Uusi sukupuolineutraali avioliittolaki astuu voimaan maaliskuun ensimmäisenä päivänä. Laki heijastuu myös uskonnonvapauslakiin, sillä lapsen kastaminen vaatii jatkossa molempien huoltajien suostumuksen. Tähän saakka äiti on voinut viime kädessä päättää alle 1-vuotiaan lapsen liittämisestä uskontokuntaan.

Muutos pohditutti aikoinaan eduskunnan lakivaliokuntaa, joka ei pitänyt lain muuttamista ehdottoman välttämättömänä. Valiokunta päätyi kuitenkin muutoksen kannalle, sillä sen arvioitiin korostavan vanhempien yhteisvastuuta.

Jos vanhempien mielipiteet menevät asiassa ristiin, jää lapsen kuuluminen uskonnolliseen yhdyskuntaan avoimeksi. Lapsi jää silloin toisin sanoen kastamatta.

Viime vuonna evankelis-luterilaisen kirkon jäseneksi kastettiin Suomessa noin 36 600 alle 1-vuotiasta. Kaikkiaan syntyneitä oli noin 52 600.

"Mukava että molempia vanhempia kuullaan"

Kirkkoherra Matti Pentikäinen kastaa Sari ja Ossi Mönkkösen tammikuussa syntyneen poikavauvan Antti Karhunen / Yle

Kuopiolaisilla Sari ja Ossi Mönkkösellä on pian käsillä perheen kuopuksen kastejuhla. Ajatus lapsen kastamatta jäämisestä kuulostaa heidän korvissaan oudolta.

– Onhan se ikävä, jos vanhemmat eivät pääse yhteisymmärrykseen. Kastetilaisuus on kaunis tilaisuus, josta jää mukava muisto loppuelämäksi, Sari Mönkkönen sanoo.

Ossi Mönkkönen pohtii asiaa isän näkökulmasta.

– On mukavaa, että molempia vanhempia kuullaan tässä asiassa.

Mönkkösten kastepappina on Kallaveden seurakunnan kirkkoherra Matti Pentikäinen. Hän ei muista virkauraltaan yhtään tapausta, jossa lapsen äiti olisi ratkaissut kasteasian ilman isän suostumusta. Pentikäinen ei myöskään usko, että lapsia jää paljon kastamatta ristiriitojen vuoksi nyt, kun molempien vanhempien suostumus tarvitaan.

– Veikkaisin, että kyse voisi olla joistakin sadoista lapsista vuosittain.