Selv om det nu er to år siden, at whistlebloweren Edward Snowden afslørede det omfattende amerikanske overvågningsprogram af borgere i hele verden, er sagens alvor stadig ikke gået op for store dele af Folketinget. Sådan lyder kritikken fra politikere fra en bred skare af det politiske spektrum, der onsdag aften debatterede til IT-Politisk Valgmøde i København.

I fredagens udgave af Information skrev Edward Snowden ellers, at han kunne se betydelige fremskridt i den globale overvågningsdebat. Men i Danmark er der stadig langt igen, lyder det blandt andet fra folketingskandidat Rasmus Jarlov, som repræsenterede de Konservative til valgmødet.

»Vi har for meget overvågning af det digitale rum, og det er et emne, som jeg synes, at hele det politiske spektrum mangler at tage fat på. Også Konservative – for nogle af de love, jeg vil have lavet om, har vi selv vedtaget, da vi sad i regering. Vi er gået for langt,« siger Jarlov til Information.

Det er Michael Jellesmark, der deltog for Venstre til mødet, helt enig i:

»Der må jeg sige det samme som Rasmus Jarlov: Ja, terrorismen har fået mit parti til at trække i den retning, at vi er nødt til at have mere overvågning. Men som tiden har vist, så kan vi blive ved med at overvåge folk, men vi kommer aldrig til bunds i de her problemer. I stedet indskrænker vi danskernes frihedsrettigheder. Det er rigtigt vigtigt at understrege, at det ikke er en retning, vi skal ned af,« forklarer han.

De to kandidaters ønske om at begrænse overvågningen i Danmark deles af de øvrige partideltagere, der deltog i valgmødet, hvor alle opstillingsberettigede partier med undtagelse af Liberal Alliance, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne var til stede. Om enigheden mellem de øvrige partier bemærkede Enhedslistens Per Clausen lakonisk ud mod forsamlingen:

»Nu er vi ved kernen i det her. Vi har inviteret de klogeste hoveder fra partierne. Derfor får vi ikke at vide, hvad partierne mener – men hvad de burde mene!«

Netop skellet mellem politikernes personlige holdning og partipolitikken er et afgørende problem på it-området, forklarer Per Clausen, da Information kontakter ham to dage senere for en uddybende kommentar.

»Det var positivt at høre, hvordan de andre politikere også har en meget kritisk holdning til overvågningssamfundet. Men problemet er, at vi aldrig ser de kritiske politikere stemme imod deres partier i Folketinget, når der indføres ny overvågning. De er kritiske under valgkampen, men vi ser dem ikke danne samlet front og stemme imod partierne, når de først er blevet valgt ind. Så jeg forholder mig skeptisk,« siger Per Clausen.

Manglende viden

Alle politikere ved IT-valgmødet, som Information efterfølgende har talt med, har flere konkrete bud på, hvordan overvågningen af danskerne kan mindskes. For eksempel ønsker både Rasmus Jarlov og Karen Melchior (R) at tage et opgør med den omstridte logningsbekendtgørelse, som flere partier ønsker at genindføre i en ny form, efter loven blev suspenderet sidste år som følge af en EU-domstolsafgørelse. Der er også udbredt enighed om, at USA’s globale indsamling af digital rådata er en alvorlig krænkelse af danske borgeres ret til privatliv og derfor bør påtales – og i bedste fald stoppes.

Men selv om vejen synes brolagt med gode intentioner, erkender Radikale Venstres folketingskandidat Karen Melchior, at der er et stort spring til konkret politisk handling.

»’Mere overvågning’ bliver stadig brugt som en standardreaktion fra mange politikere, når der sker alvorlig kriminalitet. Selv om den kollektive viden om overvågning har bevæget sig langt de sidste to år efter Snowden-afsløringerne, er der lang vej endnu,« forklarer hun.

