Tallinna linn saatis aprilli lõpus vabariigi valitsusele ettepaneku nelja seaduse muutmiseks, et anda linna munitsipaalpolitseile volitused erimeetmete ja vahetu sunni kasutamiseks. Volituste suurendamisega saaks mupo ametnikud kasutada ka füüsilist jõudu ja erivahendeid, näiteks gaasirelva ja käeraudu.

Praegu peab munitsipaalpolitsei ka iga väiksema rikkumise peale kohale kutsuma politsei, sest mupo ametnikel puudub õigus kasutada vahetut sundi ehk füüsilist jõudu. See aga tekitab üsna kummalisi olukordi.

Mupo avalike suhete peaspetsialist Meeli Hunt tõi vahetu sunni näiteks, et ametnikul on vaja tõsta üles tänaval lamav inimene, kes keeldub püsti tõusmast. "Oletame, et väljas on 20 kraadi külma ja inimene on tugevas joobes – aga võib olla on tal hoopis ootamatu terviserike – ning on oht, et ta külmub surnuks. Korrakaitsjana on meil moraalne kohustus inimest aidata, kuid meil puudub selleks õigus. Peame appi kutsuma politsei," rääkis ta.

Politseil aga puudub ressurss iga pisirikkumise peale reageerida. Mupole kui korrakaitseametnikele lisavolituste andmine tähendaks leevendust ka politsei töömahule.

Siseministeeriumi korrakaitse- ja kriminaalpoliitika osakonna nõunik Henry Timbergi sõnul peab kohalik omavalitsus tagama linnaruumis hea- ja avaliku korra ja tegelema kõiksugu probleemidega, nagu näiteks avalikud lärmamised, alkoholi tarvitamine või lagunenud hoonetes turnimised, kuid sellega tegelemiseks pole neile tööriistu antud.

"Korrakaitsesüsteem vajab muutmist, et kohalikud omavalitsused saaksid rohkem panustada turvalisse kogukonda ja probleemid lahendataks inimesele võimalikult lähedasel tasandil. Siiani on selliste ülesannete täitmisel teatud juhtudel vajalik kaasata politsei, sest omavalitsuse korrakaitseametnikel ei ole volitusi kohaldada vahetut sundi ega ka kõiki vajalikke erimeetmeid," rääkis ta.

Juba praegu teeb Tallinna munitsipaalpolitsei koostööd politseiga taksode ja velotaksode kontrollimisel ning ühissõidukites piletikontrollis. Kuid koostöö tähendab seda, et kui on vaja jõudu kasutada, on politsei ikkagi vaja igal juhul kohale kutsuda.

"Praegusel juhul saame me loota vaid inimese õiguskuulekusele, kui palume tal dokumenti esitada. Kui ta seda ei tee, siis me inimest sundida ei saa ning peame kohale kutsuma politsei," selgitas Meeli Hunt.

Timberg toob sama näite. "Võtame olukorra, kui ühistranspordis keegi ei allu korrakaitseametniku korraldustele. Täna – terve bussitäie inimeste aja arvelt – tuleb oodata politseinike sekkumist, kes saavad kohaldada vahetut sundi. Kui linna korrakaitseametnikel oleks õigus sellised sündmused iseseisvalt lahendada, siis säästab see kõigi osapoolte aega ja võimaldab olemuselt lihtsa olukorra lahendada ilma tarbetu asjaajamiseta," kirjeldas ta.

Gaasirelv ja käerauad

Timbergi hinnangul vähendaks seaduse muutmine ja korrakaitseüksustele lisavolituste andmine politsei koormust ja looks juurde ka täiendavaid võimalusi koostöö tegemiseks. See ei tähenda, et politseil riigi poolt pandud ülesandeid vähemaks jääks, toonitas ta.

Koostööd mupo ja politsei vahel on mõnda aega juba tehtud, näiteks kõiksugu probleemid lemmikloomadega saadab politsei lahendamiseks mupole.

"Esimesed sammud on tehtud ja testitud. Tulemused on nähtavad ja head," ütles Meeli Hunt.

Lisavolituste hulka, mida mupo ametnikele taotletakse, kuuluvad ka erivahendid. Eelnõu järgi on korrakaitseametniku erivahenditeks käerauad ning teenistusrelvaks gaasirelv, külmrelvadest löögirelv. Hundi sõnul taotletakse mupo ametnikele kõigi kolme kasutusõigust.

Mupole volituste suurendamise taotlemine pole uus idee, kuid siiani pole ettepanekutest kaugemale jõutud. Meeli Hundi sõnul on seni viidatud mupo ametnike haridus- ja kvalifikatsiooninõuete täiendamise vajalikkusele. Uues eelnõus on ette nähtud, et kui korrakaitseametnikule tahetakse lisavolitusi, tuleb tollel läbida esmaõpe ja tasemeõpe.

"Selleks on kehtestatud korrakaitseametniku kutsestandard ning loodud koolitusprogramm, mille kestus on vähemalt 170 tundi. Koolitused viib läbi sisekaitseakadeemia ning see sisaldab eralast ettevalmistust ning täiendamist nii teoorias kui ka praktikas," selgitas Hunt.

Näiteks tavaline turvamees peab praegu selleks, et kasutada vahetut sundi ja erivahendeid, läbima 16-tunnise esmaõppe ja 50-tunnise tasemeõppe. Õppe läbimine annab volitused kasutada muuhulgas füüsilist jõudu ja käeraudu. Abipolitseinikuks saamiseks piisab 80-tunnisest väljaõppest, millega kaasneb õigus kasutada füüsilist jõudu ja erivahendeid.

Et mupo ametnikele suuremad volitused anda, peab muutma kohaliku omavalitsuse korralduse seadust, korrakaitseseadust, ühistranspordiseadust ja väärteomenetluse seadustikku.