Dersom kloden skal klare å fø en verden som vokser mot over ni milliarder mennesker, må 12 millioner kvadratkilometer med landbruksjord gis tilbake til naturen. Der det en gang var jorder og beiter må det gro skog og ville vekster.

Hovedpunktene fra rapporten er:

Jordbruket må følge naturens kretsløp i stedet for at vi bruker opp ressursene

Bøndene må få betalt for å hjelpe økosystemet

Utslipp av klimagasser og naturødeleggelser må koste mer

Bøndene må lage mat som gir mest mulig kalorier per kvadratmeter

Helt ny teknologi må til for å effektivisere landbruket

Klimatoppmøte

Industrielt landbruk vil fortsatt finnes, men det må skje på naturens premisser om vi skal klare å fø hele verdens befolkning også i 2050, slår rapporten fra Food and Land Use Coalition fast. Foto: Ilya Naymushin / Reuters

Konklusjonen kommer fra Food and Land Use Coalition (FOLU), som lanserer sin rapport mens verdens toppolitikere er samlet til klimatoppmøte i FN neste uke. Koalisjonen er støttet av en rekke ikke-statlige organisasjoner og statlige myndigheter, blant dem det norske klima- og miljødepartementet.

Rapporten foreslår en radikal endring i måten vi produserer mat. Hvis ikke vil halvparten av verdensbefolkningen være enten under-, over- eller feilernært, og vi vil aldri klare å nå FNs bærekraftsmål eller klimamålene i Parisavtalen.

Total omlegging av landbruket

Rapporten beskriver hvordan en total omlegging av matproduksjonen kan bremse klimaendringene, sikre naturmangfoldet, gi sunn mat til alle til en rimelig pris, og løfte levekårene på landsbygda.

Kvinner jobber i en blomkålåker midt i byen Kolkata i India. Klima- og miljøkrisen vil tvinge oss til å tenke annerledes om hvordan og hvor vi skal produserer maten vår for å få det til på en bærekraftig måte, slår rapport om mat og landbruk fast. Foto: Rupak De Chowdhuri / Reuters

Matproduksjonen må spille på lag med naturen, dersom kloden skal klare å produsere nok mat til alle. Maten må bli en del av naturens kretsløp, i stedet for at vi utarmer og bruker opp naturressursene. Det vil lønne seg økonomisk på sikt, mener forfatterne av rapporten.

– Det er heldigvis ikke noe motsetningsforhold mellom naturvern og produktivitet, forklarer en av hovedforfatterne bak rapporten, Per Fredrik Pharo.

Han viser til at produktiviteten i landbruket i Brasil økte selv om avskogingen ble redusert med 70 prosent mellom 2005 og 2014.

– Rapporten viser at naturvern og matproduksjon lar seg kombinere, men det vil kreve sterkt og tydelig lederskap fra politikere, privat sektor, det sivile samfunn og hver enkelt av oss, sier Pharo.

Lovverk og subsidier må gjøre at bonden får betalt for sine økosystemtjenester, og klimagassutslipp og naturødeleggelser må koste dyrt for alle i næringskjeden.

Tilbake til naturen

Det er ikke så vanskelig og omfattende som det kan virke. I all hovedsak er det snakk om ineffektiv beitemark og nylig avskogede områder som må tilbakeføres til naturen.

Så hvem er det da som må effektivisere sine åkre og beiter i tjeneste for verdensøkologien?

– Her er det Latin-Amerika, Afrika sør for Sahara og Nord-Amerika som har den absolutt største jobben å gjøre. Grunnen er at disse områdene har mest tropisk regnskog, skog som lagrer mest karbon og det største naturmangfoldet, og som derfor vil gi størst globalt utbytte.

Kloden trenger skogene til å regulere temperaturen på jorda. De skaper regn og holder på vannet, som vi trenger for å dyrke mat, og de holder på og suger opp klimagasser. Og alt livet, spesielt i regnskogene, er helt avgjørende for å opprettholde naturens kretsløp.

