Arpajaislaissa on määritelty tapa, jolla Veikkaus saa mainostaa rahapelejään. Laissa muun muassa sanotaan, ettei markkinointia saa kohdistaa alaikäisiin.

Laista huolimatta Veikkaus on toteuttanut markkinointiaan alaikäisiin. Suomen Kuvalehti on uutisoinut tapauksista ensimmäisen kerran huhtikuussa 2015 ja toisen kerran kesäkuussa 2017.

Alaikäisiin kohdistuva markkinointi ei ole kuitenkaan ainut laittomuus, johon 100-prosenttisesti valtion omistuksessa oleva Veikkaus toistuvasti syyllistyy.

Lain mukaan Veikkaus ei saa markkinoida niin kutsuttuja ”punaisia pelejä”, joita ovat esimerkiksi nettipokeri, live-veto, erilaiset hedelmä- ja korttipelit.

Peleihin liittyvät voimakkaasti pelihaitat. Pahimmillaan peliaddiktio aiheuttaa henkilölle taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia.

Selkeästä arpajaislaista huolimatta Poliisihallitus on joutunut huomauttamaan Veikkausta tämän tästä haitallisten pelien markkinoinnista.

Tuoreet markkinointilaittomuudet ovat tapahtuneet kesän ja syksyn 2017 aikana. Poliisihallitus pyysi Veikkaukselta selvitystä muun muassa mainoksesta, jossa kerrottiin ilmaisesta nettipokeriturnauksesta.

”Vaikuttaa siltä, että uusia asiakkaita houkutellaan erityistä pelihaittojen vaaraa aiheuttavien rahapelien eli niin sanottujen punaisien pelien pariin, mikä ei vaikuta asianmukaiselta”, Poliisihallitus kirjoitti Veikkauksen johdolle.

Veikkaus vastasi tyypilliseen tapaansa. Sen mielestä ilmaiset turnaukset ovat hyvä ja turvallinen tapa tutustua riskittömästi nettipokeripeleihin.

Ilkka Kanerva: ”Normaalia kyseisen yhtiön ja viranomaisen keskinäistä kommunikointia.”

Veikkauksen hallituksen yksi tehtävistä on valvoa ja hallita riskejä, joita yhtiöön kohdistuu.

Veikkauksen hallituksen puheenjohtaja Olli-Pekka Kallasvuo, miksi ette puutu Veikkauksen laittomuuksiin?

”Hallitus tietenkin hyväksyy yhtiön strategian ja valvoo sen noudattamista ja toteutusta. Jos havaittaisiin, että toiminta on ristiriidassa lainsäädännön tai strategian periaatteiden kanssa tästä seuraa keskustelu ja asiaan puututaan tarpeen vaatimalla tavalla”, Kallasvuo vastaa Veikkauksen varatoimitusjohtaja Velipekka Nummikosken (kok) välittämällä sähköpostilla.

Hallituksen puheenjohtajan tulkinnan mukaan Veikkaus ei siis syyllisty laittomuuksiin.

Suomen Kuvalehti kysyi myös Veikkauksen toimitusjohtaja Olli Sarekoskelta (kok), miksi yhtiö ei puutu rikkomuksiin – eikö se ole toimitusjohtajan tehtävä?

Sarekosken vastaukset lähetti jälleen varatoimitusjohtaja Velipekka Nummikoski.

Toimitusjohtajan vastaus on lähes suora kopio arpajaislaista ja viestin sanoma on sama kuin hallituksen puheenjohtajan: Veikkaus noudattaa lakia, eikä sitä ole ”koskaan tuomittu”.

Liikuttavaa yksimielisyyttä.

Suomen Kuvalehti kysyi laittomuuksista myös Veikkauksen hallintoneuvoston puheenjohtaja Ilkka Kanervalta (kok).

”Ymmärtääkseni tässä ei ole esiintynyt puutteita vaan normaalia kyseisen yhtiön ja viranomaisen keskinäistä kommunikointia”, Kanerva vastaa sähköpostitse.

Onko tarvetta muuttaa arpajaislakia, niin että Veikkauksen johtokin sen ymmärtää?

