Alig maradt európai ország, ahol rosszabb lenne az egészségügy, mint nálunk. A hálapénz szempontjából csak Albániánál vagyunk jobbak, egyedül a védőoltások rendszerében maradtunk Európa csúcsán.

Tovább zuhan a magyar egészségügy a nemzetközi rangsorban, egy év alatt újabb három helyet estünk vissza. A mienknél rosszabb egészségügy már csak öt európai országban van a megvizsgált 35-ből: Lengyelországon, Albániában, Bulgáriában, Montenegróban és Romániában.

A stockholmi Health Consumer Powerhouse listájából, amelyet a Napi.hu tett közzé, kiderül, hogy a magyar egészségügy nem a korábbi állapotához képest romlott nagyot. Azért csúsztunk vissza, mert nálunk nem volt fejlődés, míg máshol igen, egyszerűen elment mellettünk a világ. A régiónkból a rémes magyar és lengyel eredményre külön is kitértek: mindezt úgy sikerült összehozni, hogy eközben mindkét országban színvonalas az orvosképzés, a tb-alapú finanszírozásnak pedig nagy hagyományai vannak. Csakhogy a két ország kormányai egészen másra koncentráltak az elmúlt években, mint az egészségügy fejlesztésére – állapították meg. A szervezet elkészített egy rangsort az egészségügy költséghatékonysága szempontjából is, ebben a harmadik legrosszabbul állunk, csak a román és a bolgár helyzet rosszabb az itteninél.

Az Európai Egészségügyi Fogyasztói Index összetevői A gyógyítás eredményessége – 300 pontból 163 a magyar eredmény. Különösen rossz a túlélési arány a rákosoknál, a szív- és érrendszeri betegségekben szenvedőknél, valamint a kórházi fertőzések esetében. Az ellátás hozzáférhetősége – 225 pontból 125. A legnagyobb baj a túl hosszú várakozási idő, különösen a rákterápia, a nem akut sebészeti beavatkozások és a CT-vizsgálatok esetében veszélyes a helyzet. A megelőzés színvonala – 129 pontból 89. Az alkoholfogyasztás és a magas vérnyomással élők aránya szempontjából a legrosszabbak között vagyunk. Ezen a ponton van viszont pozitívum is: a védőoltási rendszerünk Európában a legjobb, az iskolai testnevelés alapján pedig a második helyen vagyunk. Betegjogok érvényesülése – 125 pontból 73. A műhibák elleni biztosítás alig elérhető, a betegszervezeteket nem eléggé vonják be a döntésekbe. A rendszer finanszírozottsága, az ellátások skálájának szélessége – 125 pontból 73. Óriási baj a hálapénz, ebben nálunk rosszabbul csak az albánok állnak. Túl alacsony az állam részesedése az egészségügyi kiadásokból, nagyjából 66 százalék, miközben az elemzés szerint legalább 80 százalék volna a kívánatos. Szintén túl sok a császármetszés nálunk. Gyógyszerellátás – 100 pontból 52. A gyógyszerköltségek alig felét támogatja az állam, új gyógyszerek alig kerülnek forgalomba, különösen a rákgyógyításban állunk rosszul.

Pedig Közép-Európában is lehet nagyot alkotni: Csehország egészségügye már felzárkózott a nyugatiakhoz, de a szlovén és az észt helyezés is javul. Európa legjobb egészségügye a holland, mögöttük pedig Svájc és Norvégia áll a dobogón.

Nem mindenben jó persze a helyzet nyugaton sem. A jelentés külön kiemeli azt, hogy a gazdasági válság kezdete óta eltelt években egyre nő az egyenlőtlenség. Sok országban pedig akkor is ragaszkodnak az egészségügy nem hatékony, de jól megszokott finanszírozási módjaihoz, ha látják, hogy más államok gyakorlatának átvétele jobb eredményeket hozhatna.