Üks küsimus on sotsiaalministri sõnul ka hädavajalike ravimite loetelu loomine. „Seal on plusse ja miinuseid. On küsimus, kes katab kulud. Siin peab rahulikult läbi rääkima hulgimüüjatega, tootjatega, arstidega, et saada teada, mis on need probleemsed kohad. Me räägiks siin kuskil paarisajast hädavajalikust ravimist,“ rääkis Kiik ja tõi näiteks Hollandi, kus on teatud hädavajalike ravimite puhul hulgimüüjatel kohustus tagada viie kuu varud.

„Temaatika on väga laiapõhjaline ja valitsuses oli täna kõigil liikmetel palju kaasa rääkida. Neid debatte me jätkame,“ kinnitas Kiik. Neljapäeval esitas EKRE omalt poolt lahendused apteegireformi parendamiseks. „Minu seisukoht on apteegireformi asjus teada. Seadusemuudatused on olnud põhjendatud ja turuosalistel on olnud viis aastat üleminekuperioodi. Mina ei toeta selle apteegireformi viimasel minutil ümber pööramist. Oleme enda (sotsiaalministeeriumi- toim.) poolt esitanud eelnõu, aga hetkel puudub valitsuses selles küsimuses konsensus. Loodan, et saavutame võimalikult kiiresti õiguskindluse. Turuosalised vajavad selgust, kas see reform jõustub,“ kommenteeris Kiik.

Maaeluminister ja EKRE liige Aller ei soovinud oma erakonna ettepanekuid kommenteerida, kuna ta ei olnud nendega tutvunud. „Loodan, et selles osas leitakse arutelude kaudu konsensus ja head lahendused,“ sõnas ta.

Kiik lisas, et ei tema ega tema ministeeriumi hinnangul ei ole põhjendatud reformi viimasel minutil tühistamine.

Üks EKRE pakutud soovitus on anda apteekidele õigus ise oma ravimeid maale tuua nii, et see ei käiks tingimata läbi hulgimüüjate. „Turuosalistega suheldes ei paranda selle välismaalt ise ravimite toomisega suurt midagi. Meil on palju hulgimüüjaid, siin palju regulatsioone ja bürokraatiat, ning ei ole realistlik, et ravimeid hakkavad maale tooma apteegid ise. Tekib ka küsimus, kuidas apteegi proviisor hakkab ise maale tooma ravimeid, kui ta kuulub samal ajal hulgimüüjale,“ kommenteeris Kiik pakkumist.