Ensikertalaisena Jari Aarnio istuu tuomiostaan vain puolet. Kuva: Mauri Ratilainen

Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvasen mukaan Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio saattaa lopulta istua tuomiostaan vankilassa enää nelisen vuotta.



Käräjäoikeus katsoi torstaina, että Aarnion rangaistus on kovin mahdollinen, eli yhteensä 13 vuotta.



Eilisen tuomion perusteella hänen oletettavaa vankilassa vietettävää aikaansa olisi kuitenkin jäljellä enää noin neljä vuotta. Miten se on mahdollista?



Huumetuomiossa otettiin huomioon Helsingin hovioikeuden Aarniolle syyskuussa antama kolmen vuoden vankeustuomio liittyen seurantalaiteyhtiö Trevociin.



Lopputulema oli siten yhteensä kymmenen vuotta vankeutta.



Ensikertalaisena Aarnio istuu tuomiostaan vain puolet. Tästä vielä vähennetään ne runsaat kaksi vuotta, jotka Aarnio on viettänyt tutkintavankeudessa.



Yhteensä Aarniolle jääkin istuttavaksi vankeudessa neljä ja puoli vuotta.



Tolvasen mukaan valvottuun koevapauteen on kuitenkin mahdollista päästä jo puoli vuotta ennen vapautumista. Valvottu koevapaus lasketaan vankeudeksi, mutta se suoritetaan vankilan ulkopuolella.



–Merkittävä osa vangeista pääsee valvottuun koevapauteen ja Aarnio kuuluisi todennäköisesti tähän joukkoon myös, Tolvanen sanoo.



Näin Aarnion vankilassa istuttava aika lyhenisi siis edelleen, noin neljään vuoteen.



Rikos- ja prosessioikeuden yliopistonlehtorin Dan Heleniuksen mukaan koevapauden tarkoituksena on edistää vangin sopeutumista takaisin yhteiskuntaan.



Koeajalle pääsemisen edellytyksenä pidetään henkilön hyvää käytöstä vankeuden aikana. Päätöstä tehdessä arvioidaan Heleniuksen mukaan sitä, onko vangittu osoittanut halukkuutta sopeutua takaisin yhteiskuntaan ja elää rikoksetonta elämää.



Vangille on koevapaudessa järjestettävä jonkinlaista toimintaa, joko työtä tai opiskelua.



–En ole varma, millaista toimintaa Aarniolle voitaisiin kuitenkaan järjestää. Melko selvää tietysti tässä tapauksessa on, ettei hän voi ainakaan entiselle työpaikalleen palata.



Koevapauden aikana vangin on pysyttävä asunnossaan ja henkilön liikkumista valvotaan teknisesti, esimerkiksi nilkkarannekkeen avulla.



Vankilaviranomaiset voivat tehdä ennalta ilmoittamatta vierailuja vangin kotona tarkastaakseen, että henkilö todella pysyy paikallaan.



Aarnio ei ole Heleniuksen mukaan tavallinen tapaus valvotussa koevapaudessa. Hän ei kuitenkaan näe mitään perustavanlaatuista estettä sille, etteikö Aarniota voisi päästää koevapauteen.