Hallinto-oikeuteen valittanut Olli Sahimäki, 68, yrittää estää Ähtärin kaupunkia hukkaamasta rahojaan pandataloon.

Jättiläispandojen saapuminen Ähtäriin ei ole vielä kirkossa kuulutettu asia, vaikka pandahankkeen siunaava yhteistyöasiakirja allekirjoitettiin keskiviikkona Helsingissä itsensä presidenttien Xi Jinpingin ja Sauli Niinistön hyväksynnällä ja läsnäollessa.

Ei ainakaan, jos ähtäriläiseltä Olli Sahimäeltä kysytään. Hänen vaatimuksestaan Vaasan hallinto-oikeus jäädytti viime perjantaina Ähtärin kaupungin pandahankkeelle myöntämän rahoitustakauksen.

– Pandoja minä en vastusta, vaikka niitä tulisi Ähtäri täyteen. Veronmaksajien rahoilla ja takuilla hommaa ei kuitenkaan voi pyörittää, Sahimäki täräyttää.

Ähtäriläinen Olli Sahimäki valitti Vaasan hallinto-oikeuteen Ähtärin eläinpuiston pandatalon rahoitustakauksesta. Hallinto-oikeus jäädytti takaukset, joten pandatalon työmaan rakennustyöt jatkuvat nyt ilman lainvoimaista kaupungin takausta.­

Hän on huolissaan Ähtärin kaupungin taloudesta, jonka hän pelkää romahtavan pandahankkeen seurauksena. Hänen mukaansa Ähtäri on jo nyt kriisikunta tai lähellä sellaista, eikä kaupallinen pandabisnes riskeineen kuulu kunnan toimenkuvaan.

Hallinto-oikeudessa on kyse Ähtärin kaupunginvaltuuston tammikuisesta päätöksestä myöntää Ähtärin eläinpuisto Oy:lle 8,2 miljoonan euron omavelkainen takaus pandatalon rakentamista varten. Sahimäki valitti tästä päätöksestä oikeuteen, joka juuri ennen Kiinan presidentin Suomen-vierailua kielsi kaupunginvaltuuston päätöksen täytäntöönpanon siihen asti, kunnes Sahimäen valitus on ratkaistu.

Ähtärissä rakennetaan pandataloa ilman lainvoimaista kaupungin rahoitustakausta.­

Tällä hetkellä pandataloa siis rakennetaan ilman lainvoimaista kaupungin takausta.

– Jos kaupunginvaltuuston päätös kaatuu hallinto-oikeudessa, niin sitten kaupungin johtajat ja eläinpuiston hallitus vastaavat takauksesta. Minä olen sitä mieltä, että tulee kaatumaan, Sahimäki sanoo.

Toki tässä vaiheessa on kyse vasta väliaikaisesta täytäntöönpanokiellosta. Varsinaista ratkaisua Sahimäen valitukseen voidaan joutua odottamaan vielä ehkä pitkäänkin, sillä hallinto-oikeusprosessit kestävät yleensä kuukausia tai jopa vuosia.

Ylläpito olisi kallista

Miksi 68-vuotias Sahimäki on lähtenyt aktiivisesti vastustamaan pandahanketta? Hän kertoo olevansa huolissaan vain ja ainoastaan kunnan taloudesta ja kuntalaisten verorahojen käytöstä. Eläkeläisenä hänen ei myöskään enää tarvitse pelätä painostusta pienellä paikkakunnalla.

Ähtärin eläinpuisto Oy on kaupungin 99-prosenttisesti omistama osakeyhtiö. Eläinpuisto on toiminut Ähtärissä vuodesta 1973.

Jättiläispandojen saapuminen Ähtäriin takkuaa, kun hallinto-oikeus määräsi kunnan miljoonatakauksen jäädytettäväksi toistaiseksi.­

Sahimäen mukaan puisto olisi mennyt vuosien varrella jo useasti aiemmin konkurssiin, ellei kaupunki olisi rynnännyt hätiin. Esimerkkinä hän mainitsee eläinpuiston kylkeen 1980-luvulla perustetun Mini-Suomen.

