Men tilstedeværelsen af feminismen som et fællesskab i dagens Danmark, har Jytte Larsen ikke svært ved at se. Tværtimod:

- Der sker en hel masse i den offentlige debat lige nu, som netop er et udtryk for, at den nuværende generation af feministiske kvinder tager kampen op fra, hvor vi nåede til. Jeg synes bestemt, vi hører feministerne ytre sig i fællesskab. Senest om hævnporno og hverdagssexisme.

Og selvom det ofte er de individuelle eksempler, der skildres i medierne, mener Jytte Larsen, at den personlige historie er med til at sætte fokus på nogle generelle samfundsproblemer.

Seksuel frigørelse på menuen

Den største forskel mellem feminismen i 70'erne og nu er, at rødstrømperne primært kæmpede en kvindekamp - mens feministerne i dag kæmper en kønskamp. Der er dog delte meninger om ændringens betydning.

Selvom jeg går ind for disse minoriteters ønske om ligeret og social anerkendelse, kan jeg se en vis fare ved, at debatten kammer over i en for stærk identitetspolitisk retning. Tinne vammen, historiker og tidligere seniorforsker og rødstrømpe.

- Der er ikke længere tale om en kvindekamp, men en generel kamp for seksuel frigørelse. En kønskamp, med et langt større fokus på seksuel frigørelse blandt flere minoriteter end bare kvinder, siger Jytte Larsen om udviklingen.

Tinne Vammen er enig i, at det kan virke som om, at feminismen i dag er blevet en kønskamp. Men hun fortæller, at man dog ikke må glemme, at enhver debat, som involverer det ene køn også handler om det andet.

- I dag er spørgsmålet om seksuelle minoriteter udvidet: transseksuelle, biseksuelle, queer og så videre. Selvom jeg går ind for disse minoriteters ønske om ligeret og social anerkendelse, kan jeg se en vis fare ved, at debatten kammer over i en for stærk identitetspolitisk retning, siger hun.

Fra retsalen til soveværelset

- Feminismen i dag er en frigørelsesbevægelse for alle. Med anerkendelsen af homoseksuelles rettigheder blev sammenhængen mellem seksualitet og køn løsnet. Og det der er hot lige nu er transbevægelsen, der vil opløse det tokønssystem, vi alle tvinges ind i, og mange oplever som en spændetrøje, fortæller Jytte Larsen.

Læs også : Transseksuel vinder sag om køns-diskriminering

Ifølge hende er ligheden mellem 70'er feminismen og nutidens feminisme, at de begge politiserer det private. Drivkraften i rødstrømpebevægelsen var nemlig især den seksuelle frigørelse. Og det, der sker i dag hos nyfeminister er, at seksualitet bliver drivkraften:

- Menneskerettighedsbevægelsen er gået fra retssalen til soveværelset, kan man sige, fortæller hun. En pointe, hun tog med sig fra sit besøg på verdenskvindekonferencen 'Women Deliver' i København i maj, hvor Kate Gilmore fra FN's menneskerettighedskommission understregede, at "Human Rights are as important in the bedroom as they are in the courtroom".

Læs også : VIDEO Queer-feminist: Rødstrømpernes kamp lever stadig videre

Jytte Larsen mener, at feminisme er blevet et slags paraplybegreb for en generel ligestillingskamp. I følge Tinne Vammen kan feminismen som et bombastisk begreb med et snævert fokus på kønsdebatten altså godt være farligt. Samtidig forklarer hun, at rødstrømperne faktisk ikke selv kaldte sig for feminister, men at begrebet først slog rigtigt igennem herhjemme fra 80'erne af.

- Selvom jeg går ind i lige rettigheder og ønsket om social anerkendelse og accept for minoriteter som transseksuelle, biseksuelle og queer, så kan jeg dog se en vis fare ved, at feminismen kommer til at koncentrere sig om kønsdebatten og retten til selv at vælge sit køn alene, siger Tinne Vammen.

Læs også : VIDEO Queer-feminist: Rødstrømpernes kamp lever stadig videre

Navlepilleri eller samfundskritik?

I stedet efterspørger Tinne Vammen aktivisme og samfundskritik fra danske feminister: