Võrreldes 2015. aastaga on praegu neid, kelle sissetulek on miinimumpalgast väiksem, kaks korda vähem ning samal ajal on kiiresti kasvanud nende arv, kes teenivad kuus üle 2500 euro, näitavad maksuameti andmed.

2015. aastal oli Eestis kuusissetulekuga kuni 540 eurot ligi 30 protsenti inimestest ehk tegu oli sissetulekugruppidest suurimaga. 541-750 eurot kuus sai 16 protsenti. Samal ajal jäi viiendiku inimeste teenistus vahemikku 1001-1500 eurot.

Neid andmeid tänavuse aasta keskmisega kõrvutades on muudatus märgatav: kuni 540 eurot saab kuus vaid 15 protsenti ehk kaks korda vähem inimesi kui viie aasta eest. Vähenenud on ka 541-750 eurot kuus teenijate hulk, keda nüüd on veidi alla 14 protsendi. See tähendab, et madala sissetulekuga inimeste hulk on Eestis tunduvalt vähenenud: kui 2015. aastal oli kuni 750-eurone kuuteenistus ligi pooltel ehk 46 protsendil elanikest, siis praeguseks on nende hulk kahanenud ligi kolmandiku ehk 29 protsendini.

Üsna muutumatuna on püsinud 751-1000 eurot kuus teenivate inimeste osakaal - 2015. aastal oli neid ligi 17 ja tänavu veidi üle 15 protsendi. 1001-1500-eurose sissetulekuga inimesi on nüüdseks üle 26 protsendi ehk kuue protsendi võrra toonasest enam.

Suure kasvu on teinud ka vahemikus 1501-2000 eurot sissetulekut saavate inimeste hulk - kaheksalt protsendilt 14-le. Kõrgema sissetulekuga elanikegrupp on samuti kasvanud: 2015. aastal oli 1501 eurot ja rohkem teenivaid inimesi ligi 17 protsenti, kuid tänavu on neid ligi 30 protsenti.

Kui palgasaajaid maakonniti vaadata, siis alla 540-eurose kuusissetulekuga inimeste arv on Harjumaal kahanenud ligi 14 protsendi ja Tartus peaaegu 15 protsendi võrra. Veelgi suurem muudatus on aastatega toimunud mitmes maakonnas: näiteks Hiiumaal ja Võrumaal on see hulk viiendiku võrra väiksem.

Enamikus maakondades on veidi vähenenud ka 541-750 eurot teenivate inimeste hulk, erandiks on ainult Ida-Virumaa ja Valgamaa, kuid sealgi on nende hulk kasvanud vähem kui ühe protsendi võrra.

1001-1500 eurot teenib kuus viie aasta tagusega võrreldes märksa enam inimesi - Saaremaal, Hiiumaal, Põlvamaal ligi 11 protsenti. Väikseim on selle sissetulekugrupi kasv olnud Harjumaal - ligi 5 protsenti.

Väiksem on olnud selle palgarühma kasv, kelle sissetulek on 1501-2000 eurot. Sellise teenistusega inimeste hulk on enim ehk ligi üheksa protsenti kasvanud Läänemaal.

2001-2500-eurose sissetulekuga inimeste hulga suurenemine jääb maakondades vahemikku ühest kolme protsendini ning üle 2500 eurot teenivaid inimesi on Harjumaal lisandunud kuus protsenti, ülejäänud maakondades aga vahemikus ühest kuni nelja protsendini.

Vähem kui 540 eurot teenivaid inimesi on kõige enam ehk peaaegu veerand Ida-Virumaal. Ligi viiendik on neid ka Hiiumaal, Läänemaal, Jõgevamaal, Võrumaal ja Valgamaal. Väikseim on aga sellise sissetulekuga inimeste hulk Harjumaal.