Muutoksen takana on Aalto-yliopiston selvitys, jonka mukaan terapiahintojen nousulla ei ole saavutettu parempaa laatutasoa.

Kela on muuttanut vaativan lääkinnällisen kuntoutuksen kilpailutuskriteerejä. Maaliskuussa avatussa tarjouskilpailussa painotetaan hintaa selvästi laatua enemmän.

Aiemmin Kela on painottanut kilpailutuksessa laatua ja hintaa samassa suhteessa, mutta nyt yksilöterapian kilpailutuksessa hintaa painotetaan 80 prosenttia ja laatua vain 20 prosenttia.

Vaativa lääkinnällinen kuntoutus Vaativaa kuntoutusta saavat henkilöt, joilla on merkittäviä vaikeuksia suoriutua arkielämän toimista tai osallistumisesta

Vaativana lääkinnällisenä kuntoutuksena toteutetaan 11 eri yksilöterapiaa

Näitä ovat esimerkiksi puhe-, fysio-, toiminta-, musiikki- ja psykoterapia

Vuonna 2016 Suomessa sai vaativan lääkinnällisen kuntoutuksen eri terapioita vajaat 38 000 asiakasta

Uudellamaan osuus oli noin 10 000

Kuntoutukseen oikeutettu henkilö voi itse valita palveluntuottajan. Palveluntuottajalla tulee olla sopimus Kelan kanssa.

Uudet kriteerit ovat herättäneet huolta esimerkiksi Akavan jäsenjärjestöissä (siirryt toiseen palveluun). Yksityiset puheterapeutit lähettivät alkuviikosta oman kannanottonsa (siirryt toiseen palveluun) Kelan pääjohtajalle, vakuutuspiirien johtajille, kuntoutuksen pääsuunnittelijalle sekä eduskunnan Kela valtuutetuille. Kannanoton allekirjoitti 269 puheterapeuttia ympäri Suomea.

Yli 20-vuotisen uran yksityisenä puheterapeuttina tehnyt espoolainen Annukka Kuutsa painottaa, ettei halpa välttämättä tarkoita kustannustehokasta.

– Meidän kannanoton pointti on se, että laatua heikentämällä terapiasta ei saada kannattavampaa vaan pikemminkin päinvastoin; mitä parempaa terapiaa asiakas saa, niin sitä enemmän hän hyötyy.

Kelalta kuitenkin toppuutellaan, ettei kilpailutuskriteerien muutos tarkoita, että laatu olisi unohdettu. Kelan hankintapäällikkö Hannamaija Haiminen sanoo, että aikaisempia kilpailutuskriteereitä on laadun osalta siirretty palvelukuvaukseen pakollisiksi vaatimuksiksi.

– Muutoksen ei pitäisi vaikuttaa alentavasti laatutasoon, koska siellä on monia elementtejä, jotka ovat nyt pakollisia vaatimuksia. On esimerkiksi määritelty minimit terapiatiloille. Valintakriteereinä tällä 20 prosentin osuudella käytetään nyt esimerkiksi terapeuttien koulutusta ja työkokemusta, Haiminen kertoo.

Saako halvalla hyvää?

Kolmen erityislapsen äiti Mari Norhomaa on seurannut keskustelua sekä oman perheensä vuoksi että työnsä puolesta Jaatinen vammaisperheiden monitoimikeskus ry:n viestintäkoordinaattorina. Erityisäiti-blogistaankin (siirryt toiseen palveluun) tunnettu Norhomaa on huolissaan uusista kilpailutuskriteereistä.

– Se on vähän rumasti sanottu, mutta halvalla ei aina saa hyvää. On kova pelko, että lasten saaman terapian laatu tulee tippumaan. Vasta koulusta valmistunut pystyy tarjoamaan palveluita paljon halvemmalla, kuin se, joilla on pidempi työkokemus, ja joka on ehkä omalla vapaa-ajallaan ja rahoillaan kouluttanut itseään pidemmälle.

Norhomaan kaikilla kolmella lapsella on ollut eriasteisia puheentuottamisen ongelmia. Esikoinen oppi puhumaan neljävuotiaana ja kävi puheterapeutilla alakoulun kolmannelle luokalle saakka. Keskimmäinen lapsi käy kerran viikossa toimintaterapiassa sekä puheterapiassa, ja kuopuksella on kerran viikossa puheterapiaa.

Terapiat ovat olleet osa perheen arkea jo kymmenen vuoden ajan. Annukka Kuutsa on toiminut perheen puheterapeuttina kahdeksan vuoden ajan.

