Valviran mukaan virkamiehiä on uhattu poliisitutkinnalla, mikäli he eivät hyväksy opiskelijoiden psykoterapeuttihakemuksia.

Helsingin Psykoterapiainstituutti jatkaa yhä taisteluaan terveydenhuollon toimijoita valvovaa Valviraa vastaan. Jo viitisen vuotta sitten leimahtanutta riitaa puidaan poliisitutkinnan, kantelujen ja oikeudenkäyntien lisäksi päivittäisessä kirjeenvaihdossa.

Taustalla ovat Valviran päätökset, joissa HPI:ssa opiskelleille ei ole myönnetty suojattua psykoterapeutin ammattinimikettä.

Poliisi käynnisti esitutkinnan yhtiön toiminnasta vuoden 2017 lopussa.

Toimitusjohtaja John Pihlajan mukaan opetus yhtiössä on jatkunut kaikesta huolimatta normaalisti. Uusia ryhmiä ei ole kuitenkaan aloitettu. Viimeisin vuosikurssi aloitti vuoden 2017 syyskuussa.

HPI on Suomen suurin yksityinen psykoterapeuttikouluttaja, joka aloitti toimintansa vuonna 2006. Sen järjestämä psykoterapeuttikoulutus kestää kolme vuotta ja maksaa noin 16 500–18 000 euroa.

Pihlajan mukaan suurin osa opiskelijoista ei ole jättänyt koulutustaan kesken: vuoden sisällä on lähtenyt vain muutama opiskelija.

”Kyllä se jotain kertoo meidän opetuksen laadusta, että ylivoimainen enemmistö luottaa ennemmin meihin kuin Valviraan.”

Suomen Kuvalehti kertoi psykoterapeuttikoulutuksen epäselvyyksistä ensimmäisen kerran vuonna 2016.

Joukko opiskelijoita päätti lähteä HPI:sta sen jälkeen, kun viranomainen alkoi tutkia opetuksen laatua syksyllä 2017.

Selvitys aloitettiin sen jälkeen, kun osa opiskelijoista oli raportoinut epäpätevästä koulutuksesta. Opiskelijat kokivat, etteivät voineet sanoa poikkipuolisia mielipiteitä omalla nimellään.

Opiskelijat kuvailivat instituuttia jopa uskonlahkoksi. Pihlaja kiistää puheet.

”Olen puhunut ihmisiä puolelleni vain faktoilla.”

Kiista ei ole vielä johtanut HPI:n taloudelliseen ahdinkoon, mutta uusien ryhmien uupuminen näkyy tilinpäätöksissä. Yhtiön voimakas kasvu katkesi vuonna 2017, kun sen liikevaihto putosi edellisvuodesta reilut kymmenen prosenttia 1,7 miljoonaan euroon.

Vielä vuosina 2014–2016 yhtiön liikevaihto kasvoi kaksinumeroista tahtia, parhaimmillaan yli 30 prosenttia vuodessa.

Liiketulos romahti viime vuonna yli 90 prosenttia, mutta yhtiö pysytteli niukasti plussan puolella. Lähes omavaraisen yhtiön kassavirtaa jouduttiin viime vuonna paikkaamaan poikkeuksellisesti velkarahalla.

Pihlaja aikoo jatkaa taistelua loppuun saakka, eikä toiminnan lopettaminen tule toimitusjohtajan mukaan kuuloonkaan. Kiistaa ratkotaan tällä hetkellä kaikissa oikeusasteissa ja poliisille on tehty puolin ja toisin neljä tutkintapyyntöä.

Pihlajan mukaan HPI on tehnyt tutkintapyynnön Valviran ryhmäpäälliköstä Maarit Mikkosesta ja johtaja Jussi Holmalahdesta.

Vireillä on myös vahingonkorvausvaatimus. Yhtiö syyttää viranomaisia virheellisen tiedon levittämisestä.

Eduskunnan oikeusasiamiehelle on tehty Valvirasta useita kanteluja. Lisäksi Pihlaja kertoo yhtiönsä kannelleen jopa EU:n komissioon.

Valviran ryhmäpäällikkö Mikkonen kertoo, että HPI uhkaili Valviraa komission kanteella vuonna 2013. Poliisin tutkintapyynnöstäkin puhuttiin jo vuosi sitten.

