Hämeenlinnassa ensi syksynä avattavan uuden naisvankilan peruskivi muurattiin viime vuoden elokuussa. Rikosseuraamuslaitoksen tiedotteessa julkaistut havainnekuvat tulevasta vankilasta kirvoittivat Iltalehden otsikoimaan, että "Hämeenlinnaan nousee varsinainen naisten luksusvankila". (siirryt toiseen palveluun)

Mielikuva luksusvankilasta syntyi muun muassa vankilaan tulevien luontopolun, kaupunkiviljelymahdollisuuksien ja kampaamon sekä jokaiseen selliin annettavan älylaitteen ja verkkoyhteyden takia.

Havainnekuva vankilan yhteisestä oleskelukäytävästä eli "bulevardista". Havainnekuvassa yksi vangeista tekee kampaamoalan opintoihin liittyvää työtä muiden vankien ja vankilan työntekijöiden seurustellessa vapaasti keskenään. Rikosseuraamuslaitos

Rikosseuraamuslaitoksen kehityspäällikkö Petri Niemelä sanoo, että uuden vankilan asukkaille ei tavoitella luksusoloja vaan "asiallista arkielämää".

– Vangit voivat päästä samalle viivalle kuin muut arkielämän taitojen harjoittamisessa. Vapauden menetys puraisee kuitenkin kovaa. Itse en ainakaan haluaisi mielelläni olla kovin montaa päivää vankilassa vaan päättää itse, missä olen milloinkin.

Rikosseuraamuslaitoksen projektipäällikkö Pia Puolakka on samoilla linjoilla. Hän toteaa, että "vankila on vankila, vaikka se olisi tehty kullasta".

– Tarkoitus on tukea kuntoutumista ja vähentää uusimisriskiä. Se, että vankilasta tulee hyvä palveluiltaan, palvelee koko ympäröivää yhteiskuntaa. On meidän kaikkien etu, että vankeja kohdellaan hyvin ja että he kuntoutuvat vankeusaikanaan.

Osastohenkilökunta valvojista "kuntouttavan vuorovaikutuksen ammattilaisiksi"

Petri Niemelä kutsuu nykyaikaisen vankilan selliosastoa "rikoksettoman arkielämän oppimisympäristöksi". Nyt kun vankilan avajaisiin on enää runsaat puoli vuotta, alkaa hahmottua, millaisiksi tällaisen oppimisympäristön tilat muotoutuvat.

Niemelä kierrättää meitä vankila-alueella, jossa kullekin vankiosastolle tulee oma piha-alue. Vanki voi omalla pihallaan esimerkiksi viljellä vihanneksia, kuivattaa pyykkiä tai pelata sulkapalloa.

Havainnekuva vankila-alueesta. Jokaisella vankiosastolla on oma, toisista vankiosastoista eristetty piha-alue, jossa voi viljellä omaa ryytimaata tai kuntoilla. Rikosseuraamuslaitos

Vangit voivat kulkea selliosaston ja pihan välillä totuttua vapaammin. Aiemmin ulkoilu oli rajattu yhteen tuntiin päivässä.

Selliosastolle rakennetaan kodinomaiset olosuhteet, joissa vangit voivat kokkailla, syödä yhdessä ja seurustella toistensa ja vankilahenkilökunnan kanssa.

– Osastohenkilökunnan toimenkuva on myös isossa murroksessa. He eivät ole ainoastaan valvomassa näitä osaston asukkaita vaan osallistuvat näiden arkipäiväisiin toimiin. Ja samalla he toimivat kuntouttavan vuorovaikutuksen ammattilaisina, Petri Niemelä kuvailee.

Havainnekuva vankilaosaston yhteistilasta, jossa vanki voi valmistaa ruokaa. Myös täällä vankilan työntekijät osallistuvat vankien arkeen. Rikosseuraamuslaitos

Hän lisää vielä, että henkilökunnan ja vankien arkinen kanssakäyminen ei tarkoita sitä, että vangit ja vanginvartijat olisivat kavereita. Niemelän mukaan edelleenkin on tärkeää säilyttää sopiva ammatillinen etäisyys.

"Sinä et mihinkään kelpaa"

Yksi modernin vankilan keskeisistä lähtökohdista on se, että vankien erilaisuus ja sitä kautta myös erilaiset kuntoutustarpeet huomioidaan vankeusaikana. Yksi ei ole käynyt riittävästi kouluja, toisella on rikosmyönteisiä asenteita, kolmas kompuroi päihteidenkäytön takia ja neljäs ei hallitse sosiaalisia tilanteita.

