Cecilie Herlofsen var bare 16 år da hun ble skutt tre ganger og nesten drept på Utøya. Hun måtte amputere armen og lever med stor traumer.

På grunn av nye regler regjeringen har innført er hun nå fratatt arbeidsavklaringspengene, og må leve på sosialhjelp.

NAV har varslet henne om at de rundt ti tusen kronene hun får per måned, fra juli av vil bli gitt som lån med pant i boligen hun kjøpte for erstatningspengene sine etter Utøya.

– Jeg føler meg sviktet, sier Cecilie til TV 2.

Hun viser til alle politikerløftene i etterkant av terrorangrepet, om at ungdommene som overlevde skulle få all den hjelpen samfunnet kan gi.

Tillater ikke unntak

– Regelverket og endringene i regelverket tillater oss ikke å gjøre unntak, sier ytelsesdirektøren i NAV, Kjersti Monland.

NAV i Fredrikstad på sin side opplyser at de kan ta pant i bolig, men at det er svært sjeldent de realiserer den.

Det er en grusom historie fra Utøya Cecilie forteller.

– Jeg fikk tre skudd. Et som resulterte i at jeg måtte amputere armen. Et som resulterte at jeg ikke lenger har noen skulder. Og et i ansiktet som gjør at jeg har mye problemer med kjeven, sier 23-åringen som fortsatt sliter med fantomsmerter.

– Og hvordan gikk det med bestevenninnen din?

– Hun overlevde ikke.

– Og du var bare 16 år?

– Ja. Hun døde rett før hun ble 17.

Cecilie og moren hennes forteller at tiden etter har vært vanskelig.

– Jeg merker at jeg blir veldig skremt når jeg hører høye lyder. Så sliter jeg med at jeg blir veldig redd og paranoid i mørke. Og hvis jeg ser uniformerte politimenn føler jeg meg utrygg og redd, sier Cecilie.

Inntekten nær halvert

Hun ønsker å jobbe og har vært på tiltak, blant annet i resepsjon og i barnehage. Men nå er hun fratatt arbeidsavklaringspengene. Det skyldes at regjeringen har skjerpet reglene slik at man maksimalt kan få denne ytelsen i tre år.

Dermed må hun gå på sosialhjelp. Inntekten blir nær halvert og hun får rundt 10.000 kroner i måneden.

– Kan du leve av det?

– Det er ikke nok for meg å leve av med regningene mine og alt.

FORTVILT MOR: Elin Haga mener behandlingen av datteren er uakseptabel. Foto: Olav T. Hustad Wold/TV 2.

Moren til Cecilie, Elin Haga, er rystet over hvordan datteren behandles.

– Jeg hadde aldri forestilt meg at datteren min skulle ende opp på sosialhjelp etter det hun har vært gjennom. Jeg synes det er helt tragisk. Det er uakseptabelt at hun ikke skal ha rett på i hvert fall å få arbeidsavklaringspenger, slik at hun får den lille økonomiske tryggheten til hun vet hva hun skal gjøre med livet sitt.

Ytelsesdirektør Kjersti Monland i NAV sier det som har skjedd skyldes skjerpelsene av regelverket for tildeling av arbeidsavklaringspenger, som er vedtatt i Stortinget, etter forslag fra regjeringen.

– I fire og et halvt år har hun hatt arbeidsavklaringspenger. Regelverket er nå strammet inn sånn at hun ikke lenger har rett på det, slik vi har vurdert det.

– Men dere kunne jo ha gjort unntak?

– Vi kunne ikke det. Regelverket og endringene i regelverket tillater oss ikke å gjøre det sånn som saken nå ligger, sier Monland.

Arbeidsminister Anniken Hauglie ble intervjuet av TV 2 om Cecilies situasjon, men ønsket ikke å svare på om hun synes Cecilie har blitt rettferdig behandlet.

– Dette er en forferdelig sak på mange måter. Cecilie har vært gjennom store prøvelser i de syv årene som er gått, og vi har vært opptatt av å ha ordninger som sørger for at man nettopp klarer å bedre hjelpe de som trenger hjelp. Så ser vi da av ulike grunner at tiltak som det Cecilie har gått på ikke har gitt de resultatene man skulle ønske, sier Hauglie til TV 2.



Se alle svarene hennes i faktaboksen under og i videovinduet øverst.

Dette svarte arbeidsminister Anniken Hauglie: – Er dette måten vi ønsker å følge opp Utøya-ungdommen på? – Dette er en forferdelig sak på mange måter. Cecilie har vært gjennom store prøvelser i de syv årene som er gått, og vi har vært opptatt av å ha ordninger som sørger for at man nettopp klarer å bedre hjelpe de som trenger hjelp. Så ser vi da av ulike grunner at tiltak som det Cecilie har gått på ikke har gitt de resultatene man skulle ønske. – Synes du dette er rettferdig behandling av Cecilie? – Det jeg kan garantere Cecilie er at når hun er klar for det så vil hun få et tiltak fra NAV og tiltakspenger også. Det er viktig at Cecilie sammen med NAV klarer å finne et tiltak som klarer å avklare hennes arbeidsevne. Det er jo også det hun ønsker, etter hva jeg forstår, og hun vil kunne få et arbeidsrettet tiltak som vil gi henne tiltakspenger. – Men NAV har jo sagt at de ikke kan gjøre noe annerledes? – Det NAV kan gjøre og har forsikret meg om er at hun vil kunne få et arbeidsrettet tiltak som vil gi henne tiltakspenger. Det at NAV Fredrikstad har valgt en streng tolkning av reglene må Fredrikstad kommune svare for, men vi har vært opptatte av å sikre en mye bedre og tettere oppfølging fordi vi har sett at altfor mange har havnet i Cecilies situasjon, og at det har gått altfor mange år uten nødvendig avklaring. Når Cecilie er klar vil hun kunne få et tiltak fra NAV som også vil gi henne tiltakspenger og en inntekt å leve av.

