Lieksan suunnitellun biojalostamon rahoitukseen osallistuu kyproslainen yhtiö. Yhtiön omistaja kytkeytyy “Putin-listalla” olevan venäläisoligarkin bisneksiin. Valtio antaa hankkeelle miljoonatuet.

Green Fuel Nordicin pääomistaja ja toimitusjohtaja Timo Saarelainen korostaa, että lainasopimus on ainoastaan varapuskuri, jota muut rahoittajat ovat edellyttäneet. Kuvakaappaus sopimuksesta / mostphotos

Lieksaan ensi vuonna rakennettavaksi tarkoitetun biojalostamon rahoitusratkaisu herättää kysymyksiä. Jalostamoa puuhaava Green Fuel Nordic Oy on sopinut miljoonan euron kustannusylitysrahastosta kyproslaisen yhtiön kanssa.

Lainasopimuksen mukaan kyproslainen Emilisame Investment Ltd. saa biojalostamon emoyhtiöstä seitsemän prosentin osuuden, mikäli lainan takaisinmaksuaikataulussa ei pysytä.

Green Fuel Nordicin pääomistaja ja toimitusjohtaja Timo Saarelainen korostaa, että lainasopimus on ainoastaan varapuskuri, jota muut rahoittajat ovat edellyttäneet.

–Pitää olla erillinen korvamerkitty varapuskuri, mihin ei ole tarkoitus koskea millään tavalla sen projektin aikana. Silloin kun asia menee niinkuin on suunniteltu menevän, niin tällaista rahaa ei tulla käyttämään ikinä, ei tulla nostamaan ikinä, eikä sitä siinä mielessä voi ikinä muuttaa sitten osakkeiksikaan, Saarelainen sanoo.

Lainaehtojen mukaan kyproslainen Emilisame “vaihto-oikeuden haltijana on asetettava samanlaiseen asemaan kuin osakkeenomistaja mahdollisessa osakeannissa”.

Saarelaisen mukaan tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että arvoituksellinen kyproslainen yhtiö saisi osallistua yhtiön osakeanteihin osakkaiden tavoin. Hän ei vastannut Iltalehden jatkokysymyksiin siitä, mihin näkemys perustuu.

Salassapitoehdot

Kypros on tunnettu veroparatiisi, joka palvelee etenkin entisen Neuvostoliiton maita. Muun muassa entinen talouskomissaari Olli Rehn (kesk) vaati 2013 Kyprokselta ponnekkaampia toimia rahanpesun kitkemiseksi. Vuosi sitten 17 europarlamentaarikkoa kirjoitti Kyproksen presidentille pettyneenä maan puuttumattomuudesta rahanpesuun.

Timo Saarelainen ei suostu kertomaan mitään Emilisame-yhtiön taustoista tai siitä, mitä kautta kyproslainen yhtiö kiinnostui rahoittamaan lieksalaista biojalostamoa.

–Minä en voi yhtään lähteä sitä avaamaan. Meillä rahoituksessa on salassapitoehdot kaikkien osapuolten kesken. Se mitä on kaupparekisteriinkin laitettu, tämä yhtiön nimi ja tämä lainan periaate minkä sinullekin kerroin, niin tämä on julkista tietoa, sanoo Saarelainen.

Emilisamen omistaja

Iltalehti selvitti yhtiön taustoja muun muassa Itä-Euroopassa ja Kaukasuksella toimivan tutkivan journalismin järjestö OCCRP:n (Organized Crime and Corruption Reporting Project) toimittajien avustuksella. Lieksalaisen biojalostamon rahoittajaksi lähteneen Emilisamen omistajaksi on merkitty Sergei Korol -niminen mies.

Korolin muut yritysyhteydet Kyproksella liittyvät Sova-yhtiöihin, joissa hän toimii Nikolai Katorzhnov -nimisen miehen kanssa. Katorzhnov on noin kymmenen prosentin osuudella vähemmistöomistaja venäläismiljardööri Roman Avdeevin 90-prosenttisesti omistamassa Rossium-konsernissa, joka on suuromistaja muun muassa Moscow Credit Bankissa.

Rossium osti viime vuonna noin 400 miljoonan euron hinnalla venäläisen Otkritie-pankin investointipankkitoiminnot. Otrkitie-yhtiöiden nimet muutettiin kaupan jälkeen Sova-yhtiöiksi.

