Den 26. december 2019 bragte Berlingske et debatindlæg af handelsgymnasieelev Katrine Fischer. Her fortæller Fischer, der også er bestyrelsesmedlem i Liberal Alliences Ungdom Nordkøbenhavn, hvordan uengagerede og dovne medstuderende er et åg for de gymnasieelever, der ønsker at lære.

I debatindlægget “Mine medstuderende er dovne, sløve og mangler respekt” retter ungdomspolitikeren en hård kritik mod de medstuderendes arbejdsmoral.

Den dårlige arbejdsmoral eksemplificeres ved en unavngiven, kvindelig elev fra Fischers arbejdsgruppe på gymnasiet, der “ikke laver noget.” Det beskrives blandt andet, hvordan den pågældende elevs “ugidelighed overfor gruppearbejdet ender med at være vores problem.”

Debatindlægget er delt cirka 100 gange på Facebook – også blandt de studerende på Lyngby Handelsgymnasium.

Nu træder den angiveligt dovne medstuderende frem og fortæller, hvordan hun oplever at blive identificeret på baggrund af debatindlægget – og om et forløb, der har efterladt hende sygemeldt og med en følelse af nedværdigelse overfor sine medstuderende.

“Du belaster gruppen..”

17-årige Natalie er ordblind og har ADHD, hvilket hun har været åben om. Hun sygemeldt på tredje uge fra Lyngby Handelsgymnasium, hvor hun til daglig læser international marketing.

I begyndelsen af december måned indleder Natalies klasse et tværfagligt gruppearbejde. Her bliver Natalie sat i gruppe med Katrine Fischer og to andre elever. I forbindelse med gruppearbejdet opstår en konflikt, der omhandler Natalies arbejdsindsats. Ifølge Natalie oplever hun ringe forståelse for de begrænsninger hun har, i form af ordblindhed og ADHD:

Jeg sidder helt paf og oplever situationen som meget ydmygende

"En dag, hvor vi sidder og arbejder, rejser en af mine medstuderende sig pludseligt op midt i fællesarealet og råber vredt ad mig. Hun råber, at jeg belaster gruppen, og at mit arbejde tager for lang tid. Jeg sidder helt paf og oplever situationen som meget ydmygende. Det føles nedværdigende at blive råbt ad. Især på grund af noget man ikke selv har kontrol over. Mine begrænsninger skyldes ikke, at jeg ikke vil arbejde lige så hurtigt som alle andre," siger Natalie til Netavisen Pio.

Konflikten resulterer i at Natalie op til jul sygemeldes fra gymnasiet. Sygemeldingen sker i samråd med en psykolog, der vurderer at Natalie bør blive hjemme.

Identificeret

Den 26. december bringes debatlindlægget i Berlingske. Dette opdager Natalie først, da hun hen mod slutningen af juleferien kontaktes af flere medstuderende, der genkender hende i debatindlægget. Natalie oplever nu at se sig karakteriseret meget negativt i en af danmarks mest fremtrædende aviser – vel at mærke uden at være blevet forelagt kritikken inden publikation.

Netavisen Pio har været i kontakt med en række elever fra Lyngby Handelsgymnasium, der bekræfter, at de har identificeret Natalie på baggrund af debatindlægget.

Da jeg ser debatindlægget bryder jeg fuldstændigt sammen

"Da jeg ser debatindlægget bryder jeg fuldstændigt sammen. Jeg græder, får rysteture og flashbacks. Jeg har ikke betragtet konflikten om gruppearbejdet, som om at jeg er uvenner med nogen. Nu føles det, som om al skyd og ansvar pludseligt lægges over på mig. Nu er det mig, der skal bevise, at jeg ikke er doven eller et dårligt menneske. Jeg tænker, “hvorfor kan du aldrig finde ud af noget. Det her er din egen skyld,” siger Natalie.

Natalies mor kontakter Berlingske, for at gøre avisen opmærksom på at Natalie er mindreårig, har ADHD og ordblindhed, at hun ikke er blevet forelagt debatindlægget inden udgivelse – og at hun ikke har ønske at medvirke eller at kunne blive identificeret. I første omgang afviser Berlingske at fjerne eller ændre debatindlægget.

➜ Læs også: Berlingske er vrede på vismænd

Senere samme dag går avisen dog med til at foretage en mindre rettelse på onlineversionen af debatlindlægget, “for at sikre, at en elev, der kritiseres for ringe indsats i et gruppearbejde, ikke kan identificeres,” som avisen skriver i en note.

Ekspert: debatindlæg burde ikke være bragt

Jacob Mollerup er ekspert i medieetik og har tidligere været lytternes og seernes redaktør i DR. Han kritiserer Berlingskes beslutning om at bringe debatindlægget.

Sagen er et godt eksempel på, at presseetik også gælder for opinionsstof

"Sagen er et godt eksempel på, at presseetik også gælder for opinionsstof," siger Jacob Mollerup til Netavisen Pio og forsætter:

"Grænserne er godt nok videre, når det handler om meninger og debat. Men når det handler om beskyldninger, der rettes mod navngivne eller let identificerbare mennesker, skal man tænke sig om også i opinionsstoffet. Det har man ikke haft held med på Berlingske i dette tilfælde. Redaktionen skulle fra starten have sikret sig mod, at et let identificerbart menneske blev udsat for så stærkt nedsættende omtale," siger Mollerup.

