OSLO: Fængsler, nedlagte hoteller, kaserner, krydstogtskibe og telte. Det er nogle få eksempler på de kreative indkvarteringer, som de svenske myndigheder har sørget for til de over 100.000 asylansøgere, der er kommet til Sverige i år. Hver eneste ledige seng i Sverige er blevet taget i brug, og nu er der ikke flere.

Natten til fredag måtte 50 mennesker overnatte på madrasser i receptionen hos de svenske udlændingemyndigheder i Norr­köping. Samtidig blev de første teltlejre taget i brug i Malmø, hvor 250 personer blev indkvarteret.

Fra torsdag eftermiddag og et døgn frem, er der kommet 1.743 asylansøgere til den svenske by, som ligger på den anden side af Øresundsbroen. Det antal chokerer ikke længere, fordi det er blevet hverdag i landet, som forventer at modtage op mod 190.000 asylansøgere i år.

»Der kommer 1.500-2.000 personer hver dag, og tallet er konstant. Men tilgangen af pladser på asylcentre stiger ikke i takt med behovet, og derfor forsøger vi at finde nye boliger hele tiden. Det store tryk er på ankomsten, så det er nu her i begyndelsen, at det kan blive særligt vanskeligt at få tag over hovedet,« siger Sara Sundeluis, talsmand i Migrationsverket.

Problemet vokser

Men boligmanglen er større og omfatter mere end bare asylansøgernes ankomst. Overalt i Sverige har kommunerne problemer med at finde bolig til de flygtninge, som har fået opholdstilladelse. Derfor bor mange flygtninge med opholdstilladelse stadig på asylcentrene.

»Der er 10.000 personer, som har fået opholdstilladelse, som stadig bor på asylcentre, fordi kommunerne ganske enkelt ikke kan finde bolig til dem. På lang sigt, håber vi, at det kan give os 10.000 nye pladser i systemet i de kommende måneder,« siger Sara Sundeluis.

Hun understreger, at det selv om problemet med at finde tag over hovedet er akut er lykkes Migrationsverket at finde et sted til alle at sove – selv om det har været på madrasser i receptionen – sådan at ingen sover på gaden. Alligevel lufter den svenske migrationsminister, Morgan Johansson, nu tanken om, at private kan huse flygtninge mod betaling.

»Vi ser et akut behov for boliger, og at mennesker er engagerede i det her spørgsmål. Vi kigger på et beløb på omkring 2.000 kroner om måneden, men der er brug for flere udredninger, før vi kan sætte det i gang,« siger han til det svenske nyhedsbureau TT.

Ministeren siger desuden, at det kan blive aktuelt, at asylansøgerne selv må sørge for at finde et sted at bo. Eller også må de rejse tilbage til Danmark eller Tyskland.

»Sverige er et land, som har taget større ansvar end noget andet europæisk land, og nu er vores grænse nået,« siger han.

Fører signalpolitik

På trods af den akutte situation har den svenske regering ingen planer om at stramme asylpolitikken her og nu.

Til gengæld annoncerede den i går, at den vil sætte gang i en udredning af det svenske asylsystem, som skal strække sig over de næste to år.

»Når det gælder den akutte situation, har vi besluttet os for at anmode om at være en del af EUs omfordeling af flygtninge,« sagde arbejdsmarkedsminister Ylva Johansson på en pressekonference og tilføjede, at det vil ske på mandag, når EUs migrationsministre mødes i Bruxelles.

Samtidig har Migrationsverket fået til opgave at bede EU om økonomisk hjælp til at håndtere den ekstraregning, som indvandringen medfører. Den blev for få uger siden vurderet til at være på 29 milliarder kroner.

»Det er penge, som skal bruges til at håndtere den akutte boligmangel og den situation, som vi nu befinder os i. Det er særligt antallet af ensomkommende børn, som stikker ud og er øget dramatisk. Der er kommet 30.000 børn i år i et system, som ellers er beregnet til 800,« siger arbejdsmarkeds­ministeren.

En tredjedel kan ende i Danmark

Der bliver altså ikke tale om politiske tiltag i Sverige lige foreløbig, men satset på at udsende signaler om, hvordan forholdene er, sådan at asylansøgerne vil søge mod andre lande. Sverige vil altså fortsat registrere og tage imod dem, som kommer til landets grænser, selvom de ikke kan garantere, at de får tag over hovedet.

