– Kyss mitt arsle. Jag är så trött och besviken på Löfven, säger Pernilla Andersson som med sina tre barn och make bor i en tvåa i ett av Sveriges fattigaste bostadsområden.

Även dollarmiljonärerna i Sverige har ökat stort – i dag finns det 132 000.

Samtidigt blir miljardärerna allt fler. Under Stefan Löfvens regering har de ökat med 25 procent.

Sverige har i dag 245 000 fattigpensionärer, 145 000 fattiga barn - och 1,4 miljoner personer som lever på en låg ekonomisk standard.

1980 var Sverige ett av världens mest jämlika länder. I dag är klasskillnaderna stora och har ökat mer i Sverige än i flertalet andra OECD-länder.

Under de senaste 25 åren har den fattigare delen av befolkningen fått en ökning av den disponibla inkomsten – från en låg nivå – med drygt 30 procent samtidigt som de rikare svenskarna fått en ökning på nästan 80 procent.

Men de ledande socialdemokratiska politikerna pratar i dag inte lika mycket om de ökande klasskillnaderna i Sverige.

Göran Persson

Inte heller om att det finns 145 000 fattiga barn och minst 245 000 fattigpensionärer:

Den förre socialdemokratiske statsministern Göran Persson konstaterade dock i en artikel i Svenska Dagbladet 2017 att man delvis misslyckats i pensionsfrågan:

"Vi har skapat världens bästa pensionssystem med den lilla defekten att det ger för små pensioner. Många människor, som arbetade hela livet, kommer tycka att de har blivit fattiga".

"Klass är något som de antar och tror skrämmer bort den här större gruppen av medelklassväljare", säger Jenny Madestam. Foto: Anna-Karin Nilsson

Statsvetaren Jenny Madestam tror att socialdemokraterna i dag inte vågar ta upp frågan om de ökade klasskillnaderna i Sverige.

– Det här med klass är något som antar och tror skrämmer bort den större gruppen av medelklassväljare som man varit väldigt fokuserade på att vinna.

Vad får det för konsekvenser för Socialdemokraterna?

– De tappar väljare både till Vänsterpartiet och SD.

58 procent har en inkomst på 11 500 kronor

I Göteborgsområdet är barnfattigdomen som störst i stadsdelen östra Bergsjön.

58 procent av barnhushållen här lever med en disponibel månadsinkomst på endast 11 500 kronor per vuxen. Här har nästan åtta procent av befolkningen bistånd, arbetslösheten ligger på drygt 15 procent och andelen födda i utlandet är 62,5 procent.

Bostadsområdet är byggt under miljonprogramtiden i slutet på 1960-talet och lägenheterna är slitna.

På lekplatserna och i området springer det stora råttor. I bland tar de sig också in i lägenheterna där det även finns gott om mjölbaggar och silverfiskar. Skadedjursbekämpningsföretaget Anticimex är ofta på besök här – men det hjälper bara tillfälligt.

Expressen möter tre mammor på en av lekplatserna utanför huslängorna – Jeva, 30, Vanya 35 och Pernilla, 30. Jeva och Vanya är undersköterskor, Pernilla är arbetssökande.

Pernilla, 30, bor i Bergsjön och kämpar hårt med sin ekonomi. Här på bilden tillsammans med sin lillasyster Paulina och mamma Ewa. Foto: Henrik Jansson

Värst är råttorna som springer här

De är stolta mödrar som kämpar hårt med sin ekonomi och de tar hellre lån än går till socialen även om de ibland tvingas gå dit berättar de.

– Värst är råttorna som springer här. De är så här stora, säger Vanya och visar med händerna.

Skavda väggar och trasiga kontakter

De berättar att de under flera år har haft problem med fastighetsägaren, som enligt dem höjer hyrorna eller som tar betalt för varje liten förbättring som ska göras.

I lägenheterna är väggar sönderskavda, kablar hänger ut från trasiga elkontakter och söndriga garderobsdörrar står på golven.

