Sisäministeriö on teettänyt laajan selvityksen suomalaisten suhtautumisesta turvapaikanhakijoihin ja Suomen turvapaikkapolitiikkaan.

Turvapaikanhakijoiden mielenosoitus Rautatientorilla. ATTE KAJOVA

Selkeä enemmistö, 82 %, kyselyyn vastanneista oli joko samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että Suomen tulee kehitysyhteistyön kautta vaikuttaa turvapaikanhakijoiden lähtö- ja kauttakulkumaiden elinolojen parantamiseen, jotta ihmisten ei tarvitsisi muuttaa pois asuinalueiltaan.

Niin ikään 85 % vastaajista oli joko samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että Suomen tulee vaatia kaikilta EU:n jäsenmailta vastuuta rekisteröidä maahan saapuneet turvapaikanhakijat, jotta rekisteröimätön liikkuminen Schengen-alueella saadaan loppumaan.

EU:n yhteinen rajavalvonta puolestaan jakoi vastaajien näkemyksiä selvästi enemmän. Osallistumisesta EU:n yhteisiin rajavalvontaoperaatioihin, esimerkiksi Välimerellä, oli samaa tai vahvasti samaa mieltä 46 % vastaajista, 26 % suhtautui siihen neutraalisti ja 19 % oli siitä joko eri mieltä tai vahvasti eri mieltä.

Kansalaiskyselyn vastausten perusteella enemmistö vastaajista olisi valmis tarvittaessa perustamaan kielteisen oleskelulupapäätöksen saaneille turvapaikanhakijoille erityisiä palautuskeskuksia minimipalveluin.

Väittämästä samaa tai vahvasti samaa mieltä oli 63% vastaajista. Myös siitä, että vastaanottorahan sijasta voidaan tarvittaessa ottaa käyttöön maksukortteja turvapaikanhakijoiden välttämättömiin ruoka- ja vaateostoksiin oli vastaajien enemmistö, 67 %, joko samaa tai vahvasti samaa mieltä.

Enemmistö vastaajista, 63 %, oli samaa tai vahvasti samaa mieltä myös siitä, että turvapaikanhakijoiden järjestelykeskuksessa vietetystä ajasta ei maksettaisi vastaanottorahaa eikä sosiaalietuuksia.

Sisäministeri Paula Risikko esitteli tutkimustuloksia tiistaina. Risikon mukaan tutkimus tukee sitä tietoja ja tuntumaa, mikä hänellä aiheesta on.

- Tutkimus puhuu puolestaan. Tämä on herkkä aihe, Risikko toteaa.

Sisäministeri Paula Risikon mukaan tutkimus puhuu puolestaan. MIKA KOSKINEN

Maassa maan tavalla

Vastaajat olivat hyvin samanmielisiä suhteessa erilaisiin oleskeluluvan saaneiden turvapaikanhakijoiden kuntiin siirtymiseen ja kotoutumisen edistämiseen liittyviin toimenpiteisiin. 82 % vastaajista oli samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että oleskeluluvan saaneilta tulee edellyttää selkeää sitoutumista suomalaisen yhteiskunnan sääntöihin.

84 % vastaajista oli joko samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että Suomen tulee kotouttamistoimissa edellyttää sekä aktiivisuutta että vastikkeellisuutta.

87% oli samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että Suomen tulee painottaa kotimaisen kielen opiskelua esimerkiksi työn tai opiskelun yhteydessä.

Vastaajat olivat hyvin samanmielisiä suhteessa erilaisiin toimenpiteisiin, jotka liittyvät oleskeluluvan saaneiden turvapaikanhakijoiden kuntiin siirtymiseen ja kotoutumisen edistämiseen.

82 % vastaajista oli samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että oleskeluluvan saaneilta tulee edellyttää selkeää sitoutumista suomalaisen yhteiskunnan sääntöihin. 84 % vastaajista oli joko samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että Suomen tulee kotouttamistoimissa edellyttää sekä aktiivisuutta että vastikkeellisuutta. 87 % oli samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että Suomen tulee painottaa kotimaisen kielen opiskelua esimerkiksi työn tai opiskelun yhteydessä.

Turvapaikanhakijoiden maahantulo suhteessa työvoimapulaan ja toisaalta työttömyyteen jakoi kansalaiskyselyn vastaajien mielipiteitä eniten. 46 % vastaajista oli joko eri mieltä tai vahvasti eri mieltä siitä, että turvapaikanhakijoiden maahantulo helpottaisi työvoimapulaa. 24 % vastaajista oli väittämästä joko samaa tai vahvasti samaa mieltä ja 23 % suhtautui siihen neutraalisti. 35 % vastaajista puolestaan oli eri mieltä tai vahvasti eri mieltä siitä, että turvapaikanhakijoiden maahantulo kasvattaisi suomalaisten työttömyyttä.

Lähes yhtä suuri osuus, 33 % vastaajista oli väittämästä joko samaa tai vahvasti samaa mieltä, joten väittämän kohdalla mielipiteet jakautuivat hyvin tasaisesti.

Kasvattaa terrorismin uhkaa

Eniten samanmielisyyttä vastaajissa herättivät seuraavat väittämät: turvapaikanhakijoiden maahantulo kasvattaa terrorismin uhkaa. Samaa mieltä tai vahvasti samaa mieltä oli 64 % vastaajista.

Väittämästä turvapaikanhakijoiden maahantulo johtaa sosiaalisiin konflikteihin samaa mieltä tai vahvasti samaa mieltä oli 59 % vastaajista.

