Kokoomus heivasi ex-kansanedustaja Tapani Mäkisen Vantaan kaupunginhallituksen johdosta, mutta heitti perään pelastusrenkaan, kirjoittaa Iltalehden toimittaja Marko-Oskari Lehtonen.

Kokoomuksen kansanedustaja Antti Häkkänen (oik.) oli puolueen puheenjohtajan Petteri Orpon (vas.) valinta oikeusministeriksi. AOP

Moni politiikkaa seuraava hieraisi silmiään, kun oikeusministeriö tiedotti noin kuukausi sitten, että Vantaan kaupunginhallituksen puheenjohtaja ja entinen kansanedustaja Tapani Mäkinen, 52, (kok) on nimitetty oikeusministeri Antti Häkkäsen (kok) erityisavustajaksi. Ministeriön tiedotteen mukaan Mäkisen vastuulla ovat erityisesti liikenne- ja viestintäministeriön, ympäristöministeriön maankäyttö- ja rakennusasioiden sekä maakuntauudistuksen seuranta.

Mäkisen nimitys oli monen mielestä outo.

Nimitys herätti ihmetystä myös kokoomuslaisten keskuudessa, sillä Mäkisen maine ei ole puolueen sisällä paras mahdollinen. Väitteitä seksuaalisesta häirinnästä ja korruptiosta, taloussotkuja ja Paula Risikon (kok) retuuttamista tanssilattialla. Miksi kokoomuksen ehdottomiin tulevaisuuden nimiin kuuluva Häkkänen valitsi kaikista vaihtoehdoista juuri Mäkisen avustajakseen?

Vastaus löytyy politiikasta, jonka mukaan puolueelle uskollisista (miehistä) pidetään huolta. Kaksi kautta eduskunnassa (2007-2015) istunut ja Vantaan kaupunginhallitusta vuodesta 2009 johtanut Mäkinen on juuri sellainen. Mäkinen tuntee ihmiset ja ihmiset tuntevat hänet. Ei Häkkänen tätä politiikkaa ole keksinyt. Hän oli 4-vuotias, kun Mäkinen aloitti politikoinnin Vantaan kaupunginvaltuustossa vuonna 1989.

***

Pääministeri Juha Sipilän (kesk) allekirjoittaman nimittämiskirjan mukaan Mäkisen palkka Häkkäsen erityisavustajana on korkeimman palkkaluokan (A30) mukainen, 6 854 euroa kuukaudessa. Sitä enemmän maksetaan vain pääministerin poliittiselle erityisavustajalle Riina Nevamäelle ja ministeriryhmien erityisavustajille Juha Halttuselle (Sininen tulevaisuus) ja Anssi Kujalalle (kokoomus). Nevamäen palkka on 7 562 euroa kuukaudessa, Halttusen ja Kujalan 7 361 euroa kuukaudessa.

Pääministeri Juha Sipilä nimitti Tapani Mäkisen oikeusministeri Antti Häkkäsen erityisavustajaksi 16. toukokuuta. VALTIONEUVOSTON KANSLIA

Mäkinen on koulutukseltaan merkonomi. Hänen kanssaan samassa palkkaluokassa ovat muun muassa Sipilän talouspoliittinen erityisavustaja Markus Lahtinen ja puolustusministeri Jussi Niinistön (st) erityisavustaja Juha Martelius.

Lahtinen on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori ja on työskennellyt Pellervon taloustutkimuksen tutkimusjohtajana sekä Tampereen yliopiston kansantalouden professorina. Martelius on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori ja on työskennellyt puolustusministeriön tutkimusjohtajana ja eduskunnan puolustusvaliokunnan valiokuntaneuvoksena.

Vantaan kaupunginhallituksen puheenjohtajana Mäkiselle maksettiin 7 000 euroa vuodessa (583 euroa kuukaudessa) sekä 290 euroa jokaiselta enintään kolme tuntia kestäneeltä kokoukselta. Lisäksi Mäkinen on saanut eduskunnasta pudonneille kansanedustajille tarkoitettua sopeutumiseläkettä, joka on Mäkisen kohdalla arviolta 2 200 euroa kuukaudessa.

Mäkinen aloitti sopeutumiseläkkeen noston pudottuaan eduskunnasta kevään 2015 vaaleissa. Mäkinen menetti vaalikauden aikana kaksi kolmesta äänestäjästään, yhteensä yli 3 000 ääntä.

***

Mäkinen sai vuoden 2012 kuntavaaleissa 2 568 ääntä, mikä oli kokoomuksesta ylivoimaisesti eniten. Vain kansanedustaja Antti Lindtman (sd) oli Vantaalla Mäkisen edellä. Purjehduksen politiikkaan vaihtanut, vuonna 2015 eduskuntaan noussut kansanedustaja Sari Multala (kok) sai viisi vuotta sitten kuntavaaleissa 1 222 ääntä. Se oli kokoomuksesta toiseksi eniten.

