Finansboble, rent kasino og useriøst.

Økonomerne har mange ord for den virtuelle møntfod Bitcoins, men fornuftig investering og gangbar valuta er ikke blandt dem.

Læs også : Nu koster en bitcoin 1000 dollars

Efter et år med store op- og nedture har kursen på de digitale mønter været på himmelfart det seneste døgn, hvor de for første gang overskred den magiske grænse på 1.000 dollars for en enkelt mønt.

Men det får ikke økonomerne til at tage valutaen mere alvorligt.

Det skal være stabilt

Meningen med Bitcoins er, at de skal bruges som betalingsmiddel på linje med danske kroner og engelske pund.

Men med så store udsving i kurserne bliver Bitcoins aldrig andet end et yders spekulativt investeringsobjekt, mener professor Bo Sandemann Rasmussen fra Institut for Økonomi på Aarhus Universitet.

- Det skal være stabilt for at være et betalingsmiddel. Lige nu tiltrækker den kun folk, som vil spekulere, siger han til DR Nyheder.

Ingen centralbank

Grundtanken er, at møntfoden i forhold til alle andre valutaer ikke har nogen centralbank, men i stedet styres af brugerne selv, men der fungerer ikke i længden, mener Bo Sandemann Rasmussen.

- Betalingsmidler, der styres af anarki, ender med at gå ned. Det kan jeg garantere.

- Det vigtigste ved betalingsmidler er, at der er troværdighed omkring systemet ellers vil det ikke få udbredelse. Det er da fint, hvis nogen på nettet kan have det sjovt med det, men det får aldrig udbredelse hos almindelige brugere.

Svært at tage seriøst

I Saxobank har cheføkonom Steen Jakobsen også svært ved at tage Bitcoins seriøst.

- Som en intellektuel øvelse synes jeg, at det er spændende, og jeg forstår hvorfor valuta, der ikke er en fysisk vare, er populære. Men personligt køber jeg ting i den virkelige verden, ikke ting, der lever i den virtuelle.

Læs også : Nordmand blev stenrig af glemte Bitcoins

Han sammenligner Bitcoins' imponerende fremgang med 1600-tallets tulipanboble i Holland, hvor tulipanløg endte med at koste en årsløn på grund af massehysteri

- Hvis noget kan stige 5.000 pct. uden at have en reel værdi, som der ikke kan gøres rede for, er det meget mærkværdigt, siger han.

Minder om inflation

Jyske Banks seniorstrateg, Ib Fredslund, tror heller ikke på, at Bitcoins kommer til at slå igennem som normal valuta, fordi hverken forbrugere eller sælgere kan følge med, når kursen stiger og falder så hurtigt.

- På nettet kan man godt lide at være anarkistiske. Men hvis butikkerne accepterer Bitcoins, skal de justere deres priser hele tiden, siger Ib Fredslund.

- Vi så det i de latinamerikanske lande i 80'erne, hvor der var en vild inflation. Der begyndte indbyggerne at bruge amerikanske dollars, fordi der er nødt til at være stabilitet, hvis man skal have en fælles valuta.

Læs også : Norge vil beskatte Bitcoins

Som investeringsobjekt har han heller ikke meget fidus til Bitcoins.

- Så skal man næsten hellere spille lotto. Sidst Bitcoins steg var der pludselig et par dage, hvor folk mistede tilliden til dem, og så faldt de. Det er jo rent kasino.

Ingen sikkerhed

Alle eksperterne er enige om, at de virtuelle penges største problem er, at der ikke er nogen centralbank eller regering bag dem, og dermed ikke nogen til at føre tilsyn med valutaen og for eksempel bestemme, hvor mange mønter, der laves.

- De har selv meldt ud, at der er en fastsat mængde Bitcoins til rådighed, men hvem har fastsat det? Og kan man tro på, at de ikke bare laver flere Bitcoins i morgen?, siger Ib Fredslund fra Jyske Bank.

Læs også : Politiet beslaglægger millioner i narko-Bitcoins

Denne bekymring deles også af Henrik Drusebjerg, seniorstrateg i Nordea, som tilføjer:

- Hvilken lovgivning vil man tage fat i, hvis de nu gør noget, de ikke må?

- Bitcoins er fuldstændig uden for regulering af nogen som helst art eller form, og det betyder, at vi under ingen omstændigheder kan anbefale nogen at betale med dem eller investere i dem.

Måske har de en fremtid

Han er dog, som den eneste, ikke afvisende for, at digitale mønter kan blive mere udbredt i fremtiden.