Når en kvinde med tørklæde bliver råbt og truet på gaden, eller en ung homoseksuel mand overfaldes og bankes på grund af religion eller seksualitet, så er der tale om en hadforbrydelse.

Hadforbrydelser påvirker ofrene og den gruppe, de tilhører. Og det kan have store konsekvenser for, hvordan de lever deres liv.

Hadforbrydelser er det mest alvorlige udtryk, vi har for diskrimination i Danmark Lisbeth Garly Andersen chef konsulent ved Institut for Menneskerettigheder

Nogle begynder at skjule deres religiøse symboler og tænker mere over deres udseende og generelle fremtoning. Andre ændrer deres hverdagsstruktur og undgår visse områder. Forbrydelserne fylder generelt meget psykisk og gør folk utrygge, siger Lisbeth Garly Andersen chef konsulent på Institut for menneskerettigheder

I 2017 blev der anmeldt 446 sager, der blev kategoriseret som hadforbrydelser. I 2016 var det tal 274, og i 2015 var det 198 sager.

Det øgede antal sager i 2017 skyldes primært, at politiet har ændret deres praksis for, hvordan de finder frem til hadforbrydelser i deres systemer.

Det viser en ny rapport fra Rigspolitiet.

Hvad er en hadforbrydelse En hadforbrydelse er et strafbart forhold, der er motiveret af had til personer, som gerningsmanden eller gruppen af gerningsmænd oplever som anderledes på grund af disse personers etnicitet, religion, tro eller seksuelle orientering. Det, der adskiller en hadforbrydelse fra andre forbrydelser, er således, at forbrydelsen er motiveret af had frem for alene at være motiveret af gerningsmandens forsæt til at stjæle, udøve vold eller anden form for kriminalitet. Kilde: Rigspolitiet

Og det er vigtigt, at vi får placeret sagerne i de rigtige kasser, mener Lisbeth Garly Andersen.

- Hadforbrydelser er det mest alvorlige udtryk, vi har for diskrimination i Danmark, siger hun.

Hun forklarer, at en hadforbrydele har to elementer. Der er naturligvis forbrydelsen i sig selv, og så er der det diskriminerende element i form af en negativ udvælgelse af personen.

- Det er alvorligt, fordi det ikke skal være mere usikkert at gå på gaden, hvis man tilhører en minoretetsgruppe, end hvis man tilhører majoriteten, siger Lisbeth Garly Andersen.

Lisbeth Garly Andersen siger, at det signal, et overfald sender, kan have vidtrækkende konsekvenser for den pågældende gruppe. Hvis en homoseksuel udsættes for et overfald på et offentligt sted, så sender det et signal til homoseksuelle om, at man ikke kan bevæge sig frit og sikkert.

Læs også : Slovak anker dom for vold mod Papes forlovede

Konsekvenser af hadforbrydelser

Et kvalitativtstudie fra Institut for Menneskerettigheder sætter fokus på de personlige konsekvenser en hadforbrydelse kan medføre.

Barbars beretning Barbara bærer synlig Davidsstjerne omkring sin hals. En gruppe mænd ser stjernen, og omringer Barbara og hendes barnevogn. Mændene spytter ned i barnevognen, hvor hendes otte måneder gamle datter ligger. Barbara og hendes familie overvejer stærkt, om Danmark er det rigtige hjem for dem, når man ikke kan, få lov til at være den man er.

Her fortæller flere af ofrene, at det at være udsat for en hadforbrydelse sætter tanker i gang om tilhørsforhold og identitet.

Nogle af ofrene stiller for førstegang spørgsmålstegn ved deres danskhed, om de nogensinde bliver fuldt accepterede i Danmark.

Mændene spytter ned i barnevognen, hvor hendes otte måneder gamle datter ligger.

Der er nogle, der overvejer om de overhoved ønsker at blive boende i Danmark.

142 sager omhandlede i 2017 en religiøst motiveret hadforbrydelse. I den kategori er det primært muslimer, der oplever hadforbrydelser, men også jøder og andre religiøse er repræsenteret i statistikkerne.

Læs også : Ung homoseksuel trampet i hovedet ved Copenhagen Pride

Ibrahims beretning Ibrahim en ung dreng er på vej hjem fra gadefesten Distortion, da han bliver overfaldet. To mænd vælter ham af hans cykel og kalder ham neger. Efter overfaldet er Ibrahim bange for at gå ud. Da han taler med politiet om overfaldet noterer de ikke, at overfaldsmændende gentagende gange råbte neger af Ibrahim.

Politiet skal have hadmotivet i baghoved

Vold er den form for kriminalitetstype, der er mest udbredt inden for hadforbrydelser, der ender som straffesager. I hver fjerde hadforbrydelse, der endte i en straffesag i 2017, var det vold, der var begået mod ofret.

Ægteparret taler højlydt om at Sheila ikke engang kan tale dansk, men kun abesprog.

Ifølge Lisbeth Garly Andersen er det afgørende, at politiet har kompetencerne til at genkende en hadforbrydelse.

Hun forklarer, at en høj andel af dem, der bliver udsat for en hadforbrydelse, anmelder hændelsen til politiet. Men der er stadig mange hadforbrydelser, der ikke ender i den rigtige kasse, og ikke efterforskes som hadforbrydelser.

Sheilas beretning Somaliske Sheila kører i tog, i toget ringer hendes moster, og de taler sammen på somali. Overfor hende sidder et ældre ægtepar, de kommenterer på den ungepiges samtale. Ægteparret taler højlydt om at Sheila ikke engang kan tale dansk, men kun abesprog. Sheila er født og opvokset i Danmark, men hun forklarer, at hun aldrig kommer til at føle sig helt dansk, på grund af den negative opmærksomhed omkring hendes etnicitet. Sheila fortæller, at ingen af de andre passagerer reagerer på det ældre ægtepars opførsel.

- Det er vigtigt, at politiet ser på, hvad motiv der ligger bag forbrydelsen og ikke kun fokuserer på forbrydelsen alene. Der skal være fokus på et muligt hadmotiv i efterforskningen, siger Lisbeth Garly Andersen.

Læs også : Flere anmelder hadforbrydelser

Offentligt sted

I 2017 blev 174 ud af de 446 hadforbrydelser begået på offentligt tilgængelige steder. Offentlige steder er dermed det sted, hvor flest hadforbrydelser sker.