De tillhör de rikaste, men säger sig ändå inte gilla utvecklingen med ökade inkomstklyftor. Sveriges börsdirektörer ser slitningar i samhället och vill bland annat se satsningar på utbildning.

I kölvattnet av brexit och Donald Trumps valseger i USA har de ökande klyftorna i samhället, såväl i Sverige som utomlands, kommit i dagen — att klyftorna mellan eliten och folket varit en orsak till valresultaten.

Det tror också den ekonomiska eliten. Ericssonchefen Börje Ekholm är en av dem. Han medger visserligen att han för egen del är lyckligt lottad. Men han tycker inte att det är bra om samhället dras isär.

"Det är bra att det här börjar diskuteras", säger han.

Omskolning, utbildning och en plats på arbetsmarknaden "är ett viktigt kitt i samhället", enligt Ekholm.

"Utbildningssystemet är oerhört viktigt. . . Och att man inte slås ut från arbetsmarknaden", säger han.

Mer blandade skolor var bra, det gjorde att de som hade det väldigt bra och de som hade det mindre bra lärde känna varandra, tycker SEB:s avgående vd Annika Falkengren.

"Med bredare klyftor så blir det att man bor på olika ställen och går i olika skolor. . . Det är klart att det finns funderingar kring hur man ska hantera detta så att vi får ett bra land och inte lever i olika världar. Det känner jag som svensk att det ligger mig nära om hjärtat", säger Annika Falkengren.

Hon tycker att samhället borde satsa på utbildning och bostäder, mer hyresrätter, och en utbyggd infrastruktur som gör det lättare att pendla mellan jobb och bostad.

"Det har aldrig varit billigare att bygga än nu", hävdar Falkengren.

Telias vd Johan Dennelind ser också risker med ökade klyftor.

"Klart det finns det - att det blir slitningar i samhället, att det blir oroligheter, att det blir polariserade samhällen. Det ser vi ju på flera håll. Det är ingenting som vi kan eller ska blunda för. Det måste vi ta tag i", säger han.

Att fördela globaliseringens vinster bättre är kärnfrågan, anser Nordeas vd Casper von Koskull.

"Vi ska alla vara lyhörda i frågan om dem som känner att de inte är med i den globala utvecklingen. Men globaliseringen har tagit miljarder människor ut ur fattigdom, svaret är inte att stoppa globaliseringen men vi måste fördela bättre."

Att få alla i arbete är en viktig del i utvecklingen:

"Det här är känsliga frågor, framför allt kanske när det gäller invandrare. Vi har ett system som i princip håller dem hemma. De måste in på arbetsmarknaden. Jag är inte politiker, men jag tror att det är bättre att få arbeta, även om det är med lite lägre lön. Arbete ger självkänsla. Men att sätta människor i en stadsdel någonstans, och säga att "vi betalar men håll dig hemma", det kommer inte att funka", säger von Koskull.

Klädjätten H&M:s vd Karl-Johan Persson tror att Trumps politik leder till mer spänningar.

"Ökade klyftor är inte bra, hela debatten oroar. Inte bara i Sverige utan även andra länder är det högerextrema vindar som blåser, och det är inte bra. Jag tror att det vi ser i USA kopplat till inreseförbud är direkt kontraproduktivt. Tror att det kommer att leda till mer spänningar. Det är tråkigt och även kontraproduktivt för ekonomin", säger H&M-chefen.