Den nye mediestøtteaftale flytter støttekroner fra distribution til produktion, men stiller samtidig nye krav til ejerskabsforholdene i de medier, der kan få støtte fremover, og det møder hård kritik fra fagbladet Ingeniøren.

»Glæden over platformsneutraliteten bliver overvundet af de handler, der er blevet indgået for at få den til at gå op. Man har jo ikke sat nogle kriterier op, som man synes er troværdige, og som alle kan søge frit. I stedet har man sat nogle kriterier op, og bagefter har man sat en politisk betalingsring op omkring ordningen, så man kan sortere, hvem der kan søge – hvad der er helt uforståeligt,« siger Arne R. Steinmark, chefredaktør og administrerende direktør for Ingeniøren, til journalisten.dk.

Ejerskabskriteriet

Ifølge det nye ejerskabskriterium, så kan medier ikke få støtte, hvis de helt eller delvist ejes af offentlige institutioner eller er medier, som udgives af arbejdsgiver-, arbejdstager- og brancheorganisationer, der ejer 2/3 eller mere af mediet.

Ejerskabskriteriet gælder dog ikke medier, som ejes af politiske partier, og Arne R. Steinmark mener, at aftalen skåner medier, som er i kridthuset hos politikerne.

»Det er lykkedes at strikke en aftale sammen, der favoriserer de medier, der beskæftiger sig med det, som politikerne helst selv vil beskæftige sig med,« siger Arne R. Steinmark.

Konsekvensen er, at det går ud over den demokratiske debat, mener han.

»Tankerne i forbindelse med at lave en ordning, der er med til at skabe demokratisk pluralisme til gavn for alle, må man sige er fejlet fuldstændigt,« siger Arne R Steinmark.

Mister fire millioner

Fagbladet Ingeniøren er 100 procent ejet af ingeniørforeningen IDA, og derfor kan mediet ikke få mediestøtte i den nye ordning.

»Ordningen kommer til at betyde, at vi mangler over fire millioner om året. Heldigvis har vi et år til at forberede os, men det bliver hårdt, det bliver svært,« siger Arne R. Steinmark.

Han mener, at aftalen er konkurrenceforvridende, da mange medier, som Ingeniøren konkurrerer om annoncekroner med, stadig vil kunne få støtte.

Det er dog for tidligt for ham at sige, om de nye vilkår kommer til at betyde fyringer på Ingeniøren, men han forventer, at mediet overlever i en eller anden form.

»Jeg kan ikke forestille mig, at der er nogen risiko for, at der ikke er nogen Ingeniøren i fremtiden, men jeg kan godt forestille mig, at det bliver lavet på et ringere grundlag,« siger Arne R. Steinmark.

En besynderlig og udansk konstruktion

I Ingeniørforeningen, der ejer Ingeniøren, undrer administrerende direktør Carl Aage Dahl sig over mediestøtteaftalen.

»Min holdning til forslaget er, at det er en både besynderlig og udansk konstruktion, hvor man har besluttet sig for, at man gerne vil give statsstøtte til private virksomheder, men hvis man er forening, så skal man holdes udenfor. Det forstår vi simpelthen ikke,« siger Carl Aage Dahl.

Han mener, at Ingeniøren tjener et vigtigt formål.

»Ingeniøren er vigtig for os, og jeg tror grundlæggende også, at den er det for det danske samfund, fordi den dækker nogle grundlæggende problematikker i samfundsdebatten, som andre medier ikke er så stærke på,« siger Carl Aage Dahl.

Ingeniørforeningen vil vente, til mediestøtteaftalen bliver lavet om til egentlig lovgivning, før de tager stilling til, hvad aftalen kommer til at betyde for, hvem der ejer Ingeniøren og hvordan.

Det er dog helt sikkert, at Ingeniørforeningen efter mere end 120 år som ejer af Ingeniøren betragter ejerskabsforholdet som mere end en formalitet.

»Der er naturligvis nogle stærke følelser omkring ejerskabet,« siger Carl Aage Dahl.

Opdateret 12.52 med kommentar fra Carl Aage Dahl, administrende direktør i Ingeniørforeningen