Uppgörelsen mellan M, KD och V, som nu alltså får stöd av SD, innebär att regeringen Löfven åker på sitt hittills största bakslag under mandatperioden.

– Vi är överens om att skjuta till 7,5 miljarder till välfärden. Vi ställer oss självklart bakom de 5 miljarder vi pressat fram via regeringen, men vi kommer också lägga en extra ändringsbudget i finansutskottet på 2,5 miljarder. Det här gör vi för att förhindra nedskärningar och uppsägningar i landet skolor och äldreboenden, säger Moderaternas ekonomiskpolitiska talesperson Elisabeth Svantesson.

Oppositionen river upp aviserande reformer

Det som är mest känsligt för regeringen och dess två samarbetspartier C och L är dock inte pengarna till landets kommuner, utan att oppositionen går in och river upp aviserade reformer ur januariavtalet. Något Expressen kunde rapportera redan på måndagen.

Det handlar om ingångsavdraget, som är en av Centerpartiets riktiga profilreformer med sänkt arbetsgivaravgift för nyanlända och andra grupper som står långt från arbetsmarknaden. Reformen skulle införas 1 juli i år och beräknades kosta 1,7 miljarder kronor i år för att sedan stiga i kostnad till 6,2 miljarder 2022.



Striden om välfärden • September 2019. Regeringen lägger fram budgeten och satsar 5 miljarder på kommuner och regioner. Det överraskar många – inte minst inom S – att det inte kommer mer pengar med tanke på behoven. • 14 januari 2020. M-ledaren Ulf Kristersson håller pressträff och kräver en extra ändringsbudget med ett räddningspaket för välfärden. Partiet vill satsa 3 miljarder kronor på kommuner och regioner, och 2,6 miljarder på polisen och rättsväsendet. För att finansiera satsningen vill man riva upp flera av regeringens reformer och banta biståndet. • Vänsterpartiet kräver 10 miljarder till kommunerna och svarar snabbt att man vill förhandla med M och KD (som kräver 6,7 miljarder). V säger också ja till att riva upp det föreslagna ingångsavdraget och satsningen på utvecklingstid. • 16 januari. M lägger fram sitt förslag om räddningspaket för välfärden i finansutskottet. • 19 januari. V och M säger i SVT:s Agenda att förhandlingarna går bra och att de räknar med att komma överens inom kort. • 20 januari. Regeringen och dess samarbetspartier C och L kommer med sitt svar. På en pressträff i riksdagen presenterar de en satsning på 5 miljarder till kommuner och regioner, pengar som ska komma i vårbudgeten i april. • V, M och KD svarar att det inte ändrar någonting, och att man går vidare med den extra ändringsbudgeten. • På torsdag den 23 januari möts finansutskottet i riksdagen på nytt. Då kommer oppositionen gå vidare. SD stödjer Moderaternas initiativ, vilket innebär att M, KD, V och SD, som tillsammans har majoritet i riksdagen, har möjlighet att köra över regeringen. Visa mer Visa mindre



Den andra reformen som nu fälls är Miljöpartiets satsning på utvecklingstid, som är ett omarbetat förslag av det gamla friåret. En reform som regeringen räknat med ska kosta drygt 200 miljoner kronor i år, för att sedan stiga i kostnad till 1 miljard 2022.

Dessutom tas 500 miljoner kronor som regeringen satsat på lärarassistenter och även Stefan Löfvens innovationsråd blir av med 100 miljoner kronor.

V: S har bäddat för detta

För regeringen är dessa ingrepp ett hårt bakslag, som tydligt visar på de stora svårigheter man har att driva igenom sin politik, trots samarbetet med C och L. För Vänsterpartiet, som enligt en av punkterna i januariavtalet inte skulle ha något inflytande, är det däremot en framgång.

– Välfärden behöver pengar och det är det som är mest prioriterat av allt i det här läget. Och regeringen måste inse att de är i minoritet, säger Vänsterpartiets ekonomiskpolitiska talesperson Ulla Andersson.

Att V ingår en budgetuppgörelse med M och KD, som dessutom har stöd av SD, är något helt nytt i svensk politik. Men enligt Ulla Andersson är det helt och hållet S och de övriga januaripartiernas ansvar, som vägrat släppa in V till förhandlingsbordet, och som bedriver en politik som saknar stöd i riksdagen.

– Välfärden är i kris och jag tycker att det är det som Socialdemokraterna borde koncentrera sig på. Det är deras politik som har lett fram till att vi står i det här läget, där åtta av tio kommuner tvingas spara. Där sjukvården går på knäna och där landets kommuner sparar på barn som far illa, säger hon.

Hela regeringssamarbetet sätts i gungning

SD, som inte deltagit i förhandlingarna, meddelade snabbt att man kommer rösta för den extra ändringsbudgeten, vilket innebär att regeringen alltså tvingas se på när deras ekonomiska politik trasas sönder.

Vad oppositionens agerande får för konsekvenser återsår att se. Som Expressen kunde rapportera på tisdagen saknas en plan för hur regeringen och dess två samarbetspartier C och L ska agera om reformer som förhandlats fram fälls. Men ytterst är det något som riskerar att öka spänningarna och som kan sätta hela januarisamarbetet i gungning.

