Kritiikkiä herättäneen valtioneuvoston sote-viestintäkampanjan rahoitusta kasvatettiin reilusti viime syksynä. Tämä käy ilmi valtiovarainministeriön Suomen Kuvalehdelle toimittamista asiakirjoista.

Maakunta- ja sote-uudistuksen virkamiesjohtoryhmä päätti miltei kolminkertaistaa kampanjan budjetin 600 000 euroon 30. lokakuuta 2017. Päätöstä perusteltiin sillä, että kampanjalle aiemmin varatulla 220 000 euron summalla olisi mediatoimiston arvion mukaan tavoitettu vain noin 30-35 prosenttia asukkaista.

”Johtoryhmä päätti keskustelun jälkeen lisätä viestintäkampanjaan varattua summaa 600 000 euroon. Tällä kampanjabudjetilla tavoitetaan noin 90 prosenttia asukkaista”, pöytäkirjassa todetaan.

Omamaakunta.fi -sivustoa on arvosteltu sen mainosmaisuudesta.

”Onneksi se sukupolvi teki silloin oikeita ratkaisuja”, sivustolla nähtävillä olevan videon naishahmo tunnelmoi vuoteen 2082 sijoitetussa kohtauksessa.

Sivustolla ei kerrottu sote- ja maakuntauudistuksiin liittyvistä riskeistä ja uhkakuvista eikä myöskään mainittu, että uudistuksia koskevat eduskunnan ratkaisevat päätökset on yhä tekemättä. Kun asiaa oli käsitelty julkisuudessa, sivustolle lisättiin mainita siitä, että eduskunnan on määrä päättää uudistuksista kesällä 2018.

Rahoituksen lisäämisestä päättäneen johtoryhmän puheenjohtajana toimi tuolloinen valtiovarainministeriön hallintopolitiikan alivaltiosihteeri, nykyinen oikeuskansleri Tuomas Pöysti.

”Viestintäväellä ministeriöissä oli erittäin suuri huoli, että ihmisille ei välity tietoa ja että viestintä on liian kankeaa”, Pöysti kertoo.

”Keskustelimme, kuinka suuri tarve on ja missä mittakaavassa tätä kannattaa tehdä. Päädyimme virkamiesjohdolla siihen, että kansalaisviestintä on tarpeellista ja päätimme siihen varautua lisäämällä rahoitusta.”

Pöystin asema valmistelussa on erikoinen siinä mielessä, että tasavallan presidentti nimitti hänet oikeuskansleriksi jo toukokuussa 2017, mutta hän aloitti tehtävässä vasta tammikuussa 2018.

Oikeuskanslerin tehtävänä on valvoa hallituksen toimien lainmukaisuutta.

Heinäkuussa 2017 Yle kertoi poikkeuksellisesta tavasta, jolla valinnanvapauslain esittely hoidettiin ministeriössä. Pöysti oli ottanut esittelyn vastuulleen tilanteessa, jossa hallituksen poliittinen ohjaus oli ollut erittäin vahvaa ja tiedossa oli, että laissa on perustuslakiongelmia.

Hallinto-oikeuden professori Olli Mäenpää ihmetteli tuolloin ratkaisua.

”Ei ole tapana sanoa näin suoraan, että olen menetellyt perustuslain vastaisesti ja jatkan sitten vuoden päästä oikeuskanslerina. Hiukan tämä yhtälö tuntuu hankalalta.”

Kriittisen julkisen keskustelun jälkeen Pöysti ilmoitti vetäytyvänsä sote-uudistuksen valinnanvapauslain valmistelusta. Pöysti perusteli vetäytymistään sillä, että hänen tarkoituksenaan oli ”välttää jännitteet selvästi syksylle siirtyvän lainvalmistelun osan ja tulevien tehtävien kanssa”.

Tämä ei kuitenkaan tarkoittanut sitä, että tuleva oikeuskansleri olisi jäänyt kokonaan syrjään sote-uudistuksen valmistelusta.