”Poliisista ei ole kuulunut vieläkään mitään, ei myöskään komissiosta. Emme ole Valvirassa edes tietoisia, mistä tutkintapyyntö on tehty”, Mikkonen sanoo.

Jos viranomaisesta tehdään tutkintapyyntö, poliisi pyytää lausuntoa yleensä ensimmäiseksi viranomaiselta itseltään. Tällaista lausuntopyyntöä ei ole Mikkosen mukaan tullut.

Sen sijaan Valviran viranhaltijat ovat olleet kiivaan kirjeenvaihdon kohteena. Viestejä on saapunut toimitusjohtaja John Pihlajalta, mutta viime aikoina myös instituutin toiselta omistajalta Arja Pihlajalta ja etenkin yksittäisiltä opiskelijoilta.

Lisäksi John Pihlaja lähetti Valviran virkamiehille henkilökohtaiset kirjeet, joissa yksittäisiä virkamiehiä kehotetaan hyväksymään HPI:ssa opiskelleiden hakemuksia suomalaisena koulutuksena. Muuten heistäkin uhataan tehdä poliisille tutkintapyyntö, kertoo Mikkonen.

Kirjelmissä viitataan myös vahingonkorvausvaatimuksiin.

”Peli käy toisella puolella tosi kovana. Minäkin olen saanut aika hurjia viestejä ja myös kuullut, millaisia asioita minusta instituutissa puhutaan”, Mikkonen sanoo.

Vaikeimmassa välikädessä ovat opiskelijat, joiden vuosia kestänyt kallis koulutus on valumassa hukkaan ilman Valviran myöntämää psykoterapeutin ammattinimikettä.

Vain nimikesuojattu psykoterapeutti voi antaa Kelan korvaamaa psykoterapiaa.

Mikkonen kertoo, että Valviralla oli lokakuun lopussa 180 HPI:ssa opiskelleen hakemusta käsittelyssä. Viime päivien aikana useita kymmeniä hakemuksia on yllättäen peruttu.

Yksi HPI:ssa opiskellut ehti saada Valviralta hyväksyvän päätöksen syksyllä 2017. Päätökseen haettiin purkua korkeimmalta hallinto-oikeudelta sen jälkeen, kun Valvira sai nimettömän opiskelijan kautta tietoonsa koulutuksen mahdollisia puutteita.

Opiskelijan kertoman mukaan koulutus ei vastannut opinto-oppaassa kerrottua, ja esimerkiksi työnohjauksissa ja omaterapiassa opiskelijat ovat joutuneet ohjaamaan toinen toisiaan.

Valvira on tehnyt hylkääviä päätöksiä yhteensä kuusi, ja kolme henkilöä on valittanut päätöksestä hallinto-oikeuteen. Siellä käsittelyt ovat vielä kesken.

Osa opiskelijoista syyttää tilanteesta yhtiötä, osa Valviraa. Viranomaista vastaan kääntyneet opiskelijat ovat kokeneet, että Valvira pyrkii mustamaalaamaan heitä hylkäämällä hakemukset systemaattisesti ja levittämällä valheellista tietoa HPI:n opetuksesta.

Mikkosen mukaan nämä opiskelijat ovat ymmärtäneet viranomaisen toimintaperiaatteet väärin.

”Emme me kohdista kieltäviä päätöksiä yksinomaan HPI:ssa opiskelleisiin hakijoihin. Kaikissa ammattiryhmässä tehdään kielteisiä päätöksiä, jos koulutus eroaa suomalaisesta vastaavasta.”

Sotkun ytimessä on vuonna 2012 voimaan tullut asetus, jolla psykoterapeuttien koulutus siirrettiin yliopistojen vastuulle. Asetuksella haluttiin puuttua villiintyneeseen kenttään: viranomaiset kokivat, että alalle tultiin hyvin kirjavilla koulutustaustoilla.

Kiista liittyy tämän asetuksen tulkintaan.

