Kokonaan virus ei ole hävinnyt. Uusia epidemoita saattaa ilmetä tulevaisuudessa, arvioi THL:n asiantuntija.

Kesällä 2016 otsikoissa kohistiin pelottavasta zika-viruksesta. Kuvat viruksen aiheuttamista vastasyntyneiden kehityshäiriöistä järkyttivät ympäri maailmaa. Rio de Janeiron kesäolympialaisten urheilijoiden ja kisaturistien turvallisuus puhutti. Jopa kisojen perumista väläyteltiin.

Sitten, yhtäkkiä, virus katosi otsikoista. Myös taudin koettelemilla alueilla paine alkoi helpottaa.

Mitä tapahtui?

Todennäköisesti väestö epidemia-alueella yksinkertaisesti tuli immuuniksi virukselle, arvioi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) johtava asiantuntija Jussi Sane.

”Zika levisi nopeasti Etelä-Amerikassa ja Karibialla sekä hieman myös Yhdysvalloissa. Monet altistuivat, mutta väestölle alkoi nopeasti myös kehittyä vastustuskykyä virusta vastaan.”

Kokonaan virus ei silti ole kadonnut.

”Tapauksia on paljon vähemmän, mutta edelleen niitä raportoidaan.”

Sanen mukaan viruksen leviäminen on vastannut melko tarkasti tutkijoiden vuonna 2016 tekemiä ennusteita.

Kun epidemia iski, zika-virus itsessän ei terveysviranomaisia yllättänyt.

Tauti on tunnettu jo vuosikymmeniä. Ensimmäiset havainnot tehtiin Aasiassa 1950-luvulla. Siitä eteenpäin virus on kiertänyt maanosaa tasaisin väliajoin.

Tuoreimpaan epidemiaan asti zikaa tosin pidettiin varsin harmittomana.

Zika-virusta kantaneiden äitien lasten kehistyshäiriöt olivat jotain aivan uutta. Ne yllättivät viranomaiset ja tutkijat.

Microcephalus-kehityshäiriö aiheuttaa vastasyntyneillä lapsilla pienipäisyyttä. Pelkästään Brasiliasta löydettiin vuosina 2015–2016 lähes 2000 zikan aiheuttamaa kehityshäiriötä.

Vastaava ei ollut havaittu koskaan aiemmin.

Zika-virusta vastaan on kehitteillä rokote.

Edelleenkään ei ole varmuutta siitä, miksi zika alkoi yhtäkkiä aiheuttaa kehityshäiriöitä.

On mahdollista, että yhteys kehityshäiriöihin on ollut olemassa aiemminkin. Se ei vain ole tullut ilmi, koska tautitapauksia ei ole ollut samassa paikassa riittävän paljon, Sane pohtii.

”Pienipäisyyttä aiheuttava kehityshäiriö on kohtuullisen harvinainen. On mahdollista, että yhteys zika-virukseen voitiin havata vasta viruksen levittyä räjähdysmäisesti lyhyessä ajassa ja tietyllä alueella.”

Sekin on kuitenkin mahdollista, että viruksesta kehittyi uusi mutaatio, joka aiheuttaa kehityshäiriöt.

Sentään yksi teoria kehityshäiriöiden syystä on onnistuttu kumoamaan.

Zika-epidemian puhkeamisen aikoihin väitettiin, että vastasyntyiden kehityshäiriön taustalla olisivatkin zika-viruksen sijasta hyönteismyrkyt.

Sane tyrmää teorian.

”Väitteelle ei löydy mitään tieteellistä näyttöä.”

Zika-virus leviää pääasiassa hyttysten välityksellä. Hyttysten pistoilta suojautuminen auttaa välttämään tartuntoja, mutta täydellistä suojaa ei ole olemassa.

Myös elintasoerojen on havaittu vaikuttavan taudin leviämiseen.

Köyhillä alueilla on usein enemmän seisovaa vettä, jossa hyttyset sikiävät. Vastaavasti rikkaammilla seuduilla taudin torjuntatoimiin on käytettävissä enemmän resursseja, Sane kertoo.

Esimerkiksi Yhdysvalloissa viranomaiset pystyivät tekemään paljon enemmän viruksen leviämisen estämiseksi kuin heidän kollegansa Latinalaisessa Amerikassa.

Zika-virusta vastaan on kehitteillä rokote. Kehitystyö kuitenkin aloitettiin vasta viime vuosien epidemian aikana. Se on vielä varhaisessa vaiheessa.

Vuonna 2017 Suomessa on todettu yksi zika-tartunta.

Viimeisin zika-epidemia ehti koskettaa suomalaisiakin. Vuoden 2016 aikana kuusi suomalaista matkailijaa sai tartunnan. Vuonna 2015 sairastui myös yksi raskaana ollut, Yhdysvalloissa asuva suomalainen.

Vuonna 2017 tartuntoja on ollut yksi.

”Dengue-kuumeen tapaan näitä tulee aina silloin tällöin. Tartunnat ovat kuitenkin pääasiassa lieviä”, Sane kertoo.

Zikaan liittyy riskinsä, mutta mitenkään poikkeuksellisen vaarallinen virus ei ole. Myös Suomesta voi saada infektioita, jotka altistavat sikiön kehityshäiriöille, Sane muistuttaa.

THL jatkaa zika-tilanteen seurantaa. Se suosittaa edelleen, etteivät raskaana olevat matkustaisi riskialueille.

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen ECDC:n mukaan niitä ovat Etelä-Amerikan pohjoisosat, Väli-Amerikka, suurin osa Meksikoa sekä laajoja alueita Afrikasta, Kauko-Idästä ja pienempiä alueita Intiasta ja Bangladeshista.

Vaikka epidemia näyttää nyt laantuneen, zikasta saatetaan vielä kuulla tulevaisuudessa, Sane arvioi.

”Kun väestön immuniteetti taas heikkenee, zika saattaa jossain ryöstäytyä epidemiaksi.”