Dog er den svenske regering løbende i dialog med den svenske politimyndighed, om hvordan situationen er på grænsen til Danmark, og hvordan en eventuel grænsekontrol kan se ud. Flere svenske politikere har tidligere sagt, at de ønsker grænsekontrol.

For to uger siden foreslog det store borgerlige parti Moderaterna det som led i en forhandling om en ny asylaftale. Men politiet har ikke fået besked om at indføre kontrollen endnu.

»Det er et spørgsmål, vi hele tiden overvåger. På nuværende tidspunkt har vi ikke fået besked om at indføre grænsekontrol, men det kan ændre sig. Det er noget, vi overvåger time for time, men det bliver ikke politiet, som kommer til at ønske at indføre grænsekontrol,« siger Patrik Engström, sektionschef i Gränspolissektionen.

I tilfælde af, at der indføres grænsekontrol, vil der blive tale om stikprøvekontrol i biler, busser, færger og tog, som kommer fra primært Danmark. Personer, som ikke ønsker at søge asyl i Sverige, men hellere vil til Norge og Finland, vil blive sendt tilbage til Danmark. Antallet af asylansøgere fortsætter også med at sætte rekord i de lande, og størstedelen af ansøgerne rejser igennem Sverige.

»Som det ser ud nu, er det omkring 60 procent af dem, som kommer, der søger asyl i Sverige. 15 procent vil videre til Norge, og 15 procent vil videre til Finland. Så er der ti procent, som opholder sig ulovligt i Sverige og venter med at søge asyl, fordi der går et rygte om, at der er nogle fordele ved at vente med at søge asyl,« siger Patrik Engström.

Kold skulder fra Danmark

Der kan altså blive tale om, at 30 procent af asylansøgerne i Sverige bliver sendt tilbage til Danmark, hvis den svenske regering indfører grænsekontrol.

Den svenske finansminister, Magdalena Andersson (S), kommenterer også på flygtningekrisen og reagerer på, at flygtningene måtte sove på madrasser i receptionen på Migrationsverket.

»Det viser, at kapaciteten i det svenske modtagesystem er fyldt. Vi har ikke plads til flere. Jeg tror, der findes mere plads i andre EU-lande,« siger hun til den svenske avis Aftonbladet.

I Danmark har regeringen taget køligt imod de svenske ministres opfordring. Både den direkte til regeringen og den til asylansøgerne om, at de bør søge asyl i Danmark i stedet for Sverige:

»Sverige har valgt sin kurs i flygtningespørgsmålet, og nu må de håndtere det, som de vil,« siger udenrigsminister Kristian Jensen (V) til TV 2 og tilføjer, at den bedste hjælp til svenskerne er, at de tager ved lære af den danske kurs.

»Sverige bør måske i stedet kigge nærmere på den danske model, hvor man har valgt at halvere de ydelser, som flygtningene får, når de kommer til Danmark, og på familiesammenføring, som først gives efter et år i landet,« siger han.

Også integrationsminister Inger Støjberg (V) mener, at svenskerne ligger nøjagtig, som de har redt:

»Når vi kigger på Sverige i dag, så må vi sige, at de selv har sat sig den her situation. De har på alle måder ført en uansvarlig indvandringspolitik i mange, mange år,« siger hun.

Endnu et land bukker under

Andreas Kamm, generalsekretær i Dansk Flygtningehjælp, er forsigtig med at spå om, hvad signalerne fra den svenske regering vil betyde for tilstrømningen til Danmark.

»Det er svært at spå om, hvad der vil ske, og det er der ingen, der kan, men man kan bare sige, at det nok ikke betyder, at der vil komme færre til Danmark,« siger han.

Andreas Kamm mener stadig, at Danmark – og resten af modstanderne i EU – bør tilslutte sig en fælles kvotefordeling, fordi det er den eneste vej frem.

»Det land højt oppe i nord, som har forsvaret gode standarder for modtagelsen af flygtninge, må også bukke under. Det er endnu et land, som bukker under for presset som et led i en dominoeffekt. Spørgsmålet er, hvilket land der bliver det næste. Det, der skal til, er en fælles europæisk løsning,« siger han.