Ainakin sikojen ja lampaiden toivotaan kasvattavan tulevaisuudessa siirtoelimiä ihmisten tarpeisiin.

Voiko ihmisen soluja siirtää lampaan alkioon ja luoda näin hybridi, jossa on molempia eläimiä? Viime viikolla Austinissa Yhdysvalloissa pidetyssä tiedekokouksessa joukko tutkijoita ilmoitti tehneensä juuri näin.

Eikä asia ole aivan uusikaan. Vuosi sitten sama tutkimusryhmä kertoi yhdistäneensä ihmisen ja sian soluja. Tiede-lehden (siirryt toiseen palveluun)mukaan myös ihmisen ja lehmän yhdistelmiä on luotu laboratorioissa.

Sian ja lampaan tapauksissa ihmisen solujen osuus alkiosta ei ollut suuri: siassa noin joka 100 000:s solu oli peräisin ihmisestä ja lampaassa noin joka 10 000:s

– Ihmissolujen osuus on hyvin pieni. Kyse ei todellakaan ole siasta, jolla olisi ihmisen kasvot tai ihmisen aivot, kertoi Stanfordin yliopistossa työskentelevä kantasolubiologi Hiro Nakauchi tiedotusvälineille (siirryt toiseen palveluun) Austinin kokouksen yhteydessä.

Tutkimusryhmällä on lupa kasvattaa näitä niin sanottuja kimeerisiä alkioita 28 päivän ikäisiksi. Sen jälkeen ne pitää tuhota.

Hullut tiedemiehet asialla?

Kimeeri-nimitys on peräisin antiikin myyttisestä hirviöstä, jolla oli leijonan pää, vuohen ruumis ja käärmeen häntä. Moni onkin arvellut, että kimeerejä kasvattavat populaarikulttuurista tutut hullut tiedemiehet.

Tutkijoiden mukaan kyse on jostain aivan muusta. He sanovat päämääräkseen kehittää sikoja tai vaikka lampaita, jotka pystyvät tulevaisuudessa tuottamaan varaosaelimiä ihmisille.

Ajatuksena on, että ennen kuin alkioon ruiskutetaan kantasoluja, poistetaan siitä halutun elimen kehitystä ohjaavat geenit. Tällöin kantasolut kehittävät poistettujen geenien sijaan uudet elimet. Esimerkiksi hiirille on tällä menetelmällä onnistuttu kasvattamaan rotan sydämiä ja silmiä.

The Guardian -lehti muistuttaa, että Britanniassa menehtyi vuonna 2016 elinsiirtojonoon noin 460 ihmistä. Yhdysvalloissa elinsiirtojonoon lisätään uusi nimi noin kymmenen minuutin välein.

Suomessa taas tehdään lähes 400 elinsiirtoa vuodessa. Uusia elimiä tarvitaan koko ajan, vaikka meillä on myös potilaita, joiden siirtoelin on toiminut jo yli 40 vuotta.

Ongelmia koituu myös siitä, että moni uuden elimen saanut joutuu huomaamaan, ettei oma elimistö hyväksy siirtoelintä. Hylkimisreaktion takia elimet joudutaan monasti vaihtamaan uudelleen. Sian tai lampaan sisällä kasvatetut elimet toivotaan voitavan säätää sellaisiksi, että ne eivät aiheuta hylkimisreaktiota.

Aivoihin ei haluta ihmisen kantasoluja

Nopeaa helpotusta siirtoelinpulaan ei ole luvassa. Menee vielä pitkään ennen kuin ihmisen elimiä pystytään kasvattamaan muissa eläimissä, sanoo The Guardianille eläinbioteknologian professori Bruce Whitelaw Skotlannissa toimivasta Roslin-instituutista.

Instituutti tunnetaan siitä, että siellä kloonattiin vuonna 1996 maailman ensimmäinen nisäkäs, Dolly-lammas.

Kehitystyötä helpottaisi tutkijoiden mukaan, jos alkioiden sallittaisiin elää nykyistä pidempään. Kantasolubiologi Nakauchin mukaan esimerkiksi 70 päivää elävästä kimeerialkiosta olisi merkittävää hyötyä tutkimukselle.

Toinen kysymys on, kuinka suuri osuus kimeerin soluista saa olla peräisin ihmiseltä. Työn kannalta yksi prosentti voisi olla perusteltu määrä, sanoo tutkija Pablo Ross Kalifornian yliopistosta.

Haasteista huolimatta Nakauchi uskoo, että eläimet voivat tuottaa ihmisten elimiä jo 5–10 vuoden kuluttua.

Tutkijat vakuuttavat, että he eivät vähättele kimeerien kasvattamiseen liittyviä eettisiä ongelmia. Tärkeää on esimerkiksi valvoa, minne ihmissolut päätyvät kimeerissä. Esimerkiksi aivoihin niitä ei haluta.

Rossin mukaan tutkimus voidaan keskeyttää, jos tuloksissa on viitteitä siitä, että kaikki ihmissolut päätyvät eläimen aivoihin.