Uenighed om lønninger til offentligt ansatte øger risikoen for en storkonflikt, fortæller TV 2s finanskommentator.

Det skal kunne betale sig at arbejde i den offentlige sektor.

Sådan lyder meldingen fra formanden for Danmarks Lærerforening, Anders Bondo Christensen.

Som formand for Forhandlingsfællesskabet har han siden december sidste år siddet med ved forhandlingsbordet for at sikre en overenskomstaftale for 750.000 offentligt ansatte, men indtil videre er det ikke lykkedes at nå til enighed.

I stedet varsler lønmodtagerorganisationerne strejke, mens arbejdsgiverne truer med lockout. Det sker, en uge før aftalen skal være på plads.

- Risikoen er der – og den er større, end den har været tidligere, siger Anders Bondo Christensen til TV 2.

Ifølge formanden er risikoen for en storkonflikt vokset, fordi statens topforhandler, minister for offentlig innovation Sophie Løhde (V), mener, at de offentligt ansatte skal have det samme i lønstigning som ansatte i det private - nemlig 6,8 procent over tre år.

Her foregår overenskomstforhandlingerne For de statsansatte forhandles der mellem Moderniseringsstyrelsen og fagforeningerne i Centralorganisationernes Fællesudvalg (CFU). For de kommunalansatte er det mellem Kommunernes Landsforening (KL) og fagforeningerne i Forhandlingsfællesskabet. For regionerne er det mellem Danske Regioner og Forhandlingsfællesskabet.

I stedet mener lønmodtagerne, at de skal have en lønforhøjelse på 7,0 procent sammenlagt over de næste tre år, forklarer TV 2s finanskommentator Ole Krohn:

- Egentlig er det ikke langt fra Sophie Løhde. Problemet er bare, at Løhde siger, at de har fået for meget i løn siden 2011.

Lønmodtager: Ingen lønfest i det offentlige

Anders Bondo Christensen køber ikke argumentet om, at der har været lønfest i det offentlige.

- Vi skylder ikke vores arbejdsgiver noget ovenpå de tre kriseoverenskomster i 2011, 2013 og 2015. Vi skal have en reallønsforbedring for alle offentlige ansatte, siger han og tilføjer:

- Ellers er det ikke attraktivt at være ansat i den offentlige sektor, og det er helt afgørende.

Hvis det ender med en stor konflikt på det offentlige område, vil det være første gang nogensinde Anders Bondo Christensen, formand for Formandsfællesskabet

Ved forhandlingsbordet er særligt tre emner i fokus: Løn, lærernes arbejdstid og betalte frokostpauser.

Men selvom det også ifølge Anders Bondo Christensen er vigtigt at sikre den betalte spisepause og regulere lovindgrebet fra Folketinget om lærernes arbejdstid, er omdrejningspunktet lige nu "rammen for hele overenskomsten", forklarer han.

- Vi har opsving i det danske samfund. Krisen er slut. Og det skal de offentligt ansatte også kunne se på deres lønningspose.

- Hvis det ender med en stor konflikt på det offentlige område, vil det være første gang nogensinde, og det er da et bevis på, at når vi sætter os ved forhandlingsbordet, gør vi alt, hvad vi kan, for at undgå det.

Bondo: En nødvendig kamp

Men Anders Bondo Christensen vil som formand for Forhandlingsfællesskabet, der har til formål at sikre organisationerne størst mulig indflydelse på løn- og arbejdsvilkår for ansatte i kommuner og regioner, ikke gå fra bordet uden en ordentlig aftale, som han kalder det.

- Vi kan ikke stå model over for vores medlemmer og sige, at der er vækst og fremgang, men I skal have en kriseoverenskomst på linje med det, vi havde i 2011, 2013 og 2015. Det dur heller ikke.

- Indimellem bliver man nødt til at tage kampen, fordi det langsigtet er nødvendigt, afslutter han.

Ifølge TV 2s finanskommentator Ole Krohn er risikoen for en storkonflikt reel.

- Det (enighed om lønstigning til alle offentligt ansatte, red.) er altså helt afgørende for, om Danmark får den her konflikt.

Også Dennis Kristensen, der er formand for den største organisation indenfor det offentlige, FOA, mener, at sandsynligheden for en storkonflikt er voksende.

- Der går jo også mere og mere tid, uden at vi rigtigt ser for os, at dér var gennembruddet, dér røg proppen af flasken. Så hvis den prop bliver siddende i den flaske, så er vi jo godt på vej mod konflikt, udtalte han søndag.

De nuværende overenskomster for statslige, regionale og kommunale ansatte udløber den 1. april. Hvis en lockout eller en strejke skal nå at træde i kraft, skal det varsles inden 28. februar.