Obrazovni krugovi već mjesecima ispod glasa šuškaju o enormnim iznosima koje su uprihodili pojedini nastavnici radeći na pripremi i uvođenju Škole za život, krunskog projekta Blaženke Divjak i njene pomoćnice Lidije Kralj. Nakon više od 250 dana istraživanja, otkrivamo kako se zaista radi o projektu-zlatnoj koki, priređenom u Ministarstvu obrazovanja. Iz njega su, pod egidom EU sredstava, kroz isplate više desetaka i više stotina tisuća kuna bitno poboljšana inače skromna prosvjetarska primanja odabranih nastavnika. Odlukom ministrice, financirani su još jednom linijom, a mi u tablicama ekskluzivno donosimo pojedinačne isplate iz projekta koji ukupno teži više od 155 milijuna kuna.

– Tema o sredstvima koje su pojedinci dobili za sudjelovanje u eksperimentalnom programu Škola za život jest tema o kojoj zaista nemam dovoljno informacija. Niti znam tko od stručnjaka sudjeluje niti koliko je novca i za što dobio ili će dobiti. Ono što vam mogu reći iz svoga ministarskog iskustva jest da je najbolji način da prekinete glasine o navodnim isplatama 150 tisuća kuna i više pojedincima koji sudjeluju u različitim aktivnostima u Školi za život taj da javno objavite tko sve radi na kojim aktivnostima i koliko novca za svaku pojedinu aktivnost dobiva ili će dobiti. Pri tome naravno mislim i na metodičke priručnike i edukacije. Da sam ministar, sve bih to javno objavio i cijeli projekt Škole za život učinio potpuno transparentnim, a na taj bih način sasvim sigurno zaustavio glasine koje se posljednjih dana pojavljuju, izjavio je u intervjuu Školskim novinama početkom ožujka bivši ministar obrazovanja Radovan Fuchs, ujedno savjetnik premijera Andreja Plenkovića i koordinator Ekspertne radne skupine za kurikularnu reformu.

>> Lidija Kralj kaže da priručnici, za koje je isplaćena ozbiljna lova, ne valjaju

>> Ispovijest osobe koja je pripremala Školu za život: ‘Do kada šutjeti i štititi ovakav način rada i provedbe?’

Potvrđena višemjesečna šuškanja u obrazovnim krugovima

Odgovarajući na pitanje o metodičkim priručnicima izrađenim za eksperimentalni program Škola za život, krunski projekt ministrice Blaženke Divjak te njene pomoćnice Lidije Kralj i HNS-a, premijerov blizak suradnik javno je spekulirao o onome o čemu se već mjesecima ispod glasa šuška u obrazovnim krugovima. ‘Trač’ o enormnim iznosima, namijenjenim pojedincima za rad na priručnicima koji bi nastavnicima u eksperimentalnim školama trebali pomoći u izvođenju ‘reformirane’ nastave, do naše je redakcije stigao još u rujnu prošle godine. Oko 250 dana nakon što smo prvi put čuli za taj ‘trač’, odnosno nakon pet mjeseci istraživanja, razgovora i proučavanja dokumenata, potvrdili smo inicijalnu informaciju iz rujna i Fuchsove spekulacije iz ožujka. Pojedincima, mahom nastavnicima, koji su radili na pripremi provedbe eksperimentalne škole, kroz devet je mjeseci 2018. isplaćeno više desetaka ili više stotina tisuća kuna iz EU projekta ‘Podrška provedbi Cjelovite kurikularne reforme’ (CKR I).

