Är Karolinska Institutet delaktiga i forskning/tankeläsning på människor utan deras samtycke?

Ericsson och Karolinska bildar hjärntrust

(2001-09-27 14:48:00 UTC) Stockholm får snart ett nytt forskningscentrum för så kallad kortikotronik, eller hjärnelektronik på svenska. Centrumet ska drivas av Karolinska Institutet med stöd från Ericsson och finansiering från stiftelsen för strategisk forskning.

Hur hanterar hjärnan kommunikationsfrågor? Hur ser hjärnans nätverksarkitektur ut? Hur kan sådan kunskap tillämpas på mobiltelefonsystem? Och hur kan telekomutvecklarnas erfarenhet av modellering hjälpa hjärnforskarna att förstå hjärnans beteende? Dessa frågor ska forskare från Karolinska Institutet nu försöka svara på i ett projekt kallat ”Cortical dynamics and corticotronics for telecommunication systems”.

Bakom projektet står professorerna Per Roland och Giorgio Innocenti vid institutionen för neurovetenskap på Karolinska Institutet, samt Jan Johansson på Ericsson Research. Ericsson ska stötta projektet med 3 miljoner kronor under tre år, och lika mycket pengar ska komma från stiftelsen för strategisk forskning.

– Målet är att försöka förstå hjärnans sätt att lösa kommunikationsfrågor och kopiera detta i elektroniska system. Det är ett högriskprojekt, som dock öppnar för nya perspektiv och samarbetsytor mellan telekommunikationsföretag och neurvetenskap, sammanfattar stiftelsens planeringschef Olle Edqvist.

I projektet ska tre nivåer i hjärnan studeras – enskilda neuroner och hur de samverkar, grupper av neuroner och hur de samverkar, samt hela hjärnan som samlat system. Detta är områden som professorerna Roland och Innocenti har stor erfarenhet av.

Ericsson hoppas få konkret nytta av resultaten inom mobiltelefoni. När mobiltelesystemen når en miljard samtidiga användare – vilket kommer att inträffa inom några år – så behövs nya system för att i realtid lokalisera telefonerna och koppla samtalen. System med dagens teknik skulle bli alldeldes för stora, dyra och komplexa – Ericsson hoppas kunna utveckla flexibla och självlärande system som kan hantera uppgiften på ett mer dynamiskt sätt än idag.

Principerna och modellerna som forskarna förhoppningsvis får fram ska alltså studeras, testas och i möjligaste mån användas av Ericssons konstruktörer. Ericsson har också tagit på sig uppgiften att demonstrera modeller av allt från enskilda neuroner till hela hjärnor i verkliga halvledare. FPGA-kretsar, nätverk på kisel och så kallade flex-asic nämns i ansökan som möjliga tekniker för implementering.

Det låter lite science-fictionartat, men tanken är faktiskt inte att bygga några artificiella hjärnor som ska styra teletrafiken. För på flera områden är tekniken redan idag överlägsen hjärnan. Forskarnas ambition är snarare att identifiera de områden där hjärnan är överlägsen, och undersöka om och i så fall hur funktioner på dessa områden kan medverka till bättre telekomsystem.

http://etn.se/index.php?view=article&catid=47%3Agamla-artiklar&id=15616%3Aericsson-och-karolinska-bildar-hjtrust&tmpl=component&print=1&page=&option=com_content

Uppsala Universitet och Karolinska Institutet om bioetik

Samtycke till forskning på biologiskt material eller till vård och behandling ger upphov till frågor om integritet, autonomi och hur information skall utformas och i mötet med patienter uppstår kliniska- och vårdetiska frågeställningar. Bioetik handlar också om regler och riktlinjer för forskning.

Samma DNA-teknik som gör det möjligt att fastställa faderskap eller identifiera gärningsmän väcker frågor om integritet för de människor som lämnat prov till våra biobanker, men frågan begränsas inte till levande personer. Retrospektiva DNA-studier där genetiskt material från historiska personer undersöks väcker också bioetiska frågor.

