Foto: Octav Ganea/ Inquam Photos

În general, una dintre greșelile majore pe care le comit cei care eșuează în lumea companiilor este că mistuiesc prea devreme o avere viitoare. Cu alte cuvinte, anticipezi că vei avea în cinci ani venituri de 1.000.000 de lei și cheltuiești azi ca și cum i-ai avea deja. Angajezi mulți oameni, fără să discerni neapărat ce valoare produce fiecare și pentru cine, le crești salariile, investești ca nebunul, salvezi lumea, rămâi în istorie. „Facem România o țară normală”, ca să îl citez pe Sorin Grindeanu, noul premier al României. O țară normală nu poate cheltui azi cu nemiluita, sperând că viitorul va corespunde unor calcule de politicieni.

Nu că o țară ar putea fi nepărat condusă precum o companie, nici pe departe. O țară e un teritoriu mult mai puțin omogen. Iar un guvern are de rezolvat probleme pe care nimeni altcineva nu vrea (sau nu poate) să le rezolve. Cum ar fi sărăcia, educația și sănătatea. Ceea ce nu înseamnă că legile bunului simț încetează la poarta Guvernului, totuși.

Iată câteva puncte în care ceea ce se întâmplă contrazice, pur și simplu, bunul simț:

Creșterea economică. E în jur de 5% în 2016. Cu 2 puncte peste ceea ce poate economia, de fapt. Diferența e bazată pe consum, care a crescut exagerat datorită scăderii taxelor. Pe termen lung, nu ține. În doua parte a lui 2016, ritmul de creștere scăzuse deja, la 4,6%. Programul economic al lui Liviu Dragnea e integral bazat pe 5,5% creștere pentru urmatorii 4 ani. Nimeni, în afară de el, nu prevede vreo astfel de creștere.



E în jur de 5% în 2016. Cu 2 puncte peste ceea ce poate economia, de fapt. Diferența e bazată pe consum, care a crescut exagerat datorită scăderii taxelor. Pe termen lung, nu ține. În doua parte a lui 2016, ritmul de creștere scăzuse deja, la 4,6%. Programul economic al lui Liviu Dragnea e integral bazat pe 5,5% creștere pentru urmatorii 4 ani. Nimeni, în afară de el, nu prevede vreo astfel de creștere. Cheltuielile. Ceva nu funcționează. Chiar cu o creștere de 5% în 2017, adică la un produs intern brut de 815 miliarde lei, doar eliminarea celor 102 taxe, aplicarea Codului Fiscal și eliminarea impozitului pe pensii înseamnă un impact de 1,2% din PIB. Fără a lua în calcul toate promisiunile de creșteri de salarii, eliminare de impozite, cheltuieli publice. În tot programul de guvernare există doar promisiuni de taxe tăiate, salarii crescute și investiții amețitoare și niciun calcul despre cum anume e posibil așa ceva.



Ceva nu funcționează. Chiar cu o creștere de 5% în 2017, adică la un produs intern brut de 815 miliarde lei, doar eliminarea celor 102 taxe, aplicarea Codului Fiscal și eliminarea impozitului pe pensii înseamnă un impact de 1,2% din PIB. Fără a lua în calcul toate promisiunile de creșteri de salarii, eliminare de impozite, cheltuieli publice. În tot programul de guvernare există doar promisiuni de taxe tăiate, salarii crescute și investiții amețitoare și niciun calcul despre cum anume e posibil așa ceva. Salarii. Programul lui Liviu Dragnea vorbește despre cum, în câțiva ani, doar salariile publice vor fi 9,5% din PIB. E un soi de sentiment de mândrie în declarațiile legate de asta. Nu înțeleg de ce. Sunt aproximativ 1,4 milioane de angajați plătiți din bani publici, 60% din buget se duce pe salariile lor (și pe pensii) și ei câștigă cu 54% mai mult decât media din sectorul privat. În tot programul de guvernare nu există niciun cuvânt despre cât de eficient e tot acest sistem și câtă valoare produce. Dar știm că avem una dintre cele mai stufoase și ineficiente birocrații din Europa. Și știm că ne va costa chiar mai mult decât azi. De ce? Ceea ce ne duce la următorul punct:



