Calea Victoriei a devenit cea mai ieftină arteră comercială din capitalele europene, cu o chirie medie lunară de 50 de euro, arată un studiu realizat de compania de consultanţă Cushman & Wakefield.

Artera din Bucureşti, unde se află multe clădiri vechi cu risc seismic, de unde în urmă cu doi trei ani au plecat majoritatea retailerilor, a fost depăşită chiar şi de competitoarea din Sofia.

Chiria medie lunară pentru un mp de spaţiu comercial închiriat pe Bulevardul Vitosha din Sofia a fost în cel e-al doilea trimestrul din 2017 de 46 de euro, în aceeaşi perioadă a acestui an, chiria a crescut la 50 de euro, în timp ce chiria pe Calea Victoriei a rămas aceeaşi ca şi anul trecut: 47 de euro/mp/lună.

Incendiul din 2015 din Colectiv a dus la închiderea mai multor magazine care funcţionau în clădiri periculoase de pe Bulevardul Magheru, Calea Victoriei, iar restaurante şi baruri din Centrul Vechi au tras obloanele. O mare parte dintre retailerii cu magazine pe una dintre cele mai vechi artere comerciale din București s-a mutat în malluri sau au căutat noi sedii în clădiri fără probleme.

Topul chiriilor în marile capitale europene

Londra ((New Bond Street) - 2.500 euro/mp/lună Paris (Avenue des Champs Elysees) - 1.583 euro/mp/lună Roma (Via Condotti) - 958 euro/mp/lună Dublin (Grafton Street) - 562 euro/mp/lună Viena (Kohlmarkt) - 395 euro/mp/lună Berlin (Tauentzienstrasse) - 315 euro/mp/lună Copenhaga (Stroget-Vimmelskaftet) - 268 euro/mp/lună Amsterdam (Kalverstraat) - 250 euro/mp/lună Moscova (Stoleshnikov) - 220 euro/mp/lună Praga (Na Příkopě street) - 220 euro/mp/lună Oslo (Karl Johan) - 219 euro/mp/lună Luxembourg City (Grande Rue) - 180 euro/mp/lună Stockholm (Biblioteksgatan) - 163 euro/mp/lună Bruxelles (Rue Neuve) - 154 euro/mp/lună Budapesta (Vaci utca) - 140 euro/mp/lună Helsinki (City Centre) - 135 euro/mp/lună Lisabona (Chiado) - 130 euro/mp/lună Varşovia (Nowy Swiat) - 80 euro/mp/lună Sofia (Vitosha Blvd) 50 euro/mp/lună Bucureşti (Calea Victoriei) - 47 euro/mp/lună

De ce nu are şi Bucureştiul o Mariahilfer Strasse

Bulevardul Republicii din Brașov este o arteră comercială, unde retailerii au îndrăznit să-și deschidă magazine, completate de restaurantele și terasele de pe artera pietonală.

"Oraşele mari din centrul și vestul ţării beneficiază de un plan urbanistic diferit, cu piaţete şi alei pietonale mărginite de clădiri istorice deosebite, administraţiile locale fiind mult mai active ȋn dezvoltarea infrastructurii şi reamenajarea zonelor centrale, ȋn special ȋn Oradea şi Cluj", ne-a declarat Dana Radoveneanu, consultantul Cushman.

Un alt motiv pentru care Bucureștiul nu are o arteră comercială ca în Vest se datorează retailului modern. Dacă în alte orașe din țară mallurile sunt construite la periferie, la București, centrele comerciale deservesc foarte bine toate zonele, iar accesul este facil pentru consumatorii de retail. E mai simplu pentru retaileri să deschidă într-un mall, decât să treacă de birocrația avizelor în cazul unui spațiu stradal.

"Un alt aspect ar fi legat de faptul că ȋncă există un număr redus de turişti ȋn Bucureşti, iar acest trafic flunctuant scade performanţa retailerilor cu prezenţă stradală. Observăm şi lipsa unui plan de dezvoltare urbană a Capitalei, care să includă şi dezvoltarea zonelor pietonale şi a facilităţilor conexe necesare (parcări, toalete publice) şi ȋntreţinerea clădirilor de pe bulevardele principale", mai spune Radoveneanu.

Calea Victoriei și-a pierdut din sclipirea de altădată, iar Bulevardul Magheru e o arteră zgomotoasă. Consultanții spun că acestea nu au infrastructura necesară unui comerț stradal modern. Pe scurt, nu avem clădiri istorice care să fie bine conservate, locuri de parcare și acces pietonal facil.

CITEŞTE ŞI De ce nu are Bucureştiul o arteră comercială precum marile capitale europene şi de ce fug retailerii din Centrul Vechi





loading...