Ellen Marie Næss, universitetslektor ved Kulturhistorisk museum. Foto: Kulturhistorisk Museum

– Se på de to damene som ligger borte i hjørnet der, ligger de ikke fint, sier universitetslektor Ellen Marie Næss ved Kulturhistorisk museum til NRK.no.

Vi er på Vikingskiphuset på Bygdøy i Oslo, og foran oss ligger restene av to skjeletter. Det er vanskelig for et utrent øye å se at dette en gang har vært to kvinner som levde i vikingtiden.

– Skjelettene er jo så gamle, så det er ikke så rart at det mangler noen biter. Det er forskjell på skjelettene til menn og kvinner, så det er ikke noen tvil om at dette er kvinner, sier Næss.

Fant røde epler og ferdig hevet brøddeig

Kvinnene ble funnet inne i Osebergskipet, som ble gravd frem i Tønsberg i Vestfold i 1904. De var bemerkelsesverdig godt bevart, med tanke på hvor lenge de har ligget i jorden.

– Det er veldig tett torv og leire som har gjort at de har tålt tidens tann. De er så godt bevart at det går egentlig ikke an, sier Næss.

Hun forteller at det også ble funnet en bøtte med epler som fortsatt var røde da skipet ble gravd frem, og blåbær og karse som var mulig å gjenkjenne.

– I tillegg fant man en ferdig hevet brøddeig som var klar til å stekes straks man kom frem til dødsriket.

Flere hakekors i skipet

Man fant også flere vogner og sleder med praktfulle treskjæringer og skjelettrester av flere hester, som man mener skulle trekke vognene gjennom dødsriket. En rekke broderier som var blitt gjort på flere veggtepper var også lagt ned i graven.

Det ble også funnet noen hakekors rundt omkring i skipet.

– Ja, det lå blant annet hakekors i en bøtte med tjuvgods fra Irland. Dette er jo et gammelt symbol som har blitt brukt i mange kulturer, det er mye eldre enn vikingene. Det var egentlig et symbol på evighet og livet, men så ble det forferdelig ødelagt av nazistene.

Se bilder fra utgravingen av Osebergskipet i 1904 her:

Utgraving av Osebergskipet Foto: Kulturhistorisk museum Foto: Kulturhistorisk museum Foto: Kulturhistorisk museum Foto: SCANPIX

Kvinner med mye makt

Det mest fascinerende er likevel skjelettene av de to kvinnene. Hvem var de egentlig?

– De må ha vært utrolig spesielle i det samfunnet de levde ettersom de fikk en slik grav. Vanlige folk ble ikke begravet i et kjempeflott skip med masse dyr og flotte ting. Så dette er kvinner som kanskje har vært politiske og religiøse ledere, som har hatt mye makt og en viktig posisjon.

Det er vanskelig å vite hvem av de to kvinnene som hadde mest makt.

– Det kan være den eldste kvinnen som er hovedpersonen her, men kan like gjerne være den yngste. Det er også mulig at den ene ble ofret for å følge den andre i graven, men vi vet i så fall ikke hvem av dem.

– Kan man ikke se om en av dem ble ofret eller døde naturlig?

– Nei, hvis vi hadde vært heldige så hadde vi sett huggmerker, men det er det ikke. Det mangler jo masse biter på det ene skjelettet. Hun kan jo ha blitt delt i biter som et stykke salami uten at vi ville se det, ser Næss.

Les også: Skjeletter som avslører fortiden

Døde sannsynligvis av kreft

Skjelettet til en av kvinnene som ble funnet i Osebergskipet. Foto: Kulturhistorisk museum

Den ene kvinnen ser ut som hun var litt mer lubben enn hun andre.

– Ja, hun har vært i godt hold og hun ble også veldig gammel. Hun greide å bli nesten 80 år, og det er gammelt for en kvinne i Vikingtiden. Den andre damen var litt over 50 år, så det er to ganske voksne damer.

Det synes også på skjelettene deres at de har levd en stund.

– Vi kan se at de har hatt forskjellige problemer, særlig den eldste. Men alle kvinner i den alderen vil jo ha vondt noe sted, litt gikt, litt slitasje og gamle skader. Det største problemet til den eldste kvinnen var at hun hadde kreft og det er veldig sannsynlig at det er det hun døde av, forteller Næss.



Les også: Osebergskipet kommer fra Karmøy

Hadde cannabis i en lærpung

Den eldste kvinnen hadde også en lærpung på kroppen som har fått mye oppmerksomhet. For i den lå det nemlig cannabisfrø. Næss har flere forklaringer på hva som kan være grunnen.

– Hun hadde masse smerter på grunn av sykdom og cannabisen var nok smertelindrende for henne. Samtidig, hvis hun var en religiøs leder så trengte hun jo å komme i kontakt med gudene og cannabisen gjorde nok at hun fikk god kontakt, tror jeg.

Vikingene var også kjent for å ta seg en fest og kjente godt til hvilke planter som kunne gi en rus.

– De hadde en enorm kunnskap om planter og hva de kunne brukes til. Noen ville gi dem en rus og andre lindret sykdom og smerter.

Det finnes også en siste forklaring på cannabisen i Osebergskipet.

– I vikingtida brukte man cannabis til å lage både klær og tau, så det kan ha vært et symbol på en viktig nytteplante på gården, sier Næss.

Les også: Tester ny versjon av Osebergskipet

Flere vikingskatter ligger begravet

Næss er helt overbevist om at det ligger flere vikingskip i gravhauger rundt om i Norge.

– Osebergskipet er så spesielt at jeg tør ikke håpe på at vi noen gang finner noe slikt igjen, men jeg er ikke i tvil om at det finnes flere vikingskip. Spørsmålet er bare om det er riktig å grave dem ut. En ting er det økonomiske, men vi tenker også i et lengre perspektiv, vi vil spare noe til våre barnebarns barn, sier Næss.