OBSERVERT: – Dette er basert på observasjoner som mange har gjort, ikke bare jeg, sier Olav Lægreid, advokat og ekspert i trygderett. Foto: Terje Pedersen

UiO-sensor hevder flerkulturelle jurister sliter med å forstå jusen som fag

Advokat og UiO-sensor Olav Lægreid skriver i et innlegg på Facebook at jurister med innvandrerbakgrunn sliter med å forstå norsk jus. – Basert på observasjoner, forklarer han VG.

Oppdatert 28. april

Det var i en debatt på Facebook-siden «Rettsvitenskap UiO» at Olav Lægreid argumenterte for at det ikke lønner seg å ansette jurister med innvandrerbakgrunn. Årsak: De kan ikke norsk.

«Min erfaring er at slike kandidater har problemer med å skrive feilfritt norsk, hvilket er et kriterium for å bli ansatt. Videre er det min erfaring at slike kandidater har store problemer med å utvikle et godt judisium og oppnå god dybdeforståelse av jusen som fag», skrev Lægreid i et innlegg.







Flerkulturelle jurister kunne være verdifulle advokater for personer med samme landbakgrunn, skrev han i et annet innlegg:

«Hvis klientene er hva du kaller «multikulturelle» (en evfemisme for åndsfattigdom, foreldrenes lave utdanningsnivå og derav følgende stokk konservative unge med bangla-dialekt, som nekter å fullt ut tilpasse seg samfunnet de lever i) kan det selvsagt være en styrke at en av de ansatte har samme landbakgrunn.»

Det var Advokatbladet.no som først omtalte saken.

– Spissformulerte

Lægreid er advokat og ekspert på trygderett, og har flere ganger blitt intervjuet i VG om NAV-skandalen. Han er også sensor ved Universitetet i Oslo, og er dermed med på å bedømme jus-studentenes eksamensoppgaver.

Han forklarer at ett av innleggene var ironisk og spissformulert.

– Dette er basert på observasjoner som mange har gjort, ikke bare jeg. Jeg skrev ikke det for å fordømme noen, men det var en ironisk beskrivelse av nokså utbredte fordommer mot en gruppe i Norge som absolutt har behov for advokathjelp. Slik sett er flerkulturelles bakgrunn verdifull, sier han til VG.

«BANGLA-DIALEKT»: Lægreid reagerer på at noen hevder det han skrev, var diskriminerende. – De fleste kjenner meg som en tydelig antirasist, sier han. Foto: Facebook

Han forteller at temaet for diskusjonen var hvilke fortrinn og ulemper fremmedkulturelle kandidater har.

– Der skrev jeg at det var enkelte fortrinn, og noen ulemper. Temaet er komplisert og har mange nyanser, og det er prisverdig at debatten reises. Man kan gjerne være en dyktig advokat med flerkulturell kompetanse. Men denne diskusjonen er veldig betent. Mange er redde for å trå feil og si noe galt.

les også Kan du være rammet av NAV-skandalen? Slik er de «nye» reglene

– Vil ha problemer med jusen

Han mener at flerkulturelles språkkunnskaper er et tema ved flere advokatkontorer.

– Jeg tror flere arbeidsgivere har gjort seg erfaringer med at kandidater som har norsk som andrespråk vil ha utfordringer med å tilegne seg de finere detaljene i jusen. Jus er et fag som krever eksepsjonelt god forståelse av det norske språk, sier Lægreid.

– Synes du at innleggene dine utviste eksepsjonell god språkforståelse?

– Nå snakker du om kommunikasjonsevne. Slike diskusjoner på Facebook kan være spesielle, og her var det et forum av minoritetsstudenter og deres sympatisører. Det var liten grad av interesse fra advokater, men vi må tørre å gå inn i diskusjoner hvor man potensielt kan tape ansikt.

DEKAN: Dekan Ragnhild Hennum ved juridisk fakultet i Oslo vil ikke kommentere hvorvidt Lægreids uttalelser vil få konsekvenser for hans arbeid som sensor. – Jeg hverken avsetter eller ansetter sensorer gjennom VG, sier hun. Foto: Vidar Ruud / NTB scanpix

– Vold mot begrepet rasisme

Dekan Ragnhild Hennum ved juridisk fakultet ved Universitetet i Oslo vil ikke kommentere Lægreids uttalelser direkte.

