Senaste tidens diskussioner om statens satsningar mot den så kallade islamofobin och kurativa insatser till jihadister i stället för att gripa och åtala dem har väckt frågor om den svenska staten är sekulär eller inte. Även allianspartiernas förslag om att skolavslutningar ska ske i kyrkans regi med inslag av gudstjänst, aktualiserar frågor om relationen mellan stat och religion.

Regeringens positiva diskriminering av islamister, som är ett uttryck för en opportunistisk politik, kan ses som en följd av islamisters krav på anpassning av samhällsinstitutioner till islamiska normer. Islamisters enträgna försök att få igenom sina krav i kombination med en svag sekulär stat har gjort att många hyser oro över att kollektiva religiösa identiteter ska konkurrera ut individen som basenheten för statens relation till medborgarna.