Ranteen paksuiset lehtipuiden rungot puristavat keskellä metsää makaavan vanhan linja-auton ruostuneita kylkiä. Se on selvästi raahautunut päätepysäkilleen jo vuosikymmeniä sitten. Sen tuloreittikin on jo kasvanut täyteen puita.

Seisomme korkealla kalliolla aivan Suomen itärajan vieressä. Paikalta avautuvat komeat näkymät. Venäjän puolelle on matkaa vain noin 50 metriä.

Kallion laella paljaalla kivellä näyttäisi luikertelevan käärme, mutta lähempää katsottuna se paljastuukin vain käärmeen näköiseksi kuvioksi harmaassa kivessä. Näky on kuitenkin hämmästyttävän todentuntuinen.

Kalle Purhonen / Yle

Imatran Kiurulan kalliossa oleva käärmekuvio on yksi kolmesta käärmekuviosta Imatran ja Lappeenrannan seudulla Etelä-Karjalassa. Myös Taipalsaarella ja Joutsenossa on samankaltaiset käärmekuviot kallioissa. Ne eivät kuitenkaan ole yhtä vaikuttavan näköisiä kuin Imatran käärmekuvio.

Imatran läheltä Joutsenosta löytyy myös käärmekuvio kalliosta. Kalle Purhonen / Yle

Näyttää ihmisen tekemältä

Imatran kivisessä matelijassa tuntuu näkyvän jopa taiteilijan kädenjälki.

– Mielestäni tämä on selvästi ihmisen tekemä. Ihan tuntuu kuin tätä olisi hiottu jollain, Etelä-Karjalan arkeologian harrastajien Jatuli-yhdistyksen jäsen Jukka Hietanen sanoo silittäessään kuvion selkää.

Hietasen mielestä käärmekuvio on selkeästi ihmisen tekemä.

– Kuvio ja myös sitä ympäröivä kivi ovat samaa peruskalliota. Tämä ei ole muodostunut esimerkiksi jostain koholle jääneestä kvartsijuonteesta, Hietanen kuvailee.

Arkeologian harrastaja Jukka Hietanen. Kalle Purhonen / Yle

Rajamiesten tiedossa

Itärajaa valvovat rajamiehet ovat tienneet Imatran käärmekuviosta jo pitkään. Tavallisen ihmisen on kuitenkin vaikea päästä kuviota katsomaan, koska paikka sijaitsee rajavyöhykkeellä, jonne pääsee vain rajavyöhykeluvalla.

Arkeologian harrastaja Jukka Hietanen sai tietää käärmekuviosta vasta noin neljä vuotta sitten eläkkeelle jääneeltä rajamiesystävältään. Miehet päättivät etsiä yhdessä salaperäisen kuvion kalliolta.

Sitä oli kuitenkin vaikea löytää, koska kuvion päälle ehtinyt jo kertyä sammalta.

– Kyllä siinä paljon töitä tehtiin, mutta lopulta se löytyi tämän valtavan alueen keskeltä. Mielestäni aika hieno löytö, sanoo Jukka Hietanen.

Tutkimuksia tehty

Asiantuntijatkin ovat tutkineet Imatran käärmekuviota. Imatran museosta kerrotaan, että kuviota on tutkittu ainakin 1970-luvun lopussa ja 1980-luvun alussa.

– Tuolloin tutkimuksissa päädyttiin siihen, että käärmekuvio on luonnon muovaama, museoamanuenssi Kalle Pakarinen Imatran museosta kertoo.

Etelä-Karjalan museon eläkkeellä oleva amanuenssi Jukka Luoto on tutkinut Imatran käärmekuviota 2000-luvun alussa. Myös hän katsoo kuviolla olevan luontainen selitys.

– Ihminen ei ole sitä kaivertanut. Kuvio on muodostunut pääkivilajista poikkeavan kivilajin tekemästä juonteesta pääkivilajiin silloin, kun kivi on ollut sulaa, Luoto selittää.

Arkeologi näkee ihmisen käden jäljen

Käärmekuvioon paikan päällä tutustunut turkulainen arkeologi Tapani Rostedt katsoo sen sijaan, että kuvio on selvästi ihmisen tekemä. Tosin hänkin uskoo, että myös luonnolla on ollut osansa kuvion synnyssä.

– Siinä on luultavasti ollut kalliossa luontainen halkeama tai juova, josta muinainen taiteilija on saanut inspiraation. Hän on muokannut juovaa niin, että siitä on tullut selkeämmin käärmeen näköinen, Rostedt sanoo.

