Päiväkodeissa ympäri maata on ensi vuoden syksynä reilusti nykyistä enemmän kokopäiväisiä lapsia, jos hallitusohjelmassa luvattu muutos etenee tämän hetken suunnitelman mukaan.

Hallitus aikoo palauttaa kaikille lapsille oikeuden varhaiskasvatukseen koko päiväksi, vaikka vanhemmat olisivat työttöminä tai hoitaisivat perheen muita lapsia kotona.

Opetusministeri Li Anderssonin (vas.) mielestä varhaiskasvatuksen on oltava tasa-arvoisesti kaikkien lasten oikeus.

– Tällä hetkellä lasten oikeus varhaiskasvatukseen on riippuvainen siitä, missä kunnassa lapsen perhe asuu ja vanhempien asemasta työmarkkinoilla. Tämä on luonut eriarvoisuutta lasten välille eri puolilla Suomea, ministeri sanoo.

Subjektiivista varhaiskasvatusoikeutta koskevan muutoksen valmistelu on kesän aikana edennyt ripeästi. Luonnos lakimuutoksesta (siirryt toiseen palveluun) on tällä hetkellä lausuntokierroksella ja rahoitus käsitellään tämän syksyn budjettineuvotteluissa.

Valtiovarainministeriö kertoi keskiviikkona, että sen budjettiesitys sisältää määrärahaa varhaiskasvatusoikeuden laajentamiseen.

Opetusministeri Li Anderssonin (vas.) mielestä kokopäiväinen varhaiskasvatusoikeus ei saa riippua siitä, missä perhe asuu tai ovatko vanhemmat töissä. Mårten Lampén / Yle

Osa kunnista rajaa hoitoaikaa, osa ei

Onko vanhemmilla mahdollisuus valita lapselleen kokopäiväinen hoito, riippuu tällä hetkellä perheen asuinpaikasta.

Edellisen hallituksen aikana tehty lakimuutos mahdollisti sen, että kunta voi rajata varhaiskasvatusoikeuden 20 tuntiin viikossa, jos lapsen vanhemmat ovat esimerkiksi työttöminä. Osa kunnista otti rajoituksen käyttöön, osa ei. Opetusministeriön keväällä 2019 tekemän kyselyn perusteella ainakin 135 kuntaa rajaa tänä vuonna varhaiskasvatusoikeutta.

Vantaa puolestaan päätti ensin rajata hoitotunteja, mutta viime syksynä rajaus poistettiin. Vantaalaisessa Illenpihan päiväkodissa muutos näkyi heti.

– Osapäiväryhmämme purkautui kokonaan ja siitä tuli kokopäiväryhmä. Kaikki asiakkaat vaihtoivat hoitomuotonsa kokopäiväiseksi, Illenpihan päiväkodin johtaja Sari Eskola sanoo.

Osa niistä perheistä, joilla on mahdollisuus, käyttää nyt kuitenkin hoitoaikaa joustavasti.

– Mielellään ei tulla heti kahdeksalta, vaan myöhemmin. On myös vapaapäiviä, Sari Eskola kertoo.

Illenpihan päiväkodissa Vantaalla totuteltiin kesän jälkeen arkeen. Outi Koponen auttoi lapsia ulkovaatteiden pukemisessa. Mårten Lampén / Yle

Koko Vantaalla kokopäiväisiä lapsia tupsahti vuodentakaisen uudistuksen myötä hoitoon yli tuhat eli 14 prosenttia enemmän aiempaan verrattuna. Täyden päivän hoidossa olevien lasten määrän lisääntyminen on myllertänyt Vantaan päiväkotien arkea.

– Suurin haaste on ollut kentällä sopeutua näin nopeisiin muutoksiin, Vantaan varhaiskasvatuksen johtaja Sole Askola-Vehviläinen toteaa.

Kokopäivähoidon mahdollisuuden palauttaminen kaikille lapsille on vaatinut Vantaalla kuusi uutta rakennusta ja lisää henkilökuntaa. Osa työntekijöistä on siirtynyt lyhyemmästä työajasta täyteen työaikaan. Samaan aikaan päivähoitoikäisten lasten määrä on Vantaalla kasvanut. Muutos on maksanut kaupungille 5,5 miljoonaa euroa.

