Aarnio ja sarjakuristaja päätyivät samalle eristetylle lisko-osastolle vankilassa – ”Seura ei varmasti ole hänen mielestään sopivaa”

IS:n tietojen mukaan Sörnäisten vankilan samalla eristysosastolla on useita tunnettuja vankeja.

Helsingin vankilassa vankeustuomiotaan suorittavalla Helsingin huumepoliisin ex-pomolla Jari Aarniolla on ongelma.

Aarnio ilmoittautui Sörnäisten vankilaan suorittamaan tuomiotaan kesäkuun loppupuolella. Helsingin hovioikeus piti kesäkuun lopulla antamansa tuomion nojalla Aarnion muun muassa törkeistä huume- ja virkarikoksista tulleen 10 vuoden tuomion voimassa. Yhteensä hänellä on suoritettavaan 13 vuotta vankeutta, josta hän on suorittanut useamman vuoden jo tutkintavankina ollessaan.

Ilta-Sanomien tietojen mukaan Aarnio on hiljattain muuttanut vankilan eristysosastolle, eikä vankiseura ole Aarniolla mieluisaa.

Jari Aarnio Vantaan vankilassa loppukesästä 2017.­

Aarniota lukuun ottamatta muut osaston vangit on tuomittu elinkautisiin vankeus­rangaistuksiin. Asujaimistoon kuuluvat muun muassa vuonna 2013 8-vuotiaan Vilja Eerikan murhasta tuomittu isä Touko Tarkki ja Porvoossa marraskuussa 2017 3-vuotiaan tyttärensä hengiltä puukottanut Nicolas Cherchel sekä sarjakuristajana tunnettu Michael Penttilä.

– Seura ei varmasti ole hänen (Aarnion) mielestään kovin sopivaa, asiasta perillä oleva taho kertoo.

IS:n tietojen mukaan harmituksesta huolimatta Aarnio ja Penttilä ovat ainakin puheväleissä. Epäselvää on, onko Aarnion sijoitus osastolle luonteeltaan pysyvä vai ainoastaan väliaikainen.

Sarjakuristaja Michael Penttilä murhasyytteen käsittelyssä Helsingin hovioikeudessa 12. kesäkuuta 2019.­

IS:n tietojen mukaan osastolla olo ei ole Penttilällekään erityisen mieluisaa, eikä hän ole siellä ainakaan täysin omasta tahdostaan. Hän on suorittanut aiempia vankilatuomioitaan vankiloiden yleisillä osastoilla. On mahdollista, että Penttilä on osastolla oman turvallisuutensa vuoksi.

Eristysosastot, jollaisella Aarnio ja Penttilä suorittavat vankeuttaan, tunnetaan vankiloissa pelkääjäosastoina tai lisko-osastoina. Tällaisia osastoja on kaikissa Suomen vankiloissa, mutta niiden koko ja määrä vaihtelevat. Esimerkiksi Helsingin Sörnäisten vankilassa on kaksi tällaista osastoa, joista toisessa asuu noin parisenkymmentä vankia, toisessa alle kymmenen.

Helsingin Sörnäisten vankilan remontoidulla vankiosastolla näyttää tältä. Arkistokuva.­

Osastoille päädytään joko vangin omasta pyynnöstä, tai harvemmin vankilan henkilökunnan päätöksellä.

Eniten omasta pyynnöstään lisko-osastoilla asuvia vankeja on Sukevan vankilassa, kesäkuun tilaston mukaan 30 henkeä. Esimerkiksi Turun vankilassa heitä ei ole yhtään huolimatta siitä, että kyseessä on korkeimman turvaluokituksen vankila.

Osastoille hakeutuvien määrä on pienentynyt vuosien varrella. Rikosseuraamuslaitoksen turvallisuusyksikön ylitarkastaja Ari Juuti arvioi yhdeksi syyksi sen, että viime vuosina vankiloiden osastoja ja niiden valvontaa on parannettu.

Eristyksissä asuvia vankeja on vähän myös vankien kokonaismäärään nähden. Rikosseuraamuslaitoksen tilastojen mukaan Suomen vankiloissa oli 1. elokuuta kirjoilla 2873 vankia, joista 227 suoritti tuomiotaan valvotussa koevapaudessa. Omasta pyynnöstään eristyksessä asuvia oli vain 97.

Lisko- ja pelkääjäosastoille hakeudutaan moninaisista syistä, mutta usein yhdistävä tekijä on juurikin pelko. Usein asukkaat ovat esimerkiksi huonosti suomea puhuvia ulkomaalaisia, ilmiantajiksi eli vasikoiksi leimattuja, vankeusaikana huumevelkoihin joutuneita tai seksuaalirikoksista tuomittuja. Turvallisuussyistä vankilat pitävät visusti omana tietonaan, kuka asuu milläkin osastolla.

Vankien sisäisessä hierarkiassa näiden osastojen asukkaat – etenkin lapsiin kohdistuneita seksuaalirikoksia tehneet – ovat alinta kastia, toisten vankien silmissä matelijoita.

3-vuotiaan tyttärensä hengen vienyt Nicolas Cherchel Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa maanantaina 4. kesäkuuta 2018.­

Tällainen ilmiö on ollut olemassa jo vuosikymmeniä, IS:n haastattelema asiantuntija kertoo. Asiantuntija esiintyy nimettömänä.

– Vangeillakin on jonkinlaisia käyttäytymiskoodistoja ja he eivät hyväksy näiden henkilöiden tekoja. Muut vangit katsovat, etteivät nämä henkilöt ole kelvollisia asumaan heidän kanssaan.

Todennäköisesti juuri tästä juontaa juurensa myös lisko-osaston nimi: luonnossa arat matelijat – sisiliskot – piileskelevät kivenkoloissa ja uhkia kohdatessaan luikkivat niihin karkuun.

Elämä ja ”arki” liskolla etenee kuitenkin pitkälti samalla tavalla kuin vankilassa muutenkin. Suurin ero on se, että osaston asukkaat ovat eristyksissä vankilan muista vangeista ja esimerkiksi ruokailevat ja ulkoilevat ainoastaan keskenään.

– Eivät he pelkästään omassa sellissään istu.

Joskus harvoin vankilan henkilökunnan eteen tulee tilanne, että vanki joudutaan asuttamaan lisko-osastolle vastoin tahtoaan. Tällaisessa tilanteessa vanki ei ehkä ymmärrä omaa parastaan.

Vielä harvemmin käy niin, että vankilan henkilökunnan mielestä lisko-osasto olisi vangille oikea paikka, mutta syystä tai toisesta vanki elelee enemmittä ongelmitta normaalilla osastolla.

IS:n saamien tietojen mukaan Suomen vankiloiden henkilökunnalla on ajoittain herännyt epäilyksiä siitä, että tällainen vanki saattaa maksaa jollekulle toisella vangille suojelurahaa.

– Tai sitten he saattavat olla fyysisesti niin vahvoja tai arvaamattomaksi tiedettyjä, ettei kukaan harkitse heidän kimppuunsa käymistä. Heitä ei kuitenkaan ole kovin montaa.