Undervisningsministeriet beklager nu forløbet med offentliggørelsen af »Analyse af børn af efterkommere med ikke-vestlig oprindelse«. Analysen er udarbejdet af Undervisningsministeriet og Udlændinge- og Integrationsministeriet og beskriver en gruppe af børn af efterkommere, der også er blevet omtalt som tredjegenerationsindvandrere.

Berlingske var det første medie, der beskrev analysen 17. december 2018 sammen med en konklusion om, at integrationen er gået i stå fra anden til tredje generation af indvandrere. Siden viste en aktindsigt, at analysen blev tilføjet forbehold, at formuleringer blev ændret, og at tal blev opdateret frem mod publiceringen. Det skete, uden at Berlingske blev orienteret.

Det har sammen med kritik fra flere forskere ført til, at Berlingske har rettet den oprindelige artikel. Flere andre medier har også rettet eller direkte trukket artikler tilbage.

Nu, efter mere end tre uger, beklager Undervisningsministeriet forløbet:

»Vi medgiver, at der har været uheldige omstændigheder i forbindelse med offentliggørelsen, som vi gerne vil beklage. Det ændrer dog ikke ved, at vi i Undervisningsministeriet til fulde står inde for fagligheden og de konklusioner, der drages i analysen,« lyder det fra afdelingschef for Analyse og Rådgivning i Undervisningsministeriet, Rasmus Vanggaard Knudsen, i en pressemeddelelse på ministeriets hjemmeside.

FAKTA Sådan konkluderer analysen indledningsvist: »Som udgangspunkt må det forventes, at forskellen mellem indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere gradvist indsnævres, når der ses på det faglige niveau i uddannelsessystemet og tilknytningen til arbejdsmarkedet, således at gruppen af indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere gradvist kommer til at ligne personer med dansk oprindelse.

Denne analyse viser imidlertid, at det ikke nødvendigvis er tilfældet. Forskningen, der dog ikke præcist anvender de danske begreber indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere, peger således på, at der kan være risiko for ’negativ integration’, hvor efterkommere, der vokser op i socialt udsatte familier og boligområder, klarer sig dårligere end indvandrere.

De danske data på området peger desuden på, at børn af efterkommere ikke nødvendigvis klarer det bedre end efterkommere. På enkelte parametre klarer de det faktisk dårligere, mens de på andre parametre klarer sig bedre.

Denne konklusion skal læses med det forbehold, at der fortsat kun er forholdsvis få børn af efterkommere i Danmark, og at de endnu er en meget ung gruppe. Konklusionen skal endvidere ses i lyset af, at indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere er meget forskelligt sammensat bl.a. med hensyn til oprindelsesland.« Kilde: 'Analyse af børn af efterkommere med ikke-vestlig oprindelse', rapport fra Udlændinge- og Integrationsministeriet og Undervisningsministeriet, 2018. FOLD UD FOLD UD

Advarsel fra Danmarks Statistik

Berlingske har via aktindsigt beskrevet, hvordan ministerierne bag rapporten blev advaret af Danmarks Statistik mod at bruge et generationsbegreb i analysen, da det »giver anledning til analytiske fejlslutninger«.

Ministeriet medgiver i pressemeddelelsen, at en sidste faglig høring hos Danmarks Statistik gav anledning til at skrive nogle forbehold tydeligere frem i analysen for at undgå misforståelser.

Om morgenen 17. december 2018 var det også den første version af analysen, man kunne finde på Undervisningsministeriets hjemmeside. Det blev rettet samme dag.

»Så snart vi blev klar over, at vi i Undervisningsministeriet havde lagt et foreløbigt udkast af rapporten på vores hjemmeside, udskiftede vi den. Det er meget uheldigt, og jeg beklager den forvirring, det kan have medført. Vi medgiver også gerne, at journalisterne fra Berlingske skulle have haft besked om, at de havde fået et foreløbigt udkast. Konklusioner og forbehold fremgik også af det udkast, Berlingske modtog, men mindre tydeligt end i den endelige rapport,« forklarer Rasmus Vanggaard Knudsen.