Interkønnede børn har ret til selv at bestemme over deres kroppe

Hvert år fødes der børn med kønskarakteristika – kønsorganer, kønskirtler, hormoner, kromosomer eller reproduktive organer – som afviger fra de etablerede normer for 'mandligt' og 'kvindeligt'. Disse variationer er forskellige i art og hyppighed. Nogle har en anerkendt medicinsk diagnose, mens andre ikke har. Nogle er synlige ved fødslen, mens andre først viser sig i puberteten eller endnu senere. Andre igen opdages eller diagnosticeres aldrig.

Nogle mennesker, med variationer i kønskarakteristika – men ikke alle – beskriver sig selv som interkønnede.

I rapporten First, Do No Harm dokumenterer Amnesty med udgangspunkt i research foretaget i Danmark og Tyskland de specifikke menneskerettighedskrænkelser, som børn og voksne med variationer i kønskarakteristika udsættes for. Vi fokuserer specifikt på de krænkelser – særligt krænkelsen af retten til privatliv, den højst opnåelige sundhedstilstand, legemlig integritet, selvbestemmelse og juridisk anerkendelse – som disse mennesker oplever i form af ikke-akutte, invasive og irreversible 'normaliserende' kirurgi samt anden medicinsk praksis.

Danmark møder kritik fra FN for håndteringen af voldtægter, utilstrækkelig seksualundervisning, den såkaldte ghettolov og interkønnedes manglende rettigheder. Amnesty, der har givet anbefalinger til komitéen, hilser kritikken velkommen. Læs hele rapporten her

Læs mere om vores arbejde for interkønnedes rettigheder.