„Někdy se za závažnou bytovou nouzi považuje i to, že za bydlení vydáte víc než 40 procent příjmů a zároveň vám zbude méně než 1,6násobek životního minima. Kdybychom tam přidali i tyhle domácnosti, bude to přes 600 tisíc lidí,“ dodává Lesák.

Naopak na Vysočině, ve východních Čechách nebo na jihu Moravy je rodin bez domova podstatně méně. Mapa bytové nouze se do jisté míry překrývá s interaktivní mapou kvality života, kterou iROZHLAS.cz publikoval loni v listopadu.

Výzkumníci připouštějí, že v závislosti na metodě výpočtu jsou některá data méně spolehlivá. Například údaj o počtu osob bez přístřeší, který zobrazuje mapa, ve studii označují jako poměrně spolehlivý. Nicméně v Brně, které lidi bez domova loni zmapovalo, se liší o polovinu. Studie Platformy pro sociální bydlení mluví o 245 osobách, čísla brněnské radnice ve stejné kategorii o 509 lidech.

Brno prošlapalo cestu, teď váhá

Prvním městem v Česku, které zmapovalo rodiny bez střechy nad hlavou a části z nich nabídlo dlouhodobé bydlení, bylo Brno. Před třemi lety spustilo program Rapid Re-housing, který je založen na v zahraničí etablovaném přístupu Housing first (česky Bydlení především). Mezi zářím 2016 a květnem 2017 Brno pronajalo byty padesáti z 417 rodin bez domova v katastru města. O tom, které to budou, rozhodl los.

Český rozhlas Brno před rokem zmapoval radosti i problémy nových nájemníků, stejně jako kritiku opozice.

Brno, první okamžiky v novém bytu Váš prohlížeč nepodporuje přehrávání audia. Přehrát 00:00 / 00:00 Na život mezi čtyřmi stěnami si lidé bez domova nezvyknou hned. K ruce mají i sociální pracovnice Brno, kritika a problémy s nájemníky Váš prohlížeč nepodporuje přehrávání audia. Přehrát 00:00 / 00:00 Brno chce vymýtit bezdomovectví. Naráží na výtky opozice i obyvatel

Brněnská iniciativa získala ocenění Evropské komise a nejstarší evropskou cenu za sociální inovace SozialMarie. Pro její přijetí v Česku ale byla klíčová závěrečná zpráva výzkumníků Ostravské univerzity, sepsaná rok po zabydlení padesáti rodin.

Ta program zhodnotila jako jednoznačný úspěch – například původní cíl programu, aby si alespoň 80 procent rodin udrželo bydlení, se podle zprávy podařilo splnit s rezervou. Po dvanácti měsících od nastěhování přišly o byt pouze dvě rodiny. Oproti kontrolní skupině – brněnských rodin bez domova – měli účastníci programu Rapid Re-housing dvakrát vyšší jistotu bydlení, 4,5krát nižší riziko vážného duševního onemocnění matky nebo třikrát nižší riziko hospitalizace některého člena rodiny.

Brněnský program inspiroval také ministerstvo práce a sociálních věcí (MPSV). Na úspěch zareagovalo titulem Podpora programu Housing first, ve kterém rozděluje 150 milionů korun z evropských dotací. Peníze jsou určeny na platy sociálních pracovníků, kteří chudé lidi podporují v zabydlení, udržení bydlení a řešení dalších problémů chudých rodin. O příspěvek můžou žádat radnice nebo pomáhající organizace. Český rozhlas natáčel v pěti městech, které o peníze na sociální bydlení mají zájem.

(Text pokračuje pod audiem.)

Hodonín Váš prohlížeč nepodporuje přehrávání audia. Přehrát 00:00 / 00:00 Mluví: Ladislav Ambrozek (KDU-ČSL, místostarosta Hodonína), Alžběta Vrbíčková (terénní sociální pracovnice Hodonína), pan Skupina (nájemník sociálních bytů Hodonína, kterému by pomohlo Housing First). Natáčela: Karolína Peřestá. Jihlava Váš prohlížeč nepodporuje přehrávání audia. Přehrát 00:00 / 00:00 Mluví: Daniel Škarka, radní z uskupení FORUM Jihlava. Natáčel: Daniel Zach. Plzeň Váš prohlížeč nepodporuje přehrávání audia. Přehrát 00:00 / 00:00 Mluví: Martin Keleš (klient azylového domu Naděje), Daniel Svoboda (oblastní ředitel Naděje), Petr Moravec (manažer Ledovce), David Šlouf (ODS, radní Plzně). Natáčel: Lukáš Milota. Trutnov Váš prohlížeč nepodporuje přehrávání audia. Přehrát 00:00 / 00:00 Mluví: Jiří Špelda, ředitel Oblastní charity Trutnov. Natáčel: Tomáš Lörincz.

