Bivša supruga gradonačelnika Beograda tvrdi da je ostala bez starateljstva nad decom na "najbrutalniji način"

Iako sudski postupci dobijanja starateljstva nad decom u Srbiji mogu da traju i do pet godina i iako u velikoj većini slučajeva deca pripadnu majci, gradonačelnik Beograda Siniša Mali dobio je puno starateljstvo nad troje maloletne dece (6, 8 i 10 godina) za samo nekoliko meseci.

Foto: FoNet/Beoinfo

Mali je podneo tužbu i zahtev za starateljstvo u julu prošle godine, a već u roku od dva meseca doneto je rešenje o privremenoj meri kojom su deca pripala njemu. Proces je vodila sutkinja Lidija Alagić, a u donošenje te mere bili su uključeni Centar za socijalni rad na Zvezdari i komisija veštaka psihologa i psihijatara. Nakon toga, njegova bivša supruga, Marija Mali, podnela je žalbu na tu odluku, ali je konačna presuda u korist gradonačelnika Beograda doneta 7. februara ove godine.

Sutkinja Alagić je odbila sve zahteve Marije Mali – i da se opet sasluša komisija veštaka psihologa i psihijatara, da se odobri novo veštačenje, kao i da Centar za socijalni rad napravi uvid u to kako je deci otkad žive sa ocem.

Kako za Danas objašnjavaju pravni stručnjaci, mnogi očevi žele da dobiju starateljstvo nad decom da bi se osvetili supruzi ili da ne bi plaćali alimentaciju. Prema njihovim rečima, trajanje postupaka za razvod braka zavisi od težine spora, ali se oni načelno završavaju za godinu dana, nekad i nešto kraće, a retko se oduže na dve do tri , pa čak i pet godina.

U svim brakorazvodnim parnicama, kada se odlučuje o starateljstvu nad decom, sud je obavezan da pribavi mišljenje centra za socijalni rad, koji o starateljstvu odlučuje s obzirom na interes deteta.

Dragana Boljević, predsednica Društva sudija Srbije, ističe za Danas da se deca češće dodeljuju majci, a da je „izuzetak jedino ako se utvrdi da je otac taj koji je bio savesniji, predaniji i bolje odgovara njihovim emocionalnim potrebama“.

Advokatica Marjana Majstorović objašnjava za Danas da su razlozi zbog kojih sud može da odluči da dodeli starateljstvo samo jednom roditelju – a na osnovu procene i nalaza centra za socijalni rad – najčešće sledeći: kada je teško bolestan, odsutan zbog prirode posla, ili zbog lečenja, na izdržavanju kazne zatvora, ako je prepustio staranje o detetu drugom roditelju i drugo.

– Pravno je roditelj u nemogućnosti da vrši roditeljsko pravo ako je maloletan, a emancipacijom nije stekao potpunu poslovnu sposobnost, ako je lišen poslovne sposobnosti ili se odrekao roditeljskog prava – ukazuje Majstorović.

U Centru za socijalni rad na Zvezdari kažu za Danas da centri po nalogu suda dostavljaju mišljenje o starateljstvu, za šta imaju rok od 60 dana, ali sud donosi konačnu odluku, koju ne mora da zasniva na mišljenju centra. Pritom, u Centru negiraju ustaljene priče da otac dobija starateljstvo samo u slučajevima kada je majka nepodobna i socijalno problematična, već se uvek gleda šta je za dete najbolje ili za kog roditelja je ono više vezano.

Marija Mali je u intervjuu za KRIK izjavila da je izgubila starateljstvo nad troje dece na „najbrutalniji način“.

– Obraćala sam se mnogima. Nigde nisam naišla ni na kakvu pomoć, zaštitu, savet. Gde god da odem, ili neće da me prime, ili jednostavno neće niko ni da me sasluša. Obraćala sam se premijeru, Centru za socijalni rad i na još nekoliko adresa. Činjenica je da se on nepunih godinu dana posle razvoda ponašao kao da smo mi u braku. Nisu ni deca smela da znaju. Mi smo u javnosti glumili idealan par – istakla je bivša supruga gradonačelnika Beograda.

U međuvremenu je protiv bivšeg supruga podnela krivičnu prijavu zbog nasilja, jer ju je, kako tvrdi, napao u njenom stanu „pred decom i ženom koja je tada radila kod nas“. U isto vreme, Siniša Mali podneo je i prijavu protiv nje za lažno prijavljivanje. NJena krivična prijava je odbijena, a nije joj poznato šta je bilo sa njegovom.

Inače, prema podacima iz 2010, razvedeni očevi pet puta ređe su dobili starateljstvo. Posle 6.644 slučaja razvoda braka tokom te godine, tek 478 muževa dobilo starateljstvo nad decom.

