At være stemplet som dårlig betaler er ikke umiddelbart noget, der lyder særligt eftertragtet.

Men regeringspartiet SF foreslår nu, at det skal være muligt frivilligt at lade sig registrere som dårlig betaler. Det skal især give udsatte grupper mulighed for at afskære sig selv fra risikoen for at stifte gæld, lyder det fra partiets socialordfører.

»Der er en række mennesker, der har svært ved at styre deres økonomi, og som let kommer til at gældsætte sig. Hvis man for eksempel er maniodepressiv, ludoman eller har en psykisk lidelse, som gør, at man køber uhæmmet ind i en kort periode og gældsætter sig i en grad, så det både kommer til at påvirke ens egen og ens families økonomi,« siger socialordfører Özlem Cekic.

Hun mener, at mulige skyldnere derved tager mere ansvar for deres økonomi.

»Jeg synes, det er at tage ansvaret på sig, at man godt ved, man har et problem. Og derfor ønsker man at være ansvarlig over for sig selv, men også over for sin familie, og lade sig frivilligt registrere,« siger hun.

Findes i Norge

Muligheden for frivillig registrering findes allerede nu i Norge, men herhjemme betyder bestemmelserne i Persondataloven, at det ikke kan lade sig gøre for kreditoplysningsbureauerne uden en lovændring.

Hos Den Sociale Retshjælp, der yder frivillig gældsrådgivning, møder forslaget opbakning.

»Vi mener, man kan afværge, at der er rigtig mange, der kommer i den situation, at de lige pludselig står med en kæmpe gæld. Der er dels borgere, der bliver ramt af identitetstyveri, hvor der bliver optaget lån i deres navn af andre mennesker. Den anden del er den lidt mere sårbare gruppe,« siger Katharina Jespersen, leder af innovationsafdelingen.

Også hos Experian, der driver RKI-registret, giver det god mening at lade folk registrere sig frivilligt. Det kan for eksempel være i tilfælde, hvor et par er gået fra hinanden, men fortsat hæfter solidarisk for den gæld, den ene kan have stiftet.

»Vi oplever fra tid til anden, at vi bliver kontaktet af mennesker, som ønsker at lade sig frivilligt registrere. Det må vi ikke umiddelbart som dataansvarlige. Vi betragter det som vores rolle at hjælpe forbrugere, og vi vil gerne kunne tilbyde folk at hjælpe dem. Så vi synes, det er noget skidt, at vi ikke kan komme til det,« siger marketing- og kommunikationsdirektør Kim Bach.

Effekt er uklar

Der er ikke noget datagrundlag fra Experian, som viser, hvor ofte de får sådanne henvendelser, eller hvor stor en effekt muligheden for frivillig registrering i RKI vil have. Men ifølge Kim Bach er det »snublende nærliggende« at kunne tilbyde det.

»Hvis du har et Nem-ID, så kan du logge på vores hjemmeside og se, om du er registreret i RKI. Så den platform er lavet. Det eneste, der mangler, er, at du kan få lov at sætte et kryds, hvor der står, at man gerne vil være frivilligt registreret, og hvad konsekvenser af dette er,« siger han.

Oppositionspartiet Venstre er dog ikke med på idéen:

»Jeg har svært ved at se fornuften i det forslag. Hvis nogen mener, at de er dårlige betalere, så er de jo nået til den erkendelse og har måske så en chance for enten selv at gøre noget ved det eller få noget hjælp og støtte til at få styr på deres økonomi,« siger socialordfører Eyvind Vesselbo.

SFs Özlem Cekic vil nu tage kontakt til justitsministeren med henblik på at se på mulighederne for en lovændring.