– Jeg har hatt lulesamisk som andrespråk i 13 år på skolen. Det vil jeg fortsette med, og lære bort språket.

Han har for lenge siden bestemt seg å bli lærer, og i fjor startet han på det ordinære lærerstudiet.

Med det ordinære lærerstudiet ville ikke Robin kunne undervist i lulesamisk språk.

Men like etter skolestart, etter en uvanlig telefonsamtale, ombestemte han seg.

For Kevin Johansen hos Fylkesmannen i Nordland ringte Robin om et svært godt tilbud til de som ønsker å bli sørsamiske eller lulesamiske lærere.

Krisesituasjon

Alarmen har gått de siste årene.

Fylkesmannen i Nordland har erklært en ekstrem mangel på lulesamiske lærere, men også et stort behov for flere sørsamiske lærere.

Det er bare seks utdannede lulesamiske lærere i grunnskolen. Samtidig er det 118 elever fordelt på ni skoler.

Barn risikerer å ikke få lære seg lulesamisk dersom det ikke gjøres noen drastiske tiltak, varsler Johansen.

Og tiden er knapp.

– Hvis det ikke settes i gang tiltak nå, så risikerer vi at lulesamiske elever ikke vil få undervisningen som de har rett på. Det skjer på mindre enn ti år, sa seniorrådgiver Kevin Johansen ved Fylkesmannen i Nordland til NRK i fjor.

Samtidig fortalte han om planene som skal løse krisesituasjonen:

200.000 skattefrie kroner i årlig stipend til de som velger å bli lulesamiske eller sørsamiske lærere, mot at de binder seg i tre år. Totalt en million over fem år.

Eget lulesamisk- og sørsamisk lærerstudie for 1.–7. klassetrinn.

Og det ble akkurat som Johansen planla.

For 15. april er søknadsfristen på det nye studiet. Og elevene er lovet et årlig stipend på 200.000 kroner.

Stipendet er et spleiselag mellom Nordland og Trøndelag fylkeskommuner, Tysfjord kommune, Sametinget og Fylkesmannen i Nordland.

Seniorrådgiver Kevin Johansen ved Fylkesmannen i Nordland. Foto: Simon Piera Paulsen / NRK Sápmi

Fremdeles ikke nok

Den siste tiden har Johansen ringt opp hver eneste potensiell søker.

Akkurat nå er det 19 søkere til utdanningen, omtrent like mange sørsamiske og lulesamiske.

Kevin Johansen er veldig fornøyd, men det er langt fra nok.

– Vi hadde håpet på at så mange ville søke, men ikke regnet med det. Det vil likevel ikke være nok for å rekruttere det behovet som man har, men det er et viktig steg på veien.

For de neste ti årene vil det være behov for minst 15 nye lulesamiske lærere.

– Hvis lulesamisk språk fortsetter å øke, slik det har gjort de siste årene, så vil det være behov for enda flere. Og da har vi ikke tatt med behovet for å utvikle lærebøker.

Stipendet lokker

Robin Paulsen er en av søkerne.

– Det er et veldig bra tiltak. Stipendet blir å få mange til å velge å bli samisklærere, mener Robin Paulsen.

Han forklarer at det høye stipendet er mye av grunnen til studievalget.

– Jeg hadde ikke droppet ut og begynt på nytt, siden jeg allerede var i gang, hvis det ikke hadde vært for stipendet.