Fødeafdelingerne på landets sygehus er i knæ på grund af et for voldsomt arbejdspres.

Sådan har kritikken lydt de seneste dage fra blandt andre læger og jordemødre.

De mener, at personalet skal løbe stærkere og stærkere, samtidig med at fødeafdelingerne bliver beskåret og konstant skal leve op til nye krav om at arbejde endnu hurtigere.

Ifølge en ekspert i kommuner og regioners økonomi er det netop de generelle krav til sundhedsvæsenet, som ikke fungerer på fødeafdelingerne.

- Sygehusene skal være bedre til at sige, hvilke afdelinger, som har mulighed for at leve op til de her krav, og hvor de burde frede afdelinger noget mere, siger professor Jakob Kjellberg fra KORA, Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning.

For behandlingerne på fødeafdelingerne kan ikke altid sidestilles med afdelinger, hvor man ved hjælp af et eksempelvis nyt operationsudstyr kan få en ekstra operation ind i dagsprogrammet, forklarer han.

Hurtigere og billigere

Vores sundhedsvæsen styres af regionerne. Men regionerne forhandler med Finansministeriet om, hvordan pengene til landets hospitaler bedst kan udnyttes.

Og linjen har i årevis lydt: Arbejd hurtigere for samme penge eller gør det billigere, forklarer professor Jakob Kjellberg.

Det skyldes det såkaldte produktivitetskrav, hvor politikerne har besluttet, at sundhedsvæsenet skal levere to procent hurtigere og billigere hvert år.

Problemet er ifølge Jakob Kjellberg bare, at fødeafdelingerne ikke kan gøre fødslerne hurtigere. En fødsel tager den tid, den tager, siger han.

Man har forsøgt at gøre fødselsforløbet mere effektivt ved, at kvinder bliver sendt hurtigere hjem i dag end tidligere. Og der er ikke så mange andre steder at skrue på.

På fødeafdelingerne kommer man ud i nogle sammenhænge, hvor det slet ikke giver mening (med krav, red.). Der har vi brug for at løfte foden fra speederen og fokusere mere på styretøjet og se, om vi kører den rigtige vej. Professor jakob kjellberg

- Man begynder at komme ned til en kerneydelse, hvor man næsten skal bede kvinden om at føde to procent hurtigere, hvis det skal løbe rundt. Derfor må man gøre det med to procent mindre personale hvert år, siger Jakob Kjellberg.

Sænk kravene

Professoren vurderer, det vil tage noget af arbejdspresset at sænke produktivitetskravene på fødeafdelingerne.

- På fødeafdelingerne kommer man ud i nogle sammenhænge, hvor det slet ikke giver mening (med produktivitetskrav, red.). Der har vi brug for at løfte foden fra speederen og fokusere mere på styretøjet og se, om vi kører den rigtige vej, siger Jakob Kjellberg.

Læs også : Danske Regioner om fødselspres: Vi kan ikke blive ved med at spare

Politikernes krav til fødeafdelingerne bør således være anderledes end dem på andre hospitalsafdelinger, påpeger han.

- Fundamentalt set er det rigtigt, at vi hele tiden bliver gode til at gøre tingene bedre og billigere. Problemet er, hvis man bliver presset ud i at producere noget, der ikke giver den store værdi.

Krav æder ekstra midler

Sidste år besluttede Folketinget at øremærke 50 millioner kroner årligt til de pressede fødeafdelinger, men det er meget svært at måle, om pengene har givet personalet mere luft.

50 millioner inden for sundhedsvæsenet er ikke særlig meget, forklarer Jakob Kjellberg.

Læs også : Fødte på Riget: Travlheden gjorde os utrygge