Siinä missä muut yksityiset kouluttajat valitsivat kumppanikseen suomalaisen yliopiston, HPI ryhtyi yhteistyöhön brittiläisen yliopiston UWE-Bristolin kanssa. Toimitusjohtajan mukaan Valvira hyväksyi HPI:n ratkaisun vuonna 2012.

HPI:n näkökulmasta Valvira muutti tulkintaansa vasta sen jälkeen, kun ensimmäiset opiskelijat valmistuivat brittiyliopiston kanssa yhteistyössä toteutetusta koulutuksesta.

Ulkomainen yliopisto ei enää kelvannutkaan, vaikka asetuksessa puhuttiin pelkästä ”yliopistosta”.

Valviran mukaan viranomaiset eivät koskaan vahvistaneet, että HPI:n koulutus tulisi johtamaan suojatun ammattinimikkeen saamiseen. Siitä huolimatta HPI antoi tällaisen kuvan markkinoinnissaan. Yhtiö loi mielikuvaa siitä, että brittiyliopiston kanssa järjestetty koulutus olisi suomalainen koulutus, vaikka Valviran näkemyksen mukaan näin ei ole.

Eduskunnan oikeusasiamies totesi jo vuonna 2015, ettei Valvira ylittänyt harkintavaltaansa tulkitessaan asetuksen koskevan suomalaista koulutusta. Oikeusasiamiehen mukaan Valvira on myös johdonmukaisesti ilmoittanut HPI:lle, että sen järjestämää koulutusta arvioidaan toisessa EU-maassa annettuna koulutuksena.

Ulkomaisen koulutuksen käyneelle ei myönnetä ammattinimekettä suoraan, vaan hakemusten käsittely vaatii tarkempaa selvitystä. Hyväksyvään päätökseen vaikuttavat soveltuva taustakoulutus, työkokemus ja se, eroaako ulkomainen koulutus olennaisesti suomalaisesta.

Keväällä 2018 valmistuneessa selvityksessä oikeusasiamies Petri Jääskeläinen vastasi HPI:sta valmistuneiden opiskelijoiden kanteluun. Kantelun perusteella Valvira olisi mustamaalannut opiskelijoita muun muassa Suomen Kuvalehdessä, vääristellyt heidän sanojaan ja toiminut hylkäyspäätöksissään laittomasti.

Oikeusasiamiehen mukaan Valvira ei ole toiminut lainvastaisesti.

Ennen kaikkea kiista paljasti kuusi vuotta sitten voimaan tulleen asetuksen puutteen: väljät sanamuodot mahdollistivat monenlaiset tulkinnat.

Syyskuussa 2018 asetusta täsmennettiin koskemaan nimenomaan suomalaisia yliopistoja.

Lisäksi käyttöön otettiin suomalaisten yliopistojen vakiinnuttama tulkinta, jonka mukaan vaadittava kokemus mielenterveyspalveluissa täytyy hankkia ennen psykoterapeuttikoulutukseen hakeutumista. HPI:n koulutukseen on ollut mahdollista hakeutua ilman vaadittavaa kokemusta.

HPI:n Pihlaja sanoo, että Valvira on vastoin lakia päättänyt soveltaa syyskuun asetusta niihin HPI:sta valmistuneisiin, jotka aloittivat opintonsa ennen asetukseen tehtyjä täsmennyksiä.

Hänen mukaansa Valvira ei ole kyennyt osoittamaan lakipykälää, joka oikeuttaisi viranomaisen puuttumaan yliopiston pedagogiikkaan ja rajoittamaan ammattioikeuksia.

”Asia on nyt poliisin ja tuomioistuinten käsittelyssä, eikä lopputuloksesta ole pienintäkään epäselvyyttä”, Pihlaja sanoo.

Valvira teki HPI:sta tutkintapyynnön poliisille viime vuoden lopulla. Toimitusjohtajaa syytetään viranomaiselle valehtelusta. Helsingin poliisin rikostarkastajan Markku Nisulan mukaan esitutkinta on jo loppusuoralla.

”Uskoisin, että esitutkinta valmistuu lähikuukausien aikana”, Nisula sanoo.

Myös Kilpailu- ja kuluttajavirasto teki HPI:sta tutkintapyynnön, jossa se syyttää yhtiötä valheellisesta markkinoinnista. Esitutkinta on edelleen kesken.