Конфлікт з трьома країнами. У чому звинувачують Україну Польща, Угорщина і Сербія 10 листопада 2017, 13:04 Сюжет Вы также можете прочесть этот материал на русском языке

В останні кілька місяців відносини України відразу з трьома країнами стали натягнутими, а протистояння з ними з деяких питань посилилося

НВ розповідає, в чому суть конфліктних ситуацій між Україною з одного боку і Польщею, Угорщиною і Сербією з іншого.

Польща

Головним джерелом протиріч між Україною і Польщею є інтерпретація спільної історії.

Так, ще 22 липня 2016 року Сейм Польщі проголосував за резолюцію Про встановлення 11 липня Днем пам'яті поляків, жертв геноциду, вчиненого ОУН-УПА .

З тексту резолюції були викреслені слова про "братовбивчу боротьбу".

"Використання слова "братовбивство" буде означати, що ми ставимо знак рівності між тими, хто навмисно вбивав, і тими, хто намагався захистити себе", - заявив депутат правлячої партії Право і справедливість Даріуш Піонтковський.

При цьому позиція України полягає в тому, що Волинська трагедія – двосторонні етнічні чистки українського і польського населення на Волині, здійснені Українською Повстанською Армією та польською Армією Крайовою за участю польських батальйонів Шуцманшафт і радянських партизанів у 1943 році під час Другої світової війни.

Президент України Петро Порошенко заявив, що шкодує у зв'язку з рішенням польського Сейму. А Верховна Рада України прийняла в зв'язку з цією резолюцією Сейму заяву, в якій пропонує польській стороні припинити політизацію трагічних сторінок історії.

На тлі суперечок про інтерпретацію історії в Польщі в 2014 - 2016 роках відбулося 15 випадків вандалізму щодо українських пам'ятних знаків, причому офіційна Варшава жодного разу публічно не засудила це явище.

На новий рівень конфлікт перейшов після того як 26 квітня 2017 року в польських Грушовічах біля Перемишля активісти однієї з ультраправих польських організацій знищили пам'ятний знак на цвинтарі, встановлений в 1994 році українською громадою. Причому місцева влада тоді дала на це дозвіл. Польща заявила, що пам'ятник демонтували законно, оскільки його встановлення не було погоджено.

У той же час, коли в Україні сталося кілька подібних інцидентів, українська влада кожного разу засуджувала вандалізм протягом першої доби.

У відповідь на інцидент в Грушовічах український Інститут національної пам'яті призупинив розшук і ексгумацію на території України польських жертв Другої світової з метою подальшого увічнення пам'яті. Польська сторона хотіла б увічнити пам'ять жертв ОУН-УПА в місцях їх поховання.

В українському Інституті національної пам'яті також заявили, що крім 46 нелегальних українських пам'яток у Польщі, є близько 150 таких же нелегальних польських пам'ятників в Україні та запропонували взаємно їх легалізувати, а також зажадали публічного засудження вандалізму щодо українських меморіалів з боку польської влади.

Після цього польська сторона почала звинувачувати українську в неготовності до переговорів, а голову українського Інституту національної пам'яті Володимира В'ятровича в антипольських поглядах.

Зокрема, 6 листопада заступник міністра культури Польщі Ярослав Селлін заявив, що українська держава довірила історичні переговори "неурядовій установі, якою є Інститут національної пам'яті (насправді ІНП є державним органом виконавчої влади - ред.)", А В'ятрович "є безвідповідальним в питанні відносин з Польщею, часто з антипольськими нав'язливими ідеями".

Крім того, голова польського МЗС 2 листопада повідомив, що влада Польщі хоче запустити процедуру, яка б унеможливила в'їзд в країну українцям, які сповідують антипольські погляди. Він також заявляв, що ця процедура вже запущена щодо "однієї людини".

Польські ЗМІ писали, що мова йде про В'ятровича, однак посол України в Польщі Андрій Дещиця запевнив, що офіційного підтвердження цього немає.

Голову українського Інституту національної пам'яті Володимира В'ятровича звинувачують в антипольських поглядах

7 листопада президент Польщі Анджей Дуда заявив, що в українській політиці чимало "людей з націоналістичними і антипольськими поглядами".

За словами Дуди, вони не сприяють розвитку відносин між двома країнами. З огляду на це, польський лідер звернувся з проханням до президента Петра Порошенка прибрати таких політиків з української політичної сцени.

У відповідь президент Порошенко ініціював проведення надзвичайного засідання Консультаційного комітету президентів України і Польщі з метою запобігання подальшій ескалації напруги між двома країнами.

Угорщина

Невдоволення Угорщини викликала українська реформа освіти. Згідно з підписаним Петром Порошенком 25 вересня законом Про освіту мовою навчання в українськи школах є українська. Представники національних меншин можуть отримувати початкову освіту рідною мовою з поступовим переходом на українську. У старших класах мовою національних меншин, згідно з реформою, можуть викладатися лише окремі предмети.

Такі зміни українська сторона мотивувала тим, що представникам національних меншин необхідно опанувати державну мову, якою в Україні є українська. Це, зокрема, необхідно, щоб випускники шкіл змогли вступати до українських вишів або піти на державну службу.

Найбільше мовна норма українського закону Про освіту не сподобалася Угорщині – Будапешт вважає, що закон утискає права угорської меншини здобувати освіту угорською мовою.

