A-studio on käynyt läpi erilaisia tulevaisuustutkijoiden laatimia skenaarioita siitä, mihin maailma on menossa. Suurin osa näistä selvityksistä arvioi maailman tilaa vuonna 2030. Siihen on vain 16 vuotta.

Ensimmäisenä käsittelemme yhtä tulevaisuuden megatrendiä, resurssipulaa.

Raaka-aineiden hinnat ovat nousseet rajusti viime vuosina

Keskeisten raaka-aineiden hinnat laskivat yhtäjaksoisesti lähes 100 vuotta.

Mutta 2000-luvun alussa tapahtui dramaattinen käänne, globaalitalous ja Kiinan nousu muuttivat kaiken. Hinnat kääntyivät rajuun nousuun.

Raaka-aineiden hinnat räjähtivät nousuun 2000-luvulla. Vuoden 2011 hintapiikin jälkeen hinnat ovat laskeneet noin vuoden 2008 tasolle. Lähde: McKinsey Global Institute (MGI) Yle Uutisgrafiikka

– Tämä trendinomainen kasvu tulee kaikella todennäköisyydellä jatkumaan, arvioi erityisasiantuntija Markku Wilenius Turun yliopiston tulevaisuuden tutkimuskeskuksesta.

– Minun nähdäkseni se tulee olemaan kaikkein merkittävin tekijä, joka maailmanmarkkinoilla määrää, ketkä pärjäävät.

Aasian nousu näkyy jatkossa vielä rajummin kuin viimeisen vuosikymmenen aikana. Vielä tällä hetkellä EU ja USA muodostavat maailman keskiluokan kulutuksesta yli 70 prosenttia. Vuonna 2030 tilanne on aivan toinen, jos OECD:n laatima ennustus pitää paikkansa.

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n arvio siitä, miten keskiluokan kulutus tulee muuttumaan vuoteen 2050 mennessä. Arvion mukaan kulutuksen painopiste siirtyy Aasiaan noin kymmenessä vuodessa. Yle Uutisgrafiikka

Kohta olemme kaikki keskiluokkaa?

Vuoteen 2030 mennessä maailman keskiluokka yli kaksinkertaistuu, tutkijoiden arvioiden mukaan keskiluokkaan nousee 2–3 miljardia uutta ihmistä.

Samalla kun Euroopan osuus maailman taloudesta supistuu, pienenee myös kykymme ostaa niukkenevia resursseja maailmanmarkkinoilta. Euroopassa on puutetta energian lisäksi esimerkiksi monista huipputeknologian vaatimista harvinaisista metalleista.

Markku Wileniuksen mielestä tässä on kuitenkin Euroopalle myös uusi mahdollisuus.

– Aletaan ennen kaikkea tuottaa sellaista teknologiaa, jolla saadaan kasvatettua radikaalisti materiaali- ja energiatehokkuutta. Ja toisaalta keksitään myös aivan uudenlaisia tuotteita, joilla pystytään korvaamaan näitä uusiutumattomista luonnonvaroista tehtyjä tuotteita, Wilenius visioi.

Wileniuksen mielestä kyse on maailmanlaajuisesta muutoksesta, jossa maailmantalouden veturi vaihtuu.

Talouden pitkät syklit

Taloushistorioitsijat ovat hahmottaneet teollisuusyhteiskunnan kehityksessä pitkän aikavälin, eli noin 40–60 vuoden syklejä, niin sanottuja Kondratieffin syklejä. Kussakin syklissä on ollut pääteknologia, joka on ajanut kehitystä eteenpäin, kuten höyrykone, rautatie, öljy ja autoteollisuus.

Viimeisimmän syklin suurin moottori oli tietotekniikka. Wilenius uskoo, että seuraavan syklin suurena veturina toimivat resurssien käyttöä tehostavat teknologiat.

