Udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) har sendt et bilag med en opsigtsvækkende erkendelse til Folketingets Udlændinge- og Integrationsudvalg. Netop som ministeren er under kritik for ulovlig sagsbehandling i flere sager, oplyser hun i bilaget, at udlændingemyndighederne i knap tre år har været opmærksom på en ulovlig regel i udlændingeloven uden at reagere.

Reglen handler om flygtninge og andre udlændinges mulighed for at bibeholde en opholdstilladelse i Danmark i kraft af tilknytning til arbejdsmarkedet, hvis de mister deres tidligere opholdstilladelse. Problemet er, at reglen ifølge Inger Støjberg »i visse situationer indebærer ulovlig forskelsbehandling«, og særligt problematisk er det, at ministeriet i årevis har undladt at reagere på viden om, at noget har været galt.

I bilaget oplyser Inger Støjberg: »Mit system har været bekendt med denne særlige problemstilling siden april 2015. Ved en stærkt beklagelig fejl er der ikke taget de nødvendige skridt til ved en lovændring at bringe bestemmelsen i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser. Det skal nu bringes i orden hurtigst muligt.«

Omfanget af problemet er stadig uklart. Ministeriet har ifølge bilaget identificeret en enkelt sag, hvor der kan være sket ulovlig sagsbehandling og vil nu på eget initiativ foretage »en manuel gennemgang af ca. 40 afslag givet i perioden 2003 til 2017«, hvor der også kan være problemer.

Over for Information efterspørger eksperter, at Udlændinge- og Integrationsministeriet kommer med en mere detaljeret forklaring end den, der fremgår af bilaget til Folketinget. Men det har ikke været muligt at få fra ministeriet.

Juraprofessor Jens Vedsted-Hansen fra Aarhus Universitet siger, at det er uklart for ham, hvori det juridiske problem præcis består.

»På det foreliggende grundlag kan jeg ikke helt se, hvad problemet er, og jeg undrer mig umiddelbart over, at der skulle være tale om konventionsstridig forskelsbehandling,« siger professoren. Han peger på, at der i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention er en beskyttelse imod forskelsbehandling på en række områder, men normalt ikke når det handler om adgang til arbejdsmarkedet, som den omtalte regel vedrører.

Jens Vedsted-Hansen understreger samtidig, at det er »en alvorlig sag«, hvis et ministerium i flere år har siddet viden om ulovligheder overhørig.

Ministeren: Ikke godt nok

Den omtalte regel i udlændingeloven indebærer, at udlændinge, der tidligere har haft opholdstilladelse i Danmark og mister den, i visse tilfælde kan få en ny opholdstilladelse, hvis de har været ansat to år hos samme arbejdsgiver eller gennem længere tid været selvstændige. Den ulovlige forskelsbehandling består ifølge ministeriet i, at udlændinge med mulighed for varigt ophold kan få opholdstilladelse i kraft af reglen, hvis deres tilladelse er blevet inddraget eller nægtet forlænget, hvorimod udlændinge med opholdstilladelse med henblik på midlertidigt ophold alene kan få ophold, hvis deres opholdstilladelse er blevet inddraget – ikke hvis den er nægtet forlænget.

Inger Støjberg (V) udtaler i en mail til Information: »Det er ikke godt nok, at der ikke er blevet rettet op på reglerne før nu. Jeg blev af mit ministerium gjort opmærksom på sagen den 21. februar, og jeg bad om, at der straks blev taget initiativ til at informere Folketinget, hvilket skete via brev samme dag.«

Ministeren understreger, at hun ikke har i sinde at komme forskelsbehandlingen til livs ved at give dem med midlertidigt ophold lige så gode muligheder for at få ophold i kraft at tilknytning til arbejdsmarkedet som dem med mulighed for varigt ophold. I stedet vil hun ændre reglerne, så ingen af de to grupper kan få ophold ved at arbejde i Danmark to år, hvis de mister deres tidligere opholdstilladelse. Når ingen længere kan gøre brug af bestemmelsen, stilles alle lige.

