Compania Intel a folosit în cel mai nou procesor al său, la Institutul Român de Știință și Tehnologie din Cluj (IRST).. Mai precis, în Loihi sunt integrate „urme de eligibilitate sinaptice”, componente ale unui algoritm de învățare dezvoltat de Răzvan Florian de la IRST, care permit implementarea acestui algoritm în procesor”, se arată într-un comunicat al institutului de cercetare privat de la Cluj-Napoca.Contactat de HotNews.ro, cercetătorul Răzvan Florian a declarat căcă “pentru a face același tip de cacule” și că “”. “Este un anumit tip de învățare, o anumită metodă prin care cipurile pot fi antrenate pentru a face ceva util. (…)”, a explicat cercetătorul.“În final, se așteaptă ca aceste cipuri vor fi folosite în telefoane mobile, în tablete, pentru procesarea de sunete, de imagini, în roboți sau în toate dispozitivele acestea inteligente care sunt cunoscute sub denumirea de internet of things, adică dispozitive mici care sunt conectate la internet, tot felul de senzori și care procesează datele la care au acces, le trimit mai departe pentru a ne îmbunătăți viața”, spune Florian.. Suntem în China și avem o cască care ne ajută să înțelegem ce spun oamenii în chineză. Este o îmbunătățire a ceea ce există, astfel încât”, a declarat pentru HotNews.ro cercetătorul Răzvan Florian.În ceea ce privește numeroasele, potrivit caruia inteligența artificială comportă un risc mare pentru securitatea omenirii, Răzvan Florian spune următoarele: “Specialiștii sunt de acord că nu sunt foarte bine bazate aceste temeri, pentru că atunci când se creeaza un sistem de inteligență artificială, oamenii care îl creează pot să îl controleze la un nivel foarte detaliat. Nu există în mod real aceste posibilități ca acel sistem să se apuce să facă lucruri diferite de cele pentru care a fost făcut inițial. Pe de altă parte, orice tehnologie poate să fie folosită atât pentru scopuri utile societății, cât și pentru scopuri distructive. De obicei, societatea se adaptează, se dau legi, se fac mecanisme de control în așa fel încât în final utilizarea preponderentă să fie cea utilă societății”.Acesta a povestit că a aflat că gigantul american folosește tehnologie dezvoltată de el prin “acel anunț în care este citat articolul meu”. Apoi, “Intel mi-a dat un email pentru a mă invita într-o comunitate de cercetători care să folosească acest cip și să continue dezvoltarea de algoritmi specifici pentru el”, a continuat Florian.“Pentru noi, e foarte motivant că acele cercetări pe care le-am făcut acum mai mulți ani au utilitate practică în prezent. Utilitatea acelor cercetări depindea într-adevăr de existența unor astfel de cipuri. Din păcate, a durat mai mult timp pentru ca ele să apară. Între timp, au fost aceste dezvoltări foarte mari ale plăcilor grafice dezvoltate de Nvidia, în special, care inițial erau făcute pentru jocurile pe calculator. Dar ele au permis aceste dezvoltări în inteligență artificială. Cred că acum, cu aceste cipuri de la Intel, se încearcă dezvoltarea unor alternative la aceste plăci grafice, mult mai economice din punct de vedere energetic, care să permită implementări de inteligență artificială în dispozitive care să consume mai puțină baterie”, a explicat Răzvan Florian.Articolul folosit acum de compania americană a fost scris de Florian în 2007, “”, după cum a afirmat acesta pentru HotNews.ro.Răzvan Florian a povestit pentru HotNews.ro că în 2002 a pus bazele institutului privat pe care îl conduce acum, în “ideea de a avea un cadru mai puțin birocratic față de cel din instituțiile publice, în care să putem lucra în niște condiții de nivel occidental cu cercetători care vor să lucreze în România, în special ne gândeam la cei care sunt în diaspora și vor să revină în țară”.În prezent, institutul derulează proiecte de cercetare finanțate european, dar organizează anual și o, cu foarte mulți specialiști de la Deep Mind, filiala Google cu cele mai importante descoperiri în inteligență artificală în ultimii ani.Răzvan Florian a absolvit Facultatea de Fizică la Universitatea Babeş-Bolyai din Cluj-Napoca, în 2009 a obținut doctoratul cu summa cum laude, cu teza “Learning in spiking neural networks”, și a urmat mai multe cursuri în Franța, în Statele Unite ale Americii și în Japonia.