Iltalehti selvitti, miten Juha Sipilän hallituksen tavoitteet toteutuivat.

Sipilän hallituksen kaudella yhä useampi matalasti koulutettu on pelännyt ruoan loppuvan ennen kuin saa rahaa ostaa sitä lisää. Kuvassa leipäjono Myllypurossa 2017. Jukka Lehtinen

Eronneen hallituksen pääministeri Juha Sipilä (kesk) on sanonut, että 80 prosenttia hallituksen tavoitteista ja työlistasta saatiin päätökseen. Sipilän mukaan neljä viidestä tärkeimmästä tavoitteesta on onnistunut, kun sote- ja maakuntauudistus kaatuivat.

Sipilän esikunnan mukaan pääministeri viittasi näihin tavoitteisiin: Työllisyysaste yli 72 prosenttia, velkaantumisen taittuminen, velaksi elämisen loppuminen vuonna 2021 ja kokonaisveroaste ei saa nousta.

Iltalehti selvitti, miten Sipilän korostamat sekä muut hallitusohjelmassa mainitut keskeiset tavoitteet ovat toteutuneet. Arviot pohjautuvat lukuisiin haastatteluihin ja tilastotietoon. Punainen tarkoittaa, ettei tavoite toteutunut, keltainen tarkoittaa, että tavoite toteutui osittain tai sitä ei voida arvioida ja vihreä sitä, että tavoite toteutui.

KESTÄVÄ KASVU JA JULKINEN TALOUS

Hallitus sitoutui 10 miljardin euron kestävyysvajeen kattamiseen säästöjen ja rakenteellisten uudistusten kautta. Hallituksen yksi päälääkkeistä julkisen talouden kestävyysvajeen taittamiseen oli sote-uudistus, joka jäi toteutumatta. Sote-uudistuksen piti tuoda kolmen miljardia 10 miljardin säästökakusta. Myöskään miljardin säästötavoite julkisen talouden tehtäviä ja velvoitteita karsimalla ja toimintaa tehostamalla ei ole edennyt suunnitellusti tällä kaudella.

Hallitus toteutti neljän miljardin säästölistansa, joten siltä osin kestävyysvajetta on saatu kurottua umpeen. Esimerkiksi koulutuksesta leikattiin noin 800 miljoonaa euroa. Myös muun muassa kehitysyhteistyöstä, sairauspäivärahasta ja perusväylänpidosta leikattiin. Indeksijäädytykset kohdistuivat esimerkiksi kansaneläkkeeseen.

Hyvä talous- ja työllisyyskehitys ovat vaikuttaneet myönteisesti kestävyysvajeen pienentämiseen. Joka tapauksessa hallituksen toimilla kestävyysvajetta ei saada pienenemään 10 miljardilla eurolla.

Sipilä ehti jo riemuita Ylen vaalitentissä maaliskuussa, että julkisen talouden velaksi eläminen olisi saatu loppumaan keskustan johdolla. Tämä ei pidä täysin paikkaansa.

Valtiovarainministeriön finanssineuvos Marja Paavonen kertoo, että julkinen talous on viimeisimpien ennusteiden valossa tasapainossa vuonna 2021. Tästä huolimatta valtio ja kunnat velkaantuvat edelleen 3-4 miljardin vuosivauhtia. Työeläkerahastot ovat ylijäämäisiä.

Jos tavoitteen ajatellaan tarkoittavan vain valtiontaloutta, on totta, että valtion alijäämä on Sipilän hallituskauden aikana pienentynyt, ja valtion velan määrä jopa väheni viime vuonna. Viime vuonna valtion budjettitaloutta vahvisti kuitenkin kertaluonteisesti Suomen Vientiluoton velan ennenaikainen takaisinmaksu.

– Kuluvan vuoden budjetti on alijäämäinen ja valtion velan määrä näyttää kasvavan myös tulevina vuosina, Paavonen toteaa.

Kokonaisveroaste on laskenut Sipilän hallituksen aikana. Kun vuonna 2015 kokonaisveroaste oli 43,9 prosenttia, viime vuonna se oli 42,3 prosenttia BKT:sta. Tänä vuonna VM ennustaa kokonaisveroasteen olevan 42,2 prosenttia.

