Terror, drab, indbrud, hackerangreb.

Kriminalitet er blevet mere kompliceret, men i fremtiden bliver det langt sværere at være kriminel. Sådan lyder advarslen nu fra politidirektør Svend Larsen.

Anledningen er, at politiet til sommer ruller et nyt »supervåben« ud i form af IT-systemet Polintel. Og det vil være intet mindre end en »revolution« af det danske politi, fortæller politidirektøren.

Politiet har indkøbt IT-systemet for et trecifret millionbeløb, og det vil blive det hidtil største skridt ind i et moderniseret politikorps, hvor man bruger »big data« aktivt i jagten på forbrydere, forklarer Svend Larsen:

»Det bliver et kvantespring ind i et moderne politi.«

Politidirektøren erkender, at der i dag er kriminalsager, som ikke bliver opklaret, fordi politiet får langt mere data ind, end efterforskerne kan håndtere.

»Der er ingen tvivl om, at der ligger oplysninger i vores system, som betyder, at flere sager kunne være blevet opklaret. Men vi har i dag ikke mulighed for at sortere al den data, som vi har adgang til,« siger Svend Larsen.

Ifølge ham er en af systemets væsentligste funktioner, at det vil gøre politiet i stand til langt hurtigere at bearbejde data, når der er sket en forbrydelse. Konkret sker det ved, at systemet samler alle de oplysninger, som politiet i dag har liggende i en række forskellige registre, og at det dermed på få sekunder kan knytte informationerne til hinanden.

Skriver man et navn ind på en mistænkt, vil systemet med det samme fortælle, om vedkommende eksempelvis har en våbentilladelse, om der er relevante informationer fra systemet til nummerpladegenkendelse og hvilke netværk, en person er forbundet i.

I dag skal politiet ofte søge individuelt i hvert af systemerne og efterfølgende selv analysere informationerne for at se, om der kan være relevante mønstre, der kan bringe efterforskningen videre.

Perspektivet i det nye system er ifølge Svend Larsens forventninger, at man vender politiets tidsforbrug fuldstændigt på hovedet fra i dag at bruge 80 pct. af tiden på at indsamle data og kun 20 pct. på at behandle dem til det modsatte, siger han.

Det ville for eksempel i forbindelse med terror­angrebet i København betyde, at de 200 efterforskere på sagen hurtigere kunne gå i gang med at analysere sig frem til, hvem der stod bag angrebet, siger Svend Larsen:

»Sandsynligheden for, at vi hurtigere kunne spore os ind på, at det var Omar El-Hussein, der var gerningsmanden, er større med det nye IT-system.«

Svend Larsen understreger, at politiet ikke får adgang til flere data om borgerne. Polintel vil udelukkende få adgang til de systemer, som myndigheden i forvejen kan tilgå. Fredag vedtog et flertal i Folketinget ny lovgivning, der giver politiet lov til at søge på tværs af systemerne.

Jazmin Cullen, der er tidligere strategisk analytiker hos politiet, er enig i, at det er et stort skridt i den rigtige retning.

»Der har været problemer med, at de mange systemer ikke taler sammen hos politiet. Det er der stor efterspørgsel på. Så jeg er tilbøjelig til at give dem ret i, at det her vil revolutionere politiarbejdet,« siger hun.

Skal forudsige kriminalitet

Hvor en hurtigere behandling af data er første etape med det nye IT-system, er forventningen dog også, at det på lidt længere sigt skal bruges til simpelthen at forudsige kriminalitet, såkaldt predictive policing, bebuder Svend Larsen.

»Ved hjælp af datakilder som vejrdata og kriminalitetsmønstre kan programmet forudse, hvor der er størst sandsynlighed for, at der vil ske kriminelle handlinger,« siger han.

Det kan for eksempel være, at der i et specifikt område af landet typisk vil blive begået mange indbrud i en periode. De oplysninger kan politiet bruge til bl.a. at planlægge deres patruljer, lyder ambitionen.

»Det kan gennemskue et bestemt mønster, som politiet ikke har været opmærksom på,« siger Svend Larsen.

Polintel er udviklet af den amerikanske Silicon-Valley virksomhed Palantir Technologies og bruges allerede af flere efterretningstjenester og politistyrker verden over, herunder Europol.

Artiklen fortsætter under grafikken

Risiko for hackerangreb

Det er dog ikke alle, der ligesom politidirektør Svend Larsen er begejstrede for myndighedens nye våben.

IT-politisk forenings formand, Jesper Lund, er især bekymret for programmets mulighed for at forudse kriminalitet.

For der vil være kriminalitet, som ikke bliver registreret, påpeger han. Det betyder, at hvis Polintels algoritmer sender patruljevogne til et bestemt område, vil politiet automatisk registrere mere kriminalitet i netop det område og rapportere det tilbage til systemet. Som konsekvens vil systemet sende flere patruljer derud.

»Det er en ond cirkel, som betyder, at der vil være andre områder, der er udsat for kriminalitet, som i højere grad vil blive overset af systemet,« siger han.

Men især risikoen for hackerangreb er Jesper Lund bekymret for.

»Ét system er hurtigere at hacke end 14 forskellige,« som Jesper Lund siger.

Også professor med særlig viden om offentlige IT-systemer på CBS Kim Normann Andersen bliver bekymret, når han hører om systemet. Han har kigget udbudsmaterialet igennem.

»Det er fornuftigt, at de køber et færdigt projekt, som ikke skal udvikles helt fra bunden. Men selv om det virker i udlandet, kan bekymringen være, at det ikke virker i dansk sammenhæng. Hvert land er unikt, og programmets muligheder afhænger af, hvilke data Danmark har,« siger han.