Selv om prisen for at køre over Storebælt med en lastbil bliver sat ned med 25 procent over de næste fem år, vil det ikke få en eneste af de virksomheder, der i dag sender deres gods over bæltet på skinner, til at vælge asfalt i stedet.

Sådan lyder vurderingen fra Transport-, Bygnings- og Boligministeriet.

»Der er i beregningerne af de trafikale effekter af lavere Storebæltstakster ikke indregnet flere lastbiler på Storebælt i forhold til en eventuel overflytning af gods fra bane til vej. 85 pct. af godstogstrafikken på Storebælt er transitgodstog mellem Sverige og kontinentet eller godstog mellem Østdanmark og kontinentet. For disse godstog ændrer konkurrencesituationen med lavere Storebæltstakster i forhold til lastbiltransport sig ikke, da de konkurrerende lastbiler her anvender færgerne mellem Lolland-Falster og Tyskland eller færgerne mellem Sydsverige og Tyskland. De vil dermed ikke få en økonomisk gevinst af lavere Storebæltstakster,« skriver ministeriet i et svar til Ingeniøren.

25 procent gør ingen forskel

For de resterende 15 procent af godstogstrafikken betyder en takstnedsættelse på 25 procent for lastbiler så lidt, at det ikke vil få betydning for deres transportvalg, mener ministeriet.

»Det skyldes, at prisen for at passere Storebælt pr. enhed er beregnet til omkring 185 kr. på banen, mens den inklusive rabatter er beregnet til 800 kr. med lastbil. Storebæltsforbindelsen giver dermed banegodstransport en væsentlig konkurrencefordel over for lastbiltransport.«

Branche og forsker uenige

Vurderingerne fra ministeriet afviger en del fra de vurderinger, som operatøren DB Cargo og lektor Jacob Kronbak fra DTU Management Engineering er kommet med.

DB Cargo vurderer, at 10 procent af banegodset vil blive flyttet til vejene, mens Jacob Kronbaks skøn ligger på mellem 5 og 20 procent.

»Meget af det, der i dag bliver transporteret gennem Danmark på jernbanen, er stål, papir og maskiner fra Sverige, der skal længere ned i Europa. Den type transporter kan en godskunde ikke sælge dyrere, bare fordi det er transporteret på en miljøvenlig måde, så den slags transporter er enormt prisfølsomme,« har viceprecident for corporate affairs i DB Cargo Jan Wildau tidligere sagt til Ingeniøren.

Operatør: Forfejlet at afvise effekt

Han har ikke meget tiltro til ministeriets beregninger:

»At påstå, at det ikke vil påvirke så prisfølsomt et marked som godstransport, er helt forfejlet. Hvis der ikke kørte lastbiler fra Sverige over Sjælland og Fyn og ned gennem Europa, kunne man påstå, at takstnedsættelsen ikke ville påvirke banegodstrafikken i samme korridor. Men det er bare ikke tilfældet.«

Præcist hvor stor effekten af takstnedsættelsen vil være, er imidlertid svært at fastslå.

»Der findes ikke nyere undersøgelser af, hvor meget der bliver transporteret fra Sverige mod Europa, og ad hvilke ruter denne transport foregår. Men vores tal viser, at op til ti procent af banegodsmængden i korridoren over Storebælt kan flytte fra bane til vej, når takstændringen er fuldt indfaset.«

DB Cargo har fået Copenhagen Economics til at regne på effekten af forskellige politiske beslutninger på baneområdet. Det er deres beregninger, som Jan Wildau bygger sin vurdering af godsoverflytningen på. Men økonomerne har altså ikke set på, hvilke ruter de ekstra lastbiler vil vælge.

»Vi har ikke nogen opdaterede studier af, hvilke dele af motorvejsnettet ude i landet der rammes hårdest – men i alle tilfælde er det tvivlsomt, at de mere med 100.000 daglige bilister på Køgebugtmotorvejen har ønske om flere lastbiler,« siger Jan Wildau.

Taksterne for alle andre transportformer end godstog vil ifølge regeringens og DF's aftale blive sænket med 15 procent pr. 1. januar 2018, og 1. januar 2023 vil taksterne være 25 procent lavere i faste priser.