Toimittajat Jaana Kanninen ja Kukka Ranta tutustuivat Muddusjärven paliskuntaan Inarissa tammikuun lopulla.

Toimittajat Jaana Kanninen ja Kukka Ranta tutustuivat Muddusjärven paliskuntaan Inarissa tammikuun lopulla. Kukka Ranta

Toimittaja-tietokirjailijoiden Jaana Kannisen ja Kukka Rannan pyrkimyksenä on saada saamelaisasiat suomalaisten tietoisuuteen. Saamelaisten kokema historia ei välttämättä ole helppo pala purtavaksi suomalaisille, uskovat toimittajat.

“Saamelaiset ovat niin riitaisia.”

“Saamelaiset vain suuttuvat.”

“No en oikeastaan tiedä saamelaisista yhtikäs mitään.”

Tällaiset puheet nousevat usein esiin, kun toimittaja kysyy tavalliselta suomalaiselta saamelaisasioista. Ja tällaisia vastauksia toimittajat Kukka Ranta ja Jaana Kanninen ovat päässeet työssään kuulemaan.

Tieto Suomen alkuperäiskansa saamelaisista ei tavoita suomalaista valtaväestöä edes koulussa. Myös keskustelu saamelaisasioista tyssää nopeasti tietämättömyyteen.

– Tuntuu, että Suomessa on sellainen ajatusten umpikuja. Saamelaiskeskustelu usein päättyy siihen, että joko ei tiedetä asioista yhtään mitään, tai sitten sanotaan saamelaisten olevan hyvin riitaisia. Mutta me haluamme ymmärtää tätä paljon laajemmin, ennen kaikkea valtion ja saamelaisten välistä suhdetta, pohtii toimittaja Kukka Ranta.

Uutiset ja faktatieto saamelaisista ei tavoita valtaväestöä – Saamelaisista kertovan tietokirjan kohdeyleisönä suomalaiset

Kukka Ranta on toiminut freelance-toimittajana ja Jaana Kanninen tunnetaan Yleisradion pitkän linjan toimittajana. Nyt kaksikolla on työn alla yhteinen tietokirja saamelaisista.

Saamelaisista kertovaa tietokirjaa varten Ranta ja Kanninen ovat tehneet jo taustatutkimusta ja -haastatteluita yhdessä saamelaisten kanssa. Saamelaiset itse toimivat kirjan tärkeimpänä tietolähteenä.

Tavoitteena on tavata ja haastatella mahdollisimman laajasti saamelaisia eri alueilta ja yhteisöistä. Tähän mennessä he ovat haastatelleet kymmeniä ihmisiä ja yhteistyö saamelaisten kanssa jatkuu pitkin vuotta. Tietokirja julkaistaan vuonna 2019.

Tavoitteena on, että narratiivisessa tietokirjassa saamelaiset itse pääsevät kertomaan historiastaan ja kokemuksistaan suomalaisessa yhteiskunnassa. Saamelaisten kokemat asuntolakokemukset ovat konkreettinen esimerkki suomalaisten tekemästä assimilaatiosta ja saamen kielen menettämisestä.

Lähtökohtana on, että saamelaiset tulisivat alkuperäiskansana tutuksi suomalaisille.

– Suomalaisen väestön keskuudessa saamelaisten asioista ei tiedetä juuri mitään - ei muuta kuin nämä ennakkoluulot. Luulen, että nämä ennakkoluulotkin ovat ennen kaikkea syntyneet suomalaisten keskuudessa, eivätkä saamelaiset itse niitä ole keksineet, pohtii Jaana Kanninen.

Alkuperäiskansojen oikeudet ovat tulleet Kukka Rannalle ja Jaana Kanniselle tutuiksi heidän työssään toimittajina. - Tulee sellainen ajatus, että minkä takia pitää aina mennä niin kauas, kun meillä on omakin alkuperäiskulttuuri, josta niin vähän tiedetään suomalaisen väestön keskuudessa, ihmettelee Jaana Kanninen. Sara Wesslin / Yle

Jaana Kanninen on tunnettu ääni Yleisradion radio-ohjelmistoissa. Tänä vuonna eläkkeelle jäävälle Kanniselle alkuperäiskansojen asiat ovat tulleet tutuksi työskenneltyään Ylen ulkomaan kirjeenvaihtajana ja ulkomaan toimittajana. Muun muassa alkuperäiskansojen taistelut maaoikeuksiensa puolesta ovat tulleet Kanniselle tutuksi uransa aikana.

Alkusysäys tietokirjan kirjoittamiselle lähti ennen kaikkea suomalaisten tietämättömyydestä.

