Kompanija Prointer, u čijem je vlasništvu firma Alti, spada u najveće kompanije u Srbiji na jednom od najbrže rastućih tržišta - informacionih tehnologija. Komisija za zaštitu konkurencije pokrenula je postupak za ispitivanje monopolskog položaja kompanije Prointer na srpskom IT tržištu, ali tek nakon pitanja Insajdera da li je Prointeru odobrena kupovina 100 odsto imovine firme Alti.

Komisija za zaštitu konkurencije pre dve godine je po hitnom postupku odobrila Prointeru kupovinu 50 odsto kompanije Alti, u čijem sastavu je jedan od najuspešnijih lanaca računarske opreme Win Win i zaključila da tim aranžmanom nije povređena konkurencija na tržištu. U međuvremenu, kompanija Prointer je u junu ove godine kupila i preostalih 50 odsto u kompaniji Alti.

Komisija za zaštitu konkurencije saopštila je da pokreće postupak kontrole jer Prointer nije prijavio kupovinu preostalog udela u Altiju a bio je u obavezi da to uradi po Zakonu o zaštiti konkurencije. U saopštenju Komisije za zaštitu konkurencije navodi se i da Zakon predviđa da se učesniku na tržištu koji ne prijavi koncentraciju Komisija može izreći kaznu u visini do deset odsto ukupnih prihoda ostvarenih u tom društvu, na teritoriji Srbije, u prethodnoj godini.

Na zahtev novinara Insajdera da nam dostave mišljenje u vezi s ovom kupovinom, Komisija za zaštitu konkurencije prvo je 22. decembra odgovorila da nije obaveštena o kupovini, ali da će ispitati navode iz našeg dopisa i preduzeti aktivnosti u skladu sa zakonom. Iz Komisije je danas saopšteno da su pokrenuli postupak ispitivanja neprijavljene, a realizovane, koncetracije na tržištu.

Vlasnik Prointera je Slobodan Kvrgić. Prema navodima predstavnika opozicionih stranaka, Kvrgić je blizak saradnik premijera i jedan od vodećih finansijera SNS-a. Premijer je s druge strane u intervjuu za KRIK rekao da uopšte ne poznaje vlasnika Prointera.

Kako je Prointer rastao

Na zvaničnom sajtu Prointera navodi se da je kompanija osnovana 2005. i da je za „kratak period postala vodeća kompanija na polju informacionih tehnologija“. Partnerske odnose s liderima na svetskom IT tržištu ističu kao prednost jer im to omogućava da „u potpunosti izađu u susret svim klijentima“. Navode i da su njihovi klijenti najveće domaće industrijske i komercijalne kompanije, kao i državna administracija i javna uprava. Međutim, u posebnom odeljku među klijentima navode uglavnom najveće državne kompanije, poput Telekoma, EPS-a, Jugoimporta, Upravu carina i slične, dok je Deleze jedini veliki klijent iz privatnog sektora.

Prema analizi Insajdera, kompanija Prointer beleži ogroman rast poslednjih godina, i to zahvaljujući sve većem broju poslova koje dobija od državnih preduzeća i institucija. Ova kompanija je u poslednje tri godine pobedila na oko 250 tendera, a tokom decembra 2016. gotovo svakog radnog dana dobijala jedan posao od države, odnosno od javnih i državnih preduzeća i institucija.

Položaj ove kompanije najbolje se može videti iz podatka da je tokom 2012. Prointer pobedio na jednom, a 2016. na 150 tendera - od uvođenja informacionih sistema do nabavke računara i tonera.

Za samo prva tri radna dana 2017. Prointer je pobedio na tri tendera koje su raspisali Grad Beograd, GSP Beograd i JP Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda. Ukupna vrednost ovih tendera je blizu 20 miliona dinara.

Sa sve većim brojem poslova rastu i prihodi ove kompanije.

Prointer je 2012. imao prihod od 73 miliona dinara, 2013. blizu 400 miliona, a prema poslednjem objavljenom finansijskom izveštaju u 2015. veći od 2,5 milijardi dinara.

Šira javnost prvi put je saznala za Prointer sredinom 2015, nakon sporne javne nabavke informacionog sistema za potrebe Elektroprivrede Srbije. Prema pisanju Blica, EPS je tada od Prointera kupio softver koji je plaćen sedam miliona evra, a nikada nije primenjen zbog nekompatibilnosti s postojećim sistemima.

Saradnja s EPS-om je, prema istraživanju Insajdera, ipak nastavljena, pa je na jednom od poslednjih tendera ova kompanija dobila posao održavanja i unapređenja sistema za obračun i naplatu električne energije u tehničkim centrima Novi Sad i Niš, vredan oko 60 miliona dinara. Ova nabavka je sprovedena pregovaračkim postupkom bez objavljivanja poziva drugim kompanijama za podnošenje ponuda.

Tokom prošle godine Prointer je dobijao poslove i putem centralizovanih nabaki EPS-a, i to barem u dva slučaja kao jedini ponuđač.

Ko je Slobodan Kvrgić

Od 2013. Prointer je u većinskom vlasništvu Slobodana Kvrgića, bivšeg vlasnika kompanije Eurosalon fabrika, čiji je vlasnik od 2014. Slaviša Kokeza, predsednik Fudbalskog saveza Srbije.

Novinari Insajdera već nekoliko meseci pokušavaju da stupe u kontakt s vlasnikom Prointera Slobodanom Kvrgićem. Prvi put smo pokušali da stupimo u kontakt s njim još u martu i aprilu prošle godine, kada je Alti kupovao objekte Luke Beograd. Poslednjih nedelja smo pokušali da dobijemo sagovornika u kompanijama Prointer i Alti, ali uprkos obećanju da će nas neko iz kompanije kontaktirati, to se do sada nije desilo.

Kvrgić je vlasnik ili suvlasnik preduzeća Proiner System, Prointer Web, Halcom Prointer, Iskratel Prointer.

U kompaniji Energosoft iz Novog Sada, koja se takođe bavi informacionim sistemima, Kvrgić je direktor.

Godine 2015. osnovana je i kompanija Prointer doo Banjaluka, čiji je suvlasnik beogradski Prointer IT Solutions Services, odnosno Slobodan Kvrgić. Zanimljivo je da je Prointer u firmu iz Banjaluke uložio 307.000 dinara, a ona je za godinu dana poslovanja dobila poslove vredne više od tri miliona konvertibilnih maraka od preduzeća i državnih institucija u Republici Srpskoj.

DS i Nova stranka više puta su izneli tvrdnje da je IT tržište, vredno oko 10 milijardi dinara, predato u ruke jednog čoveka. Pre dve godine su kritikovali odluku Komisije za zaštitu konkurencije da dozvoli Prointeru, sa zaradom od 47 miliona dinara, kupovinu polovine vlasništva u Altiju, čiji je obrt kapitala bio nekoliko milijardi.

Optužbe opozicionih stranka da poslovni uspeh Kvrgić duguje bliskim odnosima s premijerom, SNS je demantovao sopštenjem u kom se navodi da je reč o lažnoj aferi tadašnjeg predsednika DS-a Bojana Pajtića, koji, “umesto da bude na svom radnom mestu i radi 'nešto korisno' za građane Vojvodine, po Beogradu "širi laži i bahato troši narodne pare".