Tutkijat ovat löytäneet teollisuusyhteiskunnan kehityksessä pitkän aikavälin eli noin 40–60 vuoden mittaisia syklejä, joille on tunnusomaista yhden teknologian nousu kehityksen kärjeksi. Parhaillaan elämme aikaa, jossa tietotekniikan veto on hiipunut. Seuraavan syklin moottori voi olla esimerkiksi resurssitehokkuus. Yle Uutisgrafiikka

Ruuasta ja vedestä pulaa

Varsin pelottavalta vaikuttaa kuitenkin se, että ensimmäisenä maailmaa uhkaa pula kaikkein tärkeimmistä tuotteista, eli ruuasta ja vedestä.

YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO on pitkää varoittanut, että maailmaa uhkaavat yhä pahenevat ruokakriisit. Maailman väestö kasvaa, kulutustottumukset muuttuvat, joten ruokaa tarvittaisiin koko ajan enemmän.

Mutta tuotanto ei enää kasva toivotulla tavalla. Esimerkiksi monien tehoviljeltyjen niin sanottujen vilja-aitta-alueiden sadot eivät enää kasva, maaperät ovat köyhtyneet.

Vehnäsatojen kasvu hidastui tai pysähtyi Euroopassa 1990-luvun lopussa. Yle Uutisgrafiikka

Moderni ruuantuotanto on esimerkki siitä, miten luonnonvarojen käytössä erilaiset asiat liittyvät yhä tiukemmin toisiinsa. Tehomaatalous vaatii valtavasti energiaa ja vastaavasti biopolttoaineiden tuotanto on supistanut ruuantuotantoalueita.

Kaikkein kiihkein kiista uhkaa tulla vesivaroista. Makeasta vedestä on pula jo nyt, ja jos ilmastonmuutosta koskevat ennusteet pitävät paikkansa, on edessä valtavia ongelmia.

Haluatko tehdä rahaa: osta maatila!

Myös monet sijoittajat ovat havainneet tulevan resurssipulan.

Esimerkiksi maatalousmaan hinta Yhdysvalloissa on moninkertaistunut viime vuosina. Tässä grafiikassa taas näkyy eräitä tulevaisuustutkijoiden arvioita siitä, miten eri resurssien kysyntä kasvaa.

Kysyntä ja kysynnän kasvuarvio vuodesta 2010 vuoteen 2030. Yle Uutisgrafiikka

Tekniikasta apua?

Jotkut tulevaisuuden tutkijat uskovat kuitenkin, että teknologian nopea kehitys ratkaisee myös resurssipulaongelmat. Mutta luonnonvarojen tehokkaampi käyttö ei etene, jollei siihen kannata panostaa.

Wileniuksen mukaan meidän olisi syytä kiireesti muuttaa talouden laskentatapoja.

– Mehän emme esimerkiksi mittaa talouden toimintakykyä siitä näkökulmasta, kuinka tehokkaasti resursseja käytetään. Päinvastoin, BKT saattaa nousta sitä enemmän, mitä tehottomammin käytämme materiaaleja ja energiaa. Ja tämähän on täysin absurdia, Wilenius ihmettelee.

– Meidän täytyisi muuttaa ne indikaattorit, joilla arvioimme talouden ja yhteiskunnan kehityksen astetta.

Monissa tulevaisuusarvioinneissa on kiinnitetty huomiota siihen, että vakavampi ongelma kuin erilaisten raaka-aineiden suoranainen loppuminen on se, että planeetta ja ihmiset eivät enää tahdo kestää niitä kustannuksia, joita uusien resurssien käyttöönotto maksaa.

Esimerkiksi öljy ei ole varsinaisesti loppumassa, mutta sen tuottaminen käy koko ajan hankalammaksi, niin dollareissa kuin luontoarvoissa mitattuna.

Ja mikäli ilmastonmuutosta halutaan hillitä, suurinta osaa jäljellä olevista fossiilisista polttoaineista ei yksinkertaisesti pitäisi käyttää.

Wileniuksen mielestä maapallon absoluuttiset rajat alkavat monessa kohdin jo tulla vastaan, on aika toimia.

– Ihmiskunnan pitäisi täysi-ikäistyä, Wilenius jyrisee.

– Käyttäydymme kuin puberteettiset lapset, oikukkaasti tunteiden mukaan, emme johdonmukaisella ja systemaattisella tavalla.

Aiheesta lisää illan A-studiossa, TV1 klo 21