Většina z nich měla na práci v Senátu šest let. Jen pár týdnů před volbami se ale ukazuje, že někteří svůj mandát nevyužili naplno. Řeč je o bezmála třicítce senátorů, kteří letos končí ve funkci. Polovina z nich zároveň křeslo v horní komoře obhajuje. Server iROZHLAS.cz proto prověřil jejich docházku či to, nakolik se zapojili do legislativních úprav. Analýza Praha 6:00 21. 9. 2018 (Aktualizováno: 10:08 21. 9. 2018) Sdílet na Facebooku Sdílet na Twitteru Sdílet na LinkedIn Tisknout Kopírovat url adresu Zkrácená adresa Kopírovat do schránky Zavřít

Nejaktivnějším senátorem byl – alespoň co do počtu legislativních úprav – pirát Libor Michálek, na svém kontě jich má hned 18. Jak ale sám redakci přiznal, do finále se mu podařilo dotáhnout nakonec jen jediný návrh.

Volební vizitky: představujeme kandidáty do Senátu Číst článek

Prosadil, aby fondy pro kvalifikované investory přišly o daňové zvýhodnění. „Na daních zde unikalo asi 500 milionů korun ročně. Tato novela prošla jak prvním a druhým čtením Senátů, tak sněmovnou, opět Senátem a podpisem prezidenta,“ řekl serveru iROZHLAS.cz.

Dobře je na tom Michálek i s docházkou – za posledních šest let chyběl na schůzích Senátu jen z necelých 12 procent. Lépe než on jsou na tom z končících senátorů jen Luděk Jeništa (za TOP 09 a STAN) a Jan Látka (ČSSD), kteří měli absenci osm a sedm procent. Zatímco Látka funkci obhajuje, Jeništa se už o křeslo v Senátu neuchází. Oba však kandidují v komunálních volbách.

Michálek bez kanceláře Dosud si přitom pirátský senátor Michálek ve svém obvodě, tedy na Praze 2, nezřídil senátorskou kancelář. Michálek tvrdí, že se tak snaží chránit identitu svých případných návštěvníků. „Obraceli se na mne většinou whistlebloweři ze státních firem. Ti měli většinou prosbu nechodit na oficiální místo, aby je tam někdo neviděl v mé přítomnosti,“ popsal. Schůzky si tak prý se zájemci domlouvá individuálně. Současně argumentuje i tím, že je to efektivnější než platit za pronájem kanceláře. Pracuje podle svých slov z domova či útrob horní komory.

Aktivní byl i Kunčar a Vícha

Pomyslnou druhou příčku v přehledu navržených zákonů obsadil opavský senátor Vladimír Plaček z ČSSD, který v srpnu náhle zemřel. Šlo letos už o druhé úmrtí v horní komoře – v únoru zemřel také dlouholetý břeclavský senátor Jan Hajda, rovněž z ČSSD.

Aktivní co do počtu legislativních předloh byl také zlínský senátor Patrik Kunčar z KDU-ČSL, ten měl přitom jako jediný z odchozích mandát pouze na čtyři roky. Dále se v tomto ohledu činili také sociální demokrat Petr Vícha z Karviné nebo Eva Syková (za ČSSD), která získala mandát na Praze 4.

Všichni tři funkci letos obhajují, Syková však „převlékla kabát“ – nově kandiduje za hnutí ANO. Kunčar navíc zastává post starosty v Uherském Brodě, Vícha zase v Bohumíně. Oba tak zároveň kandidují i v komunálních volbách.

Kolik odcházející senátoři navrhli v letech 2012 až 2018 legislativních úprav, ukazuje následující graf. Každý puntík značí konkrétní předlohu. Po jeho rozkliknutí se dostanete přímo na senátní web, kde se můžete podívat, v jaké fázi legislativního procesu se návrh nachází.

Filipiová chyběla víc než Čuba

V žebříčku serveru iROZHLAS.cz naopak propadla dlouholetá senátorka ODS Daniela Filipiová. V posledních šesti letech není podepsaná pod jedinou zákonnou úpravou. Zároveň má i nejvyšší absenci, a to nejen mezi končícími senátory, ale v rámci celé horní komory. Dosahuje v jejím případě přes 68 procent. O necelé procento tak překonala i Františka Čubu (SPO), který kvůli časté nepřítomnosti svůj mandát nakonec složil.

Redakce proto Filipiovou požádala o vyjádření, na opakované telefonáty ale nereagovala. Telefon do uzávěrky textu nezvedla ani její asistentka. Nicméně Filipiová, která působila dříve také jako ministryně zdravotnictví v druhé vládě Mirka Topolánka (dříve ODS), svůj mandát letos už neobhajuje.

