Työtön, ole aktiivinen, työllisty, mene koulutukseen tai ala yrittäjäksi, niin työttömyysetuuttasi ei leikata!

Näin kannustaa Juha Sipilän (kesk) hallitus kansalaisia niin sanotun työllisyyspakettinsa aktiivimallissa.

Näyttää siltä, että työttömät ja ehkä muutamat työssäkäyvätkin ovat olleet erittäin aktiivisia kansalaisaloitteen tekijöitä. Aktiivimallista säädettyä lakia vastustaa kansalaisaloite.fi -palvelussa jo yli 74 000 ihmistä (29. joulukuuta 2017 kello 13:50).

Kansalaisaloite etenee näillä näkymin eduskuntaan ensi vuonna ja hyvin todennäköisesti laki kumotaan. Ainakin siihen on kova poliittinen paine, sillä eduskuntavaalit lähestyvät.

Ihmisten aktivoinnissa tuskin kenenkään mielestä on mitään vikaa, valituissa keinoissa kylläkin.

Työttömien aktivoiminen kepillä tuntuukin hieman brutaalilta, sillä Sipilän hallitus on leikannut työvoima- ja yrityspalvelujen määrärahoja ja ylipäätänsä työllisyysrahoja hallituskautensa aikana sadoilla miljoonilla euroilla.

Ensi vuodelle työllisyysrahoja on on budjetoitu 327 miljoonaa euroa, kun vuonna 2017 talousarviossa oli 423 miljoonaa euroa. Vuonna 2016 tilinpäätökseen kirjattiin 598 miljoonaa euroa. Suuri osa rahoista on siirretty sosiaali- ja terveysministeriön sekä opetusministeriön rahoitusmomenteille, mutta silti leikkaukset on jo tehty.

Hallitus on leikannut muun muassa palkkatuesta, yritystoiminnan starttirahoista ja ansiosidonnaisesta päivärahasta, josta yksistään leikattiin 200 miljoonaa euroa. Joku voisikin kysyä, tukeeko Sipilän hallitus tällaisella politiikalla aktiivista työnhakua ja uuden yritystoiminnan aloittamista.

Sipilän hallitusta kyllä muistutettiin määrärahoista. Esimerkiksi sosiaali- ja terveysvaliokunta kirjoitti lausuntoonsa ennen lain säätämistä näin:

”Käytettävissä olevat määrärahat eivät takaa työvoimaviranomaisen järjestämiä palveluita kaikille työttömyysetuuden saajille.”

Aktiivimalli on vain säästökeino, joka on naamioitu typerän käsitteen taakse.

Määrärahojen leikkaaminen ei kuitenkaan ole kaikkein ongelmallisin kohta aktiivimallissa. Hallituksen leikkaukset vaalikautensa aikana ovat noin neljä miljardia euroa, ja työllisyyspaketin toimenpiteet ovat osa kokonaisuutta.

Otetaan siis esimerkki isommasta ongelmasta aktiivimallissa.

Mallissa työttömyysetuus säilyy ennallaan, jos henkilö ansaitsee yritystoiminnallaan vain pienen osan kuukausiansioistaan.

Ongelmia tulee silloin, jos työtön ilmoittaa työvoimatoimistolle, että hän on tehnyt täysipäiväisesti yritystoimintaa viiden päivän ajan ja tulot ovat kasvaneet hetkellisesti yli laissa määritellyn rajan. Tällöin työvoimatoimisto, työttömyyskassa tai Kela ovat velvoitettuja selvittämään, voidaanko kyseiselle henkilölle maksaa työttömyysturvaa.

Mediassa on ollut jo aiemmin esimerkkejä siitä, että vähäinen yritystoiminta voidaan tulkita toiminnaksi, joka estää työttömyysturvan saamisen kokonaan. Viranomaisten tulkinnat yritystoiminnan toteutumisesta ovat olleet kirjavia.

Käytännössä ”liiallinen aktiivisuus” voi johtaa ongelmiin ja työttömyysturvaverkoston heikkenemiseen. Tällainen tilanne ei tukisi työllisyyttä eikä liioin aktiivisuuttakaan.

Lain mukaan yritystoiminnalla tai freelancer-työllä saa ansaita 300 euroa kuussa ilman, että se vaikuttaa etuuden määrään.

Sipilän hallitus olisi voinut ratkaista aktivointi-ideansa nostamalla kyseistä 300 euron summaa esimerkiksi 500 euroon. Tämä olisi todennäköisesti lisännyt esimerkiksi osa-aikatyöntekijöiden määrää.

Nyt Sipilän hallituksen aktiivimalli on vain säästökeino, joka on naamioitu typerän käsitteen taakse. Kansalaisaloite kuitenkin osoittaa sen, että aktiivisuutta on monenlaista. Sitä syntyy ainakin silloin, kun huomataan räikeä epäkohta toteutetussa työllisyyspolitiikassa.

Juttu julkaistu 29. joulukuuta 13.57. Juttua korjattu 29. joulukuuta kello 18.10. Jutussa lukee korjauksen jälkeen:

Työttömien aktivoiminen kepillä tuntuukin hieman brutaalilta, sillä Sipilän hallitus on leikannut työvoima- ja yrityspalvelujen määrärahoja ja ylipäätänsä työllisyysrahoja hallituskautensa aikana sadoilla miljoonilla euroilla.

Ensi vuodelle työllisyysrahoja on on budjetoitu 327 miljoonaa euroa, kun vuonna 2017 talousarviossa oli 423 miljoonaa euroa. Vuonna 2016 tilinpäätökseen kirjattiin 598 miljoonaa euroa. Suuri osa rahoista on siirretty sosiaali- ja terveysministeriön ja opetusministeriöiden rahoitusmomenteille, mutta silti leikkaukset on jo tehty.

Aiemmin jutussa luki:

Työttömien aktivoiminen kepillä tuntuukin hieman brutaalilta, sillä Sipilän hallitus leikkaa työvoima- ja yrityspalvelujen määrärahoja vuonna 2018 noin 100 miljoonalla eurolla.

Ensi vuodelle rahaa on budjetoitu 327 miljoonaa euroa, kun vuonna 2017 talousarviossa oli 423 miljoonaa euroa. Vuonna 2016 tilinpäätökseen kirjattiin 598 miljoonaa euroa, eli työvoimapalvelujen määrärahoja on leikattu sadoilla miljoonilla parissa vuodessa.

Myös otsikkoa on tarkennettu.