*PYEONGCHANG. *Suomi on pudonnut Pyeongchangin olympiakisoissa häntäpään maiden ryhmään, sillä torstaiaamuna sijoitus oli 23. mitalitilastossa. Neljä pronssia voittaneen Suomen edeltä löytyy esimerkiksi Australia, joka tunnetaan paremmin menestyksekkäänä maana kesäolympialaisissa. Suomen taakse ovat jääneet mitalimaista vain Uusi-Seelanti, Espanja, Kazakstan, Latvia ja Liechtenstein.

Naapurimaista Ruotsi on saavuttanut torstaiaamuun mennessä viisi kultamitalia ja neljä hopeaa. Norja on hamunnut Pyeongchangista jo 33 mitalia, joista 13 on kultaista. Suomi ja Norja ovat asukasluvultaan lähes samankokoisia, mutta Suomi on päässyt kymmenesosaan vuonojen maan mitalisaaliista.

– Siinähän se iso ero vertailussa on, ja heillähän on tietysti mennyt kaikki nappiin. Se kertoo myös siitä, kuinka merkittävää huippu-urheilu on norjalaisessa yhteiskunnassa, ja se kantaa nyt hedelmää. Taustalla on kovaa työtä, oikeita valintoja ja olosuhteet ovat kunnossa, miettii Suomen olympiakomitean toimitusjohtaja Mikko Salonen.

Edellisen kerran Suomi oli mitalitilastossa Norjan edellä vuonna 1988 Calgaryn olympiakisoissa. Näissä kisoissa ero on revennyt valtavaksi.

Huippu-urheiluyksikössä laskettiin ennen olympialaisia, että Suomi saisi Pyeongchangista 6-7 mitalia. Tuo tavoite on valumassa sormien välistä, jos lopuista suomalaislajeista ei mitaleja saavuteta.

Pettymyksiä löytyy ampumahiihdosta, jossa maailmancupissa vakuuttanut Kaisa Mäkäräinen oli vaisu. Vanavedessä seuraavat naisten hiihtoviestijoukkue ja miesten jääkiekkomaajoukkueen putoaminen jo puolivälierissä.

Lumilautailusta odotukset olivat korkeammat, mutta käteen jäi ainoastaan Enni Rukajärven pronssimitali ja Peetu Piiroisen finaalipaikka.

– Tulosten perusteella näin on, ne ovat pettymyksiä, vaikka Enni Rukajärvi hienosti pronssimitalin saikin. Meillä on skarppaamisen paikka lajiliitoissa, huippu-urheilussa ja taustalla. Sen lisäksi myös huippu-urheilun johtamisessa, toteaa huippu-urheiluyksikön johtaja Mika Kojonkoski Yle Urheilulle.

Kojonkoski tähdentää haastattelussa, että ennen kisoja suomalaisurheilijoiden menestyspotentiaali oli hyvä, sillä selkeitä mitaliehdokkaita löytyi ryhmästä vajaat 10, mahdollisia menestyjiä lähes 20.

– Mahdollisten menestyjien pohja on laajempi kuin aikaisemmin. Kun teemme urheilija- ja menestysarviointia, niin se on se iso kuva talviurheilusta. Urheilu on mennyt eteenpäin, mutta kiistämättä ollaan kuitenkin aika pienellä potentiaalilla liikkeellä ja silloin ollaan aika herkillä, myöntää Kojonkoski.

Suomen mitalitoiveiden täyttyminen edellyttää onnistumisia viikonloppuna. Menestyspaineet kohdistuvat hiihtäjiin Krista Pärmäkoskeen ja Iivo Niskaseen, unohtamatta pikaluistelija Mika Poutalaa 1000 metrillä.