Ostalo je manje od mesec dana do otvaranja tržnog centra Promenada u Novom Sadu, a vanredni inspekcijski nadzor koji je naložio grad zbog informacija da bi podzemne vode mogle ugroziti objekat i čitav jedan deo grada, još traje.

Investitor iz Južne Afrike "NEPI Rockcastle" odgovara da je sve rađeno u skladu sa zakonom, a struka potvrđuje - gradili su jeftinije temelje i napravili problem.

Izvor: N1

Doteruje se fasada najvećeg tržnog centra u Srbiji, a i dalje ne znamo šta se ispod njega krije. Manje od mesec dana pred najavljeno otvaranje, jasno je samo da problem sa podzemnim vodama postoji.

"Vrši se detaljno ispitivanje svih građevinskih radova koji su izvedeni. Postoji gotovo dnevna komunikacija sa investitorom", rekao je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.

Nikome neće biti dozvoljeno da radi van zakona i pravila struke, ponavlja Vučević, ali još ne zna da li je to ovde slučaj.

"Po prvi put se i mi susrećemo sa ovakvim izazovom tretiranja podzemnih voda i veoma smo obazrivi. S jedne strane, ne želimo da pokažemo nijedan gest lošeg odnosa prema investitorima, ne želimo da teramo investitore iz Novog Sada. Cenimo kad je neko uplatio direktno u budžet grada 40 miliona evra", objašnjava Vučević.

A dok traju kontrole, traje i izgradnja, baš kao i ćutanje Građevinske inspekcije. Vučević kaže - razloga za zatvaranje gradilišta nema, ali ni potrebe da pitanja ubuduće postavljamo gradskim službama.

"Ja govorim ispred grada NS", ističe on.

Zato smo odgovore potražili u Subotici. Profesora Petra Santrača sa Građevinskog fakulteta angažovao je projektant da ispita uticaj stalnog crpljenja podzemnih voda na susedne objekte. Na pitanja odgovara mejlom i potvrđuje da je investitor gradio jeftinije temelje od planiranih.

"Da bi smanjio troškove izvođenja podzemnog dela objekta, projektant je izmenio prvobitni projekat za koji je, prema raspoloživim informacijama, dobio građevinsku dozvolu, uz uslov da obezbedi saglasnost JKP 'Vodovod i kanalizacija' za ispuštanje vode u kanalizaciju", rekao je on.

Dakle, umesto horizontalne i vertikalne hidroizolacije, to jest pasivnog sistema zaštite, odlučili su se za opciju koja zahteva da kroz ceo životni vek objekta pumpe crpe podzemne vode i ispuštaju ih u kanalizaciju, ali saglasnost javnog preduzeća nisu dobili. Profesor Santrač dodaje da trenutno ima više pitanja nego kvalitetnih odgovora.

Na pitanje da li je moguće naknadno uvesti takozvani pasivni sistem zaštite od podzemnih voda, profesor Santrač odgovara - pri trenutnom stepenu izgrađenosti objekta teško. Prema njegovom saznanju takva mogućnost nije ni razmatrana.

Postojale su, kaže, druge ideje za rešavanje hidroizolacije, ali dodaje ako se i primeni neki sistem rekonstrukcije, osim značajnih dodatnih radova, troškova i vremena za završetak objekta, nema garancija da će to doneti i željene rezultate.

Na forumu NS Build proces izgradnje prate od početka i opisuju ga kao netransparentan. Najavu gradonačelnika da će ključni momenat biti odluka grada hoće li Promenadi izdati upotrebnu dozvolu, ne vide kao prepreku.

"To može sutra biti otvoreno bez obzira na upotrebnu dozvolu zato što postoji nešto što se zove probni rad i što je nešto što možemo da nazovemo rupom u zakonu", kažu anketirani građani.

Svečano otvaranje najavljeno je za 15. novembar. Ipak, gradonačelnik kaže - veoma je obazriv prema tom datumu.

