Majorările de salarii din ultimii ani au crescut puterea de cumpărare a oamenilor, iar numărul angajaţilor bine plătiţi a crescut.

Creşte­rile succesive ale salariului minim, majorările de salarii din mediul privat, reducerile de taxe şi noile investiţii au modificat astfel structura angajaţilor în funcţie de nivelul salarial obţinut.

„S-a modificat structura joburilor din economie. Au intrat pe piaţă foarte multe companii în zona de IT, sector în care preţurile au crescut substanţial, în timp ce o parte din joburile cu calificări joase, cum sunt cele din textile, au dispărut. De aici cred că vine creşterea numărului de angajaţi cu salarii mai mari“, a explicat Andreea Voinea, directorul executiv de resurse umane al BCR, cea mai mare bancă locală. Cu toate acestea, cea mai mare parte a salariaţilor români, aproape 4 milioane de persoane (82% din total), au venituri salariale mai mici de 3.000 de lei net pe lună. În 2012, 94% din efectivul total de angajaţi, adică 4,3 milioane de persoane, aveau venituri lunare mai mici de 3.000 de lei net pe lună.

„Faţă de anul 2012, România nu mai este la nivel internaţional o primă alegere a investitorilor care caută o piaţă cu forţă de muncă ieftină pentru joburi care să aibă calificări scăzute, ei se duc spre India sau spre China“, a mai spus Andreea Voinea.

În ultimii cinci ani, salariul minim s-a dublat (de la 538 de lei net în 2012 la 1.065 de lei net în prezent), iar salariul mediu pe economie a crescut cu 53% (până la 2.380 de lei net în luna iunie).

Cu un salariu mediu de 530 de euro net pe lună, angajaţii din România au salarii de patru-cinci ori mai mici decât media statelor Uniunii Europene, în ciuda creşterilor salariale din ultimii ani. Totuşi, lipsa unui număr suficient de candidaţi pentru locurile de muncă diponibile, dar şi pretenţiile salariale mai mari ale oamenilor aflaţi în câmpul muncii vor genera creşteri de salarii şi în perioadele următoare, spun specialiştii în resurse umane.