»Nok så vigtigt, så har fire piger i de her sager, hvor styrelsen har skilt parrene ad, bagefter selv valgt at forblive adskilt fra sin mand. Der er fire piger, der efterfølgende har sagt: Jeg ønsker ikke at komme tilbage til den mand.«

Sådan forsvarede udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) sig mod oppositionens kritik, da hun kl. 14.24 torsdag den 1. juni 2017 rundede sin tale af på et samråd i sagen om adskillelsen af unge asylpar.

Samrådet blev afholdt et par måneder efter, at ombudsmanden havde fastslået, at det var ulovligt at tvangsadskille samtlige asylpar, således som Inger Støjberg med en undtagelsesfri instruks havde lagt op til den 10. februar 2016.

Ikke færre end ni gange under samrådet henviste Inger Støjberg til de fire piger. For hende var de beviset på, at hun trods ombudsmandens kritik havde gjort det rigtige:

»Vi har reddet fire piger her fra at bo sammen med en mand, de ikke ønsker at bo sammen med, og det er jeg ganske godt tilfreds med,« som ministeren sagde.

Men en aktindsigt fra Justitsministeriet viser nu, at Inger Støjbergs embedsmænd flere måneder forinden havde været vidende om, at der ikke var fire ’reddede’ piger. Den ene af de fire piger havde nemlig ombestemt sig. Hun ville ikke længere være adskilt fra sin kæreste, og derfor var hun igen blevet indkvarteret sammen med sin kæreste.

Når ministeren svarer på spørgsmål i et åbent samråd, er hun underlagt ministeransvarlighedsloven. Det betyder kort fortalt, at ministeren ikke må give Folketinget usande oplysninger. Men det var akkurat dét, ministeren gjorde, hver gang hun nævnte de fire ’reddede’ piger. Med andre ord gav Inger Støjberg ni gange på samrådet Folketinget oplysninger, som – og det vidste hendes embedsmænd – var forkerte.

Q & A nummer 15

Aktindsigten er et dokument fra januar 2017, hvor Inger Støjbergs embedsmænd skulle forberede ministeren på at deltage i folketingsbehandlingen af et beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti havde fremlagt. Forslaget ville pålægge regeringen at adskille samtlige unge asylpar, altså gøre præcist det, som ombudsmanden kort tid efter karakteriserede som ulovligt.

Forud for Folketingets behandling af DF-forslaget havde ministerens embedsmænd derfor udarbejdet et såkaldt ’Q & A’ med forslag til, hvad ministeren kunne svare på forskellige spørgsmål. Q & A nummer 15 handlede om, hvad ministeren kunne svare, hvis hun blev spurgt om antallet af mindreårige, der selv havde bedt om at blive eller forblive indkvarteret separat fra ægtefællen. Embedsmændenes svar drejede sig netop om de fire piger:

»Udlændingestyrelsen har oplyst, at det i perioden fra den 10. februar 2016 til den 26. januar 2017 for fire pars vedkommende er lagt til grund, at den separate indkvartering er eller har været i overensstemmelse med mindst en af parternes ønske.«

I en skarp parentes til »baggrund« tilføjede embedsmændene så, at der var en forklaring på den lidt særprægede formulering »er eller har været i overensstemmelse med«.

Formuleringen »dækker over, at et par har ombestemt sig og således er blevet indkvarteret sammen igen«, stod der i Q&A nr. 15. Med andre ord kunne der ikke være tale om fire ’reddede’ piger, allerhøjst om tre.

Støjbergs fire piger

Efter samrådet den 1. juni, hvor Inger Støjberg ni gange havde givet Folketinget usande oplysninger om de fire ’reddede’ piger, fortsatte hun med at henvise til de fire piger, når hun skulle forklare sin håndtering af sagen.

I sine grundlovstaler den 5. juni brugte Inger Støjberg således de fire piger til en kritik af venstrefløjen:

»Venstrefløjen glemmer desværre helt de fire piger, der efter at være blevet adskilt fra deres ældre mænd på grund af mit indgreb ikke ønskede at være sammen med dem igen,« sagde hun.

Og to dage senere i et opslag på Facebook vendte Inger Støjberg endnu en gang tilbage til de fire piger:

»Jeg er utrolig glad for, at vi har sikret fire piger muligheden for et frit liv frem for et liv sammen med en mand, som de ikke ønskede at være sammen med.«

Derfor bad Information ministeren om at dokumentere sin påstand. Men her var svaret fra ministeriet en henvisning til en opgørelse over par, som fremgik af ombudsmandens undersøgelse, der blev offentliggjort i marts 2017. Og ganske rigtigt, ombudsmanden bragte en opgørelse over de 23 par, der var blevet adskilt som følge af instruksen. Af dem var der to par, hvor adskillelsen fortsatte efter ønske fra den mindreårige.

