På fire måneder har staten i alt brugt 900,8 millioner kroner på it-konsulenter.

Det viser en gennemgang af de 18 ministeriers forbrug af konsulenter i perioden fra 1. juli 2019 til 1. november 2019, som Teknologiens Mediehus har lavet på baggrund af breve fra ministerierne til Folketingets finansudvalg.

Statens gennemsnitlige forbrug for de fire måneder er 225 millioner kroner. Til sammenligning brugte staten ifølge Altinget 2,9 milliarder kroner på it-konsulenter i 2018, hvilket er et gennemsnit på 242 millioner kroner om måneden.

Regeringen har haft som ambition at sænke den offentlige sektors udgifter til eksterne konsulenter, og i oktober 2019 pointerede finansminister Nicolai Wammen (S) i et brev til Folketinget, at forbruget af it-konsulenter var blevet for højt.

»Der vil altid være behov for at købe eksterne konsulentydelser for fx at løse opgaver, der kræver specialiseret it-viden. Det er dog regeringens opfattelse, at konsulentforbruget i det offentlige i dag er blevet for højt og derfor skal nedbringes,« lyder det i brevet fra Nicolai Wammen.

Skatteministeriet fylder mest

Den absolute højdespringer i løbet af de fire måneder, som optællingen dækker, er Skatteministeriet. Her er der blevet brugt 341,4 millioner kroner på it-konsulenter, og det svarer til mere end tredjedel af det samlede forbrug af it-konsulenter i perioden.

Ministeriet har gang i flere store it-projekter, og det kommer også til udtryk i form af udgifter til it-konsulenter.

I løbet af de fire måneder, som opgørelsen dækker, har minsteriet brugt 87 millioner kroner på it-konsulenter til udvikling og test af det nye gældsinddrivelsessystem.

Derudover har Skatteministeriet brugt 77 millioner kroner på it-konsulenter i forbindelse med ejendomsvurderingsprojektet.

It-udvikling, drift og vedligeholdelse

Syv ministerier har brugt over 50 millioner kroner på it-konsulenter i løbet af de fire måneder.

Et af dem er Erhvervsministeriet, hvor forbruget har været 50,2 millioner kroner. Ministeriet oplyser, at pengene blandt andet er blevet brugt på at lave »it-udvikling, vedligehold, drift og fejlrettelse af it-systemer, f.eks. Virksomhedsguiden, Plandata og Tilbudsportalen«.

»Opgaverne omfatter både ministeriets egne systemer, opgaver finansieret via donationer samt opgaver udført med tilskud fra andre myndigheder. Til løsning af opgaverne er der betalt 26,4 mio. kr. til Nine og Netcompany,« skriver Erhvervsministeriet i sit brev til Folketinget.

Forsvarsministeriet har brugt 56,9 millioner kroner, og næsten halvdelen af det beløb er gået til IBM.

»IBM har fået udbetalt ca. 23,2 mio. kr., hvilket bl.a. omfatter forretnings- og teknisk vedligehold af DeMars (SAP) applikationen,« skriver Forsvarsministeriet.

I Sundheds- og Ældreministeriet er der blevet brugt 57,5 millioner kroner på it-konsulenter. Beløbet dækker over udviklingen af Lægemiddelstyrelsens to nye fagsystemer ved navn LEOPARD og LEMUR, hvor der er blevet brugt 8 millioner kroner.

Læs også: Nyt it-system skal modernisere det danske lægemiddelregister: Status quo er et ‘undergangsscenarie’

Derudover har ministeriet brugt 6,3 millioner kroner på »løbende drift, vedligeholdelse og videreudvikling af det fælles medicinkort (FMK) i Sundhedsdatastyrelsen« og 2,2 millioner kroner er gået til at forbedre it-sikkerheden ved Nationalt Genom Center, oplyser Sundheds- og Ældreministeriet i brevet.

Finansministeriet er det ministerium, der har brugt næstflest penge på it-konsulenter. I løbet af de fire måneder har ministeriet brugt 61,2 millioner. Pengene er blandt andet gået til »videreudvikling af NemLog-in-Løsningen«, og »videreudvikling og vedligehold af Statens Lønløsning,« oplyser ministeriet.

Kirkeministeriet er det eneste ministerium, der slet ikke har brugt penge på it-konsulenter i løbet af de fire måneder, optællingen dækker.

Ministeriernes forbrug kan ses i grafikken nedenfor.