aurora på Gotland 2017. Svenskt militärfordon Bild: Yle/Linda Söderlund

von Sydow argumenterade för att Sverige behöver förstärka sitt försvar och att Rysslands övertag i Östersjöområdet kommer att bestå en lång tid framöver.

- Ett väpnat angrepp mot Sverige kan inte uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel, eller hot om sådana, kan komma att användas mot Sverige, sade von Sydow.

Om det blir en allvarlig kris så måste Sverige vara förberett på att man kan få vänta relativt länge på att få internationellt stöd. Därför måste Sverige kunna klara svåra störningar och kunna försvara sig på egen hand.

- Det militära och civila försvaret ska planera för att kunna hantera en säkerhetspolitisk kris under minst tre månader.

Fyra nya regementen ska byggas ut

Försvarsberedningens analys av försvarsmakten visar att det finns stora brister i förmågan att hantera en kris.

- Försvarsmaktens operativa förmåga har i dag väsentliga begränsningar att möta ett väpnat angrepp. Det beror bland annat på personella och materiella brister i krigsförbanden, men också på begränsad uthållighet, sade von Sydow.

För att åtgärda bristerna behöver både logistiken och ledningen utvecklas och krigsorganisationen omstruktureras.



Testa dina gränser och försvara Sveriges, står på en reklamaffisch med en ung tjej i profil Bild: Yle/Ingemo Lindroos

Försvarsberedningen föreslår mera personal. Själva krigsorganisationen ska utökas från dagens 60 000 till 90 000 personer. Antalet värnpliktiga ska utökas från 3 000 till 8 000 personer per år.

Armén behöver förstärkas och ett regemente ska återinrättas i Arvidsjaur i Norrland. Göteborg ska få en ny amfibiebataljon som koncentrerar sig på det kustnära försvaret.

Ytterligare två mindre regementen ska byggas upp men placeringsorten är inte klar.

Antalet u-båtar ska utökas från fyra till fem, och flera av Jas-planen ska behållas.

5 000 soldater ska förberedas för att strida i Finland

I Försvarsberedningens rapport nämns Finland som det land Sverige har det djupaste samarbetet med. Ändå behöver det här samarbetet fördjupas ytterligare och det borde bland annat vara möjligt att snabbare fatta beslut om att ge och ta emot militärt stöd.

- Det bör vidtas förberedelser för att upp till en brigad, med förstärkningsresurser, ska kunna verka i Finland, vid kris, krigsfara eller krig, sade von Sydow.



Militärmanöver på Gotland. 11 militärer går på en äng i full mundering och vapen i hand. I bakgrunden syns Visby ringmur. Bild: EPA/SOREN ANDERSSON SWEDEN OUT

Brigaden skulle bestå av omkring 5 000 soldater och de ska redan i fredstid övas för att kunna skickas till Finland.

von Sydow nämner militärövningen Northern Wind i Norrland som ett exempel på när samarbetet mellan Finland och Sverige fungerade bra. Liknande försvarsövningar behöver utökas, anser han.

Partierna oense om hur mycket Sveriges försvar får kosta

Försvarsberedningens rapport “Värnkraft” har förberetts i två år. Representanter från alla riksdagspartier har deltagit i arbetet, men förra veckan meddelade de fyra borgerliga Allianspartierna att de inte tänker skriva under rapporten.



Då Försvarsberedningen presenterade sin delrapport 2017 var alla medlemmar med, men slutrapporten presenterades endast av ordföranden Björn von Sydow (S). Gruppfoto på representanter för Sveriges Försvarsberedning. Bild: Yle/Linda Söderlund

Alla partier är eniga om att försvaret ska rustas upp, men konflikten gäller hur mycket det får kosta.

I dag får försvaret 53 miljarder kronor. Det motsvarar 1 procent av bnp, och för att bygga ut försvaret borde anslagen år 2025 vara uppe i 84 miljarder kronor, det vill säga 1,6 procent av bnp.

Socialdemokraterna har ändå inte velat binda sig vid summan 84 miljarder kronor och i protest drog sig därför de borgerliga partierna ur Försvarsberedningen.