Orjafirmat-sivuston tarkoitus on sen ylläpitäjien mukaan pitää listaa palkatonta työtä teettävistä firmoista sekä yhdistyksistä ja boikotoida niitä. Kuva: Jukka Leinonen

Oulunsalon KangasKipsa on joutunut sulkemaan Facebook-sivunsa törkyviestitulvan vuoksi firman jouduttua Facebookissa toimivan Orjafirmat-sivuston boikottilistalle.

Orjafirmat-sivustolla julkaistiin perjantaina KangasKipsan noin vuosi sitten Pohjois-Pohjanmaan TE-toimistolle lähettämä harjoittelupaikkailmoitus, jossa haettiin grillille harjoittelijaa työkokeiluun. Orjafirmat-sivustolla väitetään muun muassa, että yritys etsii orjaa palkattomaan työkokeiluun.

Perjantain jälkeen KangasKipsan Facebook-sivuille alkoi tulvia niin paljon asiatonta ja osin törkeää palautetta, että sivut jouduttiin sulkemaan, kertoo KangasKipsan yrittäjä Päivi Mettovaara.

Mettovaara sanoo olevansa huolissaan siitä, miten sivuston hampaisiin joutuminen vaikuttaa pienen yrityksen toimintaan. Hän kertoo, että aloite työkokeilupaikasta tuli Pohjois-Pohjanmaan TE-keskukselta.

– Sieltä otettiin meihin yhteyttä noin vuosi sitten ja kysyttiin, olisimmeko valmiita ottamaan meille henkilöitä työkokeiluun ja sanottiin myös, että palkanmaksu hoituu heidän kauttaan.

KangasKipsassa työskentelee Mettovaaran lisäksi kaksi osa-aikaista työntekijää.

– Tällainen ryöpytys tuntuu pahalta siksikin, että olemme aina maksaneet työntekijöidemme palkat, niin kuin pitääkin.

Mettovaara sanoo olleensa asian tiimoilta yhteydessä poliisiin ja aikoo myös harkita rikosilmoituksen tekemistä.

Myös Oulun kaupunki löytyy listalta

KangasKipsa ei ole ainoa Oulun seudulla toimiva yritys, joka on joutunut vuoden 2015 lopulla perustetun Orjafirmat-sivuston listalle. Myös Oulun kaupunki löytyy listalta. Kaikkiaan listalla on toistasataa yritystä. Joukossa on sekä isoja että pieniä yrityksiä.

Orjafirmat-sivuston tarkoitus on sen ylläpitäjien mukaan pitää listaa palkatonta työtä teettävistä firmoista sekä yhdistyksistä ja boikotoida niitä.

Sivustolla viitataan kansainvälisen työjärjestö ILO:n määritelmään orjuudesta ja annetaan ymmärtää, että esimerkiksi palkattomia harjoittelijoita etsivät yritykset alistavat ihmisiä orjan asemaan.

Turun yliopiston työoikeuden professori Seppo Koskinen kritisoi Ylen haastattelussa viime marraskuussa Orjafirmat-sivuston toimintatapaa, vaikka hän pitääkin hyvänä sitä, että palkattomasta työstä viriää keskustelua.

Koskisen mukaan sivusto kuitenkin tarkastelee työvoimapolitiikkaa ideologisesta näkökulmasta ja sotkee asioita. Muun muassa työvoimapoliittisia toimia ei hänen mielestään voida pitää orjatyönä.

– Työvoimaviranomaiset tietävät, ettei tietynlaisia henkilöitä saada sijoitetuksi mihinkään töihin, ellei heidän kohdallaan taivuta tavanomaisia heikompiin palkkaehtoihin. Alhaisella korvauksella tarjotut tehtävät ovat silta eteenpäin. Tällaiset järjestelyt kuuluvat työvoimapoliittiseen keinovalikoimaan, jonka lainsäätäjä on hyväksynyt, Koskinen toteaa Ylelle.