Regeringens nye uddannelsesloft udelukker danskere, der i forvejen har en uddannelse, fra at tilegne sig netop de kvaliteter, som erhvervslivet efterspørger allermest.

25 uddannelser er godt nok undtaget fra loftet. Men for at komme på listen, skal uddannelsen have eksisteret i ca. ti år. Og mange af de mest eftertragtede ingeniører kommer fra nyere uddannelser. De er netop oprettet i de seneste år for at imødekomme virksomhedernes behov.

Reglerne forhindrer blandt andet optag på mange software- og robotteknologiuddannelser, hvor der ellers er så stor mangel, at Syddansk Universitet for nylig har haste-oprettet en ny robotteknologiuddannelse.

»Uddannelses- og Forskningsministeriets positivliste ser en anelse tilfældig ud,« siger uddannselsesdirektøren på Syddansk Universitet, Henning Andersen.

Også på Danmarks Tekniske Universitet, DTU, har studieleder for bacheloruddannelsen i softwareteknologi Hans Henrik Løvengreen svært ved at forstå rationalet bag positivlisten.

»Umiddelbart ser det ud, som om det er gået lidt stærkt, og at Uddannelsesministeriet ikke har været helt grundig i udvælgelsen af uddannelser til listen,« siger han.

På positivlisten figurerer seks ingeniøruddannelser. Det stemmer ikke overens med manglen på ingeniører.

»Det undrer mig generelt, at der er så få ingeniøruddannelser på positivlisten,« siger Hans Henrik Løvengreen.

Nye uddannelser kan ikke komme på listen

Positivlisten er dannet ud fra ledighedstal for nyuddannede. De nyere uddannelser kan ikke fremvise ledighedstal for deres kandidater, civil- eller diplomingeniører. Det forhindrer dem i at overholde den regel, som står på ministeriets faktaark om begrænsning af dobbeltuddannelser.

På de nyere uddannelser skal de studerende først være færdige, hvilket i mange tilfælde tager fem år eller derover. Derefter skal der udarbejdes ledighedstal, hvilket også kan tage to-tre år, forklarer uddannelsesdirektør på teknisk fakultet, SDU, Henning Andersen.

Læs også: Danske forskere er på top 3 over verdens mest citerede

Det forhindrer mange af softwareuddannelserne og robotteknologiuddannelserne i at komme på positivlisten, selv om de fleste studerende har job, før de er færdiguddannede. Uddannelserne har selvsagt ikke eksisteret i mange år.

På DTU undrer Hans Henrik Løvengreen sig over, at deres kandidatuddannelse i Digitale Medieteknologier på positivlisten, mens de bacheloruddannelser, der leder frem til denne, er fraværende.

»Ledigheden er indlysende lav«

Uddannelsesdirektør Henning Andersen mener, at alle ingeniøruddannelser burde være fritaget for den nye lovgivning.

»Når vi taler om ingeniører, er der visse steder, hvor behovet for arbejdskraft er meget indlysende. De uddannelser burde være på positivlisten,« siger han.

Men når udvælgelsen af uddannelserne er lavet med bagudrettet fokus, kommer mange af uddannelserne i klemme.

»Ministeriet mangler et system, der tager hensyn til den kraftige udvikling i uddannelserne,« siger Henning Andersen.

Studerende skal lægge nye planer

SDU har været i kontakt med en håndfuld studerende, der nu er kommet i klemme, fordi de havde planlagt deres uddannelser ud fra at have friheden til at tage endnu en uddannelse, der er ligestillet med deres nuværende.

Andre ingeniørstuderende fortæller, at de går på en proffessionsbacheloruddannelse. Men fordi de har en kandidat i forvejen, kan de ikke få den kandidat, der matcher den professionsbachelor, de studerer, fortæller Henning Andersen.

Det er endnu ikke lykkedes Ingeniøren at få en kommentar fra uddannelses- og forskningsminister Søren Pind inden deadline.