Hvis det er op til regeringen, skal de studerendes SU skæres. Og det skal få de studerende til at arbejde så meget mere ved siden af studierne, at de udgør 15 procent af den øgede beskæftigelse, som bliver skabt af initiativerne i 2025-planen. Det viser et svar fra Finansministeriet til Information.

Konkret vurderer Finansministeriet, at »en reduktion af SU-stipendiet med 20 procent vil føre til, at den gennemsnitlige SU-modtager vil arbejde lidt mere ved siden af studierne«.

Samlet set vil det ekstra studiearbejde, der følger med besparelserne på SU’en, udgøre 4.900 af de 32.500 såkaldte fuldtidspersoner, som initiativerne i 2025-planen forventes at øge beskæftigelsen med.

Læs også: SU'en er ikke hellig

Men spørger man de danske universiteter og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE), hænger det ikke sammen med, at de studerende ifølge det nye SU-udspil skal blive endnu hurtigere færdige med deres uddannelser.

Ligesom det ikke hænger sammen med, at fremdriftsreformen lægger op til, at de studerende skal studere på fuld tid, hvilket forsknings- og undervisningsminister Ulla Tørnæs (V) har understreget flere gange.

Eksempelvis i en tale på Uddannelsesmødet i slutningen af april. Her sagde hun, at »studierne skal være skruet sammen, så de studerende læser på fuld tid og lærer så meget som muligt«.

Modsatrettede ønsker

Formand for de danske universiteter, Anders Bjarklev, er overrasket over, at regeringens løfter om øget beskæftigelse som følge af 2025-planen blandt andet bygger på, at de studerende skal arbejde mere.

I Finansministeriets svar står der, at »det vurderes, at SU-modtagere på de videregående uddannelser i gennemsnit vil øge deres arbejdstid svarende til ca. 3 timer pr. måned«.

»Problemet er, at man siger, at nu skal de studerende løbe forlæns, samtidig med at de skal løbe baglæns. Det hænger jo ikke sammen. Så hjælp dog de unge mennesker og giv dem et klart signal,« siger Anders Bjarklev.

Læs også: Akademikere advarer mod norske SU-tilstande

Han er ikke i tvivl om, at konsekvensen bliver, at de studerende bliver længere tid om at færdiggøre deres uddannelser.

Også AE er uforstående.

»Det hænger ikke sammen, hvis de studerende både skal arbejde mere og samtidig blive hurtigere færdige. En del af fremdriftsreformen var, at man henstillede, at de studerende skulle bruge mere tid på deres studier. De to ting virker hver sin vej,« siger Lars Andersen, der er direktør i AE.

Han peger på, at langt de fleste job, som beskæftigelsen står til at blive øget med i 2025-planen, ikke er reelle nye job, men bygger på, at folk, der allerede arbejder eller er studerende, skal arbejde mere.

’Hurtigere igennem effekt’

Ulla Tørnæs lægger vægt på, at de studerende skal gennemføre deres uddannelser på kortere tid, end det er tilfældet nu. Det skulle ifølge Finansministeriet i sig selv skabe en »hurtigere igennem-effekt«, der øger beskæftigelsen med 2.700 personer.

Men de 2.700 er ikke en del af den øgede beskæftigelse på 4.900 personer, som altså forventes at opstå ved, at de studerende arbejder mere, mens de studerer.

»Vi kan se, at de unge særligt på universiteterne er for længe om at gennemføre deres uddannelser, og derfor er de for gamle, når de kommer på arbejdsmarkedet,« siger Tørnæs.

Læs også: SU-reform vil sende flere studerende i gældsfælde

Ministeren er ikke enig i, at det er signalforvirring, når regeringen lægger op til, at de studerende samtidig kan arbejde mere. Hun mener, det er en »mulighed«, de har.

»Det er ikke sådan, at man skal arbejde mere. Det er en mulighed, man får. Hvordan man så ønsker at tilrettelægge det, det er jo op til den enkelte. Hvis man ønsker at fastholde det samme rådighedsbeløb og levegrundlag, men ikke ønsker at låne, og har man mulighed for at arbejde mere ved siden af, så er det en valgmulighed, man har fået,« siger Ulla Tørnæs.

Hun fremhæver, at man i Norge har gode erfaringer med en låneordning, hvor de studerende arbejder mere ved siden af studierne, samtidig med at de også bliver hurtigere færdige.

Presset hurtigere igennem

Ministeren ønsker ikke at komme med anbefalinger til, hvor meget de studerende maksimum kan arbejde ved siden af studierne: »Det er den enkeltes valg. Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvordan man tilrettelægger sit arbejde«.

»Det, der er afgørende for mig, er, at jeg ikke kan bestemme, hvad den enkelte studerende vælger. Jeg har indflydelse på de rammer, hvorunder de studerende kan agere, og der har det været vigtigt for mig, at man har en anden mulighed, hvis man ikke ønsker at øge låneoptaget,« siger Ulla Tørnæs.

Cheføkonom i den liberale tænketank Cepos Mads Lundby Hansen mener ikke, det vil gå ud over gennemførelsestiderne, hvis de studerende arbejder mere.

»De unge har gode vilkår og vil fortsat have det. Jeg kan ikke se belæg for, at de studerende ikke kan præstere det samme på uddannelserne, som de gør i dag. Med en lavere SU-indkomst er uddannelsen noget, ’man skal hurtigt igennem’, og med et studiejob kan man blive mere fokuseret. Begge dele kan trække i retning af, at man kommer hurtigere igennem studiet,« siger han.