Liikenne- ja viestintäministeri Anne Berneriltä (kesk.) ei heru ymmärrystä Suomen Tuomariliiton ja Suomen Lakimiesliiton paheksuvalle näkemykselle valmisteltavan liikennevirhemaksun kansalaisten oikeusturvaa heikentävistä ongelmista. Sen sijaan Berner puolustaa voimakkaasti lakiehdotusta liikennevirhemaksusta, jonka on määrä aikanaan korvata nykyinen rikesakko.

– Me olemme selvittäneet tuota asiaa hyvin perinpohjaisesti ennen kuin esitys on lähtenyt lausuntokierrokselle. Lakiehdotus on Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännön ja eduskunnan perustuslakivaliokunnan linjausten mukainen. Myös hallinto-oikeudet ovat todenneet, että liikennevirhemaksu mahdollistaa perusoikeuksien toteutumisen ja Suomen kansainvälisten ihmisoikeusvelvotteiden noudattamisen. Oikeusministeriön mukaan käännettyyn todistustaakkaan perustuva liikennevirhemaksu on omaksuttavissa ainakin vähäisiin liikennerikkomuksiin, Berner huomauttaa.

Suomen tuomariliiton ja Suomen Lakimiesliiton tyrmistys ilmenee selkeästi lausunnoista, jotka liitot ovat lähettäneet liikenne- ja viestintäministeriölle tieliikennelain uudistuksen lakiluonnoksesta. Liitot nostavat lakiluonnoksesta esiin muun muassa sen, että liikennerikkomuksissa luovuttaisiin oikeusturvan peruskiviin kuuluvasta syyttömyysolettamasta (jokainen on syytön, kunnes syyllisyys on laillisesti todennettu.)

Bernerin mukaan syyttömyysolettama on rikosoikeusjärjestelmän ominaisuus ja uudistuksessa osa rikoksistä siirretään pois rikosoikeuden piiristä.

– Tällöin liikennevirhemaksun saajaa ei siis epäillä rikoksesta, eikä siihen sovelleta rikosoikeudellista syyttömyysolettamaa, Berner toteaa.

Berner: Täyttä näyttöä ei edellytetä

Liitot myös huomauttavat, että jatkossa liikennerikkomusta koskeva todistustaakka olisi syyttäjän sijasta liikennevirhemaksun saajalla. Tuomariliiton mukaan tekoon syyllistymisen tutkiminen jäisi mahdollisen muutoksenhaun varaan. Siinä asianosaisen olisi esitettävä perusteita sille, että ei ole syyllistynyt tekoon.

– Oikeusjärjestelmällemme vieras on seuraamuksen saajalle asetettava käänteinen todistustaakka ja se, että näyttövelvollisuus asetettaisiin sille, jolla olisi vähemmän mahdollisuuksia näytön esittämiseen.

Bernerin mukaan käännetyn todistustaakan osalta on olennaista, että ajoneuvon omistajan, haltijan tai tilapäisen käyttäjän täytyisi ainoastaan saattaa todennnäköiseksi, ettei ole kuljettanut ajoneuvoa rikkomuksen tekohetkellä.

– Täyttä näyttöä ei edellytetä. Käännettyyn todistustaakkaan on suhtautunut myönteisesti esimerkiksi Helsingin käräjäoikeus.

Bernerin mukaan esitetyssä uudistuksessa asioiden käsittely yksinkertaistuu ja nopeutuu ja kansalaisten oikeusturva paranee.

– Olemme tätä tosi laajasti harkinneet ja käyneet läpi. Henkilökohtaisesti uskon, että tämäntyyppinen muutos on lähempänä kansalaisten oikeustajua kuin nykyinen järjestelmä on, Berner sanoo.

Poliisi: Hankala todistaa itse

Poliisitarkastaja Heikki Ihalainen poliisihallituksesta sanoo, että tienkäyttäjä ei pysty jatkossa todistamaan syyttömyyttään sen kummoisemmin kuin nytkään.

– Kyllähän se todella hankalaa on. Oikeudessa on ollut tapauksia, joissa jopa tuomarit ovat menneet lankaan siinä, että muka jollakin laitteella ja gps-jutuilla on mitattu nopeuksia. Myöhemmin on selvinnyt, että oikeasti ei ole mitattu millään omilla laitteilla. Se vaan on niin, että poliisin laitteisiin ja mittaustapaan pitää luottaa. Jos virheitä tapahtuu, ne korjataan tietysti heti itse, eikä lähdetä mihinkään oikeuteen, Ihalainen sanoo.

Lue myös: Tuomarit pillastuivat rikesakon korvaajaksi esitetystä liikennevirhemaksusta: todistustaakka siirtyisi rangaistulle