Regjeringen vil innføre kontroversielle investoravtaler

Australia ble saksøkt for ny røykelov. Canada ble saksøkt for strengere miljølovgivning. Nå vil Regjeringen inngå avtaler som kan gjøre det mulig for multinasjonale selskaper å saksøke Norge for milliardbeløp i internasjonale domstoler.

Stortingsrepresentant og tidligere leder i Senterpartiet, Liv Signe Navarsete, mener bilaterale investeringsavtaler flytter makt fra norske domstoler og folkevalgte og over til utenlandske jurister. Kenneth Lia Solberg

Kenneth Lia Solberg

25. juli 2015 21:16 Sist oppdatert 26. juli 2015

Den mest kontroversielle delen av disse avtalene er såkalt Investor-stat tvisteløsning (ISDS), som gjør det mulig for multinasjonale selskaper å saksøke Norge i internasjonale domstoler, uten å gå via det norske rettsapparatet.

— Nesten ikke til å tro

Stortingsrepresentant og tidligere leder i Senterpartiet, Liv Signe Navarsete, tror Regjeringen har lagt høringen til sommeren for å få minst mulig oppmerksomhet om saken.

- Jeg har vært politiker så lenge, og har sittet åtte år i regjering, så jeg at vet at dersom det er en sak du ikke vil ha mye oppmerksomhet om, så sender du den ut på høring i mai og har høringsfrist i august, sier Navarsete til Aftenposten.

Les også:

Les også Senterpartiet og SV vil ha svar om ny handelsavtale

Hun er overrasket over at det ikke er mer blest om regjeringens planer.

— Det er nesten ikke til å tro at denne saken har fått så utrolig lite oppmerksomhet, sier hun.

Dersom Norge inngår slike avtaler vil det kunne flytte beslutninger fra norske domstoler og over til internasjonale tvistedomstoler.

— Ved å inngå slike avtaler flytter man mye makt fra folkestyret og fra det norske rettsvesenet over til utenlandske jurister. Derfor mener jeg denne saken fortjener en skikkelig diskusjon før man gjør vedtak, sier Navarsete.

Kan hoppe over det norske rettsvesenet

Den rødgrønne regjeringen hadde også et lignende forslag til høring, men skrotet til slutt planene om å inngå BITs i 2009, etter å ha møtt motbør fra en rekke organisasjoner.

Axel Nærstad, styremedlem i nettverket Handelskampanjen, mener denne typen avtaler vil skape mest problemer for fattige land.

- Det alvorligste er nok følgene dette vil få for utviklingsland som Norge gjør avtaler med. Det vil gjøre det mulig for selskaper som Statoil og Yara å gå til søksmål mot fattige land som de mener vedtar lover og reguleringer som gjør at de taper penger, sier han.

Les også:

Les også Grønt lys for omstridt del av handelsavtale mellom EU og USA

En av de største forskjellene mellom forslaget som ble fremmet av De rødgrønne og det forslaget som fremmes nå, er at det i forslaget den gangen lå et krav om at investor først måtte prøve saken sin i nasjonale domstoler, før den kunne fremmes for et internasjonal tvistedomstol.

I det nye høringsforslaget har regjeringen fjernet dette kravet, slik at det vil bli mulig for investor å gå direkte til en internasjonal tvistedomstol.

Saksøkte stater for strengere røykelovgivning

Tobakksgiganten Philip Morris har brukt denne mekanismen til å saksøke Australias regjering fordi landet ønsker å forby logoer på sigarettpakkene, noe som har ført til at Australias naboland New Zealand valgte trekke tilbake avgjørelsen om å innføre en lignende lov.

Philip Morris har også saksøkt Uruguay for å ville øke sine helseadvarsler fra å dekke 50 prosent av sigarettpakkene til å dekke 80 prosent, noe røykgiganten, som har en omsetning som er langt større en Uruguays BNP, mener de taper store pengesummer på.

