– Suomalaisia tarvitaan kaksi tai kolme kertaa enemmän. Ovat vähemmän motivoituneita ja eivät ole tottuneet urakkatyöhön, toteaa eräs marjatilallinen.

IL testasi: tällaista marjanpoiminta oikeasti on. arkistovideo, 2014

Ilman kausityövoimaa maa- ja puutarhatiloja joutuu lopettamaan toimintansa, sato jää peltoon tai tämä kausi peruuntuu ja vaikuttaa tuleviin vuosiin. Tämä käy ilmi Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliiton (MTK) kausityövoimakyselyn tulosraportista.

Suomalaisille tiloille on saapunut vuosittain noin 16 000 kausityöntekijää ulkomailta. Monet heistä Ukrainasta. Koronapandemian takia rajat ovat kiinni ja matkustaminen vaikeaa. Hallituksen linjauksen mukaan Suomeen voidaan saada 1 500 ulkomaista kausityöntekijää huoltovarmuuden kannalta kriittisiin kevään maa-, metsä- ja kalataloustöihin.

Osa mansikoista voi jäädä tänä kesänä peltoon, jos sopivia poimijoita ei löydy tarpeeksi. Kuvituskuva. Mostphotos

Päättäjien katseet ovat kääntyneet kotimaiseen työvoimaan ja suomalaisia on houkuteltu kausitöihin mainoksella, jossa vaaleahiuksinen mies ja nainen seisovat viljapellossa. Heidän vieressään lukee: Tule maajussille työkaveriksi.

Mainoksen takana ovat muun muassa maa- ja metsätalousministeriö sekä työ- ja elinkeinoministeriö.

Samaan aikaan osa tilallisista edelleen odottaa, jospa ulkomaista työvoimaa sittenkin saataisiin Suomeen enemmän kuin kevääksi luvatut 1 500. Osa tilallisista ei ole vielä ryhtynyt korvaamaan ulkomaalaisen työvoiman puutetta kotimaisella työvoimalla.

Monien huulille on noussut kysymys, miksei suomalainen työvoima nyt kelpaa?

Tehokkuuseroja ja pelko tuplatarjonnasta

Tilallisten odotteluun on monia syitä. Ensinnäkin osa on tehnyt sitovat työtarjoukset ulkomaalaisille henkilöille. Jos rajat aukeavat kesällä ja työntekijät pääsevät Suomeen, on tilallisten tarjottava heille töitä.

Hedelmän ja marjanviljelijäin liiton toiminnanjohtajan Miika Ilomäen mukaan viljelijät pelkäävät joutuvansa tilanteeseen, jossa heillä on työllistettävänä sekä ulkomailta tullut työvoima, että heidän tilalleen otetut kotimaiset henkilöt.

Ulkomaisen työvoiman odottelun taustalla ovat myös tottumukset ja tehokkuus.

– Suomen maatalouteen on tullut 1990-luvulta asti paljon kausityöntekijöitä ulkomailta. He ovat sitoutuneet työhön. Monilla on pitkät urat ja he tietävät tilojen työtavat ja -tehtävät, Ilomäki sanoo.

Suomalaisessa maataloudessa kausityövoima on jo pitkään tullut lähinnä ulkomailta. Kuvituskuva. Jenni Gästgivar

Monet tilat sijaitsevat harvaan asutulla alueella ympäri Suomea. Esimerkiksi marjatiloja on etelärannikolta aina pohjoista myöten.

MTK:n toiminnanjohtaja Jyrki Wallin toteaa, että suomalaisen työvoiman suhteen on osittain kohtaanto-ongelma. Tiloja sijaitsee alueilla, joilla ei ole suuria asukaskeskittymiä, joista työntekijöitä löytyisi. Kausityöntekijöille tarjotaan monesti mahdollisuutta asua tilalla tai sen lähistöllä. Kaikki suomalaiset eivät ole tällaiseen järjestelyyn valmiita.

Wallin toteaa, että palkkauksellakin on oma roolinsa, muttei pidä sitä keskeisimpänä syynä siihen, miksi maatalouden kausityövoima on tullut viime vuosikymmeninä pääosin rajojen takaa. Hän toteaa, että tiloilla ei tällä hetkellä ole ylimääräistä palkanmaksuvaraa. Tähän vaikuttavat vallitsevat markkinahinnat.

– Alkutuotannossa kannattavuus ei ihan ole sillä tasolla, millä sen toivoisi olevan, Wallin sanoo.

