HelsinkiKaavoitusta ja rakennuslupien käsittelyä pitäisi nopeuttaa Suomen kaupungeissa huomattavasti nykyisestä, sanoo pohjoismaisen kiinteistösijoitusyhtiön NREP:n suomalaisosakas Jani Nokkanen.

Nokkasen mukaan Suomen kasvukeskusten, ja erityisesti Helsingin, kannalta on huolestuttavaa, että lähimmät kilpailijamaat hoitavat luvituksen selvästi täkäläistä virkakoneistoa nopeammin.

– Jos verrataan meidän pääkilpailijoihin, niin Ruotsissa ja Tanskassa kaavoitus pystytään hoitamaan noin vuodessa, ja täällä Suomessa se kestää noin kaksi vuotta ja mahdolliset valitukset päälle. Eli on suuri epävarmuus, Nokkanen sanoo Ylen haastattelussa.

Nokkasen mukaan käytännössä epävarmuus tarkoittaa sitä, että ulkomaiset sijoittajat lykkäävät sijoituspäätöksiä tai jättävät niitä kokonaan tekemättä.

– Vuositasolla puhutaan satojen miljoonien eurojen sijoituksista, joita ulkomaiset sijoittajat eivät pääse tänne tekemään, koska kaavoitus on kerta kaikkiaan paljon hitaampaa, eikä saada hankkeita liikkeelle.

Maallikon voi olla vaikea nähdä ongelmaa, kun Helsinkiin rakennetaan ennätystahtia. Nokkasen mukaan oireellista on esimerkiksi se, että Pasilan Triplan ja Kalasataman Redin kaltaiset jättihankkeet toteutetaan lähinnä kotimaisten kiinteistökehittäjien voimin.

– Me annamme nyt aivan tarpeettomasti tasoitusta naapureille. Vaikka Helsingin strategia on kasvaa ja houkutella sijoituksia, niin tässä on yksi pullonkaula, joka pitäisi saada Helsingin näkökulmasta purettua.

Helsingin Länsi-Pasilassa kunnostetaan 1980-luvun toimistotaloa. Vanhasta rakennuksesta jää jäljellä vain runko. Rami Moilanen / Yle

Tuntuva lasku viivästyksistä

Nokkanen tuntee naapurimaiden tilanteen, sillä tanskalaislähtöinen NREP hallinnoi Pohjoismaissa 3,5 miljardin euron kiinteistövarallisuutta. Tästä neljäsosa on Suomessa.

NREP toimii laajasti kiinteistöbisneksessä esimerkiksi asunto-, toimisto- ja liiketilamarkkinoilla. Suomessa yritys tunnetaan kenties parhaiten Pelican-pienvarastoista.

NREP on törmännyt itse luvituksen hitauteen viimeksi Helsingin Länsi-Pasilassa, jossa yritys kunnostaa rakennuttajana 1980-luvun toimistotaloa nykyajan vaatimusten tasolle.

Nokkasen mukaan tavanomaisen korjaushankkeen rakennusluvan saaminen kesti kuusi kuukautta, eli 3–4 kuukautta odotuksia pidempään. Viivästymisen taustalla on Helsingin rakennusvalvonnan ruuhkautuminen kuumassa suhdanteessa.

– Meille tuli omistajana kuluja noin 0,5 miljoonaa euroa menetettyinä vuokratuottoina. Rakennusliikkeelle aiheutui menetystä, kun he eivät saaneet urakkaa käyntiin. Sitten tietysti rakennuksen käyttäjille tuli harmia, koska he eivät pääse muuttamaan kiinteistöön.

Nokkanen painottaa, ettei hän syytä tapauksesta rakennusvalvonnan virkamiehiä, jotka ovat hänen mukaansa "täysin ylityöllistettyjä".

Kaavoituksen mutkikkuuteen Nokkanen kertoo puolestaan törmänneensä myös toimiessaan vanhan opinahjonsa, Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun, kauppatieteen opiskelijoiden kiinteistöasiantuntijana.

