Cum ii vad profesorii pe elevi

pozitive: inteligenti, curajosi, pragmatici, creativi, incredere in sine ("personalitate puternica")

inteligenti, curajosi, pragmatici, creativi, incredere in sine ("personalitate puternica") negative: hiperactivi, nervosi, agitati, nu au rabdare, se concentreaza greu, superficiali, dezordonati, egoisti, nu-si asuma responsabilitati, imaturi, opozitie ("greu de modelat/influentat")

pozitive: relaxati, degajati in raport cu autoritatea, abili in a obtine ce vor, indrazneti;

relaxati, degajati in raport cu autoritatea, abili in a obtine ce vor, indrazneti; negative: indisciplinati, conflictuali, intoleranti cu cei studiosi, selectivi ("relatiile sunt masurate in termeni pecuniari"), comunica greu, iresponsabilitate, indiferenta, exigenti cu ceilalti (adultii), singuratate.

pozitive: deschidere culturala, interes pentru limbile straine, cunostinte din multe domenii ('stiu mai multe'), nonconformisti;

deschidere culturala, interes pentru limbile straine, cunostinte din multe domenii ('stiu mai multe'), nonconformisti; negative: dezinteres/ superficiali in studiu, preocupati de avantajele materiale/financiare ('materialisti'), dezorientare valorica, deficitari la nivel de limbaj si cultura generala, lipsa respectului acordat adultului, revendicativi, lipsa idealurilor de viata, lipsa valorilor, indisciplinati, interesati de imagine ('numai aspectul fizic'), consumism, libertinaj, violenta.

pozitive: curiozitate tehnica mai ales in domeniul IT, aptitudini in domeniul TIC, aptitudini in invatarea limbilor straine;

curiozitate tehnica mai ales in domeniul IT, aptitudini in domeniul TIC, aptitudini in invatarea limbilor straine; negative: lecturi superficiale, alegeri facile, fara deprinderi de viata independenta (simtul vietii concrete redus), dependenti de vizual.

Ce parere au elevii despre ei insisi

"Ne place sa ne imbracam in felul nostru, sa fim originali. Dar nu putem totdeauna (...)"

"Poate esti destept, dar nu-ti place materia. Atunci e greu sa inveti, ti-e lene. "

" "Suntem stresati. Parintii ne preseaza sa luam note mari, mediile conteaza pentru intrarea la liceu."

" Daca ne plictisim suntem agitati, neatenti. Atunci ne gandim la problemele noastre, la prieteni, la jocuri."

Atunci ne gandim la problemele noastre, la prieteni, la jocuri." "Nu-i inteleg pe adulti, fac ceea ce nu le place si nu iese bine (...) Noi facem ce ne place."

si nu iese bine (...) Noi facem ce ne place." "Ne plac senzatiile tari (in carti, jocuri, n.n.)."

"Prietenia e cea mai importanta. La scoala ne place pentru ca ne intalnim cu colegii, vorbim intre noi tot timpul, pe toate caile, despre tot ce facem. Sigur ca nu vrem ca parintii sa stie, unde ar mai fi intimitatea noasta. Si oricum ei interpreteaza altfel (dramatic n.n.) ce facem noi."

"Facem chestii pe care parintii sau profesorii nu le puteau face cand erau de varsta noastra: avem acces peste tot prin internet, putem comunica si afla orice vrem, tot ce ne intereseaza."

"Eu vad altfel lucrurile (comparativ cu perspectiva celorlalti colegi participanti la focus-grup, n.n.). Elevii din ziua de azi au foarte multa energie si sunt copii care stiu ce vor, au posibilitati mai multe de alegere. Ei se schimba si lumea progreseaza... ei schimba lumea, noi nu putem sa ii schimbam. Vrem si trebuie sa gasim calea de mijloc. Daca ramanem la nivelul nostru, nu e bine, trebuie sa ii ascultam si trebuie sa facem si noi un efort sa ne adaptam... sa adaptam scoala. Ei vin din alta lume sa o schimbe pe a noastra!"

