Den tidligere lejer er taget videre til Europa i jagten på et bedre liv. Det samme er Abu Yaras hustru, hans datter og hans venner og bekendte.



Han er den eneste tilbage i Tyrkiet. Han håber stadig, at han kan rejse tilbage til Syrien en dag.



- Da jeg sagde farvel til de første, var det svært og med blandede følelser. Jeg syntes jo, at det er folk som mine venner, der skulle blive og bygge landet op igen, når krigen var ovre.



- Men da den kun blev værre, begyndte jeg at opfordre dem til at tage af sted, især dem med børn. Folk må tage ansvar for deres eget liv, siger han.



Over 746.714 flygtninge og migranter er flygtet over havet til Grækenland fra Tyrkiet i 2015, ifølge FN’s Flygtningehøjkommissariat UNHCR.



I dag mødes EU og Tyrkiet atter en gang for at diskutere, hvordan flygtningestrømmen stoppes.



For to uger siden indgik de to parter en aftale, hvori Tyrkiet til gengæld for 22,4 milliarder kroner fra EU, har lovet at styrke kystbevogtningen og tilbageholde flygtninge og migranter, ligesom Tyrkiet skal gøre en større indsats for at integrere landets 2,18 millioner registrerede flygtninge.



Men hvordan det skal foregå, og hvilke krav, der er blevet stillet til Tyrkiet, er uklart, og flere ngo’er peger på, at aftalen og effekten af den er ligeså usikker som de gyngende gummibåde, flygtningene har sat deres lid til i turen over Ægæerhavet mod EU.



Ifølge Amnesty International har Tyrkiet parallelt med samtalerne med EU tilbageholdt dusinvis af flygtninge på vej mod EU og anbragt dem i detentionscentre, hvor flere flygtninge har fortalt, at de har fået tæsk og derefter deporteret tilbage til Syrien og Irak, hvor de er flygtet fra.



Mindst et af centrene er medfinansieret af EU, og på den baggrund opfordrer Amnesty EU til at afbryde samarbejde med Tyrkiet, indtil det er undersøgt nærmere, hvad der er foregået.