Tässä jutussa neljä yrittäjää kertoo, miksi he päätyivät sanomaan alaisensa irti henkilökohtaisella perusteella.

Se tarkoittaa potkuja, jotka työntekijä saa omasta syystään, toimittuaan väärin. Tilanne on usein erittäin traumaattinen irtisanotulle, mutta myös potkujen antaja joutuu monesti koville.

Potkut annetaan useammin taloudellisilla syillä kuin henkilökohtaisilla perusteilla Hallitus haluaa helpottaa henkilöperusteista irtisanomista pienissä yrityksissä.

Suurin osa irtisanomisista tehdään kuitenkin tuotannollisista ja taloudellisista syistä.

Vuoden 2017 aikana Suomen TE-keskuksissa oli 88 000 sellaista työnhakijaa, joiden edellinen työsuhde oli päättynyt irtisanomiseen.

Irtisanotuista 21 000 oli saanut potkut henkilökohtaisista syistä. 67 000 henkilöä oli irtisanottu taloudellisista tai tuotannollisista syistä

Heko-syillä irtisanottuja oli 2,4% ja tuta-syillä irtisanottuja 7,7% kaikista työnhakijoista.

Yhteensä työnhakijoita oli vuoden 2017 aikana yli 867 000. Heidän joukossaan oli työllisiä, työttömiä, opiskelijoita, työvoiman ulkopuolella olevia ym.

Hallitus aikoo helpottaa henkilökohtaisista syistä tehtäviä irtisanomisia alle 20 henkilöä työllistävissä firmoissa, jotta työllistämisen kynnys alenisi. Ay-liike on ryhmittynyt taisteluasemiin uudistusta vastaan.

Yrittäjät eivät esiinny omilla nimillään aihepiirin arkaluonteisuuden takia. He kaikki kannattavat hallituksen esitystä.

Tapauksia arvioidessa kannattaa muistaa, että ne ovat vain toisen osapuolen versioita tulehtuneista tilanteista.

Ensimmäinen tapaus: "Hän pimitti tahallaan sairautensa"

Eteläsuomalaisen teollisuusyrityksen omistaja otti töihin miehen, joka töihin tullessaan selvitti työterveystarkastuksen puhtain paperein, mutta alkoi oireilla pian neljän kuukauden koeajan päätyttyä.

– Hän valitti, ettei voikaan tehdä sairautensa vuoksi tätä työtä. Kävi ilmi, että hän oli tiennyt sairaudestaan, muttei kertonut siitä mitään ja pimitti asian terveystarkastuksessa, yrittäjä kertoo.

Yrittäjä sanoo tarjonneensa miehelle toisia tehtäviä ennen irtisanomispäätöstä, mutta ne eivät työntekijälle kelvanneet.

– Sitten päätettiin, että irtisanotaan kaveri tehtävään soveltumattomana. Parin kuukauden kuluttua hän ilmoitti lakimiehen välityksellä vaativansa puolen vuoden palkkaa korvauksena laittomasta irtisanomisesta.

Jyrki Lyytikkä / Yle

Yrittäjän mielestä oli ilmeistä, että työntekijän tarkoitus oli alunperinkin rahastaa tietoisesti huijaamalla. Mutta oikeuteen yrittäjä ei tapausta halunnut päästää, vaan maksoi työntekijälle neljän kuukauden palkkasumman, johon tämä tyytyi.

– Yritys oli kasvuvaiheessa, eikä haluttu lähteä oikeuteen tappelemaan. Harvoin siellä työnantaja voittaa, yrittäjä sanoo.

Hänen mielestään työntekijöitä irtisanomiselta suojaava laki on mennyt liian pitkälle. Puoleen vuoteen pidennetty koeaika on vieläkin liian lyhyt, koska "sen ajan henkilö pystyy kyllä näyttelemään".

– On tiettyjä henkilöitä, joita haluaisi irtisanoa, mutta ei vain voi. Ylisuuri turva on aiheuttanut sen, että sitä on alettu käyttää hyväksi. Ja kärsijöinä ovat nimenomaan pienet yritykset, missä ei ole varaa palkata lakimiehiä, eikä työsuhdelainsäädäntöä välttämättä niin hyvin tunneta.

