Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Ble spydspiss for unik satsing i stillinger som ikke var lyst ut

Dagbladet avdekket torsdag at direktøren i Omsorgsbygg, Per Morten Johansen, ansatte sin egen forlover.



Per Morten Johansen er broren til byrådsleder Raymond Johansen (Ap).

I et åpenhjertig intervju med Dagbladet fredag innrømmet direktøren at svikt i rutinene for habilitet medførte at ikke bare hans forlover, men også hans datter og svigersønn, ble ansatt i det kommunale foretaket av hans underordnede. Dermed ble både norsk lov og kommunens regler brutt.

I dag kan Dagbladet avdekke at Omsorgsbygg-direktørens datter har blitt ansatt i ikke mindre enn sju «midlertidige» stillinger i det kommunale foretaket:

De første tre ansettelsene var ved «direktørens stab».

Seks av sju ansettelser ble gjennomført av inhabile ansatte.

Seks av sju engasjementer ble ikke utlyst, slik kommunens regler krever.

Da datteren ble ansatt for åttende gang i foretaket, ble heller ikke stillingen lyst ut, fordi datteren nå hadde krav på fast jobb i henhold til arbeidsmiljølovens regler om midlertidige ansettelser.

Visste ikke

Det var ikke mulig for noen andre å søke på seks av jobbene direktør-datteren fikk, fordi jobbene aldri ble kunngjort offentlig slik hovedregelen er etter kommunens personalreglement.

I et intervju med Dagbladet fredag forklarte faren, direktør Per Morten Johansen, at han ikke vet hvordan datteren likevel fikk vite om at det var ledig jobb i informasjonsavdelingen ved «direktørens stab».

Dagbladet har også spurt datteren om hvordan hun fikk kjennskap til stillingen. Hun ønsker ikke å svare på dette. Siden fredag ettermiddag har hun ikke besvart noen av Dagbladets gjentatte henvendelser.

Tidligere kommunikasjonssjef i Omsorgsbygg, Thomas Bartholdsen, var den som i sin tid ansatte direktørens datter for første gang i det kommunale foretaket.

- Jeg arbeidet for å forlenge og fornye hennes engasjement fordi det var en kostnadseffektiv og god løsning for kommunen, og hun gjorde en meget fin innsats hele veien. En fryd å jobbe med, sier Bartholdsen. Les hele hans kommentar lenger nede i saken.

Var inhabile

Når administrerende direktør i et kommunalt foretak er inhabil, kan ingen ansatte treffe avgjørelse i saken, forklarer jusprofessor Hans Petter Graver på generelt grunnlag.

- Sagt på en annen måte - ingen kan ansette barna til administrerende direktør, uansett hvilken linje man er i, sier Graver.

Når direktøren først er inhabil, er det bare styrelederen i foretaket som vil være habil, forklarer Graver videre. Les hele intervjuet med professoren her.

Alle de sju kontraktene om å ansette direktør-datteren i midlertidige stillinger er signert av ansatte som er underordnet direktøren. Seks av åtte stillinger ble heller ikke lyst ut i tråd med hovedregelen i kommunens personalreglement.

