Pääkirjoitus: Sauli Niinistöllä ja Pekka Haavistolla totinen paikka Lavrovia vastaan – Venäjä pelaa taas kuin Euroopan omistaja

Venäjällä on jälleen avaimet vaikuttaa miljoonien ihmisten kohtaloihin niin Syyriassa, Turkissa kuin Euroopassakin.

Tiistaina 3. maaliskuuta Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov tapaa Helsingissä ensin presidentti Sauli Niinistön ja sitten ulkoministeri Pekka Haaviston (vihr). Kuva on toukokuulta 2017, kun Lavrov ja Niinistö tapasivat Helsingissä.­

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr) tapavat tiistaina Venäjän ulkoministerin Sergei Lavrovin Helsingissä äärimmäisen kriittisessä tilanteessa.

Tällä kertaa Suomen ja Venäjän välillä ei ole akuutteja kahdenvälisiä kiistoja, mutta meihin potentiaalisesti vaikuttavia kriisejä on maailmalla sitäkin enemmän.

Lyhyesti sanottuna kyse on kolmesta asiasta, jotka saattavat pahimmillaan yhdistyä jopa yhdeksi.

Sota, pakolaiset ja koronavirus.

Vyyhti ei ole helppo, sillä Euroopan omistajaa leikkii nyt moni muu kuin Eurooppa itse – eikä Venäjällä ole siinä suinkaan vähäisin rooli.

Kriisin yksi polttopiste on Turkin ja Kreikan rajalla, jonne Turkki ohjaa parhaillaan oman maansa sisällä olevia siirtolaisia ja sotapakolaisia. On useita merkkejä siitä, että pakolaiset eivät ole liikkeellä omasta aloitteestaan, vaan Turkin hallinto on houkutellut heidät liikkeelle kohti Eurooppaa.

Samaan aikaan Turkin etelärajalla Syyrian puolella ovat meneillään Syyrian sodan ratkaiseviksi kuvaillut taistelut.

Venäjän tukemat Syyrian hallinnon joukot pyrkivät valtaamaan viimeisiä kapinallisten hallussa olevia alueita Idlibin maakunnassa, kun taas Turkki tukee kapinallisia ja tekee iskuja Syyrian hallituksen joukkojen asemiin.

Idlibissä olevien siviilien elinoloja kuvaillaan tämän kaiken keskellä helvetillisiksi. He ovat kirjaimellisesti monen tulen välissä.

Turkki yrittää pitää etelärajansa kiinni samaan aikaan, kun se nyt päästää länsirajaltaan pakolaisia kohti Eurooppaa.

Yksi tulkinta onkin, että Turkki pyrkii pakolaisten avulla painostamaan Euroopan unionia, jotta EU painostaisi puolestaan Venäjää lopettamaan sotimisen Syyriassa.

Turkki on Nato-maa, joka on viime aikoina halunnut veljeillä erityisesti Venäjän kanssa. Nyt ilmassa on kuitenkin pelko siitä, että Turkki voisi ajautua avoimeen konfliktiin Venäjän kanssa Syyrian sodan sivuhaarana.

Lue lisää: Turkin iskussa kuoli 19 Syyrian sotilasta – Venäjä: Syyrian taivaalla lentävien turkkilaiskoneiden turvallisuutta ei voida taata

Lavrov saapuu Suomeen hetkellä, jolloin valmistellaan Turkin presidentin Recep Tayyip Erdoganin ja presidentti Vladimir Putinin tapaamista. Sen on määrä toteutua Moskovassa 5. maaliskuuta.

Niinistöllä ja Haavistolla onkin edessään nyt totinen paikka, kun heille tarjoutuu mahdollisuus puhua Lavroville koko Euroopan puolesta.

Ulkoministeri Haavisto on profiloitunut aiemmin erityisesti ihmisoikeuksien ajajana. Venäjän sisälläkin olisi tällä hetkellä monta ihmisoikeusasiaa, joista Haaviston soisi Lavroville mainitsevan, mutta maailman kannalta kiireellisintä olisi saada Venäjä havahtumaan vastuuseensa Lähi-idässä.

Venäjä ei päätä yksin siitä, mitä Lähi-idässä tapahtuu, mutta Venäjä on se, joka pystyy tällä hetkellä vaikuttamaan ratkaisevasti miljoonien siviilien kohtaloihin sekä Syyriassa, Turkissa että Euroopassa.

Sodan laajenemisen ja pakolaisaallon ohella yhtenä ylimääräisenä uhkana on vielä koronavirus. Laajat kansainvaellukset saattaisivat räjäyttää koronaepidemian hallitsemattomiin mittoihin.

Viimeistään siinä vaiheessa yhdeksi kärsijäksi joutuisi myös – Venäjä itse.

Lue lisää: Suomeen saapuva Lavrov tunnetaan terävästä kielestään – kuvaili itseään ”maailman vanhimman ammatin” edustajaksi