26 вересня голова МЗС Угорщини Петер Сійярто заявив, що Будапешт буде блокувати подальше зближення України та ЄС в рамках програми Східне партнерство через український закон про освіту.

А 29 вересня угорський посол Ерно Кешкень сказав, що влада Угорщини не підтримуватиме Україну на міжнародній арені, поки та не скасує статтю закону Про освіту, яка стосується викладання мовою нацменшин.

10 жовтня Сійярто заявив, що новий закон України Про освіту істотно порушує принципи Угоди про асоціацію між Україною та ЄС.

А 11 жовтня Сійярто пригрозив, що Будапешт буде вимагати запровадити санкції проти України, якщо новий закон про освіту не буде відкликаний.

За словами міністра, якщо з боку України не буде вжито необхідних заходів, можуть набути чинності штрафні санкції ЄС, які торкнуться сфери торгівлі, адже умови асоціації містять домовленість про вільну торгівлю, яка відкриває перед Україною європейські ринки.

Сійярто зазначив, якщо буде визнано, що Україна порушила основні принципи Угоди про асоціацію з ЄС, то наслідком цього може стати введення торгових і економічних санкцій.

Крім того, Сійярто вирішив ініціювати обговорення української реформи освіти на засіданні Ради асоціації Україна-ЄС. Засідання Ради заплановано на 8 грудня 2017 року.

Голова МЗС Угорщини Петер Сіярто погрожує Україні санкціями через закон Про освіту

Пізніше голова представництва України при ЄС Микола Точицький запевнив, що Угорщина не зможе підняти освітнє питання на сесії Ради асоціації Україна-ЄС без згоди Києва.

8 листопада 2017 року віце-прем'єр з питань європейської та євроатлантичної інтеграції Іванна Климпуш-Цинцадзе повідомила, що Угорщина перейшла до блокування співпраці між Україною і НАТО.

За словами віце-прем'єра, Будапешт, користуючись тим, що в НАТО діє принцип консенсусу, по суті, блокує ефективний розвиток і виконання програм, які були заздалегідь заплановані між Україною і НАТО.

Сербія

1 листопада 2017 року посол України в Сербії Олександр Александрович в інтерв'ю Balkan Insight заявив, що Белград не проводить незалежну зовнішню політику, а є інструментом в руках Росії, яка таким чином дестабілізує Західні Балкани, "знищуючи Європу".

Напруга між Сербією і Україною виникла після інтерв'ю українського посла Олександра Александровича/Фото: Радіо Свобод

Посол пояснив, що РФ використовує сербський фактор для дестабілізації Македонії, також Москва продає свої літаки Белграду з метою збільшити напругу з Хорватією. Крім того, за його словами, Росія готує сербських найманців, які потім їдуть на схід України, де вбивають українців.

"Ці найманці дискредитують сербську націю в очах дружнього українського народу, який ніколи нічого поганого не робив Сербії", - сказав посол України.

2 листопада МЗС Сербії назвав висловлювання українського посла про те, що Белград залежний від Росії, неприпустимими.

Сербське зовнішньополітичне відомство звернулося до МЗС і уряду України з проханням відреагувати на його слова. В іншому випадку Белград пригрозив "відповідними кроками".

На думку сербської сторони, діяльність Александровича зводиться до "марних спроб порушити відносини між Республікою Сербією і Російською Федерацією".

7 листопада голова МЗС України Павло Клімкін викликав посла в Сербії Олександра Александровича, через висловлювання про сербських найманців на Донбасі, що викликали невдоволення Белграда.

"Викликав посла в Сербії Олександра Александровича на консультації щодо дотримання міжнародного права і уникнення використання громадян Сербії як найманців", - написав голова українського МЗС на своїй сторінці в Twitter.

Віклікав Посла в Сербії @OAleksandrovych на консультації относительно Дотримання міжн.права та унікнення використ громадян Сербії у якості найманців - Pavlo Klimkin (@PavloKlimkin) 3 листопада 2017 р

Після консультацій Клімкіна та Александровича МЗС України повідомило, що, крім теми сербських найманців, які воюють на Донбасі, співрозмовники також торкнулися питання незаконних контактів представників Сербії з окупованих Кримом.

Міністр і посол висловили надію, що сербська сторона повною мірою буде дотримуватися декларованого нею принципу поваги до суверенітету і територіальної цілісності України в рамках міжнародно-визнаних кордонів.

8 листопада 2017 року міністр закордонних справ Сербії Івіца Дачич викликав сербського посла в Україні Раді Булатовича для консультації з актуальних питань відносин з Україною.

У МЗС Сербії висловили обурення заявами представників України про участь сербських найманців у бойових діях на Донбасі.

Дачич нагадав, що "українські найманці брали участь у злочинах, скоєних проти сербського народу в Хорватії, що Україна, на відміну від Сербії, ніколи не засуджувала".

У МЗС додали, що Сербія як і раніше прихильна до встановлення хороших відносин з Україною на принципах взаємної поваги.

На наступний день, 9 листопада 2017 року, президент Сербії Олександр Вучич заявив, що у відносинах з Україною необхідно знизити рівень напруги.

За словами Вучича, вкрай важливо розвивати дружні відносини між двома країнами і особисто він буде робити все можливе для розвитку двосторонніх відносин в позитивному ключі.

НВ