Boljević: Brzina postupka zavisi od Centra za socijalni rad

– Da se slučajevi koji se tiču starateljstva nad maloletnom decom rešavaju hitnim postupkom, zbog dobrobiti i interesa upravo dece, preporuka je porodičnog zakona iz 2006. godine – objašnjava za Danas Dragana Boljević, predsednica Društva sudija Srbije, a sama brzina postupka zavisi od brzine kojom će nadležni centar za socijalni rad sudu dostaviti svoje mišljenje. Ona dodaje da kada sud treba da donese odluku o poveravanju maloletnog deteta, obavezna procedura je pribavljanje mišljenja organa starateljstva, a to je nadležni centar za socijalni rad. „Taj centar, posle opsežnog posmatranja, daje svoj stručni nalaz i mišljenje o porodičnoj situaciji a sudije pri odlučivanju uglavnom uvažavaju mišljenje Centra za socijalni rad“, kaže Boljević, ali naglašava da se ovakva odluka donosi brzo samo ako i centar za socijalni rad brzo obavi svoj posao i ako su roditelji saglasni sa stručnim nalazom i mišljenjem. Taj nalaz podrazumeva procenu celokupne dotadašnje porodične situacije, objašnjava naša sagovornica, odnosno koji od roditelja je do tada više bio orijentisan ka deci, ko je više vremena provodio sa njima, vodio ih u školu, pomagao oko domaćih zadataka i uopšte ko za njih predstavlja važniju emocionalnu podršku.

– Onda centar da svoje mišljenje da bi deca mogla da budu kod jednog od roditelja. Emocionalna potpora je za decu mnogo bitnija od, recimo, materijalne i stambene situacije i to uopšte nije opredeljujuće za to ko će dobiti starateljstvo – naglašava Boljević i dodaje da se najviše vodi računa o tome kakvim poslom se roditelj bavi i da li ima vremena da bude sa decom, kao i ko je do tada više vremena provodio sa njima.

Apartmani na Kopaoniku Marija Mali za Krik je izjavila da tokom razvoda nije bilo jednostavno podeliti imovinu pošto Siniša Mali ne vodi sve na svoje ime. Podelili su ono što se u papirima vodilo na Sinišu – dva spojena stana u luksuznom beogradskom kompleksu „Oaza“ pripala su Mariji Mali, a stan u Bugarskoj ostao je njemu. Siniša je, međutim, zadržao ostale stanove koji nisu bili upisani na njegovo ime. Ona je ukazala na još tri nekretnine kojima raspolaže njen bivši suprug – još jedan stan u „Oazi“ i dva apartmana na Kopaoniku, na atraktivnoj lokaciji u središtu ovog turističkog centra, nedaleko od prvih staza za skijanje. Ovih stanova nema u njegovom imovinskom kartonu na sajtu Agencije za borbu protiv korupcije. Janković: Ostavka tužioca jedini korak Ostavka je jedini dosledan korak za republičkog javnog tužioca posle gromoglasne tišine tužilaštva u slučaju Savamala, čak i posle intervjua bivše supruge gradonačelnika Malog portalu Krik, rekao je Saša Janković, budući kandidat za predsednika Srbije. On je dodao da je „svima u Srbiji jasno ko su „kompletni idioti“ koji su rušeći jednu ulicu sravnili sa zemljom pravni poredak i sigurnost građana Republike Srbije“. „Intervju Marije Mali tačka je posle koje ćutanje zahteva odgovornost. Postavlja se pitanje zašto mi uopšte imamo državu, ako ovako radi, tj. ne radi. Preostali nezavisni mediji ne mogu da rade posao tužilaštva ni drugih državnih organa. Srbiji su potrebne institucije koje će rešavati, a ne stvarati probleme ili ćutati o njima. Republički državni tužilac odgovoran je za ćutanje, a neki drugi državni funkcioneri za mnogo više od toga u slučaju Savamala“, zaključio je Janković. Vojni sindikat podržao protest Inicijative Inicijativa Ne da(vi)mo Beograd saopštila je juče da je za današnji protest ispred Skupštine Grada Beograda (15 časova) dobila podršku Vojnog sindikata Srbije, Policijskog sindikata Srbije, Sindikalne organizacije Zastava oružje, Nezavisnog sindikata prosvetnih radnika Vojvodine i Centra za zaštitu potrošača Begej iz Zrenjanina. Takođe, svoj dolazak su najavili i pokret Podrži RTV iz Novog Sada, Udruženi pokret slobodnih stanara i vlasnika privatnih zgrada iz Niša i Lokalni front iz Kraljeva, kao i drugi. Otkaz u Bambiju Marija Mali dobila je otkaz u kompaniji Bambi iz Požarevca, a ne u kompaniji Henkel, kako su izvestili pojedini mediji, saznaje Danas.

Podržite nas članstvom u Klubu čitalaca Danasa U vreme opšte tabloidizacije, senzacionalizma i komercijalizacije medija, duže od dve decenije istrajavamo na principima profesionalnog i etičkog novinarstva. Bili smo zabranjivani i prozivani, nijedna vlast nije bila blagonaklona prema kritici, ali nas ništa nije sprečilo da vas svakodnevno objektivno informišemo. Zato želimo da se oslonimo na vas. Članstvom u Klubu čitalaca Danasa za 799 dinara mesečno pomažete nam da ostanemo samostalni i dosledni novinarstvu u kakvo verujemo, a vi na mejl svako veče dobijate PDF sutrašnjeg broja Danas. Učlani se