Det er en myte at den kommende rusreformen har forledet ungdom til å tro at cannabis har blitt legalt - og til at noen bagatelliserer potensielle konsekvenser av bruken.

Av Arild Knutsen og Thomas Kjøsnes, Foreningen for human narkotikapolitikk (FHN)

Det er under forbudet at cannabis har gått fra å tilhøre en subkultur, til at det nå er vanlig i alle slags miljøer.

Undersøkelser viser at 60 prosent av unge voksne i Oslo har prøvd cannabis, og 40 prosent på landsbasis.

Hvor klokt er det å føre en folkehelsepolitikk som gjør at så mange må handle illegalt, og en så stor andel av befolkningen skal anses som lovbrytere?

Les også: Når samfunnets toppledere reagerer på en måte som både minner om en annen tid - og som vitner om sviktende forståelse

Harde tak på 1980-tallet

På 1980-tallet hadde politiet egne narkotikaavsnitt - ungdom ned til 14 år ble satt i fengsel. Også den gang økte cannabisbruken. Det er ingen grunn til å tro at man ved å tviholde på fordums politikk, vil kunne skape nedgang i bruken. Den øker stadig.

Det er ingen som hevder annet enn at cannabis er et rusmiddel med en viss risiko, men alkohol er likevel skadeligere, mer vanedannende og skaper uforholdsmessig mange uheldige hendelser i samfunnet.

Brukeres erfaringer og anerkjente forskeres uttalelser står i så sterk kontrast til ideologiske politikere og konservative politifolks overdrevne skremsler, at ungdommen mister respekten.

Tillitskrisen preger de unges holdninger i langt større grad enn debatten om at ansvaret for de som blir tatt for bruk og besittelse bør overføres fra justis- til helsesektoren.

Folkehelseminister Sylvi Listhaug er bekymret for at antallet som bruker cannabis vil øke dersom det legaliseres.

Legaliserings-effekten

Statsråd Listhaug må gjerne se til Nederland som har hatt lovlig salg i 40 år. De ligger midt på treet i bruk, og har redusert rekruttering til hardere stoffer.

Eller hun kan se til Canada, som for ett år siden legaliserte cannabis med den uttalte hensikt å beskytte ungdom - og ta markedet ut av hendene på kriminelle miljøer.

Der har bruken økt fra i underkant av 15 til litt over 16 prosent, mest blant voksne, og ikke usannsynlig har det erstattet bruk av alkohol og sterke smertestillende.

Les også: Når hasjen tar overhånd og påvirker hukommelsen og evnen til å lære

Listhaug må også gjerne se til de 11 statene i USA som har legalisert til rekreasjonell bruk, og de 33 statene som har legalisert det som medisin.

Bruken blant mindreårige har ikke økt noen av stedene, men det er riktig at bruken blant 40-50-åringer har økt noe. Tar man forbuds-politikkens konsekvenser i betraktning; med et enormt svart marked, ukontrollert produksjon, mangel på restriksjoner og ungdomsmiljøer som går under jorden, er det vanskelig å se at statlig regulering ikke kan være til det beste for folkehelsen.

Utgått på dato

Holdningen om at cannabisbruken øker fordi ungdommen ikke er tilstrekkelig avskremt, har gått ut på dato. De kan uansett ikke skremmes på langt nær så hardt som på 80-tallet.

Tvert imot viser forskning at overdrevne skremsler øker den sosiale statusen for unge som bruker ulovlige rusmidler; de blir ansett som litt modigere enn andre.

Forbuds-politikken gir cannabisbruken tilleggsfunksjoner som er særlig attraktive blant unge: De får samhold, spenning, grensesprenging og stimulert trangen til opposisjon på kjøpet.

Les også: Elvestuen vil ha legalisering av flere narkotiske stoffer

Når vi vet at cannabis kan påvirke unge menneskers utvikling, og at den har blitt mer risikabel fordi innholdet av virkestoffet THC har økt, er det viktig at myndighetene reagerer og tar kontroll.

Gå foran som et godt eksempel

Streng regulering er ikke en motsetning til å advare mot farer ved cannabis, akkurat som ved tobakk. For foreldre gir det en falsk trygghet å hvile seg på en forbuds-politikk som ikke fungerer - og som attpåtil står i veien for gjensidig dialog.

I en tid der stater forsøker ulike tilnærminger til cannabisregulering, bør Norge gå foran med et eksempel på hvordan statlig styrt regulering av rusmidler kan føre til nedgang i uheldige konsekvenser av rusmiddelbruk.

Vi har en streng alkoholpolitikk, og kan lett gjøre det bedre enn markedsliberale krefter i USA, som har svak regulering og tillater salg av sterk cannabis i kaker, godteri og brus.