Tukholman lähiöissä nuorisojoukot ja poliisi ovat otteneet yhteen useita kertoja tällä viikolla. Alueilla on suututtanut viimeviikkoinen tapaus, jossa poliisi ampui pidätystilanteessa kuoliaaksi 69-vuotiaan husbyläismiehen. Aamu-tv:ssä nuoriso-ohjaaja Kirsti Kallansalo sekä tutkija Mikko Salasuo pohtivat, millainen mahdollisuus on että Suomeenkin syntyy tulevaisuudessa levottomia lähiöitä.

Aamu-tv:ssä esiintyneiden nuorisotyön asiantuntijoiden mukaan Suomessa ei ole lähiöitä, joihin kasautuisi syrjäytyneitä nuoria ja maahanmuuttajia Ruotsia vastaavalla tavalla.

Nuorisotyön asiantuntijat eivät usko, että Tukholman kaltaiset levottomuudet olisivat mahdollisia Suomessa.

- Suomessa ei ole tällaisia keskittymiä kuten Ruotsissa, sanoo Jakomäessä työskentelevä nuoriso-ohjaaja Kirsti Kallansalo.

Kallansalon mukaan nuorison syrjäytyminen lähiöissä on silti aito ongelma myös Suomessa, sillä näköalattomat nuoret usein jäävät eristyksiin asuinalueilleen.

Nuorisotutkimusverkoston erikoistutkija Mikko Salasuon mukaan Suomen kaupungeissa ollaan onnistuttu Ruotsia paremmin rakentamaan tasa-arvoisia alueita.

- Meillä ei ole kaupungeissa sellaista pitkää historiaa, että olisi tiettyjä väestöryhmiä, jotka kokisivat itsensä ulkopuolisiksi, tai että tietyillä alueilla olisi valtavaa nuorisotyöttömyyttä. Olemme onnistuneet asuttamaan ja rakentamaan lähiöitä, joissa väestöpohja on heterogeenisempi, Salasuo arvioi.

Salasuon mukaan jengiytyminen ei vielä ole ongelma Suomessa, mutta taloustilanteen huononeminen ja nuorisopalvelujen puute ovat nostaneet sen riskiä.

Molempien asiantuntijoiden mukaan Tukholman levottomuuksissa on ensisijaisesti kyse sosiaalisista ongelmista ja nuorison pahoinvoinnista, ei maahanmuutosta.