Kiintiön nostamisen jälkeen Suomi sitoutuisi vastaanottamaan 1 050 kiintiöpakolaista 2018.

Sisäministeri Paula Risikko esittää Suomen pakolaiskiintiön nostamista 300:lla ensi vuonna. Kiintiön nostamista on tarkoitus käsitellä hallituksen puoliväliriihessä, jossa tarkastellaan tulevan vuoden budjettia.

Kiintiön nostamisen jälkeen Suomi sitoutuisi vastaanottamaan 1 050 kiintiöpakolaista vuonna 2018. Suomen nykyinen pakolaiskiintiö on 750. Vuosina 2015 ja 2014 Suomen pakolaiskiintiö nostettiin Syyrian tilanteen takia 1 050 pakolaiseen.

– Perusteluna on nimenomaan se, että kun otetaan kiintiöpakolaisia, niin me voimme olla täysin vakuuttuneita siitä, että he ovat niitä jotka ovat kaikkein hädänalaisimmassa tilanteessa, Risikko kertoo Ylelle.

– Jos kiintiöpakolaisena Suomeen otetaan henkilö, niin hänen suojelutarpeensa on selvitetty jo lähtömaassa.

Suomalaiset mukana arvioimassa

Risikon mukaan pakolaiskiintiön nostamisen kolmella sadalla ihmisellä on arvioitu maksavan kolmesta miljoonasta kolmeen ja puoleen miljoonaan euroon.

– Ja kun rahat laitettaisiin nimenomaan kiintiöpakolaisten auttamiseen, silloin me voisimme olla aivan vakuuttuneita siitä, että autamme kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevia henkilöitä. Mukana on myös suomalaisia henkilöitä arvioimassa tätä tilannetta, että keitä Suomeen tulee.

Risikko ei halunnut puhua pakolaiskiintön nostamisesta ennen kuntavaaleja.

– Se olisi tulkittu vaalipuheeksi.

Suomi on vastaanottanut kiintiöpakolaisia 1970-luvulta alkaen. Suomen ja Euroopan unionin tavoitteena on laajentaa kiintiöpakolaisjärjestelmää aktivoimalla yhä useampia EU-maita mukaan toimintaan.

Kansainvälisten järjestöjen, kuten YK:n, mukaan maailmassa on käynnissä pahin pakolaiskriisi sitten toisen maailmansodan. Kiintiöpakolaisina valitaan ihmisiä, jotka ovat jo pakolaisina jossain toisessa maassa ja joita YK:n pakolaisjärjestö UNHCR esittää uudelleensijoitettaviksi.

Juttua muokattu 13.4.2017 kello 17:58: Lisätty sisäministeri Paula Risikon kommentit.