Joissakin vuokrataloissa palaa valot vain yhdessä tai kahdessa ikkunassa. Osa asunnoista onkin päätymässä myyntiin, jotkut jopa puretaan. Tyhjien vuokra-asuntojen lukumäärä kasvoi maassa kolmatta vuotta perättäin.

Mistä on kyse? Tyhjillään olevien vuokra-asuntojen lukumäärä on kasvussa

Erityisesti kolmiot ovat ongelma vuokramarkkinoilla

Esimerkiksi Kärkölässä on isoja vuokrataloja, joissa vain yhdessä tai kahdessa asunnossa asutaan

Osa tyhjillään olevista vuokrataloista myydään omistusasunnoiksi, syrjäseuduilla taloja saatetaan myös purkaa

Kärkölän keskustaajamassa Järvelässä sijaitsee rivitalo, jonka 14 asunnosta vain neljässä asutaan.

Terttu Laitinen on asunut samassa rivitalossa vuokralla viitisentoista vuotta. Hänen avopuolisonsa Markku Heikkinen muutti asuntoon hiukan myöhemmin. Vielä silloin kahden vuokrarivitalon kaikissa huoneistoissa asuttiin.

Asukkaiden joukkopako alkoi viitisen vuotta sitten.

– Osa on lähtenyt "yläkertaan" ja osa muuttanut muualle tai ostanut asunnon, sanoo Heikkinen.

Rivitalo on Laitisen muistin mukaan rakennettu 1982 eikä peruskorjausta ole vielä tehty. Ainakin pinnat kaipaisivat kipeästi uusimista.

Kärkölän kunnan talous on kovilla. Kunta on velkaantunut pahoin eikä ole löytänyt kumppania kuntaliitosneuvotteluissa. Työpaikat ovat vähentyneet viime vuosina ja sen myötä Kärkölän vetovoima on jo jonkin aikaa ollut kateissa.

– Täällä on eletty liian tuhlaillen, sanovat Laitinen ja Heikkinen.

Aavemaisen tyhjä talo

Elämä tyhjien asuntojen välissä on toisaalta mukavaa: ei tarvitse pelätä metelöiviä naapureita.

– Ja itsekin saa joskus vähän laulaa, naurahtaa Markku Heikkinen.

Talonmieshomma meni ihan perseelleen. Markku Heikkinen

Autiudessa on myös varjopuolensa. Erityisesti pariskunta moittii talonmiespalveluja, jotka siirrettiin toiseen kuntaan. Tuntuu siltä, että kukaan ei enää huolehdi pihojen siisteydestä.

Laitinen ja Heikkinen haravoivat syksyllä oman pienen pihalänttinsä, mutta lehtikasat kasvavat kummallakin puolella tyhjien asuntojen etu- ja takapihoilla.

– Talonmieshomma meni ihan perseelleen. Ne vain ajelee täällä silloin tällöin katselemassa, kuittaa Markku Heikkinen.

Pimeän aikaan talon lähes kaikkien muiden asuntojen ikkunat ovat mustat. Vain yksi pihavalo palaa, jos se on ehjä. Pariskunta ei halua silti muuttaa pois, koska oma piha on tärkeä, siellä saa kesällä oleilla ja grillata.

Aikoinaan toisen rivitalon päätyhuoneistossa oli päiväkoti ja pihassa riitti elämää, kun lapset leikkivät.

Yksi kun innostui, niin muutkin innostuivat ja pihat olivat siistit. Terttu Laitinen

– Olisi kiva kun täällä asuisi lapsia. Olisi vähän meteliä, toteaa Markku Heikkinen.

Terttu Laitinen kaipaa naapuruston yhteisiä pihatalkoita. Siltä ajalta kun vielä oli naapureita.

– Yhdessä tehtiin pihatöitä. Yksi kun innostui, niin muutkin innostuivat ja pihat olivat siistit. Nyt yksin ei jaksa tehdä täällä oikein mitään.

Tuhansia tyhjiä asuntoja – kolmiot murheenkryyninä

Tyhjillään olevien vuokra-asuntojen lukumäärä on kasvussa. Esimerkiksi Valtion asumisen ja rahoittamisen kehittämiskeskus ARA:n tuella rakennettuja vuokra-asuntoja oli tyhjänä koko maassa noin 7 200 viime lopulla.