- institutie nationala de cercetare conexa Ministerului Educatiei - a publicat joi, 6 august 2015,. Realizat in perioada ianuarie-decembrie 2014 de laboratorul Teoria Educatiei din cadrul institutului, raportul a avut in vedere"perioada in care fiecare tanar isi cauta identitatea (etapa se numeste conflictul identitate-confuzie de rol, varsta 13-19 ani, conform stadiilor lui Erikson)."Cercetarea de teren s-a desfasurat in perioada mai-iunie 2014, in 22 de scoli atat din mediul rural (7 scoli), cat si din urban (15 scoli), din judetele Alba, Constanta, Galati, Giurgiu, Olt, Timis, Vrancea si din Bucuresti. In fiecare judet, a fost selectata o scoala din mediul rural si una sau mai multe scoli din mediul urban, se arata in studiu.Au fost intervievati 23 de directori de scoli si peste 120 de profesori; de asemenea, au fost realizate interviuri de grup cu peste 150 de elevi, iar grupurile intervievate au avut cel putin 7 elevi. Realizatorii studiului au elaborat un chestionar la care au raspuns 483 de elevi.Profesorii au raspuns la intrebarea "Cum ati caracteriza in cateva cuvinte noile generatii de elevi?" si "au surprins in atribute simultan trasaturi de personalitate si tendinte comportamentale, pe care le-am organizat pe patru axe ale constructiei profilului identitar: caracteristici personale, relationale, culturale si vocationale, si doua dimensiuni ale judecatii de valoare (pozitiv si negativ)", se arata in cadrul studiului.Specialistii care au realizat cercetarea noteaza ca profesorii definesc noile generatii de elevi prin formule ca "Generatia Facebook" sau "Generatia touch-screen", carora le-au fost "asociate definitii ce surprind dominanta tehnologiei si tendintele elevilor catre autonomie, afirmare de sine si validare interpersonala, dar si vulnerabilitatea /sensibilitatea lor la influentele mediului si reactivitatea la stimuli"."Prin comparatie, afirmatiile elevilor despre ei insisi surprinse in cadrul focus-grup-urilor contureaza un portret care are ca- originalitatea, increderea in sine, nevoia de autonomie si intimitate, sociabilitatea, abilitatile de comunicare, adaptabilitatea, curiozitate legata de situatii de viata reala si negative - nerabdarea, nelinistea (agitatia), 'lenea', cautarea senzationalului si existenta sub presiune (stres)", arata cercetarea.Elevii atrag atentia ca au un alt ritm de viata fata de cel al parintilor si profesorilor, un "nivel din ce in ce mai complex al situatiilor/ realitatilor, provocari noi", care genereaza la profesori "atitudini ce pot varia intre deschidere/acceptare sau rezistenta, insa toatesi o evaluare in termenii ineficientei strategiilor educationale actuale".In acest sens, autorii studiului aduc

Care sunt persoanele pe care le admira elevii: Profesorii, mentionati de doar 7% din elevi



Jumatate dintre elevi au spus ca numesc model de reusita persoane din familia restransa (48%)

Sportivi: 11%

Altele: 9%

Vedete-cantareti, prezentatori, actori: 7%

Profesori, antrenori: 7%

Nu am model: 7%

Familia largita: 6%

Trasaturi de caracter: 5%

Ce cauta elevii pe internet si la TV: Interes major pentru muzica

Ce muzica prefera elevii:

56% sunt pasionati de hip-hop, rap, house, rock, electronica, pop, usoara

16% - manelele

12% - muzica clasica

10% - jazz

6% - muzica populara

Ce filme le plac elevilor:

comedii: 29%

actiune: 25%

aventuri: 13%

SF-uri: 11%

filme documentare: 5%

filme istorice: 4%

Ce carti prefera elevii:

aventurile: 31%

scrierile politiste si de spionaj: 21%

SF-urile: 14%

romanele de dragoste: 13%

literatura pe teme istorice: 10%

poezii: 9%

Ce fac elevii in timpul liber:

comunica pe retelele de socializare / se joaca pe calculator: 23%

se intalnesc cu prietenii: 18%

asculta muzica: 14%

fac sport: 9%

se uita la TV: 6%

ies la plimbare: 5%

isi urmeaza o pasiune, un hobby: 5%

citesc o carte: 4%

cauta informatii, citesc pe internet: 2%

Ce ii nemultumeste pe elevi in scoala:

