Borgerforslag skal gøre det nemmere for ikke-politikere at få rejst en sag i Folketinget.

I dag forventes det, at et lovforslag om borgerforslag vedtages i Folketinget.

Lovforslaget går ud på, at hvis borgere kan samle 50.000 underskrifter omkring en given sag, så skal forslaget behandles i Folketinget.

Lovændringen om borgerforslag blev fremsat i Folketinget i november 2017. Et flertal af partierne bakker op om det, og det er allerede noget, som fungerer i for eksempel Finland, hvor et borgerforslag i 2015 blev til lov.

Giver mulighed for at være dagsordensættende

Også hos miljøorganisationen Greenpeace synes man grundlæggende, at borgerforslag er et godt initiativ. Her mener man, at det giver en mulighed for at få sager på dagsordenen, som ellers ikke vil være der, forklarer Mads Flarup Christensen, som er generalsekretær i Greenpeace Norden.

- Det er klart, at det jo ikke er en gennemgribende ændring af det demokratiske system. Der skal stadig 90 mandater til at sikre en forandring. Det er primært tiltænkt til at få en diskussion i gang. Det, synes vi, er en - demokratisk set - god ting.

Han mener, at borgerforslag kan tvinge politikere til at melde ud, hvad de mener om et konkret forslag. Et af de problemer, der ifølge ham har været, er, at nogen har lurepasset, og at det ikke altid har været klart, hvem der egentlig mener hvad.

- Et konkret eksempel er den grønne omstilling i transportsektoren, som, vi i Greenpeace synes, er ekstremt vigtigt. Landene omkring os diskuterer på livet løs om, hvornår man skal udfase benzinbiler og dieselbiler. I Danmark er det stort set en ikke-eksisterende debat. Det kunne være et område, hvor vi kunne forestille os at bruge det her nye tiltag.

Nemt for store organisationer

Greenpeace er vant til at samle underskrifter, og Mads Flarup Christensen indrømmer da også, at det uomtvisteligt altid vil være nemmere for de store organisationer at indsamle underskrifter, end det vil være for enkeltindivider. Men han mener stadig, det kan lade sig gøre for enkeltpersoner at få rejst en sag.

- Man skal ikke undervurdere, hvor vanskeligt det er at samle 50.000 underskrifter. Det er ikke nemt, og det er en ganske høj barriere. Men der er eksempler på enkeltindivider, der har samlet op mod 100.000 underskrifter - for eksempel mod salget af Dong. Det blev gjort ganske hurtigt på et tidspunkt, hvor det var noget, som rigtig mange mennesker syntes var en dårlig idé, men hvor den politiske debat var næsten ikke-eksisterende. Det er jo det, der er styrken i det her initiativ.

Alternativet: Det skal ses som et supplement

Hos Alternativet mener man, at det drejer sig om at skabe det mest inddragende demokrati. Det siger Rasmus Nordqvist, som er medlem af folketinget for Alternativet.

- Det her er jo ikke en erstatning for det, vi har. Det er endnu et supplement til nogle af de måder, hvor man kan spille en aktiv del i vores folkestyre. Det skal til, fordi vi ved, at der er udfordringer i forhold til, at tilliden til os politikere jo virkelig er lav. Det skal vi hele tiden agere og handle på.

Hos Aletrnativet bakker man op om borgerforslag. Video: Sofie Sparre

Også hos De Konservative bakker man op om forslaget. Mette Abildgaard, som er politisk ordfører i partiet, håber, at borgerforslagene kan tvinge politikerne til at diskutere noget af det, som er svært.

- Jeg kunne for eksempel forestille mig, at vi på baggrund af de her borgerforslag kom til at tale om sådan noget som omskæring af drenge og aktiv dødshjælp. Det er etiske spørgsmål, som traditionelt har splittet partierne internt, og som der derfor heller ikke er blevet stillet beslutningsforslag om.