Opiskelijoiden fyysisen kunnon rapistuminen huolettaa ammattiopistoissa ympäri Suomen. Nuorilla on huomattu olevan ongelmia jaksamisen kanssa etenkin työharjoittelussa.

Asia ei kosketa pelkästään ammattiin opiskelevia, mutta ongelma tulee konkreettisemmin esiin työelämäjaksoissa kuin lukio-opinnoissa.

Opettajat ovat ennen kaikkea huolissaan siitä, että railo hyväkuntoisten, aktiivisesti liikkuvien ja täysin liikuntaa harrastamattomien opiskelijoiden välillä kasvaa entisestään. Yhdeksi syyksi nähdään arkiliikunnan merkittävä vähentyminen.

Nuori, joka ei käytännössä koskaan ole ollut hyvässä kunnossa, ei edes tiedä mitä se on. Mikko Kari

– Se erohan on valtava sitten. Keskiväli puuttuu ehkä nimenomaan siksi, koska meillä ei ole arkiliikuntaa ja kunto ei tule normaalin tekemisen kautta. Kouluun kuljetaan ehkä mopoilla, kyydeillä ja kaikilla mahdollisilla, ettei vain tarvitse rasittaa itseään, sanoo ammattiopisto Lappian yhteisten aineiden tiimivastaava Mikko Kari.

Osa keskeyttää harjoittelun uupumisen vuoksi

Huonokuntoisuus ei ala toisella asteella, vaan on usein seurausta jo lapsuudessa alkaneesta liikkumattomuudesta. Nuori ei välttämättä itse edes ymmärrä, että hänen fyysinen kuntonsa on kehno, ennen kuin asia tulee ilmi esimerkiksi työharjoittelussa.

– Palautetta on tullut kun tarjoilijat eivät esimerkiksi jaksaneet kantaa riittävää määrää lautasia yhdellä kertaa kädessään. Nuori, joka ei käytännössä koskaan ole ollut hyvässä kunnossa, ei edes tiedä mitä se on ja miltä se tuntuu. Hän vain tottuu siihen olotilaan, että ei tässä nyt tarvitse isompia tehdä, kertoo Mikko Kari.

Toivon, että nuoret heräisivät jos tuntuu siltä, että oma kunto ei riitä. Ville Virtanen

Osa oppilaista keskeyttää työelämäjakson, koska työpäivät tuntuvat liian uuvuttavilta. Ammattiopettajat ovat huolissaan, että jos nuori ei pärjää työharjoittelussa, hänellä voi olla ongelmia työelämään sijoittumisessa.

Työelämäjaksot ovat vasta opettelua ja kokeilua, että mitä työelämä voi olla. Suomen ammatillisen koulutuksen kulttuuri- ja urheiluliiton Saku ry:n verkostokoordinaattori Ville Virtanen toivoo, että nuoret miettisivät omaa kuntoaan.

– Toivon, että nuoret heräisivät jos tuntuu siltä, että oma kunto ei riitä. Kyllä kouluista löytyy menetelmiä ja keinoja asian kuntoon saattamiseen, Virtanen sanoo.

Hirsien nosteluun tarvitaan lihaksia

Rakennuspuoli on yksi niistä ammattiopistojen koulutusaloista, jossa korostuu opiskelijan fyysinen kunto. Esimerkiksi hirsiä nostellessa tai jyrkällä vesikatolla työskennellessä hyvälle lihaskunnolle on kysyntää.

Aktiivisen liikunnanharrastamisen hyödyt tuntuvat selkeästi käytännön töitä tehdessä.

Tunneillakin jaksaa paremmin istua. Eetu Alalahti

– Varsinkin tässä hirsityömaalla on tullut vastaan, että kaikki eivät jaksa samalla tavalla nostaa tai tehdä samalla nopeudella, kun itse tekee. Muut tekevät vähän rauhallisemmin ja itse olisi valmis tekemään enemmän, sanoo ammattiopisto Lappian opiskelija Eetu Alalahti.

Myös teoriatunneilla hyvästä kunnosta on apua.

– Tunneillakin jaksaa paremmin istua ja kuunnella kun kunto on hyvä, sanoo Alalahti.