programul prea lung, incarcat: 25%

relatiile cu unii profesori: 13%

regulile prea stricte impuse de scoala (punctualitate, uniforma etc.): 11%

lipsa disciplinei din clasa/scoala: 10%

nerespectarea regulilor de catre toti: 9%

profesorii prea exigenti: 8%

relatiile cu unii copii din clasa mea sau din clasele paralele: 6%

relatiile cu unii copii mai mari decat mine: 5%

ceea ce se preda la scoala: 4%

altceva: 3%

nu ma nemultumeste nimic: 3%

nu stiu: 3%

Care sunt problemele elevilor in scoala:

prea multa materie de invatat: 23%

prea multe teme pentru acasa: 20%

agresiunea verbala dintre elevi (injuraturile): 12%

lipsa de disciplina din scoala: 7%

agresiunea fizica dintre elevi (bataia): 7%

lipsa de seriozitate si interes din partea unor cadre didactice: 5%

manuale prea dificil de parcurs: 4%

climatul de lucru ostil, neprietenos: 4%

nu exista probleme pentru mine: 4%

nu stiu: 4%

persecutarea din partea profesorilor: 3%

neglijarea din partea profesorilor: 3%

persecutarea din partea colegilor mai mari sau de aceeasi varsta: 2%

altceva: 2%

Ce ar dori elevii sa se faca in scoala

activitati de recreere: 24%

sport: 20%

cercuri pentru cei cu talent intr-un anumit domeniu (informatica, dans etc.): 19%

proiecte: 11%

activitati de voluntariat: 11%

altceva: 4%

nu stiu: 4%

ajutor individualizat (de tipul meditatiilor): 3%

Interesele si preocuparile elevilor

numai exceptional interese in zona literaturii si cunoasterii abstracte

invatare prin descoperire, din mai multe surse, intr-un ritm propriu

risc

dependentei ideologice

usor de manipulat de catre cei interesati

Ce considera elevii important la propria persoana:

1. Sa fiu descurcaret, sa ma orientez in orice situatie: 24%

2. Sa fiu bine educat, cultivat: 15%

Sa fiu bine educat, cultivat: 15% 3. Sa fiu original: 13%

Sa fiu original: 13% 3. Sa-i multumesc pe parinti: 13%

Sa-i multumesc pe parinti: 13% 5. Sa fiu un om moral, de caracter: 12%

Sa fiu un om moral, de caracter: 12% 6. Sa imi fac prieteni: 8%

Sa imi fac prieteni: 8% 7. Sa fiu atragator, sexy: 5%

Sa fiu atragator, sexy: 5% 8. Sa fiu apreciat de colegi: 4%

Sa fiu apreciat de colegi: 4% 9. Sa fiu apreciat de profesori: 3%

Sa fiu apreciat de profesori: 3% 10. Altceva: 2%

Altceva: 2% * Altceva: sa fiu mandra de cine am devenit; sa fiu plina de viata; sa nu depind de nimeni.

11. Nu stiu: 1%

baietii isi doresc intr-o mai mare masura decat fetele "sa fie un om moral, de caracter" (diferenta 3%);

baietii acorda atentie mai mare atractivitatii/sexualitatii (sa fie atragatori, sexy) comparativ cu fetele (diferenta de 4%);

fetele, in schimb, isi doresc intr-o mai mare masura decat baietii "sa se descurce, sa se orienteze in diferite situatii" (diferenta de 3%);

tot fetele sunt cele mai interesate in a fi originale, comparativ cu baietii (diferenta 3%);

Modele de succes dezirabile in viziunea elevilor

elevii din mediul urban isi doresc intr-o mai mare masura sa se realizeze din punct de vedere al carierei

elevii din mediul rural isi doresc intr-o mai mare masura intemeierea unei familii (diferenta fata de elevii din urban fiind de 5%)

baietii isi doresc intr-o mai mare masura decat fetele realizarea prin acumulare financiara (diferenta de 5%)

fetele isi doresc intr-o mai mare masura intemeierea unei familii

cele mai multe se situeaza pe dimensiunea autonomiei afective - fericire si bucuria vietii: sa fiu fericit/fericita in ceea ce fac, cu numeroase variante; sa fac toata viata ce imi place; sa ma bucur de viata cu bune si cu rele; sa-mi indeplinesc visele/dorintele; sa imi iubesc munca; sa traiesc viata, nu s-o pierd muncind - sau pe dimensiunea spiritual-religioasa (sa urmez calea lui Dumnezeu, sa fiu o persoana libera, sa-si aminteasca cineva cu drag de mine, sa fiu un om bun, la batranete sa fiu implinita, sa fiu o persoana normala care sa aiba ce oferi celorlalti).

