Har trolig aldri skjedd tidligere

Skolen fattet ikke enkeltvedtak slik loven krever

BLE MOBBET: Stian Rognmo Åsheim (17) ble utsatt for verbal og psykisk mobbing da ha gikk på Framnes ungdomsskole i Narvik. Nå er rektor dømt for at ikke skolen har håndtert mobbesaken slik den skal, ifølge opplæringsloven. Foto:Privat,

Rektor kjent skyldig for ikke å ha grepet inn mot mobbingen av Stian

En rektor er kjent skyldig for at han ikke håndterte mobbingen av eleven Stian Rognmo Åsheim (17) slik loven krever. Det er første gang en norsk skoleleder er holdt rettslig ansvarlig for ikke å gripe inn mot mobbing.

Oppdatert 8. juni 2015

Artikkelen er over fem år gammel

Først etter at rektoren ble beordret av Fylkesmannen til å reagere mot mobbingen av Stian, handlet skolelederen og skolen slik opplæringsloven krever. Nå er dommen endelig etter at ankefristen er gått ut.

Rektoren ved Framnes ungdomsskole i Narvik har straffskyld, men har fått påtaleunnlatelse etter at mobbesaken skal ha pågått fra høsten 2010 til januar 2012.

Påtaleunnlatelse innebærer en konstatering av straffskyld, men uten at det blir reagert med konkret straff for forholdet.

Rektoren er dermed kjent skyldig i brudd på opplæringslovens paragraf 9-a, også kalt mobbeloven, eller loven som skal sikre elevenes psykososiale arbeidsmiljø på skolen.

Les også:«Det hjelper ikke å si ifra, de gjør ikke noe uansett»

Hadde det vondt

Eleven, Stian Rognmo Åsheim, beskriver sin opplevelse av disse to skoleårene som «et helvete».

– Det handlet mest om trusler og verbal og psykisk mobbing. Men også om nettmobbing og utstøting. Jeg opplevde at jeg sakte men sikkert ble trykket ned, beskriver Stian sammen med sin far, Ronny Åsheim til VG.

Påtaleunnlatelse ** Påtalemyndighetens unnlatelse av å reise tiltale for en straffbar handling. ** Når påtalemyndigheten finner at alle vilkår for straffbarhet er oppfylt og anser en person skyldig til straff, kan den unnlate å fremme straffesak og i stedet gi påtaleunnlatelse. ** Dette er å anse som en strafferettslig reaksjon. (Kilde: Store norske leksikon) Vis mer

Det var lokalavisen Fremover som først omtalte saken.

Mobbingen medførte at Stian ble engstelig. Dette skal ha medvirket til at gutten ennå ikke har begynt på videregående skole etter at han gikk ut av ungdomsskolen i 2013.

Les også:Lærer viste fingeren til klassens eneste innvandrerelev

Kan sette punktum nå

Først nå, etter at rektor og skolen er gitt en dom for at de ikke fattet enkeltvedtak og håndterte mobbesaken slik loven krever, føler Stian at han har fått fred. Nå er han 17 år gammel, og har det etter forholdene bra i nærmiljøet i Narvik.

§ 9a-3.Det psykososiale miljøet ** «Skolen skal aktivt og systematisk arbeide for å fremje eit godt psykososialt miljø, der den enkelte eleven kan oppleve tryggleik og sosialt tilhør. ** Dersom nokon som er tilsett ved skolen, får kunnskap eller mistanke om at ein elev blir utsett for krenkjande ord eller handlingar som mobbing, diskriminering, vald eller rasisme, skal vedkommande snarast undersøkje saka og varsle skoleleiinga, og dersom det er nødvendig og mogleg, sjølv gripe direkte inn. ** Dersom ein elev eller forelder ber om tiltak som vedkjem det psykososiale miljøet, deriblant tiltak mot krenkjande åtferd som mobbing, diskriminering, vald eller rasisme, skal skolen snarast mogleg behandle saka etter reglane om enkeltvedtak i forvaltningslova. Om skolen ikkje innan rimeleg tid har teke stilling til saka, vil det likevel kunne klagast etter føresegnene i forvaltningslova som om det var gjort enkeltvedtak.» (Kilde: Opplæringsloven) Vis mer

– Selv om rektor har fått påtaleunnlatelse og ikke ble bøtelagt, så er det en bekreftelse på at en rektor ved en skole har begått brudd på opplæringsloven i en mobbesak, sier Stians far, Ronny Åsheim til VG.

