Hallitusneuvottelijat ovat yhtä mieltä julkiseen talouteen tehtävistä miljardileikkauksista. Suomea odottanee siis rankka kulukuuri. Mutta mistä leikata, siinäpä pulma! Yle kokosi kuusi esimerkkiä säästötoimenpiteistä, jotka osoitetusti johtavat huonoihin tuloksiin ja rahan tuhlaukseen säästöjen sijaan.

1. Älä päällystä rapistuvia teitä – ja uusi ne kokonaan vuosien päästä

Teiden ylläpito on varsin kouriintuntuva esimerkki siitä, miten lyhyen tähtäimen säästö muuttuu tuhlaukseksi pitkällä tähtäimellä.

Oletetaan, että kymmenen kilometriä pitkän vähäliikenteisen tien päällyste tulee käyttöikänsä päähän. Tiehen tulee reikiä, halkeamia ja päällyste purkautuu. Tien päällystämiseen ei paikallisen ely-keskuksen budjetin rajallisuudesta vuoksi ole varaa, joten tie pidetään ajokelpoisena paikkaamalla.

Vuosien kuluessa vesi kulkeutuu tien rakenteisiin, kantavuus heikkenee ja tiehen tulee rakenteellisia vaurioita. Lopulta pelkkä päällysteen uusiminen ei riitä, vaan sen lisäksi päällysteen alapuolisia rakennekerroksia pitää korjata.

Seuraus: 600 000 euron lasku tien peruskorjauksesta. Mikäli tie olisi päällystetty heti ongelmien ilmaantuessa, lasku olisi ollut lähes puolet pienempi, noin 350 000 euroa.

Edellä olevan esimerkkilaskelman toimitti Uudenmaan ely-keskus.

Suomen tiet rapistuvat kovaa vauhtia, koska kunnossapidon määrärahoja ei ole lisätty kustannusten nousun myötä. Mitä kauemmin teiden annetaan rapistua, sitä enemmän niiden kunnostaminen maksaa vuosien päästä. Tällä hetkellä liikenneverkon korjausvelka on noin 2,4 miljardia euroa (siirryt toiseen palveluun).

2. Pihistä kouluterveydenhuollossa – saat mielenterveysongelmaisia nuoria

90-luvun lama pakotti kunnat säästötoimiin. Joissain kunnissa luovuttiin oppilaiden määräaikaisista lääkärintarkastuksista ja koulupsykologeja, sekä koulukuraattoreita vähennettiin.

Seuraus: Mielenterveyspalvelujen menot kasvoivat. Tarja Paakkosen väitöskirjan (siirryt toiseen palveluun) mukaan kunnat, jotka säästivät rajuimmin esimerkiksi kouluterveydenhuollossa ja lapsiperheiden kotihoidossa, maksoivat tulevien vuosien aikana palveluista satoja euroja enemmän jokaista alaikäistä kohti.

Nousseet kustannukset selittyvät sillä, että avohuollosta tinkineiden kuntien nuorista suurempi osa päätyi mielenterveyspotilaina laitoshoitoon. Ja psykiatrinen erikoissairaanhoito on kallista. Paakkosen mukaan vaikeahoitoisen alaikäisen psykiatrinen erikoissairaanhoito maksaa 39 000–1 700 000 euroa.

Säästäminen ennaltaehkäisevässä hoidossa siis poiki myöhemmin paljon suuremman laskun. On huomioitavaa, että esimerkki käsittelee vasta sairauksien hoitoa. Mielenterveysongelmien lieveilmiöt käyvät yhteiskunnalle kuitenkin kalliiksi muillakin tavoin.

90-luvun lamasta maksetaan laskua edelleen. Vuonna 1987 syntyneistä – eli niistä jotka olivat pahimman laman aikaan pikkulapsia – joka viides (siirryt toiseen palveluun) on käynyt psykiatrisessa erikoissairaanhoidossa tai syönyt psyykenlääkkeitä. Suurin syy tähän lienee laman vanhemmille aiheuttamat taloudelliset ongelmat ja pahoinvointi. Julkisten menojen leikkaukset kohdistuivat kuitenkin muun muassa lapsilisiin ja asumistukeen (siirryt toiseen palveluun), mikä tuskin helpotti asiaa.

3. "Säästä" perheneuvonnassa – saat lisää heitteillä olevia lapsia

Lapsiin vaikuttavia julkisten menojen säästöjä on terveellistä käsitellä myös positiivisen esimerkin kautta. Sellainen löytyy Imatralta.

Imatralla huomattiin vuosikymmen sitten, että lastensuojelun kustannukset lähtivät nousuun. Kaupunki teki ”rohkean” päätöksen ja lisäsäästöjen sijaan perusti kuusi uutta virkaa uutta hyvinvointineuvolaa varten. Palkatut perhetyöntekijät esimerkiksi tapaavat ensisynnyttäjiä kotona, opastavat arjessa ja tarttuvat ongelmiin, ennen kuin ne kasvavat suuriksi.

Seuraus: lasten vuosittaisten huostaanottojen määrä väheni Imatralla yhdeksästä kolmeen.

Neuvolan kustannukset vuodessa ovat 240 000 euroa vuodessa. Yksi lapsen huostaanotto maksaa kunnalle sen sijaan 60 000–80 000 euroa vuodessa. Näin voidaan karkeasti laskea, että satsaamalla perheneuvontaan Imatra säästää vuodessa lähes satoja tuhansia euroja.