– Jeg kommenterer ikke enkeltpersoner, men jeg kan si noe generelt. Ved juridisk fakultet har vi etiske retningslinjer. De gjelder for alle som arbeider og studerer ved UiO, og våre samarbeidspartnere. I disse fremgår det at rasisme og diskriminering ikke skal forekomme. Det er reglene som gjelder, sier Hennum.

Hun vil ikke si hvorvidt utspillene til Lægreid vil få konsekvenser for hans arbeid som sensor.

– Jeg verken engasjerer eller sier opp sensorer gjennom VG.

Mandag ettermiddag skrev Juridisk fakultet på sin Facebook-side:

«Vi har de siste dagene fått en rekke meldinger fra studenter som har fortalt om det de oppfatter som rasistiske og diskriminerende uttalelser på Facebookgruppen Rettsvitenskap UiO. Vi tar disse meldingene fra studentene svært alvorlig.»

Olav Lægreid reagerer på fakultetets utsagn.

– Det er å gjøre vold mot begrepene rasisme og diskriminering. De fleste kjenner meg som en tydelig antirasist. Det er fullt forenlig å være antirasist og samtidig påpeke at det er en uttalt grad av åndsfattigdom i endel konservative miljøer. Dette er ikke nytt – det er samme åndsfattigdom som Arne Garborg beskrev i «Fred». Det er ikke galt å påpeke dette, sier han.

UROVEKKENDE: – Jeg tror at Lægreid definitivt har møtt på det han forteller om, sier jusstudent Kimiya Sajjadi. Foto: Privat

– Forskjellsbehandler

Jusstudent Kimiya Sajjadi var den som startet diskusjonen på Facebook. Hun mener at uttalelsene til Lægreid var urovekkende.

– Jeg tror at Lægreid definitivt har møtt på det han forteller om. Men i menneskets natur ligger det å skjære alle over en kam når man har gjort seg visse erfaringer. Har du møtt faglig dårlige flerkulturelle studenter, er det lett å tenke at alle er slik. Men da forskjellsbehandler du flerkulturelle når du antar at alle flerkulturelle er dårlige i norsk bare fordi du har møtt på noen, sier hun.

Sajjadi er leder for Big Enough Global, en interesseorganisasjon som arbeider for å vise næringslivet hvordan de kan bruke flerkulturell bakgrunn som er konkurransefortrinn.

– Problemet er ikke at vi ikke er dyktige nok. Problemet er at mange er usikre på hvordan vi skal ledes. Mange flerkulturelle tar med seg mye bagasje, og man trenger derfor en ledelse som er bevisst hvordan man leder flerkulturelle. Kan de hjelpe oss med å bruke bakgrunnen vår som styrke, vil det ha mye å si for hvor bra man presterer, sier hun.

Sammenlikner norsk lov med sharia

I Facebook-diskusjonen forteller Lægreid også om studenter som har trukket inn sharia-lovene i eksamensbesvarelser:

«Jeg har som sensor på mastergradsoppgaver også observert enkelttilfeller hvor kandidaten trekker inn sharialover for å sammenligne med norsk rett. En slik øvelse er det veldig krevende å lykkes med, siden for eksempel en nordisk komparativ analyse (typisk en sammenligning med svensk og dansk rett) kan ha gode grunner for seg, mens rettslivets aktører vanligvis ikke har behov for å kjenne til likheter og forskjeller mellom norsk rett og sharialover. Kandidatene er naturlig nok blitt straffet karaktermessig for å forutsette at sharialover er relevante rettskilder eller et aktuelt sammenligningsgrunnlag.»

– Ved et par anledninger har jeg sett studenter trekke inn sharia. Det er komplett irrelevant, og det burde en jusstudent skjønne, sier han til VG.

– Bekymrer det deg?

– Det bekymrer meg like mye som om en norsk student hadde trukket inn Kardemommeloven.

Publisert: 28.04.20 kl. 20:29 Oppdatert: 28.04.20 kl. 22:01