Økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll (LA) afviser økonomisk ulighed som et problem, der er værd at beskæftige sig med i dagens Danmark. V og DF er til dels enige, mens Frelsens Hær og S advarer om, at regeringen er ved at skabe en fattigdom, som bliver dybere og dybere.

Dorte Ipsen Boddum, f. 1969, er politisk reporter på Finans. Dorte har igennem 12 år som journalist på Jyllands-Posten skrevet i spændingsfeltet mellem økonomi og politik. Hun har været erhvervsreporter, Christiansborgreporter og senest forsvarsmedarbejder. Dorte er oprindelig uddannet kandidat i engelsk og internationale studier men valgte at gå journalistvejen efter en kort karriere som underviser. Hun er uddannet fra DJH i 2001 med praktiktid på Jyllands-Posten. Dorte er bosat på Østerbro og holder bestemt af en latte, men bliv ikke overrasket, hvis der er Johnny Madsen i øregangen, for hun er vokset op ved Vesterhavet og har stadig saltvand i årene.

Bo Nielsen, født 1972, er økonomiredaktør på Finans. Han er cand. polit. fra Københavns Universitet og har en Master i erhvervsjournalistik fra Northwestern University i Chicago. Før sin tid på Finans, arbejdede han for Bloomberg News, heraf to år i hovedkontoret i New York. Inden journalistkarrieren arbejdede Bo bl.a. som økonom indenfor strategi, virksomhedsopkøb og forretningsudvikling hos A.P. Møller-Mærsk. Han var før i tiden en adrenalinjunkie og var opslugt af maratonløb, boksning, matchracing og ekstremski. I dag nøjes han med at tage korte løbeture i medvind og går en tur på golfbanen i ny og næ. Han elsker at rejse, bruge tid med sine to børn og at nørde den med økonomiske tidsskrifter.

Økonomisk ulighed er ikke et relevant problem i dagens Danmark, lyder det fra økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll (LA).

»Jeg mener ikke, at Danmark er et land, hvor ulighed er et problem, som er værd at beskæftige sig med,« siger han.

Simon Emil Ammitzbøll får opbakning fra både Venstre og Dansk Folkeparti, selv om de to partier dog mener, at ulighed målt på andre parametre stadig er relevant at diskutere.

»Jeg gider heller ikke diskutere gini-koefficienter,« siger politisk ordfører Jakob Ellemann-Jensen (V), med henvisning til den økonomiske koefficient, der måler uligheden i forskellige lande.

»Danmark er et af de økonomisk mest lige lande, og der er simpelthen andre udfordringer, som er væsentligere. Men lighed er mange ting, og vi har stadigvæk brug for at fokusere på lige muligheder på trods af f.eks. social arv, køn og etnicitet,« siger Jakob Ellemann-Jensen.

For Dansk Folkeparti er lige adgang til sundhed og uddannelse det afgørende ifølge finansordfører Rene Christensen.

Udmeldingen skaber til gengæld hovedrysten hos Frelsens Hær. De store hjælpeorganisationer fik i december 40.000 ansøgninger om julehjælp, og det er rekord og ingen tilfældighed, understreger informationschef Lars Lydholm.

»Der er simpelthen et Danmark, som regeringen ikke ser. Fattigdommen er ikke stigende, men den bliver dybere og dybere, og det skyldes beslutninger, som den tidligere Venstre-regering og denne regering er ansvarlige for,« siger Lars Lydholm.

Han peger på genindførelsen af et loft over kontanthjælpen og den såkaldte 225-timers regel, som betyder nedslag i kontanthjælpen, hvis kontanthjælpsmodtagere ikke arbejder mindst 225 timer i løbet af et år.

»Vi møder familier, hvor børnene melder afbud til børnefødselsdage, fordi de ikke har råd til at have en gave med. Der er en helt kynisk, lovgivningsbestemt fattigdom i Danmark, som Simon Emil Ammitzbøll er ansvarlig for som politiker.«

Men først hvis Liberal Alliances egen 2025-plan med bl.a. nulvækst i det offentlige forbrug og afskaffelse af topskatten blev gennemført, ville ulighed blive værd at beskæftige sig med, lyder det fra Simon Emil Ammitzbøll.

»Man skulle mindst have gennemført LA’s 2025-plan, før man overhovedet i en fjern fremtid kunne begynde at interessere sig for det,« siger han.

Ifølge en gennemregning fra Finansministeriet ville Liberal Alliances 2025-plan samlet set sende Danmark fra en plads som verdens tredje mest lige land ifølge den seneste OECD-måling kun overgået af Island og Norge til en 18. plads i selskab med lande som Polen og Sydkorea. De rigeste 10 pct. af befolkningen ville få en fremgang i den disponible indkomst på 61.000 kr. om året, mens de fattigste 10 pct. samlet ville få forringet deres forbrugsmuligheder med 9.000 kr. om året.

Socialordfører Pernille Rosenkrantz-Theil (S) advarer om, at sammenhængskraften i det danske samfund er på spil.

»Det er fundamentalt set et helt andet samfund, som Simon-Emil Ammitzbøll ønsker. Men man skal bare huske på, at det går begge veje, og meget af den tillid til hinanden og tryghed, som alle nyder godt af ved det danske samfund, hænger sammen med, at vi har et lige samfund,« siger hun.