Ei ole Business Finlandin vika, jos se toimii sääntöjensä mukaan, kirjoittaa Iltalehden Mika Koskinen.

Sanna Marin (sd) kertoi perjantaina 20. maaliskuuta, että hallitus on valmistellut mittavan tukipaketin yritysten tueksi koronavirusepidemian haittojen torjumiseksi. Valmistelu tehtiin nopealla aikataululla.

Paketti on sittemmin paisunut niin, että suoran avustusmuotoisen tuen määrä on nyt 1,45 miljardia euroa. Siitä kohun keskiössä olevan Business Finlandin osuus on 800 miljoonaa euroa.

BF:n rahoituspalvelut on tarkoitettu Suomessa toimiville pk- ja midcap-yrityksille, joiden liiketoiminta kärsii koronavirustilanteesta.

Työ- ja elinkeinoministeri Mika Lintilän (kesk) ohjaaman ministeriön tiedotteista olemme saaneet lukea, että BF:n rahoituksen kohteina ovat ainakin matkailu, matkailun oheispalvelut, luovat ja esittävät alat sekä kaikki toimialat, joiden alihankintaketjujen toimivuuteen koronavirustilanne on vaikuttanut tai vaikuttamassa.

– Rahoitus on tarkoitettu yritykselle uusien liiketoimintojen selvittämiseen ja kehittämiseen poikkeusoloissa. Ensimmäiset rahoituspäätökset tehdään jo 20.3.2020, TEM:n tiedotteessa linjattiin.

Business Finlandin avustusmuotoisesta koronarahoituksesta syntyi valtaisa kohu, joka olisi voitu välttää paremmalla valmistelulla. ILTALEHTI

Perussuomalaisten Sakari Puisto kysyi Lintilältä eduskunnan kyselytunnilla 2.4., aikooko hallitus lisätä toimintakykyisten pk-yritysten tukia, ja miten seurataan, että toimet kohdistuvat mahdollisimman oikeaan paikkaan.

Jatkokysymyksessään Puisto alleviivasi sitä, että tukien ehdoksi on pantu yrityksen kehittäminen, vaikka ensisijaista olisi pitää firmat hengissä. Puisto totesi, että yrittäjät ovat kertoneet, että on tullut tarve sepittää hakemuksiin tarinoita digitalisaatiosta ynnä muusta, jotta he saisivat tukea välittömään tilanteeseen. ”Onko teillä tarkoitus puuttua tämänkaltaisiin esiin tuleviin ongelmiin pikimmiten?”, Puisto kysyi Lintilältä.

Vastauksessaan Lintilä myönsi ongelman.

”Toisaalta ohjeistus on se, että sitä (kehittämiskriteeriä) tulkitaan verrattain laveasti tällä hetkellä, enkä pane välttämättä pahakseni, vaikka yritykset tällä hetkellä myös miettisivät sitä, mikä olisi heidän seuraava steppinsä eteenpäin. Mutta tunnistan erittäin hyvin tämän: me löydämme lukuisia aloja, joissa sinun on hirveän vaikea löytää kehittämisideaa siitä nykyisestä eteenpäin, ja tämä on tuskainen tilanne,” Lintilä sanoi.

Näin siis vielä huhtikuun alussa: ”Tulkitaan verrattain laveasti”.

Ääni Lintilän kellossa muuttui sen jälkeen, kun Suomen Kuvalehti ja Iltalehti kertoivat viime viikonloppuna BF:n tukipäätöksistä.

100 000 euron maksimiavustus oli myönnetty esimerkiksi Huutokauppakeisarina tunnetun Aki Palsanmäen yritykselle, Huono Äiti -blogista tunnetun Sari Helinin someyritykselle, Postin toimitusjohtajan Turkka Kuusiston konsulttiyritykselle ja Miltton Groupille. Kaikki hyvin tai erittäin hyvin kannattavia yrityksiä.

Kohu oli valmis.

Kohun paisuttua ja poliittisen paineen käytyä sietämättömäksi elinkeinoministeri Lintilä ilmoitti viime tiistaina, että TEM käynnistää tarkastuksen Business Finlandin myöntämästä koronahäiriötilanteen rahoituksesta.

Alakoululainenkin ymmärtää, että kyseessä on puhdas spinnaus eli poliittinen julkisuustemppu. Nyt kun huonot ovat jo housuissa, hallitus yrittää keventää omaa taakkaansa suuntaamalla huomion Business Finlandiin.

Kyseessä on varsin nolo temppu. Hallitus teki suuren virheen, kun se päätti valita BF:n yritysten korona-avustusten pääkanavaksi. Näin siitäkin huolimatta, että valinnan perusteena oli saada apu nopeasti perille ja BF:n valmis koneisto ja yhteydet yrityksiin.

