De kommunala bolagen bidrar med 18 miljarder kronor till den rekordstora vinsten 2016. Bolagen har på senare år stadigt ökat på sina ägares överskott med cirka 10 miljarder per år. Ibland lite mer, ibland lite mindre. Oftast beroende av utfallet i storstäderna. 2016 blev det mycket mer. 18 miljarder före skatt, 15 miljarder när statskassan fått sitt. Det ger ett totalt resultat i kommunkoncernerna på 40 miljarder kronor. Och överskotten fördelar sig mer harmoniskt över kommunerna än brukligt.

De största vinsterna hittas i städerna med de största och mest offensiva bolagsstrukturerna: vattenkraftskommunerna Skellefteå och Östersund ihop med mer varierade storföretagarna Linköping och Södertälje. Men det är som det brukar vara.

Mer ovanligt är att de samsas med kommuner som Bjurholm, Ljusnarsberg, Munkfors och Laxå. Överskotten hos dem beror mycket på att de tillhör de största mottagarna av det tillfälliga statliga flyktingstödet på 8 miljarder kronor som kom sent 2015 och i hög grad resultatförts 2016. Munkfors konstaterar om det ökade överskottet i sin årsredovisning att ”utvecklingen sannolikt inte kommer att hålla i sig”.

Antalet kommuner som gör rena förluster 2016 är mycket litet och de flesta förklaras av självvalda kostnader som exempelvis inlösen av framtida pensionsåtaganden. Goda resultat hittas över hela landet och i alla kommuntyper. Hela 255 kommunkoncerner når över 1 000 kronor per invånare i vinst. Överskottet på 40 miljarder är exceptionellt. Hälften av det är mer normalt. Och ofta tillräckligt.

– Det är väldigt mycket tillfälliga faktorer som ligger bakom de höga vinsterna, konstaterar Annika Wallenskog, chefsekonom på SKL.

Reavinster på försäljningar av mark, fastigheter och bostäder. Stora intäkter från exploateringsverksamheten i kommunerna. Det är de största vinstkällorna och det är ingen slump att det sker just nu.

– Kommuner och bolag behöver få fram likvidet för att finansiera alla stora investeringar som ligger framför dem: nya bostäder, VA-infrastruktur, skolor och förskolor. Och vi ser ju att trots de jättestarka resultaten så ökar lånen. Det säger en hel del om aktiviteten, säger Annika Wallenskog.

Försäljningarna banar väg för en långsiktig kommunal byggboom. Den är redan här, Konjunkturinstitutets senaste rapport visar hur byggindustrin stormar fram i täten av högkonjunkturen.

– Det är till väldigt stor del kommunerna som driver på konjunkturen nu, konstaterar Annika Wallenskog.

Stockholms resultat på 6 miljarder kronor är klart störst i landet i rena krontal. Reavinster och försäljning av exploateringsfastigheter i staden står för 4,6 miljarder och är avgörande orsak. Bolagen bidrar med drygt 1,3 miljarder. Det är visserligen den största samlade bolagsvinsten, men när befolkningsmängden vägs in är Stockholms notering inte alls dominant.

Största överskottet per invånare hittas i Landskrona. Orsaken är främst en större bostadsaffär. Kommunala bolaget Landskronahem sålde två bostadsområden till privata Stena, totalt cirka 1 200 lägenheter. Affären gav runt 1 miljard kronor, omkring 650 miljoner i vinst. Ändamålet för affären är nya investeringar och utveckling av Landskrona. Men med ett speciellt politiskt direktiv:

– Vi ville frigöra pengar för att på allvar kunna gripa oss an ett miljonprograms-område som är urtypen för ett område med utanförskap med alla dess vidhängande problem, säger Torkild Strandberg (L), kommunstyrelsens ordförande. Han beskriver Norrestad/Karlslund som en satellit utanför staden, ”inåtvänd, feltänkt och felbyggd”.

Att förändra kommer att ta tid och kosta pengar. Men i slutänden blir investeringen god ekonomi, tror han.

– Gör vi inget blir de samhällsekonomiska kostnaderna stora. Det vore oförsvarbart. På sista raden kommer det att vara lönsamt, och ur ett mänskligt perspektiv är det nödvändigt.

Se alla kommuners resultat:

Källa: SCB (Resultat saknas för Grums kommun). Res före eo betyder resultat före extraordinära poster och skatt.