Det har aldrig varit så enkelt att sprida artiklar, filmer och budskap som nu. Ett slagkraftigt budskap kan på några få timmar delas över hela världen via Facebook, Twitter, Youtube och andra sociala kanaler.

Och det är ju fantastiskt i sig, men, with great powers comes great responsibilities. Problemet är ju att det också är väldigt enkelt att sprida lögner på samma sätt. Och oavsett om syftet med viralbluffarna är "för att det är kul" eller om det är för att skapa opinion och "bevisa" dolda agendor och politiska idéer, så riskerar du att framstå som väldigt korkad om du sväljer betet och delar vidare fejkinnehållet som dina egna åsikter.

Som tur är är det enkelt att göra lite efterforskning innan du delar vidare! Här är sju enkla tips att följa (eller dela till dina mindre nogräknade vänner). Vi uppdaterar artikeln lite då och då när vi drabbas av spontan sociala medier-huvudvärk:

1. Kolla datumet

Att reagera impulsivt på ett Facebook-inlägg med en delning eller superarg kommentar kommer att dra ett löjets skimmer över dig när någon inser att inlägget i fråga är flera år gammalt. Och innehåller felaktiga eller ofullständiga fakta. I det här fallet är det ett inlägg från Facebook-sidan Kattjouren –publicerat 2014 – som fått nytt liv igen och blivit en diskussionsarena för främlingsfientliga påhopp och mordhot i största allmänhet.

Den obeskurna bilden föreställer en död fölunge, och innan obduktionen ens var genomförd gick såväl Kattjouren som många etablerade medier ut med att fölet brutalt misshandlats till döds. Obduktionsrapporten kunde dock inte bekräfta att så var fallet, men mindre nogräknade individer reagerade fortfarande med bestörtning när de läste det hemska.

Så, innan du delar, kolla den lilla datumstämpeln högst upp i ett Facebook-inlägg för att undvika att bli utskrattad av dina vänner. Nya uppgifter kan ha framkommit, och det är ditt ansvar att ta reda på saken innan du skyller en fölunges död på exempelvis djurhat eller den ökade invandringen i Sverige. Och trots att Kattjouren (och flera andra som kommenterar) i dag bett folk att sluta dela inlägget fortsätter eländet bara rulla på.





2. Omvänt bildsök

Om du använder Chrome som webbläsare är bildsökning bland det enklaste du kan göra. Bara högerklicka på bilden och välj Sök på Google efter den här bilden. Det här är ett bra sätt att se om bilden förekommer i andra sammanhang än vad inlägget du precis tänkte dela påstår.

Har du inte Chroome kan du ändå göra en omvänd bildsökning. I Firefox kan du till exempel högerklicka på bilden och välja Kopiera bildadress. Gå sedan till Googles bildsök, klicka på kamera-ikonen och klistra in länken till bilden.

En annan tjänst är tineye.com. Klistra in adressen till bilden (Börja med att högerklicka på bilden och välj Kopiera bildadress) eller ladda upp en bild från din dator/mobil.





3. Vem är avsändare?

Du kommer ofta långt på att bara titta efter en extra gång vem som har delat ett visst inlägg. Är det en satirsajt? Är det en hatsajt? Har sajten en viss agenda? Känner du inte till sajten – gör en snabb googling och läs på!

Här hittar du Viralgranskarens lista över sajter som sprider medvetna fejkartiklar i satirsyfte. Tänk dock på att det knappast är en komplett lista över alla sajter som det är en bra idé att inte sprida. Viralgranskaren har även ett plugin för Google Chrome som varnar när en artikel du tänker dela är med på deras varningslista.





4. Är bilden Photoshoppad?

En bra Photoshoppad bild är förstås svår att avslöja, men det finns knep för att hitta fusket. En sådan sajt är fotoforensics.com som ger dig all möjlig information om bilden och gör så att manipulerade element sticker ut. Läs mer om hur sajten fungerar här.





5. Är Youtube-filmen för bra för att vara sann?

Bara för att något finns på film betyder det inte att det är sant. Det händer allt som oftast att gamla filmer laddas ner från Youtube och laddas upp igen under ett annat konto och en annan kontext. Då får filmen ett färskt datum och gör det svårt att veta att det egentligen är en gammal film.

En lösning är att använda Amnestys Youtube DataViewer. Vad den här tjänsten gör är att den hämtar alla versioner av klippet som laddats upp på Youtube, samt tumnagelbilder till dessa klipp. Du kan nu se datum när filmerna är uppladdade, troligtvis är den tidigast uppladdade originalet. Dessutom kan du göra en omvänd bildsökning (punkt 1) på tummnaglarna som dyker upp.





6. Är du säker på att bilden är tagen där den påstås vara tagen?

Alla bilder, video och ljud har information inbäddat i dem (om den inte rensats bort). Den informationen kallas exif (Exchangeable Image File) och berättar bland annat när och var bilden tagits. Om en bild påstås ha tagits på ett visst ställe kan du genom att kolla exif-informationen se om det stämmer.

Det finns många sätt att kolla upp exif-informationen (bara googla "exif"). Två sådana onlinetjänster är till exempel findexif.com och Jeffrey's Exif Viewer.





7. Har du frågat Wolfram?

Wolfram Alpha är sökmotorn som du inte vill utmana på TP. Det som skiljer Wolphram Alpha från Google är att den är uppbyggd kring vetenskap och statistik.

Det här kan komma till användning när du faktakollar i sociala medier. Om ett Facebook-inlägg till exempel påstår att den 23 juni 1982 var den kallaste dagen i New Yorks histora, så kan du fråga Wolfram: "how was the weather in new york on june 23rd 1982?". Då får du snabbt svaret: Det var lite regnigt, men 16-25 grader varmt. Ha, busted!