På det lille brostensbelagte torv ved Nørrebro Station i København står fire kvinder i niqab.

Det er sørgeligt, at vi bliver nødt til at vise, at vi er helt normale mennesker Lene

De skal til at dele flyers ud og tale med dem, der har lyst, om det tildækningsforbud, der lige nu er et politisk flertal for. Et forbud, der vil gøre niqab og burka ulovligt i offentligheden.

- Vi er jo ikke anderledes. Jeg sover, spiser, går i skole, arbejder ligesom dig, vi er ikke forskellige. Det eneste er bare, at jeg har et stykke stof på mit ansigt. Der er mange, der kan se over det stof. Men der er nogen, som mener, at det er en forhindring. Men jeg har ikke et problem med at møde dem, siger Lene på 21 år.

Niqab-kvinderne Du kan følge to niqab-kvinder i deres hverdag i radioprogrammet ”Niqab-kvinderne”. Her fortæller de om, hvordan tildækningsforbuddet vil præge deres liv. Hør Baglandet på P1 ”Niqab-kvinderne”

Hun har en mørkeblå niqab på, som skjuler hendes pande, næse og mund, men man kan se hendes øjne.

Baglandet på P1 har mødt Lene og fire andre kvinder i niqab, og du kan høre om kvindernes hverdag i programmet ”Niqab-kvinderne” på dr.dk eller i DRs Radioapp.

- Det er sørgeligt, at vi bliver nødt til at vise, at vi er helt normale mennesker, mener Lene.

Lene har job og venner

Lene arbejder som telefoninterviewer, ses tit med veninder, og så bruger hun sin tid på at lave frivilligt arbejde i foreningen Kvinder i Dialog. Her kæmper kvinder, med og uden niqab, for, at det fortsat skal være lovligt at tage niqab på i offentligheden ligesom i dag.

Faktaboks Niqab er et muslimsk slør, der dækker hele ansigtet pånær øjnene. Mens en burka også skjuler øjnene for eksempel med et net. Det anslås, at under 200 kvinder i Danmark går med niqab.

Om et par måneder kan niqab og burka nemlig blive forbudt offentligt. For et politisk flertal bestående af dele af regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet vil gøre niqab og burka ulovligt på offentlige steder, for eksempel på fortove, i busser, i parker, i butikscentre og på togstationer.

Læs også : Kvinder i niqab besøger Folketinget: De vil gerne tale om os men ikke med os

Lige nu står Lene ved Nørrebro Station og er faldet i snak med Sahra Said på 49 år. Hun vil gerne vide, hvad Lene gør, når hun går ind i bussen.

- Jeg har mit ungdomskort, og så viser jeg selvfølgelig mit ansigt, hvis chaufføren vil have det. Og hvis jeg skal i banken eller hos politiet, og de siger, ”må vi se dit ansigt?” Så er det slet ikke noget problem, det sætter jeg ikke spørgsmålstegn ved, svarer Lene.

Hvis jeg tager bussen, skubber folk til mig og siger skrid herfra Maria

Lene har valgt at stå på Nørrebro og dele flyers ud for at nedbryde fordomme om niqab-kvinder og for at give alle, der har lyst, muligheden for at stille spørgsmål til hendes valg.

Tilbage i 2009 var der mellem 100 og 200 kvinder, der gik med niqab i Danmark, ifølge en rapport fra Københavns Universitet.

Niqab-kvinderne fra Kvinder i Dialog mener dog, at der kun er omkring 50 kvinder, der i dag går med niqab i Danmark.

De kender alle sammen hinanden og skriver sammen på nettet i en stor gruppe, fortæller de.

Alt snakken om tildækningsforbuddet har nemlig givet dem et fællesskab, de ikke havde før.

Min frihed er snart væk

Aisha på 18 år i niqab har lige slået et hvidt plasticbord op på brostenene ved Nørrebro, så man kan se, at hun og de andre kvinder er en del af en forening.

- Jeg føler, at jeg har et ansvar, for det her vil have kæmpestor effekt på mit liv. Min frihed er ved at blive taget fra mig.

Hun begyndte at gå med niqab for et år siden som en del af at blive et mere religiøst menneske.

Jeg var jo 17 år og havde alt i mit liv. Jeg havde gode venner og god familie, men jeg følte, at jeg manglede noget mere i mit liv. Jeg følte, at jeg havde et tomrum, og det havde jeg brug for at fylde med noget. Aisha

Det blev islam, som kom til at fylde mere, efter at Aisha mødte en kvinde i niqab, som fortalte om, hvad sløret betød i hendes liv.