Nærpolitireformen trådte i kraft 1. januar 2016 og målet var at politiet skulle være mer tilgjengelig og tilstedeværende lokalt.

Professorene Cathrine Filstad og Tom Karp har gjennomført ukevis med feltundersøkelser, observasjoner, samtaler og spørreundersøkelser av 4500 politiansatte.

Filstad og Karp har blant annet kommet frem til at politiansatte føler at de er mindre tilgjengelig for folk etter reformen.

I rapporten, som de også er en «temperaturmåling» utført av politihøyskolen, kommer det frem at nesten 40 prosent av politiansatte tror det forebyggende politiarbeidet blir dårligere på grunn av reformen.

Og over 73 prosent oppgir at tilgjengeligheten for publikum til politiet har blitt dårligere.

Tallene i rapporten omfatter både ledere og ansatte.

– Føler vi ikke strekker til

Tillitsvalgt i enhet sentrum i Oslo politidistrikt, Hallvar Hallingstad, sier til NRK at de opplever å være mindre tilstede.

– Jeg må si at vi kjenner oss ikke helt igjen i nærpolitireformen. Vi opplever at vi er mindre tilstede ute blant folk nå enn før. Det går også utover det forebyggende arbeidet, det handler om å jobbe i forkant, sier Hallvar Hallingstad, hovedtillitsvalgt i enhet sentrum i Oslo politidistrikt.

Hans daglige jobb er å jobbe i gatepatuljen på forebyggende seksjon. Også politibetjent i enhet sentrum i Oslo politidistrikt, Morten Clifford, har en følelse av å ikke strekke til.

– Jeg opplever at vi har blitt færre og færre den siste tiden. Vi kjører fra oppdrag til oppdrag å strekker ikke helt til. Vi ser også at flere oppdrag blir slått ut på at politiet ikke har kapasitet til å kunne utføre dem, sier Morten Clifford.

Ifølge Clifford gjelder dette mindre voldsituasjoner hvor folk ikke er alvorlig skadet og narkotikasalg.

80 prosent av de ansatte i politiet mener politireformen ikke gir mening. Foto: NRK

– Knallhard dom

En tydeligere tilbakemelding på at nærpolitireformen ikke er en nærpolitireform, men en fjernpolitireform, kunne man ikke fått, mener leder i Senterpartiet, Trygve Slagsvold Vedum.

– Det er så opplagt feil det regjeringen gjorde da de sentraliserte over 120 tjenestesteder og alt skulle sentraliseres i større enheter og så kaller de det nærpoliti. Hvis de er for sentralisering så får de tørre å si det da, at det er målet, sier han til NRK.

Leder i Senterpartiet, Trygve Slagsvold Vedum, mener funnene er ekstremt alvorlige. Foto: NRK

– Så har det en negativ konsekvens at du ikke får politiet nær der folk bor.

Vedum mener funnene i undersøkelsen er ekstremt alvorlige.

– Det regjeringen har glemt er at de må lytte. Har du makt så må du lytte til de som kjenner hverdagsproblemene. Politiets fellesforbund har vært tydelig over tid at det er problemer.

Mener beredskapen er dårligere

Etter 22. juli 2011 tegnet 22. juli-kommisjonen et dystert bilde av et Norge som ikke var forberedt på terrorangrepene.

De mente det var behov for drastiske endringer i politiet – nærpolitireformen ble til.

Reformen skulle være med på å styrke beredskapen, men nesten 40 prosent av politiansatte mener den blir dårligere.

Les også: Forskere mener Nærpolitireformen har blitt en fjernpolitireform

Reformen gir ikke mening

80 prosent av politiansatte mener reformen ikke gir mening, ifølge forskeren må dette gjøres noe med.

Reformen er ikke avsluttet, men det er nå utviklingen må skje, mener professoren.

– Man må gjøre noen grep for å få folk med seg, i forhold til å ha tro på at dette er en god måte å utvikle polititjenestene på, sier Filstad.

Nærpolitireformen har vært omfattende og skjedd over kort tid.

– En del av tilbakemeldingene går ut på at man mener at det er en omfattende reform for de der ute, og det går for fort, sier Filstad.

– Jeg har hørt folk si nærpolitireformen, det bør vel heller hete fjernpolitireformen?

– Ja, det er noe vi påpeker litt i rapporten. Begrepet nærpolitireform kan fort bli en belastning for politiet, hvis det oppfattes av publikum som at da ser man mer politi i nærmiljøet.

Nærpolitireformen går altså ikke ut på at politiet skal være nærmest mulig deg, men at politiet skal sentraliseres.

Før reformen hadde Norge 27 politidistrikter, men nå er det 12. For enkelte politidistrikt kan det føre til at de må kjøre flere timer til nærmeste arrest.

– Vi er tidlig i prosessen

– Vi opplever at våre ansatte er enige i målene for politireformen. At de også ser flere gode ting knyttet til arbeidsmetodikker som vi innfører, teknologi som vi innfører og også strukturendringer, sier Kristin Kvigne, assisterende direktør i Politidirektoratet.

Hun sier politiet er i en tidlig fase av reformen.

Kristin Kvigne, assisterende direktør i Politidirektoratet, sier de opplever at de ansatte er enige i målene for reformen. Foto: Nadir Alam / NRK

– Vi må la dette få lov til å sette seg og det sier forsåvidt også denne rapporten, sier hun.

Kvigne sier politiet også er inne i en tid hvor kriminaliteten endrer seg betydelig.

– Vi ser jo at vi har hatt en nedgang i den vinningskriminaliteten som har tatt lite resursser for oss, og at vi har hatt en voldsom oppgang i kriminalitet som er svært reursskrevende, kapasitetskrevende og kompetansekrevende for politiet.

– Høye ambisjoner

– Det stemmer jo på en prikk med det Politiets Fellesforbund har uttalt seg om, sier Sigve Bolstad, leder i Politiets Fellesforbund.

Han mener at det er for høye ambisjoner i politiet i forhold til hvor mange penger som ligger på bordet.

Sigve Bolstad, leder i Politiets Fellesforbund. Foto: Lars-Bjørn Martinsen / NRK

– I forhold til nærpolitireformen så er det veldig høye ambisjonsnivåer. Man skal jobbe forebyggende, være til stede der folk bor, og det er de ikke ressurser til. Det er det klare tilbakemeldinger fra samtlige 12 politidistrikt, sier han.

Løsningen er ifølge han at det kommer ytterligere bevilgninger, eller at får man ta ned ambisjonsnivået.