Maito on terveellistä ja se vahvistaa luita. Näin olemme oppineet. Tuore tutkimus kertoo kuitenkin jotain aivan muuta.

– Ruotsalaistutkimuksessa todettiin, että kolme lasia tai enemmän maitoa juoneilla oli suurempi riski kuolleisuuteen, kuin alle lasin juoneilla. Ja toisaalta se runsas maidonjuonti ei näyttänyt suojaavan luunmurtumilta eikä reisiluunkaulamurtumilta, tiivistää ravitsemustutkija Jaana Laitinen Työterveyslaitokselta.

Hapanmaitovalmisteita runsaasti kuluttaneilla ei vastaavaa yhteyttä kohonneeseen murtumariskiin tai ennenaikaisiin kuolemiin löydetty.

Tutkijaryhmä on arvuutellut, että selitys voi löytyä maitosokerista, jota hapanmaitotuotteissa on vähemmän kuin tavallisessa maidossa. Maidon sisältämät sokerit voisivat aiheuttaa elimistölle jatkuvan, mutta lähes huomaamattoman tulehdustilan, niin sanotun matala-asteisen tulehduksen. Mielenkiintoisesta tutkimuksesta löytyy kuitenkin kritisoitavaa.

– Eniten maitoa juovien ryhmässä oli joitain pieniä eroja - muun muassa kovan rasvan saanti oli hiukan runsaampaa, eikä sitä oltu myöskään suhteutettu energiansaantiin, joka oli myös runsaampaa, Laitinen huomauttaa, ja jatkaa.

– Nämä tutkijat pohtivat myös, oliko esimerkiksi se eniten maitoa juovien ryhmä lihonut eniten sen seuranta-ajan myötä ja lihominen lisää rasvakudosta ja rasvakudos taas aiheuttaa matala-asteista tulehdusta.

Maito vahvistaa luita?

Runsaasti huomiota herättänyt tutkimus kyseenalaistaa maidon tunnetuimman terveysvaikutuksen. Vieläkö voidaan väittää, että maito vahvistaa luita?

– Maito sisältää paljon kalsiumia ja d-vitamiinia hyvin, joka edistää sen kalsiumin imeytymistä, lisäksi siellä on muitakin hyviä ravintoaineita, jotka edistävät sen kalsiumin imeytymistä. Eli kyllä sanoisin edelleenkin, että ihan hyvä väite, Valtion ravitsemusneuvottelukunnassakin vaikuttava Laitinen vakuuttaa.

Entä olisiko syytä rajoittaa maidonjuontia tai keskittyä muihin maitovalmisteisiin?

– En nyt sanoisi, että kenenkään pitää lopettaa maidonjuontia, että ei ne yksinään riitä muuttamaan meidän ravitsemussuosituksia, että edelleenkin rasvattomia tai vähärasvaisia maitovalmisteita 5-6 desilitraa päivässä ja pari-kolme viipaletta juustoa vähärasvaisena, niin se on se mihin tavoitellaan.

Maitorasva on suurimmaksi osaksi niin sanottua kovaa eläinrasvaa. Siksi viralliset ravitsemussuositukset ovat vähärasvaisten maitotuotteiden kannalla. Puolestapuhujia riittää tosin vähemmän prosessoiduillekin maitotuotteille, joiden rasvapitoisuus on korkeampi.

Jaana Laitinen Kuva: Yle, Akuutti

Lisää tutkimuksia tarvitaan

Matala-asteisen tulehduksen lisäksi tutkijaryhmä on selittänyt tuloksia myös oksidatiivisella stressillä, joka on eräänlainen epätasapainotila soluissa. Tämän tilan sanotaan altistavan muun muassa syövän ja sepelvaltimotaudin synnylle.

