Den opsigtsvækkende undersøgelse om kræftrisikoen fra nitrat i drikkevand, foretaget af Aarhus Universitet og GEUS, berettiger hverken en skærpet grænseværdi eller en fornyet kontrolpligt for private vandforsyninger.

Det skriver miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) i et svar til den socialdemokratiske miljøordfører, Christian Rabjerg Madsen.

»Jeg mener (…), at den nuværende grænseværdi fortsat skal følge EU’s vandkvalitetskrav,« skriver ministeren i et svar.

»Jeg har tillid til, at beboere med egen vandforsyning selv vil tage initiativ til at få foretaget en kontrol af deres drikkevand,« svarer han i et andet.

Den videnskabelige undersøgelse, offentliggjort i februar, er den hidtil største internationale granskning af sammenhængen mellem risikoen for kræft og nitrat i drikkevandet, som stammer fra landbrugets gødskning af markerne. Undersøgelsen er udarbejdet af et forskerhold med bl.a. Jörg Schullehner og Torben Sigsgaard, begge Aarhus Universitet, samt Birgitte Hansen fra GEUS.

Baseret på data om 2,7 millioner danskere gennem 34 år viser forskerne, at nitratkoncentrationer langt under den gældende grænseværdi på 50 milligram pr. liter indebærer en øget risiko for tarmkræft. Helt ned til koncentrationer på fire mg pr. liter er risikoen forøget, fremgår det af studiet, som er offentliggjort i International Journal of Cancer.

»Konklusionerne i vores undersøgelser er på linje med resultaterne i flere internationale studier, der indikerer, at grænseværdien burde være lavere for at beskytte mod kroniske helbredseffekter og ikke kun akutte effekter,« sagde professor i miljømedicin Torben Sigsgaard ved offentliggørelsen.

Også vandsektorens interesseorganisation DANVA og Danmarks Naturfredningsforening har appelleret til miljø- og fødevareministeren om at revurdere grænseværdien, der oprindelig er defineret af Verdenssundhedsorganisationen WHO ud fra risikoen for akutte effekter på spædbørn og ikke med basis i risikoen for kræft.

Ingen grund til ændret grænse

I sit svar citerer Esben Lunde Larsen Sundhedsstyrelsen og Styrelsen for Patientsikkerhed, der med henvisning til WHO skriver, at »selv om adskillige epidemiologiske studier har undersøgt sammenhængen mellem udsættelse for nitrat eller nitrit i drikkevand og forekomst af cancer, støtter den samlede viden ikke en sammenhæng«.

Svaret henviser desuden til det europæiske agentur for fødevaresikkerhed, EFSA, der har konkluderet, at »studier af nitrat i drikkevand og kolorektalkræft er få og viser modstridende resultater og derfor ikke understøtter en positiv sammenhæng«.

Om den store danske undersøgelse anfører styrelserne:

»Undersøgelsens resultater alene giver ikke grundlag for, at sundhedsmyndighederne finder anledning til at ændre vores anbefalinger i forhold til fortsat at følge EU’s vandkvalitetskrav.«

På den baggrund konkluderer ministeren, at der ikke er grund til at ændre på den gældende grænseværdi for nitrat i drikkevand.

Specialkonsulent i DANVA, Claus Vangsgaard, finder det uacceptabelt, at Esben Lunde Larsen ikke tager den store danske undersøgelse mere alvorligt.

»Ministeren henviser i sit svar til EFSA’s konklusion, men EFSA’s gennemgang af området er jo foretaget før den store danske undersøgelse og inddrager derfor ikke dens resultater,« siger Claus Vangsgaard.

Han påpeger, at man tidligere af forsigtighedsgrunde også har opereret med en vejledende grænseværdi på 25 mg nitrat pr. liter – dvs. halvdelen af dagens maksimumgrænse på 50 mg.

»Resultaterne af den nye undersøgelse viser nu, at der er al mulig grund til at tage forsigtighedshensyn,« mener DANVA’s specialkonsulent.

Torben Sigsgaard, en af forskerne bag den danske undersøgelse, siger, at den nye viden giver ekspertkomiteer i f.eks. WHO-regi mulighed for at vurdere, om grænseværdien skal justeres.

»Hvis de herefter laver nye anbefalinger, er det sandsynligt, at EU og dermed også Danmark følger sådanne nye retningslinjer. Men det vil i sidste ende altid være en politisk beslutning, hvordan og hvornår ny viden implementeres i lovgivningen,« påpeger Torben Sigsgaard.

Stoler på frivillig kontrol

Det er især blandt de små private vandforsyninger, der betjener en enkelt eller få husstande, at der er fundet høje nitratkoncentrationer. En kortlægning foretaget af Information og kommunen.dk på basis af GEUS’ database Jupiter viste i februar en overskridelse af grænseværdien på 50 mg nitrat pr. liter i omkring 3.000 private vandforsyninger.

Indtil for et halvt år siden havde landets omkring 40.000 små private vandforsyninger pligt til at lade drikkevandet kontrollere for bl.a. nitrat, men den kontrolpligt ophævede Esben Lunde Larsen med en bekendtgørelse udstedt i oktober 2017.

Bekendtgørelsen betyder »en langt ringere sikkerhed hos den enkelte forbruger for, at drikkevandet er rent, hver gang man åbner for vandhanen«, skrev tre fagfolk efterfølgende i et fælles debatindlæg. Det var tidligere planchef hos HOFOR Jens Andersen, tidligere planchef samme sted Søren Lind samt professor emeritus ved DTU Miljø Erik Arvin.

Kort efter kom undersøgelsen fra Aarhus Universitet og GEUS, og det fik en række organisationer til at kræve kontrolpligten genindført. For nylig spurgte Christian Rabjerg Madsen så ministeren, om ikke undersøgelsen bør give anledning til at genindføre kontrolpligten.

»Nej, det gør den ikke,« skriver ministeren i sit aktuelle svar.

»Jeg har tillid til, at beboere med egen vandforsyning selv vil tage initiativ til at få foretaget kontrol af deres drikkevand. Det er i dag frivilligt at kontrollere vandet, når det er til eget brug, modsat tidligere, hvor det var en pligt.«