I Bispehaven og Skovgårdsparken viser indvandreres uddannelsesniveau sig at være så højt, at boligområderne ikke hører hjemme på ghettolisten.

Annonce

AARHUS: Ghetto. Det stempel fik de århusianske boligområder, Skovgårdsparken og Bispehaven, da Transport-, Bygnings- og Boligministeriet 1. december sidste år offentliggjorde Ghettolisten 2017. Men de to boligområder - samt ni andre boligområder andre steder i landet - hører slet ikke hjemme på ghettolisten. For at havne her skal et boligområde leve op til tre af fem ghettokriterier: Arbejdsløsheden skal være høj. Det samme skal andelen af ikkevestlige indvandrere. Desuden skal der være mange kriminelle, lav gennemsnitsindkomst og et lavt uddannelsesniveau. Men i Skovgårdsparken og Bispehaven er uddannelsesniveauet slet ikke så lavt, at det berettiger til en plads på ghettolisten. Det viser nye oplysninger, som Danmarks Statistik sammen med Rockwool Fondens forskningsenhed har indsamlet. Oplysninger som Transport-, Bygnings- og Boligministeriet ikke inddrog i udarbejdelsen af ghettolisten.

Annonce

Helt andet billede

De nye oplysninger handler om de uddannelser, indvandrere har med fra deres hjemland. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har trukket og bearbejdet tallene, og de giver et helt andet billede end det, Transport-, Bygnings - Boligministeriet tegner. Ved at undlade at anvende de nye oplysninger fra Danmarks Statistik når ministeriet frem til, at i Skovgårdsparken, Bispehaven og de 23 andre boligområder på ghettolisten har mere end 50 procent af beboerne i alderen 30 til 59 år en grundskoleuddannelse. Hvis Danmarks Statistik ikke har oplysninger om beboeres uddannelse, tæller de med i kategorien "kun grundskole".

Annonce

"Pragtfuld viden"

Bruger man Danmarks Statistiks nye oplysninger om uddannelser i indvandreres hjemlande, er det mindre end 50 procent af Skovgårdsparkens og Bispehavens beboere, der kun har en grundskoleuddannelse. Aarhus' tredje boligområde på ghettolisten, Gellerupparken og Toveshøj, når lige akkurat op på den forkerte side af 50 procent. De nye tal glæder i den grad Allan Søstrøm. Han er direktør i Østjysk Bolig, som Bispehaven hører under. - Det er interessant, at vi har beboere med så fin en uddannelse, at Bispehaven alene på baggrund af den kan komme ud fra ghettolisten. Det er en pragtfuld viden, at der er nogle ressourcer, der kan bruges på et arbejdsmarked, der råber mere og mere på arbejdskraft, siger Allan Søstrøm, der ikke bryder sig om ordet ghetto. - Det er jo et stempel, og jeg så gerne, at Bispehaven ikke havde noget stempel, men blot blev kaldt boligområde. Det kræver bare, at vi kommer væk fra den forbistrede liste, og at vi bliver ude af den permanent, siger Allan Søstrøm.

Annonce

Useriøst

Keld Laursen er direktør i Brabrand Boligforening som Skovgårdsparken hører under. Og han undrede sig dybt, da Skovgårdsparken i 2016 blev optaget på ghettolisten. Han undrede sig lige så meget, da Skovgårdsparken i 2017 igen var på ghettolisten. For efter Keld Laursens opfattelse var - og er - Skovgårdsparken et velfungerende boligområde med masser af velfungerende beboere. - Så tallene bekræfter bare, at ghettolisten ikke er det papir værd, den er skrevet på. Og det må du gerne citere mig for, siger Keld Laursen. Han undrer sig over, at Transport-, Bygnings- og Boligministeriet ikke anvender de nyeste og mest retvisende tal. - Det forekommer ikke særlig seriøst, siger Keld Laursen.

Annonce

Fastsat ved lov