Olen kokenut seksuaalista häirintää sekä töissä että vapaa-ajalla. On ollut koskettelua, huutelua ja kaikkea siltä väliltä. Juliana Halonen

Seksuaalista hyväksikäyttöä ja häirintää vastustava #metoo-kampanja on ollut näkyvästi esillä maailmalla ja Suomessa viime syksystä lähtien.

Ylen Taloustutkimuksella teettämässä kyselyssä suomalaisilta kysyttiin, ovatko sen vaikutukset ihmisten väliseen kanssakäymiseen olleet positiivisia vai negatiivisia?

Puolet suomalaisista on sitä mieltä, että vaikutukset ovat olleet myönteisiä.

Erittäin positiivisina niitä pitää harva (4 %) , mutta melko positiivisina enemmistö (44 %).

Yle Uutisgrafiikka

Helsingin yliopiston sukupuolentutkimuksen yliopistonlehtori Elina Penttisen mielestä kampanjan "vaikutukset ovat olleet erittäin positiiviset".

– #Metoo-kampanja on avannut uuden keskustelun seksuaalisesta häirinnästä ja väkivallasta. Sen ansioista ihmiset pystyvät nyt kertomaan sellaisistakin kokemuksista, joista on vaiettu monta vuotta.

Penttinen toteaa, että #metoo on poistanut hyväksikäyttöön tai häirintään liittyvää häpeää.

– Enää uhrit eivät joudu kantamaan kokemuksiensa taakkaa yksin. Yhä useampi myös hakee itselleen apua ja tukea.

Kyselyn mukaan kampanjan vaikutuksia pitävät myönteisinä etenkin naiset. Suurin osa näin ajattelevista asuu pääkaupunkiseudulla tai suurissa kaupungeissa.

Mielestäni #metoo-kampanjalla on ollut positiivisia vaikutuksia kanssakäymiseen. Se on lisännyt rakentavaa keskustelua ihmisten välillä. Oskari Vikman

Joukossa on erityisen paljon kotiäitejä ja -isiä, asiantuntijoita sekä ylempiä toimihenkilöitä. Heillä on yliopisto- tai korkeakoulutus.

– Luultavasti he seuraavat muita enemmän mediaa ja #metoo-kampanjaa, Elina Penttinen sanoo.

#Metoo on leimannut syyttömiä

Kampanjassa on tapahtunut ylilyöntejä ja siitä on ollut paljon myös haittaa. Julkisuuden henkilöt sekä syyttömät joutuivat kärsimään ja he leimautuivat. Pekka Rantakari

Ylen kysely osoittaa, että aivan kaikilta #metoo ei saa varauksetonta hyväksyntää.

Joka viides suomalainen on sitä mieltä, että kampanjan vaikutukset ovat olleet kielteisiä (erittäin 4 % ja melko negatiivisia 16 %). Näin ajattelevissa on enemmän miehiä (25 %) kuin naisia (15 %).

Lisäksi 20 prosenttia suomalaisista kokee, ettei kampanjalla ole ollut lainkaan vaikutusta ihmisten väliseen kanssakäymiseen.

Elina Penttisen mielestä näin ei ole. Asennemuutos näkyy etenkin työpaikoilla. Viime syksyn jälkeen epäkohtiin on ryhdytty puuttumaan entistä herkemmin.

– Nyt työyhteisöissä voidaan puhua seksuaalisesta häirinnästä ja ottaa asia vakavasti. #Metoo on saanut miettimään, mikä on soveliasta käytöstä ja hillinnyt vallan väärinkäyttöä.

Penttinen toivoo, että näin olisi jatkossakin.

Yle Uutisgrafiikka

– Tulee ymmärtää, ettei häirintä ole harmitonta käytöstä, vaan sillä on kauaskantoiset seuraukset. Sitä ei saa sallia eikä sitä pidä sietää.

On tärkeää, että #metoo-keskustelu jatkuu jotta jokainen tulisi kohdelluksi arvokkaana yksilönä ja ihmisenä. Heidi Koskinen

Taloustutkimus haastatteli Yle uutisten toimeksiannosta puhelimitse 1012:ta henkilöä 11.-19. kesäkuuta 2018. Otos edustaa tilastollisesti Suomen aikuisväestöä eli 15 vuotta täyttäneitä.

Virhemarginaali on noin 3 prosenttiyksikköä.

Jutussa käytetyt sitaatit ovat Helsingin Hakaniemessä sattumanvaraisesti haastatelluilta suomalaisilta.

Lue myös:

Tunnetut näyttelijät kertovat alansa häirinnästä ja vähättelystä – "Mennään juuri sen rajan yli kiusallisella tavalla"

#Metoo-uutisointi ampui yli Ruotsissa – mediaa valvova elin antoi 10 langettavaa päätöstä liioittelevista jutuista.

Korjaus 4.7. klo 12.00: Mies- ja naissymbolit vaihdettu oikeisiin sarakkeisiin.