„Respinge cererea de suspendare a judecăţii cauzei ca nefondată. Admite cererea principală şi cererea conexă. Anulează Adresa nr. 6216/IJ/1279/DIP/2017 din 13.09.2017 şi Adresa nr.7211/IJ/1506/DIP/2017 din 25.10.2017, emise de pârâtă. Obligă pe pârâtă să efectueze verificările prealabile aspectelor menţionate în sesizările reclamantului înregistrate cu nr.6216/IJ/1279/DIP/2017 şi nr.7211/IJ/1506/DIP/2017. Cu recurs în 15 zile de la comunicare”, se arată în decizia Curţii de Apel Bucureşti, emisă în 11 mai.

Omul de afaceri a depus, anul trecut, două sesizări la Inspecţia Judiciară, în care prezintă modalitatea în care procurorul-şef al DNA, Laura Codruţa Kovesi, ar fi intervenit în dosarul în care Strutinsky este anchetat pentru fapte de corupţie. Afaceristul mai acuză şi faptul că Laura Codruţa Kovesi a dispus echipe mixte DNA-SRI, care ar fi cooperat pentru a-l trimite în judecată.



„Dna Procuror Şef a dispus şi măsura ca rezultatele/informaţiile obţinute prin punerea în executare a măsurilor de supraveghere tehnică să fie puse nu doar la dispoziţia Procurorului de caz ci şi a celor două unităţi SRI pe care le instituie ca „beneficiari secundari”. Şi aceasta este tot o măsură procedurală/act procedural pentru că are efecte de dispoziţie asupra anchetei. Un act procedural profund ilegal, dispus de o persoană care, fără să aibă atribuţii în anchetă, intervine în dosar şi dispune măsuri restrictive de drepturi peste autoritatea Procurorului de caz. (...) Prin măsura implicării în anchetă a unităţilor SRI, dna LAURA CODRUŢA KOVESI a facilitat acestui serviciu la informaţii secrete de serviciu – dosarul fiind în faza de urmărire penală; Introducând (fără să aibă nici temeiul legal şi nici dreptul procedural să intervină în activitatea Procurorului de caz), ca participant la anchetă un serviciu secret căruia îi era interzisă expres această activitate, mi-a încălcat brutal dreptul la securitatea juridică, la apărare şi la viaţa privată. Atât eu (care nu aveam nici o calitate în dosar) cât şi persoanele din anturajul meu (şi ei fără vreo calitate în cauză) şi apărătorii aleşi fiind practic sub atenta, dar profund nelegala supraveghere a SRI”, se arată în prima sesizare transmisă de către Sorin Strutinsky la Inspecţia Judiciară, în august 2017.

În document, omul de afaceri mai precizează că, prin acţiunile Laurei Codruţa Kovesi de a menţine SRI în anchetă în calitate de „beneficiar secundar al informaţiilor obţinute prin supraveghere”, s-ar fi ajuns la trimiterea sa în judecată.

„Afirm că doamna Procuror şef de Direcţie a ştiut că încalcă legea: a ştiut că săvârşeşte o abatere disciplinară (îndrăznesc să afirm, chiar cu serioase conotaţii infracţionale); a ştiut că îmi încalcă dreptul la tot ce înseamnă viaţa privată, dar şi la siguranţa juridică; a voit să intervină într-o anchetă penală în care nu avea nicio atribuţie, aflată abia la debut (prima intervenţie fiind în 11 dec. 2014 – la două zile după înregistrarea dosarului); a urmărit să obţină cu orice preţ prin autorizare ca SRI să desfăşoare activitate de urmărire penală, indicii pentru arestarea şi trimiterea mea în judecată. Şi doar atât a obţinut: indicii. Ulterior şi probe. Doar indirecte culese cu ajutorul unui organ neabilitat legal. Că este aşa, a recunoscut chiar Procurorul de caz care în faţa Judecătorului de Cameră Preliminară recunoaşte atât că Rechizitoriul se bazează pe probe indirecte şi că nu a putut produce probe directe, cât faptul că ancheta a fost derulată cu participarea SRI”, se mai arată în sursa citată.



În cea de-a doua sesizare transmisă tot Inspecţiei Judiciare, în luna septembrie 2017, Sorin Strutinsky îi cere lui Lucian Netejoru, inspectorul-şef al instituţiei, cercetarea Laurei Codruţa Kovesi, subliniind că aceasta ar fi dovedit un comportament similar celui din dosarul Polaris şi în altă cauză în care el e vizat.

„Am solicitat cercetarea disciplinară a dnei Laura Codruţa Kovesi – Procuror Şef al DNA - cu privire la implicarea fără temei legal în efectuarea actelor de urmărire penală în dosarul nr. 964/P/2014, dosar pe care îl avea în instrumentare un alt Procuror din cadrul Direcţiei, şi desemnarea fără drept ca beneficiar secundari a două unităţi ale SRI. Am afirmat şi argumentat că aceste fapte constituie încălcări cu rea credinţă ale normelor de drept indicate în cuprinsul Sesizării şi am detailat elementele constitutive ale abaterilor disciplinare, potrivit propriei mele înţelegeri cu privire la dispoziţiile art. 99 şi 991din Legea nr. 303/2004. Îmi menţin acest punct de vedere şi vă solicit ca în cadrul verificărilor prealabile să aveţi în vedere şi aspectele ce vor fi relatate în continuare şi care dovedesc intenţia predeterminată a dnei Procuror Şef DNA de a obţine în orice condiţii (chiar cu încălcarea legii) probe pentru fundamentarea acuzării şi trimiterea mea în judecată în dosarul menţionat. (...) Am aflat recent, după ce urmărirea penală într-un alt dosar – 2/P/2014 – a fost finalizată prin Rechizitoriu şi cauza a devenit publică, despre următoarele: deşi în dosarul 2/P/2014 nu am avut vreodată calitatea de suspect sau învinuit (cu atât mai puţin pe cea de inculpat), am fost supus şi în acesta unor măsuri de supraveghere”, se arată în cel de-al doilea document transmis Inspecţiei Judiciare.

Potrivit procurorilor DNA, fostul primar al Constanţei Radu Mazăre a fost trimis în judecată pentru trei infracţiuni de luare de mită, abuz în serviciu dacă funcţionarul a obţinut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit şi conflict de interese în formă continuată (12 acte materiale). Alături de fostul edil al Constanţei, au fost trimişi în judecată deputatul PSD de atunci Eduard Martin şi mai mulţi funcţionari din cadrul Primăriei Constanţa, precum şi omul de afaceri Sorin Strutinsky, acesta din urmă pentru trei infracţiuni de complicitate la luare de mită.

Potrivit unui comunicat DNA, în perioada 2006 - 2009, Radu Mazăre, beneficiind de ajutorul lui Sorin Strutinsky, a solicitat suma totală de peste 2.000.000 euro şi a primit circa 1.000.000 euro şi 2.472.303,8 lei de la reprezentanţii a două societăţi comerciale, în scopul facilitării emiterii documentaţiilor de urbanism necesare dezvoltării unor proiecte imobiliare de tip mall, pe care aceste firme intenţionau să le dezvolte în Constanţa. De asemenea, în perioada 2008-2014, Radu Mazăre, cu ajutorul lui Sorin Strutinsky, ar fi primit de la S.C. Polaris M Holding S.R.L., al cărei asociat şi administrator în fapt era Eduard Martin, peste şapte milioane de euro, pentru că a asigurat acesteia câştigarea unei licitaţii organizate de Primăria Constanţa pentru delegarea gestiunii serviciului de salubrizare a oraşului.