sa fiu fericit/fericita in ceea ce fac, cu numeroase variante; sa fac toata viata ce imi place; sa ma bucur de viata cu bune si cu rele; sa-mi indeplinesc visele/dorintele; sa imi iubesc munca; sa traiesc viata, nu s-o pierd muncind - sau pe dimensiunea spiritual-religioasa (sa urmez calea lui Dumnezeu, sa fiu o persoana libera, sa-si aminteasca cineva cu drag de mine, sa fiu un om bun, la batranete sa fiu implinita, sa fiu o persoana normala care sa aiba ce oferi celorlalti). studiul mentioneaza ca sunt si raspunsuri care completeaza tabelul cu valori din zona autonomiei intelectuale (sa ma retrag la tara si sa studiez, sa ajung cel mai bun in ce fac, sa ajung sa lucrez la NASA) si a dominarii/puterii sociale (sa fiu respectat; sa am bani, masina si desigur o sotie a mea; sa imi las amprenta in lume; sa devin un om cunoscut).

Amintim ca si lucrarea Psihologia Poporului Roman, coordonata de psihologul Daniel David, a aratat ca "preocuparea pentru binele altora nu depaseste la romani zona familiei si ajunge uneori maxim pana la persoanele pe care le cunosc. Asta arata un individualism egoist care nu este opus colectivismului, ci il poate fundamenta in forme foarte specifice (ex. familial)". Detalii aici

Efectele folosirii de catre elevi a formelor multimedia: Profesorii se declara impotriva televiziunii - cea mai "rau famata" forma mediatica

Efectele nocive, in opinia profesorilor:

Superficialitatea: "exista riscul ca cei care folosesc internetul sa alerge de la o pagina la alta, de la un link la altul, fara sa citeasca nimic pana la capat, fara sa aprofundeze. Superficialitatea se asociaza cu tendinta spre imitatie, ceea ce duce la o uniformizare, tot mai evidenta la generatia de astazi, a gusturilor, preocuparilor, aspiratiilor".

Saracia verbala si dificultatea de a se exprima: marturia unui profesor - "Pe calculator scriu cu prescurtari, codat, folosind emoticoane in loc sa formuleze verbal ce au de spus, ceea ce are consecinte catastrofale. Nu sunt in stare sa se exprime, sa construiasca o fraza coerenta si corecta gramatical. Si in lucrarile de control mai scapa unele coduri (de ex., litera k, in loc de 'ca', dar si OK, in loc de 'e bine', si altele)."

Dependenta care poate genera oboseala, "adaptabilitate scazuta in planul activitatii de invatare, dar si la solicitarile mediului extrascolar, uneori cu efecte psihopatologice de ordinul depresiei sau al impulsivitatii": "Exista aceasta tendinta de a pierde timpul si energia pastrand nestavilit contactul cu mediul virtual, ceea ce duce la insucces scolar, chiar la probleme grave de sanatate, probleme de adaptare sociala, de pierdere a intervalului de varsta specific dezvoltarii unor abilitati, deprinderi care se exerseaza in afara mediului virtual."

Accesul liber, necontrolat la diferite pagini de internet "antreneaza riscuri legate de modul in care tinerii isi selecteaza informatia; aceasta este greu de filtrat, mai ales la aceasta varsta caracterizata in acelasi timp de curiozitate si de lipsa de discernamant".

Autorii studiului atrag atentia ca "un grad mare de periculozitate il reprezinta aderarea la grupuri virtuale cu o ideologie extremista sau antisociala, ori care raspandesc idei deosebit de nocive, constituind o amenintare la echilibrul psihic si, uneori, chiar la viata tanarului; un profesor da ca exemplu cazul copiilor emo, un altul se refera la site-urile care propaga idei sataniste."

