Det er det mindst vigtige element, der har fyldt mest i debatten om de stramninger i flygtningeloven, som ved gårsdagens førstebehandling i Folketinget ser ud til at blive vedtaget med et bredt flertal.

Den offentlige debat om lovforslaget, L87, har nemlig primært handlet om smykker, kontanter og værdigenstande – og ikke om de store og substantielt vigtige ændringer, som lovforslaget medfører. Det mener en lang række eksperter og organisationer, som Information har talt med.

»Det er ærgerligt, at smykkediskussionen har fyldt så meget, som den har gjort, hvis man sammenligner med det mest presserende menneskerettighedsproblem, der er i L87, nemlig at en stor gruppe flygtninge ikke får lov til at være sammen med deres familier og børn i årevis,« siger direktør for Institut for Menneskerettigheder Jonas Christoffersen.

Læs også: Menneskerettighedsinstitut vil støtte retssag mod Støjberg om udlændingestramning

Han henviser til den stramning, der medfører, at de primært syrere, der har fået såkaldt midlertidig opholdsstatus i Danmark, ifølge lovforslaget er afskåret fra at få familiesammenføring de første tre år efter, at de har fået ophold i Danmark.

Det er ifølge instituttet efter alt at dømme i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som er skrevet direkte ind i dansk lovgivning.

Udlændinge- og integrationsministeriet har da også erkendt, at der eksisterer en vis »procesrisiko«, idet staten risikerer at blive dømt for brud på konventionen ved enten en dansk domstol eller Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.

I dag skal udlændinge med midlertidig opholdsstatus som følge af en asylstramning, der blev lavet under SR-regeringen i 2014, vente i et år på familiesammenføring, men ifølge det nye lovforslag skal der altså gå tre år, fra de har fået ophold i Danmark.

Læs også: Hvorfor skulle der gå 20 måneder, før syvårige Maya kunne gense sin far og mor?

Og da der som regel går tid, før asylansøgere får opholdstilladelse og efterfølgende går tid med sagsbehandling af familiesammenføringen, vil familierne reelt være adskilt i fire-fem år.

»Debatten om smykkerne har skygget for det, som egentlig er det væsentlige i lovforslaget, nemlig at børn forhindres i at være sammen med deres forældre i op til fem år,« siger formanden for Foreningen af Udlændingeretsadvokater, Jytte Lindgaard. »Det er altså børn, som vil mangle mindst én forælder. De fratages deres familie.«

Det samme gælder for den ægtefælle, der er blevet eller er flygtet til et andet land: »Hvis man er væk fra hinanden i fem år, så vil der jo ofte ikke være noget ægteskab tilbage,« siger Jytte Lindgaard, som også mener, at stramningen er konventionsstridig. Samme vurdering kommer fra Advokatrådet:

»Vi var i forvejen betænkelige ved ét-års-reglen. Nu bliver det tre år, og det er helt nærliggende at vurdere, at det er et konventionsbrud at håndtere sådan en regel. Vi er forpligtigede til at respektere familielivet,« siger medlem af Advokatrådets strafferetsudvalg, Gunnar Homann.

Læs også: Ingen ekstra hjælp fra Støjberg til uledsagede flygtningebørn

Også hos Dansk Flygtningehjælp vurderer Generalsekretær Andreas Kamm, at den offentlige debat har misset de mest væsentlige af de ændringer, som lovforslaget medfører:

»Det med, om man skal fratage folk værdier for at få dem til at betale selv, er slet ikke en relevant diskussion. For dem, der kommer, har ikke ret meget. De er ribbet for alt for længst,« siger han.

Helt hypotetisk

Formand for Dansk Socialrådgiverforening, Majbrit Berlau er enig: »Det mindst vigtige i forslaget er det med, om flygtningene har formuer med sig. Det er helt hypotetisk.«

I de seneste seks måneder er der ifølge Infomedia lavet 679 avisartikler og radio/tv-indslag, hvori ordene ’Støjberg’ og ’smykker’ indgår. Debatten tog særligt fart, da en politibetjent skrev en facebookopdatering om, ar han ikke var blevet politimand »for at plyndre flygtninge for deres ejendele«, og da flere udenlandske medier begyndte at skrive kritisk om forslaget.

Læs også: ’Det ødelægger mennesker’

Flere medier har lavet quizzer, hvor man skal gætte, hvor meget et smykke er værd, og der er sågar lavet sammenligninger med nazismen. Efter den voldsomme debat har Inger Støjberg tilbagerullet dele af forslaget og senest understreget, at det ikke kommer på tale at tage f.eks. vielsesringe fra flygtninge.