Iltalehti ja OCCRP eivät kyenneet selvittämään, ovatko Korolin ja Katorzhnovin kyproslaiset yhtiöt juridisesti osa Avdeevin bisnesimperiumia.

”Putin-listalla”

Avdeevin Moscow Central Bankin on kerrottu auttaneen muun muassa Venäjän valtion öljy-yhtiö Rosneftiä kiertämään länsimaiden asettamia pakotteita rahoituksen hankkimisessa. Avdeev itse listattiin Yhdysvaltain hallinnon tammikuussa julkaisemalla “Putin-listalla”.

Putin-lista ei ole pakotelista, vaan sisältää yli 200 henkilön nimet, joiden yhdysvaltalaisviranomaiset katsovat olevan lähellä Putinin hallintoa. Tiedotusvälineissä on arvioitu, että listalla olevat henkilöt voivat jatkossa joutua Yhdysvaltojen pakotteiden kohteeksi.

Emilisame-yhtiölle ei ole yhteystietoja Kyproksen kaupparekisterissä. Korolin ja Katorzhnovin Sova-yhtiöiden puhelinnumerosta ei vastattu useista soitoista huolimatta.

Putin-lista ei ole pakotelista, vaan sisältää yli 200 henkilön nimet, joiden yhdysvaltalaisviranomaiset katsovat olevan lähellä Putinin hallintoa. EPA/AOP

Turboruuvia

Lieksan jalostamohankkeen kannattavuus lepää paljolti valtion harteilla. Investointitukien lisäksi olennaista on sääntely, jolla luodaan kysyntää jalostamon tuotteille.

Verkkosivuillaan Green Fuel Nordic korostaa yhtenä menestyksen avaimena pääministeri Juha Sipilän (kesk) hallituksen energia- ja ilmastostrategiaa vuoteen 2030, josta päätettiin marraskuussa 2016. Siinä linjataan muun muassa kotimaisten uusiutuvan energian käytön ja Suomen energiaomavaraisuuden lisäämisestä.

Lieksan jalostamohanke sai vauhtia keväällä 2017, kun elinkeinoministeri Mika Lintilä (kesk) kertoi ministeriönsä “kääntäneen turboruuvia” hankkeen edistämiseksi.

–Kun maa sulaa, kuokkaa saadaan alkaa virittää, Lintilä lupaili sanomalehti Karjalaisen haastattelussa 4.4.2017.

Aivan niin nopeasti asia ei edennyt, mutta eteni kuitenkin. Pohjois-Karjalan ELY-keskus päätti tammikuussa 2018 myöntää biojalostamohankkeeseen seitsemän miljoonaa euroa valtionavustusta.

Tarvittavasta 24 miljoonan euron kokonaisrahoituksesta kymmenen miljoonaa euroa tulee lainana, jonka ovat järjestelleet Finnvera, Euroopan Investointipankki ja Pohjois-Karjalan Osuuspankki.

Yksityiset sijoittajat

Loput seitsemän miljoonaa euroa rahoituksesta on tarkoitus saada yksityisiltä sijoittajilta. Heistä suurimpia on liikemies Kyösti Kakkonen. Kakkonen sanoo, että mikäli kyproslaiseen yhtiöön liittyy jotain hämärää, tulee hän vaatimaan oman sijoituksensa ehtona, että Kyprokselta tarjottuun rahaan ei kosketa.

–Mehän ei olla sitä pääinvestointia vielä tehty eli rahaa ei ole vielä liikkunut, Kakkonen kertoo.

Hänen mukaansa hankkeen toteutuminen on vielä muutenkin epävarmaa. Kakkonen kertoo, että hänen noin 3 miljoonan euron sijoitussitoumuksensa on ehdollinen. Edellytyksenä lopulliselle sijoitukselle on muun muassa sitovat sopimukset biojalostamon tuotteiden myymisestä.

Pohjois-Karjalan ELY-keskus päätti tammikuussa 2018 myöntää biojalostamohankkeeseen seitsemän miljoonaa euroa valtionavustusta. mostphotos

Toimitussopimus

Green Fuel Nordic tiedotti lokakuussa 2018 toimitussopimuksesta Savon Voiman kanssa. Erikoista kyllä Savon Voima ilmoitti tasan vuotta aikaisemmin lopettavansa vuodesta 2015 jatkuneet kokeilut Fortumin bioöljyllä, koska Iisalmen lämpökeskusta ei saatu toimimaan kustannustehokkaasti pyrolyysiöljyllä. Nyt samaa tuotetta on kuitenkin määrä ostaa samassa paikassa poltettavaksi.

