Kuntien tehtävät, työntekijämäärät ja budjetit supistuvat rajusti parin vuoden kuluttua. Nyt kunnissa pohditaan muun muassa sitä, pitäisikö viranhaltijoiden palkkoja alentaa.

Kunnanhallituksen puheenjohtajan roolia ja palkkiota saatetaan joutua muuttamaan kuntauudistuksen takia.

Puheenjohtajan tehtävän hoitaminen vaatii hyvin paljon aikaa ja paneutumista. Useimmissa kunnissa hallituksen puheenjohtajan palkkio ei vastaa luottamustehtävästä koituvaa työmäärää.

Nyt monella paikkakunnalla mietitään samanaikaisesti sitä, pitäisikö kunnanjohtajan ja viranhaltijoiden palkkoja alentaa parin vuoden päästä. Syynä on se, että kuntien tehtävät, työntekijämäärä ja budjetit romahtavat jopa 65 prosenttia nykyisestä tasostaan, kun sosiaali- ja terveyspalvelut sekä pelastustoimi siirtyvät kunnilta maakuntien hoitoon.

Hallituksen puheenjohtajan palkkiot liian pieniä

Yle teki lokakuun alussa mielipidetiedustelun kuntien luottamushenkilöiden eliitille. Kysyimme kunnanvaltuustojen ja -hallitusten puheenjohtajilta ja varapuheenjohtajilta muun muassa sitä, vaikuttaako kuntien tehtävien karsinta virkamiesten palkkoihin.

Lähetimme kyselyn noin 1 700 päättäjälle. Saimme vastaukset 449 vaikuttajalta. Lähes 60 prosenttia heistä oli sitä mieltä, että kunnanhallituksen puheenjohtajaa pitäisi palkita nykyistä enemmän tavalla tai toisella.

Tyypillinen perustelu palkkion korottamiselle on tällainen.

– Tehtävän täysipainoinen hoito on lähes puolipäiväistä, palkkiot suhteessa ajankäyttöön ovat pääsääntöisesti mitättömiä. Suurissa kaupungeissa (noin 40 000 asukasta tai enemmän) osapäiväinen palkkatyö olisi perusteltua.

Yle Uutisgrafiikka

Valtaosassa kuntia on suuri valmius siihen, että kunnanhallituksen puheenjohtajan tehtävä muutettaisiin nimenomaan osapäiväiseksi. Kaikkein pienimmissä kunnissa tähän ei ole valmiutta, mutta puheenjohtajalle maksettavan palkkion korotukselle löytyy niistäkin kannatusta.

Täysipäiväiselle puheenjohtajuudelle tai pormestarimalliin siirtymiselle löytyy merkittävää kannatusta vain kaikkein suurimmista kunnista (yli 100 000 asukasta). Ylen kyselyssä niiden edustajista yhteensä 53 prosenttia kannatti joko pormestarimalliin siirtymistä tai kunnanhallituksen puheenjohtajan tehtävän muuttamista täyspäiväiseksi palkkatyöksi.

Viranhaltijoiden palkat voivat joutua syyniin

Kysyimme kuntavaikuttajilta myös, olisiko kunnan viranhaltijoiden palkkausta syytä tarkistaa, kun kuntien budjetit ja tehtävät supistuvat. Noin kaksi kolmasosaa vastaajista katsoi, että palkat on syytä pitää ennallaan. Osa näin vastanneista totesi, että virkakunnan määrän karsiminen on palkanalennuksia järkevämpi keino hakea säästöjä, jos se on välttämätöntä.

Yle Uutisgrafiikka

–Turhista viroista on päästävä eroon. Ne, jotka jäävät töihin, ovat palkkansa ansainneet.

– Palkkoja ei pidä lähteä alentamaan, mutta työnjakoa on voitava tarkistaa.

Ylen kyselyyn vastanneista kuntaeliitin jäsenistä 27 prosenttia oli sitä mieltä, että viranhaltijoiden palkkoja pitää alentaa. Tällä kannalla on muun muassa Kempeleen kunnanvaltuuston puheenjohtaja Janne Heikkinen (kok.).

Virkamiesten määrän vähentäminen on myös perusteltu vaihtoehto. Janne Heikkinen

– Jos henkilön työnkuva muuttuu, niin silloin myös hänen palkkatasonsa muuttuu. Jos sinulla on ollut kunnanjohtajana 1 000 alaista ja uudistuksen jälkeen 600 alaista, niin kai sen täytyy jossain näkyä. Tämän periaatteen pitäisi päteä myös koko johtoryhmään.

Kempeleen kunnanhallituksen varapuheenjohtaja, Janne Heikkinen (Kok.) sanoo, että todennäköisesti Kempeleen kunta vähentää johtavien virkamiesten määrää, kun kunnan tehtävät vähenevät. janneheikkinen.fi

Heikkinen sanoo, että virkamiesten määrän vähentäminen on myös perusteltu vaihtoehto.

Valtuustot pienenevät monissa kunnissa

Kunnanvaltuustojen jäsenmäärä on tähän asti määräytynyt kunnan asukasluvun mukaan. Näin ei enää ole. Uudessa kuntalaissa on säädetty, että kunta päättää valtuuston koosta. Kaikkien kuntien tulee ilmoittaa valtiolle ennen vuodenvaihdetta, kuinka monta edustajaa valtuustoon valitaan kevään kunnallisvaaleissa.

Kunnan organisaation keventämistä harkitaan monissa kunnissa, koska kuntien tehtävät vähenevät parin vuoden kuluttua roimasti. Siksi myös valtuuston jäsenmäärän supistaminen on monissa kunnissa mietinnässä.

