EU’s hårde linje over for GMO (genmodificerede organismer) og gensplejsning spænder ben for, at vi kan få afgrøder, som er bedre rustet mod sygdom og klimaforandringer.

Sådan lyder kritikken fra forskere, og flere traditionelle GMO-skeptikere er enig i, at loven bør laves om.

Hvad er GMO? GMO står for genetisk modificeret organisme. Det er en organisme - for eksempel i en plante - der ved hjælp af genteknologi får ændret generne. Det kan være med et gen fra en anden ofte fuldstændig ubeslægtet organisme. Populært bruges ofte udtrykket "gensplejset" eller "genmanipuleret".

GMO og gensplejsning af fødevarer har været fy-ord for danske forbrugere, siden Danmark i 1986 som det første land i verden fik en egentlig lov om genmodificerede organismer, som siden blev afløst af fælles EU-regler.

"Genklip" i stedet for gensplejsning

De nye metoder kan på mere elegant og ufarlig vis end den oprindelige gensplejsning bruges til at udvikle nye afgrøder, som er rustet til at modstå klimaforandringer, sygdomme og insektangreb.

Blandt de nye værktøjer er den såkaldte ”gensaks” CRISPR. Den kan skabe samme type genetiske forandringer i planter, som sker naturligt, når solens UV-lys rammer en kornmark.

Der bliver ikke indsat fremmed DNA, og planten reparerer sig selv. Men resultatet af det præcise genklip kan være en ny afgrøde, som for eksempel er resistent mod svampeangreb.

Der er blot det problem, at teknologien er sendt i skammekrogen i EU sammen med gammeldags gensplejsning, hvor der bliver indsat fremmed DNA i planten.

Det er konsekvensen af en nu seks måneder gammel principiel EU-dom, som sidestiller og kalder begge for GMO.

En af de danske forskere, som arbejder med planteforædling og nye gen-værktøjer, ser dommen som bevis på, at tiden er løbet fra EU's regler.

- Det sætter udviklingen i stå. Man går glip af en teknik, som kan bidrage til at løse nogle af de problemer, vi står overfor, siger professor Henrik Brinch-Pedersen fra Institut for Molekylærbiologi og Genetik ved Aarhus Universitet, som rådgiver Landbrugsstyrelsen og Miljø- og Fødevareministeriet på området.

Læs også : Ny teknik gør genial DNA-saks mindre risikabel

Naturfredningsforening enig: Regler bør reguleres

Danmarks Naturfredningsforenings landbrugspolitiske seniorrådgiver Rikke Lundsgaard er enig i, at der er forskel:

- I den traditionelle GMO-forædling har man sat nogle store gen-sekvenser ind, hvor der både har været skidt og kanel i. Her er det meget mere nøjagtigt. Og meget tit går man ind og slukker for egenskaber i stedet for at indsætte egenskaber. Så det er faktisk ret anderledes, siger Rikke Lundsgaard.

Problemet er efter hendes mening, at GMO-reglerne fokuserer på de anvendte teknologier i stedet for på slutprodukterne.

- Det er jo de enkelte produkter, der eventuelt har egenskaber, der kan sprede sig og være skadelige. Det er ikke teknologien i sig selv, der er ond. Derfor kunne vi godt tænke os en regulering, der går på produktet og ikke på teknologien, siger Rikke Lundsgaard.

GMO kontra CRISPR Traditionel GMO kopierer en egenskab fra en bakterie eller plante. Fx at den er i stand til at bekæmpe skadedyrangreb. DNA’et, som giver netop den egenskab, isoleres og sætter ind i en anden plantesort, så den får samme evne.

Nye værktøjer som ”gensaksen” CRISPR klipper i stedet det gen over i en plante, som fx gør den særligt sårbar over for sygdomsangreb eller tørke. Der er ikke indsat fremmed DNA. Der er alene skabt en mutation i plantens egne gener.

Gensaksen svarer i den anvendelse til det, der sker ude i naturen, når solens UV-lys fx rammer en kornmark på en sommerdag. Det skaber også mutationer, hvor DNA’et reparerer sig selv.

EU’s GMO-regler sidestiller de to metoder og stiller strenge og meget dyre krav til godkendelse af afgrøder, der er blevet til ved hjælp af dem. Ifølge ekspertskøn kan det koste op mod en milliard danske kroner at få godkendt en GMO-afgrøde.

En undtagelse i GMO-reglerne tillader en traditionel form for mutation (såkaldt "mutagenese"), hvor plantefrø udsættes for stråling eller kemi, som ændrer arveanlæggene. Men det er en mere brutal og upræcis metode end ”gensaksen”, og det tager lang tid at nå frem til et brugbart resultat.