Väittämästä turvapaikanhakijoiden maahantulo kasvattaa rikollisuutta; samaa tai vahvasti samaa mieltä 57 % vastaajista. Neutraalisti väittämiin suhtautui viidennes tai hieman vajaa viidennes vastaajista.

Vajaa viidennes vastaajista (14-18 % väittämästä riippuen) oli väittämistä joko eri mieltä tai vahvasti eri mieltä.

Mieluummin sopeutujia Suomeen

Lähes puolet (49 %) kyselyyn vastanneista suomalaisista oli joko samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että turvapaikanhakijoiden vastaanottamisessa tulisi ensisijaisesti suosia helposti länsimaiseen kulttuuriin sopeutuvia ihmisiä.

Neljännes vastaajista suhtautui väittämään neutraalisti ja noin viidennes vastaajista oli siitä joko eri mieltä tai vahvasti eri mieltä.

Väittämät siitä, että Suomen tulee ottaa vastaan turvapaikanhakijoita vain EU:n sisäisinä siirtoina tai ainoastaan kiintiöpakolaisina suoraan pakolaisleireiltä jakoivat mielipiteitä runsaasti. Molemmissa väittämissä lähes kolmannes vastaajista suhtautui niihin neutraalisti.

EU:n sisäisten siirtojen ollessa kyseessä 17 % vastaajista ei osannut sanoa kantaansa ja kiintiöpakolaiskysymyksessä en osaa sanoa -vastausten määrä oli 12 %.

45 % vastaajista oli joko samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että perheenyhdistämisen kriteerejä tulisi tiukentaa siten, että sen edellytyksenä on sosiaalituista riippumaton toimeentulo. Neutraalisti tähän suhtautui noin viidennes vastaajista ja neljännes vastaajista oli siitä joko eri mieltä tai vahvasti eri mieltä.

Valehtelijoille ei turvapaikkaa

Kyselyyn vastanneista 83 % oli samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että väärien tietojen antamisen viranomaisille tulee vaikuttaa suoraan turvapaikan myöntämiseen. 68 % vastanneista oli samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että Suomen tulee säännöllisesti uudelleen arvioida eri lähtömaiden tilannetta sekä tarvittaessa kiristää turvalliseksi luokiteltujen lähtömaiden kriteerejä.

Vastaavasti 62 % vastaajista oli joko samaa tai vahvasti samaa mieltä väittämästä, että turvapaikanhakijoille myönnettävät oleskeluluvat tulee aina myöntää määräaikaisina.

Turvapaikanhakijat ja palvelut Suomessa

Turvapaikanhakijoiden palveluja Suomessa koskevat väittämät aiheuttivat yhtä väittämää lukuun ottamatta hajontaa vastaajien mielipiteissä. 83 % vastaajista oli yhtä mieltä siitä, että turvapaikanhakijoiden aktiivinen osallistuminen suomalaisen yhteiskunnan perustoimintoihin, kuten työ, opiskelu ja harrastukset, edistää sopeutumista suomalaiseen kulttuuriin.

46 % vastaajista oli samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että valtio käyttää liikaa rahaa vastaanottokeskusten ylläpitämiseen. Lähes neljännes suhtautui väittämään neutraalisti ja viidennes oli siitä eri mieltä tai vahvasti eri mieltä.

Joka kymmenes vastaajista ei osannut sanoa kantaansa. Kyselyyn vastanneista 65 % oli valmis karsimaan vastaanottokeskusten palvelutasoa, mikäli Suomi vastaanottaa uudelleen enemmän tai merkittävästi enemmän turvapaikanhakijoita, kuin vuonna 2015. 58 % oli eri mieltä tai vahvasti eri mieltä siitä, että vastaavassa tilanteessa voidaan lisätä valtion velkaa tilanteesta selviämiseksi.

Kielteisen päätöksen saaneet palautettava

Vastaajien suhtautuminen erilaisiin väitteisiin koskien kielteisen päätöksen saaneita laittomasti maassa oleskelevia turvapaikanhakijoita oli selkeimmin yhdenmukaista.

Vastaajista 76 % oli joko eri mieltä tai vahvasti eri mieltä väitteestä, että kielteisen päätöksen saaneella turvapaikanhakijalla on oikeus jäädä oleskelemaan Suomeen.

78 % vastaajista puolestaan oli joko samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että viranomaisten tulee palauttaa ne kielteisen päätöksen saaneet turvapaikanhakijat, jotka eivät poistu maasta vapaaehtoisesti.

69 % vastaajista oli samaa tai vahvasti samaa mieltä siitä, että laittomasti Suomessa oleskelevat kielteisen päätöksen saaneet turvapaikanhakijat ovat uhka yhteiskunnan sisäiselle turvallisuudelle ja vakaudelle. (Ks. kuvio 9.)

Näin tutkittiin

Sähköisessä kansalaiskyselyssä kyselyyn vastasi 1047 suomalaista. Sähköisen kyselyn otoksen keräsi Suomen Onlinetutkimus Oy 30.12.2016 - 10.1.2017.

Otos perustuu Suomen Onlinetutkimuksen sähköiseen kuluttajapaneeliin. Kuluttajapaneelin koko on noin 30 000 henkilöä. Vastaajajoukko on niin sanottu “Suomi pienoiskoossa” -otanta kuluttajapaneelista, jossa vastaajajoukon jakauma on suhteutettu koko väestön demografisiin tekijöihin (ikä, sukupuoli, koulutus, ammatti tai asema, talouden yhteenlasketut bruttotulot ja asuinmaakunta).

Vastaajista 51 % oli naisia ja 49 % miehiä.