Budapestissä vaaditaan viidettä iltaa muutoksia työaikalakiin ja tuomio- ja toimeenpanovaltaa sekoittavaan lakiin, kertoo Ylen EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio Budapestista.

BudapestIskulauseet kaikuvat Budapestin illassa Unkarin yleisradioyhtiön MTV:n toimitalon ulkopuolella, Budan pohjoisosassa.

Pakkasta on pari astetta, joten puolueiden edustajat pitävät puheitaan toppatakit yllä ja pipot päässä.

Paikalla on arviolta reilu tuhat mielenosoittajaa, jotka heiluttavat EU:n lippuja, Eurooppa-mielisiä kylttejä ja pääministeri Viktor Orbánia vastustavia tekstejä.

Siniasuiset poliisit valvovat rauhanomaista mielenosoitusta väljässä rivissä. Heidän pipojaan koristavat Unkarin liput.

– Nykyhallitus on romuttamassa kaikki demokraattiset instituutiot. Asun tällä hetkellä ulkomailla. Haluaisin palata vapaaseen maahan, jossa kukin saa tehdä, mitä haluaa, maahanmuuton parissa työskentelevä Eszter sanoo Ylelle.

– Demokratian pohja on kadonnut pääministerimme harjoittaman diktatuurin takia, sanoo puolestaan yliopistonopettaja ja professori Gábor Schein.

Yleisradiotalon ulkopuolella mieltään osoittavan Demokraattinen koalitio -puolueen kannattajan kyltissä sanotaan unkarilaisten kuuluvan Eurooppaan. Jeroen Mortier

1) Miksi unkarilaiset osoittavat nyt mieltään?

Mielenosoitukset alkoivat viime viikon keskiviikkona sen jälkeen, kun Unkarin parlamentti oli hyväksynyt kaksi hallituksen lakiesitystä.

Ensimmäinen koskee työaikasääntöjä: vuosittaisen ylityön enimmäismäärä nostetaan 250:stä 400 tuntiin. Työnantajalla on jatkossa kolme vuotta aikaa korvata ylityöt, kun nykylaissa aikaa on vuosi.

Oppositio on nimennyt uuden lain "orjatyölaiksi", sillä se heikentää työntekijän asemaa merkittävästi.

"Hyvää joulua, herra pääministeri" -niminen protesti kokosi hallituksen vastustajia Sankarien aukiolle Budapestin keskustaan sunnuntaina. Balazs Mohai / EPA

Toinen uusi laki siirtää osan Unkarin tuomioistuimista suoraan oikeusministerin alaisuuteen. Unkarin Helsinki-komitean mukaan ministeri saa oikeuden nimittää tuomareita korkeimpaan hallinto-oikeuteen ja alempiin hallinto-oikeuksiin.

Komitean ja oppositiopuolueiden mukaan laki vaarantaa vallan kolmijaon ja on vakava uhka oikeusvaltiolle Unkarissa.

2) Miten laajaa unkarilaisten liikehdintä on?

Budapestin kaduilla oli sunnuntaina eri arvioiden mukaan 10 000–15 000 ihmistä. Mielenosoitus oli suurin pitkään aikaan.

Viidettä päivää jatkuvissa protesteissa osallistujamäärä on kasvanut päivästä toiseen.

Merkittävää mielenosoituksissa on ollut, että Unkarin hajanaiset oppositiopuolueet ovat osallistuneet niihin rinnakkain, laitaoikeiston Jobbikista sosialisteihin.

– Tekojen takana oli aiemmin aina yksi puolue, mutta nyt koko oppositio on täällä puhumassa arvoista, yleisradiotalolla mieltään osoittava Eszter toteaa.

3) Miten hallitus on reagoinut mielenosoituksiin?

Fidesz-puolue on pyrkinyt leimaamaan mielenosoitukset rikollisten katumellakoinniksi. Se on myös syyttänyt unkarilaista, Yhdysvalloissa asuvaa miljardööriä George Sorosia mielenosoitusten masinoimisesta.

Soros on ollut Fideszin ja Orbánin tähtäimessä aiemminkin. Hallitus on kampanjoinut häntä vastaan muun muassa katumainoksin ja syyttänyt Sorosia esimerkiksi sallivan siirtolaispolitiikan ajamisesta.

Toisaalta hallituksen hallussa oleva media on pyrkinyt vaikenemaan mielenosoituksista.

Esimerkiksi yleisradioyhtiö MTV:n aamu-uutiset tuskin noteerasivat protesteja, vaikka joukko opposition kansanedustajia oli viettänyt yönsä yhtiön aulassa, jotta pääsisi esittämään vaatimuksensa julkisuudessa.

4) Miksei oppositio torppaa lakeja parlamentissa?

Pääministeri Viktor Orbánin Fidesz-puolueella on yksinkertainen enemmistö parlamentissa. Sillä on kahden kolmasosan enemmistö yhdessä läheisen liittolaisensa, Kristillisdemokraattisen kansanpuolueen kanssa.

Asetelma sallii Orbánin muuttaa perustuslakia oppositiosta välittämättä.

Oppositiopuolueet yrittivät protestoida muutoksia vastaan parlamentissa, mutta niillä ei ole käytännössä keinoja vaikuttaa Fideszin ajamaan lainsäädäntöön.

5) Mitä EU tekee?

EU-komissio ei ole reagoinut viimeisimpiin lakiesityksiin tai mielenosoituksiin. Unkari on kuitenkin ollut unionin silmätikkuna hallituksen aiempien toimien takia.

Unkarin hallitus on rajoittanut median ja kansalaisjärjestöjen toimintavapautta ja kaventanut esimerkiksi turvapaikanhakijoiden oikeuksia.

Euroopan parlamentti päätti syyskuussa, että EU:n pitäisi käynnistää sanktiomenettely Unkaria vastaan. Asiasta keskusteltiin viime viikolla eurooppaministerien kokouksessa, mutta esitys ei ole johtanut vielä konkreettisiin toimenpiteisiin.

Mielenosoittajat heiluttivat kännyköidensä valoja sunnuntain protestissa. Balazs Mohai / EPA

Menettelyn rajuin sanktio olisi evätä Unkarilta äänioikeus EU:n ministerineuvostossa. On kuitenkin hyvin epätodennäköistä, että tällaista päätöstä saataisiin aikaan. Se nimittäin vaatii muiden jäsenmaiden yksimielisen ratkaisun, ja ainakin Puola luultavasti tukisi Unkaria.

EU-tuomioistuin on puolestaan todennut useaan kertaan Unkarin rikkoneen EU:n perussopimuksia vastaan. Unkari on joissain tapauksissa muuttanut linjaansa ratkaisujen seurauksena.

Yksi selitys EU:n verkkaisiin liikkeisiin on se, että Orbánin Fidesz-puolue kuuluu Euroopan poliittiseen valtakeskittymään eli Euroopan kansanpuolueen EPP:n ryhmään.

EPP ei ole halunnut edes harkita Fideszin erottamista ryhmästä, johon kuuluvat Euroopan komission, Eurooppa-neuvoston ja Euroopan parlamentin ylimmät johtajat, esimerkiksi Saksan liittokansleri Angela Merkel ja Suomen kokoomuspuolue.

Lisää aiheesta:

Tuhannet ihmiset protestoivat Unkarissa maan hallitusta vastaan