IS selvitti: Johan Bäckman edusti Putinin alaista instituuttia vielä 2016 – johtajat korkea-arvoisia tiedustelu-upseereita

Johan Bäckmanin mukaan hänellä ei ole ollut ”viiteen vuoteen tekemistä” Risi-instituutin kanssa. Venäjän ulkomaantiedusteluun kytkeytyvän instituutin julkisilta sivuilta löytyy kuitenkin merkintöjä Bäckmanista vuosilta 2010–2016.

Toimittaja Jessikka Aron vainoamisesta ja häirinnästä syytetty dosentti Johan Bäckman on antanut ristiriitaisia lausuntoja yhteyksistään Venäjän presidentin alaisuudessa toimivaan Risi-instituuttiin.

Venäjän strategisten tutkimusten instituutti (RISI, Rossiiskij institut strategitsheskih issledovanij) on perustettu keräämään ja analysoimaan tietoa Venäjän presidentin ja koko korkeimman valtionhallinnon tarpeisiin.

Vuonna 2017 uutistoimisto Reuters julkaisi nimettömiin lähteisiin perustuvan jutun, jossa Risi (englanniksi Riss) nimettiin yhdeksi epäillyksi laitokseksi, jossa olisi kehitelty Venäjän suunnitelma Yhdysvaltain presidentinvaaleihin vaikuttamiseksi vuonna 2016. Kremlin ja Risin edustajat kiistivät jutun tiedot.

Bäckmanin Venäjä-yhteyksien mahdollinen vaikutus hänen Aron-vastaiseen toimintaansa nousi esille keskiviikkona, kun Helsingin hovioikeudessa käsiteltiin Bäckmanin valitusta käräjäoikeuden antamaan tuomioon.

Venäjän informaatiovaikuttamista ja trolleja selvitellyt Aro antoi ymmärtää, että Bäckmanin mahdollinen motiivi hänen häirintäänsä saattaisi selittyä Bäckmanin työskentelyllä Putinin ajatushautomossa Risissä. Aro perusteli epäilyjään sillä, että Risin johdossa on entisiä venäläisiä tiedustelu-upseereita.

Venäjän ulkomaantiedustelupalvelun (SVR) entinen johtaja Mihail Fradkov johtaa nykyisin Risi-instituuttia. Fradkov toimi pääministerinä 2004–2007 ja tapasi muun muassa silloisen Suomen pääministerin Matti Vanhasen toukokuussa 2007 Helsingissä.­

Julkisuudessa olleen venäläisinformaation perusteella tiedetään, että sekä Risin aiempi johtaja Leonid Reshetnikov että nykyinen johtaja Mihail Fradkov ovat molemmat taustaltaan Venäjän ulkomaantiedustelun SVR:n korkea-arvoisia upseereita.

Fradkov johti Venäjän ulkomaantiedustelupalvelua vuosina 2007–2016 ennen nimittämistään Risiin vuonna 2017. Fradkovin nimityksestä päätti presidentti Vladimir Putin.

Reshetnikov työskenteli ulkomaantiedustelussa vuosina 1976–2009, ja hänen viimeisin tehtävänsä oli toimia SVR:n informaatio-analyyttisen keskuksen johtajana. Risiä Reshetnikov johti 2009–2017.

Risi toimi aiemmin Venäjän ulkomaantiedustelun yhteydessä, mutta vuonna 2009 se siirrettiin Venäjän presidentinhallinnon yhteyteen.

Johan Bäckman on esiintynyt myös Risi-instituutin oman tv-kanavan haastattelussa heinäkuussa 2013. Tuolloin hän kommentoi suomalais-venäläisiä lapsikiistoja.­

Bäckman itse korosti uutistoimisto STT:lle torstaina antamissaan kommenteissa, että hän ei ole millään tavalla Venäjän palkkalistoilla. Hän kuitenkin myönsi toimineensa palkatta lyhyen aikaa Risin edustajana.

– Olin Risin edustaja vuonna 2013, ja se oli luottamustehtävä, josta ei maksettu mitään palkkaa. Minulla ei ole ollut Risin kanssa tekemistä viiteen vuoteen, Bäckman ilmoitti STT:n mukaan.

