Relația tinerilor adolescenți cu valorile și normele sociale este una de negociere permanentă, iar influența mediului în care trăiesc, a persoanelor cu care interacționează este mult mai mare decât în cazul altor categorii de vârstă. De aceea, cultura tinerilor se definește cu prioritate prin formele de consum și producție culturală.

Tensiunea dintre vechi și nou, dintre trecut și prezent se manifestă cu cea mai mare intensitate la vârsta adolescenței. În dorința lor de afirmare a propriei personalități, de respingere a modelelor impuse, de manifestare a creativității și a maximului de potențial intelectual și artistic, tinerii adolescenți sunt predispuși spre o negare și respingere rapidă și din reflex a tot ce este vechi și spre o acceptare la fel de rapidă și uneori neproblematică a ceea ce este nou.

În acest context general a apărut necesitatea cunoașterii tinerilor adolescenți din România, a stilului lor de viață, a preferințelor, gusturilor, așteptărilor lor față de oferta culturală din spațiul public și non public, dar și atitudinea lor față de patrimoniul cultural național și graffiti, ca formă de exprimare în spațiul public. Considerăm că este esențial să avem o imagine aprofundată despre tinerii adolecenți și modul lor de interacțiune cu patrimoniul cultural, pentru a identifica cele mai bune instrumente de comunicare din perspectiva elaborării proiectelor, programelor și politicilor de protejare și promovare a patrimoniului cultural național.