«Alle» faginstanser og miljøorganisasjoner er enige om at biodrivstoff er avgjørende for å kutte CO2-utslipp fra transportsektoren, på både kort og lang sikt. Selskapene som selger drivstoff er også det. Problemet er at slett ikke alt biodrivstoff er miljøvennlig eller kutter utslipp.

Den palmeoljebaserte biodieselen som får godkjentstempel som «bærekraftig» i Norge kan ha ført til skjulte klimagassutslipp tilsvarende 2 millioner tonn CO2. Det er 20 prosent av utslippene fra veitrafikken i 2015 (SSB).

Eksperter på feltet er ikke unisone om hvor klimaskadelig palmeolje-dieselen er. Estimater rangerer fra utslipp tilsvarende vanlig diesel, til tre ganger høyere utslipp enn vanlig diesel. Dette er biodiesel som kommer fra plantasjer i Øst-Asia, hovedsakelig Indonesia og Malaysia (90 prosent). Årsaken er at regnskog ødelegges i disse landene for å gjøre plass til biodiesel-plantasjer for utvinning av palmeolje.

To tredeler av regnskogen som hugges ned for å dekke etterspørsel etter palmeolje vokser ifølge Regnskogfondet på myr. Myra «låser ned» store mengder karbon i form av døde planter. Når myra dreneres for vann for plantasjedrift, slippes karbonet ut som CO2 og andre klimagasser fordi den oppgravde torva råtner i kontakt med luft. I tillegg er regnskogen er hjem for et utall dyr, insekter og bakterier.

Bærekraftig palmeolje med jugekors

Det er imidlertid ikke slik at all palmeoljeproduksjon er direkte regnskogfiendtlig eller klimaskadelig. Alle plantasjene er ikke satt på ødelagt myr og regnskog. Plantasjene som er lagt på vanlig mark får «godkjentstempel» som bærekraftig biodiesel. 98 prosent av biodieselen som ble solgt i Norge i fjor er stemplet som bærekraftig. 317 millioner liter av denne var palmeolje-basert, nær en dobling fra året før. Inn kommer problem nummer to:

Det er utrolig vanskelig å vite om den bærekraftige palmeolje-dieselen du kjøper (ja, den er blandet i den vanlige dieselen i pumpa) kan ha skadet klimaet indirekte.

For eksempel kan oljepalmeplantasjen være plassert på et område som tidligere produserte mat. Bøndene må da finne et nytt område, og kan ende opp med å fjerne regnskog for å lage ny matplantasje. Det er ikke bare fortrengte bønder dette gjelder. Hvis bøndene for eksempel dyrker bærekraftige oljepalmer hvor de selger palmeoljen til sjokoladefabrikker, men finner ut at de vil selge oljen til biodrivstoffprodusenter i stedet fordi de betaler bedre, så må sjokoladefabrikken finne nye palmeolje-leverandører – noen som kanskje ødelegger en myr for å etablere seg der.

40 kvm regnskog per nordmann

Regnskogfondet lener seg på biodrivstoff-ekspert Chris Malins. Han har laget to rapporter (denne og denne) på oppdrag fra organisasjonen, og laget en modell som sier hvor mye regnskog den økte etterspørselen etter palmeolje-diesel fra Norge indirekte kan ha fortrengt. Det er 220 kvadratkilometer. Etterspørselveksten fra Norge i 2017 alene kan etter denne modellen ha forårsaket 133 kvadratkilometer.

Vi tar det i fotballbaner: 19 000 for veksten i fjor, og godt over 31 000 baner for etterspørselen totalt. Eventuelt 40 kvadratmeter per innbygger i Norge.

Mengden avskoging som faktisk skjer er et resultat av antall ulike faktorer, for eksempel planlegging for fremtidige markeder, og faktorer som at palmeoljeplantasjer tar rundt 5 år for å modne. Å regne seg fram til konkrete kvadratkilometer er derfor en teoretisk øvelse.

