"Suomen kieli on perustettu ilman huumoria"

Juha Hurme sanoo, että Mikael Agricola ja muut menneisyyden sanataiturit lumoutuisivat sosiaalisen median kielenkäytöstä. Aake Roininen Katso isompi kuva

Jaana Virtanen

Kirja-Suomea 1500-luvulla synnytettäessä pääsi voitolle Martti Lutherin ja Mikael Agricolan ihmisruumista inhoava maailmankuva.

– Agricola perusti kirjoitetun suomen kielen ilman huumoria, sanoo Kirjallisuustapahtuma Sylvi Symposiumissa alustanut kirjailija ja teatteriohjaaja Juha Hurme.

Hän osoittaa, että vaikka Agricola oli saanut parhaan mahdollisen 1500-luvun eurooppalaisen sivistyksen ja erinomaisen kielitaidon, seurasi tämä kritiikittömästi – hyvässä ja pahassa – opettajaansa ja ystäväänsä Lutheria.

Samaan aikaan puolalainen pappi ja tähtitieteilijä Nikolaus Kopernikus avasi modernin ajattelun esittäessään, että aurinko ei kierrä maata vaan että maa ja muut planeetat kiertävät aurinkoa.

– Agricola tunsi Kopernikuksen ajatukset ja ne tiesi myös Luther, joka tyrmäsi teorian Raamattuun vedoten. Lutherin seuraajan, Agricolan, kirjoituksia heikentää väärä maailmankuva.

Suomalaisia eteviä poikia on lähetetty jo 1200-luvulta lähtien opiskelemaan Euroopan yliopistoihin. Niin ollen jo kymmenet, elleivät sadat nuorukaiset olivat saaneet yliopistokoulutuksen ennen Agricolaa.

Tämä syntyi jo kirjalliseen kulttuuriin, Ruotsin Itämaan maakuntaan, jossa valtion byrokratiakin vaati kirjallisia dokumentteja.

Agricolan aikalainen oli myös ranskalainen humanisti ja kirjailija Francois Rabelais, jonka kirjoitukset ylistävät ihmiskehoa ja seksuaalisuutta.

– Hänelle suu ja peräaukko olivat yhteys kosmokseen, kun Agricola taas otti Lutherinsa vakavasti. Me oman kehomme vihaajat maksamme edelleenkin hintaa tuosta uskonnollis-moraalisesta ruumiin demonisoinnista.

Luther sinänsä oli itse hyvin lihallinen ihminen.

– Ehkä kaikki johtui siitä.

Kielinero Lutheria ja Agricolaa yhdisti myös kiinnostus sananlaskuihin. Agricola suunnitteli sananlaskuja käsittelevää kirjaa, mutta ei ennättänyt toteuttaa sitä, sillä hän kuoli ennenaikaisesti.

– Agricolalla muuten oli sama ase kuin myöhemmin toisella sanataiturilla, Aleksis Kivellä. Se on täydellinen kaksikielisyys. Meillekin kaksikielisyys olisi valtava ase, jos emme olisi niin tyhmiä.

Pyrkiessään puhdasoppisuuteen Agricola hylkäsi myös 2000 vuotta vanhan kalevalamitan, jonka Elias Lönnrot löysi 300 vuotta myöhemmin Karjalan rajamailta.

– Seuraavat tiedot kansanperinteestä saadaan 1600-luvun noitaoikeudenkäynneistä, jossa loitsuja on kerätty kiduttamalla.

Kalevalan tarinoiden Hurme katsoo heijastelevan viikinkiaikaa.

– Lemminkäinen on romanttinen viikinkihahmo, mammanpoika. Äidin piti hakea hänet tuonelastakin.

Hurme kirjoittaa parhaillaan Suomen kulttuurihistoriasta laajaa kirjaa, jonka työnimi on Itämää ja jonka on määrä ilmestyä vuoden päästä syksyllä.

– Siinä on vaihtoehtoinen näkökulma, kuten tämän päivän esityksessäkin. Eivät suomalaiset ole mitään keksineet. Kaikki on tuotu.

Kirjailija leikittelee ajatuksella siitä, mitä Agricola ja muut vanhat kirjailijamestarit pitäisivät nykyisestä kielenkäytöstä ja etenkin kielestä sosiaalisessa mediassa.

– Hän lumoutuisi siitä.

Biologin koulutuksen saanut Hurme tutkii ja kirjoittaa vuoteen 2019 asti viisivuotisen taiteilija-apurahan turvin.

– Sen jälkeen jään eläkkeelle ja se on siinä, hän naurahtaa.

Sylvi Symposiumi jatkuu vielä sunnuntaina, jolloin alustajina ovat muiden muassa räp-artisti Karri Paleface Miettinen sekä kirjailija Antti Heikkinen.