Kaupungin vilske on muuttunut paljon 1900-luvun alkupuolelta tähän päivään ja muutos näkyy myös aukiolla.

Kaupungin vilske on muuttunut paljon 1900-luvun alkupuolelta tähän päivään ja muutos näkyy myös aukiolla. Fotoma / Helsingin kaupunginmuseo ja Sitowise

Marraskuisena torstaina vuonna 1808 kauppias Gadeniuksen renki sammutti huolimattomasti lyhdyn itäisessä kaupunginosassa sijaitsevassa hevosvajassa.

Lyhdystä pääsi valloilleen tuli, joka tuhosi lopulta noin neljänneksen koko Helsingistä.

Tuosta palosta sai alkunsa Helsingin asemakaava, jossa kahden ruutukaavakoordinaatiston väliin jäi Erottaja. Aukiosta muodostui merkittävä risteyskohta, mitä se on vielä nykyäänkin.

Keräsimme yhteen Erottajan historialliset vaiheet ja yhdistimme ne muutaman viikon sisällä alkavan remontin suunnitelmiin. Katso, miten aukio on muuttunut satojen vuosien varrella ja miltä se näyttää tulevaisuudessa.

Läntisellä Heikinkadulla eli nykyisellä Erottajankadulla sijaitsi 1900-luvun alussa Laguksen talo. Talon vierestä aukiolle viettänyt mäki toimi talvisin lasten pulkkamäkenä. Historiallisen kuvan lähde: Gericke Ida von/Helsingin kaupunginmuseon kuva-arkisto

Monin tavoin arvokas tontti

Puutalossa aukion laidalla asunut J.J.W. Lagus kirjoittaa muistelmissaan, että hänen talonsa ikkunoista lankesi aukion yli koko Helsingin kaunein näköala. Paikalta saattoi 1800-luvulla nähdä melkein koko Engelin luoman Helsingin.

– Kun aukiota nykypäivänä suhaa ristiin rastiin, sitä ei tule ajatelleeksi. Sieltä näkee kuitenkin edelleen monia kaupungin tärkeitä maamerkkejä, kun vain pysähtyy katsomaan, sanoo Erottajan aukion historiaa selvittänyt maisema-arkkitehti Tiina Perälä Näkymä Oy:stä.

Kaupunkirakenteellisesti aukio on hyvin merkittävä, mikä on Perälän arvion mukaan saattanut nostaa Erottajan esimerkiksi Monopoli-lautapelin kalleimmaksi tontiksi.

– Se on kaupungin historiallisen keskustan solmukohta sekä kulttuurihistoriallisesti, rakennustaiteellisesti ja kaupunkikuvallisesti hyvin arvokas. Se on myös Suomen ja Helsingin mittakaavassa hyvin vanha aukio, sanoo Perälä.

Näkymä Erottajantorilta Teatteriesplanadin ja Runebergin esplanadin yli Kluuviin ja Kruununhakaan 1860-luvulla ja nykyään. Historiallisen kuvan lähde: Hårdh Carl Adolf/Helsingin kaupunginmuseon kuva-arkisto

Aukion keskellä sijaitsi pitkään kaivo, jonka luona emännät saattoivat vedenhakumatkalla päivitellä kuulumisiaan. Torilla on sijainnut myös häpeäpaalu ja siellä pidettiin hetken aikaa hevosmarkkinoita. Nykyään aukion keskellä risteää useita kaupungin liikenteellisiä pääväyliä.

Tiesitkö tämän Erottajasta? Erottaja on kallein tontti Monopoly-lautapelin suomenkielisessä painoksessa

Aukion nimi tulee siitä, että tori erotti aikoinaan varsinaisen kaupungin ns. Uudenmaan esikaupungista

Erottajaa kaavailtiin aikoinaan sijoituspaikaksi myös ”Havis Amandalle”

Erottajan kulmalla sijaitsee niin sanottu nollapiste, josta etäisyydet Helsingin ja muiden paikkakuntien välilä lasketaan

– Aikoinaan koko Erottajan alue oli yhtenäistä torialuetta, jonka läpi ajettiin erilaisilla kulkuvälineillä. Tähän ei tietenkään voida nykypäivänä täysin palata, sanoo projektinjohtaja Tomas Palmgren Helsingin kaupungilta.

Kadut pysyvät jatkossakin liikenteen käytössä, mutta niiden viereen rajataan nykyistä selkeämpi autoton aukio.

– Kaupungilla on ollut tiedossa jo kauan, että paikalle pitäisi tehdä jotain. Tästä on tullut meille myös palautetta. Aukio on erittäin keskeinen paikka, jossa on paljon potentiaalia, sanoo Palmgren.

