Vastaanotto oli lämminhenkinen.

Torstaina 19. heinäkuuta 2018 Israelin pääministeri Benjamin Netanjahu toivotti Unkarin pääministerin, pikku-Putiniksi luonnehditun Viktor Orbánin tervetulleeksi Jerusalemiin, ensimmäiselle viralliselle vierailulleen.

”Israelin todellinen ystävä”, luonnehti Netanjahu kollegaansa ja kiitteli tätä maansa ”puolustamisesta kansainvälisillä areenoilla”.

”Unkarin patriootti ja isänmaallinen Israelin juutalainen löytävät aina yhteisen nimittäjän”, vastasi Orbán ja ylisti niin ikään maiden läheisiä suhteita, joista käy hänen mukaansa kiittäminen maiden päämiesten ”erinomaisia kahdenkeskisiä suhteita”.

Kaikkia voimamiesten veljeily ei ilahduttanut.

”Häpeällistä!” kirjoitti Israelin keskustalaisen Yesh Atid -puolueen johtaja Yair Lapid Twitterissä.

”Unkarin juutalaisten veri huutaa maan alta”, julisti yhdistyneen arabilistan kansanedustaja Dov Khenin Knessetissä, Israelin parlamentissa.

Myös ihmisoikeusjärjestö Amnestyn Israelin-haara protestoi tapaamista.

Natsisympatioistaan tunnettu Orbán on monille israelinjuutalaisille persona non grata, ei-toivottu henkilö. Myös Euroopan unionissa Unkarista on tullut musta lammas, jonka autoritäärisiä uudistuksia unioni seuraa avuttomana vierestä.

Israelin historian oikeistolaisinta hallintoa johtavalle Benjamin ”Bibi” Netanjahulle Orbán on hengenheimolainen.

Bibi Netanjahun vuodesta 2009 alkaneen pääministerikauden aikana Israel on järjestelmällisesti lähentynyt maailman autoritäärisiä, kansallismielisiä johtajia ja hylännyt perinteiset liittolaisensa Euroopassa.

Vain kuukautta ennen Orbánin vierailua Netanjahu vastaanotti vieraakseen Itävallan liittokansleri Sebastian Kurzin. Kurzin hallituskoalitioon kuuluu äärioikeistolainen vapauspuolue FPÖ, jonka perustivat entiset natsit 1950-luvulla. Israel on boikotoinut vapauspuoluetta, mutta ei Kurzin hallitusta.

”Israelin todellinen ystävä”, Netanjahu luonnehti.

Kun Yhdysvaltain presidentti Donald Trump voitti presidentinvaalit vuonna 2016, Benjamin Netanjahu soitti, tviittasi ja julkaisi tiedotteen sekä videon, jossa hän juhli Trumpin vaalivoittoa ja kuvaili Trumpia – yllätys yllätys – Israelin ”todelliseksi ystäväksi”.

Kesäkuussa Netanjahu ja Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki puolestaan julkaisivat yhteislausunnon, joka otti kantaa Puolassa alkuvuonna hyväksyttyyn kiisteltyyn holokaustilakiin. Laki kieltää kaikki viittaukset Puolan osallisuudesta holokaustiin.

Puola ja Israel ovat ”ystäviä ja kumppaneita”, lausunnossa vakuuteltiin ja toppuuteltiin Puolan tai sen kansalaisten syyttämistä natsien suorittamista murhista.

Israelin ”todellisten ystävien” joukkoon ovat Netanjahun aikakaudella kuuluneet myös muun muassa Tšekin presidentti Milos Zeman, Filippiinien presidentti Rodrigo Duterte – joka on verrannut itseään Hitleriin – ja Venäjän presidentti Vladimir Putin. Kaikki tunnettuja itsevaltaisista, oikeistolaisista, jopa fasistisista otteistaan.

Netanjahun ystäväverkosto välittää maailmalle erikoisen viestin: viis antisemitismistä, kunhan tuet Israelin valtion yhä äärioikeistolaisemmaksi muuttuvaa politiikkaa.

Samanaikaisesti Israelin hallinto viljelee mielellään antisemitismikorttia, kun tavoitteena on hiljentää maan politiikkaa kritisoivat soraäänet.

Uuden ajan antisemitismi manifestoituu antisionismina eli juutalaisvaltion delegitimisoimisena, Netanjahu on todennut.