Direktør-datter ansatt åtte ganger (klikk for å utvide) • 22. juni - 31. august 2009: Tilsatt som ferievikar ved direktørens stab. Arbeidsoppgavene besto i å bygge opp et søkbart fotoarkiv av foretakets bygninger. Kontrakten signert av daværende HR-direktør. Stillingen ikke utlyst. Styrelederen var ikke involvert. • 1. september 2009 - 28. februar 2010: Tilsatt i «midlertidig» engasjement ved direktørens stab. Arbeidsoppgavene besto i «ekstraordinært arbeid i forbindelse med fotografering og katalogisering av foretakets bygg». Kontrakten signert av daværende HR-direktør. Stillingen ikke utlyst. Styrelederen var ikke involvert. • 1. mars 2010 - 31. januar 2011: Tilsatt i «midlertidig» engasjement ved direktørens stab. Arbeidsoppgavene besto i «implementering av nytt fotoarkivsystem», «ekstraordinære arbeidsoppgaver i forbindelse med internasjonalt sekretærarbeid», og «nettverksbygging EU». Signert av eiendomsdirektøren. Stillingen ikke utlyst. Styrelederen var ikke involvert. • 1. februar 2011 - 31. januar 2012: Tilsatt i «midlertidig» engasjement ved HR-avdelingen. Arbeidsoppgavene var «implementering av nytt fotoarkivsystem», «ekstraordinære arbeidsoppgaver i forbindelse med internasjonalt sekretærarbeid», og «nettverksbygging EU». Signert av daværende HR-direktør i Omsorgsbygg. Stillingen ikke utlyst. Styrelederen var ikke involvert. • 1. september 2011 - 31. januar 2012: Arbeidsoppgavene i engasjementet som «midlertidig» ansatt endres, til «Ekstraordinære arbeidsoppgaver i forbindelse med internasjonalt sekretærarbeid samt arbeid med web». Signert av HR-direktør Tone Hølmebakk den 9. juni 2012. Dette engasjementet ble avbrutt da Lad Johansen den 8. august 2011 tiltrådte i en jobb ved Internasjonalt kontor. Stillingen ikke utlyst. Styrelederen var ikke involvert. • 1. juni 2012 - 30. juni 2014: Ansatt i «midlertidig» stilling. Arbeidsoppgavene består i «arbeidsoppgaver tilknyttet prosjektet 'Design Led Innovation for Activ Agening"». Signert av HR-direktør Tone Hølmebakk, som i forkant hadde oppfordret Lene Lad Johansen til å søke. Styrelederen ble først involvert etter at ansettelsen var gjennomført. Stillingen var utlyst. • 1. juli 2014 - 31. juli 2016: Ansatt i «midlertidig» stilling. Arbeidsoppgavene består i «arbeidsoppgaver tilknyttet prosjektet 'Designled Innovations for Active Ageing'». Signert av HR-direktør Tone Hølmebakk. Daværende styreleder Stig L. Bech sier til Dagbladet at han ble involvert i ansettelsen. Stillingen var ikke utlyst. • 1. april 2016: Fast arbeidsavtale som «spesialkonsulent». Arbeidskontrakten signert av nåværende styreleder Øivind Christophersen. Stillingen var ikke utlyst, men en opprettelse av fast stilling i henhold til arbeidsmiljøloven § 14-9 om at midlertidige ansatte har krav på fast jobb etter fire år som midlertidig.

Fikk beskjed av direktøren

Dokumenter Dagbladet har fått innsyn i, viser at direktøren, i stedet for å forsikre seg om at hans ansatte ikke fattet beslutninger i ansettelsessakene til hans datter, i praksis ga en klar beskjed om det motsatte:

At han forventet av sine underordnede at det var de som skulle håndtere alt rundt datterens engasjementer - inkludert det å signere på kontrakter eller andre dokumenter om utbetalinger til datteren.

Klikk på bildet under for å lese versjon av e-posten direktøren sendte til sine underordnede.

E-posten er sendt den 13. januar 2011, samme dag som direktørens datter, Lene Lad Johansen, signerte arbeidskontrakten.

«Vi bekrefter at vi har etterlevd din anmodning om praksis når det gjelder inngåelse av arbeidsavtaler og lønnsutbetalinger i forhold til din datter Lene Lad Johansen», responderer en ansatt ved HR-avdelingen på direktørens henvendelse.

Til Dagbladet forklarer direktøren at han med e-posten forsøkte å opptre ryddig, men at han i ettertid ser at det ble feil.

Direktørens forklaring på e-posten til de underordnede (klikk for å utvide) Konfrontert med innholdet i e-posten i dag forklarer direktøren denne ved å gjenta at han misforsto reglene. - Jeg gjorde for ordens skyld oppmerksom på at jeg var inhabil i alle forhold som angikk min datter. - Ser du at det du gjorde her kan oppfattes av andre som en oppfordring til å bryte habilitetsreglene? - Jeg har jo sagt at det at jeg erklærte meg inhabil i forhold til avledet habilitet, ikke er korrekt. - Skjønner du at ansatte kan ha oppfattet e-posten som uttrykk for en forventning fra din side? - Jeg opplever at vi har en åpenhetskultur hvor jeg er helt sikker på at ikke noen av mine ansatte føler at de blir presset eller må gjøre noe de ikke synes er innenfor rammen deres. Det gjelder også her.

Styreleder ble ikke involvert

Daværende styreleder Stig L. Bech bekrefter overfor Dagbladet at han ikke ble involvert, de fem første gangene direktørens datter ble engasjert. Den sjette gangen ble han involvert, men først etter at ansettelsen var gjennomført.

Som styrets leder hadde han et ansvar for å påse at Omsorgsbygg ble drevet i samsvar med kommunens regler, og å føre tilsyn med direktørens ledelse av virksomheten.

