Yhdysvaltain presidentti Donald Trump, Turkin presidentti Recep Tayyip Erdogan ja ja Unkarin pääministeri Viktor Orban.

Yhdysvaltain presidentti Donald Trump, Turkin presidentti Recep Tayyip Erdogan ja ja Unkarin pääministeri Viktor Orban. Saul Loeb / AFP, Martti Kainulainen / Lehtikuva, Attila Kisbenedek / AFP

Vihaa lietsovilla poliittisella puheella on yhä suorempi vaikutus valtioiden toimiin, sanoo ihmisoikeusjärjestö Amnesty International tänään julkaistussa vuosiraportissaan.

Sen mukaan hallitukset ympäri maailmaa sulkivat silmänsä 23 maassa tehdyiltä sotarikoksilta vuonna 2016.

Lisäksi 36 maata rikkoi kansainvälistä oikeutta lähettämällä turvaa hakeneita ihmisiä takaisin maihin, joissa heidän oikeuksiaan uhataan.

Myös Suomen turvapaikkapolitiikka saa raportissa moitteita.

"Kokonaisista ihmisryhmistä syntipukkeja"

Amnesty pitää poliittisten puheiden koventumista syynä siihen, että valtiot eivät ole kiinnostuneita ihmisoikeuksiin liittyvistä velvoitteistaan.

– Liian moni poliitikko vastaa kansan oikeutettuihin, talouteen ja turvallisuuteen liittyviin huoliin myrkyllisellä, kahtiajakavalla manipuloinnilla tarkoituksenaan saada ääniä, sanoo Amnestyn pääsihteeri Salil Shetty tiedotteessa.

Hän mainitsee Yhdysvaltain preidentin Donald Trumpin puheet äärimmäisenä esimerkkinä maailmanlaajuisesta vihan lietsonnasta. Shettyn mukaan Trump ei kuitenkaan ole ainoa siihen syyllistynyt valtionjohtaja.

– Oli kyse sitten Trumpista, [Viktor] Orbánista, [Recep Tayyip] Erdoğanista tai [Rodrigo] Dutertesta – yhä useampi politikko tekee kokonaisista ihmisryhmistä syntipukkeja ja vainojen kohteita, Shetty toteaa.

Sananvapaus kaventuu ja valvonta lisääntyy

Amnestyn mukaan pittaamattomuus ihmisoikeusvelvoitteista näkyi viime vuonna monin eri tavoin.

– Valtiot ajoivat läpi turvapaikan hakemista rajoittavia sopimuksia ja sananvapautta kaventavia lakeja, perustelivat oikeutta kidutukseen ja joukkovalvontaan sekä laajensivat poliisin oikeuksia ankaraan voimankäyttöön, järjestön tiedotteessa sanotaan.

– Kansainvälinen yhteisö on vastannut hiljaisuudella lukemattomiin vuonna 2016 tehtyihin hirmutekoihin kuten Aleppon pommituksiin ja poliisien teemiin murhiin Filippiinien huumeiden vastaisessa sodassa.

Vuosiraportti käsittelee yhteensä 159 maan ihmisoikeustilannetta.

Suomellekin moitteita

Suomi saa raportissa moitteita niin turvapaikkapolitiikan kiristämisestä kuin naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisten palveluiden riittämättömyydestä.

Suomi kiristi viime vuonna esimerkiksi maahanmuuttajien perheenyhdistämisen ehtoja.

– Turvapaikkapolitiikan päätavoite on nykyään, että henkensä edestä pakenevat eivät eksyisi ainakaan Suomeen, Amnestyn Suomen osaston toiminnanjohtaja Frank Johansson toteaa.

– Ihmisoikeuksia kyseenalaistava kehitys vie lainsäädäntöä kohti kansainvälisten velvoitteiden asettamaa absoluuttista minimitasoa.