Näihin puutteisiin pitää Petri Niemelän mukaan pystyä pureutumaan ja tukemaan kutakin vankia hänen omista tarpeistaan lähtien. Ja vastaavasti vangin vahvuudet tulisi nostaa esiin:

– Jokaisessa ihmisessä on myös voimavaroja, joita ei välttämättä ole otettu käyttöön. Saattaa olla, että aikaisempi palaute ympäristöltä on ollut sellaista, että "sinä et mihinkään kelpaa".

Hämeenlinnan vankilassa vankeusrangaistustaan suorittaa myös rikostaustaltaan kovan luokan rikollisia. Turvallisuussyistä he eivät saa yhtä laajoja vapauksia kuin muut. Osastolla voidaan esimerkiksi rajoittaa tällaisten vankien pääsyä samanaikaisesti yhteistiloihin.

Digisellistä pääsee verkkoon, mutta rajatusti

Hämeenlinnan uutta naisvankilaa kutsutaan myös nimellä "älykäs vankila". Sinne rakennetaan sata "digiselliä".

Älykäs vankila -hankkeesta vastaava Pia Puolakka selittää, millainen vankila on älykäs vankila:

– Jokaisella vangilla on mahdollisuus sähköisten palveluiden käyttöön suoraan sellistä. Jokaisessa sellissä olevalla sellipäätteellä pääsee vankilan sisäiseen verkkoon ja rajatusti myös ulkoiseen verkkoon.

Jokaiseen yksittäiseen vankiselliin tulee älylaite, jolla vanki pääsee rajatun verkkoyhteyden kanssa hoitamaan asioitaan, opiskelemaan ja pitämään yhteyttä läheisiinsä. Rami Moilanen/ Yle

Älyvankilassa vanki parhaimmillaan pysyy digitaalisen kehityksen kelkassa, mitä usein edellytetään, jotta vanki vapauduttuaan pääsee kiinni opiskelu- tai työelämään.

Älylaitteiden käyttöä on jo ehditty kokeilla testiolosuhteissa. Pia Puolakan mukaan palaute käyttäjiltä on ollut hyvää.

– Vangit kunnioittavat saamaansa mahdollisuutta. Laitteen on kuitenkin oltava riittävän helppo käyttää ja nettiyhteyksien täytyy toimia. Muuten aiheutuu turhautumista. Palveluita on myös oltava riittävän paljon, jotta käyttö pysyisi yllä. Meillä on siinä vielä työtä.

Puolakka pitää vangin kannalta erityisen arvokkaana mahdollisuutta ottaa yhteyttä ulkomaailmaan. Omasta sellistä voi hoitaa asioita viranomaisten kanssa, mutta myös pitää yhteyttä läheisiin Skype-yhteydellä.

Ihan mihin tahansa sellipäätteiltä ei kuitenkaan voi surfailla. Turvallisuussyistä esimerkiksi pääsy sosiaaliseen mediaan on estetty.

– Yhteys ei ole missään nimessä koko netin laajuinen. Kaikki ratkaisut voidaan myös rakentaa sellaisiksi, että niitä pystytään valvomaan lokitietojen avulla tai samalla tavalla kuin meillä jo nyt valvotaan esimerkiksi Skype-tapaamisia.

Ilmakuva Hämeenlinnan naisvankilan rakennustyömaasta. Vankilan rakennustyöt ovat aikataulussa, ja vankila on määrä avata syksyllä. Jyrki Ojala /Yle

Huolimatta vankien aiempaa suuremmasta liikkumavapaudesta ja laajemmista mahdollisuuksista yhteydenpitoon, opiskeluun ja arkielämän taitojen kehittämiseen Petri Niemelä uskoo, että osa vangeista palaa vankilaan rikoksenuusijoina.

– Sitä emme voi estää. Mutta meillä on odotettavissa monenlaisia onnistumisia. Ei ole pelkästään kyse siitä, tuleeko joku uudestaan vaan myös siitä, kuinka kauan kestää ennen kuin uusi reissu alkaa. Jotkut taas eivät syyllisty enää vakaviin rikoksiin.

Maanantai-illan A-studiossa keskustellaan vankeinhoidon nykytilasta, kehittämistarpeista ja tulevaisuudesta TV1:ssä kello 21:00.

Lue lisää aiheesta:

”Myös vartijoita hakataan, villiä menoa” – Väkivalta on vankiloissa jo iso ongelma, pääjohtaja tunnustaa (siirryt toiseen palveluun)