Den bild som tidigare spridits är att segregationen har ökat i takt med de stora flyktingströmmarna till Sverige. Många har trott att det skulle innebära att flyktingarna skulle samlas till vissa orter och att det i sin tur skulle ha gjort att segregationen i boendet mellan utrikesfödda och inrikesfödda skulle gå upp.

Utrikesfödda bosätter sig mer utspritt över landet

Men enligt en ny undersökning som gjorts av Hyresgästföreningen, där man gått igenom flyttströmmarna för hela Sverige, såg den ansvarige forskaren ett helt annat mönster.

– Det övergripande resultatet är att segregationen faktiskt minskar i Sverige vilket förvånar mig, säger Love Börjeson som är senioranalytiker på Hyresgästföreningen. Men siffrorna är tydliga och visar att segregationen har minskat varje år sedan år 2012.

Störst effekt utanför storstäder

I studien har man kunnat detaljstudera närmare 6 000 bostadsområden. Och det krävs fortfarande mycket forskning för att få svar på vilka faktorer som ligger bakom att segregationen minskar. Men den övergripande bilden är ändå klar anser Love Börjeson.

– Bor människor tillräckligt länge i det här landet kommer de att blanda upp sig och det är precis det som händer här.

Han gissar också att de största effekterna finns utanför storstäderna:

– Jag tror att minskningen framför allt sker ute på landsbygden, säger Love Börjeson. Att man som utrikesfödd först hamnar i kommunernas centralorter och sedan börjar sprida sig mer ut till andra hyresområden lite längre från centrum eller till radhus och villor.

Segregationen fortsatt stor i vissa stadsdelar i storstäder

Enligt rapporten så kan vissa stadsdelar i storstäderna ses som problemområden på grund sin bristande mångfald. Södermalm i Stockhom, Majorna i Göteborg och innerstaden i Malmö lyfts upp.

– Det finns ett väldigt högt tryck att bo på dessa områden, och man kan se en koppling mellan hög inkomst och väldigt låg mångfald. Sen spelar det roll ifall om man omvandlar hyresrätter till bostadsrätter, säger Love Börjeson.

Enligt honom är dessa områden så pass segregerade att de går att jämföra med vissa landsbygdsområden.

– De har platserna har en mångfaldsnivå som liknar den i till exempel Vaggeryd eller Pajala.