Primăria Capitalei afirmă că suspectează "existența unui interes" în decizia recentă a Curții de Apel București de a anula definitiv, în recursul unui proces intentat de USR, hotărârile Consiliului General al Municipiului București (CGMB) de aprobare a înființării unui număr de 20 de companii municipale bucureștene, inițiate de primarul general Gabriela Firea, și transmite Curții că își rezervă dreptul de a se adresa "organelor competente să cerceteze săvârșirea unei infracțiuni de abuz în serviciu" în această cauză, considerând că decizia CAB este ilegală "cu intenție".

Mesajul apare într-o cerere oficială trimisă Curții de către viceprimarul Capitalei, Aurelian Bădulescu, văzută de Profit.ro, în care acesta solicită, în numele Primăriei, motivarea de urgență a deciziei prin care Curtea de Apel anulează hotărârile de înființare a companiilor municipale.

"Vă solicităm motivarea de urgență a deciziei (...) în vederea asigurării respectării dreptului la apărare și dreptului la un proces echitabil, în condițiile în care înțelegem să ne îndreptăm împotriva acesteia prin exercitarea căilor extraordinare de atac prevăzute de dispozițiile codului de procedură civilă și, totodată, ne rezervăm dreptul de a ne adresa organelor abilitate să cerceteze încălcarea cu intenție a dispozițiilor legale aplicabile în prezenta cauză", se arată în cererea adresată de Bădulescu Curții.

Viceprimarul mai solicită CAB să aibă în vedere faptul că în curând se încheie exercițiul bugetar pe 2018, iar hotărârea pronunțată are un impact major asupra cauzei deduse judecății, creând în plus probleme accesorii. Din aceste motive, Bădulescu consideră că este "absolut necesară" redactarea de urgență a motivării deciziei CAB, cu atât mai mult cu cât aceasta ar fi în "totală contradicție" cu sentința pronunțată de Tribunalul București în aceeași cauză.

"În acest sens, înțelegem să ne exprimăm dezacordul total față de hotărârea pronunțată (...), aceasta fiind una nelegală și netemeinică și în contradicție evidentă cu dispozițiile Legii administrației publice locale republicată nr. 215/2001, atât timp cât pentru înființarea societăților pe acțiuni este necesară și suficientă majoritatea cerută de art. 45 alin. 2, respectiv "se adoptă cu votul majorității consilierilor locali în funcție următoarele hotărâri ale consiliului local: (...) f) hotărâri privind asocierea sau cooperarea cu alte autorități publice, cu persoane juridice române sau străine (... )”, și nicidecum cu votul a două treimi din numărul total al consilierilor locali în funcție, cum în mod eronat ați acreditat prin hotărârea pronunțată", mai spune Bădulescu în cerere.

Potrivit acestuia, nu se poate discuta de un exces de putere din partea Consiliului General al Municipiului București, atât timp cât înființarea unei societăți prin asocierea dintre o autoritate publică și o persoană juridică nu încalcă Constituția României, Legea Concurenței nr. 21/1996 sau Legea achizițiilor publice nr. 98/2016.

"Având în vedere faptul că atât modalitatea de soluționare a dosarului în discuție, cât și soluția pronunțată, nasc suspiciuni cu privire la existența unui interes în această cauză, înțelegem de asemenea să ne rezervăm dreptul de a ne adresa organelor competente să cerceteze săvârșirea unei infracțiuni de abuz în serviciu, cu atât mai mult cu cât, în mod evident, decizia civilă nr.6504/2018 nu respectă dispozițiile legii 215/2001 și creează un prejudiciu imens Primăriei Municipiului București, prin încercarea de împiedicare a desfășurării activităților ce țin de interesul general al cetățenilor și respectiv blocarea activității administrației publice locale", conchide Aurelian Bădulescu în cererea sa adresată CAB.

USR București a solicitat luni ca societățile municipale să fie dizolvate de către Consiliul General în cadrul unei ședințe extraordinare, fiind depus deja acest proiect de hotărâre de către consilierii Uniunii Salvați România. De asemenea, USR cere și abrogarea hotârârii adoptate în luna octombrie prin care au fost desființate administrațiile din subordinea Primăriei Capitalei, acestea urmând să asigure funcționarea orașului.

Cu o zi înainte, purtătorul de cuvânt al PNL, Ionel Dancă, a anunțat într-o conferință de presă că că cei patru membri PNL dintre care partidul își va desemna candidatului la funcția de primar general al Capitalei vor cere în instanță dizolvarea companiilor municipale înființate de Primăria Capitalei. Astfel, demersul va fi inițiat de Dancă, de senatorul Florin Cîțu, de consilierul general Ciprian Ciucu și de Gabriel Dumitrașcu, sprijiniți de președintele Comisiei juridice a PNL București, Cristian Băcanu.

Băcanu a explicat, în conferința de presă, că simpla anulare a hotărârilor prin care au fost înființate companiile municipale nu duce la dizolvarea acestora și nici la revenirea la bugetul Primăriei Capitalei a circa 600 de milioane de euro, bani transferați către societățile respective. Băcanu a afirmat că cererea de chemare în judecată va fi depusă la Tribunalul București și se va solicita anularea actelor de constituire a societăților și dizolvarea acestora.