Dertil kom to andre par, som var adskilt efter ønske fra den mindreårige, men disse to par var ikke blandt de 23 par, der blev adskilt i henhold til instruksen. Ministeriet undlod at oplyse, at embedsmændene allerede i januar havde været vidende om, at en af de fire piger altså igen og efter eget ønske var blevet indkvarteret sammen med sin kæreste.

Senere kunne Information – på baggrund af oplysninger, som ombudsmanden havde modtaget fra ministeriet – vise, at højst én pige kunne siges at være blevet ’reddet’ af ministerens instruks. Den ene af de fire blev ikke adskilt fra sin mand, før hun selv bad om det, den anden blev adskilt før Inger Støjbergs instruks, mens den tredje først var registreret som søster og ikke som ægtefælle.

Denne pige blev ikke adskilt, før hun selv gjorde opmærksom på, at hun ønskede det. Tilbage var kun den fjerde pige, som muligvis kunne være blevet ’reddet’ af Inger Støjbergs instruks.

Ombudsmanden afviser

I september oplyste ombudsmanden som svar på et spørgsmål fra Folketinget, at han ikke havde forholdt sig til de nærmere omstændigheder omkring de fire piger. Opgørelsen i hans undersøgelse kunne derfor ikke tages til indtægt for, om fire piger var blevet ’reddet’ eller ej. Ombudsmand Jørgen Steen Sørensen understregede samtidig, at han ikke med sit svar dermed havde taget stilling til, om ministerens udsagn om pigerne kunne være korrekt.

»Det betyder blot,« skrev han, »at jeg ikke har forholdt mig til dette spørgsmål«.

Da Inger Støjberg den 9. oktober lige før endnu et samråd i sagen svarede på, om hun havde reddet de fire piger eller ej, nøjedes hun med at henvise til ombudsmandens svar til Folketinget fra september samt til opgørelsen i hans undersøgelse fra marts. Og endnu en gang undlod ministeren at give Folketinget oplysning om, at en af de fire piger selv havde valgt at bo sammen med sin kæreste igen, selv om det var en viden, hendes embedsmænd var i besiddelse af.

Over for Information har Inger Støjberg ikke ønsket at kommentere oplysningerne i Q & A nummer 15 fra aktindsigten i Justitsministeriet. Heller ikke svare på, hvorfor hun gang på gang henviste til fire ’reddede’ piger, når hendes embedsmænd lå inde med viden om, at den ene selv havde valgt igen at blive indkvarteret med sin kæreste.

Ministeriet nøjes i en mail med at henvise til ministerens svar fra den 9. oktober. »Ministeren har ikke yderligere at tilføje,« skriver ministeriet.

Oppositionen

Oppositionen i Folketingets Udlændinge- og Integrationsudvalg vil nu have Inger Støjberg til at forklare, hvorfor der er forskel på oplysningerne i Q & A nr. 15 fra januar 2017 og ministerens tale på samrådet den 1. juni.

»Det her er med til at gøre hende helt utroværdig. Men det er da dybt mærkeligt, og vi skal have afklaret, hvorfor der er forskel på tallene, og hvorfor vi ikke har fået noget at vide,« siger Holger K. Nielsen (SF).

For Holger K. Nielsen viser det »endnu en gang Inger Støjberg på gyngende grund«.

– Hvad er forskellen mellem at ’redde’ fire og tre piger?

»Hun bliver ved med at påstå, at der var fire. Jeg ved ikke, om det er fordi, hun ikke er ordentligt briefet. Men pointen er, at den måde, som hun har svaret Folketinget på, er utilfredsstillende,« siger Holger K. Nielsen.

»Det er så langt ude,« siger Josephine Fock (Alt.) og fortsætter: »Endnu en gang har vi fået forkerte informationer fra ministeren.«

Johanne Schmidt-Nielsen (EL) understreger, at hun ikke kender de fire konkrete sager, heller ikke hvorfor pigen har valgt at flytte tilbage.

»Men det er en information, som undergraver Inger Støjbergs eget forsvar for hendes ulovligheder. Og det gør det endnu værre, at hun holder det tilbage og ikke deler det med Udlændingeudvalget, der ellers har stillet adskillige spørgsmål om de fire piger,« siger Johanne Schmidt-Nielsen.

Mattias Tesfaye (S) ser kun to muligheder:

»Enten er det virkelig dårlig embedsmandsrådgivning. Eller også er ministeren igen på kant med sandheden. Hvad der er op og ned i Støjberg-sagen, er stadigvæk ikke ordentligt oplyst. Det er det her baggrundsmateriale til brug for DF’s beslutningsforslag blot endnu et eksempel på, og derfor opfordrer vi fortsat til en uvildig undersøgelse.«

Udlændinge- og integrationsudvalget mangler at få svar på 37 spørgsmål om sagen.