Iltalehden teettämän selvityksen mukaan vain 46 prosenttia kristillisiin yhdyskuntiin kuuluvista uskoo, että Jumala lähetti poikansa Jeesuksen maan päälle. Selvitys paljasti myös muita yllätyksiä.

Tavallisissa sunnuntaijumalanpalveluksissa on usein väljää, mutta juhlapyhinä kirkot täyttyvät. TIMO HARTIKAINEN

Joka neljäs Iltalehden kyselyselvitykseen vastannut suomalainen kristitty uskoo sielunsa vaeltavan kuoleman jälkeen uuteen elämään.

Piispainkokouksen pääsihteeri, teologi Jyri Komulainen pitää sielunvaellukseen uskovien suurta määrää yllättävänä. Kirkon omissa kyselytutkimuksissa noin 12–14 prosenttia suomalaisista ilmoittaa uskovansa sielunvaellukseen.

Ajatus sielunvaelluksesta on itämaista perua. Oppi sielunvaelluksesta tai jälleensyntymisestä kuuluu Aasiassa yleisiin hindulaisuuteen ja buddhalaisuuteen.

– Jälleensyntyminen on opillisesti aika vaikea yhdistää perinteisiin kristillisiin uskomuksiin. Se kertoo uushenkisyydestä, joka on vahvana olemassa, Komulainen sanoo.

Iltalehden kyselyyn vastanneista yli 3 300 kristitystä 26 prosenttia sanoo uskovansa sielunvaellukseen. Kristillisiin yhdyskuntiin kuuluvista vastaajista valtaenemmistö ilmoittaa kuuluvansa Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Noin joka kolmas kristitty vastaaja on epävarma sielunvaelluksesta, 40 prosenttia ei uskonut siihen.

Grafiikan saa klikkaamalla suuremmaksi.

Kasvava trendi

Komulaisen mielestä uushenkisyys on tärkeä trendi, joka kirkon on syytä ottaa vakavasti.

– Perinteinen luterilainen tulkinta kristinuskosta laimenee tai rapautuu, hän sanoo.

Trendikäs uudenlainen henkisyys on Komulaisen mukaan vaikeasti paikannettavissa, sillä se on läsnä ennen kaikkea ihmisten ajatuksissa.

Joitakin merkkejä on nähtävissä. Hindulaisuutta ja buddhalaisuutta käsittelevä kirjallisuus tekee kauppansa. Joogasalit pursuilevat väkeä, ja sadat ihmiset jonottavat halaamaan intialaistaÄiti Ammaa aina, kun hän vierailee Suomessa.

Ilmiöön kuuluu, että osa uskovista on alkanut mieltää Jumalan persoonattomaksi voimaksi. Iltalehden kyselyssä vain 42 prosenttia kristityistä ilmoittaa uskovansa Raamatun Jumalaan.

32 prosenttia sanoo uskovansa ”johonkin korkeampaan voimaan”. Lisäksi uskonnollisiin yhdyskuntiin kuulumattomista 36 prosenttia sanoo uskovansa korkeampaan voimaan.

Perinteinen luterilainen tulkinta kristinuskosta laimenee tai rapautuu, sanoo piispainkokouksen pääsihteeri Jyri Komulainen. TIMO HARTIKAINEN

Juhlat kirkossa

Komulaisen mukaan noin kolmannes Suomen evankelis-luterilaisista uskoo Jumalaan melko perinteisellä tavalla. Iltalehden kyselyyn vastanneista kristityistä puolet uskoo kuolemanjälkeiseen elämään, taivaaseen ja helvettiin alle joka neljäs.

– Kokonaistrendi on ihan selvä. Iso osa suomalaisista ei usko enää perinteisessä mielessä kristillisesti, ja se prosessi on kiihtynyt, Komulainen toteaa.

Komulaisen mielestä Iltalehden selvitys vahvistaa sen, mikä on tiedetty jo aiemmin: suomalaisten enemmistö kuuluu kirkkoon kirkollisten toimitusten vuoksi.

– Ihmiset haluavat juhlistaa lapsen syntymää, solmia parisuhteensa ja tulla haudatuksi jollakin seremonialla, kun he kuolevat.

Enemmistö evankelisluterilaisista kuuluu kirkkoon seremonioiden takia. Vuonna 2013 puolet solmituista avioliitoista oli kirkollisia vihkimisiä. EMILIA KANGASLUOMA/AL

Piispa: Ei kannata niellä kaikkea

Lapuan hiippakunnan piispa Simo Peura toivoo, että suomalaiset opettelevat tuntemaan oman luterilaisen uskontonsa käsitteet.

Peura ei tuomitse uudenlaista hengellisyyttä, joka näkyy Iltalehden kyselyselvityksessä esimerkiksi uskona sielunvaellukseen. Hän muistuttaa, että uushengellisyys ei ole kirkolle uusi ilmiö, vaan kristinusko on aiemminkin kohdannut vastaavia vaikutteita.

– Minusta on hyvä, että ihmiset ovat kiinnostuneet uskonnollisista kysymyksistä. Olennaista on nyt se, että ihmiset ottavat selvää erilaisista katsomuksista eivätkä niele kaikkea, Peura kirjoittaa.

Oulun piispa Samuel Salmi kertoo ilahtuneensa Iltalehden kyselyn tuloksista. Piispat vastasivat Iltalehden kysymyksiin sähköpostitse.

– Olemme kirkon omissa selvityksissä saavuttaneet huonompia tuloksia. Nyt näyttää siltä, että kyselyn ”maallinen” sektori on osoittamassa jumalauskon selkeää vahvuutta, Salmi kirjoittaa viitaten epävarmojen suureen määrään kirkkoon kuulumattomien vastaajien joukossa.

Salmi pitää kirkolle myönteisenä mahdollisuutena sitä, etteivät kaikki uskontokuntiin kuulumattomat osaa sanoa selkeää kantaa Raamatun ja kirkon opetuksiin.

Matkailu ja muuttoliikkeet takaavat, että suomalaisetkin kohtaavat erilaisia uskontoja ja katsomuksia yhä useammin. Vakaumusten kohtaamisissa auttaa Peuran mielestä hyvä uskonnonlukutaito.

– Jos siirrämme uskonnon yksityisasiaksi, olemme toisin uskovien kohtaamisessa avuttomia.

Peura toivottaa tapakristityt ja kaikki kirkon opetuksiin perehtymättömät lämpimästi tervetulleiksi pääsiäiskirkkoon.

– Kiirastorstain ehtoolliskirkko tai pääsiäisyön messu voi koskettaa sinua syvältä. Ota rohkeasti lapset mukaan, hän neuvoo.