Turun yliopiston valtio-opin professori Matti Wiberg ja projektitutkija Miira Raiskila tutkivat, miten hyvin hallitus ottaa huomioon lakien talous-, ympäristö- ja yhteiskunnalliset vaikutukset sekä lakiesitysten vaikutukset viranomaistoimintaan.

Tutkijat antoivat kovaa kritiikkiä valmistelusta, jossa eduskuntaan tuodaan keskeneräisiä lakeja ilman kunnollista vaikutusten arviointia.

Oikeusministeri Antti Häkkänen (kok.) myöntää, että kehitettävää lainvalmistelussa on. Tuore ministeri ja hallituksen ainoa juristitaustainen ministeri kuitenkin korostaa, että yleisellä tasolla valmistelu on hyvää.

Häkkänen muistuttaa, että nimenomaan oikeusministeriön tehtävä on pitää huolta lainvalmistelun tasosta.

– Lainvalmistelun taso on kohtuullisen hyvällä tasolla, mutta joukossa on lakeja, joiden vaikutusten arvioinnissa on ollut puutteellista. Näkee, että vähän kiireellä on jouduttu tekemään, Häkkänen sanoo.

– Tämä tutkijoiden esille tuoma huoli pitää ottaa vakavasti. Aion perehtyä tähän ministeriössä hyvin tarkasti.

"Ensin tavoitteet, sitten vasta keinot"

Oikeusministeri pohtii vaihtoehtoa, joissa riippumattomat tutkija arvioisivat lakien vaikutuksia. Häkkänen haluaa pitää kiinni marssijärjestyksestä, jossa ensin asetetaan tavoitteet ja vasta sen jälkeen valitaan keinot.

– Meillä on liian herkästi linjattu ensin keinot ja sitten todettu, etteivät valitut keinot ole välttämättä tehokkaimpia ja vaikuttavimpia.

Antti Häkkäsen mielestä vaikutusarviointi pitäisi olla poliitikoilla käytössä jo silloin, kun tavoitteista päätetään.

Nykyinen hallitus asetti vaalikauden alussa lainvalmistelun arviointineuvoston.

– Nykymaailmassa pitää tehdä lakeja entistä nopeammassa tahdissa. Vaikutusten arvioinnin pitäisi pysyä perässä, oikeusministeri Antti Häkkänen sanoo.

Lue myös:

"Luokattoman huonoa" – Poliitikot eivät aina itsekään perillä laatimiensa lakien vaikutuksesta