En splittet regering udskød tidligere på ugen sin stillingtagen til, om den omstridte blasfemiparagraf skal afskaffes eller bevares.

Men presset er stigende, efter at flere lande omkring os har afskaffet lignende lovbestemmelser, og fredag eftermiddag kan der tegne sig et politisk flertal for den beslutning.

Læs også : Pape om blasfemiparagraf: Giv os lige nogle måneder til at undersøge det

Her offentliggøres resultatet af Alternativets afstemning om blasfemiparagraffen - partiet har tidligere været imod en afskaffelse, men har nu bedt sine medlemmer tage stilling.

BLASFEMIPARAGRAF Af blasfemiparagraffen fremgår det: "den, der offentlig driver spot med eller forhåner noget her i landet lovligt bestående religionssamfunds troslærdomme eller gudsdyrkelse, straffes med bøde eller fængsel indtil 4 måneder".

Hvis medlemmerne beslutter, at partiet skal gå ind for en afskaffelse af paragraffen, vil der reelt kun være to partier tilbage i Folketinget, der ikke går ind for en afskaffelse - nemlig Venstre og Socialdemokratiet.

Liberal Alliance, De Konservative, Enhedslisten, De Radikale, SF og Dansk Folkeparti ønsker alle et opgør med den paragraf, der i sin nuværende form blev indført i 1866.

Afskaffet i Norge, Holland og Island

Justitsminister Søren Pape Poulsen (K) lagde tidligere på ugen ikke skjul på, at De Konservatives holdning til en afskaffelse er klar, men han har alligevel skudt en endelig stillingtagen til hjørne og indleder nu en undersøgelse i andre lande.

- De Konservatives holdning er klar, men nu er jeg justitsminister, og jeg udtaler mig på vegne af regeringen, og regeringens holdning er, vi gerne vil have undersøgt alt. For skal man tage videre skridt her, så skal vi være sikre på det, vi gør, sagde Pape Poulsen.

Tidligere på året erklærede justitsministeren sig parat til at se nærmere på paragraffen.

Det skete i anledning af, at en 42-årig mand blev tiltalt for overtrædelse af blasfemiparagraffen, fordi han i december 2015 slog en video op på Facebook, hvor han brænder Koranen af.

Læs også : PET: Ophævelse af blasfemiparagraf kan få sikkerhedsmæssige konsekvenser for Danmark

Det var den første tiltale siden 1971. Sidst en person blev dømt under paragraffen var i 1946.

I de seneste år har der været en bølge af liberalisering af lovgivning imod blasfemi i vestlige lande - og for nylig blev lovbestemmelser afskaffet i Norge, Holland og Island.

Kritikere herhjemme mener dog, at det vil udgøre en sikkerhedsrisiko at afskaffe blasfemiparagraffen, fordi det kan opfattes som en tilladelse til at brænde Koranen og Bibelen af.

I tirsdags omtalte DR Nyheder, at PET vurderer, at en ophævelse af blasfemiparagraffen kan få sikkerhedsmæssige konsekvenser for Danmark.

- PET’s Center for Terroranalyse (CTA) vurderer, at en ophævelse af straffelovens § 140 om blasfemi vil kunne have sikkerhedsmæssige konsekvenser for Danmark, herunder bidrage til at skærpe trusselsbilledet i forhold til Danmark og danske interesser i udlandet, lyder det i et svar til Folketinget fra Justitsministeriet, der har indhentet udtalelsen fra PET.

Det såkaldte Straffelovråd kom med en lignende konkusion for nogle år siden, men i betænkningen lød det også, at et blasfemiforbud ikke hindrer skarp kritik af religioner og religiøse dogmer.

De argumenter brugte den daværende SR-regering til at beholde blasfemiparagraffen.

To domme

Fortalere for en afskaffelse mener omvendt, at der i en tid med pres på ytringsfriheden og religiøst funderet terrorisme ikke bør findes lovgivning om blasfemi.

Socialdemokratiets retsordfører, Trine Bramsen, sagde forleden:

- Jeg mener ikke, at vi får et bedre samfund af, at vi kan brænde religiøse skrifter af. Og jeg tror heller ikke, vi får en bedre debat for den sags skyld.

- Og så kan jeg ikke rigtigt se, hvad der står tilbage, slet ikke når vi har PET, der siger, at det kan udgøre en ekstra trussel, fordi der er nogen, der vil se sig kaldet til at brænde givetvis koraner af, og så opstår der en ekstraordinær konflikt, lød det.

Blasfemiparagraffen har ført til domme to gange: I 1938 dømtes en gruppe nazister for at have omdelt løbesedler, der beskyldte jøder for overgreb på ikke-jødiske piger.