Uniunea Europeană (UE) este obligată să-și seteze ca prioritate pentru următoarea perioadă, alături de prioritățile actuale de creștere economică și siguranță a cetățeanului, și combaterea mai fermă a propagandei antieuropene venită din afara Uniunii, în special dinspre Federația Rusă. Altfel, riscăm ca tot efortul nostru de a continua proiectul de integrare europeană care aduce atâtea beneficii pentru cetățenii noștri să fie subminat de norul de manipulare venit dinspre Est și care este intens propagat de presă și de partidele eurosceptice prietene ale Kremlinului. De aceea, am propus, miercurea trecută, în Parlamentului European, un proiect-pilot finanțat din Bugetul UE pentru anul 2018 care să combată propaganda și acțiunile de dezinformare ale Federației Ruse prin presă și prin rețelele sociale în statele membre și în cele din Vecinătatea Estică, în special Republica Moldova, Ucraina și Georgia. Acest demers al meu trebuie să fie doar punctul de pornire pentru o nouă regândire a modului în care combatem propaganda antieuropeană și pentru ceea ce trebuie să fie efortul nostru colectiv de a apăra valorile democrației occidentale care au adus 70 de ani de pace și prosperitate în Europa.

Propaganda rusă din ultimul deceniu, campaniile de dezinformare și de sprijin continuu pentru forțele politice antieuropene din statele membre ale Uniunii Europene subminează proiectul european, cooperarea transatlantică și democrațiile occidentale. Această criză a atins un nivel alarmant în ultimii ani și ajunge până într-acolo încât ne duce cu gândul spre ceea ce a însemnat propaganda sovietică în perioada Războiului Rece. Profitând de un context politic și economic prielnic pentru acțiunile de manipulare – o oarecare scădere a încrederii europenilor în Uniunea Europeană ca urmare a efectelor crizei economice și a provocărilor în materie de securitate din ultimii ani – propaganda rusă, alături de agenda și discursul partidelor populiste, au pompat încontinuu în spațiul public european mesaje de dezinformare cu scopul de a destabiliza instituțiile UE. Aceste eforturi continue de a manipula realitatea și de a stimula neîncrederea în procesul democratic au ajuns chiar să influențeze procesele electorale în țările occidentale.

Cum funcționează propaganda rusă și de ce dă rezultate

Propaganda rusă este un set complex de acțiuni și organizații finanțate, dirijate sau influențate de Federația Rusă al căror scop este destabilizarea Uniunii Europene ca alianță politică și economică, dar și a NATO, ca alianță politică și militară. Prin propagarea de știri false (fake news), prin manipulare și prin susținerea, explicită sau tacită, a partidelor eurosceptice din interiorul statelor membre al Uniunii, propaganda rusă urmărește să contureze la nivelul opiniei publice atât din statele membre ale UE, dar și din Rusia și din alte zone strategic importante pentru Kremlin un curent de respingere a modelului democratic occidental. Desigur, niciun oficial al Federației Ruse nu o să recunoască vreodată că există o propagandă rusă care are scopul de a destabiliza Uniunea Europeană, ceea ce nu face, însă, ca acțiunile lor să nu fie tot mai vizibile de la o zi la alta și, din păcate, în unele cazuri chiar și efectele.

Cel mai la îndemână exemplu de instrument al propagandei ruse este trustul media deținut de Guvernul Federației Ruse, din care fac parte rețeaua de televiziune Russia Today și așa-zisa agenție de știri Sputnik News. Ambele canale media au ediții în mai multe limbi oficiale ale Uniunii Europene, ceea ce le situează la un click sau un buton de telecomandă distanță de orice european. Sute de milioane de euro din bugetul Federației Ruse sunt alocate acestui trust – numai Russia Today a avut un buget oficial pentru anul 2016 de 247 de milioane de dolari, conform informațiilor furnizate public chiar de rețeaua de televiziune, informează Bloomberg. Doar o parte din informațiile pe care le transmit posturile acestei rețele sunt știri obiective, mare parte dintre ele, așa cum o dovedesc numeroase studii de specialitate, dar și analizele Serviciului European de Acțiune Externă, sunt, de fapt, manipulări și chiar invenții grosolane servite publicului sub forma unei știri. Vă invit doar să accesați site-ul Serviciului European de Acțiune Externă pentru a citi mai multe exemple de știri false publicate în ultimul an de presa pro-Kremlin și dovezile faptice că nu sunt adevărate: https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage_en/9443/Disinformation%20Review.

Această unealtă, deși foarte agresivă, oferă, însă, rezultate limitate tocmai din cauza caracterului lor instituționalizat, fiind vorba despre canale media deținute de statul rus pot fi ușor susceptibile de caracter părtinitor, oricât de profesionist ar încerca să împacheteze știrile false. Propaganda rusă este completată de ceea ce poartă denumirea de „internet trolls”, persoane plătite în mod direct sau indirect de statul rus pentru a disemina știri false pe rețelele sociale. Un jurnalist de investigație de la publicația americană „The New York Times” a publicat, în data de 2 iunie 2015, un reportaj prin care a demascat faptul că Guvernul Federației Ruse finanțează agenții care angajează persoane pentru a disemina pe rețelele sociale știri in favoarea președintelui Vladimir Putin.

Această unealtă de manipulare inovatoare, „internet trolls”, se dovedește foarte eficientă pentru că mesajele antieuropene sau proruse ajung și la persoane care nu sunt de acord cu ce face Federația Rusă, dar care pică în campania manipulării. Cum este posibil? Simplu, în primul rând, o dată cu creșterea popularității rețelelor sociale, fluxul de informații la care are acces omul de rând a crescut enorm, iar oamenii nu mai pot face diferența între o sursă sigură și un site de știri false (fake news). În același timp cu evoluția tehnologiei, este mult mai ieftin să îți înființezi un site pe care să scrii orice dorești și să le diseminezi public sub ambalajul unei știri. Un template care să imite un site de știri profesionist costă doar 50 de dolari, iar găzduirea lui pe un server online costă tot circa 50 de dolari pe an. Astfel, cu 100 de dolari, oricine poate să scrie orice dorește pe un site de știri și să promoveze textul, apoi, pe rețelele sociale, sub pretenția unei știri. Astfel de false articole de presă pot fi distribuire masiv pe conturi ale unor rețele de socializare, într-o primă instanță de „internet trolls”, iar, ulterior, chiar de simpli oameni care cred cu sinceritate că este adevărat ceea ce scrie în articolul respectiv și care nu reușesc să-și dea seama că acesta este un articol fals și că afirmațiile pe care le cuprinde nu sunt adevărate și că nu au trecut prin filtrul rigorilor jurnalistice, așa cum trece orice știre adevărată. S-a dovedit că astfel de site-uri administrate de persoane sau companii anonime nu sunt înființate doar de apropiați ai propagandei ruse sau ai unui grup de interese care are drept scop manipularea. Sunt și persoane private care au descoperit că un astfel de canal pe care scrii știri false conspiraționiste – de exemplu, despre forțe oculte care vor să ne conducă țara sau lumea – prinde la o anumită categorie de public sensibilă la astfel de subiecte, uneori mai puțin educată și care este tentată să le creadă și să le promoveze prin distribuirea lor pe propriile conturi ale rețelelor sociale. Astfel, site-ul respectiv obține vizualizări și, deci, și bani din reclame. Aceste site-uri contribuie, vrând-nevrând, la campaniile coordonate de manipulare și, deși nu sunt parte directă din rețeaua de propagandă rusă, contribuie din plin la decredibilizarea sau chiar destabilizarea unor instituții democratice naționale sau europene. Pe scurt, dacă acum 20 – 30 de ani, transmiterea de știri false către publicul larg implica investiții enorme în tipărirea de publicații aparent independente, acum totul se face mult mai facil și cu costuri extrem de mici.

Propaganda rusă nu se oprește însă, aici, iar acest lucru este recunoscut chiar de oficialii de la Kremlin. Ministru rus al Apărării, Serghei Șoigu, recunoștea, într-o declarație în Duma de Stat din februarie anul acesta, citată de Associated Press, că Armata Rusă și-a înființat trupe dedicate războiul informatic: „Propaganda trebuie să fie inteligentă, deșteaptă și eficientă.”. Oficialul de la Kremlin nu a dat mai mult detalii despre aceste „trupe”, dar ceea ce știm este că Rusia are un buget oficial pentru apărare de 70 de miliarde de dolari anual (surse neoficiale spun, însă, că ar fi mult mai mare), iar o parte din acești bani sunt folosiți pentru propagandă.

Cum funcționează propaganda rusă in România

Românii au, în general, puțină sau foarte puțină încredere în Federația Rusă, de aceea instituțiile media oficiale ale statului rus au o penetrare scăzută la noi în țară. Totuși, și România se confruntă cu fenomenul știrilor false (fake news), după cum ilustra recent o analiză a Agenției France Presse. Sunt foarte multe site-uri despre care cu siguranță ați auzit ale căror știri eurosceptice și naționalist retrograde sunt distribuite pe Facebook. Nu aparțin canalelor media cunoscute din România, se prezintă drept „alternative news” (știri alternative), dar fără a fi asociate cu o persoană sau o organizație anume, apar și dispar de pe-o zi pe alta după ce și-au îndeplinit misiunea de a propaga astfel de știri în mediul online.

