Principen om så kallad nätneutralitet blev amerikansk lag så sent som 2015, genom att FCC då beslutade att bredbandsnät skulle betraktas som allmännyttig infrastruktur och därmed regleras på samma sätt som tidigare telenäten.

De reglerna har FCC, som väntat, nu beslutat upphäva. Beslutet fattades med röstsiffrorna 3–2, där Trump-utnämnde ordföranden Ajit Pai och två andra republikaner röstade för att ta bort regleringen och två demokrater emot.

Det hela kan ses som ett led i president Trumps korståg mot vad han menar är onödiga regleringar i näringslivet. Särskilt onödiga är de om de införts under Obama-administrationen. Det tycks snarare vara av ideologiska än praktiska skäl detta sker.

Beslutet kommer antagligen prövas i domstol och kongressen kan också stoppa det om de vill, men för nu är det icke-nätneutralitet som gäller.

Poängen med nätneutralitet är att en bredbands­leverantör inte får särbehandla olika tjänster på nätet, till exempel genom att kräva extra betalt för att du ska använda Netflix eller genom att sänka hastigheten till Twitter men öka den till Facebook. Du betalar för din uppkoppling och din hastighet och på mobilsidan din datamängd, sen är det upp till dig hur du utnyttjar detta. Sådan är modellen som varit rådande hittills.

Läs också: ”Så här kan internet se ut utan nätneutralitet”

Det är nätneutraliteten som har satt stopp för tjänstepaket likt de vi ser i kabel-tv-näten, med särskilda avgifter för hopkok av olika tjänster. På ett neutralt internet ska alla tjänster ska få konkurrera om kunderna på lika villkor.

Det är viktigt inte minst för dynamiken på marknaden, för att nya företag ska kunna konkurrera mot etablerade jättar utan hinder i form av internettullar. Ett ny videotjänst får svårt att hota Netflix om Netflix trafik ges en gräddfil hos bredbandsleverantören.

Eller tänk om om bredbandsleverantören har en egen tjänst som prioriteras (en operatör, AT&T, blockerade exempelvis Apples Facetime innan reglerna kom på plats).

Jättar som Facebook, Google eller just Netflix har förstås råd att betala för en gräddfil om operatören kräver det, men för nya aktörer blir det värre.

De amerikanska telekomjättarna välkomnar avregleringen, som de menar gör det lättare att investera i infrastruktur. Samtidigt har de lovat att fortsätta enligt nätneutralitetens principer – och hur det resonemanget går ihop är högst oklart.

Hur stor är då risken att det här smittar av sig och når Sverige? Vi har trots allt en EU-förordning som ska garantera just nätneutralitet.

En risk är att de amerikanska operatörerna hittar nya intäkter, något alla operatörer letar efter, just genom att skapa paket av kabel-tv-typ, vilket skulle kunna inspirera svenska operatörer. Vi har redan en stor operatör som erbjuder fri surf i mobilen på vissa utvalda sociala medier, ett ärende som nu hanteras i domstol.

Läs också: Cloudflare har planerat den perfekta hämnden om USA slopar nätneutraliteten

Men USA är en speciell marknad med få bredbandsleverantörer och usel konkurrens. Det blir svårare för en svensk operatör att tänja reglerna åt fel håll för mycket utan att kunderna byter till någon annan.

Ett annan risk är att tjänsteföretagen på nätet tvingas skruva på sina affärsmodeller för att kunna betala operatörerna. Internetjättarna är globala, så det skulle givetvis påverka även oss.

En tredje risk är att det här är ännu ett steg mot ett mer fragmenterat internet, där de stora marknaderna USA, EU och Kina kommer ännu längre ifrån varandra. Det är dåliga nyheter för det globala internet och för svenska företag.

Dessutom finns som sagt risken att utvecklingen på internet stannar av och vi får nöja oss med de internetjättar vi har i dag för att leverera de tjänster vi använder.

Visst finns det, slutligen, även en liten chans att det inte händer något alls. Det är inte så troligt, men åtminstone något att hoppas på.