Kinesiske Bitcoin-anlæg lever højt på billig strøm

Meget af computerkraften på Bitcoin-netværket kommer fra Kina. Og det er med god grund, fordi her er prisen på strøm meget lav, hvilket gør, at det giver rigtig god mening at lægge computerkraft til netværket.

Uanset hvilket tal som man kommer frem til, så er der usikkerheder ved det. Harald Vranken, der er professor ved Open University i Holland.

Tilbage i august i år fik en række journalister et indblik i et af de helt store anlæg i Kina med tusindvis af computere koblet til Bitcoin-netværket. Og det er blandt andet ud fra disse indsigter, at Alex de Vries har lavet sine beregninger for Bitcoins energiforbrug.

- Mit index er baseret på økonomiske parametre. Vi kan nemt anslå, hvor meget man kan tjene på levere computerkraft til Bitcoin-netværket, fordi vi kender prisen på Bitcoin. Så man kan regne ud, hvor meget af fortjenesten der går til omkostninger, som primært er udgifter til el. Ud fra prisen på el, kan vi udregne energiforbruget, siger Alex de Vries.

Umuligt komme med et præcist tal på strømforbrug

Professor Harald Vranken fra Open University i Holland har også lavet beregninger på Bitcoins strømforbrug.

Harald Vranken mener, at Alex de Vries tal for Bitcoins energiforbrug er pålidelige, selvom han påpeger, at det er umuligt at komme med et helt præcist tal. Man bliver nemlig nødt til at lave nogle antagelser i beregningerne.

- Du kan udregne energiforbruget for Bitcoin på forskellige måder. En måde er at se på den samlede computerkraft og derefter kigge på de mest effektive computere, hvad angår energiforbrug og computerkraft, siger professor Harald Vranken til DR Viden.

På den måde kan få et minimumsforbrug af strøm, hvis man går ud fra, at kun de mest effektive computere bliver brugt. Men her er spørgsmålet, hvilke computere der rent faktisk bliver brugt og hvor effektive, de er.

En anden måde er at gøre som Alex de Vries, hvor man udregner strømforbruget ud fra økonomiske parametre.

- Uanset hvilket tal som man kommer frem til, så er der usikkerheder ved det, konkluderer Harald Vranken.

Bitcoin er særligt populært i lande som Venezuela og Zimbabwe, hvor der er meget stor inflation i den lokale valuta. Men der er også begyndt at komme interesse fra hedgefonds, banker og pensionskasser. (Foto: Philimon Bulawayo © Scanpix)

Fremtiden for kryptovalutaer

Jan Damsgaard, der er professor i Digitalisering på CBS, påpeger, at ligesom der kom løsninger til børnesygdommene på det tidlige internet, så skal der også nok komme løsninger til Bitcoin og andre kryptovalutaers problemer.

- Ingeniører og andre teknologer skal nok finde løsninger, så vi kan udnytte teknologiens potentiale uden at bringe Jordens energiforbrug i knæ, siger professor Jan Damsgaard.

En løsning, som både Alex de Vries, Harald Vranken og Lasse Birk Olesen peger på, kunne være en ny metode til at verificere transaktioner på, som hedder 'Proof-of-Stake'. Her satser man penge på, hvilke transaktioner der skal godkendes - i stedet for computerkraft.

Pointen med denne metode er, at det ville løse problemet det store energiforbrug, fordi det ikke længere vil være nødvendigt at bruge store mængder strøm på computerkraft. 'Proof-of-Stake'-metoden mangler dog stadig at bevise, at den kan fungere på en større skala.

Ændringer kan møde modstand

En ting er, om en energivenlig metode som 'Proof-of-Stake' kan fungere i praksis, og en anden ting er, om minerne, der investerer penge i computerkraft til Bitcoin-netværket, vil gå med til sådan en ændring, påpeger professor Harald Vranken.

- Deres computerudstyr vil miste sin værdi, hvis man ikke kan tjene penge på bruge computerkraft på Bitcoin-netværket, siger han.

Læs også : Frygt for hvidvask: Banker tør ikke røre ved bitcoins

Harald Vranken fastslår dog også, at det er næsten umuligt at forudse fremtiden, når det kommer til Bitcoin og spørger retorisk: