Den første spade var dog knap nok stukket i jorden, før de første problemer opstod på pladsen.

Aarsleff, som skulle opføre det rå byggeri i beton, blev flere måneder forsinket, og den ansvarlige for byggeriet, Bygningsstyrelsen, hyrede en advokat til at holde øje med firmaet.

Bygningsstyrelsen Bygningsstyrelsen er statens ejendomsvirksomhed og bygherre. Med en portefølje på fire millioner kvadratmeter, mere end 1.000 lejemål og igangværende byggesager for 16 milliarder kroner er Bygningsstyrelsen landets største offentlige ejendomsselskab. På universitetsområdet har Bygningsstyrelsen en ejendomsportefølje på 35 milliarder kroner. Styrelsen blev stiftet i 2011, hvor ansvaret for statens kontorejendomme og universitetsbygninger blev samlet i den nye styrelse. Byggeprojekterne finansieres oftest ved statslån og efterfølgende huslejebetaling. Kilde: Bygningsstyrelsens regnskaber.

Forsinkelsen betød, at de øvrige håndværkere ikke kunne komme i gang, blandt andet steg udgifterne til kloakering til mere end det tredobbelte.

Dette skyldtes dog også, at tegningerne til kloakeringen ikke var færdige, da underentreprenøren OK Nygaard stod klar med sine medarbejdere på byggepladsen.

At entreprenørerne ikke lykkedes med at samarbejde viste sig fra begyndelsen blandt andet ved, at en entreprenør ikke fik lagt rør i jorden, inden en anden entreprenør hældte beton i udgravningen.

Læs også : Persongalleriet i kæmpe byggeskandale

Og så måtte sprinklerledningerne i stedet blive lagt oven på jorden.

- Det er uheldigt, at byggeriet allerede bliver forsinket meget tidligt. For det giver en kaskadeeffekt, hvor det ene problem griber det næste problem, og lige pludselig løber alting løbsk, siger Kim Haugbølle.

Hvem bestemmer?

Kim Haugbølle udpeger den usædvanlige styremodel, man havde valgt til at drive Niels Bohr-byggeriet frem som særligt problematisk.

For i stedet for at placere ansvaret ét sted, skabte Bygningsstyrelsen en ledende treenighed.

Som bygherre havde Bygningsstyrelsen det overordnede ansvar, mens konsulentfirmaet Sweco blev hyret til at lede arbejdet, og et andet konsulentfirma, Rambøll, blev sat til at have styr på projektmaterialet, føre tilsyn og give teknisk rådgivning til de ni storentreprenører på pladsen.

- Vi har en projekt-trekant her, hvor bygherren sidder i toppen og ultimativt definerer projektet. Men i praksis er der en masse projektledere, del-projektledere og projektdirektører, som har ansvaret. Og ofte ser vi, at de ikke er enige om, hvem der har ansvaret for hvad, hvilket er det store problem ved den her model, siger Kim Haugbølle.

Der er lang vej endnu, inden forskere og studerende kan flytte ind i Niels Bohr-Bygningen. (Foto: Mathias Sommer DR)

Uklarheden om ansvarsfordelingen gav dårlige vibrationer i ledelsesgruppen.

I en mail fra 2016 vrissede Sweco således over Rambølls manglende svar på tekniske spørgsmål fra entreprenørerne.

- Tak for din dejligt informative mail, der viser, at TR (Rambøll, red.) (...) kun læser overskrifter.

- Vi i byggeledelsen vil meget gerne være imødekommende og samarbejde, men det bliver kun, hvis TR (Rambøll, red.) vil indgå i et åbent samarbejde og er mere lydhør og løsningsorienteret.

Omvendt mente Rambøll, at Sweco ikke stod fast nok over for entreprenørerne, hvilket gav skred i tidsplanerne og økonomien.

Rådgiverne

Bygningsstyrelsen forsøgte flere gange at mægle og opfordrede til "holdfølelse".

Opfordringen ændrede dog ikke på et betændt samarbejde og en manglende afklaring af ansvaret i ledelsesgruppen.

Den udbredte mistillid betød også, at projektchefen flere gange blev udskiftet.

Alle på pladsen her arbejder i samme retning og vil gerne være færdige med det her byggeri, Erik Stoklund, projektdirektør hos Vejdirektoratet.

Kim Haugbølle påpeger problemet i at lægge ansvaret ud til konsulenter:

- Der er noget, der tyder på, at man har overladt for stor en del af ansvaret til eksterne rådgivere, som jo ikke har den samme interesse i, at projektet bliver gennemført, som bygherren har. For man får jo de facto et honorar for at arbejde ekstra.

- Dermed ikke sagt, at rådgiverne gør dette med vilje, for det gør de selvfølgelig ikke, men der er bare nogle økonomiske incitamenter i det her, der gør, at det ikke er rådgiverne, som kommer til at betale den endelige regning, siger han.

Bygningsstyrelsen erkender i et hidtil hemmeligholdt notat, at "man ikke i fornødent omfang har styret rådgivere og entreprenører."

Bravidas 'bekymringsmails'

Også blandt entreprenørerne udviklede dialogen sig tidligt i en skidt retning.

Allerede i 2015 begyndte el-entreprenøren, Bravida, at rette en stribe såkaldte 'bekymringsmails' til ledelsen.

Bygningsstyrelsen havde brug for en syndebuk. Michael Vindfeldt, advokat for Inabensa, entreprenøren som blev fyret i 2017.

Blandt andet stillede Bravida spørgsmål ved projektmaterialet, de jævnligt ændrede tidsplaner og evnen til at lede og fordele arbejdet.

- Det drejer sig om at styre processerne professionelt, står der således i en mail.

I en anden bekymringsmail fra februar 2016 vurderede Bravida, at byggeriet var gået galt i en grad, så alle havde brug for en puster.

- Bravida har følgende radikale eneste realistiske mulighed for ikke at få en byggeplads, der ender med enorme tidsfritsforlængelser, økonomiske sværdslag og sure samarbejdspartnere: Der foretages en teknisk og tidsmæssig timeout, så alle udfordringer med projektet bliver løst.