MEDFØDT: Arvede penger dominerer bankkontoene til landets rikeste. De unge norske arvingene er blant de rikeste i verden.

økonomi

En gjennomgang av skattelistene for 2015 viser at 74 av de 100 med høyest ligningsformue er arvinger. Av de 53 som har formue på mer enn én milliard, er 38 arvinger.

– Blant de rikeste er arv veldig viktig. Jo nærmere formuestoppen, jo mer avgjørende er arv, men arv er selvfølgelig også viktig lenger ned på formueslistene, sier Marianne Nordli Hansen, professor ved institutt for sosiologi og samfunnsgeografi på Universitetet i Oslo.

Dagens Næringsliv gjorde en gjennomgang for skattelistene i 2014, og da var 71 av de 100 med høyest ligningsformue arvinger.

Arvinger: • 74 av de 100 med høyest ligningsformue i skattelistene for 2015, ble født inn i familier med svære formuer. • Klassekampens gjennomgang er basert på en tilsvarende liste som Dagens Næringsliv lagde i fjor med utgangspunkt i skattelistene for 2014. • Skattelistene er foreløpige, og opplysningene kan derfor endre seg fram til den endelige likningen. Kilde: Skattelistene, Dagens Næringsliv, Kapital, proff.no samt diverse medieoppslag.

Unge superrikinger

– De unge arvingene på lista er blant de rikeste på sin alder i hele verden. Det er et ganske interessant fenomen med tanke på hvor lite land Norge er. Her deler man tydeligvis ut penger til arvinger tidligere, og man må anta at det har med beskatningen å gjøre, sier Hansen.

Landets nest rikeste er født i 1993 og heter Gustav Magnar Witzøe. Han er oppført med en ligningsformue på nesten ti milliarder kroner.

Ifølge E24, ble familieformuen overført han fra faren, oppdrettskongen Gustav Witzøe, for å slippe arveskatt.

Andre unge arvinger er døtrene til en annen arving, Johan H. Andresen. Alexandra Gamlemshaug Andresen og Katharina Gamlemshaug Andresen er født i 1996 og 1995 og er oppført med en ligningsformue på sju milliarder hver.

Ifølge bladet Forbes er disse tre ungdommene alle på topp fem-lista over verdens yngste dollarmilliardærer.

Summert hadde de 100 rikeste en ligningsformue på 171 milliarder i 2015. Det tilsvarende tallet for de 100 rikeste i 2014 var 135 milliarder.

– Bare fra i fjor har formuene til de rikeste økt kraftig. Jo større avstanden er til de rikeste, jo viktigere blir arv ettersom det blir mer å fordele på barna, sier Hansen.

Professoren tror arvingene i enda større grad vil dominere rikinglistene i framtida.

– For et par år siden undersøkte vi formuen til personer rundt 40 år, og det viste seg at blant de rikeste har andelen med svært rike foreldre økt over tid. Dette tyder på at arv blir stadig viktigere, sier hun.

Mindre skatt

Den borgerlige regjeringen fjernet arveavgiften da de kom til makten, og har siden gradvis redusert formuesskatten.

– Vil slike skatter redusere betydningen av arv, eller ville det uansett ikke vært nok til å snu trenden?

– Disse skattene ville nok ikke forandret det store bildet, men skatt er det virkemiddelet man har dersom man vil gjøre noe med dette. På 1960-tallet var ulikheten lav og beskatningen veldig hard sammenliknet med nå, sier Hansen.

Ifølge henne er det ikke populært at arv blir stadig mer avgjørende for hvem som eier mest i landet.

– Få ønsker et samfunn der arv blir stadig viktigere. Det er bred enighet om at meritokrati er en viktig verdi, altså at evner og innsats skal lønne seg istedenfor å bli født inn i makt og rikdom.

25 endringer på lista

På topp 100-listen er det 25 navn som har kommet inn og gått ut fra i fjor.

Av de nye rikingene på lista viser Klassekampens gjennomgang at 16 av dem er arvinger, mens 9 har bygd seg opp uten å starte med en stor familieformue.

Blant de selvskapte mennene er investor Øysten Stray Spetalen og Tidemansdbrødrene som blant annet står bak sportskjeden XXL.

Ligningsverdier representerer ikke nødvendigvis reelle formuer. For eksempel har noen av arvingene ikke reell styring over formuen sin på grunn av ulike eiermodeller.

stiann@klassekampen.no