Uutuuskirjan mukaan kaupan keskittyminen on johtanut elintarvikkeiden korkeisiin hintoihin, olemattomaan kilpailuun ja kaupan määräävään asemaan suhteessa elintarviketeollisuuteen.

Tuoreen kirjan mukaan reilun kilpailun puute ja elintarvikeketjun keskittyminen nostavat ruoan hintaa.

Kirjan mukaan ruoan hinnassa näkyy myös erilaisten markkinointimaksujen vaikutus.

SOK ja Kesko kiistävät kirjaväitteet.

S- ja K-ryhmällä on yhteensä jo noin 80 prosentin markkinaosuus päivittäistavarakaupasta. JAN STRANDSTROM

Toimittaja Seppo Konttisen kirjoittama kirja Kallis ruokakassi - Kuka nostaa Suomessa ruuan hintaa? pureutuu Suomen elintarviketuotantoon.

Kirjan mukaan ruoan hintaa nostaa reilun kilpailun puute ja keskittyminen elintarvikeketjun jokaisessa portaassa tuotannosta kauppaan. Kauppa on keskittynyt Keskolle ja S-ryhmälle.

Määräävässä markkina-asemassa kaupalla on satoja tapoja kyykyttää kauppiaita, valmistajia ja kuluttajia.

Monet temput tehdään kirjan mukaan julkisuudelta piilossa salaisin sopimuksin, koska käytännöt romuttaisivat kuluttajille myytyä kuvaa edullisista elintarvikkeista.

Konttinen mainitsee kirjassaan esimerkkinä pienleipomoyrittäjä Satu Anttilan, joka kertoi vuonna 2014 julkisuudessa saaneensa S-ryhmältä 15 000 euron markkinointilaskun. Summa vastasi kymmentä prosenttia leipomon liikevaihdosta.

- Ilmoitettiin vain, että he alkavat laskuttaa kahden kuukauden välein. Soitin heti seuraavana päivänä, että ei onnistu, Anttila kertoi tuolloin Iltalehdelle.

Sopimuksen mukaan rahaa olisi käytetty " valikoimien kehittämiseen, esillepanojen suunnitteluun ja toteutukseen sekä mainontaan ja markkinointiin " . Anttilan mielestä sisältö on " täysin ympäripyöreää " . Mitään muutosta ei olisi tapahtunut.

Kirjassa viitataan Kuluttajatutkimuskeskuksen selvitykseen, jonka mukaan erilaiset markkinointimaksut muodostavat jopa 3-10 prosenttia myytävien tuotteiden loppusummasta. Tavarantoimittajat siirtävät vastikkeettomat markkinarahat hintoihin.

Monessa EU-maassa tällaiset tavat ovat kirjan mukaan lainvastaisia, mutta eivät Suomessa.

Bonusjärjestelmät

Ruoanhintaa nostavat Konttisen mukaan myös kauppojen omat bonusjärjestelmät. Kirjan mukaan bonusjärjestelmien kustannukset ovat jopa 300 miljoonaa euroa vuodessa.

Kilpailu- ja kuluttajavirasto tutkivat kaupan kanta-asiakasjärjestelmiä vuonna 2014. Tutkijat pelkäsivät järjestelmien olevan tehottomia ja kalliita ja ylläpitokustannusten nostavan tuotteiden hintoja.

- Järjestelmästä hyötyy tietysti kauppa, joka kerää asiakasrekisteriinsä tietoja esimerkiksi siitä, kuinka paljon tänään olet ostanut olutta ja kondomeja, Konttinen kirjoittaa.

Uskollisista asiakkaista on kaupalle enemmän hyötyä kuin hintojen alentamisesta.

SOK ja Kesko kiistävät kirjaväitteet. Ketjujen mukaan kilpailu on kovaa, ja ruoan hintatasoon vaikuttaa etenkin verotus. Sopimusasioissa Kesko vetoaa liikesalaisuuksiin ja vakuuttaa, että sopimukset kestävät päivänvalon. Ketjujen mukaan bonusjärjestelmät eivät nosta ruoan hintaa.

Tukia menestyksestä huolimatta

Ruokakauppa on porskuttanut talouden taantumasta huolimatta.

Menestyksestä huolimatta kaupat ovat saaneet toimintaansa tukea satojatuhansia euroja vuosien varrella.

- Kukaan tuen jakajistakaan ei varmasti tiedä, mistä kaikista valtion budjetin momenteista yrityksille jaetaan rahaa, koska yritystukijärjestelmä on sen verran monimutkainen ja sekava, Konttinen kirjoittaa.

Konttinen huomauttaa, että moni kansanedustaja istuu tukia saaneiden S-ryhmän kauppaliikkeiden luottamustehtävissä. Kaupat ovat tukeneet monia vaalikampanjoita.

- Kaupan rahastus epäterveessä kilpailutilanteessa on jatkunut vuosikymmeniä päättäjien hyväksymänä ja kaupan kansanedustajille jakamien etujen siivittämänä.

Juttua korjattu 18.4.2017 kello 10.10 ja kello 11.03. Tarkennettu viimeistä kappaletta ja poistettu virheelliset luvut.