Iso mehevä kerroshampurilainen kaikilla mausteilla. Päälle Coca-Colaa ja iso annos ranskanperunoita.

Rikkaassa öljymaassa Qatarissa diabetesta sairastetaan enemmän kuin juuri missään muualla maailmassa. Otetaan puhelu pääkaupunkiin Dohaan tutkijalle, joka tuntee Persianlahden diabetesongelman läpikotaisin.

Epidemia johtuu viimeisten 30 vuoden aikana elintavoissa tapahtuneesta muutoksesta.

– Ihmiset eivät liiku ja he syövät epäterveellisesti, summaa Qatarin diabetesliitossa työskentelevä tohtori Abdul Al Hamaq.

Yle Uutisgrafiikka

Holtittomasta syömisestä seuraa ylipainoa, joka johtaa monen kohdalla kakkostyypin diabetekseen. Usein elintasosairaudeksi miellettävä aikuisiän diabetes on Qatarissa pyöreästi kaksi kertaa yleisempää kuin maailmassa keskimäärin.

Kansallisen tutkimuksen mukaan 17 prosenttia aikuisista qatarilaisista sairastaa diabetesta.

– Tätä lukua on vaikea saada pienemmäksi, mutta on hyvä saavutus, jos pysymme näissä luvuissa, toteaa Al Hamaq.

Diabetesepidemia vaivaa koko Lähi-itää: kolmessa vuosikymmenessä siihen on sairastunut 37 miljoonaa ihmistä - siis keskimäärin yli miljoona ihmistä vuodessa.

Diabetes leviää rikkaissa öljymaissa kuten Kuwaitissa, Saudi-Arabiassa, Bahrainissa ja Yhdistyneissä Arabiemiirikunnissa.

Perhe ruokaostoksilla Dubaissa. Ali Haider / EPA

Ruuan määrä ja epäterveellisyys ei ole ainoa syy diabetesepidemiaan. Kuumissa maissa kuntoilu ei ole kuulunut kulttuuriin, ja esimerkiksi Saudi-Arabiassa naisten mahdollisuudet harrastaa liikuntaa ovat edelleen heikot.

Työkään ei kuluta kaloreita, koska siirtolaiset hoitavat nykyisin ruumilliset työt. Kilot ja diabeteksen riski kasvavat ilmastoiduissa toimistoissa.

Tyypin 2 diabetes on pitkälti ennaltaehkäistävissä, mutta pelkästään elintavoista sairaus ei ole kiinni. Esimerkiksi aasialaisilla diabetesriski kasvaa varsin suureksi pienelläkin ylipainolla.

Myös ylipainoisilla suomalaisilla on suurempi riski sairastua kuin vaikkapa italialaisilla tai espanjalaisilla.

Pienikin määrä ylimääräisiä kaloreita ja liikkumattomuus altistavat paljon enemmän niukkuuteen sopeutunutta väestöä. Professori Kirsi Pietiläinen

Vieläkään tiedetä, miksi joillekin tulee samalla ylipainolla herkemmin diabetes kuin toiselle.

– Miten suuri osa on elintapojen vaikutusta ja miten suuri osa genetiikkaa? Aika usein arvioidaan, että perinnöllisyyden merkitys olisi 50 prosentin huitteilla, sanoo diabetes- ja lihavuustutkija, professori Kirsi Pietiläinen Helsingin yliopistosta.

Ihmisiä ruokailemassa Dubailaisessa ravintolassa huhtikuussa 2014. AOP

Perimältään altistuneelle puhkeaa diabetes helpommin, kun ylipainoa kertyy tai liikunta jää vähälle. Valtion tasolla nopea vaurastuminen näyttää lisäävän kansan alttiutta diabetekselle. Tässä mielessä Suomi on samassa sarjassa vaikkapa Etelä-Korean ja Lähi-idän maiden kanssa, Pietiläinen toteaa.

Ne ovat maita, joissa elintaso on ollut kohtalaisen matala ja ihmisten geeniperimä on sopeutunut niukkuuteen. Sittemmin niukkuus on muuttunut yltäkylläisyydeksi.

– Geenit ovat jalostuneet niin, että ihmiset pärjäävät karuissa olosuhteissa. Ja se kostautuu, kun olosuhteet eivät enää olekaan karut.