Comunicarea virtuala tinde sa o inlocuiasca pe cea interpersonala. Ce spune un profesor: "Ca un tribut pe care-l platesc pentru interesul lor vizand noile tehnologii de comunicare e faptul ca nu mai stiu sa se bucure de lucrurile simple, marunte, de natura de exemplu, lucruri care, pentru generatiile trecute insemnau foarte mult: cand am fost in excursie ultima data, in autocar, in loc sa se uite pe geam, sa admire natura, erau toti cu telefoanele deschise. In general, petrec mai putina vreme afara, preferand sa ramana lipiti de ecran; sunt practic confiscati de mediul electronic."

Efectele benefice, in opinia profesorilor:



Accesul mare la informatie si posibilitatea ca elevii sa fie la zi cu datele din orice domeniu, pentru scoala sau pentru viata de zi cu zi

Dobandirea unor competente transferabile la activitatea de invatare scolara. In acest sens, competentele, abilitatile si cunostintele dobandite de elevi in urma folosirii internetului sunt urmatoarele, dupa cum spun profesorii:

Folosirea internetului si a altor forme multimedia ca mijloace auxiliare in invatare

Factori de risc in mediul familial si unde gresesc parintii, in opinia profesorilor

Supraocuparea parintilor, lipsa timpului acordat copilului

Criza financiara, somajul

Plecarea parintilor la munca in strainatate

Centrarea parintilor pe cariera lor profesionala

Toleranta si permisivitatea excesiva

Parintii autoritari si excesivi in control

Modele negative preluate din familie

Majoritatea tinerilor de la sate sunt luati de catre familii la muncile agricole

Atitudinea parintilor fata de scoala si de profesori

Comunicarea redusa a familiei cu scoala, lipsa de continuitate scoala - familie

Imaginea depreciativa despre profesori, care le este transmisa si copiilor

"Comunitatea, societatea sunt tot mai mult impotriva scolii si a profesorilor, care sunt facuti raspunzatori, invinovatiti pentru lipsa de educatie a copiilor, pentru comportamentul lor, ceea ce nu este corect, cu atat mai mult cu cat profesorii se simt tot mai coplesiti si mai lipsiti de mijloace, de drepturi; ei sunt tapul ispasitor pentru toate problemele, dar nu sunt nici motivati de sistem si nici lasati sa faca ceea ce trebuie."

"...Prin mass media s-au mediatizat tot felul de situatii cu profesori corupti. Niciodata familia sau copilul nu aveau vreo vina, doar profesorii."

"Lipsa respectului pentru scoala si profesori in comunitate (primaria nu acorda sprijinul scolii si are conflicte cu profesorii) conduce la un rol subapreciat ca profesor."

"[Are loc] un fenomen de devalorizare si marginalizare sociala a cadrelor didactice de catre societate (incepand de sus, trecand prin mass-media si ajungand la nivelul parintilor, care nu mai considera scoala o cale de reusita in viata, nu-i mai motiveaza pe elevi sa acorde interes cerintelor scolii si sa mai respecte sau sa-i ia ca model pe profesori - se spune mereu ca 'scoala nu mai raspunde nevoilor', ca nu foloseste la nimic, profesorii se simt umiliti, desconsiderati, nu mai reprezinta o autoritate, pentru ca 'nu avem telefoane si masini de ultimul tip'. Pe deasupra, tot ei sunt culpabilizati, nu familia, daca elevii se comporta urat sau daca nu invata, nu promoveaza examenele etc."

