I går gik fire danske F16-kampfly i luften fra Flyvestation Skrydstrup og satte kursen mod Sialiai-luftbasen i Litauen. Her skal de patruljere luftrummet over Baltikum og være en del af forsvarsalliancens knyttede næve mod øst og Rusland i de næste tre måneder.

Står det til forsvarsminister Trine Bramsen (S), så kan fremtiden meget vel byde på flere Nato-missioner med dansk deltagelse.

For i en tid, hvor fædrelandets forsvar skal håndtere brændpunkter ved både Arktis, Grønland, Rusland og i cyberspace, så er Nato fortsat den bedste garanti for en tryg hverdag herhjemme.

- Det danske forsvar er til for at blive brugt. Det er i hvert fald min tilgang. Vi skal være der, når der er vigtige indsatser, som også har betydning for Danmark. Vi er en del af et fællesskab. Det er, hvad Nato er. Et fællesskab, der træder til, når der er behov for det. Derfor mener jeg også, at Danmark skal bidrage til missioner og tilmelde styrkebidrag i det omfang, vi kan følge med, siger forsvarsminister Trine Bramsen.

Trusler på fire forskellige fronter

Baggrunden er, at Danmarks forsvar står over for store og særdeles aktuelle udfordringer på fire forskellige fronter, forklarer ministeren.

For det første er der terror-truslen, der længe har været et grundvilkår. Samtidig er der Rusland, som er selve årsagen til, at Nato har styrket tilstedeværelsen både på landjorden og i luften langs de baltiske landes grænser. Fra cyberspace strømmer der hver eneste dag nye trusler mod Danmark, fortæller Trine Bramsen, og som en fjerde sikkerhedspolitisk udfordring er nu også Arktis og Grønland, hvis vigtighed fik den amerikanske præsident Donald Trump til at aflyse et statsbesøg i Danmark.

- Jeg tror, det står klart for alle nu, at Arktis stiller helt nye krav til Forsvaret. Så det er virkelig en bred palette af opgaver, vi skal kunne løse i fremtiden, lyder det fra ministeren, der derfor vil understrege, at sikkerhed og tryghed opstår i kraft af Nato-medlemsskabet.

- Der er ikke nogen tvivl om, at Nato er den absolut stærkeste spiller, når det handler om at sikre den danske tryghed, men også sikre tryghed rundt omkring i verden.

Frømænd og jægersoldater i aktion

I det seneste forsvarsforlig, der blev vedtaget i 2018, blev der blandt andet skruet op for antallet af elitesoldater i Jægerkorpset og Frømandskorpset. Det er blandt andet nogle af de instrumenter i den militære værktøjskasse, Trine Bramsen gerne sætter i spil.

- Jeg kan godt forestille mig, at vi også kommer til at se større brug af vores specialoperationsstyrker, siger Trine Bramsen.

- Jeg tror, vi kommer til at bruge alle dele af det danske forsvar i fremtiden. Men det er klart, at det, vi er særlig kendt for i Danmark, er højt specialiserede og dygtigt uddannede soldater, og der har vi en helt særlig force, understreger forsvarsministeren.

Venstre bakker op - støtteparti imod

I Folketinget møder tankerne opbakning fra Venstre.

- Det er en god ide, men vi skal have en snak i forsvarsforligskredsen om, hvordan vi gør det bedst muligt, og hvordan vi finansierer det, siger forsvarsordfører Karsten Lauritzen (V).

Derimod er opbakningen mere lunken fra regeringens støttepartier. SF forklarer til DR Nyheder, at man vil tage stilling til nye Nato-bidrag fra gang til gang. Radikale Venstre mener, at Danmark i forvejen opfylder sine Nato-forpligtelser og Enhedslisten er lodret imod.

- Jeg synes virkelig, vi skal passe på med at lægge for meget sikkerhed i Nato. Vi har jo set mange gange før, hvordan det at følge USA og Nato i krig bestemt ikke har forbedret sikkerhedssituationen. Det så vi jo blandt andet i forbindelse med Irak og Afghanistan, siger sikkerheds- og forsvarsordfører Eva Flyvholm (EL).

Ifølge en militæranalytiker er der desuden udfordringer ved at sende mandskab ud til alt for mange mindre missioner på én gang.