Curtea Constituţională a acceptat astăzi sesizările formulate de către preşedintele Klaus Iohannis, precum şi de către parlamentarii PNL, USR şi PMP asupra Legii privind înfiinţarea Fondului Suveran de Dezvoltare şi Investiţii. Atât şeful statului, cât şi partidele din opoziţie au considerat că înfiinţarea Fondului intra în atribuţiile autorităţilor publice centrale, nu ale Parlamentului, fiind astfel încălcată separaţia puterilor în stat.

Citiţi: Amnistia fiscală și amnistia penală. Unde se termină manipularea și unde începe calculul cinic

ACTUALIZARE. Înfiinţarea Fondului Suveran de Investiţii este neconstituţională. CCR a admis sesizările PNL, PNL, USR, PMP și pe cea a președintelui Klaus Iohannis privind legea de înființare a Fondului. Șeful statului arăta că o astfel de decizie trebuie luată printr-un act al administraţiei centrale, nu printr-o lege adoptată de Parlament. Iar judecătorii Curţii spun că Executivul ar fi trebuit să dea o Hotărâre de Guvern sau o Ordonanţă de Urgenţă.

Liberalii au acuzat PSD şi ALDE că ”au dat cea mai puternică lovitură economiei naţionale", iar USR afirmă că prin adoptarea acestei legi "s-a decis ca avuţia României, cât mai există şi e profitabilă, să treacă într-o administrare privată şi să devină resurse personale pentru domnii Tăriceanu şi Dragnea".

Astfel, CCR judecă, miercuri, obiecţia de neconstituţionalitate a Legii privind înfiinţarea Fondului Suveran de Dezvoltare şi Investiţii S.A., precum şi pentru modificarea unor acte normative, formulată de 51 de deputaţi ai Uniunii Salvaţi România, ai Partidului Mişcarea Populară şi de deputaţi neafiliaţi, obiecţia de neconstituţionalitate formulată de 66 de deputaţi PNL, precum şi sesizarea formulată de preşedintele Klaus Iohannis.

În 4 iulie, preşedintele Iohannis a sesizat Curtea Constituţională asupra legii privind înfiinţarea Fondului Suveran de Dezvoltare şi Investiţii S.A., arătând că o astfel de decizie trebuie să se regăsească într-un act al administraţiei centrale, nu într-o lege adoptată de Parlament.

"Din faptul că statul are calitatea de unic acţionar pe toată durata existenţei FSDI, iar scopul înfiinţării FSDI este acela de a dezvolta şi finanţa din fonduri proprii şi din fonduri atrase proiecte de investiţii rentabile şi sustenabile rezultă că FSDI este o societate ce va desfăşura o activitate comercială, persoană juridică de drept public în sensul art. 191 alin. (2) din Codul civil. Prin urmare, înfiinţarea unei societăţi pe acţiuni trebuia realizată printr-un act al autorităţilor administraţiei publice centrale, iar nu prin lege", arată preşedintele Klaus Iohannis în sesizarea trimisă CCR.

Şeful statului mai spune că legea este neclară, neexistând menţiuni referitoare la monitorizarea Fondului Suveran de Dezvoltare şi Investiţii de către orice altă autoritate, inclusiv de către Eurostat pe perioada existenţei acestuia, iar în conturarea regimului juridic al FSDI nu se regăsesc trimiteri referitoare la normele europene incidente şi obligatorii pentru desfăşurarea activităţii unui astfel de fond.

Preşedintele invocă şi lipsa de claritate a reglementărilor privind stabilirea componenţie Consiliului de Supraveghere a FSDI şi faptul că termenii de alegere a componenţei Consiliului de Supraveghere sunt generice, iar reglementările referitoare la aceste aspecte sunt impredictibile.

În ceea ce priveşte sintagma "în administrarea societăţilor la care FSDI este acţionar majoritar, FSDI va avea în vedere şi strategiile sectoriale guvernamentale”, preşedintele spune că modul în care este formulată încalcă Constituţia şi riscă să afecteze interesul naţional în activitatea economică a companiilor. "În măsura în care unicul acţionar al FSDI este statul, iar FSDI exercită şi calitatea de acţionar în cadrul societăţilor de la care a preluat acţiunile deţinute de statul român, considerăm că acest caracter de simplă recomandare a strategiilor sectoriale guvernamentale contravine dispoziţiilor art. 135 alin. (2) lit. b) din Constituţie întrucât riscă să pună în pericol/afecteze protecţia intereselor publice naţionale în activitatea economică desfăşurată de societăţi comerciale în cadrul cărora statul este acţionar majoritar", menţionează Iohannis în sesizarea trimisă CCR.

Preşedintele contestă şi prevederile referitoare la capitalul social al FSDI format din pachete de acţiuni şi din aport numerar în valoare de 9 miliarde de lei. De asemenea, el spune că transferul unor bunuri aflate în proprietatea privată a statului către o societate pe acţiuni, prin lege, ca act de reglementare primară, încalcă principiul separaţiei puterilor în stat şi jurisprudenţa Curţii Constituţionale în materie.

La articolul 10 al Legii de înfiinţare a FSDI este prevăzut că după înmatricularea Fondului Suveran de Investiţii, actul constitutiv poate fi modificat, lucru care "ar conduce la situaţia în care un act de natură legislativă ar putea fi modificat printr-o hotărâre a adunării generale a acţionarilor a unei societăţi pe acţiuni, în conformitate cu Legea nr. 31/1990", mai arată Iohannis.

"Dividendele de la companiile prevăzute în Anexa nr. 1 din lege nu mai revin statului român, drept venituri nefiscale, ci societăţii pe acţiuni FSDI, fapt ce reprezintă o încălcare a dispoziţiilor art. 138 alin. (1) şi alin. (2) din Legea fundamentală referitoare la bugetul public naţional. Curtea Constituţională a statuat că prin intermediul bugetelor „se exercită un control permanent asupra constituirii, repartizării şi utilizării fondurilor publice, precum şi asupra societăţilor care au raporturi cu bugetul public naţional” (Decizia nr. 633/2015). Astfel, extragerea acestor surse publice de venit de la realizarea bugetului de stat nu numai că încalcă art. 138 alin. (1) din Constituţie, dar contravine şi principiului anualităţii şi implicit, dispoziţiilor art. 138 alin. (2) din Constituţie", este un alt motiv invocat de către preşedinte în sesizarea de neconstituţionalitrate.