Viranomaisten tilannekuva itärajalla seikkailevasta pienkone- ja helikopteriliikenteestä on vasta hahmottumassa. Ilmiön laajuutta ei haluta arvioida julkisesti. Ilmatilan alimmalla kaistalla liikennöiviä pienlentokoneita ja helikoptereita käyttävät muun muassa Suomesta kiinteistöjä hankkineet venäläiset yhtiöt ja niiden lähipiiri.

On joulukuun kymmenes päivä itäisellä Suomenlahdella. Rajavartiolaitos havaitsee helikopterin ylittäneen Suomen merirajan luvatta. Kopteri ei vastaa rajaviranomaisten radiokutsuihin. Helikopteri poistuu Suomen ilmatilasta vasta sen jälkeen, kun Ilmavoimat puuttuu luvattomaan rajanylitykseen ja komentaa kopterin takaisin Venäjän ilmatilaan.

Tänään Rajavartiolaitos ilmoitti saaneensa valmiiksi esitutkinnan tuosta Haapasaaren itäpuolella tapahtuneesta alueloukkauksesta. Rajaviranomaiset tiedottivat virallisesti, että kohteen oletetaan olevan helikopteri, jonka kansallisuutta ei voida varmistaa. Ylen tietojen mukaan kyse oli venäläisestä helikopterista.

Viranomaisten tilannekuva itärajalla seikkailevasta pienkone- ja helikopteriliikenteestä on vasta hahmottumassa. Ilmiön laajuutta ei haluta arvioida julkisesti.

Schengen–alueen ulkorajaa koetellaan myös ilmassa. Se on selvää.

Venäjältä Suomeen ja Schengen-alueelle saapuva helikopteriliikenne jää pimentoon, jos lentäjät eivät itse ilmoita saapumisestaan rajavartioviranomaisille.

Ilmatilan alimmalla kaistalla liikennöiviä pienlentokoneita ja helikoptereita käyttävät muun muassa Suomesta kiinteistöjä hankkineet venäläiset yhtiöt ja niiden lähipiiri.

– Kopterilla voi liikkua rajan yli muutama henkilö tai pari-kolmekymmentä henkilöä koneen koosta riippuen, kertoo johtava asiantuntija Matti Tupamäki Trafista.

Helikopterit käyttävät valvomatonta lentokerrosta

– Pienkoneet ja helikopterit käyttävät ilmatilan alinta, valvomatonta lentokerrosta. Alavyöhykkeellä ei ole lainkaan lennonjohtoa, joten liikennettä ei havaita, mikäli lentäjä on laiminlyönyt maahantulon edellyttämän ilmoitus- tai lupamenettelyn, kerrotaan Rajavartiolaitoksen tilanne- ja riskianalyysikeskuksesta.

Alinta lentokerrosta kutsutaan G-alueeksi. Helikopteriliikenteen käyttämä G-ilmatila ulottuu 150 metristä noin 360 metriin maan- ja merenpinnan yläpuolelle. Pääosa kopterilennoista suoritetaan parinsadan metrin lentokorkeudessa.

Koska G-alueen ilmatilassa ei ole lennonjohtopalvelua, siellä voidaan lentää ilman vahvistettua lentosuunnitelmaa.

– Lentäjä voi pitää käyttämänsä reitin omana tietonaan, mikäli pysyy riittävän etäällä lennonjohdon valvomista lentoasemien suoja-alueista. Risteämisvaaran alue on noin 15-20 kilometrin levyinen kaistale lentoasemien ympärillä. Mikäli tuolle alueelle tullaan, pitää tiedottaa lennonjohtoa, muuten ei tarvitse, selvittää johtava asiantuntija Matti Tupamäki lentoliikenteen turvallisuudesta vastaavan Trafin ilmailuesikunnasta.

Valvomattomassa alakerroksessa liikennöivät helikopterit ovat ilmoitusvelvollisia reittisuunnitelmistaan, mikäli ne ylittävät EU:n ulkorajan. Schengen-alueen ulkopuolelta ei voi tulla Suomen ilmatilaan ilmoittamatta minkään lentokäytävän kautta.

Kaksi sallittua ylitysväylää

Alavyöhykkeellä operoiva ulkorajaliikenne tulee näkyväksi, mikäli lennot saapuvat Suomeen lentoliikenteen virallisina rajanylityspaikkoina toimivien lentoasemien kautta.

Vaihtoehtoisesti pienlentokoneet ja helikopterit voivat hakea rajavartiolaitokselta erillislupaa EU:n ulkorajan ylittämiseen muualta kuin virallisen, lentoliikenteelle määritellyn rajanylityspaikan kautta. Perustelujen on oltava riittävän painavat eikä tilapäismenettelystä saa aiheutua vaaraa rajaturvallisuuden ylläpitämiselle.

Tällainen oman toiveen mukainen, hakemuksesta luvitettu rajanylityslupa myönnetään käyntikertakohtaisesti.

Raja- ja tullitarkastukset tehdään, vaikka maahan tultaisiin omalla rajanylitysluvalla, kaukana virallisena ylityspisteenä toimivasta lentoasemasta.

Mikäli pienlentokoneen tai helikopterin lentäjä ei käytä kumpaakaan edellä mainituista laillisista ylitystavoista, saattaa kone tai kopteri livahtaa valvomattoman G-vyöhykkeen kautta huomaamattomasti Suomen ilmatilaan.

Pahimmassa tapauksessa lento painuu kokonaan viranomaisten tavoittamattomiin. Lain velvoittamat raja- ja tullitarkastukset jäävät tällaisessa tilanteessa suorittamatta.

