Ilmainen toisen asteen koulutus eli lukio tai ammattikoulutus on liian kallista useammalle kuin joka kolmannelle opiskelijalle, ilmenee Opetushallituksen selvityksestä (siirryt toiseen palveluun).

Selvityksessä tarkasteltiin, millaisia kustannuksia opiskelijoille koituu oppimateriaaleista, työvälineistä ja ylioppilastutkintoon osallistumisesta.

Sitten kysyttiin, kuinka opiskelijat selviävät niistä. Moni ei tahdo selvitäkään.

Kulut koviksi kokevien määrä on huikea: 29 prosentilla lukiolaisista tai heidän perheistään on oman arvionsa mukaan taloudellisia vaikeuksia. Kuudella prosentilla taloudelliset vaikeudet ovat merkittäviä.

Ammattikoululaisista seitsemän prosenttia koki, että raha-asiat tuottavat heille jatkuvasti hankaluuksia. Ammattikouluissa kustannukset riippuvat siitä, mitä alaa tai tutkintoa nuori opiskelee.

Kulujen takia jopa keskeytyksiä

Tänään maanantaina julkistetun selvityksen mukaan oppimateriaalikustannukset ovat vaikuttaneet jopa joidenkin nuorten toisen asteen koulutuksen keskeyttämiseen. Tosin kustannukset eivät useimmiten ole keskeytyksen ainoa syy.

Luvut ovat niin suuria ja huolestuttavia, että selvityksen teettänyt opetus- ja kulttuuriministeriö parahti.

– Suomen vahvuus on koulutettu kansa. Varattomuus ei saa muodostua kenellekään kouluttautumisen esteeksi yhteiskunnassa, joka uskoo mahdollisuuksien tasa-arvoon, tiedotti opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen (kok.).

Ministeri penää tiedotteessaan (siirryt toiseen palveluun) keinoja heikoimmassa asemassa olevien nuorten auttamiseksi ja sanoo, että toimien tulee kohdentua nimenomaan putoamisvaarassa oleviin nuoriin.

Kohdennusta hän halajaa siksi, että valtion säkki ei ole pohjaton. Hän haluaakin lisäselvityksen vaikuttavimmista keinoista.

Yhtenä keinona Grahn-Laasonen väläyttää digitaalisten oppimateriaalien arvonlisäveron laskemista painettujen materiaalien tasolle.

Digitaalisuus on joissain tapauksissa laskenut oppimateriaalikustannuksia, mutta niitä ei toisaalta voi hankkia käytettyinä, kuten perinteisiä, painettuja kirjoja.

Käytettyjen kirjojen hankkiminen on alentanut opiskelijoiden kustannuksia, mutta digitalisaation myötä sekään ei ole kovin helppoa.

Selvitys ei ole kovin lohdullinen, ei oppilaille eikä opetusministerille. Siinä todetaan varsin tylysti, että "lukion kustannuksiin ei ole näkyvissä merkittäviä muutoksia" ja että "myöskään ammatillisen perustutkintokoulutuksen kustannusten ei odoteta muuttuvan merkittävästi".

Lukiolaisella oltava kannettava tietokone

Lukiolaisen 2 500 euron potti laskettiin siten, että nykyopinnoissa välttämätön kannettava tietokone maksaa 600 euroa.

Loput kulut tulevat oppikirjoista ja lukion toimintakulttuuriin kiinteästi kuuluvista asioista, kuten opintovierailuista ja vanhojentansseista, penkkareista ja tutkintomaksuista.

Ammattiopinnoissa oppikirjamaksut voivat olla keveämmät, mutta materiaalimaksut vastaavasti suuremmat.

Selvityksessä todetaan myös, että luonnollisesti kustannuksia syntyy koulutuksen lisäksi asumisesta ja elämisestä.

Kuten varmasti jokainen vanhempi tietää, lapsiperheellä ja erityisesti teini-ikäisen perheellä kuluja riittää (IS) (siirryt toiseen palveluun).

Miten opinnot rahoitetaan

Mistä rahat sitten tulevat elleivät vanhempien lompakosta?

Selvityksen mukaan yli puolet, eli 57 prosenttia, käy kesätöissä. Tilastokeskuksen ja Nuorisobarometrin kyselytulosten mukaan lukion ohessa töissä kävi reilu viidennes.

Ja sitten on yhteiskunta.

Selvityksessä mainitaan, että opiskelijat ovat lapsilisän piirissä sen vuoden loppuun saakka, jolloin he täyttävät 17 vuotta. Opiskelijat voivat hakea opintotukea ja kodin ulkopuolella asuva opiskelija voi saada myös yleistä asumistukea. Toimeentulotuki on opiskelijan viimesijainen taloudellinen tuki.

Moni velkaantuu

Opetushallituksen selvityksestä kertova tiedote (siirryt toiseen palveluun) päättyy ikävään toteamukseen velkaantumisesta, kun ajatellaan, kuinka nuorista isänmaan toivoista toisen asteen opiskelijoissa on kyse.

"Viitteitä opiskelijoiden taloudellisesta tilanteesta antaa myös se, kuinka moni toisen asteen opiskelijoista nostaa opintolainaa. Lukiolaisista 2,8 prosentilla on opintolainaa. Ammatillisissa oppilaitoksissa opiskelevista 16‒19-vuotiaista nuorista 11 prosenttia on ottanut opintolainaa."

Lue lisää:

Kysely: Lukio- ja ammattikouluopintojen hinta yllättänyt monet – "En olisi koskaan osannut odottaa näin suuria kustannuksia"

Toisen asteen opintojen hinta nousee tuhansiin – Pysäyttääkö tekniikka opiskelijoiden köyhtymisen?