Maahanmuuttovastaisen Halla-ahon valinnan pelätään johtavan hallituksen hajoamiseen. Kävimme Ilomantsissa, Oulussa ja Lopella kysymässä riviperussuomalaisilta, miksi juuri Halla-aho olisi ratkaisu.

Hänen seinällään on kartta paikoista, joissa hän tai vaimo on käynyt. Kauimmaisten joukossa ovat Pohjois-Korea ja Mongolia.

– Sai. Mä matkustan paljon ja teen töitä ulkomaisten sidosryhmien kanssa.

16-vuotiaana hän lähti vaihto-oppilaaksi Yhdysvaltoihin, New Orleansin kaupunkiin. Pitkätukkainen hevaripoika kohtasi Louisianan etelävaltiossa todellisuuden, jollaista ei ollut televisiosta nähnyt. Kaikki mustat eivät olleetkaan Eddie Murphyja.

Nyt hän on asunut Läyliäisissä kahdeksan vuotta. Keltaisen rintamamiestalon pihassa on lipputanko ja farmariauto. Salminen pitää siitä, että Läyliäisissä asuu vain hänen kaltaisiaan ihmisiä: kahden auton kotitalouksia, joista suurin osa pendelöi pääkaupunkiseudulle töihin. Ei sosiaalista asuntotuotantoa, ei sen lieveilmiöitä.

Espoo ei ollut ihmisen paikka elää, Antti Salminen ajatteli. Hän ei voinut pitää enää ikkunoitaan auki Espoon Ymmerstassa. Pihalta kuului liikaa “jalla jallaa”. Lähijunassakaan tunnelma ei ollut hänelle tarpeeksi suomalainen.

– Olen tyytyväinen, että nyt meillä on poliittisia vaihtoehtoja, ettei ainakaan vielä tarvitse sotimaan ryhtyä.

Hän on varma, että rajat vielä nousevat. Jos se ei tapahdu poliittisesti, jossain leimahtaa.

Hän ihailee Nigel Faragea, Britannian nationalistisen UKIP-puolueen entistä johtajaa ja Brexitin arkkitehtia.

Salminen on seurannut ilolla Trumpin ja Brexitin voittokulkua. Ihmiset ympäri maailmaa ovat “heränneet globalisaation pysähtymiseen”. Kaikki, mitä on syötetty hyvänä asiana, ei ollutkaan hyvä asia, Salminen tulkitsee.

Enää ei tarvitse olla seinät leveällä ja katto korkealla. Eikä kaikki suomalaisuuden puolustaminen ole enää junttia ja rasistista.

Sampo Terho olisi voinut olla Antti Salmisen ehdokas, jos hän olisi haastanut perussuomalaisten nykylinjan eikä Halla-aho olisi ehdolla. Mutta hallituspuolueiden tuki Terholle näyttää Salmisesta teatterilta ja Terhon ilmoittautuminen kisaan “synkronoituine twiitteineen” oli nolo.

Millään, mitä “Mestariksi” kutsuttu Halla-aho viimeisinä viikkoina sanoo, ei ole hänen uskollisimmille tukijoilleen merkitystä. Halla-ahon kannatus perustuu niihin sotiin, joita hän on jo vuosikymmenen käynyt, Salminen kertoo.

Halla-ahon kampanjaan ei tarvita mitään ilmapalloja, Salminen sanoo. Ihmiset tietävät kyllä, mistä on kyse.

– Halla-aho on niin kiireinen ja suosittu, etteivät lähelle pääse tällaiset välimallin persut. Viimeksi puoluevaltuuston wc-tauolla hän melkein muisti minut, Salminen naurahtaa.

– Ei perhe ole sen arvoinen menettää, että jostain nettikirjoittelusta iskä ottaisi sakkoja tai jopa vankilaa, hän sanoo.

Hän ei pidä kaikkia Ylen uutisia vääristeltyinä, mutta jos uutinen “värisee”, hän hakeutuu vastamedioihin etsimään lisätietoa. Värinä tarkoittaa hommafoorumilaisten kielellä, että uutisesta olisi peitelty maahanmuuttoaspekti pois.

