– Tack för er hjälp, säger president Sauli Niinistö om de tusentals svenska frivilliga som deltog i vinterkriget. På måndagen högtidlighölls krigsslutet och veteranerna i Stockholm. Kunskapen om de som gjorde Finlands sak till sin är ändå liten i Sverige, bedömer författaren Eric Björklund.

STOCKHOLM Våren anas tydligt med en temperatur på flera plusgrader och gräsmattor som blivit mjuka av den snö som smultit bort. Men vid Finlandsmonumentet på Gärdet i Stockholm den här måndagseftermiddagen är de flestas tankar på en kall marsdag för exakt 77 år sedan.

Det var då som vinterkriget tog slut. Den dagen, och de 8 500 svenska frivilliga som stred för Finland, högtidlighålls med en kransnedläggning.

Hundraårsjubileet av Finlands självständighet gör inramningen extra festlig i och med att Finlands president Sauli Niinistö, svenska kronprinsessan Victoria och prins Carl Philip deltar. Det ökar också medieintresset i en fråga som annars får liten uppmärksamhet i Sverige.

Sauli Niinistö säger att han känner "djup personlig sympati och tacksamhet" för alla de som stred för Finland.

– Det stöd ni gav var omfattande, säger han i sitt tal på en mottagning på Finlands ambassad efteråt.

Han påminner om att 200 svenskar sårades eller stupade under vinterkriget. I fortsättningskriget, som ungefär 1 700 Finlandsfrivilliga deltog i, var antalet ännu större.

Vid liv finns i dag ett tjugotal svenskar som var med i vinter- eller fortsättningskriget enligt vad Svenska Finlandsfrivilligas minnesförening, som ordnar kransnedläggningen, känner till.

En av dem är Bengt Jansson, i dag 99 år gammal. Han ingick i Svenska frivilligkåren som stred i Salla och var också med i den första delen av fortsättningskriget vid Hangöfronten.

Han beskriver sig som en enkel bondson som gjorde sin värnplikt 1938. När vinterkriget bröt ut i november 1939 följde han uppmaningen att göra "Finlands sak till vår" som den svenska mobiliseringen för Finland använde som en slogan.

– Vi ansåg att Sveriges ära krävde en personlig insats.

Detta för att trygga ett fritt och självständigt Finland, som han säger.

Enligt Jansson gjorde de frivilliga en militär insats, men samtidigt säger han att det fanns en besvikelse hos många som inte hann fram till fronten. De kom inte i väg så fort som de hade hoppats på. Ett krav var att alla skulle kunna åka skidor långa sträckor.

– Redan då var vapnen och utrustningen mycket omodern, säger han inför publiken som bland annat Sveriges försvarsminister Peter Hultqvist sitter i.

Landets försvagade försvarsförmåga är ett inte ovanligt diskussionsämne, men tidigare under måndagen har regeringen och tre oppositionspartier kommit överens om att öka anslagen med en halv miljard kronor i år.

Eric Björklund är styrelsemedlem i Svenska Finlandsfrivilligas minnesförening och har skrivit flera böcker om vinterkriget och svensk-finsk historia.

Han påminner om att utvecklingen i Finland under kriget hade stor betydelse också för Sverige.

– Om inte Finland hade klarat av att stoppa grannen från öst vet vi inte vad Sveriges öde hade varit.

Trots de tusentals som ställde upp, är det ändå enligt honom få svenskar som i dag känner till att frivilliga deltog i krigen i Finland.

Enligt Björklund var det heller inte ovanligt att de frivilligas bevekelsegrunder att delta ifrågasattes, inte minst under fortsättningskriget i och med Finlands relation till Tyskland. En del kallades nazister när de kom hem, och undvek därför att ens för sina barn berätta om sin insats.

Finland och Sverige har nu gått in för ett fördjupat försvarssamarbete, vilket också Bengt Nylander, ordförande för Svenska Finlandsfrivilligas minnesförening lyfter fram under högtidsstunden.

Sauli Niinistö säger att han har överraskats av hur fort samarbetet har framskridit. Länderna kom överens om det för bara två år sedan. Han ser det som ett tecken på att det finns en stark samarbetsvilja inom säkerhets- "och varför inte försvarspolitik".

Artikeln har ändrats 14.3 klockan 11.33: Bildtexten korrigerad, Carl Philip är prins och inte kronprins.