Vanhustenhoidosta käydään vilkasta keskustelua. Vastaamme tässä yleisimpiin kysymyksiin, joita asiantuntijoiltamme kysytään.

Henkilöstömitoituksen nostoa koskevaa vastausta muokattu 29.6.2020, siirry siihen tästä linkistä.

RAI-järjestelmää koskevaa vastausta muokattu 29.6.2020, siirry siihen tästä linkistä.

Vastausten ajantasaisuus on tarkistettu 29.6.2020.

Miten henkilöstömitoitus toteutuu vanhuspalveluissa tällä hetkellä?

Vanhuspalvelujen laatusuosituksessa määritelty vähimmäismitoitus, 0,5 hoitajaa asiakasta kohden, toteutuu selvityksemme mukaan 95 prosentissa ympärivuorokautisen hoidon yksiköistä. 22 prosentissa yksiköistä on 0,7 hoitajaa asiakasta kohden.

Onko julkisten ja yksityisten ympärivuorokautisten paikkojen välillä eroja henkilöstömitoituksessa?

Ympärivuorokautisen hoidon toimintayksiköistä 40 julkista ja 44 yksityistä alittaa 0,5 hoitajan mitoituksen. Julkisella puolella mitoitus on yleisesti hieman suurempi, ja esimiehet ja osastonhoitajat tekevät siellä vähemmän välitöntä asiakastyötä kuin yksityisellä (12 % vs. 30 %). Yksi viidestä tehostetun palveluasumisen yksiköistä raportoi ongelmista henkilöstön määrässä ja koulutuksessa.

Alla olevassa kuvassa on tarkemmin henkilöstömitoituksista vuonna 2018. Selvitimme henkilöstömitoitusta myös vuonna 2016, mutta luvut eivät ole vertailukelpoisia viime vuoteen laskentatavan muutoksen vuoksi.

Mitä jos THL:n kyselyyn on ilmoitettu työntekijöitä, jotka eivät todellisuudessa ole töissä tai eivät tee hoitotyötä?

Tässä tutkimuksessa mitoitus laskettiin THL:ssä seurantaviikolla (toukokuussa 2018) asiakasmäärien ja henkilöstön työtuntien mukaan, mutta kuten mikään menetelmä, ei tämäkään ole aukoton. Siksi tarvitaan myös valvontaa. THL:n kysely tehdään myös Valviran käyttöön.

Miten asiakkaan hoidon tarvetta ja henkilöstömäärän tarvetta voi arvioida?

Tärkeintä on arvioida asiakaskunnan hoidon ja hoivan tarve huolellisesti, reagoida muutoksiin ja mitoittaa hoitajamäärä sen mukaan, kuten vanhuspalvelulaki edellyttää.

Iäkkäiden määrä kasvaa, ja vanhukset tulevat ympärivuorokautiseen hoitoon aiempaa huonompikuntoisempina. Tämä lisää henkilöstön tarvetta. Täsmällisen ja pysyvän henkilöstömitoituksen määrittäminen on vaikeaa, koska jos esimerkiksi pieneen yksikköön tulee kaksi vaikeahoitoista asiakasta lisää, syntyy nopeasti henkilöstövaje.

Ihannepaikka on sellainen, jossa esimerkiksi vatsatautiepidemia, saattohoito tai henkilöstön poissaolot eivät aiheuta ongelmia.

Mitoituksen suunnittelun tueksi sopii esimerkiksi THL:n ylläpitämä RAI-järjestelmä, joka on kehitetty asiakkaan palvelutarpeen arviointiin ja tarpeita vastaavien palvelujen suunnitteluun. Sitä voi käyttää myös oman toiminnan parantamiseen vertaamalla omaa yksikköä muihin.

Mikä on RAI-järjestelmä? (Diaesitys SlideSharessa)

Paljonko vanhusten ympärivuorokautisessa hoidossa on asiakkaita?

