Kravet om ikke at skrive lange, dybdegående artikler mødte dengang stor politisk modstand fra oppositionen, der mente, at det var et brud på armslængdeprincippet, og at regeringen og resten af blå blok med det nye krav var begyndt at påvirke DR's journalistik.

Det er altså det krav, der nu bliver ændret.

- Fremtidens public service bliver formidlet på nettet, og så skal man ikke begrænse public service-indhold på nettet. Kravet om, at DR skal afholde sig fra at publicere dybdegående artikler online har fra starten været et fejlskud, skriver kulturministeren i pressemeddelelsen.

Kravet blev dengang indført af konkurrencehensyn, lød det fra daværende kulturminister Mette Bock (LA).

- DR's opgave er at levere et indhold til danskerne, som ikke går i direkte konkurrence med det, som private medier tjener deres penge på, sagde hun.

Ministeriet skal ikke godkende kanaler

Partierne har også valgt at sætte et krav om, at DR skal stille sit arkiv til rådighed for omverdenen, og at andre skal kunne bruge DR's programmer, på pause. Planerne bliver ifølge ministeriet skrinlagt, indtil en ny medieaftale er forhandlet på plads.

Sidste del af aftalen indebærer, at DR ikke længere skal spørge kulturministeren om lov, hvis man ønsker at ændre i antallet af kanaler på radio eller i tv. Det skal fremover kun godkendes af Radio- og tv-nævnet.

Aftalen kommer i kølvandet på, at regeringen for få dage siden gav en ekstrabevilling på 15 millioner kroner til DR, der har til formål at lade de ellers lukningsramte radiokanaler P6 Beat og P8 Jazz fortsætte med at sende i 2020.