– Årsaken til at folketallet holder seg litt stabilt, er kort og godt innvandring fra utlandet, forklarer seniorrådgiver i SSB, Anders Sønstebø. Foto: SSB

– Det som gjør at det ser litt skummelt ut, er at det er en stor andel eldre i de samiske områdene, sier Anders Sønstebø, seniorrådgiver i SSB til NRK.

– Når du da kombinerer det med at fødes færre barn per kvinne, og at levealderen er litt kortere, ser det ut som om det er litt dårlige utsikter.

Folketallet i de samiske områdene nord for Saltfjellet står på stedet hvil. Etter en langvarig nedgang stabiliserte innbyggertallet seg i de samiske områdene fra 2011, ifølge SSBs rapport.

Per januar i fjor bodde det 55 544 personer i de såkalte samiske områdene i Norge (se faktaboks).

– Årsaken til at folketallet holder seg litt stabilt, er kort og godt innvandring fra utlandet, forklarer Sønstebø.

STN-områder i Norge nord for Saltfjellet (blå). Kilde: SSB og kartdata fra Kartverket. Foto: SSB/Kartverket

SSB-rapporten viser at:

Andelen 60 år og eldre er på over 30 prosent i de samiske områdene mot litt over 20 prosent i resten av befolkningen

Forventet levetid er to år kortere enn blant resten av befolkningen

Fruktbarhetstallene er lavere

Andelen høyere utdanning er lav, særlig for menn i de samiske områdene, men det er store lokale forskjeller

Færre barn får samisk språkopplæring i barnehagen

Antallet barn som får all undervisning på samisk i grunnskolen og på videregående har holdt seg stabilt, men nå har stadig flere samisk som andrespråk, og ikke førstespråk

Befolkning i STN-området 200-20017 etter innvandrerkategori. Foto: SSB

– Må gjøre noe med kommuneøkonomien

Sametingspresident Aili Keskitalo kjenner godt til at de samiske lokalsamfunnene, spesielt langs kysten av Nord-Norge, sliter med fraflytting. En av grunnene er at næringsgrunnlaget forsvinner.

Ifølge sametingspresident Aili Keskitalo bidrar Sametinget blant annet med programmer for samisk reiseliv og kulturnæringer for å bidra til vekst som kan utvikle lokalsamfunnene, men at de mangler virkemidler til å gjøre en virkelig stor forskjell. Foto: Håkon Mosvold Larsen / NTB scanpix

– I tillegg må mange ungdom i samiske samfunn flytte bort for å få en utdanning. Da skjer det ofte ting i livene deres, som gjør at de ikke flytter tilbake.

Sametingspresidenten sier det likevel er positivt at folketallet har stabilisert seg i flere samiske samfunn.

– Så selv om de ikke går opp, så er det tross alt en slags seier at de ikke går ned, sier hun.

Ifølge Keskitalo bidrar Sametinget blant annet med programmer for samisk reiseliv og kulturnæringer for å bidra til vekst som kan utvikle lokalsamfunnene, men at de mangler virkemidler til å gjøre en virkelig stor forskjell.

– Vi må gjøre noe med kommuneøkonomien slik at lokalsamfunnene kan tilby tjenester, arbeidsplasser, barnehageplasser og skoletilbud, slik at det blir attraktivt å bo på bygda.