Ikäryhmittäin katsottuna nollatuloiset painottuvat selkeästi parikymppisiin sekä alle kolme- ja nelikymppisiin. Sitä vanhemmissa ikäryhmissä heitä on vähän.

Ikäryhmittäin katsottuna nollatuloiset painottuvat selkeästi parikymppisiin sekä alle kolme- ja nelikymppisiin. Sitä vanhemmissa ikäryhmissä heitä on vähän. Henrietta Hassinen / Yle

Nollatuloisten määrä on noussut parissa vuodessa 15 000:lla ja nyt verottajan kirjoilla on noin 161 000 verovelvollista, joilla ei ollut viime vuonna verotettavia tuloja lainkaan.

– Suurimmalla osalla nollatuloisista on ulkomaan kansalaisuus. Heitä on yli 100 000 ja he ovat suurin pääryhmä. He on joko käyneet Suomessa töissä tai opiskelemassa tai sitten he omistavat Suomesta kiinteistön tai huoneiston, sanoo ylitarkastaja Ville Niemeläinen verohallinnosta.

Yle Uutisgrafiikka

Niemeläisen mukaan toiseksi suurin nollatuloisten ryhmä on Suomen kansalaiset, jotka voivat elää joko verovapailla tuilla tai vanhempien tai puolison tuella.

– Kolmas ryhmä on Suomen kansalaiset, jotka ovat lähteneet ulkomaille käymään, opiskelemaan tai töihin ja ehkä vieneet puolison mukanaan. Heitä on joitakin kymmeniä tuhansia.

Ikäryhmittäin katsottuna nollatuloiset painottuvat selkeästi parikymppisiin sekä alle kolme- ja nelikympisiin.

Yle Uutisgrafiikka

Karenssi voi olla taustalla

Verottaja ei kirjaa nollatuloisiksi eläkeläisiä eikä työttömyyskorvauksilla eläviä, vaikka monen tulot pieniä ovatkin. Silti niin eläkkeet kuin työttömyyskorvaukset ovat veronalaista tuloa.

Todellisia nollatuloisia näkeekin Kelan tukiluukulla. Perustoimeentulotuesta kun ei veroja peritä, kuten ei asumistuesta tai elatustuestakaan, joten näiden saajat ovat verottajan silmissä nollatuloisia. Näitä haetaan, kun ei muualta tukea saada, esimerkiksi työttömyyskorvaus on evätty.

– Työttömyysturvan saamiseen liittyvät ehdot on yleisin syy sille, että ihmiset jäävät viimesijaisen turvan varaan. Jostain syystä he eivät ole olleet oikeutettuja työttömyysturvaan, taustalla voi olla joko karenssilausunto tai muu syy. Pääasiassa he ovat yksinasuvia keski-ikäisiä Suomen kansalaisia, miehiä, sanoo tutkija Tuija Korpela Kelasta.

Näitä pitkäaikaisesti toimeentulotuen varassa eläviä oli viime vuonna 8400.

Tulottoman yksinasujan perustoimeentulotuki ja asumistuki ovat yhteensä keskimäärin 1031 euroa kuussa. Tulottoman yhden lapsen yksinhuoltajan, joka ei saa elatusapua, tuet ovat yhteensä keskimäärin 1733 euroa kuussa (perustoimeentulotuki+asumistuki+lapsilisä+elatustuki).

Nollatuloisten määrät kehittyvät jatkossakin tutulla kavalla.

– Ylipäätään nollatuloisten määrä verottajan kirjoilla kyllä kasvaa vuodesta toiseen. Se johtuu ihan siitä kansainvälisestä aspektista, että meille tulee ulkomaalaisia ihmisiä töihin, lähtevät pois, eivät tee muuttoilmoitusta ja me ei ymmärretä heti katkaista sitä verotusta, Niemeläinen sanoo.

Vähennykset nollaavat veron

Nollatuloiset eivät ole ainut ryhmä, joka ei maksa veroja. Verottaja kirjaa vuosittain suuren määrän verovelvollisia, joilla periaatteessa on verotettavaa tuloa, mutta ei ole mennyt yhtään veroa.

– Käytännössä vähennykset ovat vieneet verotettavan tulon nollille. Heitä on noin 180 000 vuosittain, Niemeläinen kertoo.

Nollatuloiset mukaanlaskettuna Suomessa oli viime vuonna yhteensä noin 340 000 verovelvollista, jotka eivät maksaneet veroa euroakaan.