Flygtninge, der kom til Danmark i 2013 og 2014, har svært ved at få foden inden for på arbejdsmarkedet.

Kun 4,2 procent af de flygtninge i den arbejdsdygtige alder, der fik ophold i 2013, havde efter to år i landet fundet et regulært job. Det viser tal fra Dansk Arbejdsgiverforening (DA).

- Det er ikke imponerende resultater, vi har set af integrationsindsatsen indtil videre, siger Berit Toft Fihl, chefkonsulent i DA.

"Det er ikke imponerende resultater vi har set af integrationsindsatsen indtil videre." Berit Toft Fihl, chefkonsulent, da

5,3 procent var i uddannelse og 2,5 procent havde åbnet egen virksomhed.

Flygtninge, der er i praktik, løntilskud og lignende, tæller ikke med som værende i arbejde i denne statistik.

DA: Kommunerne bærer ansvaret

Dansk Arbejdsgiverforening mener, at kommunernes jobcentre bærer den største del af ansvaret for, at der ikke er flere flygtninge, der er kommet i arbejde.

- Tallene viser, at kommunerne har været tilbageholdende med at få flygtningene ind på virksomhederne. Det har vi heldigvis taget et opgør med i forbindelse med den trepartsaftale, vi for nyligt har lavet (med regeringen og fagbevægelsen, red.), siger Berit Toft Fihl.

Læs også : Tre ud af fire virksomheder har aldrig fået tilbudt flygtninge som arbejdskraft

- Har virksomhederne ikke også selv et ansvar for at finde jobs til de mange flygtninge, der kommer til Danmark i disse år?

- Virksomhederne tager et ansvar. Vi har lavet en rundspørge til 1.000 virksomheder, hvor langt hovedparten sagde, at de gerne ville være med til at løfte den udfordring, vi står overfor, siger Berit Toft Fihl.

Blandt gruppen af flygtninge, der fik ophold i 2014, var der 96,5 procent på offentlig forsørgelse efter et år i Danmark – det er en anelse flere, end hvis man ser på de flygtninge, der fik ophold i 2013, efter ét år.

Den såkaldte trepartsaftale mellem arbejdsgivere, lønmodtagere og regeringen lægger op til, at kommunerne skal forsøge at sende flygtninge i job med det samme, når de får opholdstilladelse i Danmark.

KL: For billigt af DA

Kommunernes Landsforening (KL) nikker genkendende til, at det danske samfund gennem mange år har været for dårlige til at få flygtninge i arbejde.

Men formanden for KL's Arbejdsmarkeds- og Erhvervsudvalg giver ikke meget for Dansk Arbejdsgiverforening, når de siger, at det er kommunerne, som har svigtet i forhold til at finde job til flygtningene.

- Det, som Dansk Arbejdsgiverforening siger, er for billigt, siger formand for KL-udvalget og borgmester i Ålborg, Thomas Kastrup-Larsen (S).

Han mener, at forskelligt administrative regler har gjort det svært for kommunerne at finde job til flygtningene. Det har blandt andet været svært for kommunerne at erklære flygtninge for 'jobparate'.

Ifølge formanden for KL's Arbejdsmarkeds- og Erhvervsudvalg har kommunerne og regeringen allerede aftalt at bløde op på reglerne, ligesom de nuværende trepartsforhandlinger ifølge Thomas Kastrup-Larsen også fokuserer på at få flere flygtninge i arbejde.

- I stedet for at skyde på hinanden, skal vi gå sammen om at løse problemet, siger han.

SAGEN KORT

• 98 af de flygtninge, der fik ophold i 2013, var i arbejde efter to år. 125 var i gang med uddannelse, 59 var selvstændige og 2075 var på offentlig forsørgelse.

• Dansk Arbejdsgiverforening har trukket tal på 2.357 flygtninge, der fik ophold i Danmark i 2013, og 4.763 flygtninge, der fik ophold i 2014, i Beskæftigelsesministeriets forløbsdatabase DREAM.