Puolustusvoimien haasteena on myös kilpailukykyinen palkkataso.

Uutissuomalaisen mukaan Puolustusvoimilla on pulaa erityisesti korkeasti koulutetuista tekijöistä. JENNI GŠSTGIVAR / IL

Uutissuomalaisen mukaan Puolustuvoimien rekrytointiin on odotettavissa vaikeuksia sekä kyber- että ict-puolelle.

- Osaajapula vaikuttaisi suoraan Puolustusvoimien toimintaan ja pahimmillaan merkittävästi kansalliseen turvallisuuteen. Toistaiseksi tilanne on ollut hallinnassa, Puolustusvoimien johtamisjärjestelmäpäällikkö Mikko Heiskanen arvioi.

- Erityisesti korkeasti koulutetuista tekijöistä tulee pulaa, se näkyy osittain jo nyt.

Yksi rekrytointivaikeuksien syistä on se, ettei Puolustusvoimilla " ole varaa eikä halua " lähteä palkkakilpailuun.

- Kaikista kovimpien asiantuntijoiden palkkavaatimuksiin me emme voi mitenkään vastata, sillä ne ovat moninkertaisia resursseihin nähden. Se tarkoittaa, että emme välttämättä saa niin hyviä osaajia kuin haluaisimme. On tyydyttävä niihin ihmisiin, joita saadaan.

Puolustusvoimien täytyy houkutella ammattilaisia palvelukseen työn sisällöllä paksun palkkapussin sijaan.

- Motivoimme hakijoita työn mielekkyydellä. Meillä saa esimerkiksi tehdä laillisesti sellaisia asioita, mitkä missä tahansa muussa työssä olisivat laittomia. Esimerkiksi tunkeutua tietojärjestelmiin ja muokata siellä tietoja, Heiskanen sanoo.

Kyberturvallisuudella tarkoitetaan sähköistä tiedustelua, valvontaa, vaikuttamista ja suojautumista. Ict-osaajat ovat perinteisemmän tieto- ja viestintäteknologian ammattilaisia eli esimerkiksi tietoliikenteeseen, tietoliikennelaitteisiin, -palvelimiin ja -ohjelmistoihin erikoistuneita henkilöitä.

- On arvioitu, että Euroopassa tarvitaan lähivuosina 200 000 uutta kyberalan osaajaa. Samoista osaajista kilvoittelevat meidän kanssa kaikki muutkin toimijat Suomessa ja Euroopassa, Heiskanen selvittää.

Uutissuomalainen kertoo Puolustusvoimien satsaavan erityisesti kyberiin lähivuosina. Vuoteen 2024 mennessä aiotaan palkata 200 uutta kyberalan ammattilaista. Puolustusvoimiin pääsevät lain mukaan töihin vain Suomen kansalaiset. Heiskasen mukaan se ei kuitenkaan ole rekrytointivaikeuksien syy, eikä vaatimuksesta olla luopumassa.

- Rekrytoinnin tulevaisuus huolettaa minua enemmän kuin tämä hetki, Heiskanen sanoo.