Svensk elitstyrka på väg mot ”farligare” insats

Av: TT

Publicerad: 15 mars 2020 kl. 07.05

Uppdaterad: 15 juli 2020 kl. 11.47















1 av 6 | Foto: Christophe Petit Tesson/AP/TT Regeringen har beslutat att Sverige ska delta i insatsen Task Torce Takuba i Mali. Insatsen ska inkluderas i och ledas av befälhavaren för den franska Operation Barkhane, som är inriktade på att bekämpa terrorgrupper i området. Arkivbild.

Sverige ska skicka specialförband och helikoptrar till en ny militär styrka i Mali.

Säkerhetsläget i det västafrikanska landet har försämrats och utrikesminister Ann Linde beskriver Task Force Takuba som en tuff och farlig insats.

Banditgäng som handlar med vapen och människor. Blodiga dåd utförda av våldsbejakande extremister. Och som alltid en hårt prövad civilbefolkning som får betala det högsta priset.

Mot den bakgrunden beslutade regeringen i torsdags att Sverige ska delta i en ny militär insats i Mali.

– Det är ett av världens fattigaste länder och säkerhetsläget är väldigt oroande. Vi vill vara med och främja säkerheten i Mali och hela Sahelregionen, säger utrikesminister Ann Linde (S).

Mer stöd

Trots det fredsavtal som slöts 2015 har läget försämrats. Mali kämpar mot väpnade islamister som Aqim och IS och den terrorism som har spridit sig till grannländerna Burkina Faso och Niger. Men trots att armén får stöd av den franskledda Operation Barkhane, en regional antiterrorstyrka och FN-insatsen Minusma så fortsätter våldet.

Förra året dog över 4 000 människor i terrordåd i de tre länderna – fem gånger fler än 2016, enligt FN.

– Det går inte att säga hur dålig situationen hade varit om de internationella insatserna inte varit på plats. Men vi konstaterar att de inte räcker. Och det är därför Mali har bett om utökad hjälp, säger Linde.

Specialförband

Malis president har bjudit in Sverige till Task Force Takuba, en europeisk specialförbandsstyrka som ska ingå i och ledas av befälhavaren för Operation Barkhane.

Tanken är att en svensk styrka om högst 250 personer ska ställas till förfogande från och med slutet av sommaren till och med den 31 december 2021. I normalfall ska dock högst 150 svenskar vara på plats och bland annat fungera som snabbinsatsstyrka med egna helikoptrar.

– Minusma spelar en viktig roll, men klarar inte av alla de utmaningar som finns i Mali nu. Task Force Takuba är en mycket tuffare insats med specialförband och helikoptrar, som kommer att ha andra förutsättningar, säger Linde.

Sverige deltar sedan flera år tillbaka i Minusma, som brukar beskrivas som ett av FN:s farligaste uppdrag. Det åtagandet kommer att löpa på enligt plan, men ska flytta från Timbuktu till den tyska campen Castor i Gao.

Task Force Takuba ska kunna verka i hela Mali, men kommer att ha sin bas i Gao-regionen. Det kan bli aktuellt med insatser som sträcker sig in i Niger, men i nuläget saknas nödvändiga avtal för det. I regionen och i gränsområdet mellan Mali och Niger där Task Force Takuba kommer att arbeta finns ett "högt hot" från terrorism och väpnat våld, enligt Försvarsmaktens riskbedömning.

– Det är en farligare insats än de vi har nu, konstaterar Ann Linde.

"Europeiskt intresse"

Men bedömningar av säkerheten sker kontinuerligt, enligt försvarsminister Peter Hultqvist (S).

– Vi kommer att delta med kvalificerade förband som är skickade att hantera den typen av utmaningar, säger han.

– Det är väldigt viktigt att Sverige deltar i den här typen av insatser eftersom det bidrar till stabilitet och säkerhet. Om vi inte klarar av att hantera trafficking, terrorism och drogsmuggling i regionen så riskerar det att påverka situationen i Europa.

Det svenska bidraget kommer att kosta högst 190 miljoner kronor under 2020 och högst 190 miljoner under 2021, enligt regeringens beräkningar. Förslaget måste godkännas av riksdagen innan det kan bli verklighet och enligt de båda ministrarna är det väl förankrat.

– Min bedömning är att riksdagen kommer att ställa sig bakom detta, säger Hultqvist.

FAKTA Fakta: Fortsatt våld i Mali Sedan årtionden råder ett spänt förhållande mellan folkgrupper i södra Mali, som dominerar politik och ekonomi, och minoritetsfolk i norr, främst tuareger, som känner sig åsidosatta. Hösten 2011 återvände hundratals välbeväpnade tuareger från Libyen. Många anslöt sig till Nationella rörelsen för Azawads befrielse (MNLA), som krävde en självständig stat i Malis nordliga ökenregion. I början av 2012 gick MNLA till anfall mot städer i norr. Den maliska armén pressades tillbaka. Militanta islamistgrupper anslöt sig till upproret, däribland al-Qaida i islamiska Maghreb (Aqim). Samtidigt genomfördes en kupp som försvagade den maliska staten. Norra Mali har blivit laglöst område för smugglare och islamistgrupper. IS har etablerat sig i delar av landet. Bristen på statlig närvaro gynnar de våldsbejakande gruppernas extremistiska verksamhet och blodiga dåd sker regelbundet. Franska soldater skickades till Mali 2013 sedan rebeller hotat huvudstaden Bamako. Insatsen Operation Serval ersattes året efter av Operation Barkhane, som är inriktad på att bekämpa väpnade terrorgrupper i Sahel. FN-styrkan Minusma ansvarar formellt för säkerheten i Mali sedan juli 2013. 2015 undertecknades ett fredsavtal, men inte av de extrema islamisterna. Även efter undertecknandet har strider fortsatt och förvärrats, även mellan grupper som är del av fredsavtalet. Källa: Landguiden/UI. LÄS MER

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 15 mars 2020 kl. 07.05