Parikkalan Valo hoitaa sähkösiirron noin kymmeneen tuhanteen käyttöpaikkaan. Mukana on paljon kesämökkejä ja maatiloja.

Parikkalan Valo hoitaa sähkösiirron noin kymmeneen tuhanteen käyttöpaikkaan. Mukana on paljon kesämökkejä ja maatiloja. Kari Saastamoinen / Yle

Sähkön siirtohintojen nousu maaseudulla jatkuu, jopa useilla kymmenillä prosenteilla.

Siirtomaksut nousevat, koska maaseudun sähköverkot peruskorjataan ja muutetaan samalla myrskyvarmoiksi. Osa sähkölinjoista siirretään maahan ja osa paremmille paikoille teiden varteen.

Vuoden 2028 jälkeen syrjäisissäkin taloissa ja kesämökeillä mahdollinen sähkökatkos pitäisi kestää korkeintaan puolitoista päivää.

Kyse on massiivisesta kaapelointiurakasta. Sähkölinjojen peruskorjaus maksaa reilut kuusi miljardia ja myrskyvarmuus hiukan vajaat kolme miljardia euroa. Mutta onko siitä asiakkaalle taloudellista hyötyä, sitä epäilevät sekä rahoituksen asiantuntija että jotkut siirtoyhtiöt.

Mikael Collanin mukaan Energiavirasto ei käytännössä pysty puuttumaan sähkön siirtohintojen nousuun. Se edellyttäisi lakimuutosta. Jari Kovalainen / Yle

Strategisen rahoituksen professori Mikael Collan Lappeenrannan-Lahden teknillisestä yliopistosta sanoo, että myrskyvarmuuteen investoimisen järkevyyttä pitäisi pohtia juuri nyt eli miettiä, mikä on asiakkaalle riittävän varma.

– Asia pitäisi ottaa uudelleen analysoitavaksi. Olisi mietittävä, millaisia investointeja ja millä hinnalla ollaan valmiita tekemään.

Edessä saattavat olla mittavat virheinvestoinnit, sillä osa maaseudusta uhkaa autioitua tulevina vuosikymmeninä. Lisäksi monien verkkoyhtiöiden alueella on runsaasti kesämökkejä. Näiden tarve saada sähköä keskeytyksettä vaihtelee suuresti.

Collan ihmettelee sitä, että sähköverkon investoinneista päättävät tällä hetkellä verkkoyhtiöt, poliitikot ja virkamiehet, mutta asiakkaalta ei kysytä yhtään mitään.

– Asiakkaalta voitaisiin ihan hyvin kysyä, haluaako hän myrskyvarman verkon vai haluaako hän varautua mahdollisiin sähkökatkoksiin itse.

Asiakas voisi siis Collanin mielestä itse päättää, hankkiiko hän sähkökatkoksiin oman aggregaatin, riittävän vakuutuksen vai varautuuko yhtään mitenkään.

Osa maaseudulla toimivista verkkoyhtiöstä on itsekin sitä mieltä, että nykyiset säävarman verkon kriteerit johtavat yli-investointeihin suhteessa hyötyyn, varsinkin vapaa-ajan asujille.

– Säävarman verkon kriteerejä olisi syytä arvioida vielä uudelleen, vastaa Suur-Savon Sähkö Oy:n toimitusjohtaja Markus Tykkyläinen sähköpostitse.

Tykkyläisen mielestä myrskyvarman verkon takaraja pitäisi siirtää koko maassa vuoteen 2036 saakka. Jotkut yhtiöt ovat jo saaneet jatkoaikaa.

Suur-Savon Sähkö -konsernissa toimiva Järvi-Suomen Energia huolehtii sähkönjakelusta lähinnä Etelä-Savossa yli sadalle tuhannelle asiakkaalle.

Parikkalan Valo aikoo maakaapeloida sähköverkostaan noin 65 prosenttia. Kari Saastamoinen / Yle

Raju kustannusten nousu on kiristänyt monin paikoin sähköyhtiöiden ja asiakkaiden välejä.

– Tilanne on kestämätön, sanoo Suomen Omakotiliiton toiminnanjohtaja Kaija Savolainen.

Sähkön kuluttajien ja verkkoyhtiöiden taistelua kuvaa hyvin se, että Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston tutkimuksia rahoittavat sekä sähköyhtiöt että kuluttajat.

Mikael Collanin johdolla tehdyt selvitykset on tilannut Suomen sähkönkäyttäjät, kiinteistöliitto ja omakotiliitto. Samassa yliopistossa muun muassa sähkötekniikan professori Jarmo Partasen johtamia tutkimuksia rahoittavat sähköverkkoyhtiöt.