Dopning och andra sätt att förbättra prestationer väcker också särkskilda etiska frågor. Den moderna hjärnforskningen erbjuder ett annat exempel. När neurovetenskapen producerar resultat som förändrar den neurobiologiska beskrivningen av mänskligt medvetande, vad blir då kvar av föreställningar om att människan har en fri vilja och ett personligt ansvar för sina handlingar? Ny kunskap om moralens plats i hjärnan blåser också nytt liv i debatten om det finns en universell moral. Dessa frågeställningar plockas upp av neuroetiken, ett ämne som hanterar de särskilda filosofiska och etiska frågeställningar som väcks av neuro- och kognitionsforskningen.

http://www2.teknat.uu.se/forskning/uu/beskrivning.php?vetenskapsid=0&forskomr=65&id=334&lang=sv

Mobila människanTekniken går framåt sedan år 2001

Mobiltelefonen har blivit prylen som vi fyller med mobil elektronik. Men många forskare tror att det här bara är början – att mobilen snart kan styras från din hjärna och leverera informationen direkt till hörselnerven.

Tänk dig en framtid där du hör om något spännande som du vill veta mer om. I stället för att gå till en dator trycker du bara på Google-knappen på din mobiltelefon. På dina glasögon projiceras då en bild över träffarna på Google för det som du tänkte på. Mobiltelefonen har redan registrerat dina tankar via en krets inopererad i hjärnan och vet vilket ämne du senast tänkt på. På den projicerade skärmen på glasögonens insida tittar du på den Google-träff du vill slå upp, och då skickar mobiltelefonen informationen uppläst till en elektronisk krets kopplad till dina hörselnerver.

Låter det som galen science ﬁction? Inte enligt Anders Sandberg, neurobiolog som just nu deltar i eu-projektet Enhance Project, där man undersöker etiska aspekter av alla dessa möjliga förbättringar av människan.

Transhumanist Anders Sandberg. Arbetar också på KTH med simuleringar av neocortex.

Med hjärnan går det enligt forskarteamet också att skriva text på datorn, men i nuläget tar det dubbelt så lång tid som med ett vanligt tangentbord. På sikt kommer inmatning via hjärnimpulser förmodligen att gå snabbare än dagens tangentbords-skrivande, anser forskarna.

Redan i dag går det alltså att styra elektronik från hjärnan. Det är inte längre en fråga om science ﬁction. »Neurodevices« ses inom medicinsk affärsverksamhet som ett produktområde med snabb tillväxt. Företaget Cyberkinetics har redan varumärkesskyddat produkten Braingate där personer med hjärnskador kan styra sitt hem med hjärnan som fjärrkontroll.

Anders själv har Google-chipet som en favorit bland uppﬁnningarna som det talas om inför framtiden. En av Googles skapare, Larry Page, har själv väckt idén om ett sådant chip.

– Inför framtiden kan vi tänka oss att din hjärna blir avlyssnad av Google, till exempel att du tänker på ett ämne, och så kan din mobiltelefon viska svaret i ditt öra, sa Larry Page till nyhetsbyrån Reuters.

– Första chippet i hjärnan måste göra något mer än bara googla – mobilen kan ju göra det utmärkt från start utan kirurgi. Så grundfunktionen för ett sådant chip är snarast uppmärksamhetsstyrning

– dels märka vad man uppmärksammar, men dels också chansen att kontrollera graden av vakenhet och kanske rent av rikta in den. När man väl har en sådan funktion är ju Google-information en extra funktion man kan lägga in, liksom styrning av interfacet i mobilen, säger Anders Sandberg.

En egen livsdatabas

Att kunna se information visuellt via glasögon i stället för stora skärmar är en tanke som visats i både science ﬁctionﬁlmer som »Robocop« och i reklamﬁlmer från kreditkortsföretag.

– Glasögonen kan mycket väl utvecklas till kontaktlinser med tiden. De kan också spara informationen man ser och hör i ens egen »livsdatabas« som man kan använda vid behov, menar Anders Sandberg.

Just det här med livsdatabaser är något vi kommer in på ﬂera gånger under intervjun. Redan i dag ser vi hur människor lagrar sina minnen i text och bild på webbaserade databaser som Flickr och Gmail.

– Man kan tala om tre slags minnen här, dels det biologiska minnet i hjärnan, dels det privata lagringsminne som vi har på exempelvis Flickr, men också det kollektiva minnet som ﬁnns på webbsajter som Wikipedia, säger Anders.

