22 oktober 2017

Den natten vill Adnan bli ihjälskjuten av svensk polis.

Dö en så kallad martyrdöd.

I sin mobiltelefon har han över 3000 bilder från väpnade konflikter, döda och lemlästade människor, pågående avrättningar, terrordåd i Europa, propaganda och budskap från Islamiska Staten.

I centrala Ängelholm utbryter panik. Molotovcocktail-liknande flaskor kastas in och krossar krogen ”19hundras” rutor. Utanför står Adnan beväpnad med kökskniv och en märklig midjeväska.

Snart ligger han övermannad på marken och tittar apatiskt rakt fram medan ordningsvakter håller ner honom.

Då får de syn på kablar som sticker ut från hans midjeväska.

Det här är större än vad vi kan hantera

– Fan, ring polisen, det här är större än vad vi kan hantera, ropar en av vakterna.

Nationella bombskyddet och polisens insatsstyrka kör till platsen, redo att skjuta Adnan om han rör sig medan en bombrobot sakta närmar sig för att desarmera honom.

Här kör polisens robot mot Adnan

Saftflaskor och massagebälte

Snart ska dådet förvandlas till ett mysterium.

I medier går polisen snabbt ut med information om att krogen attackerats med saftflaskor och en apparat som används för att mildra ryggvärk, snarare än för att spränga folk.

Bombbältet visar sig nämligen vara ett massagebälte.

Till slut döms Adnan för grovt olaga hot, misshandel, skadegörelse, brott mot knivlagen och våldsamt motstånd till fängelse i ett år och sex månader – samt utvisning.

Insatsstyrkan fotograferade Adnan, då 21 år, efter gripandet.

Vill bli psykolog

Oktober 2019

Två år senare står Adnan återigen utanför samma krog.

23-åringen hör till det ökande antalet utvisningsdömda, radikaliserade män som inte kan utvisas.

Adnan vill inte framträda med bild och sitt riktiga namn, då han är rädd att det han berättar ska drabba honom om han en dag skickas till Syrien.

Vi står ett tag och blickar ut på Rönne å, som slingrar sig genom Ängelholm, när Adnan säger att han vill jobba som psykolog.

Han säger att hans övertygelser ändrats, att han arbetat med sig själv mentalt för att ta sig ur radikaliseringen, att han varit hjärntvättad och nu kan hjälpa andra.

Det är en märklig situation. Bara två år tidigare, den 30 oktober 2017, har Adnan sagt att han skulle kunna tänka sig att begå dådet mot nattklubben igen. Och använda våld eller skada personer i Sverige.

Nu står han åter i Ängelholm, bostadslös och utan jobbmöjligheter, och pratar om en framtid som inte går att skåda.

Nu står Adnan åter i Ängelholm, bostadslös och utan jobbmöjligheter, och pratar om en framtid som inte går att skåda. Foto: JENS CHRISTIAN

Ett halvår innan attacken i Ängelholm har Sverige drabbats av ett terrorattentat på Drottninggatan i Stockholm. Rakhmat Akilov använde då en tydligt IS-inspirerad metod när han körde en stulen lastbil rakt på människor som gick på en gågata.

Det följde en trend av ökade terrordåd i Europa där attacker i Nice, Berlin, London och Bryssel uppmärksammades mest.

Ängelholmsdådet påminner om den sortens attacker, säger en polis på orten i förhör:

”Jag lade ihop man, molotov, bombbälte, kniv och större folksamling. Jag tänkte att han kanske skulle få ut folk från restaurangen med molotovcocktails för att sedan agera med kniven utanför och sedan spränga bomben. Det kunde eventuellt ha varit ett ”suicid by cop” scenario också”.

Krögaren: Attacken förändrade Ängelholm

Krögaren Jim Nilsson, vars krog attackerades den där natten för två år sedan, vill inte träffa Adnan.

För honom och hans kolleger var dådet riktat mot hela Ängelholm.

Han säger att kroglivet i småstaden förändrades efter attacken.

Det är inte samma som innan dådet

– Skadan är redan skedd. Jag vet att han ber om ursäkt. Men nattlivet i Ängelholm är redan drabbat. Det är inte samma som innan dådet. Folk går inte ut lika mycket.

Hör Adnans egna ord om attacken: ”Jag trodde det var rätt”

De kroganställda är traumatiserade. De känner att samhället vände dem ryggen när dådet framställs som ett pojkstreck.

– Vi hade gäster som fick flaskor i huvudet. De hade glassplitter på sig. Folk gömde sig på toaletten, säger Elinor Koller som jobbade på 19hundra om paniken den där natten.

