Den såkaldte ydelsesstyring i børne- og ungepsykiatrien går hårdt ud over behandlingen af psykisk syge børn og unge. Det mener både Yngre Læger, Dansk Psykologforening og Dansk Sygeplejeråd.

Konsekvensen af ydelsesstyringen er ifølge kritikerne, at de svageste patienter lades i stikken, og den bedste behandling bliver fravalgt. Det fører til fejlbehandling, genindlæggelser og forværring af patienternes tilstand.

»Problemet med ydelsesstyring er, at man får ødelagt meget af det gode arbejde og ikke forbedret de ting, der ikke fungerer,« siger Eva Secher Mathiasen, formand for Dansk Psykologforening.

Hun forstår godt, at politikerne vil vide, hvad pengene går til, men måden, det bliver gjort på, fungerer ikke, siger hun.

»I dag har vi ingen som helst indikation på, at flere bliver mere raske af den øgede aktivitet. Tværtimod kan medarbejdere få besked på at sætte behandling i gang, der ikke virker.«

Læs også: ’Der er intet, som viser, at det har givet ringere kvalitet’

Også næstformand i Dansk Sygeplejeråd Dorte Steenberg er kritisk: »Hvis de ansatte skal gøre deres arbejde ordentligt, lever de ikke op til de økonomiske og styringsmæssige krav,« siger hun.

Ydelsesstyring indebærer, at ansatte i psykiatrien bliver målt på, hvor mange gange de udfører bestemte ydelser – som at møde patienten ved ambulante besøg, terapi eller lægeundersøgelser. 50 yngre læger i Børne- og Ungepsykiatrien skrev i et opråb i Information for nylig, at problemet er, at mange opgaver ikke tæller med.

Eksempelvis får en psykiater i Børne- og Ungepsykiatrien kun registreret sit arbejde som rigtig ’produktion’, hvis barnet er til stede. Det vil sige, at man derfor forsøger at få barnet med til samtaler med forældre, også selvom barnet ville have bedre af ikke at overhøre samtalen. Lægerne forklarede også, at samarbejdet med skole og kommune nedprioriteres, fordi de møder ikke tæller i ’ydelsesregnskabet’.

Læs også: Håbløst, absurd, horribelt

I en undersøgelse lavet af Dansk Sygeplejeråd sidste år tilkendegiver 58 procent af sygeplejerskerne i psykiatrien, at ydelsesstyringen giver dårligere mulighed for at yde faglig forsvarlig sygepleje. Og 54 procent har valgt samtaler og samvær med patienter og pårørende fra, fordi de ikke tæller i ydelsesregnskabet.

Formand for Danske Regioner Bent Hansen afviser kritikken og henviser til, at han ikke har set opgørelser, som viser, at kvaliteten er blevet dårligere.

»Der er ingen tvivl om, at når du går ind og forsøger at påvirke arbejdstilrettelæggelsen, så reagerer de ansatte, fordi de ikke plejer at skulle registrere alting,« siger han.