Brasilian sademetsien tulevaisuus näyttää hyvin huolestuttavalta, totesi Helsingin yliopiston kehitysmaatutkimuksen apulaisprofessori Markus Kröger Ylen haastattelussa.

Metsistä jo noin viidennes on tuhottu kokonaan avohakkuilla. Lisäksi jopa 95:ä prosenttia metsistä on vaurioitettu harvennushakkuilla tai poistamalla arvokkaimpia puita, tai esimerkiksi rakentamalla alueelle kaivoksia, Kröger kertoi.

Amazonian metsät muodostavat noin neljäsosan maapallon koko hiilinielusta. Kun metsäpeite poistetaan, metsä alkaa päästää ilmaan hiilidioksidia.

Brasilian hakkuut olivat kohtalaisesti kurissa maan edellisen presidentin Lula Ignacio Lula da Silvan aikaan noin vuoteen 2012 asti. Tuolloin ympäristönsuojeluun panostettiin valtion rahaa.

Poliisi sai keinoja puuttua laittomiin hakkuisiin. Poliisi saattoi esimerkiksi seurata satelliiteista, missä hakkuita oli aloitettu ja lentää paikalle helikopterilla estämään laittoman toiminnan.

Kehitysmaatutkimuksen apulaisprofessori Markus Kröger. Mikko Koski / Yle

Lihan tuotanto suurin syy, presidentti kannustaa

Vuoden 2012 jälkeen hakkuut ovat kääntyneet nousuun ja viimeisten kahden vuoden aikana ne ovat kasvaneet räjähdysmäisesti, Kröger kertoi.

Tutkijan mukaan suurin syy hakkuisiin on lihan kasvanut kysyntä sekä Brasiliassa että muissa maissa. Krögerin mukaan hakkuualasta noin 80 prosenttia on karjan laidunmaana ja loppuosalla viljellään enimmäkseen soijaa, jota käytetään karjan rehuna. Myös Suomen karjatiloille tuodaan soijaa Brasiliasta.

Krögerin mukaan Brasilian juuri virkaansa astuneen, populistisen ja äärioikeistolaisen presidentti Jair Bolsonaron aikana sademetsien hakkuut tulevat kiihtymään voimakkaasti. Jo vaalikampanjassaan Bolsonaro kehotti ihmisiä valtaamaan ja hyödyntämään valtion maata.

Hän on myös kehottanut maattomia kansalaisia ottamaan hallintaansa alkuperäiskansojen maita, joista suuri osa on ollut luonnonsuojelualueita. On odotettavissa, että sademetsät muuttuvat nyt kiihtyvällä tahdilla kaivoksiksi ja soijapelloiksi.

Krögerin mukaan Brasilian poliittisessa järjestelmässä presidentti päättää hyvin pitkälle politiikan suunnasta. Tärkeää ovat etenkin ministerivalinnat.

Bolsonaro on valinnut ministereiksi henkilöitä, jotka eivät lainkaan usko ilmastonmuutoksen olevan totta. Näinollen he eivät tunne tarvetta tehdä toimia ilmaston hyväksi.

Oikeistolainen Jair Bolsonaro aloitti Brasilian presidenttinä – "Vannon vahvistavani Brasilian demokratiaa"

Huijausta sertifioidulla puulla

Apulaisprofessori Krögerin mukaan jopa 90 prosenttia Brasilian kaikista hakkuista on laittomia. Myös lailliseen puuntuotantoon liittyy merkittävä ongelma.

Krögerin mukaan metsäyhtiöt tekevät paljon hakkuita suojelluissa metsissä ja myyvät puut sahalaitoksille, jotka ottavat ne vastaan. Samalla sahat ostavat puuta, jolla on ympäristöystävällisen tuotannon FSC-sertifikaatti. Sekä laillinen että laiton puu laitetaan samaan kasaan, jonka jälkeen kaikki myydään FSC-sertifioituna.

Kun puu tulee sahalta, sen alkuperää on mahdotonta enää saada selville ja toimintaan liittyy myös paljon viranomaiskorruptiota..

Sen sijaan metsiä voidaan valvoa tehokkaasti satelliiteista. Brasiliassa on tähän erikoistuneita kansalaisjärjestöjä.

Markus Krögerin mukaan on hyvin vaikea nähdä, että Brasiliassa toimivat ulkomaalaiset yritykset voisivat toimia millään tavalla eettisesti maan nykyoloissa. Kokemus osoittaa, että ne edesauttavat joka tapauksessa luonnon tuhoutumista ja alkuperäiskansojen olojen heikentämistä.

Myös suomalaisia yrityksiä toimii näillä sektoreilla, Kröger kertoo. Metallituotteita tekevät yhtiöt ovat mukana erittäin huolestuttavissa patoprojekteissa ja suomalaiset metsäkonsultit ovat neuvomassa paikallisia eukalyptusplantaasien perustamisessa.

Lue lisää:

Katso Markus Krögerin haastattelu Yle Areenasta, alkaa suunnilleen kohdasta 1.52.00.