Pääministeri Rinne toisti viikonloppuna puheensa siitä, että pieniä työeläkkeitä voitaisiin korottaa eläkerahastojen varoilla.

Pääministeri Antti Rinne (sd) löi viikonloppuna lisää löylyä työeläkepuheisiinsa Sdp:n puoluevaltuustossa Porissa.

– Tätä saa kutsua jyrähdykseksi tai miksi vain, mutta muistutan, että viime kädessä hallitus ja eduskunta sitten vastaavat tästäkin asiasta, Rinne totesi Porissa.

Pääministeri Antti Rinne sanoi viikonloppuna Sdp:n puoluevaltuustossa Porissa, että hallitus vastaa viime kädessä työeläkkeistäkin. Työeläkepäättäjät eivät ole lainkaan syttyneet Rinteen idealle nostaa pieniä työeläkkeitä ottamalla eläkerahastoista 200-300 miljoonaa euroa.­

Työeläkkeistä päättävät työmarkkinajärjestöt tyrmäsivät jo toissa viikolla Rinteen kyselytunnilla kertoman asian, että pieniä työeläkkeitä voitaisiin korottaa ottamalla 200-300 miljoonaa euroa eläkerahastoista.

Viikonloppuna Twitterissä Rinteen eläkepuheet tyrmäsi Akavan puheenjohtaja Sture Fjäder.

Fjäderin mukaan eläkerahastoihin puuttuminen jonkun eduksi romuttaisi koko eläkejärjestelmän perustan.

– Rinne esittää, että työeläkejärjestelmässä rahaa siirretään joillekin. Koko eläkejärjestelmän perusta on se, että suhteessa palkkaan saa eläkettä. Maksu on suhteessa palkkaan. Valtio ei ole siinä mukana.

– Tämä ei käy, koska koko eläkejärjestelmän perusta horjuu. Tämä ei ole mikään vero. Eläkejärjestelmä ja -lainsäädäntö eivät taivu tämäntyyppiseen. En ymmärrä, ja vaikuttaa että kollegatkaan eivät ymmärrä, Fjäder totesi IS:lle.

Hallitusohjelmassa on kirjaus, että kolmikannassa selvitetään, miten alle 1 400 euron työeläkkeitä voitaisiin nostaa nettona 100 eurolla työeläkemaksuja nostamatta.

Rinne lupasi 2018 vappupuheessaan satasen lisää nettona kaikkiin alle 1 400 euron eläkkeisiin, jonkun ajan kuluessa.

Rinteen hallitus korottaa ensi vuoden alusta takuueläkettä 50 eurolla ja kansaneläkkeen täyttä määrää 34 eurolla kuukaudessa.

Työeläkkeistä Rinne toivoi Porissa asiallisia, ratkaisuhakuisia neuvotteluja.

Työeläkkeistä neuvottelevat – niin työntekijä- kuin työantajajärjestöt – osapuolet eivät ole siis ymmärtäneet lainkaan Rinteen ideaa nostaa pienimpiä työeläkkeitä.

Joko kolmikantaiset neuvottelut ovat käynnissä?

– Ei ole. Varmaan kutsu tulee. Tuo on vastoin nykyistä eläkelainsäädäntöä ja periaatteita. Sittenhän se muuttuisi niin, että poliittisilla päätöksillä voisi tulla sisään eläkejärjestelmään ja siirrellä siellä rahoja. Työeläke ei ole sosiaalinen tulonsiirto. Eläkkeet syntyvät työstä ja yrittämisestä, Fjäder sanoi.

Akavan puheenjohtaja Sture Fjäderin mukaan pienten työeläkkeiden nostaminen ei onnistu työeläkejärjestelmässä. Hallitusohjelman mukaan tätä selvitetään kolmikantaisesti, mitään neuvotteluja alle 1 400 euron eläkkeiden korottamisesta ei ole vielä käynnistetty.­

– Meidän malli murtuu, jos poliittisilla päätöksillä voi tulla sisään päättämään. Kansaneläke on sosiaalinen tulonsiirto. Jos haluaa nostaa pieniä eläkkeitä, sitten pitää olla kansaneläkkeiden piirissä. Rahoituksen voi hallitus päättää vaikka huomenna, Fjäder jatkoi.

Rinne sanoi, että tarvittaessa hallitus ja eduskunta vastaa tästäkin?

– Ainahan eduskunta päättää lainsäädännön. Meillä eläkeneuvotteluissa maksajat, työntekijä- ja työntekijäjärjestöt, sopivat kaiken ja eduskunta hyväksyy sen. Jos siinäkin tehdään väkivaltaa, en ymmärrä.

– Nyt uusimmassa eläkeuudistuksessa (eläkeiän nosto) maan hallitus laittoi reunaehtoja, jonka sisällä piti mennä. Niin menimme, mutta säätelemme järjestelmää. Toivottavasti saamme sitä myös tulevaisuudessa tehdä. Järjestelmä on terve, kun se perustuu siihen, mitä on sovittu, ja ihmiset luottavat siihen.

Olisiko hallituksen mahdollista saada jollain reunaehdoilla korotettua alle 1 400 euron työeläkkeitä?

– Ei työeläkejärjestelmän sisällä. Silloin toimitaan eläkejärjestelmän periaatteiden vastaisesti. Maksat eläkemaksua suhteessa palkkaan ja saat eläkettä suhteessa palkkaan. Se on iso idea. Jos järjestelmän sisällä ruvetaan korottamaan joittenkin rahoja, käytät sitten muiden rahoja.

– Jos halutaan sosiaalista puolta, se pitää tulla sosiaalisin tulonsiirroin, joka rahoitetaan valtion budjetista ja maksetaan Kelan kautta. Ei se voi tulla eläkejärjestelmän kautta.

Edellinen Sipilän hallitus esitti pakkolakeja ja tuli kiky. Voiko tästä eläkeasiasta tulla samanlainen pakkolaki?

– Nämä ovat olleet enempi poliittisia puheita. En vielä usko, että tulisi jonkinlainen pakko. Luotan, että suomalainen poliittinen järjestelmä on sitoutunut eläkejärjestelmään ja periaatteisiin.

– Hallitusohjelmassa on kirjaus (kolmikantaisesta selvityksestä). Se voi loppua siihen, että kaikki osapuolet toteavat, että hyvä tarkoitus, mutta ei toteudu työeläkejärjestelmän kautta. Pienten eläkkeiden korotus voidaan toteuttaa sosiaalipolitiikan kautta, se olisi oikea osoite, Fjäder vastasi.