Niqab-pigen Hani Ali beskriver sig selv som en almindelig 18-årig, der bliver udelukket fra normal skolegang, stemplet som kriminel og udsat for angreb på gaden, fordi hun nægter at gå på kompromis med sin tro

En fredløs dansker drikker 'cappuccino' uden for en café ved Den Sorte Plads.

Mørket har sænket sig over Nørrebro i København. Hun risikerer hvert øjeblik at blive anholdt og præsenteret for en bøde.

- Jeg er kriminel. Det er utroligt, at sådan én som mig, der altid har været lovlydig, nu skal være bange for at møde politibetjente. Folk som ellers får løn for at beskytte landets borgere. De er mine fjender nu, fordi de skal håndhæve den lov, siger Hani Ali.

Den 18-årige bioteknologi-elev har et rent strafferegister. Det bliver hun næppe ved med at have med det nye maskerings-forbud i Danmark.

Hani Ali undrer sig over, at hun 'bliver dømt uværdig til at færdes frit, fordi hun er muslim på en anden måde end de kvinder, der bruger læbestift og høje hæle'. For hende er niqab'en især et religiøst signal men også et oprør mod 'over-seksualiseringen' af alting i Danmark. Foto: Olivia Loftlund

Hani Ali er nemlig praktiserende muslim og går med niqab. Hun vil ikke gå på kompromis med sine friheds-idealer og sin religiøse overbevisning.

- Det er som en kalot for jøder og et kors for kristne. Jeg udtrykker min religiøsitet ved at gå med niqab. Det er det. Desværre har det store konsekvenser i et samfund som det danske. Men folk skal ikke have ondt af mig. Det er mit eget valg, siger Hani Ali.

Nødt til at studere alene

Påklædningen indebærer, at det eneste, kvinder uden for hendes egen omgangskreds og mænd ser af hendes ansigt og krop, er hænderne og en smal sprække omkring øjnene.

- Det holder jeg fast i, især efter det nu er blevet forbudt ved lov. Som det er nu, sætter Danmark mig i bås med tyveknægte og mordere og andre, der skader mennesker. I den situation er det er vigtigt, at vi cirka muslimske 70 kvinder, der tildækker os, viser modstand. Hvem skulle ellers?

Se også: V-ordfører om kvinder i niqab: De går som slaver gennem gaderne

Det er Hanis egen beslutning. Som etårig kom hun til Danmark som krigsflygtning sammen med sin familie. Hendes forældre er ikke nær så religiøse som Hani Ali, og det samme gælder hendes brødre.

Konsekvenserne er meget konkrete. Hani Ali var før sommerferien nødt til at droppe ud af sit gymnasium. Nu tager hun sin studentereksamen ved hjælp af internet-studier. Hun kommer sjældent ud.

Hani Ali vil ikke opfattes som et sexobjekt, når hun går i byen for at handle: - Men jeg tager da makeup på og gør mig pæn, hvis jeg er til brylupper og der kun er kvinder til stede. I de situationer er jeg absolut forfængelig med mit udseende. Foto: Olivia Loftlund.

- Det absurde er, at et af de politiske hovedargumenter for at vedtage et maskeringsforbud var, at man ville forhindre sådan nogle som mig i at afskærme os og leve som undertrykte kvinder i et lukket parallel-samfund. Men de kvinder, jeg kender, som går med niqab, var alle en del af arbejdsmarkedet eller uddannelses-systemet. Det bliver vi forhindret i nu.

Dobbeltmoralske politikere

Hani Ali mener, at stramningen udstiller dobbeltmoralen hos politikerne.

- Loven undertrykker og isolerer os, og det er åbenlyst, at det eneste, politikerne er interesserede i, er at vække følelser og skaffe vælgere, siger hun.

Ekstra Bladet og Gorilla Media TV-debatoplægget med Hani Ali er produceret af Gorilla Media. Det er et prisbelønnet reklame- og produktionsselskab baseret i København. Firmaet er dedikeret til at skabe positiv forandring ved hjælp af online-indhold. Gorilla Media er mest kendte for sine virale og kontroversielle kampagner som '#Jegerdansk' og '#Askfirst'. Gorilla Media samarbejdede med Ekstra Bladet i sommerens kampagnen NYDANMARK. Her var det målet at give mulighed for kritiske samtaler, refleksioner og debat, men på en mere respektfuld og konstruktiv måde, end hvad der er blevet normen i Danmark. Nu tager Ekstra Bladet den handske op igen med en række debatoplæg og artikler om danskere, der har modet og entusiasmen til at blande sig. Vis mere Luk

Hani Ali begyndte som teenager at stå på mål for sin tro, læse religiøse tekster, bede og gå i moské. For et år siden begyndte hun at gå med niqab. Det gjorde hun ikke kun af religiøse grunde.

- Der kan være en lang vej at gå, før jeg kan bryde barrieren og etablere tillid. Men det gode er, at folk er nødt til at tale med mig for at finde ud af, hvem jeg er, og hvad jeg står for. Min påklædning tvinger mænd til ikke at seksualisere mig og ikke kun vurdere mig på mit udseende.