Niinpä maat kuten Unkari, joka on osoittautunut Israelin johdon politiikalle lojaaliksi, eivät Netanjahun mukaan edusta antisemitismiä. Päinvastoin: ne ovat eturintamassa vastustamassa uuden ajan anti-juutalaista, siis Israelin-vastaista politiikkaa.

Kertoman mukaan Orbán ja Netanjahu jakavat myös yhteisen poliittisen neuvonantajan.

Yhtäläisyydet Netanjahun ja Orbánin ajaman politiikan välillä ovat silmiinpistäviä.

Kummankin ajamat valtiomallit edustavat niin kutsuttua ei-liberaalia demokratiaa. Molemmat ovat avoimen maahanmuuttovastaisia, ja molemmat ovat ajaneet maissaan lähes samankaltaisia autoritäärisiä uudistuksia.

Orbánin oikeistopopulistinen, EU-vastainen Fidesz-puolue on rajoittanut oikeuslaitoksen, keskuspankin, kansalaisjärjestöjen ja tiedotusvälineiden vapautta, muuttanut maan vaalijärjestelmää sekä hyökännyt voimakkaasti niitä vastaan, jotka kritisoivat hänen hallintoaan.

Netanjahun niin ikään äärioikeistolainen Likud-puolue on tiukentanut kontrollia uutismediasta, heikentänyt korkeimman oikeuden auktoriteettia ja rajoittanut Israelin miehitystä kritisoivien vasemmistoryhmien toimintaa.

Samana päivänä kun Orbán vieraili Jerusalemissa, Israelin parlamentti hyväksyi kiistellyn lain, joka määrittää Israelin juutalaisten kansallisvaltioksi. Lain myötä arabian kieli muun muassa menettää virallisen kielen aseman ja saa sen sijaan ”erityisaseman”.

Laki on kohdannut ennennäkemättömän voimakasta kritiikkiä Israelissa, ja jopa Israelin johtava päivälehti Haaretz julkaisi 30. heinäkuuta pääkirjoituksen otsikolla ”Apartheid-pääministeri”. Sen mukaan Israelista on uuden lain seurauksena tullut apartheid-hallinto, joka asettaa juutalaisuuden demokraattisten periaatteiden edelle oikeusvaltiossa.

Kertoman mukaan Orbán ja Netanjahu jakavat myös yhteisen poliittisen neuvonantajan, Yhdysvaltain republikaanipuolueen poliittisen neuvonantajan Arthur Finkelsteinin.

Ennen kaikkea Netanjahua ja Orbánia yhdistää antipatia amerikanjuutalaista miljardöörisijoittaja George Sorosia kohtaan.

Soros on julistautunut avoimen yhteiskunnan ja liberaalin demokratian levittäjäksi ja rahoittaa Open Society Foundation -järjestönsä kautta muun muassa ihmisoikeusjärjestöjä sekä pakolaisten kanssa työskenteleviä järjestöjä. Israelissa Sorosin tukea saavat esimerkiksi palestiinalaisalueiden ihmisoikeustilannetta tarkkailevat järjestöt B’Tselem ja Human Rights Watch.

Unkarin hallitus väittää itsepintaisesti, että Soros suunnittelisi Euroopan pakkoasuttamista muslimitaustaisilla maahanmuuttajilla ja olisi suostutellut suunnitelman toteuttajaksi Euroopan komission. Se on käyttänyt kymmeniä miljoonia euroja Sorosin vastaiseen kampanjointiin, joka on pahimmillaan saanut räikeän antisemitistisia piirteitä.

Vuonna 2017 Orbán lanseerasi kadunvarsikampanjan, jolla hyökättiin voimakkaasti Sorosia vastaan.

”Älkää antako hänen nauraa viimeiseksi”, luki Budapestin metro- ja raitiovaunupysäkkien plakaateissa, joihin oli monistettu lähikuva Sorosin irvistävistä kasvoista.

Vaikka Sorosin juutalaisuutta ei kampanjassa mainittu, viittaus oli ilmiselvä. Antisemitistisen retoriikan mukaan juutalaiset nauravat oletettujen ”uhriensa” kohtalolle.

Unkarin juutalaiset tuomitsivat kampanjan, samoin Israelin Unkarin-suurlähettiläs. Hän julkaisi pian kampanjan lanseeraamisen jälkeen lausunnon, jossa hän moitti kampanjan ”herättävän surullisia muistoja sekä kylvävän vihaa ja pelkoa”.