Absenci na schůzích Senátu během hlasování v letech 2012 až 2018 ukazuje následující přehled. Červeně jsou vyznačeni ti senátoři, kteří svůj mandát letos obhajují. V seznamu jsou uvedeni i senátoři Plaček a Hajda (oba ČSSD), kteří však letos zemřeli.

V množství legislativních úprav dále zaostává zlínský hejtman Jiří Čunek (KDU-ČSL) či senátoři ODS Tomáš Grulich (mandát neobhajuje, kandiduje ale v komunálních volbách) a Jaroslav Kubera. Ten se hájí tím, že zákonné úpravy předkládá ODS coby celý klub, a ne jednotliví senátoři. Kubera přitom oproti ostatním pokulhává i v docházce. Podle údajů, které redakce získala ze senátního webu ohledně hlasování na schůzích, byl nepřítomen v 37 procentech případů. I to ale senátor, který současně působí jako primátor Teplic, odmítá.

„Já si nepamatuji, že bych nějakou (schůzi) vynechal. To teda zkontrolujte. Vždycky to tahali podle hlasování a já samozřejmě pro žádná zvěrstva z unie z principu nehlasuji. Pokud jde o legislativu, tak my jsme dali řadu klubových (návrhů). My je nedáváme individuálně. Tak si spočítejte, kolik jsme třeba podali ústavních stížností,“ brání se Kubera, který kromě Senátu letos obhajuje mandát i v komunálu.

Čunek: Když jde o názor, tak v Senátu jsem

Veřejné funkce vedle Kubery kumuluje i Čunek, který křeslo v Senátu rovněž obhajuje a uchází se i o post ve vsetínském zastupitelstvu, byť na posledním místě lidovecké kandidátky. S tím, že by kvůli práci v hejtmanství neměl dostatek času na Senát, však nesouhlasí. I on má přitom současně ve srovnání s odchozími vysokou absenci.

Čísla na sloupech veřejného osvětlení pomáhají záchranářům. Kvůli volbám ale nejsou vidět Číst článek

„Jsou dny Senátu, kdy jsou hlasování o zákonech, na kterých se ve výborech všichni shodnou, není s nimi problém. A pak jsou zákony, které jsou skutečně velmi problematické, kde mám třeba odlišný názor, a tam si myslím, že vždycky jsem,“ uvedl.

Čunek navíc argumentuje tím, že se z pozice předsedy senátního podvýboru pro lidská práva výrazně angažoval v kauze H-System. „To je práce od roku 2013. A jak je vidět, něco se nám podařilo, vedl jsem ty lidi do toho, aby se bránili, a dnes je to u Ústavního soudu,“ doplnil.

Co do počtu navržených úprav se příliš nečili také Leopold Sulovský, který uspěl v roce 2012 za Ostravak a nyní za hnutí kandiduje i v komunálních volbách, dále litoměřický senátor Hassan Mezian (rovněž kandiduje v komunálu) či „zemanovec“ Jan Veleba. Ten na tom není dobře ani s docházkou, podobně jako senátor ODS Jaroslav Zeman (41 procent) chyběl na schůzích ve 42 procentech případů. Oproti Zemanovi, který je i dlouholetým starostou Albrechtic v Jizerských horách a mandát letos obhajuje, ale Veleba už nekandiduje.

Senátoři zpravodajové

V rámci inventury redakce prověřila i to, kolikrát byli jednotliví senátoři zpravodajové senátních tisků. Nejlépe v tomto ohledu dopadl zesnulý břeclavský senátor Jan Hajda z ČSSD. Hned za ním skončila brněnská senátorka Eliška Wagnerová (za Stranu zelených), litoměřický senátor Hassan Mezian (ČSSD) či Jan Veleba (SPO).

Nejméně senátních tisků měli naopak na starosti Luděk Jeništa (za TOP 09 a STAN), Jaromír Jeřmář (ČSSD) či Tomáš Grulich (ODS). Grulich s Jeništou se nicméně coby členové senátního výboru pro záležitosti Evropské unie činili ohledně evropské legislativy, kterou graf nereflektuje. Grulich dělal zpravodaje u 81 evropských tisků, Jeništa u 21 evropských tisků.

Ani jeden ze zmíněných senátorů křeslo v Senátu neobhajuje. V komunálních volbách se o hlasy voličů uchází Jeništa, Jeřmář, Grulich a Mezian.

Následující přehled ukazuje, nakolik byli končící senátoři v letech 2012 až 2018 aktivní jako zpravodajové senátních tisků. Seznam nereflektuje evropskou legislativu – v té se kromě již zmíněných činil také Plaček (18), Michálek (31), Syková (14), Látka (28) a Zeman (11). Kromě Sykové a Michálka mandát v Senátu obhajuje také Látka z ČSSD a Zeman z ODS. Ti kandidují také v komunálu.