Maaseutuelinkeinojen työehtosopimuksessa alin tuntipalkka on 8,71 euroa.

Wallinin mukaan tilallisten odottelua selittää osaltaan myös se, että nyt eletään huhtikuun loppua, jolloin työntekijöiden tarve tiloilla on pienempi kuin kesäkuukausina. Eniten tarvetta kausityövoimalle on heinäkuussa.

Maatalouden kausityö on raskasta.

– Kaikki eivät ole siihen halukkaita. Tilat ovat saaneet ulkomailta tehokkaita työntekijöitä vuodesta toiseen, sanoo MTK:n elinkeinojohtaja Marko Mäki-Hakola.

Hän korostaa, että kuten muutkin yritykset, maa- ja puutarhatilat ottavat mielellään töihin tuttuja ihmisiä, jotka osaavat tehdä tarvittavat työt. Ulkomaalaisille Suomeen töihin tuleminen puolestaan on houkuttelevaa, jos oman kotimaan palkkataso on Suomea alhaisempi.

Mäki-Hakolan mukaan 1 500 kausityöntekijän lisäksi muita ulkomaalaisia kausityöntekijäkiintiöitä ei ole tällä hetkellä näköpiirissä. Päätösvalta asiasta on hallituksella. Maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö Jaana Husu-Kallio vahvistaa, että uusista ulkomaalaisia kausityöntekijöitä koskevista kiintiöistä korona-aikana ei ole tietoa.

MTK:n Mäki-Hakolan mielestä nyt tilallisten kannattaisi keskittyä kotimaisiin tekijöihin.

Hän tosin toteaa, että etenkin kokemattoman suomalaisen työvoiman käytöstä voi aiheutua tilallisille lisäkuluja.

– Koronan takia taloustilanne on kautta linjan haastava. Jos asiaa yksinkertaistaa siten, että ulkomailta tulee henkilö, joka kerää puolta enemmän kuin kotimainen, niin joillekin voi olla mahdottomuus palkata tuplahenkilökuntaa, Mäki-Hakola sanoo.

Suomalaisilla mansikkatiloilla näkee tavallisesti poimijoita muun muassa Ukrainasta. Kuvituskuva. Petri Manssila

Viljelijä: Ihmettä ei tapahdu

Ulkomaalaisten työntekijöiden tehokkuutta ja nopeutta korostavat myös viljelijät. Savonlinnassa veljensä kanssa vuokratilaa pitävä Jari Tauren ei usko saavansa tarpeeksi osaavaa ja motivoitunutta henkilökuntaa Suomesta.

Hänen mukaansa moni viljelijä odottaa sitä ihmettä, että rajat aukeaisivat ja ulkomaalaiset pääsisivät tiloille töihin.

– Oman näkemykseni mukaan niin ei tapahdu, Tauren sanoo.

Hän kasvattaa tilalla mansikkaa ja vadelmaa. Lisäksi pellosta nousee tavallisesti myös varhaisperunaa ja hernettä. Tälle kaudelle tarve olisi ollut 35 ulkomaalaiselle kausityöntekijälle. Kiintiöön mahtui heidän tilansa osalta yksi.

– Ukrainalaiset ovat ahkeria, motivoituneita ja keräävät isoja kilomääriä. En mollaa suomalaisia, mutta ei se vain tule onnistumaan.

Tauren arvelee, että osa nyt maaseudulle kausitöihin hakevista suomalaisista etsii tietynlaista maalaisromantiikkaa, kerää puoli päivää mansikoita ja lähtee kotiin.

– En edes haaveile 35 suomalaisesta kausityöntekijästä. Hyvä, jos saadaan kymmenen.

Tilalla on tehty päätös jättää osa kasvatusalasta tyhjäksi. Tauren ei usko, että koko sato onnistuttaisiin saamaan tänä vuonna pellosta ylös. Hän toivoo, että tilalta saadaan tänä vuonna 25 prosenttia normaalista marja- ja kasvismäärästä. Sen avulla tila selviäisi seuraavaan vuoteen, mutta täpärästi.

Korona-aikana tilalle etsitään henkilökuntaa, joka on valmis elämään kauden aikana kaksi kuukautta karanteenimaisissa olosuhteissa. Tauren haluaa, että kausityöntekijät asuvat tilalla. Hän toivoo, että tilalle ei sesongin aikana tule kukaan, eikä sieltä poistu kukaan.

