Efter den seneste tids uroligheder i forbindelse med foreningen For Friheds demonstrationer – foreningen demonstrerede senest lørdag mod islam – vil Dansk Folkeparti nu have regeringen til at undersøge, om der er grundlag for at forbyde voldelige venstreorienterede grupper – og i givet fald gøre det.

Kravet skyldes, at For Frihed i flere tilfælde er blevet forsøgt forhindret i lovligt at demonstrere, ligesom foreningens støtter ifølge Dansk Folkeparti er blevet udsat for chikane og hærværk.

»Når For Frihed har holdt sine demonstrationer, har der ofte været ekstreme venstreorienterede grupperinger, autonome og lignende, som ulovligt har forsøgt at forhindre disse demonstrationer med vold,« siger Dansk Folkepartis integrationsordfører, Martin Henriksen.

»Derfor vil vi gerne have undersøgt, hvilke af disse grupperinger som – med grundlovens ord – virker ved vold. Og når man så ser på deres opførsel, er det næste spørgsmål: Hvilke grupper kan så forbydes netop med henvisning til grundloven? Lidt forenklet sagt har Dansk Folkeparti fokuseret på ekstreme muslimske grupperinger, og venstrefløjen på ekstreme højreorienterede grupperinger, hvorimod de ekstreme grupperinger på venstrefløjen har formået at smyge sig uden om opmærksomheden«.

Fakta: Foreningforbud Ifølge grundlovens § 78, stk. 2 skal »foreninger, der virker ved eller søger at nå deres mål ved vold, anstiftelse af vold eller lignende strafbar påvirkning af anderledes tænkende« opløses af en domstol. Men selv om det altså er op til domstolene at opløse sådanne foreninger, åbner grundloven for, at regeringen kan forbyde en forening foreløbigt. Blot skal anklagemyndigheden - i form af Rigsadvokaten - så straks anlægge sagen for domstolene, som skal afgøre, om foreningen er ulovlig efter grundloven eller ej. Siden 2008 har den islamiske gruppe Hizb ut-Tahrir været under såkaldt skærpet opsyn. Det betyder, at Rigsadvokaten jævnligt modtager afrapporteringer om Hizb ut-Tahrirs aktiviteter, og skiftende justitsministre har henvist til, at Rigsadvokaten – trods et politisk flertals ønske om at forbyde og opløse foreningen – beslutter, hvorvidt foreningen skal kræves opløst ved en domstol.

For Frihed, der tidligere hed Pegida, har blandt andet ført til dannelsen af gruppen NoPegida. Sidstnævnte skriver på Facebook, at »der skal siges klart fra, hver gang grupper som PEGIDA/For Frihed spreder hadske budskaber«.

»Vi er flere grupper, der planlægger de enkelte protester. Der skal være plads til at eksperimentere og prøve os frem. Vores aktivisme vil derfor variere fra måned til måned,« hedder det på Facebook.

Ved demonstrationen på Nørrebro lørdag deltog 25 personer fra For Frihed, og tre blev ifølge TV 2 anholdt. Da For Frihed tidligere på måneden demonstrerede mod »›den snigende islamisering af Danmark og Vesten« og fraværet af julepynt på Nørrebro, anholdt Københavns Politi 11 personer i forbindelse med en moddemonstration.

På Nørrebrogade blev For Frihed mødt af NoPegida, der havde barrikaderet Dronning Louises Bro – og dermed adgangen til Nørrebro fra Indre By – med byggemateriale. I forbindelse med samme demonstration fik en advokat og en pressefotograf, som arbejder for For Frihed, forinden smadret henholdsvis et kontor og en bil.

Efterfølgende skrev Folketingets formand, Pia Kjærsgaard (DF), på Facebook, at »kriminelle voldsbøller hærger Nørrebro, som var det deres«.

»Hvor er det dog umådelig trist, at end ikke forsamlingsfriheden respekteres. At autonome vandaler gang på gang kan skabe utryghed i Københavns gader, er helt og aldeles uacceptabelt. Vi skal på ingen måde acceptere, at vold og hærværk bliver en legitim udtryksform,« hed det.

Alternativets retsordfører, Carolina Magdalene Maier, mener i dag, at der ikke er tilstrækkelige beviser for, at nogle af grupperne overtræder grundloven.

»Der skal jo være vægtige grunde til at lave en sådan undersøgelse for slet ikke at tale om at forbyde nogle grupperinger, og jeg mener ikke, at det, vi har set den seneste tid i gadebilledet, begrunder, at det skulle være nødvendigt,« siger Carolina Magdalene Maier.

Ifølge Enhedslistens retsordfører, Rune Lund, må det være op til justitsminister Søren Pape Poulsen (K) at vurdere, om der er behov for en sådan undersøgelse og et eventuelt forbud.

»Jeg er sikker på, at hvis der er noget at komme efter, så vil justitsministeren, som en del af den udøvende magt, beslutte, hvad der skal til. Og det har jeg, som en del af den lovgivende magt, ikke noget behov for at blande mig i – hverken i forhold til Hizb ut-Tahrir eller andre organisationer,« siger Rune Lund med henvisning til den islamistiske gruppe.

Et flertal i Folketinget – men uden Enhedslisten – har krævet Hizb ut-Tahrir forbudt, hvilket skiftende justitsministre har afvist med henvisning til, at Rigsadvokaten ikke finder grundlag for et sådant forbud.

Selv om Søren Pape Poulsen tager »kraftig afstand« fra personer eller grupper, som med vold eller andre strafbare handlinger forsøger at forhindre andre i at demonstrere eller ytre sig, afviser han Dansk Folkepartis krav.

»Opløsning af en bestemt gruppe ved dom kræver, at gruppen udgør en forening i grundlovens forstand, at den pågældende forening har et ulovligt øjemed, herunder at den søger at nå sit mål ved vold, og at anklagemyndigheden kan føre bevis herfor i forbindelse med en eventuel forbudssag,« skriver justitsministeren i et svar til Folketingets retsudvalg.

»Justitsministeriet er ikke i besiddelse af oplysninger, der giver anledning til at overveje, om det bør undersøges, om der er grundlag for at søge de omtalte foreninger opløst ved dom efter grundlovens

§ 78, stk. 2«.