Tämä on ajojahti. Tämä on pääministeri Juha Sipilän (kesk) ajojahti.

Ja se joka muuta väittää on lehdistön hyeena ja ammattitaidoton typerys, joka ei erota faktoja mielipiteistä, oikeaa väärästä eikä totuutta valheesta.

Niin kuin useat tietävät, on pääministeri Sipilä uiskennellut kohusta toiseen viime kuukausien aikana.

Juuri kun Katera Steel, Terrafamen 100 miljoonan lisärahoitus ja Sipilän lasten sijoitusyhtiö Fortel Invest Oy olivat poistumassa otsikoista ja media odotteli jäitä poltellen eduskunnan oikeusasiamiehen selvitystä Sipilän esteellisyydestä, niin eiköhän mediaan pulpahtanut uutinen pääministerin lähes vuoden takaisesta Intian vienninedistämismatkasta.

Iltalehti kertoi pääministerin lobanneen Intiassa Chempolis-nimistä oululaisyritystä, jonka yksi omistajista on Sipilän lasten omistama Fortel Invest Oy.

Sekin kerrottiin usean jutun voimalla, että valtion suuromistuksessa oleva sähköyhtiö Fortum omistaa Chempolisista kolmanneksen ja Fortumin johto on tiennyt sijoittavansa yritykseen, jossa Sipilän lapset ovat osakkaina.

Sitäkin on jaksettu toistella, että pääministeri Sipilä vastaa myös valtionyhtiöiden omistajaohjauksesta.

Vaikuttaa ajojahdilta.

Kyse on kiusaamisesta ja juridisesta saivartelusta. Näin ainakin, jos ja kun MTV:n politiikan toimittaja Jussi Kärki kysyy mielipidettä Jorma Elorannalta, joka tietää yritysmaailmasta kaiken. Eloranta on hallitusammattilainen ja entinen yritysjohtaja, aivan kuten Sipiläkin.

Elorannan mielestä Sipilä-uutisointi ja siitä syntynyt kohu on ”kummallinen”.

”Minun mielestäni suomalaisten pitäisi olla iloisia ja ylpeitä siitä, että pieni oululaisyritys on saanut edistettyä 110 miljoonan euron tilausta. Nyt tämä keskustelu on suuntautunut juridiseen saivarteluun”, vuorineuvos Eloranta sanoi MTV:lle.

Harvoin vihreä poliitikko peesaa vuorineuvos Elorantaa, mutta kerta se on ensimmäinenkin. Vihreiden entisen kansanedustajan Osmo Soininvaaran mielestä mediakohu vienninedistämismatkan ympärillä on ”turha, typerä ja vastenmielinen”.

”Olisiko todella pitänyt jättää 110 M€:n vientitulot ottamatta ja sadat työpaikat synnyttämättä? Jotain suhteellisuuden tajua!”, Soininvaara karjui blogissaan.

Pääministeri Sipilällä on ystäviä myös yliopistomaailmassa, vaikkei sitä heti uskoisi. Koulutuslupaus… vai mikä se oli?

Aalto-yliopiston ”melkein professori” ja sosiologihabituksensa brändännyt Pekka Mattila reagoi Sipilä-uutisointiin. Hän julkaisi julkisella Facebook-seinällään tunnustuksen.

”Alan taipua vuorineuvos Elorannan kannalle, vaikka olenkin keskustavetoisen hallituksen monista hankkeista kovin eri mieltä. Koalitiopolitiikan vastustaminen ei voi oikeuttaa rumaa henkilökohtaista jahtia”, Mattila kirjoitti.

Mattilan mukaan media julkistaa kyllä kohu-uutiset mutta unohtaa laskea, mikä todella olisi Sipilän sukulaisten ja perheenjäsenten saama teoreettinen hyöty Chempolisin ja Katera Steelin isoista kaupoista.

Sitten hän kertoo, kuinka helppoa hyödyn laskeminen on. Tilanpuutteen vuoksi en selosta Mattilan laskutoimitusta, mutta siinä sukulaisten hyöty on kuitenkin laskettu pieneksi.

”Uutta työtä ja siitä johtuvia verotuloja Suomeen syntyisi sen sijaan varsin huomattavasti: satoja työpaikkoja ja kymmenien miljoonien verotuottoja. Tästä ei media tai nimimerkkikeskustelu kiinnostu. Kansallisena ongelmana näyttäytyy vain pääministerin sukulaisen muutaman kohulehden vuositilausmaksuun riittävä hyöty”, Mattila kirjoitti 14. tammikuuta 2017.

Melkein professori Mattila, entinen kansanedustaja Soininvaara ja vuorineuvos Eloranta eivät ole lukeneet uutisia kovinkaan tarkasti. Heidän Sipilä-puolustuksensa on asiaa aidanseipäästä.

Chempolis julkisti Intian vienninedistämismatkalla yhteistyösopimuksen, joka oli jatkoa vuonna 2014 alkaneelle yhteishankkeelle. Kaikki tietenkin toivovat, että myös lopullinen sopimus saadaan.

Mattilan ja kumppaneiden heitot sadoista työpaikoista ja kymmenien miljoonien verotuotoista ovat kuitenkin sellaista populismimatematiikkaa, jota on hankala ymmärtää näinkin oppineilta henkilöiltä.

Verotuottoja tulee silloin, kun yritys tekee voittoa. Satoja työpaikkoja puolestaan ei synny tuosta vaan, vaikka kuinka valtio tukisi tai edistäisi bioteknologiayritystä tai mitä tahansa muuta yritystä. Lisäksi Chempolis itse ilmoitti, että mahdollinen biojalostamo rakennetaan Koillis-Intiaan, ei Suomeen. Vuonna 2015 Chempolisissa oli 13 työntekijää.

Esimerkiksi Kauppalehden tietojen mukaan Chempolis on tehnyt 20 vuoden aikana 15 miljoonaa euroa tappiota. Myös se on kerrottu, että Chempolista on rahoitettu verovaroin Tekesin kautta noin 11 miljoonalla eurolla.

Suomen Kuvalehden blogisti ja startup -yritystoimintaan erikoistunut Sami Kuusela kirjoitti blogissaan, että jos Chempolis olisi startup, se olisi kuopattu jo 1990-luvulla, jolloin se on perustettu.

Sekin on kerrottu, että Sipilä on lainannut 750 000 euroa Chempolisille vuonna 2012, jotta yhtiön maksukyky säilyisi. Sitä puolestaan ei ole kerrottu, onko Chempolis maksanut velkansa takaisin. Tätä ihmetteli myös Iltalehden ”hyeenatoimittaja” Tommi Parkkonen toimittaja Ruben Stillerin Pressiklubi-ohjelmassa perjantaina 13. tammikuuta.

Jos mediat kertovat uutisia, Sipilän puolustajien mielestä kyse on ajojahdista, saivartelusta ja juridisesta kikkailusta. Suomi nousuun! Ja Juhalle työrauha!