La prima confruntare cu partidul de la alegerile prezidenţiale, premierul Victor Ponta a încercat să treacă eşecul înregistrat în 16 noiembrie în planul doi şi să se axeze, mai mult, pe rezultatele guvernării. În acest sens, Victor Ponta a pregătit o broşură pentru fiecare din cei peste 1.000 de delegaţi reuniţi în weekend la Palatul Parlamentului, care constă într-o lăudăroşenie de sine, departe de realitate.



„PSD este în faţa unei situaţii aparent neaşteptate – aceea de a conduce o guvernare care se apropie de îndeplinirea tuturor promisiunilor majore de campanie, cele asumate prin intermediul programului USL – România Puternică“, începe raportul guvernării prezentat de Victor Ponta. Premierul se laudă cu faptul că 80% din obiectivele propuse au fost îndeplinite de către cele patru guverne conduse de Victor Ponta.



Printre punctele importante din programul de guvernare cu care Ponta a defilat în faţa social-democraţilor se află şi componenta Justiţiei. „Demascarea corupţiei PDL şi trimiterea a sute de sesizări autorităţilor statului. Eliminarea influenţei politice asupra Justiţiei – PSD s-a ţinut de cuvânt în obiectivul de a feri Justiţia de control politic“, se precizează la ultimul punct bifat de Guvern. Practic, Ponta spune că PSD-ul, sub umbrela căruia se adăpostesc cei mai mulţi membri cu probleme penale, împreună cu partenerii de guvernare, au eliberat Justiţia de sub jugul politic. De fapt, parlamentarii PSD sunt cei care s-au împotrivit celor mai multe cereri ale procurorilor privind ridicarea imunităţii de care se bucură aleşii.



O Constituţie inexistentă



Un alt obiectiv pe care Ponta îl trece în raportul guvernării este o nouă Lege Fundamentală, proiect ce se află în sarcina Parlamentului şi la care lucrează de aproape trei ani. „O nouă Constituţie – după doi ani de dezbateri, în Parlament, proiectul de revizuire este aproape de finalizare, până la sfârşitul actualei sesiuni parlamentare“, se mai arată în raportul însuşit de Victor Ponta. Creionarea unei noi Constituţii este un obiectiv asumat de USL încă din 2012, prima formă fiind desfiinţată de către Curtea Constituţională (CCR) şi Comisia de la Veneţia.



Calcule economice umflate



În viziunea sa despre economie, premierul Victor Ponta a avansat, în 2012, promisiunea de a face un milion de noi locuri de muncă în patru ani, astfel încât numărul de angajaţi să devină cel puţin egal cu numărul de pensionari. Pentru că în ultimii doi ani s-au creat doar 200.000 de noi locuri de muncă, cifră prezentată chiar de Ponta în raport, premierul a dublat orizontul de timp pentru îndeplinirea ţintei de un milion de locuri de muncă de la patru ani la opt ani. „Am promis locuri de muncă (un milion de locuri de munca în opt ani) – s-au creat în ultimii ani peste 200.000 de noi locuri de muncă, iar ritmul este crescător“, arată Ponta.



Şi în privinţa atingerii obiectivului de creştere economică a blufat Victor Ponta, pentru că în 2012 promitea creştere economică de 4% anual, ţintă neatinsă deocamdată. La trei ani de la intrarea la guvernare, Victor Ponta mizează pe faptul că românii au uitat de promisiunile făcute în 2012 şi anunţă cu un procent mai puţin, astfel bifând un alt obiectiv realizat. „Am promis creştere economică de peste 3% în 2013, şi am avut 3,4%, iar în 2014 am avut creştere de 2,9%, una dintre cele mai mari din Europa“, se mai precizează în raportul guvernării lui Ponta.



Reducerea CAS cu 5 puncte, o altă măsură de dreapta luată de Guvern şi prezentă în raportul lui Victor Ponta, a aparţinut liberalilor, Guvernul punând-o în aplicare după ruperea USL. La categoria „proiecte de investiţii“, Victor Ponta se laudă cu kilometrii de autostradă construiţi, 300 în trei ani, departe de ce a promis la preluarea guvernării, când anunţa 1.200 de kilometri până în 2020. „Finalizare a cca. 300 de noi kilometri in ultimii 3 ani – similar cu numarul de kilometri finalizati in cei 11 ani de dinainte de Guvernul actual“, este un alt punct bifat de Ponta. Dacă în trei ani, Guvernul a construit 300 de kilometri de autostradă, pentru a atinge ţinta de 1.200 de kilometri fixată de Ponta în 2012, menţinând acelaşi ritm, Executivului îi mai trebuie nouă ani, adică până în 2024.