Ympärivuorokautisessa hoidossa oli seurantaviikolla 2018 arviolta 41 000 ikääntynyttä. Määrä oli laskenut kahden vuoden takaisesta 700 henkilöllä.

Viime vuosina vanhuspalveluissa on siirrytty laitoshoidosta kohti kotihoitoa. Yhteensä vanhuspalveluissa oli noin 93 000 asiakasta.

Paljonko ympärivuorokautisessa hoidossa on henkilöstöä?

Vanhusten ympärivuorokautisessa hoidossa työskenteli 2018 noin 29 000 ammattilaista, mikä oli noin tuhat enemmän kuin vuonna 2016. Samaan aikaan ympärivuorokautisessa hoidossa asiakasmäärä laski, joten henkilöstömitoitus parani.

Riittääkö nykyinen minimihenkilöstö laadukkaaseen hoivaan?

Henkilöstön määrän pitäisi vastata asiakaskunnan tarpeita, joten nykyinen minimihenkilöstö ei varmasti kaikkialla riitä. Tutkimuksemme kertoo, että asiakkaat ovat entistä heikkokuntoisempia ja paljon palvelua tarvitsevia asiakkaita on aiempaa enemmän. Myös saattohoidon tarve on kasvanut, mikä vaatii lisää henkilöstöä ja osaamista.

Millaiset seikat aiheuttavat ongelmia vanhustenhoidossa?

Huonokuntoisten iäkkäiden asiakkaiden määrä kasvaa, ja hoitajia on usein liian vähän suhteessa asiakasrakenteeseen. Henkilöstöllä on hoidettavanaan runsaasti muistisairaita ja hyvin hauraita vanhuksia.

Myös henkilöstön saatavuus ja vaihtuvuus vaikuttavat. Vanhusalalle on vaikea rekrytoida väkeä, eikä alaa nähdä houkuttelevana.

Kuinka laadukasta vanhustenhoito yleisesti on Suomessa ja onko yksityisen ja julkisen puolen hoitopaikoissa eroja?

Kokonaisuutena vanhustenhoito on Suomessa hyvällä tolalla, esimerkiksi meillä on kansainvälisestikin katsoen erittäin osaava henkilökunta. Valtaosa ongelmista johtuu henkilöstömitoituksen riittämättömyydestä suhteessa asiakasrakenteeseen riippumatta siitä, onko palveluntuottaja yksityinen vai julkinen.

Meillä on sekä julkisella että yksityisellä puolella erittäin hyviä yksiköitä ja niitä, joilla on ongelmia. Sekä ympärivuorokautista hoitoa että kotihoitoa sekä niiden toimintatapoja pitää kehittää koko ajan, koska ikääntyneiden määrä kasvaa.

Tähänastisen tutkimuksen perusteella ei voida vetää suoria johtopäätöksiä, että julkinen palvelu olisi hyvää ja yksityinen huonoa tai toisinpäin. Kun puhutaan laadukkaasta hoidosta ja hoivasta, olisi huomioitava mm. kansalliset laatusuositukset, asiakkaiden kokemus saamastaan palvelusta ja omaisten näkemykset.

Myös hoitotyön hyvä johtaminen ja henkilökunnan työhyvinvoinnista huolehtiminen heijastuvat palvelun laatuun.

Lisätty 5.2.2019 Muokattu 29.6.2020

THL on arvioinut, että mitoitusvaatimuksen nostaminen 0,6 hoitajaan yhtä asiakasta kohden lisäisi ympärivuorokautisen hoivan henkilöstömäärää noin 1200:lla ja hoivan menot kasvaisivat noin 50-60 miljoonaa euroa vuodessa.

Mitoitusvaatimuksen asettaminen 0,7 hoitajaan yhtä asiakasta kohden lisäisi puolestaan ympärivuorokautisen hoidon menoja noin 170-190 miljoonaa euroa ja tällöin henkilöstömäärä kasvaisi noin 4200:lla.

