Her finner du eksempler på ord og uttrykk som ofte blir blandet sammen, og råd om rett bruk.

Har du gode eksempler på misforstått bruk av ord og uttrykk, kan du sende dem til oss. Skriv til klarsprak(a)sprakradet.no. Husk å skrive «Hummer og kanel» i emnefeltet.

Luven eller lurven?

Stundom kan vi høre eller lese om noe(n) som «tar lurven av» noe(n). Lurv betyr enten ‘uflidd, lurvet kar’ eller ‘hårtjafs’. Lurven har vært i bruk som navn på dyr, jf. sangen om Gråpus og kattungene av Margrethe Munthe:

En heter Sne, de andre tre

er Sprett og Lurifaks og Lurven.

Det riktige uttrykket er «å ta luven fra noe(n)», og det er opprinnelig et sjøuttrykk. Luv eller lo (fra nederlandsk eller lavtysk) er den siden av et fartøy som vender mot vinden (lovart), motsatt le. Å ta luven fra betyr egentlig ‘å gå opp på vindsiden av et seilskip og ta seilvinden fra det’. I dag brukes uttrykket stort sett i overført betydning: ‘å gå forbi, overvinne, stille i skyggen’.

Et gammelt og et nytt eksempel på slik bruk:

«Skiidrætten har i de sidste Par Aar truet med at ta Luven fra alt andet.» (Dagbladet 17.1.1889)

«Remlov var spesielt bekymret for at Lambda skulle ta luven fra operaen.» (Dagbladet 8.3.2017)

Krukker (og esker) med ulikt innhold

Vi hører ofte at «Pandoras krukke» brukes i betydningen «uuttømmelig kilde». Dette er en sammenblanding av to uttrykk med ulik betydning: «Pandoras eske» og «Sareptas krukke». Metaforen «Sareptas krukke» har bibelsk opphav og brukes i dagligtalen som et bilde på uuttømmelige kilder. I Første kongebok står det om profeten Elia, som bodde hos en enke i landsbyen Sarepta. Det ble aldri tomt i melkrukka og oljekruset til enken. «Pandoras eske» betyr en gave som bringer ulykke. Opphavet til uttrykket finner vi i gresk mytologi. For å straffe menneskene (dvs. mennene) skapte Zevs den første kvinnen. Hun fikk navnet Pandora (av pan- ‘all, hel’, og gr. doron 'gave'). Med seg hadde hun en krukke som ikke måtte åpnes. Da hun likevel åpnet den, fløy alskens ulykker ut i verden, og bare håpet lå igjen på bunnen. Ja, vi skrev krukke med vilje. Esken bunner visst i en ca. 500 år gammel feiloversettelse. Men det er uansett «Pandoras eske» som er den hevdvunne formuleringen i vår skriftkultur.

«Svin på stien»?

I et radioprogram kunne vi nylig høre en som snakket om «amerikanske selskaper med svin på stien». Riktignok er det gjerne stier i skogen, men stien hører ikke hjemme i det faste uttrykket. Kanskje er det ordet svinesti som har sneket seg inn og skapt forvirring? Svinesti betyr «inngjerding for griser», og det brukes nå mest i overført betydning («grisehus, rot»): Lokalet så ut som en svinesti etter festen. Det å «ha (sine) svin på skogen» betyr å ha misligheter å skjule. Det riktige uttrykket er altså «svin på skogen», ikke stien. Det gjelder å holde sin sti ren, også språklig.

Plan og bredder

For ikke lenge siden sa en kjent norsk ordfører til NRK at det var viktig å fange opp ungdom som «er på vei ut på de skrå bredder». Her var det ikke snakk om å bygge gjerde på operataket for å hindre fall. Ordføreren mente nok «ut på skråplanet». «De skrå bredder» er nemlig en metafor for scenen. «Gå til de skrå bredder» betyr å gå til teatret, starte en skuespillerkarriere. Skråplan betyr moralsk forfall, forbryterbane. Kommer man ut på skråplanet, kommer man altså virkelig skjevt ut.

Krutet og hjulet



Stundom høyrer vi folk seie at ein ikkje treng å finne opp krutet på nytt. Då blandar dei saman to ståande uttrykk: «ikkje ha funne opp krutet» og «finne opp hjulet på nytt». Om vi seier at nokon ikkje nett har funne opp krutet, meiner vi at han eller ho er godtruen eller dum. «Finne opp hjulet på nytt» vil seie å bruke tid og krefter på å pønske ut noko som allereie er velkjent.

Fallen fisk

«Falle i god fisk» er en underlig sammenblanding av «falle i fisk» og «falle i god jord», som betyr vidt forskjellige ting. Å falle i fisk vil si å mislykkes (en betydning av ordet fisk er «ødelagt trykksats»). Å falle i god jord (om ord, forslag o.l.) betyr å bli godt mottatt. I tillegg har vi uttrykket «ta for god fisk», som betyr «godta, tro på».

Nyte sitt opium?

Når noen går av med pensjon, sier vi gjerne at hun eller han kan «nyte sitt otium». Ordet otium, uttalt /otsium/, kommer fra latin og betyr ‘fritid, hvile’. Det brukes særlig om tiden etter at en person har trukket seg tilbake fra sin stilling. Det hender vi hører om folk som «nyter sitt opium» når de går av med pensjon. Opium (et narkotisk middel) kan i prinsippet nytes, men det ble ikke tatt med i pensjonsreformen denne gangen heller.

Årekasting?

«Kaste inn årene» er en sammenblanding av «kaste inn håndkleet» og «legge inn årene». Å legge inn årene (i overført betydning) vil si å legge opp, slutte i arbeidet (på grunn av alder). Å kaste inn håndkleet (egentlig et uttrykk fra boksesporten) betyr å gi opp eller trekke seg.

Pott og pytt

To uttrykk som ofte blir blanda saman, er pytt-i-panne og pott og panne. I eit tidsskrift kunne vi for ikkje lenge sidan lese om ein person som var «pytt og panne i arbeidet».

Pytt-i-panne er ein lapskausliknande rett av bruna, oppskorne kjøtrestar med poteter, medan vere pott og panne tyder å vere den som ordnar alt.

Hold og behold – bevare meg vel

En nyhetsoppleser forkynte en gang følgende om en mumie som ble funnet under arkeologiske utgravninger:

«Mumien er over 2000 år gammel og i usedvanlig godt hold.»

Om en mumie er i godt hold, må den ha vært usedvanlig fyldig før den ble lagt til speking. Å være i godt hold betyr nemlig å ha mye kjøtt på beina. Å være i god behold er noe ganske annet. Hvis folk har vært utsatt for noe (farlig) og klart seg bra, sier vi gjerne at de er i god behold. Oppleseren mente nok at mumien var usedvanlig godt bevart.

Hytt og pine?

Hytt og pine er ei samanblanding av to uttrykk. Eigentleg heiter det hytt og vêr. Viss du svarar i hytt og vêr, svarar du på måfå, ut i det blå, bort i veggene. På eit eller anna tidspunkt er uttrykket blitt blanda saman med død og pine, eit eldre kraftuttrykk som ikkje blir brukt så ofte lenger.

Hvilken Dundas da?

Stadig hører vi om ting som går «til dundas». Nå finnes det riktignok personer og steder som heter Dundas, men det riktige uttrykket er ad undas, som er latin og betyr 'til bølgene'. Gå ad undas betyr 'gå til grunne, i hundene, nord og ned'. Et litt mer folkelig uttrykk er gå i vasken, som betyr omtrent det samme. Ikke fullt så dramatisk er det å gå i vannet, som betyr å dumme seg ut eller si noe dumt.