Mollerup understreger, at Berlingskes efterfølgende note ikke retter op på sagen. Tværtimod:

"Da redaktionen så bliver opmærksom på fadæsen, laver de en rettelse, der intet løser. Tværtimod. De fremhæver direkte, at en tidligere version gjorde det muligt at identificere en bestemt elev. Og det er jo ingen hjælp for den udhængte. Det er muligvis godt og klikbart debatstof, men hvis man tager god presseskik alvorligt burde det oprindelige indlæg ikke være bragt i den form det havde," understreger Mollerup.

Da redaktionen så bliver opmærksom på fadæsen, laver de en rettelse, der intet løser

Berlingske: det glippede for os, men fejlen er rettet

Hos Berlingske er debatredaktør Pierre Collignon kun delvist enig i kritikken. Han kan ikke genkende udlægningen af, at Berlingske indledningsvis skulle have afvist at ændre debatindlægget, men fastholder, at avisen hurtigt har foretaget de nødvendige rettelser.

"Det glippede for os i forbindelse med første version af debatindlægget, men da vi modtager klagen, sørger vi for at fjerne flere referencer – fx vedrørende den kritiserede elevs køn, typen af arbejdsgruppe og tidspunktet for opgaven. Dermed har vi gjort hvad vi kan for at minimere risikoen for, at nogen kan føle sig identificeret," siger Pierre Collignon.

Ifølge Pierre Collignon kan han ikke slå fast med sikkerhed, at den elev, der føler sig genkendt, også er den elev, som Katrine Fischer sigtede på. Adspurgt om Berlingske vil overveje at ændre debatindlægget yderligere – eller fjerne det, forholder debatredaktøren sig afvisende.

Vi har gjort hvad vi kan for, at vedkommende ikke genkendes i den brede offentlighed

"Som jeg ser det, er der to niveauer i spørgsmålet om identifikation; kan den i debatindlægget kritiserede elev genkendes i den brede offentlighed, eller kan vedkommende kun genkendes lokalt på en uddannelsesinstitution. Vi har gjort hvad vi kan for, at vedkommende ikke genkendes i den brede offentlighed. Det der foregår, i mere private sammenhænge på en skole, er sværere at styre, siger Pierre Collignon.

Katrine Fischer: “Hele ugen har jeg været en tikkende bombe. Nu er jeg sprunget.”

Ifølge ungdomspolitkeren Katrine Fischer er kritikken af hendes debatindlæg forfejlet. I et skriftligt svar til redaktionen afviser hun også at have råbt af sin medstuderende:

"Nu har jeg aldrig råbt af [den] pågældende elev, så det er blot faktuelt forkert. Jeg talte i et stille toneleje, hvor jeg fortalte hende, at hun hele ugen ikke har lavet noget, og at det var tarveligt overfor vores gruppearbejde. Ordret sagde jeg faktisk: 'Hele ugen har jeg været en tikkende bombe. Nu er jeg sprunget. Du har ikke været til stede hele ugen, og nu kommer du og beder om at fremlægge de ting, vi andre har knoklet for at færdiggøre'," skriver Katrine Fischer til Netavisen Pio. Hun fortsætter:

Jeg er ikke en mobber, og jeg har om noget ikke mobbet - heller ikke i Berlingske den 26

”Ytringsfrihed og frisind er betydningsfulde, danske værdier, som skolen og Natalie i min optik ikke begriber. Jeg er ikke en mobber, og jeg har om noget ikke mobbet - heller ikke i Berlingske den 26. Hun (Natalie, red.) har følt sig truffet over, at hun passer på de ting, jeg beskriver. Hvem det så siger mest om, vil jeg lade være op til en vurderingssag," fremgår det af Katrine Fischers skriftlige svar.

Katrine Fischer anerkender, at Natalie er ordblind og har ADHD, men:

"Jeg er indforstået med at Natalie har de diagnoser, hun har. Som der så fint står i den artikel jeg skrev, klandrer jeg ikke de elever, der har det fagligt svært. Derfor undrer det mig enormt, at det går så letbemærket forbi - nu hvor hun pointerer at det tager længere tid for hende at lave en opgave."

Natalie: svært at forstå

I dagene og ugerne efter at debatindlægget er blevet rettet er Natalie løbende blevet kontaktet af flere medstuderende fra gymnasiet, der har identificeret hende.

"Jeg har svært ved at forstå, at man bare kan gøre sådan," siger Natalie og forsætter:

Jeg føler mig hængt ud. Der sidder jo nok nogen derude, som nu tror, at jeg er doven og ugidelig

"Jeg føler mig hængt ud. Der sidder jo nok nogen derude, som nu tror, at jeg er doven og ugidelig. Jeg oplever, at nu er det mig, der skal bevise, at det ikke passer," understreger Natalie over for Netavisen Pio.

Mads Kjær Christoffersen er journaliststuderende på Syddansk Universitet.