Joulurauhan julistus Turun raatihuoneella 1986. Porin raadin julistustekstissä 1770-luvulta varoitettiin muun muassa kiråuxesta, tappeluxesta ja ambumisesta.

Joulurauhan julistus Turun raatihuoneella 1986. Porin raadin julistustekstissä 1770-luvulta varoitettiin muun muassa kiråuxesta, tappeluxesta ja ambumisesta. Yle

Vuosisataisten perinteiden mukaisesti Suomen Turku – erotukseksi maailman muista toreista – julistaa jälleen joulurauhan aattona puolilta päivin.

Ruotsin valtakunnassa, kuten muuallakin Pohjoismaissa keskiajalla yleinen tapa on säilynyt meillä liki katkeamattomana 1300-luvulta alkaen.

Nykyinen Turun palon 1827 jälkeen kirjattu teksti on melko napakka edeltäjiinsä verrattuna.

Näin voi päätellä muista kaupungeista säilyneiden julistusten teksteistä.

Asiaankuuluvaa hartautta luonnehdittiin huomattavasti monisanaisemmin 1770-luvulta säilyneessä Porin raadin julistuksessa. Sen juuret lienevät jo edeltävällä vuosisadalla.

...mös caicki häpiälisett dantzitt ja luattåmatt yöreijutt, nijn mös caicki ne cuin pahan menån, kiukulla, riakumisella, kiråuxella, tappeluxella, ambumisella, eli muulla sencaldaisella såpimattåmudella matkan saattavatt...

Luonnollisesti viinapiru oli suurin joulurauhan horjuttaja, kertoo tutkija Veli Pekka Toropainen Turun yliopistosta.

– Jo toisena kohtana kielletään oluiden ja viinan myynti. Jos joku tästä tavataan, hänen tuotteensa annetaan kaupungin vaivaisille, eli köyhille. Sen lisäksi hän saa kuninkaallisen plakaatin mukaan 40 markan sakon.

Normaalisti sakko olisi ollut puolet pienempi. Raskauttavien asianhaarain vallitessa rangaistus kuitenkin tuplattiin.

– Tuolloin julistettiin erilaisia rauhoja, joulurauhan lisäksi kotirauhaa ja naisrauhaa. Näiden aikana rikoksista saadut rangaistukset määrättiin kaksinkertaisina, ja yritettiin sillä lailla hillitä menoa.

Oluttynnyristä tappi irti Nuuttina

Joulurauhaa noudatettiin melko uskollisesti. Aikakirjoihin ei ole juuri jäänyt merkintöjä sen rikkomisesta menneiltä vuosisadoilta.

– Ehkä kaupungin krouvareilla oli kiellosta huolimatta kiusaus myydä joulurauhan aikana tuotteitaan. Ja yöllä liikuttiin, vaikka olisi pitänyt olla kotona. Mutta aika pieniä rikkomuksia ne olivat, sanoo tutkija Veli Pekka Toropainen.

Tosin kaupungin oma virkamies syyllistyi 1600-luvulla jouluräyhäämiseen raskauttavien asianhaarain vallitessa.

– Turun pyöveli hakkasi humalassa ihmisten portteja ja ikkunoita joulurauhan aikana. Siitä tuli tuplasakko.

Viimeistään oluen ehtyminen kertoi arjen olevan edessä.

Jo 1000-luvun alussa hallinnut Norjan kuningas Olavi Pyhä määräsi, että Nuutinpäivänä on viimeisenkin oluttynnyrin tappi avattava.

– Näin hän sai sotajoukkonsa kasaan, muutenhan se juhlanvietto olisi jatkunut määrättömiin, hymähtää Veli Pekka Toropainen.

Nykyinen julistusteksti on kaupungin kirjurin muistiinkirjaama Turun palon jälkeen. Jouni Koutonen / Yle

Lue lisää:

"Joulurauha on melkoinen mediasirkus" – tutkijat kokosivat kirjan perinteen vaiheista

Joulurauha jäi julistamatta Suomen ensimmäisenä itsenäisenä jouluna