Suomessa diabetesherkkyyteen vaikuttaa myös eristäytynyt sijainti. Biologia ei ole mukautunut talouskasvuun.

– Kun 50 vuoden aikana tulee valtavan nopea vaurastuminen ja länsimaistuminen, niin siinä ei genetiikka pysy perässä. Pienikin määrä ylimääräisiä kaloreita ja liikkumattomuus altistavat paljon enemmän niukkuuteen sopeutunutta väestöä, Pietiläinen sanoo.

Diabeetikkoja on satoja miljoonia

Yle Uutisgrafiikka

Melko pian joka kymmenes aikuinen on diabeetikko. Kansainvälinen diabetesliitto arvioi, että näin tapahtuu vuoteen 2035 mennessä.

Kakkostyypin diabetesta sairastavalla on siis paljon kohtalotovereita. Diagnoosin on koko maailmassa saanut yli 420 miljoonaa aikuista (siirryt toiseen palveluun).

Pelkästään Kiinassa sadalla miljoonalla on tuoreen tutkimuksen mukaan diabetes ja nelinkertaisella määrällä diabeteksen esiaste.

Aikuisiän diabetes on aineenvaihduntasairaus, jossa veren sokeripitoisuus on kohonnut. Verensokeri kohoaa, koska haima ei tuota riittävästi insuliinihormonia.

Usein tyypin 2 diabetes on oireeton. Arvioidaan, että noin puolet diabeetikoista ei tiedä sairaudestaan. Heitä on siis noin 200 miljoonaa. Köyhissä maissa itse asiassa valtaosa diabeetikoista ei tiedä diabeteksestaan.

Yle Uutisgrafiikka

Maailman terveysjärjestön WHO:n raportin mukaan viisi vuotta sitten diabetekseen kuoli puolitoista miljoonaa ihmistä.

Diabetes on nousemassa maailman seitsemänneksi yleisimmäksi kuolinsyyksi.

Sairaus yleistyy kaikkialla. Lähi-idän lisäksi nopeimmin diabeetikkojen määrä kasvaa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, Kiinassa, Kaakkois- Aasiassa ja Intiassa.

– Tämä on seurausta hyvin nopeista muutoksista elämäntavoissa. Nopea kaupungistuminen on vähentänyt liikkumista ja heikentänyt ruokavaliota, toteaa asiantuntija Gojka Roglic WHO:sta.

Diabetes yleistyy kaikkialla, mutta nopeimmin matalamman tulotason maissa.

– Rikkaissa maissa köyhät sairastavat enemmän diabetesta ja köyhissä maissa varakkaat sairastavat sitä enemmän, sanoo Roglic.

Diabetes on yksi pääsyistä katastrofaalisen suuriin hoitokuluihin. Asiantuntija Gojka Roglic WHO:sta

Kehitysmaissa valtaosalla ihmisistä ei ole mitään mahdollisuuksia hankkia diabeteslääkitystä. Monelle sairastuminen merkitsee henkilökohtaista konkurssia.

– Diabetes on yksi pääsyistä katastrofaalisen suuriin hoitokuluihin, sanoo, Roglic.

Makeiskauppa Irakin Bagdadissa. Ali Abbas / EPA

"Terveellinen ruoka ei ole pahaa"

Lähi-idän arabimaissa viranomaiset ja järjestöt ovat aloittaneet kamppailun diabetesta vastaan. Asiantuntijat ja aktiivit valistavat ihmisiä terveellisistä elämäntavoista ja muistuttavat liikunnan tärkeydestä.

Esimerkiksi Yhdistyneissä Arabiemiirikunnissa valtio on rakentanut liikuntapaikkoja. Kansalaisille on tehty juoksu- ja pyöräratoja sekä lentopallokenttiä ja vesiliikuntapaikkoja.

Qatarin diabetesliitto puolestaan muistuttaa sivuillaan liikunnasta käytännönläheisesti tähän tapaan: “Kannattaa kävellä rappuset hissin sijaan ja ostoskeskuksen parkkipaikalla auto on syytä jättää mahdollisimman kauas.”

Ihmiset ovat myös alkaneet kirjoittaa terveysblogeja. Eräs blogisteista on it-konsultti Shadzad Ahmed, joka havahtui muutama vuosi sitten huonoon yleiskuntoon ja teki elämäntaparemontin.

