Yleistä asumistukea remontoitiin 1.8.2017, kun opiskelijat siirrettiin yleisen asumistuen piiriin. Suurimpina voittajina uudistuksessa olivat Taloussanomien mukaan yksin asuvat toisen asteen opiskelijat, kun taas suurimpina häviäjinä olivat töissäkäyvän puolison kanssa asuvat opiskelijat.

Uutisblogi Kahvi & Tee otti yhteyttä sähköpostitse yhdeksän eduskuntapuolueen ryhmäjohtajaan. Kysyimme, mitä mieltä puolueet olivat kesällä 2017 tehdyn opiskelijoiden asumistukijärjestelmän uusimisesta ja mahdollisuudesta poistaa asumistuki kokonaan valtion kulurakenteen korjaamiseksi. Kysyimme myös kommenttia väitteeseen: ”Yleinen asumistuki nostaa vuokria ja on pelkkä tulonsiirto veronmaksajilta vuokranantajille.”

Asumistuen poistolle ei tukea

Kela myönsi vuonna 2017 yhteensä yli kaksi miljardia euroa asumistukina. Valtiovarainministeriön mukaan Suomi joutuu ottamaan lisää velkaa 3,3 miljardin euron verran. Siksi kysyimme – voisiko asumistuen poistoa harkita valtion kulurakenteen korjaamiseksi.

Kristillisdemokraattien ryhmäjohtaja Peter Östman väläytti hyvin varovaista vihreää valoa asumistuen poistolle. Kristillisdemokraatit ovat ehdottaneet tukijärjestelmän kokonaisvaltaista remonttia, jossa työttömyystuet, toimeentulotuki ja asumistuki yhdistettäisiin yhdeksi yleistueksi. Tämän tuen taso riippuisi henkilön muista tuloista. ”Kannustava perusturva vähentäisi byrokratiaa ja tekisi kaikesta työnteosta kannattavaa,” sanoo Östman.

Vasemmistoliiton Aino-Kaisa Pekonen oli jyrkästi asumistuen poistoa vastaan: ”Valtiontalouden kannalta ei ole järkevää lisätä riippuvuutta toimeentulotuesta, mikä lisäisi työn vastaanottamiseen liittyviä kannustinloukkuja.”

Perussuomalaisten Leena Meri oli samoilla linjoilla, muistuttaen siitä, miksi julkisia tukijärjestelmiä ylipäätään rakennetaan: ”Tukijärjestelmien ideana on auttaa ihmisiä jotka eivät arjessa pärjää kulujensa kanssa yksilöllisen tilanteensa vuoksi joten ihmisiä ei voi käsitellä vain massana ja vain joukkona numeroita.”



Keskustan Antti Kaikkosen mukaan asumisen hinnan perusongelma piilee riittämättömässä asuntotarjonnassa. ”Käytännössä varsinkin kasvukeskuksissa niin ruokakunnat kuin yhteiskunta joutuvat tällä hetkellä maksamaan niukkuudesta kohtuuttoman suuria summia.” Keskusta ei Kaikkosen mukaan kannata asumistuen poistoa, vaan toivoo asumisen hinnan pysyvän kohtuullisena muun muassa voimakkaammalla asuntotuotannolla ja uudenlaisten hintasäädeltyjen asuntojen rakentamista.

Onko asumistuki pelkkä tulonsiirto vuokranantajille?

Pyysimme eduskunnan ryhmyreitä kommentoimaan väitettä: ”Yleinen asumistuki nostaa vuokria ja on pelkkä tulonsiirto veronmaksajilta vuokranantajille.”

Perussuomalaisten Meri oli jokseenkin samaa mieltä väitteen kanssa: ”Yleisesti ottaen voidaan sanoa, että näin on mutta tuen poisto tai alentaminen olisi kohtuuton henkilölle jonka tulot eivät riitä vuokraan vaikka se voisi pitkällä aikavälillä vaikuttaa vuokratasoon. Erityisesti kasvukeskuksissa asuntojen kysyntä on niin kovaa ettei vuokrat silti välttämättä laske.” Meri kritisoi samalla VVO:ta, jonka kautta asumistukiin kuluneita euroja oli valunut käytännössä suoraan SDP:n vaalikampanjan rahoittamiseen. Aiheesta kirjoitti mm. Iltalehti maaliskuussa 2017.

