Allerede inden regeringen har vedtaget en af de mest centrale udlændingelempelser, har den fået betydning for en somalisk statsborgers sag i Danmark.

Personen var på vej ud af landet, men fik revurderet sin sag på baggrund af en kommende, men endnu udefineret ændring i udlændingeloven.

Af et referat fra et ekstraordinært telefonmøde i Flygtningenævnets koordinationsudvalg 1. juli fremgår det således, at nævnet sendte opholdssagen for en somalisk statsborger retur til Udlændingestyrelsen på baggrund af det såkaldte forståelsespapir, som Socialdemokratiet, Radikale Venstre, SF og Enhedslisten var blevet enige om en uge forinden.

Den somaliske statsborger havde inden da fået inddraget sin opholdstilladelse af Udlændingestyrelsen, hvorefter vedkommende og advokaten havde klaget til Flygtningenævnet, som er sidste afgørende asylinstans.

Fordi regeringen har bebudet, at den vil indføre regler, der giver flygtninge, som har været beskæftigelse i to år, mulighed for at blive, sendte Flygtningenævnet altså sagen retur til styrelsen.

Den manøvre møder kritik fra Venstres udlændingeordfører, Mads Fuglede.

»Det er en uskik at sagsbehandle ud fra lempelser, der ikke er implementeret. Det bør man lade være med,« siger Mads Fuglede.

Det er da heller ikke normal praksis at sagsbehandle på denne måde, vurderer Sten Bønsing, lektor i forvaltningsret ved Aalborg Universitet.

»Det virker meget mystisk at hjemvise en sag, før de nye regler er i kraft,« siger Sten Bønsing. Han henviser til, at offentlige myndigheder skal afvente regler fra Folketinget, før de kan behandle ud fra reglerne:

»Det er usædvanligt, for offentlige myndigheder kan kun administrere inden for de regler, der er vedtaget af Folketinget. Det kan afhænge lidt af, om den nye praksis kan ændres inden for de gældende regler, eller om der skal laves helt ny lovgivning, men selv hvis et flertal havde lavet en mere bindende aftale, er det stadig Folketinget, der laver reglerne. Der er ikke meget mere at sige om det,« forklarer Sten Bønsing.

Også Frederik Waage, lektor i forvaltningsret ved Syddansk Universitet, påpeger, at offentlige myndigheder ikke kan behandle sager på baggrund af intentioner beskrevet i et regeringspapir.

»Det er for løst et grundlag at sagsbehandle ud fra, når ikke der er et lovforslag. Det er en vanskelig kurs for Flygtningenævnet at slå ind på,« siger Frederik Waage, som dog bemærker, at offentlige myndigheder har mulighed for at afvente eksempelvis domme fra Højesteret, inden de træffer afgørelse i en sag.

»Nævnet kan ikke arbejde ud fra et mere eller mindre sikkert kendskab til regeringens udlændingepolitiske ambitioner og forhold til paradigmeskiftet – grundlaget skal være mere sikkert,« siger Frederik Waage.

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra Flygtningenævnet, som i stedet henviser til referatet, hvoraf det fremgår, at forståelsespapiret ikke »i sig selv ikke giver grundlag for at hjemvise sager vedrørende inddragelse eller nægtelse af forlængelse af opholdstilladelse«.

Det har nævnet så gjort i i hvert fald et tilfælde.

Ny lov ordning kan gøre det sværere at hjemsende

Ifølge flygtningeadvokat Niels-Erik Hansen er somaliske statsborgeres retsstilling svær at blive klog på.

Niels-Erik Hansen fører sager for blandt andre somaliske flygtninge og fik i Flygtningenævnet 1. juli behandlet en sag vedrørende en somalisk kvinde, som af Udlændingestyrelsen havde fået besked på at forlade Danmark.

Det er ikke sikkert, at der er tale om den sag, som Flygtningenævnet beskriver i sit referat, men noget tyder på det. Kvinden havde haft fuldtidsbeskæftigelse i Danmark i samme virksomhed i to år. Beskæftigelsen var dog afbrudt af barselsorlov. Og hendes sag blev også sendt tilbage til Udlændingestyrelsen, som senere igen afgjorde, at hendes opholdstilladelse skulle inddrages.

Mads Fuglede, Venstres udlændingeordfører »Det var pjat, når Socialdemokratiet sagde, at de ville stå vagt om den stramme udlændingepolitik. I virkeligheden kigger vi ind i en periode, hvor man i bund og grund underminerer paradigmeskiftet.«

Men Niels-Erik Hansen har også en anden sag med en somalisk statsborger, der har været ansat som buschauffør to år samme sted. Her har busselskabet dog skiftet navn undervejs.