- Den aktuelle feilen i praktiseringen av regelen om avledet habilitet er uheldig, men feil kan oppstå. I denne situasjonen gjelder feilen en regelverks-misforståelse som i ettertid er rettet. Men det beste hadde åpenbart vært om rettingen hadde funnet sted tidligere, eller feilen aldri hadde oppstått.

Styreleder Bech kan ikke forklare hvorfor noen av stillingene ikke ble lyst ut, slik kommunens regler krever. Det kan heller ikke administrerende direktør Per Morten Johansen når Dagbladet spør.

- Jeg har ikke håndtert noe rundt disse sakene, forklarer han.

Reglene om utlysing i Oslo kommune (klikk for å utvide) Hovedregelen i Oslo kommunes personalreglement er at alle ledige stillinger skal kunngjøres offentlig. Dagbladet har i arbeidet med denne saken konsultert Per Steinar Aasebø, seksjonsleder ved byrådsavdelingen for finans, om hvordan reglene er å forstå. Han deltok selv i utformingen av reglementet, og arbeider i avdelingen som har ansvaret for å forvalte reglementet i Oslo kommune. - Er regelen om at alle andre stillinger med en varighet på mer enn seks måneder en absolutt regel? - Ja, det kan man si. Vi kan ikke se at personalreglementet gir adgang til å utvide en midlertidig ansettelse ut over seks måneder, uten offentlig kunngjøring. - Hvordan skal reglene om offentlig kunngjøring forstås i en situasjon der virksomheten eventuelt fornyer engasjementet til en person slik at vedkommende fortsetter med samme arbeidsoppgaver? For eksempel slik at den ene stillingen er tre måneder, mens den etterfølgende er fire måneder, slik at vedkommende til sammen har vært ansatt i sju måneder? - Det er samme sak, begge disse engasjementene utgjør til sammen sju måneder. Og ettersom sju måneder er mer enn seks måneder, betyr det at det skal foretas en offentlig utlysning i henhold til personalreglementets krav om dette.

Fra sommervikar til EU-ansvar

Da Lene Lad Johansen første gang ble ansatt i Omsorgsbygg, var det for å fotografere foretakets bygninger.

Så skjedde det noe.

I 2011 ønsket Omsorgsbygg å «tydeliggjøre» sin profil i markedet. Direktørens datter ble spydspissen som skulle realisere denne målsettingen.

EU-FOKUS: Søknader til EU har satt Omsorgsbygg på kartet. Direktørens datter var 26 år gammel og studerte fortsatt til en bachelorgrad da hun fikk ansvar for å føre Omsorgsbyggs EU-søknader i pennen. Her fra inngangspartiet til Omsorgsbygg fredag ettermiddag. Foto: Øistein Norum Monsen / Dagbladet Vis mer

I sin tredje arbeidskontrakt på ti måneder utvides nå både arbeidsoppgavene og ansvaret. Mens hun ennå bor på student-hybel i Trondheim og studerer til en bachelor-grad i sosiologi, får direktørdatteren nå ansvar for å drive «nettverksbygging» i EU. Hun får også ansvar for å finne fram til finansieringskilder i EU, og å søke om prosjektmidler derfra.

Det neste halvannet året deltar direktør-datteren på to kurs, som gir henne en opplæring i hvor man kan søke penger hos EU, hvordan man skriver EU-søknader, og hvordan man rapporterer om dem.

Alle de tre EU-søknadene som Omsorgsbygg sendte i 2011, ble ført i pennen av Lene Lad Johansen. EU ga tilslag på ett av prosjektene, kalt «Design Led Innovations for Active Ageing». Tilslaget på søknaden kom desember 2011, og var adressert til Lad Johansens far, direktør Per Morten Johansen.

Lene Lad Johansen (klikk for å utvide) Har gjennom flere år vært en synlig ansatt både i Omsorgsbygg og i Oslo kommune.



Flere Dagbladet har vært i kontakt med i Oslo kommune, framhever Lad Johansen som en ressursperson på EU-søknader.



Hun har holdt en rekke offentlige presentasjoner i faglige sammenhenger, og figurerer både i årsmeldinger og i poster fra Omsorgsbygg i sosiale medier. Hun har også flere ganger representert kommunen som foredragsholder og deltaker på sesjoner under den årlige «Arendalsuka».

I dag har hun hun permisjon fra Omsorgsbygg for å jobbe som prosjektleder i Oslo-byrådet. Her har hun har ansvar for et prosjekt om å gjøre Oslo kommune til en «smartere» by.

