Kokoomuksen lähtö hallitukseen perussuomalaisten kanssa olisi suuri riski. Näin toteavat torstaina julkaistussa aatteellisessa puheenvuoroteoksessa (siirryt toiseen palveluun) kaksi nuorta kokoomuslaista: kansanedustaja Matias Marttinen, 29, ja entinen opetusministerin erityisavustaja Juho Mäki-Lohiluoma, 25.

Erityisen vaaran kirjoittajat näkevät siinä, miten perussuomalaiset suhtautuvat liberaalin demokratian perusarvoihin ja kansainväliseen sopimuksenvaraiseen järjestykseen.

Marttinen ja Mäki-Lohiluoma toteavat, että populistien hyökkäykset mediaa, poliisia ja oikeuslaitosta kohtaan voivat vähitellen johtaa yhteiskunnallisen luottamuksen katoamiseen. Populistien päästessä valtaan edessä on pahimmillaan suomalaisen yhteiskunnan rapautuminen.

– Taiston veroprosentin paikasta voi vielä hävitä hallituskumppanille, [mutta] ei taistoa yhteiskunnallisten instituutioiden uskottavuudesta, oikeusvaltion pitävyydestä, ihmisoikeuksista ja muista demokraattisen yhteiskunnan perusteista, kirjoittajat linjaavat.

Yhteistyöhön perussuomalaisten kanssa on kirjoittajien mielestä suhtauduttava erityisellä varauksella, ja hallitukseen voidaan lähteä vain, jos perussuomalaisille asetetaan aivan toisenlaiset, tiukat ja ehdottomat rajat kuin muille puolueille.

Kansanedustaja Matias Marttinen (kok.) on toinen kokoomuksen tulevaisuutta luotaavan uutuusteoksen kirjoittajista. Antti Laakso / Yle

Viimeaikaisissa kannatuskyselyissä perussuomalaiset on ollut Suomen suosituin puolue. Kannatuslukemat ovat nousseet eduskunnan syysistuntokaudella reippaasti yli 20 prosentin.

Marttinen ja Mäki-Lohiluoma eivät kannata perussuomalaisten sulkemista pois hallitusyhteistyöstä Ruotsissa pitkään vallinneen – joskin aivan viime kuukausina horjuneen – mallin mukaan. Yhteistyössä ei kuitenkaan heidän mielestään pidä harhautua uskomaan, että perussuomalaiset on samanlaisen puolue kuin muut.

Perussuomalaiset kohti äärioikeistoa

Marttinen ja Mäki-Lohiluoma toteavat, että Jussi Halla-ahon valinta perussuomalaisten johtoon vuonna 2017 siirsi puoluetta kohti äärioikeistoa. Kirjoittajien mukaan nationalistinen populismi, kommunismi ja ääri-islamismi ovat saman kolikon eri puolia.

– Kuluvan ja sitä edeltäneen vaalikauden aikana Suomessa on muodostunut eduskuntaan sellaisia voimia, jotka yhä vähemmässä määrin piittaavat liberaalidemokraattisen yhteiskunnan perusperiaatteista. Se on voitava sanoa ääneen. Jos mikä tahansa puolue leikittelee eduskuntavaalivideollaan pääministerin kidnappaamisella ja poliittisella väkivallalla, on puolue huolestuttavalla tiellä, kirjoittajat toteavat viitaten perussuomalaisten vaalivideoon.

Timo Soinin perussuomalaiset oli erilainen puolue kuin nykyinen Halla-ahon perussuomalaiset. Samankaltaisen ilmiön kirjoittajat havaitsevat tapahtuneen eri puolilla Eurooppaa.

Jussi Halla-aho nousi perussuomalaisten johtoon kesällä 2017. Pekka Tynell / Yle

– Kun edellinen johtaja pyrkii muokkaamaan puolueestaan hallituskelpoista tai maltillisempaa, hän saa usein lähteä, ja tilalle nousee radikaalimpi vaihtoehto. Vaikuttaa siltä, että kun tällainen kehitys pääsee valloilleen, sitä on hyvin vaikea pysäyttää, ja maltillisetkin oikeistopopulistiset puolueet luisuvat yhä kauemmas äärilaidalle.

Jos perussuomalaiset eivät laita kuriin viraslajeista puhuvia tai uusnatsien tilaisuuksissa vierailevia kansanedustajia, puolueesta saattaa kirjoittajien mukaan muodostua uhka länsimaiselle demokratialle.

