Suomelle on valmistunut kansallinen riskiarvio. Sen tavoitteena on hahmottaa Suomeen kohdistuvia äkillisiä tapahtumia, joihin viranomaisten täytyy varautua. EU velvoittaa kaikkia jäsenmaita tekemään kansallisen riskiarvion. Turvallisuuskomitean ohjaama riskinarviotyö käynnistettiin elokuussa 2014 ja siihen osallistui useiden eri ministeriöiden edustajia.

Suomen riskiarviossa hahmotellaan 21 tapahtumaskenaariota, jotka ovat Suomessa mahdollisia. Laajasti yhteiskuntaan vaikuttavia tapahtumaskenaarioita on kuusi. Niiden todennäköisyys ja seurausvaikutukset ovat hankalasti arvioitavissa, mutta niiden tapahtuessa vaikutukset olisivat niin merkittäviä, että yhteiskunnan on varauduttava niihin joka tapauksessa.

1. Energiansaannin vakavat häiriöt

Sähköenergian saannin häiriintyminen vaikuttaa koko yhteiskuntaan. Kantaverkon osalta suuri riski on samanaikaisesti kaksi suurta häiriötilannetta huippukulutuksen aikana. Tällainen tilanne voi olla esimerkiksi suuren ydinvoimalaitoksen ja tuontiyhteyden yhtäaikainen vikaantuminen. Tällöin pahin kuviteltavissa oleva tilanne on, että koko sähköjärjestelmää koskeva yhteiskäyttö romahtaa ja sen seurauksena koko kantaverkko kaatuu. Verkon kokoaminen voi arvion mukaan viedä päiviä.

Maakaasun hankinnassa Venäjään nojaaminen kasvattaa teknistä ja poliittista riskiä.

Yllättävissä tilanteissa, joissa sähkön tuotantoa ja tuontia ei saada vastaamaan sähkön kulutusta, viranomaiset rajoittaisivat kulutusta esimerkiksi sähkönkäytön rajoituksilla tai kierrätettävillä sähkökatkoilla. Energian tuotannon osalta tuottajat ja polttoaineiden maahantuojat on velvoitettu ylläpitämään varastoa katkosten varalta.

2. Kybertoimintaympäristön riskit

Kybertoimintaympäristön riskeihin kuuluvat yhteiskunnan järjestelmien lamauttamiseen tähtäävät kyberhyökkäykset, kyberrikokset sekä digitalisaation tietoturvariskit.

Valtiollinen toimija tai esimerkiksi terroristijärjestö saattaa pyrkiä horjuttamaan yhteiskunnan toimintaa levittämällä disinformaatiota, häiritsemällä tietoverkkoja tai painostamalla poliittisia päättäjiä ja valtionjohtoa tiettyjen tavoitteiden saavuttamisessa.

Häiriöihin on varauduttu viime vuosikymmenen aikana useilla tieto- ja kyberturvallisuuden kehittämiseen liittyvillä ohjelmilla ja kehittämishankkeilla. Erilaiset kriittiset palvelut pyritään eriyttämään omiin verkkoihinsa, joihin vaikuttaminen on vaikeampaa.

3. Maailmanlaajuisesti tai Suomen lähialueilla esiintyvät vakavat tarttuvat taudit

Laaja influenssapandemia puhkeaa keskimäärin 10–40 vuoden välein ja se on yhteiskunnan kannalta merkittävä riski. Normaalia kausi-influenssaa laajemman influenssapandemian yhteydessä voisi sairastua 25–35 prosenttia väestöstä. Lisäksi taudinkuva voi olla pandemiassa kausi-influenssaa vaikeampi.

Influenssapandemiaan varautuminen on kuvattu kansallisessa varautumissuunnitelmassa, joka päivitettiin vuoden 2009 H1N1-influenssan jälkeen. Tärkein toimenpide on rokotus influenssapandemian aiheuttajavirusta vastaan. Influenssan ja tartuntatautien seurantaa ja torjuntaa ylläpitää Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL.

4. Suomeen suoraan tai välillisesti kohdistuva turvallisuuspoliittinen kriisi

Poliittisella, taloudellisella tai sotilaallisella painostuksella pyritään tietoisesti vaikuttamaan valtion päätöksentekoon ja toimintaan. Niin kutsutussa hybridisodankäynnissä yhdistyvät sotilaalliset ja ei-sotilaalliset keinot. Arviossa mainitaan informaatio-operaatioiden ja ”trollauksen” lisääntyminen Suomessa.

Riskiin vastataan ylläpitämällä Suomen kansallista puolustuskykyä, jonka tavoitteena on ehkäistä Suomen joutuminen painostuksen tai hyökkäyksen kohteeksi.

5. Vakava ydinvoimaonnettomuus Suomessa tai lähialueilla

Ydinvoimalaitosonnettomuuden teoreettinen todennäköisyys on arvion mukaan erittäin pieni, mutta vaikutukset voisivat olla mittavat ja onnettomuudesta toipuminen saattaisi viedä vuosikymmeniä.

Ydinvoimalaitosten turvallisuustavoitteena on estää häiriöiden kehittyminen onnettomuuksiksi. Suomessa ydinvoimalaitosonnettomuuksiin varaudutaan laki- ja asetustasolla varautumisvelvoitteilla, valmiussuunnittelulla ja harjoituksilla.

6. Aurinkomyrskyn 100 vuoden riskit

Suuria aurinkomyrskyjä esiintyy epäsäännöllisesti. Kerran sadassa vuodessa arvellaan tapahtuvan aurinkomyrskyjä, joiden vaikutukset tuntuisivat koko maassa ja useilla eri yhteiskunnan sektoreilla. Äärimmäisessä aurinkomyrskyjaksossa satelliittipohjainen tiedonsiirto keskeytyy, navigointi vaikeutuu, radiotaajuisesssa kommunikaatiossa esiintyy katkoksia sekä sähkönjakelussa ongelmia useiden päivien tai viikkojen ajan.

Potentiaalisesti vaarallisten avaruussääilmiöiden ympärivuorokautisesta seurannasta, ennustamisesta ja varoittamisesta vastaa Ilmatieteen laitos.