Ulf Bergman är senior professor i klinisk farmakologi vid Karolinska institutet och har tidigare arbetat som tillsynsläkare vid Socialstyrelsens läkemedelsavdelning. När han för några år sedan höll en så kallad specialistkompetenskurs i klinisk farmakologi, studsade han till vid några frågor som kom från läkare utbildade utanför EU.



– Vi undrade om de över huvud taget hade någon utbildning i farmakologi. Sedan dess har det legat lite i bakhuvudet, säger han till Dagens Medicin.



När han via sitt engagemang i Rotary nyligen började arbeta med att integrera utländskt utbildade läkare i Sverige blev han åter varse om problematiken med bristande kontroll av farmakologiska kunskaper.



– Och det är det som är problemet, det finns inget test som täcker det här.



Ulf Bergman vände sig till Socialstyrelsens generaldirektör Olivia Wigzell i början av året. Och efter ett möte på myndigheten konstaterades att situationen är som följer:



Läkare utbildade utanför EU som inte har specialistkompetens gör det så kallade Tule-provet för att visa på sin medicinska kompetens. Men provet har sparsamt med frågor om läkemedel och det är i teorin möjligt att få godkänt på provet i sin helhet utan att ha fått godkänt på en enda läkemedelsfråga. För läkare utbildade utanför EU med specialistkompetens sker ingen kontroll av de farmakologiska kunskaperna alls.



Att läkare därmed kan passera de svenska kontrollsystemen utan att ha de baskunskaper som krävs för att förskriva läkemedel kallar Ulf Bergman en patientsäkerhetsfråga. Han ser bland annat risker i onödig antibiotikaförskrivning som sin tur driver på problematiken med resistenta bakterier.



– Vi har helt olika kulturer. I Sverige har vi lärt oss att ett läkarbesök inte måste resultera i ett recept. I andra länder är förhållandet 1:1.



Andra potentiella problem som Ulf Bergman lyfter fram är skillnad i demografi. Alla utländska läkare kanske inte är vana vid att en så stor del av befolkningen är gammal och har många läkemedel. Det ökar risken för läkemedelsinteraktioner och kan leda till problem med dosanpassning, då många äldre har nedsatt njurfunktion, resonerar han. Samtidigt finns även risken för underbehandling.



– Så du har hela scenariot.



Hur ser du på Socialstyrelsens roll i det här?



– Den måste uppmärksamma det här på något sätt. Den måste ta hänsyn. Det här är en patientsäkerhetsfråga och det är i allra högsta grad myndighetens ansvarsområde.



Ulf Bergman betonar att han välkomnar alla läkare och specialister i den svenska vården, men att det inte är skäl att göra avkall på kompetensen. Han säger också att Sveriges kliniska farmakologer gärna hjälper till att höja kompetensen hos de läkare som saknar kunskaper. Om de får uppdraget.



– Det är vi beredda att ta tag i direkt. Vi kan det här, vi har undervisningsmaterialet.



Eva Nyman är samordnare för Socialstyrelsens läkemedelsfrågor.



Är det rimligt att läkare kan passera ett medicinskt kunskapstest utan att ha klarat en endaste läkemedelsfråga?



– Vi gör en översyn och har en förfrågan ute för att få till ett nytt kunskapsprov. Det lärosäte som får uppdraget ska kunna säkerställa att den sökande har kunskaper som motsvarar en svensk läkarlegitimation, säger hon till Dagens Medicin.



Eva Nyman lägger till:



– Det är jätteviktigt att säkerställa att alla har en hög kompetens inom klinisk farmakologi. Vi har ingen annan åsikt om det, absolut inte.



Hon säger att myndigheten även jobbar med att stärka den kliniska farmakologin bland de svenska förskrivarna då läkemedelsrelaterade skador är vanliga och att frågan på inget sätt är oviktig för Socialstyrelsen.



Ulf Bergman säger att han och andra kliniska farmakologer gärna hjälper till med utbildning om de får uppdraget.

Kommer ni att ge dem det?



– Jag törs inte svara på det. Vi samverkar gärna med dem och med andra. Utbildningsfrågan ingår även i den nationella läkemedelsstrategin.



Tillbaka till Jobb & Karriär