Med seks nye anbefalinger håber Kommunernes Landsforening at lokke flere unge til at vælge en erhvervsuddannelse.

Ungdomsuddannelserne har brug for fundamentale ændringer. Sådan lyder det fra Kommunernes Landsforening, der i dag offentliggør seks anbefalinger, der skal få unge ind på erhvervsuddannelserne.

Det skriver Politiken tirsdag.

I udspillet foreslår Kommunernes Landsforening blandt andet, at der skal være én fælles indgang til ungdomsuddannelserne, hvor de unge får et halvt år til at udforske både erhvervsuddannelser og gymnasiale uddannelser og blive klogere på, hvilken vej de skal vælge.

I år søgte 20,1 procent af de unge ind på en erhvervsuddannelse direkte efter grundskolen, ifølge Politiken.

Formand for Kommunernes Landsforenings Børne- og Undervisningsudvalg - borgmester i Herlev, Thomas Gyldal Petersen (S) - uddyber initiativet overfor TV 2 tirsdag morgen.

Han mener, at selvom samfundet også hidtil har haft fokus på at få de unge til at træffe kvalificerede uddannelsesvalg, så er det endnu ikke lykkedes at spore dem ind på den vej, som samfundet og de unge selv har brug for.

Ikke en færdig form

I stedet er der, ifølge Thomas Gyldal Petersen, skabt en situation, hvor institutionerne konkurrerer med hinanden. Derfor vil Kommunernes Landsforening tale med gymnasierne, erhvervsskolerne, ministeriet, Folketinget, andre interessenter og de unge selv.

- Hvis vi skal have et skift, skal vi samarbejde om at tænke forfra. Det inviterer vi til nu. Vi har ikke en færdig form. Vi skal finde ud af den rigtige indretning af modellen, så alle unge kan få en god start på ungdomsuddannelseslivet og finde det, der også passer på den lange bane, siger Thomas Gyldal Petersen.

Han mener, at mange unge i dag vælger den boglige vej, fordi det virker trygt og sikkert.

- Man skal ikke vælge mellem gymnasiet, kammeraterne, festerne og det socialt trygge, eller en erhvervsfaglig uddannelse, hvor man i høj grad uddannes på en virksomhed. Starten skal være fælles, så man ikke vælger noget fra, men får mulighed for at vælge det til, som man selv drømmer om.

Risikerer blot at styrke gymnasierne

Formand for Erhvervsskolernes Elevorganisation, Anton Bay Hansen, er dog ikke positiv overfor forslaget fra Kommunernes Landsforening.

- Vores bekymring er blandt andet, hvor grundforløbet kommer til at ligge. Hvis det kommer til at ligge på gymnasierne, frygter vi, at det blot vil styrke det automatvalg af gymnasiet, som der i forvejen er, siger han til TV 2.

I stedet ønsker han at styrke det eksisterende system. Han foreslår derfor, at der kommer fokus på individuel vejledning til alle elever, samt at der indføres mere erhvervspraktik i løbet af udskolingen.

- Så får man stiftet bekendtskab med, hvad det vil sige at have et rigtigt arbejde, siger Anton Bay Hansen.

Han mener, det er for sent, at det først er lovpligtigt at komme i erhvervspraktik i 10. klasse, for de fleste unge går ud af 9. klasse. Derfor er det vigtigt at få indfaset, at eleverne tager stilling til mulighederne i løbet af 7.,8. og 9. klasse.

- Alle har en interesse. Hvis man synes, biler er fede, så tag en uge i erhvervspraktik som mekaniker i et autoværksted, så finder du ud af, om det er noget for dig, siger Anton Bay Hansen.

De seks anbefalinger fra Kommunernes Landsforening: