A-influenssan pahin epidemia alkaa olla paikoin jo ohi, mutta tuloillaan voi olla keväällä vielä eri virustyyppiä oleva B-influenssa. Tänä vuonna influenssakausi alkoi tavanomaista aikaisemmin, jo joulukuun puolella. Seinäjoella on tavattu tapauksia, joissa influenssaan on sairastuttu, vaikka influenssarokote on ollut otettuna. Jos influenssa iskee, se on sairastettava pois – toimivaa lääkettä vaivaan ei ole.

Influenssakausi on alkanut tänä vuonna monin paikoin normaalia aikaisemmin. Vaasassa tauti iski kansaan jo ennen joulua. Toistaiseksi on näyttänyt, ettei A-influenssa ole ollut poikkeuksellisen ärhäkkä. Seinäjoen seudulla tauti on ollut jopa tavanomaista lievempää, joten moni on selvinnyt kotihoidolla.

Positiivisia näytteitä tulee laboratorioissa tasaisena virtana ja virusta on runsaasti liikkeellä. Mitään normaalista poikkeavaa se ei kuitenkaan ole, vakuuttaa Vaasan keskussairaalan laboratorion ylilääkäri Heikki Kaukoranta.

Influenssan voi sekoittaa muihin liikkeellä oleviin virusinfektioihin, joita on tänäkin talvena liikkeellä useampia.

Lepoa, lämpöä ja lempeyttä toimii erinomaisen hyvin suurimmassa osassa tapauksia. laboratorion ylilääkäri Heikki Kaukoranta

– Jokaiseen talvikauteen liittyy myös tavallisten hengitystievirusinfektioiden lisääntyminen ja niin on tänäkin vuonna. Suurin osa näistä ei vaadi lääkärillä käyntiä, vaan vanha perinteinen kolmen L:n hoitokeino lepoa, lämpöä ja lempeyttä toimii erinomaisen hyvin suurimmassa osassa tapauksia, Kaukoranta neuvoo.

Influenssaan ei liity alkuvaiheessa nuhaa.

– Influenssaa voi epäillä, jos on oleskellut sellaisen henkilön läheisyydessä, jolla on ollut influenssa, koska tämä tauti tarttuu pisaratartuntana. Yleiset influenssan oireet ovat hyvin korkea kuume, tavallisimmin 38,5–40 astetta, kurkkukipu, kuiva yskä ja ehkä kuvaavimpana se, että influenssaan ei liity alkuvaiheessa nuhaa elikkä se on sellaista kuivaa köhintää.

Ottaisiko vielä influenssarokotteen?

Vastaus on kyllä. Ylilääkäri Heikki Kaukoranta vakuuttaa, että jos influenssarokotetta ei ole vielä ottanut, voi sen vielä halutessaan ottaa. Rokotteen teho tulee esiin kahdessa viikossa.

– Jos ei ole sairastanut korkeakuumeista tautia, joka selkeästi muistuttaisi influenssaa, rokotteen voi vielä käydä ottamassa. Mutta haluan korostaa, että liikkeellä on myös koko joukko muita viruksia, joiden aiheuttamilta taudeilta influenssarokote ei suojaa. Tällä rokotteella hallitaan vain yhtä riskiä, muistuttaa Kaukoranta.

Influenssarokotteen tehoon ei voi myöskään sokeasti luottaa.

– Tänä talvena influenssaan on sairastunut myös rokotteen saaneita henkilöitä. Se kertoo siitä, että rokotteen teho ei ole ollut optimaalinen. Tutkijat kehittävät rokotteen tiettyjen todennäköisyyksien perusteella ja nyt se ei ole osunut ihan napakymppiin, arvioi Seinäjoen keskussairaalan päivystyksen ylilääkäri Jari Nyrhilä.

Tehokkaasti vaikuttavaa hoitoa influenssaan ei ole: jos se iskee, on tauti sairastettava.

– Vanhan perinteen mukaan voi sanoa, että influenssa kestää hoidettuna kaksi viikkoa ja hoitamatta 14 päivää. Eli, jotta ollaan kunnossa, niin siinä sen pari viikkoa saa kyllä kalenteria tyhjentää, Kaukoranta toteaa.

Riskiryhmillä eli vanhuksilla ja pienillä lapsilla influenssa voi toki vaatia jopa sairaalahoitoa, ja tämän kanssa pitää olla tarkkana.

– Siinä vaiheessa, jos ei jakseta syödä eikä juoda ja kuumeillaan, niin kuivumisriski ja siitä aiheutuvat komplikaatiot ovat varsin merkittävät. Lisäksi influenssaan liittyy bakteeriperäisen keuhkokuumeen riski jäkitautina.

Kevään lämpö lopettaa influenssakauden

A-influenssaepidemian huippu on jo ainakin paikoin nähty, mutta tuloillaan voi olla keväällä vielä eri virustyyppiä oleva B-influenssa. Perinteisesti se on ollut A-influenssaa pikkuisen lievempi.

– Mutta vuodet, eivätkä epidemiat ole toistensa kopioita. Sen näkee tässä lähimmän kahden kuukauden aikana. Varmasti influenssakausi alkaa olla ohi tuossa pari viikkoa pääsiäisen jälkeen, koska siihen liittyy päivien piteneminen ja lämpötilan nousu, Kaukoranta kertoo.

Influenssakin on siis kylmän ajan tauti, eikä siksi oletus, että lämmin talvi lisäisi pöpöjen leviämistä saa tutkimuksista tukea.

– Tutkimuksista tiedetään, että kylmä ilmanala ja kylmä vuodenaika edistävät hengitystievirusten leviämistä ja tautien ilmaantumista. Tässä on selkeä yhteys siihen, että elimistön limakalvojen puolustusmekanismit toimivat kylmässä ja kylmettyneinä huonommin. Mutta sillä sitten, onko kyseessä kylmä ja kuiva vai kosteankylmä ilma, siihen ei ole mitään tieteellistä pohjaa, että toinen olisi toista pahempi, toteaa Vaasan keskussairaalan laboratorion ylilääkäri Heikki Kaukoranta.