Valtion kehitysyhtiö Vake sai vastikään myös uuden hallituksen, johon kuuluu virkamiesten lisäksi yrittäjiä ja johtajia.

Valtion kehitysyhtiö Vake on pääministeri Juha Sipilän (kesk) hallituksen luoma sijoituskummajainen, jonka pitäisi laittaa valtio-omisteisten yhtiöiden tase töihin. Käytännössä se tarkoittaa valtion vanhan omaisuuden myymistä. Tarkoitus olisi ostaa uutta ja innovatiivista tilalle.

Sipilän hallitus ei ole määritellyt Vakelle mitään erityistehtävää, eikä sillä ole myöskään strategista intressiä, kuten valtioyhtiöillä Finnairilla, Fortumilla tai Patrialla. Vaken lisäksi valtiolla on hallinnassaan sijoitusyhtiöt Solidium, Teollisuussijoitus ja Tekes. Yhtiöiden arvo on yhteensä miljardeja euroja.

Noin 2,5 miljardin arvoinen Vake on ollut toiminnassa jo tovin, mutta silti siitä tiedetään suhteellisen vähän. Kaupparekisteriin toimitettujen tietojen mukaan Vake on perustettu elokuussa 2016, mutta silti yhtiö ole toimittanut tilinpäätöstä rekisteriin.

Ensi alkuun Vakelle nimitettiin virkamieshallitus. Puheenjohtajana on toiminut valtioneuvoston kanslian (VNK) finanssineuvos Jarmo Väisänen ja hallituksen jäseninä VNK:n erityisasiantuntija Sinikka Mustakari sekä neuvotteleva virkamies Jukka Ohtola.

Vakeen on siirretty Sipilän hallituksen päätöksellä kahdeksan valtionyhtiötä: Altia, Arctia, Kemijoki Oy, Neste, Nordic Morning, Posti, Raskone ja Vapo. Siirrettävien osakkeiden arvo on ollut siis noin 2,5 miljardia euroa.

Samalla Vakesta tehtiin laki, jonka mukaan hallitus päättää yhtiön varojen käytöstä vuosittain valtion talousarvion yhteydessä.

Muita mahdollisia myyntikohteita voisivat olla Kemijoki Oy ja Posti.

Omistajaohjauksesta vastaava elinkeinoministeri Mika Lintilä (kesk) on edennyt Vaken kohdalla suhteellisen varovasti. Lintilä sai omistajaohjauspostinsa pääministeri Juha Sipilältä Terrafame-kohun jälkeen, ja osittain sen seurauksena.

Lintilä nimitti Vaken hallituksen puheenjohtajaksi OP-ryhmän entisen johtajan, vuorineuvos Reijo Karhisen vasta marraskuun lopussa 2017. Vake siis ehti toimia virkamiesten johdolla yli vuoden.

Karhiselle maksetaan hallituksen johtamisesta 3 500 euroa kuussa ja erillinen 600 euron palkkio jokaisesta kokouksesta.

Karhinen kertoi nimitysuutisen yhteydessä, että hänen vaativin tehtävänsä on löytää yhtiölle toimitusjohtaja, jolla pitäisi olla näkemystä muun muassa startupeista, tekoälystä ja ylipäätänsä uudenlaisesta yritystoiminnasta.

Karhisen nimityksestä kului reilu kaksi kuukautta, kunnes elinkeinoministeri Lintilä tiedotti, että hän on nimittänyt Vakelle ja Karhiselle uuden hallituksen. Siihen nimitettiin startup-yrittäjä Maria Ritola, Sitran johtaja Paula Laine, ohjelmistopalveluyritys Futuricen toimitusjohtaja Tuomas Syrjänen, valtiovarainministeriön osastopäällikkö Leena Mörttinen ja valtioneuvoston kanslian finanssineuvos Jarmo Väisänen.

Jokaiselle hallituksen jäsenelle maksetaan tehtävästä 1 500 euron kuukausipalkka sekä jokaisesta kokouksesta erillinen 600 euron palkkio.

Suomen Kuvalehti kysyi elinkeinoministeri Mika Lintilältä, mihin Vaken 2,5 miljardin euron varoja tullaan käyttämään. Käytetäänkö niitä esimerkiksi sote- ja maakuntauudistuksen kalliiden ICT-hankkeiden rahoittamiseen?

Poliitikolta ei herunut tarkkaa vastausta.

”Uuden hallituksen tehtävänä on yhdessä valittavan toimitusjohtajan kanssa laatia yhtiölle liiketoimintasuunnitelma, jossa määritellään tarkemmin noudatettava sijoituspolitiikka”, Lintilä vastasi SK:lle sähköpostitse.

Vaken varoja siirrettiin jo elokuussa 2017 SoteDigi-nimiseen valtionyhtiöön 90 miljoonaa euroa. SoteDigin tavoitteena on tuoda maakunnille säästöjä, koska Sipilän hallituksen yksi tavoite on hillitä tulevaisuuden sote-kustannuksia.

Sote-uudistukseen liittyvät ICT-hankkeet ovat niin kalliita, ettei 90 miljoonaa tule todennäköisesti riittämään. Pelkästään vuonna 2018 hankkeisiin on budjetoitu 130 miljoonaa euroa. Vake onkin yksi mahdollinen rahoituslähde myös jatkossa.

Jotta Sipilän hallitus saisi rahaa liikkeelle, pitää sen myydä Vakeen kuuluvien yhtiöiden osakkeita pikaisesti. Muun muassa viinayhtiö Altian mahdollisen pörssiin listautumisen pitäisi ratketa kevään 2018 aikana.

Muita mielenkiintoisia mahdollisia myyntikohteita voisivat olla Kemijoki Oy ja Posti.

Joka tapauksessa Sipilän hallitukselle tulee myyntien osalta kiire, sillä seuraavat eduskuntavaalit ovat reilun vuoden päästä, huhtikuussa 2019.