Redan i dag blir det kollektiva minnet allt viktigare och länkas ihop med personliga lagringsminnen. På bildsajten Flickr kan bilder taggas med exempelvis platsen de är tagna. Utifrån en stor mängd Flickr-medlemmars bilder kan Flickr skapa en 3d-modell på skärmen från Notre Dame. All information kan lagras i enorma databaser, och den nya kunskap det kollektiva minnet får är hisnande.

– Mobilen är både länken till informationsvärlden och ett ﬁlter för den, samtidigt som den agerar ett lokalt utskott av ens datorresurser, av vilka huvuddelen ligger hemma eller hyrs online på Flickr, Gmail och så vidare.

Det är inte säkert att elektroniken behöver opereras in i kroppen. Niels Bir-baumer, en hjärnforskare vid Tübingens universitet i Tyskland har utvecklat en teknik för att läsa av hjärnverksamheten genom huden. Om den typen av teknik kommer att räcka för våra framtida önskemål om att vara uppkopplade till vår mobila elektronik vet vi förstås inte.

Men möjligheten att komma åt mobil teknik från hjärnan utan kirurgiska ingrepp är förstås ett spår som känns mindre långt borta.

Stu Wolf, forskare på den amerikanska militärens forskningsmyndighet Darpa, menar att vi i framtiden kommer att se på datorer på samma sätt som vi betraktar skrivmaskiner i dag. Framtidens motsvarighet till datorerna menar han kan byggas in i ett pannband som läser av hjärnaktiviteterna. Det går att interagera med hjärnan utan inbyggda elektroner.

När jag intervjuar Anders Sandberg kommer vi förstås också in på integritetsfrågor. rfid är en teknik som gör att alla möjliga föremål och levande varelser kan märkas och avläsas var de beﬁnner sig, som ett slags streckkod, men i form av en radiosignal. rfid-taggar fästs redan i dag under huden på husdjur. Nyligen krävde företaget Citywatcher.com att vissa anställda skulle bära rfid-taggar under huden, som en extra säkerhetsåtgärd menade man eftersom rfid-utrustade passerkort kan komma på avvägar.

Vill verkligen människor ha rfidtaggar på sig som identiﬁerar dem när de går förbi elektroniska enheter, som tunnelbanespärrar? Vill verkligen människor att elektroniska system ska ha koll på var de beﬁnner sig, och kanske till och med att mobilen lagrar data om deras tankeverksamhet?

Redan i dag blir det kollektiva minnet allt viktigare och länkas ihop med personliga lagringsminnen. På bildsajten Flickr kan bilder taggas med exempelvis platsen de är tagna. Utifrån en stor mängd Flickr-medlemmars bilder kan Flickr skapa en 3d-modell på skärmen från Notre Dame. All information kan lagras i enorma databaser, och den nya kunskap det kollektiva minnet får är hisnande.

– Mobilen är både länken till informationsvärlden och ett ﬁlter för den, samtidigt som den agerar ett lokalt utskott av ens datorresurser, av vilka huvuddelen ligger hemma eller hyrs online på Flickr, Gmail och så vidare.

Det är inte säkert att elektroniken behöver opereras in i kroppen. Niels Bir-baumer, en hjärnforskare vid Tübingens universitet i Tyskland har utvecklat en teknik för att läsa av hjärnverksamheten genom huden. Om den typen av teknik kommer att räcka för våra framtida önskemål om att vara uppkopplade till vår mobila elektronik vet vi förstås inte.

Men möjligheten att komma åt mobil teknik från hjärnan utan kirurgiska ingrepp är förstås ett spår som känns mindre långt borta.

Stu Wolf, forskare på den amerikanska militärens forskningsmyndighet Darpa, menar att vi i framtiden kommer att se på datorer på samma sätt som vi betraktar skrivmaskiner i dag. Framtidens motsvarighet till datorerna menar han kan byggas in i ett pannband som läser av hjärnaktiviteterna. Det går att interagera med hjärnan utan inbyggda elektroner.

