Näin kysely tehtiin Taloustutkimus teki kyselyn EK:n toimeksiannosta 11.-16. tammikuuta 2018.

Seksuaalinen häirintä työelämässä -kyselyyn vastasi 2 128 työikäistä. Vastaajat olivat 18-64 -vuotiaita.

Kyselyn virhemarginaali on kaksi prosenttiyksikköä suuntaansa.

Seksuaalisella häirinnällä tarkoitettiin tutkimuksessa sanallista, sanatonta tai fyysistä, luonteeltaan seksuaalista ei-toivottua käytöstä.

Seksuaalinen häirintä kohdistuu työelämässä selkeästi yleisimmin nuoriin naisiin ja eniten häirintää tulee asiakkailta. Tulos selviää Elinkeinoelämän keskusliiton tuoreesta kyselytytkimuksesta, jonka EK teetti Taloustutkimuksella.

Yle Uutisgrafiikka

Kyselyn mukaan 12 prosenttia naisista ja kaksi prosenttia miehistä ilmoittaa kokeneensa seksuaalista häirintää työssään viimeisten kahden vuoden aikana. Naisissa se on yleisintä työntekijäammateissa (16%) ja esimiestehtävissä (12%). Naistoimihenkilöissä luku on 4 prosenttia.

Miehistä häirintää oli kokenut kaksi prosenttia niin esimies-, toimihenkilö- kuin työntekijätehtävissäkin.

Lähes joka neljäs (23%) työikäisistä suomalaisista on joskus kokenut työssään seksuaalista häirintää. Naisista näin on käynyt 38 prosentille, miehistä 9 prosentille.

Kolmevitosena rauhoittuu

18–24-vuotiaista naisista häirintää on kokenut 24 prosenttia ja 25–34-vuotiaista 19 prosenttia. 35 ikävuodesta eteenpäin häirintä vähenee selvästi ja "neljävitosesta" ylöspäin vielä lisää: 45–60-vuotiaista häirintää ilmoitti kokeneensa 5–6 prosenttia naisista. Miesten ikäryhmittäinen kohtelu ei tutkimusaineistosta selviä.

Yle Uutisgrafiikka

Häiritsijä on useimmiten asiakas: naisilla luku on 63 prosenttia tuoreista häirintätapauksista ja miehillä 42 prosenttia. Työkaverit ja esimiehet syyllistyvät häirintään selvästi harvemmin.

Tosin miehet kokivat seksuaalista häirintää yleisimmin juuri työkavereiden suunnasta (51%), naisilla luku oli 34 prosenttia. Esimiesten osuus häirinnästä oli keskimäärin 16 prosenttia.

Valtaosa vaikenee

Yli puolet (58%) ei ilmoittanut kokemastaan häirinnästä lainkaan. Lähiesimiehelle siitä ilmoitti 22 prosenttia ja häirinnän tekijälle 18 prosenttia. Luottamushenkilölle kertoi 3 prosenttia ja poliisille 1 prosentti.

Yle Uutisgrafiikka

Yleisin syy vaikenemiseen on pelko siitä, että asiaa ei otettaisi vakavasti. Miehistä näin ajatteli 54 prosenttia ja naisista 45 prosenttia. Yleistä oli (31%) myös pelko hankaluuksien aiheutumisesta itselle ilmoittamisen seurauksena.

Pieni osa perusteli ilmoittamatta jättämistään sillä, että oli häpeissään tapahtuneesta, ei pitänyt sitä vakavana tai ei uskonut todisteiden riittävän.

Kunnissa ja kolmannella sektorilla työskentelevät kokevat jonkin verran enemmän seksuaalista häirintää kuin valtiolla ja yksityisellä sektorilla työskentelevät.