Satakunnasta kotoisin oleva sairaanhoitaja Olivia Heine asuu poikaystävänsä kanssa Kalliossa. Yksiö on varsinainen tilaihme parvisänkyineen ja avokeittiöineen.

Satakunnasta kotoisin oleva sairaanhoitaja Olivia Heine asuu poikaystävänsä kanssa Kalliossa. Yksiö on varsinainen tilaihme parvisänkyineen ja avokeittiöineen. Kristiina Lehto / Yle

Hissi on ahdas, siinä on rautaovet. Rappujen seiniä kiertävät kukkakuvioiset boordit.

Olivia Heine, 23, avaa oven. Yksiö on pieni. Kalliolaiseen tapaan parvi pikku keittiön päällä, pieni sohva.

– Mahdumme asumaan tässä poikaystäväni kanssa oikein hyvin, hän sanoo.

Heine muutti uusille kotikulmille Harjavallasta, Satakunnasta viime syksynä.

Hän alkaa tehdä salaattieväitä töihin, alkamassa on iltavuoro. Suursuon sairaalaan Helsingin Maunulaan pääsee näppärästi julkisilla.

– Olen nyt vasta tajunnut, kuinka hyvällä paikalla me asumme. Monet työkaverini joutuvat asumaan paljon kauempana. Monilla on perhettä, ja he tarvitsevat isomman asunnon.

Aluksi ihmispaljous ahdisti maalta tullutta, mutta nyt Heine on sopeutunut omien sanojensa mukaan hyvin eikä ole niin hukassa kuin ennen.

Heinen kaltaisia, 18–34-vuotiaita nuoria Satakunnassa syntyneitä oli Kallion peruspiirin alueella vuodenvaihteessa yhteensä 240 kappaletta.

Eivätkä he ole ainoita junantuomia.

"Ei helsinkiläistä identiteettiä taida ollakaan"

Ylen Tilastokeskukselta saamien tietojen pohjalta tehdyn selvityksen mukaan Kallion alueella vastaantulijoista vain joka neljäs on paljasjalkainen stadilainen: joka viides on syntynyt muualla pääkaupunkiseudulla, joka kymmenes taas ulkomailla.

Loput ovat tasaisesti hämäläisiä, savolaisia, pohjalaisia, lappilaisia ja kaikkialla muualla Suomessa syntyneitä.

Kymmenen vuotta savolaisena Helsingissä asunut, Hakaniemessä töissä käyvä Hannu Karhunen kiteyttää:

– Ei sellaista helsinkiläistä identiteettiä taida ollakaan. Kun savoa murtaa tuolla baarissa, niin vastaan tulee samanlaista murretta. On hyvin vaikeaa löytää alkuperäisiä hesalaisia.

Helsinkiin muista maakunnista muuttavat ovat pääosin nuoria aikuisia, jotka tulevat kaupunkiin useimmiten yksin töiden ja opiskelujen perässä.

Nuoret aikuiset eli 19–27-vuotiaat erottuvat joukosta, ja erityinen piikki on parikymppisten muuttajien keskuudessa.

Kallio on Helsingin nuorekkain kaupunginosa, sillä siellä asuu eniten nuoria aikuisia koko Helsingissä. Määrällisesti eniten muualta Suomesta muutetaan juuri Kallion ja Kampinmalmin alueille.

Maakunnista Helsinkiin muuttaneiden osuus on suurin Alppiharjun, Vallilan ja Kallion alueilla.

Vaikka asunnot ovat kalliita, opiskelijat pystyvät rahoittamaan asumisensa opinto- ja asumistuella sekä keikkatöillä.

Järjestelmäpäällikkö Pekka Vuori Helsingin kaupunginkansliasta sanoo, että valtion tuella rakennetut vuokra-asunnot eli ara-asunnot keskittyvät esikaupunkialueelle, mutta kantakaupungista löytyy vapaarahoitteisia pikkuyksiöitä ja -kaksioita, joihin pääsee asumaan sääntelemättömästi.

