Yksityiset maanomistajat ovat alkaneet joukoittain perua korvausvaateita tai suostuneet sovitteluun konkurssiyhtiö Talvivaara Sotkamo Oy:n kanssa. Kenellä on Suomessa varaa käydä oikeutta ympäristövahingossa?

Juhani Mantsinen seisoo kotijärvensä Jormasjärven rannalla Sotkamossa. Eläkkeellä oleva opettaja on päättänyt luovuttaa.

– Oikeudenkäyntiprosessi tulee olemaan kallis. Vaikka sen voittaisikin, niin kaulusköyhällistöllä ei ole siinä mahdollisuuksia.

Mantsinen on yksi sotkamolaisista maanomistajista, joka on perunut vahingonkorvausvaateensa käräjäoikeudessa entistä Talvivaaran omistajaa, konkurssissa olevaa Talvivaara Sotkamo Oy:tä vastaan.

– Valtiolla on siellä sellaiset herhiläislaumat, että ne pitävät puolensa.

Käräjäsaliin vähän korvauksenhakijoita

Alun perin korvausvaateita on esitetty 142. Korvausvaateet perustuvat syksyllä 2012 Talvivaaran kaivoksella tapahtuneeseen kipsisakka-altaan vuotoon ja siitä aiheutuneeseen kaivosvesien valumiseen lähialueen järviin.

Hakemukset ovat pääosin Jormasjärven alueelta, osa myös Nuasjärven, Talvivaaran kaivoksen nykyisen purkuputken, alueelta.

Korvausten vaatijat käyvät tällä hetkellä vähiin. Noin kaksi kolmasosaa korvausvaateista on jo ratkaistu muulla tavoin kuin oikeussalissa käräjillä.

Tällä hetkellä korvausvaateen peruutuksia on jo 42 Kainuun käräjäoikeudessa. Noin puolet peruutuksista tuli elokuussa 2016.

Edellisten lisäksi osa korvausvaateiden hakijoista on suostunut vastikään käräjäoikeuden sovitteluun asiassa. Konkurssivelallisen Talvivaara Sotkamo Oy:n kanssa on sovittelussa 41 korvaushakijaa. Sovittelun Talvivaara Sotkamo Oy:n konkurssipesän kanssa aloittaa 13 korvaushakijaa.

Kainuun käräjäoikeus alkaa puida jäljellä olevia korvausvaateita. Pasi Peiponen / Yle

Kipsisakka-altaan vedet virtasivat myös Juhani Mantsisen kotijärveen. Hän lähti hakemaan korvausta silloiselta kaivosyhtiöltä.

Nyt Talvivaara Sotkamo Oy on konkurssissa ja Mantsinen päättänyt luopua korvausvaateesta.

– Jos omistaisin öljylähteen, minulla olisi ehkä varaa käydä oikeutta. Mutta ei yksityisellä henkilöllä ole, Mantsinen perustelee.

Jormasjärven talon isäntä ei olisi suostunut myöskään sovitteluun käräjäoikeudessa.

– Sovittelussa kukin osapuoli maksaa kulunsa itse. Tämähän on lausumaton totuus, että korvauksia ei tulla saamaan kuin satasia. Nämä sovittelut ja oikeudenkäynnit ovat ihan yhtä tyhjää pehnausta ja yhteiskunnan rahojen tuhlausta.

Talvivaaran kipsisakka-altaan kaivosvedet virtasivat sykyllä 2012 Sotkamon Jormasjärveen. Pasi Peiponen / Yle

Mantsinen on seurannut Talvivaaran kaivoksen vaiheita sen syntymästä lähtien. Kotitalo sijaitsee Talvivaaraan vievän tien varrella.

Mantsisen äänessä kuultaa aavistus katkeruudesta.

– Olen tähän tivoliin täysin menettänyt luottamukseni, ihan täydellisesti, Juhani Mantsinen hymähtää.

Maanomistajien asianajaja: ”Pahimmillaan voitat nolla ja häviät satoja tuhansia euroja"

Sotkamolaisen asianajajan Ari Korhosen mielestä tilanne on täysin epätyypillinen.

Korvausvaateensa peruuttaneita on jo lähes kolmasosa.

Korhosen kaikki 12 asiakasta ovat peruneet korvausvaateen Talvivaara Sotkamo Oy:tä vastaan. Yhdeksän yksityistä maanomistajaa, kolme yhteisöä, kaksi vesiosakaskuntaa ja yksi metsästysseura.

Sotkamolainen asianajaja Ari Korhonen. Pasi Peiponen / Yle

– Kerroin asiakkailleni, että itse minä luopuisin, jos olisin teidän asemassanne. Minä pelkään, että vaikka voitat x euroa, lopputulos on nolla euroa. Näissä oikeusasioissa pitää olla realisti, Ari Korhonen sanoo asianajotoimistossaan Sotkamon Vuokatissa.

Korhosen mielestä tulevissa vahingonkorvausoikeudenkäynneissä korvauksen vaatijoiden suurin vaikeus on, miten he pystyvät todistamaan rakennusten ja maapaikan arvon alenemisen kipsisakka-altaan vuodon takia.

Korhosen mielestä oikeudenkäynnin riskit ovat liian suuret yksityiselle maanomistajalle.

Suorasanainen asianajaja suomii rajusti suomalaisten oikeudenkäyntien korkeita oikeudenkäyntikuluja – myös Talvivaaran tapauksessa.

