Saken handler om: Lakseoppdrett slipper ut halv milliard kilo dritt og slam i året

Økt bruk av planter i fôret til oppdrettslaks kan øke utslippene av fiskedritt fra oppdrettslaksen. Ifølge forskere på Nofima slipper oppdrettslaksenæringen ut over en halv milliard kilo fiskeskitt og upsist fôr hvert år. Og mer kan det bli, ifølge havforskerne.

– Det produseres en halv kilo fiskeskitt og fôr-spill per kilo produsert laks, sier forsker Vivian Husa på Havforskningsinstituttet.

En oppdrettslaks slaktes som regel når den veier litt over fire kilo. En vanlig oppdrettslaks legger igjen omtrent to kilo hard avføring på havbunnen mens den vokser opp i sjøen. Og mer kan det bli.

Mer avføring enn før

Økningen i planteråstoff fører til «langt høyere utslipp» av avføring fra oppdrettslaksen. Det skriver Husa i Havforskningsinstituttets siste risikorapport om norsk fiskeoppdrett, og hun får støtte fra andre forskere.

Artikkelen fortsetter under annonsen

– Det går mer ufordøyd fôr rett gjennom fisken, og det vil kunne føre til mer utslipp, sier forsker Trine Ytrestøyl i Nofima.

– Laksen er i utgangspunktet en kjøtteter. Jo mer planteråvarer i fiskefôret, desto mer ufordøyelig materiale kommer ut i andre enden, sier forsker Turid Synnøve Aas i Nofima.

Økt motstand

Mer utslipp av fiskeavføring i fjordene kan øke motstanden mot oppdrettsnæringen, som har mål om å femdoble produksjonen i løpet av 30 år.

– Ja, enhver økning av utslipp fra fiskeoppdrett er ikke bra for fiskerne, for vi høster ressurser i de samme områdene som oppdretterne er i, sier leder Steinar Jonassen i Nordland Fylkesfiskarlag.

Tromsø kommune vedtok i høst å forby nye etableringer av tradisjonelle oppdrettsanlegg som slipper ut skit og annet avfall i fjordene. Kun lukkede anlegg uten utslipp får etablere seg på nye lokaliteter i kommunen.

– Oppdrettsnæringen har hatt en gullalder og tjent enormt med penger, men har ikke vist frem plan for å oppnå nullutslipp. Vi vedtok å ha lukkede anlegg i Tromsø for at næringen skal handle når det gjelder utslipp av kloakk, lus og rømning, sier Pål Julius Skogholt, leder for Tromsø SV.

Fra fisk til planter

For 30 år siden inneholdt fiskefôret 90 prosent fisk og ti prosent planter. Råstoffet i dagens fiskefôr er 70 prosent planter, 25 prosent fisk og fem prosent annet innhold. Planteråvarer inneholder fibrer og annet stoff som fisken ikke kan fordøye.

– Jo mer ufordøyde komponenter du har i fôret, desto mer utslipp blir det, sier Ytrestøyl.

Forskerne har beregnet at fisken fordøyer rundt 70 prosent av dagens fôr. De opererer med modeller der mellom en fjerdedel og en tredjedel av fôret laksen får, kommer ut som hard avføring, såkalt fekalier, som samles opp under merdene.

– Med halvannen million tonn fôr, får du nærmere en halv million tonn som kommer ut i andre enden som skit, sier Aas.

Ifølge havforskernes beregninger slapp oppdrettslaksen ut om lag 365.000 tonn hard fiskedritt i 2012, og omtrent 450.000 tonn i 2017. Det gir en økning på 20 prosent på fem år, men beregningene er svært usikre, ifølge forskerne DN har snakket med.

– Det er stor usikkerhet i tallene vi har for utslipp fra oppdrett. Vi har for lite data og skulle gjerne hatt mer for å kunne beregne mer detaljert, sier Husa.

– Dette er ikke absolutte tall, dette er anslag, sier Aas.

Vil erstatte salat med insekter

– Vi har en målsetning om å skifte ut planteråstoff med andre råvarer som plankton, insekter og marint råstoff lenger ned i næringskjeden. Dette arbeidet er godt forankret i fôrindustrien. Vi kan bygge en helt ny havnæring basert på dette, sier direktør Geir Ove Ystmark i Sjømat Norge.

Han ber DN kontakte Henrik Stenwig, som er direktør for miljø og helse i Sjømat Norge, for å få en kommentar til utslipp fra oppdrettsnæringen.

– Jeg kan ikke kommentere tallet, men det er ingen tvil om at når vi produserer mange tonn fisk, så produserer fisken også avføring. Det er ikke alle plantefibre som blir fordøyet. Da går den rett ut bak. Har du mindre plantefibre i kosten, blir det mindre avføring, sier Stenwig.

Han opplyser at oppdrettsnæringen har satt seg som mål å redusere eget miljøavtrykk, blant annet ved å ha mindre plantemateriale i fiskematen.

– Vi er oppmerksomme på alle typer utslipp. Det er viktig å sørge for bærekraftig oppdrett, og der har vi som mål at vi bruker mer råstoff fra havet i fiskefôret, sier Stenwig. (Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.