KRP:n rikosteknisen laboratorion huumausainetutkimukset vuonna 2016 Käsiteltävänä noin 15 000 näytettä, joista 80 prosenttia paljastui huumausaineiksi ja loput muun muassa lääke- ja dopingaineiksi.

Näytteistä lukumäärällisesti 27 prosenttia oli amfetamiinia, 26 prosenttia marihuanaa, 11 prosenttia kannabiskasveja ja 2 prosenttia hasista. Loput muita aineita.

Kilomäärissä kannabisnäytteitä 250 kg, amfetamiinia 100 kg, metamfetamiinia 30 kg ja kokaiinia 10 kg.

Näytteistä todettiin kymmeniä eri muuntohuumeita. Niistä neljä oli fentanyylijohdannaisia eli muunto-opioideja. Ne olivat akryloyylifentanyyli, furanyylifentanyyli, 2-fluorofentanyyli ja U-47700. Näytteet olivat jauheita ja nesteitä (mm. nenäsumutepulloja).

Rikos- ja tullikemistit ovat pieni ammattiryhmä, joka tunnistaa Suomessa takavarikoidut huumaus- ja lääkeaineet. He työskentelevät Keskusrikospoliisin rikosteknisessä laboratoriossa ja tullilaboratoriossa.

Nämä ammattilaiset ovat hyvin perillä siitä, millaiset trendit Suomen huumemarkkinoilla vallitsevat. He esimerkiksi tunnistavat viranomaisten takavarikoimat uudet muuntohuumeet.

Useimmiten uudet huumausaineet havaitaan ensimmäisenä tullilaboratoriossa, jonne tulee tutkittavaksi esimerkiksi postilähetyksistä takavarikoidut kielletyiksi epäillyt aineet.

Tullilaboratorio tutkii vuosittain noin 7 000 Tullin takavarikoimaa näytettä, joista noin puolet on erilaisia huumausaineita. Loput ovat muita laittomasti maahantuotuja aineita kuten esimerkiksi lääkkeitä sekä doping- ja räjähdysaineita.

KRP:n rikostekninen laboratorio puolestaan saa tutkittavakseen poliisin takavarikoimat huumausaineiksi epäillyt näytteet. Yhteensä laboratoriossa tutkitaan vuosittain noin 15 000 näytettä.

Muuntohuumeet räjäyttivät tarjonnan

Tullilaboratorion jaostopäällikkö Marianne Kyber kertoo, että nykyään he tunnistavat vuosittain noin kaksisataa erilaista huumaavaa ainetta. Niistä noin 30 on täysin uusia aineita.

Huumenäytteitä Keskusrikospoliisin Rikosteknisessä laboratoriossa. Kari Ahotupa / Yle

Muutos on ollut suuri, sillä vielä 2000-luvun alussa tullilaboratoriossa tunnistettiin vuosittain vain parisenkymmentä eri ainetta.

Nykyiseen parinsadan aineen palettiin kuuluu perinteisten huumeiden lisäksi erilaisia muuntohuumeita kuten piristäviä amfetamiinijohdannaisia, rauhoittavia bentsodiatsepiinijohdannaisia, synteettisiä kannabinoideja sekä LSD:n kaltaisia aistiharhoja aiheuttavia aineita.

Viime aikoina KRP:n ja Tullin laboratorioissa on myös tunnistettu entistä useammin erilaisia fentanyylijohdannaisia, jotka ovat erittäin voimakkaita ja vaarallisia muunto-opioideja.

– Käyttäjien puolesta pelottaa se, miten vaarallista näiden käyttäminen täytyy olla. Ikinä ei voi tietää, mistä aineesta on kyse ja miten se vaikuttaa, Kyber sanoo.

Pilvi, piri ja ekstaasi käyttäjien suosiossa

Kyberin mukaan perinteisistä huumausaineista tullilaboratorioon tulee tällä hetkellä kaikista eniten MDMA-näytteitä eli niin sanottua ekstaasia. Toisena on amfetamiini eli piri ja kolmantena tulee kannabis eli pilvi.

MDMA nousi tullilaboratoriossa yleisimmäksi tunnistetuksi aineeksi viime vuonna. Vielä vuonna 2015 amfetamiini ja kannabis olivat kärjessä ja MDMA vasta kolmantena.

Tuohottavaksi meneviä huumenäytteitä. Kari Ahotupa / Yle

Heroiininäytteitä tullilaboratorioon tuli viime vuonna 120 kappaletta. Edellisenä vuonna niitä oli vain viitisenkymmentä.

Kannabishartsin eli hasiksen tarjonta on vähentynyt Suomessa ja sisäviljellyn kannabiskasvin kukinnon eli marihuanan lisääntynyt. Nykyisin tullilaboratorion käsittelemistä kannabisnäytteistä noin 20 prosenttia on hasista ja 80 prosenttia marihuanaa.

KRP:n laboratorion rikoskemisti Ulla-Maija Laakkonen kertoo, että viime aikoina heille tutkittavaksi tulleiden metamfetamiininäytteiden määrä on selvästi kasvanut. Myös kokaiininäytteet ovat lisääntyneet.

Laakkosen mukaan Suomessa takavarikoitujen huumeiden pitoisuudet vaihtelevat lähes nollasta sataan prosenttiin. Tyypillisesti isoissa takavarikoissa pitoisuudet ovat korkeammat.

