Rod, rodni identitet, rodni aspekt prisutni su u hrvatskom zakonodavstvu već 15 godina u desecima zakona, pravilnika, nacionalnih strategija, rješenja Ustavnog suda, te odluka specijaliziranih agencija

ZAGREB – Nasuprot tvrdnjama i lažima protivnika ratifikacije Istanbulske konvencije, rod, rodni identitet, rodni aspekt itekako su prisutni u hrvatskom zakonodavstvu i to već 15 godina. Dakle, nikakvi rodovi neće biti ubačeni u hrvatsko zakonodavstvo tom Konvencijom jer su oni u njemu već poodavno prisutni. Prisutni su u desecima zakona, pravilnika, nacionalnih strategija, rješenja Ustavnog suda, odluka specijaliziranih agencija i to mimo onog uvodnog dijela u mnogim propisima gdje se navodi da se izrazi primjenjuju kao rodno neutralni, bez obzirana to jesu li korišteni u muškom ili ženskom rodu.

Propise koji sadrže rodni aspekt usvajale su različite vlade i većine, i one kojima je dominirao HDZ, i one kojima je dominirao SDP, a svoj glas za takve propise dali su i Hrvoje Zekanović, zastupnik Hrasta koji se protivi Konvenciji, kao i Davor Ivo Stier iz HDZ-a kojega Zekanović poziva da se hitno vrati iz Argentine i obrani demokršćanstvo.

Suzbijanje diskriminacije

Sve je započelo najkasnije 2003. godine usvajanjem Zakona o ravnopravnosti spolova u kojem se navodi da sadržaji rodnostudijskih programa trebaju poticati uklanjanje spolne/rodne nejednakosti i rodnih stereotipa na svim razinama, te uvažavanje rodnih aspekata u svim obrazovno-nastavnim područjima.