Ay-järjestö yllättää: Haluaa vapauttaa ulkomaisen työvoiman tulon – "Maahanmuuttajille järjestettävä asuntoja, päiväkoteja ja tukipalveluita"

Antti Palola Liisa Valonen / STTK

Mikko Välimaa

Toimihenkilöitä edustava keskusjärjestö STTK vaatii, että Suomessa luovutaan EU- ja Eta-alueen ulkopuolelta tulevan työvoiman tarveharkinnasta.

Puheenjohtaja Antti Palola perustelee vaatimusta Suomen vanhenevalla ikärakenteella ja heikentyvällä huoltosuhteella.

– Työelämän ulkopuolella on koko ajan kasvava joukko ihmisiä ja samanaikaisesti monia aloja vaivaa paha työvoimapula. Suomalaisia syntyy ennätysvähän, eikä syntyvyyden noususta ole nopeaksi lääkkeeksi työmarkkinoiden haasteisiin. Hyvinvointivaltio ei kestä näitä yhtälöitä, Palola luettelee tiedotteessa.

Tarveharkinnasta luopuminen on jo pitkään ollut työnantajapuolen toiveissa. Asia poliittisesti kiistelty.

Useissa työntekijäliitoissa tarveharkinnasta halutaan pitää kiinni, sillä sen arvioidaan johtavan työntekijöiden palkkojen ja työehtojen polkemiseen.

STTK:n Palola asettaa tarveharkinnasta luopumisen ehdoksi riittävän valvonnan.

Luopumista Palola perustelee myös byrokratialla, joka nyt hidastaa ulkomaisen työvoiman palkkaamista, vaikka tarvetta sille olisi.

– Saatavuusharkinnasta voidaan luopua edellyttäen, että riittävät resurssit tarkastuksiin ja valvontaan on varmistettu. Saatavuusharkinta lisää byrokratiaa ja viivästyttää usein työvoiman saamista tilanteessa, jossa osaamista ja tekijöitä ei syystä tai toisesta Suomesta löydy, Palola toteaa tiedotteessa.

Ruotsissa tarveharkinnasta on luovuttu, ja kiistelty päätös johti työelämän valvonnan pahaan ruuhkautumiseen. Ruotsissa johtavat poliitikot väläyttävätkin nyt tarveharkinnanpalauttamista.

Turun yliopiston professori Matti Viren on huomauttanut, että työperäisen maahanmuutonkaan lisääminen ei yksioikoisesti pelasta Suomen hyvinvointiyhteiskuntaa. Mikäli ulkomaalaisten työntekijöiden palkkataso jää alhaiseksi, uhkaavat Virenin mukaan maksumiehiksi joutua veronmaksajat, kun taas suorat hyödyt valuvat työnantajille.

Virénin mukaan häviäjiä voisivat olla myös Suomen pienipalkkaiset työntekijät.

– On monenlaista työperäistä maahanmuuttoa: sellaista, joka luo uusia tuotantomahdollisuuksia, ja sellaista, joka vain kannibalisoi olemassa olevia työpaikkoja, Virén totesi ESM:n lehdille huhtikuussa.

Antti Palolan mukaan monet maahanmuuttajat tulevat Suomeen opiskelemaan ja tekemään töitä ja heillä on usein opiskelu- ja työpaikka valmiina. Monella työllistyminen on kuitenkin vaikeaa.

Tekniikan akateemisten TEK:n maaliskuussa julkaisemasta kyselystä paljastui, että Suomi kouluttaa diplomi-insinööritason opiskelijoita, jotka päätyvät siivoojiksi tai ravintolanpitäjiksi.

Vain reilut 60 prosenttia korkeastikoulutetuista ulkomaalaisista diplomi-insinööreistä tai arkkitehdeistä oli valmistumishetkellä töissä.

– Samat ihmiset, jotka kelpaavat suomalaisiin yliopistoihin ja suorittavat tutkintonsa, eivät kelpaakaan suomalaiseen työelämään, ihmetteli yksikönjohtaja Jari Jokinen TEK:stä.

STTK:n Palolan mukaan ulkomaista työvoimaa pitää kohdellayhdenvertaisesti muuhun työvoimaan nähden.

Hän vaatii poliitikkoja huolehtimaan myös siitä, että maahanmuuttajille riittää kohtuuhintaisia asuntoja, päiväkotipaikkoja, koulu- ja opiskelupaikkoja sekä kieli- ja täydennyskoulutusta ja tukipalveluja tarvitseville.

– Ammattiliitot voivat tehdä paljon maahanmuuttajien säällisen työelämän toteutumiseksi.