— Dette er i høyeste grad estimater, men jeg synes det er innenfor å presentere det slik. Basert på rapportene fra EU og landbruksstatistikk mener jeg det er rimelig å anta at en stor andel av palmeolje-diesel kommer fra nye områder, sier Malins til Filter Nyheter.

Hans modell bygger på at 60 prosent av ny produksjon på grunn av økt etterspørsel etter palmeolje vil skje i nye områder. Halvparten av de nye områdene vil være i nedhugget regnskog.

Ikke all palmeolje er dårlig

Det finnes oljepalmedyrkere som etablerer seg på landområder som ligger brakk, for eksempel på jord som er ødelagt av mange års hardt landbruk. Oljepalmen er litt av et løvetannbarn, den klarer seg under vanskelige forhold. Slike plantasjer sender ikke bønder på leting etter dyrkbar mark andre steder.

Tilbake til problemet: Det er så vanskelig å finne ut om den godkjentstemplede palmeolje-dieselen indirekte ødelegger regnskog og myr at det ikke finnes en skikkelig oversikt over dette. Det nærmeste EU har kommet er å noen generelle regnestykker, eller faktorer, som man kan bruke for å beregne hvor stor andel av den godkjentstemplede palmeolje-dieselen det er risiko for at har fått andre produsenter, som ikke har noe med den spesifikke palmeoljeprodusenten å gjøre, til å skade regnskog. Det kalles indirekte utslipp.

Så kan man jo spørre seg om det er riktig å laste biodrivstoff-produsenter som har sitt på det rene for at andre aktører, for eksempel matbransjen, ikke holder seg på matta. Biodiesel-entusiaster mener problemet må løses ved at alle aktører i verden får samme krav til bærekraft. Malins mener det ikke er veien å gå for palmeolje.

— Bærekraftig palmeolje letter ikke trykket på regnskogen. Hvis den gode oljen kommer til Norge, blir det dårlige solgt andre steder. Hvis alle krevde bærekraft for alt, så ville det hatt noe å si. Hvis verden var perfekt…

Vi kan ha forårsaket 2 millioner tonn klimagassutslipp

EUs beregninger fra 2011 sier at det er mulig vi indirekte skaper klimagassutslipp tilsvarende godt over 1,5 kilo CO2 per liter planteoljebasert biodrivstoff vi fyller på tanken. I 2015 fikk EUs «regjering», EU-kommisjonen, en rapport, kalt Globiom-modellen, om hva risikoen for indirekte klimagassutslipp er for palmeolje-diesel spesielt. Den viste risiko for utslipp mer enn firegangeren av EUs tall for plantebasert biodrivstoff generelt. Forskerne beregnet at den bærekraftige palmeolje-dieselen risikerer at vi slipper ut klimagasser tilsvarende over 7 kilo CO2 per liter palmeolje vi fyller på tanken. Amerikanerne har også regnet på dette (EPA, det amerikanske miljødepartementet), og landet et sted midt imellom, på 3 kilo per liter.

I fjor kjøpte vi ifølge Miljødirektoratet 317 millioner liter palmeolje-diesel til Norge. Det betyr at vi i verste fall risikerer å ha skapt klimagassutslipp gjennom kjøp av palmeolje-diesel tilsvarende godt over 2 millioner tonn CO2 i fjor, i beste fall en halv million tonn. Det amerikanske miljødirektoratets midt-i-mellom-estimat tilsier tett på en million tonn.

EUs mest konservative modell tilsier altså at det er risiko for at palmeoljen vi fylte på tanken i fjor førte til avskoging og myrødeleggelser i verden med klimagassutslipp tilsvarende det norsk olje- og gassektor pluss kunstgjødsel-produsentene klarte å kutte i utslipp fra 2015 til 2016 (Miljødirektoratet). «Verste falls-beregningen» tilsvarer halvparten av utslippet fra det norske landbruket i 2016 (SSB).

Chris Malins mener det er sistnevnte modell som bør vektlegges.

— EPAs modellering gir et resultat mellom de store EU-studiene, men dette betyr ikke at alle modellantagelsene er moderate. EPA mottok et meget stort antall kommentarer som utfordret noen av forutsetningene, og prosjektet har aldri blitt fullført, sier han.

