Ihmiselle on saatu ensimmäisen kerran siirrettyä uusi iho, raportoi saksalais-itävaltalais-italialainen tutkijaryhmä Naturessa.

Potilas oli äärimmäisen tuskallista JEB-ihorakkulatautia sairastava poika. Häntä hoidettiin Bochumin sairaalan teho-osastolla, koska hänen ihonsa pintakerros oli lähes kokonaan irronnut.

JEB aiheutuu geenivirheestä, joka estää orvaskettä kiinnittymästä verinahkaan. Tästä syystä ihosta tulee erittäin hauras ja herkästi haavautuva. Sairautta ei osata parantaa.

Lääkärit tekivät kaikkensa, mutta mikään ei auttanut. Näytti siltä, että poika kuolisi.

Viimeisenä keinona päätettiin yrittää hoitoa, joka on vasta kokeellisella asteella. Pojan ihon rakkulattomasta kohdasta veistettiin tulitikkuaskin kokoinen pala, joka lähetettiin kantasolututkija Michele De Lucalle Modenan yliopistoon Italiaan. Hän oli aiemmin paikannut geenihoidon avulla samaa sairautta sairastavan ihoa – tosin vain pieniä läiskiä.

De Lucan laboratoriossa pojan ihosoluista muokattiin sarveissoluja, jotka sisälsivät viallisen sijaan virheettömän LAMB3-geenin. Se valmistaisi proteeinia, jota tarvitaan orvaskeden ankkuroimiseksi verinahkaan.

Korjatuista ihosoluista kasvatettiin levyjä, jotka lähetettiin takaisin Saksaan. Siellä siirteet sommiteltiin ja kiinnitettiin pojan ihoon kuin tilkkutäkki.

”Kaikkiaan 0,94 neliömetriä geenimuokattua orvaskettä istutettiin nuoreen potilaaseen. Se peitti hänet 80 prosenttisesti”, professori Tobias Hirsch Ruhrin yliopistosta Bochumista kertoo tiedotteessa.

Parissa viikossa uusioiho alkoi juurtua paikoilleen. Muutamassa kuukaudessa potilas pääsi kotiin – ja kouluun.

Iho toimii terveen tavoin.

Nyt, kun siirrosta on pari vuotta, poika pelaa jopa jalkapalloa. Iho toimii terveen tavoin. Se ei kutise, ja kolhut ja mustelmat paranevat normaalisti. Rakkuloita ei ole tullut, paitsi niihin kohtiin, joiden ihoa ei operoitu.

”Sen jälkeen, kun orvaskesi on korjattu, kantasolut ylläpitävät sen uusiutumista, kuten tavallisestikin”, De Luca kommentoi The Guardian -lehdelle.

”Kantasolu- ja geenihoitoja pidetään usein lääketieteen tulevaisuutena, mutta oikeasti hyödyllisiä esimerkkejä ihmisistä on vain muutamia. Hirschin ryhmän saavutus näyttää sellaiselta”, solututkijat Mariaceleste Aragona ja Cédric Blanpain Brysselin vapaasta yliopistosta arvioivat tulosta Nature-lehden näkökulma-artikkelissa.

De Lucalla on paraikaa menossa kaksi tutkimusta, jossa geenimuokattuja ihosiirteitä testataan useammalla potilaalla. Tutkijat toivovat, että mikäli hoito osoittautuu turvalliseksi, sitä kyetään hyödyntämään muidenkin ihovaurioiden hoidossa.