Det er en god ting, at der over en tiårig periode bliver givet 600 millioner kroner til oprydning af de mest komplekse forureninger.

Men prioriteringen af pengene er helt forkert, og ved at flytte opgaven fra regionerne til staten vil man miste en stor del viden, ekspertise og de medarbejdere, som lige nu løser opgaven godt.

De almindelige sager, der truer grundvandet, er der, man skal fokusere. Hvis det betyder, at man nu tror, at man har løst problemet ved at give et stort beløb til enkeltsager, så tager man fejl. Professor Poul Bjerg

Sådan lyder kritikken fra Poul Bjerg, der er professor ved Institut for Vand- og Miljøteknologi på DTU, efter at regeringen og Dansk Folkeparti i går blev enige om en aftale, der er et led i sundhedsreformen.

- Man mister viden, man mister medarbejdere, og man mister også den ekspertise, der er i regionerne. De har varetaget det her område rigtigt fornuftigt de seneste 10 år, så det er rigtig trist, at man centraliserer. Så jeg tror simpelthen, at vi får en meget ringere forvaltning af området, siger han og fortsætter:

- Jeg tror, at man undervurderer, hvor kompliceret en opgave, det er. Og man undervurderer, hvor stort et videnstab der ligger i en centralisering.

300 millioner til to forureninger

Med aftalen vil partierne bekæmpe de såkaldte generationsforureninger. Det er områder, som har været forurenet igennem en længere årrække.

Miljø- og jordforurening er blevet en del af sundhedsforhandlingerne, fordi regeringen lægger op til, at regionsrådene skal nedlægges. Dermed placeres regionernes opgave med jordforurening hos staten.

Samlet set er det en svækkelse af området, hvor vi i stedet har brug for at tilføre flere midler til området. Christian Poll, Alternativet

I aftalen er der øremærket 150 millioner kroner til at bekæmpe forurening ved henholdsvis kemikalievirksomheden Cheminova på Harboøre Tange og Grindstedværket.

Det vil sige, at de resterende 300 millioner kroner kan bruges til andre generationsforureninger i Danmark.

Læs også : DF og Regeringen har forhandlet delaftale på plads: 600 millioner til at rense forurening

Professor Poul Bjerg undrer sig over det massive fokus på Cheminova og Grindstedværket.

- Der har været meget røre om de her sager, og der har været stor bevågenhed hos medierne. Det er alvorlige sager, men det er efter min mening ikke der, man skal have sit primære fokus, siger han og uddyber:

- De almindelige sager, der truer grundvandet, er der, man skal fokusere. Hvis det betyder, at man nu tror, at man har løst problemet ved at give et stort beløb til enkeltsager, så tager man fejl.

I hvilken grad kommer de øgede midler til at gøre en forskel?

- Det kommer til at gøre en forskel i de to enkeltsager, hvor man har sat specifikke beløb af. Her er der selvfølgelig en chance for, at der bliver gjort en indsats, som der ikke er penge til i dag. For den almindelige jordforurening tror jeg ikke, at det kommer til at gøre en stor forskel.

Der er også kritik af den nye aftale fra oppositionen. Her frygter blandt andet Socialdemokratiet, at det vil føre til en dårligere opgaveløsning, at man lader staten overtage opgaven.

- Jeg tror desværre, at vi vil se en dårligere håndtering af jordforureningsopgaven. Jeg har svært ved at forestille mig, at en opgave løses hurtigere og bedre, når de, der skal løse den, rykker længere væk, siger miljøordfører Christian Rabjerg Madsen til Ritzau.

Miljøordfører for Alternativet, Christian Poll, kalder over for Ritzau aftalen for 'helt tosset'.

- Samlet set er det en svækkelse af området, hvor vi i stedet har brug for at tilføre flere midler til området, siger han.

Aftalen om forurening er den første delaftale, der er faldet på plads i sundhedsforhandlingerne, hvor regeringen og Dansk Folkeparti er med.

Parterne forventer at lande yderligere en delaftale her til formiddag, oplyser Finansministeriet.