Hankalista työntekijöistä pääsee irti riskittömämmin käyttämällä henkilöperusteiden sijaan tuotannollisia ja taloudellisia irtisanomisperusteita. Silloin riskiä laittomasta irtisanomisesta ei synny, yrittäjä sanoo.

– Mutta silloinkin pitää olla tarkkana, ettei sano ääneen sitä todellista syytä.

Toinen tapaus: "Jäi valehtelusta kiinni, eikä kantanut vastuuta"

Konepajateollisuuden alihankkijayritys palkkasi pomon. Pian alaiset alkoivat valittaa uudesta esimiehestä ja tämä jäi kiinni valehtelusta johtoryhmälle, yrityksen omistaja kertoo.

– Useat työntekijät vahvistivat, ettei tämä henkilö ei puhunut totta. Sellaisen henkilön kanssa ei voi jatkaa, johon ei voi luottaa ja joka ei pysty kantamaan vastuutaan.

Esimies irtisanottiin henkilökohtaisella perusteella, luottamuspulaan vedoten.

Irtisanottu haastoi yrityksen oikeuteen. Hän oli ilmoittautunut tilanteen kärjistyessä pitkälle sairaslomalle ja piti irtisanomista laittomana.

– Nämä ovat helvetin kalliita ja raskaita prosesseja viedä sitä kautta, mutta meillä ei tällä kertaa ollut aikaa odottaa. Lähdettiin katsomaan käräjille se kortti, että miten siinä käy, yrityksen omistaja sanoo.

Eeva Kuivas / Yle

Hänen mukaansa henkilösyihin perustuvaa irtisanomista vältellään, koska "siitä tulee joka kerta riita". Helpompaa on käyttää tuotannollisia ja taloudellisia syitä, vaikkei aitoa talousahdinkoa firmalla olisikaan. Mutta niissäkin on yrittäjän mukaan yksi suuri hankaluus.

– Siinä tulee sitten se takaisinottovelvoite. Se on myrkkyä, että pysäytetään sen firman kehittäminen. Onneksi sitä aikaa on saatu vähän lyhennettyä, yrittäjä sanoo.

Koeaika piteni ja takaisinottovelvoite lyheni, mutta laittomat potkut tulevat kalliiksi Työntekijän voi irtisanoa henkilökohtaisilla perusteilla asiallisesta ja painavasta syystä.

Tätä ennen työntekijälle on annettava varoitus.

Työntekijän voi irtisanoa myös tuotannollisista ja taloudellisista syistä.

Tällöin työnantajaa koskee takaisinottovelvoite, jos vastaaviin tehtäviin tarvitaankin lisää tekijöitä. Sen kesto lyheni viime vuonna yhdeksästä neljään kuukauteen.

Työsuhteen voi purkaa ilman irtisanomisaikaa koeajalla. Koeaika piteni viime vuoden alussa neljästä kuukaudesta puoleen vuoteen.

Irtisanomisaika on työsuhteen kestosta riippuen 14 päivää–6 kuukautta.

Jos työnantaja syyllistyy laittomaan irtisanomiseen, irtisanotulla on oikeus korvaukseen joka vastaa 3–24 kuukauden palkkaa.

Yrittäjä on vakuuttunut siitä, että henkilöperusteisen irtisanomisen vaikeus Suomessa on työllistämisen este erityisesti pienissä yrityksissä.

– Kun näitä kauhutarinoita kuulee, se kynnys nousee. Eihän pienissä firmoissa ole resursseja eikä osaamistakaan. Korvausasteikko laittomasta irtisanomisesta on yrityksen koosta riippumatta sama, jopa kahden vuoden palkka. Se on pienelle yritykselle järkyttävä kustannus.

Mikä säännöissä muuttuisi? – "Tärkeintä on suunta"

Hallituksen esitys voi vielä muuttaa muotoaan, mutta lausuntokierroksen käynyt luonnos muuttaisi irtisanomisen perusteita jokseenkin näin:

Nykylaissa työntekijälle voi antaa potkut henkilökohtaisiin syihin vedoten vain asiallisilla ja painavilla perusteilla. Tällaisiksi kelpaavat työvelvoitteiden vakava rikkominen tai laiminlyönti.