V Brně se mezitím rozhořel spor o to, jestli a jak peníze nabízené ministerstvem využít pro pokračování programu. Program Rapid Re-housing byl dítětem hnutí Žít Brno, které ovšem v loňských komunálních volbách propadlo. Nová koalice, vedená ODS, s pozitivním vyzněním zprávy Ostravské univerzity nesouhlasí. Doplnila ji detailním rozpisem nákladů města (viz příloha č. 3), ve kterém uvádí téměř půlmilionový dluh rodin na nájemném, čtvrtmilionový dluh na platbách za komunální odpad, ale také ušlý zisk radnice oproti běžnému nájemnému. Dohromady vyčísluje náklady města na téměř 3,5 milionu korun.

Po dvou letech od nastěhování rodin se také zhoršila bilance zachování bydlení. Z původních padesáti dnes zůstává v bytech 46 rodin, šesti z nich hrozí kvůli dalším dluhům vystěhování. Osmdesátiprocentní udržení bytů nicméně stále splňuje původní kritéria pro úspěšné hodnocení celého projektu.

Současné vedení Brna s přihlášením do výzvy ministerstva váhá. Náměstek primátorky Robert Kerndl za ODS zvažuje možnost požádat o peníze na dvacítku bytů. Podle Martina Freunda, bývalého zastupitele za hnutí Žít Brno, zodpovědného za program Rapid Re-housing, je ale žádost radnice málo ambiciózní.

„Minimum by mělo být osmdesát bytů na dva roky,“ říká. „Myslím si, že i to je relativně kompromis. Město má 29 tisíc bytů. Kdyby prosadilo alespoň těch osmdesát, byl by to signifikantní počet. Teď je to jenom trapné,“ míní.

Definitivně má o zapojení do programu rozhodnout brněnské zastupitelstvo v polovině června. Podrobně situaci ve městě, včetně důsledků pro další adepty na účast v ministerském programu Housing first, mapuje pořad Zaostřeno na ČRo Plus. Aktuální vývoj „v terénu“ ukazuje následující audio- a fotoreportáž.

Brno, aktuálně Váš prohlížeč nepodporuje přehrávání audia. Přehrát 00:00 / 00:00 Mluví: Mluví: Agáta Olahová (nájemnice z projektu Housing First), její dvě dcery, Michal Marek (Občané pro Medlánky, starosta Brna-Medlánek), Jan Milota (pracovník IQ Roma Servis). Natáčel: Tomáš Kremr.

Fotogalerie (15)







Města o chudých rodinách nemají přehled

Brněnský příběh je v mnohém výjimečný. Jak vysvětlují autoři celorepublikové analýzy z Platformy pro sociální bydlení, většina ostatních měst takový přehled o svých rodinách v nouzi nemá.

„Další důležitá zpráva – i když tu z mapy nevyčtete – je ta, že města o rodinách v bytové nouzi obvykle moc neví,“ přibližuje analytik Platformy pro sociální bydlení Jan Snopek. „Většinou neplatí, že místní samospráva zná situaci ve své obci nejlépe.“

„Je to důležité, protože právě znalost lokálních podmínek se většinou udává jako hlavní důvod, proč by bytovou nouzi měla řešit obec. Ta je problému nejblíž. U většiny měst ale tenhle předpoklad neplatí. Samozřejmě jsou výjimky, kde mají bytovou nouzi slušně zmapovanou: kromě Brna také v Liberci, Hradci Králové nebo Přerově,“ doplňuje Snopek.

Největší část ze šestiměsíčního shromažďování dat výzkumníci věnovali právě získávání informací od jednotlivých obcí. Oslovili 25 měst, ve kterých žije nejvíce rodin s dětmi v bytové nouzi. Zajímala je velikost bytového fondu, počet rodin v různých formách bytové nouze a počet bytů, které jim byly přiděleny. Tedy možnosti jednotlivých obcí poskytnout rodinám v nouzi přijatelné bydlení.

Bytový fond