Det skabte overraskelse og store panderynker på vandværker landet over, da det i sidste uge kom frem, at rester fra et pesticid, som ikke er en del af den rutinemæssige drikkevandskontrol, var fundet over grænseværdien en række steder i landet og blandt andet havde lukket to vandværker i Odense.

Læs også : Overset pesticid lukker vandværker

Men nu kan DR fortælle, at Miljøstyrelsen allerede for 10 år siden og mindst yderligere tre gange siden er blevet gjort opmærksom på, at stoffet, Desphenyl-Chloridazon, kunne være en trussel mod grundvandet.

- De har siddet på den viden alt for længe. De burde for længst have gjort noget, lyder den kontante reaktion fra Danske Vandværkers juridiske rådgiver, Robert Jensen.

Tyske fund affødte bekymring

Advarslerne fremgår af flere dokumenter, DR har gennemgået.

Chloridazon - et af fortidens ukrudtsmidler Stoffet Desphenyl-Chloridazon er et nedbrydningsprodukt af Chloridazon, der i dag er forbudt i Danmark. Det er et ukrudtsmiddel, der tidligere har været anvendt i produktionen af roer, rødbeder og løg, men været forbudt herhjemme siden 1996. Indtil for nylig er dansk drikkevand aldrig før blevet testet for Desphenyl-Chloridazon, men den seneste måneds tid er der gjort en lang række fund over grænseværdien på vandværker landet over. Selvom Desphenyl-Chloridazon er fundet over den danske grænseværdi for pesticider i grundvandet, er det dog ikke umiddelbart fundet i koncentrationer, der er akut sundhedsskadelige.

Blandt andet en 10 år gammel arbejdsrapport fra Miljøstyrelsen, hvor daværende geolog og seniorforsker i GEUS, Walter Brüsch, skrev, at der netop var fundet høje koncentrationer af stoffet i Tyskland og med en høj hyppighed i drikkevandsboringer:

" Da Chloridazon har været anvendt i Danmark ved dyrkning af roer vil nedbrydningsproduktet formodentlig være til stede lokalt i grundvand, og det vil formodentlig være hensigtsmæssigt at gennemføre en screening for stoffet i udvalgte boringer," skriver han i rapporten, som er udstyret med brevhoved fra Miljøministeriet og Miljøstyrelsen.

Læs også : Miljøstyrelsen har kendt til overset pesticid i et år

Walter Brüsch: kunne have undgået forurenet vand

Siden har flere vandværker og vandboringer været lukket på grund af fund af Desphenyl-Chloridazon over de tilladte grænseværdier.

- Man kunne sagtens have undgået den her situation, hvis man havde gennemført screeningen dengang, så havde man med garanti fundet det. Og dermed havde man undgået, at forbrugerne nogle steder har modtaget forurenet vand de sidste 10 år, siger Walter Brüsch, som i dag er geologisk seniorrådgiver i Danmarks Naturfredningsforening.

Han undrer sig over, at myndighederne ikke har handlet før.

- Det er bekymrende, for allerede dengang kunne vi se på de tyske data, at der blev fundet nogle meget høje koncentrationer, siger han.

Læs også : Professor i miljømedicin om pesticidfund i drikkevand: Det her ser grimt ud

Advarsler fra flere sider

De dokumenter og mødelister, DR har gennemgået, viser, at Miljøstyrelsen både mundtligt og skriftligt har modtaget advarsler fra Region Syddanmark, Kommunernes Landsforening, det rådgivende ingeniørfirma NIRAS og for ganske nylig også Danske Regioner.

- Det er fundet mange steder over grænseværdien, og det er ikke særligt hensigtsmæssigt, at vi ikke har haft mulighed for at reagere på det. Jeg håber, at Miljøstyrelsen har fået klarhed for, at det er alvorligt, det her, siger Carl-Emil Larsen, direktør i DANVA.

Krav om obligatorisk test af "glemt" pesticid

I dag, torsdag, holder Miljøstyrelsen møde med regionerne, kommunerne, vandselskaber og de øvrige medlemmer af det såkaldte drikkevandspanel for netop at diskutere, om Desphenyl-Chloridazon skal på listen over stoffer, drikkevandet skal testes for.

Både DANVA, Danske Vandværker, Danmarks Naturfredningsforening og flere kommuner og fagfolk, DR har talt med, siger samstemmigt, at man forventer, at Miljøstyrelsen efter mødet vil tilføje Desphenyl-Chloridazon til den liste af pesticider, som vandværkerne er forpligtede til at teste drikkevandet for.

Læs også : Ny opgørelse: Mange andre pesticider i grundvandet

Aarhus Vand: For ringe, hvis man bare er kørt videre

Men flere steder i landet er man allerede gået i gang på eget initiativ. Blandt andet hos vandselskabet Aarhus Vand, som står for at levere 75 procent af al drikkevand i Aarhus Kommune.

Her ville man også gerne have haft langt tidligere besked om risikoen ved at finde stoffet i drikkevandet.

- Det er utilfredsstillende, at man ikke kunne gå i gang med de her undersøgelser noget før. Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad der ligger til grund for, at man ikke har taget det ind overvågningsprgrammet. Hvis man ikke har taget stilling til det og bare er kørt videre, så er det for ringe, siger teamleder i Aarhus Vand, Jørn-Ole Andreasen.

Kunne det have gjort en forskel for forbrugerne?

- Ja, så kunne man jo have undersøgt det allerede dengang og taget dem (boringerne, red.) ud af drift, vurderer Jørn-Ole Andreasen.

Læs også : Politikere: Vi skal kunne stole på at drikkevandet er rent

Miljøstyrelsen: Der var ikke dokumentation nok

Miljøstyrelsen har oplyst til DR, at man på baggrund af tal fra 2016 valgte at igangsætte en screening for Desphenyl-Chloridazon i grundvandet fra juni i år.

Men ifølge kontorchef i Miljøstyrelsen Lea Frimann Hansen har der ikke tidligere været nok dokumentation til, at man ville lave en bred undersøgelse af Desphenyl-Chloridazon i drikkevandet.

Læs også : Nylonfiltre og pesticid-ædende bakterier kan sikre drikkevand i fremtiden

- Der har været nogle fund og grundvandsovervågninger. Det kan være fra nogle lokale forureningskilder, der kommer fra nogle vaskepladser og lignende. Ud fra det har der ikke været et tilstrækkeligt grundlag til at sige, at det her er et generelt problem, som vi skal undersøge for i vores drikkevand, siger hun til DR.

Hvad er din reaktion på, at flere fagfolk mener, at I skulle have handlet tidligere?

- Vi har hvert år en grundig gennemgang af de data, der er indrapporteret i vores grundvandsdatabase. Og der har konklusionen hidtil været, at der ikke har været dokumentation nok, siger Lea Frimann Hansen.