Selvä vähemmistö korkeakoulujen lukuvuosimaksuun velvollisista ulkomaisista opiskelijoista maksaa opinnoistaan täyden maksun. Opetusministeriön mukaan noin kaksi kolmasosaa maksuvelvollisista saa jonkinlaista apurahaa, eli täyden maksun maksaa vain noin kolmasosa.

Esimerkiksi Tampereen yliopistossa maksun maksaa omasta pussista 13 opiskelijaa 42 maksuvelvollisesta. Muut ovat saaneet oppilaitokselta esimerkiksi stipendin aiempien opintojen perusteella tai apurahan elinkustannuksiin.

Aiemmin tänä vuonna Turun ylioppilaslehti (siirryt toiseen palveluun) kirjoitti, että Turun yliopistossa täyden lukukausimaksun maksaa vain neljä opiskelijaa.

Suurin osa ilman apurahaa jääneistä opiskelijoista ei lopulta tullut Turkuun ollenkaan.

Jyväskylän ylioppilaslehden (siirryt toiseen palveluun) mukaan Jyväskylän yliopistossa maksavia opiskelijoita on vain viisi. Savon Sanomat (siirryt toiseen palveluun) taas haastatteli Itä- Suomen yliopiston ainoaa täyden maksun maksavaa opiskelijaa.

Korkeakoulujen lukuvuosimaksut tulivat Suomessa käyttöön viime vuonna. Maksu koskee EU- ja ETA-maiden ulkopuolelta tulevia opiskelijoita.

Ministeriö selvittää lukuvuosimaksuja kyselyllä

Opetusministeriö on selvittänyt lukuvuosimaksuihin liittyviä käytäntöjä korkeakouluille tehdyllä kyselyllä. Osa tiedoista on vielä saamatta, joten tarkkaa lukumäärää maksavista opiskelijoista ei vielä ole. Lopullinen yhteenveto valmistuu kesän aikana.

Suomessa on noin 350 ohjelmaa, jossa voi olla maksuvelvollisia.

Lukuvuosimaksut vaihtelevat suuresti Suomen korkeakouluissa. Alin on 2 100 euroa, korkein 18 000 euroa. Lain mukaan maksun pitää olla vähintään 1 500 euroa. Ylärajaa ei ole säädetty.

Apurahakäytännöt kirjavia

Korkeakoulujen käytännöt eroavat kovasti toisistaan myös apurahojen osalta. Osa apurahoista kattaa lukukausimaksun kokonaan. Osa taas on selvästi pienempiä.

Jotkut korkeakoulut sitovat apurahat opintomenestykseen, mutta eivät kaikki. Joissakin apurahaa saa ensimmäisenä vuonna, ja seuraavat vuodet arvioidaan erikseen. Vain pieni osa apurahoista korvaa myös elinkustannuksia.

Lukukausimaksuista rahaa tutkintojen kehittämiseen

Valtio ei ole asettanut tavoitetta sille, kuinka monelta opiskelijalta pitäisi saada täysi lukukausimaksu.

– Apurahat toimivat markkinointivälineenä, keinona houkutella opiskelijoita, sanoo opetusneuvos Birgitta Vuorinen.

Opetusministeriö ei myöskään ole selvittänyt, mitä lukukausimaksuista jää viivan alle apurahojen jälkeen. Toiveissa on, että korkeakoulut saavat maksuista varoja ohjelmien kehittämiseen ja markkinointiin sekä apurahoihin.

Lukukausimaksuilla tuetaan vieraskielisten ohjelmien laadun kehittymistä ja korkeakoulujen kansainvälistymistä. Vuorinen pitää muutosta suurena ja sanoo, että sen vaikutuksia pitää katsoa pitkällä tähtäimellä.

– Aluksi korkeakoulut hakevat tasapainoa maksujen ja apurahojen suuruuden sekä kansainvälisten opiskelijoiden määrän välillä, Vuorinen sanoo.

Lukuvuosimaksujen käyttöönoton arviointi- ja seurantaryhmän on määrä jatkaa työtään vuoden 2020 loppuun. Väliraportti on tulossa tämän vuoden syyskuun loppuun mennessä.