Med et milliardbeløb i startkapital fra staten vil man kunne få sat gang i jordfordeling i landbruget, så den lavtliggende jord bliver taget ud af produktion til gavn for både landbruget, naturen, klimaet og miljøet.

Det er den ene del af et fælles udspil fra Landbrug & Fødevarer og Danmarks Naturfredningsforening, som de to organisationer fremlægger torsdag.

Det skriver Politiken.

De to organisationer forestiller sig, at 100.000 hektar landbrugsjord omlægges til natur eller græsning. Det svarer til knap det dobbelte af Falsters areal.

Landbruget slipper af med noget ikke særlig produktiv jord.

Klimaet slipper for en masse klimagas, da de lave jorder i dyrket tilstand bidrager med ti procent af landbrugets klimabelastning, selv om det kun udgør tre procent af landbrugsjorden, skriver Politiken.

Samtidig kan naturen få bedre betingelser og mere plads, og vandmiljøet vil slippe for noget kvælstof.

Store perspektiver

Martin Merrild, formand for Landbrug & Fødevarer, kalder det "en plan med store perspektiver".

- Vi har en naturlig interesse i at få de dårlige jorder taget ud af landbrugsdrift. Det handler meget om at komme i gang. Det er en plan med store perspektiver i, men den kræver nogle penge, siger Martin Merrild til Politiken.

Hverken udspillet eller Martin Merrild sætter et konkret beløb på, men Danmarks Naturfredningsforenings præsident, Maria Reumert Gjerding, taler ifølge Politiken om "en grøn milliard" det første år.

- Det håber vi, at politikerne er villige til at skyde efter det her projekt, fordi man får så meget godt ud af det.

- Man får klimagevinster og genetablering af ådale, som kan bidrage til klimasikring, og landbruget kan dyrke den jord, det giver mest mening at dyrke. Det er bare en vanvittig god investering, siger hun til avisen.

I Socialdemokratiet får det fælles natur- og landbrugsudspil en varm modtagelse.

Partiets fødevareordfører, Simon Kollerup, skriver i en pressemeddelelse til Ritzau, at forslaget fra Danmarks Naturfredningsforening og Landbrug & Fødevarer har fællestræk med tidligere løsninger foreslået af Socialdemokratiet.

- Organisationernes forslag læner sig op af sager, som vi i Socialdemokratiet selv har foreslået løsninger på før. Ikke mindst en omfattende jordreform.

- Dermed ser jeg også udspillet som en opbakning til den balancerede linje på miljø- og fødevareområdet, Socialdemokratiet står for og har fremlagt, udtaler Simon Kollerup og tilføjer:

- Jeg håber, at organisationerne nu også vil være i stand til at blive endnu mere konkrete ikke mindst på finansieringen af deres forslag.