Veroparatiiseja koettelee jälleen uusi tietovuoto. Saarivaltio Bahaman kaupparekisterin tiedot on vuodettu medialle. Alun perin Bahaman tiedot luovutettiin saksalaiselle Süddeutsche Zeitung -lehdelle, kuten keväällä vuodetut Panaman paperitkin. Ylen MOT-ohjelma sai tiedot kansainvälisen toimittajajärjestön ICIJ:n kautta.

Vuoto sisältää tietoja yli 175 000 yhtiöstä aina 1990-luvun alusta nykypäivään.

Bahamalaisyritysten johdossa toimii tai on toiminut muun muassa entinen EU-komissaari Neelie Kroes ja Kolumbian entinen kaivos- ja energiaministeri Carlos Caballero Argáez sekä muita poliittisia päättäjiä.

Suomalaisia on ollut mukana bahamalaisissa yhtiöissä ainakin 27. Heidän joukossaan ei kuitenkaan ole eturivin poliitikkoja tai raskaan sarjan talousvaikuttajia, kuten keväällä Ylen uutisoimissa tiedoissa.

Bahaman tietovuoto Yli miljoona Bahaman kaupparekisterin asiakirjaa on vuodettu medialle.

Asiakirjoissa on mukana tietoja yli 175 000 yhtiöstä.

Tiedot ovat peräisin vuosilta 1990–2016.

Vastaavia tietoja on saatavilla maksua vastaan paikan päältä Bahaman kaupparekisteristä.

Tietovuodon ansiosta yritysten johtajia ja omistaja pystytään kuitenkin selvittämään merkittävästi aikaisempaa helpommin.

Politiikan voimanainen ”Teräs-Neelie” salasi roolinsa veroparatiisiyhtiössä

Hollantilainen Neelie Kroes oli pitkään eurooppalaisen politiikan voimanainen. Hän toimi EU-komissaarina lähes vuosikymmenen. Kroes vastasi komissaarina muun muassa kilpailuasioista.

Kroes toimi bahamalaisen yhtiön Mint Holdingin yhtenä johtajana vuosina 2000–2009. Yhtiön muut johtajat ovat pääasiassa vauraita arabimaista kotoisin olevia sijoittajia tai rahastonhoitajia.

EU-sääntöjen mukaan komissaarien tulee ilmoittaa kaikki ulkopuoliset toimet, mutta Kroes salasi johtajan roolinsa bahamalaisessa yhtiössä. Yhtiö on edelleen aktiivinen, mutta sen tarkoitus jää epäselväksi.

Veroparatiisiyhtiön omistaminen tai siinä toimiminen ei ole laitonta, mikäli siitä mahdollisesti saatavat tulot ilmoitetaan normaalisti verottajalle.

"Kroes kantaa täyden vastuun"

Kroes on kommentoinut rooliaan veroparatiisiyhtiössä lakimiehensä kautta ICIJ:n yhteistyökumppanina toimiville hollantilaislehdille.

Kroesin mukaan bahamalaisyhtiö ei ole koskaan ollut operatiivinen, minkä vuoksi hän ei ilmoittanut sitä EU-komissiolle.

Lakimiehen mukaan yhtiön tarkoitus oli kerätä rahaa ostaakseen amerikkalaisen energiajätin Enronin varoja. Kauppaa ei koskaan toteutettu. Enron kaatui vuonna 2001 massiiviseen tilinpäätösskandaaliin.

– Rouva Kroes aikoo informoida Euroopan komission puheenjohtajaa tästä asiasta ja Kroes kantaa täyden vastuun siitä, Neelie Kroesin lakimies sanoo kirjeessään ICIJ:lle.

Komissaarina toimiessaan Kroes sai lempinimen ”Steelie-Neelie” eli Teräs-Neelie. Lempiniemen taustalla oli Kroesin tiukka politiikka: hän oli määräämässä ennätyssuuria sakkoja yhtiöille, jotka temppuilivat hinnoilla tai joilla oli monopoliasema.

Amerikkalainen talouslehti Forbes nimesi hänet viisi kertaa maailman 100 vaikutusvaltaisimman naisen joukkoon. Vuonna 2008 Kroes sai eurooppalaisten veronmaksajien palkinnon ”työstään veronmaksajien hyväksi”.

Bahaman kaupparekisteristä on vuotanut tietoja yli 175 000 yrityksestä. Orlando Barria / EPA

Alma Median hallituksen jäsen kahdessa veroparatiisiyhtiössä

Vuodetuista tiedostoista on tähän mennessä löytynyt 27 Suomen kansalaista ja kaksi muun kansalaisuuden omaavaa Suomessa asuvaa henkilöä. Tiedoista ei aina selviä, mikä henkilön rooli veroparatiisiyhtiössä on.

Useimmat ovat liikemiehiä ja johtajia muun muassa Helsingistä, Espoosta, Vantaalta, Tampereelta, Eurasta, Sipoosta ja Porvoosta.

Diakonissalaitoksen strategiajohtaja Mitti Storckovius nimettiin lokakuussa 2014 bahamalaisyhtiö STK Systems Ltd:n johtajaksi. Storckoviuksella on Bahama-vuodon mukaan myös kytköksiä Codexe Ltd -nimiseen yhtiöön, johon hänet nimettiin sihteeriksi vuonna 2011.

Suomessa toimii konsulttiyhtiö nimeltään Codex Oy, jonka suomalaisjohtaja on myös bahamalaisyhtiössä johtajana.

