Sanna Marin matkusti kolmantena pääministeripäivänään Brysseliin EU-huippukokoukseen maailman nuorimpana istuvana pääministerinä. Yhteiskuvaan Marinin kanssa halusivat Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel ja EU-komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen. Kuva: OLIVIER HOSLET Oikeusvaltioperiaatetta koskeva kiista kärjistyi Eurooppa-ministereiden kokouksessa, jossa asiaa selvittivät Suomen Eurooppa-ministeri Tytti Tuppurainen ja Unkarin oikeusministeri Judit Varga (vas.) EU-komission valinta venyi Suomen puheenjohtajuuskauden lopulle. Jutta Urpilaisesta tuli EU-komission kansainvälisistä kumppanuuksista vastaava komissaari.

EU-puheenjohtajamaan roolissa korostuu teknisluonteinen asioiden valmistelu. Tärkeät EU-päätökset tehdään kuitenkin huippukokouksissa.

Suomi pärjäsi hyvin EU:n puheenjohtajana, kun tuloksia arvioidaan puheenjohtajuuden antamien vaikutusmahdollisuuksien näkökulmasta

– Poliittista pääomaa Suomi keräsi asioiden hyvästä valmistelusta ja kokousten puheenjohtajuudesta, arvioi yliopistotutkija Timo Miettinen Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkimuksen keskuksesta.

EU-puheenjohtajuus tarkoittaa ministerineuvoston johtamista. Sen sijaan tärkeimmät EU:n suuntaa koskevat päätökset tehdään jäsenmaiden pääministereistä koostuvassa Eurooppa-neuvostossa.

– Ei Suomella näiden valtiojohtajien joukossa kovin suurta roolia ole ollut, sanoo Timo Miettinen.

Onko EU nyt paremmassa kunnossa vai ei?

Myös väitöskirjatutkija Antti Ronkainen Helsingin yliopistosta on samalla kannalla. Euroopan unionin neuvoston johtaminen ei oikeastaan ole kovin merkittävä tehtävä EU-instituutioiden joukossa.

– Isot asiat etenevät puheenjohtajasta riippumatta. Kun Suomi ilmoitti tavoitteekseen, että EU on paremmassa kunnossa puheenjohtajuuden jälkeen, sitäkin on vaikea sanoa, tapahtuiko todella niin, sanoo Ronkainen.

Eurooppa-ministeri Tytti Tuppurainen (sd.) sanoi eduskunnassa ennen puheenjohtajuuskauden alkua kesäkuussa, että unioni on paremmassa kunnossa, vahvempi ja toimintakykyisempi puheenjohtajuuskauden jälkeen.

Oikeusvaltioperiaatetta koskeva kiista kärjistyi Eurooppa-ministereiden kokouksessa, jossa asiaa selvittivät Suomen Eurooppa-ministeri Tytti Tuppurainen ja Unkarin oikeusministeri Judit Varga (vas.)

"Edustajat pääsevät lähinnä verkostoitumaan"

Suomen edellisen puheenjohtajuuden aikana vuonna 2006 ministerineuvoston puheenjohtajuus oli paljon tärkeämpi tehtävä. Silloin puheenjohtajamaa käytti koko EU:n ääntä, kun neuvoteltiin unionin ulkopuolisten maiden kanssa EU:ta koskevista asioista.

Vuonna 2009 voimaan tulleessa Lissabonin sopimuksessa valtasuhteet muuttuivat. Euroopan parlamentin asema lainsäädännössä vahvistui ja siitä tuli tasavertainen ministerineuvoston kanssa.

Ministerineuvoston kustannuksella vahvistettiin myös EU-maiden päämiehistä koostuvan Eurooppa-neuvoston vaikutusvaltaa. Se sai pysyväisluonteisemman puheenjohtajan ja samalla Eurooppa-neuvoston puheenjohtajasta tuli yksi EU:n huippupäättäjistä, koska hänen kauttaan EU:n poliittiset suuntaviivat ja painopisteet tulevat EU-maiden pääministereiden pöydälle.

– Ministerineuvoston puheenjohtajamaan roolina on, että sen edustajat pääsevät lähinnä verkostoitumaan muiden jäsenmaiden kollegoiden kanssa, kuvailee Antti Ronkainen.

EU-komission valinta venyi Suomen puheenjohtajuuskauden lopulle. Jutta Urpilaisesta tuli EU-komission kansainvälisistä kumppanuuksista vastaava komissaari.

Suomen päätavoitteisiin jäi säröjä

Suomella oli kolme keskeistä tavoitetta, jotka se halusi toteuttaa puheenjohtajuuskauden aikana. Tavoitteena oli tehdä EU:sta ilmastojohtaja, sopia monivuotisesta rahoituskehyksestä ja rakentaa kytkentä oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen ja EU-rahoituksen välille.

Kaikki kolme tavoitetta saatiin joulukuun kokouksissa jotenkuten maaliin, mutta tutkijoiden mielestä on vaikea arvioida, onko unioni nyt sen toimintakykyisempi kuin puoli vuotta sitten.

– Näyttää siltä, että unionin uudistamisessa tarvitaan suurempia maaryhmiä kuin vain yksi puheenjohtajamaa, sanoo Timo Miettinen.

Hän huomauttaa, että ilmastosopimusta rasittaa Puolan irtiotto, rahoituskehysesityksessä Suomi ei kyennyt uudistamaan EU:n budjettia ja oikeusvaltioperiaatekin näyttää toteutuvan väljähtyneenä.

Ronkainen sanoo odottavansa mielenkiinnolla, miten hallitus linjaa EU-politiikkansa kun puheenjohtajuuskausi päättyy.

– Epäselvää esimerkiksi on, onko Suomi mukana muiden pohjoisten maiden kanssa Hansa-liitossa uudistamassa EMU-rahaliittoa ja mikä on Suomen kanta EU:n yhteiseen puolustuspolitiikkaan.