Sanne Katainen

Helsingin kaupungin vuokra-asuntoja Maunulassa. Vuokramenot jatkavat kasvuaan, samoin asumistuen menot. Helsingin kaupungin asunnot Heka oli viime vuonna suurin yksittäinen asumistuen saaja, perässä seuraavat Suomen suurin kiinteistösijoittaja Kojamo (vuoteen 2017 asti VVO) ja Sato.

Asuntojen vuokrat jatkavat Suomessa kasvuaan.

Vuokrien vuosinousu oli vuoden 2018 toisella neljänneksellä 2,4 prosenttia, kertoo Tilastokeskus.

Vapaarahoitteisten asuntojen vuokrat nousivat koko maassa saman verran.

Myös asumistukipotti on viime vuosina pullistunut. Kelan maksama asumistuki ylitti viime vuonna 2,0 miljardin rajan. Menojen kasvu oli kuitenkin edellisvuosia maltillisempaa.

Reilu kolmannes potista maksettiin Uudellemaalle.

Valtaosa asumistuesta menee vuokra-asuntojen maksuun.

Pääkaupungissa yleistä asumistukea saavien ruokakuntien määrä on vuosikymmenessä yli kolminkertaistunut.

Suurta kasvua selittää osittain opiskelijoiden siirtyminen tuen piiriin syksyllä 2017. Ilman opiskelijoita yleistä asumistukea saavien määrä Helsingissä on kaksinkertaistunut vuosikymmenessä.

Asumistuen kokonaismäärä onkin jo suurempi kuin maataloustukina vuosittain maksettavat noin 1,9 miljardia euroa.

Pääkaupunkiseudun ulkopuolella asumistukimenoista on nipistetty.

Viime vuonna enimmäisasumismenoja alennettiin viidellä prosentilla kaikkialla muualla paitsi Helsingissä, Espoossa, Kauniaisissa ja Vantaalla.

Pääkaupunkiseudun ulkopuolella moni saa asumistukea siis aiempaa vähemmän.

Yhteensä 837 393 suomalaista saa asumistukea. Luvussa ovat mukana myös esimerkiksi asumistukea saavissa kotitalouksissa elävät lapset.

Ruokakuntaa kohden keskimääräiset asumistuen menot ovat laskeneet, sillä yksinasuvia on enemmän opiskelijoiden siirryttyä yleisen asumistuen piiriin, kertoo Kelan pääsuunnittelija Heidi Kemppinen.

Miten vuokrien nousu vaikuttaa asumistukiin?

"Suoraan vuokrien nousu ei lisää asumistuen menoja, mutta se voi nostaa niiden osuutta, jotka nostavat maksimitukea.

Asumistuessa huomioitavat enimmäisasumismenot kuitenkin ylittyvät jo 80 prosentilla tuen saajista, Kemppinen jatkaa.

Jos vuokran määrä on vielä alle enimmäisasumismenorajan, vuokran korotusta kompensoidaan asumistuella.

Vuokrien nousulla on siten edelleen jotain vaikutusta asumistukimenoihin

Suurin syy asumistukimenojen kasvuun on ollut pitkittynyt työttömyys.

"Asumistuella on iso riippuvuus työttömyyden perusturvan saamisen kanssa", Kemppinen kertoo.

Myös työssäkäyvät voivat saada asumistukea. Heidän osuutensa asumistuen saajista oli viime vuonna 16 prosenttia.

Asumistuen saaminen työssäkäyvillä yleistyi vuoden 2015 loppupuolella, kun ansiotulovähennys otettiin käyttöön yleisessä asumistuessa.

"Yksinasuvalla ja työssä käyvällä voi olla Helsingissä enimmillään 2 160 euron kuukausitulot ja yhä oikeus asumistukeen, jos vuokramenot asumismenot ovat tarpeeksi suuret."

Vuokrankorotukset koettelevat myös kaupungeissa opiskelevia.

Reilu 100 000 opiskelijaa siirtyi viime vuonna opintotuen asumislisältä Kelan yleisen asumistuen piiriin.

Moni opiskelija menetti seurauksena asumistukensa, sillä omien tulojen lisäksi opiskelijan puolison tulot alkoivat vaikuttaa tuen määrään.

Vuosituhannen alusta vuokra-asuntojen keskimääräinen asumistuki on kohonnut nimellisesti noin 132 eurolla ja 78 eurolla vuoden 2017 rahanarvolla mitattuna.

Nyt keskimääräinen asumistuki on Suomessa noin 320 euroa.