Vuori muistuttaa, että Kallioon rakennettiin vielä 1950- ja 1960-luvuillakin lisää kivitaloja, Suomi oli hyvin köyhä ja asunnot tavattoman pieniä.

– On onnekas sattuma, että alueella, jossa on muutenkin vetovoimaa, asuntoja vapautuu uusille muuttajille, koska niissä ei asuta kauaa, sanoo Vuori.

– Se on koko Helsingin seudun elinvoimalle ja vetovoimalle elintärkeä asia.

Katso grafiikasta, montako savolaista, karjalaista, pohjalaista tai vaikkapa satakuntalaista nuorta aikuista Helsingin eri alueilla asui vuodenvaihteessa. Hakukoneesta löytyvät tiedot myös ulkomailla syntyneiden määristä. Voit valita pudotusvalikosta tai nuolista, mistä päin muuttaneiden tietoja haluat tarkastella.

Jos grafiikka ei näy selaimessasi, voit ladata sivun uudelleen nähdäksesi sen.

Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Toteutus vaati toimiakseen JavaScriptin.

Länsi-Suomesta muutetaan etenkin Länsi-Helsinkiin, ei itään

Helsinki ei pystyisi ottamaan vastaan niin paljon muuttajia, jos koko kantakaupunki olisi samantyyppistä aluetta kuin esimerkiksi Etelä-Helsinki, jossa on enemmän kalliita ja isoja asuntoja.

– En tiedä, pystyttäisiinkö keinotekoisesti edes luomaan Kallion kaltaista aluetta, joka kiinnostaa nuoria ja jossa voi elää autottomana ja jossa kaikki palvelut ovat lähellä, Vuori pohtii.

Hänen mielestään yksiöitä ei kannattaisi rakentaa vaikkapa Malmin lentokentälle tai pitkälle esikaupunkialueelle, vaan nimenomaan kantakapunkiin. Moni haluaisi asua siellä pidempäänkin, jos kantakaupungista löytyisi isompia asuntoja, joissa olisi varaa asua.

Onko uhka vai mahdollisuus, jos kantakaupungissa on kokonaisia alueita, joissa kolme neljästä on muulta muuttaneita?

Voiko juurettomuudesta ja tukiverkostojen puutteesta olla jotain haittaa alueen ilmapiirille tai asukkaiden hyvinvoinnnille?

Pekka Vuori ei usko, että nuorten opiskelijoiden kohdalla muualta tulleiden suuri määrä johtaisi ongelmiin.

– Sinne muuttaneet ihmiset ovat nuoria ja aktiivisia, ja he ovat lähteneet hakemaan jotain uutta. He varmaan suhtautuvat positiivisesti ympäröivään maailmaan.

Ylen selvityksen mukaan Kallion ja sen lähialueiden lisäksi maakunnissa syntyneitä on kuutisenkymmentä prosenttia myös Lauttasaaressa ja Ullanlinnassa. Vähiten heitä on Mellunkylän, Vuosaaren ja Jakomäen alueilla, vain alle kolmannes.

Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.

Eniten maakunnissa syntyneitä on kantakaupungin alueella, erityisesti Alppiharjussa, Kalliossa, Vallilassa sekä Lauttasaaressa. Vähiten muualta Suomesta muutetaan pohjoisen omakotitaloalueille ja itäiseen Helsinkiin. Teemu Kakko / Yle

– Tilastojen perusteella näyttää siltä, että länsisuomalaiset Vaasan seudulle asti asettuvat enemmän kantakaupungin ja Länsi-Helsingin alueelle ja itäsuomalaiset enemmän Itä-Helsinkiin.

– En usko, että se on ilmansuuntakysymys. Pikemminkin kyse on varallisuudesta ja tulotasosta. Itä-Suomessa on tyypillisesti vähän matalampi koulutustaso kuin Länsi-Suomessa, Vuori sanoo.

Kontulassa lähes puolet syntynyt ulkomailla, Kalliossa vain joka kymmenes

Moppi ja sanko pomppivat iloisesti espanjalaisen opiskelijan, 25-vuotiaan Afsane Kazeranin kädessä. Hän on ostanut siivousvälineet ja menossa luuttuamaan opiskelija-asuntoaan lähellä Kontulan ostaria.

