Politiet og kemneren i Oslo kom på uanmeldt kontroll til tre Cutters-frisørsalonger i juni og krevde utskrift av siste kvittering og timelistene på papir. De ansatte skrev ut kvitteringen, men ikke timelistene – rett og slett fordi Cutters ikke har printer i salongene sine.

Nå har daglig leder Andreas Kamøy i Cutters fått brev av Skatteetaten med varsel om et overtredelsesgebyr på 11.300 kroner. Etaten vurderer å gi boten fordi «det ikke var mulig å skrive ut personallister» da kontrollen pågikk.

– Vi kommer ikke til å betale en bot til staten fordi vi ikke har printere i salongene våre. «Printeplikt» er utrolig gammeldags, vi synes dette er tøysete regler – og de er nødt til å endres. Cutters og andre norske bedrifter bør kunne levere de opplysningene myndighetene ønsker i et elektronisk format. Vi kommer nå til å gå i dialog med Skatteetaten for å forklare at det faktisk finnes gode digitale løsninger, sier Kamøy.

Cutters Frisørkjede startet i Bergen i 2015 av Kristian Solheim og Andreas Kamøy.

Har over 100 salonger i Norge, Sverige og Finland, med til sammen 430 ansatte frisører og en administrasjon på 25 personer. Klippet i 2019 for første gang over en million kunder.

Omsatte for 232 millioner kroner i 2019 og fikk et resultat før skatt på 8,4 millioner kroner i Norge. I Sverige og Finland var omsetningen på til sammen 14 millioner kroner, mens resultat før skatt omtrent endte på minus ni millioner kroner.

«Henger ikke med i tiden»

– Vi har ikke printer i salongene, og kommer heller ikke til å skaffe oss det, sier han.

Bakgrunnen for konflikten er forskriften for bokføring som sier at personallister skal kunne skrives ut umiddelbart og på papir. Dette går frem av forskriftens paragraf 8-5-6.

«Personallisten skal gi en oversikt over personer som arbeider i virksomheten, herunder også ulønnet og innleid personale. Personallisten skal angi den enkeltes navn og fødselsnummer eller D-nummer», heter det blant annet.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Kamøy på sin side mener forskriften er utdatert, og at den ikke henger med i tiden.

For å hindre svart arbeid

Astrid D. Tveter, seksjonssjef i rettsavdelingen i Skatteetaten, sier at de ikke kommenterer enkeltsaker. På generelt grunnlag svarer hun at formålet med regelverket rundt personallister er å begrense svart arbeid, uregistrerte ansatte og å oppnå likere konkurransevilkår.

Bakgrunnen for kravet om at personallisten skal kunne skrives ut på papir, er at man ved kontroll skal kunne dokumentere at listen er fullstendig og løpende utfylt, og at det ikke skal være mulig å registrere føringer i personallisten i etterkant.

Tveter legger til at det er etablert praksis at dersom personallistesystemet kan produsere en rapport direkte fra systemet til umiddelbar oversendelse til kontrollørene, har det vært akseptert som alternativ til papirutskrift.

– Likestilling av digitale muligheter med papir er en løpende prosess i forenklingsarbeidet med lovverket, sier hun.

(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.