Suomen seuraava olympiapomo ehdottaa vuoden 2026 talvikisojen hakemista.

Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen toimitusjohtaja Timo Ritakallio on nousemassa Suomen Olympiakomitean puheenjohtajaksi. Olympiakomitea valitsee uuden puheenjohtajan syyskokouksessaan 26. marraskuuta.

Tehtävään ehdotettava Ritakallio on jo ehtinyt avata keskustelun olympialaisten hakemisesta Suomeen. Ritakallio esitti Lännen Median haastattelussa, että Suomessa harkittaisiin vuoden 2026 talviolympialaisten hakemista. Kansainvälinen Olympiakomitea valitsee noiden kisojen isäntäkaupungin vuonna 2019.

– Näen, että kestävän kehityksen olympiakisat ovat tulevaisuutta. Silloin KOK hakee ratkaisuja, joissa olympialaisten järjestäminen ei maksa niin paljon kuin nyt eikä edellytä liian kallista uudisrakentamista. Suomen kaltaiselle maalle avautuu sauma järjestää olympialaiset yhdessä jonkin naapurimaan kanssa, ennen kaikkea talviolympialaiset, Ritakallio sanoi Lännen Medialle.

Timo Ritakallio on nousemassa Suomen olympiakomitean puheenjohtajaksi.­

Vaikka olympialaisten järjestämisen kustannukset laskisivatkin nykyisestä, kyse on silti todella mittavasta hankkeesta. Esimerkiksi edellisissä talviolympialaisissa Venäjän Sotshissa oli mukana 2 873 urheilijaa. Mitaleja jaettiin yhteensä 98 kilpailussa.

Muista Pohjoismaista Norjassa ja Ruotsissa harkittiin vuoden 2022 talviolympialaisten hakemista. Vuoden 2013 syksyllä Ruotsin televisioyhtiö SVT kertoi, että Tukholmaan ja Åreen suunniteltujen kisojen budjetti olisi ollut arviolta 1,1 miljardia euroa. Ruotsi luopui hakemuksesta myöhemmin.

Norjassa olympiahanke herätti vastustusta, ja öljyllä vaurastunut maa päätti vetäytyi hakukisasta lokakuussa 2014. Pääkaupunki Oslon aikomus päästä olympiaisännäksi vesittyi, kun suurimmat puolueet vetivät hankkeelta tukensa ja pyysivät hallitusta pysäyttämään haun.

– Olemme saaneet selkeän viestin, eikä ole mitään syytä olla noudattamatta sitä. Tällainen iso ja kallis hanke vaatii laajaa tukea, eikä sitä nyt ole riittävästi, pääministeri Erna Solberg perusteli tuolloin.

Pyydettiin VIP-kohtelua

Norjassa kohua herättivät esimerkiksi Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) kisojen hakijakaupungeille esittämät vaatimukset. Maan suurin lehti Verdens Gang kävi KOK:n vaatimuksia läpi syksyllä 2014 julkaisemassaan artikkelissa.

KOK:n vaatimuksia ja ehtoja sisältävissä asiakirjoissa on yhteensä 7 000 sivua. Suuri osa niistä liittyy esimerkiksi turvallisuusasioihin ja kisajärjestelyihin, mutta joukossa oli myös arvovieraiden kohteluun kuuluneita vaatimuksia.

Oslolle toimitetuissa ehdoissa edellytettiin muun muassa cocktail-kestejä Norjan kuninkaan vieraana – kuningashuoneen tai järjestäjien kustannuksella, totta kai.

KOK:n jäsenet vaativat VIP-kohtelua myös kisapaikoilla: heidät ohjattaisiin sisäänkäynniltä suoraan VIP-tiloihin ja heille pitäisi olla tarjolla ”korkealaatuisia” ruokia ja juomia jatkuvasti. Avajaisissa ja päättäjäisissä tarjolla pitäisi olla täysin varusteltu baari.

KOK:n pomojen hotellissa vieraat pitäisi ehtojen mukaan vastaanottaa hymy huulilla. Hotellin aamiaishuoneessa pitäisi olla niin paljon henkilökuntaa, ettei yksikään KOK:n jäsen joutuisi jonottamaan ja aamiaisella tulisi tarjoilla uusia ruokalajeja jokaisena aamuna. Hotellien baarien pitäisi olla auki ”erityisen myöhään”.

KOK vaati myös, että koko kaupungin mainospaikat olisivat KOK:n hallussa. Tällä haluttiin varmistaa, ettei olympialaisten pääsponsorien kilpailijat saisi mainoksiaan näkyviin kisojen ajaksi.

Kisajärjestäjiltä vaadittiin myös autoja ja kuljettajia KOK:n jäsenien käyttöön. Arvovieraita ja muita olympialaisten akkreditoituja henkilöitä varten pitäisi kisojen aikana varata omia kaistojaan ja muutakin liikennettä pitäisi rajoittaa.