Tako je za pripremu Škole za život i uvođenje obvezne informatike, kroz pojedinačne isplate putem autorskih ugovora, u razdoblju od devet mjeseci 2018. utrošeno 10.600.095,42 kuna. Pritom je samo na članove skupine Informatike utrošeno više od 800 tisuća kuna. Najskuplji metodički priručnik onaj je za razrednu nastavu (odnosno 1. razred osnovne škole koji je ove školske godine bio eksperimentalan) i koji obuhvaća 6 predmeta, a za njega je utrošeno 797.106,47 kuna. Sljedeći najskuplji digitalni metodički priručnik jest onaj za Hrvatski jezik u 5. razredu osnovne škole – na njega je utrošena 251.190,11 kuna. Zanimljivo je i kako je najveći pojedinačni iznos, isplaćen nastavnici matematike za rad na priručniku za 5. razred osnovne škole – kroz jedan ugovor isplaćeno joj je 123.105,38 kuna. Pritom su joj za isti priručnik isplaćene još 82 tisuće kuna pa je nastavnica za rad na jednom priručniku uprihodila astronomskih 205.175,63 kuna. Ukupno je na izradu metodičkih priručnika u navedenom razdoblju utrošeno 7.318.654,82 kuna.

Donosimo ekskluzivnu tablicu sa svim isplatama iz EU projekta za Školu za život tijekom 2018.

U nastavku donosimo detaljnu tablicu sa svim isplatama koje su nastavnici uključeni u pripremu eksperimentalne Škole za život ostvarili u periodu od 1. ožujka do 31. prosinca 2018. Tablicu smo kreirali temeljem cjelovitog Zahtjeva za nadoknadom sredstava (ZNS) za navedeno razdoblje, u čijem smo posjedu, kao i na temelju podataka koje smo zatražili od Ministarstva obrazovanja o pojedinačnim isplatama za rad na metodičkim priručnicima. MZO nam je podatke dostavilo bez navođenja osobnih podataka, no u kombinaciji s podacima iz ZNS-a, uvelike smo uspjeli prikazati konkretne isplate za rad na digitalnim metodičkim priručnicima, ali i isplate za druge aktivnosti u sklopu pripreme za Školu za život.

Zahtjev za nadoknadom sredstava (ZNS) Zahtjev je podnesen za razdoblje provedbe projekta CKR I od 1. ožujka do 31. prosinca 2018. Kategoriziran je kao (prvi) među-zahtjev za nadoknadom sredstava iz EU fonda u iznosu od ukupno utrošenih 24.998.126,09 kuna i datiran je 5. ožujka 2019. Potpisuju ga pomoćnik ministrice za financije Stipe Mamić, naveden kao glavni financijski službenik institucije Korisnika (MZO-a) i pomoćnica ministrice Lidija Kralj, navedena kao voditelj institucije Korisnika (MZO-a). Prema posljednjim neslužbenim informacijama kojima raspolažemo, Zahtjev je podnesen nadležnom tijelu za verifikaciju i nadoknadu sredstava (ASOO-DEFCO), no i dalje nije odobren. Raspisan je na više od 400 stranica, sadrži dokumentaciju o isplaćenim autorskim ugovorima u sklopu CKR I projekta u navedenih devet mjeseci 2018., kao i dokumentaciju o ugovorima o nabavi u referentnom razdoblju. ZNS ne objavljujemo u originalnom obliku s obzirom na to da sadrži velik broj osobnih podataka, poput OIB-ova pojedinaca.

Spomenimo i kako su navedeni iznosi za metodičke priručnike, prikazani u tablici koja slijedi, iznosi za 50% izrađenosti metodičkih priručnika, kako tvrde naši izvori iz skupina. Također, iznosi prikazani u tablici (kao i iznosi iz ZNS-a i podataka MZO-a) jesu neto iznosi. Naime, MZO nam je za svoje podatke potvrdilo da se radi o neto iznosima, a oni se poklapaju s iznosima iz ZNS-a.

(*Ako se dokument ne prikazuje ispravno, potrebno je osvježiti stranicu ili kliknite na link ovdje.)

