Nämä nuoret eivät ole mikään yksiulotteinen ryhmä, joka mahtuu samaan lokeroon taustojensa takia. e2 Tutkimus -nimisen tutkimusyhtiön Jenni Simosen tuoreessa tutkimuksessa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret kertovat elämäntilanteestaan.

”Mä koitan itse selviytyä kaikesta” – Tutkimus työn ja koulutuksen ulkopuolella olevista nuorista -selvityksen haastatteluaineiston on kerännyt Nuorisotutkimusverkoston erikoistutkija Anu Gretschel.

Tutkimuksessa nuoret kertovat hyvinvoinnistaan, sen esteistä ja siitä, mikä heitä voisi auttaa.

NEET-nuoreksi luokitellaan, jos 15–29-vuotias on koulutuksen, työelämän ja harjoittelun ulkopuolella. NEET-käsite tulee englannin sanoista Not in Education, Employment or Training.

Usein NEET-nuorten taustasta tulee esiin koulukiusatuksi joutuminen peruskoulussa.

– Koulukiusaaminen oli merkittävin yksittäinen nuorten hyvinvointia heikentävä tekijä. Se oli viesti, joka nuorilla näkyy ja he toivovat vahvempaa puuttumista koulukiusaamiseen, Jenni Simonen toteaa.

– Nuorilla on perinteisiä tulevaisuuden toiveita, kuten koulutus ja työ, tutkija, VTT Jenni Simonen sanoo. Karoliina Simoinen / Yle

Tutkimukseen haastatellut nuoret haluaisivat, että koulukiusaamiseen puututtaisiin jämäkämmin. Nuorten mukaan kiusatuksi joutuminen haurastuttaa ihmissuhteita ja aiheuttaa ulkopuolisuutta.

Myös psyykkiset ongelmat näkyvät taustalla. Heikoimmassa asemassa ovat ne nuoret, joilla on psyykkisiä ongelmia, yksinäisyyttä ja hauraat sosiaaliset suhteet. Nuorten tulevaisuuden uskoa heikentää se, jos ei koe itseään merkitykselliseksi.

OECD:n tilastojen (siirryt toiseen palveluun) mukaan tällaisia nuoria on Suomessa muita maita enemmän. Me-säätiön (siirryt toiseen palveluun) huhtikuussa julkaiseman arvion mukaan Suomessa olisi syrjässä 15-29-vuotiaita nuoria 61 163.

Vaikka lukema on viime vuosina laskenut myönteisen työllisyyskehityksen takia, niin kaikkein vaikeimmassa asemassa olevat nuoret eivät ole tästä hyötyneet.

"Joo, peruskoulun jälkeen mä menin lukioon, siel mä olin puol vuotta"

Keskeytyneet opinnot ja työttömyys luovat noidankehän nuorelle, jolle on jo ehtinyt kertyä opintolainaa ehkä useammasta aloitetusta koulutuksesta. Toinen velkaantumisen aiheuttaja ovat osamaksuostokset ja pikavipit, joiden saannin helppous kostautuu korkeina korkoina.

Koulutuksen keskeytymisen välttämiseksi tarvittaisiin osuvampaa opinto-ohjausta ja esimerkiksi tukea hankalasti sujuvien opintojen eteenpäinviemisessä.

– Nuorilla oli hyvinkin paljon yritystä kuulua tähän yhteiskuntaan. Valtaosalla oli keskenjääneitä opintoja. He olivat aloittaneet monia opintoja, mutta sitten ehkä todenneet, että alavalinta ei ole ollut oikea. Jos ajatellaan yhteiskunnan kannalta ja heidän omalta kannaltaan, niin koulutuksen ja opintojen keskeytykset ovat asia, johon olisi syytä kiinnittää huomiota, tutkija Jenni Simonen sanoo.

Taloudellinen ahdinko kaventaa nuoren tekemisen mahdollisuuksia ja johtaa entistä syvempään eristäytymiseen muista.

Nuoren on vaikea saada töitä, jos opinnot ovat keskeytyneet ja työkokemusta ei ole. Sini Liimatainen / Yle

Monet Jenni Simosen tutkimuksessa haastatellut nuoret haluaisivat päästä töihin, sillä he pitävät sitä ratkaisuna. Silloin he kokisivat olevansa yhteiskunnan jäseniä, voisivat olla taloudellisesti riippumattomampia ja voisivat paremmin.

Työpaikan saaminen vain tyssää siihen, että tarvittavaa työkokemusta tai loppuun vietyä koulutusta ei ole.

