Ilmastonmuutos ja kaupungistuminen ovat megatrendejä, jotka luovat paineen rautatieliikenteen merkittä­välle kasvulle.

Nykytilassa Suomen rataverkko kuormittuu useilla yhteysväleillä. Kau­pungistuminen on lisännyt henkilöliikennettä Suomen eri osien välillä voimakkaasti viime vuosina ja kasvu tulee jatkumaan. Jo nyt on näh­tävissä rataosien kapasiteetin vajausta. Tämä tulee johtamaan myös tavarajunien palvelutason heikkenemiseen, mikä heikentää kansain­välisten yritysten logistista kilpailukykyä sekä ohjaa kuljetuksia enti­sestään tieverkolle. Samaan aikaan Suomessa on käyttämätöntä rata­verkkoa, joka tarjoaa mahdollisuuden ratkaista em. ongelmia.

Rataverkko ja liikennemarkkinat ovat kytkennässä toisiinsa: ei toista ilman toista. Rataverkkoon panostaminen on välttämätöntä nykyisen liikenteen tehostamiseksi, mutta myös rautatiemarkkinoiden kehittä­miseksi.

Suomen länsirannikolta itärajalle suuntautuvan poikittaisraideliikenteen kehittämisestä on juuri valmistunut selvitys (Suomen kehärata, WSP).

Suomen kehärata vastaa hallitusohjelman tavoitteisiin ja edistää teollisuuden ja logistiikkayritysten hiilineutraaliustavoitetta parantamalla rautatieliikenteen kilpailukykyä.

Kehärata Porista Parkanon ja Keski-Suomen kautta Parikkalaan

vapauttaa tilaa henkilöliikenteen volyymin ja nopeuden kasvulle pääradalla sekä yhteysväleillä Vainikkala-Riihimäki-Tampere-Pori sekä Tampere-Jyväskylä

tarjoaa Venäjän transitovirroille pohjoisemman reitin länsirannikolle vapauttaen kaikkein kuormitetuimpia yhteysvälejä Kaakkois-Suomessa ja pääradalla

avaa metsä-, metalli- ja kemianteollisuuden tavaravirroille uusia reittejä ja parantaa kuljetusten toimintavarmuutta

mahdollistaa rautatiekuljetusten kasvun ja tiekuljetusten osittaisen siirtämisen juniin toimien vihreänä rahtiratana

voidaan ratageometrian osalta toteuttaa tavaraliikennettä suosivaksi, jolloin tavaraliikennekaluston kuluminen voidaan minimoida.

Suomen kehäradan sijainti Suomea halkaisevana väylänä on erinomainen. Merkittävin puute on yhteysvälillä Pori-Parkano-Haapamäki. Radan käyttökuntoon laittaminen mahdollistaa kehäradan hyödyntämisen teollisuuden ja transitokuljetusten tarpeisiin.

Tutustu Suomen kehärata -selvitykseen osoitteessa: