Beboeren vil gerne. Røde Kors vil gerne.

Men ansøgningen om ulønnet praktik som chauffør er blevet afvist på grund af ”en generel sikkerhedsmæssig vurdering”. Også selv om de er berettiget til praktik.

Røde Kors på Kærshovedgård, som står for at koordinere praktikkerne, ville ellers gerne stille deres bus til rådighed, så en person på tålt ophold kunne køre ærinder med de andre beboere.

Læs også : Mere hjælp er på vej til sårbare flygtninge på Kærshovedgård

Men Kriminalforsorgen, som driver Kærshovedgård, sagde altså nej.

Jesper Tegewaldt er funktionsleder i Røde Kors på Kærshovedgård og er med til at koordinere praktikker. Han formoder, at rækken af terrorangreb med køretøjer, som har fundet sted i Europa, har været medvirkende årsag til beslutningen.

- Beboeren vidste godt, at det ikke var gjort for at gøre skade på ham, og at det ikke var fordi, man ikke kunne lide ham, siger Jesper Tegewaldt.

- Men det ville ikke være så sikkert at give en beboer en bus, når man havde set, hvad der i øvrigt er sket rundt om i Europa.

En tilsvarende chaufførordning har ellers tidligere fungeret i Sandholmlejren.

Det fremgår at et tilsynsnotat fra Folketingets Ombudsmand.

Læs også : Politiet har frihedsberøvet beboere fra Udrejsecenter Kærshovedgård

Institutionschef på Kærshovedgård, Anne Marie Borggård ønsker ikke at kommentere den konkrete personsag.

Men i en mail til P4 Midt & Vest bekræfter Kriminalforsorgen, at man med baggrund i en generel sikkerhedsmæssig vurdering har besluttet, at udrejsecentrenes beboere ikke må fungere som chauffører, hverken i biler tilhørende Kriminalforsorgen eller Røde Kors.

De bor på Kærshovedgård Der er cirka 200 beboere i alt på Udrejsecenter Kærshovedgård Den største gruppe er afviste asylansøgere

En voksende gruppe er personer udvist ved dom

En mindre gruppe består af personer på tålt ophold

Ret til praktik

Personer på tålt ophold har ellers ret til en ekstern praktikplads. Men endnu har ingen med tålt ophold på Kærshovedgård haft nogen.

De første blev overflyttet fra Sandholmlejren i Nordsjælland til Kærshovedgård i Midtjylland i oktober 2016.

På tålt ophold har de ret til tre måneders praktik med mulighed for forlængelse i op til ni måneder - under forudsætning af, at de lærer noget, som de kan bruge, når og hvis de engang vender hjem til deres oprindelsesland.

Læs også : Enhedslisten: Fodlænker til kriminelle udlændinge flopper

Funktionsleder i Røde Kors, Jesper Tegewaldt vurderer, at det blandt andet skyldes manglende motivation fra personerne selv. De eksterne praktikker er nemlig ulønnede.

- Hvis der bare var en lille økonomisk gulerod, er jeg sikker på, flere ville være interesseret, siger Jesper Tegewaldt.

- Nogen har det dog så dårligt psykisk af at have været så længe i systemet, at de slet ikke kan overskue en praktik, tilføjer Røde Kors-lederen.

Tålt ophold Der er omkring 70 personer på tålt ophold i Danmark.

Omkring 20 af dem bor på Udrejsecenter Kærshovedgård.

De fleste personer på tålt ophold er blevet idømt en straf for mere eller mindre grov kriminalitet begået i Danmark. Oveni har de fået en udvisningsdom. Dommen har de afsonet. Men de kan ikke udvises til deres hjemland, fordi de for eksempel risikerer tortur eller henrettelse. De danske myndigheder har med tildelingen af tålt ophold, anerkendt, at de ikke kan sendes hjem.

Har intet at tage sig til

Jesper Tegewaldt er ellers overbevist om, at personerne på tålt ophold, som sidder på ubestemt tid på Kærshovedgård, hvor de ikke har meget at tage sig til, ville have rigtig godt af at komme i praktik:

- Man resignerer og stopper sin udvikling, hvis man ikke har noget at tage sig til, siger Jesper Tegewaldt.

Læs også : Støjberg besøger Udrejsecenter Kærshovedgård: Jeg ønsker det stærkest mulige regime

I modsætning til personer på tålt ophold, er der tre personer udvist ved dom på Kærshovedgård, som er i praktik i hotel- og restaurationsbranchen, oplyser Jesper Tegewaldt.