Over 15.000 her i landet hedder Magnus, og de seneste år er navnet blevet mere og mere udbredt. En af dem, der for nylig er blevet en del af statistikken, har valgt at skifte navn fra Mosallam. Han er oprindeligt fra Syrien, men har sat en ære i at blive integreret her i landet.

Det er nemmere at hedde Magnus. Mit navn er svært at udtale for danskere. Og mange naboer har glemt at udtale mit navn. Magnus Mousa

Man kan nærmest sige, at han er gået all in på at blive dansker. Udover at skifte navn drikker han snaps med kollegerne, forsøger at lære den danske ironiske humor og så sætter han en ære i at passe sin integrationsgrunduddannelse (IGU).

- Det er nemmere at hedde Magnus. Mit navn er svært at udtale for danskere. Og mange naboer har glemt at udtale mit navn, fortæller nu Magnus Mousa til TV2 ØSTJYLLAND.

I den syriske flygtnings pas står der nu Magnus Mousa.

Han er ansat i en aarhusiansk boligforening som vicevært under et såkaldt IGU-forløb, der kombinerer praktik, skole og danskundervisning. Og det nyder han.

- Jeg har mange opgaver - slår græs, klipper hæk, fejer vej, tjekker på lejlighederne. Mange forskellige ting, lyder det fra Magnus Mousa.

Læs også Direktør: Flygtninge er et vigtigt bidrag til erhvervslivet

Her har syreren fået en mentor, som på kort tid er blevet hans tro følgesvend, også uden for arbejdspladsen. Han hedder Egon Pedersen.

Møder 20 min. før alle andre

- Jeg elsker ham. Han driller mig hele tiden. Jeg skal til psykolog på grund af ham, griner Magnus, og kærligheden er gensidig.

- Han er en rigtig god mand. Vi har været rigtig glade for ham. Det store smil er fremme og det er det hver dag. Han møder 20 minutter før end alle andre, siger mentoren Egon.

Han kedede sig lidt, før han fik arbejde. Han ville ikke sidde derhjemme uden arbejde. Marwa Mousa

Faktisk er de to blevet så tætte, at Magnus overvejede at opkalde sin lille nye søn efter Egon. Men her satte Magnus’ hustru foden ned.

- Jeg ville hellere finde et navn på arabisk og dansk. Og nu hedder han Elias, siger husturen Marwa Mousa og fortæller om Magnus’ nye job:

- Han kedede sig lidt, før han fik arbejde. Han ville ikke sidde derhjemme uden arbejde. Han synes, det er kedeligt, når man bare sidder derhjemme.

Den syriske familie er faldet godt til i Aarhus, og er glade for deres tilværelse væk fra uro og krig i hjemlandet.

Magnus vil nemlig gerne arbejde, og der er IGU en god vej til senere at få fast job.

- IGU har gode regler, men det er svært de første to år, for der får man ikke så mange penge, forklarer han.

Fast job til ham bagefter

Derfor kan det afholde nogle flygtninge fra at begynde på IGU, da man kun får elevløn.

- Mange mennesker spørger mig, hvorfor man gider arbejde som IGU til en lille løn? Men jeg siger til dem, de skal tage IGU, for det er gode regler. For du får en uddannelse og du går til dansk undervisning.

00:14 Hos Aarhus Kommune oplever man, at det ikke er alle, som er i spil til et IGU-forløb, der kan finde det store incitament til det, fordi lønnen ikke er væsentlige højere, end den ydelse, de får nu. Det fortæller personlig assistent for driftschefen for Integration og Fleksjob, Janus Hans Hedemann. Luk video

00:25 Integrationsminister Inger Støjbjerg (V) ønsker dog ikke at hæve lønnen til indvandrere, der skal i IGU-forløb. Det forklarer hun her. Luk video

I boligforeningen arbejder Magnus på lige fod med de andre. Og når forløbet er færdigt, er der højst sandsynligt et fast job til ham.

- Hvis det arter sig som det gør nu, så siger min chef, at det er der, lyder det fra Magnus.

Læs også Støjberg på slagteri: Kan lade os inspirere af Danish Crown

Og nå ja, Magnus har også lært den danske humor at kende.

- Det er godt at arbejde med danskere, fordi de arbejder ikke så lang tid, og vi har mange pauser. Haha. Det var bare for sjov.

Du kan se hele indslaget med Magnus og mentoren Egon øverst på siden. Herunder kan du se et indslag fra Sabro Kro, hvor direktøren Jakob Wätjen gerne vil have folk som Magnus.