Deseci zapaljenih automobila u par mjeseci, ubojstvo mladića kod hotela "Marjan", pucnjave usred kafića - samo su neki od događaja u posljednje vrijeme u Splitu koji su u javnosti izazvali opravdano postavljanje pitanja o tome koliko je Split siguran grad i je li opet, u smislu kriminala, postao grad slučaj.



Mnogi će reći da ova događanja potvrđuju takvo mišljenje da je Split opet postao problematičan, mnogi će dodati da policija slabo radi i ništa ne rješava osim onoga što joj "padne u krilo" poput ubojice koji se nakon zločina ne skriva i sam se preda, pa se to statistički vodi kao riješena stvar.



Velik broj građana prozvat će ih zbog toga što se ne uhićuju oni koji pale automobile iako će se iz policije, opravdano ili ne, pravdati da su to specifična djela, da puno toga ovisi o suradnji vlasnika zapaljenoga vozila, a nje često uopće nema.



Pokušat ćemo u ovom tekstu preko statističkih pokazatelja, a brojke su, premda varljive, uvijek jedan od najsigurnijih pokazatelja, prikazati gdje se po stanju sigurnosti nalazi Split u odnosu na slične gradove poput Osijeka ili Rijeke.

'Spinutski manijak'

Za početak istaknimo da je prema istraživanjima časopisa "Zaštita", provedenima posljednjih nekoliko godina, u usporedbi 29 gradova Split redovito zauzimao mjesto među prvih deset najsigurnijih što se tiče stope kriminala.



Prije negoli krenemo čeprkati po statistici, prisjetit ćemo se što je prvi čovjek splitske policije Slobodan Marendić među ostalim kazao vijećnicima grada Splita krajem prosinca 2016..



Tada je u fokusu javnosti bila serija paljevina automobila, a prvi put je "udario" i "spinutski manijak" čiji su napadi danima intrigirali građane, a po društvenim se mrežama prozivalo policiju jer ga ne može otkriti.



Naposljetku je napadač sa Spinuta uhićen te se utvrdilo da se radi o osobi s ozbiljnim psihičkim problemima, koja je živjela u napuštenoj kući i čije su reakcije zbog duševnog stanja bile teško predvidljive.



- Stanje sigurnosti u Splitu je zadovoljavajuće, no svatko ima pravo na svoje mišljenje. U bitnom opadanju su i drske krađe u kojima su žrtve najčešće starije osobe. Iza nas su sati rada. Policija nastoji ne stvarati afere tamo gdje ih nema. Ako se uhvatimo nekog posla, nastojimo ga odraditi po uzusima kaznenog zakona i kriminalistike.



Tamo gdje nema kaznenog djela, nećemo ga stvarati. Bit ćemo dosljedni i uporni - ustvrdio je Marendić gradskim vijećnicima.

Split, Osijek, Rijeka

A što kažu službene brojke?



Na području PU Splitsko-dalmatinske u 2016. godini zabilježeno je ukupno 4674 kaznenih djela, što je blagi porast u odnosu na 2015. godinu kada je ukupno bilo 4536 kaznenih djela.



Za usporedbu, PU Osječko-baranjska je u 2016. godine zabilježila 4047 kaznenih djela, a godinu prije 4393 kaznena djela, dok je Primorsko-goranska policija zabilježila u prošloj godini ukupno 3266 kaznenih djela dok je u 2015. taj broj bio za čak 22 posto veći odnosno 4198.



U gradu Splitu prošle su godine počinjena ukupno 1992 kaznena djela, a statistika pokazuje da je 64 posto njih razriješeno. Godinu dana prije, pak, taj je broj bio 2046, a otkriveno ih je 56 posto.



Što se tiče najgorih kaznenih djela, odnosno ubojstava, u 2016. godini na području Splita bila su tri ubojstva i u sva tri slučaja ubojice su uhićeni. Imali smo prošle godine i osam pokušaja ubojstava od čega je 88 posto slučajeva riješeno.



I osječka je policija zabilježila prošle godine tri ubojstva i sve su riješili, a imali su i četiri pokušaja ubojstava što su također razriješili. Primorsko-goranska policija, pak, imala je jedno ubojstvo u 2016. godini i sedam pokušaja ubojstava. Međutim, podatak koliko je tih slučajeva riješeno nismo dobili.



U Splitu su lani zabilježena i četiri slučaja silovanja, odnosno pokušaja silovanja, a 75 posto njih je riješeno. Drastično je, po statistici, 2016. pao i broj razbojstava - ukupno ih je bilo 38 od čega ih je 36 posto riješeno. A 2015. je bilo 95 razbojstava uz 43-postotnu riješenost.

'Rizična kategorija'

Brojke, međutim, pokazuju i da je jedna kategorija kaznenih djela popraćena poprilično lošim postotkom otkrivanja počinitelja, a radi se o provalnim krađama.



Tako ih je u 2015. godini u Splitu bilo 409, a otkriveni su počinitelji u samo 19 posto slučajeva, dok ih je prošle godine bilo puno manje - 314, no otkriveno ih je tek pet posto više nego prethodne godine.



Što se, pak, tiče droga, splitska policija imala je u prošloj godini 1698 zapljena, što je za gotovo 400 zapljena više nego 2015..



I na kraju, spomenimo još i brojke koje se tiču paljevina. Dakle, po službenoj je statistici, u 2016. godini policija u Splitu evidentirala sedam paljevina od čega su tri paljevine automobila, a otkriveno je 71 posto slučajeva.



Iako je broj zapaljenih vozila naglo eskalirao početkom ove godine i popeo se na čak 20-ak, u policiji napominju kako stanje nije alarmantno i da se ne radi o nekoj organiziranoj skupini koja pali vozila nego su u pitanju pojedinačni slučajevi, a žrtve većinom pripadaju "rizičnoj kategoriji".



Dakle, ako je suditi po statistici, Split je siguran grad, ma što god netko mislio o tome.

Droge je više, a nasilja u obitelji manje



Što se tiče prekršaja iz Zakona o javnom redu i miru, na području grada Splita je tijekom 2016. godine evidentirano za šest posto manje prekršaja u odnosu na isto razdoblje prethodne godine.



U odnosu na 2015. godinu zabilježeno je 19 posto manje prekršaja koji se odnose na nasilje u obitelji, dok je čak 55 posto više prekršaja koji se tretiraju po Zakonu o suzbijanju zloporabe droga.



Što se tiče sigurnosti u cestovnom prometu, tijekom 2016. se u odnosu 2015. bilježi 20 posto manje smrtno stradalih, 17,5 posto manje teško ozlijeđenih dok je broj lakše ozlijeđenih porastao za 10,6 posto.



KAZNENA DJELA



PU Splitsko-dalmatinska

2016. - 4674

2015. - 4536



PU Osječko-baranjska

2016. - 4047

2015. - 4393



PU Primorsko-goranska

2016. - 3266

2015. - 4198