Erakonnastumise poolt hääletas 185 liiget, mandaate oli välja antud 186. Erakonna liikmeid on laupäevase seisuga 543.

Kristina Kallas ütles sel nädalal ERR-ile, et kõigepealt tuleb põhikirja projekt koos muudatusettepanekutega läbi hääletada, kuid see näeb ette 12-liikmelist juhatust. Juhatuse esimehe kõrval hakkab tööle kaks aseesimeest.

"Meie puhul on tegemist poliitilise start-up'iga, meil on väike liikmeskond ja me ei ole seadnud eesmärgiks suure liikmeskonnaga erakonna ehitamist. See tähendab, et meie juhtimisstruktuurid on väga lihtsad," selgitas Kallas.

Eesti 200 ei hakka vähemalt esialgu olema piirkondi, volikogu ega muid struktuuriüksusi.

MTÜ Eesti 200 on poliitiline liikumine, mis avaldas oma manifesti tänavu mais. Augustis otsustas MTÜ Eesti 200 nõukogu, et liikumisest peab saama erakond ja osaletakse 2019. aasta riigikogu valimistel.

Eesti 200 põhisõnum on, et Eesti riigil on ummikusse jooksmise vältimiseks vaja hakata rakendama pikka plaani, mis tagaks riigi jõukuse, ühtsuse, eesrindlikkuse ja efektiivsuse ka tulevikus.

Eesti 200 kinnitas üldkogul erakonna programmi "Muutuste tuuled", milles sõnastati poliitilise ühenduse põhilised väärtused ja seisukohad. Lisaks luuakse lähinädalate jooksul ka 2019. aasta riigikogu valimiste programm.

"Programmi juhtmõtteks on, et Eesti riik on kõigi kodanike ühine vastutus ja parlament on esimene kaitsevall rumalate otsuste eest. Eesti jaoks oluliste muutuste elluviimiseks peavad inimesed poliitikas osalema nagu 90ndatel. Me ei tohi oma riiki ära anda professionaalsetele poliitikutele, kes kandideerivad parlamenti kolmandat või neljandat korda järjest," ütles programmitoimkonna juht Meelis Niinepuu.

Programm nimetab loodavat erakonda muutuste erakonnaks ja loetleb olulisi teemavaldkondi nagu riigireform, ebavõrdsuse kaotamine hariduses, tervishoiuteenuste ja sotsiaalteenuste reform.

"Eesti edu tulevikus määrab suutlikkus reageerida olulistele trendidele juba nende märkamisel, mitte tagantjärgi. Meie majandus tuleb muuta targemaks, meie inimesed tervemaks ja õnnelikumaks, meie looduskeskkond puhtamaks. Eesti 200 on hetkel ainus erakond, mis on valmis võtma Eesti tuleviku kujundamisel pika vaate. Kõik ülejäänud tegelevad järgmise nelja aastaga ja see on erakordselt lühinägelik," ütles Niinepuu.

Kristina Kallas: Eesti 200 eesmärk on nutikas riik

Kristina Kallas märkis oma kõnes, et teda ajendas poliitikasse tulema see, et protsesse jälgiva ja analüüsiva inimesena näeb ta, et Eesti vajab muutusi.

"Suuri ja julgeid. Samal ajal me aga üksnes tiksume vaikselt või peenhäälestame tervishoiu- ja sotsiaalsüsteemi olukorras, kus me teame, et süsteem juba mõnda aega tervikuna ei tööta ning järgmine majanduskriis on ukse ees," ütles ta.

Kallase leidis, et kuna muutumise vajadust ei tunnistata, ei ole Eesti juhtidel juba ammu pikka plaani ning on kadunud ambitsioon ja koos sellega ka visioon. "Pole majandusambitsiooni, pole kultuurivaldkonnas ambitsiooni, pole visiooni haridus- ja teaduse valdkonnas," märkis Kallas.

Kallase sõnul väärib Eesti visioonikat, suure ambitsiooni ja pika plaaniga juhtimist, sest meil on kõik eeldused, et olla maailma tipus nii oma kultuuriga, haridusega, teadusega kui ka ettevõtlikkusega.

Kallas nentis, et Eesti on lõhestatud. "Meie poliitiline süsteem on viimase 10 aasta jooksul tegelenud teadlikult poliittehnoloogilise vastandumise ja selleläbi Eesti lõhestamisega. Eestlased vs venelased, rikkad vs vaesed, homod vs heterod, tööandjad vs töövõtjad," ütles ta.

"Iga poliitiline jõud on välja arvutanud oma sihtgrupi, mõelnud talle välja vaenlase ja siis asunud selle vaenlase vastu võitlema ja nö omasid kaitsma. See on toonud neile valimistel hääli, aga selle tulemuseks on risti-rästi lõhestatud ühiskond," nentis Kallas.

"Meid on 1,3 miljonit ja meile sisestatakse, et me peame jagama ennast meieks ja nendeks. Me raiskame oma niigi vähest inimvara ja tekitame ühiskonnas ebastabiilsust, mida on kerge kasutada ära ka neil, kes meie riigile võibolla head ei soovi. Kuid meil on ainult üks Eesti.

Eesti 200 ei ole tulnud Eesti poliitilisele areenile seetõttu, et minna valimislubadustega võitlusesse töökohtade kindlustamise eesmärgil. Näitame, et poliitikuks olemine ei ole mitte amet, vaid kutsumus," ütles Kallas.

Juhiks valiti Kristina Kallas

Erakond valis 177 häälega esimeheks sotsiaalteadlase ja lõimumisvaldkonna eksperdi Kristina Kallase.

Erakonna juhatusse valiti Priit Alamäe, Kadri Haller-Kikkatalo, Pirko Konsa, Margarita Källo, Lauri Luht, Nikita Lumijõe, Meelis Niinepuu, Liina Normet, Igor Taro, Margus Tsahkna, Kristiina Tõnnisson ja Tiit Elenurm.

Erakonna revisjonikomisjoni valiti Marko Nummert, Indrek Nuume, Piret-Ireen Raidmets.

MTÜ Eesti 200 on poliitiline liikumine, mis avaldas oma manifesti tänavu mais. Augustis otsustas Eesti 200 nõukogu, et liikumisest peab saama erakond ja osaletakse 2019. aasta riigikogu valimistel.