Enhedslisten hiver minister i samråd om ACTA-aftale: Hvordan kan Danmark sige ja?

Den omstridte traktat ACTA er ikke demokratisk besluttet, men opstod i hemmelighed. Det mener Enhedslisten, som nu trækker handelsministeren i samråd om sagen.

Torsdag den 26. januar tilsluttede Danmark sig officielt den globale aftale Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA), ligesom resten af EU, USA og en stribe andre lande.

Men hvordan kan Danmark skrive under på en aftale, som er forhandlet på plads i hemmelighed, uden en normal, demokratisk proces, spørger Enhedslisten nu.

Partiets EU-ordfører Nikolaj Villumsen kalder i en pressemeddelelse hele forløbet for en farce.

»Det har været en udemokratisk og lukket proces, hvor globale fora som FN og WTO samt NGO’er er blevet holdt helt udenfor. Jeg kalder handelsministeren i samråd for at få et klart svar på om regeringen virkeligt mener, at man kan tilslutte sig en aftale, som er blevet forhandlet i hemmelighed,« udtaler han.

Handelsministeren hedder Pia Olsen-Dyhr (S), og hun skal nu svare på de fire spørgsmål, som Nikolaj Villumsen har stillet:

Ministeren bedes redegøre for beslutningsprocessen bag ACTA-aftalen samt om ministeren finder denne proces tilstrækkelig demokratisk og åben.

Ministeren bedes redegøre for, hvorvidt den danske regering planlægger at fremlægge lovgivning, der skal harmonisere dansk lovgivning i forhold til ACTA.

Kan ministeren garantere, at danske internetbrugere ikke i fremtiden risikerer, at deres personlige oplysninger udleveres til private firmaer alene på baggrund mistanke om krænkelser af ophavsret?

Mener ministeren, at det er rimeligt, at internetudbydere pålægges et ansvar for, hvad internetbrugere foretager sig på internettet?

ACTA-aftalen skal gøre det nemmere at bekæmpe piratkopier af for eksempel tøj og medicin internationalt, men giver også myndighederne nye midler i kampen mod piratkopiering på nettet. Det er denne del, som har vakt røre, især fordi det ikke står helt klart, hvad aftalen betyder i praksis.