Din păcate, știrile false nu provin doar de la așa-zișii „internet trolls”, ci și de la înalți oficiali sau foști oficiali din Guvernul României. Și dau doar două exemple pentru a ilustra cum, voit sau nu, foști înalți oficiali ai statului român contribuie, la rândul lor, la campaniile de propagandă rusă: cu ocazia tragediei provocată de incendiul de la Clubul Colectiv din octombrie 2015, mai mulți politicieni români au afirmat public că nu a fost vorba despre un accident, ci că incendiul a fost provocat de omul de afaceri american de origine maghiară George Soros. Un alt exemplu, acuzațiile mai multor politicieni și lideri de opinie, inclusiv jurnaliști români, potrivit cărora companiile multinaționale și-ar obliga angajații să participe la protestele de la începutul acestui an din Piața Victoriei, acuzații pe care niciunul dintre cei care le-au formulat nu a fost capabil să le susțină cu vreun argument sau probă. Ele au fost, însă, promovate în mediul online și reținute ca fiind adevărate de o bună parte a populației, acei oameni creduli și aplecați spre teoriile conspiraționiste, unii dintre ei lipsiți chiar de deprinderile de a verifica veridicitatea unor informații.



Ce trebuie să facem să contracarăm atacurile la valorile europene

La nivelul UE pericolul propagandei ruse a fost recunoscut oficial prin Concluziile Consiliului European din 19 – 20 martie 2015, document prin care s-a pus baza creării Grupului Operativ de Comunicare Strategică în Est (East StratCom) care are ca obiect de activitate lupta împotriva dezinformării. Această echipă funcționează în cadrul Serviciului de Acțiune Externă al UE (SEAE), este formată din 10 membri și are, în prezent, un buget de 200.000 de euro. Este prea puțin, în opinia mea, dată fiind anvergura propagandei ruse și resursele pe care aceasta le alocă pentru a destabiliza proiectul european. Trebuie făcut mult mai mult la nivel instituțional, cu resursele financiare adecvate și cu mesajul corect. Nu poți lupta în războiul nedeclarat al Kremlinului împotriva valorilor europene cu 10 oameni, oricât de bine pregătiți ar fi ei, care lucrează în birourile SEAE de la Bruxelles. De aceea, ca negociator-șef al Parlamentului European pentru Bugetul Uniunii Europene din anul 2018, am propus, pentru început, finanțarea cu 3 milioane de euro din bugetul european de anul viitor euro a unui proiect-pilot menit să combată propaganda și acțiunile de dezinformare ale Federației Ruse prin presă și prin rețelele sociale în statele membre și în cele din Vecinătatea Estică, în special Republica Moldova, Ucraina și Georgia. Scopul proiectului-pilot este tocmai acela de a îmbunătăți modul prin care atât Comisia Europeană, cât și delegațiile Serviciului European de Acțiune Externă în statele din Parteneriatul Estic își folosesc resursele de comunicare pentru a răspunde eforturilor propagandei ruse.

În paralel, în cadrul Congresului Partidului Popular European (PPE) din Malta din 29 -30 martie 2017, a fost adoptată o rezoluție ce cuprinde prioritățile pe care pe care liderii PPE le consideră esențiale în lupta împotriva propagandei ruse. Printre aceste priorități, PPE susține nevoia ca UE să pună în aplicare o strategie eficientă și detaliată pentru a contracara cu fermitate războiul informațional rus. Avem nevoie de un cadru instituțional adecvat, care să aloce resursele necesare pentru a găsi mesajele potrivite și mesagerii potriviți.

Cu cât Uniunea Europeană, în ansamblul ei, acceptă mai repede realitatea potrivit căreia Kremlinul s-a implicat într-un război nedeclarat împotriva valorilor liberale care stau la baza păcii și prosperității în Europa, cu atât putem și acționa în mod comun mai rapid și mai eficient. Adevărul despre ce face Uniunea Europeană trebuie să se audă cât se poate de clar în rândul oamenilor pentru a risipi astfel norul de dezinformări și frânturi de adevăr pe care îl propagă Federația Rusă și prietenii ei și care au redus în ultimii ani din încrederea oamenilor în instituțiile UE și în proiectul european.

Este, în același timp, datoria fiecărui politician, oficial european și simplu cetățean al UE conștient de avantajele enorme ale integrării europene să vorbească deschis despre ele, să le promoveze și să combată astfel manipularea antieuropeană. Trebuie să avem cu toții în minte faptul că Uniunea Europeană ne-a dat 70 de ani de pace continuă și de creștere economică, fără precedent în istoria lumii, faptul că Uniunea Europeană ne oferă libertatea de a locui, de a studia, de a munci și de a călători oriunde în cele 27 de state membre. Sunt avantaje pe care țări din alte regiuni ale lumii nu le au și pe care și le-ar dori, dar, poate, nu au avut șansa istorică sau lideri politici suficient de curajoși să pornească un proiect atât de curajos cum este astăzi Uniunea Europeană. De aceea, pentru a ne bucura în continuare de toate aceste beneficii, dar și de multe altele pe care le avem și pe care încercăm aici, la Bruxelles, să le construim pentru cetățenii europeni, cu toții trebuie să apărăm Uniunea Europeană de inamicii ei declarați sau nedeclarați. Trebuie, așadar, să combatem cu fiecare ocazie orice demers de propagandă și orice informație falsă pe care o auzim despre ce înseamnă Uniunea Europeană și despre pacea pe care o trăim noi, statele membre, împreună, și nu dezbinați.