UENIGHET: Det blir oppvask i Arbeiderpartiet etter det dårligste valget på 16 år. Flere kilder forteller om sand i partiets valgkampmaskineri.

Valget 2017

Etter entusiastisk nedtelling ble det stille som i graven da den første valgdagsprognosen ble lagt fram på Arbeiderpartiets valgvake i Folkets Hus.

– Vi må gå i oss selv. Hvis dette står seg, så er det for dårlig, sa nestleder Trond Giske etter å ha sett prognosen med borgerlig flertall.

Da Klassekampen gikk i trykken i går, var det helt åpent om Norges statsminister de neste fire årene skal hete Jonas Gahr Støre eller Erna Solberg. Den siste prognosen viste likevel at Ap lå an til å få 27,5 prosent – som er partiets dårligste valgresultat siden katastrofevalget i 2001.

Men uansett valgresultat er det klart at det går mot oppvask og selvransakelse i Arbeiderpartiet. For Ap er ikke vant med å miste tusenvis av velgere underveis i en stortingsvalgkamp.

I år har det vært sand i Aps ellers velsmurte valgkampmaskineri. Flere kilder oppgir at de er svært misfornøyde med valgkampen partiet har ført.

I ledelsen har Trond Giske hatt et særskilt ansvar for valgkampen og valgkampstrategien. Han slår fast at Ap nå må evaluere valgkampen.

– Vet du allerede nå om det er noe dere burde gjort annerledes?

– Ja, det har vi noen tanker om, men det må organisasjonen få være med på å evaluere i tida framover.

Aps valgoppslutning: • 2013: 30,8 prosent • 2009: 35,4 prosent • 2005: 32,7 prosent • 2001: 24,3 prosent • 1997: 35,0 prosent • 1993: 36,9 prosent • 1989: 34,3 prosent

Strategi-misnøye

Bakgrunnstall har vist at partiet har mistet velgere til begge sider. Internt i partiet spriker forklaringene på hva som har sviktet underveis.

Kilder Klassekampen har snakket med, peker blant annet på:

• Listhaug. Utspillet om «et kaldere Norge» og kampen mot innvandrings- og integreringsminister Sylvi Listhaug (Frp) blir av flere beskrevet som en tabbe. Kritikere mener utspillet førte til økt oppmerksomhet til Frp og demobiliserte egne velgere. Tilhengere av oppgjøret peker på at Frp var fullmobilisert, og at målet med utspillet var å svekke Venstre og KrF.

• Sentrumsflørt. Flere er misfornøyde med Aps flørt med KrF og til dels Venstre. Kritikerne argumenterer med at Aps velgere ikke liker disse partiene.

• Valgkamp­maskineriet. En del mener at den praktiske gjennomføringen av valgkampen har vært dårlig organisert og ledet.

• Skatt. Flere mener at partiet ventet altfor lenge med å gi et tydelig svar på hva de 15 milliarder kronene i økt skatt skal gå til.

– Mange jeg har snakket med, har spurt om hvor mye mer de må betale i skatt med Ap, selv om de har lav lønn. Vi har et avklart skatteopplegg og lover at de som tjener under 600.000 kroner ikke får skatteøkninger, men tvert imot skatteletter. Likevel har Frp og Høyre skapt et inntrykk at skatten skal økes for alle, sier AUF-leder Mani Hussaini.

– Det har gjort at vi kanskje ikke har nådd helt fram med budskapet vårt.

Roser grasrota

Klassekampen snakker med partisekretær Kjersti Stenseng før valgresultatet er klart, og hun understreker at det er for tidlig å evaluere valgkampen nå, men sier:

– Det har vært en litt spesiell valgkamp. De store politiske sakene har ikke preget ordskiftet. Det har vært målinger, strategi og personer, og mest debatt om valgkampen. Det gjør det vanskelig å trenge gjennom med budskapet, men det gjelder jo uavhengig av parti.

– Uavhengig av parti?

– Det er en utfordring for alle politiske sider. Men denne valgkampen har vi sett at det har vært enklere å mobilisere på enkeltsaker, sier Stenseng og viser til MDGs miljøkamp og Rødts kamp mot «velferdsprofitører». Og Arbeiderpartiet er ikke et enkeltsaksparti, vi er et bredt folkeparti for hele landet.

politikk@klassekampen.no