Yhdysvallat uhkaa vetäytyä sen ja Venäjän välisestä keskipitkän matkan ydinohjukset kieltävästä INF-sopimuksesta. Uhkauksen taustalla on Venäjän painostaminen ja huoli Kiinan voimistumisesta.

Yhdysvaltojen vetäytyminen INF-sopimuksesta voisi johtaa Euroopassa varustelukierteeseen, arvioi sotilasprofessori Jyri Raitasalo Maanpuolustuskorkeakoulusta.

– Se herättää kysymyksen siitä, onko Eurooppaan tulossa ohjusteknologian ja mahdollisesti jopa ydinaseiden varustelukierre.

Presidentti Donald Trump sanoi lauantaina aikovansa vetää Yhdysvallat sopimuksesta. Trump syytti Venäjää sopimuksen rikkomisesta.

Yhdysvaltojen uhkaus kertoo Raitasalon mukaan heikentyneistä suurvaltasuhteista. Jos Yhdysvallat vetäytyisi sopimuksesta, näkyisivät seuraukset ensimmäisenä Euroopassa jännitteiden lisääntymisenä, hän sanoo.

INF-sopimus Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton vuonna 1987 solmima sopimus kieltää muut kuin mereltä laukaistavat lyhyen ja keskipitkän matkan ohjukset.

Taustalla oli maiden välinen asevarustelukilpailu, joka johti muun muassa ohjusten sijoittamiseen Eurooppaan.

Sopimuksen tuloksena vuoteen 1991 mennessä tuhottiin noin 2 700 ohjusta.

Presidentti Vladimir Putin sanoi vuonna 2007, että sopimus ei enää palvele Venäjän etua.

Uhkana olisi asevarustelukierteen kiihtyminen. Jännitteiden kasvaminen näkyisi myös Itämeren alueella.

– Ei tämä kuitenkaan toisi suoraan mitään merkittäviä vaikutuksia Itämeren alueelle. Venäjällä on jo käytössä ohjusjärjestelmiä Itämeren alueella. Ohjuskantaman lisääntymisen vaikutukset ulottuvat vähän pidemmälle, Itämeren aluetta laajemmaksi, sotilasprofessori Raitasalo toteaa.

INF-sopimus koskee erityisesti Eurooppaan sijoitettuja ohjuksia, jotka ovat kantamaltaan 500–5 500 kilometriä.

Yhdysvallat on huolissaan Kiinan voimistumisesta

Yhdysvallat on syyttänyt Venäjää sopimuksen rikkomisesta jo ennen presidentti Donald Trumpin valtakautta, vuodesta 2014 asti. Yhdysvaltojen mukaan Venäjä on kehittänyt uuden maalta laukaistavan risteilyohjuksen.

– Trumpin hallinto on ottanut diplomatiaa kovemmat keinot käyttöön. Venäjä yritetään saada uudella voimakkaammalla tavalla neuvottelupöytään, Raitasalo arvioi.

Venäjän painostamisen lisäksi toinen syy Yhdysvaltojen uhkaukselle vetäytyä sopimuksesta on Kiinan aseman vahvistuminen. Kiina on kehittänyt voimakkaasti lyhyen ja keskipitkän matkan ohjuksia. Se ei ole mukana INF-sopimuksessa.

– Tämä on signaali Kiinalle siitä, että Yhdysvallat ottaa Kiinan massamaisen ohjusten kehittämisen ja käyttöönoton tosissaan.

Jännitteet ovat kasvaneet Etelä-Kiinan merellä, jossa useat maat syyttävät Kiinaa aggressiivisesta asevarustelusta ja aluevaatimuksista. Yhdysvallat on huolissaan Kiinan lähialueilla olevista tukikohdistaan, liittolaisistaan ja sille tärkeistä merireiteistä.

Uhkana sopimukseton tila

Sotilasprofessori Jyri Raitasalo muistuttaa, että Yhdysvaltojen vetäytyminen INF-sopimuksesta kestäisi noin puolen vuoden ajan. Sinä aikana pyrittäisiin vielä neuvottelemaan.

Sopimuksen kaatuminen vaarantaisi myös strategisten aseiden uuden Start-sopimuksen jatkon. Sopimus on voimassa vuoteen 2021 asti.

– Mikäli sopimuksia alkaa raueta, niin näköpiirissä siintää mahdollisuus siihen, että ollaan muutaman vuoden kuluttua sopimuksettomassa tilassa ydinaseiden osalta. Se olisi turvallisuuden ja vakauden kannalta erittäin huono kehityskulku, sanoo sotilasprofessori Jyri Raitasalo Maanpuolustuskorkeakoulusta.

Lisää aiheesta:

Trumpin mukaan USA aikoo vetäytyä keskimatkan ydinohjukset kieltävästä sopimuksesta Venäjän kanssa: "Pakko on jos kaikki muutkin"