Voi toki olla, että BF:n tarkastuksessa tulee esiin väärin tehtyjä avustuspäätöksiä, mutta oleellista on kuitenkin se, että BF:n tukipäätökset on tehty niiden kriteerien mukaan, joita sen pitää sääntöjen mukaan noudattaa.

– En pidä pahana, että tällaista sisäistä tarkastusta halutaan, mutta en koe, että meillä olisi ollut puutteita. Emme ole jakaneet rahaa oikealle ja vasemmalle. Meillä on selkeä prosessi, ja joka hakemuksella on yksi esittelijä ja yksi päätöksentekijä, BF:n pääjohtaja Nina Kopola vakuutti Kauppalehdelle keskiviikkona.

Tilanne muistuttaa pääministeri Antti Rinteen (sd) ja omistajaohjausministeri Sirpa Paateron (sd) toimintaa tuoreessa muistissa olevassa Posti-sekoilussa. Poliitikot yrittivät panna koko sopan yhtiön toimivan johdon ja hallituksen piikkiin, kunnes lopulta kävi ilmi, että he itse olivat pääsyyllisiä.

Torstaina Lintilä ilmoitti eduskunnan kyselytunnilla, että Business Finlandia koskevaa asetusta tullaan muuttamaan niin, että että ”me pystymme näissä molemmissa (BF:n ja Ely-keskusten tuki) lieventämään niitä kriteereitä, joilla tähän mennessä avustuksia on myönnetty eli toisin sanoen enemmän koronasta johtuvan akuutin rahapulan torjumisen suuntaan”.

Business Finlandiin liittyy muuten toinenkin mielenkiintoinen tapahtumaketju. SDP ja vasemmistoliitto käynnistivät alkuviikosta valtaisan äläkän ja kritiikin BF:n tukipäätöksiä kohtaan. Äänessä olivat niin yksittäiset SDP:n kansanedustajat, ryhmäjohtaja Antti Lindtman (sd) kuin vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson ja puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Paavo Arhinmäki.

Kritiikistä syntyi sellainen vaikutelma, että kyseiset puolueet ovat edelleen oppositiossa eivätkä ole millään tavalla olleet osallisina hallituksen päätöksesssä, jolla BF:n rahahanat avattiin.

Pääministeri Marin ja monet hallituksen ministerit ovat koronakriisin aikana lausuneet julkisuuteen, että virheitä on tehty ja niistä on otettu opiksi.

Hyvä niin.

Elämme todella poikkeuksellisia aikoja. Tulevaisuus on sumuverhon takana. Tilanteet muuttuvat nopeasti. Ei kukaan odota, että päättäjät tekevät tällaisissa olosuhteissa vain oikeita päätöksiä.

Kardinaalivirheet olisi silti hyvä tunnustaa ajoissa, nostaa käsi ylös virheen merkiksi eikä lähteä hakemaan sijaiskärsijöitä.

Maskifarssissa kävi samalla tavalla kuin tukikohussa. Marinin hallitus, kuten sen edeltäjätkin, löi laimin pandemiaan liittyvän varautumisen. Lisäksi sosiaali- ja terveysministeriö (STM) käynnisti suojavarusteiden hankinnat raa ' asti myöhässä ja aivan liian pienessä mittakaavassa.

Kun STM sai lopulta aikaiseksi hankintaesitykset Huoltovarmuuskeskukselle (HVK) suojavarusteista, testausvälineistä ja laitteista, HVK alkoi kiireessä hankkia tavaraa, josta maailmanmarkkinoilla oli jo suuri pula.

HVK tyri kunnolla, kun se osti milljoonilla euroilla sekundaa hämärältä liikemieheltä taustoja tarkistamatta. Siitäkin syntyi kohu, ja pääministeri Marin ilmoitti 10.4., että Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtaja Toni Lounema ei nauti enää hänen luottamustaan.

Suurelle yleisölle syntyi kuva, että Lounema on pääsyyllinen siihen, että Suomessa on huutava pula kirurginmaskeista ja sairaalakäyttöön tarkoitetuissta hengityssuojaimista.

Näinhän ei tietenkään ole. STM:ää johtavat sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen (vas) ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd). Varsinkin Pekonen on maskikohun aikana antanut sekavia lausuntoja esimerkiksi suojavarusteiden varastojen koosta, niiden tarpeesta ja hankinnoista. Välillä on tuntunut siltä, että koko STM on kaaoksessa.

Lounema joutui eroamaan kovassa paineessa. Hänestä tehtiin sijaiskärsijä ja syntipukki vähän samalla tavalla kuin Business Finlandistakin.