Rampautuuko Euroopan parlamentin toimintakyky ensi kesänä? Miten EU:n päätöksenteko tulevaisuudessa onnistuu, vai onnistuuko se lainkaan?

Näistä asioista on kyse toukokuun lopussa käytävissä EU-vaaleissa.

Ei pelkästään siitä, ketkä 14 suomalaista valitaan Euroopan parlamenttiin toukokuussa.

– Vaaliasetelma ei ehkä koskaan parlamentin historiassa ole ollut niin epäselvä ja lopputulos niin epävarma kuin nyt, sanoo Euroopan parlamentissa 20 vuotta työskennellyt vasemmistoryhmän pääsihteeri Sanna Lepola.

Ensimmäisten vaaliennusteiden mukaan maahanmuutto- ja EU-vastaisten populistiryhmien osuus kasvaa parlamentissä merkittävästi.

Se, mitä tästä lopulta seuraa, on kuitenkin hämärän peitossa.

Yle Uutisgrafiikka, lähde: Kantar Public / Euroopan parlamentti

Periaatteessa seurauksia voi olla kolmenlaisia: Yksi, tosin epätodennäköinen, vaihtoehto on, että riitaisat ääriliikkeet yhdistävät voimansa ja nousevat jopa parlamentin suurimmaksi ryhmäksi.

Silloin parlamentin johto siirtyisi euroskeptikoille ja parlamentin kannat esimerkiksi maahanmuuttoon jyrkkenisivät nykyisestä selvästi.

Toinen vaihtoehto on, että EU-myönteiset puolueet kääntävät ääriliikkeiden nousun yllättäväksi voitokseen. Tämä on tosin vielä epätodennäköisempää kuin ääriliikkeiden yhdistyminen. EU-myönteisten menestykseen vaikuttaa erityisesti se, millaista vetoapua Ranskan presidentti Emmanuel Macron pystyy tarjoamaan parlamentin liberaaliryhmille.

Todennäköisin vaihtoehto on toistaiseksi kahden yllä olevan välimuoto. Siinä vanhojen valtapuolueiden suosio edelleen laskee, mutta ei niin paljon, että EU-kielteiset puolueet saisivat enemmistön.

Tämän tilanteen seuraukset olisivat arvaamattomat.

On syytä muistaa, että osalle ryhmistä päätöksenteon hidastaminen ja estäminen on myös tavoite.

Euroopan parlamentissa kantojen muodostaminen perustuu ennen kaikkea enemmistön rakentamiseen. Siellä ei ole Suomen eduskunnasta tuttua hallitus-oppositio-asetelmaa, vaan jokaisen päätöksen taakse on erikseen kerättävä enemmistö.

Parlamentin enemmistö tarvitaan, jotta EU voi säätää lakeja, solmia kauppasopimuksia ja käyttää rahaa. Ilman parlamentin enemmistöä ei voida päättää EU:n ja Yhdysvaltojen välisestä kauppasopimuksesta, kellojen siirrosta luopumisesta tai uusista ilmastolaeista. Ilman parlamentin enemmistöä ei voida hyväksyä edes ensi syksynä aloittavaa komissiota.

On syytä muistaa, että osalle ryhmistä päätöksenteon hidastaminen ja estäminen on myös tavoite.

Tähän asti esimerkiksi Britannian EU-eroa ajava brittiläinen Ukip-puolue on sääntöjensä mukaan äänestänyt ainoastaan sellaisten esitysten puolesta, jotka tähtäävät EU:n vallan murentamiseen.

Osaa euroedustajista on arvosteltu siitä, että päätöksentekoon osallistuminen ei kiinnosta heitä tarpeeksi. Patrick Seeger / EPA

Synkimpien ennusteiden mukaan vaalitulos, jossa vanhat puolueet menettävät enemmistönsä niukasti, voi johtaa poliittiseen umpisolmuun. Silloin lakien säätäminen Euroopan unionissa loppuisi kokonaan.

Vielä vaikeampaa olisi erittäin suurten päätösten tekeminen. Esimerkiksi EU:n perussopimuksen muutokset tai komissiolle annettava epäluottamuslause vaativat taakseen kaksi kolmasosaa parlamentissa annetuista äänistä.

Vanhojen suurten kannatus voi pudota ensimmäistä kertaa historiassa alle 50 prosentin.

Mutta kerrataan vielä, miksi ryhmien koko on niin tärkeä kysymys, että se saa virkamiesten kämmenet hikoamaan jo nyt.

Tälläkin hetkellä kahdella suurimmalla ryhmällä keskustaoikeistolaisella EPP:llä ja sosiaalidemokraattisella S&D:llä on 54 prosentin enemmistö Euroopan parlamentissa. EPP:hen kuuluu Suomesta kokoomus, S&D:hen SDP.

Toukokuussa on mahdollista, että näiden vanhojen suurten ryhmien kannatus putoaa ensimmäistä kertaa suorilla vaaleilla valitun parlamentin historiassa alle 50 prosentin.

Siis ensimmäistä kertaa vuoden 1979 jälkeen.

Muutos olisi valtava, sillä EPP on lähes koko parlamentin historian ajan ollut parlamentin suurin ryhmä. Päätöksenteko on pitkään perustunut sen ja S&D:n tiiviiseen yhteistyöhön.

Siksi suuri kysymys on se, keiden kanssa EPP ja S&D pyrkivät ensi kesästä alkaen enemmistöä rakentamaan.

Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker. Stephanie Lecocq / EPA

EPP:n ja S&D:n vaikeuksissa on kyse samasta asiasta, joka on viime aikoina hidastanut hallituksen muodostamista vaalien jälkeen esimerkiksi Saksassa, Ruotsissa ja Italiassa.

