Test i forbindelse med kvote 2-ansøgninger til medicinstudiet sorterer de kvindelige studerende fra.

Universitetet øger sit kvote 2-optag til sommer, så 25 procent af alle studerende nu bliver optaget ad den vej i forsøget på at skabe det bedste match.

Det risikerer imidlertid at blive en fordel for mænd, for MCQ-testen diskriminerer åbenlyst kvinder, mener Jakob Rathlev, der er chef for Danmarks Evalueringsinstituts enhed for videregående uddannelse.

Det siger han til Berlingske på baggrund af statistik for kvote 2-optaget på medicinstudiet på SDU, der viser, at mændene klarer testen dobbelt så godt som kvinderne.

- Denne test har en enorm kønsmæssig slagside og diskriminerer kvinder rigtigt hårdt. Vi må forvente, at mændene ikke er dobbelt så kloge som kvinderne, så de burde klare sig lige godt. Men her har vi en test, hvor mænd klarer sig meget, meget, meget bedre end kvinder, siger Jakob Rathlev til Berlingske.

Favoriserer unge fra veluddannede hjem

Han er samtidig bekymret for, at kvote 2 i endnu højere grad end kvote 1 favoriserer unge fra veluddannede hjem. En undersøgelse fra SFI viste sidste sommer, at der ikke er noget, der tyder på, at kvote 2 mindsker den sociale skævhed. På nogle uddannelser, eksempelvis medicinstudiet, var der lidt flere studerende fra højtuddannede hjem i kvote 2 end i kvote 1.

Studerende søger kvote 2, når de ikke har eksamensgennemsnittet til at blive optaget på et studie via kvote 1, men i stedet har brug for en individuel vurdering af deres kvalifikationer.

- Test favoriserer den dovne akademikerdreng, der er kvik nok, men sløset i sin gymnasietid. Han kan godt performe til et højt niveau på dagen, og så nupper han studiepladsen. Kvote 2 er en fordel for de ressourcestærke. Det er et grundlæggende problem, fordi den oprindelige tanke med kvote 2 var at tilgodese den modsatte gruppe, nemlig dem fra de kortuddannede hjem, der ikke fik de højeste karakterer i gymnasiet, mener Jakob Rathlev. SFI-undersøgelsen har set på universitetsoptaget i perioden 1996-2007 og har dermed ikke vurderet social skævhed ved SDUs nyeste optagelsesformer med MCQ-test og strukturerede samtaler, men i stedet ved motiverede ansøgninger.

- Vi mangler nyere undersøgelser til at vurdere billedet i dag, for der sker rigtig meget på kvote 2, hvor man især i de senere år har prøvet nye optagelsesmetoder af, siger Jakob Rathlev.

28-årige Søren Rosenlund, som på torsdag kan kalde sig læge, var imidlertid glad for processen, da han i sin tid blev optaget, skriver Berlingske. I 2010 fik han en af de eftertragtede kvote 2-pladser på medicinstudiet på Syddansk Universitet (SDU) efter at have været igennem en optagelsesprocedure med først den såkaldte MCQ-test og efterfølgende forskellige samtaleforløb, som flere kommende studerende på SDU fremover vil blive optaget på baggrund af.

Testen indeholder ikke paratviden

Søren Rosenlund oplevede ikke testen som svær, for den tester ikke paratviden.

- Du skal tage en hurtig beslutning, tænke logisk og videre til næste spørgsmål. Mange af opgaverne handler om at læse og forstå en tekst, og noget skal analyseres, så jeg ville egentlig tro, at kvinderne havde en fordel, siger han. Adspurgt hvorfor Søren Rosenlund tror, at mange kvinder falder fra i testen, kommer et forsigtigt bud baseret på hans egen strategi:

- Jeg havde lagt en plan og sagt til mig selv, at det var fint, selv om jeg ikke nåede eller forstod det hele. Jeg ved ikke, om det er en anden tilgang til test, end den nogle kvinder har.

MCQ-testen stiller spørgsmål inden for fem områder; evnen til kritisk tænkning, kvantitativ tænkning, sproglig og kulturel forståelse, mellemmenneskelig forståelse og evnen til videnskabelig tænkning. Testen er anonym, og ingen kan se, om det er en mand eller en kvinde, der har besvaret den, fortæller studiechef på SDU Annette Lund. Kvindernes dominans på de lange videregående uddannelser og særligt medicinstudiet har begejstret, men også bekymret, fordi kvinder i for stor udstrækning går efter at blive uddannet inden for de samme specialer f.eks. som børnelæger, mens de i mindre udstrækning går efter kirurgiske specialer. Pr. 1. oktober 2015 studerede 3.381 mænd medicin på bachelor- eller kandidatniveau herhjemme, mens det samme gjorde sig gældende for 5.607 kvinder, og pr. 1. januar 2016 var der, ifølge Lægeforeningen, for første gang flere erhvervsaktive kvindelige læger end mandlige i Danmark, skriver Berlingske.