I förundersökningen framkommer det att Adnan var nära att bli skjuten.

Vad gav insatsstyrkan för direktiv till gärningsmannen? frågar förhörsledaren en av poliserna.

”Att om han rörde på sig så skulle de skjuta verkanseld mot honom”.

Vad har du för bild av händelsen överlag?

”Det som jag tänker på är de händelserna som har varit i Europa. Man tänker sig inte att det kan hända i Ängelholm. Min bild är att händelsen har terrorliknande drag”.

Adnan, i blått, på marken när bombroboten närmar sig.”Om man ska vara lite elak så har man kanske lite mindre beredskap på mindre ort för sådana här händelser”, säger en av polismännen i förhör. Foto: Polisen

Så såg flaskorna ut

I Adnans mobil finner polisen sökningar på hur man gör molotovcocktails.

”How to make a fire with a Corona beer bottle”.

”Homemade gasoline bombs too simple that you didn´t expect to”.

Flaskorna han använde, mousserande vin-flaskor utan alkohol, köpte han på ICA.

Så här såg Adnans molotovcocktail-imitation ut. I själva verket var det mousserande vin-flaskor utan alkohol som han köpt på ICA men täckt med tidningspapper och fyllt med en lunta av tyg. Foto: Polisen

Erkänner under intervju

Maj 2018

I mediedebatten får attacken, där ingen skadas allvarligt, ett löjets skimmer över sig.

Tvärsäkra åsikter framförs om att attacken inte hade med extremism att göra, utan att Adnan själv kommer till tals.

Tills Expressen besöker Adnan i häktet våren 2018.

– Jag såg IS-klipp, livet där inne i Islamiska staten. Och jag såg hur andra länder attackerar muslimer, kvinnor och barn och gamla. Det fick mig att må dåligt, säger Adnan som ser liten och tunn ut i häktet våren 2018.

Adnans historia: Syrien - Malaysia - Ängelholm 1996 Adnan föds i Damaskus. • Han växer upp i en medelklassfamilj. På sommarloven semestrar familjen i Latakia och Tartus på Syriens Medelhavskust. Adnan blir duktig på engelska och drömmer om att arbeta som engelskalärare. 2011 Inbördeskriget i Syrien startar . 2013 Adnan, som nu är 17 år, och hans 15-årige bror, skickas till Malaysia för att slippa kallas in i syriska armén . Kvar i Syrien finns föräldrarna och två småsyskon. • Malaysia låter syriska medborgare resa in i landet utan visum. Men de får inte arbetstillstånd. Adnan jobbar 14 timmar om dagen för småpengar på olika restauranger som utnyttjar bilig arbetskraft. 2017 • Adnan och hans bror kommer till Sverige som kvotflyktingar. • 22 oktober, Adnan radikaliseras under det första halvåret i Sverige, när han sitter och tittar på bilder från krigets Syrien och IS-propaganda. Han är 21 år när han attackerar en krog i Ängelholm , i närheten av lägenheten där han bor, beväpnad med kökskniv, flaskor som liknar molotovcocktails och något som påminner om ett bombbälte. • 23 oktober Adnan släpps och polisen meddelar snart att flaskorna han attackerade krogen med innehöll saft och att bombbältet var ett massagebälte. • Säpo tar över utredningen och Adnan grips strax igen och förs till Malmöhäktet. • 14 november beslut tas om att Adnan ska utvisas. 2018 • Adnan, som ännu sitter i häktet under Säpos förvar, häktas nu av åklagare för Ängelholmsdådet misstänkt för olaga hot, misshandel och skadegörelse. 11 juni bedömer Säpo att Adnan ”sannolikt kan komma att begå eller medverka till terroristbrott” . • 16 juni i en Expressen-artikel i serien ”Last night in Sweden” , erkänner Adnan att han är IS-sympatisör . • 27 september Adnan dömds till fängelse i ett år och sex månader samt utvisning. 2019 • En morgon efter sommaren släpps Adnan ut ur fängelset efter avtjänat straff. • Han kan inte utvisas, på grund av säkerhetsläget i Syrien, men får inte heller arbeta . Enligt Migrationsverket har han anmälningsplikt. Visa mer Visa mindre

Polis finner IS-bilder i Adnans mobiltelefon

I Adnans mobiltelefon finner polisen 3000 propagandabilder och budskap från Islamiska Staten.

IS-propaganda, som varit avgörande för terrorgruppens överlevnad, riktar sig särskilt till ensamma män som Adnan.

