Vaikein tilanne on kuitenkin Irlannissa, jossa raja kulkee välillä jopa keskellä moottoritietä.

Britannian brexit-valtiosihteeri Dominic Raab ja EU:n brexit-neuvottelija Michel Barnier lehdistötilaisuudessa Brysselissä 19.7.2018. © John Thys / AFP / Lehtikuva

Brexit-sopimuksen syntyminen sai heinäkuun 26. päivä uuden kolauksen, kun EU:n brexit-neuvottelija Michel Barnier ilmoitti uudelle brittiläiselle neuvottelukumppanilleen Dominic Raabille EU:n tyrmäävän keskeiset osat Theresa Mayn hallituksen heinäkuun alussa julkistamasta suunnitelmasta.

Suunnitelman mukaan EU ja Britannia olisivat voineet jatkaa vapaata tavarakauppaa brexitin jälkeenkin. Kuningaskunta olisi huolehtinut tarkastuksista ja tullimaksujen keräämisestä niiden tavaroiden osalta, jotka olisivat tuleet sen kautta EU-alueelle.

Barnier ilmoitti kohteliaasti, ettei EU delegoi missään olosuhteissa näitä tehtäviä ulkopuolisille maille.

Euroopan Unionin komissio varoitti jäljellejääviä 27 EU-maata heinäkuun 19. päivä siitä, että kova brexit näyttää yhä todennäköisemmältä. Maiden tulisi tosissaan varautua tilanteeseen, jossa Yhdistynyt kuningaskunta lähtee unionista maaliskuun lopussa 2019 ilman sopimusta ja siirtymäaikaa.

Komissio myös muistutti, että vaikka EU ja sen eri jäsenmaiden viranomaiset valmistautuvat kovaan brexitiin parhaansa mukaan, tämä ei yksin riitä.

Valmistautuminen on kaikkien eurooppalaisten vastuulla, niin yritysten kuin yksilöidenkin. Kaikkien tulee hyvissä ajoin miettiä valmiiksi, kuinka paljon Britannian sopimukseton ero tulee itse kuhunkin vaikuttamaan ja miten pahimmat vahingot voi edeltä käsin välttää.

Kovan brexitin uhka on päivä päivältä yhä todellisempi, ja samalla se aiheuttaa valtavasti päänvaivaa Britannian lähinaapurien piirissä.

Kunnollinen varautuminen maksaa paljon muun muassa uuden henkilöstön koulutus- ja palkkakuluina. Rahat voivat mennä hukkaan, jos pehmeä brexit-sopimus kuitenkin saavutetaan.

Pisimmälle varautumissuunnitelmissaan ovat tähän mennessä menneet Hollanti ja Ranska.

Brittiläinen Express-lehti kertoi, että Alankomaiden parlamentin brexitiin valmistautumisesta vastaavan virkamiehen Pieter Omtzigin mukaan maa on jo nyt palkannut lähes tuhat uutta tullivirkailijaa valmistautuessaan kovan brexitin tuomaan kaaokseen.

Ranska puolestaan on tähän mennessä ilmoittanut palkkaavansa myöskin noin 700 uutta tullivirkailijaa kanaalin satamien brexitin jälkeisiä tarkastuksia varten.

Näiden lisäksi maa on valmistautunut 250 uuden rajavartijan palkkaamiseen Calaisin ja Dunkerquen satamiin sekä Kanaalin tunnelin kautta liikennöivien Eurostar-junien Ranskan puoleisiin terminaaleihin.

Belgia on toistaiseksi edennyt varovaisimmin ja palkannut toistaiseksi vain 140 uutta tullivirkailijaa Zeebruggen satamaan.

Pohjois-Irlannin ja Irlannin tasavallan maaraja pitäisi ottaa yhdessä yössä valvontaan.

Eri arvioiden mukaan tähän mennessä toteutetut rajavalvontaviranomaisten rekrytoinnit ovat vasta murto-osa todellisesta uudesta työvoimatarpeesta EU:n ja Britannian rajoilla, jos brexit todella toteutuu ilman sopimusta.

Kokonaan oman kysymyksensä muodostaa edelleen 499 kilometriä pitkä Pohjois-Irlannin ja Irlannin tasavallan maaraja: se pitäisi ottaa yhdessä yössä valvontaan, jos siitä tulee sopimuksettoman brexitin myötä EU:n ulkoraja.

Tällä hetkellä rajalla on yhteensä 208 ylityspaikkaa, joista suurin osa pitäisi sulkea. Jäljelle jääviin tulisi perustaa tulliasemat.

Rajan ylittää noin 35 000 ihmistä joka päivä, ja rajalla on paljon kiinteistöjä, jotka sijaitsevat molemmissa maissa. Lisäksi muun muassa Dublinin ja Belfastin välillä kulkeva moottoritie on rakennettu osin niin, että toiseen suuntaan ajettaessa ollaan Pohjois-Irlannin puolella ja toiseen suuntaan ajettaessa Irlannin tasavallan puolella.

Yksi EU:n brexit-sopimuksen solmimiselle asettamia ehtoja on ollut se, ettei Irlantien väliin saa syntyä tarkastuksia vaativaa maarajaa.

Britannia on luvannut, että näin ei käy, mutta toistaiseksi se ei ole esittänyt mitään toimivaa ratkaisua siihen, kuinka tämä olisi mahdollista.

Bryssel on esittänyt vaihtoehtoina joko Britannian pysymisen yhteismarkkinoilla EU:n kanssa tai Pohjois-Irlannin muuttamisen Britannian sisäiseksi erityistalousalueeksi, jossa noudatettaisiin EU:n sääntöjä. Silloin tulliraja kulkisi Irlannin meressä Britannian pääsaaren ja Pohjois-Irlannin välissä.

Mayn hallitus on toistaiseksi tyrmännyt molemmat vaihtoehdot mahdottomina.

Jos toimivaa ratkaisua ei löydy, myöskään brexit-erosopimusta ei kyetä tekemään. Vanhat kauhukuvat rajasta, jota sotilaat valvoivat vuosikymmeniä vuoden 1998 Pitkäperjantain sopimukseen saakka, palavat yhdeksi jäljellejääväksi vaihtoehdoksi.