Vi har efterhånden alle sammen hørt det: Vores røde steaks er ret klimabelastende.

Men er det nu altid sådan? Eller findes der mon en metode, som vender det hele på hovedet og skaber en ’CO2-optagende ko’?

Måske.

I hvert fald kunne du i går se og læse på TV 2s hjemmeside, at en amerikansk undersøgelse viser, at CO2 ligefrem kan blive trukket ud af atmosfæren, hvis landmænd benytter en type græsning, hvor græsset ikke pløjes, og køerne ofte skifter græsgange.

I artiklen bakker en landmand og en selvstændig konsulent op om metodens store potentiale.

Grundlæggende kan man sige, at stort set alle tal i TV 2’s indslag og artikel er fejlagtige. Lars Stoumann Jensen, Københavns Universitet

Men tallene og påstandene i artiklen holder ikke. Det siger konstitueret institutleder og professor i klimaforandringer og landbrug Jørgen E. Olesen fra Institut for Agroøkologi på Aarhus Universitet.

- De kommer med mange tal, der er helt vilde og hen i vejret. Det præsenteres som fakta, men det er grebet ud af luften. Det er tal, der intet har med virkeligheden at gøre, siger han og fortsætter.

- Det, der står i den artikel, er decideret møghamrende forkert.

Han er ikke alene om den skarpe kritik. DR Viden har talt med flere danske forskere, som alle mener, at artiklen fra TV 2 er behæftet med misvisende tal og påstande.

Efter at være blevet kontaktet af DR Viden har den ansvarlige redaktør ved TV 2 erkendt, at mediet skulle have været mere kritisk.

Oksekød med klimagevinst?

Ét tal, som TV 2 præsenterer i artiklen, er særlig interessant. De skriver, at der i en amerikansk undersøgelse er regnet på, hvad græsfodret kvæg egentlig udleder af drivhusgasser.

- Undersøgelsen viser, at gribes kvægdriften rigtigt an, er oksekødet ikke en klimabelastning, men en gevinst svarende til 6,7 kilogram CO2 per kilogram kød, skriver TV 2.

Det er langt fra de tal, der normalt præsenteres, hvor et kilogram oksekød har en klimabelastning på adskillige kilogram CO2– typisk mellem 10 og 20.

Kan oksekød virkelig produceres med en klimagevinst blot ved at ændre på driften?

- Når noget lyder til at være for godt til at være sandt, så er det fordi, det er for godt til at være sandt, siger Jørgen E. Olesen.

Hvilke forskere, der kommer frem til de nye tal, og hvornår undersøgelsen er fra, præciserer TV 2 ikke. En Google-søgning afslører dog, at der sandsynligvis er tale om en undersøgelse, som blev udgivet sidste år.

Dens hovedkonklusion er, at man kan binde meget mere kulstof i jorden, hvis den ikke bliver pløjet, men derimod står mere urørt hen.

Køerne skal græsse, men kun efter en række principper, som også kaldes kontrolleret- eller holistisk græsning.

For når kulstof på den måde bindes i jorden, smutter det ikke ud i atmosfæren, hvor det ellers ville være gået i forbindelse med ilt og blevet til CO2.

Ingen forklaringer på tallene

Men undersøgelsen, der henvises til, er Jørgen E. Olesen skeptisk overfor.

Han anerkender, at jorden i græsmarker ligesom andet jord kan binde kulstof. Men der er noget galt med tallene.

Man kan godt hobe noget kulstof op i jorden på græsmarker, og det kan gøre oksekøds klimaregnskab lidt bedre. Men det er slet ikke nok til at udligne for udledningen af metan fra kvægbrug. Jørgen E. Olesen, Aarhus Universitet

For beregningen baserer sig på en række ændringer af indholdet af kulstof i jorden, som er så høje, at det er videnskabeligt meget svært at forklare.

Der er simpelthen ikke nok kulstof i det græs, der vokser på marken, til at der kan blive bundet så store mængder i jorden.

- De kommer ikke med plausible forklaringer på, hvordan det skulle kunne lade sig gøre, og de henviser ikke til et bredere udsnit af forskning om emnet. Så jeg er meget skeptisk, siger Jørgen E. Olesen.

Og den skepsis er han ikke alene med. Lars Stoumann Jensen, som er professor og sektionsleder i Plante- og Jordvidenskab på Københavns Universitet, er enig.

- At de finder sådan en ændring, kan kun skyldes fejl eller bias (videnskabelig fordom eller skævvridning, red.) i målingerne. At det bliver publiceret i et tidsskrift som Agricultural Systems må skyldes ukritisk fagfællebedømmelse.

Holistisk græsning kan ikke stoppe klimakrisen

I TV 2-artiklen bliver der præsenteret mange flere tal, der viser, at holistisk græsning virkelig kan vende klimakrisen på hovedet.

Det skyldes ifølge geolog og selvstændig konsulent Erling Fundal, som medvirker i artiklen, at holistisk græsning giver en meget stor mængde kulstof-rig humus (delvist nedbrudt organisk stof).

Han henviser til forskeren Allan Savory, der i en årrække har forsket i holistisk græsning. Allan Savory mener, at netop den type græsning i løbet af få årtier har potentialet til at få atmosfærens CO2-niveau tilbage på et niveau, som det var før industrialiseringen.

Med andre ord: Holistisk græsning kan stoppe klimakrisen.

Hvor stor forskel, der er på en ko, der går på en almindelig græsmark, og en ko, der græsser holistisk, er svært at sige. Men forskellen er næppe så markant, som den bliver gjort her. Per Gundersen, Københavns Universitet

Men Allan Savory er en ret kontroversiel forsker. Sidste år udgav svenske forskere for eksempel en kritisk gennemgang af hans videnskabelige arbejde. Deres dom var hård:

Løst oversat skriver de, at Allan Savorys vurdering af, hvor meget kulstof der kan bindes i jorden ved holistisk græsning, er syv gange højere, end hvad uvildig forskning kommer frem til. Og metoden er derfor langt fra potent nok til at vende klimakrisen på hovedet

Stort set alle tal er fejlagtige

Og sådan bliver det ved. Nærmest ingen af de tal, der findes i TV 2’s artikel, godtager de forskere, vi har talt med.

- Grundlæggende kan man sige, at stort set alle tal i TV 2’s indslag og artikel er fejlagtige, konkluderer Lars Stoumann Jensen fra Københavns Universitet.

Flere af tallene er da heller ikke taget fra såkaldt fagfællebedømt forskning. Altså forskning, der er blevet gået efter i sømmene af uvildige forskere.

Derimod er det tal, som geolog Erling Fundal selv har beregnet og lagt ud på sin hjemmeside. Og han anerkender da også i artiklen fra TV 2, at tallene ikke nødvendigvis er helt præcise.

Men han afviser overfor DR, at de er direkte misvisende.

- Jeg har faktisk ønsket en dialog og debat af min metode til bestemmelse af humus i jord. Vi har brug for dialogen, og jeg har ikke noget imod kritik, siger han.

TV 2: Vi burde have været mere kritiske

Forskerne, som vi har talt med, er ikke glade for artiklen fra TV 2. For den er med til at øge forvirringen på et felt, hvor der i forvejen er mange tal og meget data at forholde sig til.

Den kritik har vi forholdt til TV 2 vejrets Peter Tanev, som er redaktør på artiklen. Han skriver i en mail til DR Viden:

- Jeg erkender på baggrund af vores artikel og de nye oplysninger, at vi nok burde have været mere kritiske i forhold til de tal og information, som vores kilde kommer med. Vi vil understrege i vores artikel, at der er sået tvivl om de tal og metoder, som står i artiklen.

Køer på græs er bedre

Til slut står ét spørgsmål tilbage: Selv om at tallene ikke holder, er der så noget i påstanden om, at holistisk græsning kan binde mere kulstof i jorden, og dermed være godt for klimaregnskabet?

- Det er svært at konkludere ud fra den her artikel. For der slynges udokumenterede tal ud. Men generelt er en ko på græs mindre klimabelastende end en ko, der spiser sojabønner eller majs inde i stalden, siger Per Gundersen, som er professor på Københavns Universitets Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning.

- Men hvor stor forskel der er på en ko, der går på en almindelig græsmark, og en ko, der græsser holistisk, er svært at sige. Men forskellen er næppe så markant, som den bliver gjort her, siger han.

Og det er Jørgen E. Olesen enig i.

- Man kan godt hobe noget kulstof op i jorden på græsmarker, og det kan gøre oksekøds klimaregnskab lidt bedre. Men det er slet ikke nok til at udligne for udledningen af metan fra kvægbrug, slutter han.