Mistä on kyse? EU- ja ETA-maiden ulkopuolelta tulevilta lääkäreiltä vaaditaan Suomessa pätevyyden todistamista.

Pitkien jonojen ja vaativien tenttien vuoksi pätevöitymiseen voi kulua aikaa noin viisi vuotta.

Sosiaali- ja terveysministeriön tuoreen raportin mukaan tilanteeseen halutaan parannusta.

Tenttipaikkoja halutaan lisätä nykyisestä yhdestä ja kansallisuuden sijaan huomiota tulisi kiinnittää suoritettuun tutkintoon.

Mayu Hosiolla on takanaan kahdeksan tunnin työpäivä ja kolmen tunnin edestakainen työmatka yhdellä Suomen vaarallisimmista tieosuuksista. Hosio kulkee päivittäin töissä Oulusta Länsi-Pohjan keskussairaalassa Kemissä. Vaikka työmatka on pitkä, hän ei valita.

Töihin kulkeminen entisessä kotikaupungissa Tokiossa veisi todennäköisesti yhtä kauan, eikä kahdeksan tunnin työpäivistä voisi edes haaveilla.

– Japanissa ehdin käydä kotona vain nukkumassa.

Hosion matka Suomessa työskenteleväksi lääkäriksi on ollut pitkä myös ajallisesti. Ennen Suomeen muuttoa hän ehti opiskella Japanissa kuusivuotisen tutkinnon ja työskennellä kaksi vuotta Tokion yliopistollisessa sairaalassa. Suomeen hänet toi rakkaus, mutta myös ajatus toisenlaisesta elämästä. Tokiossa yliopistosairaalan lääkärinä työskentely oli hyvin hektistä.

Kun Hosio muutti Ouluun vuonna 2011, ei hän osannut arvata kuinka vaikeaa on saada lupa toimia lääkärinä Suomessa. Nainen otti suomen kielen haltuun puolessa vuodessa ja läpäisi kielitestin. Pysyvä lupa toimia lääkärinä heltisi vasta erilaisten tenttien, kuulustelujen ja näyttökokeiden jälkeen vuonna 2016.

Hosiolta vei lähes viisi vuotta, että hän sai todistettua pätevyytensä toimia lääkärinä Suomessa. Paljoa nopeammin prosessia ei olisi pystynyt käymään läpi, sillä jonot kuulusteluihin ovat pitkät. Viimeiseen näyttöön piti jonottaa yli vuosi. Hosio myöntää, että välillä teki mieli luovuttaa.

– Monta kertaa kävi mielessä paluu Japaniin.

EU-alueelta tuleva lääkäri pääsee helpommalla

Mikäli Hosio olisi muuttanut Suomeen Japanin sijaan jostakin EU-maasta, kuten vaikkapa Puolasta tai Bulgariasta, olisi hän voinut toimia lääkärinä saman tien. Edes heidän kielitaitoaan ei ole aikaisemmin tarvinnut testauttaa. Järjestelmän taustalla on EU:n sopimus työvoiman vapaasta liikkuvuudesta.

Hosio työskentelee lääkärinä Länsi-Pohjan keskussairaalassa Kemissä. Heidi Hannukainen / Yle

Nyt ulkomaalaisten lääkärien pääsyä Suomen työmarkkinoille halutaan sujuvoittaa. Sosiaali- ja terveysministeriön tammikuun lopulla ilmestyneen raportin (siirryt toiseen palveluun) mukaan ammattioikeuden myöntämistä tulee yksinkertaistaa.

Lääkärinluvan haussa keskeisenä tekijänä tulisi olla hakijan suorittama koulutus ja sen vertailtavuus vastaavaan suomalaiseen tutkintoon, ei hänen kansallisuutensa. Hakuprosessi valikoituisi sen mukaan, onko koulutus suoritettu Suomessa, EU/ETA-alueella vai EU/ETA-alueen ulkopuolella.

Raportin mukaan myös ETA-alueen ulkopuolelta kouluttautuneiden lääkäreiden kuulusteluja tulee kehittää. Vastuu kuulusteluiden järjestämisestä tulisi myös jakaa useammalle kuin yhdelle yliopistolle. Nykyisin kuulusteluja järjestetään vain Tampereen yliopistossa, jonne jonot ovat pitkät. Viimeiseen tenttiin täytyy jonottaa puolesta vuodesta reiluun vuoteen.

