Nu må det være tid til moralsk oprustning blandt danske medier. Det siger eksperter, efter Ekstra Bladet i går kunne fortælle, at forhenværende skatteminister Troels Lund Poulsens spindoktor, Peter Arnfeldt, har forsøgt at lække fortrolige oplysninger om Helle Thorning-Schmidt og Stephen Kinnocks skattesag til avisen. Samme oplysninger, vel at mærke, som B.T. kunne offentliggøre få dage før folketingsvalget i september i år.

»Problemet er, at store dele af pressen i dagligdagen giver kildebeskyttelse til magtens repræsentanter,« siger forskningschef ved Danmarks Journalisthøjskole, Oluf Jørgensen.

Han understreger, at det er mediernes opgave at afdække magtmisbrug.

»Men i stedet ser vi gang på gang, at pressen beskytter magtens repræsentanter og giver dem mulighed for at plante informationer, der bliver præsenteret for offentligheden som uafhængig nyhedsdækning.«

Også lektor i journalistik på Roskilde Universitet Mark Ørsten mener, samarbejdet mellem spindoktorer og journalister er gået over gevind.

»De kan se et fælles formål i, at journalisterne får nogle gode historier, og spindoktorerne får deres budskaber igennem. Men befolkningen bliver narret i den forstand, at vi ikke får at vide, hvordan journalisten har forhandlet med spindoktoren for at få historien. Dén kultur og den moral må der tages et opgør med, når så meget dansk journalistik er produceret som følge af det her samarbejde.«

Brud på hovedregel

Både Oluf Jørgensen og Mark Ørsten mener, Ekstra Bladet har handlet rigtigt ved at offentliggøre, at Peter Arnfeldt ifølge avisen har forsøgt at lække oplysningerne om skattesagen. Også selv om Ekstra Bladet dermed bryder sit løfte til spindoktoren om kildebeskyttelse.

»Det siger jeg uden tøven på baggrund af, at sagen har udviklet sig, som den har,« forklarer Oluf Jørgensen.

Han mener, Helle Thorning Schmidt og Stephen Kinnocks skattesag som udgangspunkt »havde en vis offentlig interesse«, og at det derfor er naturligt, at medierne har forsøgt at få afgørelsen.

»Men da der kommer en lækage midt i valgkampen og senest redegørelserne fra Skat, som tyder på, at man ovenfra har forsøgt at påvirke afgørelsen i skattesagen, tegner der sig et mønster. Det ser ud, som om man har forsøgt at manipulere ved dels at påvirke afgørelsen, dels at påvirke det demokratiske valg, og i den situation vil jeg mene, hensynet til offentligheden vejer tungest, selv om et løfte om kildebeskyttelse selvfølgelig som altovervejende hovedregel bør overholdes.«

Mark Ørsten mener ligefrem, at Ekstra Bladets afsløring er »en vitaminindsprøjtning til debatten om politisk kommunikation og manipulation i Danmark«.

»Der har været en rygtebaseret debat om, hvad spindoktorer gør, men det er vigtigt at få frem, hvad der faktisk foregår. Man kunne ønske, at flere medier havde gjort, som Ekstra Bladet nu gør, nemlig at vise, hvordan spindoktorer manipulerer.«

Et helligt princip

Mens eksperterne mener, det er rigtigt af Ekstra Bladet at bryde princippet om kildebeskyttelse, er Dansk Journalistforbund, der repræsenterer journaliststanden, kritisk over for avisens beslutning.

»Vi synes ikke, det er holdbart. Kildebeskyttelse er et meget grundlæggende, nærmest helligt princip,« siger næstformand i forbundet, Lars Werge.

Han mener, sagen bør give anledning til en diskussion på landets redaktioner om, hvornår de lover kilder beskyttelse. For det er ifølge Lars Werge dér, problemet opstår.

»Når man først har lovet kildebeskyttelse, kan man ikke gradbøje det. Det handler om mediernes troværdighed. Det er helt grundlæggende, at man skal kunne stole på journalister. Der er jo kilder, som sætter karriere og måske endda liv og helbred på spil ved at gå til medierne, og de skal føle sig sikre på, at et løfte om anonymitet ikke kan brydes,« siger Lars Werge.