– Sitten niitä jatketaan sokereilla ja muilla jatkeaineilla. Pienissä annospusseissa, katukauppavalmisteissa, huumepitoisuus saattaa olla huomattavasti alhaisempi, Laakkonen sanoo.

Esimerkiksi katukauppa-amfetamiini on tyypillisesti 20-prosenttista. Kymmenien kilojen erissä aineen pitoisuus voi olla monta kertaa korkeampi.

Fentanyylijohdannaiset huolestuttavat viranomaisia

KRP:n rikosteknisen laboratorion johtaja Erkki Sippola arvioi, että Suomen huumetrendit noudattelevat pienemmässä mittakaavassa Euroopan tilannetta. Syrjäisestä sijainnista johtuen Suomen markkinoilla ei kuitenkaan liiku yhtä paljon erilaisia aineita kuin Keski- ja Etelä-Euroopassa.

KRP:n rikosteknisen laboratorion johtaja Erkki Sippola. Yle

Sippolan mukaan KRP:n laboratoriossa uusia aineita tunnistetaan muutaman kerran vuodessa. Hän pitää erityisesti fentanyylin kaltaisten erittäin vahvojen muunto-opioidien ilmestymistä Suomen markkinoille huolestuttavana.

Muunto-opioidit ovat yleistyneet Euroopassa vuodesta 2014 lähtien. EU:ssa havaittiin viime vuonna 12 erilaista muunto-opioidia.

– Ne saattavat aiheuttaa kuolemia. Ne ovat vakavia vakavia tapauksia ja niissä viranomaisten reagointikyky kansalaisille tiedottamisen suhteen joutuu aina koetukselle, Sippola toteaa.

Kiinassa tehtaillaan muuntohuumeita

Kemistien ammattikielessä muuntohuumeita kutsutaan NPS-aineiksi (new psychotropic substances eli uudet psykoaktiiviset aineet), jotka luokitellaan kolmeen kategoriaan.

– Ne ovat joko huumausaineita, kuluttajamarkkinoilta kiellettyjä psykotrooppisia aineita tai sitten ne ovat muuntohuumeita, joita ei ole luokiteltu vielä lainkaan, Kyber sanoo.

Suuri osa muuntohuumeista tulee Eurooppaan Kiinasta. Kyberin mukaan Kiinan lainsäädännön mukaan tällaisten kemikaalien valmistaminen ja myynti ulkomaille on täysin laillista.

Valtaosa tullilaboratorioon tulevista näytteistä on takavarikoitu postilähetyksistä. Useimmiten kyseessä on muutaman gramman lähetykset.

– Jos ajatellaan vaikka fentanyylejä, niin yksikin gramma on jo mieletön määrä käyttöannoksia. Sillä aineen vähyydellä ei pitäisi kaikissa tapauksissa olla aina merkitystä, Kyber sanoo.

KRP:n rikoskemisti Ulla-Maija Laakkonen arvioi, että muuntohuumemarkkinoiden kehitykseen vaikuttaa eri maiden lainsäädäntö.

– Jos Kiinassa esimerkiksi luokitellaan muunto-opioidit huumausaineiksi, eikä niitä saa enää valmistaa eikä myydä, niin kyllä se vaikuttaa koko Euroopan muuntohuumemarkkinoihin, Laakkonen sanoo.

Muunto-opioidi U-47700. Jarmo Koponen / Yle

Fimea luokittelee uudet huumausaineet

Kun Tullin tai KRP:n laboratoriossa tunnistetaan uusi luokittelematon muuntohuume, tieto siitä menee Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselle. Sieltä kaikki tieto tunnistetuista muuntohuumeista lähtee Euroopan huumevirastolle EMCDDA:lle.

– Kun jotain yhdistettä on tavattu useamman kerran, niin Suomessa Fimea on avainasemassa yhdisteen luokittelussa, Laakkonen kertoo.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea luokittelee uuden aineen yleensä ensin kuluttajamarkkinoilta kielletyksi aineeksi. Luokitteluun menee yleensä joitakin kuukausia.

Myöhemmin aine voidaan mahdollisesti luokitella laittomaksi huumausaineeksi.

Postilähetyksestä takavarikoitua muuntohuumetta. Tulli

Pieni joukko tutkii kaikki Suomen näytteet

KRP:n laboratoriossa työskentelee noin viisi rikoskemistiä, tutkimusavustajia sekä teknisiä tutkijoita. Kokonaisvahvuus on kymmenkunta. Lisäksi organisaatiossa on tällä hetkellä avoinna paikka uudelle huumekemistille (siirryt toiseen palveluun).

Laboratorionjohtajan Erkki Sippolan mukaan rikoskemistien työ ei ole sen kaltaista glamouria, miltä se televisiosarjoissa saattaa vaikuttaa.

– Se on aikamoista puurtamista ja prosessointeja. Suuret näytevolyymit tekevät siitä hyvin prosessinomaista, hän kuvailee.

Tullilaboratoriossa puolestaan työskentelee kolme tullikemistiä ja neljä laboranttia tai tutkimusavustajaa.

Nämä vajaat parikymmentä ammattilaista tutkivat kaikki tuhannet vuosittain takavarikoidut huumausainenäytteet.