Taistelu koronaviruspandemiaa vastaan on raakaa juridiikkaa. Perustuslain mukaan kaiken virkatoiminnan on perustuttava lakiin.

Koronaoperaatioiden pelisäännöt löytyvät lakikirjasta.

Yle kävi läpi keskeisimmät tämän hetken koronalait – niiden tavoitteen, sisällön ja vaikutukset tavallisen kansalaisen arkeen.

Asiantuntijoinamme ovat Helsingin yliopiston terveysoikeuden professori Lasse Lehtonen sekä Tampereen yliopiston julkisoikeuden apulaisprofessori Pauli Rautiainen.

Lailla tätä maata hallitaan, mutta millä lailla? Tässä juuri nyt voimassa olevien koronalakien Top 10. Mutta lisää on taatusti tulossa, sanovat professorit.

1 §. Valmiuslaki

Lasse Lehtonen: Valmiuslaki antaa valtioneuvostolle paljon toimivaltuuksia poikkeusolojen vallitessa. Yksi tällainen tilanne on laajalle levinnyt tartuntatauti. Valmiuslakia voidaan alkaa soveltaa jo pandemian uhatessa, jos poikkeusolojen olemassaolo valtioneuvoston ja tasavallan presidentin mielestä täyttyy. Koronavirus on nyt aiheuttanut pandemian ja poikkeusolot Suomessa. On hyvä muistaa, että valmiuslakia tarvitaan vasta, jos tavallinen terveydenhuoltolainsäädäntö eli tässä tapauksessa tartuntatautilaki ei riitä väestön hengen ja terveyden suojelemiseen.

Pauli Rautiainen: Valmiuslakiin on listattu joukko toimenpiteitä, joihin valtioneuvosto voi poikkeusoloissa ryhtyä saatuaan niihin eduskunnalta luvan. Eduskunta on tähän mennessä antanut luvan esimerkiksi Uudenmaan eristykseen ja terveydenhuollon työvelvoitteeseen. Sellaisista poikkeusolojen välttämättömistä toimista, joista ei ole valmiiksi säädetty valmiuslaissa, voidaan säätää eduskunnan normaalissa lainsäädäntömenettelyssä. Tämä on tahtonut unohtua valmiuslakiin keskittyneessä viime viikkojen julkisessa keskustelussa.

2 §. Tartuntatautilaki

Lasse Lehtonen: Tartuntatautilaki on uusittu muutama vuosi sitten. Siinäkin ovat aikaisempaa enemmän korostuneet erilaisten rajoitusten kohteeksi joutuvien perusoikeudet ja oikeusturvatakeet. Tartuntatautilaissa voimakkaimmat toimet voidaan kohdentaa yleisvaaralliseen tartuntatautiin sairastuneeseen tai sille altistuneeseen. Tartuntatautien luokittelu perustuu valtioneuvoston asetukseen ja koronavirusinfektio lisätiin asetuksen yleisvaarallisten tartuntatautien listaan helmikuussa, kun Lapissa oli todettu ensimmäinen tapaus ja henkilöitä haluttiin laittaa karanteeniin. Tartuntatautiasetus antaa paikallisille viranomaisille (kunnat, sairaanhoitopiirit, aluehallintovirasto) merkittäviä toimivaltuuksia. Epidemiatilanteessa toimet kuitenkin yleensä perustuvat valtakunnallisiin ohjeisiin ja suosituksiin.

Pauli Rautiainen: Kun koronavirus lisättiin helmikuussa tartuntatautilain yleisvaarallisten tartuntatautien listaan, tartuntatautilääkäreille, kunnille ja aluehallintovirastoille annettiin oikeus ryhtyä sen torjuntatoimiin. Lain perusteella on määrätty ihmisiä karanteeniin ja eristykseen, suljettu kouluja ja kielletty yleisötilaisuuksia. Monet julkisessa keskustelussa valmiuslakiin liitetyt toimenpiteet on oikeastaan toteutettu tartuntatautilain nojalla.

