Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(KOMMENTAR:) Den appen skulle ut – på død og liv.

Jeg tror Forbrukerrådet hadde jobbet lenge med den. Og tjenesten Peiling skulle lanseres med brask og bram.

Ideen er at norske forbrukere skal vippe opp telefonen og finne den billigste butikken der du er.

Bang! Kiwi er billigst!

Hvordan vet appen det? Jo, den har regnet seg fram til de 200 varene vi kjøper mest av – en slags gjennomsnittlig handlekurv.

Prisene hentes fra Rema 1000, Kiwi, Coop Mega, Coop Prix, Coop Marked, Coop Extra, Meny, Spar, Joker og Matkroken.

Alt vel, så langt.

Magaplask

Bortsett fra at man ikke var 100 % sikker på at dette ble riktig.

Rema pekte på at appen ikke finner fram til rett pris og at selve datamodellen er feil. Coop ble så bekymret at de sendte brev til forbrukerministeren hvor de pekte på feil og mangler.

IKKE IMPONERT: Geir Inge Stokke i Coop er ikke imponert over appen til Forbrukerrådet. Foto: Scanpix Vis mer

Dagen før lansering er «alle» på Arendalsuka. Coop-sjef Geir Inge Stokke prater febrilsk i telefonen. I andre enden er IT-sjefen hans som fortviler over alle problemene med appen. Så, plutselig går selveste forbrukerdirektøren Randi Flesland forbi. Appens ansikt utad. Stokke avbryter umiddelbart telefonsamtalen for å fortelle Flesland om sine bekymringer. Kan dette utsettes?

Åh nei. De skulle jobbe hele natta, om dét var nødvendig. Den appen skulle lanseres.

Det viser seg at alle matkjedene har trøbbel. Så hele natta jobbes det på alle IT-avdelingene for å få til samspillet med Forbrukerrådet. Når appen lanseres var Forbrukerrådet ikke «100% sikre» på om alt ville fungere etter intensjonen.

Så går det noen dager – og appen stenges ned. Det var noe rusk med datamodellen.

Alt er feil med appen

At appen ikke virket er langt fra det verste.

Kritikerne har stått i kø. En av de tyngste kom fra embetsstanden selv. Konkurransetilsynet pekte nemlig på at dersom butikkprisene blir for åpne, så finner kjedene kjapt ut hvor mye ting skal koste. Dermed risikerer vi å få noe som likner på (mer eller mindre frivillig) prissamarbeid. Når Konkurransetilsynet påpeker at tjenesten, som har kostet sju millioner kroner å utvikle, virker mot sin hensikt burde noen stusse.

Forbrukerrådet har laget appen på oppdrag fra Barne- og likestillingsminister Solveig Horne (FrP). Men, da næringsminister Monica Mæland (H) fikk nyss om hva som var på gang, ble det tindrende klart hvem som bestemmer hvor skapet skal stå i Det blå-blå huset. Dette måtte stoppes.

Kanskje ble det for pinlig å skrote hele appen. Å sette Horne og Forbrukerrådet i en slik forlegenhet er kraftig kost. Så, kanskje var det derfor de til slutt landet på at man ikke skal kunne sammenlikne priser i sanntid, men at prisene som sammenliknes er fra forrige uke.

Det blir verre.

Det mest komiske er at lavprisprodukter ikke kan sammenliknes. Lavprismerker som Eldorado og First Price – varer vi antar at prisbevisste bryr seg om – tas ikke med i beregningen.

Hvorfor?

Det er vrient å sammenlikne varer som ikke er dønn like, viser det seg.

Er du Trumf-medlem? Eller Coop-medlem? Eller bruker appen Æ? Da fungerer Peiling dårlig – appen kan nemlig ikke ta med fordelsprogrammene i beregningen heller.

Det begynner å likne på en pris-app for alle som ikke bryr seg om pris.

Hva om du er opptatt av kvalitet, da?

Ferskvarer og varer i løsvekt tas ikke med. Det vil si at fisk, kjøtt, frukt og grønt holdes utenfor.

Du kan heller ikke sammenlikne kvalitetsmerkevarer som Änglamark, Jacob´s og Kolonihagen.

Riktig å fokusere på pris?

Norske forbrukere er opptatt av pris, ja visst. Det har vi hatt god grunn til. I et land hvor vi vokste opp med én type melk, én kyllingprodusent og at kjøtt var kjøtt – er det ikke rart vi ble opptatt av pris. Når alt er det samme overalt – da kan man jo likeså kjøpe varene der de koster minst. Men, dette var før.

Hvilke varer er det vi da sitter igjen med? Jo, veldig mye ferdigmat, for eksempel. Og brus og andre varer med populære merkevarer.

Nå tror jeg ikke appen kommer til å bli brukt. Men, la oss si at appen virkelig slår an. At folk følger med og ser at Cola, Nugatti, ketchup og Kaptein-kjeks er (var) billigere i en annen butikk enn man pleier å handle i. Hva har man da oppnådd?

Apropos: Slik spiser du deg symptomfri fra diabetes

Jo, da har vi igjen oppnådd det omvendte av det myndighetene ønsker, nemlig at all som ikke er fersk blir billigere. Alle den maten myndighetene maser om at vi skal spise mer av (frukt, grønt og fisk) blir ikke billigere - snarere tvert i mot.

IKKE MED: Frukt og grønt taes ikke med i beregningen. Foto: Scanpix Vis mer

Det var Nina Sundqvist, administrerende direktør i Matmerk, som påpekte at dersom vi får prispress på maten med de store merkevarene, må butikkene hente inn avansen på andre varer, som fersk frukt og grønt (som altså ikke sammenliknes).

Om appen virker: Billigere brus og dyrere brokkoli.

Gammeldags

Dette oppleves som gammeldags. Forbrukerne har endelig begynt å bry seg om kortreist mat, lokalmat og kvalitet. Da er det siste vi trenger et instrument som vil øke prisene på denne type varer (om dette, mot all formodning, skulle lykkes).

Kunne vi se for oss at noen virkelig var opptatt av andre ting?

Hva med å faktisk bygge opp under gode initiativ som kommer fra hele det matproduserende Norge? Hva med å heie fram butikker som har godt utvalg, for eksempel? Som leverer kvalitet?

Nå man først holder på med datamodeller, hva med å fortelle forbrukerne hvor stort C02-avtrykket er på varene?

Vi skal være glad for at appen ikke virker - og at ingen vil bruke den.