Ponta, apreciat doar în sondajele sale



Pentru a convinge partidul că trebuie să depăşească momentul pierderii alegerilor prezidenţiale, Victor Ponta le-a prezentat colegilor social-democraţi rezultatele unui sondaj intern care îl favorizează, fără a specifica institutul de sondare la care a apelat. Deşi toate sondajele apărute după alegerile prezidenţiale îi arată pe Victor Ponta şi PSD în descreştere, în sondajul intern, românii erau mai mulţumiţi de Victor Ponta în ianuarie, la două luni de la eşecul de la prezidenţiale, decât în plină campanie electorală, în lunile septembrie şi octombrie, atunci când Ponta era favoritul cursei prezidenţiale.



Românii nu se plâng nici de activitatea lui Victor Ponta în fruntea Guvernului. Potrivit propriului sondaj, 68% din respondenţi se declară foarte mulţumiţi sau mulţumiţi de activitatea premierului Victor Ponta. 69% din români sunt total de acord sau oarecum de acord cu afirmaţia că „Victor Ponta pare că a înţeles votul românilor şi încearcă să fie cât mai constructiv în politică“, potrivit sondajului intern efectuat la comanda PSD.



Reforma PSD, o păcăleală



Victor Ponta a făcut şi o analiză a activităţii sale în fruntea PSD, printre obiectivele asumate în calitate de preşedinte al partidului fiind criteriile de integritate impuse. „Introducem din acest an, cele mai ferme reguli de integritate din toate partidele din România, demonstrând toleranţă zero faţă de corupţie“. În primul rând, noile prevederi statutare stabilite de PSD şi PNL, în sensul sancţionării celor cu probleme penale, se aseamănă în cea mai mare parte, măsurile luate de liberali fiind, pe ici pe colo, chiar mai drastice.



De asemenea, modificările s-au dovedit a fi doar un exerciţiu de imagine, pentru că orice schimbare a statutului trebuie aprobată în Congres, care se va ţine în noiembrie, apoi trebuie să fie înregistrată la Tribunal. Deci, până anul viitor, nimeni nu-i va putea suspenda sau exclude din partid pe membrii PSD certaţi cu legea.

Citeşte şi:

Ponta, Dragnea şi Tăriceanu transmit mesaje cu subînţeles senatorilor PSD în privinţa arestării lui Dan Şova, parlamentarii găsesc diverse stratageme pentru a trage de timp, iar senatorii PSD îi găsesc tot mai multe scuze lui Şova, care, în final, are toate şansele să scape de mâna Justiţiei.

Actuala majoritate parlamentară, strânsă în jurul PSD, intenţionează să modifice Codul Penal, în sensul în care vrea să-i constrângă pe judecători să decidă mult mai greu măsura arestului preventiv. Altfel spus, „marţea neagră“ se întoarce în Parlament, într-o versiune puţin mai moale.

Consiliul Naţional al PSD desfăşurat vineri şi sâmbătă la Parlament şi-a atins pe deplin scopul: a prelungit puterea în partid pentru tandemul Victor Ponta -Liviu Dragnea, cel puţin până în toamnă.

Victor Ponta a găsit un şiretlic de a ocoli Parlamentul şi de a fenta raportul MCV privind ordonanţele de urgenţă emise de Guvern. Fiind adeseori acuzat de abuz de OUG-uri de către partenerii externi, Ponta s-a gândit să „înghesuie” 26 de Ordonanţe de Urgenţă în una singură, ordonanţa de urgenţă cu numărul 2 din acest an, care cuprinde modificarea şi completarea a 26 de acte normative.

PSD şi PNL şi-au dat mâna şi au votat, miercuri, cu majoritate covârşitoare noua lege a finanţării partidelor politice şi a campaniilor electorale. Marea noutate a legii este că va permite subvenţionarea campaniilor electorale din bugetul de stat, dar asta nu înseamnă că politicienii nu vor mai avea acces la surse dubioase de finanţare, ba mai mult, pot face împrumuturi care să fie decontate, ulterior, din banii contribuabilului.

Liberalii s-au angajat în noul Statut să excludă din partid aleşii cu probleme penale. Potrivit documentului, trei membri PNL ar fi trebuit eliminaţi, dar numai unul a plecat – Tudor Chiuariu. Ceilalţi doi, Thuma Hubert şi Verginel Gireadă, au rămas în PNL deşi sunt condamnaţi definitiv pentru fapte de corupţie. În ce îl priveşte pe deputatul Theodor Nicolescu, acesta e protejat de colegii săi, care nu consideră că ar trebui să demisioneze.