Lukuaika noin 4 min

M&M:n tekemän soittokierroksen perusteella mediatalot jatkavat korkeakorkoisia kuluttajaluottoja myöntävien pikavippiyritysten mainosten julkaisemista.

Alma Media, Sanoma, Otavamedia, MTV, Aller Media ja Bauer Media eivät ole harkinneet linjansa muuttamista pikavippimainonnan suhteen, koska pikavippimainosten julkaiseminen on laillista.

Radiokanava Radio Helsinki ui vastavirtaan, sillä kanava on ilmoittanut julkisesti, että se ei julkaise pikavippimainoksia. M&M uutisoi asiasta eilen.

Isojen mediatalojen joukossa A-lehdet on pieni poikkeus, sillä yhtiö ei myy pikavippiyrityksille mainostilaa ohjelmallisten kanavien kautta. Tämä tarkoittaa, että A-lehtien eri lehtien verkkosivuilla ei nähdä pikavippimainoksia.

Painetuissa lehdissä pikavippiyritysten mainontaa voi olla edelleen, toteaa A-lehtien yritysasiakasmyynnin johtaja Anne Rissanen.

Rissanen kertoo, että viime vuonna tehty päätös johtuu lehtitalon nuoresta kohderyhmästä. A-lehdet julkaisee muun muassa Demi-lehteä, jonka kohderyhmä on 11–18-vuotiaat tytöt.

"Ohjelmallisen mainonnan kanavassamme olemme blokanneet pikavippimainonnan kokonaan."

"Yhtenä isona syynä on se, että meillä on nuorten medioita. Sen tyyppinen mainonta ei ole sallittua ja emme sitä sinne halua. Printin puolella emme ole tehneet vastaavia päätöksiä. Päätoimittaja käytännössä viime kädessä päättää millaista mainontaa lehtiin tulee. Se ei ole [printtipuolella] pöydällä, että pitäisikö sille tehdä jotain."

Rissanen arvioi, että A-lehtien eri medioiden sivuilla on ollut pikavippiyritysten mainontaa "aika vähän".

"Meille ei pikavippimainonnasta kovin montaa kolikkoa vuodessa tule, jos tulee yhtään."

"Kyllähän ihmisten ylivelkaantumisesta puhutaan paljon. Vastuullisena yrityksenä meidän täytyy huomioida, millaista mainontaa meidän lehdissämme on. Jos mainontaa meille tulisi enemmän, pitäisi tiettyjä asioita linjata."

Pikavippien mainostaminen on laillista

Sanoma Media Finlandin b-to-b-myynnin johtajan Tero Huovilan mukaan Sanoman ei tarvitse rajoittaa pikavippiyritysten mainontaa niin kauan kuin mainonta on laillista ja noudattaa mainonnan eettisiä ohjeita.

Sanoma ei ole rajoittamassa tai lopettamassa pikavippimainosten julkaisemista, Huovila kertoo.

"Viranomaiset määrittelevät ne keinot, joilla yritykset voivat toimia ja millaisia kilpailukeinoja yritykset voivat käyttää. Jos viranomaiset määrittelevät, että ne [pikavippiyritykset] voivat mainostaa kuluttajille, ei se ole meidän tehtävämme määritellä toisin."

"Emme ole täällä tuomareita. On tietyt pelisäännöt, joiden mukaan toimitaan. Pyrimme olemaan koko ajan ajan tasalla."

Alma Media on Sanoman kanssa samoilla linjoilla. Niin kauan kuin pikavippiyritysten mainonta on laillista ja mainostajat noudattavat niille asetettuja sääntöjä, mainoksia voidaan julkaista, kertoo Alma Mediaratkaisujen johtaja Tiina Järvilehto.

Järvilehdon mukaan rahoitusyhtiöt mainostivat Alma Median lehdissä 1,5 miljoonalla eurolla viime vuonna. Mediamainonnan määriä seuraava Kantar TNS luokittelee rahoitusyhtiöiksi pikavippiyhtiöt sekä autorahoitus-, yritysrahoitus- ja muut rahoituspalvelut.

"Meillä on euroissa mitattuna mainostajina merkittävämpiäkin toimialoja. Alman kotimaan mainonta on yhteensä noin 100 miljoonaa", Järvilehto kertoo.

Myös Otavamedia noudattaa lain sallimaa linjaa. Yhtiön yritysmyynnin johtaja Tomi Takanen toteaa, että esimerkiksi ulkomaisten vedonlyöntiyritysten mainoksia ei Otavamedian lehdissä tai lehtien verkkosivuilla nähdä.

"Päätoimittajalla on aina viimeinen veto-oikeus, jos hän katsoo, että mainos ei sovi jostain syystä lehden linjaan, etiikkaan tai sisältöön. Olemme näiden perinteisten suomalaisten pikavippifirmojen mainoksia ottaneet meidänkin medioihimme."

"Olemme aina sanoneet, että mainonnan sisällöstä vastaa luvanvarainen liikkeenharjoittaja. Heillä pitää olla sisältö ja lupaukset kunnossa, mutta toki meilläkin on vastuu katsoa, että se [mainonta] ei mene överiksi. Minun tietooni ei ole tullut ainuttakaan kuluttajavastinetta."

Huimaa kasvua

Pikavippiyhtiöiden mainospanostukset ovat kasvaneet huimaa vauhtia. Kantar TNS:n mukaan pikavippien mainostamiseen käytettiin viime vuonna 12,5 miljoonaa euroa. Kasvua vuodesta 2017 kertyi peräti 81 prosenttia.

Pikavippiyhtiöiden suosituin mainoskanava oli viime vuonna televisio, sillä yhtiöt käyttivät televisiomainontaan viime vuonna 6,6 miljoonaa euroa. Pikavippiyhtiöiden televisiopanostukset nousivat viime vuonna peräti 145 prosenttia. Pikavippejä mainostettiin verkkomedioissa noin 2,6 miljoonalla eurolla ja radiossa noin 2 miljoonalla eurolla.

Selvitys tekeillä

Oikeusministeri Antti Häkkänen (kok) on käynnistänyt selvityksen, jossa tarkastellaan pikavippiyritysten markkinoinnin tilaa Suomessa.

Selvityksen tarkoitus on kartoittaa luottojen markkinointia ja siihen liittyviä ongelmia sekä arvioida sääntelyvaihtoehtoja. Mukana selvityksessä ovat keskeiset viranomaiset ja sidosryhmät. Oikeusministeriön mukaan selvitys valmistuu lähikuukausien aikana.

"Pidän tärkeänä, että luottomarkkinat toimivat niin, että jokaista luottotuotetta markkinoidaan maltillisesti, läpinäkyvästi ja siten, että kuluttaja saa markkinoinnista selvästi tiedot tuotteesta", Häkkänen totesi viime syyskuussa oikeusavun 20-vuotisjuhlatilaisuudessa Helsingissä.

Eduskunta on asettamassa 30 prosentin vuosikorkokaton lainoille. Kilpailu- ja kuluttajaviraston pääjohtaja Kirsi Leivo kertoi Talouselämän haastattelussa, että korkokatto voisi olla matalampi. Hänen mielestään lainoilla pitäisi olla absoluuttinen kustannuskatto.

Leivo kertoi haastattelussa, että Suomen kannattaa myös vakavasti harkita vakuudettomien kulutusluottojen markkinoinnin kieltämistä, vaikka se vaatisi perustuslain säätämisjärjestystä. Noin 382 000 suomalaisella on tällä hetkellä maksuhäiriömerkintä.