Økologer forsigtigt positive

Økologisk Landsforening er modstander af gensplejsning i traditionel forstand. Men også økologerne er mere åbne for de nye gensaks-teknologier, efter at repræsentanter for foreningen har drøftet dem med forskere i en arbejdsgruppe nedsat af Landbrugsstyrelsen.

- Hvis økologien skal være fremtidens landbrugssystem, skal vi forholde os til nye muligheder, der dukker op. Så må vi ikke have nogen automatreaktion. Så på den måde er det helt naturligt, at vi har lyttet til forskerne, siger landbrugspolitisk chef Sybille Kyed.

Resultatet er, at Økologisk Landsforening også er parat til at skelne mellem teknologierne.

- Hvis vi begrænser det til dér, hvor vi tager gener ud, så er vi ikke så skeptiske. Vi efterspørger det ikke aktivt, men vi kan se et ræsonnement. Konsekvensen vil være, at det umiddelbart vil være tilladt i økologien. Men så vil det være vigtigt for os, at den enkelte landmand får mulighed for at tage stilling til, om de ønsker at bruge den slags sorter, siger Sybille Kyed.

NOAH siger nej

Den stærkeste tilbageværende skeptiker er Miljøorganisationen NOAH.

- Det, vi bliver ved med at sige, er, at vi mangler en risikovurdering. Vi kan bruge de her teknologier til udvikling i lukkede systemer, for der er kontrol. Men i det åbne system bør vi som samfund sørge for, at det bliver undersøgt til bunds, før det bliver benyttet, siger projekt- og researchmedarbejder June Rebekka Bresson.

Derfor er NOAH godt tilfreds med, at EU-dommen også regulerer de nye gen-forædlingsteknologier.

Læs også : USA tillader pesticider og GMO i beskyttede områder

20.000 nye hvedesorter om året

Sejet Planteforædling ved Horsens, som er ejet af DLG, udvikler nye kornsorter til landbruget. Virksomhedens ansatte krydser planter på traditionel vis for at udvælge og videreføre de bedste.

- Vi laver 20.000 nye hvedesorter hvert år. Og kun fem af dem bliver til noget i sidste ende, forklarer direktør Birger Eriksen.

Planteforædlerne har også lov til at bruge såkaldt mutagenese til at skabe mutationer i planter for at opnå nye egenskaber. Det foregår ved hjælp af stråling eller kemi og er undtaget fra GMO-reglerne. Men Birger Eriksen vil foretrække at få lov til at bruge moderne værktøjer som gensaksen CRISPR i stedet.

- Med de gamle metoder er det en lang proces over årtier, før man når frem til et produkt, som har den nye egenskab, og som også er konkurrencedygtig. Med de nye metoder kan man tage en moderne sort og i løbet af et par år lave de ændringer, man har brug for. Så der er en verden til forskel, mener Birger Eriksen.

Så direktøren ærgrer sig. Men ikke kun på egne vegne.

- Selvfølgelig er vi ærgerlige over, at vi ikke kan bruge metoderne. Men det store tab er jo på samfundsplan. At man ikke får de her gode metoder til at svare på nogle af de udfordringer, man har i landbruget og fødevareproduktionen i dag, siger Birger Eriksen.

Gammel og utidssvarende

Professor Henrik Brinch-Pedersen fra Aarhus Universitet eksperimenterer sammen med kollegerne på Forskningscenter Flakkebjerg ved Slagelse selv med de nye forædlingsteknologier.

I rapporter til Landbrugsstyrelsen har de givet en vurdering af den nuværende regulerings konsekvenser. Og konklusionen er klar.

- Man er låst fast i en meget gammel og utidssvarende teknik. Det synes jeg ikke, man som borger kan være tilfreds med, siger Henrik Brinch-Pedersen.

Rapport på vej fra EU

Landbrugsstyrelsen venter i øjeblikket på en rapport, som er bestilt af EU-Kommissionen. Rapporten skal blandt andet give svar på, hvordan GMO-reglerne skal håndhæves.

- Udfordringen med kontrol består i, at det på nuværende tidspunkt ikke er muligt at teste et produkt frembragt ved de her nye teknikker og med sikkerhed skelne det fra et produkt frembragt ved for eksempel traditionel forædling eller spontan mutation, siger teamleder Gitte Wolff fra Landbrugsstyrelsens enhed for Miljø & Biodiversitet.