Hver gang DSB sidste år fragtede passagererne én ekstra kilometer, drønede landets bilister 26 kilometer ekstra på landets veje. Det viser nye tal fra hhv. Vejdirektoratet og DSB, som Ingeniøren har sammenstillet.

Togtrafikken målt i antallet af kilo­meter, passagererne kørte, voksede med beskedne 0,4 procent sidste år. Også i 2013 var væksten under én procent.

Lige modsat gik det på vejene, hvor trafikken ifølge Vejdirektoratet steg 2,5 procent sidste år. Personbiler står i forvejen for godt to tredjedele af persontransporten målt i kilometer herhjemme, mens togene kun tegner sig for 9 procent. I absolutte tal voksede trafikken i personbiler godt 1 milliard kilometer, mens togtrafikken steg omkring 41 millioner kilometer.

Dermed går udviklingen ikke bare den forkerte vej i forhold til 2010 og 2011, hvor DSB fortalte om stigende markedsandele, særligt for rejser over Storebælt. Den går også stik imod et forlig om grøn transport, som samtlige partier minus Enhedslisten indgik i 2009. Forliget fastslår, at mindst halvdelen af trafikvæksten skal ske i tog og busser. Bustrafikken er siden faldet 3 procent.

De små biler presser på

DSB bliver særligt presset af de mange nye, billige biler, som danskerne køber, og af de lave oliepriser, fortæller salgschef Christian Linnelyst.

»Vi står i en situation, hvor konkurrencen er endnu skarpere på grund af billige biler, som kører langt på literen, og som det ikke koster meget at låne til. Det ser vi på med stor alvor,« siger han.

Netop de brændstoføkonomiske biler gør, at CO2-udslippet ikke stiger. Men det falder heller ikke, som det er tilfældet med vores strøm- og varmeforbrug. Derfor er transportens andel af det danske CO2-udslip steget fra 22 procent for 20 år siden til 34 procent i 2013. Ifølge transportforsker Harry Lahrmann, Aalborg Universitet, ser den udvikling ud til at fortsætte:

»Hvis vi ikke gør noget, når vi i hvert fald ikke CO2-målene, og samtidig vil trængslen på vejene stige.«

Harry Lahrmann ser personligt lige så gerne, at danskerne bliver flinkere til at dele bilturen med andre, som at flere tager busser og tog. Men hvis væksten på vejene skal bremses, så skal der ‘helt klart noget pisk til’, som han siger, med henvisning til at det skal være dyrere at tage bilen.

»Det er åbenlyst for enhver, at der mangler politisk handlekraft her,« siger han og sigter til, at hans foretrukne løsning – kørselsafgifter – er dumpet på Christiansborg. Heller ikke en omlægning af bilafgifterne, som fremgik af regeringsgrundlaget, er blevet til noget.

En anden transportforsker, Per Homann Jespersen fra RUC, var formand for den arbejdsgruppe under Trængselskommissionen, som foreslog et forsøg med kørselsafgifter. Han fastslår, at Danmark godt kan leve op til målet om at reducere CO2-udslippet med 20 procent i 2020 uden at gribe ind over for bilerne, men målet om en 40 procents reduktion i 2030 kræver handling.

»Og det er svært, hvis det ikke må blive dyrere at køre bil,« siger han.

Venstre: Bilister skal ikke betale mere

Ifølge Venstres transportordfører, Kristian Pihl-Lorentzen, skal bilisterne bestemt ikke betale mere for at køre end i dag.

»Det er ikke et mål i sig selv at få folk ud af bilerne. Bilen er et enormt gode for danskerne, og om 30 år er de fuldstændig grønne og udgør overhovedet ikke noget miljøproblem,« siger han og tilføjer:

»Der er et stort potentiale for busser og tog omkring de store byer, og vi investerer i den kollektive trafik for at gøre den attraktiv. I resten af landet vil vi lade folk have deres biler i fred. Strider det imod forliget fra 2009, må vi justere det.«

Det er ikke lykkedes at få et interview med transportminister Magnus Heunicke (S), men i et skriftligt svar påpeger han, at der er sat betydelige beløb af til kollektiv transport.

»Det er anerkendelse af, at ambitiøse mål i den kollektive trafik ikke nås uden en markant forbedring af infrastrukturen,« siger han.

»Målet fra 2009 er en politisk vision, der bestemt er ambitiøs. Der er tale om et langt sejt træk, og ikke noget der viser sig over en kortere årrække. I den sammenhæng er der ikke langt fra 2009 til 2015,« tilføjer ministeren.