Kallis valvontakamerahanke ehkäisee onnettomuuksia ja kannattaa siksi ilman sakkotulojakin. Yhden liikennekuoleman hinta on lähes 3 miljoonaa euroa.

Helsingin Sanomat kertoi, että nuorten aikuisten henkilövahinko-onnettomuuksien määrä lähes kaksinkertaistuu kesäkuukausina muihin vuodenaikoihin verrattuna.

Vaikka kesä on liikenneonnettomuuksien aikaa, ylinopeuden ajaminen näkyy onnettomuustilastoissa kesät talvet.

Onnettomuustietoinstituutin tilastojen mukaan lähes puolet kuolemaan johtaneen moottoriajoneuvo-onnettomuuden aiheuttaneista kuljettajista ajoi ylinopeutta onnettomuushetkellä vuosina 2013-2017.

Ylinopeuksille kyytiä uusilla peltipoliiseilla

Ensimmäinen nykyaikaisella tutkatekniikalla varustettu liikenneturvallisuuskamera otettiin käyttöön heinäkuun toisella viikolla Kouvolassa.

Kuutostiellä on valmiina 16 ja nelostiellä 23 käyttökuntoista valvontapistettä. Muille isoille tieosuuksille tracking radar –tekniikalla toimivia superkameroita ei ole toistaiseksi tullut.

Peltipoliisien sijoittaminen onnettomuusriskialueille hyödyttää jokaista liikenteessä kulkijaa.

”Kamerapisteet on pyritty valitsemaan niin, että ne ovat nimenomaan siellä missä on onnettomuuksiakin”, poliisitarkastaja Heikki Ihalainen kertoo valvontalaitteiden sijoittamisperiaatteesta.

Vaikka ylinopeuden merkitystä usein vähätellään, Onnettomuustietoinstutuutin mukaan vuosina 2013-2017 kesäkuukausina tapahtuneissa liikenneonnettomuuksissa joka kolmas kuljettaja ajoi vähintään yli 20 km/h -ylinopeutta onnettomuushetkellä ja talvikuukausina joka neljäs.

Kaiken kaikkiaan vähintään yli 10 km/h ylinopeutta ajaneita oli kuskeista 37 prosenttia. Kaikkein suurimmat ylinopeudet, eli vähintään 30 km/h ylitykset, ovat kuitenkin hieman yleisempiä kesä- kuin talviaikaan.

5 syytä, miksi liikenteessä kaahaillaan Onnettomuustietoinstituutin mukaan ylinopeudella ajamisen taustalla voi olla monia syitä. 1. Kiireinen kuljettaja luulee voittavansa aikaa Yksi tyypillisimmistä syistä lienee kiire: ylinopeutta ajamalla kuljettaja kokee voittavansa aikaa ja liikenne saattaa tuntua yleisesti ottaen etenevän jouhevammin. 2. Hyvät tieolosuhteet saavat painamaan kaasua Ylinopeuteen saattaa rohkaista entisestään hyvä sää ja keli, jolloin voi tuntua siltä, että ajoneuvo pysyy hyvin hallinnassa ylinopeudesta huolimatta. Ilta- ja yöaikaan vähäiset liikennemäärät saattavat rohkaista ajamaan rajoitusta korkeammilla nopeuksilla. Infrastruktuuri ei välttämättä tue vallitsevaa nopeusrajoitusta, mikä voi käytännössä ilmetä kaupunkiympäristössä leveäajorataisena pitkänä suorana tieosuutena, jolla ajaminen suurempaa kuin 40 km/h -nopeutta tuntuu turvalliselta. 3. Ajoneuvon varustelu luo virheellisen turvallisuuden tunteen Myös ajoneuvojen nykyaikaiset turvalaitteet ja kuljettajaa avustavat järjestelmät voivat luoda virheellisen turvallisuuden tunteen. 4. Omat ajotaidot yliarvioidaan tai sorrutaan muuhun riskikäyttäytymiseen Etenkin suuriin ylinopeuksiin liittyy tyypillisesti myös muuta riskikäyttäytymistä, kuten näyttämisenhalua, päihteiden käyttöä ja säännöistä piittaamattomuutta. Todennäköistä on myös omien ajotaitojen yliarviointi. 5. Inhimillinen erehdys saa ohittamaan nopeusrajoitusmerkin huomaamatta Pienempien ylinopeuksien taustalla voi olla myös inhimillinen erehdys tai huolimattomuus, minkä vuoksi nopeusrajoituksen ei huomata vaihtuneen.

Nopeusvalvontatolpat maksavat itsensä takaisin, kun kuolonuhreilta vältytään

Uuden nopeusvalvontalaitteiston hinta on noin 4,4 miljoonaa euroa.

”Se on kokonaiskustannus, mikä tulee olemaan viiden vuoden aikana. Noin 150 kameraa ja 500 tolppaa”, Heikki Ihalainen kertoo.

Väylävirasto maksaa yleisten teiden laitekotelot sekä pylväät. Poliisihallituksen vastuulla ovat kamerat, tiedonsiirto ja reitittimet, jotka varmistavat, että tieto lähtee liikenneturvallisuuskeskukseen.

Tolppia ei ole tarkoitus rahoittaa missään vaiheessa sakkotuloilla, vaan säästöä tulee Ihalaisen mukaan onnettomuuksien ja kuolonuhrien vähenemisestä.

Trafin mukaan yksi liikennekuolema maksaa yhteiskunnalle noin 2,77 miljoonaa euroa, vakava loukkaantuminen noin 790 000 euroa ja lievä loukkaantuminen noin 34 000 euroa.

Kustannukset sisältävät arviot muun muassa pelastustoimen, sairaanhoidon, kuntoutuksen ja uudelleen koulutuksen kustannuksista, menetetystä työpanoksesta ja menetetystä hyvinvoinnista.

”Aika nopeasti parilla kuolonuhrin välttämisellä maksetaan tolpat ja koko systeemi. Ajatus on nimenomaan se, että onnettomuudet vähenevät ja kuolonuhreja ei tule niin, silloin on tolpat maksettu takaisin”, Ihalainen sanoo.