Urmareste Modifică dimensiunea fontului: Play

Cluj-Napoca, 16 sep /Agerpres/ - Cei doi tineri care au pornit într-o expediţie de explorare a crestei Carpaţilor pentru a verifica starea marcajelor şi pentru a consemna pericolele care pot apărea în asemenea locuri s-au întors acasă, la Dej. Adrian Marton şi Gabriel Gălbează, membri ai Organizaţiei "Cercetaşii României" din Dej, au terminat vara aceasta liceul. Ei au parcurs, în 52 de zile, creasta Carpaţilor Occidentali, Meridionali şi a celor Orientali.



Una dintre cele mai des întâlnite probleme pe care o semnalează cei doi după încheierea expediţiei a fost cea legată de atacurile câinilor ciobăneşti de la stâne.



'Traseele turistice, de multe ori, trec pe lângă stâne, care au mulţi câini şi ei atacă turiştii, vin, latră, muşcă, dacă nu eşti atent. Ar trebui ca ciobanii să fie instruiţi şi jandarmii chiar au şi început să discute cu ei să fie mai pe fază când vin turiştii', a explicat Adrian Marton, marţi, pentru corespondentul AGERPRES.



La rândul său, Daniel Onofrei, preşedintele filialei din Dej a 'Cercetaşilor României' şi unul dintre coordonatorii expediţiei, a explicat că problema aceasta a câinilor ciobăneşti este foarte veche şi probabil unică în Europa.



'Problema aceasta cu câinii e veche de zeci de ani de zile şi cred că, într-adevăr, numai la noi în ţară se întâlneşte. Dar acum nu am vrea să creadă oamenii că e periculos să meargă la munte, cu atât mai mult cu cât Jandarmeria Montană chiar îşi face treaba, mai ales în locurile care sunt populare şi circulate de oameni. Probleme mai apar apar în zonele mai puţin circulate, dar când mergi într-o excursie, este bine să te interesezi ce poţi întâlni pe traseu', a explicat Daniel Onofrei.



Tinerii semnalează, de asemenea, o stare defectuoasă, în anumite regiuni, a marcajelor montane, care este mai accentuată în zonele mai puţin umblate - marcajele fie lipsesc, fie sunt plasate în locuri greu vizibile, mai ales pe vreme proastă, cum ar fi pe trunchiurile copacilor sau pe stânci.



O altă problemă pe care cei doi tineri au documentat-o este cea a zonelor în care lipseşte total semnalul GPS, iar

întâlnirile cu animalele periculoase şi furtunile iscate din senin sunt două dintre cele mai importante pericole pe care le-au avut de înfruntat.



'Cel mai dificil a fost din cauza vremii nefavorabile, când ne prindea furtuna pe un vârf sau înt-o şa. Fizic, dar mai ales psihic, era foarte greu, când nu ştiai cât mai durează. Dar, în general, am trecut cu bine', a spus Adrian Marton.



Cei doi tineri au povestit că au traversat şi zone în care trăiau vipere, dar, fiind avertizaţi zilnic de jandarmii montani, ştiau care sunt pericolele pe care le au de întâmpinat.



'În momentul în care zona e avertizată printr-o pancartă cu pericol de vipere sau animale sălbatice, oamenii devin mai precauţi, sunt atenţi pe unde calcă, încearcă să evite. Noi am întâlnit vipere în două masive diferite şi când ştim că le putem întâlni, mergem tropotind şi vipera simte vibraţiile şi fuge. Ea atacă dacă se simte în pericol sau dacă o calci, dar noi aveam informaţii despre fiecare zonă', a explicat Gabriel Gălbează.



Tânărul a povestit că au trecut şi pe lângă o turmă de mistreţi, dar aceasta a fost chiar o întâlnire paşnică, deoarece animalele, nefiind deranjate, nu au reacţionat. Cercetaşii, care se aflau la 100 de metri de turmă, au aşteptat ca mistreţii să îşi vadă de drum şi apoi au plecat şi ei mai departe.



Toate problemele, lipsurile, dar şi alte informaţii au fost documentate de băieţi foarte riguros, inclusiv cu coordonatele GPS corespunzătoare, precum şi cu fotografii. Toate datele adunate în această călătorie vor fi prelucrate în perioada următoare împreună cu jandarmii montani, urmând ca ulterior documentul care va rezulta să fie înmânat tuturor prefecturilor şi consiliilor judeţene care au legătură cu zonele prin care a trecut traseul celor doi.



Organizaţia 'Cercetaşii României' va încerca să organizeze chiar şi o campanie de conştientizare a populaţiei cu privire la deşeurile pe care oamenii le lasă în urma lor, mai ales după ce fac un picnic, aceasta fiind, de asemenea, una dintre problemele constatate..



Cei doi tineri au parcurs pe jos aproximativ 900 de kilometri într-o expediţie care a fost numită "Salvaţi Muntele - Ultima resursă a României". Ei au fost alimentaţi, o dată la câteva zile, cu mâncare, apă şi alte obiecte necesare expediţiei de echipe ale 'Cercetaşilor României'. De asemenea, aventura lor a fost monitorizată pas cu pas de salvamontişti şi jandarmi, care ştiau în fiecare moment locul în care se află Adrian şi Gabi, pentru o eventuală misiune de salvare, dar şi pentru a face schimburile de informaţii necesare.



Expediţia tinerilor a început în 26 iulie şi s-a încheiat luni, 15 septembrie, după-amiaza. AGERPRES/(A - autor: Elena Stanciu, editor: Diana Dumitru)