3882 shares 3882

0

I en ny forskningsrapport från Linköpings universitet har man kommit till slutsatsen att det inte går att lita på allt som Brottsförebyggande rådet (Brå) gör.

Brottsförebyggande rådet, Brå, är en viktig myndighet som bland annat ska ta fram fakta och sprida kunskap om brottsbekämpning i landet. Nu har en grupp forskare från Linköpings universitet intervjuat cirka 30 personer, anställda och tidigare anställda, på Brå.

Intervjuobjekten vittnar om allvarliga rutiner på myndigheten: partisk forskning, tystnadskultur och okritiskt förhållningssätt till uppdragsgivaren som är Sveriges regering. Sist men inte minst ändrar myndigheten slutsatser i sina studier efter krav från överordnade.

En anställd tvingades ändra i rapport

En anställd på myndigheten kallades vid ett tillfälle till justitiedepartementet tillsammans med generaldirektören. Brå ska då ha lämnat in en utvärdering kopplat till ett regeringsförslag.

Enligt LiU:s studie var kravet i mötet på regeringskansliet att Brå skulle ”rätta” en rapport. De bad alltså Brå att justera ett resultat.

”Den intervjuade insåg att slutsatserna skulle vara politiskt impopulära, men hade ändå skrivit dessa”, skriver forskarna i studien.

Ändringar i rapporter hör till vanligheten

Ändringar i forskningsrapporter ska ha gjorts vid flera tillfällen efter krav från chefer på Brå och justitiedepartementet, enligt personerna som intervjuats.

En tidigare anställd på Brå säger i studien att ”om det var så att resultat inte gillades så blev det censur, tillrättaläggande av resultat, nedtoning av resultat och att man lyfte fram andra delar av en studie som inte var så känsliga eller kunde visa på ett positivt resultat”.

Malin Wieslander, universitetslektor och polisforskare, är en av forskarna som ligger bakom rapporten.

– Flera har berättat att man haft resultat i rapporter som inte ansetts bekväma rent politiskt eller utifrån beställarens agenda. Samtidigt försökte de hävda att det var viktigt att resultaten skulle vara kvar i rapporten, säger hon.

Brå är inte tillräckligt kritiska mot polisen

Forskarna på LiU som tagit fram rapporten menar att Brå inte har en tillräckligt kritisk inställning till Polismyndigheten.

– Om polisen går ut och säger att det ligger till på ett visst sätt och Brå då har uppgifter som tyder på motsatsen så är det viktigt att Brå yttrar sig om det, säger Wieslander till SvD.

– Ett exempel är att polisen gått ut och sagt att de har ett lyckat arbete mot grov organiserad brottslighet.

När tidningen frågar om så inte är fallet svarar Wieslander att ”vi har information om att det inte är alls är så lyckat som man velat att det ska framstå”.

Wieslander säger att Brås ordning och organisering kan medföra korruption bland forskare och leda till att politiker får felaktiga underlag. Enligt henne kan detta få allvarliga konsekvenser i samhället.

Även den kriminologiska institutionen vid Stockholms universitet har olämpligt nära samröre med Brå, visar studien.