– Vi kunne lært av Panama papers og gjort viktige politiske endringer. Regjeringen har ikke gått videre med Stortingets vedtak. Det er et demokratisk problem, sier Petter Titland, leder av Attac.

Denne uka ble i alt 13,4 millioner dokumenter lekket fra et advokatfirmaet, et rådgivningsfirma og 19 virksomhetsregistre som avslører økonomiske hemmeligheter fra skatteparadiser. Mer enn 25.000 personer er omtalt i dokumentene, over 1.000 av dem er fra Norge.

I etterkant av Panama papers-avsløringene våren 2016 måtte statsministrene på Island og i Pakistan gå av, mens konsekvensene i Norge hittil kun har vært etterforskning av rundt 60 saker. Stortinget har vedtatt at land-for-land-rapportering skal gjelde alle selskaper, også de som har datterselskap i skatteparadis, men Titland mener at regjeringen ikke har fulgt opp vedtaket godt nok.

– Regjeringen har ikke prioritert arbeid mot skatteparadiser. I tillegg er det en interessekonflikt mellom de som vil skjule formuen sin og de som er for en åpen økonomi, mener Titland.

Mer skatt

I tillegg til land-for-land-rapportering, ble Stortinget enige om å lage et eierskapsregister i skatteforliket. Der skal også stråselskap og selskap der noen eier på vegne av noen andre registreres. Heller ikke dette er på plass, ifølge Titland.

– Konsekvensen er at vanlige folk som du og jeg må betale mer skatt og velferdsstaten mister inntekter, sier han.

– Det største problemet til de som argumenterer for skatteparadiser, er at det samme systemet brukes til menneskehandel, narkotikahandel, våpenhandel og terrorfinansiering. Da skal fordelene ved den legitime bruken være veldig store for å rettferdiggjøre det.

Følg Dagsavisen på Facebook og Twitter!

Tar tid

Statssekretær Jørgen Næsje (Frp) i Finansdepartementet synes ikke at prosessen har vært for treig.

– Regjeringen følger opp stortingsvedtak, men flere saker tar tid å følge opp, med høringer og evalueringer. Det er viktig at resultatet blir bra, og det betyr i mange tilfeller at det går noe tid.

I Norge er det to regelverk som opererer med begrepet land-for-land-rapportering (LLR). Rapporteringen i regnskapsloven, som er den Attac kritiserer, gjelder hittil kun for utvinning av ikke-fornybare ressurser. Nesje viser til at LLR-regelverket bidrar til økt åpenhet om virksomheten til disse foretakene, og at regelverket har blitt evaluert og rapporten sendt på høring.

– Men det kan sikkert gjøres bedre, og vi jobber med det også!

Sinke

Finanspolitisk talsperson i SV, Kari Elisabeth Kaski, sier seg enig med Attac.

– Med blåblå regjering har Norge gått fra å være en pådriver internasjonalt mot skatteparadiser og for økt åpenhet, til å være en sinke, sier hun.

– Regjeringen har ikke fulgt opp vedtakene Stortinget har gjort, verken når det gjelder land-for-land-rapportering eller eierskapsregister.

Hun mener de andre partiene har vist liten vilje og initiativ til å jobbe mot skatteparadiser og skatteunndragelser.

– Vi i SV fremmer forslag på forslag på forslag, som blir stemt ned av regjeringen og de andre partiene. Både skatteparadiser i seg selv, og at regjeringen ikke følger opp vedtakene, er et demokratisk problem, sier hun.

– Når det går så lang tid blir vi nødt til å fremme forslagene igjen for å være sikre på at vi får fulgt opp tidligere fatta vedtak.

Reagerer

– Jeg er absolutt ikke enig, sier Frp-Næsje.

– Norge er på i dette arbeidet. Jeg skjønner ikke helt hvor hun har dette fra. Vi har fått til mye med skatterapportering.

Næsje viser til at det ikke er ulovlig å ha penger i lavskattland, men at informasjonen om dette må oppgis til norske myndigheter.

– Mer rapportering er på trappene. De som har blitt avslørt i Paradise papers ville uansett blitt avslørt til neste år, sier han.

– Sånn sett har vi avskaffet bankhemmeligholdet. Det er ikke lenger mulig å ha en hemmelig konto i Sveits.