Les også: Dette skjedde da Philip Morris gikk til sak mot Norge

Også Canada er blitt saksøkt på grunnlag av lignende investeringsavtaler. Landet har blitt saksøkt for å ville styrke sin miljølovgivning, noe flere selskaper mener gir tap av fremtidige inntekter.

Tobakksgiganten Phillip Morris tapte i Oslo tingrett da de saksøkte staten for å få opphevet forbudet mot å stille ut tobakksvarer i butikkene, men dersom selskapet hadde hatt en bilateral investeringsavtale å vise til, kunne de gått til erstatningssøksmål utenfor Norges grenser.

— Ville trolig ikke hatt noen røykelov

Liv Signe Navarsete tror ISDS-ordningen kunne hindret Norge fra å vedta røykeloven, dersom vi hadde inngått lignende bilaterale handelsavtaler før loven trådte i kraft i 2004.

- Jeg er i tvil om røykeloven ville blitt innført om vi hadde hatt slike avtaler den gangen. Vi vet jo at Philip Morris har saksøkt andre stater for lignende forhold.

Les også:

Les også Verner om arvesølvet

Også Statoil og norsk økonomi ville fått seg et skudd for baugen, dersom vi hadde hatt lignende avtaler på plass da vi fant oljen, ettersom vi ikke ville hatt muligheten til å positivt diskriminere norsk næringsliv, mener Navarsete.

— Dersom vi hadde hatt slike avtaler på plass i 1969 ville vi trolig aldri ha kunnet bygge opp et selskap som Statoil. Da ville vi antageligvis hatt ganske mye mindre penger på bok – og heller ikke den nasjonale industrien vi nå har i kjølvannet av olje- og gassvirksomheten på sokkelen. Man må være stolt av det Norge har klart å gjøre, sier Navarsete.

Næringsministeren: - Vi har vært åpne

Næringsminister Monica Mæland er svært lite glad for at Navarsete stiller spørsmål ved tidspunktet for høringen.

Les også:

Les også Norge inngår omstridt avtale

— Jeg blir veldig forbauset når Navarsete mistenkeliggjør motivene våre. Vi arrangerte et åpent innspillsmøte 3. juni hvor mange møtte opp. Der var det representanter for næringslivet, NGOer, diverse organisasjoner og presse til stede. Vi har i alle mulige sammenhenger satt dette på dagsordenen, og har redegjort for våre hensikter, sier næringsministeren.

Næringsminister Monica Mæland (H) tror bilaterale investeringsavtaler vil bidra til økt handel og sysselsetting. NTB Scanpix

— Jeg skjønner at De rødgrønne drev et spill rundt slike høringer. Det var en flertallsregjering som overlot lite til andre aktører. Jeg mener imidlertid vi har vært veldig åpne fra vi tiltrådte om at vi vil utrede og legge til rette for slike investeringsavtaler, sier hun videre.

- Noen utfordrende sider ved avtalen

Monica Mæland mener BITs vil bidra til økt handel og sysselsetting, og at dette vil være positivt for både stater og selskaper.

- Men det er sider ved avtalen som er utfordrende, og som avstedkommer dilemmaer.

- Hvilke sider?

— Det er ingen hemmelighet at det er utfordrende med en uavhengig, internasjonal voldgiftsdomstol som skal løse tvister mellom investor og stat, sier hun.

— Men disse ordningene handler ikke om at noe lands vedtak kan settes til side, det handler om hvorvidt selskapene kan tilkjennes erstatning.

Kan ikke utelukke søksmål mot Norge

- Hva tenker du om noen av de sakene som har kommet frem, for eksempel at Canada har blitt saksøkt for å innføre strengere miljølovgivning?

