Redningspakkerne til bankerne efter finanskrisen udløser en gigantisk milliardregning til de danske skatteborgere, som hidtil har været holdt fuldstændigt skjult for offentligheden. Beløbet svarer til, at hver dansk husholdning får en ekstra skat på 3000 kroner om året indtil 2039.

Det skriver nyhedsbureauet Reuters, og det får nu Enhedslisten til at kalde finansminister Claus Hjort Frederiksen (V) i samråd.

- De nye oplysninger er chokerende læsning. Der er tale om en enorm milliard-regning, som almindelige danskere i en lang årrække skal betale. Forligspartierne bag bankpakkerne skylder i den grad en forklaring, siger Enhedslistens finansordfører, Pelle Dragsted.

Regeringen oplyste ellers i marts i år, at staten havde haft 18 milliarder kroner i overskud på bankpakkerne. Men ifølge Reuters ’glemte’ erhvervs- og vækstminister Troels Lund Poulsen (V) at medregne skyhøje renteudgifter på den gæld, som Nationalbanken måtte stifte for at kunne redde bankerne.

Nationalbank på tiggergang

Ifølge Reuters måtte den daværende VK-regering og Nationalbanken i efteråret 2008 gå tiggergang og låne et astronomisk milliardbeløb hos pensionskasserne, fordi Danske Bank og den øvrige banksektor i løbet af få uger risikerede det totale sammenbrud. (artiklen fortsætter under billedet)

På fem år voksede bankernes indlånsunderskud fra næsten nul til vanvittige 656 milliarder kroner. Heraf var de 400 milliarder kroner gæld, som bankerne havde optaget i dollar hos amerikanske långivere. Hvis ikke den kortfristede gæld kunne indfries i dollar til tiden, så ville alt ramle.

Redningsaktionen betød, at Nationalbanken måtte udstede 30-årige statsobligationer til en pålydende rente på 4,5 procent. Med Nationalbanken som kilde skriver Reuters, at den aktuelle gæld på de højtforrentede obligationer er på 125,6 milliarder kroner.

Den samlede rentebetaling på gælden vil ifølge Nationalbanken løbe op i 163 milliarder kroner, skriver Reuters.

Også tidligere skatteminister og nuværende finansordfører Benny Engelbrecht (S) erklærer sig dybt overrasket:

- Vi er ikke blevet informeret om den økonomiske virkning af udstedelsen af de 30-årige statsobligationer. Det kommer som en overraskelse, at disse obligationer har så vidtrækkende konsekvenser for landets økonomi. Vi vil rejse emnet over for finansministeren, siger Benny Engelbrecht til Reuters.

Aktionærerne scorer kassen

Ifølge Reuters beregninger giver bankpakkerne ikke et overskud, som regeringen ellers hævder. Siden 2008 har de allerede givet et samlet tab for staten på knap 27 milliarder kroner. Et gigantisk 'underskud' på redningsaktionen som, ifølge Reuters beregninger, vil stige med fem-seks milliarder kroner hvert år indtil 2039, og det er ifølge Enhedslistens finansordfører helt urimeligt.

- Skatteyderne tog risikoen og har siden betalt en stor regning, mens bankerne selv er løbet med gevinsten. Alene i Danske Bank har aktionærerne tjent 145 milliarder kroner, siden de blev reddet af skatteyderne, siger Pelle Dragsted, der dog ikke skal forvente, at Hjort beklager forløbet.

Finansministeren har denne skriftlige kommentar til Ekstra Bladet:

- Det er ikke korrekt at blande udstedelsen af en 30-årig statsobligation i efteråret 2008 sammen med 'prisen' for bankpakkerne. Baggrunden for beslutningen om udstedelsen af en 30-årig statsobligation i efteråret 2008 var den store usikkerhed om mulighederne for at refinansiere statsgælden. Der var derfor behov for en stor likviditetsbuffer. Det har bidraget til, at Danmark er kommet godt gennem finanskrisen. Derudover kan nævnes, at der fra forsikrings- og pensionssektoren var stor interesse efter en lang dansk obligation, skriver Claus Hjort Frederiksen (V).

Finansministerens forklaring om, at pensionskassernes - og især ATP's - opkøb af de særlige 30-årige statsobligationer ikke havde sammenhæng med prisen på bankpakkerne, anfægtes dog i et notat fra den daværende VK-regering fra december 2010.

Læs VK-regeringens eget notat fra 2010 om ATP's rolle i finanskrise-håndteringen og opkøb af statsobligationer her: