Betjente taget med fingrene i Bendtner-dåsen - de slipper formentlig med en advarsel

Nysgerrige politibetjente bliver formentlig kun straffet med en advarsel, efter at de i strid med reglerne slog en straffesag mod fodboldspilleren Nicklas Bendtner op.

Det vurderer næstformand i Politiforbundet, Claus Hartmann.

Da Nicklas Bendtner i september 2018 blev sigtet for vold var mange interesserede i sagen. Således også i politietaten.

Ti personer hos Københavns Politi var så nysgerrige, at de fandt anledning ti at slå sagen op i myndighedens interne systemer. Det gælder også en ansat ved Nordsjællands Politi og en medarbejder i Rigspolitiet. Det beskriver DR, som har fået aktindsigt i dokumenter fra Rigspolitiet og Justitsministeriet.

Heftig søgeaktivitet Nicklas Bendtner blev sigtet i sagen om vold søndag den 9. september 2018. Allerede samme dag slog flere ansatte ved Københavns Politi sagen i politiets interne systemer. I alt slog 52 politiansatte sagen op i dagene efter gerningstidspunktet. 50 af dem var fra Københavns Politi, som var den politikreds, der behandlede voldssagen.

Det er dumt

Men det er strengt forbudt.

- Det ser vi med alvor på, og det synes vi bestemt ikke godt om. Det er dumt. Det må man ikke, og der er regler for, at man skal lade være med at rode sig ud i sådan noget. De bringer sig selv og andre i en dårlig situation, siger Claus Hartmann til Ekstra Bladet.

Flere i Københavns Politi har været til tjenstlig samtale, og næstformanden vurderer, at miseren er overstået med det.

De nysgerrige politifolk slipper ifølge ham med en løftet pegefinger.

- En lillebitte plet på straffeattesten?

- Ja, det kan du kalde det. En advarsel, siger næstformanden, som peger på, at der skal mere til en fyring - for eksempel hvis den pågældende medarbejder tidligere har haft problemer med at modstå fristelserne i søgesystemerne.

- Men jeg ser ikke det her som et stort problem for os, og vores kontrolsystemer er ret effektive, siger Hartmann, som uddyber, at man foretager løbende stikprøvekontroller.

Brug af politiets registre Som polititjenestemand har man adgang til en række elektroniske registre med fortrolige, personfølsomme informationer: Kriminalregistret (KR), CPR-registret, POLSAS, CRM-registret, m.fl . Med adgangen til oplysningerne følger et stort ansvar. Personfølsomme registre er arbejdsværktøjer, der som politiets øvrige værktøjer alene må anvendes, når arbejdet kræver det. Samfundets ønske om et effektivt politi legitimerer politiets adgang til de personfølsomme registre, men borgernes ret til privatliv kræver samtidig, at oplysninger fra registrene kun anvendes, når det er nødvendigt. Retten til privatliv omfatter blandt andet retten til at blive ladt i fred, retten til ikke at være tilgængelig for andre og retten til, at private informationer om en ikke stilles til rådighed for uvedkommende. Politiet arbejder derfor ud fra 'need-to-know'-princippet, som indebærer, at man som ansat i politiet kun søger og anvender informationer, der er relevante for din konkrete opgave/funktion. Er man i tvivl, bør man kontakte sin nærmeste leder. DET ER FOR EKSEMPEL ALDRIG I ORDEN AT: Undersøge sin nye nabos familieforhold i CPR-registret eller at foretage et hurtigt opslag i POLSAS, når du i pressen hører om en spændende sag og får lyst til at vide lidt mere. Der foretages registrering (logning) af alle opslag i politiets registre med henblik på at sikre overholdelse af sikkerhedsbestemmelserne. Stikprøvekontroller varetages af Rigspolitiet. Kilde: Etik i politiet Vis mere Luk

Visse ting skal man lade være med

- Er det for nemt at finde oplysninger om borgere?

- Det har jeg ikke forstand på og kan dårligt nok selv slå op i de systemer. Men man skal jo have et arbejdsredskab, der er tilgængelighed i og ikke et system, hvor man skal spørge en leder, hver gang man vil slå noget op.

- Kan du forstå, at det her har været ekstra spændende selv for politifolk?

- Der er så meget, der er spændende i denne her verden, og der er flere steder på arbejdsmarkedet, hvor ansatte har adgang til at sidde og berige sin hverdag ved at snage i andre folks liv, siger næstformanden med reference til for eksempel sygehusvæsnet.

- Men der er visse ting, politifolk skal lade være med for deres egen skyld. Borgerne skal kunne have tillid til, at politiet ikke benytter sig af deres adgang til oplysninger om mellemværender med myndighederne, med mindre man er sagsbehandler på sagen.

Bendtner gør ingenting

Nicklas Bendtner selv agter tilsyneladende ikke at gøre et stort nummer ud af, at hans fans hos politiet har snaget i hans journaler.

- I de her krænkelsestider, hvor mange har travlt med at være vrede i forskellige sammenhænge, har Nicklas valgt at tage det roligt, og han ser forløbet som en misforstået fodboldinteresse, siger fodboldspillerens forsvarsadvokat Anders Németh til DR.

Flere af de politifolk, som er blevet taget med fingrene i Bendtner-dåsen, har ifølge DR oplyst, at de kiggede med på sagen, fordi de var nysgerrige.

- Jeg har ikke på noget tidspunkt delt oplysningerne med andre. Det var på tidspunktet et svagt øjeblik fra min side. Jeg beklager dybt., lyder et svar til Rigspolitiet i februar 2019.