Storbanken modtager en bøde på 12,5 mio. kr. for at bryde hvidvask-loven. Banken har ikke været god nok til at tjekke op på de banker, den havde samarbejder med.

Christian Sehested, f. 1982, er journalist på Finans med den finansielle sektor som stofområde. Han er uddannet ved Danmarks Journalisthøjskole i Aarhus med en kort afstikker til University of Missouri i USA. Efter praktiktiden på Børsen 2009-2010 var han i årene 2011-2014 journalist på det dengang nystartede, JP/Politiken-ejede finansmedie FinansWatch. Også her havde han primært banker som stofområde. I april 2014 blev han en del af erhvervsredaktionen på Jyllands-Posten. Privat en semihabil kok, inhabil fodboldspiller, ukvalificeret men ivrig ønolog og habituel vinder af spil baseret på paratviden.

Danske Banks omfattende problemer med ikke at deltage i at vaske sorte penge hvide fortsætter. Denne gang med en for danske banker rekordstor hvidvaskbøde på 12,5 mio. kr.

Det meddeler banken til fondsbørsen torsdag formiddag.

Berlingske kunne torsdag morgen fortælle, at det ikke kun som tidligere omtalt er Danske Banks estiske filial, men også bankens ditto i Litauen, der har gennemført særdeles suspekte transaktioner.

Den aktuelle bøde kommer dog på baggrund af en anden sage, der er blevet efterforsket af Bagmandspolitiet. En efterforskning, der kom direkte fra en politianmeldelse fra Finanstilsynet, der i 2016 fandt frem til de kritisable forhold ved en inspektion i Danske Bank.

»Vi har et stort ansvar, når det gælder bekæmpelse af hvidvask, og det ansvar har vi desværre ikke i tilstrækkelig grad levet op til, når det gælder overvågning af transaktioner til og fra korrespondentbanker. (..) De seneste år har vi generelt styrket vores indsats for at bekæmpe hvidvask og anden økonomisk kriminalitet ganske betydeligt,« lyder det i fondsbørsmeddelelsen fra adm. direktør i banken Thomas F. Borgen.

»Hvis vi skal bekæmpe hvidvaskkriminalitet, kræver det også, at vi får hjælp fra blandt andet bankerne. Den del går fremad, men i denne sag kan vi konstatere, at Danske Bank ikke var gode nok,« lyder det fra chefanklager Steen Bechmann Jacobsen fra Bagmandspolitiet i en pressemeddelelse om sagen.

Overtrædelserne af hvidvaskloven er ifølge bødeforlægget sket i perioden 2012 og frem til Finanstilsynets besøg i banken i foråret 2016. Banken havde:

»..ikke overvåget transaktioner, der gennemføres som led i en forretningsforbindelse, (..) idet Danske Bank i relation til transaktioner foretaget i forbindelse med dens korrespondentbankforbindelser, ikke foretog overvågning af transaktioner i de tilfælde, hvor en transaktion ikke involverede en kunde hos Danske Bank,« lyder det ifølge fondsbørsmeddelelsen i bødeforlægget.

Det betyder altså groft sagt, at Danske Bank nærmest frit kunne bruges som mellemstation af bankens mange samarbejdsbanker så længe de penge, der blev flyttet, ikke havde noget at gøre med bankens egne kunder.

Den største danske hvidvaskbøde nogensinde ramte i januar i år et vekselkontor, hvor ejerne samtidig fik seks års ubetinget fængsel. Her lød bøden på 111 mio. kr.

Danske Banks ærkerival Nordea har tidligere i Sverige modtaget bøder på både 30 mio. og 50 mio. svenske kr. for brud på hvidvaskloven.