Statsministre og politikere fra hele Norden gæster i denne uge København, når Nordisk Råd afholder sin 68. session.

Og selv om rådet ikke kan beslutte eller gennemføre noget på landenes vegne, er der mere brug for det end nogensinde, mener Socialdemokraternes Henrik Dam Kristensen, der i år også præsident for Nordisk Råd.

- Der har været en tendens til, at der var lidt for meget fætter-kusine-fest over det nordiske samarbejde, siger han.

- Men der er masser af muligheder, og jeg synes ikke, vi udnytter det godt nok i dag. Hvis vi skal have legitimitet over for befolkningen, skal vi være meget konkrete på, hvor vi giver en merværdi.

Under det danske formandskab har der været sat fokus på turisme, forsvarssamarbejde og sundhedssamarbejde.

Skal være mere konkrete

- Sundhedsministrene diskuterer for eksempel, om vi kan lave fælles medicinindkøb til hele Norden, siger Henrik Dam Kristensen.

- Der er jo forskel på, om du kommer til et medicinalfirma og siger, at du har fem millioner potentielle brugere - eller du kommer med over 20 millioner folk i ryggen.

Nordisk Råd kan ikke træffe nogen beslutninger, men kan sende forslag til Nordisk Ministerråd, hvor statsministre og fagministre mødes.

- Det nytter ikke noget, at vi 87 parlamentarikere i Nordisk Råd laver en aftale om, at der skal være fred på Jorden. Vi skal være meget konkrete, siger han.

• Fakta om Nordisk Råd

• Nordisk Råd blev dannet i 1952 af Danmark, Island, Norge og Sverige. Siden blev Finland medlem i 1955, Færøerne og Åland (øgruppe mellem Finland og Sverige) i 1970 og Grønland i 1984.

• Rådet har 87 valgte medlemmer. Danmark, Finland, Norge og Sverige har hver 20. To af Danmarks repræsentanter kommer fra Færøerne og Grønland, mens to af Finlands kommer fra Åland. Island har syv mandater.

• Medlemmerne sidder i medlemslandenes nationale parlamenter og vælges efter forslag fra partigrupperne. Der er altså ikke direkte valg til Nordisk Råd.

• Præsidentskabet roterer mellem landene. Lige nu er det danske Henrik Dam Kristensen (S), der er præsident.

• Ud over Nordisk Råd er det nordiske samarbejde også forankret i Nordisk Ministerråd, som blev grundlagt i 1971. De nordiske fagministre mødes til ministerråd et par gange om året - eksempelvis om fiskeri, kultur og miljø.

• Hvert land har en stemme i Nordisk Ministerråd. Formandskabet varer et år ad gangen og går på omgang. I 2016 har Finland formandskabet.