Programul lui Liviu Dragnea vorbește despre cum, în câțiva ani, doar salariile publice vor fi 9,5% din PIB. E un soi de sentiment de mândrie în declarațiile legate de asta. Nu înțeleg de ce. Sunt aproximativ 1,4 milioane de angajați plătiți din bani publici, 60% din buget se duce pe salariile lor (și pe pensii) și ei câștigă cu 54% mai mult decât media din sectorul privat. În tot programul de guvernare nu există niciun cuvânt despre cât de eficient e tot acest sistem și câtă valoare produce. Dar știm că avem una dintre cele mai stufoase și ineficiente birocrații din Europa. Și știm că ne va costa chiar mai mult decât azi. De ce? Ceea ce ne duce la următorul punct: Pensiile. Avem cel mai mare deficit din istorie. Undeva pe la 5 miliarde de euro vin direct din bugetul de stat ca să susțină această gaură. Iar programul de guvernare spune, simplu, că să elimină impozitul pe multe pensii și că acestea cresc. Stăm pe o bombă cu ceas. Contează? Nu neapărat. Proaspătul ministru Lia Olguța Vasilescu n-a clipit când a zis că se grăbește cu ordonanțele de creștere a pensiilor și salariilor.



Avem cel mai mare deficit din istorie. Undeva pe la 5 miliarde de euro vin direct din bugetul de stat ca să susțină această gaură. Iar programul de guvernare spune, simplu, că să elimină impozitul pe multe pensii și că acestea cresc. Stăm pe o bombă cu ceas. Contează? Nu neapărat. Proaspătul ministru Lia Olguța Vasilescu n-a clipit când a zis că se grăbește cu ordonanțele de creștere a pensiilor și salariilor. Investițiile. Prețul pentru aceast sistem ineficient și pentru creșterea pensiilor e scăderea investițiilor. România e la un record negativ de investiții publice. Motiv pentru care creșterea economică nu e sustenabilă. Dar Guvernul lui Liviu Dragnea promite investiții cât cuprinde. Matematic vorbind, e imposibil.



Prețul pentru aceast sistem ineficient și pentru creșterea pensiilor e scăderea investițiilor. România e la un record negativ de investiții publice. Motiv pentru care creșterea economică nu e sustenabilă. Dar Guvernul lui Liviu Dragnea promite investiții cât cuprinde. Matematic vorbind, e imposibil. Impozite pe venit. E un punct interesant în documentul cu care ministrul Finanțelor s-a prezentat în Parlament: eliminarea impozitului pentru toate veniturile sub 2.000 de lei. Mai mult de o treime din populația acestei țări nu va mai plăti impozit. Nici IT-iștii cu studii medii nu o vor mai face. Nici unele firme, nici mulți alții. Cum finanțezi milioane de creșteri de salarii și pensii, dacă dinamitezi veniturile? Iată o dilemă.



Îți recomandăm Ia de la Dragnea

Ce nu funcționează. Avem cele mai mici încasări bugetare ca procent din PIB din Europa, puțin peste 27%. Și ele sunt în scădere. În consecință și cheltuim foarte puțin. E adevărat că salariile și pensiile trebuie să crească. Dar în structura aceasta, cu numărul acesta de angajați, cu salariile respective, cu pensiile crescute, cu încasările respective la buget, cu deficitul de 3%, cu dezordinea din sistemul public, programul economic al acestui Guvern stă cu greu în picioare la capitolul sens economic.



În concluzie. Finanțele acestei țări se sprijină, de fapt, pe patru piloni: impozitele de la companii, de la oameni, contribuții sociale și impozitul pe consum (adică TVA). Am vorbit de ultimele trei care, în mare, vor scădea. Dar nu există niciun cuvânt în programul guvernului despre primul. Cu excepția a două declarații: că firmele vor plăti profit acolo unde îl realizează și că e eliminată plafonarea contribuțiilor sociale. Probabil că Guvernul PSD a calculat că va cheltui azi ceea ce ar urma să producă țara în viitor, cu speranța că acele companii care merg și oameni care câștigă vor achita nota de plată. Ca în orice țară normală.