Kirkeklokkene slår i Hoff kirke på Lena, Østre Toten. Kirka er så full av folk at mange må stå langs veggene og på galleriet. Mange gråter, noen hulker åpenlyst.

I midten av kirkerommet står ei hvit kiste.

Ei ung jente er død, så altfor ung. Erika Granerud ble bare 14 år.

Minst ett menneske tar sitt eget liv annenhver dag mens de er i kontakt med psykiatrien. Mange av dem var innlagt på psykiatrisk avdeling, slik Erika var.

Ingen i Norge har fram til nå hatt oversikt over hvor mange psykiatriske pasienter som tar livet sitt mens de er under behandling.

Det som ikke skulle skje

Ei uke før Erika døde, ble hun innlagt på en avdeling på Sanderud psykiatriske sykehus i Hedmark. Avdelingen hun var innlagt på behandler barn og ungdom med ulike psykiske lidelser. Det framgår av journalen at Erika hadde selvmordstanker.

HADDE DET TUNGT: 14-åringen hadde i flere år slitt på grunn av problemene hun fikk som en følge av en hjerneskade. Erika klarte ikke å tro på at hun ville bli frisk igjen, og ble gradvis mer og mer deprimert. Foto: Lars Erik Skrefsrud / NRK

Mor Tone Nyland Granerud kommer aldri til å glemme telefonen hun fikk klokka 03.21, natt til 20. desember.

– Jeg husker tidspunktet helt nøyaktig, men hva som ble sagt i samtalen husker jeg mindre av. Jeg fikk sjokk. Det eneste jeg fikk med meg, var at det hadde skjedd noe alvorlig med Erika, og at hun hadde blitt fraktet til Ullevål, sier hun.

Fjortenåringen hadde kort tid før samtalen forsøkt å ta sitt eget liv på badet på rommet sitt på sykehuset. Hun ble gjenopplivet på stedet, og deretter transportert til Ullevål. Der ble hun lagt i kunstig koma, men dagen etter ble det klart at livet ikke sto til å redde.

Den 21.12.17 ble Erika konstatert død, bare 14 år gammel.

– Hvordan kan noe slik skje? Vi trodde datteren vår var trygg på sykehuset, forklarer foreldrene.

SAVNER ERIKA: Storebror Amund (18) og foreldrene Tone og Patrick sliter med å forstå det som skjedde rett før jul. – Det er tungt. Vi savner Erika hver eneste dag, sier de. Foto: Lars Erik Skrefsrud / NRK

Nesten ingen av pasientene som er i kontakt med psykiatrien og tar livet sitt, er så unge som Erika. Gjennomsnittsalderen på de som døde i selvmord i årene mellom 2008 og 2015, var 44 år.

NRK har fått tilgang til ny forskning fra Nasjonalt senter for selvmordsforskning og -forebygging. Der går det fram at 1910 mennesker som var i kontakt med psykisk helsevern døde av selvmord i årene mellom 2008 og 2015.

Det er først nå forskerne har fått en samlet oversikt over hvor mange som tar livet sitt mens de får behandling eller har bedt om hjelp fra psykiatrien.

Den tøffe jenta

Erika Granerud blir beskrevet som den tøffe jenta. Hun som alltid ville teste, prøve ut, sjekke hvor mye hun turte. Hun kjørte vannscooter og cross, spilte fotball. Var glad og fornøyd, flink på skolen.

Men i femteklasse skjedde det noe med den glade jenta fra Lena på Toten.

Hun begynte plutselig å lese dårligere: Lesetestene på skolen var tydelige. Fra å være blant de beste i klassen, blir hun gradvis blant de dårligste.

Samtidig skjedde det noe med hørselen. Erika måtte begynne med høreapparat. Jenta ble mer inneslutta, det ble vanskelig med venner og fritidsaktiviteter.

Foreldrene ble vitne til at jenta deres ikke var den samme lenger. Erika synes at endringene som skjedde med henne var vanskelige å takle. Hvem var den nye Erika? Og hva var det som skjedde med kroppen og hodet hennes?

TETTE BÅND: Erika sammen med storebror Amund sammen på vannscooteren. Det er slik han husker søsteren. Foto: privat

Hjernehinnebetennelse

Våren 2017, seks år etter at problemene for Erika startet, får endelig familien svar. En hjernehinnebetennelse i 2011 er sannsynligvis årsaken til svekket syn og hørsel.

De får vite at Erika mest sannsynlig vil bli bedre, kanskje hun en dag vil bli helt frisk igjen.

Far Patrick, mor Tone og bror Amund, alle blir letta. Tenker at det endelig skal gå bedre med Erika. De skal bli den samme familien igjen, alt skal ordne seg. Søsknene har også fått en lillesøster, Linette, som Erika er veldig glad i.

