USA bekrefter: Derfor ønsker Obama norske soldater til kampen mot IS

NY APELL: Jim DeHart, USAs charges d'affaires og fungerende stasjonssjef i Norge, forsterker appellen til Norge om å delta mer aktivt i koalisjonen mot IS og stabiliseringen av Syria. Foto: Harald Henden , VG

«IS er ikke en gruppe vi kan forhandle med»

Jim DeHart, USAs nye ambassadør-vikar i Norge, forsterker

nå ønsket om at Norge bidrar militært mot IS, etter at stormaktene er enige om et veikart for fred i Syria.

21. desember 2015

Artikkelen er over fire år gammel

Jim DeHart ser ingen vei utenom et militært oppgjør med terrororganisasjonen – men nå som en del av en langt bredere plan:

– IS er ikke en gruppe vi kan forhandle med. Selv om vi skulle ønske å forhandle, er det åpenbart ikke på deres dagsorden, og det vil det aldri være. Uansett hvor mye vi ønsker å finne andre løsninger, må det være en militær del i denne kampen, mot folk som begår folkemord og grusomheter, sier Jim DeHart til VG.

Fungerende siden august

USAs ambassade i Norge har vært uten ambassadør siden Barry White reiste hjem i 2013, og Kongressen har ennå ikke godkjent noen ny ambassadør.

Jim DeHart kom til Oslo i august som charge d’affaires på ambassaden, og er dermed også fungerende stasjonssjef.

I sitt første intervju med et norsk nyhetsmedium, ønsker DeHart å presisere at det nå ligger en større plan bak den nye appellen fra president Barack Obama:

En enorm katastrofe

– Takket være hardt diplomatisk arbeid er man nå enig om et veikart til en våpenhvile og frie valg i Syria, en plan som FN nå har stilt seg bak. I mellomtiden er en av 20 syrere drept eller skadet. Hver annen syrer er på flukt. Dette er en enorm katastrofe for landet og folket, sier stasjonssjefen til VG.

Han sier at planen har to overordnede mål: Det ene er å stoppe ødeleggelsene av Syria, og stabilisere landet gjennom valg, og hindre at konflikten smitter ytterligere til nabolandene.

Det andre målet er, ifølge DeHart, militært:

– Vi må intensivere nedkjempelsen av IS, sier han.

Forsvarsministeren: Ikke avgjort

7.desember bekreftet Forsvarsdepartementet at USA har bedt Norge om ytterligere militære bidrag til kampen mot IS.

Men spørsmålet er omstridt, og regjeringen har ennå ikke svart president Obama på anmodningen:

– Norge er tett på utviklingen i FN og koalisjonens planer om styrket innsats i Irak og Syria. Som kjent pågår en vurdering om hvordan vi eventuelt kan stille med ytterligere sivile eller militære bidrag. Det er for tidlig å si når regjeringen kan konkludere i dette spørsmålet, sier Ann-Kristin Salbuvik, pressevakt for forsvarsminister Ine Eriksen Søreide (H), til VG.

Viktigheten av å delta i luftangrep

Jim DeHart vil ikke gå i detalj om hva slags konkrete bidrag USA har bedt Norge om. Men det er åpenbart at amerikanerne venter utålmodig på svar:

– Vi ønsker ikke å spesifisere hva slags særskilte bidrag vil snakker med enkeltland om. Generelt, for både Syria og Irak, har vi snakket med våre allierte og partnere om viktigheten av å delta i luftangrep, om å trene spesialstyrker og om hjelp til å normalisere områder som irakiske styrker har gjenerobret. Vi snakker også med våre allierte om kontroll og overvåkning rundt disse områdene, om medisinske enheter på bakken, og om søk og redning av personell. Det er en stor meny, og diskusjonen er ulik mellom enkeltland avhengig av hva de har og hva de kan tilby, sier han.

Kommenterer Støres skepsis

Ap-leder Jonas Gahr Støre sa til Klassekampen lørdag at Norge ikke bør bidra ytterligere militært i koalisjonen mot IS.

