Uten snev av ironi konkluderer DNs kommentator Terje Erikstad med at bitcoin er en fiasko, fordi den i dag ikke innfrir i hans ekstremt snevre kravspesifikasjon: Den kan ikke slå Vipps i Norge (DN 15. januar).

Erikstad har rett i at prissvingningene gjør det vanskelig akseptere bitcoin som penger. Lommebøkene kan oppleves som trege og verdien er ustabil. Samtidig blottlegger han sin mangelfulle forståelse av teknologien, og man blir fristet til å sammenligne hans utsagn med et annet og mer berømt et som sto på trykk DN i august 1996: «Internett er en flopp». Fordi brukeropplevelsen er treg, dyr eller ustabil nå, betyr ikke det at den i fremtiden vil fortsette slik. Akkurat som med internett. For mange er disse svakhetene noe man gjerne tolererer når alternativene er så utrolig mye dårligere.

For bitcoin ble ikke laget for å tjene Terje Erikstad. Godt beskyttet av en velferdsstat i en politisk stabil del av verden, representerer han dem av oss som sover godt om natten. Innimellom lager også bankene her tjenester som Vipps som gjør det enda enklere å overføre penger til familie og venner. Ikke alle er like heldige som oss.

På en annen side av verden, i grensebyen Cúcuta strømmer flyktninger fra Venezuela til Colombia på jakt etter mat for å brødfø sine familier. Over tre millioner mennesker har krysset landegrensen siden 2014 og tusenvis rømmer hver dag. Ifølge FNs høykommissær for flyktninger representerer dette en av de verste flyktningkrisene vi har i verden i dag. Når disse desperate menneskene rømmer, forlater de landet stort sett uten noe i bagasjen.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Der bankene i landet kan ta så mye som 56 prosent i avgift for pengeoverføringer har enkelte venezuelanere oppdaget et alternativ, og mottar i dag bitcoin fra familie i utlandet. Deretter kan de, kun minutter senere, veksle bitcoin for den lokale valutaen eller rømme landet med total kontroll over sparepengene sine. Der behovet for et alternativ er størst, er aksepten for dagens svakheter tilsvarende stor.

Venezuela er ikke det eneste landet i verden med hyperinflasjon og totalitær styresmakt. Ifølge Human Rights Foundation lever 50 prosent av verdens befolkning uten demokrati. I Zimbabwe printet Robert Mugabe så mye penger at sparepengene til landets innbyggere rett og slett har forduftet. Iran vurderer å droppe fire nuller fra valutaen. Å devaluere penger er en gjenganger i historien, men ingen kan printe mer bitcoin. I Kina har Xi Jinping fullstendig kontroll over alle transaksjoner på Alipay og WePay, men har ingen mulighet for tilsvarende overvåkning av bitcoin. Vladimir Putin kan enkelt fryse bankkontoen til personer i opposisjon, men han kan ikke sensurere bitcoin-transaksjoner. I en flyktningleir har du trolig ikke tilgang til bank, men såfremt du har dekning på telefonen kan du motta bitcoin uten å spørre om lov, eller måtte kunne verifisere hvem du er.

Der kontanter tidligere har vært en av de viktigste formene for å ytre sin frihet, går vi inn i en fremtid der fysiske penger ikke finnes. Når land som Sverige og Kina leder an i en verden uten fysisk valuta, er det essensielt at vi utforsker alternative «person-til-person»-betalingssystemer. Her kommer vi til selve roten av problemet, et problem som bitcoin har løst. Bitcoin tilrettelegger for verdioverføringer, uten sentraliserte knutepunkter. Knutepunkter som lar seg påvirke politisk og i verste fall kan sensurere eller blokkere transaksjoner.

Bitcoin representerer derfor en banebrytende ny byggekloss i teknologers verktøykasse. En teknologi som kan gi oss en global form for verdioverføring, programmerbar og usensurerbar. Åpen for alle og uten landegrenser, med neglisjerbare transaksjonskostnader. Et nettverk som ikke bryr seg om hvem du er eller krever identifikasjonspapirer for å prosessere overføringene dine. Dette er det bitcoin handler om. Sammenligning med Vipps gir ikke engang mening. At teknologien humper av gårde med mindre skalerings- og stabilitetsutfordringer er ikke bekymringsverdig, det er helt naturlig. Vi klarte å skalere internett fra en håndfull noder til milliarder. Det samme vil man klare med bitcoin.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.