3 §. Terveydenhuoltolaki

Lasse Lehtonen: Terveydenhuoltolaki määrittää pitkälti sen, millaisia terveyspalveluja kuntien ja sairaanhoitopiirien tulee alueensa väestölle tuottaa. Tämä laki siis määrittää pitkälti sen, ketä, missä ja milloin hoidetaan. Haasteena on, että pandemian aiheuttamassa ylikuormitustilanteessa lain velvoitteet voivat jäädä kuolleeksi kirjaimeksi. Siksi esimerkiksi hoitotakuun määräaikoja on nyt tilapäisesti helpotettu. Koronaepidemian jälkeen terveyden- ja sairaanhoitoa odottaa tämän vuoksi kuitenkin uusi kuormituspiikki, mitä on hyvin vaikea hoitaa velvoitteiden mukaan ilman merkittävää lisäresurssia.

Pauli Rautiainen: Terveydenhuoltolaki määrittää myös poikkeusoloissa, miten terveyspalveluja tuotetaan. Valmiuslain nojalla on kuitenkin höllennetty kiireettömän hoidon niin sanotun hoitotakuun määräaikoja.

4 §. Yhdenvertaisuuslaki

Lasse Lehtonen: Perustuslakimme ja ihmisoikeussopimukset kieltävät syrjinnän. Terveydenhuollossa syrjintää voi tapahtua, jos hoitoon pääsyä rajataan esimerkiksi iän tai vammaisuuden perusteella. Koronainfektio on vaarallinen juuri vanhuksille ja riskiryhmiin kuuluville, jotka ovat nyt erityisen suojelun tarpeessa. Jonkun ryhmä erityinen suojelu (eli asettaminen muita parempaan asemaan) ei kuitenkaan ole kiellettyä syrjintää, kunhan siihen on objektiiviset perusteet.

Pauli Rautiainen: Myös poikkeusoloissa ihmisiä on kohdeltava yhdenvertaisesti ja syrjimättömästi. Yhdenvertaisuuslain velvoitteita ei ole poikkeusoloissa kumottu millään tavalla.

5 §. Kuntalaki

Lasse Lehtonen: Kuntalaki on suomalaisen lähidemokratian ydintä. Se takaa paikallisen päätösvallan kuntien asukkaille meille kaikille hyvin tärkeissä asioissa – kuten terveyspalveluissa. Kunnat myös osaltaan vastaavat merkittävältä osin terveyden- ja sairaanhoidon rahoituksesta. Käytännön tasolla sairaanhoitopalvelujen tuotantokoneisto on kuntaorganisaatioiden valvonnassa, ja niiden pitäisi pystyä reagoimaan myös pandemiatilanteen mukanaan tuomiin ongelmiin.

Pauli Rautiainen: Suomalaiset hyvinvointipalvelut toimeenpannaan kunnissa, joilla on poikkeusoloissakin laaja itsehallinto.

6 §. Ravintolatoimintaan ja työttömyysturvaan väliaikaisesti puuttuva lainsäädäntö

Lasse Lehtonen: Kun tartuntataudin leviämistä halutaan rajoittaa, on yksi ensimmäisistä toimista erilaisten väenkokousten kieltäminen taikka rajoittaminen. Suomessakin esimerkiksi Kainuun koronatapaukset ovat pääosin peräisin yhdestä ravintolaillasta. Kun tartuntatautilaki ei antanut mahdollisuutta kieltää ravintolaelinkeinon harjoittamista, toteutti hallitus tämän poikkeuslailla, jonka taakse oli epidemiatilanteessa saatava koko eduskunta. Työttömyysturvan muutoksilla taas pyritään varmistamaan, etteivät seuraukset elinkeinon väliaikaisesta kieltämisestä ole kiellosta kärsiville täysin kohtuuttomia.

Pauli Rautiainen: Eduskunta on tehnyt lukuisia väliaikaisia poikkeuksia normaaliolojen lainsäädäntöön. Se keskeytti ravintolatoiminnan, muutti työttömyysturvaa, lykkäsi vankeusrangaistusten toimeenpanoa ja niin edelleen. Nämä muutokset ovat oikeastaan oikeudellisesti ja ihmisten arjen kannalta merkittävämpiä kuin valmiuslain nojalla tehdyt muutokset. Osa muutoksista on tehty perustuslain 23 §:n nojalla – se antaa eduskunnalle vallan poiketa ihmisten perusoikeuksista poikkeusoloissa.

