Ilja Janitskin ei suostu vapaaehtoisesti saapumaan poliisikuulusteluihin Suomeen, sillä hän pelkää joutuvansa pitkäksi ajaksi tutkintavankeuteen, sanoo Janitskinin asianajaja Matti Nurmela Lännen Medialle.



– Viranomaiset voisivat vaikka väittää, että henkilö aikoisi karttaa oikeudenkäyntiä. Sillä perusteella voitaisiin määrätä tutkintavankeuteen, ja istuttava aika riippuisi siitä, milloin tutkinta etenisi oikeudenkäyntiin. Istuttava aika voisi olla vaikka vuosi, Nurmela sanoo.



Valeuutissivusto MV-lehden perustajaa ja pyörittäjää vastaan käydään torstaina Helsingin käräjäoikeudessa pakkokeinoistunto, jossa Janitskinia vaaditaan vangittavaksi poissaolevana.



Janitskinia esitetään vangittavaksi poissaolevana, jotta hänestä voitaisiin tehdä eurooppalainen pidätysmääräys. Janitskin ei ole saapunut poliisin kuultavaksi, minkä vuoksi syyttäjä yrittää saada tämän pakkokeinoin Suomeen.



Nurmela aikoo torstain oikeudenkäynnissä esittää, että poissaolevana vangitsemisen sijaan Janitskinin kuulustelut hoidetaan etänä, esimerkiksi videokuulusteluina.



– Videohaastattelutkin voidaan nykyään hoitaa siten, että avustaja on mukana istunnossa. Kuultavan henkilöllisyys voidaan varmistaa esimerkiksi espanjalaisella poliisiasemalla. Etäkuulusteluihin on olemassa paljon keinoja.



Asianajaja: vähimmän haitan periaatetta ei ole noudatettu



Nurmela aikoo vedota pakkokeinoistunnossa esitutkintalain 4. luvun 5. pykälään vähimmän haitan periaatteesta.



Pykälä kuuluu näin:



”Esitutkinnassa ei kenenkään oikeuksiin saa puuttua enempää kuin on välttämätöntä esitutkinnan tarkoituksen saavuttamiseksi. Esitutkintatoimenpiteellä ei saa aiheuttaa kenellekään tarpeettomasti vahinkoa tai haittaa.”



Asianajajan mielestä viranomaiset eivät ole Janitskinin kohdalla noudattaneet vähimmän haitan periaatetta, kun Janitskinia on vaadittu kuultavaksi Suomeen toisesta EU-maasta.



– Kun ihminen asuu pysyvästi EU-maassa, hän saa vapaasti valita työpaikkansa ja asuinpaikkansa. Silloin myös vähimmän haitan periaatetta pitää noudattaa siten, ettei henkilön tarvitse tulla Suomeen kuultavaksi. Varsinkaan, kun tässä tapauksessa ei tarvita sormenjälkitunnisteita tai dna-tutkimuksia.



– Poliisilla on jo kaikki todisteet käytössään. Ne perustuvat MV-lehden kirjoituksiin.



Lisäksi Nurmela sanoo, ettei epäillyn tarvitse esitutkinnassa vastata mihinkään kysymyksiin.



– Senkään takia epäiltyä, eli Janitskinia, ei olisi mitään syytä vangita ja tuoda Suomeen.



Tutkinnanjohtaja: etäkuulustelu ei käy päinsä



Tapauksen tutkinnanjohtaja Harri Saaristola Helsingin poliisista sanoi Lännen Medialle jo viime viikolla, ettei etäkuulustelu Janitskinin tapauksessa käy päinsä.



– Jossain toisessa maassa olevan etäkuulustelu videolla tai sähköpostilla on varsin poikkeuksellinen järjestely, ja tällaisia kuulemisia tehdään yleensä yksinkertaisissa tapauksissa.



– Ongelmaksi etäkuulusteluissa muodostuvat muun muassa oikeus tarkistaa kirjattu kuulustelukertomus ja oikeus käyttää kuulustelutilanteessa avustajaa. Lisäksi kuultavan henkilöllisyyden varmistaminen voi olla vaikeaa, Saaristola perusteli sitä, miksi poliisi haluaa Janitskinin Suomeen kuultavaksi.



Janitskinia epäillään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, rahankeräysrikoksista, rahapelirikoksista, törkeästä kunnianloukkauksesta, laittomasta uhkauksesta, salassapitorikoksesta ja tekijänoikeusrikoksista.



Lännen Media ei tavoittanut kihlakunnansyyttäjä Heikki Wendorfia tai poliisin tutkinnanjohtajaa Harri Saaristolaa tiistaina iltapäivällä kommentoimaan asiaa.



Janitskinin vangitsemisoikeudenkäynti käydään Helsingin käräjäoikeudessa torstaina iltapäivällä. Pakkokeinoistunto piti järjestää alun perin jo viime viikon perjantaina,