På nytt brygger det til strid i borgerlig leir om statsstøtten til den omstridte organisasjonen Human Rights Service (HRS).

Skru På Lyd Error Error ForsVARER: Her forsvarer Jon Helgheim (Frp) bruken av ordet «snikislamisering». Video: Steinar Suvatne og Emilie Rydning. Vis mer

Fredag slo Høyre-profiler fast overfor Dagbladet at støtten burde kuttes i statsbudsjettet for 2021, nå som Frp er ute av regjering. Nå kommer svaret fra Fremskrittspartiet - i form av en advarsel:

- Vi vil aldri akseptere at støtten til Human Rights Service kuttes med mindre det samme skjer med alle de politisk korrekte organisasjonene som opererer på det samme feltet, sier Frps innvandringspolitiske talsperson Jon Engen-Helgheim til Dagbladet.

- Provokasjon

Han sier Frps prinsipielle holdning er at all statsstøtte på dette området burde fjernes.

- Først da ville det være snakk om ekte frivillighet. Men inntil det skjer, må alle behandles likt. Å bare fjerne støtten til HRS vil være å kneble en kritisk røst, den eneste med et syn på innvandring og integrering som avviker fra det alle andre har, sier han.

Dersom de tre gjenværende regjeringspartiene ender opp med å fjerne støtten til HRS når forslaget til statsbudsjett legges fram i oktober, vil reaksjonene i Frp bli sterke:

- Det vil bli ansett som nettopp det det er: En provokasjon mot Frp, sier Engen-Helgheim.

- Et underbruk

Dagbladet-journalist og forfatter Gunnar Ringheim har skrevet boka «Rett fra levra» om Fremskrittspartiet. Der beskriver han båndene mellom partiet og de to sentrale skikkelsene i HRS, Hege Storhaug og Rita Karlsen.

I 2013, en måned før stortingsvalget som skulle sende Frp i regjering med Høyre, la partiet fram en rapport om innvandringens betydning og konsekvenser for det norske samfunnet.

Storhaug og Karlsen var begge del av det såkalte bærekraftsutvalget i Frp, som sto bak rapporten.

«Så godt som hele Frps innvandringsprogram er hentet fra Human Rights Service. Til tross for at Frp har kopiert omtrent alt vi har sagt og gjort, så betraktes vi likevel som et underbruk av dem. Men det er vel heller Frp som er et underbruk av oss på dette feltet», er Rita Karlsen i HRS sitert på i boka til Ringheim.

I boka fra 2016 forteller Hege Storhaug at flere avis- og nettkronikker signert av sentrale Frp-profiler, i realiteten ble skrevet av HRS. Hun nevner tidligere Frp-nestleder Per Sandberg og tidligere innvandringspolitisk talsperson Per-Willy Amundsen som eksempler.

Rita Karlsen røper også i boka at hun våren 2015 fikk tilbud fra Sandberg om å bli hans politiske rådgiver på Stortinget.

«Jeg takket ja. Men etter en stund kom det kontrabeskjed. Noen hadde tydeligvis snakket sammen, det virket som om Per var ukomfortabel da han fortalte meg at han måtte ansette en annen», sier Karlsen i boka.

Ansettelsen ble stoppet av partileder Siv Jensen, ifølge boka.

Vil fjerne støtten

I fjor brøt det ut full krangel da kunnskaps- og integreringsminister Jan Tore Sanner (H) kuttet 500 000 kroner fra overføringen på 1,8 millioner til stiftelsen.

Saken endte med at HRS fikk tilbake den halve millionen, mot at en rekke andre organisasjoner fikk ekstra bevilgning. Nå tar røster i Høyre til orde for omkamp om HRS-støtten:

- Jeg mener det samme uavhengig av hvem som sitter i regjering. Støtten til HRS har tidligere blitt foreslått kuttet av Høyre i regjering, og i en tid med strammere økonomiske rammer mener jeg fortsatt at støtte til HRS ikke bør prioriteres, sier Lene Westgaard-Halle (H) til Dagbladet.

7 000 underskrifter

Også Unge Høyre vil fjerne støtten til HRS, og forventer at det skjer når statsbudsjettet for 2021 presenteres til høsten.

- I et statsbudsjett lagt fram av Høyre, KrF og Venstre må støtte til HRS være borte. Det er Frp som absolutt vil beholde den støtten år etter år, da får de selv forsøke å forhandle den inn på bekostning av noe annet, sier Unge Høyre-leder Sandra Bruflot til Dagbladet.

Som Filter Nyheter skrev i fjor, hadde HRS et overskudd på over 900 000 kroner for regnskapsåret 2018.

Justisdepartementet mottok denne uka en underskriftskampanje mot HRS. «Nok er nok! Kutt statsstøtten til Human Rights Service (HRS)!» samlet inn i alt 7000 underskrifter mot stiftelsen.

Mæland taus

Bevilgningene til HRS er flyttet inn under ansvarsområdet til justisminister Monica Mæland (H).

- Spørsmålet gjelder et budsjett som ikke er framlagt og ikke er vedtatt. Hvordan statsbudsjettet for 2021 blir, kommer jeg ikke til å kommentere, sier hun til Dagbladet.

- Hva synes du om HRS?

- Jeg kommer ikke til å kommentere noe utover at vi gjør våre vurderinger og prioriteringer i statsbudsjettet, som kommer i oktober. Men generelt er det jo ikke sånn at vi over statsbudsjettet bare tildeler til lag, foreninger, organisasjoner og institusjoner som vi liker eller er enige med. Vi har et mangfold, og vi har ytringsfrihet.

- Sier du dette fordi du ikke selv deler oppfatningene til Hege Storhaug og Rita Karlsen?

- Ja, det gjør jeg åpenbart ikke. Men det gjelder jo mange organisasjoner. Det skal ikke være avgjørende for våre vurderinger og prioriteringer, sier Mæland.

Avtale ut året

Høyres Mudassar Kapur er nyslått leder av finanskomiteen. Han vil få regjeringens budsjettforslag i fanget i høst. Det blir hans jobb å bidra til at forslaget får Frp’s støtte og slik sikres flertall på Stortinget.

Han vil ikke selv si hva han mener om pengestøtten til HRS, utover å slå fast at det neppe blir aktuelt å kutte støtten midt i året - under behandlingen av revidert nasjonalbudsjett i juni.

- Budsjettavtalen gjelder for hele året. Hva som skjer i 2021 vil jeg ikke spekulere på. Det tar vi når det kommer, sier han.