Dakako, zanimalo nas je koja je bila ‘formula’ prema kojoj su se autorima priručnika računali iznosi za isplate. Iz Ministarstva su nam poručili kako je svaki metodički priručnik povezan s izvedbenim brojem sati nastavnog predmeta, odnosno kako iznosi za priručnike ovise o obrađenim nastavnim temama i za njih izrađenim scenarijima. Dodali su kako su isplaćivani iznosi proporcionalni broju nastavnih sati za koje su sadržaji izrađeni.

Odabir ljudi koji su uprihodili značajan novac

Zanimalo nas je i kako su odabrani ljudi koji su radili na pripremi eksperimenta i koji su, temeljem EU projekta, uprihodili značajne financijske naknade. Iz Ministarstva su nam rekli kako je bilo optimalno da na priručnicima rade oni koji su pisali i same kurikulumske dokumente.

– Početkom rujna 2017. godine pozvani su svi članovi Stručnih radnih skupina koje su izrađivale kurikulume (odabrani na Javnom pozivu iz 2015. godine, imenovani u srpnju 2015.) da se uključe u daljnji rad na reformi. Tijekom provedbe eksperimentalnog programa, ovisno o potrebi, radnim skupinama pridruživali su se i učitelji eksperimentalnih škola te učitelji koji provode obrazovanje na jeziku i pismu nacionalnih manjina, stoji u odgovoru MZO-a.

Imenovanja skupina 2015. godine i naknade za rad Stručne radne skupine koje su radile na izradi kurikuluma (predmetnih, međupredmetnih, nacionalnih, kurikuluma područja i okvira), imenovane su tijekom 2015., nakon selekcijskog postupka putem javnog poziva. Za izradu prijedloga kurikuluma skupine su imenovane na rok do 31.12.2015., a krajem prosinca 2015. još jednom za doradu kurikuluma. Pojedince je u skupine, svojim odlukama, imenovao tadašnji ministar obrazovanja Vedran Mornar. Članovi skupina iz škola tada su, temeljem javnoga poziva, za svoj rad ostvarivali pravo na naknadu vlastite plaće te putnih troškova, a uz to, nisu ostvarivali pravo na dodatnu financijsku naknadu.

Rad pojedinih članova skupina iz 2015., koji su se odlučili uključiti u rad na Školi za život, formaliziran je ministričinom Odlukom o imenovanju članova radnih skupina za provođenje eksperimentalnog programa Škola za život od 9. travnja 2018. Njome je imenovano 130 ljudi u 22 radne skupine po školskim predmetima. Prema toj Odluci skupine, između ostaloga, imaju zadaću pripremiti metodičke priručnike i obrazovne sadržaje te pripremati i provoditi edukaciju učitelja i nastavnika. Odluka ministrice ne temelji se na ponovljenom javnom pozivu, već na reaktivaciji onih članova skupina koji su se odlučili na daljnji rad. Kao što smo naznačili u našoj tablici, u ministričinoj odluci o imenovanju pojavljuju se i neka imena koja ne pronalazimo u odlukama o imenovanju iz 2015. ili se pak njihova imena nalaze u skupinama različitim od onih u koje ih je 2018. imenovala Blaženka Divjak.