Esitetyn lakimuutoksen jälkeen lakiin tulisi lisäys, jonka mukaan alle 20 työntekijän yrityksissä irtisanomisperusteeksi kuitenkin kelpaisi edellä säädettyä vähäisempi työvelvoitteen laiminlyönti tai rikkominen, jos se horjuttaa luottamussuhdetta ja vaikeuttaa liiaksi työnantajan toimintaa.

Mitä ihmettä moinen muutos tarkoittaisi työpaikalla? Saako pienyrittäjä nyt itsevarmuutta palkata lisää väkeä, jos uusi laki sallii irtisanomisen vakavaa vähäisemmän rikkomuksen perusteella?

Uuden lain tulkinta ratkeaisi käytännössä vasta tuomioistuimissa.

Jyrki Lyytikkä / Yle

Ylen haastattelemat yrittäjät eivät väitäkään tuntevansa lakiesityksen sanamuotoja. Silti jokainen ilmoittautuu uudistuksen kannattajaksi. Yksityiskohtia tärkeämpää kun on "muutoksen suunta".

– Nykyinen systeemi estää yritysten kasvua. Ei tästä aiheutuisi hirveästi irtisanomisia, vaan se toisi joustavuutta puolin ja toisin.

– Ei mentäisi ainakaan huonompaan suuntaan. Yritysten pitää uskaltaa työllistää.

– Se on askel oikeaan suuntaan. Työsuhteen suojaamisessa on menty liian pitkälle.

– Jos minun henkistä kynnystäni työllistää ollaan alentamassa, suunta on oikea.

Konkreettisempi muutos olisi se, että alle 20 työntekijän firmoissa ei enää tarvitsisi selvittää, onko irtisanottavalle tarjottavissa jotakin toista tehtävää.

– Se on järkevää. Suurin osa firmoista on pieniä mikroyrityksiä, joissa on spesifejä tehtäviä. Eivät ne voi tarjota mitään toista työtä.

– Miten minä voisin tarjoa muuta, kun on tiettyyn työhön rekrytoitu? Siivoojakin meiltä jo löytyy.

Kolmas tapaus: "CV:stä paljastui asiavirheitä ja kaunistelua"

Pienen mainostoimiston yrittäjäomistaja sanoo pelästyneensä itse virherekrytointiaan niin, että palkkaaminen on vieläkin stressaavaa puuhaa. Tapauksesta on jo vuosia.

Toimistoon palkattiin avainhenkilöksi nainen, jonka ansioluettelo ja koulutus näyttivät täydellisiltä. Hakija antoi myös aiempien työnantajiensa yhteystietoja ja yrittäjä oli palautteeseen tyytyväinen. Mutta tärkein jäi tekemättä: Juuri edellisestä työnantajasta ei puhuttu sanallakaan, eikä yrittäjä huomannut olla tähän yhteydessä.

– Olisi selvinnyt, että työntekijä oli juuri saanut potkut ja käräjöi irtisanomisestaan. Tein siinä virheen, jota sain katua.

Pian koeajan jälkeen alkoivat vaikeudet. Työntekijä ei osannutkaan tehtäväänsä, eikä tullut asiakkaiden kanssa toimeen, yrittäjä kertoo. Selvisi, että hän oli vääristellyt ansioluetteloaan. Tilanne äityi avoimeksi riitelyksi. Työntekijä uhkasi oikeustoimilla, jos saisi potkut.

Varoitusten jälkeen työntekijä kuitenkin irtisanottiin. Käräjille ei menty, sillä yrittäjä sopi tilanteen rahalla. Työntekijä poistui ovet paukkuen.

Miksi koeaika ei paljastanut työntekijän puutteita?

– Ei se muutama kuukausi tai puoli vuottakaan paljasta vielä kaikkea. Ammatillinen osaaminen kehittyy työn mukana.

Mainostoimistoyrittäjä sanoo, että irtisanomisen hankaluus ja käräjille päätymisen riski vaikeuttavat suoraan työllistämistä. Henkinen kynnys palkkaamiseen nousee ja huonot kokemukset tekevät varovaiseksi.

