Inden for byggeriet er det næsten kun polakker, rumænere og anden udenlandsk arbejdskraft, som kun får mindstelønnen på 127 kr. i timen. Langt de fleste andre får et personligt tillæg oven i mindstelønnnen. Det er diskrimination. Derfor skal mindstebetalingen hæves inden for bryggeriet. Ellers kommer EU-Kommissionen efter os.

Sådan lyder det fra Bygge- Anlægs- og Trækartellet (BAT), der er er samarbejdsorgan for syv fagforeninger inden for byggeri- og anlæg med blandt andre 3F og er den ene part i de overenskomstforhandlinger, der i øjeblikket foregår for 80.000 medarbejdere inden for byggeriet. BAT-kartellet vil i forhandlingerne stille krav om, at mindstebetalingen skal hæves med 30 kr. i timen.

Byggeriet er et såkaldt minimallønsområde. Det vil sige, at alle skal have mindstelønnen på de 127 kr. i timen og derudover et personligt tillæg efter kvalifikationer. Men BAT-kartellet mener, at det er et problem, at størstedelen af den udenlandske arbejdskraft inden for byggeriet i Danmark enten slet ikke får et personligt tillæg, eller også får de et meget lille personligt tillæg.

Gunde Odgaard, sekretariatsleder i BAT-kartellet »Jeg tror ikke, at EU hopper på, at den udenlandske arbejdskraft bare er dummere og dårligere end danskerne.«

BAT-kartellet argumenter med, at mindstelønnen godt kan hæves, uden at det koster virksomhederne noget, fordi en højere mindsteløn blot bliver modregnet i de personlige tillæg.

»Når de udenlandske arbejdstagere ligger på mindstebetalingen eller tæt på den, er det udtryk for en forskelsbehandling. Derfor har vi en forbandet pligt til at gøre noget ved det, hvis vi skal forsvare den danske model. Det her går ikke, vil en EU-domstol sige. Når vi taler udenlandsk arbejdskraft, er der et direktiv, som siger samme løn til dem, som arbejder samme sted. Hvis vi ikke selv kan finde ud af det i Danmark, så er der nogen, som finder ud af det for os,« siger sekretariatsleder i BAT-kartellet, Gunde Odgaard.

»Jeg tror ikke, at EU hopper på, at den udenlandske arbejdskraft bare er dummere og dårligere end danskerne. Det er paradoksalt, at de, som kører med materialer til byggerierne, starter med 140 kr. i timen, mens de, som sætter huset sammen, starter på 127 kr. i timen,« siger Gunde Odgaard.

Passer til virksomheden

Derved er tonen slået an i et af de helt hårde slag i de overenskomstforhandlinger, der i øjeblikket er i gang på det private område. Det er overenskomster for samlet omkring 600.000 medarbejdere på det private område. Industrien er det største område med 230.000 medarbejdere, hvor CO-Industri forhandler med Dansk Industri.

Industriens område skal være færdig med overenskomstforhandlingerne først. Det kaldes gennembrudsforliget. Når eller hvis industrien bliver færdig, kan de næste områder – herunder byggeriet – for alvor gå i gang med deres forhandlinger.

Den økonomiske ramme for overenskomsterne på hele det private område bliver fastlagt i et industriforlig.

BAT-kartallet har via Dansk Arbejdsgiverforening fået klarlagt, at det er omkring 12 pct. af medarbejderne inden for byggeriet, der får et personligt tillæg på mindre end 20 kr. i timen. Det svarer til 9.600 medarbejdere. Der er omrking seks pct., som har et personligt tillæg på mindre end ti kr. i timen.

På arbejdsgiversiden har Dansk Byggeri tidligere afvist, at en kraftig stigning i mindstebetaling inden for byggeriet kan ske, uden at det vil have en afsmittende virkning på lønnen andre steder i byggeriet. Derudover vi Dansk Byggeri ikke kommentere udtalelserne fra BAT-kartellet.

»Dansk Byggeri ønsker en ansvarlig overenskomst, der sikrer virksomhedernes konkurrenceevne og samtidig giver virksomheder og medarbejdere bedre mulighed for efterfølgende at forhandle lokale aftaler, der passer til den enkelte virksomhed,« siger adm. direktør Lars Storr-Hansen, Dansk Byggeri.

»I respekt for overenskomstforhandlingerne kommenterer vi ikke forhandlingerne, mens de foregår, fordi vi ikke ønsker at gøre noget, der kan skade mulighederne for at få en aftale på plads ved forhandlingsbordet,« siger Lars Storr-Hansen.

Det bliver meget svært

Lektor Nana Wesley Hansen fra Forskningscenter for Arbejdsmarkeds- og Organisationsstudier (FAOS) på Københavns Universitet følger overenskomstforhandlingerne, og hun mener, at det vil blive meget svært for BAT-kartellet at komme igennem med et krav om et kraftigt løft i mindstebetalingen inden for byggeriet.

»Det er korrekt og dokumenteret i FAOS' undersøgelser, at den udenlandske arbejdskraft i byggeriet har svært ved at få løftet deres løn væsentligt over mindstebetalingen. Udgangspunktet for mindstebetalingssystemer er, at der er en lokal forhandling, siger Nana Wesley Hansen.

»Det er et krav, som lønmodtagerne har, og de mener det alvorligt, men det ser rigtigt svært ud at få det igennem, fordi arbejdsgiverne er på et helt andet sted. Arbejdsgiverne mener ikke, at det er social dumping, når man betaler efter overenskomst,« siger Nana Wesley Hansen, der mener, at byggeriet er et af problemområderne denne gang, og at det sagtens kan være, at det ender i forligsinstitutionen.

»Men det er det, vi ved nu. Der kan sagtens opstå andre problemer undervejs, vi ikke kender endnu,« siger Nana Wesley Hansen.

Hun fremhæver, at 3F ved de foregående overenskomstforhandlinger fik nogle paragraffer ind, der skulle være et værn mod social dumping. Men det er meget forskelligt i hvilket omfang, de har virket.

»Det er problematisk, fordi spørgsmålet om social dumping bliver en stopklods for at få forhandlet andre emner i byggeriet. Egentlig til frustration for både arbejdsgivere og lønmodtagere,« siger Nana Wesley Hansen.