Alle danske forældre ønsker det bedste for deres børn. Men på den økonomiske front er det langt fra sikkert, at de nuværende forældrene kan levere varen. Den danske økonomi slider sig i øjeblikket gennem en svær vækstkrise med meget lidt fremgang i økonomien.

Hvis det fortsætter, kommer vi for første gang i den situation, at vores børn ender med at få et liv som voksne, hvor de ikke er rigere end deres forældre. Det viser en gennemgang af række nøgletal for den danske økonomi, som Handelsbanken har lavet for Berlingske Business.

Det er sket op til, at regeringen med statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) i spidsen i begyndelsen af næste uge fremlægger en 2025-plan for dansk økonomi. Analysen fra Handelsbanken viser med al tydelighed, at vi taber stort i vækstkapløbet i forhold til de andre europæiske lande set over de seneste ti år.

Nyt forkus

Derfor mener en række førende økonomer i Danske Bank, Handelsbanken og Dansk Erhverv, at der skal være et nyt hovedfokus i den kommende plan for dansk økonomi. De foregående planer har primært handlet om, hvordan de offentlige finanser kommer til at hænge sammen, efterhånden som danskerne lever længere og længere. Men med en forhøjelse af pensionsalderen og en række andre reformer, som skal få danskerne til at arbejde noget mere, er de problemer mere eller mindre løst. De største udfordringer ligger nu et helt andet sted.

»Vi har haft høj produktivitetsvækst i 200 år. Det har vi hele tiden omsat til, at den unge generation får bedre levestandard end den gamle, og vi har fået nedsat vores arbejdstid. Men hvis det skal fortsætte, så kræver det, at produktiviteten skal blive ved med at stige, og lige i øjeblikket sker det stort set ikke,« siger Las Olsen.

»Så det er oplagt i forbindelse med 2025-planen at tage fat på af få løst problemerne med den meget lave vækst herhjemme. Hvad enten vi skal have en højere levestandard eller have en lavere arbejdstid, så kræver begge dele, at vi får gang i en højere ­produktivitetsvækst. Hvis vi vil opleve en fortsat fremgang i vores velstand, og at vores børn skal have det bedre end os selv, så er der ingen vej udenom,« siger Las Olsen.

Et nærmere blik i analysen fra Handelsbanken viser med al tydelighed problemet. Siden 2006 har den danske vækst kun været på -0,1 pct. Det vil reelt set sige, at vi er blevet fattigere. Kun lande som Portugal, Italien og Grækenland kan fremvise dårligere resultater for væksten end os, mens lande som Sverige Tyskland og Norge topper listen. De har alle haft vækstrater, der samlet set er på over ti pct. siden 2006.

Cheføkonom i Handelsbanken Jes Asmussen mene, at det er tid til at udvide 2025-planen, så man også ser på andre reformer end tidligere. Her kunne regeringen finde inspiration i rapporten fra Produktivitetskommissionen, der kom for nogle år siden.

»I min optik er noget af det vigtigste at få øget potentialet for fremtidig vækst. Vi kan ikke gøre så meget ved væksten her og nu, for den afhænger meget af den globale økonomi. Det gælder om at skabe nogle bedre rammer for, hvordan vi får mere vækst på lang sigt. Her spiller en fremgang produktiviteten meget ind. Det er kun Grækenland og lignende lande, som har en dårligere produktivitet end os,« siger Jes Asmussen.

»Men det er klart, at det er en svær problematik at tage fat på, for det er mange små tiltag, der skal til,« siger Jes Asmussen.

Dårligere end før krisen

På baggrund af tallene fra Handelsbanken påpeger cheføkonom i Dansk Erhverv Steen Bocian, at det på overfladen ser rigtig pænt ud for dansk økonomi. Der er stort overskud på betalingsbalancen, og de offentlige finanser er nogen lunde i orden. Men det er kun på overfladen, at vores økonomi skinner.

»At der er styr på balancerne, er ikke det samme, som at vi står med en stærk økonomi – jeg synes, at billedet »en tyndfed økonomi« passer meget fint. Vi står med en dyb vækstkrise, som gør, at BNP pr. indbygger ligger markant under niveauet inden krisen. Det er særligt produktivitetsvæksten, der er en udfordring,« siger Steen Bocian, der er helt enig i, at der på den baggrund er alt mulig grund til at en kommende 2025-plan ­fokusere på mere end de offentlige finanser.

Produktiviteten skal stimuleres

»Der bør i det mindste være en ambition om at få en højere økonomisk vækst. Skal man stimulere produktivitetsvæksten, så taler det for reformer, som styrker de økonomiske incitamenter. Det handler om lavere marginalskat, et mere effektivt uddannelsessystem og så skal man have kigget på konkurrencen, der formentlig særligt meget at hente ved at konkurrenceudsætte den offentlige sektor, men også i den private sektor skal hindringer for konkurrence fjernes i videst muligt omfang,« siger Steen Bocian.

Både Steen Bocian og Las Olsen understreger, at den store udfordring ved at lave tiltag i en 2025-plan, der skal fremme vores produktivitet, er, at bedre produktivitet ikke forbedrer de offentlige finanser. Det gør Danmark som land rigere, men på den korte bane kan det give lidt dårligere statsfinanser, hvis der skal bruges nogle penge for at fremme produktiviteten.