Savon Voiman kaukolämmön tuotannosta vastaava tuotantopäällikkö Kari Anttonen ei halua kommentoida sitä, miksi pyrolyysiöljyn käyttöä aloitetaan nyt uudelleen ja juuri Green Fuel Nordicin kanssa?

–En lähde kommentoimaan sen tarkemmin. Löydettiin sellainen hyvä yhteistyömalli, missä molemmat pääsee hyötymään, niin sillä sitten lähdetään viemään asiaa eteenpäin, Anttonen sanoo.

Anttonen kertoo, että bioöljyä käytetään kevyen polttoöljyn korvaajaksi. Sitä tarvitaan vain kovimmilla pakkasilla ja päätuotantolaitosten häiriöiden aikana. Anttonen ei kommentoi bioöljyn hintaa polttoöljyyn verrattuna.

–En lähde niistä hinnoistakaan kyllä kommentoimaan. Se on Green Fuel Nordic, joka niistä kertoo, jos haluaa, sanoo Anttonen.

Yhtiön ja yhtiön asiakkaiden kannalta yhteistyömalli on kuitenkin edullinen, Anttonen vakuuttaa.

– On ihan ehdottoman edukasta. Eihän me asiakkaan kustannuksella tehdä.

Savon Voiman kaukolämmön tuotannosta vastaava tuotantopäällikkö Kari Anttonen kertoo, että bioöljyä käytetään kevyen polttoöljyn korvaajaksi. mostphotos

Kakkonen uskoo

Savon Voima ostaa tarvitsee bioöljyä arviolta 400–1000 tonnia vuodessa. Se on vähän jalostamolle kaavailtuun 24 000 tonnin vuosituotantoon nähden. Kyösti Kakkonen uskoo kuitenkin yhtiön tuotteiden tekevän kauppansa, kun poliittiset päätökset luovat sille kysyntää.

–Niitä käyttäjiä minun käsittääkseni tulee helpommin jo pelkästään sitä kautta, että nyt tämä lainsäädäntö on muuttunut ja kehittynyt velvoittavaksi. Nyt sitten ruvetaan sotkemaan biopolttoainetta tähän normaalibensiinin joukkoon, niin se varmasti kyllä tukee tätä asiaa hyvinkin vahvasti.

Lieksaan suunniteltu biojalostamo tuottaa lähinnä polttoöljyä korvaavaa bioöljyä, jonka jatkojalostaminen liikennepolttoaineeksi on vasta kehittelyasteella.

–Noinhan se menee, mutta sitä voi esimerkiksi lämpölaitokset käyttää. Siinä on myös ulkomaisia toimijoita, jotka ovat kiinnostuneita näistä tuotteista. Tämähän on eurooppalainen asia, Kakkonen sanoo.

Sipilä puolestapuhujana

Green Fuel Nordicin toinen perustaja ja toimitusjohtaja Timo Saarelainen on naimisissa keskustan entisen europarlamentaarikon ja pääministeri Juha Sipilän EU-asioiden erityisavustaja Riikka Pakarisen äidin kanssa.

Edellisessä avioliitossaan Riikka Manner -nimellä tunnettu Pakarinen toimi europarlamentaarikkona kaudella 2009–2014. Keskustan nykyinen puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen oli hänen avustajansa parlamentissa. Vuonna 2012 Pakarinen valittiin keskustan varapuheenjohtajaksi tuolloin puolueen johtoon nousseen Juha Sipilän tuella.

Keskusta on Sipilän hallituksessa pyrkinyt voimakkaasti edistämään biotaloutta. Biotalousyrityksiin aikanaan miljoonia sijoittanut Sipilä on ollut voimakas biotalouden ja sen tukemisen puolestapuhuja myös politiikassa.

Green Fuel Nordicin Timo Saarelainen sanoo, että ei ole ollut tytärpuolensa Riikka Pakarisen kanssa millään tavoin tekemisissä biojalostamohankkeeseensa liittyen. Riikka Pakarinen vastasi Iltalehden haastattelupyyntöihin ainoastaan tekstiviestillä:

–Minulla ei ole minkäänlaista tekemistä ko. yrityksen kanssa, erityisavustaja Pakarinen viestitti.