De gamles penger

1. apr. 2014 13:53 Sist oppdatert 1. april 2014

Ruter vurderer å fjerne rabatten for pensjonister. Foto: Mats Bleikelia MATS BLEIKELIA

Ingen aldersgruppe er rikere enn pensjonistene. Dersom velferdsstaten skal overleve må vi bremse økningen i overføringene til denne gruppen.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Forrige uke vakte det oppsikt at Oslos kollektivselskap Ruter vurderer å ta vekk rabatten for pensjonister. Men som Aftenposten og jeg senere har påvist, er det ingen gruppe som har mer penger enn alderspensjonistene. En gjennomsnittlig pensjonisthusholdning har 700.000-800.000 i banken når gjelden er trukket fra, mens de fleste andre har betydelig mer gjeld enn innskudd.

I løpet av de siste tiårene har pensjonistene gått fra å være relativt fattige til å bli landets rikeste gruppe. Ikke alle er som paret som alltid flyr businessklasse, for så å få honnørrabatt på toget hjem, men det er også få av de minstepensjonister som virkelig har dårlig råd, og som eldreaktivister alltid skyver foran seg.

Det er ikke lurt å behandle en hel gruppe som svak, bare fordi noen i gruppen er det.

Flere undersøkelser viser at veldig få gamle selv synes de har dårlig råd, og langt færre enn i yngre aldersgrupper.

Har råd

De aller fleste gamle har altså råd til å betale samme pris som andre, men jeg forstår jo at de kjemper for å beholde en særfordel, selv om tidene har forandret seg.

Norge har gjennomført en pensjonsreform, som vil redusere utgiftsøkningen fremover noe, men fremdeles vil pensjonssystemets utgifter øke mer enn i nesten noe annet land. De som pensjonerer seg fremover vil ha opptjent enda mer pensjon enn i dag, og mange av dem vil ha brukt tiden etter at barna har flyttet hjemmefra til å legge seg opp formue.

De eldre vil bli enda rikere sammenlignet med andre grupper, og er i ferd med å øke sitt forbruk betraktelig.

Flott, men det offentlige må ikke bidra så sterkt til dette at det truer andre gruppers velferd.

Bidrar ikke selv

Fremskrittspartiet sto utenfor pensjonsforliket, og fremstår konsekvent som talsmenn for kravstore eldre. Det er ikke så rart. Pensjonistene er Fremskrittspartiets viktigste velgergruppe. Carl I. Hagen har til og med gått til rettssak mot staten, fordi hans stortingspensjon på over en halv million i året gis et litt mindre «lønnspålegg» hvert år enn det de som jobber får. Slik er det også i Folketrygden.

Vi burde gått lenger – pensjonen burde bare inflasjonsjusteres. Det er rimelig at pensjonistene ikke får ta del i den økte verdiskapingen, siden de selv ikke bidrar til den.

Frp har også mast seg til en unødvendig økning i pensjonene. I dag får gifte og samboende noe mindre i minstepensjon/garantipensjon – den alle får, selv om de ikke har jobbet en time — enn enslige, rett og slett fordi de som bor sammen har betydelig lavere utgifter. Dette vil Frp ha slutt på, og fikk Høyre med på å tette noe av gapet i regjeringserklæringen.

Utgiftene til helse og eldreomsorg kommer til å øke betydelig fremover, ikke minst fordi fremtidens gamle ikke vil ta til takke med dagens standard på eldreomsorgen.

Dersom velferdsstaten skal forbli bærekraftig, og skattetrykket for de som jobber ikke skal bli alt for høyt, må vi derfor begrense økningen i pengeoverføringene til en gruppe som allerede klarer seg godt økonomisk.

Det er viktigere å tette de hullene i tjenestetilbudet til de eldre som fremdeles finnes.

Mer fra Internrevisjonen:

«

Les også Det er flinkisene som råder grunnen på norsk venstreside

»

Fakta Fakta Hver onsdag skriver Jan Arild Snoen og Mímir Kristjánsson i Aftenposten om norsk politikk. Snoen kritiserer høyresiden, mens Kristjánsson kritiserer venstresiden. Jan Arild Snoen (født 1964) er kommentator i det liberalkonservative tidsskriftet og nettstedet Minerva. Han har utgitt bøker om Carl I. Hagen, liberalisme og globalisering. Snoen er menig medlem i Høyre og jobbet fra 1987 til 1992 for Frp. Mímir Kristjánsson (født 1986) er redaktør i Manifest Tidsskrift, tidligere leder i Rød Ungdom og har vært journalist i Klassekampen. Han er også forfatter. Vis mer