Pittsburghin synagogaan tehdyssä iskussa kuoli ainakin 11 henkilöä, minkä lisäksi kuusi haavoittui. Kuva: VINCENT PUGLIESE

Helsingin juutalaisen seurakunnan turvatoimet ovat tiukat. Seurakunta kiristäisi niitä entisestään, jos siihen olisi rahaa.

Yhdysvaltain Pittsburghissa synagogaan lauantaina tehty isku on merkki lisääntyvästä antisemitismistä, arvioi Helsingin juutalaisen seurakunnan johtaja Yaron Nadbornik. Lauantaisessa iskussa kuoli ainakin 11 henkilöä, minkä lisäksi kuusi haavoittui.

– Yhdysvalloissa (synagogaan tehty isku) on uusi juttu, mutta Euroopassa tuo on valitettavan tuttua, Nadbornik lisää.

Nadbornik viittaa muun muassa vuonna 2012 Ranskan Toulousessa tapahtuneeseen kouluampumiseen, jossa menehtyi kolme juutalaista lasta sekä opettaja.

Vuonna 2014 Brysselissä kolme ihmistä kuoli juutalaismuseoon tehdyssä iskussa ja viime vuonna Göteborgissa tehtiin polttopulloisku paikalliseen juutalaiseen seurakuntaan.

– Tätä listaa voisi jatkaa loputtomiin, näitä on tasaisin väliajoin, hän sanoo Lännen Median haastattelussa.

Seurakunnan turvatoimet ovat tiukat

Suomessa juutalaisiin ja heidän seurakuntiinsa kohdistuvat turvallisuusuhat ovat Nadbornikin mukaan täysin samanlaisia kuin muissa maissa.

Erona on vain se, että Yhdysvalloissa synagogien turvallisuustoimet eivät ole samaa tasoa kuin Euroopassa. Suomessa toimii juutalainen seurakunta Helsingin lisäksi Turussa.

– Aina kysytään, mitä ne uhat ovat. Ne ovat ihan samanlaisia. Ei Suomen ja Yhdysvaltojen tilanne ole millään tavoin erilainen.

Helsingin juutalaisen seurakunnan synagoga sijaitsee Helsingin Kampissa. Turvallisuustoimet maksetaan seurakunnan omista varoista ja varoja turvatoimien ylläpitämiseksi kerätään myös lahjoituksilla.

– Jos meillä olisi enemmän rahaa, kiristäisimme niitä vielä enemmän, mutta jo nyt meidän kaikki meidän resurssimme menevät tämän turvatason ylläpitämiseen.

Nadbornikin mukaan juutalaisvastaisuuden lisääntyminen Suomessa näkyy siinäkin, että seurakunta joutuu puuttumaan antisemitistisiin kirjoituksiin yhä useammin.

– Vielä kymmenen vuotta sitten tällaisia kirjoituksia tuli yhdestä kahteen vuodessa. Nyt niihin saisi puuttua viikoittain, jos olisi aikaa.

Nadbornik pitää itse hyvänä suuntana sitä, että poliisi lähti ajamaan Pohjoisen vastarintaliikkeen lakkauttamista.

– Äärioikeistolaisiin ei auta muu kuin tiukka lainsäädäntö ja tiukat poliisitoimet. Suomessa on hyvää se, että poliisi lähti vaatimaan vastarintaliikkeen kieltämistä. Ne ovat juuri sellaisia asioita, mitä pitäisi tehdä, kun joku on välittämättä toisten ihmisarvosta.

Turun hovioikeus lakkautti liikkeen toiminnan syyskuussa. Juttu saattaa edetä vielä korkeimpaan oikeuteen.

Räsäseltä kirjallinen kysymys

Juutalaisen yhteisön turvallisuus on herättänyt huolta myös poliitikoissa.

Kansanedustaja, ex-sisäministeri Päivi Räsänen (kd.) jätti elokuussa hallitukselle kirjallisen kysymyksen siitä, miten hallitus takaa Helsingin juutalaisen seurakunnan, koulun ja päiväkodin turvallisuuden.

Räsäsen mukaan Helsingin juutalainen seurakunta elää jatkuvien uhkausten keskellä ja sen turvallisuuskulut ovat korkeat. Seurakuntakeskuksen yhteydessä olevat päiväkoti ja koulu toimivat turvaovien takana.

– Terrori-isku on äärimmäinen uhka, jota vastaan seurakunta joutuu varautumaan. Hallituksen on suhtauduttava vakavasti turvallisuutta uhkaaviin tekijöihin. Tätä taustaa vasten on erikoista, että Suomi on ainoa Pohjoismaa, joka ei säännöllisesti tue juutalaista seurakuntaa taloudellisesti sen poikkeuksellisen suurten turvallisuuskulujen kattamisessa, Räsänen totesi elokuussa.

Sisäministeri Kai Mykkänen (kok.) totesi vastauksessaan, ettei Suomessa juutalaisiin kohdistu erityistä uhkaa.

– Helsingin poliisilaitos ja suojelupoliisi ovat vuosien ajan seuranneet Helsingin juutalaisen seurakunnan turvallisuustilannetta ja ryhtyneet tarvittaviin toimenpiteisiin uhka-arvioiden niin edellyttäessä, Mykkänen vastasi Räsäsen kirjalliseen kysymykseen syyskuussa.

Vuonna 2015 hallitus myönsi lisätalousarvioista 100 000 euron määrärahan Helsingin juutalaisen seurakunnan synagogan ja seurakuntakeskuksen turvallisuuden parantamiseen. Sen jälkeen seurakunta ei ole saanut valtiolta rahaa turvallisuustoimiin.

– Haimme rahaa viime vuonna, mutta emme saaneet siihen vastausta, Nadbornik sanoo.