Predsednik vlade Marjan Šarec se je odzval na zaostritev ukrepov na področju kreditiranja in po njegovi oceni "gre za premalo premišljen ukrep, ozko in predvsem računovodsko usmerjen, v škodo ljudi in konec koncev tudi države." Dejal je, da bi pri pripravi ukrepov morali biti "bolj človeški in realni" in pozval k ponovnemu premisleku.





Banka Slovenije je namero zaostritve ukrepov na področju kreditiranja prebivalstva predstavila v začetku oktobra in je takrat napovedala, da bo z novembrom priporočilo glede potrošniškega kreditiranja preoblikovala v zavezujoč instrument in navzgor omejila ročnost potrošniških kreditov in razmerje med letnim stroškom servisiranja dolga in letnim neto dohodkom kreditojemalca. Po stališču Banke Slovenije je obravnavani ukrep potreben z vidika zagotavljanja finančne stabilnosti. "Pa to res drži", komentira predsednik vlade.



"Zaradi tega ukrepa mladi, mlade družine in manj premožni nikoli ne bodo prišli do svojega stanovanja ali drugih dobrin, ki si jih brez kredita in zaradi nizkih plač nikoli ne bodo mogli privoščiti. Tudi s pomočjo svojih staršev ne, saj bodo pri najemanju potrošniških in stanovanjskih kreditov onemogočeni tudi upokojenci," je prepričan Šarec.

Po oceni premierja "bodo ti ukrepi znižali tudi potrošnjo, kar se nam bo poznalo tudi na gospodarski rasti, ki bo zaradi slabo domišljenega ukrepa nižja."

Banka Slovenije je pri svojem delu samostojna, neodvisno in samostojno spremlja poslovanje bank, identificira morebitna tveganja in izreka ukrepe, za katere oceni, da so potrebni in znižujejo tveganja pri poslovanju bank. "Vendar bi se morali ukrepi pripraviti veliko bolj domišljeno in ob upoštevanju vseh dejavnikov in deležnikov in nikakor ne enostransko, kot so zdaj, brez upoštevanja realnega stanja," so še zapisali v njegovem kabinetu.

Marjan Šarec tako predstavnike ZBS poziva, da na sestanku, ki so ga sklicali 15. novembra s ključnimi deležniki na temo kreditiranja prebivalstva, še enkrat premislijo in najdejo boljšo rešitev, ki bo po eni strani delovala v dobrobit vseh ljudi in hkrati zagotavljala finančno stabilnost. Tako Banka Slovenije kot banke bi morali, vsak na svoji strani, narediti korak nazaj in skupaj pripraviti ukrepe, ki bodo temeljili na realnih predpostavkah in realnem življenju.

"Tu se vidi, da zaposleni na Banki Slovenije nimajo stika z realnostjo in z ljudmi," je zaključil premier.