Arkeologi Tapani Rostedt. Klaudia Käkelä / Yle

– Vaikuttaa siltä, että sitä on ensin tikattu jollain piikillä, jolloin käärmeen muoto on saatu siihen voimistuneena ja lopuksi kiveä on myös hiottu. Siitä on saatu hyvin realistisen näköinen tarhakäärmen kuvio kallioon.

Tapani Rostedt huomauttaa, että hän ei ole yksin näkemyksensä kanssa.

– Näytin kuvaa tästä käärmekuviosta kollegalleni, ja hän oli myös sitä mieltä, että kuvio on ihmisen tekemä.

Norppa kallioseinämässä

Arkeologi Tapani Rostedin mielestä käsitystä siitä, että käärmekuvion on tehnyt ihminen, tukee myös se, että hieman alempana kallioseinämässä näkyy muitakin eläinhahmoja. Kalliossa näyttäisi erottuvan norpan ja norpan poikasen eli kuutin hahmot.

– Ne kuviot ovat muodostuneet selkeästi toisesta kivilajista. Näyttää kuitenkin siltä, että ihminen on vahvistanut niiden ääriviivoja saaden ne näyttämään vielä enemmän eläinhahmoilta, Rostedt sanoo.

Kalliossa on myös norppaa ja kuuttia muistuttava kuvio. Kalle Purhonen / Yle

Ajoitus vaikeaa

Tapani Rostedt on tehnyt arkeologisia kaivauksia Imatran käärmekuvion lähellä Joutsenon Kuurmanpohjassa, josta on löydetty Suomen tähän mennessä varhaisimman vakituisen asuinpaikan jäänteitä. Paikalla on tutkimuksien mukaan asuttu jo noin 10 700 vuotta sitten. Tuon ajan ihmiset pystyivät työstämään kiveä. Kaivauspakalta on löytynyt kivikautisten ihmisten piikivestä ja kvartsista tekemiä esineitä.

Rostedtin mukaan Imatran käärmekuvion sijaintipaikan korkeuden perusteella kuvio voisi olla jopa tuolta ajalta. Vesi oli tuolloin korkeammalla kuin nykyään, mutta käärmekuvion kallio oli kuitenkin veden yläpuolella.

Rosted ei itse kuitenkaan usko, että kuvio on tehty näin kauan sitten.

– Luulisin, että se on historialliselta ajalta eli viimeisen tuhannen vuoden ajalta, Rostedt sanoo.

Historialliseen aikaan viittaa myös se, että Imatran käärmekuvio vaikuttaa olevan katkottu neljään osaan. Kansanperinteestä on säilynyt tietoja tällaisesta maagisesta rituaalista.

– Käärme pilkottiin neljään osaan, ja ne osat haudattiin talon nurkkien alle tuomaan onnea ja menestystä, Tapani Rostedt kertoo.

Käytännössä käärmekuvion tekoajankohdan määrittäminen on hyvin vaikeaa, kuten myös sen todistaminen ihmisen tekemäksi. Tarvittaisiin joitakin ihmisen jättämiä jäänteitä kuvion läheltä, joiden perusteella ajoitus voitaisiin tehdä.

Käärmekuvion ympärillä ei ole kuitenkaan ole mitään muuta kuin puhdasta kalliota.

– Joitain todisteita voitaisiin löytää arkeologisissa kaivauksissa kalliojyrkänteen alta, Tapani Rostedt huomauttaa.

Käärme näkyy kalliomaalauksissa

Suomesta on löydetty paljon kivikautisia kalliomaalauksia, joissa näkyy erilaisia eläinkuviota. Kalliomaalauksissa on myös käärmeiksi tulkittuja kuvia.

– Kalliomaalauksissa on siksak-viivoja, jotka voidaan tulkita käärmeiksi, kalliomaalauksia tutkinut Pekka Kivikäs kertoo.

Mielenkiintoinen käärmeaihe kalliomaalauksissa on esimerkiksi käärmeen kanssa esiintyvä koukkupolvinen ihmishahmo. Tällainen kalliomaalaus löytyy Imatran läheltä Äitsaaresta Kolmiköytisienvuorelta.

Eläinaiheisia kalliopiirroksia eli kalliokaiverruksia ei Suomesta sen sijaan ole löytynyt. Lähimmät ovat Venäjän Karjalassa Äänisellä ja Pohjois-Norjassa. Olisikin aikamoinen sensaatio, jos Suomesta löydettäisiin kivikautinen kalliokaiverrus.