Pročitajte ceo intervju sa profesorom Santračem o Promenadi

N1: Možete li, za početak, pojasniti zbog čega su naručili jednu takvu studiju? Da li se to može smatrati uobičajenom praksom prlikom izgradnje ovakvih objekata?

"Svaki put kada se radi iskop temeljne jame i snižavanje podzemne vode u temeljnoj jami, mora se kao obavezan deo tehničke dokumentacije, priložiti uticaj radova na susedne objekte. Naime usled iskopa i snižavanje podzemne vode, nastaju određena sleganja okolnog terena koje može oštetiti susedne objekte, pogotovo one koji su na samoj građevinskoj liniji, što je po pravilu slučaj u urbanim delovima".

N1: Da li je tačno da je kompanija "NEPI" gradila jeftinije temelje od predviđenih prvobitnim projektom? Šta to konkretno znači, na koji način su napravili uštede prilikom izgradnje? Kakve to posledice može imati, odnosno koliko to poskupljuje pronalaženje rešenja za problem podzemnih voda?

"Prvobitni projekat za koji je dobijena građevinska dozvola, podrazumevao je izvođenje horizontalne i vertikalne hidroizolacije koja potpuno eliminiše infiltraciju podzemne vode u podzemni deo objekta, kao i izradu masivne temeljne ploče debljine 90-110cm, koja može da preuzme vertikalne pritiske podzemne vode (tzv. uzgon) reda veličine 4-6 t/m2. Ovo je tzv. pasivni sistem zaštite od podzemne vode.

Da bi smanjio troškove izvođenja podzemnog dela objekta, projektant je izmenio prvobitni projekat, za koji je prema raspoloživim informacijama, dobio građevinsku dozvolu, uz uslov da obezbedi saglasnost JKP ²Vodovod i kanalizacija² za ispuštanje vode u kanalizaciju. Novo rešenje podrazumeva duboko temeljenje stubova objekta na šipovima koji su povezani AB naglavnicom (masivnom temeljnom stopom), između kojih je tanka AB temeljna ploča, koja je ustvari samo kolovozna ploča u najnižem delu objekta - podzemne garaže. Navedena ploča, ne može primiti uzgon niti sprečiti infiltraciju podzemne vode, pa je predviđeno da se problem infiltracije i uzgona reši trajnim drenažnim sistemom, koji će neprekidno kroz ceo životni vek objekta, crpsti podzemnu vodu koja u nju dotiče i upumpavati u kanalizacioni sistem. Ovo je tzv. sistem aktivne zaštite od podzemne vode".

N1: Novosadski "Vodovod i kanalizacija" saopštio je da su od kompanije "NEPI" dobili zahtev za ispuštanjem 60 litara podzemnih voda u sekundi u kanalizaconi sistem. Prema podacima do kojih ste Vi došli, koliki je protok podzemnih voda prisutan?

"Na osnovu podataka koji su dobijeni za numeričku simulaciju uticaja na susedne objekte, pri radu 4 bunara, proticaj je bio oko 17 l/sec. Količina od 60 l/sec, najverovatnije ima određenu rezervu u odnosu na stvarni proticaj".

N1: Za koji tip rešenja se projektant podzemnog dela "Promenade" odlučio kada je u pitanju problem infiltracije podzemne vode?

"Radi se o sistemu depresionih bunara ispod objekta, koji neprekidno crpe procednu vodu i time održavaju nivo podzemne vode na potrebnoj koti ispod dna podne konstrukcije najniže etaže. Istini za volju, treba priznati da i aktivni i pasivni sistem zaštite mogu da vrše svoju funkciju, ali samo pod uslovom da se kvalitetno izvedu.

Pasivni sistem zaštite je znatno skuplji, a ako se kvalitetno uradi zahteva minimalne troškove za investiciono održavanje.

