Over 60 millioner rensefisk som berggylt og rognkjeks til en samlet pris på 1,2 milliarder kroner blir årlig pumpet inn i norske oppdrettsanlegg. Deres oppgave er å spise lakselus slik at oppdretterne klarer å holde lusemengdene under grensen myndighetene har satt.

Rensefisken har etter lovverket et like sterkt vern som laksen, men nå viser en rapport Mattilsynet offentliggjorde mandag at 24 millioner rensefisk, tilsvarende 40 prosent av fisken som ble satt ut, ble funnet døde i merdene i 2018. Men dødeligheten er langt høyere enn dette. For oppdretterne kan ikke gjøre rede for hvor det blir av de resterende 36 millionene.

– Kan ikke fortsette

Rapporten fra Mattilsynet viser en rekke avvik fra regelverket for så vel fiskerne av vill rensefisk, oppdrettere av leppefisk og oppdrettsanleggene som bruker rensefisken. Blant annet lot flere oppdrettere være å registrere dødeligheten i deres internkontrollsystem før den var oppe i 75 prosent eller mer.

«Man kan ikke ha et husdyrhold på 60 millioner individer der man ikke vet hvor dyrene blir av eller hvorfor en høy andel av dyrene dør. Det er hverken bærekraftig eller dyrevelferdsmessig forsvarlig», heter det i rapporten.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Direktør for fisk og sjømat i Mattilsynet, Elisabeth Wilmann, advarer oppdrettsnæringen.

«Dette kan ikke fortsette. Næringen har en stor jobb å gjøre og må dokumentere en vesentlig bedring dersom de fortsatt skal bruke rensefisk i fremtiden», sier hun i en pressemelding.

Lakselus og rensefisk Lakselus er en parasitt som lever av slim, skinn og blod fra laksefisk.

Lakselus finnes naturlig i norske farvann, men omfanget har økt betydelig i takt med veksten i oppdrettsnæringen.

Myndighetene har av hensyn til villaksen satt øvre grense for hvor mange voksne hunnlus oppdrettslaksen kan ha.

Tidligere ble det kun brukt kjemikalier for å fjerne lusene. Men i takt med økende resistens har oppdrettsindustrien vært nødt til å finne nye metoder.

Bruk av lusespisende rensefisk, som berggylt og rognkjeks, har vært regnet som en miljøvennlig metode for reduksjon av lakselus på oppdrettslaksen.

Det pågår et omfattende fiske langs kysten etter rensefisk med en samlet kvote på 18 millioner fisk, men det er ikke nok til å dekke etterspørselen. Derfor har flere aktører satt i gang oppdrett av særlig rognkjeks.

Mattilsynet slår i en rapport fast at minst 40 prosent av rensefisken dør og at oppdretterne ikke kan gjøre rede for hvor det blir av resten.

Vil ikke sette tidsfrist

Mattilsynet skriver at oppdretterne må følge kravene i regelverket ved å dokumentere hvor mange rensefisk som dør og forsvinner, bare utsette rensefisken for behandling og håndtering som er velferdsmessig forsvarlig, avklare årsaker når rensefisken har dårlig velferd eller dør samt dokumentere en vesentlig bedring i overlevelse og velferd.

«Hvis det viser seg at disse tiltakene ikke gir en vesentlig bedring eller at rensefisken har liten effekt mot lakselus, mener Mattilsynet at bruken av rensefisk helt eller delvis må opphøre», sier Elisabeth Wilmann i meldingen.

– Men hva betyr det i praksis?

– Det har vi ikke tatt stilling til. Nå kan det jo tenkes at oppdretterne klarer å gjøre noe med dette slik at fiskevelferden blir god, men om det ikke er mulig, må vi vurdere situasjonen på ny, sier Wilmann til DN.

– Har dere gitt bransjen noen tidsfrist?

– Nei, vi har ikke lyst til å sette en tidsfrist, men vi skal i år føre tilsyn med at oppdretterne følger kravene i regelverket, veilede og bruke nødvendige virkemidler. Tilsyn med rensefisk er en av Mattilsynet prioriteringer på tilsyn i 2020. Vi håper dette vil føre til en betydelig bedring i velferden.

Elisabeth Wilmann, direktør Mattilsynet, advarer oppdrettsnæringen om at den må få langt bedre kontroll med bruken av rensefisk. (Foto: Mattilsynet) Mer...

Vet for lite

Henrik Stenwig er direktør for miljø og helse i oppdrettsorganisasjonen Sjømat Norge.

«Vi vet for lite om årsakene til at rensefisken dør og om velferdsstatus når fisken er i live, da den eneste velferdsindikatoren Mattilsynet bruker er antall døde fisk. Dette skal vi som næring, som Mattilsynet påpeker, jobbe sammen videre for å finne ut av og forbedre», skriver han i en epost til DN.

«Det som er viktig for vår del, er å bidra til en samhandlende innsats for å bedre velferden. I dag finnes det ingen gode indikatorer i generell bruk for velferd hos fisken når den er i live. Men når fisken er død, er det gjerne litt sent å vurdere velferden da den var i live. Fisken skal ha det godt når den er i live også, og i dag har vi ingen samordnet bruk av indikatorer egnet for dette. Vårt mål er å endre dette og ivareta fiskevelferden», skriver han.

På spørsmål om konsekvensene for næringen dersom det blir forbudt å bruke rensefisk, svarer han at «en eventuell avvikling av rensefisk for bekjempelse av lus i havbruk har vi på dette tidspunkt ingen kommentar til».

Vil ha forbud

Dyrevernalliansen mener rapporten fra Mattilsynet viser at bruken av rensefisk til å spise lus bør forbys.

– Ja, det mener vi. Bruken av rensefisk er ikke forsvarlig, og det er på høy tid at man går bort fra bruk av rensefisk. Vi har nå holdt rensefisk i mer enn et tiår, og fremdeles er fagfolk enige i at velferden er dårlig, sier fagrådgiver Susanne Lybæk.

– Mattilsynet påpeker i sluttrapporten for rensefiskkampanjen at oppdretterne gjør en stor innsats for å legge til rette for god velferd for rensefisk i matfiskanleggene. Likevel dør over 40 prosent og resten klarer man ikke å gjøre rede for. Dette tyder på at rensefisk ikke er rustet for å overleve i en laksemerd, sier hun.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.