Les VGs saker om mobbing her

Etter det VG kjenner til, er ikke noen norsk rektor eller skoleleder tidligere dømt eller gitt straffskyld for brudd på opplæringsloven, paragraf 9 a (ofte kalt mobbeloven). I andre mobbesaker der noen er dømt, er det som regel kommunen som har fått reaksjonen fra politi- og rettsvesenet.

– Denne reaksjonen fra Midtre Hålogaland Politidistrikt mot en rektor, er meg bekjent helt unik. Hittil er det ingen skoleleder som er holdt strafferettslig ansvarlig for mobbing på norske skoler etter opplæringsloven paragraf 9-a, sier leder Irma Marie Rustad i foreningen Mobbing i skolen.

Hun mener at reaksjonen mot rektoren i Narvik gir en en viktig signaleffekt til andre skoleledere.

Også Djupedal-utvalget som tidligere i år la frem sine forslag om hvordan regjeringen bør skjerpe kampen mot mobbing, vil videreføre muligheten for at skoleledelsen kan straffes dersom opplæringsloven ikke følges mot mobbing. Vanligvis er det kommunene som skoleeiere som må stå til ansvar for mobbingen.

I en mobbedom fra 2012 ble Kristiansand kommune som skoleeier dømt til å betale millionerstatning til en elev som hadde blitt mobbet på en av kommunens skoler.

Les også:Kun 126 mobbeklager i fjor

Må fatte enkeltvedtak

Da Stians foreldre i Narvik først anmeldte brudd på opplæringsloven til politiet, resulterte det først i en foretaksbot på 40.000 kroner til Narvik kommune.

Begge foreldrene er lærere av yrke og kjenner opplæringsloven.

Påtalemyndigheten kom så til at ledelsen ved Framnes ungdomsskole hadde brutt bestemmelser i opplæringsloven som omhandler elevers psykososiale miljø, det vil si forhold som omhandler mobbing, diskriminering, vold eller rasisme.

Mobbesaker på skolene skal behandles etter regler om enkeltvedtak i forvaltningsloven, og med de rettigheter det gir blant annet til å klage på slike vedtak.

Men ifølge saksfremstillingen skjedde det ikke noe før Fylkesmannen 19. januar 2012 - etter klager fra foreldrene - hadde beordret skolen til å treffe enkeltvedtak.

Framnes ungdomsskole er på ingen måte den første skolen som ikke har opprettet enkeltvedtak i mobbesaker.

I en stor undersøkelse fra Utdanningsdirektoratet fra få år tilbake, heter det at «Skolen har en for høy terskel for å fatte enkeltvedtak i saker knyttet til det psykososiale miljøet. Skolene setter ofte i verk tiltak uten at tiltakene er konkretisert i et vedtak.»

Påklaget etter henleggelse

En tidligere anmeldelse av rektoren ble først henlagt av politiet, men deretter påklaget av Stians foreldre. Politiet tok så selv overfor statsadvokaten initiativ til at henleggelsen mot rektoren ble omgjort, noe statsadvokaten sa seg enig i.

Statsadvokaten overlot til Midtre Hålogaland Politidistrikt å avgjøre reaksjonsform mot rektoren; med forelegg, bot eller påtaleunnlatelse.

Resultatet ble altså påtaleunnlatelse.

Både Stian og hans far Ronny Åsheim, understreker at de ikke bærer nag til noen av mobberne som i sin tid utsatte Stian for mobbingen på skolen.

– Dette er ene og alene rektors og skoleledelsens ansvar. Derfor er det så viktig at denne dommen nå er rettskraftig og ansvaret plassert. Vi tror og håper også andre elever, foreldre og rektorer kan se at det faktisk nytter å anmelde mobbesaker til politiet, sier Ronny og Stian Åsheim til VG.

Rektor Gunnar Gamst ved Framnes ungdomsskole, er kjent med at VG vil omtale saken. Men han ønsker ikke å medvirke med sine kommentarer til at han er ilagt straffskyld.

– Det vil jeg overhodet ikke kommentere, sier Gunnar Gamst til VG.

Publisert: 08.06.15 kl. 07:42 Oppdatert: 08.06.15 kl. 12:56