Pahoinpitelymäärät ovat pysyneet ennallaan, maalaisjärjellä välttää pahat tilanteet.

IS listasi Suomessa tehdyt pahoinpitelyt viime vuosilta kaupunginosittain. Tilasto perustuu poliisin käyttämiin alueisiin, joita on kunnasta riippuen jopa kymmeniä. Yhteensä nyt listattuja alueita on Suomessa 3 444.

Kärjessä ovat Helsingin Kamppi ja Kluuvi, sen jälkeen tulevat Tampereen keskustan itäosa ja Helsingin Kontula. Pidemmän listan löydät jutun lopusta.

Väkivaltarikostorjunnasta vastaava poliisitarkastaja Pekka Heikkinen Poliisihallituksesta kertoo, että pahoinpitelyjen keskittyminen suuriin kaupunkeihin ja vilkkaisiin ravintolakortteleihin on tuttua. Myös lähiöissä nyrkki heiluu.

– Kyllä väkivaltarikollisuus keskittyy suomalaisissa kaupungeissa tiettyihin kaupunginosiin. Niissä kaupunginosissa on usein erilaisia sosiaalisia ongelmia, Heikkinen kertoo.

Katso alta oman asuinalueesi pahoinpitelymäärät viime vuosilta. Jos taulukko ei näy, katso se tästä.

Yleisimmät mustelmia aiheuttavat tilanteet syntyvät alkoholin ansiosta. Viikonloput teettävät aina poliisille töitä, ja ravintoloista poistuu sulkemisaikaan laskuhumalaisia ja turhautuneita ihmisiä.

– Sieltä haetaan seuraa, ja syntyy tilanteita joissa nuoret miehet mittelevät voimiaan, Heikkinen sanoo.

Ravintolakeskittymät houkuttelevat asiakkaita usein myös lähikunnista, eli väkeä on välillä paljonkin. Myös liikenneasemat erityisesti ilta-aikaan voivat olla melkoisia sotatantereita, kun laskuhumalaiset ja väsyneet ihmiset hakeutuvat koteihin.

” Ei tietenkään kannata kännissä mennä nakkikioskille haastamaan riitaa.

Poliisi pyrkii tietenkin olemaan oikeaan aikaan ja oikeassa paikassa, mutta se ei riitä.

– Ei se mene niin, että ollaan paikalla vain silloin kun tapahtuu, vaan asioita pyritään miettimään ennaltaehkäisevästi, poliisitarkastaja Heikkinen sanoo.

Helsingin Kampissa kirjattiin viime vuonna enemmän pahoinpitelyitä kuin kuin koko Rovaniemen tai Vaasan kaupungeissa.­

Kunnat tekevät turvallisuussuunnittelua, ja poliisi on mukana monin paikoin yhteistyössä ravintoloiden kanssa. Henkilökunnan koulutuksella on saatu Heikkisen mukaan hyviä tuloksia. Hän kertoo, että poliisin ja sosiaali- ja terveyspuolen lisäksi sosiaalisia ongelmia ja niihin liittyviä pulmia mietitään myös ministeriöiden ja muiden viranomaisten kanssa. Usein ongelmat tunnistetaan hyvin, mutta ihan aina ei kuitenkaan toimita.

– Miten paikallisesti saadaan yhteistyö toimimaan, vaihtelee. Se liittyy myös poliittiseen päätöksentekoon, Heikkinen sanoo.

– Kunnilla on merkittävä rooli, miten kaavoittavat ja suunnittelevat asuinalueita ja miten sinne sijoitetaan ihmisiä ja miten ihmisiä tuetaan, hän toteaa.

Vaikka kunta olisikin kiinnostunut, ja turvallisuussuunnittelu hyvällä tolalla, aina ei silti kaikki mene täydellisesti.

– Jos ravintolan omistajaa ei kiinnosta muu kuin tuloksen tekeminen, eikä järjestyksenvalvonta eivät sitoudu paikkaan, ongelmia tulee, Heikkinen huokaa.

Tavallisen ihmisen on melko helppo välttää pahoinpitelyt.

– Ei tietenkään kannata kännissä mennä nakkikioskille haastamaan riitaa, hän naurahtaa.

– Oikeasti maalaisjärki riittää. Jokainen aikuinen ymmärtää, mitä oman kunnan alueita kannattaa välttää öisin, Heikkinen uskoo.

Toisaalta tutkimusten mukaan kaupunkien keskustoja pelkäävät ikäihmiset, jotka eivät koskaan edes mene sinne. Samaan aikaan kaikista pelottomimpia ovat nuoret miehet, jotka menevät sinne ja ajautuvat hankaluuksiin.

– Vastuullinen aikuinen miettii tietenkin myös lähipiiriään, perhettään ja lapsiaan, Heikkinen sanoo.

Suomessa tehtiin viime vuonna 33 809 pahoinpitelyä. Poliisille tietoon tulleiden pahoinpitelymäärien trendissä on ollut nähtävissä laskua vuodesta 2012 alkaen.

Jos alla oleva grafiikka ei aukea, näet sen tästä.