Prestigeprojektet skulle stå klart till jubileumsåret 2021. Men efter fördyring på fördyring valde en enig trafiknämnd att avbryta projektet.

Nu kan Göteborgsprojektet utses till "Årets värsta slöseri 2019".

Planerna på linbanan över älven är en av tio nominerade till årets värsta slöseri med skattebetalarnas pengar. Bakom listan står Slöseriombudsmannen, som organisationen Skattebetalarnas förening står bakom.

– Det är ett roligt exempel på hur politikerna har tokiga drömmar om vad de kan göra med skattepengarna, säger Johan Gustafsson, Slöseriombudsmannen.

Johan Gustafsson, Slöseriombudsmannen. Bild: Foto: Privat

Han säger att det finns många exempel på när Göteborg lagt pengar på tokiga projekt och att linbanan såg ut att bli ett sånt innan det stoppades i sista stund.

– Men bara utredningen har kostat 138 miljoner kronor. Pengarna hade kunnat användas till välfärd för göteborgarna.

LÄS MER: Linbanans väg – gick från Göteborgs prestigeprojekt till ekonomiskt praktfiasko

Projektet, som från början var kom in som ett önskemål om vad göteborgarna ville se till stadens 400-årsjubileum, har kantats av fördyringar innan politikerna till sist valde att slopa planerna.

2019 kunde trafikkontoret visa att kostnaden ökat från 1,1 miljard över fyra miljarder kronor.

Som GP har kunnat berätta upptäckte trafikkontoret redan sommaren 2018 att linbanans kostnader skenade.

I november valde en enig trafiknämnd att avbryta projektet. Men utredningskostnaderna på 138 miljoner kronor är redan använda och behovet av kollektivtrafik återstår att lösa.

LÄS MER: Politikerna överens: Linbaneprojektet avbryts

Såhär lyder Slöseriombudsmannens motivering:

"Göteborg drömde om en linbana över Göta älv till en kostnad av 1,1 miljarder. Men en utredning visade att linbanan skulle kosta fyra miljarder – över fyra gånger mer än den beräknade samhällsnyttan.

Efter ytterligare utredningar drog politikerna till slut i nödbromsen. Bara kostnaden för utredningarna blev 138 miljoner kronor, pengar som hade kunnat göra större nytta om de använts till någonting annat."

Toni Orsulic (M), trafiknämndens ordförande. Bild: Robin Aron

Toni Orsulic (M) är ordförande i trafiknämnden.

– Det är ju tråkigt att få en sådan nominering.

Han säger att utredningskostnaderna inte på något sätt hade varit chockerande om de hade valt att gå vidare med planerna.

Var det tokigt att alls utreda linbanan?

– Det vet jag inte om det var, då skulle man aldrig titta på några infrastrukturprojekt. Sedan kan man ha åsikter om hur processen skötts på vägen dit. Jag tror att vi har tagit väldigt stor lärdom av detta, säger Toni Orsulic.

Johan Gustafsson, Slöseriombudsmannen, berättar att målet med listan är att prata om slöseriet så att skattepengar går till rätt saker och används på rätt sätt.

– Många exempel på listan är kommuner som försöker sätta sig på kartan. Det här är ett försök att sätta slöseriet på kartan, slöseriet trivs bäst när man inte pratar om det.

De tio nominerade

Här är de tio nominerade och Slöseriombudsmannens motiveringar:

