Li Anderssonin (vas) ehdotusta kuuden tunnin työstä kahdeksan tunnin palkalla on arvosteltu.

Vasemmistoliiton uuden puheenjohtajan Li Anderssonin mielestä työn tuottavuutta parannetaan sillä, että huolehditaan työntekijöiden jaksamisesta. Andersson haluaa haluaa myös Suomeen kokeiluja kuuden tunnin työpäivästä.

Ehdotusta työajan lyhentämisestä on arvosteltu vaikeasti toteutettavaksi, jos palkka pysyisi silti samana.

Ilta-Sanomat kysyi Anderssonilta, miten tämä hänen mielestään onnistuisi ja miten ehdotus on otettu vastaa.

Miten itse voisit toimia yrittäjänä, esimerkiksi Sote-alalla, jos sinun pitäisi maksaa kahdeksan tunnin palkkaa kuuden tunnin työstä?

– Julkissektorilla kokeilut olisivat helpommin toteutettavissa, kuin yksityisellä sektorilla. Myös yksityisistä firmoista on kokeiluja esimerkiksi autokorjaamoista, kuuden tunnin työvuoroista. Kustannussäästöjä on saatu näissä kokeiluissa sairauspoissaolojen vähenemisestä. Myös autotehtaissa Saksassa on ollut samanlaisia kokeiluja. Tuloksena on ollut tuotannon sujuvuutta, hän kertoo.

Millainen ehdotuksesi vastaanotto on ollut?

– Vastaanotto on ollut hyvä. Suomessa työelämäkeskustelu on viime aikoina keskittynyt liiaksi kustannustasoon, hän korostaa.

Onko ehdotus tulkittu oikein?

– Tarkoituksena ei ole siirtyä yleisesti kuuden tunnin työhön kahdeksan tunnin palkalla, vaan tehdä rajattuja kokeiluja ja kokeilla erilaisia malleja. Kuuden tunnin kokeilu ei ehkä sovi kaikille aloille eikä kaikille työpaikoille. Kyse on pilotoinnista, hän sanoo.

Maksaisitko itse asiakkaana kuuden tunnin työstä, esimerkiksi remontoinnista kahdeksan tunnin veloituksen?

– Kuten totesin aikaisemmassa vastauksessa, niin soveltaminen on eri tehtävissä ja aloilla erilaista. Remontoinnin tekisin varmasti urakkana niin, että tekijä itse voisi järjestää työnsä ja aikataulunsa.

Sallan kunnanjohtaja: ”Mahdoton yhtälö”

Sallan kunnanjohtaja Erkki Parkkinen kertoi aiemmin kesäkuussa, voisiko kuuden tunnin työajan kokeilu onnistua Sallan kunnassa.

– Nykyisessä taloudellisessa kuntien ja valtion tilanteessa syntyisi aika mahdoton yhtälö, mikäli työaikaa merkittävästi lyhennetään ja palkka pysyisi samana, hän miettii.

Hän pohtii myös sitä, miten työvuorojen suunnittelu onnistuisi, jos työtunnit vähenisivät vaikkapa vanhainkodissa. Esimerkiksi sosiaalipuolen töissä voisi olla vaikea saada Parkkisen mukaan sijaisia Sallaan.

– Silloin voisimme tarvita lisää väkeä töihin. Se lisäisi kunnan palkkakuluja. Jossain Göteborgin tapaisessa kaupungissa kokeilu voi varmaan toimia, mutta meillä voisi olla iso haaste saada koulutettua väkeä töihin, hän miettii.