Évszázados hagyomány, hogy karácsonykor beviszünk egy fenyőfát a lakásba és feldíszítjük. Persze lehet vitatkozni e régi szokás értelmén, főleg hogy a köztudottan közel-keleti születésű Jézus Krisztusnak vajmi kevés köze van a fenyőfához. Mindenesetre rengeteg vágott fenyőt veszünk ilyenkor, az FKF adatai szerint csak Budapesten több, mint félmillió fa kerül utcára az ünnepek után, ami elsőre nem hangzik túl környezetbarátnak. De jobbak az alternatívák? Összeszedtük az érveket és ellenérveket.

Vágott fenyő

Nem kérdés, hogy a gyanta illatánál kellemesebb, ünnepibb esszencia nincs télen. A friss, erdei hangulat ugyanakkor csak bizonyos fajtáknál jön elő: ahogyan a tűlevelek “tartóssága”, úgy az illat intenzitás kapcsán is nagy a szórás a kifejezetten karácsonyra nevelt fenyők terén. Az árusok kínálatának túlnyomó részét három közkedvelt faféle adja:

Ezek árban és kinézetben is eltérnek, egy viszont közös bennük: hamisítatlan, valódi fenyők.

Évente átlagosan 2-2,2 millió vágott fenyőt veszünk, ugyanakkor az ünnepek végeztével a száraz karácsonyfák valósággal ellepik az utcákat, így a nagyobb városokban, lakótelepek környékén, általában szervezetten szállítják és elégetik el, a kertes házzal rendelkezők és fával fűtők azonban fel tudják használni még a ház körül.

Előnyök: A karácsonyfáknak szánt fenyőket ma már nem a természetes erdőkből vágják ki, hanem farmokon nevelik. Növekedésük során ezek az új ültetésű fenyők sok szén-dioxidot megkötnek a légkörből, így csökkentik az üvegházgázok mennyiségét is.

Ellentétben a műfenyőkkel, az idehaza árult fenyők döntő részét Magyarországon nevelik fel – zömében a Nagykanizsa melletti Surdon – és nagyjából ezer család megélhetését biztosítja az országban. Mindemellett az élő fenyő egy klasszikus karácsonyi szimbólum, nagyon hangulatos, illatos, és sokkal szebb is tud lenni, mint egy műfenyő.

Fenyő ültetvény Nagy-Britanniában. Kép: Getty Images Hungary

Hátrányok: Ha azonban végül élőfát választunk, szükség lehet néhány óvintézkedésre: ha kisebb gyerek, vagy háziállat van a háznál, körbe kell keríteni a szoba azon részét, ahol a karácsonyfa áll, hogy totyogó gyermekek vagy házi kedvencek ne rántsák magukra, törjék le az ágait, mindemellett a kiszáradt fa rendkívül gyúlékony, és a tüskéi is elég hamar elkezdenek hullani.

Árát tekintve is kedvezőtlenebb mint a műfenyő: a lucfenyőt általában 3000 forintos méterenkénti áron; az ezüst- és a nordmann fenyő métere pedig 5000 forint körül lehet megvásárolni az árusoknál – ugyanakkor a konkrét árak ettől eltérhetnek, sokan ugyanis darabáron értékesítik a fenyőket.

Műfenyő

Sokan gondolják úgy, hogy a műfenyő vásárlásával a környezetet is óvják, hiszen nem kell minden évben újat vásárolni, hosszú ideig eláll, és karácsony után nem megy egyenesen a kukába. Ez igaz is, de csakis abban az esetben, ha legalább 20 évig megvan a fa, és nem veszünk helyette másikat, ugyanis környezeti szempontból ekkor válik egyenértékűvé a vágottal szemben. Évente nagyjából 200 ezer műfenyőt értékesítenek itthon a Magyar Kertészeti Árudák adatai szerint, vagyis a többség még mindig az igazi fára esküszik.

Előnyök: A műfenyő egyik legnagyobb előnye, hogy évről évre feldíszíthetjük ugyanazt a fát, így ha megtesszük a kezdeti befektetést, évtizedekig tartó karácsonyfa lesz a jutalma, ami anyagi szempontból igencsak kedvező, tekintve, hogy már pár ezer forintért beszerezhető egy egyszerűbb darab.

