For nylig blev der afsagt dom i en principiel sag mellem teleselskaberne og filmbranchens advokater. Dommen bliver nu hyldet af et advokatfirma.

En principiel dom afsagt for nylig ved retten på Frederiksberg stadfæstede, at teleselskaberne fortsat skal udlevere private oplysninger på deres kunder, når filmbranchens advokater banker på døren.

Dommen bliver nu hyldet af en af advokaterne, som står bag de såkaldte "trusselsbreve", der bliver sendt ud til internetbrugere under mistanke for at have piratdownloadet film og serier.

»Man kan ikke længere være tvivl om, hvad der er op og ned i juraen i denne sag,« siger Jeppe Brogaard Clausen, advokat og partner hos advokatselskabet Njord Law Firm, der er en af to virksomheder, der udsender de kontroversielle breve på baggrund af teleselskabernes kundeoplysninger.

Sådan finder advokaterne frem til film-piraten Filmbranchens advokater bruger et IT-firma til at overvåge forskellige filmtitler på internettet.

Hver gang en internetbruger downloader en overvåget film ulovligt, bliver vedkommendes IP-adresse registreret i en database, som bliver givet videre til advokaterne.

Advokaterne beder derefter teleselskaberne, med rettens velsignelse, om at udlevere navn og adresse på en given IP-adresse.

Derefter udsender advokaterne brevene, hvor de truer med retssag, hvis man ikke indgår et forlig på 2.200 kr.

Advokaten hentyder til, at særligt Telenor flere gange har modsat sig at udlevere kundeoplysninger og afprøvet sagen ved de danske domstole. Teleselskabet har dog aldrig fået medhold.

Grunden til, at flere teleselskaber har ønsket at afprøve sagen ved domstolene, skyldtes særligt, at de følte, at deres kundeoplysninger blev brugt som et led i en givtig forretningmodel for filmbranchen og dens advokater, frem for reelt at afhjælpe ulovlige downloads.

Men det er ikke tilfældet, lover Jeppe Brogaard Clausen.

»Det koster mange penge for os at finde frem til den, der faktisk har dowloadet eller streamet ulovligt. Vi skal jo betale teleselskaberne for at finde oplysningerne til os, og inden da skal vi i retten for at få tilladelse til få oplysningerne. Det koster også både tid og penge. Desuden er det bekosteligt at sende brevene ud,« siger han

Advokaten kan desuden fortælle, at alt overskud fra brevene går til filmbranchen, som »jo gerne vil have betaling for deres arbejde, ligesom teleselskaberne må man formode«.

Da det endnu en gang blev slået fast ved domstolene, at kundeoplysningerne skulle udleveres, meldte Telenor øjeblikkeligt ud, at virksomheden ville anke dommen, da den fortsat ønskede at kæmpe sine kunders sag.

Jeppe Brogaard Clausen mener, at selskabet i stedet burde forsvare de kunder, som ikke bryder loven.

»Teleselskaberne burde signalere, at de beskytter de kunder, som rent faktisk overholder loven og vil betale for de film og serier, de ser. Vi sender jo ikke breve til alle deres kunder, kun dem vi mistænker,« siger advokaten, der samtidig opfordrer telebranchen til selv at bekæmpe problemet.

»I teorien gør vi bare deres arbejde for dem,« lyder det fra Jeppe Brogaard Clausen.

Ifølge advokaten har brevkampagnen reduceret danskernes brug af ulovlig download og streaming et sted mellem 15 og 20 pct.