EUROPANYTT: EU-kommisjonen lanserer et nytt arbeidsmarkeds-byrå som skal stå klart allerede neste år. Både Sverige og Danmark reagerer.

ARBEIDSLIV

Striden om EUs energimarkedsbyrå Acer har bare så vidt lagt seg før den neste store EU-saken blåser opp.

EU-kommisjonen lanserte for to uker siden en splitter ny plan om et eget arbeidsmarkedsbyrå. Forslaget har allerede vakt protester fra den danske regjeringen, og i Sverige har Riksdagen protestert mot et direktiv som hører med i forslaget.

I Sverige og Danmark reagerer både partier og arbeidslivsorganisasjoner på det de ser på som en for stor inngripen i den nasjonale selvbestemmelsen.

I Norge reagerer Senterparti-leder Trygve Slagsvold Vedum sterkt på nyheten. Han mener forslaget om et arbeidsmarkedsdirektiv må bli møtt med Norges første veto i EØS.

– Trepartsmodellen og samarbeidet i arbeidslivet er kjernen av norsk politikk. Arbeidsmarkedspolitikken er kronjuvelen vår. Dette handler om arbeidsmarkedet for deg og meg, sier Vedum.

EUs arbeidsmarkedspakke: • EU-kommisjonen har lagt fram flere forslag som sammen skal utgjøre den såkalte sosiale pilaren i EU. • Ett av forslagene er et nytt arbeidsmarkedsbyrå. Det skal håndheve EUs regelverk på arbeidslivsområdet og skal blant annet avgjøre i konflikter mellom medlemslandene. • Byrået skal åpne neste år og være i full sving i 2023. Målet er å gi bedre rettigheter til de 17 millionene som nå jobber i et annet EU-land enn hjem­landet.

Skal avgjøre konflikter

Det er EU-kommisjonens president Jean-Claude Juncker som har satt i gang arbeidet med arbeidsmarkedsbyrået. Han varslet i en tale han holdt i september i fjor at byrået ville komme. Begrunnelsen var behovet for et mer sosialt Europa. Byrået skal ha tre hovedoppgaver.

• Sørge for at informasjon om de ulike landenes arbeidsmarkeder blir tilgjengelig i hele EU.

• Sørge for samarbeid mellom medlemslandenes myndigheter.

• Avgjøre uenigheter mellom medlemslandene eller ved andre grensekryssende konflikter.

Vil ikke gi bort kontrollen

Vedum sier han har forståelse for ønsket om å lage et mer sosialt arbeidsmarked lenger sør i Europa, men mener det bør ha lite med det norske arbeidsmarkedet å gjøre.

– Det norske arbeidsmarkedet fungerer i hovedsak meget bra, og det er ingen grunn til at vi skal gi fra oss kontrollen over det. Det er ingen aktører på det norske arbeidsmarkedet som ønsker EU inn, verken LO eller NHO, sier Vedum.

Sp-lederen sier regjeringen nå må begynne å forberede seg på å si nei til EU-kommisjonens forslag.

– Det er ennå tidlig, men det er på tide å begynne å jobbe med dette, sier han.

EU-kommisjonen planlegger at byrået skal åpne dørene allerede neste år, og at det skal være i full sving fire år seinere, i 2023.

Forslaget er merket som EØS-relevant. Det vil si at det er opp til EØS-landene eventuelt å nekte å akseptere det.

Krever nasjonalt selvstyre

Den danske arbeidsministeren Troels Lund Poulsen har advart mot det nye byrået, og har på vegne av den danske regjeringen satt fram harde krav.

I et brev til EU-kommisjonen 1. mars i år skriver han at byrået «ikke må få noen overnasjonal myndighet», og at det bare må ha i oppgave å håndheve eksisterende EU-lover, ikke å utvikle nye.

I tillegg presiserer den danske arbeidsministeren at EU-kommisjonen må tillate «tilstrekkelig rom for forskjellige nasjonale arbeidsmarkeds- og sosiale modeller og prioriteringer».

Poulsen er valgt til Folketinget for det liberale regjeringspartiet Venstre.

Advarer mot overstyring

Også i Sverige har Riksdagen gått ut mot forslaget om et nytt arbeidsmarkedsbyrå. Det er først og fremst det konservative partiet Moderaterna som har advart, men flertallet i komiteen i Riksdagen som har behandlet saken har støttet det konservative partiets skepsis.

I komiteens uttalelse heter det at Riksdagen støtter EU-kommisjonens ambisjon om «forbedrede arbeidsvilkår og økt tydelighet på arbeidsmarkedet», men at «beslutninger om dette bør fattes av respektive medlemsland og ikke på EU-nivå».

«For Sveriges del vil EU-forslaget bety et for stort inngrep i den svenske arbeidsmarkedsmodellen», heter det også.

Flertallet i komiteen mener at forslaget strider mot prinsippet om at «beslutninger i EU skal fattes så nære borgerne som mulig».

Regjeringspartiet Socialdemokraterna er derimot mer usikre.

– Jeg kan se behovet, men om en ny myndighet er den beste måten å møte behovet på det, gjenstår å bevise, sier arbeidsmarkedsminister Ylva Johansson (S) til det svenske nettstedet Europaportalen.

magnusl@klassekampen.no