Läheisestä koulusta kävelee monia kieliä pulppuava koululaisryhmä.

Joka toinen Kontulassa asuva nuori aikuinen on syntynyt ulkomailla, ja se on enemmän kuin missään muualla Helsingissä. Kantakaupungin alueella vain 10–15 prosenttia ja keskimäärin Helsingissä noin joka viides on ulkomailla syntynyt.

– Tuntuu hyvin kotoisalta, Kazerani sanoo ja nauraa.

Afsane Kazerani viihtyy hyvin Kontulassa. Tunnelma on espanjattaren mielestä kotoisan ja kansainvälinen. Kristiina Lehto / Yle

Ulkomailla syntyneiden nuorten aikuisten osuus on suurin juuri Mellunmäen kaltaisilla alueilla eli alueilla, jotka eivät kiinnosta muualta Suomesta tulleita.

Kazerani kuvailee Kontulaa eläväiseksi paikaksi. Aiemmat asuinpaikat – Käpylä, Itäkeskus ja Espoon Leppävaara – olivat hänelle liian rauhallisia.

– Ihmiset eivät olleet kovin seurallisia. He puhuivat vain kun olivat juovuksissa, mutta täällä kuka tahansa tervehtii ja alkaa keskustella, vaikka et ehkä haluaisikaan. Se on vähän kuin Espanjassa. Täällä ihmiset nauttivat elämästään.

Täysin päinvastaisesti Kontulan ilmapiirin kokee Kosovosta kotoisin oleva nuori äiti Arjanita. Perhe asui aiemmin Pietarsaaressa. Äiti puhuu vain ruotsia, ei ollenkaan englantia.

– Täällä ei ole mukava asua. Täällä on rauhatonta ja paljon humalaisia.

Vauva nauraa vaunuissa ja vaahtosammuttimen kokoinen tyttö kulkee äidin mukana käsipuolessa etnisten ravintoloiden ja kaljakuppiloiden ohi.

Eniten ulkomailla syntyneitä nuoria aikuisia on alueilla, joissa on sosiaalisia ongelmia, köyhyyttä ja työttömyyttä eli paikkoja, joita uhkaa alueellinen eriytyminen.

Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.

Eniten ulkomailla syntyneitä on itäisessä Helsingissä Mellunkylän alueella ja seuraavaksi eniten Vuosaaren, Jakomäen ja Kaarelan peruspiirien alueilla. Vähiten ulkomailla syntyneitä on pohjoisen omakotitaloalueilla ja kantakaupungissa. Teemu Kakko / Yle

– Kontulan ja Mellunkylän ympäristö on seuraava kohde, johon täytyy tarttua tehokkaasti, sanoo Pekka Vuori kaupunginkansliasta.

– Myös Itäkeskuksen, Etelä-Vuosaaren, Kallahden ja Meri-Rastilan alueilla ollaan monipuolistamassa asuntotarjontaa ja -ympäristöä.

Vuori ottaa esimerkiksi läheisen Myllypuron, jonne on rakennettu ammattikorkeakoulu ja omistus- ja asumisoikeusasuntoja perheille.

– Se oli iso askel siihen suuntaan, joka voi tuottaa positiivisia vaikutuksia Myllypuroon. Alueellisen eriytymisen mittarit on saatu siellä ihan eri asentoon kuin ne aikaisemmin olivat.

Muita asumismuotoja pitää Vuoren mukaan lisätä alueille, joissa asuntokannasta puolet on ara-vuokra-asumista.

Myös tavallisille keskituloisille työntekijöille tarvitaan asuntoja, jotta Helsingistä ei tule pienituloisten keikkatyöläisten ja toisaalta rikkaiden kaupunkia.

– On myös sanottu, että rikkaiden asuinalueet täytyisi pitää rikkaiden asuinalueina, koska ne olisivat kaupungille edullisia kustannuksiltaan. Mutta asian kääntöpuolena on se, että toiset alueet ovat sitten ihan köyhiä, Vuori sanoo.

