Det är tillåtet att ta salivprov för dna på alla misstänkta som riskerar fängelse. Men i praktiken topsar polisen bara i fall där brottet kan ge minst sex månaders fängelse. Är det svårt att veta om ett brott kan ge fängelse eller böter avstår polisen i dessa gränsfall.

– JO och polisen har tolkat de här reglerna på ett sätt som gör att det finns en osäkerhet om vilka som ska dna-topsas eller inte, säger Anders Ygeman, S-gruppledare i riksdagen, till Ekot.

Får lagras i tio år

Uppgifter i polisens dna-register får lagras i tio år. S föreslår att den tiden förlängs.

– Vi vill bygga upp ett betydligt större register över dna-information för att lösa fler brott och se till att fler brottslingar hamnar bakom lås och bom, säger Ygeman.