Under de senaste veckorna har statsminister Stefan Löfven kopplat ihop partyknark med gängskjutningar och andra grova brott. Han gjorde det först i en DN-intervju för drygt två veckor sen och har sen upprepat det efter förra veckans mord på Karolin Hakim i Malmö och Ndella Jack i Råcksta.

Regeringen ska nu ta fram en handlingsplan mot narkotikan och jag utgår från att det också kommer att vara en del av de kommande samtalen över blockgränserna om gängkriminalitet.

Löfven och regeringen verkar ha inspirerats av Netflix-succén ”Störst av allt” men glömmer att det är kriminella nätverk som döljer sig bakom den unga knarklangaren Dennis i serien.

Dennis i Netflixserien ”Störst av allt” Foto: Johan Paulin/Netflix

I Sverige har narkotikahandlare fått rejäl straffrabatt efter en rad avgöranden i Högsta domstolen, HD, för sju år sedan och regeringen har misslyckats med att rätta till det.

När jag pratar med chefsåklagare Lise Tamm vid Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet väljer hon att tala klarspråk om straffen för grova narkotikabrott: ”Att straffen halverats är klart”, säger Tamm.

Hon leder jakten på de kriminella nätverken och noterar att narkotikabeslagen blivit mycket större på senare tid. Därför har åklagarna bett Brottsförebyggande rådet att undersöka vilken betydelse de lägre straffen har.

HD avgjorde en rad narkotikamål under 2012 och det är förklaringen till de halverade straffen:

• En man som dömdes för handel med 97 kilo cannabis fick sju år i tingsrätten men HD mildrade straffet till fyra år.

Chefsåklagare Lise Tamm och narkotikabeslaget som kopplades till det kriminella nätverket ”Dödspatrullen”.

• En ecstasyhandlare som hade 5 000 tabletter i sitt lager skulle enligt tingsrätten straffas med fyra års fängelse för grovt narkotikabrott men HD tyckte att det räckte med ett och ett halvt år.

Regeringen har försökt att agera men misslyckats.

Maxstraffet för grovt narkotikabrott sänktes för tre år sedan från tio till sju års fängelse men en ny brottsrubricering – synnerligen grovt narkotikabrott – infördes samtidigt med maxstraffet tio års fängelse. Tanken var bland annat att straffa organiserad handel hårdast.

Riksåklagaren drabbades dock direkt av ett bakslag.

I Rinkeby sköttes länge handeln med kokain och andra droger från en grillkiosk. Polisen sprängde ligan och det blev tillfälligt slutet för den öppna narkotikahandeln i Rinkeby.

I tingsrätten bedömdes det som ett synnerligen grovt narkotikabrott och huvudmannen straffades med sju års fängelse. HD höll med om att ligan låg bakom den öppna droghandeln men gick emot åklagaren och höll inte med om att det var ett synnerligen grovt narkotikabrott. Huvudmannen straff sänktes därför till fem år och fyra månaders fängelse.

Straffen för narkotikalangarna är fortsatt halverade trots regeringens försök.

Tidigare blev straffet för grovt narkotikabrott ofta tio års fängelse i stora narkotikamål och det hade en avskräckande effekt. Jag minns en narkotikahärva i slutet av 1990-talet där huvudmannen dömdes till sju års fängelse för grovt narkotikabrott för handel med fem kilo amfetamin.

Samma straff – sju års fängelse plus några månader – blev straffet för två av ledarna i det kriminella nätverket ”Dödspatrullen” i Rinkeby som dömts under det senaste året.

Tre av ledarna i det kriminella nätverket ”Dödspatrullen”

De dömdes för handel med 28,5 kilo amfetamin och narkotikabrottet ansågs vara synnerligen grovt eftersom ett kriminellt nätverk låg bakom handeln där bland annat barn använts som kurirer.

Kopplingen mellan skjutningar och narkotikahandel är tydlig i fallet med ”Dödspatrullen” och åtskilliga andra konflikter som resulterat i gängkrig har bottnat i konflikter om droghandel.

På den punkten har Stefan Löfven rätt.

Statistiken över antalet dödliga skjutningar efter HD:s halvering av narkotikastraffen är också illavarslande: År 2012 inträffade 17 dödsskjutningar – på sex år har den siffran ökat till 43 fall.