HALVERES: Internett-valutaen Bitcoin har ingen sentralbank eller andre reguleringer - bortsett fra noen fatslagte regler fra starten av. Lørdag skal den gjennom den såkalte "halveringen". Vis mer byoutline Benoit Tessier

Kommentar

Bitcoins D-dag nærmer seg

Internett-valutaen bitcoin går mot store forandringer. Lørdag 9. juli kommer en hendelse som bare skjer hvert fjerde år. Dette kan utløse et ragnarok for bitcoin.

Stein Håvard Ludvigsen Journalist

Publisert: Oppdatert: 16. november 2016 15:02 Publisert: 8. juli 2016 13:52

Hendelsen kalles bare «The halvening» på engelsk (halveringen på norsk, red.anm.), og innebærer at antallet nye bitcoin som blir produsert i verden halveres fra 25 til 12,5 bitcoin hvert tiende minutt.

Dette skyldes bitcoins forhåndsbestemte pengepolitikk som er meislet i granitt fra starten for over syv år siden. Tilbudet på ny valuta på markedet blir dermed halvert.

Den unike pengepolitikken til bitcoin er en helt sentral årsak til bitcoins suksess og kraftige vekst. Bitcoins pengepolitikk er inspirert av gull. På samme måte som nytt gull blir stadig vanskeligere å grave ut av jorda, blir det stadig vanskeligere å utvinne nye bitcoin. Dette står i sterk kontrast til dagens vanlige penger, som trykkes ut av løse lufta, i stadig større hastighet.

Kort fortalt går bitcoins pengepolitikk ut på at det ikke vil bli laget mer enn 21 millioner bitcoin totalt. Men det blir aldri noe problem at det er for få bitcoin i verden. Bitcoin kan nemlig deles opp med åtte desimaler, så det går an å ha 0,00000001 bitcoin i en elektronisk lommebok.

De nylagde bitcoinene blir automatisk delt ut til såkalte «minere», gruvearbeidere om du vil.

Dette er datamaskinene som sikrer nettverket. «Minerne» har de siste årene utgjort det klart største nettverket i verden målt i datakraft. Hvem som helst kan være en miner. Det er åpent for alle. Men på grunn av kostnader til strøm og effektive chip’er er det kun profesjonelle bedrifter som har lønnsomhet.

I dag er tre fjerdedeler av de 21 millionene bitcoin produsert, og som sagt tidligere blir utbetalingene til minerne altså halvert hvert fjerde år helt til det totale antallet på markedet er 21 millioner bitcoin i år 2140.

Så hva skjer på lørdag?

Bitcoin har for tiden to krefter som kan påvirke kursen kraftig. Én som kan trekke den opp, og én som kan dra den ned.

Selve halveringen av mengden nye bitcoin på markedet fører automatisk til at tilbudet blir svekket. Så hvis etterspørselen er konstant, vil dette nødvendigvis føre til at hver bitcoin blir mer verdt. Dette er kraften som trekker kursen oppover.

Men det er også en bakside av medaljen. De siste to årene har bitcoin vært i en borgerkrig-lignende tilstand som eskalerer fortsatt. Stridens kjerne er en kunstig begrensning av antall transaksjoner per sekund i bitcoins kode. Det er ikke mulig å sende mer enn ca tre transaksjoner per sekund, det vil si én megabyte data hvert tiende minutt. Dette på tross av at nettverket tåler fint å øke kapasiteten kraftig. De to fraksjonene er uenige om denne kunstige begrensningen skal beholdes eller fjernes.

Kapasiteten er derfor helt sprengt for tiden, og mange brukere opplever bitcoin som ustabilt og tregt. Det som hypotetisk sett kan skje i de kommende uker er følgende scenarier:

«Minere» må slå av datamaskinene fordi de ikke lenger er lønnsomme. Svenske KnC Miners har allerede slått seg konkurs og varslet at de vil slå av sine maskiner på lørdag. KnC Miners står for fire prosent av den totale datakraften med sine enorme anlegg i en helikopter-hangar i Boden nord i Sverige.

Den såkalte vanskelighetsgraden for minere blir automatisk justert cirka hver fjortende dag. Dersom store deler av datakraften forsvinner, vil de resterende minerne bruke lenger tid på å gjennomføre transaksjoner.

Dette fører igjen til at de opprinnelige to ukene før en justering av systemet blir strekt lenger ut i tid.

Dette fører også til at evnen til å gjennomføre transaksjoner blir redusert, og brukerne vil oppleve at det blir svært vanskelig å bruke bitcoin til å foreta betalinger.

Den elendige brukeropplevelsen kan føre til at prisen stuper kraftig. Hvem vil investere i et system som nesten ikke virker?

Dermed må flere minere slå av maskinene sine siden de ikke er lønnsomme. Tiden til neste justering blir strekt ytterligere ut, prisen synker videre, flere faller fra osv. osv.

Dette kan kanskje virke dystert med tanke på bitcoins fremtidige utsikter, men selv er jeg optimist.

En slik dødsspiral vil aldri gå helt til null, og bli en endelig død for bitcoin.

Jeg tror den heller kan føre til et positivt maktskifte blant utviklerne av koden og heller styrke bitcoin på lang sikt.

Det jobbes mye med skaleringsmetoder og testing av disse metodene i andre grupper utenfor den sentrale utviklergruppen. Og resultatene fra testene er svært lovende.

Valutakursen til bitcoin kan altså svinge kraftig både opp og ned i ukene foran oss. Det kjedeligste som kan skje, er at den holder seg stabil.

Les også Bitcoin har blitt over en tusenlapp dyrere på én uke

Les også Australsk politi auksjonerer bort bitcoins

Les også Facebook-tvillingene tar ny digital valuta på børs

Her kan du lese mer om Bitcoin Sverige Valuta Digital valuta