Den borgerlige opposition tager afstand fra de nye aktivitetstimer i regeringens folkeskolereform. De vil have sikret et fagligt indhold og reel undervisning. Som Lars Barfoed sagde onsdag, så vil Konservative ikke være med til et ‘socialistisk eksperiment’ med aktivitetstid. Regeringens intention med 5-9 nye aktivitetstimer om ugen er blandt andet at sikre nye former for undervisning i samarbejde med pædagogerne samt at skabe tid til lektiehjælp på skolen. Og uden nytænkning af undervisningen i aktivitetstimerne er der ikke meget af regeringens folkeskolereform tilbage, mener flere undervisningsforskere, som Information har talt med.

Professor i pædagogik på Aarhus Universitet Per Fibæk Laursen mener, at aktivitetstimerne er et helt centralt element i det udspil til en reform af folkeskolen, som undervisningsminister Christine Antorini præsenterede i december.

»Ideen bag reformen bliver temmelig amputeret, hvis de borgerlige kommer igennem med de krav her. Den store og grundlæggende reform, der blev lagt op til i december, ender med at blive en lille justering, hvor eleverne bare får flere timer,« siger Per Fibæk Laursen.

Noget for de svage

Ifølge professor i uddannelsesstatistik Peter Allerups undersøgelser og flere internationale undersøgelser gør et øget timetal kun eleverne bedre, hvis de får bedre undervisning. Med kampen om aktivitetstiden ser det imidlertid sort ud for at tænke nyt og bedre i folkeskolens undervisning, mener han.

»Hvis aktivitetstimerne kommer til at ligne den øvrige undervisning, så er ideen med reformen væk, så får eleverne bare mere af det samme, og det vil ikke være med til at løfte de svageste børns præstationer,« mener Peter Allerup og påpeger, at lidt ekstra motion og lektielæsning ikke er nok, hvis vi skal have de svageste elever med.

Der er dog god grund til, at oppositionen kræver mere klarhed over, hvad skoletiden skal bruges til, mener Martin Bayer, institutleder og lektor i pædagogik på Roskilde Universitet. At tilrettelægge undervisningen mere praktisk og kreativt vil hjælpe de svageste elever, der har brug for flere forskellige former for undervisning. Den grundliggende misforståelse er dog stadig, at flere timer øger indlæringen, mener Martin Bayer.

»Det, man kan bekymre sig allermest over, er, at hverken det ene eller det andet alternativ vil give en særlig stor effekt. Rent snusfornuftigt burde det jo være rigtigt, at mere undervisning giver bedre indlæring, men sådan er det ikke, hvis man ser på forskningen,« siger Martin Bayer.

Hullahop-tid

Venstres skoleordfører Karen Ellemann forklarer, at det er for uklart, hvad aktivitetstimerne skal bruges til, og hvem der har ansvar for dem.

»Det, der mangler i aktivitetstimerne, er læreransvaret: Det handler ikke om, at de fysisk skal være til stede, men om at det faglige ansvar skal placeres,« siger Karen Ellemann.

Venstre er ikke modstander af, at pædagogerne kommer mere ind i skolen, men understreger, at skolen er et lærested, derfor skal der også være et fagligt formål med det, der foregår: »Det er vigtigt at indhegne den her tid, så vi kan forebygge, at den bliver til ren hullahop-tid, for vi ønsker ikke, at 20 procent af tiden i skolen skal bruges på at hygge,« siger Karen Ellemann.

Oppositionen er ikke imod moderne undervisningsformer og mere tid til at sikre læring på flere forskellige måder. Men det er lærerne, der skal bestemme, hvor det giver mening at bruge aktivitet i timerne, siger Alex Ahrendtsen, uddannelsesordfører for Dansk Folkeparti.

Og så gør det ikke noget, hvis eleverne blot får mere af det samme, for oppositionen er slet ikke interesseret i en stor reform. Kun i en justering, siger Alex Arhendtsen:

»Det er måske mere af det samme, men det er også det, der har virket indtil nu.«

Hvis den svageste femtedel af eleverne i folkeskolen skal lære at læse og regne, så burde diskussion imidlertid ikke handle om timetal, mener Per Fibæk Laursen. Det ville give langt mere mening at satse på bedre bistand og efteruddannelse til lærerne.

»Mit budskab til politikerne er, at de i langt højere grad skal tænke i at kvalitetsudvikle undervisningen,« siger Per Fibæk Laursen.