“Normaalisti rekisteröity yhtiö”

Storckovius istuu sekä Alma Median että Rinnekoti-Säätiön hallituksissa. Alma on Suomen suurimpia mediakonserneja, joka julkaisee muun muassa Kauppalehteä, Talouselämää, Iltalehteä ja Aamulehteä. Rinnekoti-Säätiö taas tuottaa sosiaali- ja terveydenhuollon sekä opetustoimen palveluja erityisesti kehitysvammaisille henkilöille.

Ennen Diakonissalaitosta Storckovius toimi muun muassa Nokian ympäristöjohtajana ja Microsoftilla eri tehtävissä.

Storckovius ei halunnut kommentoida rooliaan bahamalaisissa yhtiöissä Ylelle.

– Kyse on pienestä yhtiöstä, jonka asiat eivät ole julkinen juttu. En halua lähteä asiaa millään tavoin kommentoimaan. Kyse on aivan normaalisti rekisteröidystä yhtiöstä, Storckovius sanoo Ylelle.

Nordea solminut useita lainoja Bahaman kautta

Pohjoismainen pankkikonserni Nordea joutui jo keväällä julkisen arvostelun kohteeksi niin sanottujen Panaman papereiden kautta julki tulleiden tietojen takia. Tuolloin kävi ilmi, että Nordea on ollut auttamassa satoja asiakkaitaan perustamaan yhtiöitä veroparatiiseihin.

Nordea on ollut aktiivinen myös Bahamalla. Tuoreesta vuodosta löytyy 50 asiakirjaa, jotka liittyvät Nordeaan. Valtaosa asiakirjoista on laivanvarustamoyhtiöiden kanssa solmittuja lainasopimuksia.

”Bahama janoaa likaista rahaa” Bahama on Atlantin valtameressä sijaitseva saarivaltio, joka koostuu noin 700 saaresta. Veroparatiiseja pitkään tutkinut toimittaja ja kirjailija Nicholas Shaxson pitää Bahamasaaria jopa Sveitsiä villimpänä veroparatiisina. – Bahama on Panaman kanssa samoilla linjoilla likaisen rahan janoamisessa, Shaxson sanoo ICIJ:lle. Vuonna 2000 Bahamasaaret olivat OECD:n mustalla veroparatiisilistalla. Sen jälkeen Bahama onkin muuttanut useita lakejaan niin, että OECD siirsi 2010 saarivaltion ”harmaalle listalle”. ”Bahama on Panaman kanssa samoilla linjoilla likaisen rahan janoamisessa.” EU on toisaalta sitä mieltä, että Bahama kuuluu niiden kolmenkymmenen maan joukkoon, jotka eivät ole verojen suhteen yhteistyökykyisiä. Bahama ei ole allekirjoittanut maailmanlaajuista sopimusta verotietojen vaihdosta.

Lainoja ovat myöntäneet ainakin Nordean Puolan ja Tanskan yksiköt. Varustamot rekisteröivät aluksiaan usein verokeitaisiin eli niin sanottuihin mukavuuslippumaihin. Myös alusten tai varustamoyritysten rahoituksiin liittyvät lainajärjestelyt keskitetään usein näihin maihin.

Nordea on suuri pohjoismainen pankki. Derrick Frilund / Yle

– Nordea antaa luottoja monilla toimialoilla toimiville yrityksille, myös Pohjoismaiden ulkopuolella. Yhtenä esimerkkinä tästä ovat kansainväliset laivanvarustamot, joiden alukset ovat usein rekisteröity Bahamalle, kirjoitti Nordean viestintäjohtaja Kati Tommiska Ylelle lähettämässään sähköpostissa.

Ylen selvitysten mukaan Nordea on myöntänyt takavuosina jopa satojen miljoonien eurojen arvosta lainoja etupäässä varustamoille myös Caymansaarten-yksikkönsä kautta. Lainatiedot käyvät ilmi Yhdysvaltain arvopaperiviranomaisen eli SEC:n arkistoista.

Yle kysyi asiasta ensimmäisen kerran jo loppuvuodesta 2015. Tuolloin Nordean viestintäjohtaja Kati Tommiska kertoi, että Caymansaarten kautta myönnetyt lainat on siirretty Nordean Norjan-yksikön taseeseen. Tommiskan mukaan uusia lainoja ei myönnetä enää Caymansaarten kautta.

Pankilla ei Tommiskan mukaan ole työntekijöitä Caymansaarilla ja pankki harjoittaa sen kautta ”vain kansainvälistä toimintaa”.

Suuri veroparatiisirekisteri lisää avoimuutta

Kansainvälinen toimittajajärjestö ICIJ julkaisee Bahama-vuodon yhtiöiden nimet ja liittää ne jo julkaistuun laajaan tietokantaan (siirryt toiseen palveluun), joka sisältää Panama-paperien yhtiöt sekä tiedot aikaisemmasta Offshoreleaks-vuodosta.

Tarkoitus on lisätä veroparatiisien läpinäkyvyyttä.

– Mielestämme tämän kaltaisen perustiedon julkaiseminen on palvelus yleisölle, sanoo ICIJ:n johtaja Gerard Ryle.

Ylen MOT: Komissaari rikkoi EU-sääntöjä

Ylen MOT: Bahama-vuoto paljastaa uusia kytkyjä veroparatiiseihin