Pöysti kertoo, että vuoden 2017 loppuun hänen virkatehtäviinsä on kuulunut maakuntauudistuksen virkamiesjohtoryhmän puheenjohtajuus.

”Siinä on tehty sellaiset rajoitukset, että en ole osallistunut sellaisten lakien valmisteluun, joiden on arvioitu tulevan valtioneuvoston päätettäväksi vuoden 2018 puolella. En ole osallistunut valinnanvapauslain valmisteluun missään lainvalmisteluroolissa enkä sote-valmistelun johtamiseen sote-erillisvalmistelun johtoryhmässä.”

”Maakuntauudistuksen ja digin toimeenpanoon liittyvissä asioissa ja sen rahoituksen hallinnoinnissa olen ollut mukana.”

Pöystin johtamaan oikeuskanslerinvirastoon tehty useita kanteluita sote- ja maakuntauudistuksiin liittyen.

Pöysti vetoaa siihen, että pääosa kanteluista menee joka tapauksessa apulaisoikeuskanslerin ratkaistavaksi. Viraston työnjaon mukaan oikeuskansleri ratkaisee erityisesti valtioneuvoston eli hallituksen valvontaa koskevat asiat sekä periaatteelliset ja laajakantoiset asiat. Käytännössä apulaisoikeuskansleri ratkaisee suurimman osan kanteluasioista. Pöysti on oikeuskanslerinviraston kansliapäällikön esimies ja virastopäällikkö.

”Oikeuskansleri ja apulaisoikeuskansleri ovat ovat kumpikin riippumattomia toimialoillaan. Kun kantelut olivat menossa apulaisoikeuskanslerille, ajattelin, että silloin se ei ole niin hankala tilanne. Sen sijaan lainvalmistelussa saattaa tulla arvioita valtioneuvoston toiminnan perustuslainmukaisuudesta, joten siinä olen pysyttäytynyt valtiosääntöoikeuden asiantuntijan roolissa.”

Pöysti viittaa siihen, että hän on antanut valtiosääntöä tuntevana henkilönä kaksi kertaa kirjallisen lausunnon valmistelua varten.

Yksi oikeuskanslerinvirastoon tehdyistä kanteluista koskee juuri Maakunta tutuksi -kampanjan viestintää. Kantelun kohteena on Helsingin Sanomien verkkosivustolla esiintynyt mainosbanneri, jossa on ollut linkki Omamaakunta.fi-sivustolle.

Kantelun tehnyt henkilö pyytää oikeuskansleria tutkimaan, onko asiallista, että hallitus mainostaa mediassa kansalaisille esityksiään, joita ei ole vielä hyväksytty ja jotka ovat parhaillaan eduskuntakäsittelyssä.

”Sain vinkin, että siellä seikkailee Tuomas, joka ei tykkää byrokratiasta ja jonoista.”

Oikeuskansleri on itsekin tutustunut kiisteltyyn kampanjasivustoon.

”Sain vinkin, että siellä seikkailee Tuomas, joka ei tykkää byrokratiasta ja jonoista. Kävin katsomassa sitä sivustoa.”

Miltä se vaikuttaa?

”Nyt on tietysti vaarallista lähteä kommentoimaan. Vaikka apulaisoikeuskansleri ratkoo kantelut, sillä voi olla vaikutusta asiaan, jos alan jakaa mielipiteitä. Mutta ehkä se ei kaikilta osin ollut sitä, mitä ajattelin. Sanotaanko niin, että jos yksin olisin sen tehnyt, siitä olisi tullut erilainen.”

Pöysti painottaa virkamiesten roolia kampanjan valmistelussa.

”Tämä on ollut ihan virkamiesvalmistelua. Minulle asti ei ole tullut mitään poliittisen pään pyyntöä. Tämä tarve tuli pikemminkin alhaalta päin eli virkamiehet kantoivat huolta tiedon leviämisestä.”