Kuka vain voi nyt ladata kotikoneelleen, tulostaa ja vaikka julkaista laadukkaita versioita kahdesta suomalaisesta huippumaalauksesta.

Helmikuun alusta lähtien Ateneum on tarjonnut internetissä täysin vapaaseen käyttöön kaksi suomalaista kärkiteosta, Helene Schjerfbeckin Toipilaan (1888) sekä Eero Järnefeltin Raatajat rahanalaiset eli Kasken (1893).

Teoskuvat löytää esimerkiksi yhteisöpalvelu Flickristä (siirryt toiseen palveluun) tai Ateneumin sivuilta.

Aiemmin Ateneumin teoksista on löytynyt netistä avoimena datana eli ilman maksua muun muassa teostietoja (siirryt toiseen palveluun) ja pieniresoluutioisia kuvia. Kuvia on saanut itselleen myös maksua vastaan.

Toipilaan ja Kasken tarjoaminen kaikkien käyttöön on uutta. Nyt kuka tahansa voi tulostaa tai tallentaa laadukkaan, 200 megapixelin kuvan vaikkapa omaan, kaupalliseen käyttöönsä. Edes lähdettä ei tarvitse mainita.

Itse asiassa netissä pääsee paljon lähemmäksi kuin näyttelyssä, jossa turvallisuussyistä ei kovin lähelle teosta pääsekään. amanuenssi Anu Utriainen

Amanuenssi Anu Utriainen kertoo, että niin sanottu CC0-jako (siirryt toiseen palveluun) on maailmalla yleistymässä.

– Suuret eurooppalaiset museot ovat avanneet kokoelmatietokantojaan näin, Hollannin Rijksmuseum esimerkiksi. Digitalisaatio menee siihen suuntaan, että tiedon pitää olla vapaata ja saavutettavissa.

Lisää avointa dataa tulossa

Anu Utriainen kertoo, että teosten vieminen korkeatasoisina ja avoimena tietona nettiin on Ateneumille tulevaisuuden haaste.

– Näitä on tultava lisää ja tuleekin. Mutta digitalisaatio on iso haaste, sillä se on työlästä ja vaatii monen ammattiryhmän yhteistyötä.

Ateneumissa toivotaan, että nyt vapautetuista mestariteoksista leviää jatkossa mahdollisimman korkeatasoisia kuvia, joita vaikkapa koulut käyttäisivät taideopetuksessa, luennoitsijat luennoissaan ja tutkijat tutkimuksissaan.

Kävijöitä riittää, sillä taideteoksen kuva ei koskaan korvaa aidon teoksen näkemistä näyttelytilassa. amanuenssi Anu Utriainen

– Netissä pääsee katsomaan teoksia ihan jokaista siveltimenvetoa ja yksityiskohtaa myöten. Itse asiassa netissä pääsee paljon lähemmäksi kuin näyttelyssä, jossa turvallisuussyistä ei kovin lähelle teosta pääsekään. Ja kuvista voisi tulostaa vaikka Eduskuntatalon kokoisen lakanan, sillä niistä on tallennettu hyvätasoiset versiot, kertoo amanuenssi Anu Utriainen.

Nettikuva ei vähennä kävijöitä

Metropolitanin taidemuseo New Yorkissa on juuri avannut teoskuvansa vapaaseen käyttöön. Netissä on siis CC0-lisenssillä Metropolitanin yli 350 000 teoskuvaa kaikkien käytettävissä. Silti New Yorkissakaan ei pelätä, että teosten vapauduttua museosta loppuvat kävijät.

– Tästä on keskusteltu taidepiireissä pitkään ja tehty kävijätutkimuksia. Teoksen vapauttaminen on aina lisännyt kävijämääriä. Kävijöitä riittää, sillä taideteoksen kuva ei koskaan korvaa aidon teoksen näkemistä näyttelytilassa.

Utriainen vertaa tilannetta videonauhurin keksimiseen. Silloin pelättiin, ettei kukaan enää käy elokuvateatterissa, kun elokuvan voi katsoa kotona. Niin ei käynyt.

– Se jollakin tavalla ei korreloi siihen suuntaan, vaan lisää kävijämääriä. Tämä on jännä yhdistelmä.