– Irtisanominen on stressaavaa. Hän vielä teki sen henkisesti hyvin vaikeaksi ja vei energiaa koko työyhteisöltä. Aina irtisanominen on pettymys ja tietyllä tavalla omaa syytäkin, yrittäjä pohtii.

Ikääntyneiden irtisanomisriski selvästi suurin

Henkilökohtaisilla syillä annettujen potkujen määrästä saati erilaisista syistä ei löydy täsmällistä tietoa. Se, kuinka moni vaikkapa juopottelee itsensä ulos työpaikasta, ei jää tilastoihin.

Se kuitenkin tiedetään, että yksilösyillä irtisanotaan huomattavasti vähemmän kuin tuotannollisilla ja taloudellisilla perusteilla. Työ- ja elinkeinoministeriössä kootaan TE-toimistojen tietoja, joista selviää työnhakijoiden edellisen työsuhteen päättymisen syy.

Yle Uutisgrafiikka

Lukuja tarkastellessa pitää huomata, että kaikki irtisanotut eivät päädy TE-toimistoihin työnhakijoiksi, vaan voivat esimerkiksi löytää uuden työn irtisanomisaikana. Kaikkien työnhakijoiden edellisen työsuhteen päättymisen syy ei myöskään ole tiedossa.

Viime vuonna 21 000 työnhakijaa oli saanut edellisestä työpaikastaan potkut henkilöperusteilla. Tuotannollisilla perusteilla irtisanottuja työnhakijoita oli yli kolminkertainen määrä, yli 67 000.

Oheisesta, kuluvan vuoden tietoja kuvaavasta grafiikasta selviää, että niin henkilökohtaiset kuin tuotantotaloudellisetkin potkut kohtaavat useammin iäkästä kuin nuorta työntekijää.

Neljäs tapaus: "Lopulta hän ymmärsi itsekin"

Alle kymmenen henkilön hoitoalan yritystä pyörittänyt yrittäjä palkkasi viisikymppisen naisen.

– Tuli palkattua ihminen, joka haastattelussa vaikutti hyvin fiksulta ja pääsi kaikki seulat läpi. Meillä oli hirveän selkeät sopimukset vastuista ja tehtävistä.

Pixabay

Kaiken piti olla hyvin, mutta ajan myötä työntekijän toiminta muuttui kestämättömäksi ja hoitotyön luonteeseen sopimattomaksi, yrittäjä kertoo.

– Liukuva työaika ei vain sovi, kun pidetään ihmisten terveydestä huolta. Jos paikalla pitää olla kahdeksalta, varttia vaille yhdeksän ei käy.

Työntekijä ei yrittäjän mukaan hoitanut tehtäviään niin kuin oli sovittu, eikä noudattanut työaikoja. Kollegoiden kohtelukin kävi epäasialliseksi.

– En tiedä oliko hänellä yksityiselämän ongelmia, eikä se meille kuulunutkaan.

Huomautukset eivät saaneet työntekijää muuttamaan käytöstään ja yrittäjä teki ratkaisun potkuista. Irtisanomisen laillisuus yritettiin varmistaa tarkoin. Tässä tapauksessa myös työntekijä näki lopulta irtisanomisen perustelluksi.

– Se tapahtui sillä tavalla hyvässä hengessä, mikä oli kiva, koska potkuja ei ole kiva antaa.

Tämä yrittäjä sanoo painokkaasti, että kauhukuvat sattumanvaraisista, pärstäkertoimen perusteella annettavista potkuista ovat harhaisia. Pienet yritykset eivät palkkaa, eivätkä irtisano kevyin perustein. Hyvä maine on yrityksille kullan arvoinen.

– Jos joku kohtelee työntekijöitä kuin purukumia kengänpohjassa, niin kukaan ei pian tule hänelle töihin. Irtisanominen on yritykselle aina pieni kriisi.

Lue myös: Mikä mättää yt-laissa? Potkulaki vai aitoa työnantajan ja työntekijän yhteistyötä – 7 väitettä yhteistoimintalaista