Mentorska skupina i skupina za razrednu nastavu u Školi za život Posebno su zanimljive ove dvije skupine. Mentorska skupina, koja se nalazi na vrhu ‘piramide’ višegodišnjeg plana ‘profesionalnog razvoja i promjena dosadašnjeg načina stručnog osposobljavanja’, prema podacima sa stranice MZO-a broji 20-ak članova. Mahom su to nastavnici iz predmetnih skupina koji rade i u mentorskoj skupini, a po toj osnovi iz EU projekta ostvaruju i dodatne financijske isplate. Nije nam poznato niti na web stranicama dostupno službeno imenovanje te skupine. Slična je situacija sa skupinom za razrednu nastavu (niži razredi osnovne škole), u kojoj se također mahom nalaze nastavnici iz predmetnih skupina. No, kao i u mentorskoj skupini, i u skupini za razrednu nastavu nalaze se i neki pojedinci koje ministrica odlukom iz travnja 2018. nije imenovala niti u jednu predmetnu skupinu. Sva smo njihova imena naznačili u našoj tablici. Vezano za skupinu za razrednu nastavu, iz Ministarstva su nam tek rekli kako se, s obzirom na to da razredna nastava objedinjava više predmeta koje predaje isti učitelj, pokazala potreba da se razrednoj nastavi pristupi – holistički. Kao i za mentorsku, niti za skupinu za razrednu nastavu nije nam poznato niti na web stranicama dostupno službeno imenovanje te skupine. Upitali smo MZO na temelju kojeg su postupka imenovane mentorska i skupina za razrednu nastavu za provođenje eksperimentalne Škole za život. – Radne skupine za provedbu eksperimentalnog programa Škola za život imenovane su na temelju Zakona o sustavu državne uprave, Uredbe o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva znanosti i obrazovanja te Zakona o odgoju i obrazovanju, poručili su iz MZO-a.

Prva linija financiranja članova skupina određena je ministričinom Odlukom o imenovanju

Interesantno je kako prema ministričinoj Odluci imenovani članovi skupina, koji tijekom rada na eksperimentu neće napuštati svoje redovno radno mjesto u školi, ostvaruju pravo na naknadu za svoj rad u neto iznosu do 2.000 kuna. Dakle, uz redovnu plaću koju ostvaruju radom u školi, ostvaruju i spomenutu naknadu za rad na pripremi Škole za život. Za navedenu naknadu nije naznačeno financira li se iz EU projekta.

Druga vrsta nastavnika jesu oni koji su ‘izašli’ iz nastave kako bi u punom radnom vremenu radili na pripremi eksperimenta. Oni, prema odluci o imenovanju, ne ostvaruju nikakvu dodatnu naknadu, već rade za svoju plaću. Valja imati na umu kako je bilo nužno osigurati zamjene u školama u kojima su nastavnici, za potrebe rada na eksperimentu, izlazili iz nastave, što predstavlja dodatan trošak za državu.

(*Ako se dokument ne prikazuje ispravno, potrebno je osvježiti stranicu ili kliknite na link ovdje.)

(Ažurirani popis članova skupina dostupan je na stranicama MZO-a.)

EU projekt – druga linija financiranja istih ljudi

Dakle, prema ministričinoj odluci iz travnja 2018., jasno su propisane zadaće radnih skupina i naknade za njihov rad na Školi za život. Prilikom reaktivacije članova skupina, oni su u najboljem slučaju računali da će raditi upravo za plaću pa ih je, vjerojatno, ugodno iznenadila i druga linija financiranja njihovog rada – ona iz EU projekta.

U tzv. obrascu A projekta CKR I, u čijem smo posjedu i kojega možete proučiti u nastavku, vidljive su i sve ostale stavke koje se financiraju iz projekta ‘teškog’ više od 155 milijuna kuna. Tako je, primjerice, za pet savjetničkih posjeta u sve 74 eksperimentalne škole planiran trošak od gotovo osam milijuna kuna, pri čemu je planirana isplata kroz 2.220 ugovora na pojedinačne iznose od 3.600 kuna. Više od 17,5 milijuna kuna predviđeno je za online stručno usavršavanje (virtualne učionice) za pojedine nastavne predmete, pri čemu je predviđena isplata kroz 805 ugovora na pojedinačne iznose od 21.895 kuna. Iz projekta su se financirali i eksperimentalni udžbenici, oprema za eksperimentalne škole, usluge promidžbe, itd.

(*Ako se dokument ne prikazuje ispravno, potrebno je osvježiti stranicu ili kliknite na link ovdje.)