– Ja sitä me emme halua.

Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.

Ulkomailla syntyneet eri puolilla Helsinkiä lähtöpaikan mukaan. Teemu Kammonen / Yle

Millä lisää nuoria ja omistusasujia saataisiin houkutelua idän suuntaan?

Vuori uskoo, että Itä-Helsinki houkuttelee jo nyt ja jatkossa yhä enemmän väljemmästä ja luonnonläheisemmästä asumisesta kiinnostuneita muuttajia.

Toisaalta muuttaa voi myös Vantaalle ja Espooseen, joissa on Helsingin kanssa yhteisiä sopimuksia, esimerkiksi liikenteen osalta. Kaikkien ei ole pakko asua Helsingissä.

"Minulla ei ole sellaista fiilistä, että olisin ulkomaalainen"

Itä-Helsinki ei ole ainoastaan Afrikasta ja Lähi-idästä Suomeen tulleiden asuinpaikka, vaan siellä asuu hyvin paljon työssäkäyviä venäläisiä, itäeurooppalaisia sekä Länsi-Euroopasta ja muista OECD-maista tulleita.

"Putkivaihtoa" malmilaisessa kerrostalossa tekemässä ollut virolainen, 27-vuotias Siim Kukk asuu Herttoniemessä vuokralla vaimonsa ja tämän lapsen kanssa. Vuokra on kohtuullinen, Helsingin hinnoiksi.

– Paikka ja hinta kulkevat käsi kädessä. Siellä on rauhallista, se sopii minulle.

Hän ei tunne olevansa ulkomaalainen omalla asuinalueellaan.

– Minulla ei ole sellaista fiilistä, että olen ulkomaalainen. Se on minun oma kotini, en ole ulkomailla.

Toiveena on muuttaa perheen kanssa omakotitaloon vaikkapa Lahteen tai Turkuun. Viroon Kukk ei enää halua, koska Suomessa asuminen perheen kanssa on turvatumpaa esimerkiksi sairastumisen tai työttömyyden sattuessa.

– Teen töitä, enkä tarvitse nyt Kelaa, mutta tiedän, että sitten jos tarvitsen rahaa, niin minulle on tulossa apua.

Virosta kotoisin oleva rakennustyömies Siim Kukk oli tekemässä Malmilla putkiremonttia. Hän asuu Herttoniemessä vuokrakodissa. Kristiina Lehto / Yle

Onko Helsingissä liikaa muualla syntyneitä?

Myös muuttoliikeasiantuntija Timo Aron silmään pistävät Ylen hänelle esittelemistä tilastoista juuri ulkomailla syntyneiden suuri osuus ja erityisesti suuret erot alueittain.

Aro on sitä mieltä, että ainakaan vielä Helsinkiin ei ole tullut eikä ole tulossa liikaa väkeä – ei kotimaasta eikä ulkomailta.

– Perinteisesti on ajateltu, että kasvava alue tai valtio on hyvä asia, sanoo Aro aluekehittämisen konsulttitoimisto MDI:stä.

Kielteistä kehitystä ei Helsingissä koko kaupungin tasolla Aron mukaan näy, mutta korttelitasolla ongelmia voi olla, mikä taas voi aiheuttaa "haasteita alueen tasapainoiselle kehitykselle", kuten palveluiden tuottamisen kannalta.

– Jos ajatellaan päiväkoteja tai koulutus- sekä sosiaali- ja terveyspalveluita, niin on aivan selvää, että niillä alueilla, joissa on paljon enemmän esimerkiksi ulkomaalaistaustaista väestöä, palveluiden järjestämiseen tarvitaan paljon enemmän resursseja.

2020-luvulla Helsingissä tapahtuu valtava muutos. Pekka Vuori

Helsinkiin suuntautuvien muuttovirtojen seuraava trendi onkin maahanmuutto, kun kotimaiset muuttovirrat alkavat pikkuhiljaa ehtyä nuorten ikäluokkien vähentyessä.

