Forhandlingerne om et indgreb mod ejendomsinvestorer som den udenlandske kapitalfond Blackstone tager nu en højst opsigtsvækkende drejning.

Tidligere i dag kastede regeringen med boligminister Kaare Dybvad (S) i spidsen håndklædet i ringen og erklærede, at forhandlingerne var indstillet. Forhandlinger, der har været langvarige, tekniske og brolagt med bekymringer om, hvorvidt et indgreb også ville påvirke andelsboligejerne.

Læs også : Røde partier tordner mod Radikale efter sammenbrudte boligforhandlinger

Men forhandlingerne er ikke helt skrinlagt.

Her til eftermiddag mødes De Radikale, Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige så for at samle stumperne fra forhandlingerne op.

Det oplyser partierne i en fælles pressemeddelelse, alt imens de røde partier har travlt med at angribe De Radikale for at have ødelagt forhandlingerne.

De Radikale føler ikke, at de skylder statsminister Mette Frederiksen noget. Så kort kan det egentlig forklares, at R har valgt at gå sammen med oppositionen for at bringe S-regeringen i mindretal i boligpolitikken, og at partiet er på krigsstien på flere andre områder. Kimen til den radikale tilgang til at være støtteparti lagde Mette Frederiksen, da hun valgte at danne sin Socialdemokratiske regering uden at invitere De Radikale med. Det er De Radikale stadig vrede over.

- Vi skal ikke sætte en karensperiode på syv år. Men stort set alt andet er vi enige om. Så jeg regner med, at vi kan lande en aftale med de andre partier, som gider tale et ansvar.

- Det var det sidste, vi diskuterede. Det var der ikke enighed om. Så sagde jeg, at alle skulle bøje sig mod hinanden, siger Jens Rohde til DR.

Et umage par af blå partier og Jens Rohde

Hvorvidt de blå partier kan finde fælles fodslag i spørgsmålet, er selvsagt noget uklart al den stund, at partierne har vidt forskellige interesser.

Sammenbruddet i regeringens forhandlinger er primært båret af en uenighed om det såkaldte "spekulantstop," som boligministeren har døbt det.

Forslaget går på, at der skal gå mindst syv år fra en udlejer køber en ejendom, til udlejeren kan hæve huslejen efter boligreguleringslovens paragraf 5, stk. 2.

Den omstridte 5.2-paragraf Det er paragraf 5, stk 2 i boligreguleringsloven, der gør det muligt for udlejere at tjene stort på at købe og renovere ejendomme.

Den omdiskuterede paragraf blev indført for at give private udlejere et økonomisk incitament til at renovere og modernisere ældre ejendomme.

Paragraffen giver nemlig mulighed for, at udlejer kan hæve huslejen markant, hvis de har sat boligen i stand ved fraflytning for mindst cirka 250.000 kroner.

Finten ligger i, at udlejer kan flytte huslejen ud af den restriktive boligreguleringslov og over i lejeloven. Det betyder, at boligen kan udlejes efter "det lejedes værdi", som er markant højere.

Karensperioden på de syv år skal gøre det mindre attraktivt for udenlanske investorer at opkøbe ejendomme, renovere dem og score en hurtig gevinst.

Regeringen spillede oprindeligt ud med en periode på ti år, men før jul måtte den skrue ned for ambitionerne og foreslå syv år, fordi der simpelthen ikke var et flertal for en tiårig periode.

Heller ikke de syv år kunne regeringen altså finde 90 mandater bag.

Dansk Folkepartis boligordfører, Mette Hjermind Dencker, siger, at partiet ikke har forladt forhandlingerne.

- Det er ministeren, der fralægger sig ansvaret her, siger hun.

Venstres boligordfører, Heidi Bank, angriber regeringen for ikke at være kompromisvillige i forhandlingerne.

- Jeg er meget ærgerlig over, at den socialdemokratiske boligminister ikke har vist villighed og evne til at indgå en aftale, der skal sikre lejerne. Ministeren har simpelthen ikke magtet opgaven med at finde et flertal.

- For Venstre er det helt afgørende, at vi får lavet en aftale, der sikrer, at lejerne ikke kommer i klemme. Og at det sker samtidig med, at det ikke går ud over andelsbolighavernes økonomi. Det har ministeren ikke ønsket at være med til, siger Heidi Bank.