Aalto-yliopisto ehti luulla jo kadottaneensa vuoden 2004 elokuvaohjauksen pääsykokeiden pisteytyspaperin kokonaan, mutta tammikuussa 2019 se löytyikin.

Ohjaaja, näyttelijä Heidi Lindén nousi kuuluisuuteen Suomen Metoo-liikeen keulakuvana ensi kertaa lokakuussa 2017, kun hän kertoi Helsingin Sanomille joutuneensa itsekin seksuaalisen ahdistelun kohteeksi pyrkiessään opiskelemaan elokuva-alalle.

Kertomansa mukaan Lindén oli ollut 17-vuotias, kun hän haki ensimmäisen kerran opiskelemaan silloisen Taideteollisen korkeakoulun elokuvaohjauslinjalle. Hän oli saanut valitsijaraadin miesjäseneltä ryhmäseksiehdotuksen kesken pääsykokeiden ja kieltäydyttyään hän oli pudonnut kokeiden viimeisessä vaiheessa ilman selityksiä.

Todellisuudessa Lindén oli kuitenkin tuolloin 19-vuotias. Hän pääsi pääsykokeiden kakkosvaiheeseen, jossa oli yhteenä 12 opiskelijaa. Kolmosvaiheeseen valittujen kuuden joukkoon hän ei enää päässyt. Lopulta valituksi tuli kolme opiskelijaa.

Lue lisää: Kommentti: Saako Metoo-sankarin erheistä kertoa? Ohjaaja Heidi Lindénin ansioluettelosta löytyy useita epäselvyyksiä

IS yritti tarkistaa Lindénin Taideteollisen korkeakoulun pyrkimishistoriaa ensi kerran jo helmikuussa 2018, mutta tuolloin selvittelyt tyssäsivät yhden ratkaisevan paperin puuttumiseen.

Lindén on syntynyt syksyllä 1984, joten hänen olisi täytynyt pyrkiä Taikkiin keväällä 2002 ollakseen silloin 17-vuotias.

Vuoden 2002 tai 2003 pisteytyslistoilta Lindénin nimeä ei silti löytynyt, eikä myöskään vuosilta 2005 ja 2006, mutta jostain syystä vuoden 2004 lista oli kateissa nykyisen Aalto-yliopiston arkistoista.

Helmikuussa 2018 IS:n toimittajana työskennellyt Antti Honkamaa oli puhelimitse yhteydessä Lindéniin ja kysyi häneltä, miksi hänen nimeään ei mainita vuoden 2002 pisteytyslistalla, mikäli hän oli pyrkinyt 17-vuotiaana.

Puhelun aikana Lindén sanoi, että hän on pyrkinyt joko 2003 tai 2004, mutta tarkkaa vuotta hän ei muistanut. Hän lopetti puhelun lyhyeen ja kehotti tarkistamaan asian Aalto-yliopistolta.

Aalto-yliopisto ei kuitenkaan etsinnöistään huolimatta kyennyt löytämään tuolloin vuoden 2004 pistelistaa, joten ilmaan jäi myös se, löytyisikö Lindénin nimi siitä. Yliopiston mukaan heillä ei ollut ilman pistelistaa mitään muita keinoja vahvistaa jälkikäteen, keitä pääsykokeiden eri vaiheissa oli tuolloin ollut.

Lopulta maaliskuussa 2018 Aalto-yliopisto ilmoittikin IS:lle, että yliopisto on epäonnistunut lain edellyttämän hyvän tiedonhallintatavan noudattamisessa eikä kyseistä pyrkijöiden pisteytyslistaa löydy.

Toimittamassaan kirjassa Metoo vallankumous (Like) Lindén kuvailee ”IS:n miestoimittajalta” helmikuussa saamaansa puhelinsoittoa pisteytyslistoihin liittyen. Hänen mukaansa toimittaja olisi muun muassa väittänyt, että ”et ole koskaan edes hakenut tai käynyt Aalto-yliopistoa”.

Like julkaisi Heidi Lindénin toimittaman kirjan Metoo vallankumous viime syksynä.­

IS yritti tuolloin kuitenkin tarkistaa vain Lindénin ensimmäistä pyrkimisvuotta ja -ikää. Epäselvyyttä ei sen sijaan ollut siitä, että Lindén on sittemmin opiskellut Aalto-yliopistossa elokuvaohjausta ja tehnyt sinne myös opinnäytetyön elokuva-alan seksuaalisesta ahdistelusta.

