Через 1,5 години після виходу матеріалу до редакції УП зателефонували з ГПУ і попросили виключити з новини абзац про викривальні свідчення. У Генпрокуратурі аргументували це тим, що дали помилкову інформацію.

Генпрокуратура пояснює закриття справи проти екс-міністра фінансів Юрія Колобова, підозрюваного у розкраданні коштів, тим, що він дав викривальні показання, і що закінчились строки позовної давності.

Про це йдеться у відповіді ГПУ на запит "Української правди".

"Під час досудового розслідування Колобов був декілька разів допитаний, і під час допитів надав свідчення, які викривають інших учасників злочину, розповів про обставини вчинення злочину, сприяв органу досудового розслідування", - йдеться в повідомленні.

У ГПУ додали, що свідчення Колобова підтвердив поліграф.

"Відповідно до висновку судової психологічної експертизи (поліграф) Колобов не вступав у злочинну змову з метою заволодіння, розтрати державних коштів та не заволодівав і не розтрачував державні кошти", - йдеться у відповіді.

Таким чином, повідомляють у ГПУ, слідчі дійшли до висновку, що Колобов до привласнення коштів (ч. 5 ст. 191 КК) і пособництва (5 ст. 27 ККУ) не причетний.

"Тому 16.11.2017 його дії були кваліфіковані за ч. 2 ст. 367 КК України (службова недбалість, що спричинила тяжкі наслідки)", - йдеться у відповіді на запит.

Уже наступного дня – 17 листопада – до Генпрокуратури надійшло клопотання Колобова про закриття кримінального провадження щодо нього у зв’язку із закінченням строків давності, яке задовольнили.

А 7 грудня 2017 року прокурор у кримінальному провадженні направив до Печерського райсуду Києва клопотання про звільнення Колобова від кримінальної відповідальності за "службову недбалість" для розгляду по суті.

Водночас у ГПУ додали, що інститут звільнення від кримінальної відповідальності не здійснює декриміналізацію діяння, а звільняє конкретну особу від відповідальності за вчинений нею злочин.

"Відтак, звільнення від кримінальної відповідальності не означає виправдання особи чи визнання її невинною", - йдеться у відповіді.

За даними слідства, у 2012 році з держбюджету незаконно виділили 220 мільйонів гривень на телекомунікаційну мережу спецпризначення, яку в подальшому ввели в експлуатацію.

30 вересня 2014 року за фактом незаконного фінансування за рахунок бюджету телекомунікаційної мережі спецпризначення Колобову повідомили про підозру за ч. 5 ст. 27 (пособництво), ч. 5 ст. 191 (привласнення коштів) КК України.

Генпрокуратура вживала заходи щодо екстрадиції Колобова, але суд Іспанії 15 січня 2016 року прийняв рішення про те, що він не підлягає видачі Україні.

У ГПУ також додали, що збитки встановлені у кримінальному провадженні фактично державі відшкодовані, оскільки рішеннями київських судів майно та 92,79% акцій ВАТ "Укртелеком" повернуто державі, а побудована телекомунікаційна мережа за незаконно виділені з бюджету 220 мільйонів гривень перебуває на балансі "Укртелекому".

Як відомо, Колобова підозрювали у розкраданні великих коштів і співучасті в розкраданні фінансів, вчиненими у великих розмірах та у складі організованої групи.

Він був затриманий в Іспанії на початку березня 2015 року. Наприкінці квітня Україна подала запит про його екстрадицію. Однак суд в Іспанії відмовив в екстрадиції Колобова в Україну.

У середині жовтня 2017 року ГПУ повідомила, що невідомі намагалися звільнити Колобова з-під варти за допомогою фальшивого листа начебто від імені Генпрокуратури України.

У ГПУ повідомляли про намір допитати Колобова в Іспанії, також генпрокурор Юрій Луценко заявляв, що Колобов може підписати угоду зі слідством.

21 лютого 2018 року Печерський районний суд задовольнив клопотання Генеральної прокуратури та звільнив від кримінальної відповідальності екс-міністра фінансів Юрія Колобова через закінчення строків давності.

У ГПУ на це заявили, що прокуратура інколи повинна приймати непопулярні рішення.