TYÖLLISYYS JA KILPAILUKYKY

Työllisyysaste nousi viime vuoden marraskuussa 72 prosenttiin. Työllisten määrä on lisääntynyt 138 000 henkilöllä helmikuuhun 2019 mennessä verrattuna kesäkuuhun 2015. Investoinnit ovat olleet ollut poistoja suurempia vuosina 2015-2018.

Talouspolitiikan arviointineuvoston mukaan hallituksen toimien vaikutus työllisyyden kasvuun on todennäköisesti ollut huomattava, vaikka vaikutuksen suuruutta ei voida tarkkaan arvioida. Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen mukaan kilpailukykysopimuksen vaikutus työllisyyteen on ollut noin 20 000–30 000 työpaikkaa.

Vuonna 2016 solmittu kilpailukykysopimus paransi Suomen kustannuskilpailukykyä muun muassa pidentämällä vuosityöaikaa 24 tunnilla ansiotasoa muuttamatta. Elinkeinoelämän Keskusliiton mukaan viime vuosien maltillinen palkkapolitiikka, kilpailukykysopimus sekä talouskasvun elpyminen ovat kohentaneet Suomen kilpailuasemaa suhteessa keskeisiin verrokkimaihin.

Hallitus on pyrkinyt työttömyysturvan heikennyksillä saamaan työttömiä töihin tai työllistymistä edistäviin palveluihin. Esimerkiksi aktiivimallin myötä työttömyysetuuden määrä alenee 4,65 prosentilla kolmeksi kuukaudeksi, mikäli työtön työnhakija ei ole täyttänyt aktiivisuusehtoja tarkastelujaksolla.

Aktiivimallin vaikutuksista ei ole toistaiseksi kovin yksiselitteistä näyttöä, vaan niitä selvitetään parhaillaan useammalla hankkeella. Noin joka kymmenes aktiivimallin leikkurin kohteeksi joutuneista on täyttänyt aktiivimallin ehdot seuraavalla tarkastelujaksolla. Hallitus on lyhentänyt työttömyysturvan kestoa, mikä voi tehostaa työn etsintää.

Nordean ekonomisti Olli Kärkkäinen ja THL:n tutkimuspäällikkö Jussi Tervola arvioivat valtioneuvoston kanslialle tekemässään selvityksessä, että sosiaaliturvan ja verotuksen muutokset ovat parantaneet työnteon kannustimia.

– Merkittävimpiä toimia ovat olleet veronkevennykset, työttömyysturvan leikkaukset ja varhaiskasvatusmaksujen alentaminen. Työnteon kannustimien paraneminen on lisännyt työllisyyttä arviolta 33 000–42 000 henkilötyövuodella, selvityksessä todetaan.

Hallituksen omatoimisen työnhaun malli eli ”aktiivimalli kakkonen” olisi velvoittanut työttömiä hakemaan lähtökohtaisesti neljää työpaikkaa kuukaudessa karenssien uhalla. Malli sai osakseen voimakasta kritiikkiä ja lopulta hallitus perääntyi siitä. INKA SOVERI

Koeaikaa pidennettiin ja takaisinottovelvollisuutta lyhennettiin yhdeksästä kuukaudesta neljään, kuten tavoitteena oli. Hallituksen tavoitteena oli mahdollistaa määräaikaisen sopimuksen solmiminen ilman perusteita alle vuoden työsuhteissa. Tämä tavoite toteutui osittain eli pitkäaikaistyöttömien osalta.

Hallituksella keskeinen keino työllistämisen houkuttelevuuden lisäämiseksi oli paikallisen sopimisen edistäminen, mikä ei onnistunut toivotusti. Suomen Yrittäjät ei ollut valmis toteuttamaan esitystä kolmikantaisen työryhmän linjaamalla tavalla, joten hallitus päätti olla viemättä asiaa eteenpäin.

