Tukea ja selkänojaa eduskunnasta. Sitä pääministeri Juha Sipilä (kesk.) hakee irtisanomiskiistassa ammattiyhdistysliikkeen kanssa. Tapa on harvinainen ja hallituksen keinovalikoimassa järeämmästä päästä.

Pääministeri kertoi torstaina hallituksen antavan ensi tiistaina eduskunnalle tiedonannon työllisyyspolitiikastaan, ei siis irtisanomissuojan heikentämisestä pienissä yrityksissä. Keskiviikkona eduskunta äänestää, onko hallituksella luottamusta ja saavatko työllisyyslinjaukset tukea.

Juha Sipilä itsekin tämän tietää: vaikka tiedonantoa kuinka laajennetaan koko työllistämispolitiikkaan, eduskunta pelkistetysti äänestää hallituksen luottamuksesta tai epäluottamuksesta henkilöperusteisen irtisanomissuojan heikennyksestä alle kymmenen työntekijän yrityksissä.

Sama tulkinta tehtiin Elinkeinoelämän keskusliitossa (siirryt toiseen palveluun).

Mitä todennäköisimmin hallitus saa eduskunnan luottamuksen keskiviikon äänestyksessä. Eivät hallituspuolueiden kansanedustajat halua, että hallitus kaatuisi irtisanomissuojan heikennykseen pienissä yrityksissä.

Jos keskiviikon äänestys jostain syystä päättyisi hallituksen tappioon, epäluottamuslauseeseen, hallitus kaatuisi. Puolueet alkaisivat valmistautua uusiin vaaleihin.

Hallitus kokee joutuneensa hankalaan tilanteeseen ammattiliittojen vaatimusten kanssa. Siitä irtisanomiskiistassa eduskunnan luottamusäänestykseen tukeutuminen kertoo.

Ammattiyhdistysliike on vaatinut irtisanomissuojan heikennysesityksen perumista kokonaan. Sovitteluehdotus heikennyksen rajauksesta kahdestakymmenestä työntekijästä kymmeneen ei kelvannut ammattiyhdistysliikkeelle.

Hallitus pettyi.

Hallitus itse kokee madaltavansa työllistämiskynnystä pienissä yrityksissä. Yrittäjät uskaltaisivat palkata herkemmin työntekijöitä, kun tarvittaessa työntekijästä johtuva irtisanominen helpottuisi edes hieman.

Ammattiliitot taas pelkäävät työmarkkinoiden jakautuvan kahtia. Pienissä yrityksissä henkilöperusteinen irtisanomissuoja olisi heikompi.

Irtisanomissuojan heikennys tulisi käyttöön, jos työntekijä ei noudattaisi työaikoja, laiminlöisi työnsä tai tekisi työnsä ohjeiden vastaisesti. Listalla on myös epäasiallinen käytös. Sen sijaan tilapäinen tai vähäinen heikko työn laatu, vähäiset velvoitteiden rikkomiset tai laiminlyönnit eivät oikeuttaisi irtisanomiseen.

Hallituksen tavoite on astetta kovempi kynnys lakkoiluun eduskunnan linjausta vastaan. Poliittinen lakko hallitusta vastaan ei ole mikään harvinaisuus. Eduskuntaa vastaan olisi, kulkee ajatuksen juoksu. Pääministeri toivoo, että luottamuslause eduskunnasta hillitsisi lakkoja.

Voi olla turha toive tässä vaiheessa. Kova kovaa vastaan pannaan todennäköisesti ammattiliitoissakin. Tuskin ylityökiellot tai mielenosoituslakkoilu vähenevät. Ei ainakaan ennen kuin hallitus tuo varsinaisen lakiesityksen eduskuntaan joskus marraskuun puolivälissä.

Teollisuusliitto miettii omaa vastasiirtoaan ensi viikon perjantaina oman hallituksensa kokouksessa.

Pääministeri päiväunissaan varmaankin toivoo, että luottamusäänestyksessä muualta kuin vasemmisto-oppositiosta löytyisi lisätukea hallitukselle. Äänestyshän koskee virallisesti työllisyyspolitiikan onnistumista.

Juha Sipilä muistutti torstaina hallituskauden aikana syntyneestä 115 000 uudesta työpaikasta ja saavutetusta 72 prosentin työllisyysasteesta.

RKP ja kristillisdemokraatit joutuvat ulkoministeri Timo Soinia koskeneen luottamusäänestyksen tavoin miettimään, kenen joukoissa äänestävät. Soini-äänestyksessä kristillisdemokraatit tukivat hallitusta.

Luottamusäänestys on myös tapa niin sanotusti huutaa hallituksen omat rivit suoriksi. Jos etenkin keskustassa tai sinisissä on ollut epäileviä tuomaita irtisanomislain säätämisessä, sellaiset ajatukset eivät karkaa enää julkisuuteen luottamusäänestyskomennon jälkeen.

Enää ei hallitus peräänny, tuskin ammattiliitotkaan. Juha Sipilän torstainen julistus luottamusäänestyksestä merkitsee sitä, että hallitus aikoo toteuttaa irtisanomissuojan heikennyksen alle kymmenen työntekijän yrityksissä. Ammattiliitot protestoivat nähtyyn tapaan.

Lakiesitys voinee kaatua enää vain eduskunnan perustuslakivaliokunnan tyrmäykseen.

Luottamusäänestyksen jälkeen hallitus ei voi perääntyä mainettaan täysin menettämättä. Nyt kysymys on siitä, kuinka paha hallituksen ja ammattiyhdistysliikkeen törmäyksestä tulee, kuinka pahat ovat seuraukset maan talouteen.

Nähtävillä on vaalikauden loppuhuipennus hallituksen ja ammattiyhdistysliikkeen kitkaisissa väleissä.

Juha Sipilä kokee, että hän oli laittamassa Suomea kuntoon ja sai vetoapua kansainvälisen talouden noususta. Etenkin SAK-lainen ammattiyhdistysväki kokee, että työntekijöiden etuja on heikennetty kolmen ja puolen vuoden ajan.

Sovitteluratkaisun aika oli ja meni, viimeistään ensi keskiviikkona.