Ifølge Miljødirektoratet bidro det totale biodiesel-salget til å kutte utslipp tilsvarende 1,2 millioner tonn i fjor. Risikoen er altså at indirekte utslipp fra palmeolje gjorde at de totale, globale utslippene fra Norges biodrivstoff-satsing ble 1 million tonn i fjor.

Miljødirektoratet ombestemte seg

Miljødirektoratet ville på forespørsel fra Filter Nyheter først ikke oppgi hvorvidt direktoratet hadde regnet på risiko for indirekte utslipp på fjorårets biodieselsalg, men valgte fire dager etter salgstallene var publisert likevel å legge ut beregninger for indirekte utslipp. Filter Nyheter er kjent med at direktoratet diskuterte om det skulle publisere disse beregningene, og valgte altså først å ikke gjøre det.

I direktoratets beregninger er all plantebasert biodiesel tatt med, ikke bare palmeolje. Direktoratets estimater baserer seg på EUs mest konservative modell, og utregningene viser at det er en risiko for at norsk etterspørsel etter plantebasert biodrivstoff kan ha ført til indirekte utslipp tilsvarende 860 000 tonn CO 2.

(I rapportene regnes utslippet i energitetthet. Filter Nyheter har regnet om tallene til liter i de ulike rapportene, siden det er slik Miljødirektoratet oppgir biodiesel-salget. Og selvfølgelig fordi liter er lettere å fatte enn megajoule. Hvis du er nysgjerrig på regnestykkene våre kan du se på dem i bunnen av saken).

Usikker metode

Det er kontroverser rundt måten å beregne indirekte utslipp på. Flere aktører kritiserer modellene, som er store makroøkonomiske modeller med en rekke faktorer, for å være altfor usikre.

— Modeller for arealbruksendringer er komplisert, og selv små endringer i forutsetningene man putter inn i modellene kan føre til betydelige endringer i resultatene, sier Malins.

Samtidig er det, i alle fall i Norge, relativt anerkjent at palmeoljeproduksjon i Sørøst-Asia både direkte og indirekte fører til avskoging.

— Økningen i etterspørselen etter palmeolje skaper avskogning – noe har allerede skjedd, noe vil komme. Selv en liten mengde regnskogstap og torvdrenering gir store CO2-utslipp. Derfor er utslippsberegningene for biodiesel av palmeolje konsekvent høye, sier Malins, med henvisninger til Globiom-modellen fra 2015.

EUs gamle modell fra 2011 er den som fortsatt er i bruk i EUs regelverk. Den tar ikke høyde for hvilket land risiko-biodrivstoffet kommer fra. Men er det palmeolje fra Indonesia, så er risikoen for at det skjer indirekte avskoging mye større enn om det er rapsolje fra et land hvor myndighetene forvalter skog og myrer strengt. Palmeolje-dieselen solgt i Norge i fjor var i hovedsak fra Indonesia.

Utregninger:

EU ILUC (2011): 55 gram CO2-ekvivalenter per megajoule (MJ). 1 liter palmeolje inneholder 30,53 megajoule. 55 g x 30,53 MJ = 1 679 gram. Palmeolje solgt i fjor: 317 millioner liter. 1679 g x 317 000 000 = 532243000000 gram, eller 532 243 tonn CO2-ekv.

Globiom ILUC (for EU-kommisjonen, 2015): 231 g CO2-ekvivalenter x 30,53 MJ = 7052.43 g x 317 mill ltr = 2.2356203e+12 gram, eller 2,2 millioner tonn CO2-ekv.

EPA (det amerikanske «miljødirektoratet»): 102 g CO2-ekvivalenter x 30,53 MJ = 3114.06 g x 317 mill ltr = 987157020000 gram, eller 987 157 tonn CO2-ekv.

* Filter nyheter har brukt verdi for MJ/L for palmeolje, hentet fra malaysiske myndigheter. Miljødirektoratet har brukt 33 MJ/L i sin beregning, hentet fra EU fornybardirektiv.