Senest under valgkampen stod det helt klart for Rigsadvokaten, at sagen om de fejlagtige teledata havde et så væsentligt og principielt omfang, at det øvrige retssamfund måtte orienteres. Alligevel ventede Rigsadvokaten til efter folketingsvalget med at oplyse om sagen.

Rigsadvokaten sendte således midt under valgkampen, 29. maj, en mail til Advokatrådets strafferetsudvalg og Landsforeningen af Forsvarsadvokater. Her oplyste den øverste chef for anklagemyndigheden, at der var en særlig problemstilling, som han ville orientere forsvarerne om. Rigsadvokaten foreslog to mødetidspunkter, 6. juni og 11. juni, henholdsvis en og seks dage efter folketingsvalget.

Mødet blev afholdt 6. juni, og på mødet orienterede Rigsadvokaten og Rigspolitiet forsvarerne om den it-fejl, der nu har rejst tvivl om det tekniske bevismateriale i 10.700 straffesager siden 2012. Landets dommere og Folketinget vidste intet, før sagen kom frem i offentligheden 17. juni. Det var 102 dage efter 8. marts, hvor Rigspolitiet havde rettet fejlen i sit it-system.

»Det her er en skandale af dimensioner. Et er, at det overhovedet kunne ske, men at man derudover holder landets dommere hen i uvidenhed i over 100 dage, og at man skubber orienteringen til den anden side af valget, er helt vanvittigt og et kæmpe fejlskud. Sagen sætter hele vores grundlæggende tillid til retssystemet på spil«, siger SF’s it-ordfører, Lisbeth Bech Poulsen.

Rigsadvokat skal være uafhængig

Enhedslistens retsordfører, Rosa Lund, siger, at Rigsadvokaten har truffet en »meget problematisk« og »ekstremt politisk« beslutning ved at udskyde oplysningen af retssamfundet til efter valget. Også Venstres retsordfører finder sagen »meget betænkelig«:

»Tidsforløbet er højst besynderligt, og jeg forstår ikke, at Retsudvalget, ministeren og domstolene ikke er blevet orienteret på et væsentligt tidligere tidspunkt. Så er jeg ligeglad med, om der er valgkamp eller ej. Retsordførerne har adskillige gange været kaldt til møde i Justitsministeriet om dette eller hint, som er det rene vand i forhold til denne sag«, siger Preben Bang Henriksen.

Politiken Undersøger Fejl i telebeviser Rigspolitiethar gennem syv år fejlbehandlet data om borgeres adfærd i telenettet. Potentielt kan afgørende oplysninger om borgeres skyld eller uskyld være udeladt fra efterforskning og retssager. Kontakt os med tips eller dokumenter på mail, graver@pol.dk, eller via vores krypterede postkasse, politiken.dk/securedrop.

Michael Gøtze er professor i forvaltningsret med fokus på blandt andet retssikkerhed. Han vurderer, at Rigspolitiets sene og selektive orientering af retssamfundet er problematisk, og han understreger, at Rigsadvokaten ikke må tage politiske hensyn i sit virke.

»Rigsadvokaten er en uafhængig instans, som skal rejse og behandle sine sager og generelt drive sin butik uden hensyntagen til det politiske system. Hvis orienteringen af forsvarsadvokaterne og det øvrige retssamfund er blevet udskudt for ikke at få emnet op i en valgkamp, vil det være et politisk hensyn, som det er svært at forsvare«, siger Michael Gøtze fra Københavns Universitet.

Han har forståelse for, at Rigsadvokaten og Rigspolitiet skulle have et vist overblik, før retssamfundet kunne oplyses. Men det måtte man som minimum have, da man 29. maj indkaldte forsvarerne til møde, vurderer han.

Selv før den aktuelle retsskandale var statens masseindsamling af befolkningens teledata en varm kartoffel i Rigspolitiet, Rigsadvokaten og Justitsministeriet. Registreringen af alle danskeres adfærd i telenettet i et år er nemlig er

kendt ulovlig af ministeriet selv. EU-Domstolen har to gange afgjort, at masseindsamlingen af teledata er i strid med borgernes frihedsrettigheder og retten til privatliv. Men siden den seneste EU-dom i december 2016 har justitsministeren holdt fast i de danske regler, da teledata anses som et afgørende efterforskningsredskab.

En borgergruppe har stævnet regeringen for at bryde dansk lov, EU- og menneskeretten. Men 26. februar 2019 fik ministeriets advokat, Kammeradvokaten, overbevist Østre Landsret om, at sagen skulle udskydes til 1. september, med henvisning til at der kan være en tredje afgørelse om telelogning på trapperne i EU-Domstolen.