- Jeg kan godt lide de associationer, udtrykket ‘verdens lunger’ giver. Det har en aura af noget stort og vigtigt. Faktuelt er det mindre heldigt.

Sådan siger Jesper Riis Christensen, der er lektor ved sektion for Skov, Natur og Biomasse ved Københavns Universitet.

Én ting er, at regnskoven primært producerer ilt, mens lunger optager den. Så billedet af regnskoven som ‘lunger’ er misvisende.

Men det er ikke det største problem. Det er derimod påstanden om, at Amazonas producerer cirka 20 procent af verdens ilt, som ofte ledsager betegnelsen ‘verdens lunger’.

Blandt andet i dette tweet fra den franske præsident Emmanuel Macron, denne nyhed fra Jyllands-Posten og sågar i en pressemeddelelse fra den Europæiske Rumorganisation, ESA.

- Jeg ved ikke, hvor tallet kommer fra, men det passer simpelthen ikke, siger Jesper Riis Christensen.

Glemmer at tage højde for havet

Overordnet er der to hovedproblemer med tallet.

Det ene er, at der i udregningen af de 20 procent ikke tages højde for, at en stor del af den ilt, der produceres via fotosyntese, ikke kommer fra landbaserede økosystemer, men fra algevækst i havene.

- Oceanerne fylder to tredjedele af Jordens overflade, og der er så lige så meget fotosynteseaktivitet i dem som på landjorden. Det tages der ikke højde for i beregningen på 20 procent, siger Jesper Riis Christiansen.

Han har læst andre beregninger - blandt andet fra den amerikanske klimaforsker Jonathan Foley fra California Academy of Science - der går på, at Amazonas skulle levere 6-9 procent af den samlede iltproduktion.

Amazonas bruger ilten selv

Men selvom det ifølge Jesper Riis Christiansen lyder mere realistisk, er der et andet hovedproblem:

- Amazonas er et lukket økosystem. Meget af den ilt, der produceres, forbruger regnskoven selv. Blandt andet reagerer dødt plantemateriale med ilten for at kunne nedbrydes, fortæller Jesper Riis Christiansen.

Det er derfor svært - om ikke umuligt - at regne på, hvor meget af den ilt, som Amazonas producerer, der rent faktisk frigives til atmosfæren.

- Det kan være, at netto-regnskabet ender på et nul, siger Jesper Riis Christiansen.