Britannian EU-erosta vastaava ministeri David Davis lähetti suomalaisille kirjeen, jossa hän valottaa Brexitin jälkeisestä aikaa. Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Juha Jokela kertoo, mistä siinä on kyse.

Konservatiivien Brexit-ministeri David Davis lähetti Suomen-vierailun yhteydessä suomalaisille kirjeen, jossa hän valottaa Britannian ja Suomen suhdetta.­

Tässä Britannian Brexit-ministeri David Davisin Ilta-Sanomille lähettämä kirje sanasta sanaan:

Uusi upea ajanjakso Britannian ja Suomen suhteissa

Olen erittäin tyytyväinen, että minulla oli mahdollisuus vierailla Suomessa tällä viikolla.

Suomalaisilla ja briteillä on paljon yhteistä: molemmat tunnemme nostalgiaa Nokian 3310-mallia kohtaan, olemme kiintyneitä Saara Aaltoon ja suhtaudumme rock-musiikkiin intohimoisesti.

Yhteneväisyyksiä löytyy muitakin, monet niistä luonteeltaan perustavanlaatuisia.

Yksinkertaisesti sanottuna: me olemme luontaisia liittolaisia.

Niin Iso-Britannia kuin Suomi pitävät ihmisoikeuksien ja koulutuksen edistämistä erittäin tärkeänä, ja luotamme toisiimme turvallisuus- ja puolustuskysymyksissä.

Meillä on myös läheiset suhteet kehitysyhteistyökysymyksissä ja YK-operaatioissa, ja olemme globaalin vapaakaupan voimakkaita tukijoita.

Huolimatta siitä, että olemme pinta-alaltamme verrattain pieniä, olemme molemmat maita, jotka ovat jo pitkään toimineet eturivissä globaalilla näyttämöllä.

Tämä on rooli, jota Iso-Britannia tulee jatkamaan Euroopan Unionin ulkopuolellakin, niin Euroopassa kuin kansainvälisesti.

Viestini suomalaisille ensimmäisenä brittiministerinä, joka vierailee Suomessa EU-kansanäänestyksen jälkeen on, että tulemme edelleen olemaan luotettavia yhteistyökumppaneita, alttiita liittolaisia ja läheisiä ystäviä. Vaikka jätämme EU:n instituutiona, emme ole jättämässä Eurooppaa.

Tiedän, että monet olivat pettyneitä Britannian EU-kansanäänestyksen tulokseen ja ymmärrän tämän. Tällä viikolla tapasin ulkoministeri Timo Soinin tehdäkseni selväksi, että me voimme käyttää Britannian poistumista EU:sta ensiaskeleena positiiviselle uudelle ajanjaksolle kahdenvälisissä suhteissamme.

Olen luottavainen, että jos lähestymme neuvotteluja hyväntahdon hengessä on mahdollista saavuttaa lopputulos, joka hyödyttää meitä kaikkia. On ehdottomasti Britannian etujen mukaista, että Euroopan Unionin menestyy. Tämä on yksi keskeisistä viesteistäni: me haluamme EU:n menestyvän niin poliittisesti kuin taloudellisesti.

Neuvottelut eivät ala ennen virallista eroilmoitusta Eurooppa-neuvostolle. Tälle on olemassa selkeä aikataulu. Aiomme tehdä virallisen ilmoituksen maaliskuun loppuun mennessä.

Aiomme keskittyä kolmeen asiaan, joissa maidemme yhteiset intressit kohtaavat.

Ensimmäinen tavoitteemme koskee läheisten suhteiden ylläpitoa turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla Euroopan maiden kanssa. Naton itäreunan liittolaisena ymmärrämme tarpeen seisoa yhtenä rintamana.

Joukkomme taistelivat yhdessä Afganistanissa, ja tällä hetkellä suomalaiset ovat mukana Isisin vastaisessa operaatiossa Irakissa. Kansalaisiemme suojelu tulee aina olemaan päällimmäisenä mielessämme.

Toiseksi kauppa maidemme välillä on merkittävää, arvoltaan 5,3 miljardia puntaa vuositasolla.

Se kattaa useita sektoreita metsätaloustuotteista kemianteollisuuteen ja teräkseen. Tulemme jatkossakin ostamaan suomalaisia tuotteita ja palveluita, myymään teille omiamme ja käymään yhdessä kauppaa niin vapaasti kuin mahdollista. Tämän takia tavoittelemme uutta vapaakauppa- ja tullisopimusta, joka hyödyttää molempia osapuolia.

Kolmanneksi ihmisten liikkuvuus maidemme välillä on suhteidemme kannalta keskeistä. Moni suomalainen hakeutuu töihin Britanniaan ja tiedämme varsin hyvin kuinka paljon he hyödyttävät maatamme.