Kun paikallisen sopimisen laajentaminen tyssäsi, hallitus nosti pöydälle henkilöstä johtuvasta syystä irtisanomisen helpottamisen alle 20 hengen yrityksissä ja sittemmin 10 hengen yrityksissä. Hallituksen aikeet herättivät erittäin voimasta vastustusta ay-liikkeessä, ja syksyllä 2018 nähtiin paljon lakkoja. Ratkaisuehdotuksessaan hallitus luopui henkilörajan kirjaamisesta lakiin, mutta jatkossa henkilöstömäärä tulee ottaa huomioon irtisanomisperusteen arvioinnissa. Se, alentaako pykälämuutos työllistämisen kynnystä, selviää, kun oikeuskäytäntö muotoutuu tuomioistuimissa.

Työvoimahallinnon toimivuutta oli tarkoitus edistää merkittävästi osana kasvupalvelu-uudistusta, jonka keskeiset lakivalmistelut keskeytyivät sote- ja maakuntauudistuksen kaatumiseen.

Valmisteilla on muun muassa digitaalinen työmarkkinatori, jonka tarkoituksena olisi luoda yhteinen sähköinen alusta julkisille ja yksityisille työnvälityspalveluille. Se on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2021.

Hallitus on lisännyt TE-hallinnnon asiakaspalvelutyöntekijöiden määrää, mikä on esimerkiksi Uudenmaan TE-keskuksessa vaikuttanut myönteisesti toimivuuteen ja tuloksiin. Kuitenkin TE-hallinnon työmäärä on kasvanut muun muassa aktiivimallin myötä.

Sipilän hallituskaudella tuotiin kolmen kuukauden välein tehtävät määräaikaishaastattelut työttömille. Valtioneuvoston arvion mukaan määräaikaishaastattelut ovat tehostaneet työnhakijan palveluihin ohjautumista, edistäneet aktivoitumista ja avoimille työmarkkinoille työllistymistä. Arviossa kuitenkin todettiin, ettei haastattelujen tekeminen kaikille asiakkaille kolmen kuukauden välein ole toimiva ja kustannustehokas ratkaisu.

Suomen Yrittäjien mukaan tavoite on toteutunut osittain.

– Hallitus on tehnyt pienehköjä työmarkkinauudistuksia, mikä on vaikuttanut työllisyysasteeseen. Isot työmarkkinareformit jäivät kuitenkin tekemättä. Yrittäjävähennys ja maksuperusteinen arvonlisävero ovat helpottaneet monen pienyrittäjän yrittäjyyttä, sanoo Suomen Yrittäjien toimitusjohtaja Mikael Pentikäinen.

Vuonna 2017 Suomessa oli yhteensä noin 4 000 yritystä enemmän kuin vuonna 2014. Syntyneistä uusista työpaikoista valtaosa on syntynyt pieniin ja keskisuuriin yrityksiin.

Työllisyyden kasvuun on vaikuttanut sekä talouskasvu että hallituksen toimenpiteet. On mahdotonta tarkasti arvioida, missä määrin hallituksen toimet ovat lisänneet yrittäjyyttä ja monipuolistaneet elinkeinorakennetta.

Vaikka työllisyys on parantunut, työn tarjonta ei toimi optimaalisesti, koska yhä useampi ala kärsii työvoimapulasta, huomauttaa EK:n pääekonomisti Penna Urrila. Työvoimapulasta kärsi 54 ammattia Suomessa vuoden 2019 alussa. Vuotta aiemmin työvoimapulaa poti 39 ja kaksi vuotta sitten 24 ammattia.

OSAAMINEN JA KOULUTUS

Oppimisympäristöjen modernisoinnissa on päästy hyvin liikkeelle. Tutoropettajamalli, jossa tutoropettajat edistävät opetuksen digitalisaatiota ja tukevat opettajia opetussuunnitelman toteuttamisessa, on ollut menestynyt. Tutoropettajia toimii nyt yli 95 prosentissa kuntia.

Kuten kärkihankkeen tavoitteena oli, opettajien tieto- ja viestintäteknologinen osaaminen on vahvistunut. Heikosti osaavien opettajien määrä on puolittunut vuosina 2016-2018.

OAJ:n tuoreen selvityksen mukaan joka seitsemännellä opettajalla ei ole omassa käytössä työnantajan tarjoamaa digityövälinettä eli kehitettävää edelleen riittää. OAJ:n erityisasiantuntija Jaakko Salon mukaan oppilaiden digiosaamisessa muutosta ei ole vielä juurikaan nähtävissä. Myös erot kuntien välillä ovat suuria.

