Tasavallan presidentin Sauli Niinistön neljän pilarin politiikka ei riitä, kokoomuksen kansanedustaja haastaa.

Washingtonissa käytiin ennen Donald Trumpin virkaanastujaisia Suomen näkökulmasta huolestuttavia neuvotteluja.

Näin sanoo Yhdysvalloissa tilanteeseen perehtynyt puolustusvaliokunnan jäsen Elina Lepomäki (kok).

Lepomäen mukaan neuvotteluissa oli esillä muun muassa Venäjä-pakotteiden purkaminen ja Naton vetäytyminen Baltiasta ja Itä-Euroopasta.

Niinistö piti lauantaina Tallinnassa tiedotustilaisuuden liittyen turvallisuuskysymyksiin.

Muun muassa Yhdysvaltain kongressissa, Pentagonissa ja turvallisuuspolitiikan ajatuspajoissa tänä keväänä amerikkalaiseen keskusteluun perehtynyt puolustusvaliokunnan jäsen Elina Lepomäki (kok) arvioi, että Suomella on " aito riski jäädä pelinappulaksi maailmanpolitiikan näyttämölle " .

Lepomäen mukaan Yhdysvalloissa ulko- ja turvallisuuspoliittisen keskusteluun ja johtamiseen osallistuvilla henkilöillä on vahvasti yhtenevä käsitys siitä, että Washingtonissa käytiin loppu- ja alkuvuodesta ennen Donald Trumpin virkaanastumista kulissien takana neuvotteluja " suuresta diilistä " .

Lepomäen mukaan Yhdysvaltain presidentti Donald Trump saattaa pyrkiä kautensa aikana edelleen liennytykseen, vaikka Venäjän kanssa tekeillä ollut suuri "diili" ei tulisi enää liittovaltion poliisin FBI:n Venäjä-tutkinnan myötä kyseeseen. AUDE GUERRUCCI / POOL

- Lista on synkkää luettavaa. Pakotteiden purkaminen, Naton vetäytyminen Baltiasta ja Itä-Euroopasta ja Krimin hyväksyminen osaksi Venäjää olisivat legitimoineet Venäjän aggressiivisen politiikan ja horjuttaneet maailmanjärjestystä, Trumpia häilyväksi presidentiksi kutsuva Lepomäki sanoo.

Lepomäen mukaan kongressi ja sittemmin nimitetty ulko- ja turvallisuuspoliittinen johto olisivat voineet olla joka tapauksessa Yhdysvaltojen ja Venäjän " suurta diiliä " vastaan, mutta Lepomäen mukaan on merkittävä signaali, että Yhdysvaltain presidentin johdolla ylipäätään käydään neuvotteluita Venäjän kanssa.

- Jos yksikin sen listan elementeistä pitäisi paikkansa, niin puhutaan Suomen näkökulmasta tietenkin erittäin vakavista asioista.

Elina Lepomäen mukaan todennäköisyys konfliktin syttymiselle on kasvanut olennaisesti viimeisen muutaman vuoden aikana. Lepomäki katsoo, että Naton ovi on Suomelle auki, mistä kertoo sekin, että Montenegro hyväksyttiin äskettäin Yhdysvaltain senaatissa äänin 97-2 Naton jäseneksi. PASI LIESIMAA/IL

Ei varaa jäädä yksin

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö on kuvaillut Suomen turvallisuusasemaa kokonaisuudeksi, joka seisoo neljän pilarin varassa, joita ovat oma uskottava puolustuskyky, läntiset kumppanuudet, hyvä yhteistoiminta Venäjän kanssa sekä YK ja muut kansainväliset yhteisöt.

- Se (neljän pilarin politiikka) ei ole riittävää, meillä ei pitäisi olla varaa jäädä konfliktin hetkellä yksin, Suomen Nato-jäsenyyttä kannattava Lepomäki haastaa.

Jos Suomi pitää muodollisesta liittoutumattomuudesta kiinni ja jos esimerkiksi Baltian alueella syttyy konflikti, niin Suomi on Lepomäen mukaan käytännössä saman tien sodassa.

- On selvää, että sodan hetkellä, kun joudumme hakemaan liittoutumia, neuvotteluasemamme on heikompi kuin rauhan aikana.

Muun muassa republikaanisenaattorin John McCainin puolustusvaliokunnan Yhdysvaltain-vierailulla viime viikolla tavannut Lepomäki sanoo, että Yhdysvaltojen viesti Suomelle on selkeä: Nato-kumppanuudessa on toimittava itse aktiivisesti, jos sitä halutaan syventää.

- Artikla vitosen (artikla, joka määrittää Naton jäsenvaltioiden velvoitteen puolustaa muita Nato-maita) suojaa kumppanimailla ei tietenkään ole, se ei ole uutinen, mutta kerrotaan hyvin selvästi.

Tasavallan presidentti Sauli Niinistön mukaan on mahdotonta ajatella, ettei EU puuttuisi tilanteeseen, jos sen jäsenmaata ja aluetta loukataan. PETTERI PAALASMAA

Tietämättömyys vaivaa

Suomen perinteinen turvallisuuspolitiikan doktriini on Lepomäen mukaan toiveajattelu, jonka hän liittää ajatukseen siitä, että EU luo Suomelle turvaa.

- Missään toisessa EU:n jäsenmaassa ei käydä sellaista keskustelua, että ripustauduttaisiin puolustusyhteistyössä EU:hun. Tämä on erittäin tärkeää muistaa. Vahvan sitoumuksen Natoon on lausunut myös Ranskan uusi presidentti Macron.

Myöskään Ruotsi-yhteistyön varaan Lepomäen mielestä kannata laskea.

- On selvää, että siinä yhteistyössä tulee jossain vaiheessa poliittiset rajat vastaan, kun mitään valtiosopimusta ei ole eikä turvatakuita. Plus että Ruotsilla ei ole tämän tyyppiseen konfliktiin tarkoitettua armeijaa.

Suomalaista keskustelua vaivaa Lepomäen mukaan tietämättömyys, piittaamattomuus ja keskeisenä elementtinä puutteellinen riskienhallinta.

- Olen ollut siviilipuolella riskienhallinnan johtotehtävissä muutaman vuoden ja tiedän jotakin skenaarioanalyysista. Niitä samoja oppeja voi osittain soveltaa myös turvallisuuspoliittiseen ympäristöön, investointipankki Royal Bank of Scotlannin palveluksessa Cityssa vuosina 2007-2012 toiminut Lepomäki sanoo.