Naše kultura je kofeinem tak prosáklá, že už ho většinou ani nevnímáme. Je to nejoblíbenější psychoaktivní droga a také jediná, kterou běžně podáváme dětem, v čemž nám vydatně pomáhá i reklama výrobců nápojů (a je tragikomické, že ani příznivci války proti drogám se nad tím nepozastavují, přestože jinak děti využívají jako svůj hlavní argument). Ještě dnes dokonce mnoho lidí (i novinářů) věří, že v čaji ani žádný kofein není - jen tein, což je prý jiná látka (nikoliv, je to jen zastaralý název pro totéž). Kofein se užívá nejen v kávě a čaji, ale i v energetických nápojích, limonádách, žvýkačkách, čokoládě a aspirinu (a výčet není zdaleka úplný). Zhruba 90% Američanů ho užívá každý den a polovina z nich spotřebuje více než 300mg, což už je za hranicí rozumného množství. Je možné, že nikoliv nikotin, ale kofein je nejzneužívanější drogou našeho civilizačního okruhu. Závislost na kofeinu bude možná letos přidána na diagnostický manuál mentálních poruch.

Přesto se stále občas dočítáme, že kofein není návyková látka, a to i v seriózně se tvářících zdrojích. Při podrobnějším zkoumaní se ukazuje, že autoři jen slovíčkaří - fyzickou závislost nepopírají, ale protože abstinenční příznaky nejsou tak silné jako u heroinu a protože mírná závislost na kofeinu nezpůsobuje uživatelům problémy s fungováním ve společnosti, se zdravím ani se sháněním další dávky, expertiho prý většinou nepovažují za návykový. Jenže toto tvrzení je přitažené za vlasy, a to z mnoha důvodů:

Většina zakázaných drog způsobuje mírnější závislost než kofein. Ve srovnání s heroinem sice vypadá kofein nevinně, nikoliv však ve srovnání s mnoha jinými drogami. halucinogeny a konopí vesměs fyzickou závislost ani nezpůsobují (psychickou mohou). Škodlivost heroinu a zakázaných stimulantů je do značné míry dána jejich postavením mimo zákon. Čistý heroin či morﬁn je možné užívat bez závažnějších následků desítky let, stejně jako kofein. Jenže na černém trhu chybí kontrola kvality a čistý heroin není k dostání. Navíc přemrštěné ceny znemožňuje většině závislých vydělat si na svou dávku prací a žít jako slušní lidé závislí na kofeinu. Ale i slušní heroinisté existují. Mechanismus, kterým kofein vyvolá závislost, je velmi podobný tomu, kterým působí heroin, kokain a amfetaminy. V mnoha zemích Latinské Ameriky je běžné pít odvar z koky. Tento zvyk je plně srovnatelný s užíváním kofeinu na západě. Takový způsob užívání kokainu je v tamní kultuře společensky akceptovatelný a ani při dlouhodobém užívání nezpůsobuje žádné závažné následky. Znamená to tedy, že kokain je návykový jen v některých zemích? Těžko. Experti se výzkumem kofeinismu vážně zabývají. Viz. zde nebo zde. Někteří dokonce chápou snadno dostupný a legální kofein jako modelovou drogu pro zkoumání závislostí.

Autoři zmíněného článku uvažují zhruba takto: “Drogy jsou špatné a způsobují závislost, ale kofein je přece dobrý. Proto kofein není droga a nezpůsobuje závislost.” Slovíčkařením se snaží bagatelizovat i vliv kofeinu na nespavost:“Vypijeme-li šálek kávy ráno, do večera budeme skoro čistí!” To je sice pravda, ale vypijeme-li další čtyři šálky přes den, vliv na spánek bude nepochybně značný.

Přiznejme si tedy pravdu - kofein je stimulant, stejně jako kokain nebo pervitin. V malých dávkách zlepšuje náladu, zahání únavu, zlepšuje soustředění a podporuje dýchání. Ve velkých dávkách způsobuje podrážděnost, neklid, nervozitu, nesoustředěnost, nespavost, pocení a bušení srdce. Při trvalém užívání vzniká mírná fyzická závislost i tolerance. Přerušení užívání má pak za následek bolesti hlavy, únavu, podrážděnost a problémy se spánkem a následnou únavu. Většina závislých reaguje aplikací další dávky.

Kdo sáhne každé ráno po šálku kávy nebo silného čaje, opakuje to několikrát i přes den a nedokáže si tento požitek odepřít, je prostě závislý. Může se to sice snažit bagatelizovat tvrzením, že kofein je přece legální a společností podporovaná droga a abstinenšní příznaky nejsou tak hrozné, ale to na věci nic nemění.

Dokumentarista T.S.Reid k tomu říká: “Lidé užívají kofein pro překonání únavy. Ta je způsobena nedostatkem spánku. Zamysleme se nad tím - užíváme kofein k překonání spánkového deﬁcitu, který je do značné míry právě užíváním kofeinu způsoben!” Kofein otevřel cestu k modernímu světu. Umožnil přizpůsobit se práci podle hodinek, ne podle světla a přirozeného spánkového cyklu. Cenou za to je však “chronicky spánkově deprivovaná a na kofeinu závislá společnost”.

Již zmíněná podobnost kofeinu a kokainu byla zkoumána také experimentálně - po nitrožilní aplikaci 300mg se i zkušení narkomané domnívali, že jde o kokain nebo amfetamin. Téměř polovina Američanů přitom toto množství užívá denně, i když samozřejmě ne nitrožilně. Zatím!

Kofein se dá i kouřit. Někteří výrobci vaporizérů tento způsob užívání čaje a kávy přímo doporučují. Takto aplikovaný kofein účinkuje mnohem rychleji a silněji a úměrně vyšší je i riziko předávkování. Jestliže videa z Youtube zpečetila osud šalvěje divotvorné, mohl by podobný osud brzy potkat i kofein - protikofeinové organizace už existují a mají úchvatné letáky, které vypadají jako parodie na vládní kampaně proti konopí.

Co z toho plyne? Kofein není špatný, stejně jako není špatná žádná droga. Špatné jsou jen způsoby užití. U některých drog je snadnější sklouznout ke špatným způsobům (opiáty, nikotin, alkohol, stimulanty) a je třeba se mít na pozoru. Další drogy jsou nevyzpytatelné a těžko ovladatelné (tropanové alkaloidy), Jiné zas vyžadují vyrovnané uživatele (konopí, halucinogeny). Většina psychicky zdravých a dospělých lidí je naštěstí schopna udržet užívání drog pod kontrolou. S kofeinem je však potíž v tom, že přijít do práce pod vlivem je nejen dovoleno, ale dokonce i samotnými zaměstnavateli podporováno, což je mezi drogami naprostý unikát. Vypěstovat si závislost je díky tomu velmi snadné.

Stejně jako při užívání jakékoliv psychoaktivní látky, i u kofeinu bychom měli mít přehled o žádoucích i nežádoucích účincích a být si vědomi rizik s ním spojených. Je to dobrý sluha, ale zlý pán. Každodenní užívání proto silně nedoporučuji, zvlášť při nedostatku spánku.