Opettajien digiosaaminen on selvästi parantunut, kun taas oppilaiden ei. EERO LIESIMAA/IL

Työn ja koulutuksen ulkopuolella olevien 20-24-vuotiaiden osuus oli vuonna 2015 noin 15 prosenttia. Vuonna 2018 osuus oli laskenut 11,8 prosenttiin.

Tutkintoon johtavan koulutuksen keskeyttäminen on vähentynyt niin lukiokoulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa kuin ammattikorkeakoulu- ja yliopistokoulutuksessakin. Opiskelijoista viisi prosenttia keskeytti opinnot, eikä jatkanut missään tutkintoon johtavassa koulutuksessa vuonna 2015-2016 (tuorein tilasto). Koulutuksen keskeyttäminen on vähentynyt neljänä vuonna peräkkäin.

Koulutuksen ja työelämän vuorovaikutus on lisääntynyt tällä hallituskaudella, sanovat OKM ja Suomen Yrittäjät.

Ammatillisen koulutuksen reformin myötä ammattitaito ja osaaminen osoitetaan tekemällä työtehtäviä työtilanteissa työpaikoilla. Työelämän edustajat arvioivat yhdessä opettajan kanssa opiskelijan osaamista näytöissä.

Vuoropuhelua käydään myös työelämätoimikunnissa, jotka aloittivat toimintansa vuoden 2018 alussa. Uusi rahoitusjärjestelmä kannustaa koulutuksen järjestäjiä vastaamaan alueen osaamistarpeisiin.

Hallitus leikkasi tuntuvasti tutkimus- ja kehitysrahoituksesta. Hallituksen tavoite nostaa t&k-rahoituksen osuus neljään prosenttiin bruttokansantuotteesta ei toteudu tällä vaalikaudella, vaikka Suomen Akatemia ja suomalaisyrityksille vienninedistämistä ja rahoitusta tarjoava Business Finland ovatkin saaneet myöhemmin täsmärahoitusta.

Business Finlandin rahoittamien hankkeiden vientitavoitteet suhteessa julkiseen rahoitukseen ovat nousseet ja kohdemarkkinat monipuolistuneet. Kuitenkin kilpailu rahoituksesta on leikkausten takia kiristynyt, joten kehitystä selittää ainakin osin se, että hyväksyttyjen hakemusten rima on noussut pienenevien rahoitusmahdollisuuksien vuoksi.

– Suomen t&k- ja innovaatiotoiminnassa on liikkeellä paljon positiivisia uusia avauksia, mutta elinkeinojen uudistumista kokonaisuutena tarkastellen ei ole valitettavasti vielä nähty mitään merkittävää laatuhyppäystä, kertoo johtaja Hannu Kemppainen Business Finlandista.

Suomessa tehtyjen tieteellisten julkaisujen taso viittauksilla mitattuna on nousussa, mutta tuoreimmatkin tarkastelut katsovat vuosina 2012-2015 ilmestyneiden julkaisujen saamaa huomiota. Sipilän hallituksen toimien vaikutusta ei voida vielä luotettavasti arvioida.

Koulutuksen ja tutkimuksen kansainvälisyys on kasvussa, sanoo Suomen Akatemian johtava tiedeasiantuntija Otto Auranen. Esimerkiksi yliopistojen henkilökunnassa ulkomaalaisten osuus on kasvanut, ja kansainvälinen yhteistyö tieteessä on lisääntynyt (Tieteen tila 2018). Kuitenkin tämän vaalikauden toimien vaikutus näkyy varsinaisesti vasta myöhemmin.

Business Finlandin rahoitukseen kohdistuneet leikkaukset osuivat erityisesti verkostohankkeisiin, joiden avaintoimijoina ovat suuret yritykset, yliopistot ja julkiset tutkimuslaitokset. Tällaiset elinkeinojen uudistamisen ja osaamisen kehittämisen kärkihankkeet ovat tyypillisesti se osa t&k- ja innovaatiotoimintaa, joka on kansainvälisesti kaikkein eniten verkottunutta.

