"U delu u kojem smo komentarisali zakon u celosti tražili smo njegovo povlačenje, pre svega, jer smatramo da je neustavan i da će njegova primena biti pod velikim znakom pitanja", objasnio je za RTV Bogaroški.

On je dodao i da je među osnovnim zamerkama ta što najznačajnija pitanja nisu uređena predloženim nacrtom, već je navedeno da će se ona regulisati naknadno - posebnim uredbama.

Bogaroški je istakao i da se u primedbama koje su upućene Beogradu traži uvođenje obaveznog donošenja godišnjeg programa zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta za lokalne samouprave, uz sankcije ukoliko se ta obaveza ne ispoštuje, umesto što se gradovima i opštinama sada daje prostor da te programe ne donose.

"Na taj način bi se povećao stepen izdavanja poljoprivrednog zemljišta u zakup. Takođe smo tražili i da se zemljište, koje nije predmet zakupa, a koje je obuhvaćeno programom, mora ponuditi na licitaciji i to po početnoj ceni od jednog dinara, jer je predlagač izmena predvideo da se to zemljište daje bez nadoknade i kriterijuma na pet godina", naveo je pokrajinski sekretar.

Pokrajina je primedbe dala i u delu koji se tiče uzurpacije zemljišta, kao i početne cene licitacije.

"Ako je propisima regulisano da ta cena iz godine u godinu mora biti sve veća, onda ona postaje nepristupačna za poljoprivrednike. Umesto toga, potrebno je vratiti se korak unazad i svesti tu cenu na vrednost od 80 odsto od prošlogodišnje ili, kao alternativno rešenje, zemlju ceniti po klasama", kazao je Bogaroški.

On je dodao i da se primedbama traži ukidanje mogućnosti prodaje zemlje, kako bi se stvorio mehanizam da za dve godine ona ne bude dostupna za kupovinu i stranim državljanima, jer se Srbija obavezala da će u tom roku omogućiti i njima prodaju zemlje pod istim uslovima kao i za građane Srbije.

"Podsetili smo i na Strategiju poljoprivrednog i ruralnog razvoja Srbije, koju je Vlada donela prošle godine, a u kojoj se navodi da se državno poljoprivredno zemljište ne sme otuđiti", rekao je pokrajinski sekretar.

Resorni sekretarijat, dodao je, tražio je brisanje i izmena koje omogućavaju davanje 30 odsto poljoprivrednog zemljišta u svakoj lokalnoj samoupravi pravnom licu sa investicionim planom. On je ponovio da se time daje diskreciono pravo lokalnim samoupravama i ministarstvu da odlučuju kome će dati to zemljište, a da se, pri tom, diskriminišu poljoprivrednici, kojima je oduzeta mogućnost da se jave za to zemljište. Kako je istakao, i u tom delu najznačajnija pitanja nisu uređena, već je predviđeno da se to učini tek naknadno, posebnim pravnim aktima.

Bogaroški je poručio da je stav sekretarijata argumentovan i da je ispunjen svaki osnov da Ministarstvo poljoprivrede prihvati primedbe.

On je rekao i da očekuje da će, ukoliko do toga ipak ne dođe, reagovati i Skupština Vojvodine, koja ima mogućnost upućivanja amandmana na predložena zakonska rešenja.

U emisiji "Sučeljavanje" Radio-televizije Vojvodine svoje viđenje tog zakona predočili su resorni pokrajinski sekretar, Branislav Bogaroški i predsednik Odbora za poljoprivredu Skupštine Srbije Marjan Rističević.