Ion Balint, cunoscut drept Nuțu Cămătaru și condamnat la 5 ani și 11 luni de închisoare pentru mai multe infracțiuni cu violență, a fost eliberat condiționat, după ce a beneficiat de legea recursului compensatoriu, scrie Ziarul de Iasi. Liderul interlop a executat un an și câteva luni din pedeapsă și a fost eliberat după ce Judecătoria Găești a admis propunerea formulată de Penitenciarul Găești, unde Cătămaru era închis pentru șantaj.





Potrivit portalului instanțelor, Judecătoria Găești a admis propunerea de eliberare condiţionată formulată de Comisia de liberare condiţionată din Penitenciarul Găeşti pentru Ion Balint și a dispus eliberarea condiţionată. Sentința nu a fost contestată.





În 8 octombrie 2018, magistraţii Curţii de Apel Ploieşti au admis cererea de contopire a pedepselor formulată de Ion Balint, cunoscut ca Nuţu Cămătaru.





“Dispune anularea Mandatului de executare a pedepsei închisorii (…) al Curţii de Apel Bucureşti - Secţia I Penală şi a Mandatului de executare a pedepsei închisorii (…) al Judecătoriei Sector 4 Bucureşti şi emiterea unui nou mandat de executare a pedepsei închisorii pentru pedeapsa rezultantă de 5 ani şi 11 luni închisoare, la rămânerea definitivă a prezentei sentinţe”, se arată în sentinţa dată în octombrie 2018.





Nuțu Cămătaru a fost încarcerat în decembrie 2017 la Penitenciarul din Ploieşti și transferat recent la Penitenciarul Găești.





Fraţii Ion Balint zis "Nuţu Cămătaru" şi Vasile Balint zis "Sile Cămătaru", precum şi liderul clanului "Sportivilor", Radu Cristian Roşca zis "Roşca", au fost trimişi în judecată în iulie 2013, alături de alţi 51 de interlopi, pentru infracţiuni cu violenţă.





Procurorii DIICOT au destructurat la acea vreme două dintre cele mai importante grupări infracţionale constituite pe raza municipiului Bucureşti şi a judeţului Ilfov.





Grupările infracţionale organizate, cunoscute sub denumirile "Cămătarii" şi "Sportivii", erau specializate în săvârşirea de infracţiuni de violenţă - şantaj, cămătărie, tentativă de omor calificat şi omor deosebit de grav, ultraj contra bunelor moravuri şi tulburarea ordinii şi liniştii publice, nerespectarea regimului armelor şi muniţiilor, uz de armă letală fără drept.





Potrivit anchetatorilor, activitatea membrilor grupărilor s-a desfăşurat pe două paliere infracţionale. Astfel, în perioada 2008 - 2012, membrii celor două grupări rivale au provocat în spaţiul public conflicte stradale în care s-au folosit inclusiv arme de foc, în scopul asigurării supremaţiei la nivel infracţional în municipiul Bucureşti, situaţii ce au avut drept consecinţă directă punerea în primejdie a vieţii şi integrităţii corporale a mai multor persoane..