– Näihin hankkeisiin painottuneiden leikkausten seurauksena Business Finlandin rahoittaman tutkimuksen kansainvälisyys onkin valitettavasti tällä hallituskaudella vähentynyt, Kemppainen toteaa.

OKM:n mukaan koulutusviennin esteet on kartoitettu ja niitä on lainsäädännöstä purettu. Oppilaitoksille on esimerkiksi annettu oikeus periä lukukausimaksuja. Koulutusviennin volyymi oli 310 miljoonaa euroa vuonna 2017. Tämänhetkisen arvion mukaan asetettu 350 miljoonan euron tavoite saavutetaan.

HYVINVOINTI JA TERVEYS

Tavoite on niin laaja ja monitahoinen, ettei sen onnistumista voida täsmällisesti arvioida. Joiltain osin tavoitetta kohti on päästy hallituksen toimilla.

Esimerkiksi lapsi- ja perhepalvelujen muutosohjelma käynnisti painopisteen siirtymisen varhaisempaan tukeen perheiden, lasten ja nuorten palveluissa. Sähköisiä palveluita on laajasti luotu ja otettu käyttöön, mikä madaltaa yhteydenoton kynnystä.

Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen kärkihanke on lisännyt poikkihallinnollista yhteistyötä ja ottanut mukaan myös järjestöjä. Osatyökykyisille tie työelämään -kärkihanke edellytti poikkihallinnollista yhteistyötä ja oli onnistunut. Hankkeen aikana osatyökykyisten työttömien työnhakijoiden määrä laski 30 prosenttia.

Terveyserot eivät näytä juurikaan kaventuneen, mutta terveyserojen kasvu on joidenkin mittareiden mukaan pysähtynyt, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen yksikönpäällikkö Eila Linnanmäki. Esimerkiksi tuloryhmien välisten kuolleisuuserojen kasvu näyttäisi pysähtyneen.

Elämänlaadun erot matalasti ja korkeasti koulutettujen välillä näyttävät kaventuneen vuodesta 2015 vuoteen 2017-18. Toisaalta koetun terveyden erot ovat kasvaneet samalla ajanjaksolla.

Aineellista puutetta ilmentävässä ruoan riittävyydessä erot matalasti ja korkeasti koulutettujen välillä ovat nyt suuremmat kuin ennen Sipilän hallituskautta.

Matalien tulojen on todettu olevan yhteydessä heikompaan terveyteen. Tuloerot kasvoivat vuonna 2017 edellisvuoteen verrattuna. Köyhimpien ja rikkaimpien naisten elinajanodote eroaa 5,6 vuotta ja miehillä 10,6 vuotta, eivätkä elinajanodotteen erot ole olennaisesti kaventuneet.

Linnanmäki huomauttaa, että muutokset voivat olla hitaita, joten Sipilän hallituksen toimenpiteiden vaikutusta terveyserojen kehittymiseen on vielä vaikea arvioida.

Palvelulupauksella haettiin lähinnä konkretiaa palvelujen toteutukseen maakunnassa ja vuorovaikutusta maakunnan asukkaiden kanssa, mikä jäi toteutumatta, kun maakuntia ei perustettu, Väestöliitto arvioi.

Paikallisissa valinnanvapauskokeiluissa (10) tarjottiin valinnanmahdollisuuksia vajaalle 40 000 suomalaiselle. Valinnanvapauden lisääminen laajemmin ja pysyvämmin kaikille kansalaisille ei toteutunut sote-uudistuksen kaatumisen myötä.

STM:n johdolla on valmisteltu käytäntöjä hyvinvoinnin tukemiseksi eri väestöryhmille kuntien pysyvään käyttöön. Esimerkiksi Virtuaalisairaala-hankkeen myötä eri sairaus- ja potilasryhmät voivat saada helpommin tieto- ja neuvontapalveluita, omahoito-ohjelmia ja sähköisiä työkaluja.

Tavoite on onnistunut osittain, sanoo Väestöliiton toimitusjohtaja Eija Koivuranta. Tällä kaudella lasten ja perheiden palveluita on koottu suuremmiksi kokonaisuuksiksi, esimerkiksi perhekeskusmallia ja sen sisällä eropalveluja kehittämällä. Sen sijaan varhaiskasvatuksen ryhmäkokojen suurentaminen on riski varhaiskasvatuksen laadulle.