Lindén epäilee myös, että joku olisi tarkoituksella poistanut hänen nimensä pääsykoeraadin pisteytyspöytäkirjasta. Lindén ei tässä kohtaa tee kirjan lukijalle kuitenkaan tarkkaa eroa, minkä vuoden listoihin hän viittaa, sillä hän puhuu samassa yhteydessä myös sittemmin toteutuneista opinnoistaan Aallossa.

– Otin yhteyttä Aalto-yliopistoon ja pyysin, että he palauttaisivat nimeni asiakirjoihin. Komeilihan seinälläni tutkintotodistus kyseisestä oppilaitoksesta ja siellä tein myös julkisuuteen nousseen lopputyöni. Minulle ei koskaan selvinnyt, kuka tai miksi joku oli poistanut nimeni pöytäkirjasta, Lindén kertoo kirjassa.

Tammikuun alussa 2019 IS teki Aalto-yliopistolle uuden tietopyynnön kadonneeksi luullusta asiakirjasta. Pian tulikin vastaus.

– Aallossa on etsitty uudestaan vuoden 2004 elokuvaohjauksen loppuvaiheen hakijoiden pisteytyslistaa pyyntösi johdosta. Asiakirja on löytynyt, yliopisto ilmoitti.

Vuoden 2004 listalta Lindénin nimi löytyy. Hän oli päässyt elokuvaohjauksen kokeiden II-vaiheeseen ja pudonnut ennen ratkaisevaa III-vaihetta. Hän oli ollut pyrkiessään 19-vuotias. Elokuvataiteen professorina oli tuolloin Lauri Törhönen, jonka Lindén on sittemmin nimennyt ryhmäseksiehdotuksen tekijäksi.

Lauri Törhönen oli elokuvataiteen professorina vuonna 2004, kun Heidi Lindén pyrki elokuvaohjauksen linjalle.­

Aalto-yliopiston mukaan paperin kateissa olo selittyy Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun muutolla Arabiasta Otaniemeen. Muuton yhteydessä siirrettiin paljon arkistoaineistoa, jonka järjestäminen on ehditty tehdä vasta nyt. Tuon aineiston joukosta löytyi myös ratkaiseva pistelista.

Lindén pyrki sittemmin uudelleen lukemaan elokuvaohjausta vuonna 2011 ja tuli valituksi Aalto-yliopistoon. Hän valmistui taiteen kandidaatiksi (BA) 2017.

Useista julkisista Lindéniin liittyvistä opintotiedoista löytyy kuitenkin virheellinen maininta, jonka mukaan hänellä olisi elokuvaohjauksen MA-tutkinto Aalto-yliopistosta. Väite löytyy esimerkiksi Lindénin nimelle tehdystä LinkedIn-profiilista sekä hänen esittelyistään useilta elokuva-alan sivuilta, esimerkiksi Pöff-festivaalien työpajan yhteydessä.

Lue lisää: Pöff-elokuvafestivaali: ”Saimme Heidi Lindénin ansioluettelon häneltä itseltään”

Lindén on suorittanut Aallossa vain osan maisterintutkinnon opinnoista.

– Opiskelija ei voi kutsua itseään taiteen maisteriksi, jos koko tutkintoa ei ole suoritettu, Aalto-yliopiston opiskelijapalveluista korostettiin IS:lle.

Lindén on tehnyt Aalto-yliopistolle kandidaatintyön elokuva-alan seksuaalisesta häirinnästä. Työtään varten hän on kertonut keränneensä kokemuksia yhteensä noin neljältäkymmeneltä naiselta, mutta osa heistä ei halunnut kertomustaan käytettävän. Naisohjaajien haastatteluja hänellä on opinnäytetyössään viisitoista, mutta mukana on myös nimettöminä esiintyvien naisten kokemuksia sekä Lindénin omia kokemuksia.

Työ ei ole netissä nähtävillä, mutta siihen löytyy sähköinen viittaus Aalto-yliopiston sivuilta. Pelkoa ja inhoa naisena Suomen elokuva-alalla vuonna 2016 -työn voi käydä kuitenkin lukemassa Aalto-yliopisto lukusalissa, jonne sen voi tilata.

Kun Metoo-kampaja alkoi maailmalla, Lindén jatkoi elokuva-alan naisten ahdistelukertomusten keräämistä. Metoo vallankumous -kirjan mukaan hänellä on hallussaan nyt yli 150 naisen kertomukset.

Lisäys 5.2. klo 16:42: Tarkennettu opinnäytetyöhön kerätyn aineiston määrää ja työn julkisuutta.