MALMØ: Det er især mængden af illegale våben, som er årsag til den grove kriminalitet i Københavns svenske naboby. For sjældent har der været så mange våben i omløb, som der er nu, og aldrig har de været så lettilgængelige. Det er en af svensk politis forklaringer på, at volden i de seneste to måneder er eskaleret i Malmø.

»Det, der gør, at vi mærker mere til kriminaliteten, er mængden af illegale våben i byen. Vi beslaglægger langt flere våben, og vi mærker, at de er meget mere tilgængelige end tidligere,« siger Mats Karlsson, næstkommanderende ved Malmø Politi.

Så sent som natten til lørdag blev en mand i 20erne skudt på åben gade i Arlöv, som er en forstad til Malmø. Politiet rykkede også ud til to grove knivoverfald søndag og mandag, men skydevåbnene vækker størst bekymring, fordi de gør kriminaliteten grovere.

De ulovlige våben har mange veje ind i den svenske øresundsby, som er Sveriges tredjestørste og huser flere end 300.000 indbyggere. En af vejene går gennem Danmark, og derfor ville Mats Karlsson ønske, at politiet og tolden havde bedre mulighed for at udøve mere grænsekontrol på den svenske side af Øresundsbroen.

»Jeg ville ønske, at det var nemmere at stoppe tilfældige biler, end det er i dag, og at vi lettere kunne have en egentlig kontrol i perioder som nu. Jeg mener ikke en permanent kontrol, men i en vis periode, sådan at hvis vi vidste, at der var noget på vej, kunne vi stoppe alle,« siger Mats Karlsson.

Tolden i Sverige konfiskerede sidste år i alt 71 skydevåben ved Øresundsbroen, Malmø Centralstation og i lufthavnen ved Malmø. Antallet af konfiskationer har været stigende i de seneste seks år, og de 71 da også ny rekord.

Selv kan politichefen ikke komme i tanker om et konkret eksempel, hvor der er blevet konfiskeret våben på Øresundsbroen, fordi politiet primært tager våben fra de kriminelle på gadeplan. Men ud fra politiets efterforskningsarbejde har Mats Karlsson en klar fornemmelse af, at en væsentlig del af de illegale våben bliver kørt til Sverige over Øresundsbroen – broen som fejrede 15 års jubilæum i sidste uge og bliver benyttet af over 30.000 pendlere mellem København og Malmø hver dag.

Indslusningsport til Sverige

De hårdkogte kriminelle, som terroriserer Malmøs gader med skyderier og knivstik, udfordrer politiet på flere måder end med illegale våben: De er løst organiseret, og derfor er det svært for politiet at følge med i, hvilke fraktioner der er ude efter hinanden.

»Vi narrer os selv, hvis vi kalder dem bander. Der er tale om netværk, hvor loyaliteten kan skifte meget hurtigt,« siger Mats Karlsson.

Det, grupperne primært bekriger hinanden for, er »det klassiske«, som Karlsson formulerer det, altså narkotikahandel og handel med ulovlige varer på det sorte marked.

Hvorfor er Malmø sådan et udsat sted?

»Fordi vi er nær Danmark og dermed nær kontinentet. Malmø er indslusningsporten til Sverige for megen kriminalitet. Mange nye typer kriminalitet opstår i Malmø, før de spreder sig til resten af Sverige. Malmø er mere udsat, så nye trender mærkes tidligt her og senere andre steder,« siger Mats Karlsson.

Det svenske rigspoliti bekræfter over for Berlingske, at de deler Malmø-politichefens ønske om øget kontrol ved Sveriges grænser.

Man mener, at det er »et konstateret faktum, at vejen til Sverige går via Øresundsbroen fra Danmark«, når smuglingen sker ad landvejen. Men rigspolitiet vil ikke gå så langt som til at give opbakning til fuld kontrol i afgrænsede perioder.

»Målrettet, intelligensbaseret kontrol ved grænsen er et af de tilgængelige værktøjer til at dæmme op for smugling. Det er politimyndighedens opfattelse, at denne type aktioner er meget vigtige, og hvis de kan styrkes, er det positivt,« skriver en talsmand for rigspolitiet i en e-mail.

Politiet i Malmø understreger også vigtigheden af efterretningsarbejdet, men mener ikke, det er nok alene at styrke det:

»Efterretningsarbejdet er vigtigere end grænsekontrollen, men vi tror, at hvis de kombineres mere og bedre, så kan vi udføre et mere effektivt arbejde,« siger Mats Karlsson, Malmø Politi.

Pistolen kommer med posten

Det er ikke alle våben, som smugles til Sverige i biler hen over Øresundsbroen. Og i realiteten har Malmø Politi ikke overblik over antallet af våben, der kommer ind i byen, og hvordan. Politiet er dog bekendt med, at mange våben kommer fra Eksjugoslavien, bliver bestilt over nettet og bliver sendt til Sverige med posten fra eksempelvis Serbien.

