Brittilehden mukaan ankara säästölinja on tyrehdyttänyt julkisen innovaation ja mainitsee esimerkkinä suomalaisen Kutsuplus-palvelun alasajon.

AP / ERIC RISBERG

The Guardianin mukaan Suomen pääkaupunkiseudun HSL:n Kutsuplus-palvelu pääkaupunkiseudulla oli erinomainen esimerkki innovatiivisesta julkisen liikenteen kokeilusta, joka kaatui valtioiden ankaraan säästölinjaan.

Kutsuplus oli älypuhelinsovelluksen kautta tilattava taksin ja bussin risteytys, joka hyllytettiin vuoden 2015 lopulla kokeilun kannattamattomuuden vuoksi. HSL:n päätöksestä uutisoi marraskuussa Yle, jonka mukaan HSL hakee yrittäjää tekemään palvelusta kannattavan.

Kokeilu oli saanut positiiivista huomiota ulkomaisessa mediassa ja mainittiin syynä Helsingin valintaan maailman parhaimpien digikaupunkien joukkoon lokakuussa. Kutsuplus arvioitiin kuitenkin liian kalliiksi kuntayhtymälle.

The Guardian moittii Suomen päättäjiä lyhytnäköisyydestä, jonka kustannuksella suurpääomasijoittajien tukema kyydinvälityspalvelu Uber porskuttaa. Syypäänä brittilehti pitää Euroopan ankaraa säästökuuripolitiikkaa.

- Ei liene yhteensattuma, että juuri Suomi on yksi säästöpolitiikan uskonnollisimmisista kannattajista Euroopassa. Nokian romahtamaan päästäneeltä Suomelta meni taas uusi tilaisuus sivu suun, moittii The Guardianin mielipidekirjoittaja, teknologian vaikutuksia yhteiskuntaan ja politiikkaan tutkiva Evgeny Morozov.

Säästökuuri näivettää innovaation

Morozovin mukaan valtioiden säästölinja on tyrehdyttänyt teknologisen innovaation julkisten palveluiden kehittämisessä. Säästäväisyys pelaa näin Morozovin mukaan Uberin kaltaisten suurpääomasijoittajien tukemien yritysten pussiin, sillä näillä yrityksillä on varaa tuhlata rahaa kilpailijoidensa kampittamiseen ja palveluidensa levittämiseen.

Morozovin mukaan Suomessakin toimiva Uber on levittäytynyt maailmalle nopeasti, vaikka monissa kaupungeissa sen toiminta on taloudellisesti aivan yhtä kannattamatonta kuin Kutsuplus-palvelunkin kohdalla.

Morozov huomauttaa, että vuoden 2015 kolmena ensimmäisenä vuosineljänneksenä Uber teki 1,7 miljardin dollarin tappiot, mutta tämä ei hidastanut yhtiön leviämistä sijoittajien miljardien turvin.

- Suoraan sanottuna syy sille, miksi Uberilla on niin paljon rahaa tuhlattavaksi, on se, että valtioilla ei sitä enää ole, Morozov sanoo.

Veroja kiertävät suuryhtiöt syynä

Tutkijan mukaan Uberin kaltaisten yritysten voittokulku johtuu suuryrityksistä, joiden miljardivoittoja kansallisen tason valtiot eivät enää kykene tehokkaasti verottamaan suuryhtiöiden harrastaman veronkierron vuoksi.

Verotulojen menetys on Morozovin mukaan johtanut suoraan siihen, että julkisella sektorilla ei ole ylimääräisiä varoja käytettäväksi uudenlaisiin teknisiin kokeiluihin julkisten palvelujen kehittämisessä.

- Näissä olosuhteissa ei ole mitenkään ihmeellistä, että Kutsuplusin kaltainen lupaava palvelu lakkautetaan. Ilman suurpääomasijoittajien pohjattomia rahakirstuja Uberkin olisi mennyt jo konkurssiin.

Morozovin mukaan ainoa ratkaisu ongelmaan on se, että valtiot keräävät rohkeutensa ja alkavat aidosti vaatimaan niille kuuluvia verotuloja kansainvälisiltä suuryrityksiltä sekä sulkemaan laillisia veronkiertokeinoja.