A magyar gazdaság eddig az uniós támogatásokból pörgött. Merkel szerint azonban a szolidaritás nem egyirányú dolog. 2020 után több pénzt adna annak, aki befogad menekülteket.

Ausztria és Dánia egyetért abban, hogy mindaddig nem szabad tartósan menekülteket letelepíteni az Európai Unióban, amíg a közösség nem változtat migrációs politikáján, írja az MTI az osztrák belügyminiszter és a dán bevándorlásügyi és integrációs miniszter bécsi tájékoztatójáról szóló tudósításában.

Amikor meg tudjuk azt mutatni, hogy újra a mi kezünkben van az ellenőrzés Európában, és nem az embercsempészek, hanem mi döntjük el, hogy ki juthat be az EU-ba, akkor gondolkodhatunk el a menekültek letelepítésén, mondta Herbert Kickl.

Az osztrák belügyminiszter hozzátette: Európának elsősorban azokra a menekültekre kellene összpontosítania, akik "összeegyeztethetők a mi értékrendszerünkkel, az emberiségről és a társadalomról vallott nézeteinkkel".

Herbert Kickl és Inger Stojberg közös sajtótájékoztatójukon bemutattak egy hét pontból álló tervet arról, hogyan kellene megújítani az uniós menekültpolitikát.

csak akkor lehetne Európában menekülteket letelepíteni, ha sikerül az illegális migrációnak gátat szabni és a lakosság bizalmát helyreállítani.

Elsősorban a legkiszolgáltatottabb menekülteknek kellene segíteni azok helyett, akik megengedhetik maguknak, hogy embercsempészeknek fizessenek.

Fontosnak tartanák, hogy az EU jobban támogassa azokat a válságövezetekhez közeli országokat, ahol sok menekült él, azzal a céllal, hogy az emberek ne akarjanak útra kelni Európa felé.

Stojberg néhány órával korábban jelezte, hogy Dánia 2018-ban sem fogad be menekülteket az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának (UNHCR) programja keretében. Kickl szóvivője az APA érdeklődésére elmondta, hogy 2018-ban Ausztria sem fogad be menekülteket a letelepítési programok keretében, és ezt legalább az év végéig fenntartja.

A magyar Miniszterelnökség csütörtökön közleményben azt írta, hogy Magyarország ahogy Dánia is, a migrációval kapcsolatban a külső határok megvédését szorgalmazza.

Schmitt Pál Péter helyettes államtitkár Koppenhágában mondta ezt, ahol aktuális európai uniós kérdésekről tárgyalt dán partnerével, Carsten Gronbech-Jensennel, további kormányzati szereplőkkel, valamint parlamenti képviselőkkel.

Magyarország üdvözli, hogy Dánia is a harmadik országokkal való együttműködés fokozását és a tömeges bevándorlás kiváltó okainak helyi szintű kezelését szorgalmazza a migrációval kapcsolatos uniós vitában, továbbá a kötelező kvótarendszert szintén nem tartja hatékony eszköznek a válság kezelésére. Hozzátette: az elsődleges cél továbbra is az illegális bevándorlás megállítása kell, hogy legyen a regionális kikötői platformok létrehozásával az EU területén kívül, és nem szabad olyan üzenteket közvetíteni a gazdasági migránsok tömegei felé, hogy Európa kapui nyitva állnak.

A magyar kormány szoros együttműködésre törekszik a schengeni rendszer működésének helyreállítása érdekében is Dániával, amely jelenleg az egyik legszigorúbb bevándorlásügyi jogszabályokkal rendelkező tagállam az EU-n belül. Koppenhága az EU jövőjével kapcsolatos fő kérdésekben Magyarországgal lényegében megegyező álláspontot képvisel, és szintén nem támogatja a mag és periféria tagállamok osztott, kétsebességes Európa gondolatát - mondta a Miniszterelnökség helyettes államtitkára.