Poliisin rekisterimerkinnöistä voi Annika Saarikon (kesk) mukaan aiheutua haittaa, mutta samalla Suomen kaltaisessa maassa olisi varauduttava käytön mahdolliseen lisääntymiseen ja sen seurauksena hoidon tarpeen lisääntymiseen.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n asiantuntijablogissa esitetään, että Suomen huumausainelainsäädäntöä muutettaisiin merkittävästi. Suomessa huumeiden käyttö ja hallussapito on kriminalisoitu. THL:n tutkijoiden mukaan käyttäjiä ei jatkossa pitäisi rangaista, vaan heidät tulisi ohjata hoitoon.

Kannanotto julkaistiin tiistaina THL:n blogialustalla. Sen toisena allekirjoittajana on laitoksen tutkimusprofessori Pekka Hakkarainen.

– Jos henkilön elämä on sekaisin ja pyörii huumeiden ympärillä, ei sakkotuomioista tai rangaistuksista ole mitään hyötyä, Hakkarainen sanoo IS:lle.

IS kysyi perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikolta (kesk), miten realistisena hän näkee, että THL:n kannanoton ehdotus voisi toteutua Suomessa.

– Eri maiden huumetilannetta analysoitaessa tutkijat ovat esittäneet, että rangaistuksista luopuminen vaikuttaa käytön määrään maan käytön lähtötasosta riippuen. On näyttöä, että käyttö vähenee niissä maissa, joissa käyttöä on paljon, koska vanhat käyttäjät hakeutuvat hoitoon, jolloin uusien rekrytoiminen vähenee, Saarikko vastasi sähköpostilla.

– Tällainen esimerkkimaa on juuri Portugali, jonka tutkijat nostavat esiin blogissaan. Sen sijaan maissa, joissa käyttö on suhteellisen vähäistä, kuten Suomessa, rangaistavuuden poisto voi lisätä käyttöä. Näin voi käydä, koska ainetta alkavat käyttää myös ne, joita lainkuuliaisuus ja pelko rangaistuksesta on aiemmin estänyt, hän kertoo.

THL:n Hakkaraisen mukaan huumeiden käyttäjiä tulisi kohdella samalla tavalla kuin alkoholiongelmaisia; jos käyttö pysyy kohtuuden rajoissa eikä siitä aiheudu ongelmia itselle tai ympäristölle, käyttöön ei isommin puututtaisi. Jos taas käytöstä aiheutuu ongelmia, henkilö ohjattaisiin sosiaali- ja terveydenhuollon piiriin.

”Lainsäädännöllä halutaan suojella erityisesti alaikäisiä”

Suomessa koululaisten huumekokeilut ovat Saarikon mukaan edelleen matalalla tasolla. Lainsäädännöllä halutaan suojella erityisesti alaikäisiä.

Olisiko syytä toimia niin kuin THL:n Hakkarainen ehdottaa?

– Poliisin rekisterimerkinnöistä voi aiheutua haittaa, mutta samalla Suomen kaltaisessa maassa olisi varauduttava käytön mahdolliseen lisääntymiseen ja sen seurauksena hoidon tarpeen lisääntymiseen, Saarikko sanoo.

– Erityisesti alaikäisten kohdalla tämä riski tulisi pitää mielessä. Rangaistavuudesta on siis omat haittansa, mutta niin on myös käytön lisääntymisestä. Rangaistavuuden pohtiminen on tasapainoilua näiden näkökulmien välillä. On myös mahdollista säätää tiukemmaksi sitä, miten yksittäistä käyttörikokseen liittyvää merkintää on mahdollista käyttää. Tämäkin voisi olla vaihtoehto ilman varsinaista käyttörikoksesta luopumista.

Saarikko korostaa, että yleisellä tasolla kyse on kaikissa tilanteissa sekä käyttäjän terveyden suojelemisesta, johon valtiolla on velvollisuus perustuslain mukaan, että ulkopuolisten ja yhteiskunnan suojelemisesta esimerkiksi järjestys- ja turvallisuusuhilta.

– Kyse on myös yhteisillä verovaroilla maksettavien hoitokustannusten taakasta. Tämän hetken huumeiden yleiskieltoa voi perustella muun muassa sillä, että päättäjät ovat halunneet vähentää huumausaineiden käytön ja siitä aiheutuvat haitat mahdollisimman pieniksi. Myöskään THL:n tutkijat eivät kirjoituksessaan ehdota kannabiksen ja sen kaupan laillistamista Suomessa, hän kertoo.

– Keskustelu on aina hyvästä. Asian perusteellinen pohdinta vaatisi kuitenkin myös käyttörangaistuksen poistamisen mahdollisten haittojen puntaroinnin, Saarikko sanoo.