Sähköisiä ajojohtoja vedetään öisin, jotta asennustöistä ei aiheutuisi päivisin ylimääräistä haittaa liikenteelle. Kuvaa muokattu.

Sähköisiä ajojohtoja vedetään öisin, jotta asennustöistä ei aiheutuisi päivisin ylimääräistä haittaa liikenteelle. Kuvaa muokattu. Matias Väänänen / Yle

Ilta hämärtyy Tampereen Hervannassa. Kello on noin puoli yksitoista yöllä, kun kahden työkoneen ympärillä alkaa tapahtua. Seitsemän miestä on tullut paikalle asentamaan sähköradan ajojohtoa paikalleen.

– Tämä häiritsee liikennettä paljon, ja päiväsaikaan ei saa työrakoja risteysalueella. Risteysalueella voidaan tehdä korkeintaan viiden minuutin pysäytyksiä, sanoo työmaapäällikkö Ari Valaja.

Vackerin silta vuonna 2018 ja 2019.

Ajojohdon asentamiseen räätälöity, kiskoilla kulkeva traktori vetää yläilmoissa isoa kuparikelaa. Perässä seuraa kurottaja, jonka nostokorissa kaksi miestä kiinnittää johtoa alumiinisiin orsiin.

Jokainen pylväs on mitattu paikan päällä, jotta ajojohto asettuu oikealle korkeudelle. Kuparilanka vedetään noin 500 kilon voimalla tiukkana paikalleen. Kaarteissa johto vedetään ylös sivuvetoköysillä.

– Kun niihin kohdistuu tarpeeksi suuri kulmavoima, ne nousevat tuolla pylväässä vaakatasoon ja pitää ajojohtimen siellä ylhäällä, Valaja selittää.

Ari Valaja on kokenut radanrakentaja, mutta tämä kiinnitystapa oli hänelle uutta.

– Vähän epäilin, että näinkö se siellä pysyy, mutta kyllä se vaan pysyy. Eivät nämä ole uskonasioita.

Ratikan vuosipäivitys Tamperen raitiotien ensimmäiset kiskot asennettiin 18.5.2017.

Raitioliikenne alkaa suunnitelman mukaan 9.8.2021.

Raitiotieinfran tavoitekustannus on noin 230 miljoonaa euroa.

Yle seuraa historiallisen työmaan etenemistä vuosi vuodelta.

Ensimmäinen vuosijuttu löytyy tästä: https://yle.fi/uutiset/3-10211506

Tampereen raitiotien ykkösvaiheessa rakennetaan rataa yhteensä 15 kilometriä. Kuparilankaa tarvitaan noin 34 kilometriä. Sähkörata maksaa 7,5 miljoonaa euroa ja sen päälle virtapuolelle tulee 10 miljoonan euron sähkönsyöttöasemat.

Rataa valmistuu nyt vauhdilla

Valtaosa raitiotieradasta valmistuu tänä vuonna, kun Hervannan ja keskustan välinen sepeliraide tehdään kesän aikana.

Tapaan projektijohtaja Mikko Nyhän Hämeenkadulla Tuulensuun korttelin kulmilla. Sama paikka, jossa hikoiltiin yllätyshelteessä vuosi sitten.

Silloin katu oli keskeltä auki ja reunat kunnossa. Nyt tilanne on päinvastainen. Hämeenkadun länsipään keskellä on raide valmiina, mutta jalkakäytävät soraisena rakennustyömaana.

– Tänä vuonna valmistuvat ensimmäiset Hämeenkadun korttelit. Tämä Tuulensuun kortteli jo kesäkuussa, Nyhä lupaa.

Muutamia metriä pitkät lehmuksentaimet ovat juurtumassa uusille sijoilleen. Ensimmäiset lehdet vihertävät.

Budjetti pitää, mutta rahaa menee reilusti

Raitiotien ykkösvaiheen tavoitehinta on noussut alkuperäisestä noin 220 miljoonasta yli 260 miljoonaan johtuen uusista oheistöistä. Nämä ovat pääasiassa katutöitä valoineen ja viemäreineen.