Aktivni sistem je jeftiniji za izvođenje, ali je i pored kvalitetno izvedenih radova, vrlo osetljiv, mora imati detaljan plan 24h nadzora i investicionog održavanja koje je neuporedivo skuplje nego u slučaju pasivne zaštite (troškovi regenerisanja bunara, servisiranja pumpi, utrošak električne energije, obezbeđenje stalne operativnosti elektro-agregata za slučaj nestanka električne energije, plate osoblja koje održava i nadgleda sistem, periodični stručni pregledi sistema, naknade JP-u za ispuštanje vode u kanalizacioni sistem i dr.). Po pravilu, za nesmetanu eksploataciju objekta, mora se obezbediti siguran izvor za održavanje funkcije aktivnog sistema kroz ceo životni vek objekta".

N1: Možete li nam dati procenu - da li je moguće naknadno uvesti tzv. pasivni sistem zaštite ako su već gradili podzemni deo objekta drugačije i koliko bi takav poduhvat koštao?

"Pri sadašnjem stepenu izgrađenosti objekta, vrlo je komplikovano izvršiti rekonstrukciju sa aktivnog na pasivni sistem zaštite. Za sada koliko je poznato, ne postoje ozbiljna razmatranja modela rekonstrukcije. Istina, pomenute su neke idejne rekonstrukcije, koja podrazumevaju razbijanje i potpuno uklanjanje postojeće AB podne ploče između naglavnica šipova, izradu hidroizolacije između njih i betoniranje AB ploče koja bi uz vezu sa naglavnicama pomoću čeličnih moždanika, bila u stanju da primi uzgon. Predlog ima mnogo slabih mesta u pogledu vodonepropusnosti pri hidrostatičkom pritisku reda 4-6m vodenog stuba. Hidroizolacija se postavlja samo između naglavnica, pa nije jasno kako bi se sprečio prolazak vode kroz telo naglavnice, kroz vezu starog i novog betona kao ni način izrade hidroizolacije zidova.

Treba imati na umu, da je osnovni zahtev kod hidroizolacije od vode pod pritiskom, osim njene neprekidnosti, postojanje konstrukcije koja može primiti opterećenje od vode, pa se zbog toga hidroizolacija uvek postavlja između vode i konstrukcije koja prima pritiske.

Nadalje, pominjanje savremenih hidroizolacinih penetrata, koji prodiru nekoliko mm ispod betonske površine, gde se kristališu u vodonepropusnu barijeru, vrlo je upitna, obzirom na izuzetno velike površine i dužine nastavaka u betoniranju (reda veličine km).

Ako se i primeni neki sistem rekonstrukcije, osim značajnih dodatnih radova i troškova i uz značajno produženje vremena završetka objekta, i dalje ostaje pitanje obezbeđenja čvrste i sigurne garancije da li će se time obezbediti očekivana vodonepropusnost. U svakom slučaju, trenutno je u opticaju mnogo više pitanja nego kvalitetnih odgovora".

N1: Kakav je zaključak Vaše studije - na koji način bi permanentno crpljenje podzemnih voda u objektu veličine buduće "Promenade" uticalo na susedne objekte?

"Na osnovu podataka koji su dostavljeni od strane projektanta odnosno izvođača radova, kao što su: geometrija zaštitne zavese temeljne jame od AB dijafragmi, broj, raspored i kapacitet aktivnih depresionih bunara unutar temeljne jame, geomehaničke karakteristike terena, položaj susednih objekata, kretanje nivoa podzemne vode, vodostaji Dunava i sl., urađena je numeričke simulacija sniženja podzemne vode oko lokacije usled rada depresionih bunara kao i proračun povećanja efektivnih napona u tlu. Shodno rezultatima proračuna, zaključeno je da sniženje nivoa podzemne vode ispod objekta, unutar prostora obuhvaćenog AB dijafragmom debljine 60cm, izaziva vrlo mala sleganja, reda veličine nekoliko mm, što praktično nema uticaj na trajnost i upotrebljivost susednih objekata".