Stadig flere unge muslimer i Danmark bliver tiltrukket af ekstremistiske budskaber om sharialov, modstand mod demokrati og ønsket om en islamisk stat.

En interesse, der i yderste konsekvens kan ende med, at de unge bliver radikaliseret, lyder det fra islamiske talspersoner i både København og Aarhus.

- Det, de gør, er jo logik for burhøns. Det er unge, der taler til unge. På dansk. De sælger et budskab om, at løsningen på alle muslimernes problemer er en islamisk stat. Det er voldsomt forenklet og simplificeret, men det virker, og når først de unge er blevet hjernevasket, er de uden for imamernes rækkevidde, siger Fatih Alev, der der er formand for Dansk Islamisk Center i København.

Imamer matcher ikke unges behov

Han kan godt forstå, at det er lykkedes for de radikale miljøer at rekruttere så mange unge - for den virkelighed, de unge lever i, er ofte er en anden en den, imamerne kender til.

- Det handler om, at vi ikke matcher de unges behov. Når der står en imam og prædiker på et sprog, de unge ikke forstår, så er det klart, at det føles meget lidt vedkommende, siger Fatih Alev.

Og mangler imamerne indsigt i de unges liv, så bør de finde andre, der kan undervise ud fra den kontekst, de unge kender, mener Fatih Alev.

- Det er vigtigt, at imamerne erkender, at de ikke behøver at kunne løse alle opgaver. De skal overlade nogle opgaver til andre i menigheden og for eksempel finde frem til talenter, som kan formidle islam til de unge, siger han.

Langt færre kommer til koranundervisning

I Aarhus ser imam Radwan Mansour, der leder fredagsbønnen i Fredens Moské i Aarhus og til daglig underviser på den muslimske friskole Lykkeskolen i Brabrand, det samme billede.

Han ser flere tegn på udviklingen, der blandt medfører, at flere bærer traditionelt muslimsk tøj – kjortel og hue – i hverdagen og ikke kun til bøn, ligesom han kan konstatere, at hvor der for få år siden kom omkring 50 unge til islam- og koranundervisning i Fredens Moské, så er fem-seks personer i dag et flot fremmøde.

- De ser videoer på YouTube, hvor de måske kun forstår en lille del af det, der bliver sagt. Men de synes, at suni-muslimerne bliver angrebet på mange fronter, og det vil de gerne forsvare sig imod - gerne med vold og våben, siger Radwan Mansour til tv2.dk.

Se interviewet med Radwan Mansour over artiklen.

- Det tager kun to-tre måneder, før en ung mand er blevet radikaliseret i de ekstreme miljøer, siger Radwan Mansour - der på den anden side fortæller, at det let tager to-tre år at få en ung mand opdraget til at være muslim på den måde, at han accepterer vestlige værdier - som demokrati og det danske samfund.

Hvad betyder det for situationen i Danmark?

- Rigtig mange af de unge risikerer at blive radikaliseret, og det betyder, at vi kan få en konfrontation med samfundet. Jeg vil ikke sige, at det ender med et terrorangreb, men de kan godt udfordre samfundet på andre måder, siger Radwan Mansour.

Sværere at modernisere islam end kristendommen

Den aarhusianske imam forestiller sig, at både imamer, forældre og det omkringliggende samfund skal arbejde sammen om at få vendt udviklingen - blandt andet ved, at den islamiske religion og de muslimske symboler i højere grad bliver respekteret af den almindelige dansker - på samme måde, som han selv er fortaler for demokrati og selv har taget sine elever med i en dansk kirke.

- Jeg mener godt, at islam og kristendom kan eksistere side om side, siger Radwan Mansour.

Men hvor flere kristne præster forsøger at tiltrække de unge til folkekirken ved at nytænke de klassiske traditioner og blandt andet indføre spaghetti-gudstjenester med bespisning af unge børnefamilier på andre ugedage end søndage - så er det ifølge Radwan Mansour ikke lige så let at modernisere det islamiske fællesskab:

- Vi prøver alt, hvad vi kan, men det kræver også midler. Og hvor kirken ikke mangler penge, så er vi bare nogle imamer, der arbejder frivilligt, siger Radwan Mansour.