Sähköautoboomi saattoi mennä ohi, jos asiaa kysyy maailman johtavilta autopomoilta. Suomen autopomoja huolettaa sähköautoja enemmän dieselautojen hinnannousu.

Autoalan Keskusliitto kokoontui tiistaina Helsingin kalastajatorpalla seesteisissä tunnelmissa. Autokauppa käy mukavan tasaisesti, suuria murheita autokauppiailla ei ole.

AKL:n puheenjohtaja, autoliike Wetteri Yhtiöiden toimitusjohtaja, Heikki Häggkvist uskoo, että ”seesteinen aika autokaupassa jatkuu”, kunnes poliitikot keksivät jälleen jotakin, joka aiheuttaisi autokauppiaiden suuren mörön, ”markkinahäiriön”.

Vuosi sitten AKL kokoontui vähemmän seesteisissä tunnelmissa. Liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner (kesk.) oli tammikuun lopussa väläyttänyt autoveron poistoa. Autoveron poistoa ei tullut, tuli markkinahäiriö.

Lievää häiriötä on ilmassa nytkin, sillä dieselautojen päästönormien kiristymisestä johtuva hinnannousu vetää autokauppiaat vakaviksi. Jälleen tiistaina AKL ilmoitti, että pienimpien dieselautojen aika alkaa olla ohi, kun niitä ei enää kannata valmistaa.

Sähkö tuli, mutta menikö myös?

Viime keväänä autoilun tulevaisuuskeskustelu pyöri niin mediassa kuin politiikassakin sähköautojen ympärillä. Suomalaiset autokauppiaat hermostuivat tuolloin, että autoalan uutisointia vaivaa aina sopulimainen yhdestä asiasta vaahtoaminen. Ja vuosi sitten vaahdottiin juuri sähköstä.

Mutta myös autoteollisuuden ylin johto sekä maailman isot autokauppiaat uskoivat vielä vuosi sitten sähköön. Maailman johtaville autopomoille tehtävä KPMG`s Global Automotive Executive Survey -tutkimus nosti viime vuonna täyssähköauton autoteollisuuden kaikkein tärkeimmäksi trendiksi vuoteen 2025 mennessä.

Sähköauton matka trendien harjalle tapahtui räjähdysmäisellä vauhdilla. Vielä vuonna 2015 samat huippujohtajat arvioivat täyssähköauton vasta autoteollisuuden kymmenenneksi tärkeimmäksi trendiksi.

Tänä vuonna sähkön käyrä näyttää samassa KPMG:n kyselyssä jo alaspäin. Vieläkin täyssähköauto on sijalla kolme, mutta kiinnostavaa on, mikä meni ohi.

Tänä vuonna autopomojen tärkein trendi vuoteen 2025 mennessä on nimittäin polttokennoteknologia. Polttokenno- eli lähinnä vetyautot ovat olleet jo pari vuotta kovassa nosteessa. Vuosina 2015 ja 2016 polttokennoteknologia pysyi vielä kärjen takana sijalla viisi. Viime vuonna se nousi jo kolmanneksi.

Vetyautojen jälkeen toisena KPMG:n tämän vuoden listalla seuraa connectivity ja digitalisaatio eli käytännössä se, että ajoneuvot ovat eri järjestelmiin liitettäviä ja keskenään verkottuneita.

Vetyauton moottori. Hyundai

Suomessa tärkeimmäksi nousi asia, josta ei tiedetä oikein mitään

Suomalaisille autokauppiaille suurin merkitys nyt ja ensi vuonna näyttäsi AKL:n kyselyn mukaan olevan se, miten olemassa olevaa asiakasdataa voisi hyödyntää.

Kysymykseen, miten sitä sitten voisi hyödyntää, ei AKL:n tilaisuudessa tiistaina kuitenkaan osattu vastata.

Epävarmuus autoilun verotuksen kehityksestä merkitsee nyt ja ensi vuonna suomalaisille autokauppiaille asiakasdatan jälkeen toiseksi eniten.

Ja sitten kolmantena tulee se dieselautohuoli. Vielä viime vuonna dieselautojen hinnannousulla oli autokauppiaille vain jonkun verran merkitystä, mutta nyt ja ensi vuonna huoli on jo merkittävä.

Autoalan kuplasta katsottuna yhteiskäyttöautojen yleistyminen ei suomalaista autokauppiasta huoleta. AKL:n toimitusjohtaja Pekka Rissa on vakuuttunut, että yhteiskäyttöautoista ei edes saa Suomessa kannattavaa liiketoimintaa.

Myöskään yksityisautoilun huonon imagon ei autoalalla uskota nousevan kovin merkittäväksi tekijäksi vielä ensi vuonna. Tosin selviä merkkejä on olemassa, että imago saattaisi jonkun verran huonontua tämänhetkisestä.

Leasing yleistyy, mutta leasing ei tarkoita enää leasingia

Suomalaiset ajavat oman auton sijaan yhä useammin leasingautolla. Erilaisten leasingpalveluiden uskotaan kasvavan tänä vuonna merkittävästi.

Yksi vaihtoehto saattaa olla, että leasingpalvelut alkavat kiinnostaa kansaa kunnolla myös käytetyissä autoissa. Tällä hetkellä auto- ja ennen kaikkea rahoitusalalla mietitään kuumeisesti, miten leasingista saisi kehitettyä kannattavaa bisnestä nimenomaan vaihtoautoihin.

Leasing voi pian tarkoittaa muitakin auton käyttöpalveluita kuin perinteistä auton vuokraamista kolmeksi neljäksi vuodeksi. Konsepteja eri rahoitusmallien ympärille kehitetään parhaillaan. Pian kuullaan, mitä kaikkea uutta on keksitty.

Autoalalla on Suomessa edelleen vankka näkemys, että Suomen autovero on alan suuri ja ehkä jopa suurin jarru. AKL uskoo, että suomalaiset innostuisivat Ruotsin malliin ihan eri vauhdilla autokaupoille uusia autoja ostamaan, jos autoveroa ei olisi.

Toimitusjohtaja Pekka Rissa tietää, että lopulta kyse ei ehkä olekaan euroista vaan mielikuvista. Suomalainen kyllä kestää uuden auton hinnassa muutaman tuhannen euron autoveron, mutta ei ehkä ajatusta sen maksamisesta.