»Nævnet har lavet en spærremelding i forhold til de sager, der kommer i dag og på mandag og tirsdag, hvor der også er flygtninge, der sidder med en toårig ansættelse et sted. Så det er ikke helt til at blive klog på, hvad det betyder for somalierne,« siger Niels-Erik Hansen med henvisning til Flygtningenævnets bemærkning om, at regeringens kommende lempelser ikke selvstændigt kan bruges i sagsbehandlingen.

Tanken bag den forrige regerings udlændingestramninger, herunder paradigmeskiftet, har blandt andet været at sende flere flygtninge hjem. Dette har blandt andet udmøntet sig i op imod 1.000 inddragelser af midlertidige opholdstilladelser for somaliere, ligesom Udlændingestyrelsen har undersøgt, om det er muligt at sende syrere på midlertidig beskyttelsesstatus hjem. Disse bestræbelser kan der nu være sat en stopper for. I hvert fald for flygtninge, som har en mere fast tilknytning til arbejdsmarkedet.

Spørger man Venstres udlændingeordfører, er den konkrete sag et varsel om de ændringer i asylpolitikken, som er undervejs.

»Nu sker det, vi hele tiden har frygtet: Det var pjat, når Socialdemokratiet sagde, at de ville stå vagt om den stramme udlændingepolitik. I virkeligheden kigger vi ind i en periode, hvor man i bund og grund underminerer paradigmeskiftet. Jeg er i hvert fald meget spændt på det samlede antal flygtninge, der kommer til Danmark, nu hvor det viser sig, hvor attraktivt det igen er at komme til Danmark,« siger Mads Fuglede.

Radikale Venstres udlændingeordfører, Andreas Steenberg, presser omvendt Socialdemokratiet for at komme med et udspil om arbejdende flygtninge snarest muligt.

»Der er en række ting i det aftalepapir, hvor vi gerne ser lovgivning med det samme. Så kan vi få styr på sager som dem, du nævner,« siger Andreas Steenberg.

Lempelse kan åbne for flere flygtninge

Der er med forståelsespapiret lagt op til, at flygtninge skal have arbejdet samme sted i to år. Andreas Steenberg mener hverken, at barselsorlov eller det, at et busselskab skifter navn, skal være en hindring for, at flygtninge kan blive i Danmark.

»Det er fair nok at afholde barsel inden for de to år, og man kan jo ikke gøre noget ved, at ens arbejdsgiver skifter navn. Det, der er vigtigt, er at få slået hul i paradigmeskiftet. Det er vigtigt, at mennesker kan ændre deres eget liv ved at tage et arbejde og bidrage til samfundet,« siger Andreas Steenberg.

Der er ikke tal for, hvor mange flygtninge der bliver omfattet af de kommende ændringer. Tænketanken Kraka har for Jyllands-Posten analyseret data fra Danmarks Statistik og har vurderet, at det drejer sig om cirka 750 personer. Ifølge de foreløbige skøn, som Dansk Arbejdsgiverforening har foretaget, drejer det sig om en »relativt lille gruppe«, oplyser uddannelse- og integrationschef Jannik Bay.

»Omfanget er ikke stort, men vi synes, at det er et positivt signal. Der er mange virksomheder, der tager et ansvar og ansætter flygtninge og hjælper med oplæring og sprogundervisning. De kan være mere afventende med at ansætte flygtninge, hvis ikke de ved, om en flygtning står til hjemsendelse. Så ordningen giver større fleksibilitet og sikkerhed for virksomhederne, der derfor kan ansætte flere flygtninge. Vurderingen er også, at ordningen vil give større incitament til at flygtninge og indvandrere vil tage et arbejde, da det kan betyde, at de kan blive i landet,« siger Jannik Bay.

Udlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye (S) oplyser i en skriftlig kommentar til Berlingske, at Flygtningenævnet skal behandle sagerne efter den nuværende lovgivning.

»Jeg er glad for, at vi med Flygtningenævnet har et uafhængigt, domstolslignende organ, som opretholder retssikkerheden for den enkelte. Flygtningenævnet skal naturligvis administrere efter gældende ret. Jeg er derfor også tilfreds med, at Flygtningenævnets Koordinationsudvalg holder øje med, at sagerne i nævnet behandles i overensstemmelse med gældende ret og praksis,« lyder det fra ministeren.

Artiklen er opdateret den 7. juli med et citat fra udlændinge- og integrationsminister Mathias Tesfaye (S).