Pred sudom je tek manji dio slučajeva, ali i oni su bez presuda

Da nemam ovdje bolesne roditelje, ostavio bih i tvrtku te otišao u Irsku. Uvjeren sam da na kraju nitko i neće biti osuđen za pljačku u HAC-u jer je policija od početka bila premrežena s tom ekipom, a mi smo im naivno nosili dokaze. Uvijek je negdje zapinjalo, a tek kasnije smo shvatili koliko smo naivni bili kad smo vjerovali institucijama. Ne bih to više ponovio. Iskreno, gadi mi se sve. Kaže nam to sugovornik koji je zadnjih deset godina otkrivao kriminal u Hrvatskim autocestama. Iako je Mijat Stanić, predsjednik Nezavisnog cestarskog sindikata, bio udarna igla za nastupe u javnosti, naš sugovornik je usko surađivao s njim, pripremao sve materijale, proveo sate i sate proučavajući dokumente iz HAC-a koje je uspio otkriti te ih dostavljao istražiteljima i uskom krugu novinara koji su pisali o tome. Taj branitelj je bio u Hrvatskim autocestama od njihova osnivanja. Više nije. Otišao je sam nakon što su prije osam godina uhićeni svi direktori, a razmjeri kriminala u HAC-u šokirali javnost.

Danas, osam godina poslije, nema ni jedne osuđujuđe presude iako je otvoreno desetak slučajeva za čitavom hobotnicom od 30-ak menadžera Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta.

- Krenuli smo u rasvjetljavanje te političke sprege da im pokažemo da ne mogu raditi što hoće. Računali smo da su svakom građaninu ove zemlje na štetnim poslovima uzimali 50 kuna dnevno. U svemu smo izračunali da je HAC oštećen za 15 milijardi kuna, a isisano je otprilike između jedne i dvije milijarde kuna. Sad plaćamo te dugove, ali nikom ništa. Kad su mi prije osam godina govorili da neće nikome pasti dlaka s glave, nisam vjerovao jer smo sve objavili i dostavili istražiteljima. Bili smo u krivu – priča nam rezignirano.

Šokiralo ga je otkriće 24sata da je jedan od HDZ-ovih glavnih operativaca u HAC-u u to vrijeme, Željko Krapljan, ponovno zaposlen u cestarskoj tvrtki. Kako su otkrila 24sata, Željko Krapljan, sisački HDZ-ovac, od ovoga mjeseca je direktor u tvrtki Via Tel. Tvrtku su osnovale Hrvatske ceste i imaju tek sedam zaposlenih koji se brinu o komunikaciji na državnim cestama. Kao direktor Krapljan će imati barem 15.000 kuna mjesečno, iako naši sugovornici ističu da će mu plaća vjerojatno biti i znatno veća.

Krapljana je HDZ-ova vlast vratila u cestarski sektor u trenutku kad je resorni HDZ-ov ministar Oleg Butković najavio otpuštanje čak tisuću radnika iz cestarskog sektora u sljedeće dvije godine. U vrijeme najvećih otkrivenih malverzacija, između 2005. i 2011. godine, Krapljan je bio zamjenik direktora Sektora održavanja. Možda se ne čini visokom funkcijom u to vrijeme, ali to radno mjesto dotad nije postojalo. Izmišljeno je za Krapljana. S te funkcije, kako nam je već svjedočio Mijat Stanić, glavni cilj mu je bio razbijanje sindikata, a svojim poslom se zaista malo bavio. Krapljan je na toj funkciji tijekom 2007. imao mjesečni dohodak od HAC-a od nevjerojatnih 37.000 kuna. Dvostruko više nego što je plaću dobivao premijer Ivo Sanader, čiji je ministar Božidar Kalmeta i doveo Krapljana te mu omogućio ovako unosnu zaradu. Visoki dohodak je zarađivao jer je uz plaću dobivao i bonuse, naknade za pasivna dežurstva, dodatak za odvojeni život... Interna kontrola u HAC-u je kasnije utvrdila da nije imao pravo na 1500 kuna mjesečno za odvojeni život te da si je nepropisno i suprotno pravilima štednje stalno pisao dežurstva.

