Sidste år brugte vi danskere mere energi - og en større andel af energien kom fra kul og olie end i 2017.

Det er ifølge Ingeniøren nogle af de deprimerende detaljer i den foreløbige Energistatistik for 2018.

Tallene blev udgivet af Energistyrelsen i går og omfatter det samlede danske energiforbrug til først og fremmest el, varme og transport.

Parisaftalens målsætning På klimatopmødet COP21 i Paris i 2015 blev verdens lande enige om en global klimaaftale. Klimaaftalen er juridisk bindende for landene, men det er landenes egne klimamål ikke. Målet er, at den globale middeltemperatur maksimalt må stige med to grader i år 2100 sammenlignet med år 1850, hvor industrialiseringen gik i gang - og gerne under 1,5 grader. Den er allerede steget med mere end én grad celsius.

Samlet set steg vores energiforbrug med 0,2 pct. Og stigningen ses for stort set alle brændstoftyper. Men særligt vores kulforbrug går den forkerte vej.

Kulforbruget stiger igen

I 2017 faldt vores kulforbrug med 25,5 procent, mens forbruget af kul steg med 1,9 procent i 2018.

Forbruget af olie og vedvarende energi er også steget, mens forbruget af naturgas faldt.

Det stigende energiforbrug betyder, at vores udledninger af CO2 steg.

I korrigerede tal ender det med en stigning i CO2 på 1,3 pct, skriver avisen.

Energistyrelsen forklarer overfor Ingeniøren, at den stigende CO2-udledning "formodentlig" skyldes mindre vind i 2018.

Tallene viser en kedelig tendens med stigende energiforbrug og CO2-udledning, der kommer efter flere år, hvor det ellers er gået i en positiv retning.

Energisektoren står i EU for 70 procent af vores CO2-udledning, så det er her, der er størst potentiale for at nedbringe vores klimaaftryk.