Hver femte nordmann i arbeidsdyktig alder går på trygd. Og verre skal det bli.

NETTAVISEN MENER: På noen få tiår har andelen på trygd økt med 50 prosent i Norge. Uføretrygd og sykefravær koster oss 100 milliarder kroner i året.

Rundt 700.000 årsverk går tapt hvert eneste år, og utviklingen går i feil retning. På midten av 90-tallet var 13 prosent av befolkningen på uføretrygd eller andre helserelaterte trygdeytelser - i år er tallet 18 prosent.

- Det er særlig bekymringsfullt at mange av de som har langvarig sykefravær og etter hvert arbeidsavklaringspenger, ender opp med uføretrygd, og at det er få som vender tilbake til arbeidslivet når de først har fått innvilget uføretrygd, heter det i Perspektivmeldingen 2017 fra regjeringen.

Norge kommer dårligst ut på en rekke statistikker for sykefravær og uføretrygd. Foto: Perspektivmeldingen 2017 (Regjeringen.no)

Statistikken for helserelaterte trygdeordninger er ganske skremmende.

Norge ligger ikke bare øverst - på noen ordninger har vi dobbelt høy andel trygdede som sammenlignbare land.

Andre tall tyder på at Norge har en frisk befolkning med lang levealder. Det er med andre ord nærliggende å peke på de generøse ordningene for å forklare hvorfor Norge skiller seg ut.

Det norske brutto nasjonalproduktet for fastlands-Norge er på rundt 2.700 milliarder kroner. Det betyr at rundt 100 milliarder kroner i året går til uføretrygd og sykefravær.

Skal vi gjøre noe med dette, trengs et tverrpolitisk samarbeid. I valgkampen garanterte Høyre at regjeringen ikke ville gjøre noe med sykelønnen, og også Arbeiderpartiet slo ring om ordningen.

Når Arbeiderpartiet nå slikker sårene etter valgnederlaget, så må partiet gjenfinne sin rolle som et styringsdyktig og pragmatisk reformparti som evner å ta upopulære valg. Det beste hadde vært et tverrpolitisk forlik for å gjøre noe med det høye sykefraværet og andelen på uføretrygd.

Det haster for eldrebølgen vil gjøre regnestykket enda verre. Fra i år og frem til 2060 vil antall eldre fordoblet seg i forhold til antall i yrkesaktiv alder. I dag er det stort sett aldersgruppen fra 24-67 år som betaler for offentlige overføringer til de yngre og eldre.

Det er gruppen mellom 24 og 67 år som betaler netto inn til staten (grafikken til venstre), mens antall eldre vil fordobles i forhold til de som er i yrkeslivet (kurven til høyre). Foto: Perspektivmeldingen 2017 (Regjeringen.no)

Foreløpig har Norge stor økonomisk handlefrihet, siden vi har 7.800 milliarder kroner i Oljefondet og høy sysselsetting. Men oljeinntektene vil falle, og da er det et problem at mange årsverk går tapt i sykefravær og uføretrygd.

Etter alt å dømme kommer vi ikke unna en justering av ytelsene for å sikre at det alltid lønner seg å gå på jobb. Samtidig må vi se på ordninger som hjelper helt og delvis uføre tilbake i deltidsarbeid. Men det krever politisk vilje til å ta tak.

Nettavisen mener at helserelatert fravær er en av de største bekymringene i norsk arbeidsliv. Utviklingen kan ikke fortsette samtidig som eldrebølgen gir stadig flere eldre per yrkesaktiv.

Hva mener du? Er dette en sak som egner seg for tverrpolitisk samarbeid mellom høyresiden og venstresiden?