Politisk nærsynethed er et globaliseret fænomen. Hvem har brug for græsk? Eller for indisk eller finsk for den sags skyld? I en tid med slankede økonomier og budgetnedskæringer er videregående uddannelser og forskning inden for humaniora åbenbart nemme mål. Meldingen om, at flere studieretninger ved Københavns Universitet, herunder græsk, Balkan-studier, indologi osv., ikke vil kunne optage nye studerende i 2016 på grund af sparekrav – skandaløs, som den er – gentager et mønster, vi alle kender.

At det ressourcedræn, disse uddannelser pålægges, i det lange løb vil gøre økonomisk skade, er ikke et argument, der tæller. Selv i lande, som anser sig selv for civiliserede og avancerede, og objektivt set er velhavende, synes der ikke at være skrupler ved at spare småpenge i dag, uanset at der på længere sigt tabes millioner. Danmark er ikke just et fattigt, underudviklet land: Hvordan kan nogen hoppe på den tanke, at nationens økonomiske overlevelse afhænger af, at videregående uddannelser udsultes?

Læs også: International forskningselite advarer mod lukning af sprogfag

Men hvis økonomiske argumenter ikke tæller, kan vi jo prøve med udskamning. For de personer, som svinger budgetnedskæringernes økse, er græskstudiet ved København bare en klynge tal – så og så mange medarbejdere, så og så mange studerende – og i begge tilfælde relativt lave tal. Hvad kunne være mere oplagt end at gøre disse tal til et rent nul, begyndende med de studerende?

Fremragende forskning

Ikke desto mindre er vi nu mange forskere verden over, der mobiliserer til et forsvar mod denne trussel. Hvad kan nu være forklaringen på det? Jo, nu skal I høre, danske venner. Igennem de sidste årtier har græskstudiet på Københavns Universitet været epicentret for en veritabel revolution i den måde, hvorpå vi forstår centrale aspekter af historien om de gamle grækere – fænomener som bystat og demokrati. Disse emners relevans i den verden, vi bebor, er det næppe nødvendigt at understrege.

Mange politologer og hver en græsk historiker kloden over kender til den fremragende forskning, som er gennemført på Copenhagen Polis Centre, og gør sig klart, hvor meget han eller hun skylder de forskere, som er ophav til og har formidlet denne revolution i viden.

Læs også: Det Danske Akademi kritiserer lukning af sprogfag

Enhver, der ikke er bekendt med situationens faktiske forhold, ville tro, at græsk måtte være et af de mest prominente fag på Københavns Universitet. Hvis vi i stedet havde hørt, at yderligere ressourcer ville blive kanaliseret ind i græskstudiet, ville vi anse dette for et uhyre fornuftigt træk.

Kom til fornuft

At Københavns Universitet har planer om at hindre nye studerende i at indskrives på dette studium, ville slå os som absurd, hvis det ikke var så tragisk. Københavns Universitet risikerer nu at bortkaste en intellektuel arv, der misundes af mange universiteter verden over. En vidensbase, der gennem mange år er blevet bygget op i kraft af forskeres tålmodige indsats, risikerer at gå til grunde med ét slag.

Kun en kortsigtet spidsborger kan få den tanke, at dette er en rimeligt ting at gøre. Eller omvendt: Enhver, der mener, at dette er en rimelig ting at gøre, må påregne at blive set som en kortsigtet spidsborger af hele det internationale videnskabelige samfund, der tæller langt mere end bare et par kloge hoveder i et elfenbenstårn.

Læs også: Leder: Sprogene sejler

Vi håber og tror, ​​at den, der har det sidste ord at skulle have sagt i denne beslutning, igen vil komme til sin fornufts fulde brug.