Nikola Cutuk (PIXSELL)

Nije radio ni evidenciju posla pa se uopće ne zna koliko je bio na svojem radnom mjestu. Koristio je službeni automobil svakodnenvo, pa čak i na godišnjim odmorima iako na to nije imao pravo. Krapljan je vrijedio i kao kadrovik, a DORH je protiv njega i drugih direktora pokrenuo i postupak za nezakonito zapošljavanje. Ironija je da je protiv Krapljanova šefa bio pokrenut postupak jer je njega nezakonito zaposlio, a protiv Krapljana jer je nezakonito zapošljavao druge. Postupak je počeo prije šest godina, a onda je DORH odustao.

Krapljana je Božidar Kalmeta pokušao i promaknuti na direktora Sektora naplate, ali nakon samo nekoliko mjeseci je odustao jer su se radnici pobunili. Krapljan je dobivao dodatak na plaću jer je smijenjen - ukupno 140.000 kuna. Taj sisački branitelj i HDZ-ovac je zaista specifičan i jer je uzeo otpremninu nakon smjene u sisačkoj Tržnici, ali je dobio odštetu i nakon što je smijenjen iz sisačke razvojne agencije Simora. Među ostalim, prvu opomenu pred otkaz je dobio jer je u radno vrijeme bio na skupu HDZ-a, a zatim ga je smijenio HDZ-ov župan Ivo Žinić, koji vuče konce u Simori. Ali Krapljan ih je tužio pa će dobiti zaostale plaće i otpremninu od više od 150.000 kuna.

On jednostavno ne zna stati.

- Bila je pogrešna poruka ponovno ga vratiti u sustav nakon svega - priznaje i jedan HDZ-ovac, ali pitanje je koliko će se stranka baviti ovim slučajem iako Krapljan više nije omiljen.

No Krapljan je zasad samo primjer propale borbe države protiv korupcije, nezakontosti i uhljebništva u tvrtki koja je gradila hrvatske autoceste. I to skupim kreditima, a prema nizu optužnica, poslove su dobivale podobne tvrtke. Kako su to objasnili Josip Sapunar, nekadašnji direktor financija u HAC-u, i Igor Premilovac, direktor tvrtke Remorker po kojem je afera dobila ime, onda su izvođači vraćali novac direktorima u HAC-u. Sapunar koji je do raskola s Kalmetom bio glavni operativac za financije, nosio je novac na ruke, izjavio je da je novac odlazio u Zadar. Sada je neka vrsta pokajnika i također se brani sa slobode. Čak je poradio na izgledu te živi kao i ranije. Kao glava operacije u aferi Remorker označen je bivši ministar Božidar Kalmeta, a tereti ih se za više od 20 milijuna kuna izvučenih na taj način. Suđenje je tek počelo, a Kalmeta je prvooptuženi. Sve do ove godine Kalmeta je na miru bio zadarski gradonačelnik, a samo pritisak iz stranke ga je natjerao da se ponovno ne kandidira. Međutim, u Zadru je Kalmeta i dalje nedodirljiv i utjecajan, a čak ga je i vodstvo stranke na čelu s Andrejom Plenkovićem potpuno pustilo na miru.

Na optuženičkoj klupi s Kalmetom je i Jurica Prskalo, čelnik HAC-a, optužen u pet slučajeva. No dok je država skupljala dokaze i pritvarala Prskala, on je vodio i radno-pravnu bitku. Na kraju je pravomoćno presuđeno da je neopravdano dobio otkaz jer nije dolazio na posao dok je bio u pritvoru s optužbama za milijunsko izvlačenje novca.

Jurica Prskalo je vraćen na posao i dobio je više od milijun kuna za zaostale plaće. I sad radi u HAC-u kao glavni inženjer. Plaća mu je 13.000 kuna. Istodobno se protiv njega vode postupci da je isti taj HAC oštetio za desetke milijuna kuna.

Nastavak na sljedećoj stranici...