Un scandal acoperit de „criza din USL"

PSD și UNPR sunt, din datele obținute de gândul de la RA-APPS, singurele partide care au profitat până azi de noua lege prin care sediile formațiunilor politice se pot cumpăra, în rate, fără credit bancar, direct de la stat. Pentru cele două clădiri aflate, gard în gard, în centrul Capitalei, partidele lui Victor Ponta și Gabriel Oprea au plătit mai puțin de 330 de euro pe metrul pătrat.

Contractele au fost încheiate în decembrie, la două luni după ce Guvernul Ponta a adoptat, prin Hotărâre, normele de aplicare a legii votate în Parlament în 2013. Din prețul total negociat raportat la suprafață, rezultă că PSD are de plătit în jur de 275 de euro pe metrul pătrat construit, în timp ce UNPR a devenit proprietară în clădirea din strada Gheorghe Brătianu, numărul 7, dând 325 de euro pe metrul pătrat. Potrivit Hotărârii de Guvern, prețul, sub cel cu care se fac tranzacțiile imobiliare între privați în zonă, a fost stabilit de „un evaluator independent”.

Partidele au obținut un evident chilipir inclusiv față de restul cumpărătorilor de la RA-APPS în aceeași zonă. Anul trecut, apartamentele pe care le-a vândut Regia pe Kiseleff s-au dat cu peste 1.600 de euro metrul pătrat. Pe 12 iulie 2013, la licitația la care s-a prezentat doar un cumpărător, un apartament cu 4 camere cu suprafață utilă totală de 203,60 mp și o boxă de 8,72mp, situat pe Șoseaua Kiseleff, într-un bloc doar două etaje construit însă pe vremea lui Gheorghe Gheorghiu Dej, a fost cumpărat cu prețul de pornire stabilit tot de evaluatorii independenți ai RA-APPS: 340.000 de euro.

Tot la 300 de euro metrul pătrat a fost evaluată și curtea de 7.056 de metri pătrați a sediului din Kiseleff. Cum prețul ar fi depășit însă 2 milioane de euro față de cel de 960.000 de euro al clădirii, PSD-iștii au decis să nu o mai cumpere. Mai ales în condițiile în care, prin normele adoptate în Guvern, s-a decis că terenurile aferente sediilor de partid cumpărate „vor fi concesionate pe durata existenței construcției”, contra unei redevențe.

Rata oficială a PSD: 24.000 de euro pe lună

Detaliile transmise gândul de RA-PPS arată că PSD a încheiat contractul pentru achiziționarea sediului din Kiseleff pe 16 decembrie 2013, chiar dacă, la vedere, hotărârea Biroului Permanent de a cumpăra clădirea a fost validată de Consiliul Executiv Național (CEx) abia pe 6 februarie.

Potrivit contractului, PSD s-a angajat să plătească 4.334.909,6 lei, echivalentul a 963.000 de euro cu un avans de 10%. Excluzând acest avans, achitat la încheierea contractului, partidul lui Victor Ponta a rămas cu o rată de 24.000 de euro lunar, timp de trei ani.



Sediul PSD din Kiseleff, nr 10. Foto: Mediafax

Victor Ponta vrea să scape de datoria la RA-APPS mult mai repede însă. Surse din PSD au explicat pentru gândul schema de plată pe care premierul le-a propus-o PSD-iștilor la CEx. Oficial, premierul a anunțat că toate județele sunt obligate să își verse în următorii doi ani cotizațiile strânse de la membri în pușculița sediului. Neoficial, liderilor de filiale li s-a cerut ca fiecare PSD-ist să își dovedească fidelitatea față de partid contribuind cu „minimum 5 lei”, echivalentul unui euro. „Sigur că cine are resurse poate da și mai mult”, au adăugat sursele citate.

Cu această schemă, Ponta ar acoperi din start 2,5 milioane din cele 3,9 pe care le mai are de dat la stat, rămânând cu o diferență care poate fi plătită într-un an.

În ceea ce privește prețul, acesta nu depășește cu mult valoarea de inventar a imobilului din Kiseleff care era, potrivit RA-APPS, de 3.514.421,98 de lei. Suprafața desfășurată a imobilului nu este precizată de Regia de Protocol a statului, subordonată Secretariatului General al Guvernului. Datele RA-APPS indică însă „o suprafață construită la sol de 876 de metri pătrați. Cum clădirea are demisol, parter, etaj și mansardă, toate funcționale și folosite de PSD ca săli de ședințe sau birouri, se poate însă aproxima o suprafață totală de aproximativ 3500 de metri păstrați. Un calcul aritmetic arată că PSD are de plătit, în aceste condiții, aproximativ 1250 de lei, adică 275 de euro pe un metru pătrat construit.

