Piaţa Sfatului Braşov (Foto: Constantin Barbu)

Autobuzele electrice din Cluj

Nu e zi în care să nu fim bombardaţi la TV, pe Internet sau în presa scrisă, de ştiri dătătoare de griji. Ba un nou con­flict po­litic sau administrativ, ba o nouă taxă sau un nou impozit, o nouă creştere a ratelor la bancă sau o nouă creştere a preţului benzinei. Printre ele, însă, se strecoară şi veşti bune. Veşti bune din Ro­mânia po­zitivă, care se încăpăţânează să meargă înainte, în ciuda bâlbelor parlamentare şi guver­namentale. Le­hamitea faţă de acestea din urmă tocmai ce dă naş­tere unui fenomen intere­sant: deşi ata­curile liderilor politici împotriva Uniu­nii Eu­ropene sunt mai impertinente ca ori­când, ataşa­mentul şi încrederea românilor în UE cresc spec­taculos în ultima vreme. Românii simt de unde vin şansele de dez­voltare a ţării şi de unde vine nor­malitatea. Iar asta e doar una dintre "ştirile" îmbu­cu­rătoare din ultima vreme...Românii sunt printre cei mai optimişti euro­peni în privinţa viitorului UE - 52%, în timp ce media eu­ropeană este de 32%, arată ultimul "Euroba­rometru" al Parlamentului European, publicat zilele trecute. Faţă de oc­tom­brie anul trecut, optimismul românilor cu privire la viitorul Uniunii Europene a crescut semnificativ: acum 7 luni, doar 38% aveau în­cre­dere în evoluţia lucrurilor în UE. O creştere sem­nificativă se remarcă şi în privinţa apre­cierii apar­tenenţei la UE. 59% dintre români sunt de părere că apartenenţa României la Uniune este un lucru bun, în creştere cu 11 puncte procentuale faţă de octombrie anul trecut! Trendul euro-optimist arătat de baro­metru e invers propor­ţio­nal cu încrederea ro­mânilor în Guvernul Dăncilă, pe fondul scan­dalurilor fără sfârşit care însoţesc cel de-al treilea cabinet PSD, păstorit de Liviu Dragnea. Tot "Eu­robarometrul" indică faptul că mai mult de jumă­tate dintre români sunt interesaţi de alegerile euro­par­lamentare de anul viitor. Referitor la temele care ar trebui discutate în campania electorală pentru europarlamentare, 49% dintre europeni şi 37% din­tre români men­ţionează lupta contra terorismului ca priori­tate.Compania de televiziune "HBO Europe" a început la Timişoara fil­mările la mult-aş­teptata serie "Hacker­ville", un thriller cu crime, în universul hackerilor. "Producţia va pune România pe harta internaţională a dramelor de televiziune", spune Joerg Winger, producătorul executiv al seriei. Winger ţine să adauge că, încă de la început, a fost cucerit de locaţiile de filmare. Proiectul HBO se bazează pe "un important aport de talent românesc", mai spun producătorii. Seria "Hackerville", despre o reţea de hackeri şi poliţiştii care încearcă să-i prindă, a fost creată de Ralph Martin şi Joerg Winger şi va fi produsă de Cristian Mungiu şi Tudor Reu, prin intermediul Mobra Films. Seria va fi, astfel, rezultatul unei strânse colaborări româno-germane, "de la scenarii şi filmări, regizori şi actori, până la faza de postproducţie"."Timişoara este un loc minunat. Locurile de filmare reflectă amestecul de vechi şi nou şi includ zone pline de graffiti, un sat abandonat, o rafinărie operaţională, şine de cale ferată şi Internet cafe-ul unde tinerele noastre personaje se adună". Filmările au în­ce­­put la Timişoara şi vor continua la Bucureşti şi Frankfurt. Din distribuţie fac parte Anna Schumacher, Andi Vasluianu şi debutantul Voicu Dumitraş. Seria este regizată de Igor Cobileanski şi de Anca Miruna Lăzărescu, după scenariile create de Laurenţiu Ru­sescu, Daniel Sandu, Ralph Martin şi Steve Bailie.Dacă Timişoara punctează la capitolul creativitate, inves­titorii occidentali au ales Craiova pentru calitatea forţei de muncă din domeniul auto. O in­ves­tiţie de 200 de mi­lioane de euro, care supli­men­tează cu 1.500 locurile de muncă de la Craiova: acesta e planul celor de la Ford pen­tru al doilea mo­del care va fi produs la uzina olteană. Ford a con­firmat oficial că fabrica de la Craiova va produce un nou model, pe lângă SUV-ul EcoSport, asam­blat în Oltenia încă din toamna tre­cută. Deşi numele modelului care va com­pleta producţia de la Craio­va nu e cunoscut, Ford dezvăluie că va investi serios în adaptarea liniei de producţie la noul model. În plus, noile planuri vor mări cu 1.500 de angajaţi perso­nalul Ford Craiova, care va ajunge la 5.900 de specialişti.Cel mai probabil, modelul nou va fi Ford Ka+ sau o maşină dezvoltată pe platforma generaţiei Fiesta. Producţia va începe cel mai devreme la mijlocul anului 2019."Care este oraşul din România, altul decât cel în care trăiţi în prezent, în care v-ar plăcea să locuiţi, dacă aţi avea sau vi s-ar oferi posibilitatea?" a fost întrebarea-cheie a unui studiu realizat de Insti­tutul Român pentru Evaluare şi Strategie (IRES) la mijlocul lunii martie a acestui an. 16% dintre cei care au răspuns au indicat Clujul drept oraş de destinaţie. Oraşul de pe Someş este urmat în clasament de Braşov (14%), Timişoara (10%) şi Sibiu (8%). Doar 4% dintre cei chestionaţi s-ar muta în Bucureşti, mai arată studiul "Percepţii şi atitudini privind calitatea vieţii urbane în România".Pe de altă parte, românii sunt opti­mişti şi când vine vor­­ba de viitorul o­ra­­şelor în care lo­cu­iesc. Majo­ri­tatea ce­lor chestionaţi cred că oraşele lor vor fi mai priete­noase cu locui­torii (69%), mai bine gân­dite pentru ca oame­nii să tră­ias­că împre­ună (59%), mai verzi (57%) şi mai curate (55%).27 de milioane de lei a plătit Gu­ver­nul Elveţiei pentru primele zece auto­buze electrice din România. Fi­nanţarea elveţiană a fost câştigată de Primăria municipiului Cluj-Napoca, pe ale cărui străzi au şi început să cir­cule aceste autobuze, începând cu luna iunie. Cu o economie de peste 60% la fiecare plin şi cu Internet gratuit pentru călători, cele zece autobuze electrice vor reduce cu 140 de tone nivelul lunar al gazelor toxice emise în oraş. Alte 30 de autobuze electrice urmează să fie pu­se în circulaţie în urmă­torul an. "După anul 2025, în­trea­ga flotă de transport pu­blic din oraş va fi una ne­poluantă", promite primarul Clujului, Emil Boc.Autobuzele electrice au o autonomie cuprinsă între 120 şi 170 de kilo­metri, în funcţie de condiţiile de trafic. Dacă la autobuzele diesel un plin costă acum 360 de lei, încărcarea electrică va costa doar 150 de lei. La Cluj-Napoca au fost construite deja trei staţii de încărcare rapidă şi 11 staţii de încărcare lentă.