”Kurdit ovat kertoneet, että heillä on todistusaineistoa myös leireillä olevia naisia vastaan. Joissakin Isis-perheissä on ollut jesidinaisia orjina”, ulkoministeri Haavisto kertoo tiedoistaan.

Ulkoministeri Pekka Haavisto keskusteli kansalaisten kanssa lauantaina Libyan ja Syyrian sodista koulutusalan Educa-messuilla Helsingissä. Lauri Nurmi

Ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr) kertoo Iltalehdelle, että Suomi on valmis hyväksymään Suomen kansalaisten syyttämisen Koillis-Syyriaan mahdollisesti perustettavassa tuomioistuimessa.

Haavisto asettaa kuitenkin jyrkän ehdon, joka tuomioistuimen on täytettävä. Muussa tapauksessa Suomi ei Haaviston mukaan salli omien kansalaistensa syyttämistä Koillis-Syyriassa vaan haluaa heidät tuomiolle Suomen maaperälle ja suomalaisessa oikeusjärjestelmässä.

– Meidän ehdoton rajamme on kuolemanrangaistus. Sen vastustaminen on aina kuulunut Suomen periaatteisiin. Emme sellaiseen oikeusprosessiin voi suomalaisia päästää, jossa kuolemanrangaistus on mahdollinen.

– Ehdoton periaatteemme lähtee meidän omasta perustuslaistamme ja kansainvälisistä sitoumuksistamme kuolemanrangaistusta vastaan, Haavisto painottaa.

Kurdijohtaja Omar saapuu Suomeen

Koillis-Syyrian epävirallisen kurdihallinnon ulkoasioiden edustaja Dr. Abdulkarim Omar vierailee Helsingissä keskiviikkona ja torstaina.

Kurdit ovat julistaneet Koillis-Syyrian itsehallintoalueeksi ja aikovat ilmoituksensa mukaan asettaa syytteeseen myös eurooppalaisia Isisin toimintaan osallistuneita aikuisia, jotka ovat tällä hetkellä kurdien vankeina tai al-Holin leirillä.

Haavisto tapaa Omarin ja haluaa selvittää, millainen olisi kurdien perustama tuomioistuin.

– Tänään saimme vahvistuksen, että Abdulkarim Omar eli heidän ikään kuin ulkoministerinsä tai ulkoasiainhallintonsa päällikkö on kiertämässä Eurooppaa ja vierailee Suomessa. Aion keskustella heidän suunnitelmastaan, jota emme tarkemmin tunne, että siellä aloitettaisiin oikeudenkäynnit ilmeisesti vankiloissa olevia ja mahdollisesti joitakin leirillä olevia kohtaan, Haavisto kertoo.

Haavisto kannattaa tuomioistuimen perustamista Koillis-Syyriaan

Haavisto suhtautuu kurdien aikeeseen myönteisesti, jos kuolemanrangaistus suljetaan kokonaan pois rangaistusasteikosta.

– Pidän parempana, että oikeudenkäynnit käydään siellä sen vuoksi, että todistajat ja todistusaineisto sekä aineiston keräämismahdollisuudet ovat siellä tietysti aivan toisenlaiset. Ollaan tapahtumakentällä ja siellä, missä epäillyt rikokset ovat tapahtuneet, Haavisto perustelee kantaansa.

Isis-perheissä oli jesidiorjia

Haavisto arvioi, että Suomen kansalaisia, niin sanottuja Isis-naisia, saatetaan asettaa syytteeseen.

– Kurdit ovat kertoneet, että heillä on todistusaineistoa myös leireillä olevia naisia vastaan. Joissakin Isis-perheissä on ollut jesidinaisia orjina, Haavisto kertoo tiedoistaan.

Vakavimmat syytökset kohdistuvat vangittuihin miehiin. Heidänkin joukossaan saattaa olla Suomen kansalaisia.

– Ennen kaikkea vankeudessa olevia miehiä vastaan on hyvin vakavia syytöksiä Isisin taisteluihin osallistumisesta ja ihmisoikeusloukkauksista, Haavisto arvioi.

Seuraavaksi Suomi ja Euroopan unioni haluavat kurdeilta tietoa lainsäädännöstä, jota tuomioistuimessa sovellettaisiin.

– Mehän emme myöskään tiedä, minkä lainsäädännön mukaan toimitaan. He ovat osa Syyriaa, mutta onko heillä jokin oma lainsäädäntönsä. Miten se on hyväksytty? ulkoministeri Haavisto pohtii.

Alkavalla viikolla Haavisto aikoo olla yhteydessä muiden EU-maiden ulkoministereihin. Hän pitää mahdollisena sitä, että EU päättää tukea Koillis-Syyrian kurdeja tuomioistuimen perustamisessa.

– Olemme puhuneet eurooppalaisten ministereiden kesken hybridituomioistuimesta, jolle voisimme antaa tukea ja jossa oikeusvaltioperiaate toteutuisi. Asia on jäänyt sen vuoksi toteutumatta, että päähuomio on vielä ollut Isisin nujertamisessa. Oikeudelliset prosessit ovat odottaneet Isisin sotilaallista nujertamista. Ensi viikolla varmasti tuomioistuimen perustamisesta keskustelemme, Haavisto kertoo Iltalehdelle.

Kurdit tuntevat katkeruutta

Haavisto arvioi, että kurdit tuntevat tällä hetkellä katkeruutta Syyrian sisällissodan lopputuloksesta. Siksi EU:n tuki kurdeille tulisi oikeaan aikaan.

– Olisi hyvä keskustella kurdien kanssa laajemmin, miten he näkevät koko Syyrian rauhanprosessin ja mikä on kurdien osuus siinä. Heillä on katkeruutta siitä, että he taistelivat Isisiä vastaan, mutta nyt kun taistelua ollaan voittamassa, heidät hylätään, eivätkä he ole haluamallaan tavalla mukana Syyrian rauhanprosessissa.

– He etsivät eurooppalaista tukea, että he voisivat olla mukana neuvottelupöydissä. Heillä on toivomus oman alueensa autonomiasta niin, että se tunnustetaan. Sitähän ei ole tunnustettu, Haavisto analysoi kurdien tilannetta.

Suomen ulkoministeri on valmis keskustelemaan Omarin kanssa myös näistä kysymyksistä. Haaviston mielestä Euroopan unioni ei voi jättää kurdeja yksin vallitsevassa tilanteessa.

Diplomaattisen tuen antamista puoltaa Haaviston mukaan sekin, että Suomen ja muiden EU-maiden on kyettävä ratkaisemaan, mikä on kurdien hallussa olevien EU-kansalaisten kohtalo.