– Se, että olisin töissä Moskovassa ja esimieheni olisivat jotain tiedustelu-upseereita, ei pidä paikkaansa. Se on valhe, Bäckman jatkoi haastattelussa.

Joulukuulta 2015 löytyy Ok.ru-sivun jakama video, jossa Johan Bäckman esitellään Risin Pohjois-Euroopan edustajaksi.­

IS:n selvityksen perusteella näyttää kuitenkin siltä, että Bäckmanilla on ollut tiivistä yhteistyötä Risin kanssa vielä kolme vuotta sitten eli ainakin loppuvuoteen 2016 saakka.

Risin omilta virallisilta nettisivuilta löytyvät ensimmäiset maininnat Bäckmanista huhtikuulta 2010, jolloin hän oli pitänyt Risin isännöimässä konferenssissa esitelmän. Bäckman oli esitellyt muun muassa käsityksiään siitä, kuinka toisen maailmansodan historiaa vääristellään EU-maissa.

Bäckmanin omaa uraa esittelevällä venäjänkielisellä johanbackman.ru-sivustolla kerrotaan puolestaan, että Bäckman nimitettiin tammikuussa 2014 Risin viralliseksi edustajaksi Pohjois-Euroopassa. Hänen toimialueekseen mainitaan Suomi, Ruotsi, Norja ja Tanska. Sama yksityiskohta löytyy myös sivuston englanninkielisestä versiosta.

Toukokuussa 2015 Risi-instituutin virallisilla sivuilla on julkaistu uutinen, jonka mukaan Johan Bäckman on käynyt Risin Suomen-edustajan ominaisuudessa Itä-Ukrainan sotatoimialueella eli niin sanotuissa Donetskin ja Luhanskin venäläismielisissä ”kansantasavalloissa”.­

Viimeinen maininta Bäckmanista löytyy Risin julkisilta sivuilta joulukuulta 2016. Hänet esitellään yhä tuolloin artikkelissa ”Risin edustajaksi Pohjois-Euroopan maissa”. Bäckmanin kerrotaan ottaneen osaa pyöreän pöydän keskusteluun, jonka aiheena ovat olleet Venäjään kohdistuvat turvallisuusuhat pohjoisessa Euroopassa.

Kesäkuussa 2016 Risin sivuilla on kerrottu puolestaan kuvan kera, kuinka Bäckman on osallistunut Risin edustajan ominaisuudessa toisen maailmansodan tapahtumien muistomatkalle Puolaan.

Niin ikään toukokuulta 2016 Risin sivuilta löytyy kuvareportaasi, jossa kerrotaan Bäckmanin osallistuneen Risin Suomen-edustajan ominaisuudessa matkalle ”Donetskin ja Luhanskin kansantasavaltoihin”. Kyseessä ovat Venäjän tukemat tunnustamattomat nukketasavallat Itä-Ukrainassa.

Syyskuussa 2015 Risin sivuilla on ilmestynyt puolestaan uutinen, jossa kerrotaan Bäckmanin käyneen Risin edustajan ominaisuudessa Syyriassa ja Libanonissa.

Syyskuulta 2015 Risin omilta sivuilta löytyy uutinen, jonka mukaan Bäckman on käynyt Risin edustajan ominaisuudessa Syyriassa ja Libanonissa.­

Venäjän mediasta löytyy myös lukuisia muita artikkeleita, joissa Bäckman esitellään Risin edustajaksi pohjoisessa Euroopassa. Esimerkiksi Ruskline.ru kertoo, että lokakuussa 2015 Bäckman kävi Risin edustajana Krimillä ja otti vastaan Rauhantekijä-palkinnon. Myös IS on kertonut aiemmin kyseisestä vierailusta ja palkinnosta.

Lue lisää: Venäjä jakoi Krimillä ”rauhanpalkintoja” – kaksi suomalaista nouti kunniamerkkinsä

Julkisista lähteistä ei käy kuitenkaan ilmi, onko Bäckman toiminut Risin edustajana jonkinlaisessa epävirallisessa luottamustehtävässä – eli ilman palkkaa – kuten hän itse antoi ymmärtää.

Jos Bäckmanin STT:lle antama lausunto ”viiden vuoden tekemisissä olemattomuudesta” otetaan kirjaimellisesti, hän antaa siten ymmärtää yhteistyönsä Risi-instituutin kanssa päättyneen viimeistään lokakuussa 2014.

Jessikka Aron kirja Putinin trollit (Johnny Kniga) julkaistiin vastikään.­

Ajankohta on siinä mielessä oleellinen, että Yle julkaisi Jessikka Aron ensimmäisen kirjoituksen Venäjän trolleista syyskuun puolivälissä 2014 otsikolla Oletko joutunut Venäjän trolliarmeijan kohteeksi – kerro kokemuksistasi. Pian tämän jälkeen Aro joutui ensimmäisen nettihäirintäaallon kohteeksi. Voit lukea Aron jutun tästä linkistä.

Aron ja Mika Mäkeläisen laajempi selvitys Pietarin trollitehtaasta ilmestyi puolestaan helmikuussa 2015. Voit lukea artikkelin tästä linkistä.

IS kertoi Kremlin-mielisistä nettitrolleista ensimmäisen kerran jo kesäkuussa 2014 artikkelissa nimeltä Ovatko Kremlin haamukirjoittajat jo Suomessa? Voit lukea artikkelin tästä linkistä.

Tutkija Saara Jantunen varoitti puolestaan Venäjään kytkeytyvistä trollaajista Uuden Suomen artikkelissa syyskuussa 2014. Voit lukea artikkelin tästä linkistä.

Dosentti Johan Bäckman esitteli Pronssisoturi-patsaan pienoismallia Helsingin hovioikeudessa. Bäckman oli toimittanut Arolle patsaan jäljennöksen vuonna 2015. Pronssisoturi-patsaan siirtämiseen liittynyt kiista ravisteli Viroa vuonna 2007. Venäjän epäillään organisoineen Viroa vastaan tuolloin sekä mellakoita että kyberhyökkäyksen.­

Marraskuussa 2014 Helsingin Sanomissa ilmestyi vuorostaan toimittaja Anneli Ahosen artikkeli Pietarilaisessa talossa yli 200 ihmistä kehuu työkseen Putinia. Voit lukea artikkelin tästä linkistä.

Vuonna 2018 Yhdysvallat asetti Pietarin trollitehtaan eli Internet Research Agencyn ja sen rahoittajan Jevgeni Prigozhinin syytteeseen Yhdysvaltain presidentinvaaleihin vaikuttamisesta. Risi-instituuttia ei tälle listalle kuitenkaan nostettu.

Lue lisää: ”Putinin kokki” ja Pietarin trollitehdas saivat syytteet – näin venäläisten kerrotaan tukeneen Trumpia vaaleissa

Jessikka Aron kirjoitukset Pietarin trollitehtaasta poikivat häntä vastaan kohdistetun painostus- ja mustamaalauskampanjan, joka näkyi Suomessa muun muassa niin kutsutun MV-lehden sivuilla. Nykyisin MV-lehti käyttää itsestään nimitystä Uusi Mv-lehti ja sen päätoimittajana esiintyy Itä-Ukrainan venäläismielisille alueille asettunut Janus Putkonen.

Helsingin käräjäoikeus tuomitsi MV-lehden päätoimittajana aiemmin esiintyneen Ilja Janitskinin yhden vuoden ja kymmenen kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen yhteensä 16:sta eri teosta. Bäckman sai puolestaan vuoden ehdollisen tuomion Aroon kohdistuneesta kunnianloukkauksesta ja vainoamisesta.

Molemmat miehet ovat valittaneet vuosi sitten langetetuista tuomioistaan eivätkä ne ole siten lainvoimaisia. Helsingin hovioikeus käsittelee valituksia lokakuun loppuun saakka.

Ilta-Sanomia kustantava Sanoma Media Finland Oy on oikeusjutussa yhtenä asianomistajana MV-lehteä koskevien tekijänoikeusrikosepäilyjen osalta.