N.N., tridesetpetogodišnjak iz Splita, nije očekivao da će nalazi krvi, početkom svibnja izvađene prema preporuci njegove liječnice "opće prakse", pokazati išta više od kakve "upalice" za koju će možda dobiti antibiotike, a možda mu neće ni trebati.



Nipošto nije očekivao da će samo koji dan poslije "vađenja krvi" ležati u bolnici, u izolaciji, i po protokolu koji je hitro složio tim hematologa primati kemoterapiju. Dijagnoza: akutna mijeloična leukemija. Život izmijenjen u trenu.



Sve priče vezane uz dijagnosticiranje određene bolesti slične su, no priča vezanih uz novopostavljene dijagnoze akutne mijeloične leukemije u Splitu je u posljednje vrijeme bilo znatno više nego inače.



Treba istražiti



Počevši, naime, od prošlogodišnjeg listopada, u Kliničkom bolničkom centru Split, odnosno na Zavodu za hematologiju zamijećena je neuobičajeno velika incidencija jednog oblika leukemije - upravo akutne mijeloične (mijeloidne) leukemije (AML).



Informacija o povećanju broja oboljelih u spomenutom razdoblju potvrđena nam je na Zavodu za hematologiju, gdje nam je dr. Dominik Lozić, specijalist interne medicine i subspecijalist hematologije, iznio i brojke: novooboljelih od AML-a u rečenom je razdoblju bilo 14, dok bi očekivana učestalost obolijevanja od ove bolesti u istom razdoblju bila sedam do osam slučajeva. Među oboljelima je nešto više muškaraca nego žena, najviše ih je starije životne dobi, odnosno iznad 65 godina, no ima i mlađih, dok ih je četvero ispod dobi od 40 godina.



Akutna mijeloična leukemija zloćudna je bolest krvi; čini veći dio (oko 80 posto) svih akutnih leukemija kod odraslih (pojavljuje se kod tri do pet bolesnika na 100.000 stanovnika). Liječi se citostaticima (kemoterapijom), a u mlađih bolesnika i transplantacijom krvotvornih matičnih stanica.



Dr. Lozić objašnjava da su uzroci ove bolesti nepoznati, no kako se nastanak akutne mijeloične leukemije - za razliku od drugih vrsta leukemije za koje faktori utjecaja na nastanak bolesti nisu poznati - povezuje s nekim utjecajima iz okoliša, primjerice izloženošću kemikalijama (npr. benzenu), radioaktivnom zračenju; povezuje se i s prethodnom kemoterapijom zbog druge zloćudne bolesti, s kancerogenima u hrani, pušenjem itd., no puno je faktora utjecaja koji i dalje ostaju nepoznati.

Što je, dakle, moglo izazvati dvostruko veći broj novooboljelih od AML-a u razdoblju od nekoliko mjeseci? Najkraće rečeno, ne zna se.



Trebalo bi provesti temeljito istraživanje, vidjeti, na primjer, gdje oboljeli žive i jesu li po tome grupirani i predisponirani, koje su im prethodne bolesti, kakav im je način prehrane i mnoge druge stvari. Nažalost, nemamo vremena za takvu vrstu analiza, previše smo angažirani oko liječenja oboljelih, kaže dr. Lozić.



Konzultacije sa Zagrebom



O tome kako su u KBC-u reagirali na povećanje broja oboljelih od AML-a, dr. Lozić kaže kako se, zapravo, nema što poduzeti, tim prije što broj oboljelih u posljednjih mjesec-dva pada.



Mi hematolozi zamijetili smo da hematološke bolesti dolaze u valovima - mjesec-dva povećan je broj novooboljelih od limfoma, pa od leukemije, pa od neke treće hematološke bolesti. Radi se samo o opažanjima - temeljitih analiza i istraživanja o tome nema - kao što opažamo da vrhunac pobolijevanja od leukemije zamijećen u našoj bolnici u posljednjih mjesec-dva opada.



Na Zavodu za hematologiju saznajemo da su se liječnici konzultirali i sa zagrebačkim kolegama hematolozima koji, međutim, povećanje incidencije ALM-a u istom razdoblju nisu zamijetili.



Moguće je, također, napominje dr. Lozić, da se radi o slučajnom nizu iza kojega ne stoji nikakav poseban uzrok većeg broja oboljelih.



Uzrok nepoznat



Na web stranicama Zaklade Ana Rukavina hematolog dr. Mirando Mrsić, medicinski direktor Zaklade, piše kako je “uzrok leukemija nepoznat, ali je uvijek povezan s oštećenjem deoksiribonukleinske kiseline (DNK)”. Još uvijek nije poznato, piše dr. Mrsić, što uzrokuje promjene u DNK, ali je poznato da primjena citostatika ili nekih kemikalija može uzrokovati razvoj leukemije.



Podaci iz Registra za rak



Prema podacima iz Registra za rak Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo o incidenciji raka za 2014. godinu (bilten 39 iz 2016. godine), ni jedna vrsta leukemije ne spada ni u prvih deset vrsta raka po broju oboljelih odraslih, ni kod muškaraca (dišni organi, prostata, debelo crijevo…), ni kod žena (dojka, dišni organi, debelo crijevo…).



Gledajući podatke iz četiri ranije godine, od akutne mijeloične leukemije bilo je 2010. godine 118 novooboljelih muškaraca i 104 žene, 2011. - 104 (m) i 80 (ž), 2012. - 102 (m), 106 (ž), 2013. - 122 (m) i 107 (ž). Godine 2014., međutim, primjećuje se značajan pad broja novoooboljelih - 84 muškarca i 88 žena, što, iako bez znanstveno-istraživačke potvrde, može sugerirati da doista, i na većoj skali, postoje “valovi” hematoloških bolesti kakve zamjećuju hematolozi.