ESB vurderer å fjerne 500-lappen i euro

– En veldig god ide, sier professor Kai A. Olsen, som mener Norges Bank bør følge etter og skrote den norske 1000- og 500-lappen.

KAN FORSVINNE: Arkitektur fra det tyvende århundre pryder 500-lappen i euro. En seddel er verd hele 4.808 kroner etter dagens kurs. Vis mer byoutline Miguel Medina Afp

Publisert: Oppdatert: 15. februar 2016 23:03 , Publisert: 15. februar 2016 21:58

Det har lenge pågått en diskusjon i eurosonen om 500-lappen fortsatt skal være en pengevalør i eurosonen.

Den europeiske sentralbanken (ESB) åpner nå for å fjerne den mest verdifulle seddelen fra markedet for å begrense hvitvasking og terrorfinansiering.

– 500-euroseddelen blir i økende grad ansett som et verktøy for ulovlige aktiviteter. Den har ingenting å gjøre med å redusere bruken av kontanter, sa den europeiske sentralbanksjefen, Mario Draghi, mandag i EU-parlamentet, ifølge Reuters.

– Veldig god ide! Utbryter Kai A. Olsen entusiastisk om nyheten.

Han er professor i informatikk ved Høgskolen i Molde og Universitetet i Bergen, og skrev rapporten «Kontantfritt Norge innen ti år» i 2011, sammen med Kjetil Staalesen i Finansforbundet.

– ESB har oppdaget det alle andre oppdaget – det er stort sett kriminelle som bruker store seddelpenger, sier han til E24.

Les også Ikke lenger mulig å betale med kontanter på trikken

ER FOR FJERNING: ESB-sjef Mario Draghi la ikke skjul på at han ikke finner gode argumenter for å beholde 500-eurolappen i eurosonen under dagens tale i EU-parlamentet. Vis mer byoutline Emmanuel Dunand Afp

– Grei å ha når man skal betale svart



Seddel-verdien til 500-euro er langt høyere enn de mest verdifulle valørene i andre valutaer. Den er over fem ganger så høy som 100 dollarvaløren og vår egen 1000-lapp.

Høy seddelvalør gjør det billig og fysisk lettvint for smuglere å frakte store summer over landegrensene, noe Draghi er opptatt av i kampen for å strupe finansieringen av terrorisme.

Draghi mener det ikke er et behov for 500-eurosedler, og viser til at 200-eurosedlene er i omløp. 200-euroseddelen er den nest mest verdifulle valøren av de syv valørene som sirkulerer i eurosonen, og er verd 1.923 kroner etter dagens kurs.

En 500-euroseddel er verd hele 4.808 kroner etter dagens kurs. Det er åpenbart ikke noe hvermannsen bærer rundt i lommeboken.



– Store pengesedler er greie å ha når man skal betale rørleggeren svart. De er greie å ha når man skal utføre kriminell aktivitet, sier Olsen.



Den lave renten gjør det mer lønnsomt å ta ut pengene av banken og unngå beskatning, forteller professoren.



– Det er kjekt for de som vil ha penger i madrassen. Man sover ikke like godt på hundrelapper, sier Olsen spøkefullt.



Les også Danske Bank og DNB i full krig om fremtidens betalingsløsninger

Én billion euro mer kontanter i 2015



Da euro ble innført som felles pengeenhet i eurosonen i 1999, var det tyskerne som kjempet for 500-euroseddelen, for å få en pengevalør som erstattet 1000-lappen i den tidligere tyske valutaen mark, som tilsvarer om lag 5.000 kroner.



Gjeldskrisen i eurosonen har aktualisert skrotingen av de største pengevalørene.



Da Hellas var på randen av konkurs forrige sommer, ble det tatt ut enorme beløp av bankene i frykt for tap. Den greske sentralbanken ble dermed nødt til å innføre kapitalkontroll for at bankene ikke skulle gå tom for penger.



Det siste året har mengden kontakter i eurosonen økt med over én billion euro.

500-lappen er den nest minst brukte seddelen i Eurosonen, ifølge Den europeiske sentralbanken.



I desember 2015 var det 613 millioner 500-eurosedler i omløp, til en verdi av 306 milliarder euro.

Les også Kontantene forsvinner: Kontantbetaling i dagligvarehandelen er halvert på fem år

VIL «HØVDINGENE» TIL LIVS: Informatikkprofessor Kai A. Olsen mener de største pengeenhetene skaper mer ugang enn nytte i samfunnet. Vis mer

– Ta vekk 1000-lappen



Laken, høvding, Bærums-tier. Kjært barn har mange navn. I Norge pågår det også en debatt om å fjerne 1000-lappen, og både Økokrim, Finansforbundet og Finanstilsynet har talt varmt om å fjerne seddelen.

– Tusenlappen kom til Norge i 1872. Da var minste valør ett øre, mens det nå er én krone. Vi har likevel ikke en 100.000-lapp. Inflasjonen tar knekken på de største pengevalørene, men jeg synes godt vi kan ta knekken på 1000-lappen og gjøre det litt mer tungvint å være kriminell.



– Ta vekk 1000-lappen, og se hva som skjer. Hvis det går bra, kan man vurdere 500-lappen. Da blir det vanskelig å betale svart.



Les også Kriminelt forsvar for 1000-lappen

– Si du for eksempel skal betale snekkeren 50.000 kroner i kontanter, og skal bruke 100-lapper. Da får du en svær bunke med penger. Det blir fort uhåndterlig. Når du kommer med en James Bond-koffert med penger, er du ikke bare kriminell, du føler deg som en kriminell.

Olsen mener det har gått tregt å endre betalingsvanene til nordmenn, men at det har skjedd mye på kort tid takket være elektroniske betalingsmidler og færre uttaksmuligheter.



– Vi utførte undersøkelser både i 2013 og 2015, som viste en dramatisk endring i nordmenns holdninger til kontanter. Nå er det nesten ingen som bare bruker kontanter, mens over 80 prosent utelukkende benytter kort.

– Det koster samfunnet lite å bruke digitale penger, og det forhindrer en del kriminalitet. Det blir tungvint å være kriminell hvis man ikke kan bytte inn ting og tjenester i penger. Bortsett fra malere og snekkere som bytter tjenester, tror jeg svart arbeid i stor grad kan forsvinne uten kontanter.



Norges Bank utførte en undersøkelse i 2001, som viste at så mye som syv av ti tusenlapper som er i omløp, brukes i skatteunndragelse og kriminell aktivitet.

Her kan du lese mer om Valuta