Lad folk gøre hvad de vil, sålænge fossilt kulstofskat bliver betalt, når fossilt kulstof fjernes fra dets naturlige jordskorpedepoter. Den fossile kulstofskat skal overføres som tilskud til CO2-neutralt syntetisk brændstof, så det er billigere end fossilt kulstof/brændstof.

Så simpelt er det.

Hvis CO2-neutralt syntetisk brændstof benyttes, er det (stort set) ligemeget om det brændes af i fri luft, i et fly, skib, tog eller bil. I alle tilfælde bidrager det netto ikke til kulstof i atmosfæren. Dvs den fossile-CO2 fra fx køretøjer vil styrtdykke ved anvendelse af CO2-neutralt syntetisk brændstof.

Danmark har allerede teknologien. Med rigtigt placerede afgifter på fossile brændstoffer og CO2-neutrale syntetiske brændstoffer, kan vi (EU) starte nu (2019)!

Flydende CO2-neutralt syntetisk brændstof kan gemmes i flere år på fx dunke. DME (dieselerstatning) skal dog gemmes under tryk.

Vupti - og hele den nuværende EU køretøjspark, fly, skib og tog blev CO2-neutral.

20. januar 2015, videnskab.dk: Elektrolyse gør al energi fra vindmøller værdifuld: Citat: "... Når vindmøllerne producerer mere strøm, end vi kan nå at forbruge, bør vi lagre den overskydende energi som CO2-neutrale syntetiske brændstoffer, mener en gruppe forskere fra DTU. De syntetiske brændstoffer kan nemlig uden videre fyldes i en almindelig bilmotor ... Den CO2, der bruges til fremstillingen af syntetisk brændsel, kan opsamles enten fra luften eller fra kraftværker baseret på biobrændsel, og da CO2 indgår i elektrolyseprocessen, øges CO2-mængden i atmosfæren ikke, når for eksempel syntetisk benzin bruges i bilerne. De syntetiske brændstoffer er derfor CO2-neutrale ... Teknisk set kan vi begynde allerede nu ... Så er der endelig økonomien. Skal vi ikke bare straks gå i gang med at bygge elektrolyse- og katalyseanlæg til fremstilling af CO2 neutrale syntetisk brændstoffer?

Svarene er:

1) Jo, både det tyske firma Sunfire, og danske HTAS (i samarbejde med andre partnere i Danmark) er allerede gået i gang med at bygge og afprøve sådanne anlæg for at se, hvor længe de kan holde i praksis og for at undersøge om der er forhold/problemer, der indtil nu er blevet overset i forsknings- og udviklingsarbejdet i laboratorierne.

2) Men svaret kan også være: Nej, det giver næppe økonomisk mening straks at bygge anlæg til fremstilling af syntetiske brændsel i stor stil, fordi der er fortsat for lidt overskydende el. Det er kun i få korte perioder om året, at der produceres alt for meget el med vindmøllerne. Når teknologien er fuldt udviklet, kan man lave diesel fra H2O og CO2 via elektrolyse til sammenlignelig pris som diesel koster i dag, men det er ikke rentabelt at investere i disse anlæg endnu. Først når vi producerer væsentligt over halvdelen af vores elektricitet med vind eller andre vedvarende energikilder, bliver det nødvendigt med energilagring i stor stil. ..."

Så selv Danmark har alt for lidt VE i 2019 i form af solpaneler og vindmøller. Det kan der hurtigt rettes op på hvis politikernes og befolkningens vilje er der.

Det er sund fornuft selv at lave brændstoffet, end at skovle penge ud af EU/Danmark.

Vores store udfordring bliver, hvorfra vi skal skaffe ny CO2-neutral asfalt?

Hvis vi laver det af CO2-neutral brændstof, bliver EU/Danmark CO2-negativ !

.

30. jul 2010, ing.dk: Risø på vej med syntetisk benzin til 5,5 kroner per liter.

Artikel er 6 år gammel. Hvad venter vi på?:

1. nov 2012, ing.dk: DTU bag markant effektivisering af (omvendte) brændselsceller til elektrolyse: Citat: "... I runde tal svarer det til, at det kræver 3,2 kWh (vindmølle)strøm at fremstille én Nkbm syntesegas ... Her fandt man frem til, at mindre end en fjerdedel af produktionsprisen for syntesegassen (H2 + CO) vil komme fra elektrolyseanlægget. Langt den største del vil være prisen på elektricitet fra vindmøllerne. [eller andre VE-kilder] Med en kWh pris på 20 øre skønner forskerne, at energiindholdet i syntesegassen vil have en pris, der svarer til en råoliepris på 75 dollar ... Hvis syntesegassen anvendes til fremstilling af grøn benzin, skønner forskerne, at den grønne benzin først vil være konkurrencedygtig, hvis råolieprisen kommer op omkring 150 dollar pr. tønde, eller der kommer en afgift på den fossile olie af samme størrelse. ..."

