Vaikka kirkkoon ja sen luomiin perinteisiin suhtaudutaan myönteisesti, usko kristillisiin opetuksiin entistä vähäisempää.

Neljäsosa uskoo Jumalaan 27 % ilmoitti uskovansa kristinuskon Jumalaan 21 % ilmoitti, ettei usko Jumalan olemassaoloon 23 % ilmoitti uskovansa Jumalaan toisin kuin kirkko opettaa 17 % ilmoitti olevansa jumalauskostaan epävarma 7 % epäili Jumalan olemassaoloa 5 % ei halunnut ilmoittaa kantaansa 84 % tykkää suvivirrestä koulun kevätjuhlassa Lähde: Kirkon tutkimuskeskus

Mistä on kyse? Yhä useammalle uskonto on osa perinnettä tai elämäntapaa

Usko keskeisiin kristillisiin oppeihin on vähentynyt asteittain vuosikymmenten aikana

Vain runsas neljännes suomalaisista sanoo uskovansa kristinuskon Jumalaan, ilmenee Kirkon tutkimuskeskuksen teettämästä kyselystä. Vuodesta 2007 Jumalaan uskovien määrä on pudonnut kymmenellä prosenttiyksiköllä.

Kyselyssä yli viidennes vastaajista ilmoitti, ettei usko kristinuskon Jumalaan. Osuus on noussut kaikkien aikojen suurimmaksi.

Loput vastaajat sanoivat uskovansa Jumalaan toisin kuin kirkko opettaa tai he olivat jumalauskostaan epävarmoja tai epäileviä.

Vuonna 2007 noin 63 prosenttia piti oppia Jeesuksesta Jumalan Poikana vähintään todennäköisenä, vuonna 2011 vastaava luku oli enää 41 prosenttia.

Samassa tutkimuksessa suuri enemmistö suhtautui kuitenkin myönteisesti kristillisten kulttuuripiirteiden näkymiseen kouluissa. Valtaosan mielestä suvivirsi kuuluu koulujen kevätjuhlaan ja kristillinen ohjelma joulujuhlaan.

Erittäin tai melko myönteisesti suvivirren laulamiseen koulun kevätjuhlissa suhtautui 84 prosenttia kyselyyn vastanneista. Koulujen uskonnonopetukseen suhtautui myönteisesti 60 prosenttia vastaajista. Myös vankila- ja sotilaspappien työhön suhtaudutaan myönteisesti.

Kirkon tutkimuskeskuksen tutkijan Hanna Salomäen mukaan kyselyn tulos ei ole yllätys. Oppiin pitäytyvien osuus laskenut useita vuosikymmeniä sekä Suomessa että kansainvälisestikin. Sen sijaan uskonto on monelle osa suomalaista kulttuuria, perinnettä ja elämäntapaa.

TNS Gallupin toteuttama kysely tehtiin marraskuussa internetpaneelina. Siihen vastasi lähes 5 000 iältään 15 – 75 –vuotiasta suomalaista. Tutkimusmenetelmien eroista johtuen havainnot eivät ole täysin vertailukelpoisia, vaan lähinnä suuntaa-antavia.