Tampereella on käynnissä mielenkiintoinen kokeilu. Kuinka pitkäksi Suomen ehkä erikoisimman nurmikon annetaan kasvaa ja missä vaiheessa se kannattaa leikata?

Tampereen paljon huomiota saanutta ratikkaa rakennetaan parhaillaan. Liikennöinnin on määrä alkaa vuonna 2021.

Ratikan alle rakennetaan nurmirataa yhteensä lähes kolme kilometriä. Vastaavia nurmiratoja on esimerkiksi Keski-Euroopassa, mutta ihan vastaavaa ei missään, nurmiradasta Raitiotieallianssilla vastaava Malla Sipilä kertoo. Sipilä on tutkinut diplomityössään nurmiradan kasvuoloja.

– Täysin vastaavanlaista rakennetta ei ole muualla maailmassa. Jokaisessa kaupungissa on hieman omanlaisensa ratkaisu. Meillä Tampereella rakenteessa tulee huomioida esimerkiksi talviolosuhteet, mitä Keski-Euroopan nurmiradoilla ei tarvitse huomioida. Täysin nurmipintaisia ratoja on kyllä paljon esimerkiksi muualla Euroopassa, Malla Sipilä kertoo.

Vähentää melua ja sitoo pölyä

Nurmirataan on päädytty, koska sillä on Raitiotieallianssin mukaan tutkitusti monia positiivisia ympäristövaikutuksia. Se lisää kaupunkiympäristön viihtyvyyttä. Viher-ja nurmiraiteet myös pidättävät ja suodattavat sade- ja hulevesiä ja liikenteen päästöjä, sitovat katupölyä sekä vähentävät tärinää ja melua.

Antti Eintola / Yle

Nurmirataa tulee Tampereella yhteensä neljälle kadulle. Näistä yhdellä pätkällä eli Sammonkadulla testataan nyt parhaillaan nurmikkoa.

Kokeissa testataan kaikkiaan 12 erilaista nurmisiementen ja kasvualustojen yhdistelmää.

Testinurmi leikattiin viime viikolla ensimmäisen kerran. Leikkuussa käytettiin päältäajettavaa leikkuria. Lopullisesta leikkaustavasta ei ole vielä päätöstä.

– Koerakenteen noin 50 metriä pitkään palan leikkaamisessa menee nyt noin tunti.

Kokonaisen nurmiradan leikkaaminen ei ole ihan pikku juttu. Testituloksen perusteella kilometrien nurmiradan leikkuussa menisi kymmeniä tunteja – ja nurmikko leikataan todennäköisesti joka viikko.

Malla Sipilä on kuitenkin varma, että nurmikon leikkuu nopeutuu, kun kasvupinta-alaa tulee lisää.

– Koealue on niin pieni, että konetta joudutaan siirtämään paljon kiskojen yli, mikä lopullisessa rakenteessa vähentyy. Lisäksi koerakenteissa on merkkikeppejä, jotka aiheuttavat lisätyötä tässä vaiheessa.

Leikataan todennäköisesti joka viikko

Leikkuutiheys riippuu Sipilän mukaan monesta tekijästä, kuten sääoloista, kastelutiheydestä ja käytetyistä nurmilajeista ja -lajikkeista.

– Syksyllä tiedämme paremmin, kuinka usein leikkuu täytyy suorittaa. Hyvissä kasvuolosuhteissa leikkuu on todennäköisesti lähes viikoittaista., Sipilä arvioi.

Ratikkanurmen kasvattaminen on tarkempaa puuhaa kuin kotioloissa. Ruoho leikataan noin 10 sentin kohdalla 3–4 sentin pituiseksi.

Antti Eintola / Yle

Pituus on tärkeää, sillä liian pitkäksi pääsevä nurmikko ja sen leikkuujäte saattaisivat pitkän ajan saatossa muodostaa humusta, jolloin nurmikko voisi levittäytyä kasvamaan kiskon viereen. Tästä taas voisi seurata hajavirran pääsy maaperään.

Hajavirta on raitiotievaunujen käyttämän sähkövirran paluuvirtaa, joka kulkisi maaperässä, jos sitä ei eristettäisi kumieristeillä. Kisko eristetään kumilla molemmin puolin.

Hajavirrat ovat pieniä, eikä nurmikko voi esimerkiksi syttyä palamaan eikä siitä saa sähköiskua.

Standardien mukaan kiskossa sallittu keskimääräinen hajavirta on 1/3200:s osa normaalissa pistorasiassa olevasta virrasta. Tampereen raitiotien kiskoista mitattu hajavirtamäärä on huomattavasti tätä pienempi eli noin 10 prosenttia keskimääräisestä hajavirrasta.

– Nurmikosta ei ole haittaa tai vaaraa, Sipilä kertoo.

Leikkuu on yötyötä

Tällä hetkellä nurmirata leikataan normaaleilla ammattikäyttöön tarkoitetuilla leikkureilla. Vielä ei ole tehty lopullista päätöstä, millä leikkuu suoritetaan sitten, kun ratikka on liikenteessä.

– Leikkuu tullaan kuitenkin todennäköisesti suorittamaan silloin yöllä, jolloin raitiotieliikenteessä on pidempi kulkuväli, Sipilä sanoo.

Tällä hetkellä nurmikon leikkaa Raitiotieallianssin kanssa sopimuksen tehnyt yksityinen yritys.

Korjaus klo 14.27 korjattu sana jännite sanalla virta ja otettu pois maininta, että hajavirta voi vaikuttaa ruohon kasvuun.