Ylipainoa oli kertynyt istumatyön ja herkuttelun seurauksena. Mies sairasti eikä kyennyt enää kunnolla kävelemään. Abu Dhabissa asuva Ahmed alkoi treenata ja perusti blogin (siirryt toiseen palveluun).

Youtubeen lataamallaan videolla Mr. Lazy- eli Herra laiska -paita päällä sohvalla istunut mies kertoi aikovansa muuttaa elämäntapansa ja laihtua.

– Olen 42-vuotias ja painan 110 kiloa. Tämä päivä on muutoksen päivä. Olen päättänyt, että minusta tulee hoikka. Haluan elää vanhaksi ja nähdä pienen tyttäreni kasvavan, Ahmed puhui kameralle.

Iso mies jakoi vinkkejä muun muassa älypuhelimen hyödyntämisestä treenaamisessa. Ahmed myös kehotti välttämään erikoisdieettejä, joihin sanoi itse haaskanneensa turhaan rahaa ja aikaa.

Hampurilaisateria. Richard B. Levine / AOP

Qatarissa tohtori Abdul Al Hamaq maan diabetesliitosta pohtii, että elintapojen on muututtava, jotta epidemia pysähtyisi.

– Ihmiset ovat kyllä tietoisia diabeteksesta. 20 vuotta sitten siitä ei tiedetty, kertoo Al Hamaq.

Huomiota diabetekselle haetaan Qatarissa myös julkkisten avulla. Eräs maan tunnetuimmista kokeista tekee diabetesliiton kanssa yhteistyötä terveellinen keittiö-ohjelmassa. Julkkiskokki opastaa siinä ihmisiä valmistamaan terveellistä ruokaa.

– Ruokavalion on oltava balanssissa. On yleinen väärinkäsitys, että terveellinen ruoka ei maistuisi hyvältä. Sehän ei pidä paikkansa, pelkistää Abdul Al Hamaq.

En ole kuullut kenenkään ennustavan, että diabetesepidemia kääntyisi laskuu. Professori Kirsi Pietiläinen

Pelkkä valistus ruokavaliosta ei riitä. Ihmisillä pitäisi olla myös varaa ostaa terveellistä ruokaa. Kasvikset, hedelmät, ja kala ovat usein kalliimpia kuin ravintoarvoiltaan heikkolaatuisempi mutta halvempi teollinen ruoka.

Mitään viitteitä diabetesepidemian taittumisesta maailmassa ei ole. Sama todetaan sekä Qatarissa että Suomessa.

– Näyttää aika kehnolta. En ole kuullut kenenkään ennustavan, että diabetesepidemia kääntyisi laskuun, toteaa professori Kirsi Pietiläinen Helsingin yliopistosta.

"Väsymystä ja kummallisia olotiloja"

Kakkostyypin diabeteksen kanssa oppii elämään, kertoo istanbulilainen Ozan Sari.

Sarilla todettiin diabetes kymmenisen vuotta sitten, kun hän oli mennyt verikokeisiin väsymyksen ja kummallisen olon takia.

Ruokailutottumuksia oli muutettava. Miehen paino putosi reilusti ja elämänlaatu parani.

Pikaruoka on suosittua Turkissa. Kerim Okten / EPA

– Elämäni muuttui radikaalisti. Laihduin 135 kilosta 105 kiloon. En voi syödä enää jälkiruokia, riisiä tai ranskalaisia. Ruokailuni muuttui säännöllisiksi ja terveellisemmiksi. Otan muutenkin rauhallisemmin.

Euroopan maista diabetes on yleistynyt eniten juuri Turkissa - 13 prosentilla turkkilaisista on diabetes. Diagnosoitujen määrä on tuplaantunut kymmenessä vuodessa.

Syyt ovat samat kuin Lähi-idän arabimaissa.

– Meillä on baklava-leivoksia, lihapiiraita ja kaikkea muuta herkullista mutta rasvaista ja sokerista ruokaa, pohtii Ozan Sari.

Lue myös: Diabetes-rokote etenee ihmistutkimuksiin – rokotteen testaus alkaa suomalaisilla vuoden 2018 lopussa