Yle jalkautui Tampereen keskustaan kysymään ihmisiltä, suostuvatko he käyttämään hengityssuojainta. Jutun teossa käytetty maski ei vastaa Allergia- ja astmaliiton suositusta.

Katupöly hioo verkkokalvoja ja raastaa kurkkua. Allergia- ja astmaliitto suosittelee taistelemaan pahimmillaan keuhkorakkuloihin asti tunkeutuvia hiukkasia vastaan hengityssuojaimien avulla.

Tarjosimme Tampereen keskustassa ihmisille mahdollisuutta kokeilla kevyttä suojainta. Airi Järvinen ei kokeiluun lähde, vaikka myöntääkin, että katupöly jonkin verran vaivaa keväisin.

– Ei kiitos! Minusta tuntuu, ettei se ole vielä ihan tarpeellista täällä, ilmankin pärjää, Airi Järvinen sanoo.

Marko Östring kertoo, että katupölyn huomaa kyllä aina silloin tällöin hengityksessä. Östring sanoo, että suojamaskin käyttö ei vielä tunnu omalta, mutta hän uskoo, että maskilla varustautuneisiin hahmoihin tottuisi nopeasti, jos niitä alkaisi Suomessa liikkua.

– Maailmallahan noita tahdotaan käyttää nyt jo, niin ei välttämättä se olisi yhtään hassumpaa.

Ei yli 65-vuotiaille eikä astmaatikoille

Hengityssuojain on hyvä apu terveille ja lievää astmaa sairastaville. Keskivaikeaa tai vaikeaa astmaa ja keuhkoahtaumatautia sairastavalle tai yli 65-vuotiaille ei hengityssuojainta suositella, koska se lisää hengityksen vastusta.

Vaikeita hengitysoireita katupölystä saavien on turvallisinta välttää ulkona liikkumista kaikkein pölyisimmillä reiteillä pahimpina pölypäivinä.

Allergia- ja astmaliiton mukaan suurin osa katupölystä on niin sanottuja isoja hiukkasia, jotka jäävät ylähengitysteihin. Ne lähtevät limakalvoilta yskimällä ja niistämällä. Liitto suosittelee myös nenän limakalvojen huuhtelua nenäkannulla.

Katso videolta, miten Tampereen keskustassa ihmiset suhtautuivat hengityssuojaimen käyttöön. Allergia- ja astmaliiton mukaan hengityssuojaimessa pitää olla uloshengitysventtiili ja sen täytyy istua kasvoilla riittävän tiiviisti. Jutun teossa käytetty maski ei vastaa Allergia- ja astmaliiton suositusta.