Här finner han en identitet.

– Under ramadan insåg jag att jag måste börja följa haditherna (berättelser om profeten Muhammeds ord och gärningar som innehåller förbud och plikter inom islam). Jag började läsa mycket och kolla på Youtube-klipp om IS. Sakta men säkert kom jag till det riktiga islam, säger Adnan i häktet våren 2018.

– Det var då jag började tänka att jag som är i Europa borde göra något för muslimerna.

Bombroboten tog en bild på Adnan när den skulle desarmera honom. Foto: Polisen

Håller sig borta från oliktänkande

När vi träffas första gången har Adnan suttit och tittat på IS propagandaklipp i ett halvår.

Han har sagt upp sig från sitt jobb, för att han inte står ut på en arbetsplats där det finns muslimer som inte lever religiöst bokstavstroget.

Han är arg på västvärlden, har i månader isolerat sig och hållit sig borta från att prata med oliktänkande.

Adnan säger att han radikaliserades på nätet, att han inte fick hjälp av någon och att ingen kände till hans planer. Foto: JOHAN NILSSON/TT / TT NYHETSBYRÅN

Rådman: ”All anledning att uppfatta som terrorattentat”

När domen faller efter Säpos förundersökning och åtalet i Helsingborgs tingsrätt, säger en rådman att Adnans syfte med krogattacken var att ge intrycket av ett terrordåd.

– Med hänsyn till mannens agerande och omständigheterna i övrigt har de personer som befunnit sig i närheten haft all anledning att uppfatta situationen som ett pågående terrorattentat, säger rådmannen Linus Videgren i ett pressmeddelande.

Därför kan Adnan inte utvisas

Adnans lillebror, som tidigt var kritisk till sin storebrors åsikter, på väg till Malmöhäktet våren 2018. Foto: MELI PETERSSON ELLAFI

Oktober 2019

Adnan går först förbi krogen. Sedan ställer han sig en bit därifrån, vid Stadsparken, och tittar på området där allt hände.

Han säger att glasfönstren på krogen ser annorlunda ut.

Adnan har avtjänat sitt straff men kan inte skickas till Syrien, då Sverige inte utvisar flyktingar till det krigsdrabbade landet.

Helomvändningen

Under tiden i häktet har han gjort en helomvändning.

Han säger att han insett hur destruktiv IS syn på religion och människor är.

– När jag attackerade krogen ville jag bli skjuten av svensk polis. Att bli martyr sågs ju som ett mål. Men jag var som hjärntvättad.

I Adnans mobiltelefon fann polisen 3 000 bilder från väpnade konflikter, döda och lemlästade människor, pågående avrättningar, terrordåd i Europa, propaganda och budskap från Islamiska Staten. Foto: Polisen

Fast i ett ingenmansland - så lever Adnan nu

Är historien om Ängelholmsattacken berättelsen om en misslyckad terrorattack? Kanske var det bara slumpen som gjorde att dådet slutade i misshandel – i stället för ett blodigt terrordåd.

– Nej, säger Adnan. Kniven hade jag bara för att försvara mig. Jag ville aldrig skada någon men jag ville bli skadad.

Socialtjänsten ger Adnan ekonomiskt stöd. Men ingen från kommunen har tagit kontakt med honom sedan han kom ut ur fängelset för flera månader sedan.

Han har försökt nå Frivården, som lovat hjälpa honom att ta tag i sitt liv, men får inget svar.

Han får inte jobba i Sverige, då hans uppehållstillstånd drogs in när han dömdes till utvisning. Han har ingen egen bostad och sover ofta över hos sin bror eller hos en vän i Helsingborg.

I fängelset ansökte han om att plugga svenska men blev nekad.

Han står här – men det är som om ingen vill se honom.

De enda som besökt Adnan sedan han frigavs är Säpo, som träffat honom vid två tillfällen. En av gångerna efter att Adnan ringt upp dem.

Migrationsverket bekräftar att Adnan inte får arbeta.

Ranstorp: ”Ett dilemma”

Adnans situation är inte unik.

En 30-årig syrisk man friades 2017 från en attack mot en shiamuslimsk festlokal i Malmö men betraktades av Säpo som en säkerhetsrisk. Ändå kunde han, i likhet med Adnan, inte utvisas till Syrien.

Han greps senare i Danmark där han dömdes till 12 års fängelse för att ha planerat att begå terrorbrott i landet.

I fredags rapporterade Ekot att antalet personer som Säpo pekar ut som allvarligt säkerhetshot enligt Lagen om särskild utlänningskontroll, ökat kraftigt.

