Dagen före julafton satte Svenska kyrkan i Västerås in en annons i Västerås Tidning, något som P4 Västmanland var först med att uppmärksamma.

Under sektionen "nyfödda" välkomnade man invånarna att fira Jesu födelse genom samling vid julkrubban, gudstjänst och julmusik:

"Välkommen Jesus! På juldagen, 25 december, föddes Jesus, ett efterlängtat barn. Hen föddes när de lyckliga föräldrarna Maria och Josef var på resande fot", stod det bland annat i annonsen.

Susann Senter, domprost i Västerås. Foto: Henrik Mill

Domprosten: "Har fått reaktioner"

Domprosten Susann Senter berättar att ordet "hen" har fått många att rasa:

– Det är många som har hört av sig till oss via Facebook, men jag har också fått positiva reaktioner.

Nu förklarar hon tanken bakom det kontroversiella ordvalet:

– Vi ville inte könsbestämma det lilla barnet med en gång, berättar Susann och fortsätter:

– Teologiskt pratar vi om Jesus som sann Gud och människa. En människa är inte bara "han".

Susann Senter berättar att hela Svenska kyrkan i Västerås har arbetat intensivt med ett likabehandlingsprogram under den senaste tiden:

– Vi har avsatt två arbetsdagar för alla medarbetare för att prata om likabehandling, berättar hon och fortsätter:

– Hur vi könskodar varandra har varit ett av samtalsämnena.

Nu berättar hon om kyrkans likabehandlingsprogram. Foto: Henrik Mill

Domprosten: "Bortom man eller kvinna"

Susann Senter menar att könskodning kanske inte är ett problem för vissa, men att andra kan uppleva det som jobbigt att exempelvis få frågan om deras barn är en pojke eller en flicka.

Hur har reaktionerna sett ut inom kyrkan?

– Både och. Det är som världen i övrigt. För några är det här ett sätt att lyfta på perspektivet, för andra känns det bara klåfingrigt, säger Susanne och berättar hur kritikerna har upplevt det:

– Varför ska man behöva omdefiniera det som varit så tydligt och det som lever i mitt hjärta, tänker de.

Vilket kön har Jesus egentligen?

– Som historisk person är han en man. Men i teologisk förståelse är det en sann människa, då är han bortom man eller kvinna, berättar Susann och fortsätter:

– Om jag ska vara lite provocerande: De flesta 1800- och 1900-talsbilder av Jesus är ganska feminina. Han är mild, har lockigt hår och är inte särskilt kraftfull i fysiken.

Susann menar att Jesus är bortom man eller kvinna. Foto: Henrik Mill

"Vi kan inte ändra i Bibeln"

Susann tror inte att det skulle varit samma problem om ordet "hen" funnits i det svenska språket från början:

– Jag hade önskat att vi haft "hen" i vårt språk, som i finskan. Då hade det här inte varit lika provocerande, säger hon och fortsätter:

– Det är en belastning att vi alltid pratar om Gud som "han". Vi kan inte ändra texterna i Bibeln, men vi kan ändra vårt sätt att lyfta fram det här.