Fals! Delegatia este necesara pentru ca DIICOT sa nu ramana fara sef pana la numirea prin decret prezidential a succesorului, moment in care delegatia inceteaza.Dar dincolo de acest aspect punctual, test final pentru procurorul-sef Horodniceanu, mizele Parchetului Antimafie sunt cu mult mai importante si ele impun numirea acolo a unui om cat se poate de sigur pentru "gulerele albe". OUG nr. 78/2016 privind organizarea si functionarea DIICOT , asa cum a fost ea modificata prin Legea 55/2017 aflata acum la promulgare, aduce o schimbare esentiala: in cadrul DIICOT esteResursa interna a DIICOT, acesti politisti ar urma sa fie selectati om cu om dintre profesionistii cu maxime garantii de integritate, sa fie antrenati in programe speciale, unele deja initiate cu Olanda, UK si SUA,Sub autoritatea exclusiva a procurorilor,Mai pe romaneste, oamenii acestia trebuie antrenati si apoi lasati sa gaseasca si sa ia banii de la crima organizata, deci inclusiv de la "gulerele albe". Adica o intarire a politiciiPrevederea aceasta a trecut miraculos de Senat, cu ajutorul surprinzator al fostului ministru al Justitiei Robert Cazanciuc, insa cu opozitia feroce a Ministerului de Interne.Si daca prevederea exista deja, este usor de inteles de ce multi politicieni isi doresc ca ea sa ramana litera moarta. Daniel Horodniceanu nu prezinta garantii ca va tine aceasta prevedere la sertar. In interviul pe care mi l-a acordat la sfarsitul anului trecut , dl Horodniceanu trecea lipsa acestui corp de investigatori, pe care l-a propus de la inceputul mandatului, la capitolul nerealizari ale celor trei ani la sefia Parchetului Antimafia:O alta neimplinire a mandatului mentionata atunci de dl Horodniceanu eraIn proiectul pe care l-a facut in incercarea de a obtine un nou mandat de sef DIICOT, Daniel Horodniceanu a revenit asupra acestor lipsuri:De cand este ministru al Justitiei, Tudorel Toader a revendicat permanent rolul de vector principal de politica penala. La un moment dat, anunta ca are de gand sa rescrie practic toata legislatia, cel putin pe aceea penala si a si inceput vijelios cu Legile Justitiei.Dar politica penala nu inseamna doar rescriere de infractiuni, cu atat mai putin obsesia constanta a ministrului de a pune capastru parchetelor, rolul ministrului nu se reduce la ce-i e mai drag lui Tudorel Toader - autoritatea asupra procurorilor.Dl. Toader, preocupat de soarta detinutilor, de incalecarea procurorilor, de modificarea Codurilor, de prezumtia de nevinovatie pentru politicienii acuzati de coruptie in special, a fost cu totul si cu totul absent din zona politicii penale reale. Asa se face ca lipsesc o multime de instrumente din politica penala a statului.In acest moment,creata cu mult inainte de mandatul dlui Toader sub presiunea MCV si pe care actuala Putere o saboteaza sistematic dupa cum arata chiar raportele MCV si GRECO.Toate aceste strategii, la fel ca evaluarea nationala de riscuri si amenintari, ar trebui sa fie promovate de fauritorul de politici penale. Adica de ministrul Toader. IarSi nu numai ca dl Toader nu ajuta operatiunile antimafia, dar si vulnerabilizeaza parchetul specializat prin faptul ca. Greu de spus daca este vorba tot despre delasare sau despre intentia, inca inainte de interviu, de a-l inlocui pe dl Horodniceanu si de a pune un nou sef la DIICOT, impreuna cu o intreaga echipa pe masura acestuia.Din toate aceste motive, cu un plan extrem de modest, venit de la Buhusi, fara proiecte si fara oglinzi in mana, dl Felix Banila a fost pe inima unui ministru care nu a facut nimic pentru a stimula lupta cu infractionalitatea, ba dimpotriva a actionat cat a putut in favoarea ei.