Deutsche Welle ylistää Suomen puolustusratkaisuja.

– Tänne ei ole hyvä pahoin aikein tulla, totesi puolustusministeri Jussi Niinistö (sin) Etelä-Karjalan Reserviupseeripiirin 60-vutois- ja Lappeenrannan Reserviupseerikerhon 90-vuotisjuhlatilaisuudessa lauantaina.

Niinistö totesi, että ”Suomen välillä jo vanhentuneiksi väitetyt puolustuksen kivijalat ovat yllättäen nousseet kovaan huutoon myös kansainvälisesti”. Niinistö viittasi muun muassa yleiseen asevelvollisuuteen, mistä esimerkiksi Ruotsi ja Saksa luopuivat.

Saksalaisen Deutsche Wellen mukaan Niinistö ei ole täysin väärässä. DW hehkuttaa Suomen puolustusratkaisuja malliesimerkkinä Euroopalle. Internetissä julkaistussa artikkelissa todetaan, että vaikka Suomen väkiluku on vain 5,2 miljoonaa ja maalla on 1 340 kilometriä yhteistä rajaa Venäjän kanssa, Suomi ei ole lähitulevaisuudessa liittymässä sotilasliitto Natoon – jos ikinä.

DW on haastatellut tasavallan presidenttiä Sauli Niinistöä. Niinistö toteaa saksalaismedialle, että Suomella on valtava koulutettu reservi sotilaita. Jos Suomi kutsuisi kaikki riviin, vahvuus olisi lähes miljoona sotilasta. Se on 5 000 sotilasta enemmän kuin Saksan armeijalla reserveineen.

Lehti huomauttaa, että vuoden 2015 gallupin mukaan 74 prosenttia suomalaisista olisi valmiita tarttumaan aseisiin puolustaakseen maataan. Se on Euroopan korkein luku. Venäjällä luku oli 60 prosenttia, Ruotsissa 55 ja Saksassa vain 18 prosenttia.

Maanpuolustusinto lisääntynyt

Kaartin jääkärirykmentin apulaiskomentaja everstiluutnantti Rainer Kuosmanen sanoo DW:lle, että Suomi ei välttämättä ole tarpeeksi vahva päihittämään kaikkia vihollisia.

– Olemme tarpeeksi vahvoja varmistaaksemme, että mitä ikinä ympärillämme tapahtuukaan, mahdollisen vihollisen on pohdittava erittäin syvällisesti, haluavatko he ottaa kaikki ne tappiot, mitkä operaatio meitä vastaan aiheuttaisi.

Reserviläisliitto tiedotti syyskuun loppupuolella, että Itämeren sotilaallinen aktiivisuus on aiheuttanut jäsentulvan. Liiton jäsenmäärä on noussut viime vuodesta jo kymmenellä prosentilla. Suuret sotilasharjoitukset ovat toiminnanjohtaja Olli Nybergin mukaan muistuttaneet siitä, miksi Puolustusvoimat on olemassa.

– Ennen Georgian ja Ukrainan tapahtumia Euroopassa elettiin käsityksessä, että täällä on ikuinen rauhanaika. Monissa Länsimaissa purettiin asevoimia ja varusmiespalveluksesta luovuttiin, Nyberg totesi Ilta-Sanomille.

Georgian sota käytiin vuonna 2008 ja Ukrainan sota syttyi vuonna 2014. Kummankin vuoden jälkeen Reserviläisliittoon liittyi iso määrä uusia jäseniä.