Keväällä 1918 Suomi oli jakautunut kahtia. Moni pakoili. Niin myös nivalalainen senaattori Kyösti Kallio. Valkoinen senaattori, eli hallituksen jäsen, piileskeli punaisia Helsingissä Bulevardi 10:ssä.

Kun junat alkoivat viimein kulkea, Kyösti Kallio matkasi kotiin, Pohjois-Pohjanmaalle. Matkalla Nivalaan hän näki sisällissodan hävityksen jäljet. Matka punaisesta Suomesta kohti omaa perhettä ja valkoista Suomea oli pitkä.

Keskustaa edeltäneen maalaisliiton johtajiin kuulunut Kallio oli ensimmäinen valkoisen puolen poliitiikko, joka puhui julkisesti sovinnon puolesta. Professori Kari Hokkanen on kirjoittanut Kyösti Kalliosta elämänkerran.

Junan tuoma mies, mahtoiko olla sosialisti? Kotiin päästyään Kallio piti Nivalan kirkossa sovintopuheen.

– Se oli raskasta aikaa ja kyllä hän pelkäsi henkensä puolesta, kuten moni muukin. Kyösti Kallio oli kuitenkin luonteeltaan tasaisempi kuin esimerkiksi hyvä ystävänsä Santeri Alkio, eikä hän ryhtynyt edes päiväkirjoissaan vaatimaan kovia rangaistuksia, Hokkanen sanoo.

Kyösti Kallio herätti kirkkoväessä puheellaan hämmennystä ja jopa vihaa. Junan tuoma mies puhui outoja.

“Meidän on luotava sellainen Suomi, jossa ei ole punaisia eikä valkoisia, vaan ainoastaan isänmaataan rakastavia suomalaisia, Suomen tasavallan kansalaisia, jotka tuntevat olevansa yhteiskunnan jäseniä ja viihtyvät täällä”, Kallio sanoi.

Ei kissankorkuisia otsikoita. Noissa oloissa puhe oli ällistyttävä. Puheen arvo ymmärrettin paljon myöhemmin. Lehdissä puheesta nähtiin vain lyhyitä mainintoja.

– Totta kai hän oli valkoinen ja tuomitsi kapinan, mutta piti kuitenkin sopua parempana vaihtoehtona kuin rajuja rangaistuksia, joihin sitten kuitenkin ryhdyttiin, Hokkanen sanoo.

Puhe pidettiin samana päivänä, jolloin viimeiset punakaartilaiset antautuivat ja sota päättyi. Sisällissota oli vienyt yli 36 000 suomalaisen hengen, taisteluissa ja leireillä. Senaattori Kallion vaimon veli oli kuollut taisteluissa. Koston kierre kuitenkin alkoi. Vankileirikatastrofi oli edessä.

Yleisö odotti "tuomihtevampaa kantaa" Nivala oli valkoista aluetta, eivätkä siellä tuhon jäljet juuri näkyneet. Sieltä oli kuitenkin lähdetty taisteluihin ja moni oli vammautunut.

Kallion vaimo Kaisa Kallio sai puheen jälkeen kirjeen, jossa kysyttiin, onko mies muuttunut sosialistiksi.

Vasta myöhemmin ymmärrettiin, että Kyösti Kallion puhe oli ensimmäinen sovintopuhe. Professori Hokkanen myöntää, ettei sanoilla ollut välitöntä vaikutusta.

– Valkoinen senaatti oli hyvin oikeistolainen. Kapinan toistumista haluttiin ehkäistä ankarin rangaistuksin ja peruuttamalla "liian pitkälle" menneitä reformeja, yhtäläistä äänioikeutta myöten. Mutta sovinnon linjaa lähdettiin sitten lopulta kulkemaan kohti eheytymistä. Sikäli puhe oli merkittävä.

Tasavallan eheytymisen juhlaa vietetään Nivalassa lauantaina kello 12. Mukana on ylin valtionjohto, tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja pääministeri Juha Sipilä.

Yle näyttää presidentti Sauli Niinistön ja pääministeri Juha Sipilän puheet suorana Areenassa. Lähetys alkaa kello 13.15. Niinistön puheen on määrä alkaa noin 13.30.