Greenpeacen metsäasiantuntija Matti Liimatainen havahtui muutaman viikko sitten etsiessään tietoja vanhoista, yli satavuotiaista metsistä. Hän huomasi, että Hämeenlinnan kaupunki on teettämässä avohakkuita Evon retkeilyalueeseen liittyvän Taruksen alueen vanhoissa metsissä Padasjoen kunnan alueella.

– Se oli tosi yllätys. Huomasin, että tänne on tehty avohakkuu- ja siemenpuuhakkuuilmoituksia. On myös harvennushakkuita aika paljon, mutta juuri nämä avohakkuut kiinnittivät huomion. Ollaan kuitenkin retkeilyalueella.

Taruksen leirialue ja nuotiopaikka on osattu aikoinaan laittaa hienoon paikkaan, toteaa Greenpeacen metsäasiantuntija Matti Liimatainen. Timo Leponiemi / Yle

Suunnitellut avohakkuut osuvat retkeilyalueen nuotiopaikalle. Liimatainen kuvailee kohdetta Taruksen alueen portiksi.

– Juuri tähän kohtaan avohakkuu, pyörittelee Liimatainen päätään.

Hämeenlinna ei peru hakkuitaan

Tarkemmalla hakkuuilmoitusten selaamisella Liimatainen löysi ilmoituksia vielä isommista avohakkuista Tarusjärven eteläpuolella. Hakattavaksi suunnitellut alueet ovat Hämeenlinnan kaupungin maita.

Hämeenlinna on yksi Padasjoen kunnan suurimmista metsänomistajista. Sillä on naapurikuntansa puolella 1 400 hehtaaria metsää.

Noin kymmenen hehtaarin avohakkuiden lisäksi Hämeenlinna aikoo teettää harvennushakkuita noin 50 hehtaarin verran. Kaupunki ei aio perua aikeitaan, toteaa Hämeenlinnan kaupungin metsätalousinsinööri Mika Rantonen.

– Ei, ei peruta. Me olemme tehneet siellä hakkuita kymmeniä vuosia. Puustomäärät ovat siellä huikeita tällä hetkellä, ja hakattavaa on riittänyt. Vanhalle leiripaikallekin on tarkoitus jättää puustoa pystyyn. Puhdasta avohakkuuta siihenkään ei tule.

Rantosen mukaan retkeilijöiltä on tullut kiitostakin, että hakkuilla on saatu maastoon vaihtelevuutta.

– Jos uudistushakkuita on tullut ulkoilureiteille, sinne on pyritty jättämään puuryhmiä. Hakkuissa reitit pidetään aina auki. Retkeilijöiltä en ole kuullut, että siellä olisi liikaa hakattu, sanoo Rantonen.

Hämeenlinnan kaupungin metsätulot ovat vuodessa 700 000 euroa, kertoo metsätalousinsinööri Mika Rantonen. Timo Leponiemi / Yle

Kaupungilla kumppanuussopimus UPM:n kanssa

Hämeenlinnan kaupunki teki hakkuista kumppanuussopimuksen UPM Metsän kanssa runsaat neljä vuotta sitten. Sopimuksen perusteella hakkuut tekee UPM kaupungin tilauksesta. Nyt hakattavaksi valitut leimikot UPM on jo käynyt merkitsemässä maastoon.

Metsänkäyttöilmoitukset avohakkuista on tehty 8. marraskuuta. Hämeenlinnan hakkuuohjelmaan ne lisätään vasta tammikuussa, eikä töitä aloiteta ennen sitä, Mika Rantonen sanoo.

Hämeenlinnan kaupunki saa puunmyynnistä vuosittain 700 000 euron tulot. Hakattava määrä on kolme neljäsosaa metsien kasvusta.

Vuonna 2017 kaupunki paikkasi talouttaan hakkauttamalla metsiä puolentoista miljoonan euron edestä. Silloin hakkuumäärä ylitti selvästi metsien vuotuisen kasvun.

Retkeilyalueelle sopimaton käsittelytapa

Greenpeacen Matti Liimataisen mielestä Hämeenlinnan avohakkuusuunnitelmissa on kaksikin asiaa pielessä. Siksi niitä aiotaan tiukasti vastustaa.

– Ensinnäkin avohakkuut eivät sovi retkeilyalueelle ollenkaan. Jos niitä tehdään, niin korkeintaan pienille aloille kauempana retkeilyreiteistä, rannoista ja leiripaikoista. Nämä hakkuut ovat isoja ja huonoilla paikoilla.

Toinen unohdettu näkökulma on Liimataisen mukaan luonnonsuojelu.

– Varsinkin Tarusjärven eteläpuolella on yli 140-vuotiasta kuusikkoa. Olen varma, että jos kaupunki tarjoaisi niitä suojelualueiksi Metso-ohjelmaan, Ely-keskus ostaisi ne.

Taruksen retkeilyalue Padasjoella liittyy luonnollisena osana Hämeenlinnan Lammilla sijaitsevaan Evon retkeilyalueeseen. Timo Leponiemi / Yle

Liimatainen uskoo, että avohakkuut saadaan estettyä ottamalla yhteyttä UPM:ään ja kaupunkiin sekä vetoamalla ihmisiin.

– Tämä on suosittu retkeilyalue ja moni käyttää tätä. Jos ihmiset tietäisivät enemmän, mitä täällä aiotaan tehdä, hakkuista ymmärrettäisiin perua ainakin osa ja parempi ratkaisu löytyisi.

– Yksi ympäristöjärjestöjen tehtävä on hankkia julkisuutta asioille, jotka eivät ehkä kestä päivänvaloa.