Judecatorii se vor pronunta joi, la sesizarea Avocatului Poporului, asupra ordonantei de urgenta 13 , aceea data in crucea noptii pentru salvarea penalilor, si numai doborarea ei de catre CCR este garantia, repet, singura garantie, ca nu va reinvia precum un zombie care sa produca efecte imposibil de inlaturat.Stiu ca explicatia e tehnica, mai greu de digerat, dar efortul merita, macar ca sa stim pe ce muchie de cutit suntem si ce ne poate astepta.Ordonanta de urgenta 13 a fost abrogata prin ordonanta de urgenta 14 . Teoretic, din momentul intrarii in vigoare a OUG 14, OUG 13 a fost inlaturata. Definitiv? Aceasta este intrebarea.Exista in principiu1. Ca orice OUG va ajunge in Parlament, unde poate fi aprobata sau respinsa.trebuie sa ajunga la promulgare, dar presedintele o poate intoarce o singura data in Parlament, a doua oara fiind obligat sa o promulge.2. Legea de aprobare a OUG 14 poate fi atacata la CCR inainte de promulgare la sesizarea presedintelui Romaniei, a unuia dintre presedintii celor doua Camere, a Guvernului, a Inaltei Curti de Casatie si Justitie, a Avocatului Poporului, a unui numar de cel putin 50 de deputati sau de cel putin 25 de senatori, potrivit Legii 47/1992 Intentionat, nu am nicio indoiala, in cuprinsul ei, sunt incluse cel putin doua neconstitutionalitati grave despre care Ziare.com a vorbit inca de duminica . Este foarte posibil ca in temeiul acestor neconstitutionalitati evidente,3. Deja in instante au inceput sa fie depuse cereri de aplicare a OUG 13 ca lege penala mai favorabila in cazuri de abuz in serviciu. Spre exemplu, avem o condamnare definitiva pentru abuz in serviciu pronuntata pe 19.01.2017 , si aici se cere aplicarea legii penale mai favorabile, cu termen 15.02 . Daca instanta va respinge cererile in baza OUG 14 de abrogare, aceasta poate fi atacata cusi ajungem tot la situatia de la punctul 2. Orice persoana pentru care OUG 13 este lege mai favorabila poate face acelasi lucru.Exista si aici doua curente de gandire. Sunt cei care spun ca ordonanta de abrogare si-a produs efectele ireversibile instantaneu, deci OUG 13 nu mai poate fi resuscitata si invoca art. 64 (3) din Legea 24/2000 , conform caruia "abrogarea unei dispozitii sau a unui act normativ are caracter definitiv. Nu este admis ca prin abrogarea unui act de abrogare anterior sa se repuna in vigoare actul normativ initial. Fac exceptie prevederile din ordonantele Guvernului care au prevazut norme de abrogare si au fost respinse prin lege de catre Parlament".Dupa cum vedem, insa, chiar articolul invocat prevede exceptia in care ne aflam acum: ordonante cu norme de abrogare. Si la aceasta exceptie se refera si CSM cand atrage atentia asupra riscului reintrarii in vigoare a OUG 13. Legea vorbeste de ordonante, dar OUG 14 este o ordonanta de urgenta. Este acelasi lucru? Potrivit art 108 din Constitutie , "Guvernul adopta hotarari si ordonante", deci fara distinctie.Ea se face in art 115 din Constitutie, care explica ce sunt ordonantele de urgenta si faptul ca ele nu au nevoie de lege de abilitare in virtutea caracterului lor exceptional impus de urgenta.Unde legea 24/2000 nu distinge nu putem distinge nici noi. In plus, sa nu uitam ca si art. 64 din legea 24/2000 poate fi atacat la CCR.DeciDeci, pentru ca este foarte greu de explicat temeiul urgentei modificarilor, cu atat mai mult cu cat ele exced cu mult corecturilor care trebuiau aduse Codurilor Penale in baza deciziilor de constitutionalitate.Aici mai trebuie spus ca argumentul pe care l-am auzit, cum ca pana la modificarea legii conform deciziilor CCR, acestea nu ar fi obligatorii pentru magistrati, este o aberatie. Decizia CCR este general obligatorie din momentul publicarii in MOf si nesocotirea ei reprezinta o grava abatere disciplinara.Ceea ce este acum in dubiu este admisibilitatea OUG 13 avand in vedere ca, in acest moment, ea este abrogata de OUG 14, iar una dintre conditiile de admisibilitate a unei exceptii la CCR este ca norma in cauza sa fie in vigoare.Legea penala este insa un domeniu mai delicat, avand in vedere ca efectele ei se prelungesc dincolo de abrogarea efectiva prin existenta legii penale mai favorabile. Deci cat timp o reglementare penala poate produce efecte dincolo de perioada cat se afla efectiv in vigoare, firesc este ca si CCR, in virtutea acestor efecte, sa se poata pronunta si asupra unei reglementari abrogate, cu atat mai mult cu cat vedem ca mai exista etape procedurale de parcurs pana cand reglementarea de abrogare devine definitiva.Va amintesc ca decizia celebra in cazul interceptarilor a rasturnat un articol din noul Cod Penal, desi a fost vorba despre interceptari realizate pe vechiul Cod Penal, pe vremea cand actualul Cod nu numai ca nu era in vigoare, dar nici macar proiectul nu era gata. Daca aceea a fost admisibila, cum sa nu fie admisibila exceptia pe OUG 13?In plus, chiar CCR arata in Decizia CCR 766/2011 : "Curtea Constitutionala s-a pronuntat in cateva situatii asupra unor dispozitii legale care nu mai erau in vigoare la data pronuntarii deciziilor Curtii. Un asemenea precedent il constituie Decizia nr. 1.221 din 12 noiembrie 2008 (...) prin care Curtea a statuat ca neconstitutionalitatea unei ordonante de urgenta constatata de instanta constitutionala loveste actul normativ in ansamblul sau, astfel ca abrogarea unor dispozitii din actul normativ criticat, ulterior sesizarii instantei constitutionale, nu mai are nicio relevanta pentru solutionarea exceptiei de neconstitutionalitate.Aceeasi solutie a adoptat Curtea si prin Decizia nr. 842 din 2 iunie 2009 (...), Decizia nr. 984 din 30 iunie 2009 (...) sau prin Decizia nr. 989 din 30 iunie 2009 (...). Desi dispozitiile ordonantei de urgenta si-au incetat efectele, fiind norme cu aplicare limitata in timp, neconstitutionalitatea constatata loveste actul normativ in ansamblul sau, astfel ca efectele prezentei decizii se intind si cu privire la dispozitiile legale care nu mai sunt in vigoare".Deci este suficient ca CCR sa fie consecventa cu propria practica pentru a se pronunta asupra OUG, chiar daca ea a fost, deocamdata as zice, abrogata prin OUG 14.Eu nu imi voi permite sa amenint judecatorii CCR cu puscaria, cum a facut seful senatorilor PSD, Serban Nicolae . Eu am sa le spun ca ei sunt acum fata in fata cu testul istoriei.De ei depinde in buna masura viitorul Romaniei, al unor oameni care vor doar ca furtul sa fie pedepsit, speranta luminilor care s-au ridicat spre cer pentru a cere lege si dreptate si au aratat lumii intregi cat de importante sunt ele pentru acest popor.