Åkre ved ørkenen nær El Centro i California da den amerikanske delstaten i 2015 opplevde sin verste tørkeperiode noensinne. Foto: Mike Blake / Reuters

Krever effektivisering av landbruket

Men skal vi få nok mat, må det resterende landbruket effektiviseres:

Vår tids ineffektive landbruk Ekspandér faktaboks 62 prosent av verdens landbruksareal brukes til å produsere kjøtt, som kun gir 17 prosent av kaloriene og 33 prosent av proteinene totalt.

I dag blir mindre enn én av ti kalorier som landbruket produserer spist av mennesker.

En tredel av maten går tapt et sted på veien fra jord til bord. Dette tilsvarer et landbruksareal på størrelse med Kina.

En tredel av maten som går tapt, kastes i søpla av forbrukerne.

En tredel av mattapet skjer på grunn av skadedyr og sykdom.

En tredel av mattapet kommer av manglende kjøling og dårlig håndtering i utviklingsland.

I EU skjer 40 prosent av matsvinnet som følge av ineffektivitet i prosesseringen av maten.

Overspising utgjør like store mengder mat som forbrukerne kaster.

Kun 20 prosent av nitrogen og fosfor i gjødsel når fram til forbrukerens tallerken.

I byene går mindre enn 2 prosent av den verdifulle næringen i organisk avfall tilbake igjen til matproduksjon.

Intensivt landbruk utarmer jorda på store landbruksområder. I Afrika sør for Sahara er over to tredeler av landbruksarealene utarmet. Tall fra EU viser tap på 100 millioner dollar årlig på grunn av jordforringelse. Kilde: Food and Land Use Coalition

En tredel av maten går i dag tapt på veien fra jord til bord, på grunn av sykdom og skadedyr, fordi vi kaster enorme mengder mat eller ikke klarer å lagre maten så den holder seg.

En effektivisering av matproduksjonen innebærer også en omlegging bort fra landbruk som utarmer og forurenser jorda og bruker opp vannet.

I tillegg må bøndene i større grad dyrke avlinger som gir mest mulig kalorier per kvadratmeter.

I dag brukes for eksempel hele 62 prosent av verdens landbruksareal til å produsere kjøtt, noe som kun gir 17 prosent av det totale kaloriutbyttet og 33 prosent av proteinene.

Teknologien skal redde oss

Over hele verden jobber bønder, forskere og oppfinnere på spreng for at verden også i fremtiden skal ha nok mat. En sentral del av løsningen er ny teknologi.

Programvaregiganten Microsoft driver flere prosjekter, som for eksempel FarmBeats og AI Sowing App, som utvikler kunstig intelligens (AI) for landbruk, der sensorer, kameraer og droner overvåker og måler luftfuktighet, fuktighet i jorda, temperatur og næringsinnhold i både planter og jord.

Denne informasjonen kan datamaskiner bruke til å regne ut når, hvordan, hva og hvor mye det bør sås, vannes og gjødsles.

Microsoft jobber med å gjøre teknologien tilgjengelig og rimelig nok også for fattige småbønder uten internettilgang.

– Det såkalte presisjonslandbruket vil føre til enorme besparelser i bruken av både vann, plantevernmidler og gjødsel, samtidig som avlingene øker, forklarer kommunikasjonsdirektør i Microsoft Norge, Christine Viland.

Også hos IBM jobbes det med løsninger der bønder kan laste opp data om åkeren sin på en digital plattform via internett.

– Sammen med gjødselgiganten Yara jobber vi for å øke produktiviteten på eksisterende jordbruksarealer og begrense miljøpåvirkning gjennom smartere gjødsling, sier kommunikasjonsdirektør i IBM Norge, Otto Backer Solberg.



Med blant annet hyperpresise værmeldinger, jordprøver, satellittbilder og kunnskap fra 800 agronomer, bruker IBM avansert analyseteknologi og kunstig intelligens til å skreddersy rådene til hver enkelt bonde.

Estimater fra Yara viser at avlingene kan dobles med denne typen løsninger.