Manserockista tuli 1970-luvulla yleisnimi Tampereen seudun rockille, mutta toisinaan sillä on tarkoitettu myös aivan määrättyä suomirokin tyylisuuntaa – "suomenkielistä, hieman huumorilla höystettyä". Nimitys vakiintui Coitus Intin ja Alwari Tuohitorven vuonna 1975 tekemän samannimisen kiertueen myötä. Termillä oli tarkoitus myydä tamperelaisbändejä paketissa, mutta käsite vakiintui yleiseen käyttöön.

Vuonna 1975 nauhoitetussa keskustelussa Juice Leskinen, Alwari Tuohitorven Jukka Rautiainen ja Tabula Rasan Tapio Suominen painottavat tamperelaisen rocklehdistön ja konserttijärjestäjien merkitystä. Juicesta on tärkeää, että Tampere on opiskelijakaupunki, sillä opiskelijayleisön ennakkoluulottomuus tarjoaa mahdollisuuksia uusille bändeille. Alwari Tuohitorven tyyppisille yhtyeille ei Rautiaisen mukaan ole kuitenkaan yhtään kunnon esiintymispaikkaa.

Vuonna 1968 perustettu Alwari Tuohitorven Lannanlevittäjät teki uuden tulemisensa Alwari Tuohitorvena vuonna 1974. Glam rock -aallon myötä se omaksui näyttävät esiintymisasut ja siirtyi progevivahteisesta rockista iskevään boogieen. Slade-yhtyeen inspiroima "runtta-runtta" upposi kuulijoihin huomattavasti paremmin kuin pitkät taiteelliset teokset. Nimikin lyheni Alwari T:ksi.

Hämäläisen progen lippulaiva Tabula Rasa julkaisi vuonna 1975 Tukholmassa äänitetyn esikoisalbuminsa. Yhtyeeseen kuuluivat tuolloin Heikki Silvennoinen, Jarno Sinisalo, Jukka "Juke" Aronen, Tapio Suominen ja Jukka Leppilampi. Tekstejä bändille teki Mikko Alatalo.

Yksi uusista tulokkaista oli Kaseva, bändi, joka ennen ensilevynsä julkaisua vuonna 1974 ei ollut tehnyt yhtään keikkaa. Kappaleitaan yhtye kyllä oli harjoitellut vuosikausien ajan englanninkielisin tekstein. Levytyssopimuksen ehtona olikin kappaleiden kääntäminen suomeksi. Vuonna 1975 Vesa-Matti Loiri haastatteli Kasevan lauluntekijöitä Asko Raiviota ja Mikko Jokelaa. Ilmenee, että laulujen taustalla oli "sekä fantasiaa että elävää elämää".

Tampereen kupeesta Ylöjärveltä ponnisti vuosikymmenen lopulla tapaus nimeltä Eppu Normaali. Vuonna 1978 bändi näytti ja kuulosti Särkänniemessä raikkaalta. Neljä vuotta myöhemmin julkaistusta Murheellisten laulujen maasta tuli suurhitti vastoin odotuksia: bändin alkuperäisenä tarkoituksena oli irvailla suomalaisten synkkää iskelmämakua.

Mikä oli Eppujen image? Sitä miettivät Juha Torvinen, Pantse Syrjä, Tapani Kansa ja Mikko Alatalo vuonna 1981.

Manserockin iso nimi on tietysti myös Popeda. Alla kaksi klassikkoa keskeltä kultaisinta 80-lukua.

Pohjoispohjalainen, mutta lupaavasti tamperelaistunut Mikko Alatalo tunnettiin niin muusikkona kuin tv-toimittajanakin. Alatalo toimitti aluksi lastenohjelmia, uutisia ja ajankohtaisohjelmia. Vuonna 1974 alkanut Iltatähti vakiinnutti hänet musiikkitoimittajaksi.

Vuonna 1977 Alatalo osallistui Suomen euroviisukarsintoihin kappaleellaan Rokkilaulaja. Karsintaesityksessä oli lavalla myös myöhemmin kansanedustajaksi noussut Pertti "Veltto" Virtanen, joka oli luvannut vetäistä haalarinsa alas, jos Rokkilaulaja voittaa Lontoossa pidetyn euroviisufinaalin. Harmittavasti laulu kuitenkin jäi Suomen-karsinnan kuudenneksi.

Saman vuoden marraskuulta arkistojen kätköistä löytynyt Iltatähti-ohjelman esitys paljastaa "alastoman" Alatalon. Miehen tavaramerkeiksi muodostuneet silmälasit ja kuohkea pehko ovat kadonneet ja tilalla on lapsenkasvoinen rasvatukka. Esityksessä on mukana myös Kummeli-mies Heikki Silvennoinen, joka siis keikkaili 1970-luvun lopulla ahkerasti samoissa kokoonpanoissa Alatalon kanssa.