När jag intervjuar Anders Sandberg kommer vi förstås också in på integritetsfrågor. rfid är en teknik som gör att alla möjliga föremål och levande varelser kan märkas och avläsas var de beﬁnner sig, som ett slags streckkod, men i form av en radiosignal. rfid-taggar fästs redan i dag under huden på husdjur. Nyligen krävde företaget Citywatcher.com att vissa anställda skulle bära rfid-taggar under huden, som en extra säkerhetsåtgärd menade man eftersom rfid-utrustade passerkort kan komma på avvägar.

Vill verkligen människor ha rfidtaggar på sig som identiﬁerar dem när de går förbi elektroniska enheter, som tunnelbanespärrar? Vill verkligen människor att elektroniska system ska ha koll på var de beﬁnner sig, och kanske till och med att mobilen lagrar data om deras tankeverksamhet?

Dessa chip kan även användas för att läsa oskyldiga människors tankar och beteendemanipulera dessa.

Så här skrev Martin Ingvar om studier av minnen som inte är konstruerade av artificiella neuronnätverk utan minnen matade från biologiska modeller. Använder Martin Ingvar redan dessa teknologier.

Läs och döm själva:

INGVAR BERÄTTADE på ett Kogvitmöte 2007 om hur han tillsammans med kolleger bedriver kognitionsforskning i dag genom att studera ett och samma fenomen på olika nivåer, från moleky-lärbiologisknivå till neurofysiologisknivå till informationsprocessnivå, och ställa upp modeller som är överensstämmande över alla nivåer. Dessutom berättade han att de arbetar med så kalladebioinfor-merade modeller, vilket innebär att de inte skapar artificiella nätverk för minne eller kognitionssimulering utan att mata det med data från den verkliga världen.

Genom denna pålysning knöt han an till den anda av situerad kognition som flertalet föredragshållare under årets KVIT samlades under.

KOPPLINGEN TILL omvärlden är också den del av kognition som mest berör de olika processer som äger rum då inlärning och konsolidering sker, och genom nyare hjärnavbildningsstudier har den neurala grunden till dessa processer bättre kunnat förklaras varpå nya modeller för hjärnan som ett informationsprocessande system uppkommit.

Framför allt handlar det om att man kunnat bevittna strukturer i hjärnan som ger upphov till cykliska återkopplingar mellan olika abstraktionsnivåer i informationsbearbetningen.

De minnen som formas beror på nivån i vilken informationsprocessande ägde rum.

PÅ DETTA SPÅR kom han in på skillnaden mellan explicit och implicit inlärning, och presenterade en rad olika rön från senare forskning kring detta. Implicit inlärning kan förstås som en passiv process där individen är exponerad för information, och förvärvar sig kunskaper ur den informationen genom sin blotta förnimmelse.

Explicit inlärning, å andra sidan, är en aktiv process där individen söker igenom strukturen av informationen som presenteras.

Merparten av de kunskaper som lärs under loppet av ett liv lärs implicit, inte explicit. Färdigheter såsom att cykla, gå och förstå språk är resultat av implicit inlärning.

FÖR DEN INSPIRERADE finns ett antal nyligen utgivna publikationer samt annan information om honom och hans arbete att läsa på hans hemsida: www.martin.ingvar.com

I programmet Filosofiska Rummet beskriver Martin Ingvar att vi kommer att kunna tillhöra externa minnen och inte märka skillnad på våra egna minnen och ett externt minne. Detta förutsätter att man utvecklat tankeläsningsmaskiner. Tankeläsningsmaskiner är en kombination av hjärngränssnitt och molnbaserade databaser.

Lyssna på programmet här:

http://sverigesradio.se/topsy/ljudfil/921832.mp3

Martin Ingvar talar även om Artificiell Intelligens i programmet.

artificiell intelligens, AI, dels intelligens som man tillskriver t.ex. ett datorsystem, dels ett forskningsområde inriktat mot konstruktion av datorsystem som uppvisar intelligent beteende. Syftet är att på konstgjord väg efterlikna hjärnans förmåga att dra slutsatser, planera, lösa problem, förstå naturligt språk, lära etc. Forskningsområdet fick sitt namn under 1950-talet, och det har inslag av matematik, datalogi, informationsteknologi, filosofi, logik, lingvistik, psykologi, kognitionsvetenskap och hjärnforskning.

Läser någon dina tankar?