– Perussuomalaisten nykytilan ongelmia ei ole syytä liioitella tai dramatisoida, mutta ne on tunnistettava ja otettava vakavasti. Autoritäärinen populismi on länsimaisille yhteiskunnille todellinen uhka, eikä Suomi ole sille immuuni, vaikka asemamme on monia muita parempi.

Kokoomus voi kutistua

Kokoomuksen paikkaa puoluekentässä Matias Marttinen ja Juho Mäki-Lohiluoma arvioivat huolestuneen toiveikkaina.

He toteavat, että kokoomuksella on aivan samanlainen riski menettää kannatusta kuin keskustavasemmistolaisella SDP:llä. Jos puolue aikoo kilpailla nuorista, liberaaleista äänestäjistä, sen pitäisi erityisesti saada lisää nuoria naisia ehdokkaiksi ja äänestäjiksi.

Marttinen ja Mäki-Lohiluoma vaativat muun muassa, että kokoomus ottaa ilmastonmuutoksen vakavasti. Työmarkkinapolitiikassa he liputtavat joustavamman palkanmuodostuksen puolesta mutta myöntävät, että työntekijöiden ja työnantajien kollektiivinen sopiminen on usein koko yhteiskunnan ja yksilöiden edun mukaista.

Professori: Ketä kypäräpappi äänestää?

Nuorten kokoomuspoliitikkojen suhtautuminen perussuomalaisiin saa eduskuntatutkimuskeskuksen johtajan, professori Markku Jokisipilän miettimään, mikä on kansalliskonservatiivisten ajatusten elintila kokoomuksessa.

– Kokoomukseen on aiemmin mahtunut sisälle monenlaista väkeä liberaaleista konservatiiveihin. Vielä 90-luvulla kokoomuksessa oli kypäräpappiosasto, mutta vähitellen tämä joukko on siirtynyt perussuomalaisiin. Nuorten naisten tavoittelu äänestäjiksi voi samalla viedä kansallismielisiltä saatuja ääniä, Jokisipilä sanoo.

Professori Markku Jokisipilä. Yle

Professori arvioi, että kokoomuksen nykyiselle johdolle on vaikeaa lähteä hallitusyhteistyöhön perussuomalaisten kanssa. Jussi Halla-ahon noustua perussuomalaisten puheenjohtajaksi kesällä 2017 kokoomus nosti puolueiden väliset arvopohjaerot esille niin voimakkaasti, että takin kääntäminen voisi viedä liberaaleja äänestäjiä.

Jokisipilän mielestä Marttisen ja Mäki-Lohiluoman esittämät teesit oikeistopopulismista ovat sellaisia, että puolueen nykyinen puheenjohtaja Petteri Orpo voi allekirjoittaa monet niistä. Varsinaista kansalliskonservatiivista haastajaa Orpolle ei kokoomuksessa vielä ole nähtävissä.

– Wille Rydman voisi olla selkeä kansalliskonservatiivinen nimi. Antti Häkkänen on kysymysmerkki. Hänellä on myös konservatiivista kannattajakuntaa, Jokisipilä pohtii.

Perussuomalaisten kumppanijoukko vähissä

Onko perussuomalaisilla mahdollisuus päästä hallitukseen? Professori Markku Jokisipilä muistuttaa, että puolueella ei ole kovin paljon vaihtoehtoja hallituskumppaneiksi.

Halla-ahon vähäinen kumppanijoukko vahvistaa kokoomuksen asemaa hallitusneuvotteluissa, jos kokoomus haluaa asettaa perussuomalaisille tiukkoja kynnyskysymyksiä. Perussuomalaiset joutuvat Jokisipilän näkemyksen mukaan joustamaan paljon, jos mielivät hallitusvaltaan.

Toinen kysymys on, haluavatko perussuomalaiset lähteä hallitukseen, jossa puolueen kädet ovat esimerkiksi EU:ta ja kansainvälistä yhteistyötä koskevissa kysymyksissä hyvin sidotut.

Paljon riippuu siitä, miten suuri perussuomalaisten kannatus on ensi vaaleissa – ja onnistuvatko muut puolueet kääntämään kannatustaan nousuun.

20.12. korjattu kansanedustaja Wille Rydmanin nimen ensimmäinen kirjain V:stä W:ksi.