‘DSB har samlet investeret godt 1 milliard kroner i rejsekortet’.

Sådan omtaler DSB selv det rejsekort, som både har været ramt af flere års forsinkelser og skandaler i forbindelse med en hemmeligholdt og kritisk rapport om rejsekortets økonomisystem.

Det står klart, efter at DSB mandag fremlagde årsrapport for 2012.

Dermed er det første gang, DSB selv oplyser prisen for det rejsekort, som har været godt fire år forsinket, og som Transportministeriet i to år har forsøgt skjule en rapport om.

DSB har ikke tidligere ønsket at offentliggøre sine investeringer i Rejsekort, hverken når Ingeniøren eller medlemmer af Folketinget har spurgt. Nu ligger statsbanerne ikke længere skjul på, at kortet også sidste år var et dyrt bekendtskab.

'Udviklingen er omvendt negativt påvirket af såvel øgede driftsomkostninger som øgede af- og nedskrivninger afledt af idriftsættelsen af rejsekortet og IC4-togsæt,' står der i selskabets årsrapport.

Fordi DSB ejer 50,5 procent af aktierne i det bagvedliggende Rejsekort A/S, må den samlede pris for rejsekortet anslås at være godt 2 milliarder kroner.

Og med så stort et beløb er det dybt kritisabelt, at skatteyderne i adskillige år ikke ikke har kunnet få et præcist svar på, hvad det skandaleramte rejsekort har kostet DSB.

Det mener Henning N. Jensen, konsulent og mangeårig ekspert, som kender til hele rejsekort-forløbet.

»Rejsekortet er en klar skandale, næsten på højde med IC4-togene. Og at man ikke har kunnet få et konkret svar fra DSB på, hvad kortet har kostet selskaber, er jo dybt rystende,« siger han.

Men selvom DSB’s årsrapport løfter sløret for lidt af økonomien bag rejsekortet, mangler offentligheden stadig svar på, hvad de andre aktionærer i Rejsekort A/S har betalt for at være med i kortet - og det forkromede overblik over driftsomkostningerne til kortet.

Her tænker Henning N Jensen på blandt andre Københavns Metro, Movia og Sydtrafik.

Massive problemer forude

Selvom der lige nu er nogenlunde roligt, også rent politisk, omkring rejsekortet, står det kollektive rejsekort over for en række problemer i fremtiden, vurderer Henning N. Jensen.

Der er nemlig sket meget teknologisk, siden rejsekortet blev sendt i udbud i 2003.

»Med udbredelsen af smartphones i Danmark, også når der skal købes billetter til tog, metro og bus, har rejsekortet et problem. Rigtig mange mennesker bruger deres smartphones til at købe billetter på allerede i dag. Den tanke kan rejsekortet jo slet ikke følge med på,« fortæller Henning N. Jensen.

Samtidig bør Rejsekort A/S lægges ind under én fælles paraply for trafikselskaber i København. Mest af alt fordi, passagererne i dag slet ikke har et overblik over, hvilke billetter der gælder hvor, hvad takstpriserne er for rejsekortet, og hvilke rabatordninger der gælder.

»Rejsekortet som fysisk genstand er der jo. Men giver kortet overblik over takster og den egentlig pris for kortet? Og er det gennemskueligt, hvornår der kan opnås rabatter og i så fald hvor og hvornår? Det mener jeg langt fra,« siger Henning N. Jensen.

Hans udmelding kommer i forlængelse af transportminister Henrik Dam Kristensens (S).

Ministeren foreslog nemlig i går, mandag, at Københavns trafikselskaber, eksempelvis Metro, Movia og DSB bør have ét fælles ansigt udadtil, så passagererne i hovedstaden føler, at de kan få et overblik over, hvor deres billetter gælder, og hvilke rabatordninger der ligger gemt blandt de mange forskellige selskaber.

Læs også: Rejsekort var allerede forældet for to år siden