OuluKeskustelu keskussairaaloiden hoitajapulasta leimahti viimeksi liekkeihin Kuopiossa, missä hoitajat kertoivat julkisuudessa teho-osaston pyörineen pitkään vajaamiehityksellä. Se on aiheuttanut lukuisia ongelmatilanteita. Samaa on havaittu myös muissa keskussairaaloissa.

Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri teetti pari vuotta sitten laajan selvityksen, jossa arvioitiin hoitajien työmääriä eri osastoilla ja heidän tekemiään töitä. Selvitys paljasti kouriintuntuvasti sen, kuinka työkuormitus vaihteli osastoittain. Lisäksi hoitajien työkuvaan kuului tehtäviä, joihin ei hoitajapätevyyttä tarvita. Niitä on nyt siirretty muiden hoidettavaksi.

Pyykkisouvista takaisin hoitotyöhön

Työnkuvien läpikäyminen paljasti johdolle karusti sen, että hoitajilla teetettiin töitä, jotka sopivat paremmin muille työntekijöille. Niinpä esimerkiksi pyykkien lajittelun hoitaa nykyisin alusta loppuun saakka sairaalan pesula. Sihteereille on siirretty ajanvaraustyötä. Lisäksi asiakkaiden käytössä on ilmoittautumisautomaatteja.

Hoitajien työn selvitys tehtiin koko sairaanhoitopiirin alueella yhteistyössä hoitajien kanssa. Lähtökohtana oli kuitenkin alusta alkaen, ettei uutta henkilökuntaa sen perusteella palkata.

Oulussa mietittiin, mille osastoille hoitajat kannattaisi sijoittaa. Tiina Karjalainen / Yle

Vaikka vuosien mittaan voimavaroja olikin siirrelty sairaalan eri osien välillä, niin selvityksen tulos yllätti silti sairaalan johdon.

– Meilläkin oli käynyt niin, että joissakin yksiköissä resursseja oli selvästi liian vähän ja toisissa taas oli sitten vähän väljä mitoitus. Kyllä meilläkin tarvitaan toimenpiteitä, että saadaan mitoitusta korjattua, sanoo Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin hallintoylihoitaja Pirjo Kejonen.

Lisähenkilökuntaa hiljaisemmilta osastoilta

Selvityksen jälkeen osastojen välisiä henkilömääriä on jo muutettu. Esimerkiksi kiireiselle lasten osastolle saatiin lisää resursseja vähemmän kiireisiltä osastoilta. Lyhytaikaisia sijaisuuksia varten sairaala on palkannut hoitajia vakituiseen työsuhteeseen, mutta heidän työtehtävänsä vaihtelevat sen mukaan, missä tarvitaan hoitajia.

– Varahenkilöstöä on jo ollut vuodeosastoilla, mutta nyt toimintaa laajennetaan tämän ja ensi vuoden aikana, kertoo Pirjo Kejonen

Varahenkilöstön palkkaaminen on näkynyt myös työpisteissä, kertoo Tehyn medisiinisen alueen luottamusmies Kristiina Riekki.

– Lyhytaikaisiin poissaoloihin on pystytty nopeammin ja paremmin järjestämään apua paikalle, hän kertoo.

Lisää henkilökuntaa ei palkattu, mutta työnkuvia mietittiin uusiksi. Yle

Kristiina Riekin mukaan yhteistyö työnantajan kanssa on sujunut hyvin, vaikka välillä kädenvääntöä on toki ollutkin.

– Kyllä meilläkin haasteita oli, myöntää hallintoylihoitaja Pirjo Kejonenkin.

– Ei voi sanoa, että se ihan kivuttomasti meni. Näin jälkikäteen ajateltuna kuitenkin aika positiivinen ja hyvä prosessi käytiin läpi, Pirjo Kejonen sanoo.

Johto sitoutui alusta lähtien

Oulussa hoitotyön sisältöjen selvittely tehtiin sairaanhoitopiirin johtajan päätöksellä ja siihen on myös alusta lähtien sitouduttu. Työhyvinvoinnin asiantuntijan mielestä tämä onkin tärkeää, jos halutaan pysyviä tuloksia.

Yhteispäivystys Oulun murheenkryyni Oulun yliopistollisessa sairaalassa suurimmat ongelmat ovat olleet yhteispäivystyksen toiminnassa. Elokuun aikana päivystyksessä aloittaa 14 uutta sairaanhoitajaa. Yhteispäivystyksen remontoitujen ja laajennettujen tilojen pitäisi olla käytössä tammikuun loppuun mennessä.

Oulun yliopiston tuotantotalouden työhyvinvointi ja tuottavuus -tutkimusryhmän vetäjän Arto Reimanin mukaan suurin haaste vastaavanlaisissa kehittämistoimissa onkin yleensä juuri se, että organisaation johto ulkoistaa työhyvinvointiprojektit eikä siksi itse sitoudu niihin.

Reimanin mukaan vastaavanlaisia työhyvinvoinnin kehittämishankkeissa ei sinänsä ole suurta eroa eri organisaatioiden välillä.

– Yleensähän työhyvinvoinnissa on keskeisintä se, miten ihmiset pystyvät toimimaan. Siksi tärkeintä on kiinnittää huomiota heidän tarpeisiinsa ja heidän työoloihinsa.