Espoon konsernijaosto vaatii yksimielisesti, että Helsingin seudun liikenne eli HSL parantaa Espoon joukkoliikenneyhteyksiä.

Espoo tahtoo, että HSL toteuttaa jaoston jo aiemmin esittämät joukkoliikennettä sujuvoittavat esitykset.

Näihin sisältyvät muun muassa vaatimus Latokasken joukkoliikenneyhteyksien parantamiseksi sekä jo liikennöinnin aloittaneen linja-autolinjan 104 päättyminen Helsingin Lauttasaaren sijasta Kamppiin.

HSL sai hiljattain espoolaisilta murska-arvion asiakastyytyväisyyskyselyssä: kyselyn tulosten mukaan espoolaisten tyytyväisyys metroliikennettä kohtaan putosi rajusti länsimetron käyttöönoton jälkeen.

Espoon Guzenina: HSL ei ole reagoinut asiakaspalautteisiin

Espoon konsernijaoston puheenjohtajan, SDP:n Maria Guzeninan mukaan HSL ei kuuntele tarpeeksi jäsenkuntansa Espoon ääntä ja jarruttaa parempien liikenneyhteyksien järjestämistä Espooseen.

– Espoossa on jäänyt puutteita liityntäliikenteeseen. Konsernijaosto on hyvin tiukin sanankääntein edellyttänyt, että HSL tarttuu näiden korjaamiseen mahdollisimman pikaisesti, Guzenina sanoo Ylelle.

Guzeninan mukaan Espoon konsernijaostossa vallitsee huoli siitä, ettei HSL ole tarpeeksi ketterästi reagoinut asiakaspalautteisiin.

– Tuntuu siltä, että HSL ei riittävällä vakavuudella suhtaudu niihin ongelmiin. Espoon liityntäliikenteen käyttäjien asiakastyytyväisyys on romahtanut. Silloin HSL:n olettaisi ottavan palautteen vakavasti.

Kari Ahotupa / Yle

Keskusteluyhteys HSL:n ja Espoon välillä on konsernijaoston puheenjohtajan mukaan ollut ontuvaa.

– Ei voi olla niin, että HSL ei jäsenkuntansa ääntä kuuntele, Guzenina sanoo.

Hänen mukaansa Espoo on pyytänyt vuoden ajan selvitystä siitä, kuinka paljon Espoon esittämät parannukset joukkoliikenteeseen kustantaisivat.

– HSL vastaa meille retoriikalla, että he haluavat tietää, kuinka paljon Espoo on valmis laittamaan rahaa niihin, ja suunnittelevat sen mukaan parannuksia.

Kustannusarvion tekeminen kuuluu Guzeninan mukaan HSL:lle eikä Espoolle. Hänen mielestään kustannusarvio pitäisi tehdä tarveperusteisesti.

Guzeninan mukaan Espoo on edellyttänyt, että korjaukset toteutetaan kustannustehokkaasti. Hänen mukaansa HSL vetoaa siihen, että Espoo on 10–20 vuotta sitten tehnyt päätöksiä liityntäliikenteeseen tai länsimetroon.

– Se on erikoinen tapa lähestyä liityntäliikenteen ongelmanratkaisua. Meillä on nyt uudet päättäjät, ja uudet päättäjät ovat vaatineet, että liityntäliikenne pitää saada kuntoon. HSL:n on tämän mukaan toimittava, Guzenina sanoo.

HSL: Otamme Latokasken vielä kerran työn alle

Yle kysyi HSL:n joukkoliikenneosaston johtajalta Tero Anttilalta vastauksia Espoon toiveisiin. Hän vastasi kysymyksiin maanantaina iltapäivällä.

HSL:n joukkoliikenneosaston johtaja Tero Anttila. Antti Kolppo / Yle

Espoo oli tänään tiukkana HSL:lle siitä, että liityntäliikennettä pitäisi parantaa. Miten HSL vastaa Espoolle?

– Teimme 13. elokuuta alkaneella aikataulukaudella muutaman muutoksen Länsiväylän pohjoispuolisille alueille. Niiden tarkoituksena oli parantaa sen alueen liityntäyhteyksiä niin, että esimerkiksi Tillinmäestä yhteys Matinkylään nopeutuu arviomme mukaan kolmesta neljään minuuttia ja Kattilalaaksosta Matinkylään saatiin uusi yhteys. Palautteissa oli toivottu yhteyttä Latokaskesta Olariin ja Malminmäen palveluihin, ja myös tämä toteutui.

– Nämä ovat pyörineet nyt muutaman viikon, ja on vaikea vielä sanoa, kuinka käyttöönotto on onnistunut. Matkustajien tottuminen edellyttää aina sitä, että ne pyörivät jonkin aikaa.

– Nyt selvästi niin kansalaisten kuin päättäjien palaute näyttää kohdistuneen Latokaskeen. Sitä mukaa kuin dataa ja kokemuksia kertyy, niin parannamme vielä liityntäyhteyttä. Eli otamme Latokasken vielä kerran työn alle ja katsomme, mitä siellä voidaan tehdä.

Maria Guzeninan mukaan Espoon liikenteen parantamisen kustannusarvion tekeminen kuuluu HSL:lle. Pitäisikö HSL:n mielestä kuitenkin Espoon tehdä arvio siitä, kuinka paljon liikenteen parantaminen maksaisi?

– Meidän kannaltamme yksinkertaisin ja helpoin ratkaisu olisi se, että Espoo ilmoittaisi suuruusluokan sille rahamäärälle, joka on käytössä.

– Toki voimme tehdä suunnitelmia ilman tällaistakin tietoa. Mutta silloin kun on puhutaan liityntäliikenteestä, on kysymys Espoon kaupungin rahoista.

Espoo ja HSL ovat olleet aiemminkin napit vastakkain julkisuudessa. Miksi tiukka sananvaihto jatkuu edelleen?

– Ensinnäkin on syytä todeta, että tammikuulle asti me HSL:ssä olemme toimineet mielestämme hyvässä yhteistyössä sen kanssa, mitä on yhdessä tehty ja sovittu liityntäliikenteen järjestämisestä länsimetron alkaessa. Noin kymmenen vuotta on ollut yhteinen näkemys se, että mennään liityntäliikenteellä. Nyt kun liityntäliikenne ei ole tyydyttänyt, niin kansalaiset ja päättäjät ovat vaatineet ja halunneet siihen parannusta.

– HSL:n näkökulmasta kysymys on siitä, että hyvien suunnitelmien tekeminen kustannustehokkaasti ja niin että ne vastaavat asiakkaiden tarpeisiin ja että kuntien rahoituksesta vastaavat ovat tyytyväisiä, niin se ei ole nopea silmänkääntötemppu, vaan edellyttää tietoja matkustajamääristä ja edellyttää kuukausien suunnitteluprosessia.

Lue myös:

Länsimetron vaikutukset tuntuvat kauppakeskuksissa: Iso Omena tuplasi kävijänsä – "Itä-Helsingistä lähdetään elämysmatkalle tänne läntiseen Espooseen"

Espoon valtuusto hyväksyi länsimetron jatkeen karanneet kustannukset – Valtuutettuja kiinnostivat enemmän suorat bussilinjat Helsinkiin

Länsimetro piinaa espoolaispoliitikkoja edelleen: "Kuin rampa ankka"

Espoo haluaa suoria bussilinjoja Kamppiin – "Se parantaisi joukkoliikenteen houkuttelevuutta olennaisesti"