– Meidän väestömme ikärakenne ja huoltosuhteet ovat pitkälle sen varassa, että meillä on maahamuuttoa. Haasteet kasvavat koko ajan suuremmiksi alhaisen syntyvyyden takia jo seuraavalla vuosikymmenellä, Aro muistuttaa.

Hänen mukaansa ulkomaalaisväestön jakautuminen tasaisemmin Helsingin eri alueille olisi olennainen kysymys. Nykyisten 100 000:n vierasta kieltä puhuvien määrän odotetaan nousevaan 150 000:een jo 2030-luvulla.

Vaikka tämänhetkiset muuttajat ovat nuoria ja Helsingille edullisia, ei kaupungin tulevaisuus näytä väestörakenteeltaan ruusuiselta.

– 2020-luvulla Helsingissä tapahtuu valtava muutos. Vaikka pääkaupungissa on jatkossakin vähemmän eläkeläisiä kuin muualla Suomessa, niin 75 vuotta täyttäneiden kasvu tulee olemaan todella kova, Pekka Vuori varoittaa.

Minne uudet muuttajat mahtuvat?

Helsingissä asuu tällä hetkellä noin 650 000 kaduntallajaa. Viiden vuoden päästä helsinkiläisiä arvioidaan olevan yli 700 000 ja vuonna 2050 jo 860 000. Se on 200 000 ihmistä enemmän kuin nyt.

Väestöennusteen mukaan (siirryt toiseen palveluun) kaupunki kasvaa nopeimmin uusilla alueilla, kuten Jätkäsaaressa, Kalasatamassa, Sompasaaressa, Kruunuvuorenrannassa ja muualla Laajasalossa. Muuttavatko noille alueille jatkossa jutun alussa tapaamamme Olivia Heinen kaltaiset sairaanhoitajat tai opiskelijat?

Ainakin tähän asti uusille alueille, kantakaupungin kylkeen, muuttaneista 70 prosenttia on ollut helsinkiläisiä: Kalasatamaan muutetaan Kalliosta, Jätkäsaareen Kampista ja lähialueilta.

Mitä jos Helsinki ottaisi vielä yhden uuden saaren asuinkäyttöön?

Pekka Vuori arvioi syyksi sen, että uusissa kaupunginosissa asunnot ovat liian kalliita ensi kertaa kaupunkiin muuttaville ja ara-asuntoihin muuttaa puolestaan pääasiassa helsinkiläisiä.

Toisaalta: uusilla alueilla on myös opiskelija-asuntoja ja Jätkäsaaressa myös sairaanhoitajille rakennettuja työsuhdeasuntoja.

Mitä jos Helsinki ottaisi vielä yhden uuden saaren asuinkäyttöön ja rakentaisi sen täyteen yksiöitä tulevaisuuden sairaanhoitajille ja opiskelijoille?

Vuori ei usko, että se onnistuisi.

– Olisihan se aika mielenkiintoinen kokeilu, mutta en tiedä, viihtyisivätkö opiskelijat ja muut nuoret aikuiset sellaisessa keinotekoisessa paikassa, jossa ei olisi paljonkaan viehätystekijöitä tai vetovoimaa.

Lue myös:

Kotia etsivät on nyt luokiteltu neljään ryhmään: Oletko hintatietoinen omistusasuja tai moderni, vehreyttä arvostava kaupunkilainen?

Raja menee kohta rikki: Helsingissä asuu pian jopa 100 000 vieraskielistä – Videolla italialainen Lorenzo kertoo, miten suomi otetaan haltuun (26.6.2018)

Nämä ovat yleiset syyt muuttaa pois lähiöstä Helsingissä: Humalaisten metelöinti ja monikulttuurisuuden tuomat jännitteet (8.2.2018)

Espoo ryhtyy maan ensimmäiseksi kolmikieliseksi kaupungiksi – Uusista tulijoista 70 prosenttia on vieraskielisiä (18.9.2017)

Korjattu lause 4.6.2019 kello 18.46: Kallion nykyisiä kivitaloja rakennettiin 1950- ja 1960 -luvuilla. Kalliota ei siis kokonaan rakennettu tuolloin, kuten jutussa aiemmin luki.