Rojava – det kurdisk-dominerede selvstyre-område i det nordlige Syrien – åbner om få uger et repræsentationskontor i Danmark.

Det bekræfter Saiar Youssef, der er talsmand for det toneangivende kurdiske parti i Nordsyrien, Partiya Yekitaya Demokrat (PYD).

»Målet med vores repræsentationskontor er at styrke relationerne til og samarbejdet med Danmark og de danske myndigheder,« siger Saiar Youssef til Berlingske.

Nyheden fik i går alarmklokkerne til at ringe på den tyrkiske ambassade. Tyrkiet stempler nemlig PYD og partiets væbnede styrker, YPG, som en terrorbevægelse på grund af deres omstridte forhold til den tyrkisk-kurdiske organisation PKK, der både er på EUs og USAs terrorlister.

»Tyrkiets position er kendt, og den er, at PYD er en terrororganisation i ledtog med PKK, der både er opført på EUs og USAs terrorliste,« siger en af ambassadens diplomater, der ønsker at være anonym på grund af sagens følsomhed.

Sagen er – set med tyrkiske briller – så alvorlig, at det nu formentlig bliver op til landets regering i hovedstaden Ankara at følge op på den. Og ifølge Deniz Serinci, der er redaktør ved den dansk-kurdiske avis Jiyan, skal den danske regering være forberedt på, at der falder brænde.

En provokation

»Der er ingen tvivl om, at Tyrkiet vil opfatte det som en provokation, at PYD nu åbner et kontor i Danmark – når efterretningskilder over hele verden jo ved, at der er kontakter mellem PYD og PKK,« siger Deniz Serinci, der ikke vil blive overrasket, hvis den tyrkiske regering reagerer med samme styrke, som den gjorde, indtil den kurdiske TV-station ROJ-TV for et par år siden måtte lukke efter en dom i Landsretten for at støtte PKKs terror.

»Man skal huske, at den tyrkiske regering beskylder de syriske YPG-kurdere for at stå bag de seneste terrorangreb i Tyrkiet – også selv om de afviser. Og man skal ikke glemme, at der lige siden 1990erne har været ballade, hver gang PKKs politiske gren, har villet åbne et kontor her i Danmark,« siger Deniz Serinci.

For den danske regering og de partier, der i dag i Folketinget vil stemme for et dansk militært bidrag til krigen mod Islamisk Stat i Syrien og Irak, er sagen politisk betændt: På den ene side er netop de syriske kurdere i PYD og den væbnede gren YPG Danmarks allierede.

På den anden side vil den danske regering nødig have en åben konflikt med et så stort – politisk og økonomisk – land som Tyrkiet, hvis samarbejdsvilje netop nu er ekstra vigtig, hvis strømmen af flygtninge skal bremses.

Udenrigsminister Kristian Jensen (V) ville da heller ikke i går kommentere åbningen af det syrisk-kurdiske repræsentationskontor i København. Det er ikke en sag, der falder ind under Udenrigsministeriets område, lyder Kristian Jensens begrundelse.

Holdes ude af fredsprocessen

Men det kan det imidlertid blive, hvis Tyrkiet vælger at skrue bissen på. I Tjekkiet, hvor de syriske kurdere som det første sted i EU tidligere på måneden åbnede et repræsentationskontor, har udenrigsministeriet forsøgt at formilde tyrkerne med en pressemeddelelse.

Her understreges det, at Tjekkiet ikke anerkender den syriske-kurdiske organisation og »ikke har nogen som helst kontakt til kontoret.«

I Enhedslisten, der har tætte kontakter til det kurdisk-dominerede selvstyre i Nordsyrien, hilser man til gengæld det nye repræsentationskontor velkomment.

Og når Folketinget i dag skal andenbehandle forslaget om Danmarks krigsdeltagelse i Syrien og Irak, vil Enhedslisten sammen med Alternativet forsøge at samle flertal for en øget dansk støtte til det syrisk-kurdiske selvstyre.

Blandt andet ønsker de to partier, at Danmark skal arbejde for, at PYD og andre sekulære grupper i Nordsyrien inddrages i de aktuelle forhandlingter om en fredsløsning i Syrien.

Disse forhandlinger er de syriske kurdere i Nordsyrien nemlig udelukket fra efter pres fra Tyrkiet.