Monen kaupan kylmäaltaalla oli vipinää elokuussa vajaa neljä vuotta sitten, kun altaisiin vyöryivät tarjolle edulliset Putin-juustot ja Putin-voit. Venäjä vastasi EU:n sille asettamiin pakotteisiin laittamalla laajan tuontikiellon monille elintarvikkeille EU-maista.

Suomen elintarviketeollisuudelle tuontikielto oli ikävä uutinen, sillä Venäjälle oli viety elintarvikkeita sadoilla miljoonilla vuosittain, ja vienti oli ollut kasvussa. Venäjän osuus elintarvikeviennistä oli ollut noin 30 prosenttia.

Tuontikielto sai aikaan alamäen suomalaisten elintarvikkeiden vientilukuihin.

Yle Uutisgrafiikka

– Vuonna 2014 voimaan tulleet tuontipakotteet romahduttivat elintarvikeviennin Venäjälle. Nyt viime vuonna vihdoin ja viimein on saatu kurottua se kuoppa umpeen, kertoo Elintarviketeollisuusliiton toimitusjohtaja Pia Pohja.

Niin EU:n Venäjälle asettamat pakotteet kuin Venäjän vastineeksi laittamat tuontikiellot pysyvät, eikä loppua niille ole toistaiseksi nähtävillä. Suomen elintarvikevienti on löytänytkin uusia markkinoita EU-alueelta ja esimerkiksi Aasiasta.

Pohja kuvailee Venäjän tuontikiellon olleen alalle kova isku.

– Venäjän viennistä putosi 80 prosenttia pois, se on todella suuri määrä. Venäjän vienti muodosti vuonna 2014 elintarvikeviennistä 30 prosenttia, ja nyt se on noin 7 prosenttia, Pohja toteaa.

Kasvua monelta eri alalta

Mitään yksittäistä vientimenestystä, joka olisi laittanut luvun kasvuun, ei osaa sanoa Pohja eikä myöskään elintarvikkeiden toimialajohtaja Esa Wrang vientiä edistävästä Business Finlandista.

– Suurimmat vientiryhmät ovat samat mitkä aiemminkin, eli maitotuotteet, juomat ja lihatuotteet. Positiivista on, että kaikissa muissakin sektoreissa on kasvua, Pohja kuvailee.

Hän kiittelee valtion aktiivisuutta vienninedistämisessä ja esimerkiksi Food from Finland -ohjelmaa, jossa on toteutettu yli 150 suomalaisten elintarvikkeiden promootio-, ostajatapaamis- ja messutilaisuutta maailmalla.

Wrang kuvailee kautta linjan tullutta tasaista kasvua hyväksi asiaksi, sillä se luo viennille tervettä pohjaa eikä ole niin haavoittuvaista kuin iso satunnaisvienti.

Joitain suosiotaan kasvaneita vientituotteita voi huomata. Pohja mainitsee kauran olevan trendikästä ja esimerkiksi mustikoiden suosittuja. Sirkkaleipä taas sai maailmalla suuren mediahuomion.

Elintarviketeollisuusliiton toimitusjohtaja Pia Pohja Toni Määttä / Yle

Suomalaiselle voille on ollut kysyntää Ranskassa, jossa sitä käytetään yhä useammin voisarvien eli croissantien leipomiseen. Yle kertoi voin vientimenestyksestä toukokuussa ja kuinka suomalaista voita käyttävät Ranskassa kondiittorit ja suklaaleipurit. Vienti Ranskaan kasvoi viime vuonna 56 prosenttia ja sen arvo kohosi 65 miljoonaan euroon.

Kiina puolestaan on avannut oviaan suomalaiselle sianlihalle. Atria kertoi keväällä, että se vei viime vuonna Kiinaan hieman yli kolme miljoonaa kiloa suomalaista sianlihaa. Myöhemmin vientiluvan Kiinaan saanut HKScan puolestaan laittoi huhtikuussa matkaan ensimmäiset sianlihakontit.

Wrang kertoo, että vientimarkkinaa on avattu myös Japaniin, jonne suomalaista kirjolohta on viety sushin raaka-aineeksi. Japaniin menee myös erilaisia marjapohjaisia tuotteita ja alkoholia.

– Japaniin viedään myös hyvin paljon erilaisia Muumi-brändättyjä elintarvikkeita ja juomia. Muumi-brändi toimii niissä erittäin hyvin, jopa paljon Suomea paremmin, Wrang toteaa.

Missä suomalaisiin elintarvikkeisiin ei ehkä ajattelisi maailmalla helposti törmäävänsä? Elintarviketeollisuusliiton Pohja keksii nopeasti kaksi esimerkkiä.

– Britit juovat teensä suomalaisen sokeripalan kanssa. Palasokeria ei tehdä kovin monessa maassa edes. Italialaiset puolestaan tykkäävät suomalaista herneistä, ne maistuvat oikeasti tuoreilta ja makeilta. Ainakin tällaisia esimerkkejä löytyy.

Lue myös Ylen uutinen maaliskuulta: Vodka ja maustettu viina maistuvat – suomalainen alkoholi kiinnostaa nyt maailmalla

Venäjälle viedään sadalla miljoonalla vuodessa

Wrang Business Finlandista kertoo, että Venäjän elintarvikevienti on pysynyt melko samalla tasolla viime vuodet. Elintarvikevienti Suomesta Venäjälle on vakiintunut noin sataan miljoonaan euroon vuodessa.

Venäjälle saa viedä monia ei-eläinperäisiä tuotteita kuten mehuja, alkoholia, leipomotuotteita ja kahvia.

– Ruplan kurssi oli pitkään epäedullinen, mikä hankaloitti vientiä. Venäjälle tarvittaisiin laajempaa tuotevalikoimaa, jotta pystyttäisiin pitämään suomalaistuotteet kuluttajien mielissä, Wrang arvioi.

Elintarvikeala toimii vahvasti kotimaisen kysynnän varassa, ja vientiin menee noin 15 prosenttia tuotannosta. Wrang kuvailee alan toimijoiden olevan nyt aiempaa innokkaammin mukana hakemassa uusia vientikohteita.

– Olen ollut 25 vuotta mukana elintarvikeviennissä eikä tällaista vauhtia ole koskaan nähty aiemmin, Wrang iloitsee.

Erityisen iloinen hän kuvailee olevansa uusista elintarvikeyrityksistä, jotka tekevät rohkeasti vientiä ja avaavat uusia markkinoita.

Aiempia uutisia aiheesta

Näin mustikkakukko vietiin Lontooseen – seuraavaksi muutkin savolaisherkut aiotaan saada maailman gourmet-ravintoloihin

Kananmunia ja sianlihaa viedään Suomesta Aasiaan – sian spermallekin löytyy markkinarako

Vodka ja maustettu viina maistuvat – suomalainen alkoholi kiinnostaa nyt maailmalla

Ministeri iloitsee viennin elpymisestä Venäjälle – "Saimaalla risteilee monia muitakin venäläisiä kuin Putin"