Tänavu põuase suve tõttu on põllumehed hädas sellega, et loomadele pole talveks piisavalt sööta varutud. Saaremaal päästab mitmed karjakasvatajad välja mais, mida on uudse kultuurina saarel kasvatatud vaid paar aastat.

Kuigi kunagise Nõukogude Liidu juhi Nikita Hruštšovi käsul üritati juba ka enam kui pool sajandit tagasi Saaremaal maisi kasvatada, ei tulnud tookord sellest asjast midagi välja. Tõnu Post kasvatab tänavu maisi 70 hektaril ja loodab sellelt põllult saada maisisilo 40 tonni hektarilt, vahendas "Aktuaalne kaamera".

Kõljala Põllumajanduse Osaühingu juht Tõnu Post leidis, et Hruštšov oli põhimõtteliselt õigel teel, et mais on väga hea kultuur.

"Aga kui me võtame nüüd pool sajandit tagasi, siis tollel ajal see maisi koristamise tehnoloogia siloks ei olnud selline nagu tänapäeval. Seda maisi küll koristati siloks, aga loom ei saanud sealt midagi kätte. Mais eeldab silo koristamisel, et on väga hea tehnika, mis selle põhjalikult ära purustab ja loomale kättesaadavaks teeb. Silokultuurina on ta meie jaoks praegu väga hea, tollel ajal veel mitte," märkis ta.

Kui mandrimaal on maisisilo tehtud juba enam kui kümmekond aastat, siis põhjus, miks maisi on alles nüüd Saaremaal kasvatama hakatud, on hoopis saarelisem.

"Mina kasvatan viiendat korda maisi. Esimesed kolm ebaõnnestusid, sest Saaremaal oli lihtsalt metssigu nii palju, et mitte kuidagi ei saanud see meil õnneks minna. Aga nüüd, kuna sigu on Saaremaal väga väheks jäänud, siis nüüd on maisi kasvatus väga tulus asi," kinnitas Post.

Veel teinegi uus põllukultuur on viimastel aastatel Saaremaa põldudel silma hakanud - visuaalselt väga kaunid päevalillepõllud on kindlasti rõõmustanud sadu Saaremaa naisi. Kui viljapõldudesse minevad rajad olid varasemalt metssigade poolt sisse tallatud, siis päevalillepõldudele minevad rajad võivad olla sisse tambitud saare meeste poolt, kes oma kaasadele siit mõne kauni esindusliku õie on kaasa võtnud.

Teraviljakasvataja Kaido Kirst tõdes, et liikumist oli põllu ääres pidevalt. "Tavaliselt seisis kaks autot koguaeg, vahel kolm ka," märkis ta.

Kaido Kirst pole selle peale üldse pahane, sest neid lilli ta ise siit seitsmelt hektarilt korjama ei hakkagi.

"Siin on praegu mõte, et see jääb lihtsalt huumuseks. Ja talvel saavad linnud ka oma kõhud täis. Eks kevadeks vajub see lumega alla ja siis ma randaalin," selgitas ta.