Det här är en debattartikel. Åsikterna som framförs är skribentens egna.

DEBATT. FM-radion måste vara kvar. Förslaget att helt gå över till digitalradio och att redan år 2022 släcka ned sändningarna över FM-bandet är både dyrt och onödigt. Det finns plats kvar till fler kanaler, enligt IVA-ledamöterna Bertil Thorngren och Patrik Fältström.

I december 2014 presenterade den förra regeringens utredare sin rapport om samordning av radiobranschen inför en eventuell övergång till en digital standard, dab+. Redan 2022 ska dagens FM-baserade rundradiosändare släckas, enligt förslaget. På centrala punkter har dock tunga remissinstanser kommit att ifrågasätta utredningens premisser och slutsatser.

Enligt frekvensmyndigheten PTS kan inte dagens FM-band betecknas som fullt. Det finns stora möjligheter att genom vidareutveckling och omfördelning ge utrymme för fler radiokanaler.

KTH ifrågasätter energibesparingarna, särskilt om dab skulle byggas för samma yttäckning och kapacitet som dagens FM-nät.

Ingenjörsvetenskapsakademien, IVA, efterlyser mer framtidssäkra alternativ till dab+ mot bakgrund av det svala lyssnarintresset i länder som Tyskland och Storbritannien. I sistnämnda fallet har den ansvarige ministern nyligen avskrivit alla planer på förtida släckning av FM-näten.

Motormännen och Bil Sweden anser sig vara principiellt positiva till dab+, samtidigt som de dock tar upp tunga invändningar vad gäller tidtabellen för en släckning av dagens FM-nät. En övergång har att föregås av att dab först vunnit accept som standardlösning vid köp av nya bilar, och efter det räknar man med att det kan ta 15 år innan hela bilbeståndet kan anses ha tillräckligt enkel tillgång till dab.

En eventuell eftermontering är inte enbart en fråga om pengar, 2 000 kronor per bil, eller totalt 9 miljarder kronor. Eftermontering är ett provisorium, med en separat kanalväljare samt en bokstavligen pålimmad antenn på utsidan av fram- eller bakruta. Något som inte minst ställer till problem vintertid.

En tredjedel av dagens radiolyssnande sker från bil och givet omställningsproblemen är det därmed ofrånkomligt att räkna med att många i stället för dab väljer att använda den mobil man redan har för radiolyssning.

Frågan har också uppmärksammats av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, samt andra myndigheter med anknytning till beredskap, försvar samt trafiksäkerhet. Dagens FM-sändare svarar i praktiken för enda möjligheten att nå ut till alla vad gäller VMA (Viktigt meddelande till allmänheten). Även i fredstid finns till exempel anledning att varna bilister på väg genom glesbygd vid större skogsbränder eller översvämningar.

Man anser vidare att även ett väl utbyggt dab-nät inte kan fungera som någon fullgod ersättare förrän innehav och användning av dab+ har uppnått en allmän acceptans som är möjlig att jämföra med dagens FM-nät och apparater.

Riksrevisionen har i en särskild granskningsrapport, ”Digitalradio – varför och för vem?”, tagit upp frågan med anlitande av universitetsforskare, experter inom teknik samt ekonomi. Vad gäller en eventuell satsning på dab konstaterar forskarna att det är tveksamt om investeringen kan bli lönsam ens efter 50 år.

Som IVA och andra remissinstanser tagit upp finns det goda möjligheter att i stället vidareutveckla FM-tekniken, inklusive att ha fler radiokanaler.

Bertil Thorngren, verksam vid forskningsinstitutet SIR, grundare av CIC, center för Informations- och Kommunikationsforskning vid Handelshögskolan, samt ledamot av IVA.

Patrik Fältström, FoU-chef på Netnod, tidigare arbetat på bl a KTH, Tele2 och Cisco. Rådgivare åt Näringsdepartementet 2003-2014, medförfattae av standarden för internationella domännamn, IDN, samt ledamot av IVA.