– Raitiotien rakentamisen kustannukset on pysynyt siinä, mikä oli alun perinkin, Mikko Nyhä vakuutta ja jatkaa:

– Lisätilauksilla, joita tehdään raitiotien rakentamisen yhteydessä, edesautetaan sitä, että kun tämä remontti on valmis, näillä katujen reunoille ei heti aloiteta enää uutta korjaustyötä.

Kiitos, jos tämä lupaus pitää.

Sammonkatu vuonna 2018 ja 2019.

Samalla ratikka rönsyilee suunnitellun kakkosvaiheen uutta haaraa. Hämeenkadulle rakennetaan Hatanpään valtatien suuntaan ylimääräiset vaihteet tulevaisuuden varalle.

Siitä halutaan vetää aluksi kiskot muutamia satoja metrejä Tampereen monitoimiareenan suuntaan, kun on ne vuoden 2022 Jääkiekon MM-kisatkin tulossa.

Allianssin kokenut rakennusporukka on valmiina olemassa, mutta kisakiireen takia radanpätkä pitäisi rakentaa osin talviolosuhteissa. Eli kalliimmalla, lämmitettävien telttojen alla.

Varikolla voi ajaa ympyrää

Tampereen raitiotien hermokeskus ja pääpaikka on noussut nopeasti Hervantaan Hermiankadun päähän. Työmaan aloitus viivästyi kuukausilla kaavakysymysten takia, mutta aikataulu on saatu kurottua kiinni.

Vuosi sitten alueella oli menossa vielä louhintatyöt. Varikon hintalappu tulee olemaan noin 40 miljoonaa. Nyt siellä on pystyssä kaksi tavallista suurempaa hallia, pinta-alaa on yhteensä 13 000 neliömetriä.

Varikon alue vuonna 2018 ja 2019.

Matalampi ja lattiapinnaltaan suurempi on säilytyshalli, jossa varikolla olevat vaunut yöpyvät. Toiseen korjaamohalliin tulee myös Tampereen Raitiotie Oy:n hallinto ja ohjauskeskus.

– Varikko on mitoitettu niin, että sinne mahtuu myös kakkosvaiheen kalusto, sanoo ratapäällikkö Markus Keisala.

Alueelle rakennetaan kaikkiaan noin kolme kilometriä rataa, noin puolet sisälle ja puolet ulos.

– Varikon ympäri kiertävä raide on sitä varten, että vaunuille tehdään säännöllisesti jarrutestit ja jos on jotain muuta vianhakua.

Tampereen ensimmäistä vaunua rakennetaan jo Transtechin Kajaanin tehtaalla. Varikon olisi hyvä olla valmiina tammikuussa vaunun koeajojen aloittamiseksi.

Elämänaukion pysäkki näkyy jo

Tampereen yliopistollisen sairaalan kulmilla on riittänyt työmaata työmaan päälle. Sairaalarakennuksia, etupihaa, katuja, puistoja ja raitiolinjaa on tehty limittäin

– Paljon on sovitettu töitä yhteen muiden työmaiden kanssa, että on saatu työ sujumaan, sanoo lohkopäällikkö Olli Tuomisto.

Hervannan kauppakeskus Duon edusta vuonna 2018 ja 2019.

Ambulanssien kulun varmistaminen on ollut yksi rakentamisjärjestykseen vaikuttanut asia. Nyt TAYS:in pysäkki on lähes valmis.

Elämän aukion pysäkki valmistuu heinäkuussa. Se on rakennettu uuden pysäköintihallin päälle, etupihan keskelle.

Siispä kulku sairaalaan on helppoa 9. elokuuta 2021, kun raitiotieliikenne alkaa. Tai, jos se silloin alkaa. Tosin Tampereella ei näissä asioissa ole ollut tapana jossitella.

Korjaus 20.5.2019 klo 12:40: Muutettu otsikkoon "23 kilometriä kiskoja" muotoon "15 kilometriä rataa". Ykkösvaiheessa rataa rakennetaan yhteensä 15 kilometriä, ei 23 kilometriä.