Retten på Frederiksberg skal afgøre, om en direktør med litauisk baggrund er skyldig i på kriminel vis at have håndteret 166 millioner kroner. Sagen om særlig grov hvidvask indledes torsdag.

166.488.784 kroner blev indbetalt på flere selskabers konti i Nykredit og i Rietumu Bank i Letland. Og derefter blev 155 millioner ført videre til andre konti.

Problemet er, at transaktionerne, der blev foretaget gennem tre år, ikke skyldes reelle forretninger, hævder Bagmandspolitiet.

Tværtimod er der tale om "systematisk opdigtede handler gennem en række selskaber med fiktive udenlandske kunder", har politiet tidligere sagt om den mistanke, som nu skal rulles ud i en stribe retsmøder.

I centrum står direktøren, der er en kvinde på 46 år. Andre tiltalte i sagen er hendes søn på 23 år og en 60-årig mandlig bogholder.

Sønnen havde også titel af direktør og er tiltalt for hvidvask af 3,3 millioner kroner. Ifølge Bagmandspolitiet kan bogholderen gøres ansvarlig for 66 millioner kroner, som angiveligt ligeledes stammer fra lovovertrædelser.

Desuden er fire selskaber tiltalt i sagen, og samtlige nægter sig skyldige.

Sagen er usædvanlig af flere grunde.

Dels er beløbet stort sammenlignet med andre sager, som anklagere har indbragt for domstolene. Kun i den sag, der er kendt som "Operation Greed", og som for tiden behandles af Københavns Byret, er beløbet større - nemlig 530 millioner.

Men det er også specielt, at Bagmandspolitiet har arbejdet efter en ny paragraf i straffeloven. Bestemmelsen blev indført 1. juni 2018 og gjorde det muligt for politiet at bruge såkaldt fremadrettet efterforskning - for eksempel aflytning.

Betjentene gik i aktion 19. marts sidste år. Sidst på formiddagen blev direktøren anholdt. I grundlovsforhøret dagen efter, hvor der var en russisk tolk til stede, nægtede hun sig skyldig. Hun ville ikke svare på spørgsmål. Lige siden har hun været varetægtsfængslet.

Retten har afsat ti retsmøder fra 2. januar frem til 3. marts. Desuden er der reserveret yderligere fire dage i rettens kalender.