Nordean konsernijohtaja Casper von Koskullin mukaan pankki etenee digitalisaatiossaan. Sen merkkinä on esimerkiksi uusi robotti, joka vielä ennen joulua ryhtyy jakamaan sijoitus- ja säästöneuvoja asiakkaille.

Tämä robotti ei ole mikään pankkikonttorilla päivystävä peltikaveri. Pankin robotti on koodirivejä verkkopalvelussa. Siellä ne asiakkaatkin ovat.

Yksi “chattibotti” aloitti työnsä syyskuussa Norjassa, ja Nordean asiakkaat ovat esittäneet sille jo 10 000 kysymystä.

Ennen vanhaan kysymyksiin vastaili ihminen.

Tulevaisuus näyttäytyy pankkialan työntekijöille epävarmana. OP Ryhmän pian väistyvä pääjohtaja Reijo Karhinen varoitteli taannoin Helsingin Sanomien (siirryt toiseen palveluun) haastattelussa tuhansien työpaikkojen katoavan. Tänään Nordean konsernijohtaja von Koskull sanoo pankin vähentävän työtehtäviä kuudella tuhannella.

Tästä joukosta noin 2 000 on konsulttitehtäviä, joita yhtiö ostaa ulkopuolelta.

Nordealla on kaikkiaan noin 32 000 työntekijää, eniten Ruotsissa, Suomessa ja Tanskassa. Työtehtävien määrän väärän vähentäminen ei ole sama asia kuin työpaikkojen määrän vähennys. Näyttää kuitenkin siltä, että työt ovat vaarassa useammalta kuin joka kymmenennellä nykyisellä nordealaisella.

Uusiakin työpaikkoja voi toki syntyä.

Toimenpiteisiin ryhdytään nopeasti, Nordea valmistautuu 100-150 miljoonan euron ylimääräisiin kustannuksiin jo lähikuukausina. Nordea-konsernin henkilöasiakasliiketoiminnan johtaja Topi Manner sanoo Turun Sanomissa (siirryt toiseen palveluun), että konsulttien sopimukset päättyvät ja henkilöstön kanssa yt-neuvottelut alkavat jo ennen joulua.

Lisäksi rutiinitehtäviä siirretään Puolaan.

Kaikuja 1990-luvulta

Ammattiliitoissa uutisesta ollaan sekä hämmentyneitä että pöyristyneitä. Työntekijäleirissä muistetaan muistetaan 1990-luku, jolloin pankkialalta katosi joka toinen työpaikka.

Finanssialan mukaan pankeilla ja vakuutusyhtiöillä oli vuonna 1990 Suomessa reilusti yli 50 000 työntekijää, vuosituhannen vaihteessa enää noin 25 000.

Merkit viittaavat siihen, että seuraava romahdus on alkamassa.

Suuret pankit investoivat yhteensä miljardeja euroja it-järjestelmiin, joilla lainojen ja vakuutusten myöntämistä ja muita perinteisiä pankkiprosesseja voidaan automatisoida. Osittain kyse on roboteista ja muusta uudesta teknologista, osittain palvelun parantamisesta – ja osin puhtaasti säästötomista.

Jos pankit eivät toimintaansa tehosta, esimerkiksi Yhdysvaltain Piilaaksosta löytyy uusia palveluntarjoajia, jotka ottavat niiden paikan. Silloin 1990-luku tekisi toden teolla paluun.

Nordea käynnisti tällä viikolla yhteistyön Applen kanssa ensimmäisenä suomalaispankkina. Vuoden tai parin kuluttua samainen Apple – kuten myös Google, Facebook ja Amazon – voi olla Nordean suora kilpailija.

Muutama vuosi sitten Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla kertoi, että pankkivirkailijoiden, myyntiassistenttien ja sihteerien työt ovat digitalisaation ja robotisaation aikana erityisen uhanalaisia. Toisaalta monet, muun muassa Nordean oma ekonomisti Aki Kangasharju (siirryt toiseen palveluun) ja London School of Economicsin professori Alan Manning ovat esittäneet, ettei tilanne ole niin paha. Automatisaatio ja robotisaatio synnyttävät työpaikkoja toisaalle.

*Lue myös *

Nordean 6 000 työtehtävän väheneminen jakautuu neljälle vuodelle – Yle seurasi tiedotustilaisuutta

Etlan tutkimusjohtaja Nordean vähennyksistä: Jos tehostamista ei tehdä ajoissa, se joudutaan tekemään vielä kipeämmin

"Valitettavasti vähennysluvut ovat Suomessakin isoja" – Nordean pääluottamusmies tyrmää henkilöstön vaihtoviikot