Kansalaisaloitteen otsikko Yhteiskunnan rasitteet kesä-talviaika pois: Voimaa, terveyttä työpäivään ja elämään Keski-Eurooppalaisella aikavyöhykkeellä

Perustelut

Työelämän ja arjen haasteet asettavat yhä enenevässä määrin paineita oman kehon sisäisen kellon tasapainottamiselle. Tässä talous- ja työllisyystilanteessa olisi suotavaa, että elämänrytmimme olisi tahdistettu oikeaan aikaan jo terveyden ja hyvinvoinnin kannalta. Tämän mahdollisen ”aikalisän” avulla meillä olisi parempi mahdollisuus vastata työelämän ja arjen haasteisiin. Samoin kesä- ja talviajan poistamisella säästettäisiin työaikaa ja rahaa.



Miksi kesä ja talviaikaan on sitten siirrytty?



Eri maiden hallitukset perustelevat kesäaikaa usein energiansäästötoimenpiteenä. Käytettävissä olevan auringonvalon lisääntymisen on ajateltu vähentävän sähkövalaisun tarvetta. Tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, ettei pohjoisen leveyspiirin kesäaika ole aiheuttanut näkyvää energiankulutuksen vähenemistä. Yhtenä syynä tähän pidetään pohjoisen pitkiä kesäpäiviä, jotka luonnollisesti vähentävät valaisun tarvetta. Kesä- ja talviajalla on myös ajateltu päivänvalon tahdistamista työpäivän mukaan. Työajan ja kesäajan vastaavuutta ajatellen taas voidaan kysyä, mitä sitten taas saavutetaan työpäivän ja kesäajan ajastamisella, kun kesä- ja talviaikaan siirtymiset aiheuttavat useita vakavia sydän- ja verisuoniterveyshaittoja?



Mitä haittoja kesäajan käytöstä on?



Ihmisen biologisen vuorokausirytmin tasapaino järkkyy kesä- ja talviajan vaihdoksissa. Erilaiset oppimiseen ja tarkkaavaisuuteen liittyvät häiriöt lisääntyvät. Tästä seurauksena on väsymystiloja ja työvireyden laskua. Tämä puolestaan saattaa lisätä muun muassa liikenneonnettomuusriskiä ja sydänkohtausriskiä.



Pimeät aamut eivät virkistä. Aamujen pimeyttä syventää aikavyöhykkeemme, jonka takia valoisaa aikaa on enemmän puolenpäivän jälkeen kuin ennen sitä, ja tämä vuorokauden valoisan ajan epäsymmetrisyys jatkuu läpi vuoden. Koska illat valostuvat aamuja enemmän, ihmiset suosivat iltapainotteista ajankäyttöä. Tämän seurauksena iltapainotteisten palvelujen tarjonta lisääntyy, mikä valvottaa monia ja pahentaa väsymystä aamuisin. Aamun tunteina silmiin tuleva valo helpottaa heräämistä ja pitää virkeänä. Aamun valo tahdistaa elimistön sisäisen kellon, jolloin univaikeudet ja kaamosoireet lievittyvät.



Mitä tulisi tehdä?



Suomessa valoa on niukasti talvella ja se tulisi kerätä talteen. Jos valo kerätään talteen aamun tunneista, sisäinen kello ei jätätä poikkeavan paljon. Jos valo kerätään talteen illan tunneista, sisäinen kello jätättää tavallista enemmän. Se, mitä kello on silloin, kun on valoisaa, on ihmisten tekemä sopimus. Tätä sopimusta voidaan muuttaa. Ihmisen historiaan peilaten aikavyöhykkeet ja kesäaika on keksitty vasta hetki sitten. Sopimalla, että Suomessa kellot käyvät ympäri vuoden Keski-Euroopan aikavyöhykkeen mukaista aikaa ilman kesäajan käyttöä, aamut ovat syksyisin ja talvisin nykyistä valoisampia, jolloin kaikki Suomessa asuvat saisivat sisäisen kellonsa tahdistumaan nykyistä paremmin valoisan ja pimeän vuorotteluun.



Keski-Euroopan aikavyöhykkeelle siirtyminen sopisi meille parhaiten pohjoisen sijaintimme takia. Se olisi myös terveyden ja ajankäytön kannalta järkevä ratkaisu.