GÅR KANSKJE TIL FILMEN: Preikestolen i Rogaland kan kanskje bli foreviget i Star Wars-filmene. Foto: Larsen, Håkon Mosvold / NTB scanpix

– Skaperne av en kommende storfilm fra Disney-eide Lucas Film ønsker å bruke Preikestolen eller et annet lignende sted, som en mektig location for sluttscenene i produksjonen. I juni og juli gjennomførte vi en besøksrunde sammen med disse folkene, hovedsakelig på Vestlandet, sier linjeprodusenten Per-Henry Borch til Aftenposten.

Etter det avisen har grunn til å tro, er dette snakk om en ny film i «Star Wars»-serien.

Flere aktuelle steder i Norge

I tillegg til Preikestolen, snuser nå de største filmstudioene i Hollywood nå på Trolltunga, Folgefonna og Lofoten som location for nye storfilmer, skriver Aftenposten.

Sammen med kollega Tor Arne Øvrebø, forteller Borch at Marvel Studios, som blant annet produserer Avengers-filmene, har vært på befaring i Norge for å planlegge mulige scener til en av de kommende produksjonene.

Tidligere i år har Hollywood-produksjonene «Snømannen» med Michael Fassbender og «Downsizing» med Matt Damon gjestet Norge og brukt steder som Oslo, Rjukan, Bergen og Trollfjorden i Lofoten til å filme scener.

Insentivordning for film Foto: Heiko Junge / NTB scanpix Ekspandér faktaboks I mai 2015 annonserte kulturminister Thorhild Widvey at norske og utenlandske filmproduksjoner vil få utgifter refundert dersom de velger Norge som innspillingssted.

– Regjeringen innfører en insentivordning for film fra 2016, sa Widvey (H) da hun la fram filmmeldingen.

Størrelsen på insentivordningen kommer i statsbudsjettet, og den skal ikke gå på bekostning av de øvrige tilskuddsordningene.

Ifølge filmmeldingen vil målet være å sikte mot et europeisk nivå når det gjelder størrelsen på ordningen, noe som ligger på rundt 20 prosent skatte- og avgiftslettelser.

Insentivordningen skal gjelde for både nasjonale og internasjonale produksjoner, men tilskudd fra insentivordningen skal ikke kunne kombineres med produksjonsstøtte fra Norsk filminstitutt (NFI). Ordningen kan imidlertid kombineres med før- og etterhåndsstøtte, og med tilskudd fra de regionale filmfondene.

Insentivordningen blir refusjonsbasert, med en øvre grense for hvor store utlegg produksjonen kan få refundert.

Insentivordningen skal administreres fra Bergen, men legges under NFI.

De regionale sentrene skal selv avgjøre hvordan de skal prioritere, organisere og finansiere arbeidet med å legge til rette for og tiltrekke flere film- og serieproduksjoner til sin region.

Bekymret for effektene av byråkratiet

Ifølge Borch er det et problem at de store studioene i utgangspunktet kan filme hvor de vil i verden, uten særlige økonomiske begrensninger.

– Erfaringene er at de drar dit hvor de får de beste rabattavtalene for å filme. Det står det gjerne mellom oss og fire-fem andre mulige land, sier han til Aftenposten.

Både Borch og Øvrebø sier til avisen at de er bekymret for at størrelsen på Norges insentivordning og norsk byråkrati kan føre til at andre land stikker av med filminnspillingene.

– For oss kan det bli et problem at ordningen må vedtas fra år til år, for da vet man ikke om det blir noen ordning før sent på høsten. De økonomiske rammene er foreløpig relativt små, og kombinasjonen at man må vente og ikke får full uttelling, kan føre til at vi mister disse prosjektene til andre land, sier Øvrebø.