- 50.000 underskrifter beslutter ikke noget. Det gør kun 90 mandater.

Ordene er Socialdemokratiets uddannelsesordfører Mette Reissmanns, og de faldt sidste år, mere præcist fredag den 23. marts 2018, hvor folketingets partier var samlet i folketingssalen for at tage stilling til danmarkshistoriens første borgerforslag: et forslag om afskaffelse af uddannelsesloftet.

Dømt ude allerede før afstemning

Borgerforslaget var stillet af elev- og studenterbevægelsen, der på kun to uger havde sikret sig de 50.000 stemmer, det kræves, for at et borgerforslag kan komme til politisk afstemning.

Jeg kan mærke, når jeg taler med de studerende, at det har lagt sig som en dyne, at man ikke må træffe nogle forkerte valg – og det må man altså godt. Uddannelses- og forskningsminister, Tommy Ahlers

Men forslaget var stemt ned - allerede inden partierne bag loftet, VLAK-regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, mødtes med de øvrige partier den fredag i marts 2018.

Det ærgede initiativtager og daværende formand for Danske Gymnasieelevers Sammenslutning (DGS), Jens Philip Yazdani, at politikerne bare fejede forslaget af bordet.

- Selvfølgelig skal 50.000 underskrifter ikke være nok til at ændre en lov. Men jeg synes, at det er ærgerligt, at politikerne ikke har taget det som et vink med en vognstang og tænkt: 'Kunne det være, at vi i vores lille boble ikke er i trit med, hvad befolkningen mener', sagde Yazdani til DR Nyheder.

Vi kan godt være bekymrede for, at det kan være en gratis omgang. Formand for Danske Studerendes Sammenslutning, Johan Hedegaard Jørgensen

Blot få måneder efter skulle Socialdemokratiet dog ændre holding - og ved Folkemødet på Bornholm kunne formand Mette Frederiksen annoncere, at Socialdemokratiet var klar til at afskaffe uddannelsesloftet. Få måneder senere, i august, ændrede Liberal Alliance, der ligesom Socialdemokratiet var med til at vedtage loftet, også mening.

Uddannelsesloftet kort Uddannelsesloftet vedtages i 2016 af VLAK-regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet. Loftet forhindrede studerende, der har gennemført én videregående uddannelse, i at blive optaget på en ny uddannelse på samme eller lavere niveau. En række uddannelser var dog undtaget loftet - nemlig, hvis uddannelsen havde et særligt arbejdsmarkedsbehov. Det gælder for 2019 og 2020 en lang række diplom- og civilingeniøruddannelser. Efter massiv kritik blev uddannelsesloftet justeret i 2017, så man efter seks år nu kunne tage en ny uddannelse. Fra 2020 er uddannelsesloftet helt fjernet. Det blev regeringen, Enhedslisten, De Radikale, SF og Alternativet enige om i finanslovsaftalen for 2020. Kilde: Uddannelses- og Forskningsministeriet

Spørgsmålstegn ved finansieringen

Med Venstres udmelding i dag er der dermed politisk flertal for at sløjfe loven, der sikrer, at unge først kan vælge en ny uddannelse på samme eller højere niveau efter seks år.

Hvis en studerende har en bachelor i engelsk på universitet, men ønsker at ændre spor, kan vedkommende altså ikke bare begynde på en ny bachelor året efter. Her skal man vente mindst seks år eller vælge en uddannelse, der er undtaget uddannelsesloftet.

- Vi har forsvaret det, men jeg kan mærke, når jeg taler med de studerende, at det har lagt sig som en dyne, at man ikke må træffe nogle forkerte valg – og det må man altså godt. Derfor siger vi nu, vi er med på afskaffe det, lyder det fra uddannelses- og forskningsminister Tommy Ahlers (V) i dag.

Venstre har dog ingen plan for, hvordan de årlige 300 millioner kroner til en afskaffelse af uddannelsesloftet skal finansieres.