– Se ei vetänyt porukkaa kuin pari vuotta, mutta siinä oli valtavat kustannukset. Joutuivat kaavoittamaan Hankaveden ranta-alueita, ja ne rahat menivät ilmeisesti tappioihin.

Nyt hirvittää pandahanke, joka Sahimäen mukaan on vielä paljon Mini-Suomea suurempi kuvio.

– Kukaan ei pysty arvioimaan, keitä tänne tulee lopulta katsomaan pandoja, mutta kustannukset ovat 8,2 miljoonaa euroa. Tuskin riittää sekään. Nyt jo kuulemma ovat 60 000 eurolla ylittyneet budjetit pohjan kaivuussa. Tällaiset rahat kun investoidaan, niin vaatii jonkun verran kävijöitäkin.

Mittakaavasta kertoo jotain se, että Ähtärin eläinpuisto Oy:n vuoden koko liikevaihto viimeisimmässä tilinpäätöksessä (2015) oli 2,2 miljoonaa euroa, mikä on vain neljännes kaupungin pandoille myöntämästä takauksesta.

– Myös pandojen ylläpito on erittäin kallista hommaa. Pandojen vuokrat ovat lehdistössä olleiden tietojen mukaan yli 800 000 euroa yhdeltä pandalta, ja sitten pitää vielä ympäri vuorokauden päivystää ja vartijat olla.

Keskinen veisi turistit

Sahimäki suhtautuu kriittisesti myös alle 6 000 asukkaan Ähtärin kykyyn hyödyntää pandaturismia. Sekä infrastruktuurin että palveluiden pitäisi olla kunnossa.

– Eihän täällä ole lentokenttää, ja tietkin niin huonot, että hyvänen aika. Yksi vai kaksi junaa vuorokaudessa kulkee tuossa radalla. Sitten on tämä Keskisen kyläkauppa. Eläinpuistossa kävijät olisivat kaikki siellä, kun siellä on ilmaiset tivolit ja muut.

Sahimäki ei usko, että turistit jättäisivät roposensa Ähtärin elinkeinoelämää vilkastuttamaan.

– Eivät he ähtäriläisissä kaupoissa kävisi, kun koko kylä on melkein jo autiona. Keskinen vie kaikki asiakkaat, se on tuossa parinkymmenen kilometrin päässä.

Sahimäki muistuttaa, että pandoja on aiemmin ehdotettu myös Helsingin Korkeasaaren eläintarhaan. Se ei kuitenkaan tarttunut tarjoukseen muun muassa juuri korkeiden kustannusten takia.

Pandat Sahimäki toivottaa sinänsä tervetulleiksi Ähtäriin – mutta hankkeen pitäisi olla yksityistä yritystoimintaa. Hän toteaa hallinto-oikeusvalituksessaankin, että ”pandojen ylläpito ja suojeleminen ei kuulu kunnan tehtäviin”.

– Kyllä pandoja saa minun puolestani tulla, ja minä nimenomaan suosin yksityisyritteliäisyyttä, mutta ei kunnan niskoille. Siitä ei kerta kaikkiaan tule mitään, onhan se nähty.

Helsingin yliopiston hallinto-oikeuden professori Olli Mäenpää suhtautuu vakavasti Ähtärin pandatalon rahoitustakauksesta tehtyyn valitukseen. Häneen mukaansa on mahdollista, että kaupungin takauspäätös jopa kaatuu hallinto-oikeudessa.

–Kyllä, pidän tätä uhkaa reaalisena, Mäenpää sanoo.

Kaupungin takauksen kaatuminen ei kuitenkaan vielä tarkoittaisi sitä, etteivätkö pandat silti voisi tulla Suomeen.

–Tietysti rahoitusta voi löytyä muualtakin. Jos valtio kerran on tällaista sopinut, niin ehkä valtion rahakirstun nyörit saattaisivat avautua.