Regeringen vil ruste Danmark til kamp mod udenlandsk påvirkning af valg.

Det siger regeringen repræsenteret ved justitsminister Søren Pape Poulsen (K), udenrigsminister Anders Samuelsen (LA) og forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V) ved et pressemøde i Eigtveds Pakhus i København.

Regeringen fremlægger en handlingsplan i 11 trin mod udenlandsk påvirkning af det danske valg og demokratiet, som sker forud for et folketingsvalg. For ifølge regeringen er der risiko for forsøg på påvirkning af en dansk valghandling.

- I andre lande har vis set eksempler på, at der har været gennemført påvirkningskampagner, siger Søren Pape Poulsen og henviser til Sverige.

Der har ifølge ministeren allerede været "tegn på elementer af forsøg på påvirkning" af dansk politik og demokrati.

Handlingsplanens 11 trin indeholder blandt andet mulighed for, at partierne i folketinget kan få rådgivning om påvirkning. Også medier og sociale medier kan få rådgivning fra myndighederne.

Ifølge justitsministeren kommer regeringen snart med et nyt lovforslag, der skal gøre det klart, at fremmede staters påvirkningskampagner i Danmark er strafbart.

- Det skal sendes i høring inden for ganske kort tid, siger ministeren.

Ministrene understreger, at det danske valgsystem er robust og sikkert. Og man kommer ikke til at ændre, at vi benytter os af gammeldags stemmesedler og ikke moderne teknologi.

Truslen fra Rusland

Forsvarets Efterretningstjeneste, FE, har i sin Efterretningsmæssig Risikovurdering i 2017 vurderet, at det er sandsynligt, at russiske påvirkningskampagner vil udgøre en stigende trussel mod Danmark. Udenrigsminister Anders Samuelsen fremhæver også Rusland som en trussel for misinformation og påvirkning.

- Det kan være løgne. Vi har set det i USA med præsidentvalget og i Frankrig. Vi skal fokusere på præventive indsatser og styrke dialogen med medier og de sociale medier, siger Anders Samuelsen.

- Hovedopgaven er at beskytte det kommende folketingsvalg. Det er helt afgørende, at fremmede efterretningstjenester ikke kan påvirke vort demokrati, understreger udenrigsministeren.

Også nervegift-angrebet i Salisbury i Storbritannien bliver fremhævet af forsvarsminister, Claus Hjort Frederiksen. De seneste par dage har britisk politi efterlyst og udstedt arrestordre på to russiske medlemmer af efterretningstjenesten, GRU:

- Vi ser, at den russiske efterretningstjeneste ikke viger tilbage for at dræbe og forsøge at dræbe mennesker i Salisbury i England. Rusland forsøger aktivt at påvirke demokratiske valg i Vesten, siger Claus Hjort Frederiksen.

- Jeg har svært ved at forestille mig, at min retorik over for Rusland skærper tilstanden mellem vores lande, understreger Hjort Frederiksen.

Regeringen vil over de næste fire år afsætte 43 millioner årligt til Politiets Efterretningstjeneste, PET, der skal stå for at forebygge for eksempel russisk indblanding i et kommende folketingsvalg. Af finanslovsforslaget fremgår det, at pengene skal gå til at "forebygge, overvåge og imødegå trusler mod Danmark".

Forsvarministeriet, Justitsministeriet og Udenrigsministeriet nedsatte allerede i 2017 sammen med PET og FE, en taskforce, der skulle arbejde mod netop udenlandsk påvirkning af en danske valghandling.

Svenske tilstande

Regeringens tiltag sker i kølvandet på, at også Sverige har øget den digitale sikkerhed op til valget til Rigsdagen.

Det svenske sikkerhedspoliti Säpo har oplevet en stigning i antallet af aktiviteter, der både har til formål at påvirke svenskernes tillid til selve valget og til hele den demokratiske proces i Sverige.

I månederne op til det svenske valg har der været meldinger om robotstyrede netværk af falske brugere på sociale medier, der har spredt nyheder og historier til fordel for det indvandringskritiske Sverigedemokraterne.

Derudover drejer det sig om hackingangreb mod myndigheder og organisationer, der på den ene eller anden måde er tilknyttet valget.

Politikerne forsøger også at imødegå falske og særligt hadske opslag på Facebook. Partierne i Rigsdagen har derfor fået en hotline til Facebook, hvor de kan ringe ind, hvis der er opslag, der er problematiske eller forkerte, fortæller digitaliseringsminister Peter Eriksson (MP) i programmet Studio 1 på Sveriges Radio.

Ministeren har ikke selv brugt hotlinen. Den er mest tiltænkt partisekretærerne, siger han. Men der er eksempler på, at den er blevet brugt.

- Der har eksempelvis været kampagner, der har været åbentlyst problematiske og ikke sande, sagde Peter Eriksson.

Det er ikke politikerne og deres partier, der bestemmer, om indhold skal fjernes. De kan udelukkende gøre opmærksom på det. Det er Facebook, der tager beslutningen.