Yle Uutisten tuomarikysely lähetettiin oikeusministeriön kautta Suomen kaikkiin tuomioistuimiin. Noin tuhannesta suomalaisesta tuomarista noin 35 prosenttia vastasi kyselyyn. Kyselyn vastauksia voidaan pitää hyvin merkittävinä, koska tiettävästi koskaan aiemmin Suomessa ei tuomareille ole tehty yhtä laajaa kyselyä. Kaksi kolmesta kyselyyn vastanneesta tuomarista on sitä mieltä, että tuomioistuimissa juttuja ajavien lakimiesten palkkiopyynnöt ovat aina tai usein liian suuria.

Kyselyyn vastanneista tuomareista puolet kertoo kohtuullistavansa lakimiesten palkkioita aina tai usein.

– Palkkiopyynnöt ovat välillä kohtuuttomia. Niitä on kuitenkin jätetty kohtuullistamatta, koska ylemmällä tuomioistuimella on ollut tapana valituksesta korottaa palkkiot pyydettyyn määrään. Palkkiovaatimuksissa näkyy se, että laskun maksajalle yritetään esittää, että asian eteen on tehty paljon, vaikka tehty työ ei oikein vastaa laatuvaatimuksia. Mutta tätähän taas ei laskun maksaja tiedä, kuvailee tilannetta eräs kyselyyn nimettömänä vastannut tuomari.

Keinoina valittaminen ja oikeudenkäynnin pitkittäminen

Kyselyssä tuomareilta kysyttiin, onko vaikuttanut siltä, että lakimiehet ovat valittaneet ylempään oikeusasteeseen nostaakseen palkkioitaan. Näin uskoo kolme tuomaria neljästä.

Asianajajaliitto myöntää, että joskus näin on saattanut käydä.

– Varmasti tällaisiakin tilanteita on, mutta usein on niinkin, että asianajaja suosittelee päämiehelleen, että ei kannata valittaa, mutta päämies silti haluaa valittaa. Tällaiset tilanteet eivät ulospäin esimerkiksi tuomioistuimelle näy, huomauttaa Asianajajaliiton puheenjohtaja Risto Sipilä.

Kaksi kolmesta tuomarista kertoo kyselyssä havainneensa, että lakimiehet ovat joskus pitkittäneet tai hankaloittaneet oikeuskäsittelyä nostaakseen palkkioitaan.

– Asianajajan tehtävä on hoitaa juttu mahdollisimman taloudellisesti ja tehokkaasti. Tottakai asianajajien täytyy kriittisesti tarkastella omaa toimintaansa, mutta samalla toivoisin, että tuomioistuimet enemmän prosessinjohdollisin toimenpitein pyrkisivät samaan päämäärään, kommentoi Asianajajaliiton puheenjohtaja.

Tuomarit kyselyssä: Jopa sovintoja estetty palkkiojahdissa

Puolet kyselyyn vastanneista tuomareista kertoo, että on vaikuttanut, että lakimiehet tuovat käsittelyyn turhia todisteita nostaakseen palkkiotaan.

Asianajajaliiton puheenjohtaja Risto Sipilä painottaa sitä, että juristien on usein oikeudenkäynnissä vaikea tietää, mikä todistelusta on turhaa.

– Monesti ei voida tietää juttua ajettaessa, mikä todistelusta on turhaa, mihin tuomari päätöksensä perustaa ja sillähän on merkitystä sen jutun lopputuloksen kannalta.

Käräjä- ja hovioikeudessa riita-asioissa – kuten esimerkiksi huoltajuuskiistoissa – myös sovinto on mahdollinen lopputulema.

Yle Uutiset kysyi tuomareilta, onko joskus vaikuttanut siltä, että tuomioistuimessa juttua hoitava lakimies palkkiotaan nostaakseen ei ole riittävästi kannustanut osapuolia sovintoon. Kolme neljästä kyselyyn vastanneesta tuomarista kertoi havainneensa tällaista menettelyä.

Asianajajaliitto teroittaa, että asianajajille ei ole missään nimessä tavallista toimia näin.

– Varmasti ääritapauksissa näin voi käydä, että luvataan varma voitto tällaisessa asiassa. Mutta se on tietysti hyvin epäeettistä menettelyä ja johtaa sitten niihin seuraamuksiin, mitä siitä voi tulla.

Keskustelu lakimiesten palkkiopyyntöjen kohtuullisuudesta jatkuu illan A-Studiossa, missä näkemyksensä lakimiesten palkkiojahdista kertoo kaksi tuomaria sekä Suomen Asianajajaliiton puheenjohtaja Risto Sipilä.