Saksanhirvi on ainoa raaka-aine Suomessa, jota myydään kaupoissa ja ravintoloissa riistana. Oikeaa riistaa, kuten hirveä tai karhua myydään niiden oikeilla nimillä.

Google-haku kertoo, että tälläkin viikolla saksanhirvestä tehtyä riistakäristystä on Suomen lounasravintoloissa tarjolla yllin kyllin. Naapurimaassa Ruotsissa saksanhirven väittäminen riistaksi on nostanut pienimuotoisen kohun ja Äkta vara -kuluttajajärjestö valitsi suomalaisen Polarican riistakäristyksen vuoden ruokahuijaukseksi.

Maapallon toiselta puolelta Suomeen tuotua saksanhirveä on vaikea nimittää varsinaiseksi riistaksi, sillä eläin ei elä Uudessa-Seelannissa luonnonvaraisena vaan tarhattuna. Saksanhirvenlihan markkinoiminen riistana on Suomessa kuitenkin jo niin yleistä, että sillä nimellä ei voida enää myydä mitään muuta.

Lapland Hotelsin keittiömestari Tero Mäntykangas vahvistaa, että oikean riistapadan pitäisi sisältää esimerkiksi hirveä tai vaikka metsoa, mutta käytännössä kukaan ei myisi sitä enää riistapatana, koska lähes kaikki olettaisivat sen sisältävän saksanhirveä.

Tero Mäntykangas yhdellä työpaikoistaan, Lapland Hotels Sky Ounasvaaran keittiössä Rovaniemellä. Anni Tolppi / Yle

Mitä vikaa saksanhirvenlihassa on?

– Ei siinä (saksanhirvessä) mitään vikaa ole, päinvastoin, keittiömestari Tero Mäntykangas sanoo, ja kertoo Lapland Hotelsin ravintoloiden myyneen riistakäristystä kesäisin ulkomaalaisille bussiryhmille. Syynä raaka-ainevalintaan on hinta-laatusuhde, joka on saksanhirvessä hyvä.

Saksanhirvenlihaa tuodaan Suomeen pääsääntöisesti Uudesta-Seelannista, jossa liha on maan toiseksi tärkein vientiartikkeli. Uusi-Seelanti on myös suuri naudan- ja lampaanlihan tuottaja.

Mäntykankaan mukaan saksanhirvenlihan erottaa porosta sekä maun että suutuntuman perusteella. Poro on vähärasvaista ja erittäin maukasta lihaa, ja sen suutuntuma on kiinteämpi kuin saksanhirvessä. Saksanhirvenliha on rakenteeltaan herkemmin hajoavaa ja se hajoaa usein pieneksi silpuksi käristyksessa, poronliha pysyy paremmin koossa, olematta silti sitkeää.

– En ole aivan varma saksanhirvenlihasta mutta ainakin poronlihan ravintoarvot ovat erinomaiset, Mäntykangas sanoo.

Lapland Hotels luopuu riistakäristyksestä

Riistakäristyskeskustelu ei ole jäänyt Lapland Hotelsin keittiömestarilta huomaamatta., pikemmin päinvastoin, se on laittanut pohtimaan myös omia valintoja. Mäntykangas ei osaa sanoa, miksi alalla yleensä on otettu saksanhirvelle näin harhaanjohtava nimi.

– Ihmettelen itsekin nyt tuota nimeä. Kyllä tällä alalla pitää olla rehellinen, Mäntykangas sanoo ja kertoo riistakäristys-nimen käytön loppuvan Lapland Hotelsin ravintoloissa.

Samaa ihmettelee keittiömestari ja Lapin Paistinkääntäjien lehdistövastaava Martti Kotakorva Twitterissä.

Aikana, jolloin kuluttajat ovat entistä kiinnostuneempia ravinnon alkuperästä ja sen eettisyydestä, ei ole yhdentekevää, onko lautasella oleva liha Suomesta vai Uudesta-Seelannista. Martti Kotakorva harmittelee, että riista-nimi on tällaisen markkinoinnin seurauksena kärsinyt inflaation.

– Kyllä minä miellän, että riistaa ovat esimerkiksi karhu, hirvi, riekko ja metso. Sellaiset eläimet, jotka elävät vapaasti ja syövät luonnonravintoa. Se liha on voimakkaan makuista. Saksanhirvi ei ole tällainen eläin, Kotakorva sanoo.

Kotakorva toivoo, että riista-nimen käyttöä rajattaisiin vain oikeaan riistaan. Samoilla linjoilla on Maaseudun Tulevaisuuden entinen päätoimittaja ja Metsästäjäliiton entinen puheenjohtaja Lauri Kontro Twitterissä.

Ruotsissa äänestettiin Polarican saksanhirvikäristys vuoden ruokahuijaukseksi. Tuote tulee Uudesta-Seelannista eikä ole riistaa. Suomessa sama tuote on nimellä riistakäristys. Oikean riistan kanssa sillä ei ole tekemistä. #huijaus #riistahttps://t.co/ZMrdC4IE78 — Lauri Kontro (@laurikontro) 5. helmikuuta 2018

Poronliha loppuu kesken

Ivalossa toimiva, kotimaiseen poronlihaan erikoistunut Deliporo on seurannut riistakäristyskohua rauhallisesti. Yritys ei saksanhirveä myy, eikä se ole vaarantanut kotimaisen poron kysyntää.

– Kaikki (poronliha) tuotanto menee kesään mennessä, sen jälkeen sitä ei saa mistään, Deliporon toimitusjohtaja Matti Vanhanen sanoo.

Vanhasen mukaan elintarvikekaupassa kilpailu on kovaa ja vuosikymmenten aikana lähes kaikkea on alalla kokeiltu, monen mielestä myös epäeettisiä keinoja. Tähän on johtanut poronlihan suuri kysyntä, joka on huomattavasti tuotantoa suurempaa.

Tähän suureen kysyntään on osa yrityksistä vastannut tuomalla saksanhirvenlihaa Uudesta-Seelannista. Lapland Hotelsin keittiömestari Tero Mäntykangas kertoo esimerkiksi kesän bussimatkaajien vaativan ruuaksi käristystä.

– Käristykset menevät aina kaupaksi, Mäntykangas sanoo.

Deliporon toimitusjohtaja Matti Vanhanen harmittelee poronlihan jalostajana ja jälleenmyyjänä eniten sitä, että poronlihajalosteissa on joskus poroa vain nimeksi.

– Ei ole mitään säännöksiä, kuinka suuri osuus esimerkiksi poromakkarassa pitäisi olla poroa. Suosittelen katsomaan poromakkaroiden ja muiden jalosteiden poronlihan osuutta, se voi olla alle prosentin, Vanhanen kertoo.