Norkring hakee verkkotoimilupaansa helpotuksia jo ennen aloittamistaan.

Radio- ja tv-masto Espoon Kivenlahdessa. Arkistokuva. © KIMMO MÄNTYLÄ / Lehtikuva

Norjalainen tv-verkko-operaattori Norkring sai marraskuussa 2015 luvan antenni-tv-lähetysten valtakunnalliseen lähettämiseen Suomessa. Nyt yhtiö hakee liikenne- ja viestintäministeriöltä toimilupaansa muutosta, jotta se voisi rakentaa verkot ja mastot vain tiheästi asuttuun Suomeen.

Yhtiö haluaisi jättää ainakin toimilupakautensa alussa syrjäseudut ilman tv:n peittoaluetta ja näkyvyyttä – säästösyistä.

”Verkon rakentaminen edellyttää merkittäviä investointeja ja itse asiassa valtakunnallisen peiton viimeisen 15 prosenttiyksikön osuus muodostaa verkon kalleimman osan”, Norkring perustelee hakemustaan.

Vaikka Norkring hakee väestöpohjan kattavuuteen vain 15 prosenttiyksikön helpotusta, käytännössä tämä haja-asutusalueilla asuva 15 prosentin väestönosa kattaa noin puolet Suomen maapinta-alasta.

Kilpailija ja samasta kanavanipusta luopumaan joutunut Digita syyttää Norkringia rusinoiden poimimisesta pullasta.

”Pohjois-Suomi ja Itä-Suomi jäisivät laajasti lähetyskatveeseen”, syyttää kilpailijaansa Digitan toimitusjohtaja Juha-Pekka Weckström.

Norkring As on Norjan suurin maanpäällisten digitaalisten lähetyspalvelujen tarjoaja. Suomessa Norkringille myönnetyt antenniverkkotoimiluvat tulevat voimaan ensi vuoden alussa. Lupa on 10-vuotinen.

Ministeriö tekee päätöksen Norkringin hakemuksesta ”hyvin todennäköisesti ennen juhannusta”, arvelee liikenne- ja viestintäministeriön neuvotteleva virkamies Sini Wirén.

Ministeriö ei tässä vaiheessa voi ennakoida valtioneuvoston päätöstä.

Yleisesti televisiotoiminnan verkkotoimilupien myöntämisessä ja muuttamisessa on huomioitu näkökohtina tarkoituksenmukaisuus ja tasapuolisuus, taajuuksien tehokas käyttö, kilpailun edistäminen sekä viestintäverkkojen kehittäminen ja laadun ylläpitäminen.

Liikenne- ja viestintäministerinä toimii Anne Berner (kesk) ja hallitusta johtaa pääministerinä keskustan Juha Sipilä. Hallituksen julkilausuma tavoite on ollut pitää koko maa asuttuna ja palvelut mahdollisimman kattavina eri puolilla Suomea.

Tavoitteeseen istuisi huonosti se, jos ohjelmatoimittajien ja tv-yhtiöiden tulevat teräväpiirtolähetykset eivät näkyisikään Lapissa, suuressa osassa Kainuuta tai muualla Suomen pussinperillä.

TV-kanavat eivät pimene ensi vuoden alussa Norkringin katvealueillakaan, sillä MTV, Nelonen ja Yle käyttävät vielä lähetyksiinsä eri kanavanippuja ja eri verkko-operaattoria.

Norkringin myötä piti tulla uutta HD-tekniikkaa (DVB-T2-verkko) valtakunnallisesti, ja tätä kattavuutta ei nyt ole tarjolla.

Maksu-tv-kanavat siirtyvät käyttämään DVB-T2-tekniikkaa jo 2017, ja kaikki loputkin tv-kanavat viimeistään 2020.

Yksikään ohjelmistoa tarjoava yritys ei ole ollut kiinnostunut valtakunnallisesta DVB-T-väestöpeitosta vielä toimilupakauden alkuvaiheessa.

Norkring on tehnyt myös toisen muutoshakemuksen, jossa yhtiö esittää poistettavaksi D-kanavanipun jakelutekniikkaa koskevan ehdon. Sen lausuntoaika päättyy 2. kesäkuuta.

Suomessa maanpäällisiä tv-lähetysten välittämiseen on verkkotoimilupa neljällä yhtiöllä: Digita Oy:llä, DNA Welho Oy:llä, Pohjanmaalla toimivalla Anvia Oyj:llä sekä Norkring AS:llä.

Digita joutui luopumaan hallitsemistaan kanavanipuista B, C ja D, jotka valtioneuvosto antoi Norkringille. Kyseessä oli kauneuskilpailu, sillä toimiluvat jaettiin niiden nykyisille haltijoille ilman erillistä korvausta.

