Det kan få alvorlige konsekvenser for DSB og pendlerne på Sjælland, at planen for at rulle nye signaler ud i Østdanmark risikerer at skride – for her sker 80 procent af landets togafgange.

Banedanmark er alvorligt bekymret for, at signalforsinkelserne på Sjælland spreder sig. Det fremgår af både den seneste orientering til forligspartierne og af Transportministeriets anlægsstatus for første halvår 2019.

Den digitale ERTMS-teknologi har erstattet lyssignalerne langs skinnerne på den første strækning i Jylland fra Aalborg mod nord. Men på Sjælland måtte signalpremieren på teststrækningen mellem Roskilde og Køge – på fagsproget kaldet early deployment – udskydes igen.

Signalprogrammet Formål At udskifte samtlige signaler på den danske S- og fjernbane med ny, digital teknologi for at nedbringe antallet af forsinkelser. Pris Mindst 22 milliarder kr. Ansvarlig styrelse Banedanmark. Leverandører Siemens (S-bane og S-tog), Thales (infrastruktur Vestdanmark) og Alstom (infrastruktur Østdanmark og såkaldt ombordudstyr i fjerntog). Ibrugtagning Den oprindelige plan forventede at afslutte udskiftningen af signaler i 2021. I den seneste plan er det udskudt til 2030.

De nye signaler skulle ifølge de reviderede planer have været i drift i maj, men nu sker det i bedste fald til december. Det skyldes, at Banedanmark i december fandt »sikkerhedsrelaterede fejl« på signalerne. Alstom leverer det sjællandske signalsystem, mens firmaet Thales står bag den jyske kontrakt.

Fejlene forplanter sig

Det er langtfra en katastrofe i sig selv, at den enkeltsporede jernbane Lille Syd mellem Roskilde og Køge ikke kommer i drift. DSB's Desiro-tog er ved at være ombygget til de nye signaler, men kan stadig køre videre på strækningen.

Problemet er i stedet, at forsinkelserne forgrener sig. I første omgang til den del af Lille Syd, der går fra Næstved til Køge. Her skulle de nye signaler have været taget i drift næste år, men det kommer ikke til at ske.

I stedet både håber og forventer Banedanmark nu, at de nye signaler kan komme i brug mellem Køge og Næstved i midten af 2021 – altså om to år, hvilket lige akkurat vil være tids nok.

Netop banen mellem Køge og Næstved har Folketinget rundt regnet investeret en milliard kroner i at elektrificere og hastighedsopgradere, så der kan køre eltog med 160 km/t. Strækningen skal aflaste og fungere som et alternativ til at køre via Ringsted, når man skal til København fra Sydsjælland. Nye afgange skal køre fra Næstved over Køge og den nye Ringstedbane.

Plan for eltog til Nykøbing i fare

Den efterfølgende udrulning af nye signaler er planlagt til at finde sted mellem Næstved og videre til Nykøbing Falster. Den er en forudsætning for at køre eltog til Nykøbing, hvilket efter planen skal ske i andet kvartal 2022.

De gamle signaler kan ikke tåle magnetfelterne fra kørestrømmen. Derfor kan de nye ellokomotiver, som DSB har bestilt, ikke køre til pendlerne i Nykøbing, hvis ikke de nye signaler bliver færdige til tiden.

Den lange vej mod nye signaler på jernbanen 2009: Politisk aftale om signalprogrammet. 2011 og 2012: Banedanmark indgår kontrakter med leverandørerne. 2014: Første kritiske milepæl, ibrug­tag­ning på S-banen, overskrides. 2015: Banedanmark forventer forsinkelser på delstrækninger, men regner stadig med at kunne afslutte udrulningen i 2021. Primo 2016: Signalsystemet bliver taget i brug på den første S-banestrækning. Oktober 2016: Banedanmark erkender, at signalprogrammet bliver tre år forsinket på S-banen og to år på fjernbanen, samt at hele reserven på 4 mia. kr. er brugt. Januar 2017: Rigsrevisionen udkommer med en sønderlemmende kritik af Banedanmark og Transportministeriet for at svigte kontrollen med de nye signaler. Oktober 2017: Ingeniøren afdækker store forsinkelser i ombygningen af IC3 til nye signaler. Konsekvensen er, at den nye jernbane mellem København og Ringsted bliver taget i brug senere end planlagt. November 2017: Politikerne accepterer forsinkelse til 2030 og en fordyrelse på mindst 3 mia. kr. Juli 2018: Banedanmark må pga. de nye signaler udskyde kørslen med eltog til Aarhus til 2027. Oktober 2018: Signalsystemet går i drift i Nordjylland, den første strækning på fjernbanen. April 2019: Banedanmark udskyder atter premieren på den første strækning med nye signaler på Sjællands fjernbane.

Nu får alle anlægs- og trafikplaner på Sjælland et nyt besøg

I orienteringen til forligskredsen opererer Banedanmark med trafiklys for dele af signalprogrammet. Grønt indikerer høj sandsynlighed for, at planerne holder, mens de ved rødt lys næppe lader sig gennemføre til tiden.

Lyset ud for fjernbanen på Sjælland er nu gult.

Det er tilstrækkeligt alvorligt til, at Transportministeriet er gået ind i sagen og nu sammen med DSB og Banedanmark ser på, hvordan pendlerne kan betjenes, hvis planerne ikke holder.

»Ovenstående har sammen med andre udfordrende faktorer for udrulningen i infrastrukturen i Østdanmark givet anledning til, at Banedanmark i samarbejde med DSB og departementet p.t. genbesøger anlægs- og trafikplanerne for Østdanmark«, som det hedder i den halvårlige anlægsstatus.

Hverken den eller orienteringen om status for signalprogrammet giver dog indikationer af, hvordan brikkerne kan flyttes rundt, hvis planerne om nye signaler ikke holder.

Odense-Svendborg bliver næsten helt sikkert ramt

Det øger naturligvis risikoen, at de første strækninger er forsinket, fordi de skulle bruges til at finde frem til fejl, som kan rettes, inden de mere befærdede pendlerstrækninger tages i brug.

I øvrigt forventer Banedanmark, at forsinkelserne på teststrækningerne på Sjælland også forplanter sig til jernbanen mellem Odense og Svendborg. Den skulle have kørt med nye signaler fra 2021, men der er stadig ingen troværdig plan for, hvordan det skal ske, og Banedanmark anslår derfor risikoen for over seks måneders forsinkelse til at være mellem 60 og 100 procent.

Banedanmark valgte to forskellige leverandører til fjernbanen, da ERTMS bygger på en europæisk standard. Det er dog ikke sådan, at f.eks. leverandøren fra Vestdanmark, Thales, umiddelbart og uden merpris kan bygge videre på de dele af systemet, som Alstom har leveret til Østdanmark.

De to øvrige dele af programmet er S-togene i København, hvor Siemens står for både infrastruktur og ombygning af togene og ombygningen af fjern- og regionaltog.

Den kontrakt har Alstom også, og den har der været store problemer med. Lige nu er serieombygningen af de første IC3-togsæt i gang i Langå. Seks togsæt skal være klar til nytår, og det forventer Banedanmark at nå.