På mange af folkeskolerne i Københavns Kommune er der så mange tosprogede elever, at det risikerer at gå ud over såvel fagligheden som elevsammensætningen.

Således fremgår det af en ny opgørelse udarbejdet af kommunen for Berlingske, at der på 16 ud af 70 folkeskoler og specialskoler er mere end de 40 procent tosprogede elever, hvilket af eksperter og politikere beskriver som en slags smertegrænse for, hvor mange tosprogede elever, der bør være i forhold til antallet af dansksprogede elever.

Hvis der er mere end 40 pct., går det nemlig ud fagligheden i den enkelte klasse, som professor og folkeskoleekspert på Aarhus Universitet Niels Egelund beskriver det.

»Man når den magiske grænse omkring 40 pct., og kommer man op på 50 pct. eller derover, opstår der for alvor det, man kalder den manglende positive kammerateffekt. Man lærer nemlig ikke bare af det, der kommer ud af munden på læreren. Dialogen i klassen betyder også noget, og det er ikke mindst de fagligt stærke danske elever, der bidrager til den dialog,« forklarer professoren.

Tingbjerg Skole er den københavnske skole, som med 89,9. pct. har flest tosprogede elever. Mange af eleverne kommer fra boligområdet Tingbjerg, hvor de fleste af beboerne er indvandrere eller efterkommere af indvandrere fra ikke-vestlige lande. Andre skoler med mange tosprogede elever er Tagensbo Skole med 69,1 pct., Rådmandsgades Skole med 53,2 pct., og Korsager Skole med 48,8 pct. En skole som European School Copenhagen – eller Europaskolen – har også med 76,8 pct. mange tosprogede elever, men den har en profil som international skole. Yderligere et par skoler har meget tæt på 40 pct. tosprogede. Med blot 4,5 pct. er specialskolen Skolen i Peter Vedels Gade den skole, som har færrest tosprogede elever.

For to år siden – i 2015 – var der ifølge skolernes egne kvalitetsrapporter 20 ud af 70 skoler med en andel på 40 pct. eller flere topsprogede elever i København Kommune.

Niels Egelund understreger, at PISA-undersøgelserne gentagne gange har påvist, at smertegrænsen for andelen af tosprogede elever er omkring de 40 pct. En anden ekspert, forsknings- og udviklingschef på Via University College Andreas Rasch-Christensen, tilføjer, at »når man begynder at nærme sig omkring 40 pct., så sker der det, at etnisk danske forældre begynder at trække deres børn ud«.

»Men man kan ikke sige, at når en skole har 40 pct. tosprogede, så er den pr. definition dårlig,« tilføjer han.

FAKTA Fakta: Top og bund i København Fem skoler med mange tosprogede børn (i procent): Tagensbo Skole: 69,1

Ellebjerg Skole: 64,9

Rådmandsgades Skole: 53,2

Lykkebo Skole: 45,8

Tingbjerg Skole: 89,9 Fem skoler med få tosprogede børn (i procent): Skolen ved Sundet: 7,4

Skolen på Islands Brygge: 9

Den Classenske Legatskole: 9,3

Frejaskolen: 8,3

Gasværksvejens Skole: 9,2 Kilde: Københavns Kommune, 3. marts 2017 FOLD UD FOLD UD

Niels Egelund forklarer, at de mange folkeskoler med mange topsprogede elever ikke alene kan forklares med, at der er mange indvandrere og efterkommere i København. De kan også forklares med, at mange danske forældre vælger at melde deres børn ind i de mere end 50 fri- og privatskoler i kommunen.

»Hvis de elever gik i folkeskolen, ville problemet ikke være så stort,« vurderer han.

Klarer sig ofte dårligere i skolen

På en skole som Rådmandsgades Skole fik de topsprogede elever til de bundne 9. klassesprøver i 2015 i snit karakteren 4,2. To år tidligere var det 5,5. Snittet i 2015 for alle elever i København uanset etnicitet og baggrund lå på 6,7. Blot 73 pct. af eleverne på Rådmandsgades Skole opnåede et snit på minimum 2 i dansk og matematik, hvilket er en forudsætning for at kunne komme videre på eksempelvis teknisk skole.

Omvendt forholder det sig med en skole som Sankt Annæ Gymnasiums Grundskole, hvor hver tiende elev er tosproget, og hvor snittet for dem ved de bundne 9. klasssesprøver i 2015 var 7,8. Alle elever på Sankt Annæ Gymnasiums Grundskole fik 2 eller derover i matematik og dansk.

Generelt får tosprogede elever og tosprogede drenge i særdeleshed dårligere karakterer.