Vantaan kaupunginhallituksen puheenjohtaja Tapani Mäkinen (vas.) ja kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Antti Lindtman (oik.) kaupunginjohtaja Jukka Peltomäen eroinfossa vuonna 2011. EERO LIESIMAA

Tämän kevään kuntavaaleissa Mäkinen sai 983 ääntä, 1 585 ääntä vähemmän kuin viisi vuotta sitten. Multala tuplasi äänensä (2 705) ja oli kokoomuksen ylivoimainen äänikuningatar Vantaalla. Samalla hänestä tehtiin kaupunginhallituksen uusi puheenjohtaja. Mäkinen joutui väistymään kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajaksi. Valtuuston puheenjohtajan nuija on jykevästi SDP:n Lindtmanilla.

Kaupunginhallitus vastaa kunnan hallinnosta ja taloudenhoidosta sekä valtuuston päätösten valmistelusta, päätösten täytäntöönpanosta ja laillisuuden valvonnasta.

Moni onkin ihmetellyt, miten ulosottoviraston vakioasiakas voi olla vuodesta toiseen Suomen neljänneksi suurimman kaupungin johtava päättäjä ja ylin laillisuusvalvoja…

***

Mäkisen ulosottoasiat nousivat ensimmäisen kerran julkisuuteen syksyllä 2013, kun Mäkinen jätti maksamatta vajaan 4 000 euron suuruisen laskun Suomen Lehtiyhtymälle.

- Kun hoitaa muiden asioita, jäävät omat asiat usein hoitamatta. Tästä on perheessäni puhuttu paljon, Mäkinen sanoi Vantaan Sanomille ja vakuutti, ettei muita vastaavia velkoja tai velkojia ole.

Seuraavana syksynä Vantaan Sanomat uutisoi Mäkisen jättäneen useita laskuja maksamatta.

Mäkinen julkaisi tiedotteen, jossa hän kertoi ymmärtävänsä, että äänestäjät odottavat häneltä päätöksentekijänä ja kansanedustajana nuhteettomuutta ja rehtiä käytöstä.

- Olen pahoillani siitä, etten ole kaikilta osin pystynyt hoitamaan henkilökohtaisia asioitani kansanedustajan tehtävään kuuluvalla arvokkuudella. Olen nyt hoitanut henkilökohtaiset raha-asiani kuntoon ja jatkan nöyrästi työtäni eteenpäin, Mäkinen vakuutti syyskuussa 2014.

Vakuuttelut eivät auttaneet, sillä syksyllä 2015 Mäkinen oli jälleen otsikoissa ja jälleen kerran ulosottoasioiden tiimoilta.

Mäkinen oli jättänyt maksamatta 28 000 euron suuruisen vaalikampanjaansa liittyvän laskun mainos- ja markkinointitoimisto Clear Channel Suomi Oy:lle. Myös muita laskuja oli jäänyt hoitamatta.

***

Tapani Mäkinen on ulosottoviraston vakioasiakas. ITÄ- JA KESKI-UUDENMAAN ULOSOTTOVIRASTO

Itä- ja Keski-Uudenmaan ulosottoviraston Iltalehdelle toimittaman rekisteriotteen mukaan Mäkisellä oli maanantaina 19 voimassa olevaa ulosottomerkintää. Kun Iltalehti tarkisti asian edellisen kerran viime vuoden elokuussa, merkintöjä oli seitsemän.

Uusia merkintöjä on tullut kymmenessä kuukaudessa 12 kappaletta.

Lähes puolet merkinnöistä (9) on pysäköintivirhemaksuja. Niitä on kertynyt Mäkiselle sekä Helsingissä että Porissa. Ulosottoon ovat menneet myös noin 2 000 euron suuruiset mätkyt, 756 euron suuruinen rangaistusmääräyssakko, oppilaitosmaksuja sekä ajoneuvovero. Listalla olevat merkinnät ovat kahdelta edelliseltä vuodelta (2015-2017).

Kaikki Mäkisen ulosottoon menneet laskut on maksettu. Viimeisimmät ulosottoviranomaiselle tehdyt suoritukset ovat huhtikuulta. Vaalikampanjavelkansa Mäkinen maksoi jo loppuvuodesta 2015 Vantaan Sanomien uutisoitua asiasta.

***

Tapani Mäkinen toimi kansanedustajana 2007-2015. Mäkinen putosi eduskunnasta kevään 2015 vaaleissa menetettyään kaksi kolmasosaa äänistään. MARKKU ULANDER/LEHTIKUVA

Mäkisen nimityksen myötä kokoomuslaiset joutuvat jälleen kerran miettimään sitä, miten puolueen äänestäjät - ja ennen kaikkea potentiaaliset äänestäjät - reagoivat tällaiseen ”kaverille kanssa” -veivaukseen. Ei ole nimittäin ensimmäinen kerta.

Voi toki olla, että kokoomuksen äänestäjille on se ja sama, kuka Häkkästä avustaa ja mitä siitä maksetaan.

Täytyy kuitenkin muistaa, että kokoomusta äänesti viime eduskuntavaaleissa vain 12,1 prosenttia äänioikeutetuista suomalaisista. Loput 3,9 miljoonaa suomalaista äänestivät jotain muuta puoluetta tai jättivät kokonaan äänestämättä.

Heillä saattaa olla mielipide asiaan.

Politiikassa asiat ovat monesti sitä, miltä ne näyttävät. Mäkisen tapauksessa näyttää siltä, että kokoomus heivasi hänet kaupunginhallituksen johdosta, mutta heitti perään pelastusrenkaan.