”Tällaisesta kysymyksissä esiintyvästä lainvastaisesta toiminnasta ei Poliisihallituksen toimesta ole mitenkään viestitetty hallintoneuvoston suuntaan eikä hallintoneuvoston tietoon ole muutoinkaan saatettu ilmiöitä Veikkauksen tai sen johdon toiminnassa, joihin hallintoneuvoston olisi tullut puuttua”, Kanerva vastaa.

Ei ole viestitetty mitenkään hallintoneuvoston suuntaan?

Poliisihallituksen ja Veikkauksen kirjeenvaihto laittomasta markkinoinnista noudattaakin aina samaa kaavaa: Veikkausta huomautetaan, jonka jälkeen Veikkaus perustelee ja yleensä kiistää laittomuuden. Yhtiön johto ”tulkitsee” lakia, eikä yksikään poliitikko hiiskahda ongelmista, sillä virallisesti ongelmaa ei ole.

Tutkija: Suomessa testataan rahapelien mainonnan rajoja.

Helsingin yliopiston sosiaalietiikan dosentti Janne Nikkinen on tutkinut rahapeliyhtiöitä.

”Kansallisten monopolien mainontaa on perusteltu sillä, että se vie markkinoita ’haitallisemmilta’ pelintarjoajilta”, Nikkinen sanoo.

Nikkisen mukaan Suomessa testataan koko ajan rahapelien mainonnan rajoja. Taustalla on tehoton itsesääntely, kuten eettiset neuvostot.

Markkinoinnin laittomuudet ovat ongelma erityisesti niille, jotka kärsivät pelihaitoista. Haittaa aggressiivisesta markkinoinnista on myös lapsille ja nuorille.

”Jos rahapelimonopolin perustarkoitus on haittojen vähentäminen, aktiivinen mainonta ja markkinointi on tämän kanssa ristiriidassa. Yksi valtion perustehtävistä on suojella väestöä ja kansalaisten terveyttä. Sen kanssa sopii huonosti ajatus, että valtion edustajat, virkamiehet ja muut toimijat omaavat rahallisen intressin asiassa”, Nikkinen sanoo.

Nikkinen oli keväällä 2017 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen työryhmässä, joka selvitti rahapelihaittojen ehkäisyä Suomessa. Toimeksianto tuli sosiaali- ja terveysministeriöltä.

Tutkijaryhmä ehdotti pelien saatavuuteen rajoituksia, pelaamisen rajoittamista ja pakollista tunnistautumista.

Ministeriö ei julkaissut THL:n raporttia.

Ongelma näyttäisikin olevan vakava: tutkijoihin vaikutetaan rahoittajien taholta ja ”epämieluisia” tuloksia tai ehdotuksia ei haluta julkaista.

Sama ongelma on havaittu myös muualla Euroopassa, kun kansallisia pelimonopoliyhtiöitä on tutkittu tai yritetty tutkia.

Tutkimusten mukaan noin kolme miljoonaa suomalaista pelaa jotakin rahapeliä vuoden aikana. Eniten pelaavia yhdistää pienituloisuus: taustalla on usein työttömyys tai pieni eläke.

Eniten pelaava 5 prosentin osuus tuo Veikkauksen pelituotoista jopa 50 prosenttia. Myös pelihaitat varsin usein kohdistuvat paljon pelaavien joukkoon.

Kaiken kaikkiaan suomalaiset häviävät lähes kaksi miljardia euroa vuosittain Veikkauksen peleihin. Tässä valossa Veikkauksen mainos ”Suomalainen voittaa aina” on kyseenalainen. ”Voitot” toki jaetaan tieteelle, taiteelle, urheilulle, sosiaalijärjestöille ja hevosurheilulle.

Laiton markkinointi voi kuitenkin johtaa siihen, että kansalliselle pelimonopolille ei ole EU-tasolla enää perusteita, sillä yhtiö rikkoo jatkuvasti lakia.

Poliitikkojen totaalinen vaikeneminen onkin palvelus kansainvälisille peliyhtiöille, jotka haluavat murtaa kansallisen pelimonopolin.

Oikaisu

Juttu julkaistu 14.10.2017 kello 10.06, juttua korjattu 16.10. kello 10.31: THL:n raportin toimeksianto tuli sosiaali- ja terveysministeriöltä, ei sisäministeriöltä.