Keskustan Kaikkonen valitsisi viiden kohdan samaa-erimieltä -valikosta todennäköisesti sen keskimmäisen vaihtoehdon. Hän sanoo, ettei asumistukea ole tarkoitettu missään nimessä ”vuokrankorotusautomaatiksi”, mutta pehmentää lausuntoaan seuraavasti: ”Tällainen riski on kuitenkin olemassa erityisesti paikkakunnilla, joissa vuokra-asuntojen tarjonta on niiden kysyntää pienempi.”

Vasemmistoliiton Pekonen on väitteen kanssa jyrkästi eri mieltä: ”Asumistuki ei ole tulonsiirto vuokranantajille, koska asumistuella ja vuokratasolla ei ole suoraa yhteyttä.” Pekonen viittaa vastauksessaan VATT:n vuonna 2017 tekemään tutkimukseen, missä todettiin asumistuen vaikuttavan luultua vähemmän. Tutkimus ei kuitenkaan osoittanut sitä, vaikuttaako asumistukijärjestelmän olemassaolo ylipäätään vuokratasoihin.

Kristillisdemokraattien Östman pitää väitettä liian kärjistävänä, mutta on osittain samaa mieltä sen kanssa: ”Asumistuki kuitenkin nostaa yleistä vuokratasoa, etenkin pääkaupunkiseudulla ja sitä valuu näin ollen myös vuokranantajille.”

Ryhmyrit: Opiskelija, asu yksin

Taloussanomien mukaan 50 000 suomalaista opiskelijaa menetti asumistuet vuoden 2017 opintotukiuudistuksen yhteydessä. Yleisinä voittajina uudistuksessa olivat yksinelävät opiskelijat ja suurimpina häviäjinä perheelliset tai kumppanin kanssa asuvat opiskelijat.

Pääministeripuolue Keskustan Kaikkonen puolusteli ratkaisua. Opiskelijat tuotiin samalle viivalle muiden kansalaisten kanssa ja uudistus auttoi Kaikkosen mukaan erityisesti pienituloisimpien ja yksinasuvien toisen asteen opiskelijoiden asemaa. Samalla pyrittiin yksinkertaistamaan sosiaaliturvabyrokratiaa. ”Noin kahdella kolmasosalla opiskelijoista asumisen tuki nousi tai pysyi ennallaan. Menettäjiä olivat opiskelijat, joilla on suuret asumismenot suhteessa tuloihin”, Kaikkonen summaa.



Opposition puolella ymmärrystä ei juuri helly. Kristillisdemokraatit ovat esittäneet perheellisille opiskelijoille suurempaa huoltajakorotusta asumistuen pienemisen kompensoimiseksi. Östman pitää uudistusta ”ongelmallisena” juuri perheellisten opiskelijoiden vuoksi.

Vasemmistoliiton Pekosen mukaan uudistus heikensi yleisesti opiskelijoiden asemaa verrattuna vanhaan järjestelmään, vaikka hän joutuukin myöntämään, että useimmilla opiskelijoilla asumistuki on noussut. Päätöstä tarkastellessa pitää ottaa huomioon myös samaan aikaan tehty opintorahan leikkaus.

Perussuomalaisten Meri toteaa, että yksinasuvat opiskelijat hyötyivät uudistuksesta eniten, mutta nostaa esille pääkaupunkiseudun opiskelijat, joiden joukossa on Meren mukaan eniten asumistuen menettäneitä. ”Kokonaisvaikutuksia täytyy seurata sillä ideana ei ole että opiskeluaika menee töissäkäymiseen menojen kattamiseen. Toisaalta opintolainan ottamisen kautta tilannetta voi helpottaa vaikka ideana lainan ottamiselle ei ole koskaan ollut kohtuuttoman isojen vuokrien maksaminen.”

Kyselyyn jätti vastaamatta Kalle Jokinen (kok.), Antti Lindtman (sd.), Krista Mikkonen (vihr.), Thomas Blomqvist (rkp.) ja Simon Elo (sin.).