Bilbruken i Norge stagnerer etter tiår med rask vekst

I land etter land har veksten i bilbruk stoppet opp. Nordmenns bilkjøring nådde en topp i 2008. Samtidig faller andelen unge med førerkort.

Radioprofilene Silje Nordnes og Ronny Brede Aase bor langs samme bussrute og tar ofte bussen sammen til og fra jobb. - Jeg regner med å ta lappen en dag, men hittil har jeg ikke hatt noe behov for det. Av og til er det stress ikke å ha bil, men det løser seg alltid, sier Nordnes. Signe Dons

29. apr. 2014 22:11 Sist oppdatert 29. april 2014

Programlederne Silje Nordnes (29) og Ronny Brede Aase (27) tar bussen til jobben i NRK hver dag.

— Jeg har begynt på kjøreskole flere ganger opp gjennom årene, men det har alltid rent ut i sanden. Det har rett og slett ikke vært så viktig for meg med lappen. Jeg klarer meg fint uten bil, sier Silje Nordnes, programleder i P3morgen .

- Her om dagen skulle jeg hente en hylle. Da fant jeg ut at ingen jeg kjenner i Oslo, har bil. Til slutt måtte jeg få hjelp av vaktmesteren der jeg bor, sier Nordnes.

Tall Statens vegvesen har utarbeidet for Aftenposten viser at veksten i nordmenns bilkjøring har stoppet helt opp de siste seks-syv årene, etter mange tiår med rask vekst. Man ser da på bilkjøring pr. person.

Quiz: Husker du trafikkreglene?

— Det er flere tegn som tyder på at vi de senere år har opplevd en stagnasjon i nordmenns bilbruk, sier Kjell Johansen, seniorrådgiver i Statens vegvesen.

Den foreløpige toppen ble nådd i 2008, da en gjennomsnittsnordmann kjørte 8699 kilometer pr. år (se graf). Johansen sier inntekt og bilkjøring tidligere hang tett sammen.

— På 1970-tallet var det slik at en inntektsvekst på 1 prosent førte til en vekst i bilbruken på 1 prosent. Siden er denne sammenhengen mellom inntektsvekst og bilbruk blitt svakere og svakere.

Kilde: Statens vegvesen og SSB

Johansen understreker at selv om bilbruken til hver enkelt nordmann har stagnert, øker fortsatt den totale mengden bilkjøring i Norge. Grunnen er at befolkningen vokser, blant annet på grunn av høy arbeidsinnvandring.

Færre førerkort

Parallelt med at bilkjøring stagnerer, tar færre unge førerkort. I 1992 hadde 80 prosent av nordmenn mellom 18 og 24 år lappen. I 2012 hadde denne andelen falt til litt under 67 prosent, viser tall fra Statistisk sentralbyrå og Transportøkonomisk institutt (TØI).

Hverken Nordnes eller medprogramleder Ronny Brede Aase er overrasket over tallene. Aase kan ikke ta lappen på grunn av dårlig syn, men sier han uansett ikke ville hatt bil i Oslo.

— Jeg synes kollektivtilbudet i Oslo er veldig bra, og med egne kollektivfelt for bussene kommer man fort frem. Folk med bil har dessuten problemer jeg aldri trenger tenke på, som at man ikke kan finne parkeringsplass på Grünerløkka om kvelden.

Aase understreker imidlertid at en livsstil uten førerkort er betydelig mer komplisert utenfor de største byene.

- Slutten på en epoke

Stagnasjon i folks bilkjøring er ikke et eksklusivt norsk fenomen.

— I de fleste industrialiserte land har folks bilbruk sluttet å vokse. Norge er ytterligere et eksempel på dette, sier David Metz, professor ved University College i London. Den tidligere sjefforskeren ved det britiske samferdselsdepartementet ga nylig ut en bok om fenomenet som på engelsk har fått navnet «peak car».

- USA var blant landene som var tidligst ute. Der stoppet bilveksten tidlig på 2000-tallet. Men akkurat når dette inntreffer, er ikke det mest sentrale. Poenget er at det markerer slutten på en epoke i transporthistorien. Bilkjøringen har økt og økt gjennom hele 1900-tallet og frem til nå, sier Metz.

Forskere, bransjefolk og andre eksperter er uenige om hvorvidt stagnasjonen - og mange steder fallet - i bilkjøring er et varig fenomen. Metz avviser at trenden bare skyldes svak økonomisk utvikling.

— At veksten i bilkjøringen stopper opp i så mange land over så mange år, er et helt nytt fenomen. Den økonomiske krisen kan forklare noe, men ikke alt, for flere steder startet utflatningen lenge før krisen. Bilkjøringen har heller ikke tatt seg opp etter at økonomiene begynte å vokse igjen.

