​Șeful PSD Liviu Dragnea s-a grăbit să-și asume Legea offshore privind exploatarea gazelor din Marea Neagră, prezentând varianta adoptată luni de Camera Deputaților ca fiind mult îmbunătățită față de cea care a trecut de Guvern și de Senat. Chiar miercuri seară s-a lăudat la Antena 3 că după o "muncă de luni de zile", a găsit echilibrul corect "între interesul legitim al României şi cel la fel de legitim al companiilor de a scoate profit".







În realitate, imediat după trimiterea legii la promulgare, Liviu Dragnea, cu cei de la Ministerul Finanțelor alături, a început discuții cu reprezentanții titularilor de acorduri pe "corectarea" formulelor de calcul al impozitelor prevăzute în legea proaspăt adoptată de Camera Deputaților. Potrivit informațiilor obținute de HotNews.ro, în ultimele zile au avut loc mai multe discuții, fiind luată în calcul inclusiv elaborarea unui proiect de Ordonanță de Urgență care să reglementeze deducerea cheltuielilor cu investițiile din Marea Neagră.





Informația pe scurt:

Abia acum, după adoptarea Legii și trimiterii ei la președinție pentru promulgare, Ministerul Finanțelor a început să facă evaluări asupra impactului pe care anumite prevederi le-ar putea avea. La cel puțin una dintre discuții a participat și Liviu Dragnea.

Problemele ridicate sunt cele referitoare la fiscalitate. Legea prevede o schemă de impozitare progresivă asupra veniturilor suplimentare, în funcție de prețul gazelor. Impozitele pe care ar urma să le plătască titularii de acorduri sunt stabilite în baza unor formule de calcul.

Legea mai prevede și posibilitatea ca investițiile să poată fi deduse într-o limită de 60% din totalul veniturilor suplimentare. Această prevedere ar fi în avantajul companiilor, reducând povara fiscală. O parte din ce plătesc prin impozite, câștigă prin deduceri.

Însă tocmai această prevedere stârnește nemulțumirea companiilor. La formulele calcul, deducerea este trecută ca fiind făcută la "valoarea investiţiilor în segmentul upstream realizate în luna în care s-a efectuat vânzarea fizică a gazelor naturale pentru care se calculează impozitul asupra veniturilor suplimentare". Practic, deducerea investițiilor s-ar face în luna în care s-a realizat efectiv vânzarea. Însă, companiile reclamă faptul că pentru investiții trebuie "pus banul înainte" de vânzarea efectivă.

Astfel, Ministerul Finanțelor caută o soluție pentru a rezolva această "problemă" cu deducerile pentru investițiile făcute înainte de vânzarea efectivă a gazelor extrase. Dar cum dacă legea a plecat deja la promulgare? O variantă ar fi ca președintele Klaus Iohannis să retrimită legea în Parlament pentru reexaminare. În cazul în care legea este totuși promulgată, altă variantă ar fi aprobarea unei ordonanțe de urgență.

Cum s-a ajuns aici? Liviu Dragnea a dorit cu tot dinadinsul ca legea să fie aprobată de Camera Deputaților, cameră decizională, în această săptămână, în timpul sesiunii extraordinare. Aceasta după ce a fost discutată câteva luni, mai mult în spatele ușilor închise decât public, cu reprezentanții ministerelor și ai companiilor. Luni, Liviu Dragnea s-a grăbit să prezinte singur, în fața presei, varianta care urma să fie aprobată în plen, chiar înainte și de a fi avizată în comisiile de specialiate, susținând că este mai avantajoasă pentru stat decât cea care a fost promovată de Senat.



Atacând voalat fosta guvernare Tudose care a aprobat inițial legea, dar și Senatul, al cărui președinte este Călin Popescu Tăriceanu, șeful PSD a încercat să accentueze ideea că varianta pe care și-o asumă este mult mai benefică pentru statul român. "Varianta Senatului era prevăzut un credit fiscal cu toată fiscalitatea îngheţată. Adică orice înseamnă fiscalitate în România, dacă ar fi survenit vreo modificare plus 15 – 20 de ani, companiile offshore nu trebuiau să plătească nimic. În acelaşi timp, impozitul pe veniturile suplimentare era eliminat. Al treilea obiectiv este ce cantitate de gaze din Marea Neagră rămâne disponibilă pentru piaţia românească", a spus Dragnea, prezentând în oglindă și varianta care urma să fie aprobată câteva ore mai târziu de Camera Deputaților.



