Tre store havvindmølleparker inden 2030, et mål om 55 procent vedvarende energi i 2030 og en lavere elafgift.

Sådan lyder tre af hovedelementerne i den energiaftale, som regeringen i dag har indgået med samtlige partier i Folketinget.

Hovedelementer i energiaftalen Der etableres tre havvindmølleparker på samlet set mindst 2400 MW frem mod 2030.

Der afsættes 4,2 mia. kr. til udbud, hvor forskellige teknologier som landvindmøller og solceller kan konkurrere om at levere grøn strøm til den laveste pris.

Der afsættes en pulje på over 4 mia. kr. til at udbygge produktionen af grøn biogas.

Der afsættes 500 mio. kr. årligt fra 2021 til 2024 til en markedsbaseret tilskudspulje til en målrettet energispareindsats.

Derudover afsættes en reserve på 400 mio. kr. i 2025 og 500 mio.kr. årligt til yderligere indsatser fra 2026 til fremme af vedvarende energi.

Afgifter på el og elvarme lempes med godt 2 mia. kr. i 2025 (ekskl. moms).

Der afsættes en pulje til grøn transport på i alt 500 mio. kr. i 2020-2024.

Kul skal udfases i den danske elproduktion inden 2030.

Energi- og klimaforskningen får et mål om, at der afsættes 1 mia. kr. i 2024. Kilde: Finansministeriet.

- Jeg er rigtig glad for, at det er lykkes at samle hele Folketinget bag aftalen. Det giver en sikkerhed for dem, der investerer i grøn omstilling, siger finansminister Kristian Jensen (V) under præsentationen af aftalen.

Regeringens oprindelige udspil indeholdt et mål om 50 procent vedvarende energi i 2030, én havvindmøllepark og en større lempelse af elafgiften, end aftalen er endt med.

- Det er vigtigt for mig at sige, at jeg er rigtig glad for, at det er lykkes at samle hele Folketinget bag denne energiaftale. Det afgørende for den grønne udvikling, vi har, at der er en bred og klar aftale, som er med til at skabe stabilitet og vise investorer, at der er en sikkerhed for det, siger Kristian Jensen og tilføjer:

- Samtidig får vi en lavere afgift på el. Ikke lige så meget, som regeringen ønskede, men stadig en klar sænkning af elafgiften. Samt en række andre afgiftslettelser, der gør, at vi får et mere moderne og effektivt energisystem fremadrettet.

Aftalen giver umiddelbare lempelser af afgifter på el og elvarme på godt to milliarder kroner i 2025 - eksklusive moms.

Oppositionen: Vi er ikke kommet i mål

Oppositionen har med Socialdemokratiet i spidsen stejlet over regeringens forslag om at sænke elafgiften.

- Det vigtige for Socialdemokratiet var, at den aftale, som regeringen lagde frem, og som var alt for meget skattelettelser og alt for lidt grønne ambitioner, den har vi nu fået vendt på hovedet, siger energi- og klimaordfører Jens Joel (S).

- Så der er mange flere grønne ambitioner. Tre nye havvindmøllerparker, mere grøn strøm i vores fjernvarmesektor, en milliard til grøn forskning og rigtig mange andre grønne resultater. Det er selvfølgelig også klart, at hvis vi havde siddet for bordenden, så var der også nogle områder, hvor vi var gået længere, tilføjer Jens Joel.

I samme toner forsvarer Enhedslistens finansordfører, Pelle Dragsted, hvorfor han er gået med til at lempe elafgiften:

- Vi har som sådan ikke noget imod at sænke afgifter, for afgifter er jo nogen, der rammer bredt i befolkningen, så det er en af de mest sociale måder at sænke skatterne på. Problemet med regeringens udspil var, at rigtig mange penge blev brugt på at sænke afgifter - og alt for få penge blev brugt på den grønne omstilling. Den balance har vi i forhandlingerne fået tippet, siger han.

Selvom målet er, at Danmark i 2050 skal være helt uafhængigt af fossile brændsler, vil olie-gas-ressourcerne i Nordsøen fortsat blive udnyttet. Det blev allerede aftalt sidste år, og energiaftalen slår i dag fast, at hvis nogle af partierne "måtte ønske at indgå aftaler om yderligere indvinding og udnyttelse af ressourcerne i Nordsøen, står det dem frit for".

Men Enhedslisten er stadig arg modstander af at hive mere olie op fra Nordsøen, forsikrer Pelle Dragsted:

- Vi konstaterer, at der ligger en aftale, men vi står som parti fuldstændig frit til at blive ved med at kæmpe for, at vi skal stoppe med at hente fossile brændstoffer op af Nordsøen.

Antallet af landvindmøller halveres

For Dansk Folkeparti har det været en mærkesag at standse for opførelsen af flere vindmøller på land - for hvorfor opføre landvindmøller, der generer naboerne, når man kan opsætte møllerne ude på havet?

Det argument har støttepartiet dog ikke kunnet overbevise de øvrige partier om. Til gengæld fastslår aftalen, at antallet af landvindmøller skal halveres i 2030.

- Vi har aftalt, at vi skal begrænse antallet af vindmøller på land markant. Det går fra 4.300 til 1.850 over en kort årrække. Det er rigtig godt for danskerne, siger finansordfører René Christensen (DF).

- Vi har også aftalt at ændre ordningen omkring de gener, borgerne bliver udsat for, når der bliver sat vindmøller op. Den ordning efterser vi, og så har vi allerede nu aftalt, at der bliver en opkøbsordning om, at hvis man bor inden for en vis afstand, så har man ret til at sige, at man vil sælge sin ejendom til dem, der ønsker at investere i vindmøller.

Parterne er også enige om at sætte en "storstilet screening" i gang af de danske farvande i Nordsøen og Østersøen for at finde gode lokaliteter til flere nye havvindmøller. Det skal sikre, at man hurtigt kan anvise gode, ledige placeringer, så nye møller hurtigt kan kobles på nettet, når udviklingen i havvind for alvor tager fat.

- Visionerne i den her aftale rækker langt videre end 2030 og kan virkelig sætte Danmark tilbage på verdenskortet som den nation, der leder på havvind, siger De Radikales energiordfører, Ida Auken.

Klimaforhandlinger til efteråret

Også Alternativet, der forleden meldte sig ud af rød blok for i stedet at stifte sin egen "grøn blok", er med i energiaftalen. Partiet har ellers netop med henvisning til de øvrige partiers manglende fokus på klimaudfordringerne valgt at pege på sin egen politiske leder, Uffe Elbæk, som statsminister.

Men det betyder ikke, at partiet ikke kan støtte op om energiaftalen, siger energiordfører Christian Poll:

- Den her aftale lægger en rigtig god bund for, at vi kan arbejde opefter. Den kommer omkring mange gode ting og har de rigtige virkemidler med, men der er rum til, at man kan lægge ekstra ambitioner ind, siger han.

SF havde gerne set, at Danmark satte et mål om 60 procent vedvarende energi i 2030. Kompromiset på 55 procent frem for regeringens udspil på 50 procent kalder SF-formand Pia Olsen Dyhr "et skridt på vejen".

Adspurgt om det dermed er slut med at kalde regeringen "kulsort", svarer hun:

- Dens udspil var sort, men den er blevet en lille smule mere grøn undervejs. Men der skal ikke være nogen tvivl om, at jeg har større ambitioner, når vi kommer tilbage til forhandlingerne til efteråret, hvor vi skal diskutere klima, siger Pia Olsen Dyhr med henvisning til, at regeringen efter sommerferien vil fremlægge et klimaudspil i forlængelse af energiaftalen.