Manden har desuden fået konfiskeret sin riffel og skal betale sagens omkostninger. Han mister ikke sit jagttegn.

En 66-årig mand, der 16. april 2018 skød og dræbte en ulv på en mark ved hans slægtsgård i Vestjylland, er fredag blevet idømt 40 dages betinget fængsel.

Sådan lyder dommen i Retten i Herning over den første mand, der har skudt en dansk ulv siden 1813.

Desuden er mandens jagtriffel samt den døde ulv konfiskeret, ligesom han skal betale sagens omkostninger. Dog beholder den dømte sit jagttegn.

Retten lægger til grund for dommen, at det dyr, som tiltalte skød, er en ulv og ikke en hybrid, hvilket forsvareren ellers forsøgte at så tvivl om.

Desuden fandt retten, at det var uetisk, at jagten foregik fra en bil. Yderligere fandt dommerne det ikke bevist, at den dømte skulle have handlet i nødværge eller at ulven skulle have været en særlig problemulv, der udgjorde en sikkerhedsrisiko i lokalområdet.

Den betingede fængselsstraf begrunder retten med den dømtes helbred og gode personlige forhold.

Minimumskrav eller langt over målet

Tidligere på dagen havde specialanklager ved Midt- og Vestjyllands Politi, Ulrik Panduro, i sin procedure krævet en straf på ikke under tre måneders fængsel, men han gjorde også opmærksom på, at det var hans minimumskrav.

Og at tilsvarende domme i vore nabolande straffes hårdere end det. I Sverige er et drab på en ulv straffet med to års ubetinget fængsel, mens fire mænd i den norske højesteret hver blev dømt til 120 dages ubetinget fængsel alene for forsøg på at dræbe tre ulve.

- Retten er ikke bundet af de tre måneder. Retten står frit til at idømme længere fængselsstraf, såfremt retten måtte finde anledning til det, procederede anklageren.

Mens forsvarer Jan Schneider fandt, at den 66-årige skulle straffes med en bøde, og hvis retten ikke var enig, så ville en egentlig fængselsstraf være langt over målet.

- Den rette sanktion ifølge domfældelse bør være en betinget dom uden andre sanktioner, end at han afholder sig fra ligeartet kriminalitet, procederede forsvareren blandt andet med henvisning til, at den 66-årige har et skrantende helbred og et svagt hjerte.

Ulv eller hybrid

Spørgsmålet om hele oprindelsen af det dyr, der blev skudt 16. april lige før klokken 14.26, fyldte også godt i begge parters procedurer.

- Det kan godt være, det var det store tema i dag, men det er ikke det store spørgsmål. For svaret er klart. Der blev skudt en ulv, begyndte anklageren.

- Vi har det sænkede hoved, den lige ryg, den sorte halespids, remsede han op. Men en ting var dyrets udseende, en anden er dyrets dna og den professor, der obducerede dyret på Veterinærinstituttet og konkluderede, at der var tale om en ulv.

- Det er ikke en hybrid, det er en ulv. Det kan slås fast med syvtommersøm, argumenterede anklageren.

På den anden side procederede forsvarer Jan Schneider for, at anklageren skal bevise ud over enhver rimelig tvivl, at det dræbte dyr var en ulv i genetisk og juridisk forstand. At det ikke var en hybrid, en blanding af ulv og hund, som ifølge loven skal skydes.

Forsvareren argumenterede for, at den undersøgelse, der er fortaget af ulvens dna, ikke er sikker. Ikke tydelig. Ikke af en art, så det med uomtvistelig sikkerhed kan påvises, at der rent genetisk er tale om en ulv.

- Den her sag er principiel. Det er første gang, der foreligger en domstolsprøvelse. Beviskravene er helt anderledes, når der er tale om en straffesag, procederede forsvareren med henvisning til, at han ikke mener, at tyske ulveforskeres undersøgelser af ulvens slægtsforhold holder i en retssal.

- Fjerner du en ulv, fjerner du måske 20 procent af bestanden

Specialanklager Ulrik Panduro lagde desuden vægt på, at ulven er fredet og beskyttet af Artsfredningsbekendtgørelsen. Men ikke nok med det - den er sjælden, udrydningstruet og dermed er det også ekstra alvorligt, hvis nogen slår den ihjel.

- Hvis man fjerner en hugorm fra bestanden i Danmark, så betyder det ikke noget for bestanden. Men hvis du fjerner en ulv, så fjerner du måske 20 procent af bestanden. Hvis der kun er fem ulve, så det er et alvorligt indgreb, sagde anklageren.

I Danmark er der fem, måske syv ulve.

Ulrik Panduro var heller ikke i tvivl om, at den 66-årige udmærket vidste, hvad han gjorde. Han handlede med det, der i retspraksis kaldes 'forsæt'. Han havde sin riffel i bilen, selvom det var udenfor jagtsæsonen. Han tog sin riffel og kørte ud for at lede efter ulven, mente anklageren.

Dertil procederede anklageren også for, at den 66-årige havde brudt Naturfredningsloven, der blandt andet handler om etiske principper og beskyttelse af sjældne dyrearter. Han skød et fredet dyr, og han skød fra en bil.

Der var ikke tale om en problemulv. Der var ikke tale om nødværge. Der var ikke tale om et angreb, lød det fra anklageren.

- Den her sag har et eller andet skær af selvtægt. Man har et eller andet problem, men man går ikke til myndighederne. Man tager sin riffel og går ud og ordner det selv, sagde Ulrik Panduro afslutningsvis i sin procedure.

- Håber, man kan finde ham straffri

Men forsvarer Jan Schneider mente, at den 66-årige dømte handlede i nødværge. Ulven var farlig, han følte, at hans søn og hans omgivelser var truet.

- Hvis ikke retten vurderer, at der var tale om nødværge, så skal retten vurdere, om de kan forstå tiltaltes handlinger.

- Jeg håber, man kan sætte sig ind i, hvad min klient har tænkt og følt. Og kan man ikke vurdere, at han handlede i nødværge, så håber jeg, at man kan finde ham straffri, procederede forsvareren med henvisning til Straffelovens paragraf 13 stk. 2:

"Overskrider nogen grænserne for lovligt nødværge, bliver han dog straffri, hvis overskridelsen er rimeligt begrundet i den ved angrebet fremkaldte skræk eller ophidselse", står der i Straffeloven.

Både anklagemyndigheden og den 66-årige har 14 dage til at vurdere, om de ønsker at anke sagen til Vestre Landsret.