For blot lidt over et år siden vedtog Frankrig endnu en kontroversiel overvågningslov, der gav myndighederne langt større muligheder for at indsamle telefon- og internettrafikdata om personer i realtid og uden domstolskontrol. Netop disse værktøjer var ifølge internationale medier i brug under fredagens jagt på de to brødre, der er mistænkt for attentatet på det franske satiremagasin Charlie Hebdo, der kostede 12 mennesker livet onsdag.

Herhjemme efterlyser en lang række partier som Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne og Venstre yderligere beføjelser til PET.

Men det er en meget farlig vej at gå, hvis det betyder flere stramninger end de to terrorpakker, der allerede er indført, advarer blandt andre Magnus Ranstorp, der er ekspert i international terrorisme ved den svenske Försvarshögskolan: »Man kommer ikke terror og radikalisering til livs ved at indføre nye love, der indskrænker frihedsrettighederne. Det er en farlig vej at gå. I stedet skal man koncentrere sig om forebyggelse, der f.eks. kan føre til viden om personer i risikozonen,« siger han.

Ifølge Ranstorp er Frankrig et af de lande, hvor myndighederne allerede har meget vidtgående muligheder via lovgivningen for at overvåge, arrestere og fængsle uden domstolsprøvelse. Mens de bruger meget få ressourcer på forebyggelse i modsætning til Danmark, fremhæver terrorforskeren.

Også retssikkerhedsekspert og direktør i tænketanken Justitia, Jacob Mchangama, advarer politikerne mod hurtige automatreaktioner.

»Det er meget farligt, uden at vide noget som helst om den franske efterforskning, at begynde at efterspørge nye beføjelser. Når Frankrig allerede har skrappere lovgivning end Danmark, og man i øvrigt ikke ved noget som helst om, hvorvidt der er begået fejl i den franske efterretningstjeneste – de to formodede terrorister, som fransk politi har jagtet, var jo kendt allerede. Den ene er endda dømt for terrorisme. Det kan vi jo ikke lovgive os ud af i Danmark,« siger Jacob Mchangama.

Hvis man vil skærpe terrorlovgivningen, så skal det være, fordi politi og efterretningstjeneste kan dokumentere, at det er afgørende nødvendigt, mener den danske retssikkerhedsekspert.

»Det er uklædeligt, at politikere, som ingen indsigt har i denne sag, begynder at slå politisk plat eller reagere med automatpiloten. I kampen mod terrorisme og for de vestlige frihedsrettigheder, risikerer vi at indskrænke de selv samme rettigheder. Vi har jo allerede strammet lovgivningen løbende efter 11. september og angrebene i London og Madrid,« fortsætter han og peger på, at der desuden er et lovforslag på vej om at forhindre udrejse af potentielle danske syrienkrigere.

Forklaringer ligegyldige

I en partilederdebat om ytringsfrihed og demokrati, som DR afholdt torsdag var statsminister Helle Thorning-Schmidt (S), Kristian Thulesen Dahl (DF) og Lars Løkke Rasmussen (V) enige om, at det ikke nytter noget at lede efter forklaringer, når personer angriber et magasin som Charlie Hebdo og slår 12 mennesker ihjel.

»Vi skal ikke forsøge at finde en forklaring på sådan en handling. Hvis man forsøger at finde en årsagssammenhæng, er der en risiko for, at man også prøver at finde en undskyldning for det. Den bane vil jeg ikke ud på,« sagde Dansk Folkepartis formand, Kristian Thulesen Dahl.

Det var Helle Thorning-Schmidt enig i:

»Der er nogle mennesker, der lever af at hade os andre,« sagde statsministeren og understregede, at »der også findes masser af fredelige og velintegrerede muslimer«.

Lars Løkke Rasmussen langede i den forbindelse ud efter den særlige Århus-model, der forsøger at stoppe strømmen af syrienkrigere og integrere de tilbagevendte i samfundet

»Der er jo ikke taget nogen pas. Der er nogle unge, der er blevet mødt med kognitiv terapi, og så satser vi på, at politiet holder øje med dem,« sagde Lars Løkke.

Den tilgang er helt forfejlet, mener Magnus Ranstorp

»I Danmark har man en meget god balance. Hvis man satser for meget på at bruge indskrænkende instrumenter, som i Frankrig, så bliver resultatet, at man rammer noget, men så dukker det op et andet sted. Det er konstant brandslukning. Man må forstå, hvad der motiverer terrorister. Men i kampens hede så får visse politikere billige point på at kræve flere beføjelser og ressourcer, og det er meget farligt at reagere så hurtigt i den slags situationer,« siger Ranstorp.