Betydningen av prosjektsøknaden som direktørens datter skrev ble trukket fram i et intervju med HR-direktøren i Omsorgsbygg, i årsmeldingen for 2011.

«Våre internasjonale engasjement og kontaktnett legger godt til rette for å tydeliggjøre den profilen vi ønsker å ha i markedet», uttaler HR-direktøren her.

«Prosjektet går over tre år og er ett av få av denne type i Oslo kommune», skriver HR-direktøren i intervjuet.

Hølmebakk framhever videre betydningen denne satsingen vil få for hele Oslo kommune:

«Våre folk skal lære bort, og selv lære - slik at vi kan levere et bedre tilbud til Oslos befolkning.»

TYDELIG PROFIL: Med internasjonalt engasjement og EU-søknader ønsket Omsorsgbygg i 2011 å tydeliggjøre sin profil i markedet, uttaler HR-direktør Tone Hølmebakk i foretakets årsmelding for 2011. Direktørens datter var spydspissen som skulle realisere denne målsettingen. Vis mer

Men på spørsmål fra Dagbladet om hvor lenge hans datter bodde på studenthybel i Trondheim, og om hun gjorde det mens hun skrev EU-søknader for foretaket, svarer direktør Per Morten Johansen:

- Det kjenner jeg ikke til. Om hun var her og gjorde det eller ikke, det veit jeg ikke.

Dagbladet har spurt Johansen hvorfor Omsorgsbygg valgte å satse så mye på en midlertidig ansatt. Vi har også spurt om hvorfor ikke ansvaret ble lagt til en fast ansatt, slik at foretaket var sikret at kompetansen forble i foretaket. Johansen har ikke besvart disse spørsmålene fra Dagbladet.

Dagbladet har fått innsyn i CV-en til Lad Johansen. Den inneholder ikke spor av at hun hadde kompetanse på EU eller erfaring med å skrive EU-søknader, før hun kom til Omsorgsbygg. Lad Johansen ønsker ikke å svare på Dagbladets spørsmål omkring dette.

Under et intervju fredag ettermiddag la Dagbladet fram CV-en for direktør Per Morten Johansen. Vi spurte ham da hvor i CV-en det framgår at datteren var kompetent til å få jobben som ansvarlig for EU-søknader, mens hun fortsatt studerte til en bachelor-grad. Direktøren sier han vil overlate til andre å vurdere datterens kompetanse.

- Det avgjørende knyttet til hvordan man skal få til det å skrive EU-søknader, tror jeg handler om personlige egenskaper. Jeg tror ikke du får det via et kurs, sier Johansen.

Bedre enn 101 søkere

Våren 2011 hadde Lene Lad Johansen fullført bachelor-graden, og søkte på en offentlig utlyst stilling ved Internasjonalt kontor i Oslo kommune.

Hun ble vurdert som den beste av 101 søkere. Erfaringen og kompetansen Lene hun hadde opparbeidet seg i tida som midlertidig ansatt i Omsorgsbygg gjorde at hun skilte seg ut fra søknadsbunken. Det kommer fram av innstillingen av Lad Johansen til jobben, som Dagbladet har fått innsyn i (klikk på bildet for å lese innstillingen).

BEST AV 101: Klikk på bildet for å lese Oslo kommunes begrunnelse for at Lene Lad Johansen var den beste av 101 kandidater til jobben ved Internasjonalt kontor. Vis mer

- Hun pekte seg ut fordi hun hadde mye kompetanse og kunnskap om EU og EU-prosjekter, hadde relevant akademisk bakgrunn, og relevant erfaring fra Oslo kommune, sier leder av Internasjonalt kontor, Erna Ansnes.

Hun er en kjent LO-topp og Arbeiderparti-politiker gjennom mange år. Hun var blant annet aktiv i Arbeiderpartiets kvinnebevegelse sammen med den nåværende stemoren til Lad Johansen på 80-tallet.

Det var også hun som var ansvarlig for ansettelsen av Lad Johansen.

- Jeg kjente ikke til den familiære relasjonen da Lad Johansen ble ansatt. Jeg kjente verken Raymond, faren hennes eller henne på dette tidspunktet, understreker Ansnes.

Hentet tilbake av HR-direktør

HR-direktør i Omsorgsbygg, Tone Hølmebakk, hadde nylig jobbet ved Internasjonalt kontor selv, og var oppført som Johansens referanse på søknaden.

Hølmebakk kjente Lad Johansen fra hun ansatte henne som sommervikar i bydel Sagene i 2008. Hølmebakk var siden slutten av 90-tallet kollega med hennes far Per Morten Johansen og hans nåværende kone, som alle jobbet i bydelen.