Erottaja oli vielä 1900-luvun alkupuolella kokonaan mukulakivetty. Historiallisen kuvan lähde: Helsingin kaupunginmuseon kuva-arkisto

Asfaltti väistyy luonnonkiven tieltä

Alkujaan Erottaja oli vain jalkojen tamppaama hiekkakenttä, mutta hiljalleen risteyksen ilme muuttui viimeistellyksi. Tyylikkäimmillään risteys on ollut kokonaan nupu- ja mukulakivillä päällystettynä. Nykyään suurimman osan aukiosta peittää asfaltti.

Viimeinen remontti aukiolle on tehty 80-luvulla, jonka jälkeen se on hiljalleen rapistunut nykymuotoonsa. Palmgrenin mukaan aukion materiaalien laatutasoa nostetaan kesäkuussa alkavassa perusparannuksessa paljon nykyiseen verrattuna.

– Peruskorjauksessa pyritään kunnioittamaan paikan historiaa. Materiaalivalinnoissa esimerkiksi noudatetaan Helsingille tyypillisiä piirteitä ja alueelle tulee luonnonkivetystä samanalaisista suomalaisista kivilajeista, joita on nähtävissä kantakaupungin vanhoissa katukiveyksissä, sanoo Palmgren.

Erottajan aukio tullaan päällystämään pääasiassa monivärisillä luonnonkivilaatoilla. Historiasta tuttua nupukiveä tulee puolestaan Mannerheimintien ja Eteläesplanadin risteysalueelle. Peruskorjauksen suunnittelusta on vastannut Sitowise.

70-luvulla aukio toimi vilkkaana päätepysäkkinä linja-autoille. Nyt asemakaavan muutos mahdollistaa Erottajan katutilan muuttamisen linja-autokäytöstä autottomaksi katuaukioksi. Historiallisen kuvan lähde: Matti Honkavaara / Helsingin kaupunginmuseon kuva-arkisto. Havainnekuva: Sitowise

Linja-autopysäkistä kaupunkiareenaksi

Erottaja on todistanut Helsingin liikenteellistä kehitystä samalla, kun vilkas liikenne on muokannut ja ajoittain lähes vallannut aukion.

Hevosvaunut ja satunnaiset kulkijat ovat vaihtuneet ajan kuluessa bussipysäkkeihin ja raitiovaunuihin. Aukio on vuosien saatossa toiminut niin taksien, linja-autojen kuin raitiovaunujenkin pysähdyspaikkana.

Linjan 21 päätepysäkki sijaitsee aukiolla vielä nykyäänkin, mutta tulee korjauksen yhteydessä siirtymään Eiraan.

Myös aukiolla nykyään pysähtyville turistibusseille varataan jatkossa oma alue Eteläesplanadin varteen.

Linja-autoja ja raitiovaunuja Erottajan pääte- ja lähtöasemalla 1938. Historiallisen kuvan lähde: Fotoma / Helsingin kaupunginmuseon kuva-arkisto. Havainnekuva: Sitowise

Erottajan aukio on tarkoitus muuttaa jälleen autottomaksi alueeksi osaksi kävelykeskustaa. Mannerheimintieltä poistetaan liittymä Erottajan aukiolle ja pyöräteitä aukion ympärillä parannetaan. Aukiolle tullaan myös sijoittamaan sekä kaupunkipyöräpiste että pyöräpaikkoja puiden väliin.

Pysäköintiajokäytöstä poistunut Stockmannin ajoramppi puretaan kokonaan ja Mannerheimintielle tulee täysin uusi suojatie Erottajalta Bulevardille.

Jatkossa aukiolla voi järjestää myös pieniä kaupunkitapahtumia. Aukiota koristamaan tulee ruotsalaisen taitelija Eva Langen taideteos ”Kaksi maata”, joka on osa Suomi 100 -juhlavuoden juhlistamista.

– Toivottavasti peruskorjaus kirkastaa aukion ja se valkenee paremmin nykypäivän kaupunkilaisille. Uskon, että siitä tulee jatkossa myös sellainen pysähtymispaikka eikä pelkästään läpikulkupaikka, sanoo Perälä.

Jalankulkijoita Mannerheimintien ja Pohjoisesplanadin kulmassa 1900-luvulla. Taustalla Ruotsalainen teatteri. Historiallisen kuvan lähde: Fotoma / Helsingin kaupunginmuseon kuva-arkisto. Havainnekuva: Sitowise

Kesäkuussa alkava remontti tulee vaikuttamaan Erottajan aukion risteyksen liikenteeseen sekä kevyen liikenteen reitteihin. Työt pyritään kuitenkin tekemään vaiheittain ilman, että liikenne katkeaisi täysin.

Lähteet: Helsingin kaupungin tietokeskus, Helsingin kadunnimet, Erottajan Ympäristöhistoriallinen selvitys, Helsingin kaupunginmuseo, Museovirasto, Helsinki ennen meitä (1962), Näkymä Oy