Dybt under den jyske hede ligger Bunker 7 gemt. Den er bygget til at klare sig gennem en atomkrig, men nu gør en Nato-reform det af med den

Godt gemt under hybenbuske og den midtjyske hedes barske natur ligger Natos Bunker 7.

Hvis ikke det var for skiltene på den smalle asfalterede vej, der beder uvedkommende om at holde sig væk, samt de utallige meter pigtråd, som ligger for foden af det høje hegn, ligner det mest af alt endnu en bakke i hedens kuperede landskab.

Med et plastikkort åbner major Carsten Helberg en knirkende gitterlåge og tager os med ned ad de 95 trappetrin mod bunkerens indre, der ligger godt og vel 40 meter under jorden.

- Den er bygget til at modstå atomangreb, fortæller majoren og giver den kolde betonvæg et klask.

Den 19. november 1985 fik Nato overdraget bunkeren, der på det tidspunkt var den mest sikre facilitet i hele Nato.

Er du på mobilen - se tv-klippet fra bunkeren her

Bygget som en ubåd i armeret beton, skulle bunkeren være krigshovedkvarter for Nato-kommandoen, der på dansk blev kaldt Enhedskommandoen. Herfra skulle Natos øverstbefalende styre slagets gang, hvis krigen mod Sovjet brød ud.

- Hvis der blev atomkrig, kunne bunkeren lukkes hermetisk, så der end ikke kom luft ind udefra. Sådan kunne man opholde sig i 30 dage, før man skulle begynde at tænke på at få forsyninger ind udefra, fortæller major Helberg.

En æra er forbi

Krigen kom dog aldrig, og forholdet mellem Nato og Warszawapagten blev varmere. Da Enhedskommandoen blev nedlagt i 2004, rykkede den ud af bunkeren, og til gengæld blev luftoperationscenteret CAOC Finderup, der var flyttet ind i bygningen i 1994, udvidet kraftigt.

Bunkeren var bygget til at modstå angreb fra sovjetiske atomvåben, men en reform af kommandostrukturen i Nato overlevede den ikke.

I dag lukkes bunkeren officielt med en parade til ære for generaler og andre inviterede.

- Den sidste opgave overleveres mandag morgen til den bunker i Uedem i Tyskland, der skal overtage størstedelen af opgaverne fra bunkeren her i Finderup, fortæller Carsten Helberg.

Forsegles med beton

Indvendigt ligner bunkeren mest af alt en offentlig institution med gråt linoleum på gulvene og vægge, der er malet i rød, grøn og gul.

Man skal dog blot kaste et blik på skraldespanden, der er forbeholdt fortroligt materiale, eller skiltene på væggene, der fortæller om sikkerhedsniveauer, for at blive mindet om, at det ikke er en hvilken som helst bygning, man befinder sig i.

I midten af bygningen ligger kontrolrummet, hvor luftoperationscenteret har hjemme.

Det er stedet, hvor al lufttrafik over Danmark, Norge, Storbritannien, Island og Østersøen overvåges.

- Det er her, det sker. Alt andet her i bunkeren eksisterer på grund CAOC Finderup, siger oberstløjtnant Kurt Nielsen, der er øverstbefalende i kontrolrummet, da BT er på besøg.

Som for alle de andre medarbejdere i bunkeren betyder lukningen, at Kurt Nielsen skal skifte job.

- Jeg skal til Flyvestation Karup, fortæller han, inden en telefon ringer, og hans blik igen rettes mod skærmen, hvor massevis af små prikker indikerer de mange fly, der befinder sig i det luftrum, CAOC Finderup overvåger.

Når de sidste medarbejdere har forladt Bunker 7, bliver den forseglet. Dørene svejses sammen og lukkes med beton, så uvedkommende ikke kan komme ind i bunkeren. Skulle det danske forsvar eller Nato få brug for bunkeren igen, er det en længere proces at få den åbnet.

- Jeg vil tro, at det vil tage et par år, vurderer major Helberg.