Työelämäverkosto Ompeluseura mukautuu jäsentensä tarpeisiin. Naisryhmän tuella luodaan uraa: kolmen vuoden aikana porukassa on paitsi kysytty neuvoja ja autettu toisia, myös viilattu ansioluetteloita ja järjestetty festarit.

Kesäkuussa 2014 Facebookiin perustettiin uusi ryhmä naisille. Salainen yhteisö sai nimekseen Ompeluseura.

– Se on alusta, jossa voi käydä työelämäkeskustelua ja verkostoitua, perustaja Maria Teikari määrittelee.

Ryhmän tarjoama verkosto onkin laaja: nyt jäseniä on 20 000. He julkaisevat Ompeluseurassa omia kokemuksiaan työelämästä ja vinkkejä avoimista työpaikoista.

– Yhteiskunta ja työelämä ovat murroksessa: työpaikkaa vaihdetaan useammin, työnhaun tavat ja työsuhteiden muodot muuttuvat ja täydennyskoulutusta tarvitaan enemmän kuin ennen. Muutoksia havainnoidaan ryhmässä hyvin henkilökohtaisella tasolla, Teikari kuvailee.

Ompeluseuran jäsenet jakavat keskenään myös onnistumistarinoita.

– Ihmiset kertovat melkein viikoittain saaneensa Ompeluseurasta apua, tukea tai kannustusta jonkin tietyn työpaikan hakemiseen tai rohkeutta alanvaihtoon, kertoo Armi Murto, yksi ryhmän ylläpitäjistä.

Ompeluseuran perustaja Maria Teikari. Tapio Rissanen / Yle

Toissakeväänä Teikari ja Ompeluseuran toinen perustaja Milla Halme totesivat, että kasvavan ryhmän ylläpitoon tarvitaan lisää ihmisiä. Nyt ylläpitäjiä on yhteensä kuusi. Ompeluseuraan käytettyjä tunteja ei lasketa.

– Hoidamme ylläpitoa vuorotellen, joten se ei vie keneltäkään liikaa aikaa. Lisäkädet ovat myös lisäaivoja: yhdessä saamme aikaan paljon enemmän, Teikari toteaa.

Ihannetilanteessa sukupuolella ei olisi väliä

Helmikuussa Ompeluseura järjesti Upea ura -työelämäfestivaalin, johon osallistui yhteensä 900 naista sekä paikan päällä että verkossa. Tapahtuman takana hääri 35 aktiivista vapaaehtoista.

– Meiltä on kyselty paljon, saako Upea ura jatkoa. Todennäköisesti niin tapahtuu, Teikari kertoo.

Festivaali lisäsi Ompeluseuran saamaa huomiota myös työnantajien silmissä.

– Työpaikkavinkeistä ollaan kiinnostuneita: jos avoin tehtävä mainitaan Ompeluseurassa, se on merkki siitä, että työnantaja läpäisee jo jonkin yhdenvertaisuusseulan, Murto sanoo.

Tasa-arvon edistäminen on yksi Ompeluseuran tavoitteista. Teikari ja Murto toivovat, että tulevaisuudessa sukupuolella ei olisi enää merkitystä työelämäkeskustelussa.

– Eri aihealueiden ympärille rakentuvat työelämäverkostot tuskin koskaan muuttuvat tarpeettomiksi, mutta toivottavasti sukupuoli määrittävänä tekijänä muuttuu, Teikari toteaa.

Ylläpitäjät suhtautauvat ryhmän tulevaisuuteen uteliaisuudella.

– Emme tiedä, millainen Ompeluseura on tulevaisuudessa. Se on kiinni siitä, miten yhteiskunta kehittyy ja mitä urahaaveita, toivomuksia ja pulmia jäsenet kohtaavat. Taivas on vain rajana, Murto sanoo.

"Ihmisillä on hyvä tahto ymmärtää toisiaan"

Ompeluseurasta ei ole koskaan tarvinnut poistaa jäseniä. Ylläpitäjien mukaan keskustelu on paitsi vilkasta, myös poikkeuksellisen laadukasta.

– Ihmisillä on hyvä tahto ymmärtää toisiaan. Siitä keskustelukulttuurista monet voisivat ottaa mallia somessa, Teikari sanoo.

"Jos hiljaisen tiedon jakamiseen ei löydä ympäristöä omalla työpaikalla tai ystäväpiirissä, Ompeluseura on siihen erinomainen paikka", toteaa ryhmän ylläpitäjä Armi Murto. Tapio Rissanen / Yle

Armi Murron mukaan Ompeluseuran toimintatapojen omaksumisesta voisi muutenkin olla hyötyä monille muille ryhmille.

– Vahvuutemme on toiminnan jäsenlähtöisyys. Kynnys on mahdollisimman matala, se palvelee jäseniä parhaiten.

Ompeluseuralaiset ovat perustaneet ryhmälle myös erilaisia alaverkostoja. Niiden aiheina on esimerkiksi palvelumuotoilu, koodaaminen tai sijoittaminen.

Kuohuvaa kesäillassa

Ompeluseuran jäsenten järjestämien tapahtumien joukkoon mahtuu niin spontaaneja lounastapaamisia, isompien ryhmien kokoontumisia kuin cv-pajojakin.

Keskiviikkona Helsingin Uunisaareen saapui sata ompeluseuralaista juhlamielellä. Illanvietto sai alkunsa Katariina Nyqvistin ja Outi Gummeruksen halusta tutustua toisiin ryhmän jäseniin ja verkostoitua heidän kanssaan myös kasvokkain. Tapahtuma täyttyi vuorokaudessa.

– Oli todella iso ja positiivinen yllätys, että saimme yli tuhat reaktiota ja 400 kommenttia niin pienessä ajassa, Gummerus hämmästelee.

Myös puhujista oli runsaasti tarjontaa. Illan puheenvuorojen teemoiksi valikoituivat äitiyden vaikutus uraan, intuition hyödyntäminen ja start-upeissa työskentely.

– Puhujaehdokkaiden joukossa oli mielettömän hyviä aiheita. Olisi sääli jättää ne käyttämättä, joten järjestämme samanlaisen tapahtuman vielä joskus uudestaan, Nyqvist lupaa.

Illalliselle osallistuneet Annamari Valkjärvi ja Mari Pollari kehuvat Ompeluseuran aktiivista keskustelua. Tiuhaan ilmestyvät Facebook-ilmoitukset eivät ärsytä.

– Työelämä on riittävän tarkkaan rajattu aihe, joten ryhmään ei tule sisältöä omien mielenkiinnonkohteiden ulkopuolelta, Pollari sanoo.

Valkjärvi kertoo, että voisi kuluttaa tunteja lukien ryhmän päivityksiä ja niiden kommentteja, vaikka ei etsikään työpaikkaa.

– On kiva nähdä työmarkkinoiden fiiliksiä. Kerran Ompeluseurassa suositeltiin kiinnostavia kirjoja. Päätin ottaa ne talteen tekemällä ruudulta kuvakaappauksia: yllättäen niitä kertyi kymmenen, hän nauraa.

Ompeluseuraan mahtuu sekä työuransa aloittavia että eläkkeelle aikovia. Ryhmän väkeä on tutkittu jäsenkyselyillä. Eniten joukossa on pääkaupunkiseudulla asuvia 25–50 -vuotiaita.