Prokurátorka ICC Fatou Bensoudová loni rozhodla, že vyšetřování zahájí, jakmile bude potvrzena příslušná pravomoc (jurisdikce) soudu.



O vyšetřování požádali Palestinci a podle izraelského výkladu se soud věcí nemůže zabývat, jelikož žadatelem není svrchovaný stát. ICC má řešit případy, jimiž se nechce nebo nemůže zabývat dotyčná země. Návrhy na zahájení řízení může podávat stát, žalobce tribunálu nebo Rada bezpečnosti OSN.

Izraelský server The Times of Israel uvedl, že ministr Petříček podal žádost o udělení statusu amicus curiae (přítel soudu), aby Česká republika mohla poskytnout svůj právní názor k věci. Jde o prostředek, kdy strana, která není stranou sporu, dobrovolně nabídne soudu svůj pohled na případ.

Jak uvádí server, Petříček tak učinil ve čtvrtek, tedy den před vypršením termínu, do nějž mohly státy požádat o možnost poskytnout svůj právní názor k věci. Stejnou žádost jako Česko vznesla izraelská advokátní komora a Německo.

„Plně respektujeme ICC a věříme v jeho nestrannost a nezávislost. Zopakovali jsme svoji právní pozici, že Palestina dosud nenaplnila všechna kritéria státnosti podle mezinárodního práva,“ řekl ministr Petříček pro iDNES.cz. „Německo vyjádřilo ve své podstatě totožný názor. Je nutné se ve všech situacích řídit mezinárodním právem, což platí pro všechny strany tohoto i jiných konfliktů,“ dodal.



„Ve svém podání vyjádřila Česká republika pochyby vyplývající z mezinárodního práva, zda Mezinárodní trestní soud může v případě situace v Palestině vykonávat svoji jurisdikci. Bude-li s tím přípravný senát Mezinárodního trestního soudu souhlasit, poskytne Česká republika podrobnější argumentaci,“ uvedlo ministerstvo zahraničí na svém webu.



„Pan velvyslanec teď bohužel není v České republice. Ambasáda se k věci ale vyjadřovat pravděpodobně nebude, považujeme ji za záležitost mezi ministerstvy,“ řekla pro iDNES.cz mluvčí Izraelského velvyslanectví v Praze Mahulena Červená. List Haarec napsal, že izraelští představitelé rozhodnutí Prahy uvítali. Podle tohoto listu mají být všechny názory k jurisdikci zaslány do neděle.



Je dobře, že se Česko postaví za Izrael v jeho sporu s Palestinci? Hlasování skončilo Čtenáři hlasovali do 0:00 pátek 21. února 2020. Anketa je uzavřena. ANO 9418 NE 1028

Podle Česka nemají Palestinci vlastní stát

Česko ve svém stanovisku podle Haarecu uvádí, že Palestinci nesplňují kritéria svrchovaného státu a že to úzce souvisí s otázkou pravomoci ICC. Ve vyjádření se argumentuje, že právě proto Česko v roce 2011 nezvedlo hlas k přijetí Palestiny do Organizace Spojených národů pro výchovu, vědu a kulturu (UNESCO) a podle stejného klíče byla následující rok proti přijetí rezoluce Valného shromáždění OSN o statusu Palestiny jako nečlenského pozorovatelského státu.

Česká republika je toho názoru, že členství Palestiny v mezinárodních organizacích, nebo její připojení se k mnohostranným dohodám včetně statutu ICC, nemůže nahradit chybějící status svrchovaného státu.

Bensoudová loni konstatovala, že existuje „rozumný základ domnívat se, že byly spáchány válečné zločiny“, a to jak ze strany izraelské armády, tak palestinského radikálního Hamásu. Požádala ale soud, aby se nejprve vyjádřil k otázce, zda se jeho jurisdikce vztahuje na Izrael a palestinská území.

Německo je toho názoru, že jenom státy se mohou připojit k římskému statutu a Palestinu neřadí na seznam zemí, které se k ICC připojily, odůvodňuje své stanovisko podle Haarecu Německo. Palestina podle něj nemá oprávnění mít u soudu svého zástupce a využívat řízení soudu. The Times of Israel píše, že se očekává, že k Česku a Německu se připojí rovněž Rakousko.

Izrael se k ICC nepřipojil a jeho generální prokurátor je toho názoru, že ICC nemá jurisdikci ve vztahu k Izraeli a že jakékoli palestinské akce týkající se soudu jsou neplatné. Palestinská samospráva se k římskému statutu připojila v roce 2015. Podobně jako Izrael tento mezinárodní soud neuznávají například také Spojené státy, Rusko nebo Čína.



Otázku jurisdikce soudu bude řešit tříčlenný senát, jehož členy jsou soudci z Maďarska, Francie a Beninu. Tito soudci dali „Palestině, Izraeli a obětem situace v Palestině“ do 16. února čas na písemné vyjádření se k situaci. Do pátku také mají státy možnost požádat o status „amicus curiae“. Pokud budou jejich žádosti přijaty, mohou do neděle zaslat písemné vyjádření.

V debatě o jurisdikci jsou podle The Times of Israel na straně Izraele kromě Česka také Rakousko, Kanada a Maďarsko, ale o možnost zaslat názor písemně nežádaly.