Angleški naslov: Legend of the Galactic Heroes

Izvirni japonski naslov: Ginga Eiyū Densetsu,

Uradni podnaslov v nemščini: Heldensagen vom Kosmosinsel





Legenda o galaktičnih herojih (v nadaljnjem lotgh) je serija desetih znanstvenofantastičnih romanov izpod peresa japonskega pisca Yoshikija Tanake, ki je leta 1988 zanje dobil nagrado najboljšega romana spekulativne fikcije na Japonskem.







Lotgh je na zahodu bolje poznan po svoji anime priredbi, ki je ena najbolj hvaljenih in dobro ocenjenih anime serij nasploh. Po uspehu filma My Conquest is the Sea of Stars, ki je leta 1988 prišel v japonske kinodvorane, je med leti 1988 in 1997 neredno izhajala 110 epizod dolga adaptacija romanov.

Čeprav je logth uradno v Severni Ameriki izšel šele leta 2015, si je že desetletja prej ustvaril kultni status s širjenjem piratskih kopij z ljubiteljskimi prevodi. Da smo se v tistih časih prebijali skozi internetne beznice za torrente in trpeli ob oči ubijajočih rumenih podnapisih, je bilo vredno zaradi zgodbe, ki ji še danes redkokateri anime seže do kolen.













Skupaj z ročno narisano vizualno podobo, obsežno zvočno podlago, temelječo na klasični glasbi, in ostro pozornostjo na detajle, je lotgh močan predstavnik zlate dobe animejev. Tudi Slovenci dobimo nekaj referenc, z vesoljskima ladjama Ljubljana in Triglav.





Vojna in mir v vesolju

Ljubiteljsko poimenovana tudi Vojna in mir v vesolju, serija upraviči svojih 110 epizod z dolgo in razvejano zgodbo. Dogaja se v trikotniku odnosov treh vesoljskih držav; demokratične Svobodne zveze planetov, monarhičnega Galaktičnega cesarstva in avtonomnega trgovskega planeta Phezzan.





Cesarstvo in Zveza se že stoletja bojujeta v ogromnih vesoljskih bitkah, z milijoni mrtvimi. Spremljamo usode množice likov, med njimi sta najvidnejša Yang Wen-li na strani Zveze in Reinhard von Lohengramm na strani cesarstva.





Oba se preko vojaških spopadov z nasprotujočo silo profilirata kot poveljnika in plezata po vojaški hierarhiji. V času neprestane vojne pride skupaj s prominenco tudi do neštetih političnih spletk, v katere se Reinhard vrže s slo po oblasti, Yang pa je vanje primoran nehote in z odporom.





Protagonista, rivala, nasprotnika

Rivalstvo med njima ni le značajsko in borbeno, obadva sta obtežena s pomanjkljivostmi in ideali svoje države in na svojih plečih nosita ideološki boj med nasprotujočima se vizijami človeške družbe.





Yang je na strani svobode in demokracije, z vso njeno nepopolnostjo in nestabilnostjo, ki hitro degenerira v demagogijo, kronično nesposobnost in sistemsko korupcijo.





Reinhard predstavlja red in učinkovitost avtokracije, ter vedno prisotno grožnjo transformacije v krvoločno tiranijo in možnost propada zaradi katastrofalnih posledic osebnih pomanjkljivostih vladarjev, ki ne pridejo na svoj položaj zaradi talenta, temveč sorodstva.





Reinhard želi pokazati, da lahko odločen človek preoblikuje vesolje na bolje in po svoji meri, medtem ko mu Yang oporeka z lekcijami zgodovine, ki kaže, da je vrednost genialnega vodje nižja od dolgoročne kvalitete institucij. Serija se sprašuje, ali človek ustvarja politiko, ali pa politika ustvarja človeka. Dogodki in zapleti pa služijo le eksplikaciji omenjenih zagat, za katere ni gotove rešitve.





Oziroma, kot pravi stavek, ki se pokaže na začetku vsake epizode: "Zu jeder Zeit, an jedem Ort, bleibt das Tun der Menschen das gleiche..." (Vedno, povsod, so človekova dejanja enaka…)















