Nazire li se kraj ustavno-pravnoj trakavici koja traje već 25 godina, a u glavnim ulogama ima pro-life aktivistkinju Ružicu Ćavar, Ustavni sud i zainteresiranu hrvatsku javnost kao publiku, koja s nestrpljenjem čeka na rješenje slučaja o abortusu? Kada je Ružica Ćavar, predsjednica udruge Hrvatski pokret za život i obitelj, 1991. godine podnijela prijedlog za ocjenu suglasnosti Zakona o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodno odlučivanje o rađanju djece s Ustavom i drugim propisima, malo je tko mogao pomisliti da se taj sud niti nakon četvrt stoljeća neće očitavati o predmetu. Jasna Omejec, sadašnja predsjednica Ustavnog suda, za H-Alter potvrđuje da Nataša Bijelić, CESI: "Ustavni sud je 2009. godine poslao upit KBC-u Zagreb u kojem se traži stav medicinske struke o pobačaju i odgovor na pitanje 'kada počinje život'. Stav Etičkog povjerenstva KBC Zagreb bio je da život počinje 'spojem muške i ženske spolne stanice', odnosno začećem"je sudac izvjestitelj intenzivno radio na predmetu i da je - koliko je upoznata - predmet obrađen do stupnja da se o njemu može početi raspravljati. U Americi su se prošloga mjeseca događale kontroverzne stvari po pitanju ženskih reproduktivnih prava. Uz brojne napade na Planed Parenthood, američku neprofitnu organizaciju koja brine o ženskom reproduktivnom zdravlju, američki Vrhovni sud odlučio je razmotriti slučaj Whole Woman's Health vs. Cole te tako otvoriti osjetljivo pitanje pobačaja o kojemu taj sud nije raspravljao već deset godina. No, zanimljiva je stvar kako se točno zna da odluku o teksaškom zakonu koji smanjuje broj klinika za abortus, američki Vrhovni sud donosi u lipnju. Bez obzira na njezin ishod i ideološku obojenost, kako bi neki rekli, stranke koje sudjeluju u sporu ne moraju biti nervozne jer znaju da će ju dočekati na ljeto iduće godine. Kada bismo američki slučaj usporedili s hrvatskim, pojavila bi se prva nelogičnost na koju bismo morali odgovoriti. Kako je moguće da se na jednom slučaju radi 25 godina i da se rok za njegovo rješavanje ne zna ni danas? Ako se vratimo u prošlost i pokušamo dočarati kako je izgledala kronologija ovog slučaja, izdvojili bismo tri značajne godine za našu kronološku analizu u kojima smo saznali konkretne informacije o slučaju, a to su redom: 1991., 2009. i 2015 godina. Ružica Ćavar 1991. godine podiže prijedlog za ocjenu suglasnosti zakona s ustavom. Radi se o zakonu koji je u Socijalističkoj Federativnoj Republici Jugoslaviji stupio na snagu 1978. godine, nakon proglašenja samostalnosti prenesen je u hrvatsko zakonodavstvo,i već 37 godina po njemu funkcionira cijeli proces prekida trudnoće u Hrvatskoj. Od tada, njezin je prijedlog skupljao prašinu na Ustavnom sudu. Zašto je tako i kakav je postupak kada netko podnese prijedlog za ocjenu suglasnosti zakona s Ustavom i drugim propisima govori nam Đorđe Gardašević, docent na Katedri za ustavno pravo Pravnog fakulteta u Zagrebu, i pojašnjava zakon o Ustavnom sudu:

Đorđe Gardašević (prtsc.)



"Kada dobije prijedlog za ocjenu ustavnosti nekog zakona, Ustavni sud mora započeti postupak najkasnije u roku od godine dana od podnošenja prijedloga (članak 40. stavak 2.). Obzirom da se radi o 'prijedlogu', Ustavni sud može takav prijedlog ili uzeti u razmatranje ili ne (ali, dakle, u tom roku od godine dana bi trebao odlučiti što će)", objašnjava Gardašević. Radi se o prvoj, proceduralnoj fazi odlučivanja. Naime, kada eventualno odluči da prijedlog uzme u razmatranje, Sud tek potom prelazi na meritorno odlučivanje (odnosno, prosuđuje je li osporeni zakon u skladu s Ustavom ili ne). Isto tako, kada bi Sud dobio "zahtjev" za ocjenu ustavnosti, morao bi krenuti odmah u odlučivanje u meritumu, ali to pravo podnošenja zahtjeva nemaju privatne osobe, već samo određene institucije. No, što bi se dogodilo ako sud odluči preuzeti predmet kao što je odlučio u slučaju abortusa? "Ukoliko odluči preuzeti predmet, Sud tada ima samo jedan tzv. 'instruktivni' rok, koji znači da o predmetu mora odlučiti 'u roku od najviše godinu Sudac Aldo Radolović je zahtjev za mišljenje o pitanju prekida trudnoća uputio svim pravnim i medicinskim fakultetima u Hrvatskoj, a nije se libio upit poslati i svim odsjecima za teologiju Katoličkog bogoslovnog fakultetadana' (članak 33. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu). Takav instruktivni rok je samo 'instruktivne' naravi i zapravo nema načina da se Sud natjera da ga poštuje (i inače takvi rokovi postoje u pravu, to nije neuobičajeno, ali svakako dovodi do problema)", zaključuje Gardašević. Nakon godina šutnje, spomenuti slučaj opet se aktualizira pa tako dolazimo i do druge važne godine u našoj analizi, a to je 2009. U to vrijeme pojedini mediji objavljuju kako je rad na spomenutom slučaju napokon dodijeljen sudcu Aldu Radoloviću. Također se prenose i informacije da je spomenuti za mišljenje o prekidu trudnoće pitao i Etičko povjerenstvo KBC-a Zagreb, što nam potvrđuje i Nataša Bijelić iz udruge CESI.

Nataša Bijelić (ytb-prtsc)



"Ustavni sud je 2009. godine, vezano uz ovaj zahtjev, poslao upit KBC Zagreb u kojem se traži stav medicinske struke o pobačaju i odgovor na pitanje 'kada počinje život?'. Stav Etičkog povjerenstva KBC Zagreb bio je da život počinje 'spojem muške i ženske spolne stanice', odnosno začećem", objašnjava Bijelić Opet je nekoliko godina bilo potrebno za skupljanje svih podataka s različitih strana. Sudac Aldo Radolović je zahtjev za mišljenje o pitanju prekida trudnoća uputio svim pravnim i medicinskim fakultetima u Hrvatskoj, a nije se libio upit poslati i svim odsjecima za teologiju Katoličkog bogoslovnog fakulteta. Što nas dovodi i do 2015. godine, u kojoj raspolažemo s prvom konkretnom informacijom vezanom za rasplet slučaja starog 25 godina. Izjavu predsjednice Ustavnog suda Jasne Omejec prenosimo u cijelosti:

Jasna Omejec (DK,Hina)