Față de forma adoptată în Senat, Camera Deputaților a modificat complet articolul 19 referitor la creditul fiscal, introducând impozite pe veniturile suplimentare obținute din vânzarea gazelor. Aceste impozite sunt plătite, pe lângă redevențe, de către cei care au exploatări onshore (terestre), însă în varianta inițială a legii erau eliminate. Producătorii din Marea Neagră urmau să plătească doar redevențe asupra producției, nu și aceste impozite asupra venturilor suplimentare.



În varianta Camerei Deputaților au fost introduse impozitele asupra veniturilor suplimentare, dar într-o variantă mai puțin împovărătoare decât pentru onshore. Mai exact, pentru onshore se aplică un impozitul de 60% din veniturile suplimentare, pentru prețurile de până la 85 lei/MWh inclusiv. Pentru prețurile care depășesc 85 lei/MWh, producătorii din onshore plătesc un impozit de 80% la "venitul suplimentar obținut din diferența dintre 85 lei/MWh și prețul practicat". Acestea sunt prevederi cuprinse în OG 7/2013, aprobată prin Legea 73/2018. Pentru offshore, Legea aprobată de Camera Deputaților prevede impozit de 30% din venitul suplimentar pentru preţurile de până la 85 lei/MWh inclusiv. Deci jumătate față de ce plătesc cei din onshore. Însă, devine mai avantajos dacă prețul este mai mare, deoarece nivelul de taxare este de 15% pentru prețuri între 85 lei/MWh și 100 lei/MWh, apoi 20% pentru prețuri între 100 lei și 115 lei/MWh, 25% pentru prețuri între 115 lei și 130 lei/MWh, crescând treptat până la 50% pentru prețuri care depășesc 190 lei/MWh.



Trebuie precizat că pentru calculul veniturilor suplimentare, și pentru offshore, și pentru onshore, există un preț de referință de 45,71 lei/MWh, stabilit la nivelul anului 2012 și ajustat cu rata inflației din 2014. Acest preț de referință este stabilit atât de OG 7/2013, cât și de legea offshore. În 2013 când a fost prevăzut acest preț, logica era stabilirea unei diferențe cu prețurile din grilele de liberalizare a pieței. Între timp, prețurile din producția internă au fost liberalizate, iar acel preț de referință a ajuns să fie perimat. De ce insistă autoritățile cu formule de calcul raportate la un preț care nu își mai are sensul? O explicație ar fi lipsa de studii în baza cărora să fie elaborat un nou cadru fiscal pentru vânzările de gaze. Ar trebui regândit cu totul fiscalitatea pe veniturile din vânzări, însă autoritățile nu au făcut demersuri în acest sens. A fost discutată posibilitatea schimbării redevențelor, însă un act normativ din 1999 (OUG 160/1999) împiedică acest lucru. Mai exact, prevede că pentru producția offshore nu pot fi modificate redevențele decât dacă sunt mai avantajoase pentru investitori, pe perioada acordurilor petroliere. Acordurile au fost însă încheiate în 2008, iar acel act normativ era și este în vigoare.



