Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

||| Som ventet foreslår regjeringen i statsbudsjettet for 2011 at det innføres merverdiavgift på kjøp av elektroniske tjenester fra utlandet.

Dermed blir det moms på utenlandske musikktjenester som Spotify, på e-bøker og e-magasiner, på programvare, spill og andre underholdnings-produkter som kjøpes for nedlasting fra nettet.

ELEKTRONISKE «tjenester», som de mektige byråkratene i Finansdepartmentet ynder å kalle kulturen når den lagres og transporteres som bits og bytes, får altså moms fra utlandet for å hindre konkurransevridning i favør av utenlandske aktører - i stedet for at regjeringen for eksempel gjør norske ebøker og andre digitalt distribuerte kultur- og medieprodukter momsfrie.

Slik får forslaget også en viktig kulturpolitisk dimensjon:

Langtidseffekten av at departmentet reduserer elektronisk distribuert kultur til en «tjeneste», og for eksempel innkrever moms for et digitalt eksemplar av Jonathan Franzens siste roman, eller et elektronisk abonnement på New York Times, kan fort bli at også norske kultur- og medieprodukter som i dag er momsfrie, som aviser og bøker, pålegges moms når de utvikles som elektroniske produkter for salg.

HER ER DET jo snakk om flere kulturprodukter som ennå ikke omsettes av de norske aktørene - som nettopp venter på en avklaring av momsspørsmålet.

FINANSDEPARTEMENTET ser for seg en ordning som tilsvarer den våre EU-naboland Sverige og Danmark har innført. Der må alle utenlandske aktører som ikke har egen virksomhet i landet, registrere seg i et eget merverdiavgiftsregister. Det er leverandørene som får ansvaret for å innkreve momsen, som en del av transaksjonen, og så innbetale denne til den norske staten. Ordningen skaper med andre ord ingen praktiske problemer for norske forbrukere som handler elektroniske kulturprodukter i utlandet.

Rent bortsett fra at produktene blir dyrere.

Oppdatert: Jeg er blitt kontaktet av statssekretær Roger Schjerva i finansdepartementet, som helt korrekt påpeker at det ikke nødvendigvis er slik at hele momsbelastningen veltes over på forbrukeren i et konkurranseutsatt marked. Det bestemmer den enkelte forhandler. Jeg har derfor valgt å endre formuleringen «rent bortsett fra at produktene blir 25 prosent dyrere» i avsnittet over.

Ordningen skal ikke tre i kraft før juli 2011. Du har med andre ord fortsatt en del måneder på deg til å handler momsfritt, fordi det, som departementet skriver, «tar noe tid å få på plass de praktiske og tekniske forhold for en slik forenklet ordning».

Hvordan et slikt momsregister skal virke i praksis, uten at forbrukere og kreative netthandlere finner smutthull, sier departementet lite om.

Effekten et prispåslag vil ha på forbrukernes syn på piratkopiering, har trolig heller ikke stått sentralt i departementets diskusjoner.

FOR NORSKE ehandelsaktører som selger elektroniske produkter for nedlasting og streaming, er forslaget selvsagt en god nyhet.

Musikktjenesten Wimp har for eksempel måttet leve med norsk moms, mens den internasjonale markedslederen Spotify har kunnet operere momsfritt mot sine norske kunder. Det blir det nå slutt på.

Men det som er bra for Wimp og andre norske aktører, er ikke nødvendigvis bra for det norske kulturforbruket. Mens finansdepartementet ser det som sin oppgave å innkreve avgifter, bør det være en kulturpolitisk oppgave å stimulere til et størst mulig forbruk av kultur. Ved å kaste alt fra dataspill og programvare, via ebøker og magasiner, til abonnementsaviser på nett, opp i en container som kalles momsbelagte «tjenester», gjør departementet det vesentlig dyrere å være internasjonalt orientert kulturkonsument - og legger samtidig føringer for vår nasjonale kulturpolitikk.

I en pressemelding påpeker IKT-Norge at forslaget også har en negativ miljøeffekt, ved å gjøre det dyrere å kjøpe digitale produkter som ikke har negative miljømessige produkjsons- og distribusjonseffekter.

OM FRIBELØPET på 200 kroner som gjelder ved kjøp fra utlandet i dag, også vil gjelde for elektroniske tjenester, er foreløpig uklart.

