Lovforslag vil give politiet ret til at sammenkøre borgerdata uden om Folketinget

Forslag til ny politilov vil blandt andet give justitsministeren ret til at beslutte, hvordan politiet skal håndtere borgernes data. Kritiker kalder det en ‘blankocheck’.

Browserhistorik, skatteforhold, adresser, cpr-numre – you name it. Når det fremover skal besluttes, hvilke databaser politiet må sammenkøre i deres nye it-system POL-Intel, kan det ske uden om Folketinget. Det fremgår af et lovforslag, som justitsminister Søren Pape Poulsen (K) har fremsat.

Lovforslagets stk. 3 giver nemlig justitsministeriet hjemmel til selv nærmere at bestemme reglerne for det danske politis brug af alle mulige tilgængelige data – offentlige såvel som lukkede. Det vil sige uden om folkestyret.

»Det er reelt en blankocheck til justitsministeren, som dog skal holde sig inden for eksempelvis den europæiske menneskerettighedskonvention,« siger Jesper Lund, formand for IT-Politisk Forening.

Det besværlige Folketing

Helt konkret indeholder lovforslaget tre punkter: Det første giver politiet ret til samkøring af de databaser, som politiet har adgang til. Nummer to giver politiet tilladelse til at hente data fra offentligt tilgængelige kilder. Og så er der det tredje punkt, som fjerner magten fra Folketinget og placerer den lige midt i Justitsministeriet.

»Det er en typisk måde for justitsministeriet at arbejde på. De kan godt lide love, som giver brede hjemler for Justitsministeren. Så kan han udnytte de hjemler, som han har lyst til, uden at blive besværet af Folketinget,« siger Jesper Lund.

Uklare formuleringer

Det er meget svært at finde bemærkninger i lovforslaget, som kan give et praj i retning af, hvordan justitsministeren har tænkt sig at udnytte denne hjemmel. Der er reelt ikke nogen.

»Det er usædvanligt, at det er så upræcist formuleret, som det er tilfældet her. Vi aner reelt ikke, hvad justitsministeren har tænkt sig at gøre,« siger Jesper Lund.

Noget lignende skete, da Logningsbekendtgørelsen blev fremlagt. Også her gav justitsministeren sig selv ret til nærmere at beslutte, hvilke oplysninger, man ville logge.

I det tilfælde stod der enkelte bemærkninger i lovteksten omkring, hvad man ville bruge hjemlen til. Men her var sessionslogningen stadig noget, som først kom ind med en bekendtgørelse efterfølgende.

Dræber den offentlige debat

Hvis lovforslaget bliver vedtaget, vil de nærmere bestemmelser altså fastlægges uden om Folketinget. Det er der dog en vis snert af rimelighed i, mener Jesper Lund:

»Hvis reglerne ville blive alt for specifikke og skulle ændres i takt med den teknologiske udvikling, ville det ikke være hensigtsmæssigt, at man skulle fremlægge et nyt lovforslag, hver eneste gang. Den del er sådan set reel nok,« siger han.

Dog kommer den proces ifølge Jesper Lund til at betyde, at den offentlige debat lider et knæk. En del af ansvaret for at imødegå dette ligger hos medierne:

»Det er meget sjældent, at jeg får opkald fra journalister i forhold til bekendtgørelser, som er i høring. Det bliver en lukket proces. Efter høringsprocessen hører man ikke mere til det.«

Stærkt udvidet sessionslogning

Som nævnt tidligere, er det ikke kun et spørgsmål om at overdrage magt fra Folketinget til justitsministeren. Der er flere punkter i lovforslaget, som er værd at lægge mærke til. Blandt andet stk. 2, som giver politiet ret til at tage data fra offentligt tilgængelige databaser. Dette dækker blandt andet over oplysninger, som politiet kan finde på de sociale medier.

Det nye lovforslag giver politiet ret til at bruge de oplysninger til en bredere analyse, end det hidtil har været muligt. De skal kunne sammenkøres med et væld af andre data, som derved skal danne en profil af den undersøgte.

Men de bekymringer, som man måtte have, møder ikke megen sympati hos politidirektør Svend Larsen fra Rigspolitiet.

»Det er altså oplysninger, som du selv har delt ud, og så kan det godt være, at nogen siger: ‘Det var da lige godt pokkers, sidder politiet og følger med i det?’ Men det er ligesom din kommende arbejdsgiver – og alle andre for den sags skyld – der også kan sidde og se på det og tænke, at det da godt kan være, der er lige lovlig meget krudt i ham der,« har han udtalt til Information, uden egentlig at forholde sig til, at det i dette tilfælde er myndighederne, som kan sammenkøre dine oplysninger med alverdens andre – og ikke din arbejdsgiver, som tager et kig på din Facebookprofil.

»Det er en naturlig del af en efterforskning i dagens Danmark, og det tror jeg egentlig bare, man skal vænne sig til. Selvfølgelig kan politiet følge med i det her på den åbne del af internettet,« siger Svend Larsen til Information.

Og netop dette vækker bekymring hos Jesper Lund.

»Hvis man forestiller sig, at Facebook begynder at sælge den slags oplysninger til politiet, så vil politiet inden for rammerne af det her lovforslag kunne købe din webhistorik, hvis de har lyst til at kunne kigge på dig.«

Facebook logger nemlig ikke kun din færden på selve tjenesten, men også de hjemmesider, hvor der er like-knapper.

»De vil reelt have en stærkt udvidet sessionslogning, da det ikke bare er besøgte hjemmesider, men de enkeltsider, som du besøger. Det mener jeg bestemt er realistisk, ud fra det som står i lovforslagets bemærkninger.«