2016 anmäldes 156 personrån till polisen i Uppsala. Men mörkertalet är stort, enligt en undersökning från Brottsförebyggande rådet, Brå, som intervjuat 879 personer i Uppsala och Knivsta.

Ungefär en av hundra uppgav att de utsatts för rån under året. För Uppsalas del skulle det innebära cirka 1 700 personrån bland den vuxna delen av befolkningen under 2016.

Hur ska då personrån förebyggas? Ingen av de experter UNT talat med har något konkret svar och forskning på förebyggande arbete för att motverka personrån har inte gjorts inom Brå.

Brå-undersökningen ovan visar att 14 procent av männen och 23 procent av kvinnorna i Uppsala-Knivsta känner sig otrygga när de befinner sig utomhus på kvällen i det egna bostadsområdet.

I en undersökning från Statistiska centralbyrån, SCB, som offentliggjordes 2018 har tryggheten mätts i landets kommuner. Folk fick svara på frågan: "Hur trygg och säker känner du dig mot hot, rån och misshandel?"

På en skala mellan 1 och 10, där 1 innebär störst otrygghet, fick Uppsala betyget 5,6. Därmed hamnade Uppsala ligger något under rikssnittet som uppgick till 6,1.

Enligt SCB-mätningen upplever Uppsalaborna att den egna staden blivit otryggare sedan 2015 då betyget blev 6,5.

Att stanna inomhus för att inte riskera att drabbas av brottslighet tycker kommunalrådet Ilona Szatmari Waldau (V) inte är rätt väg att gå.

– Det är viktigt att se till att det finns människor i rörelse ute på stan, det i sig kan förebygga brott.

Hon framhåller att kommunen gjort en del för att öka tryggheten i Uppsala. Det handlar bland annat om fler vuxenvandrare och de kommunala ordningsvakter som sedan i somras patrullerar centrum.

Ilona Szatmari Waldau anser att den ökade otrygghet som folk upplever inte behöver innebära att det blivit farligare att vara ute på stan på kvällar och nätter.

– Jag tror att upplevelsen av otrygghet har ökat mer än den faktiska risken att utsättas för brott, säger hon.

Känslan av otrygghet stiger även i riket som helhet. 2014 uppgav 19 procent av svenskarna att de kände stor oro över brottsligheten. I fjol hade andelen ökat till 29 procent.

Thomas Hvitfelt vid Brå ser tre förklaringar.

– Media har haft stort fokus på rapportering om rättsfrågor, skjutningar och liknande. Dessutom är det fler som uppger att de utsatts för brott samtidigt som förtroendet för rättsväsendet och dess förmåga att klara upp brott minskar.