72 fall av våld mot personalen – på nio månader

Av: Isabelle Nordström

Publicerad: 05 oktober 2017 kl. 06.10

Uppdaterad: 05 oktober 2017 kl. 09.48

Dödshot i mejl, knivattack på jobbet och hot om att spränga ett asylboende i luften.

Aftonbladets granskning visar att våld och hot mot Migrationsverkets personal ökar.

– Jag skaffade ett larm hemma då jag kände rädsla för mitt och mina barns liv, säger en kvinnlig anställd, som hotats.











1 av 4 | Foto: POLISEN I december förra året besökte en kvinnlig handläggare på Migrationsverket ett asylboende i Skåne för att berätta för en familj att de var tvungna att flytta. Då försökte mamman i familjen, som var gravid, att attackera handläggaren med en kökskniv.

Nästan 163 000 personer sökte asyl i Sverige 2015. Under några höstmånader var trycket på Migrationsverket stort, som tvingades trolla fram boenden från alla möjliga håll för att kunna ge alla tak över huvudet. Man anställde ny personal för att hinna med alla asylansökningar.

Knappt två år senare finns drygt 85 000 personer i Migrationsverkets system. Vissa har ännu inte fått besked om de får stanna eller inte, andra kanske fått ett avslag på sin ansökan. I samband med detta utsätts handläggare för hot, våld och sexuella trakasserier.

Attackerades med kniv

Aftonbladets genomgång visar att 2 875 incidenter har anmälts från årets början till sista september. Under den perioden finns 72 fall av fysiskt våld rapporterade. Hoten kan ske på arbetsplatsen eller via telefon, e-post och sociala medier. Under hela 2016 anmäldes totalt 43 fall av våld mot medarbetare.

I december förra året besökte en kvinnlig handläggare ett asylboende i Skåne för att berätta för en familj att de var tvungna att flytta. Då försökte mamman i familjen, som var gravid, att attackera handläggaren med en kökskniv.

– Jag blev livrädd och fruktade för mitt eget och mina kollegors liv, säger kvinnan i förhör med polisen.

Mamman dömdes nyligen till fängelse i en månad för försök till våld mot tjänsteman. Hon har själv berättat att hon mådde dåligt efter vad hon upplevt i hemlandet och hade tidigare varit våldsam mot sig själv.

I somras dömdes en man till tre månaders fängelse och utvisning för att ha hotat en kvinnlig anställd i Blekinge. Den utvisningshotade mannen sa till handläggaren att han skulle döda henne och spränga asylboendet han bodde på i luften.

– Han hade sagt att han skulle plocka dem en efter en och börja med henne, säger en kollega till den hotade kvinnan om hotet.

”Skaffade larm”

Helene Liss, huvudskyddsombud på Migrationsverket i Stockholm, menar att många hot uttalas av frustrerade människor.

– Det kanske har varit en evig lång väntan på utredning, och nu kanske det är väntan på ett beslut. Då kan det uppstå en frustration, säger hon.

Liss menar att Migrationsverket alltid varit en myndighet där risken för hot och våld finns.

– Det är också fler hot om självskadebeteende och om suicid. Det kan bli så att man blir frustrerad vid samtal och uttrycker ”jag vet var du bor”, säger hon.

Handläggare blir också dödshotade. Förra året hotades en kvinnlig teamleader i västra Sverige till döds av en man som fått ett avslag. Han skickade ett hundratal hotfulla e-mejl till henne med dödshot och bilder.

– Det som jag tyckte var mest otäckt var bilden som han skickade där min familj är med och även gatuvyn. Tillsammans med de här dödshoten upplevde jag det som väldigt obehagligt, säger kvinnan i polisförhör.

– Jag skaffade ett larm hemma efter detta, då jag kände rädsla för mitt och mina barns liv.

Mannen dömdes senare till villkorlig dom med samhällstjänst för bland annat hot mot tjänsteman.

Migrationsverket: ”Väl förberedda”

På myndigheten är det ett prioriterat arbete att förebygga att hot och våld sker.

– Det är människor vi möter så vi kan inte eliminera riskerna, men vi kan vara väl förberedda genom att ha skriftliga rutiner och att prata om det, säger Maria Johansson, arbetsmiljöspecialist på Migrationsverket.

Hon menar att i många fall rör det sig inte om faktiska hot utan om människor som blir frustrerade i sin väntan på livsavgörande besked.

– Mängdhändelserna här handlar om frustrerade sökande som inte uttrycker sig på ett bra sätt. Det är inte substantiellt hot, men det påverkar definitivt våra arbetare som behöver möta människor som uttrycker sig på det här sättet. Vi gör så gott vi kan för att stötta varandra, säger Maria Johansson.

FAKTA Antal incidentrapporter senaste fem åren 2013: 510 st 2014: 948 st 2015: 1 671 st 2016: 2 808 st Fram till 30 september 2017: 2 875 Källa: Migrationsverket LÄS MER

Vet du mer? Tipsa vår reporter

LÄS OCKSÅ:

FAKTA: Så många får stanna i Sverige – och så många får avslag

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 05 oktober 2017 kl. 06.10

LÄS VIDARE