DOM: Et flertall på Stortinget vil stemme for at tilbakekall av statsborgerskap skal skje ved dom. Dermed går regjeringen og Frp på et knusende nederlag

statsborgerskap

Utlendingsdirektoratet (UDI) får ikke lenger myndighet til å tilbakekalle statsborgerskapet til personer som skal ha kommet inn i landet på uriktig grunnlag. I framtida vil denne myndigheten tillegges domstolene.

Det ble klart etter at kommunal- og forvaltnings­komiteen avga sin innstilling i går.

– UDI må i framtida gå til domstolene for å få avgjort om noen skal få sitt statsborgerskap kalt tilbake, sier komitéleder Helge André Njåstad (Frp) til Klassekampen.

Han legger ikke skjul på at han er misfornøyd med innstillingen.

– Vi i Fremskrittspartiet finner denne ordningen litt spesiell. Vi har en del spørsmål som vi kommer til å utfordre opposisjonen på under debatten, sier Njåstad

Han understreker at Stortinget vil be regjeringen fremme et forslag som Stortinget skal stemme over i neste runde.

Innvandrings- og integreringsminister Sylvi Listhaug har tidligere kommet med en rekke innvendinger til domstolsbehandling.

Tilbakekallelse av statsborgerskap: • Etter statsborgerskapslovens paragraf 26 kan myndighetene kalle tilbake statsborgerskapet dersom vedtaket om å gi norsk statsborgerskap er ugyldig. • Det kan skje dersom personen i søknadsprosessen har gitt uriktige eller ufullstendige opplysninger, eller bevisst har unnlat å dele viktig informasjon som hadde stor betydning for at søknaden ble innvilget. • Et flertall på Stortinget vil at domstolene skal kalle tilbake statsborgerskap, og ikke UDI slik det er i dag.

Har satt ned foten

Jussprofessor Mads Andenæs er strålende fornøyd med innstillingen.

– Dette er bra. Det viser at demokratiet virker, sier han.

– Hva vil endringen bety?

– Bevisbyrden er snudd. Det blir ikke lenger slik at individet må bevise hvorfor han eller hun ikke skal miste statsborgerskapet. I stedet er det staten ved utlendingsmyndigheten som i en rettssal må bevise at vedkommende har løyet. Dette er et viktig skritt for rettssikkerheten, sier Andenæs.

Han tror at når saken kommer til Justisdepartementet vil de lete med lys og lykte for å finne måter å omgå stortingsvedtaket på.

– De kommer til å gjøre alt de kan. De har ingen hemninger. Det kan du sitere meg på.

Andenæs legger til at den mest fremmedfiendtlige fløyen av Frp styrer utlendingsfeltet og viser til tidligere statsråd Anders Anundsen, Sylvi Listhaug, Per-Willy Amundsen og Per Sandberg, sistnevnte som nå vikarierer for Listhaug.

– Stortinget har altfor lenge godtatt forslag og tiltak fra disse statsrådene. Endelig setter de foten ned, sier Andenæs.

Frykter politiske domstoler

Domstoladministrasjonen har sammen med UDI og Utlendingsnemnda vært kritiske til at domstolen tar over det som nå er en forvaltningsoppgave.

Høyesterettsdommer og styreleder i Domstoladministrasjonen Bård Tønder frykter at domstolene vil gå i mer politisk retning dersom de får myndighet til å tilbakekalle statsborgerskap.

– Vi mener dette bryter med den tradisjonelle rollen domstolen har i forhold til forvaltningen. Å frata statsborgerskap på grunn av ugyldighet er en forvaltningsoppgave. Så kan domstolen i etterkant kontrollere om det er gjort i henhold til gjeldende rett. Nå er det domstolene som skal foreta avgjørelsene, og det er et brudd med deres tradisjonelle rolle, sier Tønder som tar stortingsflertallet til etterretning.

Et flertall på Stortinget vil også at tilbakekall av statsborgerskap skal stilles i bero inntil regelverket er endret.

I 2016 ble 65 personer fratatt sine statsborgerskap fordi UDI mente de løy om sin identitet. Tilbakekall av ytterligere 500 statsborgerskap var til behandling hos UDI, men er stilt i bero som følge av prosessen på Stortinget. Hvor mange av disse som vil få sakene sine inn for en domstol, er foreløpig uklart. Stortinget vil debattere og stemme over innstillingen 9. mai.

aseb@klassekampen.no