Traficom ei toistaiseksi ole antanut VR Groupille lupaa käyttää Sr3-vetureita matkustajajunien vedossa. Automaattinen kulunvalvontajärjestelmä ei ole toiminut suomalaisessa rataympäristössä odotetusti

Suomen rautatiehistorian kalleimmassa, yli 300 miljoonan euron veturikaupassa 2013 ostettuja Sr3-sähkövetureita ei saa käyttää matkustajajunien vetämiseen niiden kulunvalvontajärjestelmässä havaittujen puutteiden vuoksi.

Saksalaisen Siemensin valmistamien Vectron-vetureiden automaattinen kulunvalvontajärjestelmä ei ole toiminut suomalaisessa rataympäristössä odotetusti, vaan se tekee epäsäännöllisesti odottamattomia hätäjarrutuksia. Vika on niin vaikea, että se on estänyt uusien vetureiden suunnitellun käytön matkustajaliikenteessä.

Katso yllä olevalta videolta, miten Sr3-veturia esiteltiin vuonna 2017.

VR Group teki Siemensin kanssa eurooppalaisittainkin merkittävän veturikaupan 80 Vectron-sähköveturin hankinnasta kuusi vuotta sitten. Tuolloin sovittujen 80 veturin lisäksi VR:llä on optio 97 lisäveturin hankinnasta. Ensimmäisen tilauserän vetureiden on määrä olla Suomessa vuoden 2026 loppuun mennessä.

Vetureiden toimitukset ovat sujuneet odotetusti, mutta niiden käyttöönotto matkustajajunien vetämiseen ei ole saanut viranomaislupaa automaattisen kuluvalvontajärjestelmän puutteiden vuoksi.

Odottamattoman hätäjarrutuksen hidastuvuus voi olla matkustajille vaarallinen, minkä lisäksi se sotkee aikatauluja.

Raideliikenteen turvallisuutta valvova liikenne- ja viestintävirasto Traficom ei toistaiseksi ole antanut VR Groupille lupaa käyttää Sr3-vetureita matkustajajunien vedossa.

Sr3-vetureiden kulunvalvonnan yhteensopimattomuus suomalaisen järjestelmän kanssa havaittiin melko pian sen jälkeen, kun ensimmäiset veturit toimitettiin Suomeen 2016. Niiden kaupallisen käytön piti alkaa toukokuussa 2017.Veturit hankittiin yleisvetureiksi tavara- ja matkustajaliikenteen käyttöön, mutta toistaiseksi niillä on voitu ajaa vain tavarajunia.

Vielä vuosi sitten VR lupasi Sr3-vetureiden vetävän IC-junia pääradalla Oulun–Helsingin välillä. Toistaiseksi veturilla on vedetty matkustajajunaa kuitenkin vain kerran ja se tapahtui joulukuussa 2017.

– Yhden kerran on ajettu. Se sujui hyvin, VR Groupin liikennejohtaja Petri Auno vahvistaa.

Joulukuussa Kemijärvellä raiteilta suistunut Sr3-veturi kuljetettiin maanteitse Ouluun. Veturi oli suistunut raiteilta törmättyään kuorma-autoon. Suistuminen ei liittynyt kulunvalvontalaitteisiin.­

Sr3-vetureiden käytön mahdollistanut Traficomin myöntämä poikkeuslupa päättyi määräajan umpeuduttua 9. joulukuuta 2018. Nyt uusien vetureiden käyttöä jatketaan määräaikaisilla käyttö- ja koeajoluvilla, jotka ovat voimassa huhtikuun loppuun saakka.

Tällä haavaa Sr3-vetureita on käytössä 18 ja tammikuun aikana niitä tulee kolme lisää. Kaikki veturit vetävät tavarajunia, missä niiden odottamattomat hätäjarrutukset eivät ole yhä haitallisia kuin matkustajaliikenteessä. Vuoden 2019 alkuun mennessä vetureilla on ajettu Suomessa noin kaksi miljoonaa kilometriä.

– Sr3-vetureilla saa ajaa tavaraliikennettä valtion rataverkolla. Niitä on käytetty pääosin Vartiuksen–Oulun -välillä malmipellettijunien vetämiseen sekä Äänekosken–Vuosaaren välillä biotuotetehtaan kuljetuksiin, tarkastaja Hannu Timperi Trafista kertoo.

