On taloudellisesti järkevämpää maksaa köyhille perustuloa kuin ostaa valtioiden velkakirjoja setelirahoituksella, sanoo professori Guy Standing.

Euroopan keskuspankki EKP ilmoitti tammikuussa, että se alkaa ostaa velkakirjoja 60 miljardilla eurolla kuukaudessa syyskuuhun 2016 asti. Toimea kutsutaan määrälliseksi helpottamiseksi tai suorasanaisemmin ”setelirahoitukseksi” (quantitative easing).

Tunnettu brittisosiologi, Lontoon yliopiston kehitysmaatutkimuksen professori Guy Standing kirjoittaa Social Europe -sivustolla, että perustulo olisi määrällistä helpottamista tehokkaampi keino elvyttää taloutta, kun jopa OECD on huomauttanut, että epätasa-arvoisuus on talouskasvun este.

Standing ehdottaa perustulokokeilua Euroopan köyhimpien alueiden asukkailla. EKP ja Euroopan komissio voisivat ohjata osan määrälliseen helpottamiseen ja julkisiin investointeihin varatusta rahasta suoraan matalatuloisimmille alueille.

Kolme vaikutusta

Perustulolla olisi Standingin mukaan kolme myönteistä vaikutusta. Se vähentäisi painetta lähteä siirtolaiseksi, lisäisi talouskasvua kasvattamalla kokonaiskysyntää ja vähentäisi epätasa-arvoa EU:n alueella.

Lisäksi perustulo kasvattaisi kysyntää paikallisesti, toisin kuin määrällinen helpottaminen.

Yhdysvaltojen neljän biljoonan dollarin määrällisellä helpottamisella olisi voitu antaa jokaiselle ei-miljonäärille kotitaloudelle 40 000 dollaria. Jos Britannian määrälliseen helpotukseen käyttämä raha olisi jaettu perustuloksi, sillä olisi saatu jokaiselle kansalaiselle 50 puntaa viikossa kahden vuoden ajan. Epätasa-arvo olisi vähentynyt ja kotimainen kysyntä kasvanut, Standing arvioi.