– Suomessa ei voi taistella oikeudessa tällä hetkellä kuin ökyrikkaat tai täysin rutiköyhät. Keskituloiset, joilla on jotain omaisuuta ja tuloja, eivät pysty hankkimaan oikeutta itselleen, kainuulainen asianajaja ruotii.

Korhonen arvioi oikeudenkäyntikulujen Talvivaaran vahingonkorvausvaateissa nousevan huomattaviksi.

– Veikkaan, että oikeudenkäyntikulut ovat Talvivaaran tapauksessakin yksityishenkilöille kymmeniä tuhansia euroja, jopa satojatuhansia euroja.

Sotkamon Jormasjärvi Vuokatin vaaralta. Pasi Peiponen / Yle

Eduskunnalta korvausta maanomistajille?

Korhosen mukaan hänen edustamiensa asiakkaiden hakema korvaussumma oli yhteensä noin miljoona euroa, keskimäärin 100 000 euroa maanomistajaa kohden järvitontista ja sen rakennuksista. Korhonen pitää haettuja summia realistisina.

Ne jäävät nyt hakematta oikeuden kautta.

Sen sijaan Korhosen mielestä eduskunnan pitäisi ottaa nyt vastuu Talvivaaran ympäristövahinkojen korvaamisesta yksityisille maanomistajille.

– Kaivos on niin suuri, että se ei pysty kaatumaan. Juridisesti sitä ei voi voittaa.

Hänen mielestään kansanedustajien pitäisi ottaa vastuu toiminnan aiheuttamista kuluista, esimerkiksi niin, että vahinkoa kärsivien kesken jaettaisiin könttäsumma korvauksia. Se voisi hänen mielestään olla esimerkiksi 20 miljoonaa euroa.

Korhonen on miettinyt korvaussummalle myös jakoperusteet ja perustelut.

– Summa jaettaisiin osakaslukujen mukaisessa suhteessa. Se olisi kaikkein tasapuolisinta. Se jaettaisiin kaikille, ei ainoastaan niille, jotka ovat vaatineet vaan kaikille vesialueiden omistajille, osakaslukujen suhteessa. Kaivoksella saataisiin sillä tavoin jonkinlainen sosiaalinen lupa toimia, Korhonen perustelee ehdotustaan.

Talvivaaran julkisselvittäjä: ”Mahdollisuus saada korvausta konkurssipesästä – nolla.”

Sotkamon Talvivaarasta on pitkä matka Helsingin ydinkeskustaan.

Asianajaja Jari Salminen hoitaa julkisselvittäjänä konkurssiin menneen Talvivaara Sotkamo Oy:n konkurssipesää asianajajatoimistossa Helsingin Aleksanterinkadun tuntumassa.

Korvauksia kipsisakka-altaan vuodosta on haettu noin 20 miljoonaa euroa. Suurin haettu korvaussumma on 8,6 miljoonaa euroa. Hakija on Metsähallitus, joka omistaa maita kaivoksen lähijärvistä.

Talvivaara Sotkamo Oy:n konkurssipesän julkisselvittäjä, asianajaja Jari Salminen. Pasi Peiponen / Yle

Julkisselvittäjän mukaan julkisselvityksessä konkurssivelkojille ei tule kertymään jako-osuuksia.

– Ainut taho, joka saa jotakin rahaa takaisin, mikäli palautettavia varoja on, on valtio – siltä osin kuin se on rahoittanut konkurssimenettelyn aikana Talvivaara Sotkamo Oy:n konkurssipesän toimintaa, Salminen toteaa.

Saavatko yksityiset korvauksenhakijat mitään Talvivaaran kipsisakka-altaan vuodosta?

Salmisen mukaan mahdollisuudet ovat käytännössä nolla.

Valtio on lainannut tähän mennessä noin sata miljoonaa euroa konkurssipesään. Laina pitäisi maksaa takaisin ja se on etuoikeutettua näihin konkurssisaataviin nähden. Tämä perustuu konkurssilakiin. Puhutaan niin kutsutusta massavelasta.

Jormasjärven isäntä: ”Talon myynnissä on monta kysymysmerkkiä Talvivaaran takia”

Sotkamon Jormasjärvellä Juhani Mantsinen katselee tiluksiaan. Mantsinen arvioi, että saisi hyvin hoidetun talonsa ja rantatonttinsa kyllä myytyä – mutta millä hinnalla?

– Oletan, että se vaikuttaa. Se, että Talvivaaran kaivosvettä virtaa järvessä. Tämän järven rannalta on yritetty oikeasti myydä kaavoitettuja kesämökkitontteja. Ei niillä käy kauppa, Mantsinen kertoo.

– Ennen Talvivaaraa tämä oli OK ja helppo markkinoida, mutta nyt tässä on monta kysymysmerkkiä perässä.

Juhani Mantsinen kotitalonsa pihalla Sotkamon Jormasjärvellä. Pasi Peiponen / Yle

Suorasanainen isäntä ei säästele sanojaan ruotiessaan tilannettaan.

– Jos tähän maapaikkaan on elämäntyönsä tehnyt, kyllähän se harmittaa jos tuollainen paskaruukki vie leijonanosan. Pahimmassa tapauksessa, jos tuo peli tuolla kaivoksella pahenee, nämä rannat ovat täysin arvottomat.