– Annukka on ollut meille lottovoitto. Elämä erityistarpeisten lasten kanssa on loputonta palapeliä, ja terapeutit nousevat ihan erilaiseen arvoon kuin kukaan pystyy ymmärtämään, Norhomaa toteaa.

Muutoksen takana Aalto-yliopiston selvitys

Uusien kilpailutuskriteerien takana on Kelan Aalto-yliopistolta tilaama selvitys. Aalto-yliopiston työryhmä kävi läpi Kelan neljä vuotta sitten järjestämää kilpailutusta. Kelan hankintapäällikkö Haimisen mukaan selvityksessä todettiin, ettei terapiahintojen nousulla saavutettu parempaa laatutasoa.

– Katsottiin, ettei kohonneella hintatasolla oltu saavutettu merkittävää palvelutason kohoamista tai muutosta. Sen sijaan hankintatapa saattoi kannustaa osaa tarjoajia merkittävästi nostamaan hintaa siten, että se ylitti heidän omat tuotantokustanuksensa, Haiminen kertoo.

Tiina Jutila / Yle

Nyt avoinna olevassa tarjouskilpailussa kilpailutetaan palvelut vuodeksi 2019, lisäksi pelivarana on kolme erillistä vuoden pituista optiokautta. Syynä lyhyelle aikajänteelle on sote-uudistus, jonka toteutumista odotetaan. Sote-uudistuksen myötä vaativa kuntoutus saattaa siirtyä kokonaan pois Kelalta maakuntien ja sote-keskusten järjestettäväksi.

Haiminen muistuttaa, että Kelan tavoite on hankinnoissaan aina tehostaa julkisten varojen käyttöä.

– Hankinnat pyritään aina toteuttamaan mahdollisimman taloudellisesti, laadukkaasti ja suunnitelmallisesti ottaen huomioon olemassa olevat kilpailuolosuhteet. Tietenkin pyrimme hillitsemään kustannusten nousua ja toivomme, että markkinoiden kilpailun lisääntymisen avulla saataisiin entistä realistisempi hintataso.

Puheterapeutti Annukka Kuutsa osallistui kahteen Kelan järjestämään infotilaisuuteen ennen kilpailutuksen avaamista, mutta kummassakaan ei puhuttu laadun osuuden pienentämisestä kilpailutuskriteerinä.

– Tässä ei ymmärretä sitä, että työ perustuu useiden terapiakertojen myötä syntyneeseen vuorovaikutussuhteeseen. Jos kuntoutus siirtyy palveluntuottajalta toisella, niin prosessi alkaa uudestaan ja kuntoutuminen hidastuu.

Erimielisyyttä koulutuksen vaikutuksesta hintaan

Kuutsa huomauttaa, että laatu – ja myös korkeampi hinta – muodostuu esimerkiksi yksityisten terapeuttien omakustanteisesti käymistä koulutuksista.

– Meillä on lakisääteinen velvollisuus ylläpitää ja kehittää osaamistamme. Saamme tuloja ainoastaan toteutuneesta terapia-ajasta. Esimerkiksi terapian suunnittelu ja koulutukset tapahtuvat omalla ajalla ja –kustannuksella, Kuutsa kertoo.

Kelan hankintapäällikkö Hannamaija Haiminen ei kuitenkaan ole samaa mieltä siitä, että kaikki koulutukset pitäisi katsoa terapiahintaa nostavaksi tekijäksi.

– Palveluntarjoajilla on velvollisuus ammattitaidon ylläpitämiseen ja terveydenhuollon ammattihenkilöstöllä on ihan lakisääteinen täydennyskoulutusvelvollisuus. Kouluttautumisen pitää myös tapahtua ilman, että se otetaan kilpailutukseen valintakriteeriksi.

Vaativien kuntoutusten tarjouskilpailu päättyy kesäkuun alussa. Kuutsa toteaa kannanoton tehneiden terapeuttien tietävän, ettei meneillään olevan kilpailutuksen kriteereihin pystytä enää vaikuttamaan.

– Tämä juna meni jo, mutta me ajattelemme, että suunta on väärä ja toivomme, että voisimme vaikuttaa siihen, että juna kulkisi tulevaisuudessa toiseen suuntaan. Uskomme siihen, että laadukasta kuntoutusta suosimalla yhteiskunta pääsee loppupeleissä halvemmalla. Päättäjien pitää miettiä, miten laatua voidaan arvioida, sillä koulutukset ja tilat ovat itsestäänselvyyksiä.

Erityislasten äiti Mari Norhomaa seuraa tilannetta huolestuneena.

- Vanhemmat haluavat, että lapsen kanssa töitä tekevällä henkilöllä on kokemusta ja osaamista vaikeasti vammaisista, ja sitä tulee vasta työvuosien mukana.