Aarhus Å har levet en omtumlet tilværelse - først løb den frit, så blev den overdækket, og i dag er den igen fritlagt.

Åen har haft en kolossal betydning for, at Aarhus voksede sig stor, fortæller arkivar Thomas Norskov Kristensen fra Aarhus Stadsarkiv.

“Åboulevarden rummer Aarhus' dåbsattest. Byen er vokset frem langs åen. Den var årsagen til en væsentlig del af byens vækst, da den var transportvej samt gav ernæring,” fortæller arkivaren.

Vandet blev brugt i industrien, og virksomhedernes spildevand røg tilbage i åen sammen med kloakvand.

“Det førte til, at åen blev massivt forurenet og en smittebærer af sygdomme. I 1853 var byen ramt af et stort koleraudbrud, og åen var medvirkende til, at smitten spredte sig. Derfor forsøgte man også at rense åen for at få bugt med smitten,” fortæller Thomas Norskov Kristensen.

Blandt andet derfor begyndte man allerede i 1880'erne at snakke om at overdække åen. Den tanke vinder mere og mere frem, som tiden går.

“Dels for at indkapsle stanken fra Åen og dels for at imødekomme den stigende mængde biler op gennem 1920'erne og 30'erne,” siger Thomas Norskov Kristensen.

“Det er mit indtryk, at man generelt var begejstrede for denne løsning. Byen var ufremkommelig, og det var vigtigt nemt at kunne komme til havnen. Samtidig var det en kærkommen hjælp, da der var enorm arbejdsløshed på dette tidspunkt. Man kunne søge staten om penge til at afhjælpe arbejdsløsheden - og det gjorde man så med overdækningen af åen og eksempelvis også Ringgadebroen,” fortsætter han.

Og sådan gik det altså til, at åen fra 1932 blev et overdækket kloakrør.



Marked med levende dyr

Med Åen asfalteret opstod der et helt nyt byrum, som åbnede op for nogle nye muligheder for aktiviteter. Eksempelvis var der marked ovenpå Åen.

Det husker Knud Krak fra Hobro. Han bliver helt nostalgisk, og minderne vælter frem, da han ser billedet ovenfor fra markedet på Åboulevarden.

“Det er min fars bil på billedet - blomsterhandler Henry Nielsen - en gammel folkevogn, som var lavet om,” fortæller han.

“Jeg var ni år gammel og var med på markedet. Der blev byttet og solgt levende høns, kaniner og duer blandt andet. Og hjemmedyrkede grøntsager og alt muligt forskelligt. Det var spændende for en lille knægt,” fortæller Knud Krak og fortsætter:

“Det var jo på markedet, at folk kom og fik deres sludder og sladder. Der var mange faste, som kom forbi, og nogle af dem havde lidt slik med til os børn. Vi rendte rundt og drillede hønsene i deres bure eller hjalp med at binde buketter. Og så husker jeg et pedallokum, som vi drenge lavede lidt pjat med. Far købte vist også en påfugl på markedet, men den fik vi drenge skræmt væk hjemme på gården.”



1956. Knud Krak fra Hobro husker, at han var med sin far, blomsterhandler Henry Nielsen, på markedet. Det er faderens bil på billedet. Ukendt fotograf.

Vandet flyder igen

Sådan forblev Åen overdækket i 55 år, indtil man i byrådet i 1989 vedtog en principbeslutning, som muliggjorde en fritlægning. I 1995 gik arbejdet med igen at få vandet til at flyde frit i Åen så i gang. Visionen var et levende og rekreativt bymiljø.

Siden er der blevet fritlagt mere og mere af Åen - senest i 2013 gik arbejdet i gang med det sidste stykke fra Mindebrogade til havnen.



1895. Selvom året siger 1895, så ligner Åboulevarden lidt mere det, vi kender i dag med fritflydende vand. Det er et blik mod Skt. Clemens Bro, og Fiskerbroen er i forgrunden. Foto: Thomas Sørensen Hermansen

1939. Arbejdet med at asfaltere Åen er i gang. Set fra Skt. Clemens Bro mod Immervad. Ukendt fotograf.

1952. Med en overdækket å opstod der muligheden for nye aktiviteter. Her er det sæbekassebils-løb. Foto: Børge Andre Venge

1956. Parkeringsplads ovenpå Åen. Set fra vest mod Immervad. Ukendt fotograf.