– Givetvis ska resultaten i allmänna val vara offentliga, säger justitieminister Morgan Johansson. Hemlighetsmakeriet kring svenska valresultat kommer nu sannolikt att diskuteras i riksdagens konstitutionsutskott.

Europaportalen har sedan i somras försökt att få en samlad bild av resultaten från de svenska EU-valen, i synnerhet hur personkryssen fördelade sig mellan kandidaterna. Statistiska centralbyrån, SCB, och deras tolkning av statistiksekretessen med stöd från förvaltningsdomstolarna visade sig dock vara det stora hindret: Valresultaten ska hemlighållas i 70 år.

Justitieminister Morgan Johansson (S) skriver nu i ett svar till riksdagen på en fråga från riksdagsledamoten Tina Acketoft (L) att även om valen är hemliga hos SCB så ska resultaten i allmänna val vara offentliga. Dock måste dokumenten sökas hos den myndighet som höll EU-valet 1999 som var gamla Riksskatteverket, det vill säga Skatteverkets arkiv, alternativt Riksarkivet.

Uppgifter som Europaportalen fick från Valmyndigheten i somras var dock att SCB är arkivmyndighet för svenska valresultat varför Europaportalen förgäves försökt att få ut resultatet som också finns hos SCB.

Tina Acketoft menar att även om justitieministerns svar är korrekt så är situationen inte tillfredsställande. Hon tror att det skulle vara ganska enkelt att samla alla valresultat på ett ställe som är tillgängligt för alla.

– Jag kan inte tänka mig att det skulle vara komplicerat. [Det som inträffat] är en lapsus i systemet. Man har av någon konstig anledning inte tyckt att det är så viktigt med öppenhet i denna typ av fråga, säger Tina Ackedoft till Europaportalen.

Är SCB rätt myndighet att förvalta svenska valresultat?

– Uppenbarligen inte eftersom vi eftersträvar öppenhet när det gäller valen.

Som ledamot av riksdagens konstitutionsutskott sitter Acketoft i en arbetsgrupp som tittar på valsystemets utformning och utvärderar det senaste EU-valet.

Vad händer härnäst?

– Jag tänker förhöra mig om vi kan ta den här delen i konstitutionsutskottets uppföljningsgrupp. Att man just tittar på SCB, [och frågar sig om] det är rimligt, att sekretess som är bra i vissa fall sätter käppar i hjulet för valsystemets transparens, säger Tina Acketoft.

Efter att Högsta förvaltningsdomstolen tidigare i december gett SCB rätt att hemlighålla EU-valet 1999, skickade Regeringskansliet över Riksskatteverkets röstprotokoll från EU-valet 1999 till Europaportalen. I morgon torsdag kommer Europaportalen publicera grafik och källor som visar hur personrösterna fördelade sig i samtliga hittillsvarande sex svenska EU-val.