”Färre hövdingar och fler indianer”.

Ordföranden för danska arméns Konstabel- og Korporalforening, Flemming Vinther, uttryckte i Berlingske glädje för den nya danska försvarsöverenskommelsen som presenterades av den danska försvarsministern Claus Hjort Frederiksen (Venstre) under söndagen.

Med ett tillskott på 12,8 miljarder danska kronor fram till år 2023, en ökning med 20 procent av försvarsanslaget, riktas det danska försvars- och säkerhetspolitiska fokuset om från Mellanöstern - till Östersjön. Den danska försvarsministern pekade bland annat på att både Sverige och Finland under det senaste året slutit nationella överenskommelser om att höja anslaget till sina respektive försvar, och menade att Danmark halkat efter sina nordiska grannar.

Danmarks statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) skrädde inte orden då han i en skriftlig kommentar tydligt pekade ut Ryssland som anledningen till det ökade försvarsanslaget:

”Hotet från Ryssland är reellt och ökande, så vi ska visa vår beslutsamhet att försvara oss - och vi är beslutsamma. Därför är jag också glad över att vi lyckades med att markant styrka försvaret, så vi kan möta konventionella- såväl som cyberhot. Det är en bra dag för Danmarks säkerhet. Jag vill gärna tacka det breda flertalet i folketinget för deras uppbackning till denna nya inriktning av försvarspolitiken”.

Bakom överenskommelsen återfinns en bred blocköverskridande överenskommelse: Den borgerliga treklöverregeringen, Dansk Folkparti och Socialdemokraterna samt Radikale står bakom den sexåriga planen. Av särskilt sydsvenskt intresse förstärks den militära närvaron på Bornholm med 100 personer. Ytterligare 600 personer ska förstärka Region Syddanmark (400) och Region Midtjylland (200). Utöver detta skapas utbildningsplatser för 500 nya värnpliktiga.

En ny brigad bestående av 4 000 personer ska bildas, nya missiler installeras på fregatterna och en 50 procentig ökning av särskilda operationsgrupper samt ett återtag av ubåtsbekämpningsförmågan.

Tre av den danska marinens fregatter eller understödjande fartyg ska utrustas med ny sonar. Dessutom skall det införskaffas anti-torpedsystem samt sonar för undervattensspaning till de danska Seahawk-helikoptrarna - som även utrustas med torpeder som ska kunna sättas in mot fientliga ubåtar. Så sent som i 2015 observerades en misstänkt främmande miniubåt i närheten av Bornholm, och i april 2016 rapporterade danska medier om en incident där forskningsfartyget Auroras eftersläpande sonar stötte ihop med ett undervattensobjekt utanför Kalundborg i danskt farvatten. Sonarbilden var tydlig: 16 meter över den 45 meter djupa havsbotten befann sig ett 120 meter massivt avlångt objekt som inte var kvar vid senare inspektion. Det danska försvaret har bedömt båda incidenterna som trovärdiga ubåtsobservationer. Att Danmark, som själv saknar egna ubåtar, nu utökar sin ubåtsjaktsförmåga, är inte överraskande och högst välkommet.

Utökningen av den danska försvarsbudgeten möjliggör även en ökad dansk närvaro i Arktis, däribland de danska territorierna Grönland och Färöarna, som identifieras som allt viktigare ur säkerhetspolitisk synvinkel med anledning av klimatförändringarna och ökad internationell närvaro.

Danmarks tidigare beslut om att införskaffa 27 stycken av det amerikanska stridsflyget F-35 vidhålls.

Dessutom utökas samarbetet mellan det danska försvaret och den danska polisen genom att dansk militär får utökad möjlighet att bistå med bevakningsuppgifter och en särskild helikopterenhet som ska ha ständig hög beredskap i Köpenhamnsområdet för att kunna understödja den danska polisen vid händelse av terrordåd. Därutöver ska den kungliga livvakten skapa en extra vaktstyrka bestående av danska värnpliktiga som vid behov ska kunna underställas polisen vid ett terrordåd. Dessutom ska det danska försvaret överta ansvaret för personskydd i högriskområden.

Danmarks försvarstillskott är ett tidstecken. Östersjön och Baltikum står inför stora utmaningar med ett Ryssland som utövar omfattande psykologisk krigsföring mot baltstaterna. Att lyssna på ryskspråkig lögnmedia riktad mot såväl den egna befolkningen som de ryska enklaverna i Baltikum är som att beskåda ett alternativt universum. Ryssland har redan startat en maktkamp i vårt närområde. Som Nato-land har Danmark inget annat val än att möta utmaningen.

Ett starkt Danmark ökar även säkerheten för södra Sverige. Nu krävs det att Sverige och Danmark utökar det militära samarbetet likt Sverige gjort med Finland. Gemensamma övningar bör hållas i Öresund, Östersjön och i Arktis. Sverige har inte råd att klara sig utan Danmark.

Csaba Bene Perlenberg är fristående kolumnist på Kvällspostens ledarsida.