Verdens rikeste universitet, Harvard University i Boston, er blant de amerikanske organisasjonene som mottar norske bistandsmillioner.

Amerikanske organisasjoner får en kvart milliard kroner fra det norske bistandsbudsjettet hvert år. U-hjelpen til USA går til tenketanker, forskningsinstitusjoner og universiteter.

Harvard University i Boston er verdens mest kjente universitet. Men også det rikeste, med over 140 milliarder kroner i oppbygde fond.

Likevel fikk de 2,6 millioner kroner i støtte fra det norske bistandsbudsjettet i 2014. Pengene gikk til opplæring av afrikanske finansministere.

Statssekretær Bård Glad Pedersen mener dette er vel anvendte penger:

– Dersom Harvard kan bidra til kunnskapsutvikling som bidrar til å nå viktige utviklingsmål innenfor fattigdomsbekjempelse og sykdomsbekjempelse, så vil vi bidra til denne type kunnskapsutvikling, sier han til TV 2.

Veldig generøse

VEL ANVEDT: Statssekretær Bård Glad Pedersen forsvarer bruken av bistandsmidler. Foto: Scanpix.

I Washington D.C ligger det flere organisasjoner som får norsk støtte.

Global Finacial Integrity (GFI) fikk ti millioner i 2012 og i 2013. GFI jobber for større åpenhet rundt pengetransaksjoner i verden. De ser særlig på pengestrømmer ut og inn av de fattige landene.

Raymond Baker er president og grunnlegger av GFI. Han sier den norske regjeringen har vært veldig generøse.

– Hvorfor får dere denne støtten fra Norge?

– Fordi Norge har en riktig oppfattelse av hva som behøves i de fattige landene for å bidra til økonomisk fremgang. Derfor gir de penger til oss, sier han til TV 2.

De fleste organisasjonene som får støtte er forskningsinstitusjoner.

Noe av midlene går til prosjekter i fattige land. Mens andre brukes til å utarbeide rapporter.

Clinton-familiens organisasjon, The Clinton Foundation, får absolutt mest penger fra Norge.

Dette er også en organisasjon som norske politikere og kongefamilien ofte besøker i New York.

Også Brookings Institution i Washington får norske bistandsmidler. Her holdt utenriksminister Børge Brende (H) et foredrag i juni.

Kontakt-skapende

Brende avviser at pengestøtten er et forsøk på å kjøpe seg innflytelse og innpass hos viktige amerikanske politikere.

– Det er absolutt ingen sammenheng mellom hva vi bidrar til med denne typen forskningsmidler og hvor eventuelt norske politikere blir bedt om å holde foredrag, sier han til TV 2.

Men Kristelig Folkepartis leder, Knut Arild Hareide, er sterkt kritisk til at bistandsmidlene brukes på denne måten.

– Bistandsmidler skal gå til sosial og økonomisk utvikling i fattige land. Og vi reagerer på at en del av bistandsmidlene går til denne typen institusjoner, som ikke har bistand som primært formål, sier Hareide.

En intern rapport fra UD, utarbeidet av Norwegian Peacebuilding Resource Centre ,viser også at denne støtten gir bedre adgang til topp-politikere i Washington.

I rapporten står det blant annet:

«UD finansiering gir norske statsråder, parlamentarikere og andre myndighetspersoner adgang til utenrikspolitiske eksperter, spesielt i Washington, som ellers hadde vært vanskelig å få i tale. Finansieringen av tankesmier gir, i noen tilfeller, også bedre adgang til kongressen og administrasjonen i Washington.»

– Men dette er ikke u-hjelp,sier Hareide, som mener pengene skal brukes på folk som trenger det.

STERKT KRITISK: KrF-leder, Knut Arild Hareide, reagerer på bruken av bistandsmidlene. Foto: Scanpix.

– Og ikke for å oppnå politiske kontakter og inngang til personer vi ønsker å snakke med, sier han.

Frp-støtte

Fremskrittspartiets nestleder og medlem i Stortingets utenrikskomité, Per Sandberg, er imidlertid ikke veldig kritisk til bistanden til USA.

– Mye av dette er indirekte riktig fordi man forsker på systemer og verktøy for å redusere fattigdom. Så mye av dette er berettiget, sier Sandberg til TV 2.

I 2014 fikk amerikanske organisasjoner 263 millioner norske bistandskroner.