Dejligt, Søren, at du reagerer på denne del af mit indlæg om varmepumper.

Nej, er det korte svar på dit første spørgsmål: Den nævnte 1 mia. kr. er overslaget på at bygge kraftværket, lægge en HV-ledning, 38 km, til den lille by, Qasigiannguit (1165 indbyggere, den 1. jan. 2015, og 1800 i 1980), og en anden HV-ledning, 117 km til den lidt større by, Aasiaat (3098 indbyggere, mod 3200 i 1980). Der er ingen kunder undervejs, på nær et par bygder, hvor elforbruget er så begrænset, at det slet ikke giver mening at lave en afgrening og en transformatorstation og en forstærkning af elnettet i bygderne. Elforbruget i Qasigiannguit har stået stille i de sidste 10 år, 5 GWh, hvortil kommer 6-7 GWh fjernvarme. I Aasiaat har elforbruget stået stille i de seneste 8 år, 15-16 GWh, hvortil kommer lige så meget fjernvarme.

Nej, er ligeledes det korte svar på dit andet spørgsmål: Der blev i 2005 indledt forhandlinger med den amerikanske aluminiumsgigant, Alcoa, om bygning af to store vandkraftværker og en alu-smelter. Der blev indgået et MOU i 2007 om samarbejde om undersøgelser, analyser, etc. af projektet inkl. modeller for ejerskab og finansiering af investeringerne. Der er eller måske rettere var tale om meget store tal i en grønlandsk sammenhæng: En samlet installeret effekt på over 650MW, 5 TWh/år, 240 km HV-ledninger til alu-smelteren, overslagspris: 5 mia. kr. plus alu-smelteren: 350.000 tons/år, 14-18 mia. kr. Altså 19-23 mia. kr. i alt. Det skønnede samlede arbejdskraftbehov ville variere mellem 2.000 og 5.000 personer i en 5-årig anlægsfase, der ville blive en direkte beskæftigelse på smelteren på godt 400 personer, og afledet beskæftigelse på 300-400. Forhandlingerne mundede ud i et stort ønske om at få den såkaldte storskalalov, så man kunne bruge importeret arbejdskraft i anlægsfasen ’på internationale vilkår’ – for at reducere anlægsomkostningerne. Den lov ville indebære behov for tilpasning af den danske udlændingelovgivning, etc. Der gik politisk fnidder i sagen, både i folketinget og i landstinget, fordi der var udsigt til storimport af kinesisk arbejdskraft og kritikere, inkl. både dansk LO og Grønlands SIK talte om farerne for social dumping, som ville få negativ afsmittende virkning på resten af det grønlandske arbejdsmarked. Mens alt dette gik op i en spids i 2012-13, hvor der også skulle holdes ordinært valg til landstinget slog faldet i råvarepriserne benene væk under projektet. Formelt er MOU’et fortsat i kraft og dermed har Alcoa fortsat fortrinsret til at udnytte de to vandkraftpotentialer, men i realiteten er der mulighed for, at andre kan komme til. Det ene af potentialerne var inde i billedet til at dække en del af energibehovet til den jernmine, Isukasia, som heller ikke blev til noget, af flere årsager formentlig, men bl.a. fordi de kinesiske vækstrater begyndte at falde, hvilket gik ud over stålpriserne.

Dine sammenligninger med, hvad Mitsubishi og Vestas har råd til at have stående oppe i Østerild, uden at de snurrer ret meget, er interessante, men desværre ikke relevante i en grønlandsk sammenhæng. I Grønland har det store konsekvenser, at skiftende landsstyrer /regeringer fortsat lægger mere vægt på ’solidariske principper’ i fastsættelsen af priserne på el end på omkostningsægte priser. Det betyder, at der er flere og flere forbrugere, ikke længere bare i bygderne og de mindste byer, men i praksis i alle byer på nær de 2-3 største, som betaler mindre (og nogle meget mindre) for strømmen end de faktiske omkostninger tilsiger. Til gengæld betaler forbrugerne i de 2-3 største byer mere end de faktiske omkostninger i deres by tilsiger. På trods heraf er det samlede elforbrug i hele Grønland i praksis ikke steget siden 2008. Det har bl.a. betydet, at især det nyeste (taget i brug i 2013) af 4 store vandkraftværker ikke har fået den gode start på livet, som Buksefjordværket, der har forsynet Nuuk siden 1993, fik i kraft af stor og vedholdende stigning i elforbruget, men måske nok lidt for mange tilslutninger af kunder på ’fast elvarme’. Det er vægten (i MWh, ikke kroner) af de sidstnævnte kunder, som jeg gerne ville gøre noget ved med at få dem konverteret til varmepumper. Det vil kunne frigøre strøm til andre kunder, måske en serverpark. Det er jo så moderne...