Lägenheterna i bostadsområdet i östra Bergsjön är slitna. Foto: Henrik Jansson Kablar hänger ut från trasiga elkontakter i lägenheten. Foto: Henrik Jansson En svensk flagga hänger ut från en av balkongerna i huset. Foto: Henrik Jansson

Jeva bor tillsammans med sin make och sex barn i en trerumslägenhet på 78 kvadratmeter. Foto: Henrik Jansson

Jag måste vara positiv för barnen, det är de enda jag har i mitt liv

De är alla trångbodda, speciellt Jeva som tillsammans med sin make och sex barn bor i en trerumslägenhet på 78 kvadratmeter.

Hon visar sin bostad för Expressen.

I vardagsrummet har hon ställt en dubbelsäng som hon har skilt från soffhörnan med en rumsavdelare.

Hennes make sover i soffan och Jeva i dubbelsängen med två barn.

I de två andra rummen har deras fyra andra barn sina sängar.

– Jag måste vara positiv för barnen, det är de enda jag har i mitt liv, jag känner att jag redan levt färdigt mitt egna liv, säger Jeva.

"Ekonomin går som en berg- och dalbana"

Hon berättar också att pengarna sällan räcker för att försörja familjen.

– Lönerna räcker inte alltid till. Ekonomin går som en berg- och dalbana. Min make har nu varit sjuk i en månad och Försäkringskassan krånglar. Vi tar lån. Antingen lånar vi från mina föräldrar eller hans föräldrar. Ibland tar vi smålån med jättehög ränta.

Sms-lån?

– Ja, men vissa sms-lån kan jag inte ta för jag har tagit för mycket lån. Jag blir oerhört stressad och försöker stänga av.

Jevas make sover i soffan och hon själv i dubbelsängen med två barn. I de två andra rummen har deras fyra andra barn sina sängar. Foto: Henrik Jansson

"Vi lever också, vi finns här"

Trebarnsmamma Pernilla Andersson är trött, arg och besviken på politikerna.

– De bor själva fint och har hus i skärgården och så sitter vi här på ett ruttet litet ställe. Jag tycker de ska vara med mer och se mer, inte bara komma hit i två timmar och sen yttra sig vad som händer här. Kom hit och bo i en vecka.

– Politikerna ljuger. De säger att de ska höja bostadsbidraget tre veckor innan valet. Och barnbidraget på 1 250 kronor, det räcker till blöjor en månad.

Vad borde politikerna göra då?

– Tänka på oss som bor i såna här områden, tänka på människor, man måste tänka på hela samhället, hela Sverige. Vi lever också, vi finns också här.

"Hennes make sover i soffan och Jeva i dubbelsängen med två barn. I de två andra rummen har deras fyra andra barn sina sängar", säger Pernilla Andersson. Foto: Henrik Jansson

Kom hit och bo i en vecka

Hus värda 30 miljoner

Med spårvagn 11 från Bergsjön mot Saltholmen tar det drygt 50 minuter till det exklusiva villaområdet Långedrag i västra Göteborg.

Här kostar bara en villatomt fem miljoner kronor och vissa av husen på 400–500 kvadratmeter har ett värde på 30 miljoner kronor och mer.

På garageuppfarterna står det mest nya Volvo suvar, men på en del uppfarter står det Porschar och italienska lyxbilar parkerade.

Högkonjunkturer med stigande börser, stigande villa- och fastighetspriser, sänkt bolagsskatt, borttagen statlig fastighetsskatt och arvsskatt har gjort att den här gruppen av människor fått det ännu mer ekonomiskt fördelaktigt.

Sedan 1997 har miljardärerna i Sverige ökat i antal med 425 procent. Och bara under regeringen Löfven har de ökat från 147 till 184 personer – en ökning med 25 procent.

Under Stefan Löfvens styre har antalet miljardärer ökat från 147 till 184 personer. Foto: Anna-Karin Nilsson

Även dollarmiljonärerna har ökat stort i antal under den nuvarande regeringen. 2015 hade Sverige 103 000 personer med en förmögenhet på en miljon dollar (drygt nio miljoner kronor). 2017 fanns det 132 000 dollarmiljonärer - en ökning med 28 procent.

Jämfört med 1980-och 90-talen anser många att Sverige i dag till och med har blivit ett skatteparadis för företagare och rika personer. Till och med skatteexperter och skatteplanerare är av den åsikten.