-

11. jun 2018, ing.dk: Canadisk virksomhed indfanger CO2 til en sjettedel af prisen: Citat: "... For bare 100 dollars pr. ton [0,1 dollar/kg 66øre/kg] – eller en sjettedel af, hvad det hidtil har kostet – kan CO2 trækkes ud af luften og omdannes til klimaneutralt brændstof. ... I en totrinsproces kan luftens CO2 indfanges og omdannes til ren CO2, der kan indgå i produktion af flydende brændstof. Det har den canadiske virksomhed Carbon Engineering vist i samarbejde med forskere fra Harvard University. Resultaterne er netop blevet offentliggjort i det videnskabelige magasin Joule og kan læses her. ..."

-

Alternativ effektiv måde at omdanne CO2 og H2O til længere carbonkæder:

19 December 2018, videnskab.dk: Forskere vil forvandle CO2 til produkter, som i dag laves af olie. Når olien slipper op, har vi stadig brug for at lave en masse produkter, som i dag er baseret på olie. Rundt omkring i verden arbejdes der nu mod at kunne lave andre stoffer af CO2 gennem en slags kunstig fotosyntese: Citat: "... I stedet for at bruge varme og tryk til at sætte reaktioner i gang har den amerikanske forskergruppe brugt elektrolyse til at omdanne CO2. Stoffet, det skal reagere med, er noget så enkelt som vand. Det ligner kunstig fotosyntese, fordi det bruger energi, CO2 og vand til at danne nye forbindelser. Forskerne har fundet nye katalysatorer, som består af en blanding af fosfor og nikkel – stoffer, som er billige og lettilgængelige. Det får reaktionerne til at ske. Ved hjælp af en elektrokemisk proces mener de at kunne danne avancerede molekyler, som kan laves om til plast og en række andre produkter. Resultaterne har de publiceret i en forskningsartikel. »Resultaterne demonstrerer, at elektrisk energi er ekstremt effektivt, hele 99 procent, uden det behøver varmeenergi. Høj temperatur eller højt tryk er ikke længere nødvendigt. Det hele sker ved stuetemperatur i et apparat, der minder om en brændselscelle, men som kaldes en 'electrolyzer',« skriver Charles Dismukes, som har ledet arbejdet, i en email til Forskning.no. ..."

Issue 9, 2018, pubs.rsc.org: Selective CO2 reduction to C3 and C4 oxyhydrocarbons on nickel phosphides at overpotentials as low as 10 mV: Citat: "... We introduce five nickel phosphide compounds as electro-catalysts for the reduction of carbon dioxide in aqueous solution, that achieve unprecedented selectivity to C3 and C4 products (the first such report). Three products: formic acid (C1), methylglyoxal (C3), and 2,3-furandiol (C4), are observed at potentials as low as +50 mV vs. RHE, and at the highest half-reaction energy efficiencies reported to date for any >C1 product (99%). The maximum selectivity for 2,3-furandiol is 71% (faradaic efficiency) at 0.00 V vs. RHE on Ni2P, which is equivalent to an overpotential of 10 mV, with the balance forming methylglyoxal, the proposed reaction intermediate.

-

Dette kunne måske også blive interessant til elektricitetskilde:

8. jun 2017, ing.dk: Ny hybridteknologi giver bedre saltkraft. Amerikanske forskere har udviklet en ny hybridteknologi, der løser et af de store problemer, der har stået i vejen for udviklingen af saltkraft - 'den tredje vedvarende energiform': Citat: "... »Med hybridteknologien kan vi skabe en energitæthed, der ligner den, som andre har opnået ved hjælp af osmose, og som er markant højere end ved hjælp af de to teknologier hver for sig,« siger Christopher Gorski. ... Forskerne mener, at saltkraft har potentialet til at dække 40 procent af det globale energibehov, hvis teknologien udvikles ordentligt. Og så har saltkraft den store fordel, at udbyttet hverken afhænger af, at solen skinner, eller vinden blæser. Danfoss bestyrelsesformand, Jørgen Mads Clausen, ser også store muligheder i teknologien, som han især anser for brugbar i forbindelse med geotermianlæg, som i forvejen henter salt vand op af jorden. Bestyrelsesformanden har kaldt teknologien ’den tredje vedvarende energiform’, selvom han forventer der vil gå omkring 25 år, før saltkraften er ligeså udbredt som sol og vind. ..."