Det var også Tone Hølmebakk som ansatte Lene Lad Johansen for femte og sjette gang i Omsorgsbygg. Men verken Lad Johansen eller Tone Hølmebakk har svart på Dagbladets spørsmål om når de to traff hverandre for første gang.

Mens Lad Johansen var ansatt ved Internasjonalt kontor, tok Hølmebakk et initiativ overfor henne om å komme tilbake til Omsorgsbygg.

Dokumenter Dagbladet har fått innsyn i, viser at HR-direktøren den gang la ned en ikke ubetydelig innsats for at nettopp Lad Johansen skulle komme tilbake til Omsorgsbygg. HR-direktøren gjennomførte deretter selv ansettelsen av direktørens datter.

«Ettersom jeg kjente til Lene Lad Johansen sin bakgrunn fra Internasjonalt kontor anså jeg det hensiktsmessig å forhøre meg om hvorvidt hun kunne tenke seg å søke på den stillingen vi nå hadde opprettet», skriver HR-direktøren i et notat.

Hun pekte på Lad Johansens erfaring fra Internasjonalt kontor som grunnen til at hun ønsket henne tilbake. Vikariatet der hadde gitt Lad Johansen økt innsikt i EUs program «Interreg», og HR-direktøren fryktet at en slik kompetanse som Lad Johansen nå hadde opparbeidet seg, ville bli vanskelig å finne «ved et vanlig søk i markedet».

HR-direktøren skriver videre at administrerende direktør erklærte seg inhabil da hun informerte ham om sitt initiativ overfor datteren, og at hun ikke så noen grunn til at hun selv ikke skulle kunne gjennomføre en ansettelsesprosess på selvstendig grunnlag.

Dagbladet har tidligere omtalt at myndigheten til å ansette i Omsorgsbygg ligger hos direktøren. Han har adgang til å delegere den videre til underordnede ledere, men den endelige myndigheten ligger hos ham.

I notatet fra HR-direktøren går det fram at hun så annerledes på dette spørsmålet.

«[...] Jeg oppfattet adm. dir. sin egen habilitetsvurdering slik at det var jeg som hadde endelig myndighet til å fatte avgjørelser i tilknytning til denne ansettelsen», skriver HR-direktøren.

Advarte mot effekten

Etter den femte ansettelsen av direktørens datter i juni 2012 ble både styrelederen og kommuneadvokaten i Oslo koplet inn. Administrasjonen ville da, i etterkant av ansettelsen, sjekke om det var galt av dem å gjennomføre ansettelsen av direktørens datter.

I en epost datert 14. november 2012 går det fram at daværende styreleder og advokat Stig L. Bech uttrykte seg slik da han fikk kjennskap til det som var skjedd:

- På ett område må vi gjøre det annerledes i en eventuell senere situasjon der administrende direktør er inhabil. Dere bør kontakte meg når situasjonen oppstår, og kort redegjøre for hvordan dere ser for dere framtida - samt rapportere til meg underveis, skrev Bech.

Kommuneadvokat Hanne Harlem så heller ikke noe i veien for at direktørens nærstående kunne ansettes, så lenge styrelederen var den som fattet beslutningen etter innstilling fra administrasjonen.

Men i en e-post til administrasjonen, datert 21. november 2012, skriver Harlem også:

«Selv om styreleder kan foreta beslutningen, vil jeg anbefale at man i innstillingen til styreleder også berører de momentene av mer generell art som kan tale mot en ansettelse av en nærstående av direktøren. Jeg tenker da særlig på to forhold: Også andre avgjørelser som vedrører vedkommendes ansettelsesforhold vil måtte tas av styreleder. I alle fall må det gjelde avgjørelser utover det helt allmenne eller som gjelder alle. For det andre kan det være grunn til å vurdere effekten i organisasjonen på at en nærstående til direktøren er en av de ansatte».

Vil ikke svare

Direktørens datter, Lene Lad Johansen, har ikke ønsket å bidra til å opplyse ansettelsene, og vil ikke svare på noen av Dagbladets spørsmål om saken.

Vil ikke svare på disse spørsmålene (klikk for å utvide) Lene Lad Johansen ønsker ikke å svare på et eneste av spørsmålene Dagbladet har stilt om denne saken. Her er noen av spørsmålene Lad Johansen lar stå ubesvart: Det første engasjementet du hadde i Omsorgsbygg, i juni 2009, var et sommervikariat der du hadde i oppgave å fotografere bygninger. Kan du huske hvordan du ble gjort kjent med at dette sommervikariatet var ledig?

