„Salvăm Oradea de București. Taxele noastre să îmbogățească Ardealul, nu Capitala”. Este mesajul de pe panourile pre-electorale amplasate de UMDR în Oradea. Altele similare pot fi văzute în Cluj-Napoca.

Pe net comentariile nu au întârziat să apară, după ce „miticii” au fost acuzați că trăiesc din taxele ardelenilor în general și ale maghiarilor, în special.

Ce spun însă cifrele? Contactat de Republica.ro fostul secretar de stat de la Ministerul Finanțelor, Gabriel Biriș, a declarat că Bucureștiul este cel mai mare contributor net la bugetul de stat, mult mai are decât orice alt oraș din România.

În cazul Bucureștiului, doar 15-20% din banii virați la bugetul de stat din taxe și impozite se întorc la comunitate, estimează Gabriel Biriș. În cazul municipiului Cluj-Napoca, ponderea este în jur de 40%, apreciază fostul secretar de stat din Finanțe.

„Este vorba de câți bani dă la bugetul de stat și cât primește înapoi. De departe Bucureștiul are cea mai mică rată de întoarcere locală a impozitelor plătite de locuitori. Per capita știu că Bucureștiul stă cel mai prost. Dar mesajul (UDMR) este unul de divizare, nu e de unire. Și să salvăm ce?”, a comentat Biriș, care a adăugat zâmbind că i „s-a părut ciudat că mesajul este în limba română”.

„Cu siguranță toate localitățile reședință de județ, orașele mari, de la București la Cluj, Oradea, Brașov, Iași, dau bani zonelor mai defavorizate, care primesc de la bugetul de stat mai mulți bani decât dau la buget. Categoric nu poți spune că Ardealul îmbogățește Bucureștiul, pentru că Bucureștiul este contributor net, dar dacă vrei poți spune că Ardealul îmbogățește Teleormanul, Vasluiul, care primesc mai mult decât dau la buget”, spune Dragoș Cabat, analist economic şi unul dintre proprietarii companiei de consultanţă Financial View.

Pe de altă parte, liderul UDMR Cluj, citat de presa locală, a declarat că mesajul de pe panoul publicitar se adresează atât maghiarilor, cât și românilor.

„Mesajul de pe panoul nostru publicitar nu implică vreo conotație segregaționistă. Dimpotrivă, mesajul se adresează atât maghiarilor, cât și românilor. Până la urmă noi promovăm un subiect despre care nu s-a mai vorbit. Autonomia administrativă și fiscală va aduce beneficii întregii comunități, și maghiarilor, și românilor. De altfel acest subiect a fost abordat de atâtea ori, inclusiv de politicieni români”, a spus liderul UDMR Cluj, Csoma Botond, citat de actualdecluj.ro.

Potrivit unor date trimise în 2012 de Ministerul Finanțelor la solicitarea Gândul, statul a încasat de la toate judeţele şi Municipiul Bucureşti taxe şi impozite în valoare de peste 25,5 miliarde de euro. Către judeţe s-au întors de la bugetul de stat, sub forma cotelor defalcate din impozitul pe venit şi din taxa pe valoare adăugată, circa 6,5 miliarde de euro.

Până la publicarea articolului, Ministerul Finanțelor nu a răspuns la solicitarea Republica.ro privind date mai recente legate de sumele cu care județele și municipiul București contribuie la bugetul de stat și sumele care se întorc la comunitate prin bugetele locale.



Cum se întorc la comunități banii cetățenilor



Radu Georgescu, managing partner al companiei de consultanţă fiscală CFO Network, a explicat pentru Republica.ro cum se întorc la comunități banii cetățenilor.

„Din punct de vedere al încasărilor la bugetul statului, se observă că bugetul se bazează într-o proporție foarte mare pe populație - aproximativ 80%. Companiile contribuie cu doar 10%”, spune Radu Georgescu.

Spre comparație, în Germania populația contribuie cu 60%, iar companiile cu 40%.

Acest lucru este determinat de faptul că în România câștigurile de capital sunt impozitate la un nivel scăzut, pe când munca este impozitată foarte mult, a explicat Radu Georgescu.

Populația contribuie la încasările la buget cu taxele pe consum: TVA, accize; impozite pe salarii; contribuții salariale; taxe locale.

sursa: Ministerul Finanțelor - execuția bugetară la 31 august, calcule Radu Georgescu

Cea mai mare parte din cheltuieli merge către pensii și asigurări sociale

Banii încasați de stat sunt distribuiți conform bugetului de stat aprobat, către consilii județene, primării, ministere.

„Aceste instituții plătesc salarii, pensii, cheltuieli curente. Ce mai rămâne se duce la infrastructură. Cea mai mare sumă se duce către pensii și asigurări sociale - 36%, iar la salarii - 25%. Cheltuielile în infrastructură sunt cele care ar putea dezvolta România, dar acestea reprezintă doar 9%”, explică consultantul fiscal.

De exemplu în SUA, investițiile în infrastructură reprezintă 17% din totalul cheltuielilor.

sursa: Ministerul Finanțelor - execuția bugetară la 31 august, calcule Radu Georgescu