Oppositio huutelee varsinkin hallituksen työllisyystoimien perään. Palkansaajakeskusjärjestöt löytävät puolestaan tuoreesta budjettiesityksestä myös työllisyyden kannalta myönteisiä päätöksiä.

Antti Rinteen hallitus esitteli tiistaina ensi vuoden budjetin – katso koko tiedotustilaisuus.

Eduskunnan oppositiopuolueet ottavat hallituksen tuoreen budjettiesityksen vastaan varautuneesti. Antti Rinteen (sd) hallitus esitteli budjettiriihensä tuloksen tiistai-iltana.

Hallitus aikoo tehdä ensi vuoden aikana 1,3 miljardin euron edestä tulevaisuusinvestointeja. Pysyvät toimet lisäävät valtion menoja noin 1,1 miljardia euroa. Hallituksen esittämä budjetti ensi vuodelle on kaksi miljardia euroa alijäämäinen.

Suurimman oppositiopuolueen perussuomalaisten eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja Jani Mäkelä kutsuu budjettiesitystä ”täysin vastuuttomaksi”. Puolue tarttuu kritiikissään muun muassa hallituksen esittämiin polttoaineverotuksen korotuksiin sekä maahanmuuton ja valtion velan lisäämisiin.

Hallitus kertoi muun muassa turvapaikkaprosessin tehostamisesta ja työperäisen maahanmuuton helpottamisesta.

– Uuden budjetin ohjelmassa on viisi kohtaa siitä, miten ulkomaisen työvoiman käyttöä helpotetaan. Hallitus vaikuttaa siis panostavan ulkomaalaiseen työvoimaan, kommentoi perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Ville Tavio tiedotteessa.

Kokoomuksen Petteri Orpo ja perussuomalaisten Ville Tavio kritisoivat hallituksen budjettiesitystä. INKA SOVERI JA JENNI GÄSTGIVAR

Välikysymys?

Kokoomus kertoo puolestaan harkitsevansa välikysymyksen jättämistä hallitukselle. Puolueen eduskuntaryhmä tulee arvioimaan torstaina, ovatko hallituksen esittämät työllisyystoimet riittäviä budjetin menolisäyksiin nähden.

– Ensitunnelma: velkaantuminen kasvaa, suomalaisten verotus kiristyy, eikä uskottavia työllisyystoimia löydy, kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo tviittasi tuoreeltaan budjettiesityksen julkistuksen jälkeen.

– Työllisyysvaikutuksista ei edes arvioita! Orpo puhisee Twitterissä.

Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Kai Mykkänen sanoo niin ikään, että riihen työ jäi työllisyyden edistämiskeinojen keksimisen osalta kesken.

– Kun pääministeri Rinne kesäkuussa sanoi, ettei pysyviä menoja lisätä ilman tietoa pysyvistä tuloista, toivo vastuullisesta talouspolitiikan virityksestä heräsi. Siihen nähden Rinteen riihi on selkeä pettymys, Mykkänen moittii tiedotteessa.

Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Sari Essayah kertoo huolestuneensa erityisesti hallituksen veronkiristyksistä.

– Veronkiristykset ja polttoaineveron korotus syövät kuluttajien ostovoimaa, jota tässä suhdannetilanteessa tarvittaisiin, kun maailmantalous synkkenee ja vientiin on odotettavissa haasteita. Silloin ollaan yhä enemmän kotimarkkinoiden kysynnän varassa, Essayah toteaa tiedotteessaan.

Myös kehuja

Työllisyystavoitteet ja veronkiristykset toistuvat myös palkansaajakeskusjärjestöjen reaktioissa budjettiesitykseen.

Toimihenkilökeskusjärjestö STTK pitää hallituksen panostuksia työllisyysasteen nostamiseen ”monessa suhteessa oikean suuntaisina”, mutta kaipaa edelleen lisäpanostuksia palkkatukeen ja vaikeasti työllistyvien ryhmien työllistymiseen.

Korkeakoulutettujen työmarkkinakeskusjärjestö Akava esittää samansuuntaisia kommentteja, eikä usko esitettyjen työllisyystoimien riittävän työllisyystavoitteen saavuttamiseen.

Ammattiliittojen keskusjärjestö SAK huomauttaa tosin tiedotteessaan, että jo hallitusohjelmassa on päätetty isompien päätösten työllisyystoimista jäävän ensi kevään kehysriiheen.

SAK kertoo pitävänsä lisäpanostuksia ammatilliseen koulutukseen askeleena oikeaan suuntaan työllisyyskehityksen kannalta. Järjestö kiittelee lisäksi aktiivimallin poistumista helpotuksena työttömille.