Britannia on myös Ruotsin jälkeen toiseksi suosituin opiskelumaa suomalaisille ja viestimme onkin, että tulette aina olemaan tervetulleita.

Pääministerimme on sanonut, että hän on valmis turvaamaan kaikkien 10 000 Britanniassa asuvan suomalaisen ja 5000 Suomessa asuvan britin edut kun lähdemme EU:sta ja yksi ensisijaisista tavoitteistamme tulevissa neuvotteluissa on ratkaista tämä kysymys vastavuoroisella tavalla.

Lopuksi haluan sanoa, että EU:sta lähtömme jälkeenkin Iso-Britannia pysyy ulospäinkatsovana maana, joka haluaa olla entistäkin vahvempi kumppani ja läheisempi naapuri Suomelle.

Läheiset suhteemme Suomen kanssa juontavat juurensa aikaan ennen kuin kumpikaan meistä oli EU:n jäsen ja ne tulevat kestämään ja kukoistamaan pitkään Britannian EU:sta lähdön jälkeen.”

Kirjoituksen välitti ja käänsi Ilta-Sanomille Britannian Suomen-suurlähetystö.

Näin asiantuntija arvioi

Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Juha Jokelan mukaan Davis pyrkii kirjoituksessaan avaamaan Britannian EU-eroneuvottelujen ja uuden EU-suhteen tavoitteita pääministeri Theresa Mayn aiemmin esittämien linjausten mukaisesti.

– Silmäänpistävää on, että viesti on sen kaltainen, että britit pyrkivät tilanteeseen, jossa hyvin vähän muuttuisi EU-jäsenyyden oloihin verrattuna, Jokela sanoo.

Kirjoitus liittyy Davisin viime viikkoiseen Suomen-vierailuun, jolloin hän tapasi ulkoministeri Timo Soinin (ps).

Lehtitietojen mukaan Davis tunnetaan kotimaassaan kokeneena poliitikkona, joka edustaa konservatiivipuolueen oikeistolaisinta linjaa.

Jokelan mukaan Davis pyrkii hälventämään pelkoja, joita EU-ero mahdollisesti aiheuttaa Britanniassa asuvien suomalaisten ja Suomessa asuvien brittien keskuudessa. Kirjeessä korostetaan ihmisten liikkuvuutta ja opiskelumahdollisuuksien turvaamista.

– Äänestystuloksen selvittyä (kesäkuussa) Britannia on myös pyrkinyt parhaansa mukaan hallitsemaan epävarmuudesta johtuvia negatiivisia taloudellisia vaikutuksia.

Samalla Jokela kuitenkin toteaa, että Davis ei voi taata näkemystensä toteutumista, sillä hänen mainitsemansa asiat ovat juuri niitä kysymyksiä, jotka ovat edessä olevien neuvottelujen kohteena.

EU-maat ovat korostaneet, että EU-jäsenyyteen liittyvät hyödyt edellyttävät myös jäsenyyteen liittyvien vastuiden kantamista ja yhteisten sääntöjen hyväksymistä.

Samalla Jokela kuitenkin toteaa, että Davis ei voi taata näkemystensä toteutumista, sillä hänen mainitsemansa asiat ovat juuri niitä kysymyksiä, jotka ovat neuvottelujen kohteena.

Britannian hallitus on talven aikana korostanut, ettei maa ole sulkeutumassa, vaan se haluaa kantaa kansainvälistä vastuuta olemalla mukana kehitysyhteistyössä, globaalissa vapaakaupassa, vaikka samaan aikaan he vetäytyivät EU:n vapaakauppa- ja yhdentymiskehityksestä, Jokela sanoo.

Aiemmin tässä kuussa uutisoitiin, että Suomi saattaa liittyä JEF-sotilasyhteistyöhön (Joint Expeditionary Force), joka on Britannian johtama monikansallinen joukkokokonaisuus.

Davis ei JEF:iä mainitse mutta Jokelan mukaan hän korostaa Suomen ja Britannian suhteita turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla. Sitoutumista Natoon Davis suorastaan paaluttaa.

– Auki jää, pyrkivätkö britit jatkossa olemaan mukana myös EU:n puolustuspolitiikassa ja kriisinhallinnassa, Jokela toteaa.

EU:n sisämarkkinoilla pysymistä Britannia ei tavoittele, vaan se haluaa turvata kaupankäynnin vapaakauppajärjestelyn avulla, Jokela sanoo.

Kaiken kaikkiaan Jokela ei pidä ministerin kirjettä ainutlaatuiselta.

– Kyse on julkisesta diplomatiasta, jolla ministeri pyrkii avaamaan Britannian tavoitteita ja hälventämään huolia Britannian sulkeutumiseen ja sisäänpäinkääntymiseen liittyen.