Pro nás, kteří jsme se na sklonku léta rozhodli vstoupit na palubu Deníku N, byly uplynulé měsíce překotné nadmíru. Stáli jsme před úkolem postavit zcela nové zpravodajské médium a naplnit ho obsahem natolik zajímavým, aby za něj bylo dost čtenářů ochotných zaplatit.

Během tří měsíců jsme sepsali na 800 původních článků. Chtěli jsme vás v nich informovat o tom, co je skutečně hodné pozornosti, pomoct vám pochopit důležité okolnosti a pozadí událostí kolem nás a také vás pobavit.

Vcelku logicky jsme dospěli k rozhodnutí, že by stálo za to aspoň na chvíli proud textů zastavit a nabídnout vám je v podobě příhodné pro klidné čtení. Tak se zrodil nápad na speciál Deníku N, který vám níže dáváme k dispozici ke stažení ve formátech EPUB, MOBI a PDF.

Odemykáme pro vás dvanáct nejlepších článků

Vybrat z oněch osmi stovek článků dvanáct, z nichž je speciál složen, nebylo snadné. Chtěli jsme nabídnout tematickou pestrost, ukázat šíři oblastí i žánrů, které vám v Deníku N každodenně přinášíme.

Co ve speciálu najdete?

Hned v úvodu si můžete přečíst neuvěřitelný příběh třicetileté vědkyně, která s několika kolegy z Heidelbergu vymyslela a vyvinula radioterapeutikum účinné při léčbě rakoviny prostaty. První pacienti – s metastázemi v kostech celého těla – podstoupili terapii už pár týdnů po úspěšných experimentech na myších. Podle prognóz měli brzo zemřít, ale radioterapeutikum je vyléčilo, píše Lenka Vrtišková Nejezchlebová.

Ze všech státních vyznamenání, která udělil prezident republiky, přitáhla nejvíce pozornosti medaile pro Michala Davida. Jedná se o další políček „pražské kavárně“, nebo je nám tento zpěvák bližší, než si mnozí chtějí připustit? Profil Michala Davida sepsal Ivan Adamovič.

Stejně jako každý jiný totalitní režim se i Husákovo Československo, především jeho političtí vůdcové, režimní spisovatelé, režiséři, zpěváci, herci, básníci, snažilo vytvořit dojem, že žijeme v normálním, tedy nikoliv normalizovaném světě, přestože jsou okolo československé hranice nataženy dráty a jiní zpěváci, básníci, režiséři a spisovatelé místo tvorby myjí výlohy nebo odečítají stavy vody. Podzim 1989 vrátil státy střední a východní Evropy do normálního světa. Jak se téměř třicet let po listopadových událostech ukazuje, do světa, který je pro mnohé nesnesitelně komplikovaný, zamýšlí se v komentáři pro Deník N Jiří Padevět.