I den polske by Katowice er klimatopmødet, COP24, gået ind i sin afsluttende fase.

Netop nu sidder politikere og embedsmænd fra knap 200 lande og forsøger at nå frem til en aftale for, hvordan i alverden vi skal realisere de mål, der blev fastsat med Parisaftalen i 2015.

Parisaftalens målsætning På klimatopmødet COP21 i Paris i 2015 blev verdens lande enige om en global klimaaftale. Klimaaftalen er juridisk bindende for landene, men det er landenes egne klimamål ikke. Målet er, at den globale middeltemperatur maksimalt må stige med to grader i år 2100 sammenlignet med år 1850, hvor industrialiseringen gik i gang - og gerne under 1,5 grader. Den er allerede steget med mere end én grad celsius.

Fire kilometer fra det kongrescenter, hvor de høje herrer og damer er samlet for at diskutere grøn omstilling, kører kedlerne for fulde drøn på Katowices kulkraftværk. Ligesom de gør i Polens mange øvrige kulfyrede kraftværker, som tilsammen dækker omkring 80 procent af landets elforbrug.

Det er mildest talt noget skidt for klimaet. Men det er også noget skidt for luftkvaliteten. Og ikke bare i Polen.

- Når det blæser fra syd, kan vi tydeligt se, hvordan luftkvaliteten i Danmark bliver dårligere. Særligt i den sydlige del af landet og på Sjælland bliver partikelforureningen høj, siger Zorana Jovanovic Andersen, der er professor MSO på Afdeling for Miljø og Sundhed på Institut for Folkesundhedsvidenskab på Københavns Universitet.

Hver år dør omkring 4.000 danskere for tidligt på grund af luftforurening, som kan forårsage bl.a. lunge- og hjertesygdom.

Forurening fra udlandet er skyld i 80 procent af dødsfald

Det er ikke kun i Polen, at det står grelt til med kulkraften. Da den tyske regering under kansler Angela Merkel i 2011 besluttede sig for lukke alle landets atomkraftværker frem mod 2022, betød det også, at vejen mod at udfase kul bliver ekstra lang for vores store nabo i syd.

Fine partikler og grænseværdier Årsgennemsnittet for fine partikler, de såkaldte PM2.5-partikler, må ifølge WHO's grænseværdier ikke overstige 25 mikrogram pr. kubikmeter (25 µg/m3), mens luftkvaliteten kategoriseres som usund, hvis koncentrationen af fine partikler overstiger 10 µg/m3

I Danmark er den gennemsnitlige koncentration af Pm2.5-partikler på 11 mikrogram pr. kubikmeter, mens den i Italien er 20 µg/m3 og i Sverige 6µg/m3

I dag står kul for omkring 40 procent af Tysklands elproduktion, og tal fra Nationalt Center for Miljø og Energi, DCE, på Aarhus Universitet, viser også, at Tyskland bidrog til den største del af luftforureningen med fine partikler i Danmark i 2011.

Læs også : Luftforurening rammer børn hårdere end voksne

21,9 procent kom fra Tyskland. 19,5 procent fra Danmark selv.

- Over halvdelen af partikelforureningen i Danmark kommer med vinden fra resten af Europa, siger Zorana Jovanovic Andersen.

Det betyder også, at forurening fra udlandet er skyld i mere end 80 procent af de ca. 4.000 årlige tilfælde hvor danskere, ifølge DCE, dør for tidligt på grund af luftforurening.

Små partikler trænger ind i kroppen

Partikelforurening kan blæse flere tusinde kilometer væk fra kilden, men når vinden står i syd- og sydøst, er det især i den sydlige del af Danmark og på Sjælland - og ofte specielt på Lolland-Falster - at luftforureningen bliver høj.

Den forurenede luft indeholder forskellige gasser, stoffer og partikler, der kan være skadelige i store mængder: Kvælstofoxider kaldet NOx, der især kommer fra kraftværker og dieselbiler. Ozon, som forekommer naturligt, men i større mængder stammer fra industri og trafik. Svovldioxid fra kraftværker og så videre.

Men det, forskerne er mest bekymrede for, er de såkaldt fine- og ultrafine partikler. De kommer fra biler, brændeovne, kvælstof i landbruget og altså i høj grad fra kraftværkerne i syd (plus de tre kulkraftværker, der endnu er i brug i Danmark).

- De små partikler kan trænge helt ind i kroppen og gøre skade på lunger, hjerte og hjerne, siger Zorana Jovanovic Andersen.

Ingen nedre grænse

Hun understreger, at der endnu mangler forskning på området. Blandt andet i forhold til at kunne skelne imellem hvilke helbredseffekter, der skyldes partikler, hvilke der skyldes udledningsgasser og hvilke, der skyldes en kombination.

- Men det er veletableret, at luftforurening blandt andet øger risikoen for lungesygdomme (astma og kol, red.), hjertesygdomme, diabetes og kan gøre skade på hjernen, siger Zorana Jovanovic Andersen.

Hun håber derfor på, at der fra politisk hold kommer fokus på at få nedbragt luftforureningen:

- Der er ikke en nedre grænse for, hvornår luftforurening er okay. Alt hvad vi kan nedbringe, bidrager til øget folkesundhed, siger hun.

Luftforurening og dig • Luftforureningen i Danmark er generelt værst i de større byer, hvor både lokale udledninger fra bl.a. biler og forurening fra afbrænding af fossile brændsler bidrager til dårlig luftkvalitet.

• Men det betyder ikke, at du skal sætte dit liv på pause, hvis du bor i byen. Den personlige risiko er ikke så stor, hvis du er sund og rask. Men har man dårlige lunger eller små børn med astma, er det en god idé at tænke over, om man færdes ofte i meget trafikerede områder.

• Drop ikke løbeturen. De gavnlige effekter ved motion overstiger negative ved at færdes i et område med luftforurening. Du undgår heller ikke luftforurening ved at være indendøre, hvor der er forurening fra bl.a. madlavning, stearinlys og brændeovne.

• Men har du mulighed for det, så tag cyklen. Du er tættere på de andre bilers udstødning, når du sidder i en bil. Vælg evt. en mindre trafikeret rute.