Digita tyrmää lausunnossaan Norkringin hakemuksen peittoalueen pienentämiseksi. Digita on itsekin arvioinut verkkoinvestoinnin suuruutta, koska yhtiö haki samaista HD-teräväpiirtolähetyksiin tarkoitettua DVB-T2-verkkoa.

Toimitusjohtaja Weckström arvioi Norkringin joutuvan investoimaan useita miljoonia euroja kuhunkin saamaansa kanavanippuun ja niiden verkkotekniikkaan lähettimineen. Investoinneiltaan kallein on juuri B-kanavanippu.

Infrarakentaminen on edullisinta käyttäjää kohden laskettuna siellä, missä väkikin asuu eli Etelä-Suomessa ja kasvukeskuksissa.

Esimerkiksi Digitan omistama yksittäinen tv-masto Espoon Latokaskessa kattaa lähetyksillään noin 1,5 miljoonaa suomalaista Porvoosta Tammisaareen ja luonnollisesti pääkaupunkiseudun.

Digita irrotettiin aikoinaan Ylestä, ja yhtiön omistaa nykyisin australialainen infrastruktuurirahasto First State Investments.

Digita välittää vielä hallitsemassaan kanavanipussa B,C ja D muun muassa kanavia MTV3, Nelonen, Sub, Frii, Hero ja useita maksu-tv-kanavia.

Kanavien ja kanavanippujen osalta tilanne säilyy vuoden 2016 loppuun samana, uusi verkkotoimilupakausi alkaa vuoden 2017 alussa.

Keväällä 2016 on käynnistetty ohjelmistotoimilupahaku. Sen tuloksia odotetaan tulevan ennen juhannusta, jolloin selviää mitä kanavia kussakin kanavanipussa välitetään.

Koska Norkringilla ei ole ollut tarjota valmista verkkoa, ohjelmistoyhtiöt eivät myöskään ole tulleet sille asiakkaiksi.

Toistaiseksi Norkringin hallinnoimaan B-kanavanippuun ei kilpailija-Digitan lausunnon mukaan ole tullut yhtään ohjelmistotoimilupahakemusta 18. huhtikuuta päättyneellä hakukierroksella.

Ministeriö on pyytänyt lausunnot 37 toimijalta Norkringin hakemukseen. B-kanavanipun peittoaluevaatimuksen lausunnot piti toimittaa 25. toukokuuta mennessä.

Yle aikoo käyttää uutta lähetystekniikkaa vasta tammikuusta 2019. Siksi Yle hyväksyisi määräaikaisesti myöhentämään Norkringin verkon rakentamisvelvoitteita.

Norkring toteaa hakemuksessaan ”olevansa sitoutunut laajentamaan 85 prosentin peittoa aina täyteen väestöpeittoon asti ohjelmistotoimijoiden edellytysten ja kaupallisten sopimusten mukaisesti toimilupakauden aikana, jos ohjelmistotoimijoiden vaatimukset muuttuvat.”

Viestintävirasto esittää lausunnossaan kanavanipun väestöpeiton kattavuutta koskevan velvoitteen muuttamista määräaikaisesti, koska heti toimilupakauden alkaessa ei Ylen ilmoituksenkaan perusteella ole vielä tarvetta valtakunnalliselle lähetyskapasiteetille kyseisessä B-kanavanipussa.

Kilpailu- ja kuluttajavirasto KKV kannattaa Norkringin toimilupaehtojen muuttamista. KKV:n mukaan on tehokasta, että verkkotoimijat voivat päättää käytettävästä jakelu-ja pakkaustekniikasta joustavasti ja markkinaehtoisesti kysynnän mukaan.

MTV edellyttää omassa lausunnossaan, että mahdollisten toimilupaehtojen lievennysten tulee olla ”määräaikaisia ja velvoittavasti sidottuja kanavanipussa toimivien sisältöyhtiöiden tarpeisiin”.

Sanoma Media Finland on lausunnossaan huolestunut mahdollisuudesta, että muut toimijat joutuvat maksamaan lisäkustannuksia verkkovuokrissaan.

Sanoma esittää näkemyksenään, että ”verkkoluvan ehtojen muuttaminen tulee hyväksyä vain siinä tilanteessa, että niiden muuttaminen ei suoraan eikä välillisesti johda muiden lähetysverkkojen (kanavanippujen) verkkovuokrien nousuun. Ei ole kestävää, että verkkoluvanhaltijan säätötoimien maksajiksi tulisivat kotimaiset televisioyhtiöt.”

Toimialan yhteisjärjestö Satelliitti- ja antenniliitto SANT ry ei pidä perusteltuna Norkringin hakemusta muuttaa toimilupaehtojaan.

ICT-alan edunvalvoja FiCom kannattaa kilpailua ja sen edistämistä, mutta kilpailuedellytysten tulee taata kaikille toimijoille oikeusvarmuus ja syrjimättömyys. FiCom ei pidä tässä tapauksessa perusteltuna ja tarkoituksenmukaisena muuttaa toimilupaehtoja.