Ylen kyselyyn vastanneista kuntavaikuttajista yli puolet (55 prosenttia) oli sillä kannalla, että heidän oman kuntansa pitää säilyttää valtuuston koko nykyisellään. 40 prosenttia vastaajista kannatti valtuuston jäsenmäärän alentamista. Valtuuston pienentäminen lienee siis edessä melko suuressa osassa kuntia.

Melkoinen joukko kuntia on jo ratkaisunsa tehnyt. Sekä valtuuston koon säilyttämisestä nykyisellään että valtuuston jäsenmäärän vähentämisestä on tehty jo paljon päätöksiä. Vain kaksi kyselyyn vastanneista mainitsi kuntansa valtuuston jäsenmäärän kasvavan. Syynä siihen ovat tuoreet kuntaliitokset.

Vain pieni osa kunnista aikoo korvata lautakunnat valiokunnilla

Pyrkimys kunnan organisaation keventämiseen johtaa myös siihen, että kunnat karsivat lautakuntiensa määrää kovalla kädellä. Toisaalta kunnissa käydään paljon keskustelua siitä, pitäisikö lautakunnat korvata valiokunnilla.

Jos kunta tekee niin, se panee toimeen suuren muutoksen luottamusmiesjärjestelmäänsä. Tuo muutos on suuri sekä periaatteellisesti että käytännössä.

Perinteinen lautakunta on päätöksiä tekevä elin. Se päättää oman toimialansa asioista virkamiesten valmistelemien ehdotusten pohjalta. Lautakunnan jäsenten ei tarvitse olla kunnanvaltuuston jäseniä.

Valiokunnan jäseneksi voisi sen sijaan päästä vain kunnanvaltuutetuksi valittu henkilö. Kunnallinen valiokunta ei ole päätöksiä tekevä elin. Sen tehtävänä on ohjata kunnanhallitusta poliittisilla suosituksillaan. Niitä valiokunta kehittelisi itse, ei virkamiesten aloitteesta.

Yle Uutisgrafiikka

Lähes 70 prosenttia kuntapäättäjistä sanoi Ylen kyselyssä, että kunnan tulisi pitäytyä lautakuntamallissa. Näkemystään vastaajat perustelivat muun muassa näin:

– Valiokunnilla ei ole päätösvaltaa. Ne ovat ikään kuin keskustelukerhoja.

– Myös muiden kuin valtuutettujen on päästävä vaikuttamaan.

Moni lautakuntamallin kannattaja huomautti, että valiokuntamalliin siirtyminen vähentäisi kuntalaisten kiinnostusta käydä ehdolle vaaleissa. Kaarinan kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja Kari Nikkonen selittää ajatusta näin:

Valtaosalla ehdokkaiksi käyvillä on tavoitteena, että he saisivat jonkin luottamustehtävän. Kari Nikkonen

– Valtaosalla ehdokkaiksi käyvillä on tavoitteena, että he saisivat jonkin luottamustehtävän. Jos valiokuntamalliin siirrytään, niin mitä enemmän keräämme ehdokkaita, sitä harvemmalla heistä on mahdollisuus päästä mihinkään luottamustoimeen.

Puolueilla on tapana nimetä lautakuntiin varavaltuutettuja, henkilöitä, jotka ovat olleet kunnallisvaaleissa ehdolla, mutta eivät ole valtuustopaikkaa saaneet.

Lautakunnissa kunnallispolitiikan untuvikot ovat päässeet kouluttautumaan kokoustekniikkaan ja poliittisen työn menettelytapoihin.

Valiokuntakäytäntöön siirtymistä kannattaneet kuntapäättäjät perustelevat mielipidettään näin:

– Koska kyse olisi valtuutetuista, valiokunnat olisivat saaneet valtakirjansa kuntalaisilta.

– Lautakunnissa on liian hajautunut ja runsas asiaansa perehtymättömien joukko.

Kempeleen kunta on ottanut valiokuntamallin jo käyttöön. Kunnanvaltuuston puheenjohtaja, Janne Heikkinen (kok.) sanoo, että malli on johtanut kunnassa entistä joustavampaan ja nopeampaan päätöksentekokulttuuriin.

– Valiokuntamalli osallistaa ja sitouttaa valtuutettuja vahvasti, lisää Heikkinen.

Valiokuntamalli synnyttäisi demokratiavajetta. Johanna Häggman.

Enemmistö kuntavaikuttajista näkee kuitenkin asian toisin. Forssan kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja Johanna Häggman (kesk.) on yksi heistä. Hänen mielestään valiokuntamallin käyttöönotto heikentäisi kunnallista demokratiaa.

Kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja, Johanna Häggmanin mielestä kaupungin viranhaltijoiden palkat on arvioitava tapauskohtaisesti uudelleen, jos heidän tehtävänkuvansa muuttuvat. Yle

– Se keskittäisi voimakkaasti päätösvaltaa harvempiin käsiin. Valiokuntamalli synnyttäisi demokratiavajetta.

Malli johtaisi myös ajankäyttöongelmiin, koska valtuutetuilta menisi hirmuisesti aikaa eri kokouksissa istumiseen. Kuinka moni valtuutettu olisi valmis sitoutumaan siihen, kysyy Johanna Häggman.

Forssan kaupunki ei ole vielä päättänyt, pitäytyykö se perinteisessä lautakuntamallissa vai siirtyykö se valiokuntapohjaiseen luottamusmiesjärjestelmään. Asiasta ei Häggmanin mukaan ole kaupungissa viime aikoina keskusteltu.