*BRYSSEL *Euromaiden yhteiset velkakirjat olisivat ratkaisu yhteisvaluutta-alueen viimeistelemiseksi, katsoo Euroopan komissio tänään keskiviikkona julkaisemassaan paperissa.

Komissio kutsuu velkakirjaa nimellä European safe asset, eli eurooppalainen riskitön velkakirja. Samantyyppistä velkakirjaa on aiemmin keskustelussa kutsuttu eurobondiksi.

– Eurooppalainen velkakirja olisi uusi väline yhteisen velan liikkeellelaskuun. Se vahvistaisi integraatiota ja rahoitusjärjestelmän vakautta, komissio kirjoittaa paperissa.

Komission mielestä yhteinen velkakirja voisi kuulua keinovalikoimaan vuoden 2019 jälkeen, ja sen käyttöönotto edellyttää keskustelua siitä, miten riskit ja vastuut velasta jaetaan.

Velkakirjoja voisi hallinnoida euroalueen yhteinen valtiovarainministeriö. Nykyinen järjestelmä, jossa yhteistä velkakirjaa ei ole, on komission mukaan altis markkinoiden epävakaudelle.

Suomi vastustanut ajatusta

Yhteinen velkakirja auttaisi entisestään katkaisemaan valtioiden ja niissä toimivien isojen pankkien välisen kohtalonyhteyden, sillä pankit voisivat ottaa taseisiinsa kansallisten velkakirjojen ohella myös eurooppalaisia velkakirjoja.

Suomen hallitus suhtautuu ohjelmassaan kielteisesti mahdolliseen euroalueen yhteiseen velkaan.

– (Rahaliitto) EMU:a ei tule kehittää sellaisen talouskoordinaation syventämisen kautta, joka johtaisi yhteisvastuun laajentamiseen, hallitusohjelmaan kirjattiin liki tasan kaksi vuotta sitten.

On tosin mahdollista, että nykyhallitus ei joudu ottamaan vielä kantaa konkreettisiin lainsäädäntöesityksiin eurovelkakirjoista, sillä vaalikausi ehtii päättyä ennen kuin asia tulee ajankohtaiseksi. Suomikin joutunee kuitenkin osallistumaan asiasta käytävään keskusteluun.

Komission ehdotuksella voi olla nyt entistä paremmat etenemisen mahdollisuudet, sillä Ranskan uusi presidentti Emmanuel Macron kannattaa yhteisiä velkakirjoja, kunhan ne eivät tuo yhteisvastuuta euromaiden nykyisille veloille. Eurovelan jämerin vastustaja on ollut ja on Saksa, tosin liittokansleri Angela Merkel on sanonut olevansa valmis keskustelemaan aiheesta.

Tulonsiirtoja suhdanteiden tasoittamiseen?

Komission ehdotukseen sisältyy toinenkin elementti, joka voisi tuoda yhteisvastuuta ja ainakin lyhytaikaisia tulonsiirtoja euroalueelle. Kyse on välineestä, joka vakauttaisi suhdannevaihteluja euroalueen eri osissa.

Komissio näkee kolme vaihtoehtoa vakautusmekanismin toteuttamiseksi. Ensimmäinen olisi väline, jolla rahoitettaisiin julkisia investointeja taloudellisiin hankaluuksiin joutuneissa euromaissa. Näin investointihankkeita ei tarvitsisi rahapulassa keskeyttää, ja taantuman tai laman seuraukset jäisivät vähemmän vakaviksi.

Toinen vaihtoehto olisi eurooppalainen työttömyysvakuutusrahasto, joka tukisi laskusuhdanteessa jäsenmaita, joiden työttömyyskustannukset kääntyvät kasvuun. Näin maille jäisi enemmän taloudellista liikkumavaraa. Kolmantena mahdollisuutena komissio esittää yleistä huonojen aikojen rahastoa, johon jäsenmaat maksaisivat rahaa ja josta sitä voisi nostaa laskusuhdanteessa.

Talletussuoja valmiiksi ensin

Asiakirja mainitsee myös euroalueen yhteisen budjetin yhtenä ratkaisuna, jota voitaisiin käyttää muuhunkin kuin suhdannevaihteluiden tasoittamiseen. Komission mielestä euroalueen budjetti voi olla kuitenkin pidemmän aikavälin tavoite.

Yhteisten velkakirjojen ja valtiovarainministeriön ohella komissio hahmottelee muitakin uudistuksia euroalueen valmiiksi saattamiseksi. Vuoteen 2019 mennessä pitäisi saada maaliin hankkeet, jotka ovat jo nyt vireillä.

Niistä kiireisin on eurooppalainen talletussuojajärjestelmä, josta komissio on jo antanut lakiesityksensä. Tarkoitus siirtää talletusten suojaaminen kansalliselta tasolta eurooppalaiselle tasolle perustamalla tarkoitusta varten uusi rahasto. Asia ei ole kuitenkaan edennyt jäsenmaiden välisissä neuvotteluissa.