S-ryhmän ABC- ketjun kasvun vaihe on takana ja liikennemyymälät ovat muutospaineiden alla.

Ketjun yli sadan aseman myynti on laskussa, esimerkiksi Keski-Suomessa Osuuskauppa Keskimaan asemilla myynninlasku on noin 10 prosentin luokkaa.

Kaikessa kaupassa on vaikeuksia, toki se näkyy meilläkin. Toimialajohtaja Heikki Tervanen

Osuukauppa Keskimaan toimialajohtaja Heikki Tervasen mukaan myynnin määrä on laskenut samassa suhteessa asiakasmäärien kanssa.

– 2000-luvun alussa ja puolessa välissäkin voimakkaasti investoitiin, mutta nyt markkina ei kasva. Kaikessa kaupassa on vaikeuksia, niin toki se näkyy meilläkin. Asiakkaat ostavat ja liikkuvat entistä varovaisemmin, Tervanen sanoo.

Matkailu- ja ravintolapalvelut MaRa ry:n tilaston mukaan huoltomoalan market-kauppa on koko maassa yleisesti laskenut lähes 10 prosenttia – ravintolakaupassa lasku on jopa vähän sitäkin suurempi.

Ärsyttävät asiat poistetaan

Uusi liikenneasemia ei ole rakenteilla, eikä suunnitelmissa tällä hetkellä. Jämsässä neuvotteluja ABC:n rakentamisesta on käyty vuosia, mutta hanke kariutui ainakin toistaiseksi viime viikolla, kun Keskimaa olisi halunnut ottaa parin vuoden aikalisän, mutta kaupunki päätti, ettei esisopimusta uusita.

Ei olla enää yhtä oransseja. Toimialajohtaja Heikki Tervanen

Asiakasvirtaa ketju aikoo tavoitella rikkomalla yhteinäisyyttä: asemista halutaan entistä yksilöllisempiä ja paikallisempia.

Heikki Tervanen korostaa, että matkailijoiden perustarpeet eivät ole muuttuneet, mutta ketju yrittää nyt uudistua asiakkaiden toiveiden mukaaan.

– Riisumme elementtejä, jotka saattavat ärsyttää ja tuomme tilalle pehmeyttä. Joutsassa sitä on jo harjoiteltu. Eli ei olla enää yhtä oransseja kuin 2000-luvun alkupuolella.

Tervasen mukaan Joutsan mallia on tarkoitus monistaa hyvällä tavalla, eikä jälleen valaa koko ketjua samasta muotista.

"Jonnekin muualle kuin ABC:lle" lause on tuttu Tervaselle, mutta ketjuvastaisuus ei hänen mukaansa asiakasmäärissä näy.

– Maali on iso, kun puhutaan S-ryhmästä tai ABC-ketjusta, siitä on kaikilla kokemuksia, mutta ei ketjuvastaisuus ole sillä tavalla asiakasmäärissä näkynyt, jotain meidän on täytynyt tehdä myös oikein.

Tiloihin uusia kumppaneita

Kun ABC-ketjun rakentaminen alkoi, tiloista haluttiin tehdä suuria: asiakasmäärät olivat suuria ja ketjun ideaan kuuluivat väljyys ja sujuvuus. Tervasen mukaan myös talotekniset ratkaisut kasvattivat rakennusmassoja, koska silloin vielä tupakoitiin sisällä.

Nyt isojen yksiköiden aika on ohi ja tiloihin haetaan uusia kumppaneita – parantamaan tilojen käyttöä, mutta myös houkuttelemaan uusia asiakkaita. Monilla asemilla tilojen remontointi alkaa muutenkin olla ajankohtaista.

Jotain meidän täytynyt tehdä myös oikein. Toimialajohtaja Heikki Tervanen

– Esimerkiksi Hirvaskankaalle tulee kirjakauppa, joten keinoja on löytymässä.

Uudistamissarkaa S-ryhmällä riittää, sillä ABC liikenneasemia on ympäri maata 108 ja tankkauspisteitä yli 400.

Keski-Suomen ensimmäinen liikenneasema rakennettiin vuonna 2000 Keljonkankaalle, ja sen jälkeen niitä on noussut maakuntaan kuusi lisää.

