Mistä on kyse? Venäjän asuntokanta on katastrofaalisessa tilassa, korjauskelvottomia taloja on tuhansia.

Valtiolla on ohjelma, jonka tarkoituksena on purkaa tai peruskorjata taloja, mutta rahaa on liian vähän.

Moni talo on niin ränsistynyt, että rakenteet hajoavat ja esimerkiksi katot romahtavat.

Asukkailta kerätään rahaa peruskorjauksiin, mutta useimmat eivät usko, että rahat menevät peruskorjaukseen.

Näky on lohduton ja haju sietämätön. Kylpyhuoneen sisäkatto on romahtanut edellisiltana alas. Huone sijaitsee ison asuintalon ylimmässä, neljännessä kerroksessa. Talon asunnot ovat niin sanottuja kommunalkoja eli jokaisella perheellä on oma huone, mutta keittiö ja kylpyhuone ovat yhteiset.

Kyseisen portaikon kaikki 110 asukasta evakuoitiin yöksi ja kunnan korjausmiehet poistivat katosta loput hajoavasta pinnoitteesta. Kylpyamme ja vessanpönttö ovat edelleen täynnä roskaa, eivätkä asukkaat voi käyttää kylpyhuonetta.

– Tämä on kauheaa, mihin voimme mennä, kysyy Maša Koženova.

Isä pelastui onnettomuudelta

Talon kaikki asukkaat ovat tuohtuneita ja huolestuneita. Edellisiltana pikkupoika oli kuullut kummallista ääntä kylpyhuoneesta ja kun hänen isänsä meni katsomaan, kylpyhuoneen sisäkatto romahti alas. Onneksi isä oli ovella eikä huoneen sisällä. Asukkaat pakenivat pihalle.

Ulkona oli kylmää ja talon väki joutui odottamaan toista tuntia ennen kuin paikalle tuli linja-autoja, joilla he pääsivät tilapäismajoitukseen. Kun asukkaat aamulla tulivat takaisin kotiinsa, kylpyhuone oli edelleen korjaamatta.

Kylpyammeessa on vielä katolta pudonnutta roskaa. Kerstin Kronvall / Yle

Asuntotilanne on katastrofaalinen

Vastaavia tilanteita on ollut Venäjällä tuhansia. Asuntokanta on vaarallisen huonossa kunnossa ja valtiolla on kunnianhimoinen ohjelma, jonka tarkoituksena on joko purkaa tai peruskorjata kaikkein huonokuntoisimmat talot. Ohjelman piirissä on yli 11,4 miljoonaa neliömetriä ja asuinkelvottomissa asunnoissa asuu 733 230 ihmistä. Ohjelmalle on annettu valtion budjetista kaudelle 2013–17 yhteensä 183,4 miljardia ruplaa eli noin 2,6 miljardia euroa.

Talo, jonka sisäkatto romahti, ei kuulu tämän ohjelman piiriin. Paikallisviranomaiset ovat nimittäin luokitelleet sen kelvolliseksi, vaikka korjaustarve on ilmeinen.

Peruskorjausta odottaville asunnoille, joita ei kuitenkaan pidetä asukkaille vaarallisina, on oma järjestelmänsä. Asukkailta kerätään kuukausittain ylimääräinen maksu peruskorjausta varten.

Kukaan ei usko, että korjaukset toteutuvat

Nadežda Kosareva Yle

Kaikkialla Venäjällä asukkaita epäilyttää koko peruskorjauskeräys. Kukaan ei usko, että rahat oikeasti menevät korjauksiin. Ja jos meneekin, niin moni epäilee, että omaa taloa ei korjata vaan rahat käytetään jonkun toisen hyväksi. Laaja korruptio sekä hallinnossa että rakennusalalla antaa aihetta epäilllä.

– Rahaa ei kerätä riittävästi, jopa maltillinen remontti maksaa paljon, sanoo Nadežda Kosareva, joka johtaa Kaupunkitalous-instituuttia Moskovassa.