– Paikallinen kauppa hoitaa ruokahuollon. Sinne laitetaan tilaukset ja kauppa toimittaa ne tilan nurkalle, Tauren kertoo.

Hän haluaa työntekijöiden elävän tilalla, koska kotoa töissä käyvien työntekijöiden kohdalla tartuntariski on suurempi.

– Mitä sitten tehdään, jos viljelijä tai joku työntekijöistä saa tartunnan? Onko kausi sitten siinä? Meneekö koko tila karanteeniin? Voiko töitä jatkaa? Tauren kysyy.

Maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö Husu-Kallio toteaa, että koronatartuntatapauksissa päätökset tulevat kuntien johtavilta lääkäreiltä ja terveydenhuollolta.

– Varmasti tila pystyy toimimaan, sitä en epäile ollenkaan, Husu-Kallio sanoo.

Tauren kertoo kuulleensa, että osa tilallisista on saanut 1 500 kausityöntekijän kiintiöön työntekijöitä, joiden paperiasiat eivät ole vielä kunnossa. Tauren onkin epäileväinen sen suhteen, saadaanko edes 1 500 kausityöntekijää maahan.

MTK:n Mäki-Hakola sanoo luottavansa siihen, että jos henkilön nimi on 1 500 kausityöntekijän listalla, Suomen hallinto pystyy varmistamaan, että paperit saadaan kuntoon. Husu-Kallio on samoilla linjoilla. Hänen mukaansa on mahdollista, että 1 500 kiintiössä on ihmisiä, joiden paperiasiat eivät ole vielä kunnossa. Tarkkaa tietoa asiasta hänellä ei ole.

Husu-Kallio muistuttaa, että kiintiössä Suomeen saapuvat ulkomaalaiset kausityöntekijät eivät saa käyttää julkisia liikennevälineitä kuten takseja, linja-autoja tai junia päästäkseen tiloille. Työnantaja on vastuussa siitä, että työntekijää on joku kentällä vastassa. Työnantajat myös maksavat kulut.

– Vastuu ja kustannukset kuuluvat heille. Se on heidän työvoimaansa Husu-Kallio toteaa.

Osa kausityövoimasta saapuu Suomeen charter-lennoilla. Tämä on tilanne etenkin Ukrainasta tulevien kohdalla. Husu-Kallion mukaan käytännön järjestelyjä mietitään ja työntekijöitä voi saapua muillekin kentille kuin Helsinki-Vantaalle.

Kausityövoima ei aherra pelkästään mansikkamailla, vaan sitä käytetään myös erilaisten kasvien sadonkorjuussa ja hoitamisessa. Kuvituskuva. Mostphotos

Pakko selvitä kaudesta

Kokkolassa puolisonsa kanssa marjatilaa pitävä Sonja Junttila odotti tilalle neljää kausityöntekijää Ukrainasta. Kiintiöön mahtui heilläkin vain yksi,

Tilalla kasvatetaan mansikkalajikkeista Polkaa, Sonataa ja Rumbaa ja toiminta on keskittynyt itsepoimintaan. Mansikoita kerätään jonkin verran myös tilauksesta.

Junttilan mukaan kausityöntekijät kitkevät rikkaruohoja, ajavat nurmea rivien välistä, istuttavat taimia, poistavat harsoja ja poimivat tilausmarjoja. Työntekijöille on tavallisesti vuokrattu asunto ja heidän käyttöönsä on hankittu auto, jolla he voivat kulkea.

Tänä kesänä osa työntekijöistä pitää korvata kotimaisilla. Junttila ei pidä tehtävää mahdottomana. Alaikäisiä hän ei kuitenkaan ota tilalle töihin, koska marjoja pitää kuljettaa autolla pelloilta kylmiöön.

Junttilan mukaan tilalla on aiemmin ollut suomalaista työvoimaa, mutta ukrainalaiset erottuivat ahkeruudellaan. Junttilan mukaan suomalaiset herkästi sanoivat, että eivät jaksakaan.

Ukrainalaiset on hankittu tilalle töihin väittäjän kautta. Junttila kertoo, että kyseessä on Suomessa asuva ulkomaalainen henkilö, jolla on yritys Suomessa.

– Hän hoitaa kaikki paperihommat, pitää vain ilmoittaa, montako henkilöä haluamme ja milloin. Aika monella mansikkafarmilla Suomessa on varmaan sama systeemi käytössä, Junttila sanoo.