Viime vuosina Suomessa on havahduttu siihen, että syrjäisemmillä alueilla puretaan asumiskelpoisia asuntoja samalla, kun toisilla paikkakunnilla kärsitään asuntopulasta.

– Etenkin Itä-Suomesta muuttaa väkeä pääkaupunkiseudulle ja etelän kasvukeskuksiin ja esimerkiksi Helsingissä kärsitään asuntopulasta. Itä-Suomen ongelmapaikkakunnilla ongelmat ovat sitä luokkaa, että kiinteistöjen arvo on negatiivinen, kiteyttää KAS Vuokra-asunnot Oy:n toimitusjohtaja Jarmo Kuosa.

Kolmiot ovat vuokramarkkinoiden murheenkryyni. Yksiöt jakaksiot menevät kuin kuumille kiville, mutta eri puolilla Suomea on tyhjillään vuokrakolmioita.

Ongelmat ovat sitä luokkaa, että kiinteistöjen arvo on negatiivinen Jarmo Kuosa

Aikoinaan suurten ikäluokkien muuttaessa kaupunkeihin ja taajamiin työn perässä myös vuokra-asunnoiksi rakennettiin paljon perheasuntoja. Eri kunnissa suuremmat asunnot kyllä usein saadaan vuokrattua ja pienistä yksiöistä tai kaksioista on usein jopa pulaa.

– Vuokralainen hakee mahdollisimman pientä ja tehokasta asumista. Omistusasunnossa halutaan asua väljemmin.

Kalliita remontteja ei kaikkiin vanhoihin vuokrataloihin haluta tehdä, joten suuntaus on se, että osa asunnoista myydään, jotta jäljelle jäävä osa pystytään pitämään paremmassa kunnossa.

– Tämä on myös vuokralaisen etu, kiteyttää Jarmo Kuosa.

Osa myydään, osa remontoidaan

Päijät-Hämeessä Ara-asuntoja on tyhjänä runsaat 250. Lahden lähellä, radanvarsikunta Kärkölässä ihmetellään tyhjillään olevien vuokra-asuntojen määrää.

KAS vuokra-asunnot Oy:llä on Kärkölässä liki 170 asuntoa, joista tyhjinä on tällä hetkellä noin 25. Toimitusjohtaja Kuosa ei kuitenkaan ole huolissaan Kärkölän tilanteesta.

– Valtakunnallisesti ajatellen Kärkölä on meille kiinnostavaa aluetta. Kyse on kuitenkin Etelä-Suomesta, joka vetää väkeä, sanoo Jarmo Kuosa.

Kärkölässä osa vuokra-asunnoista tullaan myymään tai vuokraamaan ja osa ilman ARA-kriteerejä, mikäli se on mahdollista. Yhdestä noin viidentoista asunnon vuokrakohteesta on jo tehty asunto-osakeyhtiö ja kiinteistövälittäjä alkaa kesällä myydä asuntoja.

Jos asunnon sijainti on lainkaan järkevä, päädytään purkamiseen hyvin harvoin. Jarmo Kuosa

– Näitä vanhoja asuntoja voidaan markkinoida monella eri tavalla ja kyse on aina ostajan tarpeista. Jotkut haluavat asua vuokralla, jotkut haluavat ostaa asuntonsa valmiiksi remontoituna ja osa haluaa remontoida itse.

Vanhojen asuntojen kauppa käy hankaliksikin miellettävillä alueilla, kunhan hinta on kilpailukykyinen.

– Vanhoja kohteita voidaan myydä alle tuhat euroa neliö, jolloin rahoituksen saanti on helpompaa ja ostajan riski pienempi. Olemme saaneet kaupaksi jopa rivitaloja, jotka sijaitsivat liki 100 km päässä Rovaniemeltä.

Kunnassa on huhuttu kaikkein huonokuntoisimpien rivitalojen purkamisesta.

– Purkamissuunnitelmia meillä ei ainakaan vielä ole. Jos asunnon sijainti on lainkaan järkevä, päädytään purkamiseen hyvin harvoin.