Sosiaaliturvaan tehdyt leikkaukset ovat vieneet joitakin perheitä koskevia etuuksia huonompaan suuntaan, esimerkiksi lapsilisän indeksin poisto ja työttömyysturvaan tehdyt heikennykset. Toisaalta vanhempainpäivärahan vähimmäistason korotus ja opintotuen huoltajakorotus ovat olleet perheiden kannalta myönteisiä päätöksiä.

Mannerheimin Lastensuojeluliiton mukaan lapsiperheköyhyys lisääntyi Sipilän hallituksen aikana. Vuonna 2017 lapsista 11,1 prosenttia kuului pienituloiseen kotitalouteen, kun osuus oli 9,4 prosenttia vuonna 2015.

Lapsiasiavaltuutettu on arvostellut hallitusta siitä, että etuuksien ja palveluiden kehittäminen on ollut poukkoilevaa, eikä huomio ole kiinnittynyt heikoimmassa asemassa oleviin lapsiperheisiin.

Perhevapaauudistuksen tavoitteena oli lisätä työelämän ja vanhemmuuden tasa-arvoa sekä edistää ja joustavoittaa paluuta perhevapailta työelämään. Tavoitteeksi oli kirjattu ”viedään käytäntöön perheystävällisten työpaikkojen toimintamalleja”, jollainen perhevapaauudistus olisi ollut. Ongelmaksi muodostui se, ettei hallitusohjelmaan ollut kirjattu, miten perhevapaauudistus toteutetaan.

Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko (kesk) perusteli uudistuksen torppaamista muun muassa sillä, ettei kokoomuksen reunaehto siitä, ettei uudistuksesta saa aiheutua lisäkustannuksia, ollut mahdollinen.

– Hallituspuolueet latasivat siihen aika paljon odotuksia ja tavoitteita, jotka olivat keskenään hieman hankalasti yhteensovitettavissa. Jotkut asiat ihan oikeasti maksavat, esimerkiksi varhaiskasvatus on aika kallista, eikä se ala heti tuottaa veroeuroja, toteaa STM:n etuusyksikön johtaja Liisa Siika-aho.

Laitospaikkoja on voimakkaasti vähennetty, minkä myötä kotihoidon palveluja on lisätty. Kahden vuoden aikana päivittäinen asiakasmäärä kotihoidossa on kasvanut 4000:lla (THL 2018). Kasvuvauhti on kaksinkertaistunut edellisestä seurannasta.

Asiantuntijat ovat olleet kriittisiä siitä, että kotihoitoa on painotettu ilman riittäviä resursseja, joten moni vanhus jää ilman riittävää palvelua. Vaikka viime vuosina henkilöstöä on lisätty kotihoitoon, se on monin paikoin riittämätöntä suhteessa tarpeeseen.

Kotihoidon asiakkaat ovat aikaisempaa heikkokuntoisempia ja paljon palvelua saavien asiakkaiden määrä on kasvanut. Osa kotihoidon asiakkaista käy toistuvasti päivystyksessä, eikä monin paikoin kotihoidossa ole riittävästi nopeasti saatavaa terveydenhuollon tukea ja palveluja ympärivuorokautisesti. Määrärahat toimintakyvyn tukemiseen riittävät THL:n mukaan aiempaa huonommin.

Gerontologian professori Marja Jylhän arvion mukaan kotona asuu tällä hetkellä muutama tuhat vanhusta, jotka tarvitsisivat ympärivuorokautista hoitoa, mutta eivät sitä saa.

Vaikka kotihoitoa on painotettu hallituksen tavoitteen mukaisesti, osa asiantuntijoista ei pidä sitä pelkästään hyvänä asiana. Moni heikkokuntoinen vanhus jää ilman riittäviä palveluita. Pasi Liesimaa

Omaishoitolain muutoksen (2016) myötä omaishoitajien asemaa ja keinoja heidän tukemisekseen vahvistettiin. Kunnille on myönnetty Sipilän hallituskaudella lisämäärärahaa omaishoidon tukemiseen valtionosuusjärjestelmän kautta. Kunnat saavat käyttää rahan miten parhaaksi näkevät.