Siirtomaksun kiinteä osuus pysyy

Mitä sitten olisi tehtävissä? Suuria paineita kohdistuu sähkömarkkinalain muutosehdotukseen, jota valmistellaan parhaillaan elinkeinoministeriössä. Lisäksi sähkönsiirron laskutustapaa saatetaan muuttaa.

Sähkölasku jakaantuu sähköenergiaan ja sähkön siirtoon. Asiakas voi kilpailuttaa sähköenergian mutta ei siirtoa. Siirtoa hoitaa noin 80 verkkoyhtiötä, jotka ovat alueillaan monopoleja.

MOT selvitti sähkön siirtohintoja viime vuonna. Täältä löytyy päivitetty laskuri, josta voit tarkistaa oman verkkoyhtiösi hintojen nousun.

Tästä (siirryt toiseen palveluun)voit katsoa, kuinka sähkölaskua luetaan.

Siirtolaskussa on kiinteä perusmaksu, joka voi olla kymmeniä euroja kuukaudessa. Siirrossa veloitetaan myös siirretystä sähköstä, mutta se on usein paljon pienempi verrattuna kiinteään maksuun.

Omakotiliiton toiminnanjohtaja Kaija Savolainen sanoo, että Ruotsissa siirtoyhtiöitten suurin sallittu tuotto on kaksi-kolme prosenttiyksikköä matalampi kuin Suomessa. Markku Pitkänen / Yle

Sähkönsiirrossa asiakkaita kiukuttaa Suomen Omakotiliiton mukaan nimenomaan laskun kiinteä osuus, joka on maksettava riippumatta käytetyn sähkön määrästä. Kaupungeissa se on huomattavasti pienempi kuin maaseudulla.

Maaseudulla toimivat verkkoyhtiöt ovat kuitenkin haluttomia pienentämään kiinteän maksun osuutta. Itse asiassa ne haluaisivat tehdä juuri päin vastoin.

Esimerkiksi Parikkalassa ja lähiympäristössä toimiva Parikkalan Valo toimittaa sähköä noin kymmenelle tuhannelle asiakkaalle. Kiinteä kuukausimaksu on omakotitaloille ja kesämökeille 34 euroa kuukaudessa.

Parikkalan Valo olisi valmis siirtymään kokonaan kiinteään kuukausimaksuun, samalla tavalla kuin matkapuhelimissa ja nettiliittymissä.

– Tulevaisuus suosii esimerkiksi sähköautoja, jolloin kiinteä maksu ei nostaisi siirron hintaa, sanoo Parikkalan Valon toimitusjohtaja Janne Rouvinen.

Rouvisen mukaan kiinteä kuukausimaksu on perusteltu, koska verkon kulutkin ovat kiinteät. Sähkölaskuunsa asiakas voisi vaikuttaa seuraamalla varsinaisen sähköenergian hintaa.

Kysyimme kuudelta suurelta verkkoyhtiöltä, mitä mieltä ne ovat siirron kiinteästä kuukausimaksusta.

Vastausten perusteella nimenomaan maaseudun verkkoyhtiöt haluavat painottaa siirtolaskussa kiinteää osuutta:

Siirtomaksu painottuu yhä enemmän kiinteään kuukausimaksuun. Savon Voiman Verkko

Kiinteät maksut painottuvat tariffeissa. Suur-Savon Sähkö

Iso osa kustannuksista on kiinteitä, se vaikuttaa myös hinnaston rakenteeseen. Kajave (entinen Loiste Sähköverkko)

Paitsi omakotiasujille myös kesämökkiläisille tämä kuulostaa pahaenteiseltä. Suomessa on noin puoli miljoonaa mökkiä. Näistä noin 400 000 on liitetty sähköverkkoon.

Kesämökkejä käytetään keskimäärin 80 vuorokautta vuodessa. Puolet mökeistä on sellaisia, joita ei käytetä talvella lainkaan.

Esimerkiksi Suur-Savon Sähkön siirtoasiakkaista lähes 40 prosenttia on vapaa-ajan asuntoja. Näiden osuus sähkön toimituksista (siirryt toiseen palveluun) on kuitenkin vain 13 prosenttia. Tästä voi päätellä, että kesäasukkaat ovat hyviä investointien rahoittajia mutta huonoja kuluttajia.

Moni haluaisi vaikuttaa sähkölaskuunsa, mutta kokee sen mahdottomaksi.

Yksi vaihtoehto on tuottaa sähkö itse. Kesämökeillä se onnistuu jo suhteellisen helposti, mutta entä omakotitalossa?