UNPR ia o vilă de 340 de metri cu 110.000 de euro

Nu mai puțin avantajos a negociat și UNPR. Partidul vicepremierului Oprea a luat-o chiar înaintea PSD, încheind contractul de vânzare-cumpărare cu RA-APPS din 10 decembrie 2013. Liderii Uniunii s-au eschivat însă să facă publică valoarea tranzacției. Contactat în decembrie de gândul, purtătorul de cuvânt al partidului, Mugur Mihăescu a admis încheierea contractului, dar a susținut că nu poate da detalii despre preț: „Toate detaliile sunt pe portal, la RA-APPS”, a susținut el, în condițiile în care Regia nu publicase nicio informație în acest sens.



Liderii UNPR, în 2011, la sfințirea sediului din strada Gheorghe Brătianu. Foto: Ovidiu Micsik // Mediafax

La fel, vicepremierul Gabriel Oprea ne-a transmis printr-o consilieră să ne adresăm Regiei. O lună mai târziu, RA-APPS a clarificat că „valoarea contractului este de 498.601,60 lei, sumă ce va fi plătită în 36 rate lunare”.

Prețul depășește cu doar 20.000 de lei valoarea de inventar a clădirii, stabilită la 471.847,12 lei și aduce UNPR în situația de a achiziționa o vilă în trei ani cu o rată lunară de 2770 de euro.

Desfășurat pe 2 niveluri – parter și etaj -, sediul în care UNPR s-a mutat în 2010, în perioada în care era la guvernare cu PDL, are 170 de metri pătrați suprafață construită la sol, adică aproximativ 300 de metri suprafață totală. În aceste condiții, partidul lui Oprea a dat, în centrul Capitalei, în jur de 1400 de lei, adică 325 de euro pe metrul pătrat construit.

RA-APPS menționează că, dacă PSD va deveni efectiv proprietar în sediu la data achitării ultimei rate, UNPR a primit deja dreptul de proprietate, vila fiind ipotecată în favoarea Regiei până la achitarea sumei integrale.



Sediului UNPR din strada Gheorghe Brătianu. Foto: Ovidiu Micsik // Mediafax

Cum au ajuns partidele la chilipirul cumpărării sediilor în rate de la stat

Superoferta imobiliară de a-și cumpăra sediile fără credite bancare, direct de la stat, în condiții avantajoase – avans 10% și rate întinse pe trei ani – a venit ca urmare a adoptării în Parlament a unei legi preluate de la fosta generație de deputați. La acel moment, în 2011, inițiativa a fost a PDL, când era la putere și făcea planuri pentru achiziționarea sediului filialei București, o fostă casă boierească folosită mai ales ca sediu de campanie. Pe atunci, inițiatorii PDL-iști din care doar Daniel Geantă mai figurează azi ca deputat – includeau și asociațiile și fundațiile pe lista chiriașilor favorizați, atât Institutul de Studii Populare, cât și Fundația Creștin-Democrată, cele două tink-tank-uri ale partidului stând cu chirie la RA-APPS în sedii centrale.

Între timp, PDL a rămas după campania electorală cu datorii estimate, după unele calcule interne, la 2 milioane de euro. Cert este că, la votul final din 19 februarie 2013 din Camera Deputaților, Geantă a anunțat că nu își mai susține proiectul, iar PDL-iștii au votat contra. Legea a primit în schimb, voturile actualei puteri (121 de la PSD, 82 de la PNL, 13 de la PC, 13 de la minorități), dar și ale unor „disidenți” ai opoziției – 15 de la UDMR, 4 de la PPDD și 2 de la PDL. În total, 250 din 325 de voturi. Odată promulgată de președinte și completată de Guvern cu norme de aplicare, legea dă liber partidelor să își cumpere spațiile pe care le dețin cu chirie de la RA-APPS sau de la alte instituții, în teritoriu. Cu condiția să aibă și bani.

Partidele politice au primit, în ultimii 20 de ani, cel puțin pentru sediile centrale, unele dintre cele mai impozante vile din centrul Capitelei în care au stat foarte mulți ani cu chirii modice. PSD și PNL s-au instalat în Kiseleff, lângă Arcul de Triumf, PDL pe Aleea Modrogan, în apropiere de sediul Guvernului, PC pe strada Muzeul Zambaccian, iar UDMR pe Alexandru Pușkin, în cartierul Primăverii.



Sediul central al PDL din Aleea Modrogan, nr. 1. Foto: Mediafax



Sediul PNL din vecinătatea Arcului de Triumf. Foto: Mediafax



Sediul central al PC. Foto: Mediafax