Nyt kausityöntekijöiden tilanne on aiheuttanut tilalla paineita pitkin kevättä. Kaudesta on Junttilan mukaan kuitenkin pakko selvitä, muuta ei voi.

”En luota niin paljon suomalaisiin”

Vesannolla marjatilaa pitävät Juhani ja Ene Hytönen ovat käyttäneet ukrainalaisia poimijoita vuosien ajan. Juhani Hytönen kertoo, että viime kauden jälkeen osa jätti tavaroitaan tilalle kesää varten. Hytöset ovat hankkineet poimijat itse suoraan Ukrainasta, josta työntekijät ovat saapuneet tilalle pikkubusseilla.

Tänä vuonna tarvetta olisi ollut 30 ukrainalaiselle. Kiintiöön mahtui kaksi. Juhani Hytösen mukaan tilalla ei riitä majoituskiintiö, jos ulkomaalaisten tilalle pitää palkata suomalaisia.

– Suomalaisia tarvitaan kaksi tai kolme kertaa enemmän. Ovat vähemmän motivoituneita ja eivät ole tottuneet urakkatyöhön, Juhani Hytönen sanoo.

Ene Hytönen kertoo, että tilalla on vuosien varrella ollut kausitöissä myös suomalaisia ja virolaisia, mutta työteho ei vastaa ukrainalaisia.

– Mansikat on kerättävä tiettyyn aikaan mennessä tietyltä alueelta tai ne jäävät peltoon, Ene Hytönen sanoo.

Epäselvä työvoimatilanne on Juhani Hytösen mukaan suuri ongelma. Lannoitteet ja kasvinsuojeluaineet on tilattu, kevään taimet täytyy istuttaa ja maksaa ja marjalaatikot tilata. Samalla pitäisi tehdä sopimuksia siitä, paljonko marjoja toimitetaan eri tahoille.

– Sitä on vaikea arvioida, kun emme tiedä, onko meillä poimijoita, Juhani Hytönen sanoo.

Hän toteaa, että jos viikon sisään ei tule tietoa siitä, pääseekö Suomeen lisää ulkomaalaisia poimijoita, hän ei uskalla sopimuksia tehdä.

– En luota niin paljon suomalaisiin, vaikka tälläkin hetkellä on työpaikka heille auki.

Juhani Hytönen toteaa, ettei voi kotimaisen työvoiman kohdalla olla varma siitä, ovatko he koko satokauden töissä säällä kuin säällä.

– Entäs kun työn raakuus selkenee pellolla parin päivän tai viikon jälkeen? Jos he ovat lähdössä kotiin, miten silloin saadaan mansikat poimittua pellolta pois? Tämä on tärkein syy ulkomaisen työvoiman palkkaamiseen. Palkkaus on täysin sama kotimaiselle sekä ulkomaiselle työntekijälle tilalla.

Juhani Hytönen ei osaa arvioida, miten työvoimatilanne näkyy kuluttajille tänä kesänä mansikan hinnassa.

– En osaa sanoa, onko ihmisillä edes varaa ostaa marjoja toreilla, Juhani Hytönen sanoo ja viittaa lomautuksiin ja irtisanomisiin.

Kausityövoiman saatavuuden lisäämiseksi on kehitelty erilaisia ehdotuksia. Kuvituskuva. Mostphotos

Toive ulkomaisesta työvoimasta vahva

MTK:n tekemässä kausityövoimakyselyssä monet viljelijät toivoivat ensisijaisesti toimia, jotka edesauttaisivat ulkomaalaisen työvoiman pääsyä Suomeen. Suosiota saivat rajanylityksen hyväksyminen työluvan omaaville, kausityölupien käytön nopeuttaminen ja maassa olevan ulkomaisen työvoiman käyttöönotto pelkällä työnantajan ilmoituksella.

Kotimaisen työvoiman saatavuuden edistämiseksi toivottiin muun muassa palkkatuen määräaikaista korottamista 50 prosentilla ja muilta aloilta lomautettujen ohjaamista kausityöhön.

– Vaikutukset tiloilla ovat vakavia, mikäli työvoimaa jää saamatta. Jokaisella tuotantosuunnalla tuotanto jää tiloilla osin tai kokonaan tuottamatta. Vastausten mukaan luvassa olisi runsaasti konkursseja ja yritystoiminnan pysyvää lopettamista. Kotimaisten elintarvikkeiden saatavuus ei heikentyisi vain tällä kaudella, vaan myös tulevina vuosina, kyselyn tulosraportissa todetaan.

