Enkeli taivaan -virren saa laulaa koulussa – kansanedustajat levittävät tunnekuohuissaan väärää tietoa, ja se on vakava ongelma

Enkeli taivaan -virsi ja tiernapoikien joulukuvaelma eivät ole uskonnon harjoittamista, vaan edustavat suomalaisen joulun tapaperinnettä. Niitä saa esittää peruskoulujen joulujuhlissa. Koulut saavat myös järjestää opettajilleen ja oppilailleen joulukirkon yhteistyössä paikallisen evankelisluterilaisen seurakunnan kanssa. Näistä asioista ei vallitse pienintäkään epäselvyyttä. Sen ymmärtää jokainen, joka lukee Opetushallituksen kouluille laatiman ohjeistuksen. ”Opetuksen järjestäjät voivat päättää, järjestetäänkö esi- ja perusopetuksen yhteydessä uskonnollisia tilaisuuksia, kuten jumalanpalveluksia ja uskonnollisia päivänavauksia, ja uskonnollisia toimituksia, kuten ruokarukouksia”, Opetushallitus neuvoo kouluja. Samassa ohjeistuksessa kerrotaan, että esi- ja perusopetuksessa tilaisuuteen osallistumatta jättäminen ei saa leimata oppilasta. ”Erityisesti koulun työpäivään sijoittuvia uskonnollisia tilaisuuksia ja toimituksia sekä niille vaihtoehtoista toimintaa harkittaessa tulee varmistua siitä, että niihin liittyvät käytännön järjestelyt voidaan toteuttaa siten, ettei oppilaiden yhdenvertainen kohtelu vaarannu ja ettei leimautumista aiheudu.” Joulukirkkoa ei kielletä Joulujuhla huipentaa syyslukukauden. Sen perimmäinen tarkoitus on vahvistaa koulun yhteishenkeä ja koota pitkän syksyn päätteeksi yhteen kaikki kouluyhteisön jäsenet. Kouvolassa peruskoulun joulujuhla on järjestetty paikallisessa kirkossa. Kyse ei siis ole ollut joulukirkosta, vaan kaikille oppilaille tarkoitetusta joulujuhlasta. Eduskunnan apulaisoikeusasiavaltuutettu eli laillisuusvalvoja on nyt tulkinnut ratkaisussaan perustuslakia ja perustuslakivaliokunnan mietintöjä siten, että koko koulun lukuvuoden huipentavan yhteisen joulujuhlan siirtäminen kirkkoon on ongelmallista. Ratkaisussa ei siis ole kyse joululaulujen ja kristillisten jouluperinteiden kieltämisestä koulujen joulujuhlissa. Myöskään koulujen joulukirkkoja ei olla kieltämässä. Ratkaisu on looginen Apulaisoikeusasiavaltuutetun ratkaisu on looginen: oppilaita ei kohdella yhdenvertaisesti, jos kaikille yhteisön jäsenille tarkoitettu juhla pidetään kristillisessä kirkossa. Ongelmaa ei poista vaihtoehtoisen ohjelman järjestäminen, koska joulujuhlan perimmäinen tarkoitus on olla kaikille yhteinen tapahtuma. Laillisuusvalvojan ratkaisun luonne ja sen suhde Opetushallituksen kouluja velvoittavaan ohjeistukseen ovat selvitettävissä melko helposti. Useilla poliitikoilla asiaan perehtyminen taisi jäädä puolitiehen. – Toivon, että koululaiset saavat käydä joulukirkossa jatkossakin. Tämä on ollut myös lainsäätäjän tahtotila. Suomalaiseen kristilliseen perinteeseen kuuluvat juhlat on voitava pitää tulevaisuudessakin, keskustan puheenjohtaja Katri Kulmuni kirjoitti viestipalvelu Twitterissä. Kulmunin viesti on sisällöltään hieman hullunkurinen. Siinä mainittuja asioita ei ollut edes kyseenalaistettu. Näin Kulmuni tuli levittäneeksi – luultavasti tahattomasti – väärää mielikuvaa siitä, että joku viranomainen jossakin yrittäisi kieltää koululaisten käymisen joulukirkossa. Kulmunin viesti on tulkittavissa puoluejohtajan pakolliseksi kommentiksi ihmisiä kiinnostavasta asiasta, ja se on sellaisena ymmärrettävä. Puoluetoverin, perustuslakivaliokunnan jäsenen Markus Lohen kannanotto sen sijaan lähentelee valeuutisen levittämistä. – Näyttää siltä, että apulaisoikeusasiamies on jättänyt huomioimatta perustuslakivaliokunnan kannan, Lohi epäili tiedotteessaan. Näyttää-verbin käyttäminen ei toki sisällä suoraa väitettä, mutta Lohelle voi todeta, että asiat ovat usein sitä, miltä ne näyttävät – ja nyt näyttää siltä, että kansanedustaja Lohi osittain virheellisin tiedoin kyseenalaistaa apulaisoikeusasiavaltuutetun juridisen osaamisen. Vakava ilmiö Verkossa on luettavissa apulaisoikeusasiavaltuutettu Pasi Pölösen ansioluettelo . Oikeustieteen tohtorin osaaminen on sen perusteella laaja-alaista. Pölönen on erikoistunut ihmisoikeusjuridiikkaan. On vakavaa, jos kansanedustajat alkavat tunnekuohuissaan levittää julkisuuteen virheellisin tiedoin mielikuvaa epäpätevästä laillisuusvalvojasta. Se horjuttaa kansalaisten luottamusta viranomaisiin ja oikeusvaltioon. Toisen keskustalaisen kansanedustajan, Mikko Kärnän myöhempi tiedote on surrealistisuudessaan huolestuttava esimerkki siitä, mitä seuraa, jos poliitikot alkavat omalla toiminnallaan levittää valeuutisia. – Kuten perustuslakivaliokunnan pitkäaikainen jäsen Markus Lohi totesi, on oikeusasiamiehen ratkaisu vastoin perustuslakivaliokunnan kantaa, Kärnä muuntelee alkuperäislähteen eli Lohen kannanoton sisältöä. Lopuksi Kärnä vie retoriikkansa äärimmilleen. – Olen huolissani Suomessakin nousevasta ’militantista ateismista’, joka haluaa häivyttää kaiken kaukaisestikin uskontoon viittaavan yhteiskunnasta. Tämä on suomalaisen kulttuuriperinnön tuhoamista, hän kirjoittaa. Laillisuusvalvojan antamalla ratkaisulla ei ole tekemistä militantin ateismin kanssa, mutta se ei estä Kärnän kaltaista poliitikkoa levittämästä outoa mielikuvaa. Eikö faktoilla ole väliä? Hallituspuolue keskustan tunnettujen kansanedustajien toiminnan seuraaminen jättää hämmennyksen valtaan ja synnyttää vakavan huolen. Ovatko suomalaiset poliitikot siirtymässä aikaan, jossa faktoilla ja tosiasioilla ei ole heille arvoa? Inhimillinen selitys keskustalaisten toiminnalle löytynee perussuomalaisten suuresta gallup-suosiosta. Osa perussuomalaisista poliitikoista on jo vuosien ajan laukonut sosiaalisessa mediassa kommenttejaan perehtymättä itse asioihin. Toinen – ja pelottavampi – vaihtoehto on, että he perehtyvät kyllä asioihin, mutta eivät välitä faktoista, koska tunteet myyvät politiikassa 2020-luvulla paremmin kuin tylsäksi koettu totuus. – Kristillistä juhlaa ei saa enää järjestää kirkossa, koska joku vähemmistöstä mukamas loukkaantuu. Nyt taas jotain rajaa, pauhaa eduskuntaryhmän puheenjohtaja Ville Tavio (ps) Twitterissä. Yhtäkkiä lukukauden päätösjuhlasta onkin tullut kristillinen juhla. Näin Tavio väittää, vaikka edes koulujen uskonnonopetus ei ole ollut vuosikausiin tunnustuksellista. Sitä paitsi Opetushallituksen ohjeissa korostetaan, että juuri kristillisiä juhlia saa järjestää kirkoissa. Tavion viestissä totuus hämärtyy tavalla, jota monen lukijan on vaikea havaita. Ehkä se on Taviolla tarkoituksena. – Kuulostaa, että useammallakin korkealla viranomaisella olisi vähän mopo karussa sen suhteen, mitä sopii ja ei sovi hommassaan tehdä, kirjoittaa perussuomalaisten Jani Mäkelä . Mäkelän toiminta on sekä vastuutonta että vaarallista. Kohti demokratian kriisiä Jos poliitikot ryhtyvät joukolla vääntelemään asioita totuuden vastaisesti ja siinä sivussa kyseenalaistavat oikeusvaltion ylimpien instituutioiden luotettavuuden, Suomi alkaa kulkea Yhdysvaltojen ja Britannian viitoittamaa tietä, jonka päässä häämöttää politiikan karnevalisoituminen ja faktojen arvon romahtaminen. Jos kaikki kansanedustajat alkaisivat tehdä politiikkaa samoilla metodeilla kuin osa perussuomalaisista, suomalainen demokratia ja oikeusvaltio ajautuisivat kriisiin. Keskustalaisten poliitikkojen tapa kommentoida apulaisoikeusasiamiehen ratkaisua on merkki siitä, että yleinen tapa tehdä politiikkaa on Suomessa isossa murroksessa. Jos enemmistö kansanedustajista alkaa omaksua totuuden jälkeisen ajan politiikanteon metodeja, Suomi siirtyy arvaamattomuuden aikaan. Toivoa sopii, että maltti ja oikeusvaltion mekanismien kunnioittaminen vievät voiton halusta lietsoa tunteita faktoja kunnioittamatta. Tällä kertaa järkeä ja malttia löytyi muun muassa kokoomuksen Sari Sarkomaalta . – Perustuslakivaliokunta ratkaiskoon, saako koulun joulujuhlan järjestää kirkossa vaiko ei, Sarkomaa ehdotti tiedotteessaan. Hän ei levittänyt vääriä mielikuvia eikä kyseenalaistanut apulaisoikeusasiavaltuutetun toimintaa.