Laskelmassa on katsottu jokaisen hoivayksikön nykyinen mitoitus ja lisätty henkilöstöä niin, että 0,6:n tai 0,7:n mitoitus täyttyy. Tällä hetkellä osassa yksiköitä on jo 0,6 hoitajaa asiakasta kohden. 22 prosenttia yksiköistä on sellaisia, joissa on vähintään 0,7 hoitajaa asiakasta kohden.

Vanhuspalvelujen laatusuosituksessa määritelty nykyinen vähimmäismitoitus on 0,5 hoitajaa asiakasta kohden.

Eduskunta hyväksyi 23.6.2020 Vanhuspalvelulakiin lisättäväksi velvoitteen vähintään 0,7 työntekijän henkilöstömitoituksesta asiakasta kohti iäkkäiden henkilöiden tehostetun palveluasumisen ja pitkäaikaisen laitoshoidon toimintayksiköissä. Henkilöstömitoitus nousee vähitellen siten, että kuluvan vuoden lopulla vaatimus on 0,5, vuonna 2021 0,55 ja vuonna 2022 0,6 työntekijää asiakasta kohti. Henkilöstömitoituksen täysimääräinen voimaantulo alkaa siirtymäajan päättyessä 1.4.2023.

Henkilöstömitoitus laitoshoidossa ja palveluasumisessa kirjataan lakiin (Eduskunnan tiedote 23.6.2020)

Kuinka monta uutta lähihoitajaa vuosittain tulee vanhuspalveluihin töihin?

Lisätty 5.2.2019

Julkisessa keskustelussa on pohdittu, löytyykö vanhuspalveluihin riittävästi työntekijöitä jos henkilöstömitoitusta nostetaan. THL:n tutkimustieto kertoo osaltaan, paljonko alalle tulee jo nyt uusia hoitajia vuosittain.

Vanhuspalvelujen tila -tutkimuksen (2018) perusteella arvioituna uusia lähihoitajia tulee vanhusalalle tällä hetkellä noin 1800-2000 vuodessa. Uusia ammattilaisia tarvitaan korvaamaan alalta eläkkeelle siirtyneet hoitajat, ja ammattihenkilöstön kokonaismäärä on vanhuspalveluissa viime vuosina kasvanut asiakasmäärän kasvun myötä.

Yhteensä lähihoitajia koulutetaan Suomessa vuosittain noin 8000, mutta heistä iso osa työllistyy mm. terveydenhuoltoon ja päivähoitoon.

Mikä on THL:n kanta hoitajamitoitukseen vanhustenhoidossa?

Lisätty 7.2.2019

THL:n näkemys on, että ympärivuorokautisen hoivan vähimmäishoitajamitoitus ei yksin riitä ikääntyneiden palveluiden laadun turvaamiseen.

Hoitajamitoituksen pitää olla riittävä suhteessa asiakasrakenteeseen. Siinä pitää huomioida asiakkaan fyysinen, psyykkinen ja kognitiivinen toimintakyky sekä erityistilanteet, kuten saattohoito. Jos asiakkaiden palveluntarve on suuri, pitää hoitajamitoitusten kasvaa sen mukaan. Jotta tiedetään hoivan tarve, pitää asiakkaan palveluntarve arvioida huolellisesti ja toistuvasti. Sen arvioimiseksi, kuinka paljon ja millaisia palveluita kukin vanhus tarvitsee, on jo olemassa työkaluja. Yksi tällainen on THL:n ylläpitämä RAI-järjestelmä.

THL haluaa lisäksi muistuttaa vanhuspalvelujen kokonaisuudesta. Myös kotihoitoa, omaishoitoa ja uutta perhehoitoa pitää kehittää. Esimerkiksi kotihoidosta on puhuttu vielä vähän, vaikka sen piirissä on yli puolet palveluja saavista vanhuksista.

Mikä on RAI-järjestelmä ja miten sitä hyödynnetään vanhustenhoidossa?

