Venäjä, Venäjä, Venäjä. Kun kirjailija Hannu Salama syntyi, Neuvostoliitto oli ollut olemassa 12 vuotta. Kun Salama täytti 55, naapurin nimi muuttui Venäjäksi mutta suuri ja mahtava pysyi.

Nyt, kun Salama täyttää 80 vuotta, hän näkee, että Eurooppa rakentaa jälleen rautaesirippua Venäjän ja itsensä välille. Se on Salaman mielestä virhe.

– Vaikka se on ilmiselvää, EU-johtajat eivät myönnä, että ne häviävät Amerikalle ja Kiinalle, Lännelle ja Idälle, suurvaltioille, suurille taloustekijöille, jos ne eivät liittoudu tai ainakin pehmennä välejään Venäjän kanssa, kirjailija sanoo.

Eurooppa ei Salaman mielestä pärjää ilman Venäjää, vaan jää auttamatta tynkä-Euroopaksi. Tätä ei ymmärretä tai haluta ymmärtää, vaikka asia on hyvin yksinkertainen: jos Venäjä pistää kaasuhanat kiinni, Puolassa ja Saksassa palellaan.

Kirjailijan kotikylässä tavattiin tietyistä henkilöistä sanoa, että “se on vähän sellainen, että se kulkee puoli yhdentoista junalla”. Sitä käytettiin ihmisistä, jotka kulkivat auttamatta jälkijunassa, ihmisistä, joilla ei ollut kaikki kotona.

– Tuntuu, että koko Euroopan johto on nyt tuppautunut siihen puoli yhdentoista junaan. Pimennysverhot pannaan päälle, ettei näkisi ulos.

EU:n pitäisi Salaman mielestä ruveta lähentämään suhteitaan Venäjään. Muuten EU:lle käy kalpaten.

Iso-Britannia otti ja lähti. Kirjailija uumoilee, että Ranska ja Saksa seuraavat perässä. Ne ryhtyvät tekemään itsenäisesti kauppoja Venäjän kanssa.

– Siihen EU hajoaa. Sen verran ranskalaisetkin ovat itsetietoisia, että totta helvetissä, kun niillä rupeaa menemään huonosti, ne tekevät juuri näin.

Kirottu Putin tekee sitä samaa kuin länsi

Samaan aikaan toisaalla, Yhdysvalloissa, presidenttiehdokas Donald Trump ylistää Putinin valtiomiestaitoa. Eurooppa on Salaman mielestä myöhässä.

– Kun Eurooppa torjuu tuota ryssää, pirua, Amerikan mahdollinen tuleva presidentti rupeaa solmimaan sen kanssa rauhaa ja ystävyyttä, sen kirotun Putinin kanssa, Salama sanoo.

Salaman silmissä sopulilaumalehdistö huutaa Putinia hirviöksi. Kirjailijan mielestä Putin ei kuitenkaan tee muuta kuin ajaa oman valtionsa etua.

Pekka Tynell / Yle

– Ja sitähän tekevät kaikkien valtioiden päämiehet. Lännellä on kaunis naamio: “Me levitämme ihmisoikeuksia, vapautta ja demokratiaa ympäri maailman”. Yhdysvallat on kaikkina aikoina, niin sodan kuin rauhan päivinä, ajanut omaa etuaan.

Salaman mielestä Venäjä tarvitsee Putinin kaltaisen vahvan johtajan, ainakin jos asiaa katsoo Suomesta käsin.

– Jos Venäjällä vallitsee hajaannus, Suomen rajoilla on tuhansia Venäjältä tulevia pakolaisia. Tämä on yksi syy, miksi toivon, että Venäjällä säilyy vahva hallitusvalta. Kenet muun siellä siihen laittaisit kuin tämän hirviö-Putinin, kuten Suomessa tavataan sanoa?

Paasikiven, Kekkosen ja Niinistön linja

Salamalta saa yllättäen synninpäästön vain yksi henkilö: Sauli Niinistö. Suomen kokoomuspresidentti on kirjailijan mielestä kaukonäköinen, ainoa, joka ei ole ahtautunut samaan puoli yhdentoista junaan, jossa muu Eurooppa istuu.

Erityistä kiitosta saa Niinistön keskustelua herättänyt Itämeri-aloite. Niinistö ehdotti kesällä Putinille transpondereiden käyttöä Itämeren yli lennettäessä. Transponderit eli signaalilähettimet kertovat lennonjohdolle, missä kone milloinkin liikkuu. Niiden käyttö parantaisi lentoturvallisuutta ja lopettaisi “pimeät” lennot.

