Galopirajući državni dug na koncu 2013. godine zaustavio se na 220,196 milijardi kuna (67,1 posto BDP-a) i veći je čak 20 posto nego na kraju 2012. kada je iznosio 183,67 milijardi kuna.

Prema danas iznesenim podacima Marka Krištofa, ravnatelja Državnog zavoda za statistiku, dug opće države lani je porastao najviše zbog emitiranih trezorskih zapisa (4,244 milijarde) i izdanih državnih obveznica u iznosu od 23,54 milijarde kuna. Lanjsku godinu Hrvatska je završila s deficitom od 16,172 milijarde (4,9 posto BDP-a) – ukupni prihodi bili su 134,6 milijardi kuna, dok su rashodi iznosili 150,8 milijardi. Iako enorman, lanjski deficit najmanji je u posljednjih četiri godine – 2010. iznosio je 20,5 milijardi (6,4 posto BDP-a), u 2011. bio je čak 25,7 milijardi (7,8 posto BDP-a), a 2012. obuzdan je na 16,3 milijarde kuna (5 posto BDP-a).

Iako je dug opće države eksplodirao dolaskom Vlade Zorana Milanovića – sa 170,8 milijardi u 2011. na 220,2 milijarde u 2013. godini – treba napomenuti da je najveći razlog tome naslijeđeni dug iz prijašnjih godina i kamate koje nas ubijaju. Naime, kada se ukupni deficit opće države umanji za izdatke za kamate (10,07 milijardi kuna), ispada da smo 2013. završili u primarnom deficitu od “samo” 6,1 milijardu kuna (1,9 posto BDP-a), što je manje nego 2012. godine kada je primarni deficit iznosio 6,4 milijarde kuna. Rezultati ove vlade u tom su smislu znatno bolji od vlade Jadranke Kosor koja je 2010. završila u primarnom deficitu od 13,4 milijarde, a 2011. – posljednju godinu na vlasti – u zastrašujućem minusu od čak 17,1 milijardu kuna.

>> Milanović: Zadovoljan sam radom porezne! Linić: Nema više rezanja