Vankienvaihto syyskuussa oli ensimmäinen askel Ukrainan ja Venäjän liennytyksessä. Tänään Ukrainan ja Venäjän johtajat tapaavat kasvotusten Pariisissa.

BERLIINI Syyskuun lopussa Berliiniin saapuu mies, jonka olemus on edelleen väsynyt. Ukrainalainen elokuvaohjaaja Oleg Sentsov on vapautunut vain pari viikkoa aiemmin viiden vuoden vankeudesta Venäjän pohjoisilta vankileireiltä.

Silti hän halusi nopeasti vapautumisensa jälkeen Berliiniin, koska hänellä on asiaa Saksan liittokanslerille Angela Merkelille.

Saksa ja Ranska ovat mukana välittämässä rauhaa Itä-Ukrainaan niin sanotussa Normandian formaatin huippukokouksessa. Tänään nelikko kohtaa kolmen vuoden neuvottelutauon jälkeen, kun Venäjän presidentti Vladimir Putin tapaa Pariisissa Ukrainan uudehkon presidentin Volodymyr Zelenskyin ensimmäistä kertaa.

Yle haastatteli Sentsovia Berliinissä, kun johtajien tapaamista vasta valmisteltiin.

Haluaako Putin liennytystä?

Hiukset ovat vankeuden jäljiltä yhä lyhyet ja päällä on harmaa t-paita, kun Sentsov istuu alas Ukrainan Berliinin-suurlähetystön kokoushuoneeseen antamaan haastattelua.

Hänellä on selvä viesti Saksan johdolle.

– Eurooppalaisten pitää ymmärtää, ettei Putiniin voi luottaa. Tämä on hänelle peli, jossa hän nyt esittää hyvää tyyppiä.

Vaikka Venäjää painavat lännen asettamat pakotteet Itä-Ukrainan sodan ja Krimin valtauksen vuoksi, Sentsov ei usko Putinin haluavan todellista liennytystä.

Hän esittää nyt vain tätä roolia, koska Ukrainassa on uusi johto ja myös Ranskan presidentti Emmanuel Macron on ottanut aiempaa sovittelevamman linjan Venäjän suuntaan.

– Itä-Ukrainan tai Krimin kysymystä ei voida ratkaista niin pitkään kuin Putin on vallassa. Se ei ole mahdollista, Sentsov sanoo.

Sentsov kuitenkin kannattaa Ukrainan Zelenskyin ja Putinin välisiä neuvotteluita. Itä-Ukrainan sodassa on kuollut 13 000 ihmistä. Tulitauko saattaisi olla mahdollinen, ja kaikki keinot tappamisen vähentämiseksi ovat tervetulleita.

– On tärkeää huolehtia siitä, ettei ketään enää tapeta Itä-Ukrainan alueella, ei siviilejä eikä sotilaita, Sentsov sanoo.

Sentsoviakin kidutettiin

Sentsov on etninen venäläinen ja antaa haastattelun venäjäksi. Hän on kotoisin Krimin niemimaalta, jonka Venäjä miehitti lähes kuusi vuotta sitten. Pari kuukautta Venäjän erikoisjoukkojen eli niin kutsuttujen vihreiden miesten saapumisen jälkeen Sentsov pidätettiin. Hän oli kampanjoinut Krimillä aktiviisesti Ukrainan puolesta, Venäjään liittämistä vastaan.

Sentsov tuomittiin Venäjällä 20 vuoden vankeuteen. Ennen tuomiota häntä kidutettiin. Haastattelussa Sentsov on hiukan haluton puhumaan kidutuksesta, jota tapahtui hänen mukaansa vain pidätysyönä.

Syy epämukavuudelle on hänen mukaansa se, että moni ukrainalainen vanki on kokenut vielä pahempaa kuin hän. He ovat toinen syy, miksi Sentsov saapui puhumaan saksalaispoliitikoille. Hän yrittää ajaa heidän asiaansa oman vapautumisensa jälkeen.

– Monilla asiat ovat vielä huonommin kuin minulla.

Ennen vapautumistaan Oleg Sentsov nousi tunnetuimmaksi ukrainalaisvangiksi Venäjällä. Hän istui useissa eri vankiloissa ja vankileireillä eri puolilla pohjoista Venäjää. Olosuhteet olivat haastavat paikoissa, joissa talvi nielaisi valtaosan vuodesta.

– Te suomalaiset tiedätte hyvin, miten kylmä pohjoisessa on.

Hänen vapauttamisensa puolesta puhuivat useat tunnetut elokuvaohjaajat ja ihmisoikeusjärjestöt. Helsingin Sanomien tietojen mukaan (siirryt toiseen palveluun) myös tasavallan presidentti Sauli Niinistö oli ottanut Sentsovin tapauksen esiin tapaamisessa Putinin kanssa silloin, kun Sentsov oli syömälakossa.

Vuonna 2018 Euroopan parlamentti palkitsi Sentsovin Saharov-ihmisoikeuspalkinnolla.

Krimin vapautumiseen ei uskoa

Syyskuussa Sentsov pääsi vapaaksi osana Venäjän ja Ukrainan vankienvaihtoa. Vankienvaihtoa on pidetty ensimmäisenä askeleena kohti Ukrainan ja Venäjän välien liennytystä – ainakin Itä-Ukrainan osalta.

Lue lisää vankienvaihdosta: "Nyt alkaa helvetti" – Ukrainalaistoimittaja vietti kolme vuotta Venäjän vankiloissa, kunnes maan presidentti soitti Putinille

Kotiin Krimille Sentsov ei kuitenkaan pääse. Venäjä on miehittänyt niemimaata kohta kuusi vuotta.

Sentsov sanoo Krimin kokeneen Baltian maiden kohtalon. Neuvostoliitto miehitti Baltian maita vuosikymmeniä toisesta maailmansodasta kylmän sodan päättymiseen saakka.

Krimin valtaus oli Putinille suuri voitto kotiyleisön edessä ja miehitys nosti hänen kannatustaan. Sentsovin mukaan Putinin ei aio niemimaasta sen vuoksi luopua.

– En tietenkään toivo, että Krimin valtaus jatkuu 50 vuotta. Mutta vapautuminen on mahdollista vasta, kun Venäjällä vaihtuu valta.