av

Skolan debatteras allt intensivare och här följer min subjektivt utvalda guide till relevanta frågor, svar och källor till en del av de aspekter som diskuteras. Med förhoppning om att den kan vara till nytta.

Enligt samstämmiga internationella undersökningar har skolresultaten försämrats väsentligt sedan början/mitten på 1990-talet. Utvecklingen sammanfattas i figuren nedan som är hämtad från Education Next (originalstudie) och bekräftas även av en utförligare diskussion i kapitel 2 i IFAUs utbildningsöversikt (kapitel 2). Jag har för övrigt samlat resultaten från de internationella undersökningarna i en Excel-fil (xlsx).

Mindre konsensus råder vad gäller kunskapsspridningen och familjebakgrundens betydelse för skolresultaten. I korta drag tyder PISA på ökad spridning (dock inte i matte) och ökad betydelse för familjebakgrunden, medan TIMSS tyder på att spridningen minskat då resultatförsämringen varit störst bland högpresterande elever (se Excel-filen ovan). Med hjälp av svenska betygs- och provdata är det vidare tveksamt om betydelsen av föräldrarnas bakgrund för förändrats nämnvärt. Läs mer i tidigare inlägg (även här), Anders Böhlmarks och Helena Holmlunds SNS-rapport samt Skolverkets rapport om likvärdigheten i skolan.

Däremot står det klart att resultatspridningen mellan skolor ökat och enligt Böhlmark och Holmlunds rapport kan detta till stor del förklaras av ökad socioekonomisk sortering. Skolverkets rapport tyder dock på att den ökade kunskapsspridningen mellan skolor främst beror på icke-observerbara faktorer, vilket stämmer väl överens med att grundskolans elevsammansättning fått kraftigt ökad betydelse för elevens gymnasiebetyg (figur 5.2, sid 33). Oklart är i vilken grad detta beror på ökad spridning i skolkvalitet och på icke-observerbar elevselektion mellan grundskolorna.

Det fria skolvalet är en viktig förklaring till den ökade spridningen mellan grundskolorna, men förefaller inte kunna förklara ökad spridning i elevernas betyg (tabell 1 & 2, sid 41-42 och denna studie). Då det finns en tendens till striktare betygssättning på skolor med en hög andel högpresterande elever (figur 5.1 sid 30 och tidigare inlägg) är det dock möjligt att spridningen i faktisk kunskap ökat mer än vad spridningen i betyg antyder. Vad gäller gymnasiet så har övergången till betygsintagning naturligtvis lett till en kraftigt ökad sortering mellan skolorna.

En vanlig förklaring till de sjunkande resultaten är invandringen. Som jag diskuterat i ett tidigare inlägg kan denna dock på sin höjd förklara en liten del av den allmänna nedgången.

Inte heller friskoleexpansionen kan förklara grundskolans sjunkande resultat. En studie av Anders Böhlmark och Mikael Lindahl tyder istället på att denna haft en positiv effekt. Det finns en del invändningar mot denna studie, men det är inte rimligt att utmåla skolvalet som en förklaring till resultatnedgången. Resultaten från grundskolan kan emellertid inte generaliseras till gymnasiet och det är en öppen fråga vilken roll konkurrens och ökad valfrihet — både vad gäller skolor och utbildningens innehåll — haft för de försämrade resultaten på gymnasienivå.

Vad gäller friskolornas kvalitet är mycket oklart. Enkla jämförelser tyder på att eleverna presterar bättre på fristående än på kommunala skolor, men det verkar till stor del bero på hur man mäter elevernas resultat (inlägg) och enligt PISA föreligger inga skillnader alls (sid 2). Dessutom förefaller friskolorna vara generösare än de kommunala vid rättningen av de nationella proven (sid 64-). Att det saknas data för gymnasiet är ett stort problem då det är där friskoleexpansionen varit som kraftigast. Min kvalificerade gissning är för övrigt att kvalitetsspridningen mellan friskolor är större än mellan kommunala.

Viktigt är också att studier som Böhlmarks och Lindahls inte kan fånga hur marknadsanpassning, regelverk och styrsystem påverkar skolväsendet i stort. Frågan om regleringen av skolmarknaden har jag lyft fram i ett par inlägg (här, här och här) och framförallt i en artikel i Ekonomisk Debatt. Mina poänger är bland andra att den reglering som krävs beror på vilka aktörer som tillåts verka på marknaden och att ett konkurrensneutralt förhållningssätt från de skolvårdande myndigheternas sida har tydliga svagheter (inlägg om regler och diskretion).

Det förefaller sannolikt att den försämrade lärarrekryteringen spelat roll för resultatutvecklingen (inlägg). Att lärarnas försämrade lön relativt andra högbildade grupper påverkat rekryteringen är troligt, men även faktorer som förändringar i arbetsmiljön kan såklart spela in. En relaterad möjlig förklaring till resultatnedgången är kvaliteten på lärarutbildningen (inlägg) som åtminstone delvis hänger samman med den försämrade rekryteringen. Potentiellt allvarligt — men svårutrett — är att de praktiska och yrkesförberedande inslagen i både pedagogisk forskning (rapport och artikel) och lärarutbildning (debattinlägg 1 och 2) fått styrka på foten för annat.

Eftersom kommunaliseringen av skolan sammanfaller med att resultatförsämringen inleds (och med att lärarrekryteringen börjar försämras) är det sannolikt att denna spelat en viktig roll för utvecklingen. Frågan är svårutredd empiriskt, men det finns goda teoretiska skäl för staten att ta ett stort ansvar för en verksamhet med tydliga nationella mål och externa effekter (inlägg); det är oklart hur en högkvalitativ och likvärdig utbildning ska uppnås med 290 mer eller mindre kompetenta kommunala huvudmän. Även om den exakta rollfördelningen mellan stat och kommun kan diskuteras så var det knappast en bra idé för staten att så fullständigt dra sig tillbaks som skedde i början av 1990-talet (läs gärna denna ESO-rapport och denna bok).

Ibland ifrågasätts om resurser egentligen spelar roll. Studier visar dock tämligen entydigt att både lärartäthet och klasstorlek påverkar elevernas resultat. Samtidigt har den svenska skolan relativt gott om resurser jämfört med andra länder (se Ekonomifakta) och klasstorleken verkar inte ha förändrats över tid (fig 3.4, sid 13).

Slutligen skulle jag vilja lyfta fram effekterna av det målrelaterade betygssystemet. I och med att en absolut gräns för godkänt infördes ökade utslagningen ur skolsystemet och från arbetsmarknaden (avsnitt 9.2). Dessutom släpptes kopplingen till de nationella proven vilket bidragit till betygsinflation (inlägg 1 och 2) och därmed sannolikt även till försämrade resultat. Än allvarligare är dock den allmänna ambitionssänkning som riskerar att följa av en snävt definierad målstyrning (inlägg); att ”uppnå målen” har under lång tid varit synonymt med att få elever över G-gränsen.

Det finns självfallet mycket mer att säga om skolan och vad som slutligen spelar roll är vad som händer i klassrummen. Vad som händer där påverkas dock av regelverk, styrning och de resurser som tillhandahålls och det är inom dessa områden jag upplever att jag besitter en viss kompetens.