Mindemellett a gyerekek és a háziállatok sem igazán tehetnek kárt benne, igaz azért ezt is jobb elzárni a kisebb gyerekek elől, de ha véletlenül mégis magára húzza, csak vissza kell állítani a helyére. És az sem megvetendő, hogy nem kell eltakarítani utána a lehulló a tűleveleket: ha véget értek a téli ünnepek, egyszerűen csak berakjuk a dobozába és a következő esztendőig elraktározzuk, és jövőre is épp olyan állapotában fog pompázni, mint indén.

Műfenyő. Kép: Getty Images Hungary

Hátrányok: Amellett, hogy a műanyagnak természetesen nincs semmilyen illata és még az élethűbb fáról is lerí, hogy bizony nem valódi, a legnagyobb gond az, hogy a műfenyőt átlagosan mindössze 6 évig használjuk, utána egyszerűen kidobjuk. Márpedig a műfenyő gyártásából és szállításából adódóan üvegházhatású gázok keletkeznek, ami sokkal károsabb a környezetre nézve, mintha minden évben új vágott fenyőt vennénk (40 kg szén-dioxid egy 2 méter magas műfenyő hozzávetőleges lábnyoma). Emellett újrahasznosítani sem lehet, így a műanyagfenyő még évszázadokig ott fog díszelegni egy szeméttelepen.

Ha valaki mégis a műfenyő mellett maradna, célszerű olyat venni, ami PVC-mentes, és Európában készült. Ez utóbbi azért is nagyon fontos, mert ezeket túlnyomó részben Kínában gyártják, és a szállítás miatt a karbonlábnyomuk hatalmasra nő, mire eljutnak Magyarországra. Arról nem is beszélve, hogy a PVC-s műfenyők gyártása során gyakran ólmot is használnak, ami az anyag elöregedése miatt később por formájában a lakás levegőjébe is kerülhet.

Cserepes fenyő

Környezettudatossági szempontból minden bizonnyal a fabérlés a legjobb megoldás, ráadásul így a fenyő túl is élheti az ünnepeket. Ez azt jelenti, hogy a fenyőfát gyökerestül, általában egy cserépben hozzuk el a faiskolából vagy kertészetből, amit aztán az ünnepek végeztével visszavihetünk – hogy aztán egy évvel később valaki más is kibérelhesse a fát. Vannak olyan cégek, ahol még házhoz is szállítják a fenyőfát, így még a cipekedéssel sem kell bíbelődni.

A rendszer általában úgy működik, hogy amikor a fát visszavisszük, a bérleti díj egy részét visszatérítik vagy levásárolhatjuk. Persze sokan vissza sem viszik a fenyőt, hanem mondjuk megtartják a következő évekre, vagy kiültetik a kertbe – Budapesten a fák 70-80 százalékát viszik vissza, míg vidéken ez az arány csak 20-30 százalék az Oázis kertészet adatai szerint.

Cserepes fenyők. Kép: Getty Images Hungary

Az élőfa ugyanakkor nagy odafigyelést igényel: ahhoz, hogy a fenyő ne pusztuljon el, fokozatosan kell hozzászoktatni a szobahőmérséklethez, vagyis az utcáról érdemes egy hetet fűtetlen folyosón pihentetni, mielőtt bevisszük a házba, lakásba. Ezt később visszafelé is meg kell csinálnunk: mielőtt visszavisszük újra hozzá kell szoktatni a kinti hőmérséklethez. A vízkeresztet viszont nem érdemes megvárni az élőfával, ugyanis az 1-2 hétnél tovább nem bírja tovább a szobahőmérsékletet.

Előnyök: Az biztos, hogy ha már ragaszkodunk a karácsonyfához, a földlabdás módszer egy kifejezetten környezettudatos megoldás. Ráadásul, árban is kifejezetten kedvező, hiszen a bérleti díj egy részét később levásárolhatjuk, de ha lehetőségünk van megtartani a fát, akkor jövőre a fenyő kvázi ingyen van.

Hátrányok: A fenyőbérlés minden bizonnyal pepecselősebb megoldás a többihez képest, hiszen a fát nemcsak kidobjuk az utcára az ünnepek végeztével, hanem életben kell tartani, majd vissza kell szállítani a kertészetbe. Vagy ki kell ültetni, ami télen nem egyszerű feladat a fagyott talaj miatt. Emellett fokozatosan kell hozzászoktatni a szobahőmérséklethez, ügyelni kell megfelelő öntözésre, és a díszítésnél is jobban oda kell figyelni, hogy ne törjük le a fa hajtásait.

MÉG: Tonnaszámra pörkölik a kávét Budafokon: még Új-Zélandon is híre ment a magyar műhelynek