Tarkastamatta jäävät niin matkustajien passit ja viisumit, kuin lastina oleva tavara.

– Tulliviranomaiset eivät vastaa ilmatilan valvonnasta. Tulli toimii muilta viranomaisilta saatujen tietojen varassa. Mikäli heillä ei ole tietoa ylityspaikasta ja ajankohdasta, ei sitä ole meilläkään. Näin ollen emme voi tehdä tullitarkastusta, kiteyttää valvontapäällikkö Kari Marjamäki Tullista.

Marjamäki korostaa, että tullitarkastus edellyttää ilmatilaa valvovien viranomaisten ennakkoilmoitusta. Ilmoituksesta tulee selvitä täsmällinen maahantuloaika ja -paikka, matkustajatiedot sekä tullattavaksi ilmoitettu tavara.

Pimeä lento on valtionrajarikos

Suomen ilmatilan ja alueellisen koskemattomuuden valvonta on viime kädessä Ilmavoimien vastuulla.

Ilmavoimien esikunnasta alleviivataan, että kolmansista maista saapuvilla lentäjillä on aina ilmoitusvelvollisuus valtiorajan ylittävästä lennosta. Maahantulossa, kauttakulussa, lähdössä ja laskeutumisessa tulee noudattaa Suomessa voimassa olevia siviili-ilmailua koskevia säännöksiä ja määräyksiä.

Ilmoitusvelvollisuus koskee myös valvomatonta ilmatilaa käyttävää helikopteriliikennettä.

Mikäli ilmoitus- ja lupamenettelyä on laiminlyöty, syyllistyy Suomen ilmatilaan Schengen -alueen ulkopuolelta saapunut lentäjä ilmailulain mukaiseen ilmailurikkomukseen, mahdollisesti jopa valtionrajarikokseen

On kyse valtionrajarikoksesta, mikäli siviili-ilma-alukseksi tunnistettu kone lentää ilman asianmukaista lentosuunnitelmaa tai muuten ohjeiden vastaisesti kolmannesta maasta Schengen-alueelle. Rikoslaissa määritellyn valtionrajarikoksen mahdollisista lisätoimista päättää sisäasiainministeriö, tarkennetaan Ilmavoimien esikunnasta.

Rajavartiolaitos: Lupia haettu ja myönnetty niukasti

Itäisessä tullipiirissä toimiva Savo-Karjalan liikkuva ryhmä teki viime vuonna 86 pienlentokoneiden rajatarkastusta. Tarkastetuista koneista ainoastaan yksi oli helikopteri. Se tarkastettiin Kuopion lentokentällä.

Rajavartiolaitoksen tilanne- ja riskianalyysikeskuksesta saadun vuositilaston mukaan lupia omavalintaisen ylityspaikan kautta tapahtuvaan rajanylitykseen on haettu ja myönnetty niukasti. Kolmen viime vuoden ajalta ei löydy ainuttakaan virallisen ylityspaikan ulkopuolelle myönnettyä rajanylityslupaa. Aiemmin lupia on myönnetty yhdestä viiteen vuodessa.

Vuonna 2010 Rajavartiolaitos myönsi Seinäjoen lentoasemaa ylläpitävälle Rengonharju-säätiölle sarjamuotoisen rajanylitysluvan Venäjältä Seinäjoen lentokentän kautta Schengen -alueelle. Lupa käsitti kahdeksan erillistä, itärajan ylittävää charter –lentoa. Kyseessä oli venäläisturistien tuonti säätiön omistuksessa olevan ylityspaikan kautta.

EU:n ulkoraja yksityisellä huvilalla

Luvanvarainen, tilapäinen rajanylityspaikka muodostaa hetkellisesti virallisiksi rajanylityspaikoiksi määriteltyihin lentoasemiin verrattavissa olevan EU:n ulkorajan.

–Lupia voidaan myöntää esimerkiksi yrityksille, jotka haluavat tuoda henkilökuntaansa, asiakkaitaan tai yhteistyökumppaneitaan tutustumaan johonkin tehtaaseen. Mikäli lentoreitille ei osu luontevasti lentoliikenteelle tarkoitettua virallista rajanylityspaikkaa, on mahdollista osoittaa joku muu sopivampi paikka, jossa kone voidaan vastaanottaa raja- ja tullitarkastuksia varten, selvittää apulaiskomentaja Tomi Kivenjuuri Länsi-Suomen merivartiostosta.

Rajanylitys voi tapahtua Rajavartiolaitoksen myöntämällä erillisluvalla vaikkapa yksityiskiinteistön kautta. Tällaisessa tapauksessa EU:n ulkoraja määrittyy merenrantahuvilalla sijaitsevalle laskeutumispaikalle tai yksityiseen käyttöön rakennetulle helikopterikentälle.

Raja- ja tullitarkastukset suoritetaan rajanylityspaikalla eli edellä kuvatussa tapauksessa huvilakiinteistön pihamaalla.

Tarkastukselle saapuvat Rajavartiolaitoksen ja Tullin partiot.

– Rajavartiolaitos myöntää maahantuloluvan ja Tulli saa sen perustella tiedon mihin paikkaan partion on kulloinkin mentävä, selvittää tullivalvontapäällikkö Kari Marjamäki.

Tulli on hoitanut oman tarkastustoimintansa ohessa tarvittaessa myös rajatarkastuksia.

Tämän vuoden alusta alkaen vastuu rajatarkastuksista siirtyi kuitenkin kokonaisuudessaan Rajavartiolaitokselle. Tulli suorittaa tullitarkastukset pienlentokoneille satunnaisesti, ennakoivan riskianalyysin perusteella.