Tiloille ympäri Suomea lähetettyyn kyselyyn vastasi 836 ihmistä.

MTK, Teollisuusliitto, Maaseudun työnantajaliitto ja Svenska Lantbruksproducenternas Centralförbund ovat laatineet kahdeksan kohdan listan toimista, joiden avulla voidaan turvata työvoiman saantia.

Liittojen esittämä työkalupaketti 1. Työttömyysetuutta maksetaan maaseudun kausityöhön työllistyneille työsuhteen alkamisen jälkeen kuukauden ajan ilman, että kyseisellä ajalla maksettu palkka vaikuttaa päivärahaan vähentävästi. 2. Korotetaan palkkatuki kaikilta 50 prosenttiin ja ulotetaan koskemaan myös lomautettuja. 3. Otetaan määräaikaisesti käyttöön palkkatuki myös nuorille ja opiskelijoille sekä kotiutuville varusmiehille. 4. Autetaan TE-hallintoa ohjaamaan lomautettuja tai esimerkiksi Lapin hiihtokeskuksista kesken kauden irtisanottuja työllistymään maaseutuelinkeinoihin. 5. Mahdollistetaan, että Suomessa ”kausityöluvalla” (todistus, tai -oleskelulupa) olevat matkailun kausityöntekijät voisivat siirtyä maaseudun töihin suoraan, tai ainakin nopeasti hakea jatkolupaa uusille työnantajille. 6. Poistetaan liikkuvuusavustukselta työsuhteen vähimmäiskesto. 7. Säädetään elintarvikeketjun alkutuotannon työt määräaikaisesti työkokeilu -nimikkeellä työllistymistä edistäväksi palveluksi. 8. Maaseudun majoituskuluja varten säädetään määräaikainen majoittumiskorvaus, 20 euroa vuorokaudessa. Lähde: MTK

Työpaikkoja laitettu hiljaiseen hakuun

Töitä Suomesta -palvelussa on esillä useita työpaikkailmoituksia, joissa tiloille haetaan kausityövoimaa. Paikkoja on avoinna esimerkiksi poimijoille. Tarjolla on myös avomaankurkun noukintaa, metsän istuttamista ja traktorinkuljettajan hommia,

MTK:n Mäki-Hakolan mukaan osa viljelijöistä on lisäksi laittanut työntekijöitä niin sanottuun hiljaiseen hakuun.

– Moni tila näyttää haluavan, että heidän puolestaan etsitään valmis porukka, koska heidän ei ole mahdollista rekrytoida esimerkiksi sataa ihmistä yksitellen, Mäki-Hakola kertoo.

Tällaisissa tilanteissa Töitä Suomesta yrittää koota tarvittavat työntekijät.

Henkilöstöpalveluyritysten liitto kertoi viime viikolla, että henkilöstöpalveluyritykset ovat saaneet hakemuksia maa- ja puutarhatilojen avoimiin tehtäviin jopa 10 000 kappaletta. Rekrytoinnit kuitenkin seisovat. Syyksi kerrottiin se, että yrittäjät odottavat epätietoisina hallituksen linjausta ulkomaisen kausityövoiman maahantulosta.

Jotkut pitävät työntekijöiden hankkimista tiloille henkilöstöpalveluyritysten kautta kalliina. Henkilöstöpalveluyritysten liiton toimitusjohtaja Merru Tuliara toteaa, että moni ei huomaa laskea arvoa omalle työlleen.

Viljelijä maksaa henkilöstöpalveluyrityksen rekrytointi- tai henkilöstövuokrauspalveluiden käyttämisestä. Tuliaran mukaan sitä ei kuitenkaan pitäisi ajatella pelkkänä kustannuksena.

– Siinä säästää omaa aikaansa. Viljelijöiden ei tarvitse itse vastaanottaa ja lukea hakemuksia ja palkkahallinnon hoitaa henkilöstöpalveluyritys, Tuliara sanoo.

Hänen mukaansa erilaiset joustot työn alkamisajassa ovat mahdollisia myös henkilöstöpalveluyritysten kautta hankittujen työntekijöiden kohdalla. Töiden aloittamisesta voidaan neuvotella alustavasti ja työsopimus voidaan tehdä, kun aloitusaika on selvillä.