Antti Salminen ei koskaan avaa Yleisradion tai MTV:n etusivua. Hän suodattaa mediaa Hommafoorumin otsikoiden kautta.

– En näe mitä voitetaan sillä, että hyökätään ihmistä kohtaan, jonka kanssa ollaan eri mieltä, hän sanoo.

– Siellä on kavereita, joiden kanssa voi puhua takki auki, sivuilleen vilkuilematta. Miten kukin on lukenut mediaa ja tulkinnut juttuja. Kaikki se kansallisaate perustuu reaalimaailman havaintoihin ja historiaan.

Iltamat sisulaisten kanssa ovat Salmisen henkireikä. Niihin hän ajaa tarvittaessa pitkänkin matkan.

– Ei yhtään juntteja, ei yhtään rasismia, hän kuvaa.

– Kyllä mulla on vähän yksinäinen olo kansallismielisenä persuna täällä Lopella, hän tunnustaa.

Salminen lähti mukaan rintamaan, velvollisuudentunnosta ehdolle kuntavaaleihin ja eduskuntavaaleihin. Nyt hän on Lopen kunnanvaltuutettu ja perussuomalaisten Hämeen piirijohdossa.

Hän löysi Hommafoorumin ja sitä kautta Jussi Halla-ahon blogin Scriptan. Halla-aho valittiin eduskuntaan vuonna 2011. Vuotta myöhemmin Halla-aho sai korkeimman oikeuden tuomion islamia käsitelleestä blogikirjoituksestaan.

Perussuomalaisista Salminen innostui 2000-luvun alussa, kun Tony Halme tuli mediaan “puhumaan kovaa”. Sitä ennen hän oli kannattanut nuorsuomalaisia, liberaalia ja porvarillista pienpuoluetta.

– Ei vuonna 1940 kysytty, mikä on kenenkin seksuaalinen suuntaus tai poliittinen aate, kun oli yhteinen asia.

Salmisen motiivi toimia politiikassa on sama kuin Jussi Halla-aholla: lapset. Hän ei halua kahdelle lapselleen tulevaisuutta, jossa Suomi muuttuu Lähi-idäksi.

– Ei Syyriassa tai Afganistanissa maasta nouse kaasua, joka tekee niistä paikoista ikäviä, vaan sen tekevät ihmiset, hän väittää.

– Kaikkea ei voi ulkoistaa yhteiskunnalle. Meidän pitäisi huolehtia ensisijaisesti itsestämme, perheestämme ja resurssien mukaan muista, hän sanoo.

Hän sanoo, että ymmärtää vähäosaisia hyvin. Mutta ihmisoikeuksien rinnalla on hänen mielestään ihmisvelvollisuuksia.

Heti New Orleansista tulon jälkeen turvaverkot repesivät: äiti sairastui vakavasti ja pankki vei heidän omakotitalonsa. Salminen jäi 17-vuotiaana omilleen.

Salminen testaa työkseen pankeille kehitettävien sovellusten tietoturvaa. Hän on itseoppinut it-alan asiantuntija, hyvätuloinen ja hyväosainen.

Aina kun sotaveteraanit kävivät koululla, pikku-Jenna liikuttui. Hän kävi partiota, ja itsenäisyyspäivän soihtukulkue oli hänelle vuoden kohokohta. Yhteiskuntaopin tunnilla murrosikäinen Simula puolusti jalkaväkimiinoja.

He olivat käyneet maahanmuuttokriittisiä keskusteluja aiemminkin, mutta nyt isä pelkäsi, että maahanmuutto tuo terrorismin Suomeen.

Hän oli 12-vuotias, vielä vaaleatukkainen esiteini.

Immosesta ja Simulasta tuli läheisiä. Kun Olli Immonen valittiin eduskuntaan vuoden 2011 jytkyssä, perussuomalaisten häkellyttäneessä vaalivoitossa, hän palkkasi avustajakseen 21-vuotiaan Simulan.

