Muzeul Național al Literaturii Române este închis publicului, iar patrimoniul său este depozitat în condiții improprii. În acest timp, o clădire donată statului pentru a fi muzeu a fost vândută Partidului Social-Democrat.

Muzeul Național al Literaturii Române (MNLR) a fost evacuat în august 2014 din sediul din București în care activa din 1970, deoarece respectiva clădire a fost retrocedată proprietarului de drept. Instituția s-a văzut nevoită să mute importantul patrimoniu pe care îl deține – printre care manuscrise unicat ale unor scriitori români impor-tanți – într-un depozit impropriu aflat în Casa Presei. Deși hotărârea de retrocedare a imobilului a devenit definitivă încă din 2007, iar de la evacuare au trecut deja patru luni, autoritățile centrale și locale nu au găsit încă o soluție pentru mutarea volumelor importante într-un sediu permanent.

Mai mult, la începutul lui 2014, statul român a vândut către Partidul Social Democrat (PSD) tocmai clădirea din strada Kiseleff numărul 10 în care muzeul își mai desfășurase activitatea între 1957 și 1970 și care fusese donată statului român cu scopul expres de a deveni muzeu.

Donația a fost făcută în 1925 de juristul și omul politic Toma Stelian, care prin testament a lăsat și o parte din averea sa pentru amenajarea muzeului. Acesta nu a specificat care să fie felul muzeului, lăsând statului libertatea de a hotărî. Între 1931 și 1949, la această adresă a funcționat Muzeul “Toma Stelian”, specializat în artă plastică, dar, o dată cu venirea comuniștilor, acesta a fost desființat, potrivit lui Călin Tolan, cel care a studiat istoria clădirii.

Ulterior, la aceeași adresă a func-ționat Școala de literatură Mihai Eminescu, apoi Uniunea Scriitorilor din România și, din 1957, chiar de la înființare, tocmai Muzeul Național al Literaturii Române.

În 1971, MNLR a fost mutat în sediul în care și-a desfășurat activitatea până anul acesta, iar clădirea donată de Toma Stelian și-a schimbat de mai multe ori destinația, până când a devenit, de peste 20 de ani, sediul central al PSD.

Autoritățile nu sunt preocupate

Faptul ar fi trecut în continuare neobservat, dacă anul acesta Muzeul Național al Literaturii Române nu ar fi fost evacuat, din cauza retrocedării, din sediul în care funcționa. Din păcate, spațiile de depozitare de la Casa Presei, unde a fost mutat patrimoniul MLR, sunt improprii, punându-se astfel în pericol manuscrise importante, precum cele care au aparținut scriitorului Lucian Blaga. “M-am consultat cu specialiști care au lucrat la muzeu. Cel mai important este “Fondul Blaga”, urmat de Sadoveanu, Rebreanu, T. Maiorescu, Slavici, Pillat, Comarnescu, Zarifopol”, arata fiica scriitorului, Dorli Blaga, într-o scrisoare adresată premierului Victor Ponta, în august anul acesta, conform HotNews.

Deși au existat mai multe solicitări pentru rezolvarea de urgență a situației, nici Primăria Capitalei, în administrația căreia se află MNLR, nici Guvernul și nici Regia Autonomă – Administrarea Patrimoniului Protocolului de Stat (RA-APPS) nu au găsit o soluție. La scurt timp după evacuarea muzeului, reprezentanții Primăriei Capitalei au declarat presei că nu dețin nici un spațiu adecvat, iar Ministerul Culturii și RA-APPS au răspuns de asemenea negativ.

La începutul lui 2014, aceeași Regie Autonomă a Administrației Protocolului de Stat a vândut către PSD tocmai clădirea lăsată statului român de către juristul Toma Stelian, pentru a deveni muzeu. Mai mult, nu doar că se încălca, prin această acțiune, dorința donatorului, dar vânzarea a avut loc la un preț subevaluat față de cel al pieței. Astfel, deși clădirea se află într-una dintre cele mai selecte zone ale Bucureștiului, PSD ar fi plătit doar 275 de euro pe metrul pătrat construit, adică mai puțin decât pentru un apartament într-un cartier mărginaș.

“Știu de acel testament al lui Toma Stelian, am făcut și o notificare la Primăria Capitalei, însă, din păcate, fără nici un rezultat. Mi s-a spus că s-a vândut PSD-ului, sunt proprietari”, a declarat, pentru România liberă, directorul Muzeului Național al Literaturii Române, Ioan Cristescu. Acesta a precizat că singura soluție ar fi anularea în instanță a actului de vânzare. “Cei de la Primărie mi-au cerut o informare tocmai pe chestiunea asta cu donația, dar atât, nu știu să se mai fi făcut vreun demers”, a precizat directorul MNLR.

Dezinteresul pentru acest subiect este evident, din moment ce, deși am adresat, la rândul nostru, solicitări de informații către Primăria Capitalei, Ministerul Culturii și Partidul Social Democrat, nici unii dintre cei vizați nu au simţit nevoia să ne răspundă.