Suomalaiset juovat entistä vähemmän alkoholia. Tutkija Esa Österbergin mukaan nuoret ovat jo oppineet paljon puhutuille mannermaisille juomatavoille - aikuisten toivotaan seuraavan perässä.

Alkoholijuomien kokonaiskulutus on yhä laskussa, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Mikään ei kuitenkaan takaa sitä, että muutos olisi pysyvä, johtava asiantuntija Esa Österberg sanoi Ylen aamu-tv:ssä.

Alkoholijuomien kulutus vuonna 2015 Alkoholijuomien kokonaiskulutus vähenee, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos eli THL. Se on vähentynyt vuodesta 2008 asti.

Alkoholijuomien kokonaiskulutus väheni viime vuonna 3,6 prosenttia toissa vuoteen verrattuna.

Kokonaiskulutus sataprosenttisena alkoholina oli 10,8 litraa 15 vuotta täyttänyttä kohti. Alkoholijuomien tilastoitu kulutus oli 8,5 litraa, tilastoimaton eli lähinnä alkoholijuomien matkustajatuonti oli 2,3 litraa.

Sataprosenttiseksi alkoholiksi muunnettuna alkoholijuomien kokonaiskulutus vuonna 2015 oli 49,6 miljoonaa litraa, THL toteaa. Alkoholijuomien myynti väheni kaikissa maakunnissa, eniten Kainuussa ja Etelä-Karjalassa, vähiten Pohjanmaalla ja Ahvenanmaalla.

Alkoholijuomien kokonaiskulutus Suomessa vähenee edelleen, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos eli THL.

THL:n tänä aamuna julkaiseman tilaston mukaan alkoholijuomien kokonaiskulutus väheni viime vuonna 3,6 prosenttia toissa vuoteen verrattuna. Kulutus on laskenut vuodesta 2008 asti.

Joko Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa hurrataan pysyvästä muutoksesta? Ei vielä, vastasi THL:n johtava asiantuntija Esa Österberg Ylen aamu-tv:ssä maanantaina.

– Ei ole taetta, että se olisi pysyvä, mutta hienoa, että tähän asti on mennyt näin.

Kokonaiskulutuksen laskua selittävät taloudellinen lama ja se, että alkoholin verotusta on kiristetty, Österberg totesi. Taustalla voi olla pysyvämpikin asenneilmaston muutos.

– Tiedämme, että nuorten parissa alkoholinkäyttö on vähentynyt sitten 1990-luvun lopun. Josko tämä pikkuhiljaa tarttuisi vähän vanhempiin ja jopa kaikkiin aikuisiin, se jää nähtäväksi, Österberg arveli.

Alkoholijuomien kulutuksesta puhutaan usein viinan kulutuksena, hän huomautti.

– Todellisuudessa me juomme olutta ja muita mietoja alkoholijuomia ja viiniä. Neljäsosa siitä, mikä menee kurkusta alas, on viinaa.

"Puhumme koko ajan vapauttamisesta"

Suomessa hallitus valmistelee parhaillaan alkoholilain kokonaisuudistusta ja esillä on ollut muun muassa Alkon aukioloajan jatkaminen iltayhdeksään. Hallituspuolueista on väläytelty myös vähittäiskaupan alkoholin myyntiajan pidentämistä.

Liikennekuolemat on saatu alas. Samaan aikaan alkoholikuolemat ovat vain lisääntyneet. Esa Österberg

Österberg piti aamu-tv:ssä hankalana yleistä keskusteluilmapiiriä, joka Suomessa vallitsee.

– Puhumme koko ajan vapauttamisesta. Jätämme huomiotta sen, että paitsi kansanterveyttä, tässä lisätään myös tuottavuutta, työllisyyttä, pidetään ihmiset työelämässä, estetään se, että he joutuvat sairauslomalle, joutuvat työkyvyttömyyseläkkeelle ja kuolevat.

Suomessa alkoholiin kuolee vuosittain noin kolmetuhatta ihmistä, hän sanoi.

– Jos sitä verrataan vaikkapa liikennekuolemiin, joita on noin 250, se on paljon.

– Liikennekuolemat on saatu alas tuhannesta noin 250:een. Samaan aikaan alkoholikuolemat ovat vain lisääntyneet.

Alkoholipolitiikassa ei "yhtä ainutta temppua"

Alkoholilain uudistamisen yhteydessä on esitetty kannanottoja siitä, että Suomessakin pitäisi siirtyä kohti "eurooppalaista alkoholikulttuuria". Tällä tarkoitetaan vapaampaa alkoholipolitiikkaa, aamu-tv:ssä todettiin.

Alkoholipolitiikkaa on vapautettu 1950-luvulta lähtien. Seurauksena on ollut alkoholin kulutuksen kasvu noin kolmesta litrasta noin yhteentoista. Esa Österberg

– Argumentti on siinä mielessä huono, että alkoholipolitiikkaa on vapautettu 1950-luvulta lähtien ja vapautuksen seurauksena on ollut alkoholin kulutuksen kasvu noin kolmesta litrasta noin yhteentoista litraan, sen seurauksena on ollut maksasairauskuolleisuuden nousu yli tuhanteen, Österberg sanoi.

– Olemme tähän asti nähneet, että kaikki vapautukset ovat vain ja ainoastaan lisänneet haittoja. Sen takia se ei ole järkevintä politiikkaa tilanteessa, jossa halutaan korjata kestävyysvajetta.

Millaista alkoholipolitiikkaa Österberg itse suosisi, millaisella politiikalla alkoholikuolemat saataisiin laskuun?

– Se on hankalaa. Jos ajatellaan liikennettä, siellä käytettiin lähes kaikkia keinoja. Oli nopeusrajoituksia, turvavöitä. Oli valistusta, parannettiin tiestöä.

Alkoholipolitiikassa ei olekaan "yhtä ainutta temppua".

– Ehkä esimerkkinä voisi mainita, että tehokkain keino tällä hetkellä olisi keskioluen vieminen päivittäistavarakaupasta Alkoihin. Mutta koska 85 prosenttia väestöstä ei sitä halua, sitä on hyvin vaikea tehdä.

– Teknisesti se olisi yksi tehokkaimmista vaihtoehdoista, mitä meillä on, Österberg sanoi.

Päivitetty 18.4. klo 9.55: Tarkennettu jutun otsikkoa