Hallitusohjelma: Nuorten syrjäytyminen vähenee – jokainen nuori pysyy koulutuspolulla ja nuorisotyöttömyys vähenee Valtakunnallisen nuorisotyön ja -politiikan ohjelmassa otetaan pääteemaksi nuorten syrjäytymisen ehkäisy ja osallisuuden vahvistaminen. Ohjelmassa otetaan huomioon lisäksi seuraavat asiat: luodaan toimintamalli koulukuntoisuuden luotettavaan ja yksilölliseen arviointiin, tuetaan vähemmistöjä ja ehkäistään syrjäytymistä, edistetään nuorten työllisyyttä ja mielenterveyttä, puututaan nuorten päihteiden käyttöön ja peliriippuvuuteen, taataan nuorille tasapuoliset mahdollisuudet kasvokkain tapahtuvaan tukeen Ohjaamo-toiminnassa, otetaan huomioon talous- ja työelämätaidot osana nuorten hyvinvointia. Nuorisopolitiikan koordinaatiota parannetaan ja perustetaan lapsi- ja nuorisopoliittinen ministerityöryhmä sekä parannetaan nuorisopolitiikan yhteistyötä eri toimijoiden kesken. Varmistetaan nuorten palveluiden vaikuttavuus, mittarit, arviointi ja tutkimus. Kannustetaan lapsi- ja nuorisolähtöiseen budjetointiin. Etsivän nuorisotyön ja työpajatoiminnan toiminnallisia ja taloudellisia edellytyksiä vahvistetaan. Kehitetään valtakunnallinen digitaalinen järjestelmä helpottamaan yhteys- ja yksilöintitietojen siirtämistä etsivälle nuorisotyölle. lähde: Hallitusohjelma 2019 (siirryt toiseen palveluun), sivu 175

Työssä, työpajoissa tai Ohjaamoissa nuoret ovat kokeneet kuuluvansa johonkin ryhmään ja tulleet hyväksytyiksi.

Sosiaaliset suhteet ja kaverit vahvistavat hyvinvointia ja luottamusta yhteiskuntaan. Monilla lemmikki paikkaa sosiaalisia suhteita. Nuoret kaipaavat mielekästä tekemistä ja rytmiä päiviin.

– Mielikuvista poiketen nuoret eivät tavoittele joutenoloa, Jenni Simonen huomauttaa.

Harrastukset tukevat hyvinvointia, mutta ne eivät ole aina halpoja. Nuoret toivovat tasa-arvoisia harrastamisen mahdollisuuksia ja näkevät kustannukset esteenä.

Yksinäisyyttä helpotti usein oma lemmikki, jos kavereita ei ollut löytynyt.

"Jos saa pysyvämmän työpaikan, niin olen veronmaksaja, enkä enää oo muiden elätettävänä"

Kovin syvällä tuntuu nuorissa asuvan käsitys siitä, että jos vain itse saisi asiansa kuntoon, niin pystyisi menestymään elämässään.

Nuorten näkemysten pohjalta Jenni Simosen raportissa tehdään hyvinvointia parantavia ehdotuksia. Nuorten viestit kiteytyvät seuraaviin toiveisiin:

Koulukiusaaminen on saatava kuriin. Työllistymistä on tuettava. Mielekästä tekemistä ja toimintaa on oltava tarjolla. Opinto-ohjauksen tulee olla onnistunutta ja koulun keskeytykset on kitkettävä. Velkaongelmia tulee vähentää. Kohtaamisen tulee olla keskiössä.

Monilla koulutuksen, työn tai harjoittelun ulkopuolelle jääneillä nuorilla oli lukuisia kontakteja ammattilaisiin ja palvelujärjestelmään psykologien, lääkärien, sairaanhoitajien, terveydenhoitajien, päihdehoitajien, mielenterveyspoliklinikkojen, Kelan, työvoimatoimiston, arjenhallinnan tukihenkilöiden, mielenterveyskuntoutujien, sosiaalityöntekijöiden, etsivien nuorisotyöntekijöiden, työkokeilujen ja työpajojen kautta.

Haastatellut nuoret eivät olleet katkeria omasta tilanteestaan eivätkä odottaneet tai olettaneet, että yhteiskunta tai palvelujärjestelmä ratkaisisi heidän ongelmansa. Pikemminkin he miettivät, että palveluista on ollut jopa ylitarjontaa.

Osa toiminnasta sai sekä myönteistä että kielteistä palautetta, kuten kuntouttava työtoiminta. Sen katsottiin auttavan kavereiden ja yhteisöllisyyden löytämisessä, mutta työllistymiseen liittyvät pitämättömät lupaukset jättivät kielteisen käsityksen.

Jutun otsikot ovat tutkimukseen haastateltujen nuorten kommentteja.