– Hela parlamentet från vänster till höger är kritiskt, det borde förpassas till papperskorgen, säger Europaparlamentarikern Cecilia Wikström om kommissionens förslag om tillgång till e-bevis.

Cecilia Wikström (L) skräder inte orden när hon kritiserar EU-kommissionens förslag om att EU-länder ska kunna begära ut elektroniska bevis direkt från olika internet- och tjänsteoperatörer, app-tillverkare och sociala medier som Facebook och Twitter.

En väsentlig skillnad från idag är att åklagare och domstolar i länder dit begäran riktas, enligt förslaget inte ska ta ställning till förfrågningarna.

– Det är ett sjukt dåligt förslag, som inte har stöd i parlamentet, uppger hon.

Cecilia Wikström säger att hela hennes grupp, liberala Alde, liksom andra partigrupperingar i parlamentet från vänster till höger förkastar förslaget att det måste ske omarbetningar.

Inget för företag

– Detta är inget som privata företag ska syssla med, de ska jaga kunder och öka sin sysselsättning. Det är självklart så att utlämnanden till andra länder ska förberedas av rättsvårdande myndigheter, som polis och åklagare, anser hon.

Särskilt små bolag kan drabbas av problem.

– En liten app-tillverkare i Dalarna har inte de resurser de behöver att hantera en order om utlämnande från exempelvis en rumänsk myndighet. Särskilt inte när det i brådskande fall ska ske senast inom sex timmar.

Om man vill att utbytet ska bli bättre måste man i stället utveckla samarbetet mellan länderna, anser Cecilia Wikström, som uppger att det långtgående förslaget har sin botten i EU:s kamp mot terrorism.

Martin Böse, professor i straffrätt vid Rheinische Friedrich Willems-universitetet i Bonn, har granskat förslaget på uppdrag av parlamentsutskottet för medborgerliga rättigheter, Libe, och anser att även om e-bevis snabbare skulle kunna förmedlas till brottsutredningar så innehåller förordningen stora brister.

Påverka polissamarbete

Han uppger för Europaportalen att polissamarbete med tredje länder kan påverkas, konflikter uppstå mellan medlemsländer och likaså osäkerhet kring vilket rättsläge som egentligen gäller.

– Det föreslagna samarbetet erbjuder inte tillräcklig skydd för grundläggande rättigheter, utan berövar individen skydd som i dag finns när det gäller internationellt samarbete, speciellt från de trösklar som finns i det land operatören finns.

Han påpekar också att operatörer inte har rätt att ifrågasätta order i det land som utfärdar dem. Däremot kan de göra det i landet de är verksamma.

I stället Martin Böse anser att den nuvarande Europeiska utredningsordern bör utvecklas som ett alternativ.

Kommissionen uppger även i förslaget att man överväger ”den bästa vägen framåt” när det gäller att ge medlemsländerna rätt till realtidsavlyssning och direktåtkomst till information som lagras i molnet på operatörernas servrar.

Men Cecilia Wikström avråder från detta:

– Det skulle bli vilda västern, då är man verkligen ute på ett gungfly och bryter mot EU:s stadga om grundläggande rättigheter.

I juni i år uppgav statssekreterare Charlotte Svensson på justitiedepartementet för riksdagens EU-nämnd att "En heltäckande reglering där även realtidsavlyssning och direktåtkomst tillämpas skulle troligen ge fördelar för brottsbekämpningen, men en kompletteringen av förordningen är inte oproblematisk."