Найбільш резонансні події в українській культурі за рік, що минає

Однакових років не буває ніколи. Особливо якщо це стосується України, яка переживає зараз складний, але водночас надзвичайно динамічний період. Однак про нашу країну заговорили не лише через призму війни, а й звернули увагу на наші досягнення в кіно, музиці, літературі й дизайні.

Пропонуємо згадати найбільш значущі події в українській культурі.

1. ТРІУМФ СЕРГІЯ ЛОЗНИЦІ У КАННАХ

Сергія Лозницю удостоїли нагороди за найкращу режисуру у програмі “Особливий погляд” Каннського міжнародного кінофестивалю, на якому відбулась світова прем’єра “Донбасу”. Після цього картину Лозниці показували на міжнародних кінофестивалях у Карлових Варах, Мюнхені, Мельбурні та Єрусалимі. Українська прем'єра «Донбасу» відбулася на Одеському міжнародному кінофестивалі. Крім того, стрічку номінували на “Оскар” від України в категорії “Найкращий фільм іноземною мовою”, а в листопаді цього року “Донбас” завоював Гран-прі Міжнародного кінофестивалю в Севільї.

2. СТВОРЕННЯ УКРАЇНСЬКОГО ІНСТИТУТУ

На 27-у році незалежності Україна нарешті створила інституцію, відповідальну за культурну дипломатію, яка повинна формувати імідж нашої держави за кордоном. Український інститут має стати аналогом Британської ради, Ґете-Інституту, Французького інституту та інших установ, які існують в європейських країнах вже понад 50 років. Очолив інститут культурний менеджер Володимир Шейко.

Ірина Подоляк, Павло Клімкін та Володимир Шейко під час прес-конференції "Український інститут: бути чи не бути"

3. ОЛЕКСАНДР РОЙТБУРД – У КРІСЛІ ДИРЕКТОРА ОДЕСЬКОГО ХУДОЖНЬОГО МУЗЕЮ

Пристрасті довкола Одеського художнього музею не вщухали кілька місяців. Однак у березні місцеві чиновники все-таки зійшлися на тому, що директором музею має стати художник Олександр Ройтбурд. Новий керівник почав реформи, не зволікаючи: за 2018-й він упевнено почав боротися з бюрократією, оновив команду, ініціював ремонт у деяких залах та зробив Одеський худмузей більш відкритим і демократичним для відвідувачів.

Олександр Ройтбурд / Фото: Facebook

4. ЗАКРИТТЯ КІНОТЕАТРІВ “УКРАЇНА” ТА “КІНОПАНОРАМА”

На жаль, восени стало відомо про припинення роботи одразу двох культових київських кінотеатрів. І це – на тлі катастрофічного дефіциту кінозалів у країні й зокрема у столиці. Активісти довго не здавались і збиралися під стінами “Кінопанорами”, намагаючись довести власникам будівлі, що Києву потрібен цей кінотеатр.

У кінотеатру “Україна”, де 1965 року відбулась прем’єра фільму Сергія Параджанова, на якій українська інтелігенція виступила проти тоталітарного режиму, з’явились нові власники. Вони попросили працівників кінотеатру написати заяви “за власним бажанням”, але досі не озвучили свої наміри щодо майбутнього будівлі.

5. ВЛАСНИЙ БРЕНД УКРАЇНИ – UKRAINE NOW

Ще один крок на шляху впізнаваності України у світі – затвердження офіційного державного бренду. Уряд поставив за мету створити “динамічний, відкритий і позитивний”, брендинг України, щоб змінити асоціації про Україну та привабити туристів.

Розробку бренду доручили провідній креативній агенції Banda, яка зробила акцент на мінімалізмі та постійній трансформації можливості адаптації логотипу для різних цілей. Прикметно, що айдентику Ukraine Now вже встигли оцінити професіонали: агентство Banda завоювало з ним престижну дизайнерську премію Red Dot Design Award. У грудні проект Ukraine Now презентували у кількох країнах Європи.

6. “СКАЖЕНЕ ВЕСІЛЛЯ” – НАЙКАСОВІШИЙ ФІЛЬМ В ІСТОРІЇ УКРАЇНСЬКОГО КІНО

Комедія Влада Дикого про весілля українки й темношкірого лікаря з Франції отримала чимало негативних відгуків від критиків. Однак це не завадило фільму отримати народне визнання: касові збори стрічки склали майже 55 мільйонів гривень, тому що за 17 тижнів прокату її подивилися близько 700 тисяч українців. За підсумками року, “Скажене весілля” стало одним із небагатьох фільмів, якому вдалося отримати прибуток і навіть повернути Держкіно кошти, надані для виробництва картини.