Mitä enemmän saamelaiset tuovat äänensä esiin ja kertovat Suomen teoista Saamenmaalla, niin se on aika iso järkytys nähdä tämä uusi puoli, mikä meillä on jäänyt täysin historiaan kirjaamatta Kukka Ranta

– Suomalaisten kanssa nämä ennakkoluulot ja tällaiset kliseet ja väärät käsitykset saamelaisista elävät edelleen. Siksi me ylipäätään ryhdyimme tähän työhön, jotta saisimme näitä ennakkoluuloja oiottua valtaväestön keskuudessa ja tuotua saamelaista näkemystä esiin, kertoo Kanninen.

Minkä takia pitää aina mennä niin kauas, kun meillä on tämä omakin alkuperäiskansakulttuuri tässä lähellä, josta tosiaan niin vähän tiedetään suomalaisen väestön keskuudessa, ihmettelee Yleisradiotla eläkkeelle jäävä Jaana Kanninen. Kukka Ranta

Kukka Rannalle saamelaisten kokemukset tulivat erityisen tutuiksi viime kesänä, kun hän työsti artikkelia saamelaisnuorten perustamasta kapinasaaresta Tenojoen Tiirasaareen. Mitä enemmän hän tapasi ja keskusteli saamelaisten kanssa, sitä enemmän hänelle tuli selväksi, että saamelaisille olisi tärkeää purkaa syrjintäkokemuksia ja saada ääni kuuluviin.

– Tällä hetkellä tietoa ja keskustelua on paljon, mutta tuntuu siltä, että se tavoittaa vain saamelaiset ja jo asiaa seuraavat. Kun aloin seuraamaan saamelaisasioita, testasin hyvin usein ihmisiä kyselemällä, että mitä mieltä olet näistä asioista? Tällä tavalla olen voinut seurata sitä, millä tavalla ihmiset käsittävät saamelaiskysymyksiä ja miten se heidän käsityksensä heijastelee julkista dialogia, kertoo Kukka Ranta.

Toimittajat ovat panneet muun muassa merkille, että viime aikoina saamelaisasiat ovat nousseet entistä enemmän esille Suomen valtamedioissa. Kuitenkaan saamelaisten ääni ei kuulu tarpeeksi julkisessa dialogissa.

– Suomessa myös sosiaalisen median kautta kuulee eritoten nuorempaa saamelaispolvea, joka on päässyt yli tällaisesta häpeästä, kun taas vanhempi polvi on oppinut ehkä alistumaan enemmän. On paljon keskustelua, mutta tuntuu, ettei sitä keskustelua ymmärretä. Se, mitä saamelaiset tuo esille, joko käsitetään väärin tai sitten leimataan, että saamelaiset aina vaan suuttuvat ja ovat riitaisia, kertoo Ranta.

Saamelaisten syyttelyä ja leimaamista – saamelaisten tarina jäänyt kirjaamatta Suomen historiaan

Tammikuussa Kanninen ja Ranta olivat Inarissa tutustumassa muun muassa Muddusjärven paliskuntaan ja tapaamassa saamelaisia alkuperäiskansojen elokuvafestivaaleilla Skábmagovilla. Kuukausien työn jälkeen heille on noussut selkeästi esiin, että he haluavat ennen kaikkea tuoda esiin saamelaisten kokeman historian.

– Tuntuu, että suomalaisten keskuudessa tulee tällaista syyttelevää ja leimaavaa kommenttia saamelaisia kohtaan, mikä usein kertoo myös jonkinlaisesta järkytyksestä tai puolustuksesta, pohtii Ranta.

Meillä on niin valtava tietoaukko, niin sanottu rakenteellinen tietovaje saamelaisista. Etelässä ei tiedetä saamelaisten asioista juuri mitään. Me haluamme saamelaisten kanssa keskustelemalla ja kuuntelemalla oppia ja ymmärtää, että mitä ongelmia, tilanteita ja tarpeita täällä pohjoisessa on, kertoo Kukka Ranta tietokirjaprojektista. Kukka Ranta

Kun saamelaisten historia ja kulttuuri ei ole tullut tutuksi koulujärjestelmässä, voivat suomalaiset kokea saamelaisten kertomukset järkytyksenä. Suomalaisten kansallinen tarina on muuttumassa, luulee Ranta.

– Suomi on aina ollut valtio, joka on ollut uhrina ja alistettuna Ruotsin ja Venäjän vallan alla. Olemme keulineet sillä, että meillä ei ole ollut tällaista kolonialistista menneisyyttä. Mutta mitä enemmän saamelaiset tuovat äänensä esiin ja kertovat Suomen teoista Saamenmaalla, niin se on aika iso järkytys nähdä tämä uusi puoli, mikä meillä on jäänyt täysin historiaan kirjaamatta, kertoo Ranta.

Korjaus artikkeliin 9.2.2018 9:57: Kukka Ranta on toiminut Yleisradiolla freelancerina.