4. Kitsastele peruskouluissa – saat huonompia oppimistuloksia ja eriarvoisemman yhteiskunnan

Osa kunnista hakee huonompina aikoina säästöjä karsimalla opetussuunnitelmien valinnaisia osia, supistamalla tukiopetusta, vähentämällä kouluavustaja ja sijaisia, tai lomauttamalla opettajia. Opettajien, sijaisten ja kouluavustajien vähentäminen on johtanut muun muassa ryhmäkokojen kasvuun.

Seuraus: Oppimistulokset laskevat.

Luokkakokojen vaikutuksesta oppimistuloksiin on kiistelty 80-luvulta lähtien, koska tutkimustulokset ovat olleet ristiriitaisia. Uusin kriittinen tutkimus (siirryt toiseen palveluun) kuitenkin puhuu vahvasti sen puolesta, että iso ryhmä tarkoittaa huonompia oppimistuloksia.

Pienemmästä ryhmäkoosta saatu etu huomataan etenkin heikommin pärjäävien oppilaiden koulumenestyksen paranemisena. Heikommasta sosiaalisesta taustasta ponnistavat saavat keskimäärin heikommat eväät elämään kotoa, joten opettajan huomiolla saattaa siten olla suuri vaikutus.

Kouluista säästäminen siis suurentaa ryhmäkokoja, mikä huonontaa oppimistuloksia, mikä lopulta lisää yhteiskunnan eriarvoisuutta. Oppimistulokset ovat mitattavissa. Muut koulusäästöjen vaikutukset sen sijaan eivät. Peruskouluihin kohdistetut säästöt vaikuttavat kuitenkin mahdollisesti läpi oppilaiden koko elämän. Menestys peruskoulussa vaikuttaa tunnetusti (siirryt toiseen palveluun) siihen, hakeutuuko oppilas toisen asteen jatkokoulutukseen. Tämä taas on vahvasti sidoksissa nuoren työllistymiseen. Tämä (siirryt toiseen palveluun) ruotsalainen tutkimus taas osoittaa, että pienissä ryhmissä lapsina opiskelleiden testitulokset olivat paremmat myös aikuisiällä.

5. Kitke Viron viinarallia veroalennuksin – et ehkä saa verotuloja, mutta varmasti tukun alkoholisteja

Viron viinarallin kiihtyminen sai päättäjät päätymään tunnettuun ratkaisuun: alkoholiveroa pudotettiin roimasti vuonna 2004. Vaikutuksen toivottiin olevan se, että suomalaisten Tallinnan matkat vähenevät, Alkon ovi käy tiuhemmin ja rahat päätyvät valtion kassaan eivätkä Suomenlahden eteläpuolelle.

*Seuraus: *Alkoholin käyttö ampaisi nousuun. THL:n mukaan alkoholin kokonaiskulutus nousi (siirryt toiseen palveluun) 10 prosenttia vuonna 2004 edelliseen vuoteen verrattuna.

Luonnollisesti myös alkoholin aiheuttamat ongelmat lisääntyivät. Veronalennuksen jälkeen pitkäaikaiseen runsaaseen juomiseen liittyvät maksakirroosikuolemat lisääntyivät noin 50 prosentilla kahdessa vuodessa. Vuonna 2005 alkoholisyihin kuoli kaikkiaan noin 2000 henkeä, mikä oli noin 150 enemmän kuin vuonna 2004.

Sen sijaan alkoholiveron tuotot eivät lisääntyneet toivotulla tavalla. Vuonna 2003 alkoholiveron tuotto oli 1 363 miljoonaa euroa, vuonna 2004 1 030 miljoona ja 972 miljoonaa euroa vuonna 2005. Alkoholiveroa on sittemmin nostettu sille tasolle, jolla se oli ennen vuoden 2004 pudotusta. Vuonna 2013 verotuotto oli 1 336 miljoonaa euroa.

THL:n mukaan alkoholin käytöstä aiheutuvat haitat aiheuttavat Suomessa vuosittain 4–6,5 miljardin kustannukset. Alkoholiveron laskun perusteleminen kansantaloutta parantavana toimenpiteenä on siis vähintäänkin kyseenalaista.

6. Älä panosta ennaltaehkäisyyn – maksa suurempi lasku kun on liian myöhäistä

Alkoholismi onkin malliesimerkki ongelmasta, jonka hoito on edullista alkuvaiheessa, mutta erittäin kallista jälkikäteen.

Esimerkiksi HUS:n alueella on 280 000 alkoholin suurkuluttajaa. Jos jokaiselle järjestettäisiin mini-interventio (terveydenhuollon ammattilainen ottaa alkoholin käytön puheeksi riskitunnistuksen tunnistamiseksi), se maksaisi 67,5 miljoonaa euroa. Mini-interventio on tutkitusti (siirryt toiseen palveluun) tehokas tapa kohtuullistaa ihmisten alkoholinkäyttöä.

Ennaltaehkäisyn vaihtoehtona on keskittyä oireiden hoitoon. Eli järjestää jo alkoholisoituneille katkaisuhoitoa, tukiasumista, kuntoutusta, maksatulehduksen hoitoa, tai lopulta lasten huostaanoton kaltaisia kalliita toimenpiteitä. Mitä käy jos päädymme ennaltaehkäisyn sijasta pelkkään oireiden hoitoon?

*Seuraus: *148 miljoonaa euroa suurempi lasku ennaltaehkäisyyn verrattuna. Laskelmaan ovat päätyneet THL:n asiantuntijat (siirryt toiseen palveluun).