Lisätty 11.2.2019 Muokattu 29.6.2020

Vanhustenhoidon henkilöstömitoituksen tulisi perustua asiakkaan tarpeisiin. Eduskunta hyväksyi 23.6.2020 Vanhuspalvelulakiin lisäyksen THL:n ylläpitämän kansainvälisen RAI-järjestelmän (alun perin Resident Assessment Instrument eli asukkaan arviointiväline) käyttöönotosta. Velvollisuus käyttää RAI-järjestelmää alkaa lain siirtymäajan päättyessä 1.4.2023.

Mihin RAIta käytetään?

Asiakkaan hoidon tarpeiden kartoitukseen. Kartoitusta voi käyttää asiakkaan palveluiden suunnittelussa.

RAI-vertailutiedolla voidaan kuvata koko asiakaskunnan rakenne. Tietoa voi käyttää johtamisen tukena.

RAIlla saadaan myös tietoa palvelun laadusta. Laadun mittareita voi käyttää toiminnan kehittämiseen.

Lisäksi RAI-järjestelmää käyttävät yksiköt voivat vertailla toimintaansa muihin.

Mihin RAI ei nykyisellään sovi?

RAI ei yksin ratkaise hoitajamitoitusta, vaan tarvitsee rinnalleen linjauksen palvelun perustasosta eli palvelulupauksen.

RAI ei sovellu päätöksentekoon henkilöstömäärästä nopearytmisessä päivittäisjohtamisessa, kuten henkilöstön sairastuessa, saattohoidossa tai tilanteissa, jossa yksikköön tulee lyhyessä ajassa useita raskashoitoisia asiakkaita.

Tällä hetkellä RAI ei tarjoa asiakkaille tai vanhustenhoidon valvontaan sellaista avointa tietoa, jolla voisi arvioida yksiköiden hoidon laatua.

RAIlla ei saa tietoa siitä, millaista palvelua yksittäinen asiakas on saanut tai mikä on yksikön todellinen henkilöstömäärä.

RAI ei siis tee laadukasta hoitoa, mutta se auttaa määrittelemään, millaista palvelua asiakas tarvitsee ja millä resursseilla.

Suomessa järjestelmää käyttää noin 2500 kotihoidon ja ympärivuorokautisen hoidon toimintayksikköä. Euroopan maista Islanti ja Belgia ovat ottaneet RAIn valtakunnalliseen käyttöön, muualla maailmassa se on laajassa käytössä Kanadassa, Uudessa-Seelannissa ja Yhdysvalloissa.

THL ei peri RAI:n käytöstä lisenssimaksua, mutta RAIn käyttö vaatii ohjelmiston, jollainen on saatavissa usealta eri toimittajalta. Käyttöönotto vaatii koulutusta.

RAI-järjestelmän esittely (Slideshare-esitys)

Lisätietoa

Vanhuspalvelujen tila -tutkimus

Toukokuussa 2018 kotihoidon, tavallisen palveluasumisen ja ympärivuorokautisen hoidon toimintayksiköt ympäri Suomen vastasivat toimintayksikkökyselyyn. Tiedonkeruu lähetettiin kaikkiaan 2158:aan ympärivuorokautista hoivaa ja 938:aan kotihoitoa tarjoavaan toimintayksikköön ja siihen vastasivat toimintayksikön lähiesimiehet.

Tutkimuksesta verkkosivuillamme

Tietokantaraportti koko aineistosta (teknistä apua esim. medialle klo 9-16: 029 524 7418)

Minna-Liisa Luoma

Iäkkäät, vammaiset ja toimintakyky-yksikön päällikkö

THL

puh. 029 524 7260

sähköposti: [email protected]

Sari Kehusmaa

Johtava asiantuntija

THL

puh. 029 524 7914

[email protected]

Matti Mäkelä (lisätietoa RAI-järjestelmästä)

ylilääkäri

THL

puh. 029 524 7110

sähköposti: [email protected]