STOCKHOLM En illegal invandrare med corona som behöver intensivvård kan komma att prioriteras före en äldre svensk medborgare. Det är innebörden av de prioriteringsprinciper som landets sjukvård använder när allt fler intensivvårdsplatser fylls upp av coronasmittade patienter.

– Prioriteringsprinciperna säger att vi ska prioritera utifrån medicinska behov och att alla människor har lika värde, säger Thomas Lindén, avdelningschef på Socialstyrelsen.

Förra veckan meddelade Socialstyrelsen att det då fanns 526 intensivvårdsplatser i hela landet och att det inte skulle räcka. Regionerna, som har ansvaret för sjukvården i Sverige, arbetar med att utöka antalet platser.

– Vi kan hamna i ett läge där vi tydligare behöver prioritera, säger Thomas Lindén, avdelningschef på Socialstyrelsen.

Nu har Socialstyrelsen tagit fram riktlinjer för hur vårdpersonal i landet ska prioritera om intensivvårdsplatserna inte räcker. Äldre och patienter med dålig hälsa ska då nedprioriteras till förmån för patienter som har bättre chans att överleva.

”I samband med en extraordinär resurssituation måste intensivvårdsresurserna däremot reserveras för patienter där intensivvården har stor sannolikhet att bidra till fortsatt överlevnad”, skriver Socialstyrelsen i en färsk guide.

Socialstyrelsen skriver på sin hemsida: ”Regioner är skyldiga att erbjuda vård utifrån den enskildes medicinska behov och i enlighet med de prioriteringsgrunder som gäller inom hälso- och sjukvården samt i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Detta gäller alla som vistas i Sverige och som har ett medicinskt behov av vård.”

Till Nyheter Idag säger Thomas Lindén att vårdpersonal inte ska göra prioriteringar utifrån medborgarskap.

– Prioriteringsprinciperna säger att vi ska prioritera utifrån medicinska behov och att alla människor har lika värde. Det innebär för en som arbetar inom sjukvården att det är de människor man har framför sig, då ska man inte fundera över legal status, medborgarskap eller så, utan det är det medicinska behovet som ska styra.

– En annan fråga är hur regionerna gör med personer som kanske inte har uppehållstillstånd som ”papperslösa” och andra. Där är det viktigt, dels för att de ska få vård men också för att smittskyddet ska fungera. Både för de individerna och för samhället i stort kan det vara viktigt att de får vård för att stoppa smittspridning, säger Lindén.

Thomas Lindén riktar en uppmaning till regionerna.

– Vi tror att det vore bra om regionerna klargör hur man tänker bereda vård till ”papperslösa” och andra utan legal status.

Intensivvårdsprioritering vid extraordinära situationer Under extraordinära förhållanden med begränsade resurser behöver indikationen för intensivvård skärpas. Även i normala fall ges intensivvård endast till svårt sjuka patienter, och sådana som riskerar att annars försämras i sitt tillstånd, men då även till patienter med låg sannolikhet att överleva. I vissa fall görs detta för att ge tid till upprepad bedömning av situationen och för att ge tid till samråd med närstående. I samband med en extraordinär resurssituation måste intensivvårdsresurserna däremot reserveras för patienter där intensivvården har stor sannolikhet att bidra till fortsatt överlevnad. Detta innebär en större restriktivitet med att inleda eller fortsätta intensivvård än i normalfallet I samband med en extraordinär resurssituation måste intensivvårdsresurserna däremot reserveras för patienter där intensivvården har stor sannolikhet att bidra till fortsatt överlevnad. Detta innebär en större restriktivitet med att inleda eller fortsätta intensivvård än i normalfallet.



Prioriteringsprinciper

I linje med människovärdesprincipen får prioritering inte ske utifrån patientens kronologiska ålder i sig. Däremot är det tillåtet att ta hänsyn till patientens biologiska ålder, det vill säga vilken patientnytta som är möjlig given patientens biologiska tillstånd. Det innebär att en ung person men med hög bräcklighet kan komma att prioriteras lägre än en gammal person men med större förmåga att klara och leva vidare efter intensivvård. Prioritering får inte heller ske utifrån patientens sociala situation eller ställning, eventuell funktionsnedsättning eller utifrån huruvida patienten själv bidragit till att orsaka sitt tillstånd. Källa: Socialstyrelsen