Työryhmä luovutti tiistaina esityksensä opetusministeri Sanni Grahn-Laasoselle (kok). Lukiolaisten liiton puheenjohtaja Pietu Heiskanen suomii sitä, että uusintarajoitus pysyy yhä voimassa.

Suomen lukiolaisten liiton puheenjohtaja Pietu Heiskanen pitää suullisen kielitaidon mittaamista yo-kokeissa hyvänä asiana.

Liitto ei ole tyytyväinen siihen, että hyväksyttyjä kokeita saa jatkossakin uusia vain rajoitetusti.

Esitys menee seuraavaksi lausuntokierrokselle. Toimeenpanoajasta ei ole tietoa.

Ylioppilaskirjoitukset saatetaan jatkossa pitää neljätuntisina rupeamina. Arkistokuva. ILKKA LAITINEN/ALMA MEDIAN ARKISTO

Opetus- ja kulttuuriministeriön esityksessä vilisee muutoksia - ja valtavia sellaisia. Taustalla vaikuttavat OKM:n suunnitelmat lisätä yo-paperien painotusta korkeakoulujen opiskelijavalinnassa, tutkinnon sähköistyminen ja vuorovaikutustaitojen aiempaa suurempi arvostus.

Pähkinänkuoressa koko ylioppilaskirjoitusten kaava mullistuu: kokeista on tulossa neljätuntisia, äidinkielen koe supistuu yksipäiväiseksi ja kokelaiden olisi vastattava kahden reaaliaineen kokeeseen. Vaihtoehtoisesti toisen reaaliaineen voisi korvata vieraan kielen kokeella.

Kielikokeisiin tulee kokonaan uusi osio. Taitoja aletaan mitata myös suullisesti.

- Suulliset kokeet olisivat luonteva kehitysaskel. Testaaminen ohjaisi lukio-opetusta vahvistamaan opiskelijoiden käytännön kielitaitoa, Grahn-Laasonen toteaa tiedotteessa.

Ehdoton edellytys

Suomen lukiolaisten liiton puheenjohtaja Pietu Heiskanen näkee uudistuksessa hyvää ja huonoa. Liitto on pyrkinyt saamaan lisää kokonaisvaltaisuutta ylioppilaskirjoituksiin sen sijaan, että kokeissa viilattaisiin pilkkua ja mitattaisiin pänttäyskykyjä.

- Suullisesta kielitaidosta on puhuttu paljon. Se on vahva osa kieltenopetusta ja tällä esityksellä sisältyisi hyvin siihen, miten kieliä opetetaan. Tämä on ollut meidänkin ykkösviestimme, Heiskanen sanoo Iltalehdelle.

Lukiolaisten liitto on vaatinut ponnekkaasti, että hyväksyttyjen kokeiden uusimisrajoituksista luovutaan. OKM hakee kompromissia ja ehdottaa, että kokeen saisi vastedes uusia kahdesti nykyisen kerran sijaan.

- Korkeakoulut lisäävät ylioppilastutkinnon hyödyntämistä opiskelijavalinnoissa, joten ylioppilaskokeen uusimisen mahdollisuuksien lisääminen on tärkeää, Grahn-Laasonen perustelee.

Linjaus ei herätä hurraahuutoja liitossa. Heiskasen mukaan arvosanoja on saatava korottaa vapaasti, jos korkeakouluhakuja aletaan toteuttaa nykyistä enemmän kirjoitusten perusteella.

- Rajoituksista luopuminen on ehdoton edellytys, kun mietitään tutkinnon parempaa hyödyntämistä opiskelijavalinnoissa. Minusta tästä ei saa tulla kerrasta poikki -järjestelmää, Heiskanen sanoo.

Juttu jatkuu kuvan alla.

Opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen pitää suullisia yo-kokeita luontevana kehitysaskeleena. AOP

Tarpeetonta painetta

Lukiolaisten työtaakasta on puhuttu paljon. OKM pyrkii vähentämään stressiä sillä, että kokeiden kesto lyhennetään neljään tuntiin. Heiskanen toivoo hyvää vastaanottoa, mutta haluaa odottaa ensin kokemuksia. Sähköinen muoto muuttaa yo-kokeen luonnetta automaattisesti.

- Huoli stressistä on todella aiheellinen, ja siihen on puututtava. Ennen kaikkea tytöt uupuvat, Heiskanen sanoo ja viittaa asiasta tehtyihin tutkimuksiin.

Lukiolaisten liitto ei ole purnaamassa opiskelijoille mahdollisimman helppoa koulutietä.

Eikö stressi jossain määrin kuulu asiaan, kun kokeissa määritetään jatko-opiskelupaikat ylimmissä korkeakouluissa?

- Totta kai. En uskokaan, että me pääsemme siitä eroon. Stressaavia tilanteita tulee vastaan missä tahansa elämänvaiheessa. Mutta minusta hyödytön paineiden kasvattaminen lukiolaisten harteille on tarpeetonta, Heiskanen vastaa.

- Jos paineet ajavat tilanteeseen, jossa keväästä ei suoriudu täydellisesti, se on huolestuttavaa.

Esitys lähtee seuraavaksi lausuntokierrokselle, josta se edennee eduskunnan nuijittavaksi. Esityksen toimeenpanoajasta ei ole vielä arviota.

Päivitetty kello 20.17: Lisätty tieto siitä, että eritoten tyttöjen uupuminen lukiossa pohjautuu tutkimuksiin.