Hiki nousee otsalle jo pelkästä ajatuksesta: 25 penkkipunnerrusta 45 kilon painoilla minuutissa.

Se on yksi voimaa mittaava vaatimus pelastuskurssille pääsemiseksi. Ja yleensä se kohta, johon naishakijoiden matka tyssää Helsingin kaupungin pelastuskoulun pääsykokeissa.

– Oman kokemukseni mukaan nainen törmää fyysisissä testeissä aina siihen penkkipunnerrusrajaan. Testeissä eteenpäin pääseminen jää naisilla kiinni ihan yhdestä kahdesta punnerruksesta, pelastuskoulun rehtori Matti Waitinen kertoo.

Helsingin pelastuskoulusta valmistuu palomies-ensihoitajia. Vuosittain sisään kouluun otetaan 15 opiskelijaa.

Waitisen mielestä penkkipunnerrusvaatimusta voitaisiin helpottaa naisten osalta 10 prosentilla, mikä tarkottaisi, että naisilta vaadittaisiin 22–23 penkkipunnerrusta minuutissa. Tämä ei vaikuttaisi pelastajan työssä pärjäämiseen.

– Aika harvassa ovat sellaiset tehtävät, että palomies joutuu selällään maaten punnertamaan käsillään painoa ylöspäin, mutta toki pelastajan työssä vaaditaan fysiikkaa. Ei pelkästään palomiestyössä vaan myös ensihoitotyössä, jota Helsingissäkin tehdään vuosittain mittava määrä.

Keskustelua pääsykoevaatimusten helpottamisesta ei ole juuri käyty

Suomessa pelastajia koulutetaan Helsingin lisäksi Kuopion Pelastusopistossa. Helsingissä pelastajakoulutuksen opinnot valmentavat muun muassa pelastustehtäviin sekä ensihoidon tehtäviin.

Waitinen kertoo, että esimerkiksi Australiassa ja Yhdysvalloissa naisille on erilaiset fyysiset testit alalle pääsemiseksi.

Pelastuskoulun rehtori tietää, että hänen avauksensa pääsyvaatimusten höllentämisestä saa pelastusalalla aikaan äläkän.

– Tätä ei ole juuri ehdotettu Suomen tasolla aikaisemmin. Joskus ajatus on vilahtanut sivulauseessa, mutta nuijittu maanrakoon nopeasti. Meillä on yli 150-vuotiset perinteet, ja asioita on tehty aina samalla tavalla, mutta maailmaa muuttuu, Waitinen toteaa.

– Varmasti ajatus onkin osin ennenaikainen. Työhän on hyvin fyysistä. Autettavien ja onnettomuuden uhrien kannalta on varmasti ihan sama onko auttaja mies vai nainen. Pääasia, että apu tulee nopeasti, oikein ja tehokkaasti. Siitä on pidettävä ehdottomasti kiinni, Waitinen sanoo.

Waitisen mukaan naisia tarvittaisiin Helsingissä muun muassa ensihoitajiksi kohtaamaan naispuolisia maahanmuuttajapotilaita. Vuosittain Helsingissä on lähes 65 000 ensihoitotehtävää.

– Helsinki on moni-ilmeinen kaupunki ja pelastuslaitoksen pitäisi olla samannäköinen. Eli ei pelkästään kantasuomalaisia, 40-vuotiaita kahden lapsen isiä, jotka ajavat Toyotalla ja asuvat Kehä III:n ulkopuolella. Helsinki tarvitsee monikulttuurisen ja monimuotoisen pelastuslaitoksen.

Naisten asema pelastusalalla hyvä

Tällä hetkellä Helsingin pelastuskoulussa opiskelee kaksi naisopiskelijaa, jotka suorittavat parhaillaan ensihoidon tehtäviin liittyviä opintoja.

– He ovat läpäisseet aikoinaan vaativat fyysiset testit kirkkaasti, Waitinen kertoo.

Vaikka pelastusala on miehinen, Waitinen näkee naisten aseman alalla olevan hyvä. Naisia on paljon esimerkiksi palotarkastajina ja väestönsuojelusuunnittelijoina.

– Naisia on paljon erinäisissä tehtävissä, ja kyllä he viihtyvät erittäin hyvin. Oma tyttäreni on ollut nyt vähän yli kymmenen vuotta pelastuslaitoksen palveluksessa palotarkastajana ja hänen mielestään tämä on ihan supertyöpaikka.

Aiheesta kertoi viime viikolla pelastusalan ammattilehti Pelastustieto (siirryt toiseen palveluun).

Lisää aiheesta:

Helsingin pelastuslaitos tarvitsee maahanmuuttajia palomiehiksi – ”Brankkareiden pitää olla kaupunkilaistensa näköisiä"

Kaksi naista pääsi palomieskoulutukseen – edellinen valmistui vuosikymmen sitten

Julkisuus tuli kaupan päälle – tulevat Stadin naisbrankkarit kiertävät haastattelusta toiseen

Helsingin Pelastuskouluun on vuosi vuodelta enemmän hakijoita