Ukupno 74,5 milijuna kuna za priručnike za dvije eksperimentalne godine Škole za život

Kao što je vidljivo, prema CKR I projektu cijena jednog digitalnog metodičkog priručnika iznosi 610.950,81 kuna. Projekt predviđa izradu ukupno 122 digitalna metodička priručnika – 60 za prvu eksperimentalnu godinu (koja je u tijeku) te 62 za drugu godinu Škole za život. Ukupno, radi se o predviđenih 74,5 milijuna kuna u CKR I projektu samo za priručnike.

Za iznos predviđen za jedan metodički priručnik u CKR I projektu, iz MZO-a su nam poručili kako se radi o okvirnom planiranom iznosu.

– Izračun za metodički priručnik izrađen je na temelju metodologije odobrenog i provedenog reformskog projekta E-škole financiranog također iz ESF-a, otkrili su nam iz Ministarstva i pojasnili kako je za predviđeni iznos po jednom priručniku “planirano uključivanje više autora, učitelja i nastavnika, akademske zajednice preko izrade primjera prakse, savjetovanja i evaluacije. Također je planirana i lektura, grafičko-tehnička obrada te on-line objava u više formata. Ukoliko preostane sredstava na toj poziciji tražit će se prenamjena sredstava unutar projekta”.

CKR I - Projekt 'Podrška provedbi Cjelovite kurikularne reforme' 18. lipnja 2018. Ministarstvu znanosti i obrazovanja upućen je poziv za izravnu dodjelu bespovratnih sredstava u sklopu Europskog socijalnog fonda, odnosno Operativnog programa Učinkoviti ljudski potencijali (OPULJP), i to za projekt ‘Podrška provedbi cjelovite kurikularne reforme’, tzv. CKR I. Nakon provjere projekta i zelenog svjetla od strane odbora osnovanog pri Ministarstvu rada i mirovinskog sustava, koje upravlja cijelim OPULJP-om, ministar Marko Pavić 22. listopada 2018. donio je Odluku o financiranju za CKR I, nakon čega MZO potpisuje Ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava s maksimalnim iznosom prihvatljivih troškova od 155.138.324,29 kuna. Priprema za eksperiment krenula je i ranije, tijekom proljeća 2018., točnije 1. ožujka 2018. započele su aktivnosti po projektu CKR I. Cilj krunskog projekta Blaženke Divjak, Lidije Kralj i HNS-a, kako stoji u njegovu sažetku, jest provesti eksperimentalni program u 74 osnovne i srednje škole u ciljanim razredima, stručno usavršiti barem 2000 odgojno-obrazovnih djelatnika za primjenu kurikuluma temeljenih na ishodima učenja, izraditi 122 digitalna metodička priručnika te opremiti 73 škole. Osim eksperimenta, projektom se financirao i veliki projekt ministrice Divjak i njezine pomoćnice Kralj – uvođenje obvezne informatike u škole, tj. edukacija nastavnika informatike i uvođenje novog kurikuluma informatike.

Kome i čemu će služiti skupi priručnici?

Bitno je istaknuti i kako su metodički priručnici, na kojima su skupine radile od prošloga ljeta, izrađeni na temelju kurikuluma koji se neće primjenjivati u ‘frontalnoj’ Školi za život od jeseni. Naime, skupine su metodičke priručnike priređivale za 74 škole u eksperimentalnom programu u tekućoj školskoj godini, no kurikulumi po kojima te 74 škole rade (i na temelju kojih su izrađeni metodički priručnici) izmijenjeni su nakon javne rasprave u studenom i prosincu 2018. i finalne inačice donesene u siječnju 2019. razlikuju se od onih primjenjenih u eksperimentu. Stoga se nameće zaključak kako će priručnici, izdašno financirani iz europskih sredstava, u ovom obliku biti iskorišteni tek u jednoj – tekućoj školskoj godini.

