Arkistokuvassa Avalon Mineralsin ja Nortec Mineralsin alihankkijan GeoConsultingin tiimi kartoittaa Satulinmäen kultaesiintymää.

Arkistokuvassa Avalon Mineralsin ja Nortec Mineralsin alihankkijan GeoConsultingin tiimi kartoittaa Satulinmäen kultaesiintymää. Avalon Minerals

GTK:n ja Helsingin yliopiston malmitutkimus paljastaa, että Lounais-Hämeessä on kylliksi kultaa ja litiumia kaivoksen perustamiseen.

Geologit ovat yllättyneitä Hämeen vyöhykkeen geologisesta monipuolisuudesta ja malmipotentiaalista.

Geologian tutkimuskeskuksen GTK:n ja Helsingin yliopiston tutkimusraporttiin (siirryt toiseen palveluun) yliopiston Ruralia-instituutti on laskenut, että Kanta-Hämeen alueelle mahdollisesti perustettavien kulta- ja litiumkaivosten vaikutus maakunnan työllisyyteen olisi 200-400 henkilötyövuotta.

Alueen taloudelle kaivosten perustaminen ja toiminta merkitsisivät 125-250 miljoonan euron lisäystä kaivosten tuotantovaiheen loppuun mennessä.

Litiumkaivos toisi koko 16 vuoden käyttöikänsä aikana suurimmat hyödyt alueen talouteen ja työllisyyteen, mutta toisaalta kaivoksen perustaminen maksaisi arviolta 155 miljoonaa euroa. Investointien kokoon nähden taas suurimmat vaikutukset tulisivat kultakaivoksesta sen kymmenen toimintavuoden aikana. Sen perustaminen maksaisi 21 miljoonaa euroa.

Tuotettavan kullan arvo olisi nykykursseilla laskettuna noin 270 miljoonaa euroa vuodessa. Litiumia taas saataisiin vuosittain yli 40 miljoonan euron arvosta, raportissa arvioidaan.

Eikä tässä vielä kaikki. Geologian tutkimuskeskuksessa on tehty nyt perustyö, josta yritysten on helppoa jatkaa.

– Esimerkiksi moreenigeokemian uudessa aineistossa on paljon tarkistamattomia paikkoja, jotka osoittavat suoraan, mistä kannattaa tehdä malminetsintää. Kaikissa GTK:n rajaamissa potentiaalisimmissa alueissa tunnetaan hyviä malmiaiheita, joita ei vielä ole tutkittu, summaa geologi Markku Tiainen GTK:sta.

Kaivoksen perustamiseen kuluu aikaa helposti 10 vuotta

Mikäli kulta- tai litiumesiintymät johtaisivat kaivostoimintaan, olisi edessä lupaviidakko ja toisaalta myös vääntö luontoarvoista. Lähimaastossa on Torronsuon kansallispuisto. Esimerkiksi Hirvikallio, jonka alla on litiumpesäke, sijaitsee kansallispuiston rajojen sisällä. Torronsuon kansallispuistosta kivenheiton päässä on myös Liesjärven kansallispuisto.

Kaivostoiminnassa maan alle meno on kalliimpaa, minkä takia käytännössä pyritään pitäytymään avolouhoksessa mahdollisimman pitkään, sanoo GTK:n geologi Timo Ahtola. Eeva Hannula / Yle

Johtava asiantuntija Ossi Leinonen Tukesista sanoo, että tätä nykyä Suomesta on erittäin vaikeaa löytää esiintymää, jossa kaivos kannattaa. Monen silmissä tosin arvomalmit kiiltävät, sillä malminetsintälupia myönnetään maahan vuosittain 35-50. Ossi Leinonen arvioi, että luvitukseen kuluisi aikaa hyvinkin kymmenen vuotta.

– Ensin pitää esiintymä tutkia hyvin tarkkaan, että siihen ylipäätään voidaan luoda kaivossuunnitelmat. Siinä vaiheessa, kun mennään kaivosluvan hakemiseen, pitää jo olla yksityiskohtaiset suunnitelmat.

– Sitten tulee eteen ympäristövaikutusten arviointi, ja eteen voi tulla myös yva-ohjelman laatiminen ja ympäristövaikutusten arviointiselostusten tekeminen. Tämä riippuu siitä, kuinka suuresta kaivostoiminnasta on kyse, sanoo Leinonen.

Tutkimusraportissa ympäristövaikutuksiin ei paneuduttu. Luontoarvot pitää selvittää ja myös mahdollisen kaivostoiminnan vaikutukset ympäristöön ja luontoon on pohdittava.

