Danmark skal være en del af EU's bankunion, og det bliver uden at spørge folket først.

En rapport fra regeringen viser således, at der ifølge Justitsministeriet ikke vil være tale om suverænitetsafgivelse, hvis de danske politikere ønsker at lade Danmark deltage i den europæiske bankunion.

Det erfarer DR Nyheder. Rapporten ventes officielt præsenteret i løbet af torsdag formiddag.

Regeringen vil samtidig lægge op til, at Danmark bør være en del af bankunionen. Regeringen mener som udgangspunkt, at det vil være i Danmarks interesse at deltage i unionen, men vil først tage endelig stilling på et senere tidspunkt, når man har set unionen fungere i praksis.

Læs også : Radikale: Tiden er inde til bankunion

Bankunion i to dele

Hvis et flertal i Folketinget ender med at støtte dansk deltagelse i EU´s bankunion, kommer vi med i en union, der består af to dele:

Et fælles overnationalt banktilsyn, der skal sikre, at bankerne er sunde - og nogle fælles regler for, hvordan man skal afvikle syge banker.

Det fælles banktilsyn hedder også Den Fælles Tilsynsmekanisme eller på engelsk Single Supervisory Mechanism, SSM.

Læs også : Forstå Bankunionen på fem minutter

Tilsyn med 6000 banker

Tilsynet skal holde øje med cirka 6000 banker. Det er Den Europæiske Centralbank (ECB), der har hovedsæde i Frankfurt, der får det overordnede ansvar for tilsynsmyndigheden.

ECB vil kort sagt føre direkte tilsyn med de banker, der er de største. Det vil i alt dreje sig om 150-200 banker.

I Danmark er det listen med de såkaldte Sifi-banker, der bliver underlagt direkte kontrol fra ECB. Sifi-banker står for "systemisk vigtige banker", og hvis en bank er udråbt til at være en Sifi-bank, så betyder det, at hvis den pågældende bank går ned, så kan det være et problem for hele samfundet og ikke blot for banken.