– Siellä ei ollut tietoa esimerkiksi siitä, miten paljon nämä maidonjuonnin määriin jaotellut ryhmät söivät hedelmiä, marjoja, kasviksia, jotka ovat terveyttä suojaavia. Ja me tiedetään tutkimusnäytöstä, että kasvikset suojaavat syövältä ja myös sydän- ja verisuonisairauksilta. Sillä tavalla se on minusta iso puute siinä tutkimuksessa, kritisoi Laitinen.

Tutkimuksessa oli mukana yli 100 000 ruotsalaista. Mukana olleiden ikä vaihteli 39-74 ikävuoden välillä. Naisia seurattiin kaksikymmentä vuotta, ja alun perinkin hieman varttuneempaa miesten ryhmää yhdentoista vuoden ajan.

– Se oli isolla aineistolla tehty ja siellä oli hyvin näitä muita mahdollisia sekoittavia tekijöitä selvitetty. Mutta siellä on myös nämä omat puutteensa, Laitinen pohtii.

– Ajattelisin, että tarvitaan lisää tutkimuksia.

maitohylly Kuva: Yle, Akuutti

Työllistävä maito

Ravitsemussuositusten ruokapyramidista maidon osuus ei ole kovinkaan suuri, mutta kauppojen hyllytilaa maitotuotteet valtaavat koko ajan lisää. Elintarviketeollisuus luo uusia houkuttelevia tuotteita, ja kuluttajat pitävät kysyntää yllä. Maito kuuluu kuitenkin perinteisesti suomalaiseen ruokakulttuuriin.

– Sille on pitkät perinteet ja maidossa sekä maitovalmisteissa on aika suuri valikoima vaihtoehtoja, eli saa vaihtelua ruokavalioon. Se on ravitsemuksellisesti erittäin rikas ruoka-aine, maidonjuonti tukee suomalaista työllisyyttäkin, summaa Laitinen, mutta muistuttaa myös kääntöpuolesta.

– Meillähän on puhuttu paljon siitä, että Suomessa juodaan runsaasti maitoa, ja että meillä on hyvin paljon ykköstyypin diabeetikoita - että onko tällä jotakin yhteyttä. Ja siitä on käynnissä tutkimuksia, että onko tämä oikeasti syy-seuraussuhteessa.

manteleita ja muita kalsiumin lähteitä Kuva: Yle, Akuutti

Vaihtoehtoja maidolle

Kaikille maito ei kuitenkaan sovi. Selittämättömät vatsavaivat tai eettiset syyt saavat monet kuluttajat kiertämään maitotuotteet kaukaa, ja hakemaan kalsiuminsa muista tuotteista. Ihan helppoa se ei ole, sillä maitotietous iskostetaan suomalaisiin jo koulunpenkissä, ja muut kalsiuminlähteet jäävät maidon varjoon.

– Kaikenlainen kalsiumin saanti vahvistaa luita. Lapsilla, nuorilla, nuorilla aikuisilla vahvistaa luita, ja tietenkin luuliikunta. Ja kun se luiden haurastuminen alkaa tapahtua, niin sitä voidaan hidastaa riittävällä kalsiumin ja d-vitamiinin saannilla ja edelleen luuliikunnasta huolehtimisella, tarkentaa Laitinen.

Pähkinät, mantelit, pavut, kaalet, marjat ja kasvikset, tofu sekä ruotoineen syötävät pienet kalat sisältävät hyvin kalsiumia. Lisättynä sitä on myös monissa soija- ja kaurajuomissa sekä kalkkitablettina apteekin hyllyltä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta löytyviltä Fineli-sivuilta voi kunkin ruoka-aineen kalsiumpitoisuuden tarkistaa. Päivittäinen kalsiumin saantisuositus Suomessa on 800 milligrammaa, mutta pitoisuuden lisäksi tulee huomioida myös kalsiumin imeytymistehokkuus. Siitä tietoa on kerännyt sivuilleen Vegaaniliitto.

Linkki ruotsalaistutkimukseen.

Asiantuntija:

JAANA LAITINEN, ravitsemustutkija, laillistettu ravitsemusterapeutti, Työterveyslaitos