Viestintätoimistao Kreabin toimitusjohtaja Mikael Jungner kertoo tarkoittaneensa kohua herättäneellä ehdotuksellaan ennen kaikkea tietokoneiden kanssa kommunikointia.

Viestintävaikuttaja Mikael Jungner aiheutti jälleen somemylläkän esittämällä uudistuksia suomen kieleen ja sen käyttöön.

Jungnerin päivityksen mukaan pienen suomen kielialueen asukkailla on harteillaan ”kielitaakka”, joka rajoittaa työmahdollisuuksia ja hänen tulkintansa mukaan jopa ajattelua. Hänen mukaansa tätä syrjäytymistä tulee entisestään pahentamaan digitaalisuus, sillä esimerkiksi erilaisten laitteiden puheohjauksessa ”Suomi tulee pahasti jälkijunassa”, koska kielen rakenne sijamuotoineen on erikoinen.

Kielitieteilijät tyrmäsivät tuoreeltaan Jungnerin väitteitä muun muassa suomen kielen hitaasta kehittymisestä. Hämmennystä herätti ehdotus suomen kielen uudistamisesta ”paremmin koneiden ymmärtämään muotoon esimerkiksi etsimällä vaihtoehtoja nykyiselle sanojen pääteviidakolle”.

Mutta tarkoittiko Jungner todella puhutun tai kirjoitetun suomen kielen uudistamista nykyistä köyhemmäksi, kuten esitys tulkittiin?

Mikael Jungner kertoo Uudelle Suomelle, että väläytys sai alkunsa keskustelusta ohjelmistoyrittäjän kanssa.

– Hän tuskaili sitä, miten vaikeaa on saada tämä suomen kieli tarttumaan algoritmeihin. He joutuvat tavallaan tekemään alusta alkaen sellaista työtä, mitä englannissa ei jouduta enää tekemään. Suomi ja nimenomaan suomen lauserakenne ei taivu tietokoneen ymmärtämään muotoon kovin helposti, Jungner kertoo.

Olisitko siis todella valmis romuttamaan monimutkaisen kielemme tämän takia, jotta koneet ymmärtäisivät meitä paremmin?

– Se, miten kieltä käytetään eri tilanteissa, ei ole toisiaan poissulkeva asia. Sähköposteissa ja nettiosoitteissa ei käytetä ääkkösiä, eikä se ole suomalaisille suurta traumaa aiheuttanut. Jos yksinkertaistetaan tapaa käyttää suomen kieltä silloin, kun ollaan tekemisissä tietokoneiden kanssa, ei se ole kielen romuttamista, Jungner vastaa.

Eli ehdotuksesi tarkoittaa lähinnä kielen käyttöä tietokoneisiin liittyen?

– Tietenkin. Käännetään sitä sellaiseen muotoon, että se on tietokoneiden ymmärrettävissä. Mutta eihän kahden ihmisen välisessä keskustelussa tarvitse piitata siitä, mitä tietokoneet ymmärtävät.

– Kyse on lähinnä kielen rakenteen konekielisestä ymmärtämisestä. Käytännössä tarkoitan sitä, että voit esittää tietokoneelle suullisesti vapaan kysymyksen niin, että tietokone ymmärtää, mitä kysyt.

Summauksena: Jungner tarkoitti suomen kieleen esittämillään muutoksilla ennen kaikkea tietokoneiden kanssa kommunikointia.

– Mutta kyllähän tuollaiset saattavat valua myös puhuttuun kieleen, hän lisää.

Suomen kielen uudistaminen ”digisopivammaksi” voisi Jungnerin mukaan tarkoittaa kielen yksinkertaistamista, kuten yllä mainittu, tai toisaalta suomen kielen rakenteen viemistä ohjelmointimaailmaan. Sijamuotojen korvaaminen olikin vain yksi Jungnerin kolmesta ehdotuksesta alkuperäisessä päivityksessä.