7 §. Laki terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta

Lasse Lehtonen: THL on asiantuntijavirasto, joka seuraa muun ohella epidemiatilannetta. Valtion ja kuntien viranomaisten toimet perustuvat keskeisesti sekä sen antamaan informaatioon että sen valmistelemiin ohjeisiin. THL:n resurssit ja osaaminen vaikuttavat keskeisesti siihen, miten hyvin koronapandemian hoito Suomessa onnistuu.

Pauli Rautiainen: THL toimii sosiaali- ja terveydenhuollon asiantuntijaorganisaationa, jolla on kansanterveydellisiä viranomaistehtäviä.

8 §. Perustuslaki ja ihmisoikeussopimukset

Lasse Lehtonen: Perustuslakia ja perusoikeuksia tarvitaan erityisesti poikkeusoloissa varmistamaan demokraattisen yhteiskuntajärjestyksen säilyminen sekä jokaiselle kuuluvien vapauksien ja oikeuksien toteutuminen. Perustuslakimme perusoikeussäännösten muotoilu on tehty keskellä 90-luvun suurta lamaa. Uskon, että ne kestävät nykyisenkin kriisin.

Pauli Rautiainen: Perustuslaki kertoo, että eduskunta on poikkeusoloissakin ylin valtioelin. Se säätää vallanjaosta ja ihmisten normaaliolojen perusoikeuksista. Kun perustuslain 23 § mahdollistaa poikkeusoloissa syvälle normaaliolojen perusoikeuksiin kajoavan uuden välttämättömän poikkeuslainsäädännön säätämisen, kansainväliset ihmisoikeussopimukset asettavat rajat sille, mitä voidaan sallia.

9 §. Valtioneuvoston asetus julkisen talouden suunnitelmasta ja sen taustalla oleva EU-oikeus

Lasse Lehtonen: Koronavirus koettelee sekä yksittäisten valtioiden että koko Euroopan unionin taloudellista kestävyyttä. Julkisen talouden suunnitelma mahdollistaa valtiontalouden pitkäjänteisen hoitamisen. Haasteena nyt on, että koronapandemian tapainen ”musta joutsen” pistää kaikki aiemmat suunnitelmat uusiksi. Kun julkisen talouden suunnitelmalla on vaikutusta yli vaalikausien, olisi tärkeää hakea sille myös mahdollisimman laaja tuki. Muuten vaarana on, että suunnitelmaa ei haluta noudattaa hallituksen joskus vaihtuessa.

Pauli Rautiainen: Julkisen talouden suunnitelma eli tuttavallisesti monivuotinen kehys auttaa tekemään pitkäjänteisiä päätöksiä julkisesta taloudesta. Se toimii oikeudellisena siltana valtion budjetin ja EU:n talous- ja rahaliittoon liittyvän sääntelyn, kuten kasvu- ja vakaussopimuksen, välillä. Talouskriisin näkökulmasta tärkeimmät oikeudelliset kysymykset liittyvät tähän EU-oikeudelliseen puoleen.

10 §. Bonusplus: Vielä selkeästi puuttuva laki

Lasse Lehtonen: Koronaviruspandemia on globaali kriisi, joka todennäköisesti aiheuttaa pysyviä muutoksia. Yksi muuttuva asia voi olla kontrollin merkittävä lisääntyminen valtioiden välisessä henkilöliikenteessä, kun epidemian mahdolliselta toiselta aallolta halutaan suojautua. Nuo rajoitukset tulisi pystyä sovittamaan eurooppalaisen oikeusvaltion perusajatuksiin.

Pauli Rautiainen: Uusia koronalakeja tullaan tarvitsemaan ja näkemään vielä paljon. Tämä nyt nähty on vasta esisoittoa niistä lainsäädäntömuutoksista, joita koronakriisi aiheuttaa. Jo tässä vaiheessa pitäisi kuitenkin päästä eroon nykyisestä valmiuslakikeskeisyydestä, sillä koronakriisin keskeiset oikeudelliset ulottuvuudet ovat valmiuslain ulkopuolella kriisin vaikuttaessa koko yhteiskuntaan ja sitä kautta koko oikeusjärjestykseen. Ihmiset kohtaavat nyt elämässään sellaisia sosiaalisia riskejä, joita olemassa oleva sosiaaliturvalainsäädäntö ei kykene täysin käsittelemään. Hyvinvointivaltion turvaverkkoon syntyneiden reikien tilkitseminen edellyttää kaiken sosiaaliturvalainsäädännön ripeää kehittämistä.