Trumpin politiikka on ajanut Euroopan tilanteeseen, jossa liittolaisuudet muodostuvat yhä enemmän asiakysymys kerrallaan, kirjoittavat Ylen Berliinin- ja Moskovan-kirjeenvaihtajat.

BERLIINI/MOSKOVA. Elävätkö Saksan ja Venäjän suhteet uutta renessanssia nyt, kun Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on ajautunut ongelmiin eri Euroopan maiden kanssa? Uutistoimisto Reutersin toimittajan kysymys valtionjohtajille kiteytti asetelman, kun Saksan liittokansleri Angela Merkel ja Venäjän presidentti Vladimir Putin tapasivat perjantaina Sotšissa.

Saksa ja Venäjä vaikuttivat tapaamisessa olevan yhtäkkiä yhdessä ja samassa nurkassa – Saksan perinteistä liittolaista Yhdysvaltoja vastaan.

Sekä Saksa että Venäjä tukevat Iranin ydinsopimuksessa pysymistä sen jälkeen, kun Yhdysvallat siitä viime viikolla vetäytyi.

Saksa ja Venäjä haluavat molemmat rakentaa toisen Nord Stream -kaasuputken tuomaan venäläiskaasua Saksaan ja muualle Eurooppaan Itämeren kautta. Yhdysvallat ja osa Euroopan maista ovat putkea vastaan. Sen pelätään lisäävän Venäjän vaikutusvaltaa Euroopassa ja heikentävän Ukrainaa, jos venäläiskaasun kauttakuljetukset sen läpi vähenevät tai loppuvat.

Yhdysvaltain mukaan putken toteutuminen saattaa johtaa jopa sanktioihin. Tämä voisi tarkoittaa pakotteiden laajentamisesta myös alihankkijoihin, jotka osallistuvat putken rakentamiseen.

Yhdysvallat pitää hanketta turvallisuusriskinä, mutta sillä on lisäksi intressejä myydä omaa liuskekaasuaan Eurooppaan.

Venäjällä ja Saksalla on selviä erimielisyyksiä Syyriassa ja Ukrainassa, mutta myös yhteisessä kaasuhankkeessa. Saksa on alkanut vaatia Ukrainan kautta kulkevien kaasukuljetusten jatkamista, vaikka Nord Stream 2 toteutuisi.

Saksa vaatii nyt Venäjältä jonkinlaisen vakuutukset siitä, että kauttakuljetukset jatkuvat. Putin toisti tapaamisen jälkeen, että kaasuputki on Venäjälle puhtaasti taloudellinen kysymys.

Putinin mukaan kaasun tuonti Ukrainan kautta jatkuu, jos siitä on taloudellisesta hyötyä. Lausuntoa voi tuskin pitää minkäänlaisena vakuutuksena.

Myös Saksa on sanonut kaasuputken olevan talouskysymys, ei poliittinen hanke. Vaatimus Ukrainan etujen huomioimisesta kuitenkin osoittaa, että talousputki on myös poliittinen putki. Saksa ei voi täysin kääntää selkäänsä Ukrainan huolille.

Mitä sitten Merkel sanoi Saksan suhteesta Venäjään? Merkel sanoi, että on "Saksan strateginen intressi" pitää hyvät välit Venäjään.

Eurooppa saattaakin tarvita Venäjää tulevaisuudessa entistä enemmän – halusi se tai ei.

Trumpin aiheuttama perinteisen länsirintaman murtuminen on ajanut Euroopan tilanteeseen, jossa sen pitää etsiä uusia liittolaisia asiakysymys kerrallaan. Ensi viikolla Saksan, Britannian ja Ranskan edustajat etsivät ratkaisua Iranin-ydinsopimukseen yhteisessä komiteassa Kiinan ja Venäjän kanssa, The Washington Post kertoo (siirryt toiseen palveluun).

Sen sijaan ex-agentti Sergei Skripalin tapauksessa länsi kokosi yhteisrintaman, ja karkotti koordinoidusti venäläisdiplomaatteja Atlantin molemmin puolin. Myös Ukrainan sodassa Euroopan unioni seisoo Venäjän-vastaisine pakotteineen yhdessä Venäjää vastaan.

Tulevaisuus näyttää pirstaleiselta. Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin tämänviikkoinen twiitti kiteytti, että Eurooppa on nyt entistä enemmän omillaan.

– Kun katsoo Donald Trumpin viimeisimpiä päätöksiä, joku voisi ajatella: Kuka tarvitsee vihollisia, kun on tällaisia ystäviä. Mutta suoraan sanottua, EU:n pitäisi olla kiitollinen. Hänen ansiostaan pääsimme eroon kaikista illuusioista. Jos tarvitsee auttavaa kättä, se löytyy omasta käsivarresta.

Lue myös: Putin: Toivotamme Sergei Skripalille hyvää terveyttä

Moni saksalainen toivoo liennytystä Venäjän kanssa - Saksan tunnetuin venäläiskirjailija: "Saksalaiset ajattelevat, että Venäjä saakin vähän sekoilla"