Jukka Heinonen saa noin kolmen tuhannen euron palautuksen, jos hän irtisanoo lopullisesti Parikkalan Valon sopimuksen. Kari Saastamoinen / Yle

Heinonen vs. Parikkalan Valo

Parikkalassa asuva Jukka Heinonen kertoi muutama viikko sitten Ylen verkkosivuilla, kuinka hän on rakennuttanut kotiinsa aurinkopaneeleista ja aggregaatista oman sähköjärjestelmän.

Juttu herätti poikkeuksellisen paljon mielenkiintoa. Samanmielisiä on sittemmin ilmaantunut eri puolilta Suomea.

– Kyselyjä on tullut ihan mukavasti. Osa on kiinnostunut tekniikasta, osa haluaisi pienentää sähkölaskuaan.

Kiinnostus Heinosen ratkaisuun kertoo ehkä ihmisen halusta tulla toimeen omillaan, mutta ennen kaikkea korkeiden siirtomaksujen herättämästä kiukusta.

Jos Heinonen ottaisi sähkönsä verkosta, sen toimittaisi hänelle Parikkalan Valo Oy. Sen kymmenestä tuhannesta asiakkaasta kolmasosa on mökkiläisiä ja kolmasosa omakotitaloja. Yhtiö on pääosin yksityisomistuksessa.

Kymmenessä vuodessa siirtohinnat ovat nousseet osalle asiakkaista 130 prosenttia. Kritiikkiä tulee siksikin, että mökkiläiset ovat tottuneet kaupungissa alempiin kuukausimaksuihin.

Verkkopäällikkö Olli Mattila kertoo, että Parikkalan Valon alueella sähköliittymiä irtisanotaan joitakin vuosittain, koska taloja jää autioiksi. Kari Saastamoinen / Yle

– Kyllä siitä tulee valituksia melkein viikoittain, sanoo Parikkalan Valon verkkopäällikkö Olli Mattila.

Mattila arvioi, että maakaapeloinnin ja kunnostustöiden vuoksi sähkön siirtohinta nousee Parikkalassa vuosikymmenen aikana vielä joitakin kymmeniä prosentteja.

Mattila ei silti usko, että omakotitalot alkavat Heinosen tavoin irrota sähköverkosta.

Voisiko se olla kuitenkin taloudellisesti kannattavaa? Katsotaan Jukka Heinosen laskelmia.

Kymmenessä vuodessa omilleen

Heinosen sähköjärjestelmä maksoi 30 000 euroa. Hän arvioi, että nyt saman saisi jo 25 000 eurolla.

Sähköverkossa Heinosen sähkölasku olisi noin 3 000 euroa vuodessa. Jos otetaan huomioon aggregaatin kuluttama biodiesel ja siirtomaksun nousu, investointi voisi maksaa itsensä takaisin jopa kymmenessä vuodessa. Ehkä.

Sähköverkkoyhtiöiden ei kuitenkaan tarvitse Heinosesta huolestua, sillä harva pystyy vastaavaa omakotitaloonsa tekemään.

Sen sijaan sähköistetyt kesämökit ovat toinen juttu.

Entä jos käy niin, että mökeille vedetään myrskyvarmat verkot ja yhä useampi mökkiläinen päättää irtisanoa liittymänsä ja jättäytyä aurinkosähkön varaan?

– Jos siirtomaksu ja sähkön hinta nousee edelleen, varmasti ruvetaan etsimään vaihtoehtoisia tapoja hoitaa mökin sähköistys, sanoo Vapaa-ajan asukkaiden liiton hallituksen puheenjohtaja Tapio Tervo.

Sähköverkkojen uusiminen miljardin halvemmalla

Koko maassa vanhentuneitten sähköverkkojen uusiminen maksaa reilut kuusi miljardia ja myrskyvarmuuden rakentaminen siis vielä vajaat kolme miljardia sen päälle.

Collanin ja diplomi-insinööri Aleksi Muukkosen laskelmien (siirryt toiseen palveluun) mukaan verkkoyhtiöt voisivat selviytyä myrskyvarmuuden aiheuttamista lisäkustannuksista jopa miljardi euroa arvioitua vähemmällä.

Asiakkaiden omien varautumiskeinojen lisäksi verkkojen maakaapelointia tulisi harkita tarkoin. Usein riittäisi, että ilmajohdot siirrettäisiin teiden varteen, sillä maakaapelointi on ylivoimaisesti kallein tapa varautua myrskyihin.

