Migrationsdomstolen har beslutat att bevilja Pussy Riot-medlemmarna asyl, ett beslut som vann laga kraft under tisdagen.

– Jag är glad för att mina barn kommer att få växa upp i trygghet, särskilt med tanke på utvecklingen i hemlandet, säger Luisine Djanyan till Kulturnyheterna.

– Säkerhetsstyrkorna har trakasserat oss, och sagt att vi ska tänka på barnen. ”Vad händer med dem när vi fängslar er? För det kommer vi att göra förr eller senare.” Det är hemskt när de inte bara hotar dig, utan också dina barn, fortsätter hon.

Kämpat för att få rätt

De ryska Pussy Riot-medlemmarna Luisine Djanyan och Aleksej Knedljakovskij sökte svensk asyl för sig själva och sina två barn 2017, och har sedan dess kämpat för att få vara kvar i Sverige.

Paret har i sin asylansökan hänvisat till en växande hotbild i hemlandet, och har berättat om att de mottagit mordhot och trakasserats på gatan av okända personer. Förföljelsen är enligt dem politiskt motiverad, och en direkt konsekvens av performancegruppens politiska aktioner.

Men asylansökan fick avslag vintern 2018, då Migrationsverket bedömde att paret inte befann sig i en så pass allvarlig situation att de behövde ges skydd i Sverige. Ett besked som Luisine Djanyan och Aleksej Knedljakovskij överklagade, och där de nu fått rätt:

– Människorättsorganisationer har rekommenderat oss att lämna Ryssland på grund av hotbilden, det finns en stor risk för vår säkerhet i landet, sa Aleksej Knedljakovskij till SVT i samband med avslaget i vintras.

Internationellt uppmärksammade

Konstnärs- och aktivistgruppen Pussy Riot har vid flera tillfällen orsakat rubriker genom sin performance-konst. Mest kända är de kanske för den uppmärksammade, Putin-kritiska ”punkbönen” som gruppen framförde i Frälsarkatedralen i Moskva 2012 .

Tre av medlemmarna dömdes till två år i straffläger, men benådades av president Putin strax före vinter-OS i Sotji 2014 efter starka internationella protester.

Sommaren 2018 stormade de planen under den pågående VM-finalen i herrfotboll mellan Frankrike och Kroatien.

Aleksej Knedljakovskij dömdes själv till 15 dagar i fängelse efter att ha hängt ett kors om halsen på en staty föreställande KGB-chefen Derzjinskij.