Opiskelijat haluaisivat muuttaa Kampissa omistamansa KY-talon toimistotiloista takaisin alkuperäiseen käyttöön opiskelija-asunnoiksi, mutta kaupunki on alustavissa neuvotteluissa torpannut ajatuksen. Tapauksesta kerrotaan tarkemmin tässä jutussa.

Lisää resursseja luvitukseen

Nokkasen mielestä ongelmien ratkaisemiseksi kaavoitusprosessia pitäisi sujuvoittaa niin, että virkamiehet voisivat toteuttaa kaavan vuodessa Tanskan mallin mukaisesti.

Samalla Helsingin tulisi palkata lisää virkamiehiä kaavoituksen ja rakennuslupien käsittelyyn. Myös valitusten käsittelyaikoja hallinto-oikeuksissa pitää pystyä lyhentämään rutkasti.

Nokkanen viittaa esimerkiksi tuoreeseen tapaukseen (siirryt toiseen palveluun), jossa rakennusyhtiö SRV:n satojen miljoonien hankkeet seisahtuivat valituksiin Helsingissä ja Espoossa.

Valitusoikeuteen Nokkanen ei puuttuisi.

– En ehdota, että valitusoikeutta vähennettäisiin, mutta valitusten käsittelyä pitää pystyä nopeuttamaan merkittävästi. Kahden vuoden odotusaika on kerta kaikkiaan kestämätön sijoittajan näkökulmasta.

Apulaispormestari Anni Sinnemäki uskoo kaavoituksen nopeutuvan Helsingissä. Kristiina Lehto / Yle

Sinnemäki: Organisaatiomuutos auttaa

Helsingin maankäytöstä ja rakentamisesta vastaava apulaispormestari Anni Sinnemäki (vihr.) painottaa, että Helsingissä on kaavoitettu ennätysmäärä kerrosneliöitä ja myönnetty valtava määrä rakennuslupia suhdanteesta johtuen.

Luvituksen ruuhkat on hänen mukaansa tiedostettu kaupungin hallinnossa.

Luvituksen hitautta on moitittu Suomessa vuosikausien ajan. Nyt Sinnemäki uskoo, että Helsingissä kaavoitus nopeutuu kun kaupungissa toteutettu laaja organisaatiouudistus ja sen yhteydessä tehdyt muut uudistukset alkavat purra.

Helsinki on siirtynyt 30 itsenäisestä virastosta neljään toimialaan. Resursseja voidaan jatkossa ohjata aiempaan helpommin kaupunkiympäristötoimialan sisällä.

Sinnemäki kertoo, että samalla kaavojen käsittelyä uudistetaan juuri asemakaavoituksen osalta.

– Me pyrimme sujuvoittamaan prosesseja ja tekemään niistä mahdollisimman nopeita. Meillä on paljon tapauksia, ja uskon että tulevaisuudessa on yhä enemmän tapauksia, jossa kaavaprosessi on paljon nopeampi kuin keskimääräinen kaksi vuotta, Sinnemäki sanoo.

Hän kuitenkin painottaa, että kaavoitukseen kuuluu se, että vaikutukset selvitetään ja kaupunkilaisten kanssa käydään keskusteluja.

– En halua luoda sellaista kuvaa, että jokainen kaava menisi aina vaikkapa yhdeksässä kuukaudessa läpi. Se ei ole aina mahdollista.

Sinnemäen mukaan rakennuslupien osalta ruuhkaa pyritään helpottamaan rekrytoimalla lupakäsittelyyn jatkuvasti lisää työntekijöitä. Ongelmana on kuitenkin ollut se, että rakennusalan osaajat revitään käsistä.

Täydennys 10.1.2018 klo 19:59: Lisätty maininta ja linkki KY-talon kaavamuutosta käsittelevään uutiseen.