Kahdessa muussa hän kuulutti investointeja siihen, että suomen kielen käyttö algoritmeissa olisi kansainvälisille kaupallisille toimijoille mutkatonta, sekä toivoi englannin ottamista Suomen kolmanneksi viralliseksi kieleksi ja pakolliseksi oppiaineeksi jo esikoulusta alkaen.

– On olemassa ja tulossa paljon puhuttuun kieleen perustuvia palveluja, joissa englanninkielinen maailma on selkeästi Suomea edellä. Jos joku ei tässä näe ongelmaa, niin hän on sokea maailman muutokselle, Jungner sanoo.

Päivitys 15.12.: Jungnerin väitteitä kommentoi Vapaavuoro-palvelussa julkaistussa kannanotossaan Timo Tarmio, joka on kirjoittanut suomalaisen kielen digitalisoinnin tienraivaajayrityksen Lingsoftin historiikin. Tarmion mukaan Jungnerin esiin nostama aihe, ”kielen teknologisoituminen ja sen seuraukset ja vaatimukset”, on ajankohtainen aihe. Sen sijaan virheellisenä hän pitää väitettä suomen kielen tulemisesta jälkijunassa.

– Parhaillaan yleistyvien puhekäyttöliittymien taustateknologia edellyttää vaativaa osaamista. Puhuttua suomea ymmärtäviä ja tuottavia sovelluksia on Suomessa rakennettu jo vuosikymmeniä, Tarmio kirjoittaa muun muassa Lingsoftin teknologiaan viitaten.

Lue myös: Mikael Jungner muuttaisi suomen kieltä: ”Minun eikäytetty matkalippu”

Jungnerin mukaan kyse ei ole siitä, etteivätkö suomalaiset pärjäisi vuorovaikutuksessa englannin kielellä vaikkapa turisteina.

– Mutta jotta sen kielen rakenteen vaikutus mieleen ja ajatteluun – jotta ne edut saataisiin, kielen pitäisi olla tosi vahva. Sen takia ehdotin, että englannin kielen opetus tulisi jo esikoululaisille, hän sanoo.

Tutkimusnäyttöä kielten opiskelun hyödystä ajattelulle on paljon. Jonkin verran näyttöä on myös siitä, että hyöty on suurin mitä varhaisemmassa iässä opiskelun aloittaa. Jungner toivoisi lisätutkimusta kielen ja ajattelun suhteesta.

Jungnerin mukaan pelkkä suomalaisten englannin kielen taitojen parantaminen voisi kuitenkin olla haitallista – nimenomaan suomen kielen kannalta. Tämän takia samaan aikaan kun englannin oppimista tehostetaan, tulisi suomea hänen mielestään muokata yhteensopivammaksi digimaailman kanssa.

– Jos me pelkästään vahvistamme englantia, niin aikaa myöten voi käydä niin, että suomi jää jalkoihin.

Mikael Jungner sanoo, että olennainen kysymys hänen avauksessaan on, ”voiko kieltä tietoisesti kehittää paremmaksi, vai onko se ilmiö, joka kulkee omia polkujaan ilman että siihen vaikutetaan”.

– Mielestäni kielestä pitäisi etsiä heikkouksia, joita sitten korjattaisiin. Toisten mielestä suomen kieli on täydellinen sellaisena kuin se nyt on, eikä kenenkään tulisi siihen koskea, hän selittää.

Hän jatkaa viitaten suomen kielen luonnolliseen kehittymiseen matkan varrella.

– Sanotaan vaikka 300 vuotta sitten puhutusta suomesta tämän päivän ihminen ei hirveästi ehkä ymmärrä – ja tuskin ymmärtäisi sitäkään suomea, jota puhutaan parin sadan vuoden päästä, hän väittää.

Jungner uskoo, että kielet muuttuvat nopeammin kuin ihmiset ymmärtävät, ja ”tähän muutokseen kannattaisi ottaa aktiivisempi ote”. Digitalisoitumisen mahdollisesti aiheuttamat muutokset ovat vasta alussa.

– Jos katsotaan kymmenen vuotta eteenpäin, niin todennäköisesti jokainen suomalainen ymmärtää, mistä minä nyt puhun, Jungner sanoo.