Ja fa uns quants anys que al sector editorial hi corre una estatística esfereïdora: el 20% dels estudiants universitaris no llegeix cap llibre, ni tan sols els vinculats als seus estudis. Però la cosa més greu és que això no impedeix que puguin aprovar i fins i tot, en alguns casos, amb bones notes. A més a més, els llibres han estat substituïts com a principal font de coneixement fins i tot en estudis com els d’Humanitats. Aquest pot ser un dels factors que expliqui –juntament amb la conjuntura de crisi mundial i de crisi del sector editorial– la peculiar situació de moltes editorials del sector universitari i dedicades a les humanitats i les ciències socials. A casa nostra hi ha una editorial molt significativa, Bellaterra, amb quaranta-cinc anys d’història, que d’ençà del 1995 s’ha especialitzat en aquest sector. Ara la cooperativa Cultura 21 ha enllestit un pla per a evitar-ne la desaparició: cerquen 300.000 euros per a fer-ho possible.

Cultura 21 engloba l’editorial Tigre de Paper, la revista crítica Catarsi i la Fira Literal d’Idees i Llibres Radicals de Barcelona. Ara, després de nou anys d’experiència en el sector, volen fer un pas endavant per potenciar el pensament crític i la consciència política i social de la gent i per això volen donar continuïtat al projecte de Bellaterra.

La cooperativa ha decidit de finançar l’adquisició dels principals actius de Bellaterra amb bons participatius, un sistema semblant als microcrèdits, però sol·licitats a particulars. La cooperativa garanteix un rendiment d’un 1,5% anual, que pot ser en diners o en productes propis: siguin llibres de Tigre de Paper o exemplars de la revista Catarsi. Al cap de cinc anys, Cultura 21 ha de pagar el bo participatiu i l’inversor recupera els diners i els interessos generats, en cas que no hagi volgut el pagament en espècies.

Simon Vázquez, editor de Tigre de Paper, diu: ‘Bellaterra, que ha estat dirigida aquests darrers vint anys per José Luis Ponce, és una editorial molt enfocada cap a les ciències socials i les ciències humanes i té una gran importància en l’àmbit acadèmic. Per això Cultura 21 ha volgut prendre el relleu d’aquesta gran editorial, amb més de nou-cents títols publicats, amb la idea de continuar aquest llegat. Creiem que el món acadèmic no pot perdre una veu imprescindible i per això emprenem aquest camí.’

Els socis de la cooperativa han compromès el 6% de les aportacions per encarar aquest nou projecte i la cooperativa, un 20%. I per a què calen aquests 300.000 euros? Ho explica també Vázquez: ‘Són per a comprar les col·leccions que anem adquirint, que són d’una gran riquesa patrimonial. D’ençà que vam començar a funcionar com a cooperativa, hem anat molt més enllà del conjunt de treballadors i hem afegit tot de gent al nostre projecte. Aquesta gent és el públic lector implicat en el procés editorial. Ara volem adreçar-nos a la comunitat de persones que treballen amb nosaltres, que ens segueixen i que hi confien, per reforçar el nou projecte. Demanem a la nostra comunitat, la gent que ens llegeix i als qui llegeixen la històrica Bellaterra que ens ajudin a comprar-la a en José Luis i que a la llarga pugui tenir una bona jubilació, perquè de moment continuarà treballant amb nosaltres per fer una bona transició.’

Alguns podrien considerar-ho una inversió de risc, en un moment en què la cultura passa un moment delicat i el sector del llibre cada vegada tendeix més a un replegament en tots els àmbits –aquest darrer han tancat força llibreries, per exemple–, però el projecte té uns avals importants. Tàndem Social ha fet l’estudi de mercat i de viabilitat de l’adquisició de l’editorial i el col·lectiu Ronda s’ha encarregat de l’assessorament jurídic.

‘Cal destacar en primer lloc que els comptes de Bellaterra són plenament sanejats i, per tant, considerem totalment possible de tornar aquests diners en cinc anys. Segurament ho podrem fer en menys temps, depenent de la situació econòmica del moment; creiem que no hi ha cap risc elevat. Ara, quan fem campanyes d’aquesta mena sempre diem a la gent que quan inverteixi en títols participatius no ho faci amb diners que pugui necessitar immediatament, que fer una aportació no els sigui un perjudici, perquè no podrem retornar els diners de seguida. Volem que sigui una fórmula d’estalvi, estem convençuts que invertir en cultura és millor que no pas fer-ho pas en bancs que inverteixen en guerres, armes i accions immorals com aquestes’, diu Vázquez.

Assegurar la continuïtat de Bellaterra és important per molts motius, essencialment la contribució al pensament crític, és a dir, la lluita contra el pensament únic. L’editor de Tigre de Paper diu: ‘El llibre polític i social o el pensament crític, com el volem anomenar nosaltres –allò que en anglès s’anomena radical book o llibre radical–, té una importància cabdal en un moment de canvis totals com l’actual. Vivim en un món que s’enfronta a revoltes, com la de Catalunya o, a l’Amèrica Llatina, les de països com ara Colòmbia, Xile, l’Argentina, l’Equador i Bolívia. Poder entendre la realitat fa possible d’actuar-hi i treballar perquè la situació canviï els anys vinents. I això sempre serà positiu.’

L’editorial Bellaterra ha estat molt important per les aportacions teòriques a la lluita LGTB, a l’espai trans i al tractament de temes com ara la sexualitat infantil o els abusos. ‘Ells han obert camps que ningú més no hauria gosat obrir. Realment creiem que aquest és el camí que s’ha de continuar i esperem estar a l’altura de la feinada que s’ha fet aquests últims anys’, diu. Vázquez també assegura que se senten completament hereus del projecte. ‘I per això volem continuar el llegat recuperant una frase de Marina Garcés, autora de Bellaterra, que diu que hem de treballar des dels marges però no des de la marginalitat, és a dir, hem d’estar als marges d’un sistema que no funciona, però amb una vocació de majories socials per fer arribar el pensament crític a tothom qui l’hagi de fer servir.’