Noin 44 prosenttia marokkolaisista suunnittelee maastamuuttoa. Lähtöhalukkaiden määrä on selvässä kasvussa, sillä vuonna 2016 vastaava luku oli noin 27 prosenttia. Muutosta haaveilevien selkeästi tärkein kohdealue on Eurooppa.

Tiedot käyvät ilmi Arab Barometer -tutkimusyhtiön yhdessä BBC:n arabiankielisten uutisten kanssa toteuttamasta tutkimuksesta.

Lähtöhaluihin on useita syitä.

Vaikka Marokon kuningas Mohamed VI on vuodesta 2011 pyrkinyt uudistamaan maataan, sen ongelmia ovat edelleen demokratiavaje ja nuorten näköalattomuus.

Monet luvatuista uudistuksista ovat jääneet toteuttamatta. Lähes puolet maan väestöstä toivoisi nopeita muutoksia maan demokratisoimiseksi.

Muuttosuunnitelmissa on nähtävissä myös sukupolvien ero. Jopa 70 prosenttia alle 30-vuotiaista marokkolaisista haaveilee maastamuutosta, kun yli nelikymppisistä sitä suunnittelee vain noin 22 prosenttia. Marokon noin 36 miljoonan asukkaan väestöstä 45 prosenttia on alle 24-vuotiaita.

Varsinkin maan pohjoisosassa levottomuutta aiheuttavat sekä korruptio että nuorten työttömyys. Marokossa vallitsee keskimäärin kymmenen prosentin työttömyys, mutta nuorten työttömyysaste on 24,1 prosenttia.

”Pyrimme tekemään parhaamme, jotta kansalaisemme pysyisivät Marokossa”, toteaa ulkomarokkolaisasioista vastaava apulaisministeri Benoutiq Abdelkrim Suomen Kuvalehden haastattelussa.

”Se kuitenkin edellyttää, että kykenemme luomaan riittävästi kotimaisia opiskelu- ja työpaikkoja ja siksi kaikki investoinnit Marokkoon ovat meille erittäin arvokkaita.”

Hän myös muistutti, että toistaiseksi merkittävät pakolaisvirrat eivät ole siirtyneet käyttämään Marokkoa kauttakulkumaana Eurooppaan, mutta myös tämän uhan torjunnassa maa tarvitsee apua ja yhteistyötä Euroopan unionin kanssa.

Kiihtyneet levottomuudet 40 miljoonan asukkaan Sudanissa ja Marokon naapurissa, 41 miljoonan asukkaan Algeriassa ovat lisänneet osaltaan painetta pakolaisuuteen.

Marokon hallituksen viesti Eurooppaan päin on selkeä: EU:n tulisi nykyistä tehokkaammin tukea Rabatin hallitusta, jotta yhtäältä marokkolaiset pysyisivät kotona ja toisaalta Pohjois-Afrikan pakolaisvirrat eivät siirtyisi Libyasta Marokkoon, josta on vain lyhyt merimatka Espanjaan.

Yhtenä askelena läntisen Välimeren ylittävän muuttoliikkeen patoamiseksi Marokko ja Espanja solmivat helmikuussa 2019 sopimuksen Marokosta Espanjaan yrittävien laittomien siirtolaisten palauttamisesta Marokkoon.

Sen mukaan Espanjan meripelastuspalvelu Salvamento Marítimo voi toimittaa ainakin osan merestä poimimistaan siirtolaisista marokkolaisiin satamiin, jos ne ovat lähempänä kuin Espanjan oma rannikko. Aikaisemmin kaikki espanjalaisten merestä nostamat ihmiset vietiin Espanjaan.

Osaltaan sopimuksen syntyä edesauttoi Espanjan kautta Marokolle välitetty 140 miljoonan euron EU-tuki rajavalvonnan tehostamiseen.

Espanja on toistaiseksi välttynyt Kreikan ja Italian kohtalolta massasiirtolaisuuden etulinjan vastaanottajamaana.

Viimeisimmän saatavilla olevan tilaston mukaan Salvamento Marítimo pelasti vuonna 2017 merestä Espanjaan yhteensä 23 135 henkeä eli Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön IOM:n mukaan noin 17 prosenttia kaikista sinä vuonna Välimeren yli Eurooppaan saapuneista siirtolaisista.