Ймовірно, такий успіх можна пояснити зірковою командою фільму, до якої увійшли Олег Винник, Юрій Горбунов, Олексій Потапенко (Потап) і Monatik. Або принаймні тим, що українцям не вистачає позитивних емоцій та легковажності у житті.

7. ВИСТАВКА-ДОСЛІДЖЕННЯ ПРО ЛЕСЯ КУРБАСА

“Курбас: нові світи” – один із найбільш фундаментальних і важливих мистецьких проектів 2018 року. До його створення долучилися знані мистецтвознавці й куратори, які провели детальне дослідження різних періодів творчості українського режисера-новатора Леся Курбаса та його театру “Березіль”. Оригінальні макети сценографії, костюми, ескізи, афіші, режисерські рукописи і архівні фотографії – ця виставка відкрила глядачеві постать Курбаса і представила його творчість у світлі революційних подій 20-30 років минулого століття.

8. ДЕБЮТ ALYONA ALYONA

Музичним проривом цього року можна сміливо назвати Олену Савраненко, більше відому як alyona alyona, котра наробила шуму появою свого першого кліпу. Мотив “Рибок” підхопили в мережі – і вчителька з села Баришівки, що на Київщині, вмить стала зіркою. За два місяці реперка встигла випустити ще кілька відео, які справили не менше враження на публіку, та анонсувала перший концерт, що відбудеться 24 травня у Львові.

9. ГОЛОДУВАННЯ І ВСЕСВІТНЯ ПІДТРИМКА ОЛЕГА СЕНЦОВА

У травні 2018 року режисер Олег Сенцов, ув’язнений у Росії, розпочав голодування на підтримку українських політв’язнів. Півроку ми стежили за станом здоров’я Сенцова, що постійно погіршувався, однак Олег не здавався. Помилувати режисера просили європейські й американські чиновники і культурні діячі вищого ешелону, та хоч як би світ не співпереживав Олегу й не боровся за його звільнення, Кремль не пішов на поступки. Лишається сподіватися, що у підсумках 2019 року ситуація повернеться на 180 градусів і ми побачимо Олега Сенцова на Батьківщині.

10. ОНОВЛЕННЯ ЦЕНТРУ ДОВЖЕНКА

У вересні національний центр імені Олександра Довженка відкрився після капітального ремонту. Однак зміни торкнулися не лише інтер’єру простору, а і його подієвого наповнення. Відтепер у центрі регулярно проходять кінопокази, освітні події, екскурсії фільмофондом, кіноперформанси і заходи для дітей. Крім того, тут продовжує роботу відкритий минулого року театральний майданчик “Сцена 6”, який суттєво збільшив свій репертуар, і нове кафе ETER.

Фото: dovzhenkocentre.org

11. МИРОСЛАВ СЛАБОШПИЦЬКИЙ ПІДКОРЮЄ ГОЛЛІВУД

Попри те, що після світового визнання фільму “Плем’я” Слабошпицький стверджував, що може спокійно завершувати професійну кар’єру, зупинятися на досягнутому він не збирається. Про це свідчить осіння новина про те, що невдовзі режисер почне зйомки нової повнометражної стрічки “Тигр” за книгою канадського журналіста Джона Вейланта. Її продюсерами виступатимуть голлівудські зірки – Даррен Аранофскі, який спочатку сам планував знімати картину, та Бред Пітт, котрий мав виконати головну роль у “Тигрі”.

Мирослав Слабошпицький

12. ЗАСНУВАННЯ ГІЛЬДІЇ НЕЗАЛЕЖНИХ ТЕАТРІВ

За останні кілька років в Україні з’явилися більш як сотня альтернативних театральних труп, тому логічним кроком стало їхнє рішення об’єднатися. Гільдія незалежних театрів – це молода громадська організація, яка має мету лобіювати інтереси незалежної сцени перед владою, а також ініціювати культурну децентралізацію Києва і проводити покази вистав у віддалених районах міста. Крім того, команда проекту створила базу незалежних театрів, яка за рік поповнилась десятками нових організацій.

Фото: uacrisis.org

13. МІЖНАРОДНА ПОПУЛЯРНІСТЬ ПІСНІ “ПЛАКАЛА”

Проект KAZKA дебютував у 2017-у з піснею “Свята”, ставши відкриттям нової хвилі української поп-музики. Цього року гурт видав ще один беззаперечний хіт – композицію “Плакала”, яка побила усі можливі рекорди в чартах.

Спочатку трек увійшов до топ-20 світового чарту і топ-10 українського чарту сервісу Shazam, а днями став першою українськомовною піснею, яка очолила рейтинг YouTube, набравши понад 100 мільйонів переглядів.

Такий успіх спонукав слухачів до створення кавер-версії пісні “Плакала”. Лише в Instagram можна знайти більше 2,5 тисячі роликів, які записували фанати групи з України, Росії, Білорусі й Казахстану.

Ольга Артеменко. Київ