Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Finansavisen) I en serie reportasjer den siste måneden, kalt «innvandringsregnskapet», har Finansavisen avslørt at integreringen koster titalls milliarder og at resultatene er oppsiktsvekkende.

Pengene renner ut og flere innvandrere havner utenfor til tross for kostbare introduksjonskurs, skriver Finansavisen.

Avisa har tidligere avslørt at Norge taper 4,1 millioner kroner for hver ikke-vestlig innvandrer som kommer inn i landet, og at innvandringen har kostet 70 milliarder kroner på syv år.

Onsdag kunne avisen fortelle at staten har brukt 2 millioner kroner pr. nyankommet ikke-vestlig innvandrer de får til å jobbe eller studere. Likevel viser tall fra Statistisk sentralbyrås (SSB) at stadig færre begynner i jobb eller studier.

Bare halvparten av kursdeltagerne som avsluttet programmet i 2010 gjør noe samfunnsnyttig etter to års kursing i norsk, samfunnskunnskap og andre emner, viser SSBs monitor.

56 milliarder kroner Med sosiale stønader og kursavgifter har staten brukt til sammen 56 milliarder kroner på kursing av 56 000 innvandrere i perioden 2004 til 2010.

Resultatet er at 33 000 var i jobb eller utdanning ett år etter endt kurs. Og trenden er fallende, kan Finansavisen avsløre.

Baksiden av introduksjonsprogrammets medalje er også at staten har brukt 23 milliarder kroner på 23 000 personer som i dag ikke foretar seg noe samfunnsnyttig.

I tillegg har regjeringen satset på «Jobbsjansen», der regjeringen bruker 290 millioner kroner på å få 360 ikke-vestlige innvandrere ut i jobb.

Til sammenligning er Kunnskapsdepartementets budsjett i år på 55 milliarder kroner før lånetransaksjoner.

Dette betyr at regjeringen har brukt like mye på å få 33 000 ikke-vestlige innvandrere i jobb eller utdanning i løpet av seks år som statens totale utgifter til barnehager, skole, utdanning og forskning for hele befolkningen i statsbudsjettet for 2013.

Og det blir mer i årene som kommer dersom innvandringen og kursprogrammet fortsetter som før. Innvandringen til Norge var rekordhøy i 2012. Og det skjer samtidig som eksempelvis Sveits begrenser innvandringen.

Integreringen skurrer Resultatet foreligger ennå ikke for dem som avsluttet kursingen i 2011. Det tar et år for kommunene å rapportere resultatene inn til Integrerings- og mangfoldsdirektoratet.

2011-årgangen bestod av 12 800 deltagere. Kostnaden for dette kullet ligger totalt på rundt 14 milliarder kroner.

Selv om SSBs tall viser at kvantiteten har gått utover kvaliteten, forsvarer statssekretær Ahmed Ghanizadeh i Barne- likestillings- og inkluderingsdepartementet likevel ordningen.

- Den er en nødvendig og viktig inngang til det norske samfunnet som vi ikke kan være foruten, sier Ghanizadeh til Finansavisen i dag.

Samtidig mener han introduksjonsprogrammet ikke er tilstrekkelig og krever mer ressurser. Og han protesterer mot at resultatene er så ille som SSB skal ha det til.

- I dag blir ikke overgangen til grunnskole ført i statistikken, men hadde den blitt det, ville vi kommet ut med et betydelig høyere tall på suksessen med introduksjonsordningen, understreker han.

SSB fanger altså ikke opp suksessen forbundet med å bruke én million kroner på en person som deretter begynner i grunnskolen.

- Regjeringen skal kombinere introduksjonsprogrammet bedre med grunnskole. Det henger sammen med at mer enn 60 prosent av de med bakgrunn fra Somalia ikke har skolebakgrunn når de begynner i introduksjonsprogrammet, sier Ghanizadeh til Finansavisen.

• Les også: Vi tar ikke imot flyktninger for at det skal lønne seg