Matkustajajunien koeajoja jatketaan, mutta kaiken varalta tyhjillä vaunuilla. Tavarajunien kohdalla hätäjarrutuksia on tapahtunut kymmeniä. Niiden tarkkaa lukua ei ilmoiteta.

– Kahden kolmen kuukauden seurantajakson aikana on tapahtunut noin kymmenkunta jarrutusta. Viime kuukausina niiden määrätä on saatu laskemaan noin puoleen, Timperi sanoo.

VR Groupin liikennejohtaja Petri Auno korostaa, että kaikki muukin rautatiekalusto tekee satunnaisesti turhia hätäjarrutuksia kulunvalvontajärjestelmän virhesignaaleista johtuen.

– En 20-vuotisen rautatieurani aikana muista näistä aiheutuneen henkilövahinkoja. Sr3 tekee hätäjarrutuksia muuta kalustoamme enemmän ja siksi sitä ei vielä haluta ottaa matkustajajuniin. Nollaan nämä viat eivät tule menemään ja hätäjarrutuksen voi tehdä myös matkustamosta eli sinällään kyse on hallittavasta ilmiöstä, Auno sanoo.

Matkustajavaunut on varustettu lukkiutumattomilla jarruilla, mutta tavarajunissa pyörät voivat mennä täysin lukkoon. Pahimmassa tapauksessa hätäjarrutuksessa kantikkaiksi kuluneiden pyörien vierintäpinnat pitää sorvata uudelleen pyöreiksi.

Sr3-vetureiden hätäjarrutusominaisuus johtuu siihen valitun ETCS (European Train Control System) kulunvalvontajärjestelmän ja suomalaisen JKV- järjestelmän kommunikaatio-ongelmista. ETCS järjestelmä valittiin Sr3-veturiin, koska muut vaihtoehdot eivät EU:n säätelyn vuoksi tulleet kyseeseen. EU-komissio haluaa poistaa kansalliset kulunvalvontajärjestemät ja luoda ETCS-järjestelmästä yleisen eurooppalaisen junien kulunvalvonnan standardin.

ETCS järjestelmän tarkoitus edistää rajat ylittävän raideliikenteen luomista Eurooppaan. Suomen kohdalla yhteisen raideliikenteen hyödyt jäävät teoreettiseksi, koska Suomen raideleveys poikkeaa eurooppalaisesta eikä Suomen rataverkko ole yhteydessä Keski-Eurooppaan.

Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin mukaan ongelmien laajuus uuden kulunvalvonnan käyttöönotossa olivat yllätys.

– Usein uusissa järjestelmissä on lastentauteja. Näin pitkään kestävään ongelmaa emme kuitenkaan osanneet odottaa, Timperi sanoo.

Myös VR myöntää uuden junakaluston käyttöönotossa tapahtuneen viivästymisen yllättäneen. Yhtiö ei kerro julkisuuteen, milloin Sr3-vetureiden ongelmat ratkeavat.

– Meillä on sisäisiä aikatauluja, mutta en pysty tältä seisomalta sanoa, milloin ongelmat ratkeavat. Varmaa on se, että ne ratkeavat, Auno lupaa.

Auno korostaa, että suoranaisen vaaratilanteita Sr3-vetureiden kuluvanvalvontapuutteet eivät ole aiheuttaneet, mutta junia on pysähdellyt rataosuuksille. Ennen kuin junan saa taas liikkeelle, sen kulunvalvontajärjestelmään täytyy syöttää joukko tietoja. Aiheettoman kulunvalvonnan pysäyttämät junat voivat rataverkon vilkkaasti liikennöidyillä osilla sekoittaa junien aikataulua.

Aunon mukaan junakaluston suunnitellun käyttöönoton viivästyminen ei ole aiheuttanut VR:lle sellaista vahinkoa, että Siemensille olisi syntynyt korvausvelvollisuutta.

– Siemens ja sen alihankkijana kulunvalvontalaitteissa toimiva Ansaldo panostavat tosissaan ongelmien ratkaisemiseen. Olemme ostaneet Siemensiltä veturin, jonka pitää olla toimiva. Odotamme ja uskomme, että he saavat ongelmat ratkaistua, Auno sanoo.

Täsmennetty kuvatekstiä klo 14.10: Veturin joulukuinen suistuminen ei liittynyt kulunvalvontalaitteisiin.