Som eksempel nævner Karen Melchior regeringens fremlagte lovforslag, der skal give Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) mulighed for at overvåge danskere i udlandet, hvis de for eksempel rejser ned for at kæmpe i Syrien. Lovforslaget er blevet kritiseret for, at kriterierne for, hvornår FE må iværksætte overvågning, er for uklare.

»Jeg har siddet til debatter i Radikale Venstre og spurgt: Hvorfor i alverden kan vi ikke stille de samme krav til FE, som vi gør til PET? Og jeg blev mødt med ikkesvar, også af folk i partiet, som ellers mener, de er eksperter i efterretningstjenester. Der savner jeg en mere kvalificeret debat,« siger hun.

Socialdemokraternes Yildiz Akdogan kom for sent til valgmødet og nåede derfor ikke at svare på, hvorvidt der er for meget overvågning af danskerne. Hun ønsker som den eneste af deltagerne ikke at uddybe, hvorvidt overvågningen er gået for vidt, da Information kontakter hende fredag. Hun er dog helt enig i, at der ofte er en manglende forståelse fra hendes partikolleger, når IT er på dagsordenen:

»Det er ikke en kioskbasker i gruppedebatterne, for det er et enormt svært og teknisk område med mange interessenter. Jeg har selv været IT-ordfører og oplevede, at det var enormt svært at adressere det til en stor folketingsgruppe. IT er bare ikke det mest sexede, selv om det er ekstremt vigtigt og har meget større konsekvenser, end man umiddelbart går rundt og tror.«

’Money talks’

Ifølge folketingskandidat Lise Müller, der repræsenterede SF til IT-valgmødet, har overvågningsdebatten det svært, fordi den som oftest kommer til kort over for stærke økonomiske interesser. Hun har siden 2009 været regionsrådsmedlem for SF i hovedstaden og beskæftiget sig med patientdata. Men heller ikke i regionerne er det nemt at sætte fokus på privatlivsbeskyttelse, mener hun.

»Sundhedsdataområdet er snævert knyttet sammen med en vækstdagsorden. Hvis du kigger på vækstudvalget, som blev nedsat af regeringen, så ser de udveksling af sundhedsdata som et guldæg til at skabe vækst i Danmark. Men når jeg forsøger at sætte fokus på retten til privatliv og databeskyttelse i danske regioners bestyrelse, mærker jeg stor modstand. Man er jo nærmest lidt latterlig, når man sidder og snakker om de her ting,« forklarer Lise Müller.

Kampen om danskernes private data foregår dog først og fremmest i Folketinget, hvor politikerne ifølge Rasmus Jarlov er underlagt et stort pres fra ordensmagten.

»Terrordebatten har fyldt meget i de senere år, og der har været et meget hårdt pres fra politiet og efterretningstjenesterne for at få udvidet deres beføjelser. Der er det politikernes opgave at afveje, således at de ikke får alt, hvad de peger på, men at vi husker at tage hensyn til borgernes interesser. Det er jo dem, vi arbejder for i sidste ende,« siger Jarlov.

Men selv om overvågningsdebatten fortsat er udfordret af stærke økonomiske og politiske interesser, mener alle politikerne dog, at danskerne er blevet meget mere bevidste om problemerne ved masseovervågning og manglende digitalt privatliv. Der er dog langt igen, mener Alternativets IT-ordfører og folketingskandidat Rolf Bjerre:

»På globalt plan bevæger vi os i den rigtige vej, men det går alt for langsomt. Men jeg kan også mærke det i Danmark. Især erhvervslivet har fået øjnene op for, at overvågning ikke kun er et problem for befolkningen, men faktisk også for de virksomheder, der skal overleve i fremtiden,« mener IT-ordføreren.

»Det er jo både interessant og positivt. Men lige nu er det ikke befolkningen, der trækker den positive udvikling i overvågningsdebatten – det er faktisk erhvervslivet. Hvis jeg skal være rigtig grov.«