BOBLE: Sveriges finanssektor eser ut, og en ny krise kan være rundt hjørnet, ifølge en ny rapport.

SVERIGE

Sverige har en oppblåst finanssektor og en gjeldsvekst som bærer bud om en kommende finanskrise. Det er konklusjonen i en rapport utgitt av den svenske tenketanken Katalys.

Claes Belfrage og Markus Kallifatides er førsteamanuenser ved henholdsvis Universitet i Liverpool og Handelshøyskolen i Stockholm, og står bak rapporten. Belfrage var i Norge forrige uke for å delta på et seminar i regi av Rethinking Economics Norge.

– Det snakkes mye fint om den svenske modellen, men det er ikke lenger en modell som kretser rundt en konkurransedyktig eksportindustri, en styrt investeringsstrategi og omfordeling, sier han til Klassekampen.

I stedet mener han at utviklingen i landet kan karakteriseres med begrepet finansialisering. Det betyr at finanssektoren blir en stadig større og mektigere del av økonomien og samfunnet. I stedet for at landet følger en vekstmodell basert på eksport, har den svenske veksten mer og mer blitt basert på gjeldsdrevet forbruk, hevder Belfrage.

– Etter finanskrisa i 2008–2009 har finanssektorens størrelse akselerert i Sverige, mye fortere enn i andre land. Samtidig har handelsbalansen sunket kraftig i perioden. Det er bekymringsfullt, sier han.

Finansialisering: • Finansialisering er et begrep for en samfunnsendring der finans får en stadig større rolle i økonomi og samfunn. • Claes Belfrage og Markus Kallifatides er førsteamanuenser ved henholdsvis Universitet i Liverpool og Handelshøyskolen i Stockholm. De har skrevet rapporten Finansialiseringen av Sverige: På vei mot neste krise?, gitt ut av tenketanken Katalys. • Sverige har en svært stor finanssektor, og husholdningenes gjeld og boligprisene har økt kraftig de siste årene. Rapporten hevder Sverige gjennomgått en forandring der gjeldsvekst har tatt over vekststrategi fra satsing på eksportindustri.

Dobling av gjeld

I rapporten viser forfatterne til tall fra Statistiska centralbyrån som viser at husholdningenes gjeld, boligpriser og finanssektorens størrelse og lønnsomhet øker.

• Fra 1995 til 2016 har husholdningenes gjeld doblet seg fra 86 til 161 prosent av disponibel inntekt.

• I samme periode har boligprisene økt med 225 prosent i faste priser. Leiligheter i hovedstaden Stockholm har steget med 600 prosent.

• Finansielle eiendeler har økt fra å utgjøre 80 prosent av Sveriges brutto nasjonalprodukt i 1995 til 293 prosent i 2016. Det vil si at eiendelene i finanssektoren nå er nesten tre ganger så store som landets BNP. Bankenes fortjeneste har økt fra omkring 19 milliarder svenske kroner i 1996 til 95 milliarder i 2016.

– De fire svenske bankene er svære. I prosent av BNP er den svenske finanssektoren blant de fire–fem største i Europa, sier Belfrage.

Nordea, SEB, Handelsbanken og Swedbank har alle hovedsete i Nordens finanshovedstad, Stockholm. Bankene har en markedsverdi på over tusen milliarder svenske kroner. Til sammenligning er den eneste norske banken i samme klasse, DNB, verdsatt til 250 milliarder norske kroner.

Rapporten påstår at mye av konsumet i Sverige er gjeldsdrevet, som igjen finansieres av stigende boligpriser.

– I Sverige har 23 prosent av husholdningene med boliglån en gjeld som overstiger 300 prosent av disponibel inntekt. Man tenker kanskje på Storbritannia og USA som finansialiseringens kjerneland, men i Storbritannia er det bare et par prosent med like høy gjeld, sier Belfrage.

Kan gi krise

Rapportforfatterne mener liberaliseringen av bolig- og kapitalmarkedene fra 1980-tallet er årsaken finansialiseringen av landet. I tillegg peker Belfrage på det lave rentenivået. For tida er den svenske styringsrenta minus 0,5 prosent. Han mener også endringen av pensjonssystemet, som gjør at svenskene må plassere deler av sin offentlig pensjon i aksjefond, bidrar til utviklingen.

– Den økonomiske utviklingen i Sverige har vært relativt god de siste årene. Tyder ikke det på at en finansialisert vekstmodell kan fungere?

– Jeg tror det har vist seg i de fleste landene som har brukt en mer finansrettet vekststrategi, at det ikke er spesielt holdbart over tid. Uten en grunnvekst innen vareproduksjon og industri kommer man til slutt i problemer. Man kan pusse opp sitt kjøkken om igjen og om igjen, men at det er en virkelig genuin vekstmodell er tvilsomt, sier Belfrage.

Samtidig sier han at det kan være noe i teorien om at vesten er inne i en periode med generelt avtakende vekst. Globaliseringen fører til at industrien flagges ut og tjenestesektoren vokser, og at veksten derfor vil være varig lavere.

Selv om den langsiktige trenden i Sverige er at formuesobjektene stiger kraftig i verdi, har hovedindeksen på stockholmsbørsen nå falt med nesten 9 prosent fra toppen i fjor høst, og boligprisene med 6 prosent fra september til desember. Mye tyder også på at perioden med de ekstremt lave rentene kan være over.

– Den amerikanske sentralbanken har allerede hevet renta. Da vil eurorenta også stige, og Sverige må følge med. Da blir det dyrere å opprettholde boliglån samtidig som nye reguleringer setter strengere krav for å ta opp ny gjeld. Hendelsene de siste månedene kan tyde på at vi er på vei mot neste finanskrise, og det kan også få konsekvenser for Norge.

– Kan nedgangen på børsen og boligprisfallet i stedet tyde på at markedet balanser seg selv, og at det blir en myk moderasjon heller enn krise?

– For myndighetene har det vært et mål at lufta i bobla skal sive sakte ut. En mer pessimistisk analyse er at en boble kan sprekke uansett, selv om konsekvensene blir noe mindre enn de ellers ville blitt. Det er en urovekkende situasjon, og vår analyse peker på at kredittnivået, boligpriser og aksjer er for høye. Akkurat hva resultatet blir, vet jeg ikke, sier Belfrage.

Et folk av spekulanter

Teorien om finansialisering innebærer at finans får betydning utover økonomien, og også påvirker kultur og reguleringer.

– På begynnelsen av 1990-tallet ble det innført en skattereform gjorde det mer lønnsomt å investere i bolig og verdipapir, og en endring av pensjonssystemet i 1994 gjorde at alle skulle plassere en pott av pensjonen i ett av 800 fond. På grunn av dette er det mye mer opplæring om ulike finansvalg i massemediene, sier Belfrage.

Vanlige svensker har for eksempel blitt stadig mer opptatt av verdiutviklingen på boligen sin, mener han.

– Jeg så en interessant reportasje på tv om fallet på børsen. Da snakket de med vanlige svensker på gata i Stockholm. De uttrykte sin uro over det som skjedde, og var irriterte over hvordan de hadde satt sammen sin portefølje. Helt vanlige svensker sa ting man tidligere ville ha hørt fra en finansanalytiker i en storbank. Selv om det bare er en anekdote, er det et bilde på en langsiktig utvikling der interessen for formuesobjekter har økt, og at folk tror det skal gjøre dem rike, sier Belfrage.

Tilsvarende blir det også vanskeligere for politikere å øke skatten på eiendom eller redusere rentefradrag fordi større velgergrupper har interesser i å beholde slike goder, mener han.

stiann@klassekampen.no