Med lidt held får vi i år den bedste vækst i 10 år, siger overvismand Michael Svarer. Og det fjerner behovet for akutte politiske reformer.

Det tegner godt for dansk økonomi her ved indgangen til 2017. Faktisk så godt, at vi med lidt held får den bedste vækst herhjemme i mere end 10 år. Og det vil rigtig mange af os opleve i form af højere løn og større forbrug. Også de kommende år er der udsigt til masser af nye job.

Sådan lyder den optimistiske melding fra en af landets topøkonomer, overvismand Michael Svarer. Til daglig er han økonomiprofessor ved Aarhus Universitet. Og ved siden af det førstemand i kollegiet af vismænd.

- Vi tror på en positiv udvikling også i år. Privatforbruget vil vokse. Eksporten vil gå frem. Og investeringerne vil også trække op. Sammenlagt vil det presse arbejdsmarkedet endnu mere, og det kan både give mere i løn og flere problemer med at få arbejdskraft til alle job, siger Michael Svarer.

Overvismanden tror på en vækst på 2 procent. Holder det stik, er det den højeste vækst siden 2006 og siden tiden før finanskrisen satte ind.

- Størst forskel vil det gøre for dem, der kommer i arbejde. Men ganske mange vil også opleve den lønfremgang, vi ser for os, siger han.

I mere end tre et halvt år er der skabt tusinder af nye job i dansk økonomi hver eneste måned. Og det kan sagtens fortsætte:

- Over en tiårsperiode vil vi frem til år 2025 få skabt mere end 200.000 nye job i Danmark. Langt størsteparten af de her mennesker, omkring 150.000, er resultatet af de reformer, der er gennemført de sidste 10 år: Tilbagetrækningsreformen, efterlønnen, dagpengereform og kontanthjælpsreform. Så nu skal det vise sig, om det virkeligt giver, hvad vi regner med, siger Michael Svarer.

Ikke brug for reformer

Og politisk er der på Christiansborg ikke enighed om, hvorvidt reformtempoet skal fortsætte eller ej. Regeringen spillede sidste år, inden den blev til en trepartiregering, ud med 2025-planen. Også Lars Løkke Rasmussens nye regering har lagt op til flere reformer.

Der er ingen brændende platform, som kræver, at politikerne tager fat lige nu. Michael Svarer, overvismand

Løkke selv sagde i sin nytårstale: Vi skal lave kloge justeringer i rette tid. Så vi undgår store omvæltninger med kort varsel. Det ansvar skal vi løfte. I solidaritet med de mennesker, der risikerer at blive hægtet af, hvis ikke vi gør noget.

Regeringen har bl.a. en SU-reform og en højere pensionsalder på sit program.

Men er det nødvendigt med reformer, når det går godt med økonomien?

- For første gang i mange år er de offentlige finanser holdbare, når vi kigger fremad. Så der er ikke brug for reformer af hensyn til de offentlige finanser. Der er ingen brændende platform, som kræver, at politikerne tager fat lige nu, siger Michael Svarer.

- Men der kan sagtens være argumenter for reformer. Det kan være smart at gøre det, og det giver mere frihed i fremtiden. Og så kan det give potentiale for højere velstand, tilføjer han.

Kan være fornuftigt at se på pensionsalder

Især regeringens plan om at forhøje pensionsalderen inden år 2030 er stødt på modstand hos Folketingets to største partier, Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti. Regeringen har endnu ikke løftet sløret for, om den holder fast i 2025-planens forslag om en forhøjelse af pensionsalderen med et halvt år.

For Michael Svarer er der dog en pointe i at se på netop pensionsalderen:

- Selv om det ikke er nødvendigt af hensyn til de offentlige finanser, så er der et meget reelt argument i, at vi i dag lever meget længere. Det giver en forskelsbehandling mellem forskellige generationer, hvor nogle årgange får flere år på pension end fremtidens pensionister. Så en forhøjelse af pensionsalderen kan altså være en pensionsmæssig ligestilling mellem generationerne, siger han.