1 av 10 1. Jobbtjänsten som inte får användas "Arbetsförmedlingens cv-tjänst jobbskills kostade 125 miljoner och skulle hjälpa asylsökande till jobb. Tjänsten stoppades när SVT avslöjade att den bröt mot sekretesslagen, men den återlanserades senare med kraftiga begränsningar. Arbetsförmedlingen avråder dock asylsökande från att faktiskt använda tjänsten. Och nu visar det sig alltså att man inte ens får ta reda på hur många som använder den. – Vi får inte ta ut information ur systemet. Därför kan vi inte heller ta ut statistik, förklarade Arbetsförmedlingens rättschef Anna Middelman för SVT." Det kanske inte ens är någon som använder jobbskills? Bild: TT 2 av 10 2. Tusentals tyska charterturister "Region Örebro satsade två miljoner kronor på att flyga in tusentals tyska charterturister från Düsseldorf. Tanken var att stötta flyglinjen i tre år och sedan skulle den flyga för egen maskin. Men det kom inte så många turister som man räknat med. Den första sommaren landade bara sex halvfulla plan från Tyskland på Örebro Airport. I somras drog regionen i nödbromsen och flygningarna ställdes in. Då hade man hunnit betala ut omkring en miljon kronor till turistsatsningen." Bild: Janee/Wikimediacommons 3 av 10 3. Sveriges dyraste elkabel utan ledning "Likströmslänken mellan Jönköping och Hörby är en av de största investeringarna någonsin i elnätet och har kostat sju miljarder kronor. Trots att länken stått klar i fyra år har den inte kunnat tas i drift. Svenska kraftnät har fått skjuta upp starten 20 gånger, något kvartal i taget. Nu säger man att elledningen inte kan tas i drift förrän tidigast i oktober 2020. Varför? Elledningen är ”komplicerad”, men det beror till största delen på en undermålig upphandling. Samtidigt vill regeringen bygga fler vindkraftverk för att täcka upp elbristen. Till vilken nytta om strömmen ändå inte kommer fram?" Bild: TT 4 av 10 4. Crosshallen i Tierp "Tierp skulle bli ett nav för motorsport och lånade 20 miljoner för att bygga Nordens största crosshall. Nu står hallen öde, helt oanvänd. Varje dag kostar driften av den pengar, cirka en halv miljon kronor om året. Samtidigt saknar kommunen pengar för att renovera ett äldreboende och bygga nya förskolor. Ett sparförslag är att släcka ner två tusen lyktstolpar. Men crosshallen har inget med den dåliga ekonomin att göra, menar det ansvariga kommunalrådet – den köptes ju för lånade pengar." Bild: TT 5 av 10 5. Svensk klimatpolitik "Anslagen till klimatpolitiken har mer än fördubblats de senaste åren samtidigt som utsläppen i princip har slutat minska. Förra året ökade utsläppen till och med. Riksrevisionen har dömt ut många av regeringens storsatsningar som klimatklivet, stödet till elbilar och solelsstödet. Samtidigt går var tredje miljöbil som säljs i Sverige med miljöbilsbonus på export till Norge inom bara något år. Att satsa så mycket pengar på bidrag till elcyklar, stöd till solel eller varför inte klimatångestterapi när det finns andra åtgärder som hade gjort större nytta för klimatet kan inte klassas som någonting annat än slöseri." Bild: TT 6 av 10 6. Konst för daggmaskar "En miljon till konst för daggmaskar, fåglar och svampar på Konsthall Norra Kvarken i Nordmaling. Ja, du läste rätt. Det är den statliga myndigheten Konstnärsnämnden som beviljat pengarna. I projektet ska fyra konstnärer bjudas in ”med uppgift att göra konst där dessa livsformer är mottagare och mål för den konstnärliga insatsen. Det är maskarna och fåglarna som ska möta konsten” som det stod i ansökan till Konstnärsnämnden." Bild: TT 7 av 10 7. Tio miljoner för att flytta ett ord "För att matcha resten av Regionsverige ska Västra Götalandsregionen bli Region Västra Götaland 2021. Byte av loggan på skyltar, produkter och textilier beräknas kosta uppemot tio miljoner kronor. Erik Lagersten som är kommunikationsdirektör på regionen förklarade i GT att ”det viktigaste och avgörande skälet är demokratiaspekten”. När de andra regionerna inleder sitt namn med ordet region måste Västra Götaland också göra det för att medborgarna ska förstå att Västra Götalandsregionen är en region som alla andra." Bild: Stefan Berg 8 av 10 8. Utredde linbana för 138 miljoner Göteborg drömde om en linbana över Göta älv till en kostnad av 1,1 miljarder. Men en utredning visade att linbanan skulle kosta fyra miljarder – över fyra gånger mer än den beräknade samhällsnyttan. Efter ytterligare utredningar drog politikerna till slut i nödbromsen. Bara kostnaden för utredningarna blev 138 miljoner kronor, pengar som hade kunnat göra större nytta om de använts till någonting annat. Bild: Göteborgs Stad 9 av 10 9. Skateboardsamordning i Malmö "Malmö har en skateboardsamordnare anställd på gatukontoret. Skateboardsamordnaren ska hjälpa till att göra Malmö mer skateboardvänligt och anordna skateboardevenemang. Med jobbet kommer en budget på 2,5 miljoner för jippon. Världsunikt påstår SVT. Samtidigt tar Malmö emot över fem miljarder i bidrag från andra kommuner varje år." Bild:TT 10 av 10 10. Flög omväg för att komma till tågmöte "När regionstyrelsens ordförande i Norrbotten Kenneth Backgård (sjukvårdspartiet) skulle till Norrtågs styrelsemöte i Umeå tog han flyget från Luleå, med mellanlandning på Arlanda. Resan gick marginellt snabbare än om han hade tagit tåget, men kostade 20 gånger mer. Tidigare i år uppmärksammades regionrådet då han skickade notan på 100 000 kronor för två värstingdatorer till skattebetalarna, trots att han redan hade fått ny dator och surfplatta av regionen. Han förklarade det då med att han som politiker var tvungen att ”vara ständigt uppkopplad”." Bild:TT Källa: Skattebetalarna

Vill du veta mer om hur GP arbetar med kvalitetsjournalistik? Läs våra etiska regler här.