»Det er noget svineri!«

Så kontant er udmeldingen fra Anni Pape, der for nylig har modtaget en stævning fra NJORD Law Firm. Her står, at hun ulovligt har downloadet og videredistribueret en pornofilm »mere end 110 gange«.

»Det er helt absurd! Jeg har ikke gjort noget galt. Jeg tror, det er hackere, for jeg ved, at hverken jeg selv eller nogen i min husstand downloader eller deler porno. Det må være hackere,« siger Anni Pape, der er freelancejournalist.

NJORD har sendt stævningen på vegne af firmaet MIRCOM, der har adresse på Cypern, og som bistår eksempelvis filmproducenter med at håndhæve ophavsrettigheder og retsforfølgelse af ulovlige downloads, delinger og distributioner af film.

MIRCOM mener, at Anni Pape skylder dem 7.500 kroner og derudover også sagsomkostningerne, som i anden sag løb op i 15.500 kroner for at have downloadet og delt pornofilmen »Big tits only«. I stævningen tages der forbehold for, at beløbet kan forhøjes under sagen.

Anni Papes 29-årige datter har fået en tilsvarende stævning for at have delt en anden pornofilm – også 110 gange. Beløbet er ligeledes det samme.

IP-adresser

Torsdag skrev Anni Pape et Facebook-opslag, hvor hun beder om hjælp.

»Det ligner, at jeg skal bevise min uskyld. Det lyder til, at jeg allerede er dømt, så jeg er meget optaget af, hvem der egentlig har bevisbyrden i den her sag. Skal NJORD bevise, at det er mig, eller skal jeg bevise, at det ikke forholder sig sådan,« spørger Anni Pape.

Det er hendes internetforbindelse, nærmere bestemt IP-adressen, som har fået pilen til at pege i hendes retning. Helt præcist skulle forbrydelsen have fundet sted 3. april 2017 klokken 19:54.

Herefter er videoen så blevet delt. »Mere end«110 gange.

Til at komme frem til det har MIRCOM brugt et IT-program, der hedder MaverickMonitor. Programmet bruges til at undersøge, spore og dokumentere ulovlig fildeling på internettet, og nu har det altså sat Anni Papes IP-adresse i forbindelse med ulovligheder, hun hævder ikke at have begået.

En IP-adresse er det nummer, som alle internetforbindelser har. Dermed vil det sige, at alle, som har tilgået en given forbindelse, i princippet kan efterlade spor, som kan få konsekvenser for IP-adressens oprindelige ejer.

MIRCOM er blevet vidende om, at Anni Pape er indehaveren af det eksakte nummer, fordi domstolen efter henvendelse fra NJORD har besluttet, at teleselskabet skulle udlevere navn og adresse på indehaveren.

»Vi handler fair«

Jeppe Brogaard, partner hos NJORD Law Firm, ønsker ikke at oplyse, hvor mange danskere der har modtaget stævninger fra hans advokatfirma i sager om ulovlig fildeling. Han fortæller dog, at firmaet begyndte at sende de første stævninger ud i sommeren 2017.

Han forklarer, at NJORD inden stævningen har sendt et forligsbrev. Hvis ikke modtageren har besvaret det, så er stævningen deres »sidste udvej«.

»Nogen skal have det at vide på en anden måde end andre. Stævningen er vores sidste forsøg på at opnå en dialog,« siger Jeppe Brogaard.

Han fortæller, at raten for besvarelser af forligsbreve siden 2014 har ligget på cirka 60 procent. Stævningerne går således ud til de resterende 40 procent.

I brevet, som de stævnede modtager, oplyser advokatfirmaet hvilken retspraksis der er på området. Der henvises blandt andet til en dom fra EU-domstolen i en principiel sag om ulovlig fildeling fra oktober sidste år, mens der også gøres opmærksom på, at danske byretter har fældet dom i adskillige sager af samme slags. Der fremgår derudover også spørgsmål, som den stævnede bedes besvare.

Når man læser stævningen, så lyder det som om, at den stævnede skal løfte bevisbyrden?

»Det er rettighedshaveren, der skal bevise, at der er foregået en krænkelse. I den opgave ligger muligheden for, at man kan stille nogle spørgsmål. Derefter er det op til domstolen at vurdere, om abonnenten har besvaret dem godt nok. Vi er ikke ude på at true eller skræmme. Vores opgave er at hjælpe og beskytte rettighedshaverne, og vi handler indenfor det, som er fair,« siger Jeppe Brogaard.

Han henviser i øvrigt til, at danske myndigheder har opfordret til, at man besvarer brevene i stedet for at forholde sig tavs.

