Asuntorakentaminen on selvästi halvempaa Itävallassa kuin Suomessa, ilmenee Rakli ry:n tekemästä asuinrakentamisen käytäntöjä ja kustannuksia vertailleesta selvityksestä. Rakennuskustannukset voivat nousta Suomessa jopa kymmeniä prosentteja korkeammiksi.

Vertailua varten oli käytettävissä kahden kerrostalokohteen eritellyt rakennuskustannukset Grazista. Selvityksen ensimmäisessä vaiheessa laskettiin, mitä kahden esimerkkikohteen, Badgassen ja Lassnitzhöhen, rakentaminen sellaisenaan olisi maksanut Helsinkiin. Toisessa vaiheessa laskettiin, mitä kerrostalokohteiden toteuttaminen pääkaupunkiseudun käytäntöjen ja säädöksien mukaisesti olisi tullut maksamaan.

Badgassen rakentamisvuosi oli 2013, ja silloin sen rakennuskustannukset olivat 1 634 euroa neliöltä. Lassnitzhöhen rakennusvuosi oli 2014, ja sen rakennuskustannukset olivat 1 549 euroa neliöltä.

Raklin projekti-insinööri Marika Latvala sanoo, että jos kyseiset kohteet olisi rakennettu sellaisinaan Helsinkiin, ensin mainitun kohteen rakennuskustannukset olisivat olleet 1 976 euroa neliöltä, jälkimmäisen 2 393 euroa.

”Lassnitzhöhen rakentaminen sellaisenaan Helsinkiin olisi jo 35 prosenttia kalliimpaa kuin Graziin”, Latvala kertoo.

Vaatimustasoissakin eroa

Selvityksen toisessa vaiheessa kohteiden tilaohjelma muutettiin vastaamaan Suomessa käytössä olevia vaatimuksia. Pelkästään vaatimuksista aiheutui kustannuseroa 12–15 prosenttia, ja kun laskettiin, mitä koko rakentaminen Suomen vaatimusten mukaisesti olisi maksanut, kohosivat kustannukset esimerkiksi Lassnitzhöhen kohdalla jo 54 prosenttia korkeammiksi kuin mitä sen rakentaminen maksoi Grazissa.

Kustannuksia nostavat monet tekijät

Raklin selvitys osoitti, että kustannuseroihin vaikuttavat rakennusmateriaalien hinta, säädökset sekä rakentamisen prosessit ja kulttuuri.

”Tutut oletukset asuntojen hintatasoon vaikuttavista tekijöistä eivät tunnu Itävallassa sellaisinaan toteutuvan. Asunnot ovat siellä pääsääntöisesti isompia kuin Suomessa – yhtään yksiötä ei itävaltalaisissa vertailukohteissa ollut. Asuinkerrostalot ovat myös matalampia kuin Suomessa. Silti asunnot ovat siellä edullisempia”, Latvala sanoo.

Itävallan ja Suomen välisessä palkkatasossa tai arvonlisäverotuksessa ei ole juurikaan eroja. Eniten kustannuksia Suomessa nostavat työmaapalvelut ja -kalusto.

”Tämä oli meillekin suuri hämmästys. Tätä emme olleet ajatelleetkaan.”

Myös rakenneratkaisujen hintaerot, jotka syntyvät esimerkiksi perustusten ja runkorakenteiden toteutuksesta, selittävät eroa. Suuri rooli on lisäksi yhteistiloilla, joita Itävallassa rakennetaan vähemmän kuin Suomessa. Itävallassa esimerkiksi autohallien mitoitus on Suomea tiukempi, eikä saunoja, iv-konehuoneita tai väestönsuojia rakenneta.

Kaavoittaja ei sanele ratkaisuja

Itävallassa maankäyttöä ja kaavoitusta tehdään hankekohtaisesti Wohnbautisch-menettelyllä, jossa arvioidaan esimerkiksi suunnitelmien soveltuvuus kaupunkirakenteeseen ja kohteen suunnitteluratkaisut. Osavaltiohallinnon nimittämä toimikunta arvioi hankkeet ja tekee niihin tarvittaessa muutosehdotuksia, joista neuvotellaan rakennuttajien ja suunnittelijoiden kanssa.

Toimintamalli jättää rakennuttajille ja suunnittelijoille enemmän liikkumavaraa kuin suomalainen toimintatapa, jossa kaava useimmiten määrittää yksityiskohdat hyvin tarkasti.

Rakennuttamisella kilpailua ja säästöjä

Eroja on myös rakennuttamistavoissa ja arkkitehdin asemassa. Itävallassa arkkitehtisuunnittelija hoitaa suurelta osin myös ne tehtävät, joista Suomessa vastaa rakennuttaja. Itävallassa rakennustyömailla on yksi päävalvoja, jota tukevat taloteknisten ja sähkötöiden valvoja sekä turvallisuuskoordinaattori. Lisäksi suunnittelijoilla on voimakkaampi valvontarooli kuin Suomessa.

Suunnittelijoiden palkkiot perustuvat Itävallassa rakennuskustannuksiin ja hankkeen osatehtävistä maksettaviin taksapalkkoihin, kun taas Suomessa tehtäväluetteloihin pohjautuvat tarjouspyynnöt ohjaavat siihen, että käytössä on kokonaishinnoittelu.

Urakkavaiheessa hanke pilkotaan Itävallassa pienempiin osiin ja rakennuttaja solmii sopimukset suoraan erikoistuneiden urakoitsijoiden kanssa.

Meillä kiinteistösijoittaja saattaa tila hankkeen tontteineen ja suunnitteluineen joltakin isolta rakennusliikkeeltä. Isotkin asuntorakennuttajat ovat muuttuneet meillä kiinteistösijoittajiksi ja luopuneet omasta rakennuttamisesta.

Haahtela selvitti kustannuserot

Hanke käynnistettiin Raklissa asuinrakentamisen korkeiden rakennuskustannusten syiden selvittämiseksi. Latvala sanoo, että Itävalta valittiin vertailukohteeksi, koska Eurostatin tilastojen mukaan rakennuskustannukset ja asuminen ovat siellä halvempia. Lisäksi Steiermarkin osavaltio, jossa vertailukohteet sijaitsevat, on Uudenmaan kokoinen, ja siellä vallitsevat vuodenajan vaihteluiden ja lumikuormien osalta samanlaiset olosuhteet kuin Suomessa. Osavaltion pääkaupunki Graz on Itävallan toiseksi suurin kaupunki.

Kustannuslaskennan suorittivat Haahtela-rakennuttaminen Oy ja CalCon Deutschland GmbH. Hankkeen päätilaajat olivat ympäristöministeriö ja Ara.