Vain muutamaa tuntia myöhemmin Israelin ulkoministeriö julkaisi oman lausuntonsa, jossa se sen sijaan puolusti Sorosiin kohdistuvaa kritiikkiä.

Israelin ulkoministeriön tiedottajan Emmanuel Nashonin mukaan Soros ”jatkuvasti horjuttaa Israelin demokraattisesti valittuja hallituksia” sekä ”rahoittaa juutalaisvaltioita halventavia organisaatioita”.

Orbánin uhkakuvia mukaillen Netanjahu on myös väittänyt, että Soros rahoittaisi ponnistuksia, joilla vastustetaan Israelin suunnitelmaa karkottaa maasta tuhansia afrikkalaisia siirtolaisia.

Unkarissa hyväksyttiin niin kutsuttu Stop Soros -lakipaketti kesäkuussa. Lakipaketti vaikeuttaa sellaisten järjestöjen ja yksityishenkilöiden toimintaa, jotka ”osallistuvat laittoman siirtolaisuuden mahdollistamiseen”. Israelissa on vireillä vastaava lakiesitys.

Israel pyrkii kaikin tavoin murtamaan Euroopan unionin konsensusta suhtautumisessa Israeliin.

Netanjahun veljeily natsisympatioistaan tunnettujen oikeistopopulistien kanssa on pitkään nostanut soraääniä Israelissa.

”Likudin vaarallinen tango antisemitistihylkiöiden kanssa häpäisee koko Israelin”, kritisoi vasemmistopuolue Meretzin johtaja Tamar Zandberg viime vuonna, kun Netanjahu kaavaili Visegrád-ryhmän isännöimistä Israelissa.

”On kiusallista, että Israel on valmis katsomaan läpi silmien klassista, räikeää antisemitismiä vain, koska he myös tukevat miehitystä ja vihaavat muslimeja.”

Toistaiseksi kritiikki ei kuitenkaan ole onnistunut heikentämään Netanjahun valta-asemaa.

Lähentymällä maailman oikeistopopulistijohtajia Netanjahu tavoittelee ennen kaikkea diplomaattista menestystä Israelille.

Sen lisäksi, että Netanjahu kokee ilmiselvää hengenheimolaisuutta maailman oikeistopopulistien kanssa, hän on myös joutunut solmimaan liittoutumia osittain pakon edessä.

Kun EU-maiden kritiikki Israelin valtion aggressiivista miehityspolitiikkaa kohtaan voimistuu, Israel pyrkii kaikin tavoin murtamaan unionin konsensusta suhtautumisessa Israeliin.

Netanjahun diplomaattisten ponnisteluiden yksi suuri tavoite on Jerusalemin tunnustaminen Israelin pääkaupungiksi ja maiden suurlähetystöjen siirtäminen sinne.

Jerusalemin asema on yksi israelilaisten ja palestiinalaisten välisen konfliktin tulenarimmista kysymyksistä. Jerusalemin tunnustaminen Israelin pääkaupungiksi olisi Israelille merkittävä saavutus vuosikymmeniä jatkuneessa kiistassa.

Netanjahun strategia on jo poikinut tulosta. Yhdysvallat on Trumpin johdolla tunnustanut Jerusalemin Israelin pääkaupungiksi sekä siirtänyt maan suurlähetystön Jerusalemiin.

Joulukuussa 2017 YK:n yleiskokous hyväksyi yli sadan maan enemmistöllä yleislauselman, joka tuomitsi Trumpin päätöksen tunnustaa Jerusalem Israelin pääkaupungiksi.

Unkari, Puola, Kroatia ja Tšekki pidättäytyivät äänestämästä.

Vaikka päätöslauselma hyväksyttiin merkittävällä enemmistöllä, Euroopan unionin maiden pidättäytymiset äänestämisestä osoittivat, että unioni on kahtiajakautunut.

Myös EU:n yhteinen lähetystön siirtoa kritisoiva julkilausuma kaatui Unkarin vastustukseen. Tšekin presidentti Milos Zeman kehotti Trumpin päätöksen jälkeen omaa maataan ja EU:ta seuraamaan perässä ja siirtämään lähetystönsä Jerusalemiin.

Toukokuussa 2018 Yhdysvallat juhli edustuston avajaisia Jerusalemissa – samaan aikaan kun Gazassa Israelin sotilaat tappoivat yli kuusikymmentä mielenosoittajaa.

Enemmistö EU-maiden edustajista ei osallistunut edustuston avajaisiin.

Unkari, Itävalta ja Tšekki osallistuivat.