USAs fungerende ambassadør til Norge kommenterer Støres skepsis slik:

– Jeg tror at for alle regjeringer er bruk av militære styrker det siste de ønsker. Man må tenke seg grundig om før man involverer seg i en militær intervensjon. Men det er viktig å se dette i en større kontekst. I denne saken er militær makt ikke den eneste biten eller den siste løsningen: Nå foreligger det en større strategi, og den militære biten er en del av den, sier Jim DeHart.

IS ikke en del av våpenhvile

Fredag ble stormaktene endelig enige om en resolusjon i FNs Sikkerhetsråd om Syria.

Les mer: Her er FNs plan mot Syria

Jim DeHart mener at det er et historisk vendepunkt:

– FNs sikkerhetsråd har nå bekreftet et veikart. Vi har lyktes med å bringe opposisjonsgruppene i Syria sammen, og det er utsikter til en våpenhvile. Den vil imidlertid ikke omfatte terrorgruppene, som IS, sier stasjonssjefen.

Og fortsetter:

– Den militære aksjonen må fortsette. Vi må kutte finansieringen IS trenger for å virke, gjennom menneskehandel og oljesalg. Så må vi stoppe strømmen av utenlandske krigere, og de som reiser mellom Europa og Syria, også de som reiser fra og til USA. Vi må kartlegge deres bevegelser, og vi må engasjere lokalsamfunnene for å stoppe ungdom som er på ville veier.

Roser Norge

DeHart roser den norske kampen mot voldelig radikalisering, og statsminister Erna Solberg (H) som sammen med president Obama deltok på et toppmøte i New York i september.

Han nevner nettverket Strong Cities som Oslo deltar i, og mener mange kan lære mye av Norges plan mot radikalisering. Han takker også Norge for store humanitære bidrag til landene i Midt-Østen.

VG-debatt: Slik vil regjeringen bekjempe voldelig radikalisering

For å samle bredest mulig støtte bak forhandlinger om Syria, har USA tonet ned kravet om at Syrias president Bashir al-Assad må fjernes umiddelbart for å få til en videre løsning:

– Gjennom høsten er det lagt en videre prosess som inkluderer Russland, Kina, og til og med Iran. Målet nå er å samle opposisjonen slik at de kan sette seg ned meg regjeringen i Syria og diskutere videre endringer, som tar Assad ut av makt, og som fjerner grunnlaget som har ledet til IS. Planen videre er å samle opposisjonen og regjeringen tidlig på nyåret, og så begynne på prosessen som kan lede til rettferdige valg i Syria, sier han.

– Er Assad en del av løsningen?

– Vi mener fortsatt at Assad må gå, og at Assad ikke er en del av denne løsningen, sier DeHart.

IS taper terreng

– Siden koalisjonen mot IS ble etablert, har IS gjennomført terror langt utenfor Syria og Irak. Hvordan vil det endre kampen?

Vi har sett at de har potensialet. Angrepet i Paris og nedskyting av det russiske flyet har mangedoblet anstrengelsene for å nedkjempe dem. Vi følger nøye med i land som Afghanistan og Libya hvor de nå kanskje ikke er tungt til stede, men hvor det er grunn til fremtidig bekymring. Mye er gjort siden 11.september 2001 for å beskytte oss mot terror. Men disse gruppene vokser også. Så vi må bare fortsette og kjempe videre.

– Er IS sterkere eller svakere siden koalisjonen ble dannet?

– De er fortsatt en seriøs trussel, men de har tapt kontrollen over noen områder. Tikrit er frigjort, det samme gjelder tre fjerdedeler av grenseområdet mellom Syria og Tyrkia. De kontrollerer mindre territorium, og har dermed mindre pusterom. Men det er fortsatt en lang vei å gå. Vi har ingen andre valg enn å fortsette kampen, sier han.

Publisert: 21.12.15 kl. 20:58

Les også