Skattetrycket det vill säga skatteintäkterna i förhållande till bruttonationalprodukten, bnp, var 2000 49 procent. 2014 låg det på 42,6 procent – en sänkning med 6,4 procentenheter. Av dessa stod regeringen Göran Perssons för tre procentenheter och regeringen Reinfeldt för 3,4.

Hamnen i Långedrag, där arbetslösheten ligger på 1,5 procent och 0 personer har bistånd. Foto: Henrik Jansson

Seglarskola för de minsta

När Expressen besöker hamnen i Långedrag pågår seglarskola för de minsta barnen.

På en av bryggorna håller några par i övre medelåldern på att förbereda sig för en dagsutflykt i skärgården. De är sportigt klädda – en man bär röda shorts och rosa piké – och alla har moderiktiga solglasögon.

– Expressen är ute här ser jag, säger en av männen. Vad gör ni då?

– Vi gör ett reportage om olika bostadsområden i Sverige inför valet.

Mannen ser ut som han ångrade att han ens frågade.

– Jaha, säger han.

Det är synd att klaga

Bor ni här?

– Ja.

Det är fint?

– Det är synd att klaga.

Ska ni ut och åka båt?

– Ja.

Vart ska ni åka?

– Nu ska vi ut till Vinga och bada och sen ska vi åka ut till Hönö Klåva och äta lunch, sen ska vi åka tillbaka. Båten går ju snabbt, men vi ska åka lugnt.

Vad härligt ni har i Långedrag!

– Det kan man säga, säger mannen.

Paren vinkar glatt till oss när de kör i väg i sin snabba motorbåt.

På en tennisbana mitt i villaområdet kämpar två yngre män om poängen trots att temperaturen är närmare 30 grader.

I Långedrag bor flera höga Volvodirektörer, egna företagare och medelinkomsten här är bland de högsta i Sverige.

Arbetslösheten på Östermalm: 1,5 procent

Klasskillnaderna i Sverige syns även stort i Stockholm och i Malmö.

I Rinkeby-Kista är 82,6 procent av befolkningen av utländsk bakgrund, arbetslösheten är 7,1 procent och drygt sju procent får ekonomiskt bistånd. I den exklusiva stadsdelen Östermalm är arbetslösheten bara 1,5 procent och endast 0,3 procent av befolkningen får ekonomiskt bistånd.

I Malmö är situationen ännu värre i vissa stadsdelar.

Störst skillnader är det mellan området Herrgården i Rosengård och villaområdet Bellevue i stadsdelen Limhamn-Bunkeflo.

I Bellevue har 64 procent av befolkningen eftergymnasial utbildning på minst tre år. I Herrgården är det bara åtta procent. Arbetslösheten i Herrgården är tio procent, i Bellevue är den en procent.

Medelinkomsten i Bellevue är 619 514 kronor per år – i Herrgården är medelinkomsten 77 434 kronor.

”Socialdemokratin har haft väldigt dåligt självförtroende”

Daniel Suhonen är författare, debattör och chef för den fackligt ägda tankesmedjan Katalys. Han är kritisk till hur Socialdemokraterna har hanterat de ökade klasskillnaderna.

– Vi har haft en period där socialdemokratin haft väldigt dåligt självförtroende, man har accepterat många delar av den borgerliga politiken. Det har lett till att välfärden i dag har stora brister. Socialdemokratin har ett väldigt stort ansvar för detta, säger Suhonen.

Daniel Suhonen är kritisk till hur socialdemokratin har hanterat de ökade klasskillnaderna. Foto: Cornelia Schauermann

Socialdemokratin har ett väldigt stort ansvar för detta

Statsvetaren Jenny Madestam håller delvis med och menar också att socialdemokraterna i dag inte vågar ta i frågor som rör klassfrågor och att partiet i dag har en djup identitetskris.

– Man har inte hittat sin plats i det postmoderna och moderna samhället och socialdemokraterna accepterar jobbskatteavdragen och åtstramningar i försäkringssystemen. Man är intresserad av att behålla makten och lägger sig nära mitten för att vinna så många väljare som möjligt, säger Madestam.

”De har accepterat Reinfeldts skattesänkningar”

Professor i nationalekonomi och chef för den marknadsliberala tankesmedjan Reforminstitutet, Stefan Fölster är av samma uppfattning:

– Socialdemokraterna har accepterat regeringen Reinfeldts skattesänkningar, säger han.