SD:s ekonomiskpolitiska talesperson Oscar Sjöstedt tror att manövern kan få långtgående politiska konsekvenser.

– Det här innebär något som borde varit självklart för alla som kan räkna: Regeringen styr i minoritet och den verkliga makten ligger i riksdagen. Men regeringen har försökt låtsas som att den verkligheten inte existerar, säger han.

KD-ledaren Ebba Busch Thor ser onsdagens historiska uppgörelse som en stor framgång för den strategi hennes parti slog in på redan för ett knappt år sedan: Att man är beredda att förhandla och göra upp med alla riksdagens partier, alltså även SD och V.

– Vi är det parti som varit rakast med att vi är beredda att förhandla med alla partier i Sveriges riksdag. Det här är en uppgörelse mellan tre partier och med stöd av ett fjärde som vanligtvis står långt ifrån varandra politiskt men som nu kan enas för att vi sätter en sakfråga i centrum, och det hoppas jag att vi kan se mer av framöver, säger Ebba Busch Thor.

Internt krav inom C: Riv upp januariavtalet

För Centerpartiet innebär onsdagens besked att man tvingats se två av sina mest storstilade reformer, privatiseringen av Arbetsförmedlingen och nu ingångsavdraget, fällas helt eller delvis av oppositionen på kort tid.

Ida Alterå, förbundsordförande för Centerpartiets ungdomsförbund, har på Twitter kommit med ett internt krav mot partiet efter oppositionens uppgörelse.

”Om resten av riksdagen ser till att det inte går att driva igenom de liberala reformer C lyckats förhandla fram har grunden för JA fallit. Då är det dags för oss att lämna budgetsamarbetet och gå i liberal opposition på riktigt,” skriver Ida Alterå.

Centerns vikarierande partiledare, Anders W Jonsson, säger i sin tur att uppgörelsen mellan M, KD och V är ”ett oerhört förvånande besked”, och att vi nu har en helt ny situation i riksdagen.

– Det här är ett lappkast av sällan skådat slag av Moderaterna. Det här går stick i stäv med det som alltid varit borgerlig och inte minst moderat politik. Nämligen att man kan sänka skatten på jobb och företagande och därmed få in mer pengar till sjukvård och äldreomsorg.

Han fortsätter:

– Det här gör de bara för att skapa kaos i svensk politik, för det här är traditionell vänsterpolitik.

Vad innebär det här för januariavtalet?

– Det påverkas inte så mycket. Det handlar om vilken politiken regeringen ska bedriva, och regeringen har ju köpt väldigt mycket av C:s sätt att resonera i de här frågorna. Det som är förvånande med det här är just vad som händer i riksdagen nu, när V plötsligt får stöd från M för att driva ren vänsterpolitik.

Men kommer ni att kräva något annat från regeringen nu när ingångsavdraget försvinner?

– Nej. Januariavtalet handlade om vilken politik regeringen ska driva för att vi skulle släppa fram en socialdemokratiskt ledd regering. Det här förändrar inte det, för regeringen har levererat. Att Vänsterpartiet fått med sig Moderaterna är det djupt tragiskt. Men det påverkar i sig inte januariavtalet.

Stefan Löfven: ”Absolut inte slutet”

Expressen har talat med statsminister Stefan Löfven (S), som är på resa i Israel. Och Löfven motsätter sig att uppgörelsen mellan M, KD och SD skulle innebära ett äventyrande av regeringens överenskommelse med C och L.

– Det här är absolut inte slutet för Januariöverenskommelsen, säger Stefan Löfven.

Ska ni förhandla med Vänsterpartiet?

– Vi förhandlar mellan våra fyra partier. Sedan måste en minoritetsregering söka stöd, men det ska vara ordning och reda, säger Stefan Löfven.

Han fortsätter:

– Om Vänsterpartiet väljer att acceptera Sverigedemokraterna som stödparti är det något som oppositionen får klara ut.

Liberalerna: ”nytt läge i svensk politik”

I en skriftlig kommentar säger Mats Persson, ekonomisk-politisk talesperson för Liberalerna, så här om uppgörelsen mellan M, KD och SD:

– Det är bra att det finns ett brett stöd för mer pengar till välfärden. Jag är inte säker på att det är rätt att göra besparingar på skolan för att finansiera detta. Jag noterat även att man, samma dag som bombdåd, skjutningar och bilbränder sker, inte ställer sig bakom vår satsning på 750 miljoner kronor till rättsväsendet. Det är ett nytt läge i svensk politik.

Finansminister Magdalena Andersson är kritisk mot oppositionens agerande men samtidigt ganska avvaktande.

– Vi kunde enas om fem, de här partierna har enats om två miljarder, säger hon till TT.

Hon säger också att det som skett riskerar att skapa stor oreda, och pekar bland annat på beslutet att riva upp satsningen på lärarassistenter för att finansiera ändringsbudgeten.

– Det kommer att bli väldigt krångligt för kommunerna, säger hon till TT.

Madestam: ”Vänsterpartiet har fått blodvittring”

Jenny Madestam om att regeringen, C och L utlovar fem miljarder till välfärden.

LÄS MER: Januariavtalet är i praktiken dött

LÄS MER: Januaripartierna saknar plan för hotet från oppositionen