Raha-automaattiyhdistyksen tukeman loman saantiin vaikuttavat taloudelliset, terveydelliset ja sosiaaliset asiat. Jotkut kunnat maksavat tuettujen lomien omavastuuosuuksia, mutta toiset eivät. Tuettujen lomien määrä on kasvanut vuosi vuodelta.

Mistä on kyse? Tuettujen täyshoitolomien kysyntä on lisääntynyt. Viime vuonna hakijoita oli lähes kolminkertaisesti niin paljon kuin lomia pystyttiin myöntämään.

Suomessa tuettua lomatoimintaa on ollut jo yli 50 vuotta.

Tuetut lomat ovat sosiaalista lomatoimintaa, johon vaikuttavat taloudelliset, terveydelliset ja sosiaaliset seikat.

Taloudellisesti heikoimpien köyhyys syvenee entisestään. Se näkyy esimerkiksi tuettujen lomien käytössä. Esimerkiksi Raha-automaattiyhdistyksen tuetun lomapaikan saaneista osa on joutunut perumaan jo myönnetyn loman, koska omavastuuosuuden maksamiseen ei ole varaa.

Lisääntynyt köyhyys huolestuttaa tuettuja täyshoitolomia tarjoavan Hyvinvointilomat ry:n toiminnanjohtajaa Esa Kaskimoa.

– Osa ihmisistä on niin köyhiä, että tulee halvemmaksi jäädä kotiin, kuin maksaa sitä sataa euroa, sanoo Kaskimo.

Perustuella elävien määrä on lisääntynyt, ja kuntakohtaiset erot ovat isoja. Joissakin kunnissa toimeentuloturvan harkinnanvaraisissa määrärahoissa on rahaa siihen, että kaikkien köyhimpien omavastuuosuudet voidaan maksaa, ja kunta voi jopa auttaa matkakuluissa.

– Surullista on se, että on paljon kuntia, joissa tällaista mahdollisuutta ei ole, Kaskimo lisää.

Tuetut lomat ovat kysyttyjä

Tuettujen täyshoitolomien määrä on kasvanut vuosi toisensa jälkeen. Esimerkiksi viime vuonna hakemuksia Hyvinvointilomat ry:n kautta tuli ennätysmäärä 42 000. Tuetun loman sai noin 16 000 ihmistä.

Täysin ilmaista ei tuettukaan loma ole. Raha-automaattiyhdistyksen tukea saavan Hyvinvointilomat-yhdistyksen kohteissa omavastuuosuudet vaihtelevat 12–25 euroon. Vanhempien mukana olevat alle 16-vuotiaat lapset saavat lomailla ilmaiseksi.

Tulee halvemmaksi jäädä kotiin, kun maksaa sitä sataa euroa. Esa Kaskimo

– Kiitetyin asia on se, että tuetulla lomalla olevat pääsevät valmiiseen ruokapöytää kolmesti päivässä, eikä tarvitse tiskata. Loma kestää viisi täyshoitovuorokautta sisältäen majoituksen, ruokailut ja myös ohjattua toimintaa, kertoo Hyvinvointilomien toiminnanjohtaja Esa Kaskimo.

Suomessa on järjestetty tuettua lomatoimintaa jo yli 50 vuotta. Aluksi lomia tarjottiin kotiäideille. Myöhemmin lomille sai ottaa mukaan myös lapset, ja 1970-luvulla myös perheenisät.

Vaikka tuetuilla lomilla on yli puoli vuosisataa pitkä perinne, niin silti ihmiset tuntevat huonosti järjestelmää, jolla tuettua lomaa voi hakea.

– Olemme kovasti panostaneet tiedottamiseen ja markkinointiin, jotta kansalaiset tietäisivät tästä mahdollisuudesta, sillä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimukset osoittavat sen, että valitettavasti Suomessa köyhyys edelleen lisääntyy, ja tarve tuetulle lomatoiminnalle kasvaa, sanoo Kaskimo.

Lomaa koko perheelle

YLE / Raine Martikainen

Hyvinvointilomat-yhdistyksen kohteet on jaettu neljään eri kategoriaan: lomakoteihin, lomakeskuksiin, kylpylähotelleihin sekä urheilu- ja liikuntakeskuksiin. Eniten kysyntää on kylpylähotelleihin, mutta suosituimpaan loma-aikaan kaikki kohteet ovat täynnä.

Pääsevät valmiiseen ruokapöytää kolmasti päivässä, eikä tarvitse tiskata. Esa Kaskimo

– Suosituin ajankohta on juhannuksesta heinäkuun loppuun. Tämän lisäksi koulujen syys-, joulu- ja talvilomaviikoilla kysyntää on todella paljon. Me tarjoamme lomaa koko perheelle sekä erilaisille aikuisryhmille suunnattuja lomia, opastaa Kaskimo.

Raha-automaattiyhdistyksen määritelmän mukaan tuetut täyshoitolomat ovat sosiaalista lomatoimintaa, johon vaikuttavat taloudelliset, terveydelliset ja sosiaaliset seikat.

– Sosiaalisiin asioihin vaikuttavat työttömyys, yksinäisyys, avioero tai muu vaikea elämän tilanne. Jokainen hakemus pisteytetään käsityönä ja sen pohjalta asiakasrekisteriohjelma laittaa hakijat järjestykseen, jonka mukaan paikat jaetaan. Myös ensikertalaiset saavat lisäpisteitä, kertoo Hyvinvointilomat-yhdistyksen toiminnanjohtaja Esa Kaskimo.