Mens ofre for blandt andet indbrud og røveri har måttet væbne sig med større tålmodighed, når de har anmeldt sager til politiet, er tålmodigheden sluppet op hos landets to største partier.

Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti finder det skandaløst, at sagsbehandlingstiderne ifølge en ny opgørelse fra Rigspolitiet igen er steget og nu har passeret de 100 dage.

I straffesager om blandt andet vold, voldtægt og røveri går der nu 108 dage i gennemsnit, fra politiet modtager en anmeldelse, til de enten rejser sigtelse eller lukker sagen uden sigtelse. Det højeste tal siden politireformen i 2007. Rigspolitiet har ikke statistik, der går længere tilbage.

- Det nærmer sig en skandale. Her er jo tale om ofre, som har været udsat for noget grimt. Altså ganske almindelige mennesker, der har en sag liggende hos politiet. De skal ikke vente over 100 dage i gennemsnit, før sagen bliver færdiggjort. Det går bare ikke, siger retsordfører Peter Kofod (DF).

Læs også : Ventetiden hos politiet er den længste i over 10 år

Både Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet hæfter sig ved, at de allerede råbte vagt i gevær for halvandet år siden, da en opgørelse viste, at sagsbehandlingstiden for politiets behandling af straffesager var steget til 99 dage i gennemsnit.

Ved den lejlighed fastslog justitsminister Søren Pape Poulsen (K), at der var fuld fokus på at nedbringe ventetiden.

- Jeg håber, det bliver i slutningen af i år, sagde Søren Pape Poulsen dengang til TV-avisen.

Men siden er ventetiden for straffesager altså steget med knap 10 procent til 108 dage i gennemsnit. Og det får Socialdemokratiets retsordfører, Trine Bramsen, til kritisere Søren Pape Poulsen.

- Det er ansvarssvigt fra justitsministrenes side. Det er jo Søren Pape, der skal sørge for, at der bliver sat ind med ekstra ressourcer, når sagsbehandlingstiderne skrider. Men han har ikke reageret på det her, som han jo ellers sagde, at han ville.

- Det er både en skandale og et klokkeklart løftebrud over for borgerne. Man skal ikke give borgerne indtryk af, at der er ved at komme styr på problemerne, når det går den helt modsatte retning, siger Trine Bramsen.

Den kritik afvises af Søren Pape Poulsen (K). - Jeg ved, at socialdemokraternes retsordfører også er så fornuftig, at når man nu lige får forklaringen på, hvordan det hænger sammen, så plejer de også, at være fornuftige og ordentlige at tale med, siger Søren Pape Poulsen.

Han mener, det er umuligt at nedbringe sagsbehandlingstiderne så længe der er en pukkel af sager, der først skal behandles.

- Når politiet kommer hjem i deres kredse efter at have haft travlt med blandt andet grænsekontrol, så begynder de at løse nogle af de sager, der har samlet for meget støv. Og når sagerne bliver løst, så stiger sagsbehandlingstiden, siger justitsministeren og henviser til, at sagerne ikke tæller med i statistikken, så længe de lægger i sagsbunkerne.

Næsten fordobling siden 2012

Socialdemokratiets retsordfører hæfter sig samtidig ved, at der næsten er sket en fordobling i politiets sagsbehandlingstider i straffesager. Hvor det i 2012 tog 56 at behandle en sag, er tallet altså nu steget til 108 dage.

- Der sidder jo borgere, som har været offer for kriminalitet, der venter alt for lang tid. Hvis man skal have tillid til politiet, så kræver det, at folk oplever, at der bliver taget hånd om deres anmeldelse. Der skal altså være en effektivitet hos politiet, som er højere end den vi ser i dag, siger Trine Bramsen.

Så længe er politiet om at behandle straffesager Udviklingen viser, at der de seneste år har været en stigning i sagsbehandlingstiden fra politiet modtager en anmeldelse til der enten rejses sigtelse eller sagen lukkes. Straffesager generelt - antal dage i gennemsnit: 2015: 73 dage 2016: 99 dage 2017: 99 dage 1. halvår 2018: 104 dage 3. kvartal 2018: 108 dage Specifikke forbrydelser - antal dage i gennemsnit Økonomisk kriminalitet - 1. halvår 2018: 171 dage (1. halvår 2017: 160 dage) Sædelighedsforbrydelser - 1. halvår 2018: 159 dage (1. halvår 2017: 66 dage) Røveri - 1. halvår 2018: 94 dage (1. halvår 2017: 52 dage) Indbrud - 1. halvår 2018: 92 dage (1. halvår 2017: 104 dage) Drab - 1. halvår 2018: 68 dage (1. halvår 2017: 56 dage) Tyveri - 1. halvår 2018: 66 dage (1. halvår 2017: 58 dage) Vold - 1. halvår 2018: 45 dage (1. halvår 2017: 55 dage) Narko og smugling - 1. halvår 2018: 18 dage (1. halvår 2017: 15 dage) Færdsel: - 1. halvår 2018: 7 dage (1. halvår 2017: 6 dage) Kilde: Oplyste tal fra Rigspolitiet

Rigspolitiet erkender selv, at den længere sagsbehandlingstid er utilfredsstillende. Men mener samtidig, at det er uundgåeligt, så længe der er et efterslæb, der skal indhentes.

- Det er bestemt ikke godt, men det er en udvikling, der er uundgåelig, når man begynder at rydde op i et efterslæb, som vi gør nu,siger politidirektør i Rigspolitiet, John Vestergaard.

Flere HKere og pensionerede betjente

Står det til Socialdemokratiet skal der nu ansættes flere HKere og jurister i politiet.

- Det er nødvendigt at styrke kontorekspeditionen hos politiet, så vi kan få gjort sagsbunkerne mindre. Det foreslog jeg allerede for halvandet år siden, og nu håber jeg virkelig, at justitsministeren lytter til det, siger Trine Bramsen.

Dansk Folkeparti mener, at regeringen skal prøve at rekruttere ekstra mandskab i form af de politifolk, der er gået på pension.

- Der kan være ældre erfarne pensionerede betjente, som måske kan aflaste med noget sagshandling, siger Peter Kofod.