Az elmúlt években jelentős béremelkedés volt Magyarországon (mind a minimálbér, mind az átlagkereset évente 8-10 százalék körüli mértékben nőtt), a közmunkások bérét azonban alig, ha egyáltalán emelték, ezért egyre nehezebben tudnak megélni a közmunkások. 2011-ben az akkori 57 ezer forintos közfoglalkoztatotti bér még a minimálbér 73 százalékát tette ki, a mostani 81530 forintos közmunkásbér a jelenlegi minimálbér 60 százalékát sem éri el – derül ki a Népszava összeállításából.

A legalább középfokú végzettségű közmunkásokat megillető legkisebb bér 7 éve havi bruttó 78 ezer forint volt, az akkori bérminimum 83 százalékát tette ki, most meg – a bő 106 ezer forintos kömunkás bérminimum – a garantált bérnek csupán az 59 százaléka.

Még szembetűnőbb a lemaradás, ha a létminimumhoz mérjük: a közmunkás minimálbérnek 55 ezer forint a nettója, ez pedig csupán a 60 százaléka az egy főre számított létminimumnak, azaz messze nem fedezi az alapvető ruházkodás, élelem és lakhatás költségeit.

A kormány ezzel is akarja ösztökélni a közmunkások durván 200 ezres táborába tartozókat, hogy vállaljanak munkát a piaci szektorban. Noha minden jel szerint a közmunkások nagy része a Fidesz-KDNP-re szavazott a parlamenti választáson, most visszavágja az újrázó Orbán-kormány a közmunkaprogramokra szánt pénzt. Egy év alatt 46 ezer fővel csökkent a közmunkások száma, írja a Népszava, amely arra is felhívja a figyelmet, hogy az adatokat könnyű kozmetikázni a projektalapú elszámolás keretében. Van, hogy egy ember kétszer is megjelenik az éves statisztikában – mondta a lapnak Komjáthi Imre, a Közmunkás Szakszervezet társelnöke.

Amikor a kormány azt szerette volna hangsúlyozni, hogy segély helyett munkát ad, akkor jól jöttek a 200 ezres vagy afölötti számok, most meg, hogy az országos, egyre súlyosabb munkaerőhiányt kellene kezelni, jól mutat az alacsonyabb közmunkás-létszám, noha valójában a két állapot között alig van eltérés.