Hvis ikke den daværende VLAK-regering med stemmer fra Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og SF havde gennemført ghettopakken, så havde Bo-Vita, der administrerer almene boliger, ikke solgt over halvdelen af sine lejligheder i Mjølnerparken.

Det fortæller formand for Bo-Vita Jan Hyttel.

»Vi sælger på grund af ghettoloven. Mjølnerparken er en hård ghetto ifølge loven, og så skal man afvikle 60 procent af familieboligerne«.

»Det kan man gøre ved at omdanne dem til ældre- eller ungdomsboliger. Det kan vi ikke. Så kunne vi rive dem ned, men det synes vi ikke, at man skal med gode boliger. Så vi kan frasælge dem til private. Det er vores eneste valgmulighed«.

»Så det er lovgivningen, der tvinger os til det. Uden den, så havde vi ladet boligerne fortsat være almene boliger. Hvorfor skulle vi have lavet om på det«?, siger Jan Hyttel.

Fakta Ghetto eller udsat boligområde? Over 40 procent af beboerne i alderen 18-64 år er uden tilknytning til arbejdsmarked eller uddannelse. Det opgøres ved et gennemsnit over de seneste to år.

Andelen af beboere, der er dømt for at overtræde straffeloven, våbenloven eller lov om euforiserende stoffer, er mindst tre gange så høj som gennemsnittet i landet. Det opgøres ved et gennemsnit over de seneste to år.

Over 60 procent af beboere i alderen 30-59 år har kun en grunduddannelse.

Boligområdets indkomst skal være væsentligt lavere end resten af regionens. Det måles ved at tage den gennemsnitlige bruttoindkomst for skattepligtige beboere i alderen 15-64 år, som ikke er under uddannelse. Den skal være mindre end 55 procent af gennemsnittet for samme gruppe i regionen.

Et boligområde skal opfylde mindst to ud af de fire kriterier for at være et udsat boligområde.

Hvis mindst halvdelen af beboerne i et udsat område med mindst 1000 indbyggere desuden er indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande, er der i stedet tale om en ghetto.

Hvis et boligområde har været på den såkaldte ghettoliste i fem år, bliver det betegnet som en hård ghetto. 15 boligområder blev i december 2019 defineret som hårde ghettoer. Kilder: Transport- og Boligministeriet. Vis mere

Der er tale om to ud af fire karréer i Mjølnerparken, der bliver solgt fra til private. De vil ende som lejligheder til privat udlejning. Køber vil dermed kunne sætte krav til lejerne, så området kan komme væk af ghettolisten.

Det vil betyde, at ganske mange familier skal genhuses, fordi de ikke har råd til at leje sig ind eller ikke lever op til de kommende krav.

»Det vil ikke ret mange - hvis overhovedet nogen - have råd til«, siger Jan Hyttel.

Vil hjælpe dem, der ikke kan blive boende

Han understreger, at Bo-Vita vil hjælpe dem, der ikke kan blive boende, så godt de kan.

»Vi er i den heldige situation, at vi jo er i gang med at renovere lejlighederne. Så omkring 130 familier er på midlertidige lejekontrakter, fordi deres lejligheder alligevel skulle renoveres«.

»Så har vi omkring 130 lejemål, hvor vi kan genhuse dem i andre boliger i nogle af vores andre boligområder i København. Vi har små 6.000 boliger i København, hvor der også er en naturlig fraflytning. Så vi er sikre på, at vi kan genhuse alle inden for Københavns Kommunes grænser«.

»Vi tror ikke, at det bliver nødvendigt at tvangsflytte nogen«, siger Jan Hyttel.

Pengene fra salget af ejendommene på Nørrebro vil Bo-Vita bruge på genhusningen og på at opføre nye almene boliger i København.

»Nu står de ledige grunde jo ikke og råber efter os i København, men der er eksempelvis plads nogle af de steder, hvor vi allerede har boliger. Så der er flere muligheder«, siger Jan Hyttel.

ritzau