Da Siv Jensen la frem statsbudsjettet mandag morgen, brukte hun uttrykket «i dag skinner solen igjen» om norsk økonomi.

– Men regjeringens sol skinner kun på de rikeste. For folk flest står overklassens skattefest i veien for solen, og for de som har aller minst kaster regjeringens forskjellspolitikk bare skygge, sier SV-leder Audun Lysbakken til NRK.

Blant støtte- og hjelpeordningene regjeringen vil bruke mindre penger på, finner vi ordninger for hardt skadde eller funksjonshemmede, inkontinente med behov for bleier, mennesker med en svært alvorlig genfeil, personer med tannregulering, dagpengemottakere, brukere av fri rettshjelp og blinde kristne.

Det viser en gjennomgang NRK har gjort av regjeringens forslag til statsbudsjett for 2019.

Her er kuttlisten sortert etter beløp

Glutensyke: Regjeringen vil kutte 410 millioner kroner i støtten til glutenfri diett. Satsene til dem som har cøliaki reduseres, mens støtten til dem som ikke har cøliaki-basert glutenintoleranse fjernes helt.

Alvorlig skadde og funksjonshemmede: Regjeringen vil øke innslagspunktet for statlig finansiering av særlig ressurskrevende tjenester i kommunene, med 50.000 kroner utover prisvekst. Dette er ofte saker med sterkt pleietrengende pasienter som multihandikappede eller trafikkskadde. KS anslår at kuttet vil øke utgiftene til kommunene med 300 millioner kroner.

Kutter i dagpenger: Regjeringen foreslår å redusere utbetalingen av dagpenger med 80 millioner kroner neste år. Det gjøres gjennom å tilbakestille permitteringsregelverket til maksimal periode med fritak fra lønnsplikt på 26 uker for nye tilfeller.

Fri rettshjelp: Regjeringen regner med å gi 79 millioner kroner mindre i støtte til rettshjelp neste år. Dette utgjør 10,7 prosent av alt staten bruker på ordningen.

Personer med tannregulering: Regjeringen foreslår en innstramming i stønader til tannbehandling på 51,7 millioner kroner. Regjeringen utsetter kutt i støtten til nye pasienter med tannregulering (gruppe C), men kutter i støtten til etterkontroll for noen med regulering.

Personer med urinlekkasje: Regjeringen ønsker å spare inn cirka 30 millioner kroner på innkjøp av bleier til folk med inkontinens og lignende sykdommer.

Medfødt gensykdom: Regjeringen foreslår å spare inn seks millioner kroner på næringsmidler til pasienter med den svært sjeldne, men medfødte, genfeilen fenylketonuri/Føllings sykdom. Disse er avhengige av å følge en spesialdiett for ikke å utvikle alvorlige hjerneskader eller psykisk utviklingshemming.

Blinde kristne: Regjeringen vil spare 3,3 millioner kroner på å kutte all statlig støtte til foreningen «Kristent arbeid blant blinde og svaksynte».

KrF raser: – Jeg er dritt lei

OLAUG PÅ VIPPEN: KrF-nestleder Olaug Bollestad vil personlig inn i den borgerlige regjeringen, men fant flere ting i budsjettforslaget deres hun ikke likte. Foto: Terje Pedersen / NTB scanpix

Partiet regjeringen er avhengig av for å få flertall for budsjettet sitt, KrF, synes noen av kuttene er fornuftige, men ser helsvart på særlig ett av dem:

– Jeg synes det er forferdelig usosialt av regjeringen å ta 300 millioner kroner direkte fra de mest alvorlig skadde og funksjonshemmede vi har i samfunnet vårt, mange av de unge folk. Det er et kutt som jeg er dritt lei av å rette opp i for å si det rett ut, sier KrF-nestleder Olaug Bollestad.

Hun sier at regjeringen har forsøkt det samme i sine tidligere forslag til statsbudsjett, hvor det så har blitt opp til KrF å kjempe mot i budsjettforhandlingene.

– Nå er det jo ikke bestemt om vi skal forhandle med regjeringen i år, det avhenger jo av hvilken vei KrF velger, men dette kuttet er helt uholdbart. Det handler om at skadde folk kan få et verdig liv. Jeg har selv sittet som ordfører og vet hvor dyrt og vanskelig dette er, og hvem det er dette går utover. Kommunene har mange oppgaver, og det er ikke lett å bare skulle finne penger til så krevende ting som dette. Det provoserer meg noe veldig, sier Bollestad, og får støtte fra SVs Audun Lysbakken.

