Yle Pohjois-Karjala uutisoi joulukuun lopulla Mape Toivasesta, joka kiertää ympäri Suomea puhumassa energiahoidosta. Toivanen kertoo aistivansa eläinten tunnetiloja ja käyttävänsä hoitomuotoa esimerkiksi hevosten lihasjännityksiin tai pelkotiloihin.

- Kysyin täällä asemalla siitä muiltakin, eikä kukaan eläinlääkäreistä ollut aiemmin kuullut siitä. Lääketiede perustuu tieteellisesti tutkittuun tietoon, eikä energiahoidosta ainakaan toistaiseksi ole julkaistu tieteellistä tutkimustietoa. Ei sitä ole meille koulussakaan opetettu, toteaa Helsingin eläinlääkäriasema Mevetin eläinlääkäri Ella Söderlund.

Söderlundin mukaan energiahoitoa on hankala kommentoida enempää, koska ilmiö on hänellekin uusi. Mevetin eläinlääkärit törmäävät työssään uskomushoitoihin varsin harvoin.

Kysymys on ehkä myös siitä, hoidetaanko siinä oikeasti eläintä vai omistajan omaa uskomusta. Ella Söderlund, eläinlääkäri

- Meidän klinikallamme sitä tulee vastaan aika vähän. Tulee muutamia, jotka ovat käyneet homeopaateilla ja saaneet jotain pillereitä esimerkiksi punkkien hoitoon. Toisaalta jotkut eivät ehkä vain kehtaa sanoa sitä, Söderlund pohtii.

Energiahoitaja Mape Toivanen kertoo, että hoitomuotoa pidetään Suomessa tabuna. Hän toivoisi sen yleistyvän Suomessa.

- Kysymys on ehkä myös siitä, hoidetaanko siinä oikeasti eläintä vai omistajan omaa uskomusta. Mutta jos keksitään joku tapa, jolla voidaan aukottomasti todistaa, että hoito toimii, niin miksei. Tärkeintä on, ettei eläin kärsi. Eläimen kivun tunnistaminen on aina hankalampaa kuin ihmisen, Söderlund muistuttaa.

"Hirveän mielenkiintoinen kysymys"

Eläinsuojelulain viidennen pykälän mukaan "eläimen sairastuessa sen on saatava asianmukaista hoitoa". Asianmukaista hoitoa ei laissa määritellä tarkemmin. Eläinsuojeluasetuksen mukaan asianmukainen hoito on annettava tai hankittava viipymättä.

Suomen eläinsuojeluyhdistysten liitossa 15 vuotta työskennellyt juristi Risto Rydman ei muista tapauksia, joissa uskomushoidot olisivat suoranaisesti rikkoneet lakia. Hänen mukaansa ne herättävät kuitenkin runsaasti keskustelua ja pohdintaa.

- Tämä on ihan oikeasti hirveän mielenkiintoinen kysymys. Millä tavalla voidaan hoitaa jotain? Jos nyt sitten puhutaan vaikka veden muistista, kuten homeopatiassa, niin vaikka en tiedemies olekaan, ei se nyt ihan kuulosta asianmukaiselta hoidolta, Rydman sanoo.

- Mutta tuskin se veden antaminen mitään pahentaa, paitsi jos olisi aihetta antaa ihan oikeaa lääkettä. Toisaalta jos käytetään homeopatiaa ja eläin paranee, ei siinäkään voida heti osoittaa, parantuiko eläin hoidolla vai olisiko se parantunut muutenkin, Rydman jatkaa.

Itselläni syttyy aina pieni varoituslamppu päähän, kun puhutaan energiahoidosta tai jostain vastaavasta uskomushoidosta. Risto Rydman

"Ääripäät on helppo nähdä"

Rydman toimii puheenjohtajana seura- ja harrastuseläinten hyvinvoinnin neuvottelukunnassa. Neuvottelukunta on maa- ja metsätalousministeriön nimittämä. Rydman on mukana myös eläinsuojelulain uudistustyöryhmässä.

- Itselläni syttyy aina pieni varoituslamppu päähän, kun puhutaan energiahoidosta tai jostain vastaavasta uskomushoidosta. Niillä ei ole vakiintunutta käsitystä. Minun on vaikea nähdä, että jokin lääke parantaisi eläimen siksi, että eläin uskoo sen parantavan. Mutta eläimen hyvinvointiin saattaa kyllä vaikuttaa se, että siihen kiinnitetään huomattavasti enemmän huomiota ja ollaan empaattisia, Rydman pohtii.

Eläinsuojelulain määräysten tarkoituksena on suojella eläintä parhaalla mahdollisella tavalla kivulta ja kärsimykseltä. Se ei Rydmanin mukaan silti tarkoita sitä, että eläintä pitäisi aina kuskata eläinlääkäriin tai toisaalta hoitaa sitä aina itse.

- Pitää miettiä, mikä on kullekin sairaudelle tai sairaustilalle asianmukainen hoito. Näiden tulkinta on se, mistä tässä loppujen lopuksi on kysymys. Ääripäät on helppo nähdä, toisaalla tehdään hallaa ja haittaa eläinyksilön terveydelle ja rikotaan lainsäädäntöä. Sitten taas toinen pää on juuri se, että annetaan vettä joka muistaa, mutta sillä ei ole vaikutusta yhtään mihinkään, Rydman toteaa.