Naknade za ravnatelje i nastavnike uključene u eksperiment Osim (dvostrukog) financiranja ljudi koji su radili na pripremi Škole za život, Ministarstvo obrazovanja omogućilo je dodatno honoriranje svih ravnatelja i nastavnika uključenih u Školu za život. Ravnatelji sve 74 škole odlukom ministrice Divjak iz srpnja 2018. imenovani su u tzv. Savjetodavno radno tijelo za operativnu provedbu eksperimentalnog programa Škola za život. Na temelju tog imenovanja, 74 ravnatelja i ravnateljica ostvaruje pravo na naknadu, čiji je mjesečni iznos 1.200 kuna neto i isplaćuje se na žiro račune ravnatelja. Nastavnici iz 74 škole, uključeni u eksperiment, ostvaruju pak pravo na svojevrsnu povišicu temeljem isplate prekovremenog rada. O tim naknadama odlučuju ravnatelji, a one iznose između 200, 1.000 pa sve do 2.000 kuna, kako je za HRT rekla Ljiljana Kulaš Jutrović, ravnateljica OŠ Turnić u Rijeci. Naknada za prekovremeni rad u Školi za život, od svoje je najave sporna, s obzirom na to da se Školom za život najavljivalo administrativno rasterećenje nastavnika. Predsjednica Udruge hrvatskih srednjoškolskih ravnatelja Suzana Hitrec kazala nam je kako podržava svaki dodatak na plaću prema jasnim i transparentnim kriterijima te da, koliko joj je poznato, takvih dodataka nije bilo u drugim eksperimentalnim programima. – Smatram kako bi taj dodatak najesen trebali imati i ravnatelji svih škola koje ulaze u frontalnu Školu za život, no koliko znam prema najavama, samo će ravnatelji eksperimentalnih škola i u idućoj godini primati dodatak. I ravnateljima frontalnih škola taj bi dodatak trebao biti osiguran, oni će možda imati složeniji posao od ravnatelja eksperimentalnih škola, za koje se pretpostavlja da su imali motivirane nastavnike s obzirom na to da su se složili s ulaskom u eksperiment, poručila nam je Hitrec.

Nakladnici će i dalje izrađivati svoje priručnike za nastavnike, njihovi troškovi izrade su između 5.000 i 20.000 kuna neto

I na kraju, s obzirom na iznose utrošene za izradu digitalnih metodičkih priručnika uz kurikulume, obratili smo se nakladnicima koji iz godine u godinu izrađuju priručnike za nastavnike u sklopu udžbeničkih kompleta. Zdenko Ljevak, predsjednik Grupacije nakladnika školskih udžbenika, pojasnio nam je kako priručnici u sklopu udžbeničkih kompleta sadrže prijedloge planiranja, organizacije i izvođenja nastave u skladu s propisanim nastavnim planom i programom i/ili kurikulumom. Istaknuo je i kako takvi priručnici nisu skup recepata kojih bi se učitelji trebali držati, već podloga za unaprjeđenje načina izvođenje nastave.

– Metodičke priručnike uz udžbenike izrađuju autori udžbenika ili učitelji praktičari koji se udžbenikom služe. Cijena izrade metodičkog priručnika ovisi o mnogo čimbenika i razlikuje se ovisno o predmetima i koncepciji samog priručnika. Troškovi izrade odnose se na autorski honorar, uređivanje, lekturu, korekturu, grafičko-likovno oblikovanje, tisak i digitalnu podršku. Iz našeg iskustva ti se troškovi kreću od 5.000 kn do 20.000 kn neto, kaže Ljevak i dodaje kako većina nakladnika za novu školsku godinu nastavlja s praksom izrade metodičkih priručnika uz udžbenike koji će se naći u frontalnoj Školi za život.

Povezani tekstovi na ovu temu:

Ekskluzivno objavljujemo milijunske isplate profesorima u Školi za život

Lidija Kralj kaže da priručnici, za koje je isplaćena ozbiljna lova, ne valjaju