Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Den australske rotta er det aller første pattedyret til å bli utryddet på grunn av menneskeskapte klimaendringer.

Gnagerarten melomys rubicola, som bodde på en liten koralløy nord for Australia ved Great Barrier Reef, hadde ikke blitt observert på over ti år før den offisielt ble erklært utryddet av den australske regjeringa på tirsdag.

Australia, New Zealand og Sør-Amerika mest utsatt

Ifølge en studie fra 2015, kommer nesten åtte prosent av alle arter over hele verden til å bli utryddet hvis temperaturene fortsetter å stige på samme måte.

Den samme studien peker mot Australia, New Zealand og Sør-Amerika som de mest utsatte områdene i verden.

Direktør for Bjerknessenteret for klimaforskning og professor ved UiB, Tore Furevik, ser på klimaendringene og de stigende temperaturene med bekymring.

- Australia er jo et sånt land som merker klimaendringene veldig godt. De har hatt veldig spesielt vær i år, med den varmeste perioden i januar som noensinne har vært observert, sier han til Dagbladet.

Furevik legger til at de i tillegg til en rekordvarm sommer også opplevde en flom tidligere denne måneden hvor hundretusener av husdyr som omkom.

Det ble ansett som den verste flommen i landet på over 100 år.

Forskerne ser også med økende bekymring på det som skjer i havet, der verdens største korallrev utenfor kysten av Australia står i fare for å dø ut.

- Australia er altså en hotspot når det gjelder klimaendringer, slår han fast.

Intense værforhold førte til utryddelse

Furevik presiserer at dyrelivet er vant til et visst klima som det har tatt mange generasjoner gjennom hundretusenvis av år å tilpasse seg.

- Når vi har klimaendringer som går så raskt har ikke naturen mulighet til å tilpasse seg disse endringene, sier han.

Ifølge en rapport fra 2016 er det et stigende havnivå og generelt ekstremvær som har ført til et dramatisk tap av landområder hvor gnagerarten melomys bodde.

- Det er utrolig skuffende, men det er ingen grunn til å tvile på årsaken bak artenes utryddelse, uttalte den australske statsråden Price til nyhetsbyrået CNET.

Han utdyper at det i lengre tid har vært kjent blant klimaforskere at gnagerarten sannsynligvis var utryddet og forskere har advart om gnagerens skjebne i flere år.

Sist den ble observert var i 2009, og allerede i 2014 konkluderte en undersøkelse med at det ikke lenger fantes noen spor av pattedyret.

- Den har måtte holde seg til et veldig avgrensa og isolert område. Melomys var også spesielt utsatt for en lang rekke farer som blant annet intense værforhold, ødeleggende stormer, og ekstremt høye havnivå, sier Price.

Verdens største kulleksportør

Kina er kanskje kjent som den største forbrukeren av kull i verden, men Australia eksporterer mer kull enn noe annet land - og rundt 60 prosent av elektrisiteten deres kommer herfra.

FNs mye omtalte klimarapport som ble offentliggjort høsten 2018 oppfordrer til å begrense den globale oppvarmingen til 1.5 grad.

Til tross for anbefalingene i denne rapporten, valgte den australske regjeringa likevel å fortsette kullindustrien, skriver BBC.

- Regjeringa kommer ikke til å endre på denne politikken bare fordi noen foreslår at det beste vi kan gjøre er å følge anbefalingene fra denne rapporten, har visestatsminister Michael McCormack tidligere uttalt overfor The Guardian.

Det grønne partiet Australian Greens mener utryddelsen av gnageren melomys understreker en dramatisk mangel på ressurser til konservering av dyreliv.

- Utryddelsen av Bramble Cay's melomys er en tragedie, sier partiets senator Janet Rice i følge CNN. Hun leder for øyeblikket en komité som undersøker dyrelivets utryddelseskrise i Australia.

- Det er allerede for seint å unngå virkeskader

Ifølge klimaforsker ved NORCE, tidligere kjent som Uni Research, Erik Kolstad, spørs det likevel om utryddelsen av det aller første pattedyret kommer til å bli en klimavekker.

- Ikke i politikken, men det ser ut til at folk generelt blir mer opptatt av å ta vare på miljøet. I USA har orkanene de siste åra vært en spesiell vekker og folk har begynt å skjønne alvoret, sier han.

Kolstad påpeker at tørkeperioden vi opplevde i fjor sommer ga klimaendringene et nytt ansikt for nordmenn, og han er sikker på at vi kommer til å høre mye mer om både global oppvarming og ekstremvær i framtida.

- Problemet er dessverre at når vi smaker litt på de effektene av at klimaet endrer seg så er det allerede for seint å unngå skadevirkningene, sier han og peker blant annet mot budskapet i FN-rapporten fra i fjor høst.

Et av de sterkeste hovedpoengene til rapporten er at, selv om vi allerede ser effekten av global oppvarming gjennom ekstremvær og stigende havnivå, så kan disse advarslene likevel hjelpe oss med å redusere oppvarming i framtida.

- For hver eneste grad vi klarer å begrense, desto mindre blir skadene. Man kan lett få en håpløshetsfølelse og tenke at alt er for seint, men vi må gjøre alt vi kan for å begrense skadene, konkluderer Kolstad.