Og det var netop disse lempelser, Socialdemokraternes integrationsordfører Dan Jørgensen gav som begrundelse, da han i Folketinget onsdag forklarede, hvorfor partiet nu vil stemme for L87. Men ifølge Andreas Kamm er det altså ren symbolpolitik, der har været afgørende i debatten:

»Smykkerne er en symbolsk historie, som alene er interessant i teorien – og med de paralleller der har været trukket til forhistorien. Substantielt fylder det ingenting. Det gør derimod ændringerne i familiesammenføringen,« siger han.

Læs også: Nu kan Nazira få sine børn til Danmark​

»Det er en overordentlig inhuman bestemmelse, som betyder, at man skal vente i omkring fire år, før man får sin kone og sine børn hertil – hvis man er kommet som mand. I fire år skal man gå og tænke over, hvordan de klarer sig i Syrien eller i et naboland,« siger Andreas Kamm. Og ægtefæller – typiske kvinderne – som bliver tilbage, har også en svær tid: »Der er stor risiko for overfald for de kvinder, der bliver tilbage. De lever ofte en utryg tilværelse.«

Efter justeringer af reglerne for at tage værdigenstande fra flygtninge er der nu bredt flertal for regeringens asylstramning. Men den ophedede diskussion om smykker skygger for det langt alvorligere forhold, at flygtninge nu vil skulle vente i tre år efter at have fået ophold i Danmark, før de kan få deres børn til landet. Muhammed Muheisen

Dårlig integration

Den langstrakte familiesammenføring vil også gå ud over integrationen af de flygtninge, der kommer til Danmark. Det mener Majbrit Berlau fra Dansk Socialrådgiverforening:

»Jo mere utryghed, der hersker, jo mere limbo der er i retstilstanden, jo dårligere bliver integrationen,« siger hun og tilføjer, at det også er et stort problem, at det fremover vil blive sværere at få permanent ophold i Danmark: »Når man bruger sine ressourcer på at være utryg, på at kæmpe kampe eller på at få sin familie hertil, så er der færre ressourcer til den store opgave, det er at integrere sig selv. Der vil blive færre ressourcer til at lære sprog, til at komme ud på arbejdsmarkedet, til at få nye venner.«

Læs også: Ahmed fik besked om sine rettigheder ved et tilfælde​

Også Anders Kamm mener, at forslaget vil gå ud over integrationen:

»Det er umuligt for dem, der kommer hertil uden familie ikke at tænke på dem derhjemme. Det her er selvsagt noget, der betyder vældig meget for den enkelte og for deres syn på Danmark. Det siger sig selv, at den skuffelse over ikke at kunne få sin familie herop – og den modstand man generelt møder i systemet – vil have en negativ indflydelse på integrationsprocessen.«

Både Institut for Menneskerettigheder, Dansk Advokatråd og for Foreningen af Udlændingeretsadvokater vurderer, at ændringen i reglerne om familiesammenføring er i strid med internationale konventioner. Regeringen har sagt, at man er villig til at prøve det ved en domstol, men den udmelding imponerer ikke eksperterne:

»Der er overhængende risiko for at vi bliver dømt, og den risiko bør vi undgå. Desuden vil vi jo først kende svaret om mange år,« siger Gunnar Homann.

En sådan retssag vil formentlig tage op til syv år.

»Så det kan de børn, der sidder i Syrien nu, ikke bruge til noget,« siger han.

Fælles ansvar

Tilbage står spørgsmålet om, hvorfor debatten kom til at handle om hypotetiske smykker, frem for børn, der bliver skilt fra deres forældre i årevis. Jonas Christoffersen fra Institut for Menneskerettigheder har et bud:

»Det er sikkert nemmere at forstå og diskutere, at man står ved grænsen og skal kropsvisiteres og måske skal få frataget sine smykker. Det andet om udsættelsen af muligheden for familiesammenføring, som efter vores opfattelse strider mod flygtningenes menneskerettigheder, kan derimod godt være lidt sværere at forholde sig til, end om en vielsesring skal beslaglægges eller ej,« siger han og tilføjer at: »Det er dér, at de politiske partier har lagt deres fokus.« Hos Dansk Flygtningehjælp mener Anders Kamm, at der er grund til selvransagelse ikke bare blandt politikerne, men flere steder:

»Vi må kigge i bakspejlet og sige: Her tabte vi sansen for det væsentlige og for proportionerne. Det har medierne, politikerne og organisationerne et fælles ansvar for.«

Læs også: Udlændingestyrelsen fortier børns ret til familiesammenføring

Information ville gerne have spurgt Socialdemokraterne, hvorfor ændringerne i reglerne om smykkerne har været afgørende for partiets holdning til L87, men integrationsordfører Dan Jørgensen sad i møder hele aftenen og vendte ikke tilbage på Informations henvendelse.