Kõik sai alguse sellest, et tallinlanna AP koos kogu perega omas kas halli passi või Vene kodakondsust. Oma elamisloakaarti pikendama minnes avastas ta ühel päeval ootamatult, et temast on saanud Eesti kodanik ja talle ei anta aegunu asemel uut elamisloakaarti.

Eesti kodaniku isikut tõendavat dokumenti AP ei tahtnud, vaid pöördus kohtusse, kus nõudis uut elamisloakaarti ja halli passi uuesti kehtivaks tunnistamist.

Kohtus selgus, et neljandal juunil lõppes AP elamisloakaardi kehtivuse aeg. AP käis viiendal juunil politsei- ja piirivalveameti (PPA) teeninduses uut elamisloakaarti taotlemas. PPA klienditeenindaja keeldus AP-le elamisloakaardi väljaandmisest, põhjendades seda sellega, et kaebaja on Eesti kodanik.

Kaebaja oli infost üllatunud, kuna juba alates 1996. aastast oli ta määratlemata kodakondsusega isik ja sellest ajast on tal välismaalase pass. AP külastas PPA Tammsaare teenindust teist korda, aga situatsioon kordus. Seejuures oli tema välismaalase pass tunnistatud kehtetuks ning seega ei olnud AP-l ühtegi isikut tõendavat dokumenti.

PPA selgitas kohtus, et kuni 31 märtsini 1995 kehtinud kodakondsuse seaduse kohaselt said Eesti kodakondsuse välismaalasest naisisikud abiellumisel Eesti kodanikuga enne 26. veebruari 1992, samuti omandasid Eesti kodakondsuse samade naiste alla 18-aastased lapsed.

PPA teatas, et on tuvastanud, et AP vanaema GJ abiellus 1983. aastal Eesti kodanikuga ja omandas seeläbi Eesti kodakondsuse. Kuna AP ema ZG oli sel ajal 12-aastane, siis omandas tema Eesti kodakondsuse seoses oma ema abiellumisega Eesti kodanikuga. Seega on ZG Eesti kodanik alates kuupäevast, kui tema ema abiellus Eesti kodanikuga.

Kodakondsusseaduse kohaselt omandab sünniga Eesti kodakondsuse laps, kelle sündimise ajal vähemalt üks tema vanematest on Eesti kodakondsusega. Arvestades, et AP sündimise ajal oli tema emal Eesti kodakondsus, omandas AP Eesti kodakondsuse sünniga oma ema kaudu. Seega on AP sünnijärgne Eesti kodanik. PPA selgitas, et saab AP-le välja anda üksnes Eesti kodaniku isikut tõendavad dokumendid ning on kohustatud AP-le antud pikaajalise elaniku elamisloa ja välismaalase passi kehtetuks tunnistama.