— Nå er ikke disse sakene avgjort ennå, og 55 prosent av dem som saksøker i disse domstolene får ikke medhold, viser undersøkelser. Men land har en legitim rett til å regulere på områder knyttet til blant annet helse, miljø og sikkerhet, sier hun og legger til at det finnes unntaksbestemmelser knyttet til disse områdene, samt til reguleringer som knyttes til finansielle og kulturelle hensyn, menneskerettigheter og samfunnsansvar.

Næringsministeren sier regjeringen prøver å jobbe for at denne typen scenarier ikke vil skje med Norge, men kan ikke utelukke lignende søksmål. Hun mener imidlertid Navarsetes utsagn om at vi aldri ville kunne bygget opp Statoil dersom vi hadde inngått lignende avtaler på slutten av 60-tallet er uriktig.

- Det mener jeg er ren skremselspropaganda. Statoil har blitt bygd opp innenfor rammen av at Norge er en åpen eksportøkonomi, sier hun.

Hva med å inngå lignende avtaler uten internasjonal tvistedomstol?

- Det er fullt mulig, men ikke interessant for næringslivet. Det er denne mekanismen næringslivet etterspør. Mekanismen er positivt ment for å beskytte investorer.

Tror BITs vil gi økte investeringer

Økonomiprofessor Torfinn Harding ved Norges Handelshøyskole mener bilaterale handelsavtaler vil øke investeringene fra norsk næringsliv i utviklingsland.

- Det er rimelig å forvente at en avtale mellom Norge og et utviklingsland vil gjøre det mer attraktivt for norske selskaper å investere i det aktuelle landet, sier professoren til Aftenposten.

Harding ønsker ikke å uttale seg om de juridiske aspektene ved bilaterale handelsavtaler, men mener slike avtaler også kan bidra til økte utenlandske investeringer i Norge.

— For Norge vil jeg tro at en mulig positiv effekt på utenlandske investorer i Norge også er av interesse. Slike investeringer gir typisk mer konkurranse i norske markeder, tilgang til ny teknologi, ideer, produkter og så videre, sier han.

Fakta Bilaterale investeringsavtaler (BITs) Avtale som inngås mellom to land med tanke på å beskytte private investorers investeringer i de to landene.* Hovedformålet med å inngå investeringsavtaler er å beskytte norske investeringer i utlandet, spesielt i land der den politiske og økonomiske situasjonen er ustabil, skriver regjeringen på sine nettsider.* Det finnes 2926 bilaterale investeringsavtaler på verdensbasis.* Avtalene har fått kraftig kritikk fra sivilsamfunnsorganisasjoner som mener avtalene ensidig fokuserer på å beskytte utenlandske investorer på bekostning av miljøvern, arbeidstakeres rettigheter og staters rett til å regulere.* Norge har i dag 14 bilaterale investeringsavtaler fra 80- og 90-tallet (Chile, Kina, Tsjekkia, Estland, Ungarn, Latvia, Litauen, Madagaskar, Peru, Polen, Romania, Russland, Slovakia og Sri Lanka). Kilder: UNCTAD, Regjeringen.no, Wikipedia Vis mer

Fakta Investor-stat tvisteløsning (ISDS) Investor-stat tvisteløsning (ISDS) er navnet på mekanismen som gjør det mulig for investorer å gå til erstatningssøksmål mot stater i internasjonale tvistedomstoler, basert på bilaterale investeringsavtaler (BITs).* Det er kun erstatningssøksmål som kan bringes inn for disse domstolene. De har ikke myndighet til å oppheve andre lands lover og vedtak.Det finnes flere internasjonale domstoler som behandler investeringstvister knyttet til bilaterale handelsavtaler:* Verdensbanken har Det internasjonale senteret for løsning av investeringstvister (ICSID)* FN har Kommisjonen for internasjonal handelslov (UNCTAD)* I tillegg finnes det en rekke andre domstoler som som dømmer lignende saken, blant annet London Court of International Arbitration, The International Chamber of Commerce, og The Hong Kong International Arbitration Centre.Kilder: Regjeringen, EU-kommisjonen, Wikipedia Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding