Venäjä ottaa ensimmäisiä varovaisia askelia lähentyäkseen läntisiä partnereita. Näin arvioi talouslehti dp.ru. viime viikonlopun Pietarin talousfoorumin tulokset. Mitä halvemmiksi maan vientituotteet käyvät, sitä syvemmin maan johto ymmärtää, että on palattava yhteistyöhön kehittyneimpien maiden kanssa.

Kaikki kommentit eivät ole yhtä luottavaisia. Aina asioista hyvin perillä oleva toinen talouslehti Vedomosti toteaa, ettei liike-elämä kuullut presidentin puheissa mitään uutta. Sitten lehti lainaa nimettömäksi jäävää suuryrityksen johtajaa, joka toteaa, että talousfoorumilla esiintyi kaksi Vladimir Putinia: ensimmäinen luki kulmiaan rypistellen esitelmän taloudesta ja sitten toinen puhui pitkään ja tunteellisesti vastustajista.

Tämä toinen on se todellinen Putin ja sen kaikki ymmärtävät, Vedomosti kirjoittaa.

Me haluamme jälleen olla ystäviä! Tämä oli Venäjän Davosin – kuten Pietarin talousfoorumia kutsutaan – pääviesti, toteaa kokenut politiikan tutkija Lilia Shevtsova, joka kirjoittaa länteen lähteneen oppositiopoliitikko Garri Kasparovin verkkouutispalvelussa.

Shevtsova pitää luonnollisena Venäjän pyrkimystä pois eristyksestä, sillä voiko maa olla suurvalta, jos se elää poliittisessa getossa? Ongelmana on tutkijan mukaan vain se, miten esittää geopoliittinen tappio voittona. Vielä vaikeampaa on luopua länsivastaisesta propagandasta, joka Shevtsovan mukaan toimii niin liikkeellepanevana voimana kuin vallan legitimiteetin perusteena.

Hän vinoilee, miten vaatii taitoa olla samanaikaisesti lännen ystävä ja taistella sitä vastaan. Samalla hän viittaa jalkapallohuligaaneihin ja katsoo, että länsivastaisuudesta on jo tullut joillekin elämäntapa.

Tutkija kiinnittää huomiota myös suhteitten paranemista hidastavaan Minskin sopimukseen, jota ei Itä-Ukrainassa noudateta. Hänestä Venäjä rakensi sopimuksella ansaa Ukrainalle, mutta on nyt itse pudonnut siihen.

Vaikka pakotteet loppuisivatkin, uusi todellisuus ei Shevtsovan mielestä ole suotuisa Venäjälle. ”Kreml todella onnistui muuttamaan lännen, joka on nyt luopunut 25 vuotta jatkuneesta yrityksestä Venäjän integroinnista yhteistyöhön.”

Myös verkkolehti gazeta.ru katsoo, ettei ole paluuta aikaan ennen Krimiä. Sen mukaan Venäjän aikeita tullaan arvioimaan tekojen eikä puheiden pohjalta. Sen haastattelemat asiantuntijat tosin arvelevat, että sanktioita aletaan poistaa vähitellen ensi vuoden alusta. Niiden loppuminen ei kuitenkaan riitä palauttamaan läntisiä investointeja.

Pietarilainen verkkojulkaisu fontanka.ru on erillisissä jutuissa rinnastanut, miten Venäjän suurimman öljy-yhtiön Rosneftin pääjohtaja Igor Setshin vakuutti talousfoorumissa, kuinka mainio alan tilanne on. Samaan aikaan maan suurimman pankin Sberbankin pääjohtaja German Gref harmitteli, että Venäjä on jäänyt kiinni vanhan maailman öljyyn, jonka aika on ohi. Hallituksessa aikanaan istunut talousuudistaja Gref viittasi ennustuksiin, joiden mukaan uusien energiamuotojen osuus nousee vuoden 2030 tienoilla suuremmaksi kuin öljyn ja kaasun.

Pakotteiden takaista todellisuutta pohtii Moskovassa toimivan Carnegie-keskuksen taloustutkimusten osaston johtaja Andrei Movtshan, joka tiivistää Venäjän ja EU:n suhteet jo otsikkoon parhaista ystävistä ja parhaista vihollisista. Hän ennakoi EU:n ja Venäjän poliittisesta jännityksestä huolimatta pysyvän tärkeinä kauppakumppaneina. Sen varmistaa EU:n riippuvuus Venäjän energiasta ja Venäjän riippuvuus eurooppalaisista tuotteista ja investoinneista.

Myös Movtshan yhtyy monen muun asiantuntijan arvioon siitä, että vaikka Venäjän hallitus syyttää pakotteita maan talousvaikeuksista, niiden todellinen vaikutus on ollut suhteellisen pieni. Venäjä ei esimerkiksi tarvitse öljyn hinnan laskettua kieltolistalla olevaa teknologiaa. Sitä käytettäisiin projekteissa, joita ei nyt kannata kehittää.

Venäjän määräämä tuontikielto EU:n elintarvikkeille on Movtshanin mukaan laskenut tarjonnan laatua ja nostanut hintoja. Venäjä ostaa elintarvikkeita uusilta toimittajilta. Lisäksi muutamat maat ja epäviralliset ryhmät Venäjällä tekevät rahaa salakuljetuksella. Siinä ei tarvita muuta kuin uusien etikettien painaminen ja kiinnittäminen eurooppalaisiin tuotteisiin.

Movtshanin mukaan kauppavaihdon pysyminen vakaana merkitsee sitä, että Euroopan pääkaupungeissa taloussuhteet halutaan pitää erillään politiikasta. Hän ennakoi kuitenkin kauppavaihdon pienenevän Venäjän taloustaantuman vuoksi.

Samaan aikaan kun Venäjän retoriikka Yhdysvaltoja kohtaan on ollut vieläkin kovempaa kuin EU:n suuntaan, taloussuhteet sen kanssa ovat vahvistuneet. Yhdysvalloista on tullut Venäjän viidenneksi suurin kauppakumppani listalla, jossa ei ole mukana entisiä neuvostotasavaltoja. Amerikan kauppa on nyt isompaa kuin Turkin, Japanin, Puolan ja Etelä-Korean kanssa, joiden osuus on pienentynyt.