Tot în varianta Camerei Deputaților a fost introdusă și posibilitatea deducerii investițiilor, prevedere despre care Dragnea nu a vorbit în prezentările sale. Despre acest aspect a atras atenția deputatul USR Cătălin Drulă. Liviu Dragnea nu a menționat că până la 60% din venitul suplimentar se poate deduce ca investiție, a scris marți deputatul USR pe Facebook. "Rezultatul când le punem pe toate împreună: probabil vreo 4 mld $ încasate de statul român în loc de cele 20 mld desenate de Dragnea cu carioca. E cam ca la programul de guvernare, dă-i omului o cariocă și o tablă și te minte frumos. Se vede că îi place", a spus Cătălin Drulă.​ Liviu Dragnea a dorit cu tot dinadinsul ca legea să fie aprobată de Camera Deputaților, cameră decizională, în această săptămână, în timpul sesiunii extraordinare. Aceasta după ce a fost discutată câteva luni, mai mult în spatele ușilor închise decât public, cu reprezentanții ministerelor și ai companiilor. Luni, Liviu Dragnea s-a grăbit să prezinte singur, în fața presei, varianta care urma să fie aprobată în plen, chiar înainte și de a fi avizată în comisiile de specialiate, susținând că este mai avantajoasă pentru stat decât cea care a fost promovată de Senat.Atacând voalat fosta guvernare Tudose care a aprobat inițial legea, dar și Senatul, al cărui președinte este Călin Popescu Tăriceanu, șeful PSD a încercat să accentueze ideea că varianta pe care și-o asumă este mult mai benefică pentru statul român. "Varianta Senatului era prevăzut un credit fiscal cu toată fiscalitatea îngheţată. Adică orice înseamnă fiscalitate în România, dacă ar fi survenit vreo modificare plus 15 – 20 de ani, companiile offshore nu trebuiau să plătească nimic. În acelaşi timp, impozitul pe veniturile suplimentare era eliminat. Al treilea obiectiv este ce cantitate de gaze din Marea Neagră rămâne disponibilă pentru piaţia românească", a spus Dragnea, prezentând în oglindă și varianta care urma să fie aprobată câteva ore mai târziu de Camera Deputaților.Față de forma adoptată în Senat, Camera Deputaților a modificat complet articolul 19 referitor la creditul fiscal, introducând impozite pe veniturile suplimentare obținute din vânzarea gazelor. Aceste impozite sunt plătite, pe lângă redevențe, de către cei care au exploatări onshore (terestre), însă în varianta inițială a legii erau eliminate. Producătorii din Marea Neagră urmau să plătească doar redevențe asupra producției, nu și aceste impozite asupra venturilor suplimentare.Mai exact, pentru onshore se aplică un impozitul de 60% din veniturile suplimentare, pentru prețurile de până la 85 lei/MWh inclusiv. Pentru prețurile care depășesc 85 lei/MWh, producătorii din onshore plătesc un impozit de 80% la "venitul suplimentar obținut din diferența dintre 85 lei/MWh și prețul practicat". Acestea sunt prevederi cuprinse în OG 7/2013, aprobată prin Legea 73/2018. Pentru offshore, Legea aprobată de Camera Deputaților prevede impozit de 30% din venitul suplimentar pentru preţurile de până la 85 lei/MWh inclusiv. Deci jumătate față de ce plătesc cei din onshore. Însă, devine mai avantajos dacă prețul este mai mare, deoarece nivelul de taxare este de 15% pentru prețuri între 85 lei/MWh și 100 lei/MWh, apoi 20% pentru prețuri între 100 lei și 115 lei/MWh, 25% pentru prețuri între 115 lei și 130 lei/MWh, crescând treptat până la 50% pentru prețuri care depășesc 190 lei/MWh.Trebuie precizat că pentru calculul veniturilor suplimentare, și pentru offshore, și pentru onshore, există un preț de referință de 45,71 lei/MWh, stabilit la nivelul anului 2012 și ajustat cu rata inflației din 2014. Acest preț de referință este stabilit atât de OG 7/2013, cât și de legea offshore. În 2013 când a fost prevăzut acest preț, logica era stabilirea unei diferențe cu prețurile din grilele de liberalizare a pieței. Între timp, prețurile din producția internă au fost liberalizate, iar acel preț de referință a ajuns să fie perimat. De ce insistă autoritățile cu formule de calcul raportate la un preț care nu își mai are sensul? O explicație ar fi lipsa de studii în baza cărora să fie elaborat un nou cadru fiscal pentru vânzările de gaze. Ar trebui regândit cu totul fiscalitatea pe veniturile din vânzări, însă autoritățile nu au făcut demersuri în acest sens. A fost discutată posibilitatea schimbării redevențelor, însă un act normativ din 1999 (OUG 160/1999) împiedică acest lucru. Mai exact, prevede că pentru producția offshore nu pot fi modificate redevențele decât dacă sunt mai avantajoase pentru investitori, pe perioada acordurilor petroliere. Acordurile au fost însă încheiate în 2008, iar acel act normativ era și este în vigoare.Despre acest aspect a atras atenția deputatul USR Cătălin Drulă. Liviu Dragnea nu a menționat că până la 60% din venitul suplimentar se poate deduce ca investiție, a scris marți deputatul USR pe Facebook. "Rezultatul când le punem pe toate împreună: probabil vreo 4 mld $ încasate de statul român în loc de cele 20 mld desenate de Dragnea cu carioca. E cam ca la programul de guvernare, dă-i omului o cariocă și o tablă și te minte frumos. Se vede că îi place", a spus Cătălin Drulă.​





La rândul ei, Cristina Prună, deputat USR, a spus că "în România, dacă vrei să mai faci o afacere, trebuie să te duci, exact ca într-un regim autocrat, să discuți cu jupânul Liviu Dragnea".





În textul legii a mai fost introdus un articol care prevede vânzarea pe bursă a cel puțin 50% din gazele vândute. Însă există deja o lege aprobată de Parlament la mijlocul lui iunie care prevede același lucru.