I våras ansökte Säpo om av utvisning av sex personer, varav flera imamer, som påstås hota rikets säkerhet.

Men utvisningarna blir, liksom i Adnans fall, svåra att verkställa.

Terrorexperten Magnus Ranstorp: ”Han behöver en lugn omgivning utan radikaliserade i närheten”. Foto: CHRISTIAN ÖRNBERG

Nyligen meddelade Migrationsverket till Ekot att Sverige snart kan börja utvisa till vissa delar av Syrien men det betraktar terrorforskaren Magnus Ranstorp som osannolikt.

– Det är förstås ett dilemma. Det är viktigt att värna om mänskliga rättigheter, samtidigt måste staten värna om medborgarnas liv och hälsa, det står också i grundlagen.

– Kanske är detta bästa lösningen, att hålla de här personerna tätt inpå sig. Det viktiga är att aktivera dem. Han [Adnan] har suttit och tittat på känslomässigt väldigt starkt material. Han behöver en lugn omgivning utan radikaliserade i närheten.

Vill hjälpa radikaliserade

Adnan tittar ner på marken och ser skamsen ut när han går på Ängelholms gator.

– Nu vet jag hur man kan omvända radikaliserade personer, säger han.

När han kom ut ur fängelset blev han uppringd av mamman till en vän som håller på att bli radikaliserad.

Hon bad Adnan prata honom tillrätta.

– Jag använde exempel från Koranen för att få honom att förstå att islam inte är hat, säger han. Enligt Koranen förbjuder Gud inte att bemöta andra troende med rättvisa och opartiskhet. Gud älskar de opartiska.

Adnan är förvånad att ingen i hans närhet frågar hur han tänkte när han begick dådet. Foto: JENS CHRISTIAN

En uppseendeväckande detalj om Ängelholm är att Rakhmat Akilov, Drottninggatan-terroristen, i sitt sökande efter mål hade kollat upp turbåten Laxen som åker mellan Ängelholms stadshus och småbåtshamnen i Skälderviken.

Rakhmat Akilov kollade upp turbåten Laxen i Ängelholm när han sökte efter potentiella terrormål. Foto: TT NYHETSBYRÅN

Umgicks med radikaliserad man

När Adnan attackerade krogen umgicks han med en annan radikaliserad Ängelholmsbo, som efter dådet portades från stadens moské.

Både han och Adnan hade haft meningsskiljaktigheter med de andra medlemmarna. Det ledde till att Adnan en dag bjöd resten av moskén på baklava men ansåg fortfarande att de andra tolkade koranen fel.

– Vet du vad som förvånar mig? säger Adnan nu.

– Att ingen som träffar mig frågar hur jag tänkte när jag attackerade krogen. Det var ju en bisarr grej. På många sätt har jag själv svårt att förstå hur jag tänkte.

Adnan efter attacken i Ängelholm. Pappan i Syrien har inte fått veta vad sonen gjort. I häktet inser Adnan att IS står för något som bara gjort andra, och honom, illa.

I häktet mindes Adnan hur hans pappa skickat honom och hans två år yngre bror till Malaysia, när de bara var 17 respektive 15 år, för att slippa kallas in i syriska armén.

I Malaysia, som inte kräver visum av syrier, jobbade han långa arbetspass för småpengar på restauranger som ägdes av andra invandrade araber.

Han blev utnyttjad.

Några år senare, 2017, kom bröderna till Sverige som kvotflyktingar.

– Jag förstår att många säkert tycker att jag inte förtjänar att stanna i Sverige. Och det här reportaget kommer säkert att göra många arga. Men jag tror att jag förtjänar en andra chans, säger Adnan.

Adnan vill bli psykolog men befinner sig i landet utan jobb eller bostad. Foto: JENS CHRISTIAN

Rekommenderar film

Innan vi skiljs åt säger han att han vill rekommendera en film.

Först låter det som att han säger ”Léon”. Luc Bessons film om en yrkesmördare.

– Nej, ”Lion”, säger han.

Det är en film om en indisk pojke som tappar bort sin bror när de åker tåg för att hitta arbete. Snart hamnar han på gatan, innan han adopteras bort till ett par i Australien.

– Tjugo år senare börjar han leta sig tillbaka till sin familj igen.

Fler reportage av Federico Moreno

Det första sveket - skolan där arga elever tog makten

Medelklassen skakad när gängvåldet tränger sig på

Vålnaden på Facebook - ortens dolda makthavare