Flere bor i byer

Det råder mange ulike forklaringer på trenden. TØI-forsker Vibeke Nenseth trekker frem økende urbanisering som én årsak. Fire av fem nordmenn er nå bosatt i byer og tettbebygde strøk.

— Flere og flere bor i byer hvor det kan være et herk å ha bil og hvor alternativer til bilbruk ofte er ganske gode, sier hun.

Kjell Johansen i Veivesenet peker også på at folks adferd har endret seg.

- Det er bare 24 timer i døgnet, og bilbruk har fått hardere og hardere konkurranse fra andre aktiviteter. Det er ikke mange som kjører på søndagsturer lenger. Det var vanlig for noen tiår siden.

Mobil vs. mekking

Johansen får støtte av professor Metz i London. Han mener adferden særlig har endret seg blant unge menn.

Kilde: Verdensbanken og SSB Signe Dons

— Tidligere var motor en interesse i seg selv, og folk kjøpte biler og mekket på dem. Nå ser vi tegn til at kjærlighetsforholdet til bilen går mot slutten. Bilprodusentene er bekymret for at unge i større grad bruker mobiltelefoner, nettbrett og andre digitale apparater som et uttrykk for personlig stil. Å lære seg programmering og å spille dataspill i stedet for å mekke på biler, ser ut til å bli mer og mer vanlig, sier Metz.Nenseth i TØI mener det er utfordrende å vurdere hva som vil skje videre med bilkjøringen i Norge.

- "Peak car"-teorien sier at bilbruken ikke bare vil stagnere, men at den også vil begynne å falle. Det har skjedd i andre land, og vi har også sett tendenser til dette i Norge. Derfor blir spennende å følge utviklingen i årene fremover, sier Nenseth.

Metz understreker at politikerne spiller en avgjørende rolle og sier at mye vil bli avgjort av om folk bosetter seg i byer eller i bilbaserte forsteder.

— Det finnes gode økonomiske og miljømessige grunner til å satse på byer. De er positive for verdiskapingen fordi smarte hoder samles på ett sted – noe som skaper klyngeeffekter. Miljøet tjener fordi folk som bor i byer, reiser kortere distanser og kan droppe bilen og dermed slipper ut mindre CO2. I tillegg bor folk trangere og bruker mindre energi til oppvarming. Det er positivt med tanke på utslipp, sier Metz.

– Bilen vil fremdeles være svært relevant i fremtiden

Flere og flere ser på bilen som et nødvendig onde, men den er samtidig et fantastisk praktisk transportmiddel, mener NAF.

– Det er god grunn til å tro at vi har nådd en topp i bilkjøringen i Norge. Det er grenser for hvor mye bilkjøringen kan vokse og hvor mange biler en familie kan ha, sier Inger Elisabeth Sagedal, kommunikasjonssjef i NAF.

Hun avviser imidlertid at bilen har utspilt sin rolle.

– I et så variert land som Norge, er bilen helt uovertruffen for mange. Den vil fremdeles være svært relevant også i fremtiden. Man må fortsette å bygge ut veier, av hensyn til sikkerhet og fremkommelighet. Kø er dessuten kostbart for samfunnet og skadelig for det globale og lokale miljøet, sier Sagedal, som understreker at bedre veier også er viktig for kollektivtransporten.

Sagedal tror forskerne kan ha rett i at kjærlighetsforholdet til bilen er på hell.

– Tidligere snakket folk om "å bile" og da siktet de til den fine cruiseturen hvor kjøringen selv var en viktig del av det. Dette er det få som sier i dag. Folk ser i større grad på bilen som et nødvendig onde, men innser samtidig at den er et fantastisk praktisk transportmiddel.

Fakta «Peak car» Teori som stipulerer at bilbruken pr. person har nådd toppen i vestlige land og vil begynne å falle.Bilkjøringen pr. person har vist en fallende trend i en rekke rike land, blant dem USA, Storbritannia, Frankrike og Japan. I Norge nådde bilkjøringen pr. person en foreløpig topp i 2008.Andelen nordmenn mellom 18 og 64 år med førerkort har falt fra 86 prosent i 1992 til 82 prosent i 2012, viser utregninger Aftenposten har gjort basert på tall fra SSB. Fallet er størst blant de yngste, mens andelen personer med førerkort øker i de eldste aldersgruppene.I flere i-land faller også nybilsalget, men ikke i Norge. Antall biler pr. person har fortsatt å øke og var i 2013 på 57,2 biler pr. 100 innbyggere, viser tall fra SSB. Vis mer