– Her strammer regjeringen blant annet inn på tilskuddet kommunene får til å hjelpe folk med alvorlige skader, samtidig som landets rikeste får hundrevis av millioner i skattekutt, sier Lysbakken.

Fortsetter å gi lettelser til de med formue

I det samme forslaget til statsbudsjett som kuttene i listen over foreslås, vil regjeringen lempe på formuesskatten med 690 millioner kroner og øke skatterabattene for de som eier aksjer.

I tillegg endrer de personskatten på en måte som gjør at folk som tjener over en million kroner i året, i snitt får 1200 kroner mindre å betale. Mens folk som tjener under 600.000 kroner, i snitt får 300 kroner mindre å betale i skatt.

Både finansminister Jensen og Høyres finanspolitiske talsperson Henrik Asheim skrøt mandag av at regjeringen siden den tiltrådte i 2013, har gitt det de kaller en gjennomsnittsfamilie over 11.000 kroner i skattelette.

STOR SAMLESAK: Dette betyr statsbudsjettet for deg

Høyre har ikke dårlig samvittighet

NRK har bedt statsminister Erna Solberg kommentere denne saken på vegne av regjeringen. Det vil hun ikke.

Solbergs statssekretær Rune Alstadsæter henviser til Henrik Asheim, som er leder av finanskomiteen på Stortinget.

I FORSVAR: Henrik Asheim (H) skal lede de borgerlige budsjettforhandlingene i Stortinget, dersom de blir noe av. Foto: Ole Berg-Rusten / NTB Scanpix

– Jeg kan ikke forstå hvordan dette kan virke smålig. Vi bruker i det samme budsjettet 900 millioner på ulike tiltak for fattige barn. Og veldig mange av disse enkelteksemplene som listes opp her, har en naturlig og god forklaring, sier Asheim.

– Som hva da?

– Ta for eksempel dette med bleier da. Det kuttet på 30 millioner der handler om å redusere avansen til de som selger dem og innkjøpskostnadene for staten. Det er stadig flere som behøver disse produktene, og vi ikke vil at produsentene skal sitte igjen med mer penger enn det strengt tatt er grunnlag for. Brukerne skal fremdeles få produktene de har rett på, bare kanskje andre produkter enn i dag.

– Dårligere produkter?

– Ja, kanskje, men så sier Helsedepartementet også at denne strategien kan føre til at også egenandelene for brukerne på sikt vil gå ned.

Om kuttet på 300 millioner kroner i statlig støtte til pleie av hardt skadde og funksjonshemmede i kommunene, sier Asheim dette:

– Rettighetene man har som bruker, blir ikke berørt av dette kuttet. Vi sier bare at kommunene skal ta en større del av regningen, men pasientene kommer ikke til å merke noen forskjell i det hele tatt. Og dette har kommunene råd til.

Heller ikke for kuttet til glutenallergikerne, er det spor av dårlig samvittighet i Høyre:

– Nei, faktisk ikke. Disse satsene ble satt på 90-tallet da det bare fantes noen veldig få og veldig dyre produkter for glutenallergikere. I dag er situasjonen en helt annen, og mange får utbetalt langt mer i støtte til disse produktene enn de faktisk bruker på dem. Det håper jeg alle er enige om at ikke er fornuftig bruk av skattepenger.

– At SV setter disse ulike kuttene opp mot skattelettelsene vi gir, får stå for deres regning. Når vi reduserer skatten, så gjør vi det for alle, både for vanlige folk og for rike, og for bedriftene. Og det gjør vi for å skape verdier for fremtiden, sier Henrik Asheim.

Asheim understreker at reduserte utgifter til fri rettshjelp skyldes at færre vil ha krav på dette.

– Det er feil at vi kutter i fri rettshjelp. Alle organisasjoner som driver med fri rettshjelp får like høy støtte neste år. Det som derimot er et faktum er at vi tar i mot færre asylsøkere neste år og flere kommer i arbeid. Da er det også færre som har krav på fri rettshjelp. Det er uansvarlig å opprettholde en post på statsbudsjettet som vi vet vi ikke får brukt opp. Slik vil ikke Høyre styre landet, sier Asheim.

Saken er oppdatert: Det siste sitatet fra Asheim er lagt til etter første publisering av saken.