– Jos on tiedossa hyvä esiintymä, ja sitä lähdetään oikeasti viemään kohti kaivosta, niin kymmenen vuotta on aika lyhytkin aika luvitusten ja selvitysten kuntoon saattamiseen.

Erilaisia lupia pitää hankkia mittava määrä. Yrittäjällä pitää olla lupia ainakin räjähdeaineiden käytölle ja räjähdevarastoille, kemikaalilupia, rakennuslupia, kaivosturvallisuuslupa, ympäristölupa ja tietenkin kaivoslupa.

Kultaa tuhansia kiloja

Kun puhutaan kullasta, on varsinaisen aarteen kätköpaikka lähinnä Jokioisten, Tammelan ja Someron rajamailla oleva Satulinmäki. Tosin Huittisista eteläiseen Tammelaan ulottuvalla vyöhykkeellä on kymmenen kairattua kultaesiintymää. Huittisissa on jo Jokisivun kultakaivos, jonka vuotuinen tuotanto on 300-400 kiloa.

Huittisista Etelä-Tammelaan kultaesiintymä ulottuu juonimaisina jonoina. Alueella kairatuissa esiintymissä on kaikissa on etsijöiden kannalta merkittävää se, että kulta on esiintymän ainoa metalli. Tämä merkitsee sitä, että sen erottelemisessa ei ole vaikeuksia.

Kanta-Hämeen kulta-, litium- ja kupari-kulta-malmiprovinssit kartalla. Kultaa merkitään keltaisilla palloilla, litiumia punaisilla ja kuparia vihreillä. Geologian tutkimuskeskuksen tutkimusraportti 229

Satulinmäen alla kultaa tiedetään olevan pitkinä juonina ja liuskoina. Sitä ei tiedetä, kuin syvälle maan alle liuskat ulottuvat. Kultaa on tuhansia kiloja. Uusien esiintymien löytyminen alueelta on varmaa.

– Syvyyssuunta on aika ratkaiseva myös pituuden lisäksi. Malmityyppihän on sellainen, että juonet ovat usein melko kapeita, mutta myös pystyasennossa, laattamaisia, sanoo geologi Niilo Kärkkäinen GTK:sta.

Juonet saattavat mennä satojen metrien, jopa kilometrien syvyyteen. Juuri syvyyden toteaminen on hyvin kallista. Satulinmäen tapauksessa tietämys ei ulotu syvemmälle kuin pariin sataan metriin.

– Satulinmäessä ei ole muita hyödynnettäviä metalleja kuin kulta. Tällaisessa tapauksessa kulta on helppo rikastaa, sanoo Kärkkäinen.

Laajan, kuuden maakunnan alueelle ulottuvan Hämeen vyöhykkeen kokonaiskultavarannoiksi on arvioitu 70 tonnia kultaa, josta on löytämättä vielä noin 59 tonnia eli yli 80 prosenttia. Hämeen vyöhykkeen arvioidun kokonaiskultavarannon arvo on nykykurssilla (38 euroa grammalta) laskettuna noin 2,66 miljardia euroa.

Litiumkaivos olisi avolouhos

Tammelan ja Someron seudulla noin 400 neliökilometrin alueella on suhteellisen runsaasti litiumesiintymiä. Kaksi suurinta pegmatiittia ovat Hirvikalliolla ja Kietyönmäessä. Näistä Kietyönmäki on lupaavin, sanoo GTK:n geologi Timo Ahtola.

Kietyönmäessä ovat suurimmat mineraalivarannot ja malmimineraali on spodumeeni, joka on maailman tuotetuin litiummineraali. Spodumeeni on yksi litiumalumiinisilikaatti, jossa spodumeenipitoisuus on lähellä kahdeksaa prosenttia, eli mineraalissa on paljon litiumia tiheässä. GTK:n geologi Timo Ahtola sanoo, että tällä on iso merkitys tuotannon kannalta.

– Tällöin tulevat kyseeseen täysin erilaiset tuotantotavat ja -kustannukset. Tässä tapauksessa vaadittaisiin avolouhostyyppinen kaivos, joka on tuotantokustannuksiltaan halvin vaihtoehto.

Yleensä aluksi tuotanto yritetään tehdä avolouhinnalla. Riippuen siitä, miten malmi jatkuu ja mihin suuntaan, siirrytään mahdollisesti maanalaiseen louhintaan. Maan alle meno on kalliimpaa, minkä takia käytännössä pyritään pitäytymään avolouhoksessa mahdollisimman pitkään, sanoo Timo Ahtola.

Päivitetty 31.3.2017 kello 14.23: Jutun kuvassa oli väärä kuvateksti. Kuvassa on Timo Ahtola, eikä Ossi Leinonen.