Sidste år havde disse drenge i København et snit ved de bundne prøver på 5,5, hvilket dog er noget bedre end snittet i 2013, som lå på 4,8. Gennemsnittet for alle elever i København var sidste år 6,8 mod et landsgennemsnit på 7.

Børne- og ungdomsborgmester Pia Allerslev (V) understreger, at »det ikke er sådan, at er man tosproget, så klarer man sig pr. automatik dårligt«. »Men,« tilføjer hun, »desværre er det ofte det billede, vi ser.«

Ifølge Pia Allerslev er 11 skoler med bl.a. mange tosprogede elever lige nu i gang med en såkaldt faglig handleplan. Dertil kommer, at tosprogede elever og elever fra hjem med socioøkonomiske udfordringer udløser særlige tilskud til skolerne.

»Det handler om en mere fokuseret, faglig indsats. Mere struktur i undervisningen og mere fokus på sprog allerede i de små klasser. Allerede fra fjerde eller femte klasse får man udfordringer i matematik, hvis man ikke er god til dansk. Man skal faktisk kunne læse for at kunne følge med i faget,« siger hun.

Ifølge børne- og ungdomsborgmesteren »er 40 pct. en fin målsætning«, men »det må ikke blive det eneste mål«, som hun siger.

»Vi forsøger at lave skoledistrikter, så vi tager hensyn til de 40 pct., men vi kan ikke bare lave et skoledistrikt som Tingbjerg om. Noget andet er, at ændrer vi skoledistrikter, vil der også være forældre, der bliver sure,« siger hun.

Hvad med i højere grad at fordele de topsprogede elever?

»Det har vi gjort, men det har ikke den ønskede effekt. Det har ikke virket her i København, og jeg tror ikke mere på det her med at busse eleverne rundt,« siger hun:

»Jeg vil langt hellere sætte mere ind ude på skolerne og være med til at sikre, at medarbejderne er så dygtige, at de kan løfte børnene.«

Professor Niels Egelund mener, at »noget af det eneste, man kan gøre, er at sprede de topsprogede elever mere«. Det sker bl.a. i Aarhus for de sprogligt svageste børns vedkommende, ligesom der i en kommune som Holstebro højt må være 18 pct. topsprogede elever i en klasse. Han tvivler på, at det for alvor kan lade sig gøre at lave om på skoledistrikter eller ligefrem lukke skoler.

»Det, man også umiddelbart kan gøre, er arbejde med lavere klassekvotienter og bedre normering og dermed styrke undervisningen på de pågældende skoler,« siger han.

Valby-skole har vendt udviklingen

På Ålholm Skole i Valby kan skoleleder Michael Olesen notere sig ikke så lidt af en omvæltning, når det gælder elevsammensætning og skolens ry som et sted for bander og bøller, og hvor alle eleverne kom fra den belastede Akacieparken.

Da han kom til skolen for omkring ni år siden, var cirka hver anden elev topsproget. I dag er det hver femte. I 2009 indskrev han 34 elever af alle etniciteter, i dag er der 100 elever i fire børnehaveklasser, og til sommer starter 83 nye elever i børnehaveklasse.

På samme måde er optagelsesprocenten fra det lokale skoledistrikt mere end fordoblet og er i dag omkring 70. Skolelederen vurderer, at andelen af tosprogede i de mindste klasser er cirka 15 pct.

»Der er sket to ting. Beboersammensætning er ændret i Akacieparken. Takket være en stor boligsocial indsats er der tyndet ud i antallet af tosprogede. Vores problem var egentlig ikke de topsprogede elever, men at de etnisk danske familier valgte os fra. De første, der forsvandt, var de ressourcestærke danske forældre, så hev de ressourcestærke tosprogede deres børn ud, og på den måde opstod der en selvforstærkende negativ spiral,« siger Michael Olesen:

»Vi havde klasser, der var 100 pct. tosprogede, og at vores 9. klasse i dag er 80 pct. tosproget vidner om, hvordan holdningen var til os.«

Ud over demografien har skolen selv gjort »en kæmpe indsats«, som Michael Olesen siger. Han taler om »års hårdt arbejde« med charmeoffensiv og PR i børnehaver og i lokalområdet og via gode historier i Valby Bladet. Michael Olesen vurderer ikke, at småjusteringer af skoledistrikterne i området har haft »den store betydning« . Skolelederen tilføjer, at Ålholm Skole på andet år har en faglig handleplan, og at den også bidrager til den positive udvikling.

Så har smertegrænsen ved 40 pct. tosprogede reel betydning for en skole?

»Man kan godt have en god skole, selv om tosprogsprocenten er høj. Jeg vil mene, at smertegrænsen skal højere op. Det er vigtigt at huske på, at de udenlandske også forandrer sig. De er nogle helt andre end for ti, måske 20 år siden,« siger han.