Omais- ja perhehoidon kyselyn (2018) mukaan puolet kunnista arvioi, ettei lisämäärärahalla ole ollut vaikutusta omaishoitoon, mutta osassa kunnista on tehty kehittämistyötä lisärahan avulla. Yhä useammassa kunnassa (84 prosentissa kuntia) järjestetään nykyisin omaishoitajien hyvinvointi- ja terveystarkastuksia.

Sote-uudistus kaatui maaliskuussa, minkä seurauksena Sipilä jätti hallituksen eropyynnön. Hallitusedustajat ovat myöntäneet yrittäneensä toteuttaa yhdessä vaalikaudessa liian isoa ja monitahoista kokonaisuudistusta.

Maakuntien liitot ovat tehneet valmistelua tulevien maakuntien ICT-järjestelmiä varten, mutta sote- ja maakuntauudistusten kaatumisen myötä valmistelu on päätetty ajaa alas. Moni projekti jäi kesken. Asiantuntijat ovat arvioineet, että mitä pidempään uuden sote-mallin saamisessa kestää, sitä vähemmän nyt tehtyä valmistelua pystytään hyödyntämään jatkossa.

Hallitus toteutti onnistuneesti sosiaaliturvauudistuksen valmisteluhankkeen (Toimi), mutta sosiaaliturvauudistuksen toteuttamistavasta tai toteutusaikataulusta ei ole päätetty. Se, miten ja milloin sosiaaliturvaa uudistetaan, jää seuraavan hallituksen pohdittavaksi.

Tähän tavoitteeseen pääsemiseksi ei ollut määritelty tarkempia toimenpiteitä, joten STM ei osaa arvioida sen onnistumista.

– Se monille järjestöille tuttu haaste, että ihmiset eivät aina löydä tai pysty sitoutumaan vapaaehtoistoimintaan, ei ratkea normeja purkamalla, toteaa Suomen Punaisen Ristin järjestöjohtaja Marja Lehtimäki.

Vapaaehtoistoimintaa on helpotettu esimerkiksi rahankeräysluvan hakemusmenettelyä keventämällä.

BIOTALOUS JA PUHTAAT RATKAISUT

Tavoitteena oli, että uusiutuvaa energiaa on 38 prosenttia energian loppukulutuksesta vuonna 2020, mikä on toteutunut. Vuonna 2016 uusiutuvan osuus oli 38,7 prosenttia ja vuonna 2017 ennakkotiedon mukaan 41 prosenttia. Vuoden 2018 tiedot tulevat tammikuussa 2020.

Kotimaisen uusiutuvan energian osuus on kasvanut ja fossiilisen tuontienergian osuus vähentynyt. Liikenteen uusiutuvan energian osuuden nostaminen 10 prosenttiin liikenteen energian loppukulutuksesta vuoteen 2020 on käytännössä saavutettu. Kansallinen tavoite on asetettu 20 prosenttiin.

Sen sijaan vuotta 2020 koskevaa EU:n taakanjakosektorin päästövähennystavoitteen saavuttamista ei voi vielä arvioida. Suomen taakanjakosektorin päästöt olivat vuonna 2016 miljoona tonnia ja vuonna 2017 alustavasti 0,6 miljoonaa tonnia tavoitetta suuremmat.

– Tämänhetkisen arvion mukaan Suomi ei tule saavuttamaan päästövähennystavoitetta vuonna 2020 ilman joustokeinojen hyödyntämistä, sanoo teollisuusneuvos Petteri Kuuva työ- ja elinkeinoministeriöstä.

Suomi ei ole pääsemässä EU:n taakanjakosektorin päästövähennystavoitteen. Kuvassa liikennettä Länsiväylällä. Antti Mannermaa

Se, kuinka suuri osa Sipilän hallituskaudella syntyneistä työpaikoista johtuu esimerkiksi tehokkaasta kiertotaloudesta, ei ole arvioitavissa.

Business Finland rahoitti vuonna 2017 biotalous ja cleantech -sektorilla 424 yrityshanketta. Yritykset odottavat hankkeiden synnyttävän yhteensä yli 11 700 uutta työpaikkaa. Lisäksi hankkeilla on merkittävä työpaikkoja säilyttävä vaikutus. Pk-yritykset odottavat hankkeilla olevan yhteensä 1590 miljoonaan euron lisäys vientiin. Toteutuneista työpaikoista ei vielä ole tietoa.