Simula selasi nettiä ja löysi Olli Immosen ja Veli-Matti Saarakkalan blogit. Immonen ja Saarakkala vaikuttivat tuolloin perussuomalaisissa nuorissa ja houkuttelivat suorapuheisen naisen PS-nuoriin.

– Jos päätöksiä halutaan tehdä, ne pitää tehdä nyt. Ennen kuin on myöhäistä.

– Tänä päivänä ne pelot, joita meillä isän kanssa oli, nehän ovat käymässä toteen. Naapurimaissa räjähtelee ja ajetaan autolla ihmisten päälle, hän toteaa.

Jenna Simulalle maahanmuutto on Suomen toiseksi suurin ongelma talousongelmien jälkeen. Hän pelkää, että Suomeen syntyy varjoyhteiskuntia, joissa sharia-laki ja lapsiavioliitot syrjäyttävät suomalaiset arvot.

Myöhemmin hän kertoo saaneensa monia huonoja kokemuksia maahanmuuttajista. Helsingissä Simula kantaa usein mukanaan raiskaushälytintä. Rautatieasemalla ulkomaalaiset miehet ovat joskus lähteneet seuraamaan, hän sanoo.

Simulan lapsuudessa maahanmuuttajia ei ollut läsnä, paitsi isän puheissa. Maahanmuutto kosketti Simulan elämää ensimmäisen kerran, kun hän meni lukioon. Samassa rakennuksessa toimi maahanmuuttajaluokka.

Persunuoret tapaavat baarissa Oulun keskustassa. He näkevät toisensa ensimmäistä kertaa huhtikuun kuntavaalien jälkeen. Simula tarjoaa juomat kaikille.

– Mustikkaolutta! Miksi just silloin, kun olen autolla, Simula manaa.

Kolme naista ja yksi mies siemailevat hillitysti kahvia, kokista ja alkoholitonta olutta. He puhuvat yliopiston tenteistä ja puheenjohtajakiertueen aikatauluista.

– Sebastian ehdotti, että lähdetään Tampereelle katsomaan kiertuetta. Mennäänkö plakaattien kanssa, Simula kysyy.

Sebastian viittaa Tynkkyseen, toiseen paikalliseen PS-nuoreen.

Somessa puheenjohtajakisa käy kuumana, mutta tässä pöydässä ei. Pubiporukan käsiäänestyksessä naiset kannattavat Halla-ahoa ja mies Terhoa.

Jokaisella äänellä on valtava merkitys, Simula korostaa. Vaali ei ole läpihuutojuttu.

Hän toivoo, että Jussi Halla-aho tulisi valintansa jälkeen Suomeen ja perussuomalaiset pysyisi hallituksessa. Napakymppi olisi, jos Halla-ahosta tulisi sisäministeri.

– Mutta Jussi tekee ratkaisunsa aina itse. Jos ajattelee, kuinka paljon Halla-aho herättää pelkoa vastustajissaan, niin kyllä hän voi muuttaa ja paljon, Simula uskoo.

Jenna Simula näkee itsessään samaa kuin Halla-ahossa. Hänellä on rohkeutta sanoa asiat, niin kuin ne ovat.

– Jussi on kuitenkin aika tavallinen suomalainen perheenisä, lämminhenkinen tyyppi, kun hänet oppii tuntemaan, Simula kuvaa.

He viesteilevät säännöllisesti. Halla-ahon ja Immosen lisäksi Simulan poliittiseen lähipiiriin kuuluvat Suomen Sisun perustajiin kuuluva espoolaisvaltuutettu Teemu Lahtinen ja kansanedustaja Juho Eerola.

– Eerolan ja Ville Vähämäen kanssa kävimme kerran Waspin keikallakin, Simula muistelee.

Myös Vähämäki on perussuomalainen kansanedustaja.

Simula ei ymmärrä, miksi Halla-ahon ideologiaa kannattavia pelätään.

– Ei tässä mitään uunin ovia olla kolkuttelemassa. Kyse on siitä, että halutaan puolustaa suomalaista Suomea.