Opština Smederevska Palanka već godinama živi „grčki scenario”. Grad od oko 30.000 stanovnika pred bankrotom je već pet godina. Gotovo svi računi u opštini su blokirani, neki neprekidno od 2011. godine. Osim javno-komunalnih preduzeća, u blokadi su i škole. U zgradi opštine, zbog dugova su isključeni telefoni, interneta do pre dva meseca uopšte nije ni bilo. „Kupili smo sada nekoliko onih USB stikova pa smo tako premostili situaciju da možemo da primamo i šaljemo elektronsku poštu”, otvoreno u razgovoru za „Politiku” kaže Petar Milić, predsednik opštine.

Restrikcije vode za Palančane su svakodnevica. Restrikcije su već godinama bile i dnevne i noćne. Bez vode su žitelji ovog grada preko dana bili od 10 do 14 časova, a noću su slavine bile suve od 22 pa do pet ujutru.

– Sada smo uspeli da obezbedimo da vode ima tokom celog dana. Ostalo je da rešimo još pitanje noćnih restrikcija – kaže Milić, koji je na mesto predsednika opštine došao pre dva meseca (kao kadar SNS-a). Prethodno je na vlasti bila Demokratska stranka, a na čelu opštine bio je Radoslav Milojčić Kena.

Sadašnji predsednik opštine otvoreno kaže da je njihov dug prešao 2,23 milijarde dinara. Jedan od razloga Milićeve otvorenosti verovatno je to što taj minus na računu (koji je trostruko veći od godišnjeg opštinskog budžeta) nije napravio on, već prethodna vlast.

– Tražili smo od nadležnih organa da pošalju budžetsku inspekciju kako bismo utvrdili stvaran iznos dugovanja jer sumnjamo da je taj iznos manjka još i veći – kaže Milić.

Upravo zbog ovoga, kada je o lokalnim budžetima reč, Fiskalni savet u svojoj poslednjoj analizi Smederevsku Palanku ističe kao najgori primer iz prakse.

Sve veći broj lokalnih samouprava, prema njihovoj oceni, „klizi u nesolventnost i neodrživu fiskalnu poziciju”.

– Umesto da realistično projektuju budžetske prihode i da zatim svoje rashode usklađuju raspoloživim sredstvima, one veštački „naduvavaju“ budžetske prihode kako bi njihov iznos bio jednak potrebnom nivou rashoda. Za veštačko „naduvavanje” prihoda ne postoji nikakva zakonska odgovornost – ocenjuju u Fiskalnom savetu.

I za razliku od republičkog budžeta (koji je u julu bio u suficitu), koga pored Fiskalnog saveta nadzire i šira stručna javnost, budžeti većine opština nisu pod budnim okom stručne javnosti. Zbog nerealnog planiranja tokom godine javlja se neusklađenost između prihoda i rashoda.

Prema izveštajima Državne revizorske institucije, najizrazitije primere ove negativne prakse predstavlja Kragujevac gde su prihodi bili 35 odsto manji od plana u 2014. godini. Među onima koji veštački „naduvavaju” budžete su i Mali Iđoš (34 odsto), Niš (29 odsto), Bačka Topola (29,5 odsto) zatim Majdanpek (25 odsto) i Smederevska Palanka (22 odsto).

Ova neravnoteža glavni je uzrok gomilanja dugova na lokalu i stvaranja docnji. Zbog toga, upozoravaju članovi Fiskalnog saveta, lokal pritiska centralni nivo države da odobri nova sredstva, preko već postojećih, kako bi se zakrpile rupe. Na osnovu podataka DRI, Fiskalni savet procenjuje da docnje na lokalnom nivou iznose oko 10 milijardi dinara. To je, ocenjuju, ujedno i uzrok političkih pritisaka na centralni nivo vlasti da interveniše jednokratno i pojedinim opštinama odobri dodatna sredstva kako bi se finansirale preuzete obaveze.

Baš to se dogodilo prošle godine. Iz centralne kase je, osim redovnog iznosa nenamenskih transfera koje propisuje Zakon o finansiranju lokalnih samouprava, iz budžetske rezerve izdvojeno oko 1,1 milijarda dinara.

Najveću pomoć od 185 miliona dobio je Kragujevac. Odmah za njim je Leskovac sa 150 miliona. Iz budžetske rezerve Loznici je transferisano 80, a Vrnjačkoj Banji 70 miliona. Takođe, Republika prebacuje i dodatna sredstva lokalu. Prošle godine namenski transferi iznosili su oko šest milijardi dinara.

Time se dodatno produbljuje neravnoteža na relaciji lokal – Republika. Jer, bez obzira na to što je centralna kasa u prvih sedam meseci u suficitu, do kraja godine ona će ponovo ući u minus. Sa druge strane, zbirno posmatrano, lokalne kase su, uprkos ovim pojedinačnim iskakanjima u plusu. Ali to što su, zbirno gledano, opštine u plusu, ne znači i da su njihove finansije uredne.

Pri tom, izdaci za zaposlene na lokalnom nivou vlasti godinama su rasli brže nego što je zakonom bilo predviđeno. Dok su, istovremeno, kapitalni izdaci smanjivani.

Rashodi za plate na lokalu su od 2009. do kraja 2015. godine nominalno povećani za gotovo 25 odsto. Da se poštovao zakon zarade u opštinama bi mogle da porastu svega 6,5 odsto.

– To se može objasniti isključivo povećanjem zarada i drugih naknada preko zakonskih ograničenja, a ne isključujemo i mogućnost da je u pomenutom periodu došlo do prekomernog zapošljavanja, takođe mimo propisa – smatraju u Fiskalnom savetu.

Tako su, na primer, tokom 2015. godine, zarade na nivou Republike smanjene 10 odsto. Međutim, u Požarevcu kao da zakon nije važio. Ova opština uopšte nije smanjila izdvajanja za zaposlene. Fiskalni savet primetio je da je Grad Beograd troškove za zaposlene čak povećao za dva odsto u 2015. godini.