Jukka Heinonen saa aurinkopaneeleista ja aggregaatista virran myös sähköautoon ja sähkömopoon. Kari Saastamoinen / Yle

Hintojen nousua suitsitaan säätelemällä sähköyhtiöiden voittoja sähkömarkkinalaissa. Hinnankorotuksen vuosikattoa saatetaan alentaa viidestätoista kymmeneen prosenttiin. Yhtiöitä valvoo Energiavirasto.

Strategisen rahoituksen professori Mikael Collan ei kuitenkaan usko, että hinnankorotusten säätely pitkällä aikavälillä hillitsisi sähköyhtiöiden saamia tuloja, vaan ainoastaan siirtäisi korotuksen tuonnemmaksi. Lain mukaan yhtiöillä on lupa kerätä saamatta jääneitä tuloja myöhempinä vuosina.

– Jos yhtiöltä jää saamatta vaikka viiden prosentin korotus, se jää korvan taakse ja saadaan myöhemmin. Kokonaiskustannus ei pienene, vaan jaksottuu vain toisella tavalla.

Siirtohinnan uusi laskutusmuoto: tehomaksu

Sähköverkon kulut ovat sitä suuremmat, mitä enemmän sitä kuormitetaan. Jos verkossa siirretään kerralla paljon sähköä, tarvitaan lisää muuntajia ja järeämpiä kaapeleita.

Yrityksillä on käytössä niin sanottu tehomaksu, jossa laskutus perustuu esimerkiksi kuukauden korkeimpaan kulutukseen yhden tunnin aikana. Mitä korkeammalle kulutuspiikki nousee, sitä isompi lasku.

Tehomaksua on kokeiltu myös kotitalouksille muun muassa Kuopiossa (siirryt toiseen palveluun). Tavoitteena on siis se, että sähköverkkoa kuormitettaisiin mahdollisimman tasaisesti.

Sähkötekniikan professori Jarmo Partanen Lappeenrannan–Lahden teknillisestä yliopistosta uskoo vahvasti, että tehomaksulla voitaisiin hillitä siirtohintojen nousua.

– Varsinainen energian siirto ei maksa vaan verkon ylläpito, joka riippuu tehosta.

Partanen arvioi, että tehoa tulevat lisäämään sähköautot. Laskutuksen tulisi Partasen mukaan toimia niin, että kuluttaja välttäisi sähkölaitteiden yhtäaikaista käyttöä. Siinä puolestaan automaatio tulisi avuksi.

Suurista verkkoyhtiöistä ainakaan Carunalla, Elenialla, Helenillä ja Kajavella ei ole suunnitelmia siirtyä laajamittaisesti tehomaksuun. Kari Saastamoinen / Yle

Toistaiseksi kotitalouksien tehomaksusta on ristiriitaisia näkemyksiä. Omakotiliitossa sitä pidetään monimutkaisena.

– Teho käsitteenä omakotiasujille on vieras, sanoo liiton toiminnanjohtaja Kaija Savolainen.

Suurista verkkoyhtiöistä ainakaan Carunalla, Elenialla, Helenillä ja Kajavella ei ole suunnitelmia siirtyä laajamittaisesti tehomaksuun. Savon Voiman Verkko kuitenkin arvioi, että koko ala siirtyy tehomaksuun kymmenessä vuodessa.

Joka tapauksessa tehomaksu itsessään on osittain kiinteä maksu. On myös mahdollista, että tehomaksu korvaisi vain siirtomaksussa olevan kulutukseen perustuvan osan.

– Tulevaisuudessa mahdollinen muuttuva tehomaksu ei välttämättä vaikuta kiinteään perusmaksuun. Jos muuttuva tehomaksu otetaan joskus käyttöön, se korvannee sähkönkäyttöön perustuvaa kulutusmaksua, vastaa Elenian viestintäjohtaja Heini Kuusela-Opas sähköpostitse.

Aiheesta keskusteltiin myös tiistain A-studiossa. Vieraina olivat Omakotiliiton toiminnanjohtaja Kaija Savolainen ja Energiateollisuuden toimitusjohtaja Jukka Leskelä. Juontajana Heikki Ali-Hokka. #yleastudio

Lue myös:

Olet oikeassa, sähkön siirtohinta on noussut rajusti – tutki MOT:n hakukoneesta alueiden erot.

Lämmitätkö sähköllä? Verkkoyhtiö voi alkaa laskuttaa sinua kulutuspiikeistä.

Professori Jarmo Partasen selvitys sähkön siirtohintoihin vaikuttavista tekijöistä ja toimitusvarmuudesta. (siirryt toiseen palveluun)