Kan du huske at din far ved noen tilfeller har gitt deg signaler om at du ville bli engasjert i Omsorgsbygg? Opplever du selv at du har fått muligheter andre ikke har fått, fordi du er datteren til direktøren i Omsorgsbygg?

I arbeidskontrakten av 1. mars 2010 ble ansvarsområdet ditt utvidet til også å gjelde «internasjonalt sekretærarbeid» og «nettverksbygging EU». Kan du beskrive hvordan dette gikk til og hvordan denne muligheten åpnet seg for deg?

Kan du huske hvem som gjorde deg oppmerksom på at Omsorgsbygg hadde behov for å løse «ekstraordinære arbeidsoppgaver i forbindelse med internasjonalt sekretærarbeid», slik dette er beskrevet i din arbeidskontrakt?

Hvem i Omsorgsbygg tok initiativ til dette - og var du selv involvert i dette?

Vi har snakket med flere som beskriver deg som en av dem med høyest score på tilslag på EU-søknader i Oslo kommune. Hvordan lærte du deg det å skrive slike søknader? Hadde du noen tidligere erfaring med EU-arbeid eller det å skrive søknader til EU før du begynte i Omsorgsbygg?

November 2010 deltok du og din leder på et kurs arrangert av Oslo-regionens Europakontor. Hvilken betydning vil du si at dette kurset hadde for din faglige utvikling på EU-feltet generelt, og det å skrive søknader til EU konkret?

Kan du huske hvordan du ble gjort oppmerksom på at det var ledig jobb ved Internasjonalt kontor? Lad Johansen skriver følgende i en e-post: «Jeg er en medarbeider i Oslo kommune uten lederansvar og har ikke noe ønske om å diskutere mitt nåværende eller tidligere arbeidsforhold. Hvis du har spørsmål rundt mine ansettelser, er det mer naturlig å stille disse til dem som har ansatt meg».

Slik ble direktør-datteren fast

Da stillingen til Lad Johansen to år senere løp ut, ble den forlenget for to nye år. Styreleder Stig L. Bech bekrefter overfor Dagbladet at han denne gangen ble involvert i forkant. Men han kan ikke forklare hvorfor heller ikke denne stillingen aldri ble lyst ut, slik kommunens personalreglement krever. HR-direktør Tone Hølmebakk har ikke besvart Dagbladets spørsmål om dette.

Mens hun jobbet videre som midlertidig ansatt i Omsorgsbygg, studerte Lad Johansen til en mastergrad i sosiologi. Omsorgsbygg opplyser til Dagbladet at hun gjennom 2013 og og 2014 ble innvilget delfinansiering av utdanningen, og at hun fikk permisjon med lønn for å delta på alle studiesamlinger og eksamener som var nødvendig for å gjennomføre mastergraden.

Ifølge arbeidsmiljøloven har man krav på fast jobb etter fire år som midlertidig ansatt. Dagbladet har spurt HR-direktør Tone Hølmebakk om hun har vært klar over at hun ved å signere kontraktene til Lad Johansen i praksis sikret henne rett til fast ansettelse i Oslo kommune. Hølmebakk har ikke svart på Dagbladets spørsmål.

Men Dagbladet har fått innsyn i en e-post datert 31. mars 2016, hvor HR-direktøren ber om at direktørens datter blir ansatt, uten offentlig utlysing. Hun skriver følgende til nåværende styreleder i Omsorgsbygg, Øivind Christophersen:

«Som du ser av mailen, har Lene vært tilknyttet Omsorgsbygg siden 2009, først som timebasert, deretter i prosjektstilling da Omsorgsbygg fikk gjennomslag på sitt første EU-prosjekt «Design Led Innovations for Active Ageing.»

Hun har siden den gang vært engasjert midlertidig som prosjektmedarbeider. I løpet av disse åra har hun fått nye ansvarsområder, ansvar for nye EU-prosjekter, som betyr at det også er et ønske fra meg om å revidere hennes stillingsbeskrivelse.

Mitt forslag er at hun får en fast arbeidskontrakt uten utlysning ettersom hun har rett på fast stilling i Oslo kommune».

Den 6. april 2016 signerte den nåværende styreleder Øivind Chistophersen arbeidskontrakten med Lene Lad Johansen. På toppen av kontrakten står det:

«Arbeidsavtale for fast ansettelse.»