Autorii studiului mentioneaza ca "(a artelor si stiintei), ca si cele referitoare la sfera realizarilor intelectuale; pe ansamblul lotului, nu am primit decat trei astfel de raspunsuri, doua indicand un scriitor si unul singur numind un arhitect".Majoritatea elevilor spun ca ceea ce ii intereseaza cel mai mult, atat online, cat si la TV, este. Urmeaza in topul preferintelor categoria "". Pe locul al treilea se situeaza sportul, la mica distanta de moda."Literatura si arta, ca si aria cunoasterii stiintifice si tehnice sunt slab reprezentate (5% din raspunsuri pentru fiecare dintre ele)" si tot pe ultimele locuri in preocuparile declarate ale elevilor se afla si "atentia acordata informatiilor despre viata vedetelor (3% din raspunsuri), dar si celor legate de religie/spiritualitate si dragoste, prietenie sau erotism (1%; 4% si respectiv, 1% )", potrivit datelor publicate.Atat pentru fete, cat si pentru baieti muzica reprezinta principalul interes, insa fetele "manifesta o preferinta ceva mai puternica (28%) in raport cu baietii (22%); in schimb, acestia din urma sunt mult mai motivati sa caute informatii legate de sport (20% din baieti, comparativ cu numai 8% din fete)".De asemenea, "in cazul fetelor, atractia pentru lumea modei (16% din raspunsuri) este mai marcata si ocupa treapta a doua a scalei, fata de baieti, unde interesul pentru acest domeniu este mult mai scazut (doar 5% din raspunsuri)."Pe de alta parte, baietii sunt mai atrasi decat fetele de domeniul "umor, divertisment, jocuri" (18% dintre ei, fata de 13% dintre fete) - dar aceasta categorie se mentine pentru ambele grupe pe locul al treilea al preferintelor.Mentionam ca printre scolile in care s-a desfasurat aceasta cercetare sunt si "scoli de arta sau scoli din orase mari, printre care si din Bucuresti, ai caror elevi urmau in paralel cursurile unei scoli de muzica sau se pregateau acasa cu profesori de muzica", dupa cum se arata in raport., in ceea ce priveste preferintele de petrecere a timpului liber, ceea ce ii face pe autorii studiului sa mentioneze ca "se constata, asadar, o mare similaritate, atat intre cele doua zone - urbana si rurala - cat si intre ele, pe de o parte, si distributia raspunsurilor pe ansamblul lotului de elevi, pe de alta parte".Raportul mentioneaza, insa, ca desi diferentele sunt mici, ele merita precizate pe urmatoarele categorii: la sat, doar 3% dintre elevi obisnuiesc sa citeasca, in comparatie cu 5% la oras. De asemenea, activitatea de informare pe internet este 0% la sate.Potrivit autorilor studiului, "este chiar expunerea indelungata la mediile audio-vizuale (internet, tv), care creeaza o dependenta de acest tip de mesaj - corolarul ei fiind: o capacitate mai mica de concentrare si de procesare a limbajului scris, care este unul abstract si care de aceea, solicita un mai mare efort intelectual; in acest fel,".La intrebarea "", trei sferturi dintre elevi au raspuns ca se intamplaDe remarcat numarul foarte apropiat al elevilor cu un interes constant pentru studiu indus de scoala si al elevilor care au spus ca niciodata nu i-a interesat o tema de la scoala pana acolo incat sa caute pe net informatii suplimentare (13% au raspuns "adesea" si 12% "niciodata")."Datele nu inregistreaza diferente semnificative in distributia raspunsurilor in functie de gen sau mediul de rezidenta al elevilor (rural/urban) si acest fapt poate fi un indicator al gradului ridicat de omogenitate a practicii educationale in scoala romaneasca", spun autorii cercetarii.Din punct de vedere al continutului, "interesele elevilor se concentreaza in aria artistic-estetica, tehnica, sportiva, sociala, teoretica/stiintifica si lipsesc interesele legate de domeniile politic si economic", mai arata studiul."Resursele pentru dezvoltarea intereselor mai complexe sub raportul cunoasterii si al aptitudinilor, urmarite prin programe educationale vocationale - nonformal sau formal (scoli de arta sau sportive, cluburi), sunt asigurate de familie, iar sursa principala de invatare o reprezinta profesorii si antrenorii, apoi internetul, televiziunea si revistele de specialitate", precizeaza cercetarea.Autorii raportului noteaza ca o prima observatie faptul ca".Totodata, cercetatorii