Päiväkodin johtaja: yhteinen toiminta ja leikki tärkeää

Varhaiskasvatusoikeuden laajentaminen tarkoittaa sitä, että kokopäiväinen hoito on kaikille lapsille mahdollisuus, ei pakko.

Illenpihan päiväkodin johtaja Sari Eskola uskoo vanhempien itse tietävän, onko omalle lapselle parempi osallistua varhaiskasvatukseen kokopäiväisesti vai osa-aikaisesti. Hän korostaa, että päiväkotipäiviä kannattaa lyhentää ja vapaita kannattaa pitää, jos perheellä on siihen mahdollisuus.

– Ei lapsi varhaiskasvatuksessa nukkumalla ja syömällä saa mitään sen kummempaa kuin kotonakaan saisi. Mutta varhaiskasvatus sinänsä, yhteinen toiminta ja leikkiminen muiden kanssa on tosi tärkeää lapselle, Sari Eskola sanoo.

Vantaalaisen Illenpihan päiväkodin johtajan Sari Eskolan mielestä yhteinen toiminta ja leikki muiden kanssa on lapselle tärkeää. Hän kuitenkin kannustaa perheitä välillä lyhentämään hoitopäiviä, jos se on mahdollista. Mårten Lampén / Yle

Vantaan varhaiskasvatuksen johtajan Sole Askola-Vehviläisen mukaan Suomessa on yleisesti vahva luottamus siihen, että laadukas varhaiskasvatus tukee kaikkien lasten kasvua ja oppimista. Hän nostaa lisäksi esiin joitakin esimerkkejä.

– Julkisessa keskustelussa on tuotu esille huoli maahanmuuttajataustaisten lasten suomen kielen oppimisesta ja kotoutumisesta. Kokoaikainen varhaiskasvatus varmistaa näiden tavoitteiden toteutumisen, Askola-Vehviläinen sanoo.

Keskustelussa on hänen mukaansa noussut esiin myös se, että työttömien perheiden lasten etu on kokoaikaisessa varhaiskasvatuksessa. Tämä mahdollistaa perheiden osallistumisen työllisyystoimenpiteisiin ja työnhakuun.

Li Andersson: Varhaiskasvatus luo pohjaa koulussa oppimiselle

Opetusministeriön mukaan kokoaikaisen varhaiskasvatusoikeuden palauttaminen kaikille lapsille maksaisi valtionosuuksien lisäyksinä ensi vuonna noin 7 miljoonaa euroa ja vuodesta 2021 alkaen 17 miljoonaa euroa.

– Sillä on tarkoitus kattaa niiden kuntien kustannuksia, joissa varhaiskasvatusoikeuden rajaus on tehty ja joissa tilanne tämän lainmuutoksen seurauksena tulee muuttumaan, opetusministeri Li Andersson sanoo.

Vantaalaispäiväkodin lapsia leikkimässä. Mårten Lampén / Yle

Anderssonin mielestä pieniin lapsiin ja varhaiskasvatukseen täytyy panostaa, vaikka uudistukset eivät ole ilmaisia.

– Panostukset varhaiskasvatukseen ovat hyvin kustannustehokas tapa edistää lasten tasa-arvoa. Varhaiskasvatuksessa luodaan jo pohjaa oppimiselle, mitä tapahtuu koulunkäynnin aikana.

Opetusministeri pitää tässä vaiheessa varmana, että kaikilla lapsilla on ensi syksynä oikeus koko päivän varhaiskasvatukseen.

– Kyllä minä pidän sitä varmana. Mielestäni on tapahtunut aika iso asenneilmapiirin muutos. Ainakin itse toivon, että nyt Suomessa ymmärretään, että koulutus ja varhaiskasvatus pitää nähdä investointeina nuorimpiin kansalaisiin, heidän hyvinvointiinsa ja oppimiseensa, Li Andersson sanoo.