Maakunnan suurimmat ABC:t ovat Vaajakoskella ja Hirvaskankaalla, niistä Hirvaskangas on valtakunnan tasolla yksi ketjun suurimmista ja asiakasmääriltään vilkkaimmista.

Automaattikahvista eroon

Uudistamista tehdään paitsi remontoimalla myös uudistamalla toimintoja. Esimerkiksi Keljonkankaalla ketju-listan rinnalla keittiössä tehdään myös omia, paikallisia annoksia.

– Käytämme paikallista tuoretta lihaa, kalaa ja kasviksia. Oman tekemisen määrää on lisätty ja tuoreutta varjellaan eli kuoritaan ja pilkotaan itse entistä enemmän, liikennemyymäläpäällikkö Jouko Järvenpää sanoo.

Kuoritaan ja pilkotaan itse entistä enemmän. Liikennemyymäläpäällikkö Jouko Järvenpää

Moitteita keränneestä automaattikahvista on luovuttu ja kahvia keitetään oikeilla pannuilla.

– Olemme halunneet tehdä paikasta bistromaisen, ja mielestäni siinä onnistuttu. Asema ei palvele pelkästään matkailijoita, vaan on myös paikallisen väestön olohuone ja ravintola, Järvenpää arvioi.

Nälkä pysäyttää kulkijan

ABC-ketjun huolellisesta levittäytymisestä huolimatta myös muita toimijoita teidenvarsille mahtuu. Niissäkin on jouduttu siirtymään huoltamoiden alkuperäisestä liikeideasta, autojen huoltamisesta, ihmisistä huolehtimiseen.

Petäjävedellä Strömbergin perheen yli 50 vuotta pyörittämä Kyläseppä elää nykyisin ravintolatoiminnan varassa, isoimmat asiakasryhmät ovat tiellä 23 liikkujien lisäksi työmaaporukat.

Monitaituri pitää olla ja asiat muuttuvat jatkuvasti. Huoltamoyrittäjä Vesa Strömberg

– Toimintamme on muuttunut vuosien mittaan todella paljon. Meilläkin oli pitkään korjaamo- ja huoltotoimintaa, mutta niistä on luovuttu kokonaan. Toki autotarvike ja neste- ja öljymyyntiä tehdään yhä, Vesa Strömberg sanoo.

Perheyritys on sinnitellyt isojen liikenneasemaketjujen puristuksessa. Toistaiseksi Kyläseppää pyöritetään Strömbergin mukaan suhteellisen valoisin mielin, eikä suuria mullistuksia ole tiedossa.

– Kovalla ja sitkeällä työllä, aikaa seuraamalla ja asiakkaita kuuntelemalla ollaan pärjätty. Monipuolisen ruuan lisäksi asiakkaat toivovat hyvää palvelua, siistejä paikkoja ja kiinnittävät huomiota hintatasoon. Sijainti on myös hyvin tärkeä asia. Tällä alalla mitään ei saa nopeasti eikä ilmaiseksi. Monitaituri pitää olla ja asiat muuttuvat jatkuvasti.

Taiteilua ja tasapainoilua

Strömberg kertoo, että aukioloaikojen pidentämiseen on aika ajoin painetta, mutta se on ennen kaikkea resurssikysymys.

– Ei tälläkään tiellä ja kylällä asiakkaita iltamyöhään hirveästi ole, joten melkoista taiteilua ja tasapainoilua tämä on, sanoo Strömberg.

Pauli Tamminen Petäjävedeltä ei tule taukopaikkaan kahvin eikä ruuan perässä, vaan kuulemaan ennen kaikkea paikkakunnan kuulumisia. Mies toteaa, että kirkonkylällä käydessä tienvarsipaikan pöydässä vierähtää helposti tuntikin.

– Huhujahan tänne tullaan kuuntelemaan. Täällä muistot tulee esille ja tuttuus on iso asia. Minäkin asun tuolla korvessa ja siellä ei enää näy paljon muutakuin jäniksen jälkiä, joten siksi sitä tulee tänne mielellään juttuja kuuntelemaan, virnistää Tamminen.

Heikki Tervasta ja Jouko Järvenpäätä haastatteli Titta Puurunen ja Petäjävedellä vieraili Esko Pulliainen.