Licensen har udspillet sin rolle, mener flere politikere.

Der er udsigt til et opgør om den licens, alle danskere er tvunget til at betale til Danmarks Radio, DR.

DR har netop meddelt, at man nedlægger mellem 170 og 200 stillinger, fordi man skal spare 160 mio. kroner årligt de næste fire år. Spørgsmålet er, om det er nok.

Det er på tide med et opgør med det gamle licenssystem, mener politikere fra begge sider af Folketingssalen.

Sådan hænger licens sammen. Prisen for medielicens i 2014: - Hvis du betaler halvårligt: 1.218 kr. - Hvis du betaler månedligt: 203 kr. Nedsat licens koster 609 kr. halvårligt. Man kan bl.a. få nedsat licens, hvis man er blind eller pensionist. Licenskagen bliver delt sådan her: - 84 pct. til DR. - 12 pct. til TV 2's regionale stationer. - 2 pct. til Radio24syv. - 1,2 pct. til lokalradio og -tv. - 0,6 pct. til Dansk filmproduktion. - 0,6 pct. til Public service-puljen. - 0,2 pct. til Styrelsen for bibliotek og medier. - 0,13 pct. til Station Next - filmskole for unge. - 0,05 pct. til markedstest af nye DR-initiativer.

I juni vedtog alle partierne en medieaftale, som gælder de næste fire år frem. Aftalen afskaffede bl.a. erhvervslicensen og skar i støtten til bl.a. DR.

SF og Enhedslisten er enige om, at det ikke er rimeligt, at "rige" og "fattige" skal betale det samme i licens. Özlem Cekic, medieordfører for SF, siger:

"Licenssatserne er ikke rimelige, som de er i dag. Fru Nielsen skal betale lidt over 2.000 kr., samtidig med at en virksomhed som Mærsks ikke engang skal betale de 961 kr. Vi ønsker også en ungerabat, så unge, der bor sammen, ikke hver især skal betale licens. Det er ikke retfærdigt," siger Özlem Cekic.

Enhedslisten foreslår, at man opgiver den separate licensopkrævning og i stedet opkræver licensen via skatten. Jørgen Arbo-Bæhr, medieordfører for Enhedslisten, siger:

"Jeg synes, at det er mærkeligt, at man har licensen som en kopskat, hvor de fattige betaler det samme som de rige. Jeg vil gerne lave en anden fordeling af, hvem der skal betale licensen. Mit forslag er, at man køre licensen gennem skatten, så man samtidig kan regulere, at de fattige ikke betaler det samme som de rige," siger Jørgen Arbo-Bæhr.

Hos Liberal Alliance henviser man til forskning fra England, hvor BBC er public service-kanal i dag. Mette Bock, medieordfører for Liberal Alliance, siger:

"Licensen er et levn for fortiden. En arbejdsgruppe i England har i foråret forudset, at BBC i 2020 vil være abonnementsfinansieret. Den vej kommer det også til at gå i Danmark - og det er godt! Tiden er en anden end i 1925, da licensordningen blev født sammen med Statsradiofonien i en monopoltid. Dengang var det frivilligt. I dag har vi faktisk tvangslicens på trods af, at det private marked har udviklet sig markant, og monopolet er brudt," siger Mette Bock.

Socialdemokraterne er glade for licensen og mener, at den nuværende medieaftale sikrer public service af høj kvalitet. Troels Ravn, medieordfører for Socialdemokratiet, siger:

"Licensen ligger fast, og med licensen og medieaftalen sikrer vi public service, nyheder, debat, underholdning og kultur på højt niveau til alle danskerne. Vi sikrer, at alle danskere har adgang til reklamefrit medieindhold af høj kvalitet. Jeg mener, at det er vigtigt, at vi sikrer, at alle danskere har adgang til viden og oplysning - over licensen, ligesom underholdningsprogrammer er med til at styrke fællesskabet og sammenhængskraften i vores samfund," siger Troels Ravn.

Dansk Folkeparti forholder sig ikke til, om licensordningen er rigtig eller forkert, men beløbet, der betales, skal sænkes. Morten Marinus, medieordfører for DF, siger:

"Der betales for meget i licens. Licensordningen vil blive taget op om fire år. Denne gang mente regeringen desværre, at det var erhvervslivet, der skulle spare licens og ikke privatpersoner. Det er samlet set positivt, at DR får mindre i licens. Vi ville bare selv have valgt en anden prioritering, så rabatterne gik til andre grupper først. Vi ser meget gerne, at "fattige grupper" kommer til at betale mindre i licens," siger Morten Marinus.