Danmark er et af verdens mest opdyrkede lande, og både eksperter, fagfolk og politikere er enige om, at mere plads er en grundlæggende forudsætning for mere og bedre natur.

Men selv når viljen er der, og al sund fornuft siger, at det giver bedre mening for en landmand at lade sommerfugle og vilde planter erstatte korn eller grøntsager på små, fugtige marker - så står lovgivningen i vejen for naturen.

For hver kvadratmeter en landmand beslutter sig for at lade naturen råde over, skrumper landbrugsstøtten nemlig fra EU.

Sagt på en anden måde: Det koster simpelthen landmændene penge at give naturen plads.

Læs også : 110 landmænd klar til at opgive jord for at beskytte naturen: Kun penge nok til 14 tilskud

Og det er fjollet, mener Henrik Bertelsen, der er landmand og formand for Landbrug og Fødevarer-afdelingen Familielandbruget Sydvest.

- Vi går jo som landmænd og lytter til, at folk gerne vil have mere natur. Når man så lader den brede sig, er belønningen, at man mister støtten, siger han.

Det drejer sig i bund og grund om at give lov til de landmænd, der gerne vil overlade noget til naturen, uden at de skal straffes økonomisk. Henrik Bertelsen, formand for Familielandbruget Sydvest

Til ingen verdens nytte

Henrik Bertelsen har har selv stået i dilemmaet. En af hans marker i en lavning gav ikke det store udbytte, fortæller han.

- Den var våd, og drænet trak ikke ret godt mere, men der var en masse fugleliv, insekter og lignende.

Selvom han hellere ville lade den vokse til, gav det ikke mening for hans forretning, hvis han til gengæld ville blive trukket i støtte.

Landmændene bliver motiveret til at klippe deres hegn helt tæt og køre ploven helt ud til skellet frem for at give noget plads, og det er jo dét, naturen mangler derude. Claus Lind Christensen, formand for Dansk Jægerforbund

- Så rensede jeg drænene, som jeg nu skulle - for vi skal jo også leve af det landbrug, vi har. Men der var ikke nogle, der havde gavn af det. Jeg tjente ikke flere penge på det, og naturen fik det ikke bedre, siger Henrik Bertelsen.

Læs også : Forslag om lov til milliarder skal redde truede danske dyr

Det er bare et eksempel. Henrik Bertelsen nævner flere i flæng - eksempelvis det såkaldte aktivitetskrav, som tilsiger, at også de marker, landmændene ikke dyrker, skal slås.

- Så spilder du noget dieselolie, jævner nogle myretuer, jager sommerfugle og skærer vilde blomster ned til ingen verdens nytte. Der er virkelig ingen, der får noget ud af den her aktivitet, siger Henrik Bertelsen.

Klipper grene og pløjer helt til kanten

Formanden for Dansk Jægersamfund, Claus Lind Christensen, kan også pege på regler, der går direkte imod den politiske ambition om at give plads til naturen. Og ligesom Henrik Bertelsen, mener han, at det især er EU's landbrugsstøtte-krav, der er kontraproduktive.

- Hvis der er et læhegn af træer, og træernes grene rager indover marken, så vil man kunne se på satelitfotoet i EU og sige: Nu har læhegnet bredt sig ind i marken, nu trækker vi i støtten, for der er gået nogle kvadratmeter fra her, forklarer Claus Lind Christensen.

Organisationernes principper for fremtidens natur Der skal iværksættes såvel akutte som langsigtede tiltag, der sikrer en rig natur og biodiversitet.

Naturindsatsen skal også komme befolkningen til gavn gennem oplevelser for at skabe bedre forståelse.

Målsætninger skal være konkrete, forpligtende for myndighederne og tidsbestemte.

Der skal være sammenhæng mellem de opstillede mål og virkemidlerne til udmøntning og prioriteres flere penge.

Staten skal gå forrest med konkrete og målrettede indsatser for truede arter og naturtyper.

Det skal ikke være en "straf" for lodsejere at huse, pleje eller genskabe natur.

Der skal sikres den fornødne viden om både effekt af tiltag og behovet for konkret forvaltning.

Indsatsen for natur og biodiversitet skal som udgangspunkt hvile på principper om frivillighed.

Der skal sikres positive incitamenter for private lodsejere i form af både sikring af tilstrækkelig betaling eller erstatning.

Danmark bør anerkende, at naturen ikke alene er en udgift, men også rummer en økonomisk værdi. Kilde: Fælles udspil til natur og biodiversitet - Danmarks Naturfredningsforening, Friluftsrådet, Økologisk Landsforening, Danmarks Biavlerforening, Dansk Ornitologisk Forening, Danmarks Jægerforbund og Landbrug & Fødevarer.

Det er håbløst, mener han.

- Landmændene bliver motiveret til at klippe deres hegn helt tæt og køre ploven helt ud til skellet frem for at give noget plads, og det er jo dét, naturen mangler derude.

Både Dansk Jægerforbund, Landbrug og Fødevarer, Danmarks Naturfredningsforening, Friluftsrådet, Økologisk Landsforening, Danmarks Biavlerforening og Dansk Ornitologisk Forening har slået sig sammen om en række anbefalinger til regeringen.

De blev lagt frem, da statsminister Mette Frederiksen (S) og miljøminister Lea Wermelin (S) i dag havde inviteret til biodiversitetstopmøde, og én af dem går netop på, at det ikke skal være en straf for lodsejere at genskabe natur.

Masser af vilje

Der er danske regler at forenkle, men det er også nødvendigt, at regeringen presser på i EU, lyder det fra både Claus Lind Christensen og Henrik Bertelsen.

- Der er mange landmænd, der gerne vil gøre noget godt for naturen – og der er mange, der for eksempel har nogle hjørner eller lavtliggende jorde, som det ikke kan betale sig at dyrke, og som de gerne ville lade naturen råde over, siger Henrik Bertelsen.

Læs også : Arter af insekter uddør i alarmerende hast - og det er vores skyld

En af de løsninger, som bliver fremhævet, er en bruttoarealsordning, hvor landbrugsstøtten netop ikke afhænger af det dyrkede areal, men giver landmændene frie hænder - også til at hjælpe naturen.

- Så kan du dyrke din jord, lade fuglene synge over den, grave en sø eller lade læhegnene brede sig, eller hvad du vil, siger Henrik Bertelsen og fortsætter: