Yle Uutisten kyselyssä yli puolet suomalaisista oli sitä mieltä, että lakia ei saa rikkoa, vaikka se olisi ristiriidassa oman moraalin kanssa.

Moraalin ja lain suhdetta on pohdittu viime aikoina erityisesti Greenpeacen aktivistien toiminnan yhteydessä. Oliko kiipeäminen venäläiselle öljynporauslautalle hyväksyttävää vai ei? Teon vastustajien mielestä laittomasta toiminnasta olisi pitänyt saada asianmukainen rangaistus. Puolustajat taas muistuttivat teon rauhanomaisuudesta ja kansalaistottelemattomuuden perinteestä - lakia voi rikkoa, jos tarkoitus on hyvä.

Suurin osa suomalaisista näyttää olevan sitä mieltä, että lakia on noudatettava, sanoi oma oikeustaju mitä tahansa. Yleisen oikeustieteen professori Panu Minkkinen ei ole tuloksesta yllättynyt.

Me suomalaiset ollaan lakia kunnioittavaa kansaa. Panu Minkkinen

- Verrannollisesti me suomalaiset ollaan lakia kunnioittavaa kansaa ja me purnataan ehkä, mutta loppupeleissä me kuitenkin noudatetaan lakia, sanoo Minkkinen.

Naiset, suurituloiset ja johtajat lainkuulisiaimpia

Kyselyssä eniten lainkuuliaisuutta vaativat naiset, kaikkein suurituloisimmat (yli 70 000 e/v.) sekä johtavassa asemassa työskentelevät. Sen sijaan koulutuksella tai asuinpaikalla ei ollut juuri eroa vastauksissa.

Merkittävä raja meni 35 ikävuoden kohdalla: sitä nuoremmat olivat valmiimpia antamaan moraalisia vapauksia kuin vanhemmat ikäluokat. Vapaamielisimpiä olivat opiskelijat.

Vaikka lain kunnioitus istuu suomalaisissa tiukasti, oikeusfilosofin mukaan perinne on muuttumassa. Panu Minkkisen mukaan suomalaiset arvostelevat lakeja entistä tiukemmin.

- Aikaisemmin me uskoimme oikeusviranomaisiin ja poliittisin päätöksentekijöihin jopa siinä määrin, että me emme edes keskustelleet asioista. Mutta nyt tätä keskustelua on ja lainsäätäjä kyllä kuuntelee sitä millainen kanta välittyy kansalaisjärjestöjen kautta ja lainsäädäntö mukailee sitä.

Kansalaisten moraalin kehittyminen siis vaikuttaa lainsäädäntöön, mutta myös toisinpäin: lainmuutokset vaikuttavat vähitellen myös ihmisten käsitykseen siitä, mikä on oikein ja väärin.

Kansalaistottelemattomuuden perusteina uskonto tai ihmisoikeudet

Kyselyssä ei tiedusteltu tarkemmin, mistä syistä lakia saisi rikkoa. Kansalaistottelemattomuudesta väitöskirjaa tekevän Simo Kyllösen mukaan perusteet elävät ajassa, mutta ovat useimmiten perusteena ovat uskonto tai demokratian ja ihmisoikeuksien puolustaminen. Uusia syitä ovat ympäristön- ja eläintensuojelu.

Uskonnollista vakaumusta käytti perustelunaan mm. sisäministeri Päivi Räsänen (kd.) kesällä, kun hän totesi, että lääkärin pitäisi uskonnollisen vakaumuksensa takia voida kieltäytyä tekemästä aborttia.

Kyllönen ihmettelee suomalaisten kielteistä suhtautumista kansalaistottelemattomuuteen. Hänen mielestään se kuuluu demokraattisen vaikuttamisen keinoihin.

Itsenäisyytemme perustuu kansalaistottele-mattomuudelle. Simo Kyllönen

- Jos ajattelee meidän historiaa, niin koko itsenäisyytemme perustuu kansalaistottelemattomuudelle. Esimerkiksi yleislakko ja jääkäriliike olivat aikanaan laittomia, muistuttaa Kyllönen.

Kyllönen on itsekin mukana Greenpeacen toiminnassa mukana ja hyväksyy lain rikkomisen, jos kyse on selvästä yhteiskunnallisesta epäoikeudenmukaisuudesta.

- Meillä on monia lakeja, jotka ovat räikeästi epäoikeudenmukaisia. Hyväksyn kansalaistottelemattomuuden, jos laki on ristiriidassa demokraattisten arvojen, kuten ihmisten tasavertaisen kohtelun kanssa. Greenpeacen toiminta on hyväksyttävää, koska arktinen öljynporaus on ristiriidassa ilmastonmuutoksen torjunnan kanssa, määrittelee Kyllönen.

Yle Uutiset käsittelee laajemmin suomalaisten arvoja tiistaiaamusta alkaen eri välineissä.