Miljø- og Fødevareministeriets embedsmænd sår nu tvivl om et af de mest populære virkemidler til at sænke landbrugets klimabelastning.

Det fremgår af et udkast til en orientering af fødevareminister Mogens Jensen (S) fra Landbrugsstyrelsen i slutningen af oktober, som Altinget har fået aktindsigt i.

Notatet viser, at forventningerne til udledninger fra klimabelastende lavbundsjord – den såkaldte emissionsfaktor – sandsynligvis ikke er korrekt.

Embedsværket stiller derfor spørgsmålstegn ved, om udtagning af landbrugsjord – som rød blok har afsat to milliarder til over de næste ti år i finansloven – er lige så effektivt, som hidtil antaget.

"Landbrugsstyrelsen og Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet vurderer, at en lavere emissionsfaktor for kulstofrige jorder sandsynligvis vil have implikationer for omkostningseffektiviteten af udtagning af dårligt drænede kulstofrige jorde som klimavirkemiddel," lyder det i udkastet til ministerorienteringen.

Udledningerne kan være overvurderet for hovedparten af de kulstofrige lavbundsjorde, fremgår det af udkastet til notat.

"Betydelig risiko for fejlprioritering"

Udtagning af lavbundsjorde har længe været anset som et af de mest centrale klimaredskaber i landbruget, og blandt andet derfor foreslog Danmarks Naturfredningsforening og Landbrug & Fødevarer også en stor udtagning af landbrugsjord i februar.

Det er også nævnt i forståelsespapiret som et redskab, regeringen vil gøre brug af, og der er allerede afsat to milliarder kroner i finanslovsaftalen til formålet.

Men Landbrugsstyrelsen konstaterer i notatet, at der er "en betydelig risiko for fejlprioritering af midler i forbindelse med en klimahandlingsplan", hvis ikke behovet for mere viden bliver dækket. Og at det vil kræve "flere års studier" at få den nødvendige viden på området.

Skal ikke blive en showstopper

Ministerorienteringen ender dog med at blive ændret. I starten af november beder ministeriet nemlig om, at Landbrugsstyrelsen ændrer notatet:

"Det bør tydeliggøres i cover (notatet, red.), at der kan arbejdes videre med udtagning af lavbundsjorde i nuværende ordning, og at dette fortsat er omkostningseffektivt i forhold til mulige handlinger i landbruget," lyder det.

I en intern mailkorrespondance i Landbrugsstyrelsen forklarer en embedsmand den nye bestilling med, at departementet er bekymret for det første notat.

"Konkret er (medarbejders navn, red.) bekymret om, som sagen er fremlagt i vores notat, at den kan blive en showstopper for lavbundsordningen – og det skal den jo helst ikke være," lyder det i mailen.

I den ændrede orientering til ministeren bliver det blandt andet konstateret, at "den nye viden fra AU (Aarhus Universitet, red.) ikke ændrer ved, at udtag af kulstofrige lavbundsjorde er et brugbart klimavirkemiddel" med henvisning til, at der "fortsat er et stort omfang arealer, der er veldrænede, (som man derfor vil have en god effekt ved at udtage)".

Minister svarer ikke

Altinget har spurgt fødevareminister Mogens Jensen (S), hvorvidt han kan vide sig sikker på, at de to milliarder kroner, der er sat af på finansloven til at tage klimabelastende lavbundsjord ud af produktion, er brugt effektivt.

Men svaret kommer fra Miljø- og Fødevareministeriet:

"De to milliarder kroner er afsat – men hvordan de konkret anvendes skal parterne mødes om i 2020, når der ligger et fagligt bud på en hensigtsmæssig udmøntning. Ministeriet er ikke i tvivl om, at det fortsat er en klog udmøntning, der vil få en væsentlig effekt," skriver ministeriet i en mail.

DF kalder de nye oplysninger "stærkt bekymrende", men Enhedslisten ser anderledes på det. Læs mere på Altinget Energi og Klima.

arp@altinget.dk, hjalte@altinget.dk, mj@altinget.dk, sine@altinget.dk