Klima- og energiminister Lars Christian Lilleholt (V) sender Energinet.dk og embedsmændene tilbage til tegnebrættet i sagen om omdiskuteret ekstraregning til 82.000 solcelleejere.

Bo Nielsen, født 1972, er økonomiredaktør på Finans. Han er cand. polit. fra Københavns Universitet og har en Master i erhvervsjournalistik fra Northwestern University i Chicago. Før sin tid på Finans, arbejdede han for Bloomberg News, heraf to år i hovedkontoret i New York. Inden journalistkarrieren arbejdede Bo bl.a. som økonom indenfor strategi, virksomhedsopkøb og forretningsudvikling hos A.P. Møller-Mærsk. Han var før i tiden en adrenalinjunkie og var opslugt af maratonløb, boksning, matchracing og ekstremski. I dag nøjes han med at tage korte løbeture i medvind og går en tur på golfbanen i ny og næ. Han elsker at rejse, bruge tid med sine to børn og at nørde den med økonomiske tidsskrifter.

Klima- og energiminister Lars Christian Lilleholt (V) bøjer sig for kritik fra solcelleejerne og vil forsøge at slå en streg over omdiskuteret ekstraregning.

For kun en måned siden ville ministeren slet ikke gå ind i sagen, der startede, da det statsejede Energinet.dk foreslog en ny måde at afregne strøm på fra 2018 – og som kunne betyde højere udgifter for op mod 82.000 solcelleejere.

Men højlydt kritik fra bl.a. solcelleejerne får ham nu til at søge »vilkår svarende til, hvad de har i dag.«

»Energinet.dk har foreslået en model, der har ført til kraftig reaktion hos solcelleejerne. Det har jeg registreret mig. Og på den baggrund har jeg bedt Energinet.dk og ministeriet om at få alternative modeller på bordet,« siger Lars Christian Lilleholt.

»Jeg vil gerne se på mulighederne for at hjælpe gruppen af solcelleejere, som er kommet i klemme på den måde, der afregnes på,« fortsætter han.

Sagen kort fortalt Energinet vil tvangsflytte knap 85.000 ejere af små solcelleanlæg og små husstandsvindmøller fra deres nuværende årsbaserede nettoafregning over på en timebaseret nettoafregning.

Ændringen betyder, at solcelleejere mister den økonomiske fordel ved at kunne ”gemme” sommersolens energiproduktion til elforbruget i de mørke vintertimer.

Ifølge Energinet vil ændringen betyde en ekstraudgift for omkring 82.000 af de berørte solcelle- og vindmølleejere.

Energinet anslår, at den årlige ekstraregning typisk vil ligge på 200-500 kr. pr. anlæg. Et skøn som mange solcelleejere dog finder alt for lavt.

Ændringen får kun betydning for den rå elpris. Opgørelsen af betalingen af PSO- og elafgifter samt nettarifbetaling til Energinet vil fortsat blive opgjort på årsbasis.

I 2012 lovede et politisk flertal de 85.000 solcelleejere, at der ikke vil blive pillet ved deres afregningsvilkår i 20 år.

Finans har beskrevet hvordan de 82.000 ejere af solceller risikerer årlige ekstraregninger på op mod 25 mio. kr., fordi det statsejede Energinet vil tvinge dem væk fra en særlig prismodel med årsafregning og over mod standarden på markedet.

Det vil ifølge Energinet dog koste størstedelen af de berørte anlægsejere mellem 200 og 500 kr. ekstra om året. Et skøn som mange solcelleejere dog finder alt for lavt.

Dansk Solcelleforening har kaldt tiltaget for et klokkeklart løftebrud på en aftale fra 2012, som Venstre selv var med til at indgå, og som fredede solcelleejerne frem mod 2032.

Hos Energinet vil man på ministerens opfordring åbne sagen igen.

Man mener dog, at den første afregningsmodel ifølge områdeleder Signe Horn Rosted, var den bedste for markedet, den mest effektive og den som bedst understøttede tilpasningen til grøn energi. Den kom også til verden sammen med el-leverandørerne.

»Vi noterer os dog, at ministeren ønsker at vi ser på det igen. Det vil vi gerne bidrage til. Vi starter en dialog med ministeriet, energistyrelsen og branchen igen,« siger Signe Horn Rosted.