Kaikki tietävät mitä on sählääminen, vai tietävätkö?

Toimihenkilöstöä edustava Pro määrittelee sen seuraavasti: työtehtävien määrä on jatkuvasti liian suuri, työhön liittyy liikaa turhia tehtäviä ja työnteko keskeytyy tai häiriintyy liian usein.

Tämä on sähläystä tai tästä seuraa sähläystä. Sähläyksestä taas seuraa tehottomuutta ja pahimmillaan kaaos. Pro tutki jäsenistönsä käsityksiä työmarkkinatutkimuksessaan vuosina 2009–2015. Otos ei siis edusta kaikkia suomalaisia työntekijöitä.

Tutkimuksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) sählinkiä näyttää syntyvän etenkin johdon toimien vuoksi.

– Sähläyksen taustalla näkyvät henkilöstöresurssien puutteet, väsymys, heikko johtaminen ja työyhteisön ongelmat, valottaa tutkimuksen tehnyt Petri Palmu Pron nettisivuilla.

Kaikki ongelmia, joihin johtoportaassa voidaan vaikuttaa. Työntekijöitä voidaan palkata riittävästi, työaika voidaan laatia niin, että työntekijä ehtii levätä, johtamista voidaan aina parantaa, ja työyhteisön ongelmat voidaan ainakin periaatteessa ratkoa.

Katsastusinsinööri pahin sähläri?

Tilastollisesti yleisintä sähläys on insinööritutkinnon suorittaneilla eli juuri niillä, jotka yleensä ovat johtoportaan tehtävissä. Eniten sähläävät 30–39-vuotiaat miehet. Tutkimuksen mukaan "sähläysriski" kasvaa yli 30 työntekijän yrityksissä ja esimiestehtävissä.

Toimialoista eniten sählätään auto- ja katsastusalalla, kiinteistöalalla, lentoliikenteessä, kaivostoiminnassa, finanssialalla sekä ict-alan teleoperaattoreilla – vähiten suunnittelu- ja konsulttialalla, rahapelialalla ja satamissa.

Pron tutkija Petri Palmu muistuttaa, että työntekijöiden hyvinvoinnista ja työoloista huolehtiminen lisää tuottavuutta ja parantaa laatua.

Tuottavuusloikkaa ei pitäisikään ammatiiliiton tutkijan mielestä yrittää esimerkiksi parantaa työaikoja pidentämällä vaan puolittamalla sählääminen.