Ruoantuotannon kannattavuus ei ole kohentunut, eikä kauppatase ole parantunut. Viime vuonna elintarvikeviennin vientitaseen alijäämä oli noin kolme miljardia euroa.

Hallinnollista taakkaa on kevennetty, mutta kuinka tuntuvaa tai uudistumista hidastavaa se on ollut, on vaikea arvioida. Katso jutun viimeinen kohta normienpurusta.

DIGITALISAATIO, KOKEILUT JA NORMIEN PURKAMINEN

Hallituskauden aikana on luotu yhden luukun digitaalisia palveluita, mutta sitä, kuinka tuottavia tai tuloksellisia ne ovat, ei voida tässä vaiheessa arvioida. Palveluiden suosio on jäänyt vielä vajaaksi.

Hallitus sai toteutettua esimerkiksi tulorekisterin, jonka pitäisi helpottaa kansalaisten tulotietojen reaaliaikaista saamista. Tulorekisteri tuli käyttöön vuoden 2019 alusta, eikä se ole saavuttanut vielä kovin laajaa tietoisuutta kansan keskuudessa.

Myöskään Suomi.fi-kansalaispalvelu ei ole saavuttanut läheskään hallituksen tavoittelemaa käyttöastetta eli että 90 prosenttia kansalaisista sitä käyttäisi. Suomi.fi-viestit palvelussa vastaanottajia on nyt reilut 199 000.

Tavoite on niin laaja, ettei sitä käytännössä voi toteuttaa kaikilla aloilla yhdessä vaalikaudessa. Tavoitteen kokonaisvaltaisen toteutumisen arvioinen on vaikeaa, mutta hallituksen toimet ovat vieneet lähemmäs tavoitetta. Esimerkiksi liikennepalvelulain tuomien mahdollisuuksien arvioidaan olevan merkittäviä. Laki digitaalisten palvelujen tarjoamisesta tuli voimaan 1.4.2019.

Vaalikauden aikana investointiin 100 miljoonaa euroa julkisten palvelujen digitalisointihankkeisiin. Rahoitettavia hankkeita oli yhteensä 17, ja ne onnistuivat kokonaisuutena hyvin. Esimerkiksi kiinteistö- ja rakentamisalan digitalisaatiota on vauhditettu KIRA-digihankkeessa. Alustavan arvion mukaan hanke on muuttanut toimialan toimintatapoja.

Hallituskaudella on tehty useita strategisia kokeiluita, muun muassa digikuntakokeilu, jolla on pyritty kehittämään digitaalisten palveluiden toimintaympäristöä.

Hallitus teki norminpurkuun ja säädösten sujuvoittamiseen liittyviä hankkeita noin 200. Sitä, ovatko ne merkittävästi helpottaneet esimerkiksi investointeja ja kansalaisten arkea, on vaikea arvioida, mutta voidaan katsoa, että useat hallituksen toimet ovat keventäneet hallinnollista taakkaa ja sääntelyä.

Esimerkiksi kauppojen aukiolo vapautettiin, alkoholilainsäädäntö uudistettiin, rahankeräysluvan hakemusmenettelyä kevennettiin ja nimiasioiden lainsäädäntöä löysennettiin. Ympäristöluvat alettiin myöntää yhdeltä luukulta, ja taksiuudistuksen myötä luvan saaminen helpottui. Rakentamismääräyskokoelman uudistus on vähentänyt merkittävästi yksittäisiä vaatimuksia. Rahankeräyslakiin tehdyt muutokset voivat jatkossa helpottaa pienten keräysten järjestämistä.

Tulorekisteri yksinkertaisti palkkatietojen ilmoittamista, ja palkkatiedot ovat nyt helpommin myös kansalaisten tarkastettavissa. Toisaalta tulorekisterin on myös raportoitu tuoneen ongelmia ja päänvaivaa osalle yrittäjistä ja yhdistyksistä, joten sen onnistuminen nähtäneen lopullisesti vasta myöhemmin.