Puolueissa usko perinteeseen on vahva.

Puolueiden katumainoksetkin tekevät taas tehtävänsä – ne muistuttavat äänestäjää, että vaalit ovat ovella, jos tieto muuten olisi päässyt lipsahtamaan ohi.

Moni puolue näyttää edelleen uskovan, että julisteiden liimailussa on järkeä, eikä koko budjettia kannata polttaa someen ja verkkomainontaan.

Yle kysyi kaikilta eduskuntapuolueilta tiedot niiden vaalimainosbudjeteista ja siitä mihin viestikanavaan rahat käytetetään. Kyselyn perusteella digi-panostukset ovat kasvussa, mutta perinteisen lehti-, tv- ja katumainonan osuus ei ole romahtanut.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen

Vaalibudjetit vaihtelevat sinisten muutamista kymppitonneista keskustan, kokoomuksen ja SDP:n puoleentoista miljoonaan euroon.

Osa puolueista pitää rahan käyttämistään niin herkkänä kysymyksenä, että kertoo siitä vain suurpiirteisesti.

Tässä jutussa puhutaan puolueen vaalibudjetista, jonka lisäksi tulee vielä ehdokkaiden ja tukiyhdistysten oma rahankäyttö.

Keskusta uskoo televisioon

Kyselyn perusteella suurin vaalimainosbudjetti on keskustalla.

Kuten monella muullakin puolueella keskustan tämän vuoden vaalimainosbudjettia jaetaan sekä eduskunta- että eurovaalien kesken. Lisäksi puolueessa oli varauduttu maakuntavaaleihin.

Kolmiin vaaleihin oli varattu 1,6 miljoonaa, mutta koska maakuntavaaleja ei ole tulossa, puolueen kokonaisbudjetti laskee "jonkin verran".

Yle Uutisgrafiikka

– Budjetin pääpaino säilyy edelleenkin eduskuntavaaleissa, sanoo viestintäpäällikkö Laura Ruohola.

Ruoholan mukaan suurin yksittäinen panostus on televisioon, mutta "satsaus onlineen ja someen on huomattavan iso sekin". Tämän tarkemmin panostuksia ei yksilöidä.

SDP tekee niin kuin ennenkin

SDP:ssä uskotaan edellisten vaalien linjaan.

– Eduskuntavaalibudjetti on saman kokoinen kuin vuoden vuoden 2015 vaaleissa ja kohdentuu pitkälti samalla tavalla, sanoo SDP:n viestintäpäällikkö Iida Vallin.

Vallinin mukaan verkkomainontaan ja someen kuluu molempiin 100 000 euroa. Loput mainosbudjetista jakaantuu tasaisesti mainontaan kadunvarsilla, lehdissä ja tv:ssä. Paikallisesti on jonkin verran radiomainontaa.

Yhteensä rahaa vaaleihin on varauduttu käyttämään noin 1,5 miljoonaa euroa.

Kokoomus ei paljasta: "Strategista tietoa"

Kokoomuksen viestintäpäällikkö Kirsi Hölttä pitää markkinontitietoa herkkänä strategisena tietona.

– Emme erittele budjetin jakautumista julkisuuteen, hän kuittaa.

Kokoomuksen vaalibudjetti on noussut rapsakasti. Nyt rahaa on varattu 1,5 miljoonaa euroa, kun Höltän mukaan edellisissä eduskuntavaaleissa selvittiin noin miljoonalla eurolla.

– Painopiste on vähän siirtynyt perinteisistä medioista digimainontaan, Hölttä kuitenkin valottaa.

Vasemmistoliitto luottaa kadunvarsiin

Vasemmistoliitto näyttää ainoana puolueena vahvistavan kadunvarsimainonnan osuutta. Puoluesihteeri Joonas Leppäsen mukaan 700 000 euron budjetista noin 100 000 käytetää ulkomainontaan. Myös kohdennettavaa verkkomainontaa lisätään vuoden 2015 vaaleihin verrattuna.

Vasemmistoliitto kertoo käyttävänsä lehtimainontaan 50 000 euroa, kun taas some- ja radiomainontaan on varattu kaksinkertainen summa.

RKP liikkeellä paperilehden voimin

RKP on pitänyt budjettinsa edellisten eduskuntavaalien lukemissa, noin 700 000 eurossa.

Verkko- ja some-mainonnan osuutta on kasvatettu, mutta silti paperilehden asema on vankka: Lähes kolmasosa kaikesta vaalirahasta menee lehtimainontaan. Verkkomainontaan, someen ja ulkomainontaan menee kuhunkin noin 20 000 euroa.

Vihreiden vaalibudjetti nousussa

Vihreiden vaalibudjetti on 600 000 euroa, mutta sisältää jonkin verran yhteisiä kuluja eurovaalien kanssa. Edellisissä eduskuntavaaleissa budjetti oli 450 000 euroa. Vasemmistoliiton tavoin Vihreät luottavat katumainontaan, johon käytetään 90 000 euroa.

Elokuvasalien valkokankaille vaaliviestiä viedään 30 000 eurolla. Lehti- ja tv-mainontaa ei ole lainkaan.

Perussuomalaiset radioaalloilla

Perussuomalaisten runsaan puolen miljoonan euron mainosbudjetista huomattava osa, 200 000 euroa käytetään radioon.

– TV-mainonnan osuus on pienentynyt, mutta sen sijaan radiomainonnan puolelle on pistetty enemmän panoksia. Kokonaisbudjetti on suunnilleen sama kuin 2015 vaaleissa, sanoo puoluesihteeri Riikka Slunga-Poutsalo.

Puolue ei eritellyt perussuomalaisten kohua herättäneen videon osuutta mainoskuluista.

Kristilliset säästää ulkomainonnasta

Kristillisdemokraatit lähtee vaalikentille edellisvaaleja pienemmällä mainosbudjetilla – nyt käytetään 450 000 euroa, kun neljä vuotta sitten summa oli yli 600 000 euroa. Painotus on tv:ssä ja radiossa. Säästö on löydetty ulko- ja lehtimainonnan vähentämisestä.

Liike Nyt ei ole puolue, eikä siksi saa puoluetukeakaan. Vaalibudjetti on kuitenkin 400 000 euroa ja se jaetaan puoliksi digitaalisen ja perinteisen median kesken.

Siniset säästöliekillä

Myöskään Sininen tulevaisuus ei saa puoluetukea ja osaltaan sen takia puolue on liikkeellä vain 50 000 euron vaalimainoskassalla. Se jaetaan kadunvarsi- ja verkkomainontaan.

*Lue lisää: *Vaalimainokset arvioitavina: "Supermarketin mainos, poliisiesite ja vanha elokuvajuliste"

Korjaus klo 18.15 perinteistä mediaa koskeva grafiikka korjattu, koska aiemmassa oli väärin SDP:n mainontaan käyttämä osuus. Otsikkoa muutettu ja tekstistä tarkennettu tietoa SDP:n radiomainonnasta. Klo 20.50 tarkennettu että Keskustan budjetti pienee "jonkin verran" maakuntavaalien jäätyä pois.