»Vi har kun gisninger om, hvor mange våben der er i Malmø. Vi konstaterer bare, at der findes mange flere end tidligere,« siger Mats Karlsson.

Hvis tendensen for første halvår holder, vil Malmø Politi beslaglægge langt flere automatvåben, haglgeværer og pistoler i 2015 end i de seneste tre år. April var en rekordmåned, hvor politiet i Skåne-regionen beslaglagde 30 skydevåben – det højeste antal i de seneste tre år.

Selv om der er langt flere våben på gaden i Malmø, vil det dog ikke nytte at øge grænsekontrollen på Øresundsbroen. Det vurderer lektor Gerd Battrup, Center for Grænseforskning på Syddansk Universitet og forsker i grænseoverskridende politisamarbejde.

»Løsningen er ikke grænsekontrol, det er øget politisamarbejde. Der kommer 30.000 personer hen over Øresundsbroen hver dag, og politiet har ikke en chance for at kontrollere alle. Derfor er de nødt til at gøre det målrettet,« siger Gerd Battrup og tilføjer:

»Indførelse af grænsekontrol på den svenske side vil være forfærdeligt for de tusinder, som pendler over grænsen hver dag for at arbejde i Købehavn.«

De grupper, der begår kriminalitet, må desuden have tætte forbindelser på den anden side af Sundet, og derfor er løsningen snarere et øget samarbejde, mener Gerd Battrup.

»De bander, der er tale om, er nogle, som i et vist omfang opererer på begge sider af grænsen, så derfor må vi arbejde sammen om det her. Det, der i virkeligheden giver bonus, er det politisamarbejde, vi har.«

I stedet for at drømme om at stoppe alle biler, der kører ind i Sverige fra Danmark, burde svensk politi i stedet være optaget af at styrke samarbejdet med dansk politi, mener Gerd Battrup.

»Øresundsregionen er ved at blive meget velintegreret, og derfor er der et meget stort overlap af kriminalitet på begge sider af grænsen – de er nødt til at samarbejde,« siger hun.

De to politimyndigheder behøver ikke at se langt væk for at finde et godt eksempel på et grænsesamarbejde, der fungerer: Det dansk-tyske politisamarbejde i Sønderjylland fungerer strålende, mener Gerd Battrup.

»Jeg har fornemmelsen af, at samarbejdet over Øresund ikke er så tæt som ved den dansk-tyske grænse, hvor de eksempelvis har et fælles kontor og arbejder sammen. Politisamarbejdet hen over Øresund fungerer meget mere som en udveksling mellem Københavns Politi og Malmø Politi. Det handler ikke om, at de sidder sammen som korps. Når man har så stor integration i et område, så burde politiet måske også integrere sig mere,«siger hun.

Dramaserie er skønmaleri

Også Finn Lauritzen, som er direktør for Øresundskomiteen, der arbejder for en bedre integration af Øresundsregionen, efterlyser bedre samarbejde mellem dansk og svensk politi. I forhold til andre områder, som de danske og svenske myndigheder arbejder sammen om i dag, halter politiarbejdet, mener han.

»Det er mit indtryk, at de kriminelle desværre samarbejder bedre over landegrænsen, end politiet gør. Det indtryk, man kan få fra den her ellers rigtig fine dramaserie »Broen«, er et godt stykke vej fra virkeligheden. Det er en god historie, men sådan er det desværre slet ikke i praksis,« siger Finn Lauritzen.

I Malmø anerkender Mats Karlsson, at samarbejdet med politiet i Danmark kan blive bedre. Han henviser også til det tætte samarbejde, dansk og tysk politi har.

»På langt sigt skal vi blive bedre til at dele informationer med dansk politi, så vi bliver lige så gode til at samarbejde, som dansk og tysk politi er,« siger Karlsson.

Rigspolitiet i Danmark mener imidlertid, at samarbejdet med svenskerne allerede er tæt.

»Vi har et tæt samarbejde med svensk politi, herunder Malmø Politi, hvor vi løbende er i dialog omkring kriminalitetsudviklingen på begge sider af Øresund og de eventuelle link, der er mellem de kriminelle på hver side af Øresund,« skriver vicepolitiinspektør Tormod Christensen fra Rigspolitiets Nationale Efterforsknings Center (NEC) i en e-mail til Berlingske.

Han ønsker ikke at kommentere den svenske frygt for, at Danmark bliver brugt som transitland af våbensmuglere, men forsikrer om, at dansk politi følger eskaleringen i vold og kriminalitet lige på den anden side af Øresundsbroen.

»Vi er naturligvis også opmærksomme på den meget grove kriminalitet, der er i Malmø, med hensyn til eksempelvis sprængninger og skyderier, men vi ser p.t. ikke, at dette smitter af på København,« skriver Tormod Christensen.