Eesti on Euroopa Liidus üks kõige madalama autovarguste suhtarvuga riike - siin varastatakse üle nelja korra vähem autosid kui Euroopas keskmiselt. Politsei hinnangul on selleni jõutud tänu korrakaitsjate, kindlustajate ja kogukondade tihedale koostööle.

Kui Euroopa Liidus varastati aastatel 2015-2017 keskmiselt 697 000 autot aastas, mis teeb 139 autovargust 100 000 elaniku kohta, siis Eestis varastati samal perioodil keskmiselt 31 autot 100 000 elaniku kohta aastas, selgub Eurostati hiljutisest statistikast.

Suhteliselt kõige suurem oli autovarguste arv Luksemburgis, kus politsei registreeris 328 ärandamist 100 000 elaniku kohta, järgnesid Kreeka 269, Itaalia 257, Rootsi 256, Prantsusmaa 247 ja Tšehhi 238 autovargusega aastas 100 000 elaniku kohta. Kõige madalam oli autovarguste tase Taanis - neli autovargust 100 000 elaniku kohta, edasi tulid Rumeenia 15, Horvaatia 20 ning Eesti ja Slovakkia mõlemad 31 autovargusega aastas 100 000 elaniku kohta.

Euroopa Liidus tervikuna on autovarguste arv viimase kümne aastaga ligi kolmandiku võrra langenud. Kui perioodil 2008-2010 varastati EL-i riikides aastas keskmiselt 983 000 autot, siis 2015-2017 oli sama number 697 000 autovargust.

Politsei: püüdsime kohe algul vargused pidama saada

"Kui Eestis hakkasid kallimad autod, millel on võtmevaba käivitussüsteem, varaste saagiks langema, pidime väga kiirelt ja resoluutselt sellele reageerima," rääkis politsei- ja piirivalveameti (PPA) Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Urmet Tambre. "Me teadsime, et kui jääme hiljaks, ei jõua me neid vargusi lahendada."

Tema sõnul tegeles siis, kui esimesed autovaraste grupeeringud Eestisse tulid ja jõuliselt tegutsema hakkasid, varastega mitukümmend politseinikku, et teha Eesti varaste jaoks võimalikult ebamugavaks kohaks. "Üheskoos tegutsedes jõudsime täna selleni, et saame rääkida niivõrd positiivsetest numbritest. Paljud teised riigid on oma stardipositsiooni maha maganud – see, et meie õigel hetkel asja sisule ja tagamaadele pihta saime, on meie edu võtmeks olnud," rääkis Tambre.

Samuti on varguste takistamisele kaasa aidanud politsei koostöö kindlustusfirmade ja kohalike kogukondadega, lisas Tambre.

"Autovarguste madal arv Eestis on saavutatud suuresti tänu erinevate organisatsioonide koostööle erinevate kindlustusseltsidega, mistõttu oleme ka politseis saanud tegutseda selliselt, et ei lähene igale vargusele juhtumipõhiselt, vaid tegeleme suuremate grupeeringute kindlakstegemise ja tabamisega. Me saame tänu tihedale tööle oma partneritega autovargad kiiresti kätte," selgitas ta.

"Samuti mängib väga suurt rolli kogukondlik käitumine. Autovargal ei ole Eestis mugav tegutseda. Elamurajoonides on seal elavad inimesed tähelepanelikud ning tihtipeale lausa pildistavad enda kodupiirkonnas liikuvaid kahtlaseid sõidukeid või inimesi. Varas armastab anonüümsust, mida meil tihtipeale ei ole - igasugune võõra tegevus enda kogukonnas on märgatud," lisas Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht.

Varguseid on pea poole vähem kui 2015. aastal

Autovarguste arv on Eestis viimase nelja aastaga 45 protsendi võrra langenud. Kui 2015. aastal registreeris politsei 338 sõiduautode vargust, siis eelmisel aastal oli selliseid juhtumeid 185. Umbes 40 protsenti vargustest toimub Harjumaal, 16 protsenti Ida-Virumaal, 14 protsenti Tartu maakonnas ja ligi kümnendik Pärnu maakonnas.

Tänavu näitab varguste arv siiski eelmise aastaga võrreldes kerget kasvu. Kui mullu varastati kümne kuuga 147 sõiduautot, siis tänavu 161, suurim kasv on tulnud Harju maakonnast, kus eelmisel aastal ärandati kümne kuuga 55, tänavu aga juba 75 autot.

Automarkidest on perioodil 2015-2019 varaste lemmik olnud Volkswagen - selle tootja autosid on ärandatud 208 tükki, mis teeb kokku 19 protsenti kõigist varastatud sõiduautodest. BMW-sid on samal perioodil varastatud 148 (13 protsenti koguarvust), Audisid 91 autot (8 protsenti), Forde 78 autot (7 protsenti), Mercedez-Benze 72 sõidukit (6 protsenti). Kokku on 2015. aasta algusest kuni tänavu novembri alguseni varastatud 1116 autot.

"Üleüldiselt varastatakse enim ikkagi neid sõidukeid, mida on liikluses kõige rohkem. Ehkki suur osa professionaalsetest autovarastest tuleb Eestisse naaberriikidest, siis tasub meeles hoida, et ka kohalike seas on kogemustega pikanäpumehi," tõdes Tambre.

"Autovarguseid aitab ennetada see, kui nii kodus olles kui ka sealt lahkudes uksed ja aknad lukustada. Kindlasti ei tohiks autovõtmeid hoida kohtades, mis on vargale kergesti ligipääsetavad, näiteks esikus. Uuematel võtmevaba lukusüsteemiga autode puhul tasub võtme hoiustamisel arvestada, et vargad ei saaks spetsiaalsete seadmetega võtme signaali pikendada. Seda saab vältida, hoiustades võtmeid näiteks metallkarbis või spetsiaalses hoiukotis. Samuti ei tasuks autot jätta pikaks ajaks ilma valveta seisma," õpetas PPA Põhja prefektuuri kriminaalbüroo juht Tambre.