U raspravama koje se vode o promjenama Ovršnog zakona negdje po strani, kao “čardak ni na nebu ni na zemlji” ostala je cijela jedna skupina dužnika – oko 70 tisuća obrtnika i vlasnika obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava zakon tretira kao “hodajuće” tvrtke koje, doduše, nemaju njihove beneficije, ali imaju višestruko veće obveze.

Dok tvrtke odlaze u bankrot, a vlasnici im serijski otvaraju nove, ostavljajući u propalima dugove i slijevajući prihode u nove, vlasnici obrta i OPG-ova odgovaraju kao građani – cjelokupnom imovinom koja s poslovanjem nije imala nikakve veze.

Gomilali se doprinosi

Kod vlasnika poduzeća takvo što događa se iznimno rijetko – kad se netko zainati kompliciranim postupcima dokazati “proboj pravne osobnosti”, što se nedavno spominjalo u slučaju Agrokora. Obrtnicima, naprotiv, sve pokretnine i nekretnine odlaze na bubanj: takav je scenarij “za dlaku” izbjegao Andrija Kirin, bivši autolimar iz Pitomače, kojemu je prije 12 godina najveći problem postala naplata, a klijenti u problemima postali su njegov osobni problem: sve je funkcioniralo – na dug.

– Promet je pao gotovo na nulu, nisam uspio uplaćivati doprinose. Jednom sam probao ugasiti obrt, ali rekli su mi da mogu tek kad podmirim dugove. Kako nisam imao novca za to, dugovi za doprinose na plaću koju nisam ostvarivao nastavili su se gomilati. Poslije su se pravila promijenila, ali nisam dobro pratio regulativu, za što sam sam kriv – kaže Kirin.

Uslijedili su blokada i ovrha koja je uključila obiteljsku kuću, zemlju i štalu od čega danas žive.

Za novu tvrtku – samo izjava

U ovršnom postupku dug je s početnih 180 tisuća kn “nakvasao” do 489 tisuća. Dio bi trebao u zastaru, no još, kaže, nije otpisan po službenoj dužnosti. Uspio je 2013.dobiti reprogram Ministarstva financija pa ga otplaćuje ratama od 3500 kn iako ne ostvaruje prihode. Plaćaju zapravo svi: dijelom suprugin OPG, dijelom oba sina da ne izgube krov nad glavom. Kirinu to najteže pada: nikad nije mislio da će mu djeca plaćati dugove. Sudac Trgovačkog suda Mislav Kolakušić istaknuo je na okruglom stolu Večernjeg lista da je blokada računa obrtnicima nedopustiva jer se na taj način potpuno izbacuju iz gospodarskog života i ne mogu baviti djelatnošću kojom bi otplaćivali dug. Diskriminirani su u odnosu na tvrtke.

– Da biste otvorili novu tvrtku, samo ovjerite potvrdu kod javnog bilježnika da niste dužni. Obrtnici pak ne odgovaraju samo imovinom koju su unijeli u obrt nego svom svojom imovinom. Dvaput je bio donesen zakon da odgovaraju samo imovinom koju su unijeli u obrt, ali Ustavni je sud ukinuo te zakone – kritizira Kolakušić, koji smatra da Ustavni sud ima prevelike ovlasti. Za ideju reprograma duga obrtnicima uz relativno nisku kamatnu stopu i omogućavanje otpisa uz poreznu olakšicu vjerovnicima zalaže se i saborski zastupnik Snage Goran Aleksić, koji ističe da bi to bio vjetar u leđa i dužnicima i vjerovnicima.