– Aloite poikkeaa yleislinjasta ja yleissuhtautumisesta, joka Euroopassa ja Suomessakin vallitsee Putinin Venäjää kohtaan. Niinistö on samalla tavalla pitkäjänteinen suomalainen poliitikko kuin Paasikivi, Kekkonen ja Mannerheim olivat. Se on Niinistön linja. Toivon, että se olisi myös Suomen linja.

Salama muistuttaa, että Suomelle hyvät suhteet Venäjään ovat tärkeät. Ja niihin liittyy tiukasti liittoutumattomuus.

– Suomen on pakko säilyttää hyvät suhteet itään, länteen, pohjoiseen, etelään – kaikkialle. Se on Suomen rooli. Meidän on turha tuppautua entisten neuvostotasavaltojen ja kansandemokratioiden joukossa mihinkään Natoon, tällä kertaa ainakaan.

Näin siksi, että rautaesirippu kulkisi suurelta osin Suomen itärajaa pitkin, ja se on Salaman mielestä suorastaan vaarallista.

Kun savupiipputeollisuus kaatui

Salamaa on aina tituleerattu työläiskirjailijaksi ja sellainen hän on edelleen. Maailma vain on pitkän uran aikana muuttunut ympärillä. Työväenluokkakaan ei ole enää sama kuin ennen.

– Porvariston todellinen voitto on se, että nykyään melkein kaikki ovat yrittäjiä. He istuvat omissa kopeissaan ja ajattelevat niin kuin yrittäjä ajattelee, vaikka tekisivät täsmälleen sitä samaa työtä kuin palkollisena tekivät.

Pekka Tynell / Yle

Lokakuussa 80 vuotta täyttävä Salama kirjoittaa edelleen päivittäin. Vuoden alussa hän julkaisi runoteoksen Hyvästi kirvesvarsi. Eikä Salama olisi Salama, ellei hän samalla ravistelisi perustuksia.

Tällä kertaa hän kampeaa jalustaltaan Suomi-kuvaa. Se on maestron mielestä turhan pinnallinen. On liikaa vakavia asioita, joista ei puhuta, vaikka pitäisi.

Salamaa huolestuttaa maailman tila. Kirjailijan mielestä meillä kyllä puhutaan kauniita sanoja siitä, mitä kaikkea me jätämme tuleville sukupolville.

– Jumalauta, emmehän me jätä niille yhtään mitään! Ei täällä pysty kolmen–neljän sukupolven päästä elämään.

Sana on vapaa?

Salama on tottunut kohahduttamaan. Kaikki alkoi Juhannustansseista, josta tuli jumalanpilkkatuomio 50 vuotta sitten. Polemiikissa kirjailijan oma sananvapaus joutui vaakalaudalle, kun osa romaanin tekstistä sensuroitiin.

Salaman mielestä sananvapaus jää nykyäänkin ihanteen tasolle. Vain niiden mielipiteet tulevat julki, joilla on varaa maksaa siitä.

Lehdistöllä olisikin nyt peiliin katsomisen paikka. Sananvapauden yhteydessä pitäisi muistaa myös neljä muuta v:llä alkavaa asiaa: valehtelu, vääristely, vaikeneminen ja se, jonka kohdalla tv:ssä kuuluu piip.

– Rohkenenko sanoa? Se on tietysti vittuilu.

Näitä neljää ei kirjailijan mielestä käytetä kovin korrektisti, eikä ainakaan sen oleellisen eli totuuden peräämiseksi.

– Isot lehti- ja tv-yhtiöt saavat juuri sellaisia mielipiteitä julki, jotka ovat heille itselleen edullisia, hyödyllisiä ja heidän mielipiteidensä mukaisia, Salama väittää.

Kirjailija kehottaakin kaikkia, jotka sanaa julkisesti käyttävät, menemään itseensä. Tämä pätee myös nettikirjoitteluun ja nykypäivän vihapuheeseen.

Pekka Tynell / Yle

– Missä oloissa ja miten sananvapauttaan käyttää, sitä meidän kaikkien pitäisi harkita. Oikeus on sanoa, mutta oikeuteensa pitää pystyä vastaamaan. Se unohtuu vihapuhujilta.

Tulevaa merkkipäiväänsä Salama juhlistaa jo ennakkoon esiintymällä Kom-teatterissa 29. syyskuuta. Hän lausuu runojaan ja Hepa Halmeen kokoonpano soittaa. Esityksen nimi on Hannu Salama & Vapaat radikaalit – kuinkas muuten.

– Enhän minä tiedä, onko se, mitä esitämme, rockia tai poppia. Ei se ainakaan sinfoniaa ole, Salama myhäilee.