Instituutti keskittyy asuntopolitiikkaan ja Kosareva on maan arvostetuimpia asiantuntijoita alalla. Hän haluaisi muuttaa monta seikkaa Venäjän asuntopolitiikassa.

– Ensinnäkin haluaisin, että valtio ryhtyisi kunnolla panostamaan vuokra-asuntojen tuotantoon.

Jokaisella perheellä on yksi huone, johon kaikki tavarat eivät mahdu. Kerstin Kronvall / Yle

Venäjällä on huutava pula vuokra-asunnoista

Talon porraskäytävä. Kerstin Kronvall / Yle

Vuokrattavia asuntoja on jonkun verran yksityisellä puolella, mutta siellä rehottaa laittomuus. Vuokranantajat ja vuokralaiset ottavat suuria riskejä, koska yleensä ei tehdä minkäänlaista vuokrasopimusta. Vuokranantajat eivät halua maksaa tuloistaan veroja ja siksi kaikki tapahtuu pimeästi.

Nadežda Kosareva haluaisi muuttaa myös asuntolainaa ottaneiden verovähennysoikeutta. Hänen mielestään tuki kohdistuu väärin. Ne, jotka pystyvät saamaan lainan ja ostamaan asunnon, eivät ole valtion tuen tarpeessa.

Valtio menettää verovähennysoikeuden takia 200 miljardia ruplaa verotuloja. Pelkästään pienentämällä verovähennysoikeutta valtio saisi Kosarevan mielestä paljon rahaa käytettäväksi vähäosaisten asunto-olojen parantamiseksi.

Köyhät asunnonomistajat ovat pulassa

Joku asukkaista on halunnut lisätä viihtyvyyttä. Kerstin Kronvall / Yle

Asuntojen niin sanotut köyhät omistajat ovat erityisen ongelmallinen ryhmä. Kun Neuvostoliitto kaatui, ihmisille annettiin oikeus yksityistää asuntonsa ilmaiseksi. Tällä oli suuri merkitys, kun uuden hallinnon piti luoda asuntomarkkinat. Neuvostoliitossa asuntomarkkinoita ei ollut. Asukkaille yksityistäminen merkitsi turvallisuutta oman asunnon ansiosta.

Vain harvalla ihmisellä oli kuitenkin varaa ylläpitää saati korjata asuntonsa. Tämä sai aikaan asuntokannan rapistumiseen. Seuraukset näkyvät nyt esimerkiksi romahtaneina kattoina ja toimimattomina vesijohtoina.

Monet venäläiset uskovat yhä neuvostoajoilta periytyvään ajatukseen, että joku toinen on aina vastuussa. Asunnonomistajat eivät ole sisäistäneet, että heidän pitäisi itse säästää rahaa ja tehdä korjauksia.

Lapset sanovat viihtyvänsä talossa. Kerstin Kronvall / Yle

Suomen asunto-osakeyhtiömalli olisi hyvä ratkaisu

Nadežda Kosarevan mielestä olisi järkevää ottaa mallia Suomesta ja perustaa asunto-osakeyhtiöitä myös Venäjälle. Tällä tavalla myös asunnon hankkiminen tulisi halvemmaksi.

– Valtion pitäisi tukea tätä kehitystä ja antaa ilmaisia tontteja sekä apua osakeyhtiöiden perustamiseen, Kosareva sanoo.

Kosareva muistuttaa, että asuntomarkkinat ovat uudehko ilmiö Venäjällä. Myös asuntolainajärjestelmä on ollut olemassa vasta vähän yli kymmenen vuotta.

Kaikki eivät halua pois kehnoista asunnoista

Ränsistyvissä taloissa asuvat miljoonat ihmiset tietävät, ettei heidän asunto-olojaan paranneta nopeasti. Ihmisillä tuntuu olevan hämmästyttävä kyky sopeutua ja pärjätä kolkoissakin kodeissa. Talossa, jossa kylpyhuoneen sisäkatto romahti, asuu sata lasta. Pihalla käy vilske eikä leikkikavereista ole pulaa. Lapset ovat tyytyväisiä.

– Emme halua muuttaa pois – olemme jo tottuneet tähän, he sanovat.