I de seneste tre år har otte ud af ti af landets kommuner behandlet sager om ekstremistiske og radikaliserede borgere.

Det viser en kortlægning, som Nationalt Center for Forebyggelse af Ekstremisme (NCFE) og Rambøll har lavet, som bliver offentliggjort på en konference senere i dag.

- Ekstremisme er ikke kun et storbyfænomen, det ses også i mindre kommuner, siger Stine Strohbach, souschef ved Nationalt Center for Forebyggelse af Ekstremisme.

Læs også : Frygt for at danske støttekroner er endt hos ekstremistiske grupper i Syrien

Ud af landets 98 kommuner har 89 kommuner deltaget i undersøgelsen. Ud af de mange sager, der er blevet behandlet i landets kommuner over de seneste tre år, handler sagerne primært om islamisk ekstremisme.

87 procent af kommunerne har nemlig haft sager, hvor bekymringen var ekstrem islamisme, 23 procent af kommunerne har haft bekymring om højreekstremisme, og en procent af kommunerne har haft bekymring om venstreekstremisme.

Det her er ikke kun et storbyfænomen. Stine Strohbach, souschef, NCFE

Hver tredje kommune mangler plan for ekstremister

Nationalt Center for Forebyggelse af Ekstremisme har som erklæret mål at bidrage med, at samtlige kommuner i landet har den bedste handlingsplan for, hvad de gør, når de har mistanke om radikaliserede borgere.

Men hver tredje kommune mangler ifølge undersøgelsen den plan. Det skal de have, mener Stine Strohbach:

- De her sager kan udvikle sig meget hurtigt, så jo tidligere man kan sætte ind med forebyggelse, jo mere kan man også minimere risikoen for et terrorangreb eller andre ekstremistiske handlinger, siger hun.

I de seneste ti år har kommunerne haft et samarbejde med politiet om forebyggelse af ekstremisme.

Læs også : Kommuner søger hjælp i ny pulje til at forebygge ekstremisme

Så selv om nogle kommuner mangler en handlingsplan for forebyggelse af ekstremisme, har de både specialiserede ansatte, der ved noget om det, ligesom det har politiets opmærksomhed.

Nye værktøjer til kommunerne

At to tredjedele af landets kommuner har en strategi vidner om, at der som følge af de mange Syrien-krigere i de seneste år er kommet et øget fokus på især radikaliserede unge i kommunerne, siger Stine Strohbach.

De her sager kan udvikle sig meget hurtigt. Stine Strohbach, souschef, NCFE

- Men vi skal selvfølgelig have de sidste kommuner med. Det er vigtigt, at kommunen har klare sagsgange på, hvis man får en akut sag.

Netop derfor fremlægger centret i dag sammen med Deloitte en skabelon for en handlingsplan for kommunerne, ligesom der præsenteres nye værktøjer, så myndighederne på tværs af stat og kommuner kan blive bedre til at nå hinanden, når det er nødvendigt. Den sidste del er udarbejdet sammen med Rigspolitiet og Politiets Efterretningstjeneste.

Både undersøgelsen og anbefalingerne præsenteres på Nationalt Center for Forebyggelse af Ekstremismes årsmøde i dag.

Læs også : 23.000 ekstremistiske jihadister bor i Storbritannien

Støjberg: Alle kommuner skal have strategi for ekstremister

Udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) glæder sig over, at to tredjedele af alle landets kommuner har en handleplan for, hvad de gør hvis en borger mistænkes for at være radikaliseret.

Men den tredjedel, der endnu ikke har en, skal få det sat i søen, udtaler ministeren i et skriftligt svar til DR Nyheder:

- Det betyder ikke, at alle medarbejdere i en kommune skal være eksperter radikalisering, men alle skal vide, hvor de kan gå hen, hvis de har en bekymring. Et solidt set-up kan være fuldstændig afgørende for at forhindre, at sagerne udvikler sig i en uheldig retning.

Hvad kan konsekvenserne blive, hvis der i kommunerne ikke er 100 procent klarhed over, hvad de skal gøre, hvis de støder på en borger, der kan være radikaliseret?