Suomi ajaa kellonaikadirektiivin hyväksymistä jo tänä vuonna ja päätti ensimmäisenä omasta aikavyöhykkeestään.

Suomi kesäaikaan Suomi siirtyi kesäaikaan sunnuntaina aamuyöstä. Kelloja siirrettiin tunti eteenpäin.

Talvi- eli normaaliaikaan palataan lokakuun lopussa. Silloin kelloja siirretään tunti taaksepäin.

Kesäaika on ollut käytössä Suomessa vuodesta 1981. Euroopassa se otettiin yleisesti käyttöön vuotta aiemmin 1980.

EU-maissa käynnistyy lähiaikoina vimmattu pohdiskelu siitä, mihin aikavyöhykkeeseen kukin jäsenmaa haluaa jatkossa kellonsa asettaa. Tuuminnan taustalla on europarlamentin alkuviikolla hyväksymä päätös, jonka mukaisesti se kannattaa kellonaikojen siirtelyn lopettamista keväisin ja syksyisin vuodesta 2021 lähtien.

Lopullisen kellonaikadirektiivin hyväksyy EU:n ministerineuvosto. Suomi toivoo päätöksen tästä syntyvän vielä oman puheenjohtajakautensa aikana eli loppuvuodesta.

Pirstaloituuko Eurooppa

Kunkin jäsenmaan käsiin jää kuitenkin valta päättää omassa maassa noudatettavasta aikavyöhykkeestä. Maiden on päätettävä siitä vuoden sisällä, mielellään nopeamminkin.

Kellorallista luopumista voimakkasti ajanut Suomi toivoo EU:n nykyisen puheenjohtajamaan Romanian koordinoivan kantoja. Vaarana on, että EU:sta tulee aikavyöhykkeiden tilkkutäkki, jos maat eivät kykene sopimaan kutakuinkin yhtenäisestä kellonaikalinjasta.

– EU:ssa on nyt käytössä kolme aikavyöhykettä ja Suomen mielestä se on enimmäismäärä jatkossakin, ettei Eurooppa pirstaloidu eri aikavyöhykkeisiin. Ettei esimerkiksi Hollannissa ole käytössä eri kellonaika kuin Belgiassa, kuvaa uhkia liikenneneuvos Maria Rautavirta liikenne- ja viestintäministeriöstä.

Yle Uutisgrafiikka

Suomi ajaa talviaikaa

Suomi on oman kantansa alustavasti paaluttanut jo helmikuun alussa, ensimmäisenä EU-maista. Hallituksen EU-ministerivaliokunta päätti, että Suomi pitää lähtökohtaisesti parhaimpana vaihtoehtona Suomen pysyväksi ajaksi talvi- eli normaaliaikaa.

Alustavasta aikavalinnasta huolimatta Suomi ei sulje pois muun aikavyöhykkeen valintaa, jos kantaa on neuvottelujen edetessä arvioitava uudelleen.

– Me seuraamme tietysti, mitä naapurimaat ja isot jäsenmaat päättävät omasta aikavyöhykkeestään, Rautavirta kertoo.

Baltian maissa, Kreikassa, Romaniassa ja Bulgariassa kellot ovat samassa ajassa Suomen kanssa. Ruotsissa kuten muutenkin valtaosassa EU-maita noudatetaan Keski-Euroopan aikaa eli kellot ovat tunnin jäljessä Suomea. Kaksi tuntia Suomea perässä ollaan Britanniassa, Irlannissa ja Portugalissa.

Aikalaki 2020

Jos kellodirektiivi hyväksytään loppuvuodesta, aletaan Suomessa valmistella lakiesitystä Suomen haluamasta aikavyöhykkeestä ensi vuoden alkupuolella.

Näillä näkymin se on nykyinen talvi- eli normaaliaika. Kyselyissä yli puolet vastaajista on sitä kannattanut ja uusia aikakyselyitä ei näillä näkymin ole tulossa.

Normaalin tapaan lainvalmisteluun kuuluu lausuntokierros, johon kuka tahansa voi lähettää näkemyksensä suomalaisille soveliammasta aikavyöhykkeestä.

Jos lakiesitys etenee normaaliaikataulussa, eduskunta päättää Suomen aikavyöhykkeestä loppuvuodesta 2020 ja siihen siirrytään 2021.

Lue myös:

Europarlamentti puoltaa kellojen siirtelystä luopumista vuonna 2021

Hallitus tarkensi kantaansa kesäaikajärjestelystä – ”Suomi ei sulje pois muun aikavyöhykkeen valintaa”

Tiukka äänestystulos selvisi: Talviaika sai enemmän kannatusta

Kuuntele myös Mistä maailma puhuu -podcast (2.11.2018):