Den hälsosamme ekonomisten, Tuesday 3 January, 2017

Dagens Nyheter konstaterar i en artikel att priset på receptfria läkemedel har ökat. Frågan är vad de menar med det? Som jag förstår det har tidningen jämfört genomsnittspriset på receptfria läkemedel före och efter avregleringen 2009. Men tidningen har inte viktat läkemedlen efter försäljningsvolym, utan på något annat sätt. Man skriver följande:

"Myndigheten Tillväxtanalys presenterade 2013 ett regeringsuppdrag som visade att prisökningstakten för receptfria läkemedel i stort sett har följt konsumentprisindex. Men måttet blir missvisande. I det så kallade läkemedelsprisindexet ges vanliga värktabletter mycket stor betydelse eftersom de står för en mycket stor andel av apotekens receptfria försäljning."

Då återstår frågan - hur har DN vägt de 105 produkter som jämförts? Detta framgår faktiskt inte av artikeln, men man kan tänka sig att de vägt alla produkter med samma procentuella vikt. Det skulle innebära att de utgår från en hypotetisk situation där alla receptfria produkter har lika stort försäljningsvärde. Man har även tagit bort de produkter som förändrats mellan 2008 och 2015, vilket sannolikt är ett stort antal.

Vad skulle kunna gå fel med denna metodik? Helt uppenbart är att det finns ett selektionsproblem. Framgångsrika produkter tenderar att vara kvar i sortimentet, medan mindre framgångsrika produkter tas bort. Kan höjningen bero på att efterfrågan är hög på vissa varumärken och att leverantörerna därför har kunnat höja priserna?

När efterfrågan på en produkt ökar är detta en signal om att det ska tillverkas mer av den produkten. Tillverkaren får mer betalt och kan investera i utveckling och expansion. En del av den ökade efterfrågan kommer även detaljhandelsledet till del, som också får incitament att saluföra produkten.

Ytan i en butik är värdefull. I en monopolsituation finns inte samma drivkrafter för att optimera användningen av ytan så att de mest sålda produkterna prioriteras. Nischprodukter som säljer lite, men som ändå måste saluföras, lär därför få högre pris på en avreglerad marknad än på en monopolmarknad. Produkter som säljer lite, men som ändå finns kvar i sortimentet, är sannolikt produkter som kostar mycket att exponera i förhållande till försäljningsvärdet.

Samtliga dessa faktorer leder till ett effektivare resursnyttjande på en avreglerad marknad. Det är så konkurrensen gör det möjligt att öka tillgängligheten utan att priserna höjs. En effektivare prissättning gör att priset i konsumentledet - mätt i förhållande till försäljningsvärdet - kan vara oförändrat trots att antalet apotek ökat drastiskt sedan avregleringen.

För apoteken ges den totala marginalen av snittmarginalen när man väger produkterna efter försäljningsvärde. Det var denna som Tillväxtanalys konstaterade har följt konsumentprisindex - vilket är det korrekta sättet att mäta, då en vägning baserat på andra parametrar ger en skev bild av hur marginalen utvecklats.

När konsumenterna får tillgång till produkter som de köper används ytan i apoteken effektivare. Detta innebär också att konsumenterna spenderar mer pengar på apotek än i övrig detaljhandel - apoteken står för en något större andel av konsumenternas konsumtion efter avregleringen. Det ligger därför ingen motsättning i att marginalerna är oförändrade, samtidigt som de totala intäkterna för apotekssektorn ökar. Skillnaden är den faktor som gör det möjligt att öka tillgängligheten utan att höja priserna.

Dagens Nyheter verkar inte riktigt ha förstått vad man har gjort när man vägt alla receptfria läkemedel med samma vikt. De tror att detta är en neutral viktning, men det är det givetvis inte. Att plocka bort produkter som försvunnit eller som tillkommit ger också en påtaglig skevhet i undersökningen.

Jag är förvånad över att en dagstidning missar så grundläggande delar i statistisk undersökningsmetodik och indexteori. Att man utgår från varukorgar som viktas efter försäljningsvärde är väldigt grundläggande i alla former av prisindex. Är det möjligen de sjunkande PISA-resultaten i den svenska skolan som nu börjar slå igenom på allvar?

Please enable JavaScript to view the comments powered by Disqus.