Under onsdagen meddelade regeringen, Centerpartiet och Liberalerna att man föreslår för riksdagen att man slopar karensdagen i en och en halv månad med start onsdag 11 mars.

– Det är viktigt för den som är sjuk ska inte gå till jobbet, säger Per Bolund (MP), finansmarknadsminister, och fortsätter:

– I dag får den som stannar hemma ingen ersättning första dagen, men det ändrar vi nu. Staten kommer ta hela ansvaret för den kostnaden, den kommer inte föras över till arbetsgivaren.

LÄS MER: Klart: Inga evenemang med fler än 500 besökare

För den enskilde innebär det att man får sjukersättning från första dagen vid frånvaro på grund av sjukdom. Åtgärden bedöms minska risken för smittospridning och staten står för kostnaden.

Dessutom ska cirka en miljard kronor avsättas för regioner och kommuners vårdkostnader.

– Staten kompenserar kommuner och regioner för de extraordinära sjukvårdsåtgärder som man behöver vidta kopplade till coronaviruset. Det kan vara kostnader för extrabemanning, extra övertid, kostnader för 1177. Vi vet att det har varit ett hårt tryck under veckorna med extra personal, extra laboratorieanalyser, materialåtgång eller smittspårning, säger finansminister Magdalena Andersson (S).

Kommunerna och regionerna kommer att kunna söka ersättning för kostnaderna i efterhand.

Ändrade provtagningdirektiv

Statsepidemiolog Anders Tegnell, på Folkhälsomyndigheten, meddelar att man inte längre kommer att provta med fokus på riskområden där smittan är utbredd, eftersom dessa nu blir mer diffusa.

– Det kan komma folk med smittan var som helst ifrån nu.

Stöd till myndigheter och näringslivet

Det kommer även bli stöd till nationella myndigheter och ett likviditetstillskott till svenskt näringsliv på tiotals miljarder kronor i form av uppskov med krav på inbetalningar av anställdas preliminärskatt och arbetsgivaravgifter.

– Vi ser till att resurserna finns på både lokal och regional nivå, men också på den nationella nivån, säger Emil Källström, ekonomiskpolitisk talesperson för Centerpartiet.

Företag får samtidigt anstånd med att betala in arbetsgivaravgift och de anställdas preliminärskatt i upp till ett år, för belopp som motsvarar två månader.

Förslaget om korttidsarbete, ett slags krisavtal för att förhindra stora varsel, föreslås träda i kraft 1 maj.

I runda slängar kostar hela den extra tilläggsbudgeten tre miljarder kronor i ökade statliga utgifter och därtill tiotals miljarder kronor på intäktssidan i form av skatteuppskov.

LÄS MER: Regeringen lägger coronapaket

Vill du veta mer om hur GP arbetar med kvalitetsjournalistik? Läs våra etiska regler här.