Boken “Falun, staden som försvann” beskriver de enorma förluster av arkitektoniska värden och historia som rivningarna medförde. I det efterföljande miljonprogrammet fick vi intetsägande, fyrkantiga förvaringslådor. Man kan förena vacker exteriör med en funktionell interiör, men nästan alla flerbostadshus har, efter 60-talet, förts upp i trist modernistisk stil. Vi får lådor som ger husrum utan trevlig utemiljö. Idag har vi bostadsbrist och en del är därför nöjda bara det byggs nytt, vilket gör det möjligt för byggaktörerna att slentrianmässigt stöpa alla hus i samma form på bekostnad av trivsel och respekt för våra städers särart.

När byggde man senast vackert i centrala Falun? Det centralt belägna Brf Årummet är ett hån mot världsarvet. Visionsbilden på kvarteret Vitsippan 5, vid Söderbaumska skolan, visar hur förfulningen sköljer över Falun. Kvarteret inkräktar i kulturmiljön och området kring världsarvet. Kommunen har möjlighet och till och med skyldighet enligt plan- och bygglagen att bevara och respektera kulturhistoriskt värdefulla byggnader och bebyggelseområden.

Göteborgs kommun har utnyttjat den möjligheten genom att besluta om att bygga klassiska kvarter på Skeppsbron mitt i Göteborg (Göteborgsposten 20 mars 2020). Istället för att snegla på förlegad 60-tals arkitektur, när får vi se ett sådant beslut av politikerna i Falun med krav på att bygga hus som traditionellt passar in i Falun? Varför inte bygga kringbyggda kvarter? Det skapar både trygghet och trivsel. Då kan man också bygga lägre och mer varierat med tre till sex våningar och ändå få lika många eller fler lägenheter. Punkthus skapar en flytande gräns mellan privat och offentligt, som enligt forskare vid KTH visat sig skapa osäkerhet, otrygghet och öka risken for sociala problem. Staden ses inte som en harmonisk helhet där byggnader skall inordna sig och förstärka existerande miljö. For att bevara Faluns karaktär och turistattraktion bör dess arkitektur spegla plats! Den prisade arkitekten Gunnar Mattson sa, angående nyproduktion av omdiskuterade höghus på Åkerö i Leksand (DT 5 nov. 2019), “Jag lever mig in i de befintliga förutsättningarna, både befintliga byggnader och naturen, och försöker göra en nybyggnation som smälter in och samspelar med det”.

Kommunen måste börja ta ansvar för att bevara och utveckla Faluns unika miljö och arkitektur och inte minst dess världsarv. Nu är det dags att skrota den fientliga, exkluderande modernismen och inspireras av den arkitektur som har gett Falun dess egna, säregna stil. Vi vill helst slippa skriva boken "Falun, staden som förfulades".

Vi uppmanar alla till engagemang för ett av våra få världsarv, skicka synpunkter till kommunen. Det vi ser är inte utveckling, bara förfulning!

Lena Derfner, Arkitekturupproret