TVILTE PÅ FRAMTIDA: Erika klarte ikke å tro på at hun en dag ville bli frisk. Selv om mye tydet på at hun ville bli bedre, ble det verre å være Erika. Foto: privat

Den eneste som ikke kjenner på lettelsen, er Erika. Hun klarer ikke å tro på at ting vil bli bedre. Isteden blir det verre. 14-åringen blir stadig mer inneslutta, nesten redd. Ifølge Amund, som er tre år eldre, er ikke Erika den tøffe søstera lenger.

– Før ville hun alltid teste ting, gjøre ting som krevde litt av henne. Men utover sommeren ble hun bare redd for alt mulig, turte ikke å utfordre seg selv lenger, forteller han.

Erika blir dårligere psykisk, selv om hun blir bedre fysisk. Etter at familien har fått svar på hva som egentlig feiler jenta, har det blitt lettere å få forståelse og hjelp fra flere hjelpeinstanser. Alt ser bedre ut, unntatt for Erika selv.

Akuttinnlagt

Første gang Erika blir lagt inn på Sanderud, enhet for akutt, ungdomsavdelingen, er 6. juli 2017. Grunnen til innleggelsen er ifølge journalen «suicidalitet».

VALG OG MOTGANG: Erika reflekterte mye rundt sin egen situasjon, og hva man kan gjøre når livet butter. Foreldrene fant disse brevene på rommet hennes. Foto: Lars Erik Skrefsrud / NRK

I løpet av høsten 2017 blir Erika flere ganger akuttinnlagt på Sanderud. Forløperen til en av innleggelsene er at Erika stikker av til ei strand i nærheten. Moren finner henne etter ei god stund. Etterpå forteller Erika at hun dro til stranda fordi det var flere «muligheter» der, muligheter til å ta sitt eget liv.

Det er flere episoder i denne perioden hvor det kommer klart fram at Erika har det veldig tungt. Skolen og BUP står på for jenta, alle forsøker å hjelpe. Men Erika blir mer og mer dyster. Hun er åpen om at hun har tanker og et ønske om å ta sitt eget liv.

Ny innleggelse

I desember blir Erika på nytt så dårlig at hun må legges inn på Sanderud. Denne gangen vil hun ikke dit, og sier at «ingen forstår meg der». Foreldrene har ikke noe valg, de må legge inn datteren med tvang. De kjenner seg maktesløse, og at det er viktig at hun får profesjonell hjelp.

Erika blir lagt inn 13.12.17. I innkomstjournalen står det beskrevet at hun igjen er innlagt grunnet suicidalitet. Det står videre at hun settes på intervallobservasjon (IVO). Hun settes på «IVO dag 30, natt 60». Altså skal hun ha tilsyn hver halvtime på dagtid, hver time gjennom natten.

Det står videre i journalen fra innleggelsesdagen at «selvmordsrisiko på avdelingen vurderes som lav, da pasienten er ivaretatt av trygge omgivelser.»

Erika blir på avdelingen en ukes tid. Ifølge journalen spiser hun veldig lite, og sover jevnt over dårlig. Hun beskrives blant annet på denne måten: «Pasienten uttrykker fremtidshåp i de ene øyeblikket, men når tunge stunder kommer ser alt håpløst ut. I håpløse stunder uttrykker hun at hun ikke har noe å leve for og at hun da har kun ønske om å dø.»

Om kvelden den 19.12. ber Erika om hjelp til å få fjernet en tråd på badet. Andre snorer og bånd, blant annet i hennes egen genser, blir ikke fjernet.

Noen timer senere, klokka 01.05 den 20. desember, finner personalet Erika livløs på badet. Ifølge journalen har hun da vært alene på rommet i 50 minutter.

Granskes

Det at et barn tar sitt eget liv inne på en psykiatrisk institusjon, skjer svært sjelden. Det har aldri tidligere skjedd ved akuttavdelingen for ungdom på Sanderud.

Helsetilsynet ser svært alvorlig på saken, og gjennomførte et tilsyn på Sanderud kort tid etter at Erika døde.

Et eget granskingsteam går nå grundig inn i saken, for å finne ut hvordan og hvorfor 14-åringen klarte å gjennomføre en slik handling mens hun var innlagt.

– Vi skal legge en plan for det videre arbeidet ut fra den informasjonen vi har, sier barne- og ungdomspsykiater Rikard Nygård i Helsetilsynet.

GRANSKER SYKEHUSET: Helsetilsynets team går nå gjennom hele saken for å finne ut om Erika fikk forsvarlig helsehjelp. Gruppa ledes av barne- og ungdomspsykiater Rikard Nygård. Foto: Lars Erik Skrefsrud / NRK

Tilsynet har et mål om å komme til bunns i saken.

– Vi skal gjennomgå dette så grundig som mulig, for å finne ut om jenta fikk forsvarlig helsehjelp. Selvmord inne på akuttavdelinger for ungdom er svært sjelden, sier Nygård.

Svært høye tall

Hvert år tar mellom 500 og 600 mennesker i Norge sitt eget liv. Nå viser den nye forskningen at i gjennomsnitt 240 av de som hvert år dør i selvmord allerede er i kontakt med psykisk helsevern. Det er langt flere enn fagfolkene tidligere har trodd.

– Det er velkjent at denne gruppen har en stor overrisko for å dø i selvmord, og vi var forberedt på at tallene ville være høyere enn det som har vært kjent i Norge tidligere. Samtidig er vi veldig overrasket over at de er så høye som de er, sier forsker Fredrik Walby ved Nasjonalt senter for selvmordsforebygging og –forskning.

Han har ledet forskergruppen som har funnet tallene.

HØYE TALL: Fredrik Walby er en av forskerne som står bak den første nasjonale oversikten over selvmord som skjer i psykiatrien. Foto: Patrick da Silva Saether / NRK

– Vi har nasjonale retningslinjer på dette området, men vi vet ikke i hvilken grad de fungerer. Man har hatt mye bedre kontroll over både behandlingskvalitet og ikke minst dødsfall i andre deler av helse-Norge, sier Walby til NRK.

– Reell selvmordsfare

Familiens advokat Mari Grefslie mener at det må kunne forventes at sykehuset forhindrer at en slik tragisk hendelse finner sted.

– Det skal ikke skje at et barn tar livet sitt mens det er innlagt på sykehus, og vi mener at det på flere punkter er brudd på retningslinjene for å unngå selvmord, sier Grefslie.

KRITISK: Familiens advokat Mari Grefslie mener saken er svært alvorlig. Hun påpeker at sykehuset burde gjort mer for å sikre Erika. Foto: Lars Erik Skrefsrud / NRK

Advokaten arbeider for at familien skal få en erstatning fra Norsk pasientskadeerstatning.

Sykehuset: – Ytterst beklagelig

Ledelsen ved barne- og ungdomspsykiatrisk akuttenhet ved Sanderud ønsker ikke å kommentere hendelsen rundt selvmordet fordi saken er til behandling hos Helsetilsynet.

Men i et brev til Helsetilsynet i januar i år beskriver sykehuset hendelsesforløpet og behandlingen Erika fikk. Vurderingen som blir gjort mens hun er innlagt, er ifølge brevet at «selvmordsrisiko er noe forhøyet», og at «en rekke risikofaktorer foreligger».

I brevet, som NRK har fått tilgang til, skriver sykehuset blant annet at deres foreløpige vurdering er at de ikke kan se hvilke rutiner eller hvilken praksis som generelt bør endres etter hendelsen. Hvorpå de skriver at dette skal gjennomgås, og beklager at et ungt liv er gått tapt på denne måten.

BEKLAGER: Divisjonsdirektør Gunn Gotland Bakke sier saken er forferdelig trist og tragisk, og beklager på vegne av hele avdelingen for psykisk helse i Sykehuset Innlandet. Foto: Lars Erik Skrefsrud / NRK

Divisjonsdirektør for psykisk helsevern i Sykehuset Innlandet, Gunn Gotland Bakke, vil ikke kommentere verken brevet eller den aktuelle hendelsen på Sanderud mens saken er til behandling hos Helsetilsynet.

Divisjonsdirektøren sier til NRK at hun på det sterkeste vil beklage den tragiske hendelsen.

Sykehuset har opprettet en granskingsgruppe for å finne ut hva som skjedde, der foreldrene er invitert med. I tillegg undersøker Helsetilsynet hendelsen og har intervjuet ansatte og ledere.

På Lena sitter en familie i dyp sorg. Jenta deres er borte, for alltid.

– Vi får aldri Erika tilbake. Men ved å fortelle vår historie, kan vi kanskje få til en endring. Kanskje kan vi hindre at andre familier må sitte slik vi gjør nå, sier Patrick Granerud.

Kjenner du noen som sliter? Her får du tips om hva du kan gjøre.

Dette er spørsmålene vi stilte til Sykehuset Innlandet: Ekspandér faktaboks Hva tenker dere om at en 14-åring tok livet sitt på psykiatrisk avdeling?

Fikk hun forsvarlig helsehjelp slik du ser det?

Har dere opplevd noe lignende på denne avdelingen på Sanderud tidligere?

I et brev til Helsetilsynet skriver dere at dere foreløpig ikke kan se at noe kunne vært gjort annerledes ved denne hendelsen. Hvordan kan dere si det når et barn har tatt livet sitt?

Foreldrene til jenta sier at hun opplevde å ikke bli forstått av de ansatte på avdelingen, og at hun derfor måtte legges inn med tvang ved siste innleggelse. Hva tenker dere om det?

Hvordan arbeider dere med rutiner og opplegg ved avdelingen etter en slik hendelse? Sykehuset har siden 7. mars flere ganger fått muligheten til å komme med sin forklaring. De ønsker ikke å gå inn på saken på nåværende tidspunkt, utover det som er skrevet i artikkelen. De opplyser til NRK at grunnen til at de ikke ønsker å svare nå, er at deres egen granskingsgruppe har fokus på de samme spørsmålene.