avertizeaza ca "Autorii studiului remarca "": "elevii din mediul urban isi doresc intr-o mai mare masura sa fie originali comparativ cu elevii din mediul rural (diferenta de 5%) si, in oglinda, elevii din mediul rural isi doresc intr-o mai mare masura sa-i multumeasca pe parinti, comparativ cu elevii din mediul urban (diferenta de 3%)"., in timp ce o minoritate este interesata de reusita bazata pe o apreciere/validare exterioara (persoana publica admirata, vedeta)., 30% au spus ca inseamna "o familie reusita", 15% au raspuns "multi bani", 8% sunt de parere ca echivaleaza cu "persoana publica admirata", tot 8% - "o vedeta", iar 3% au raspuns "altceva", in timp ce 2% - "nu stiu, nu m-am gandit".Studiul arata caUn alt element surprins in cercetare se refera la faptul ca reusita in viata se construieste, dupa cum o arata cultura grupului de elevi, "Profesorii se declara aproape unanim impotriva televiziunii, pe care o catalogheaza cea mai "rau famata" forma mediatica, se arata in cadrul studiului. In topul negativ se afla in imediata apropiere jocurile electronice.Cadrele didactice arata si catreCe spune un profesor: "La fete au trecere modelele tip manechin, vedetele care au relatii cu persoanele influente.. Este caracteristic situatiei din Romania - se pune mult accent pe imagine si mai putin pe cat de bine este pregatit cineva."Pe de alta parte, profesorii mentioneaza canalele de filme documentare ca medii din care elevii au ce invata si vorbesc despre beneficiul vizionarii unor filme sau emisiuni in limbi straine: "Programele TV sunt deseori in limba engleza. Sunt familiarizati cu pronuntia, cu unele cuvinte uzuale. Invata limbile straine cu mai multa usurinta."la care, conform afirmatiilor, profesorii apeleaza adesea in procesul didactic. Cu o precizare: el reprezinta totusi numai un instrument si, ca orice instrument, are influente favorabile sau dimpotriva, nocive, in functie de modul, de scopul si de timpul de folosire", precizeaza cercetarea.- capacitatea de a cauta, selecta si sintetiza informatiile de interes- de a intelege mai rapid si de face mai usor legaturi intre fenomene (prin vizualizarea imaginilor dinamice in cazul unor procese - fizice, biologice s.a. - altfel insesizabile)- aprofundarea limbilor straine (pe internet elevii descopera cuvinte si expresii noi, idioame, expresii argotice, invata pronuntia corecta)- raportarea creativa la informatie, data fiind interactivitatea pe care o presupune aceasta forma mediaticaDaca la oras "parintii isi iau adesea o a doua slujba", la sate "lipsa de timpului pentru supravegherea si educatia copiilor este urmarea directa a faptului ca multi dintre ei sunt nevoiti sa faca naveta la locul de munca in orasul apropiat", la care se adauga "muncile agricole, sezoniere, si cele specifice gospodariilor rurale", reliefeaza rezultatele studiului.Autorii studiului pornesc de la urmatoarea afirmatie a unui profesor de la o scoala centrala din Bucuresti:"Tot din partea familiei provine un alt factor de risc cauzat de criza financiara: de exemplu, aproape jumatate din parintii elevilor din clasa mea sunt someri; fie ca e vorba de un parinte, fie chiar de amandoi; sunt parinti care au castigat foarte bine pana la un moment dat si brusc au devenit someri. Copiii resimt dureros aceste limitari financiare, ca si framantarile parintilor legate de ziua de maine si se incarca de nesiguranta si anxietate; unii, cei mai multi, se simt umiliti in fata colegilor."Se mentioneaza, insa, ca impactul resurselor financiare scazute este mult mai mare la sat.Iata opinia unui profesor: "Faptul ca parintii nu au bani sa plateasca internatul, sa plateasca o gazda si sa-i intretina ca sa mearga la un liceu in Giurgiu, ii demobilizeaza, ii plafoneaza; ei se opresc din dezvoltare, obisnuiti cu ideea ca portile lor sunt inchise. Ei isi doresc, saracii, sa mearga mai departe, dar cati pot face asta? Starea materiala a parintilor nu le permite sa-si termine studiile."Rezultatul plecarii parintilor la munca in strainatate este urmatorul: "Copiii sunt si se simt abandonati: depresia, anxietatea, insecuritatea, deteriorarea imaginii de sine si sentimentul ca sunt respinsi, asociat cu acela de culpabilitate, sunt