Erkjenner feil

Cecilie forstår ikke hvorfor NAV ikke kunne brukt skjønn til det er endelig avklart om hun må uføretrygdes helt eller delvis, eller kan jobbe. Årsaken til at dette har tatt over fire år mener hun og moren er skadene og traumene etter Utøya, og at hun har ventet i flere måneder på forskjellige tiltak.

– Det er tre år som er maksimal periode for arbeidsavklaringspenger. Det er veldig stramme unntaksregler som betyr at hun må være for syk til å delta på tiltak eller være under utredning. Og det er ikke tilfelle hos henne, sier ytelsesdirektør Monland.

– Kan det ødelegge mulighetene hennes for å komme videre når hun nå settes på sosialhjelp?

– Det er krevende å være mottaker av sosialhjelp, når du ikke har stort handlingsrom. Men det er det sikkerhetsnettet vi har når andre ytelser ikke er mulig å gi. Tiltakspenger vil være en mulighet for henne når hun kommer inn i tiltak om kort tid, sier Monland.

I vedtaket fra NAV avvises det at hun har en alvorlig posttraumatsik stresslidelse, til tross for at den siste psykologundersøkelsen konkluderer med at hun lider av PTSD.

SKYLDER PÅ ENDRET REGELVERK: Ytelsesdirektør Kjersti Monland i NAV, sier skjerpelser av regelverket rundt arbeidsavklaringspenger er årsaken til at Cecilie nå må gå på sosialhjelp. Foto: Olav T. Hustad Wold/TV 2.

– Vi ser at vi kunne formulert oss annerledes i vedtaket, sier ytelsesdirektøren i NAV.

– Dere har gjort en feil?

– Feilen er en formuleringsfeil rundt hennes diagnose, som ikke har betydning for om hun har rett til arbeidsavklaringspenger eller ikke.

– Beklager du den feilen?

– Vi beklager at vi har skrevet en vurdering i vedtaket som ikke nødvendigvis er korrekt.

Og det er mer:

Cecilie har fått beskjed fra NAV i Fredrikstad kommune om at eventuell sosialhjelp fra juli vil bli gitt som lån med pant i leiligheten, som hun kjøpte for erstatningspengene etter Utøya.

– Ved ny søknad må du også dokumentere eventuell friverdi i boligen din. Dette fordi videre sosialhjelp da vil bli gitt som lån med pant i bolig, står det i meldingen fra NAV, som er datert 5. mai.

– Det kan ikke jeg kommentere. Dette er en kommunal ytelse som har med kommunen der hun bor. Så det er helt umulig å si noe om, sier ytelsesdirektør Kjersti Monland.

– Jeg synes det er veldig trist og tungt. Vi fikk beskjed om at vi skulle få så mye hjelp etterpå. Jeg føler ikke at jeg nå får den hjelpen. Jeg føler at de forventer at vi nå skal klare oss selv. Men det er mange som sliter selv om det snart har gått syv år. Det mange som har det veldig vanskelig, sier Cecilie.

Vil ikke la seg intervjue

NAV i Fredrikstad kommune, der Cecilie bor, ønsker ikke å stille til intervju for å svare på hvorfor de har sendt denne meldingen til Cecilie. Men de har sendt to e-poster til TV 2, der de viser til lov om sosiale tjenester.

– I lov om sosiale tjenester står det at alle andre muligheter for selvforsørgelse skal være forsøkt før det kan gis sosialhjelp. Når noen eier egen bolig vurderes det som en økonomisk ressurs som tas hensyn til ved vurdering av økonomisk sosialhjelp. Dette fordi man kan benytte et eventuelt overskudd ved salg av bolig til livsopphold. I stedet for at NAV krever boligen solgt, gis hjelpen som lån med pant i bolig. Det innebærer at kommunens krav ikke gjøres gjeldende før ved et eventuelt framtidig salg. Det vil da kunne tas en individuell vurdering av om pantet skal gjøres gjeldende, skriver avdelingsleder Torgeir Brekke.

Lederen ved det lokale NAV-kontoret, Lise Mette Paulsen, skriver at NAV i sine vedtak om sosialhjelp informerer om dokumentasjon som må følge neste søknad og at NAV kan ta pant i bolig hvis det er friverdi.

– Det er svært sjelden NAV realiserer panten i forbindelse med at en mottaker av sosialhjelp på et senere tidspunkt beslutter å selge boligen sin, skriver hun.