Stefan Fölster

Fölster menar också att människor i dag inte känner samma solidaritet mot nyanlända som oftast bor i de mest utsatta områdena så som man gjorde med sin ursvenska granne en gång i tiden.

– Och du hör ju hur diskussionen går. Huvudinriktningen från båda blocken är snarare att sänka inkomsterna för nyanlända ännu mer. Och man uppfattar att det finns en politisk efterfrågan på det. Man kan säga Sverige är ett klassamhälle, men det upprör inte större delen av väljarkåren, säger Fölster.

Han anser också att den nuvarande bostadspolitiken, där det byggs allt för lite bostäder, är den stora anledningen till det ökade klassamhället.

– Det har skett ett enormt stort förmögenhetsskifte på grund av att fastighetspriserna ökat så mycket, vilket gjort att många i tätorter samlat på sig förmögenheter och många i landet som haft hyresrättigheter inte varit med på den resan alls.

Även i Hammarkullen i nordöstra Göteborg är barnfattigdomen stor. Före 1990 skilde det 40 procent i disponibel inkomst mellan det exklusiva bostadsområdet Hovås i Göteborg och Hammarkullen. År 2006 var skillnaden 262 procent. Foto: Henrik Jansson

Statsminister Stefan Löfven säger till Expressen att han tycker att de ökade klasskillnaderna i Sverige är ett problem.

– Under lång, lång tid så har klyftorna tillåtits växa. Inte minst har de som har kapitalinkomster dragit ifrån rejält.

Han säger att han har planer på hur de med störst förmögenheter ska få betala mer i skatt.

– De som tjänar allra mest, har de största förmögenheterna och finanssektorn de kan bidra med mer till välfärden. Vi ska återkomma om såna förslag. Det andra är att vi ska stärka välfärden. Nu kan vi se att allt färre är beroende av försörjningsstöd till exempel ekonomiskt bistånd från kommunen. Vi ser också att sysselsättningen går upp i de mest utsatta områdena. Det är den vägen man måste gå, människor ska i arbete. Vi är på rätt inriktning, men vi måste göra mycket mer.

”De som har mest ska bidra mest”, säger Stefan Löfven. Här i Uppsala i samband med presentationen av Socialdemokraternas nya bostadspolitiska löfte. Foto: Alex Ljungdahl

Under din tid som statsminister har miljardärerna ökat med 25 procent och dollarmiljonärerna med 28 procent?

– Det är precis det vi säger att de som har kapitalinkomster kan bidra mer till vår välfärd och det kommer de få förmånen att göra.

Jonas Sjöstedt föreslog dig att ta tillbaka förmögenhetsskatten, men det gjorde ni inte?

– Förmögenhetsskatten var för slumpmässig helt enkelt, den fungerade inte så som det var tänkt. Jag har en pragmatisk syn på skatter. De som har mest ska bidra mest. Men det måste också fungera.

Men alla de skatter som regeringen Reinfeldt sänkte har ni inte ändrat på?

– Vi har ju planat ut jobbskatteavdraget för inkomster över 50 000 kronor i månaden. Jag vill därutöver se till att de som nu har höga kapitalinkomster

och finanssektorn ska betala mer till välfärden.

Men det gör de ju inte idag?

– Vi återkommer med såna förslag.

Statsministern säger sig inte förstå hur fattiga personer kan och vill rösta på Sverigedemokraterna.

– Om man röstar på Sverigedemokraterna då får man en regering som är ledd av moderaterna och då går man tillbaka till stora skattesänkningar och då är det slut på satsningarna i välfärden.

– Sverigedemokraterna ska ha moderaterna som ledande i en regering. Och det kommer inte att minska några klyftor utan precis tvärtom. De ser ner på de här människorna, de har inte samma människovärde, säger Löfven.

Under Stefan Löfvens tid som statsminister har miljardärerna ökat med 25 procent – och dollarmiljonärerna med 28 procent. Foto: Alex Ljungdahl

Men småbarnsmamman Pernilla Andersson i Bergsjön säger att alla hennes bekanta inte kommer att rösta på vare sig moderaterna eller socialdemokraterna i år:

– För alla jag känner så blir det SD. Det spelar ingen roll om det är moderater eller socialdemokrater, det händer ju ingenting.