raspunsurile emotionale cele mai frecvente ale acestor adevarati 'orfani ai migratiei'".Cercetatorii remarca faptul ca, "in afara de suferinta afectiva, o alta consecinta a separarii de parinti este cresterea gradului lor de vulnerabilitate fata de influentele nocive din mediul social, ale grupurilor marginale sau chiar infractionale. Situatia este si mai dramatica atunci cand persoana absenta este mama sau cand copilul este lipsit de ambii parinti".Specialistii vorbesc aici despre "copii rasfatati", care nu sunt obisnuiti sa-si asume responsabilitati si "carora li se acorda o prea mare libertate - atitudine cu atat mai periculoasa cu cat, la aceasta varsta vulnerabila si receptiva fata de influentele negative ale anturajului sau de modelele din mass-media, ei au nevoie de limite clare si de repere certe".Aceasta situatie este intalnita mai ales in orase si in cazul familiilor cu un singur copil, remarca autorii studiului.Cercetatorii atrag, insa, atentia ca o alta situatie de permisivitate "combina". In acest sens, unul dintre profesorii chestionati spune urmatoarele: "Parintii sunt mai tineri decat mine. Am intalnit intre ei oameni realizati, care au impresia ca au muncit prea mult si vor ca copilul lor sa copilareasca.".Acesti parinti "sunt, de regula,. Aceasta categorie, intalnita mai des in mediul urban, este cea a parintilor ambitiosi, care isi proiecteaza propriile aspiratii nerealizate asupra fiilor sau fiicelor lor, pe care ii suprasolicita continuu, formuland cerinte nerealiste fata de posibilitatile acestora", se arata in cadrul cercetarii.Este vorba despre comportamente ale parintilor pe care copiii le imita si le replica atunci cand se intalnesc cu alti copii sau pe care le redau in relatiile cu profesorii. Ce spune un profesor: "Exemplele proaste ale parintilor (tinuta, fumat, limbaj etc.), valorile din familie, atitudinea negativa sau indiferenta fata de scoala a acestora sunt preluate de elevi. Parintii insisi te trateaza cu aroganta, cu agresivitate, lipsiti fiind de respect, de educatie."Rezultatele: timpul pentru pregatirea temelor de la scoala este mult mai mic decat in cazul celorlalti elevii, iar timpul rezervat pentru odihna "este, pentru multi dintre ei, insuficient".Autorii cercetarii precizeaza, insa, ca putine raspunsuri date de profesori se refera si la partea pozitiva a acestei stari: "Specific pentru aceasta zona, si cred ca e valabil pentru mai toti pentru copiii de la sate, e ca sunt priceputi la agricultura; sunt invatati de mici sa munceasca, sa ajute la lucrarile agricole si in gospodarie. Pentru ca sunt priceputi si obisnuiti cu munca, nu se feresc sa dea o mana de ajutor si la scoala, atunci cand e cazul: au participat la renovarea clasei, din proprie initiativa ajuta la curatenia clasei, au plantat pomi in curtea scolii." (marturia unui profesor)Profesorii spun casi, in functie de nivelul de educatie, "dar si sub impactul- ei cred, mai ales ca urmare a propriei experiente, ca faptul de a urma o cariera intelectuala sau profesionala nu asigura un scut impotriva unor fenomene de amploare din societatea de astazi, cum sunt saracia si somajul".Profesorii sustin caUna dintre implicatiile dezinteresului parintilor fata de activitatea scolara si extrascolara a copiilor este "".Elevii imita atitudinea parintilor, iar atunci cand aceasta este una negativa fata de profesori ea se transfera mai departe in comportamentul si raspunsurile unui copil in fata cadrului didactic.Profesorii avertizeaza, insa, si asupra unui alt comportament: sunt parinti care acorda incredere neconditionata copiilor si celor povestite de acestia acasa, in legatura cu incidentele de la scoala. "Astfel, parintii tind sa le dea intotdeauna dreptate, aplicand in privinta profesorilor 'prezumtia de vinovatie'".Ce spune un profesor: "Parintii au 100% incredere in ei. Or, ca parinte trebuie sa intelegi ca dupa o varsta elevii spun ce le convine ". "De cele mai multe ori, [parintii] ne invinuiesc pentru ceea ce se intampla cu copiii lor. Asta este meseria noastra, sa fim de vina."Autorii raportului atrag atentie ca "".Marturiile catorva profesori:

Descarca de aici studiul integral:

Cultura Elevilor si Invatarea - Studiu ISE

Citeste si: