Det er rige borgere med en »lystyacht på havnen og tre Audier i garagen« og de største virksomheder, der skal betale mest til den grønne omstilling.​​

Sådan lyder to hovedkrav fra Enhedslisten i forhandlingerne om den storstilede klimahandlingsplan, der begynder med indledende møder hos klimaminister Dan Jørgensen (S) tirsdag efter Klimarådets anbefalinger til, hvordan Danmark kan blive grønnere, mandag.

»Det må være dem, der har allermest, der leverer en stor del af den her regning«, siger klimaordfører Mai Villadsen (EL), der savner Socialdemokratiets svar på finansieringen.

For det første vil Enhedslisten indføre en grøn rigmandskat. Konkret betyder det, at borgere skal betale 1 procent i skat direkte til den grønne omstilling af finansiel formue over 3 millioner kroner. Det vil sige obligationer, aktier og indestående i banken. Lån kan dog trækkes fra. Og hverken boligformue eller pensionsformue tæller med. Med det forslag henter Enhedslisten inspiration i den formueskat, der blev afskaffet under Nyrup-regeringen i 1997. Det skal give statskassen et provenu på 1,4 milliarder kroner.

For det andet vil Enhedslisten gøre op med den praksis, der betyder, at en stribe danske virksomheder slipper billigere end normalt, når de udleder drivhusgasser. I dag modtager blandt andet cementvirksomheden Aalborg Portland, Arla og Rockwool gratis CO 2 -kvoter. Fremover skal de betale på lige fod med andre.

»Det er unfair, at der er nogle virksomheder, som slipper meget, meget billigt«, siger Mai Villadsen.

Fakta Klimahandlingsplan I december 2019 blev et bredt flertal i Folketinget enige om en ny klimalov. Den rummer et mål om, at Danmark skal reducere udslippet af drivhusgasser med 70 procent i 2030 sammenlignet med 1990, der er FN’s basisår.

I år er det planen, at regeringen skal forhandle med partierne bag klimaloven om en klimahandlingsplan. Den skal rumme de konkrete tiltag, der skal sikre, at Danmark lever op til det nye klimamål i 2030. Vis mere

Så sent som i weekenden konkluderede Dan Jørgensen, at regeringen først til efteråret er klar med en samlet model for, hvordan Danmark skal nedbringe udslippet af drivhusgasser. Men den køreplan er støttepartierne utilfredse med. Radikale Venstre har sågar krævet en overordnet politisk aftale inden grundlovsdag 5. juni, hvis partiet fortsat skal støtte regeringen.

Med Enhedslistens to hovedkrav kridtes banen op til de centrale forhandlinger. En ny klimahandlingsplan er blandt de største og tungeste opgaver for den socialdemokratiske mindretalsregering. Handleplanen skal sikre, at Danmark lever op til det nye og højtprofilerede mål om at reducere udslippet af drivhusgasser med 70 procent i 2030 sammenlignet med 1990, der er FN’s basisår. Tilmed rammer de to hovedkrav fra Enhedslisten et yderst ømt punkt for regeringen.

Statsminister Mette Frederiksen (S) vil gennemføre den grønne omstilling på en måde, der ikke øger uligheden. Her går Enhedslisten og Socialdemokratiet fint i spænd. Men hun har også gjort det klart, at der skal tages vare på konkurrenceevnen. Her er Enhedslistens krav anderledes problematiske.

Uden at kommentere direkte på partiets udspil bemærker vismand Lars Gårn Hansen fra Det Økonomiske Råd, at en skat i toppen principielt vil have en negativ effekt på udbuddet af arbejdskraft. Han fremhæver også, at de gratis CO 2 -kvoter har til formål at minimere risikoen for, at produktionen og dermed forureningen flytter uden for EU, hvor der ikke er noget kvotesystem og potentielt mindre restriktive regler for forurening. I fagsprog hedder det lækage, og hvis de gratis kvoter fjernes, »vil lækagen stige, så den globale effekt af EU’s klimapolitik bliver mindre«, siger Lars Gårn Hansen.

Alligevel er flere partier klar til at diskutere de gratis kvoter.

»Vi må være ærlige og sige, at de sektorer, der er sluppet fri af kvotesystemet, er dem, der har været mindst innovative«, siger klimaordfører Ida Auken (R), der fremhæver, at flere rapporter sår tvivl om omfanget af lækage.