Rahojen siirtäminen oli mahdollista, sillä kiinteistöyhtiön toimitusjohtaja toimi hankintojen tilaajana, ostolaskujen hyväksyjänä ja maksajana.

Helsingin käräjäoikeus on määrännyt Kirkkonummella vastaanottokeskuksen kiinteistöyhtiötä pyörittäneen liikemiehen palauttamaan yhtiölle lähes miljoona euroa.

Vastaanottokeskus aloitti toimintansa Evitskogissa elokuussa 2015, kun Suomeen tuli suuri määrä pakolaisia.

Aluksi Kirkkonummen Aktiivikeskus Kiinteistö Oy sopi toiminnasta Maahanmuuttoviraston ja Helsingin kaupungin kanssa, minkä jälkeen sopimus siirtyi Suomen Punaisen Ristin Uudenmaan piirin vastuulle.

Kiinteistöyhtiö sai ränsistyneestä entisestä kurssikeskuksesta markkinahintaan nähden poikkeuksellisen hyvän vuokran. Suomen Kuvalehti kertoi Evitskogin rahastuksesta kesällä 2018.

Kiinteistöyhtiötä pyöritti Tuomo Mäki. Hänellä on taustallaan mittava määrä erilaisia yritysyhteyksiä, ja hän on harjoittanut aiemmin muun muassa pikavippiliiketoimintaa.

Oikeuden asiakirjasta selviää, että toimitusjohtaja Mäki ohjasi kiinteistöyhtiöstä muille edustamilleen yhtiöille yhteensä noin 950 000 euroa.

Rahojen siirtäminen oli mahdollista, sillä Mäki toimi sekä hankintojen tilaajana, ostolaskujen hyväksyjänä että maksajana.

Mäki toimitti kirjanpitoon jälkikäteen laskuja, joilla pyrittiin kuittaamaan nostettuja rahasummia. Maksuja perusteltiin muun muassa hallinnointityöllä ja kiinteistönhoitopalveluilla.

”Maksut ovat perusteettomia ja maksujen selitteet ovat tekaistuja”, kiinteistöyhtiö selvitti oikeudelle.

Mäki itse kiisti maksujen perusteettomuuden.

Oikeus katsoo 29. marraskuuta antamassaan tuomiossa, että yhtä suoritusta lukuunottamatta riitautetuille rahansiirroille ei ole näytetty olevan liiketaloudellista perustetta.

Näin ollen ne ovat laitonta varojen jakoa, ja rahat on palautettava yhtiöön korkojen kera.

Rahojen palautusmääräys koskee Mäen lisäksi yrityksiä Tberg Consulting Oy, Codepoli Oy, KN Keskus Oü, Covera Oy ja Bules Oy. Suurin osa rahasta ohjattiin Tberg Consultingille.

Lisäksi Mäen ja hänen edustamiensa yhtiöiden tulee maksaa kiinteistöyhtiön oikeudenkäyntikuluja yhteensä yli 60 000 euron edestä.

Myös Mäen yhtiö Bules Oy esitti oman korvausvaatimuksen kiinteistöyhtiölle, mutta käräjäoikeus hylkäsi sen.

Marraskuun 29. päivänä annetusta riitajutun tuomiosta on mahdollista valittaa hovioikeuteen.

Kiinteistöyhtiö teki vuonna 2016 Mäen toimista myös rikosilmoituksen poliisille.

Keskusrikospoliisi on tutkinut tapauksen, ja juttu on edelleen syyteharkinnassa. Syyttäjä Kari Penttinen arvioi saavansa syyteharkinnan valmiiksi alkuvuodesta 2019. Penttinen ei kerro, onko jutussa useampi kuin yksi epäilty. Rikosnimikkeenä tutkinnassa on ollut törkeä kavallus.

”Mäki oli ehtinyt puhua Ålandsbankenin virkailijan ympäri avaamaan tilinkäyttöoikeudet uudelleen.”

Turvapaikanhakijoita majoitettiin Evitskogissa syksystä 2015 syksyyn 2017.

SPR:n ja Maahanmuuttoviraston kanssa tehty sopimus oli kiinteistöyhtiölle erittäin rahakas.

Oikeuden asiakirjoista selviää, että yhtiöön tuli kuukaudessa 150 000 euron vuokratulot ja yhtiön kulut olivat noin 40 000 euroa.

Pakolaiskriisiä edeltävänä tilikautena kiinteistöyhtiön tulot olivat olleet vain 17 000 euroa kuukaudessa.

Kiinteistöyhtiön omistavat yhtiöidensä kautta loviisalainen rakennusalan yrittäjä Jorma Kärkkäinen ja Tuomo Mäen liikekumppani Sami Kuusisto.

Vyyhti alkoi aueta syyskuussa 2016, kun kiinteistöyhtiön puheenjohtajaksi valittiin Kärkkäisen edustaja Dan Högström, joka alkoi selvittää yhtiön taloudellista tilannetta.

Hän teetätti yhtiössä erityistarkastuksen, minkä myötä Mäen toimet paljastuivat.

Mäeltä katkaistiin tilinkäyttöoikeudet ja hänet erotettiin. Ennen erottamista Mäki oli kuitenkin ehtinyt puhua Ålandsbankenin virkailijan ympäri avaamaan tilinkäyttöoikeudet uudelleen.

”Tuomo Mäki tyhjensi muutamia minuutteja ennen [erottamis]kokousta Aktiivin tilin melkein kokonaisuudessaan siirroilla hänen omalle yhtiölleen Tbergille”, kiinteistöyhtiö selvitti käräjäoikeudelle.

Pankki maksoi tapauksen takia kiinteistöyhtiölle vahingonkorvauksia yli 130 000 euroa.

Suomen Kuvalehti kysyi kesällä 2018 sekä SPR:ltä että Maahanmuuttovirastolta, miten yhteistyö Mäen kanssa sai alkunsa. SPR:n mukaan majoitussopimus ”tuli annettuna” Maahanmuuttovirastosta.

Virastosta puolestaan kerrottiin, että Mäki oli tarjonnut tiloja vastaanottokeskuskäyttöön jo aiemmin, mutta tarjoukseen tartuttiin vasta syksyllä 2015.

Yhteistyön tarkempi selvittäminen osoittautui hankalaksi. Maahanmuuttoviraston vastaanottotoiminnan johtaja Pekka Nuutinen ilmoitti toimitukselle, että virastolla ei ole enää tallessa osapuolten välisiä sähköposteja.