Vanhat valta-asetelmat ovat murtuneet ja pienet ja keskikokoiset puolueet lisänneet kannatustaan.

Lähes ikiaikaisena pidetty EPP:hen kuuluva saksalaispuolue, Angela Merkelin kristillisdemokraatit koki ison vaalitappion edellisissä liittopäivävaaleissa. Lisäksi ryhmää hiertää Unkarissa yhä itsevaltaisemmaksi käyvä Viktor Orbán ja tämän Fidesz-puolue. Fidesziin kuuluvat 11 meppiä ovat tällä hetkellä EPP-ryhmän jäseniä.

Osa ryhmästä on jo pitkään halunnut potkia Fideszin ulos mutta eivät kaikki. Eivät vielä senkään jälkeen, kun Fidesz syytti mediakampanjassaan EU-komission puheenjohtajaa Jean-Claude Junckeria laittoman maahantulon kannattamisesta.

Kokoomus on jo muutaman muun puolueen lisäksi vaatinut Fideszin erottamista.

Fidesz on mennyt liian pitkälle. Meidän on aika käynnistää Fideszin #EPP-jäsenyyden arviointi. #kokoomus#Fidesz has gone too far. It’s time to start the process of evaluating its #EPP membership. #kokoomus — Petteri Orpo (@PetteriOrpo) 22. helmikuuta 2019

Silti lopullinen päätös ei ole välttämättä helppo. Jos yhteistyö loppuu, se tarkoittaa EPP.n kutistumista,

Sosiaalidemokraattiset puolueiden suosio on niin ikään laskussa kaikissa suurissa EU-maissa; Ranskassa, Saksassa ja Italiassa. Lisäksi Britannian EU-ero brexit iskee lujasti juuri sosiaalidemokraatteihin. Labour-puolueen mepit ovat kuuluneet S&D:hen ja jos brexit toteutuu suunnitellusti, S&D menettää 19 meppiä.

Tähän asti parlamentin enemmistö on kuitenkin pystynyt eristämään parlamentin ääriryhmät päätöksenteon ulkopuolelle.

"Muutoin olen sitä mieltä, että EU on tuhottava". Tällaiseen lauseeseen eräs puolalaismeppi lopettaa jokaisen puheenvuoronsa täysistunnossa.

Ensi kesästä eteenpäin vastaavaa kuullaan todennäköisesti paljon lisää Strasbourgin ja Brysselin istuntosaleissa.

Parlamentissa on aina istunut ääriajattelua edustavia meppejä, kuten holokaustin kiistämisestä tunnettu, ranskalainen Jean-Marie Le Pen. Tähän asti parlamentin enemmistö on kuitenkin pystynyt eristämään parlamentin ääriryhmät päätöksenteon ulkopuolelle.

Tämänkin vaalikauden aluksi EFDD, lähinnä Britannian EU-eron ajamiseen keskittyvät euroskeptikkojen ryhmä, jätettiin enemmistön päätöksellä tylysti ilman parlamentin varapuhemiehen paikkaa. Vaikka äänisaaliin perusteella se olisi sille kuulunut.

Laitaoikeistolainen liike ENF on saanut samanlaisen vastaanoton.

– Vasemmistoryhmässä on periaate, että emme ikinä äänestä heidän muutosesityksensä puolesta. Emme, vaikka olisimme heidän kanssaan samaa mieltä. Käsitykseni on, että muissakin ryhmissä on vastaavia sääntöjä, Sanna Lepola sanoo.

Marginaaliin työntäminen on mahdollista vain niin kauan kuin ääriryhmät säilyvät sellaisina kuin nyt; pieninä ja riitaisina.

Vaalien jälkeen voi olla toisin.

Euroskeptikot saisivat muun muassa kuuden Euroopan parlamentin valiokunnan puheenjohtajuuden.

Politico-lehden laskelmien mukaan eurokriittiset ovat saamassa parlamentissa yhteensä jopa 250 paikkaa 705:stä.

250 mepin ryhmä olisi EU-parlamentin suurin ryhmä. Politicon laskujen mukaan tällä meppimäärällä yhdistynyt euroskeptikkoryhmä saisi muun muassa kuuden Euroopan parlamentin valiokunnan puheenjohtajuuden.

Lainsäädäntötyö tekijänoikeuskysymyksistä kulkuneuvojen hiilidioksidipäästöihin tehdään nimenomaan parlamentin noin 20 valiokunnassa, joten nämä postit ovat merkittäviä.

– Tämä olisi valtava muutos, vaikka en usko, että se toteutuu. Euroskeptikot eivät ole tähän saakka koskaan johtaneet yhtäkään valiokuntaa, Lepola sanoo.

250 yhtä köyttä vetävää meppiä olisi tarpeeksi vaikuttamaan koko unionin tulevaisuuteen.

– Vielä kymmenen vuotta sitten tuntui siltä, että politiikka oli ennalta arvattavaa. Mutta ei todellakaan ole enää, Sanna Lepola sanoo.

Tällä hetkellä mielipidemittausten mukaan näyttää siltä, että toukokuussa 2019 valittavasta parlamentista tulee poliittisesti jakautuneempi kuin koskaan aiemmin. Siinä tapauksessa siitä tulee myös EU-kriittisempi kuin koskaan.

Voit keskustella aiheesta klo 16 asti.

Lue myös: Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan

Kansallismielisille puolueille odotetaan voittoa toukokuun eurovaaleissa – EU:ta on kuitenkin vaikea vastustaa Euroopan parlamentista