»Jeg har desuden skrevet til Folketinget, at jeg agter at fremsætte et lovforslag i denne folketingssamling om at ændre disse regler. Jeg synes faktisk, det er noget underligt noget, at man kan sikre sig en opholdstilladelse ved blot at have arbejdet to år i Danmark. Flygtninge skal naturligvis forsørge sig selv, mens de er her, men de skal også tilbage til deres hjemland så snart, der er fred igen. Der skal det ikke være sådan, at blot to års arbejde skal stå i vejen for, at vi kan få folk sendt hjem,« udtaler Inger Støjberg.

Fejl blev opdaget under SR

Hendes ministerium oplyser til Information, at det var det daværende Justitsministerium, der tilbage i april 2015 advarede det daværende Beskæftigelsesministerium om det juridiske problem, som altså først bliver håndteret nu.

I sommeren 2015 var der folketingsvalg, og udlændingeområdet blev efterfølgende, under Lars Løkke Rasmussens (V) regering, samlet under Inger Støjbergs Udlændinge- og Integrationsministerium. Ministeriet vedkender sig det fulde ansvar, da det daværende Beskæftigelsesministerium ikke kunne nå at ændre reglerne før folketingsvalget.

Lektor på juridisk Institut på SDU Peter Starup efterspørger ligesom Jens Vedsted-Hansen flere oplysninger fra ministeriet.

»Det er påfaldende, at der er gået så lang tid, før man retter op på sagen. Men hvorfor mener man ikke, at man kan forskelsbehandle? De siger bare, at man har fundet ud af engang i 2015, at det var i strid med Danmarks internationale forpligtigelser. Hvis man skal være djævlens advokat: Hvorfor skal man ikke kunne forskelsbehandle?« spørger lektoren. Han peger på, at udlændinge med mulighed for varigt ophold og udlændinge med midlertidigt ophold på flere andre måder bliver forskelsbehandlet, uden at det udgør et juridisk problem.

»Men man har åbenbart fundet, at man ikke kan forskelsbehandle,« siger Peter Starup. »Det samme skete med 26-årsreglen. Når man bliver dømt for diskrimination, fjerner man hele kattelemmen til ophold i stedet for at rette op på det.«

Somaliere skal ud

Når sagen kommer frem nu, skyldes det, at Udlændingestyrelsen for tiden inddrager i hundredvis af opholdstilladelser til somaliere i Danmark, fordi de danske myndigheder vurderer, at sikkerheden i Somalia er forbedret, og somalierne kan vende hjem.

Men for somaliere i arbejde kan der være en mulighed for at få lov til at blive i Danmark, hvis de kan bevise, at de har haft to års uafbrudt arbejde hos samme arbejdsgiver på almindelige vilkår. Reglen gælder, uanset hvor meget man tjener, og hvilket uddannelsesniveau, man har. Det er denne kattelem, Inger Støjberg nu vil lukke. Der findes derudover to andre kattelemme: Hvis man tjener mindst 417.793,60 kroner om året eller får tilbudt en stilling inden for et erhverv på den såkaldte positivliste over, hvor der er mangel på kvalificeret arbejdskraft.

En meget omtalt somalier, der mister sin opholdstilladelse, er Mohamed Ibrahim fra Thy. Han har fast arbejde på slagteriet Tican, hvor han tjener 370.000 om året. Hans kolleger på slagteriet har begyndt en underskriftsindsamling for at støtte ham. Indtil nu har Mohamed Ibrahim ifølge hans advokat arbejdet 19 måneder på almindelige vilkår på Tican, og mens hans klagesag bliver behandlet, arbejder han videre. Dermed er der god sandsynlighed for, at han når de to års ansættelse.

Både Dansk Folkeparti og Enhedslisten har stillet folketingsspørgsmål til Inger Støjberg om sagen.

Johanne Schmidt-Nielsen (EL) mener, der er tale om »en virkelig mystisk sag«.

»For eksperterne tvivler tilsyneladende på Støjberg og hendes ministeriums vurdering af, at der er begået ulovlig sagsbehandling. Det plejer at være den anden vej rundt. Men uanset hvor sær sagen er, så er én ting jo såre simpel. Det er helt uacceptabelt, at et ministerium kender til ulovlig sagsbehandling i tre år uden at reagere.«