FAKTA De otte spørgsmål i Anni Papes stævning: Har husstanden en trådløs internetforbindelse (WiFi) og/eller en kabelforbindelse? Hvilken router model fandtes i husstanden på tidspunktet for krænkelsen, og hvor gammel var den? Fandtes der flere routere i husstanden? Hvem, hvornår og hvordan blev routeren eller routerne installeret på adressen? Blev den medfølgende fabrikskode til WiFi ændret efter installeringen? Hvilke enheder med adgang til internetforbindelse blev anvendt i husstanden, herunder stationære og bærbare computere, mobiltelefoner, tablets mv.? Var én eller flere enheder tændt, når pågældende bruger ikke var hjemme? Er der anmeldt misbrug af internetforbindelsen overfor teleselskabet? FOLD UD FOLD UD

Slå koldt vand i blodet

Peter Fogh Knudsen, jurist, har for nogle år siden skrevet en guide på Forbrugerbloggen.dk, som kunne bruges af dem, som modtog et brev lignende det, som Anni Pape har fået fra NJORD. Brevene kom dengang fra firmaet OPUS. Andre har lavet lignende guides.

På daværende tidspunkt var der endnu ikke tale om stævninger, men derimod forligsbreve.

Selvom Peter Fogh Knudsen kan forstå, at synet af brevet vil give de fleste et sug i maven, så understreger han, at man skal forholde sig roligt og ikke gå i panik.

»Det er vigtigt at holde fast i, at de skal kunne bevise, at der har fundet et ulovligt download sted, og at det er dig, der har gjort det. Normalt er man ikke ansvarlig for, hvad andre eventuelt har foretaget sig via din internetforbindelse. Men alt efter hvilke beviser der fremlægges for at underbygge påstanden i stævningen, så kan det ende med, at den stævnede må argumentere for, hvorfor det ikke er sandt,« siger Peter Fogh Knudsen fra Forbrugerbloggen.dk.

Han vil derfor råde til, at man prøver at se nøgternt på, hvad der præcist står i stævningen, og at man besvarer henvendelsen med beskeden om, at man ikke kender til sagen. Man skal ikke begynde at forsvare andre, som eventuelt kunne være indblandet, men derimod udelukkende forholde sig til, at man selv er uskyldig – såfremt man selvfølgelig er det.

»Uforholdsmæssig« mængde dokumentation

Firmaet Din Jurist har fået henvendelser fra flere, som har modtaget stævning fra NJORD. Her oplever juristerne, at der med stævningen følger »uforholdsmæssigt« meget dokumentation med for den gældende retspraksis sammenlignet med sager af samme størrelse.

Alligevel mangler det vigtigste bevis – registreringsloggen fra MaverickMonitor. Det ville bevise, at der er sket ulovlige fildelinger, og det ville samtidig forbedre sagsøgtes mulighed for at forholde sig til stævningen.

Medmindre man ligger inde med »juridisk stærkt vægtende beviser« råder juristerne her derfor deres klienter til at indgå forlig. Domstolene har nemlig flere gange vurderet, at oplysningerne fra MaverickMonitor vejer tungest.

»Stævningerne retter sig mod tidspunkter, der ligger flere år tilbage i tiden. Det er meget svært at argumentere imod, og det er typisk juridisk svage argumenter. Et forlig er derfor ofte den bedste løsning,« siger Martin Guldborg, der fra 1. august er administrerende direktør i Din Jurist.

Martin Guldborg forklarer, at det altid har været muligt at blive gjort ansvarlig for handlinger på ens IP-adresse, men dommen fra den principielle sag i EU-domstolen fra 2018 medførte en stramning i forhold til bevisbyrden.

»Der er tale om omvendt bevisbyrde i de her sager. Hvor det før var op til sagsøger at løfte bevisbyrden, så ser vi med disse sager, at det i stedet er op til sagsøgte at kunne argumentere for sin uskyld,« siger Martin Guldborg.

Skræmme-mission

Tilbage hos Anni Pape er forvirringen stadig stor. Hun har talt med flere fagpersoner, men hun ved endnu ikke, hvad der er op og ned i denne sag, der i sidste ende kan resultere i et retsligt opgør ved domstolene.

Selvom det kan ende med at koste hende dyrt, så regner Anni Pape med at stole på, at man i det danske retssystem er uskyldig, indtil andet er bevist.

»Jeg har ikke tænkt mig at betale de 7.500 kroner. De skal ikke have lov til at lykkes med deres mission om at skræmme folk til at betale en bøde for noget, som de ikke har gjort,« siger Anni Pape.