Kielitaitovaatimukset yhtenäistyivät jo

Ulkomaalaisten lääkäreiden töihin pääsyvaatimuksia saatiin hieman tasoitettua vuonna 2016, jolloin kielivaatimuksia tiukennettiin. Tuolloin myös EU:n sisäpuolelta tulevien lääkäreiden kielitaidon testaaminen tuli mahdolliseksi.

Ryhmäpäällikkö Maarit Mikkonen terveydenhuollon ammattihenkilöiden luvista päättävästä Valvirasta kertoo, että kielitestejä onkin alettu systemaattisesti vaatia kaikilta ulkomaalaisilta lääkäreiltä.

Kielitaitotesteistä huolimatta eri maista tulevat lääkärit ovat kuitenkin eri asemassa.

Hosio on asunut Suomessa vuodesta 2011 ja puhuu erinomaista suomea. Heidi Hannukainen / Yle

Hosio on japanilaiseen tyyliin kohtelias, eikä halua arvostella suomalaista järjestelmää, vaikka se epäreilulta tuntuukin. Hänen mielestään on hyvä, että lääkärien kielitaito testataan ennen työluvan saantia, sillä kun on iso merkitys työssä pärjäämisen kannalta. Hosio itse puhuu erinomaista suomea.

Lääkäriliiton mielestä nykyinen tilanne on kiusallinen

Lääkäriliiton varatoiminnanjohtaja Hannu Halila sanoo tilanteen olevan nurinkurinen. Hänen mukaansa myös Yhdysvalloista tulevat lääkärit joutuvat osoittamaan pätevyytensä, vaikka heidän koulutustasonsa olisi parempi kuin joistakin EU-maista tulevilla lääkäreillä.

Toisaalta esimerkiksi Espanjasta tulevan lääkärin ei tarvitse osata suomalaista terveydenhuoltojärjestelmää tai -lainsäädäntöä.

– Se on opeteltava kantapään kautta työn myötä, Halila sanoo.

He eivät tiedä, kuinka pitkän koulutuksen olen käynyt läpi. Mayu Hosio

Halilan mukaan nykyisessä järjestelmässä olisi parantamisen varaa. Hänen mukaansa pätevyyden osoittamiseen kuluva noin viisi vuotta on liian pitkä aika. Tentit ja harjoittelut pitäisi saada tehtyä läpi kahdessa vuodessa.

– On kiusallista, kun maassa on koulutettuja lääkäreitä, jotka eivät pääse jonojen vuoksi edes tentteihin, Halila sanoo.

Lääkäriliiton mielestä ulkomaalaisten lääkäreiden tenttejä pitäisi pystyä suorittamaan myös muualla kuin Tampereella. Myös koulutusta tulisi järjestää, sillä nyt he joutuvat opiskelemaan suomenkielisiä tenttimateriaaleja itsekseen.

Rajallinen tenttimäärä luo painetta onnistua

Hosio kertoo lukeneensa tenttejä varten todella paljon jopa japanilaisessa mittakaavassa. Paine suoriutua kokeista läpi oli kova, sillä jokainen epäonnistuminen olisi lykännyt töihin pääsyä. Lisäksi viimeistä tenttiä saa yrittää läpäistä vain kolme kertaa. Tentit ovat myös kalliita.

Hosio haluaa erikoistua Suomessa kirurgiksi. Heidi Hannukainen / Yle

ETA:n ulkopuolelta tulevien lääkärien osaaminen testataan kolmessa vaiheessa. Yleislääketieteen osaaminen kartoitetaan kliinisessä kuulustelussa, lainsäädäntö ja suomalainen terveydenhuoltojärjestelmän osaaminen omassa kuulustelussaan ja lopuksi on vielä käytännön potilastentti, joka videoidaan.

Hosio työskentelee Kemissä kirurgian osastolla. Hoidettavana on esimerkiksi murtumia ja auto-onnettomuuksissa loukkaantuneita potilaita. Hän kehuu työpaikkaansa ja sanoo sen auttavan jaksamaan pitkän työmatkan kulkemisessa.

Työskentely ulkomaalaisena lääkärinä Suomessa on pakottanut sietämään myös epäasiallisia asiakkaita. Potilaat ovat voineet esimerkiksi sanoa, etteivät halua huonosti koulutettua ulkomaalaista lääkäriä.

– He eivät tiedä, kuinka pitkän koulutuksen olen käynyt läpi, Hosio sanoo.