Niqab-klædte muslimske kvinder i en lovlig demonstration mod maskerings-forbuddet. En kvindelig betjent udvekslede undervejs kram med en af kvinderne. Foto: Per Rasmussen

- Forstår du, at mange danskere mener, at du repræsenterer islamisk ekstremisme med din niqab?

- Jeg forstår utrygheden. Men skulle jeg så også være bange for alle mænd, fordi nogle få angriber mig? Jeg vil jo netop gerne være åben og møde mennesker, der måske har fået det falske indtryk i medierne, at muslimer, som går med niqab, er terrorister og farlige.

Øjnene fortæller det hele

Hani Ali maner i jorden, at niqab-klædte kvinder altid er alvorstunge.

- Folk tror, jeg er ekstraordinær, fordi jeg går med niqab. Det er jeg ikke. Jeg bruger meget tid på min religion, men jeg har det også sjovt med veninder og går i biografen og laver almindelige hverdagsting - eller det gjorde jeg.

Maskerings-forbuddet har givet Hani Ali et væsentlig mere isoleret liv. Hun vil ikke tage niqab'en af og kommer derfor ikke så meget ud. Biograf-ture med veninderne er et lukket kapitel for hende. Foto: Olivia Loftlund

Hani Alis kaffe er blevet kold, mens hun selv har talt sig varm. Med hendes tildækkede mund er offentlige café-møder en vanskelig øvelse.

- Jeg er nu blevet ret god til at manøvrere med en kop. Nej, nej, du behøver ikke kigge væk.

Den kriminelle teenager griner klukkende, og der er gang i hendes tildækkede kropssprog. Øjnene fortæller det hele.

Maskering koster 'en tusse' Det har efter 1. august i år været forbudt at bære beklædning, der skjuler ansigtet på offentlige steder i Danmark. Det gælder burka, niqab, elefanthuer, hætter, tørklæder, masker og hjelme, hvis de dækker ansigtet i ulovligt omfang. Man må kun tildække ansigtet af religiøse årsager, hvis det sker i en rimelig sammenhæng med en religiøs handling. Politiet står for den konkrete håndtering af loven og vurderer, om den er overtrådt. I sidste ende er det op til domstolene. Politiet kan kræve, at man fjerner det klædningsstykke, der skjuler ansigtet, eller at personen fjerner sig fra det offentlige område Overtrædelser udløser første gang en bøde på 1000 kroner. Politiet har modtaget en del anmeldelser, og Ekstra Bladet erfarer, at minimum fire borgere indtil videre har modtaget en bøde for at have tildækket sig. Kilder: Rigspolitiet og eb.dk. Vis mere Luk

***

Hanis dagligdag: Skældsord, spyt og skub

Folk på gaden har revet i Hani Ali's niqab, skubbet til og spyttet på hende. Hun er ængstelig for, at det nye maskerings-forbud opfattes som en indirekte opfordring til selvtægt af muslim-fjendske danskere. Foto: Olivia Loftlund

Hani Ali lever i evig ængstelse for, at maskerings-loven ansporer visse typer til at udøve selvtægt over for kvinder, der er tildækkede.

- Jeg er blevet revet i min niqab. Jeg har fået trusler og folk har skubbet til mig og spyttet på mig. Jeg kan faktisk ikke gå på gaden uden at være bange for at møde folk, der er aggressive eller måske vil slå mig, siger Hani Ali.

Den værste episode skete ved et busstoppested. En stor, skaldet mand havde nidstirret Hani Ali i bus 21, og han fulgte efter hende, da hun steg af bussen i København NV.

Hani Ali nyder udsigten fra et grønt højdedrag på Den Sorte Plads i København. Den 18-årige bioteknologi-elev ønsker ikke, at folk skal have ondt af hende. Hun vil bare gerne have mulighed for at følge sin frihedstrang og religiøse overbevisning. Foto: Olivia Loftlund

- Det var uhyggeligt. Han råbte 'hættemåge' og 'terrorist' og kom helt tæt på mig og lagde an til at blive fysisk, før han blev stoppet af en anden passager, der var stået af bussen, fortæller Hani Ali, som løb væk med bankende hjerteslag.

- Hvilke tanker satte det i gang hos dig?

- Det gør mig ked af det, at vi har skabt så aggressivt et politisk miljø, hvor der ikke er plads til alle. Folk kan stolt signalere, at de er homoseksuelle ved Pride Festivalen, da det er deres grundlovssikrede ret. Men hvor er muslimske kvinders rettigheder? Hvorfor må man kun være muslim, hvis man ikke taler om det og ikke er alt for synlig?

Er du enig med Hani Ali?

Har hun ret i, at politikerne er dobbeltmoralske, når de argumenterer for, at maskerings-forbuddet beskytter muslimske kvinder imod at blive undertrykt og isoleret i lukkede parallel-samfund?

Forstår du, at Hani Ali nægter at følge loven i protest mod, at den bryder med de friheds-rettigheder, der gælder for andre borgere?

Hani mener, der er en over-seksualisering af samfundet og især kvinder i Danmark. Har hun en pointe?

***

Her er tre tidligere interview i Ekstra Bladets #Bland dig-kampagne:

Ninas livstraume: Beskyldt for massedrab som 16-årig

Bashy savner sit 'dejlige Danmark': Dronningen fik mig til at græde

Lærer var 11-årigs redning: Ulla er der, når jeg mister troen på Danmark