Acțiunea în justiție a fost inițiată de USR în mai anul trecut, la Tribunalul București, fiind solicitată instanței anularea hotărârilor CGMB de înființare a 20 de companii din holdingul municipal creat la inițiativa Gabrielei Firea. Singura care nu a fost contestată a fost cea de înființare a Trustului de Clădiri Metropolitane SA, care fusese adoptată cu votul a două treimi dintre consilieri. De asemenea, la acea dată nu fusese adoptată încă hotărârea de înființare a Companiei Municipale Cimitire București SA.

"(...) aportul în bani cu care Municipiul București contribuie la capitalul social al societăților provine din patrimoniul Municipiului București, deci hotărârile de înființare a societăților sunt hotărâri care vizează patrimoniul municipalității. (...) fiecare dintre hotărârile ce fac obiectul prezentei cereri au fost adoptate cu majoritate simplă (...). Hotărârile în cauză vizeaza patrimoniul municipalității, motiv pentru care era obligatorie adoptarea acestora cu majoritate calificată - două treimi din totalul consilierilor în funcție", au susținut în instanță avocații USR, la procesul inițial, de la Tribunalul București.

Potrivit Legii administrației publice locale nr. 215/2001, hotărârile privind patrimoniul se adoptă cu votul a două treimi din numărul total al consilierilor locali în funcție, spre deosebire de cele privind bugetul local, contractarea de împrumuturi, stabilirea de taxe și impozite locale, participarea la programe de dezvoltare, organizarea urbanistică sau asocierea sau cooperarea cu alte autorități publice sau persoane juridice, care se iau cu votul majorității simple a consilierilor.

Tribunalul București a respins însă argumentul USR și cererea de anulare a respectivelor hotărâri CGMB de înființare a celor 20 de companii municipale.

"Hotărârile CGMB ce fac obiectul cererii în anulare nu vizează patrimoniul, singura ipoteză în care ar fi fost reținută obligativitatea cvorumului de 2/3 din numărul total al consilierilor în funcție. (...) Prin adoptarea respectivelor hotărâri, Municipiul București nu a transmis altui subiect de drept niciun bun aflat în patrimoniul său, ci, prin aceste hotărâri, controlează și gestionează serviul public - la nivel de fiecare societate la care acesta este acționar majoritar. (...) Pentru înființarea societăților, Municipiul București nu a adus ca aport niciun bun mobil sau imobil din patrimoniul său, aportul în numerar (la capitalul acestora – n.r.) reprezintă o cheltuială efectuată de Municipiul București care a fost aprobată anterior, prin act distinct, respectiv, la data aprobării bugetului Municipiului București, devenind astfel cheltuială bugetară. Ca atare, Tribunalul constată că hotărârile CGMB supuse analizei au fost adoptate cu respectarea dispozițiile legale incidente. În consecință, Tribunalul reține că cererea reclamantelor este neîntemeiată, nefiind îndeplinite condițiile pentru desființarea hotărârilor adoptate de CGMB, a căror anulare se cere", a apreciat instanța de fond, care a respins solicitarea USR în octombrie 2017.

Reclamantele au făcut însă recurs, iar acum Curtea de Apel București le-a dat câștig de cauză, dispunând definitiv anularea hotărârilor CGMB de înființare a celor 20 de companii municipale.

Primarul general, Gabriela Firea, a declarat, vineri, că, prin înființarea companiilor municipale, s-a dorit ”stârpirea mafiei din Capitală”, ea anunțând că așteaptă motivarea instanței. Firea susține că nu vor fi desființate societățile, pentru că au activitate, și precizează că vor fi folosite toate căile de atac.

”Nu am făcut altceva decât să stârpim mafia din Capitală. M-aș fi așteptat ca USR să fie alături de mine pentru că și reprezentanții lor spuneau, în campania electorală, că în Capitală sunt cinci-șase firme căpușă care câștigă pe bandă rulantă toate contractele și că trebuie făcut ceva. Eu aștept motivarea instanței, sunt convinsă că ni se va da câștig de cauză. Practica judiciară trebuie să fie unitară, cred că sunt și probleme de constituționalitate, pentru că nu poți să impui doar municipiului București și nu întregii țări un vot de două treimi, sugerând că bugetul este parte componentă a patrimoniului”, a declarat primarul general. Aceasta a afirmat că decizia Curții de Apel București nu spune ce este de făcut în continuare și nu ține loc de act juridic de desființare a companiilor.

”Ar trebui să fie un alt proces prin care Registrul Comerțului să radieze aceste societăți, dar nu se poate așa ceva câtă vreme ele au fost înființate legal. Nu au cum să fie desființate aceste companii pentru că sunt înființate legal”, a mai spus Gabriela Firea. Primarul general a precizat că vor fi folosite toate căile de atac și a afirmat că speră că, într-un final, Primăria Capitalei va avea câștig de cauză.