Za gradnju autocesta od 2001. godine dosad Hrvatske autoceste i Autocesta Rijeka – Zagreb ukupno su se zadužile 5,3 milijarde eura, pokazuju podaci koje je prikupio Večernji list. Od toga, u vrijeme SDP-ove vladavine s koalicijskim partnerima (uključujući i 2012. godinu) te dvije tvrtke zadužile su se 1,3 milijarde eura, dok je za vladavine HDZ-a za cestogradnju uzeto ukupno 4,2 milijarde eura kredita.

>> Stigle ponude za savjetnika za davanje autocesta u koncesiju

Počelo za vrijeme Račana

Za Račanove vladavine od 2001. (kad je uzet prvi kredit od Deutsche Bank od 111 mil. eura, koji je otplaćen) do kraja 2003. godine HAC se zadužio 913 milijuna eura, a ARZ 278 milijuna eura. U dva HDZ-ova mandata, HAC se zadužio 3,2 milijarde eura, a ARZ čak 1,1 milijardu eura.

U ovoj godini, kad je SDP došao ponovno na vlast, HAC je zasad uzeo jedan kredit od 120 milijuna eura, a trenutačno je u fazi ugovaranja novog kredita od 130 milijuna eura. Kad se u odnos stave godine provedene na vlasti i iznosi kredita, Hrvatska se za SDP-ove vlasti prosječno godišnje zaduživala za cestogradnju u iznosu od 325 milijuna eura, a za HDZ-ove vladavine 525 milijuna eura. Ukupno HAC i ARZ trenutačno duguju četiri milijarde eura. A dio tog duga sadašnja vlada namjerava otplatiti monetizacijom autocesta od koje očekuje 2,5 do tri milijarde eura. A lista banaka koje su kreditirale HAC i ARZ u zadnjih 11 godina i kojima bi, ako autoceste odu u koncesiju, odjednom bili otplaćeni krediti, barem jedan dio njih, podugačka je. Ukupno su te dvije tvrtke dosad uzele više od 50 kredita.

Najveći kreditor cestogradnje u Hrvatskoj bila je najveća domaća banka, Zagrebačka banka, koja je samostalno HAC-u dala ukupno 827 milijuna eura kredita, a od toga je ostalo neotplaćeno još oko 660 milijuna (prema podacima s kraja 2011. godine). No Zaba je kreditirala HAC i kroz aranžmane s drugim bankama pa je taj iznos njenih kredita za cestogradnju puno veći. Primjerice, samo zajedničkim kreditiranjem s PBZ-om Zaba je HAC kreditirala za još 400 milijuna eura.

Najveći strani kreditor za cestogradnju u Hrvatskoj je njemačka razvojna banka KfW, i to sa 483 milijuna eura. Slijedi Europska investicijska banka sa 425 milijuna eura kredita.

Ove godine HAC i ARZ moraju vratiti ukupno 397 milijuna eura koje su posudili, a sljedeće godine 447 milijuna eura. Ali ti iznosi nisu ništa u usporedbi s dospijećem dugova tih dviju tvrtki u 2014. godini, koji iznose čak 898 milijuna eura. HAC te godine mora vratiti 662 milijuna eura, a ARZ 236 milijuna eura.

Savjetnici i kreditori

Ukupno od 2012. do 2016. godine HAC i ARZ moraju vratiti čak 2,4 milijarde eura! Na natječaj za izbor savjetnika koji bi trebali predložiti model po kojem bi autoceste otišle u koncesiju i predložiti potencijalnog koncesionara javile su se i banke koje su sudjelovale u zaduživanju HAC-a i ARZ-a i koje bi onda od monetizacije bile isplaćene.

Tako je kandidat za savjetnika već spomenuta Zaba, pa JP Morgan koji ima u ARZ- i HAC-u 235 milijuna eura kredita, savjetničke usluge nudi i Erste banka koja je u sklopu aranžmana s drugim bankama u HAC plasirala 210 milijuna eura kredita.