Overvågning af borgere, der kører bil, vil ifølge Rigspolitiets planer blive udvidet markant

. Indtil nu har Rigspolitiet oplyst både offentligheden og Datatilsynet om, at et nyt overvågningssystem, der fra næste år skal aflæse bilers nummerplader og dermed registrere borgeres færdsel, vil scanne omkring 600.000 nummerplader dagligt.

Men samtidig »forventer« Rigspolitiet at indkøbe langt mere udstyr, end det anslåede antal registreringer er baseret på. Det viser udbudsmateriale fra Rigspolitiet og et notat til Datatilsynet.

Således »forventer« Rigspolitiet ifølge udbudsmaterialet at kunne købe udstyr til nummerpladegenkendelse til 80 patruljebiler og til 35 faste placeringer i løbet af tre-fire år fra det tidspunkt, hvor en kontrakt med en leverandør indgås.

Dertil kommer desuden udstyr til »diskret« og mobil brug. Men de 600.000 daglige registreringer er imidlertid udregnet på baggrund af en opsætning af systemet, hvor der kun er omkring halvdelen af det udstyr til rådighed.

Birgitte Kofod Olsen, formand for Rådet for Digital Sikkerhed, mener, at der med systemet er tale om masseovervågning: »Derudover er det en udvidelse i forhold til det, som Rigspolitiet tidligere har meldt ud. Og når man udvider omfanget af udstyr, så øger man også intensiteten af masseovervågningen.«

Bevægelsesfrihed

Juraprofessor Peter Blume fra Københavns Universitet, der har speciale i persondataret, er enig i, at der er tale om masseovervågning.

»Anskaffer de (Rigspolitiet, red.) mere maskinel, så kommer de formentlig til at indhente mere data. Det gør i mine øjne ikke sagen bedre,« siger han og fortsætter:

»Hvis det ender med, at de scanner flertallet af nummerplader på vejene hver dag, så har vi en ganske omfattende overvågning, der i en eller anden forstand begrænser vores frihed til at færdes i det offentlige rum.«

Systemet kan bruges til at fange alt fra biler, som ikke har været til syn, til tilrejsende kriminelle, som politiet er blevet varskoet om af eksempelvis Europol.

Politidirektør Svend Larsen fra Rigspolitiet understreger, at der stadig er tale om et udbud, der ikke er afsluttet. I udbudsmaterialet står der også, at Rigspolitiet ikke er juridisk forpligtet til at købe det udstyr, de forventer at udvide systemet med.

»Vi ved først reelt, hvad prisen bliver, og hvor meget udstyr vi præcist kan købe, når vi indgår kontrakten,« siger Svend Larsen.