Forbudssagen mod Loyal to Familia (LTF) er nu afsluttet i Københavns Byret, som netop har meddelt, at den giver anklagemyndigheden medhold: Banden skal forbydes.

Dommen er både historisk og principiel.

Den er historisk, fordi det er første gang i Grundlovens historie, at en forbudssag mod en kriminel gruppering bringes for en domstol, men det er ifølge rigsadvokat Jan Reckendorff også første gang, »at vi har haft et så omfattende og stærkt bevismateriale til rådighed«.

Samtidig er dommen principiel, fordi den åbner for sager mod andre kriminelle grupper, eller som Jørn Vestergaard, professor i strafferet ved Københavns Universitet, vurderede forud for dagens dom:

»Forbudssagen mod LTF skal ses som en prøvesag. Hvis anklagemyndigheden får medhold, er vejen banet for at rejse lignende sager mod andre bander.«

Forsvarsadvokat for LTF i forbudssagen Michael Juul Eriksen var skuffet oven på byrettens afgørelse, som blev anket på stedet. Men han fremhævede også, at det endelige slag endnu ikke er overstået.

»Vi har allerede fundet dagene til landsretssagen. Det er usædvanligt, men det skyldes, at begge parter vidste, at hvis man tabte, ville man anke sagen. Det kan være, at sagen også kommer i Højesteret. Det tror jeg, at den af parterne, der taber i landsretten, vil forsøge på,« siger han.

Omvendt var anklager Emil Folker meget tilfreds efter dommen i byretten. Blandt andet fordi den ifølge ham afspejler, at byretten har været enig i anklagemyndighedens fortolkning af Grundlovens paragraf 78, der omhandler borgernes ret til at danne foreninger.

»Det, der også er vigtigt, er, at byretten er enig i, at der var tilstrækkeligt grundlag til at fastslå, at LTF er en forening, som har et kriminelt formål om at være en magtfaktor i det kriminelle miljø, og at grundloven kan bruges til at skride ind overfor den aktivitet, som LTF har udøvet igennem flere år,« siger han.

Tidligere har Rigsadvokaturen undersøgt, om der var grundlag for at rejse en lignende forbudssag mod den islamistiske forening Hizb ut-Tahrir samt mod rockergruppen Hells Angels og Bandidos oven på den store nordiske rockerkrig i 1990erne. Dengang blev der ikke fundet grundlag for at rejse sager, men det store spørgsmål er, om der på baggrund af dagens dom mod LTF skal ske nye forsøg.

LTF har anket byrettens dom på stedet.

I dagens dom fastslår retten ifølge Ritzau, at LTF ligner en forening. Blandt andet blev der under en ransagning fundet et organisationsdiagram. Også fundet af 109 læderveste hos en jysk broderivirksomhed indgår i begrundelsen. Vestene skulle bruges af bandemedlemmer.

De cirka 200 personer knyttet til LTF havde et fælles mål, fastslår en domsmandsret. For eksempel har politiet under sagen kunnet fremlægge regler for adfærd, ligesom der var kontingentbetaling.

Desuden mener retten, at grupperingen har virket ved vold. Et af argumenterne er Højesterets dom afsagt for to år siden mod stifteren og lederen, Shuaib Khan. Han er pakistansk statsborger og blev udvist.

Begge betingelser i Grundloven er opfyldt, mener retten, som også godkender et midlertidigt forbud, som Københavns Politi nedlagde 4. september 2018.

Dommens præmisser bliver fredag middag gennemgået af retsformand Jens Stausbøll. Ingen personer fra banden er mødt op i retten.

Justitsminister Nick Hækkerup (S) siger til Ritzau, at han er meget tilfreds med dommen. LTF har anket dommen, men hvis den i sidste ende står ved magt, vil justitsministeren se på, at andre lignende bander også skal forsøges opløst, oplyser han til Ritzau.

FAKTA Straffeloven om videreførelse af forbudte foreninger § 132 a. Den, der deltager i videreførelsen af en forening, efter at den foreløbig er forbudt af regeringen eller opløst ved dom, straffes med bøde eller fængsel indtil 2 år. Stk. 2. Den, der, uden at forholdet er omfattet af stk. 1, på offentligt sted, i kriminalforsorgens institutioner eller med forsæt til udbredelse i en videre kreds besidder eller anvender en forenings kendetegn, efter foreningen er foreløbig forbudt af regeringen eller opløst ved dom, straffes med fængsel indtil 6 måneder. Kilde: Retsinformation FOLD UD FOLD UD

Foreningsfrihed med forbehold

Sagens kerne er, at Grundlovens paragraf 78 giver borgerne ret at danne foreninger, medmindre de »virker ved eller søger at nå deres mål ved vold, anstiftelse af vold eller lignende strafbar påvirkning af anderledes tænkende«.

I august 2017 insisterede daværende justitsminister Søren Pape Poulsen (K) på, at LTF – der ifølge politiet spillede en afgørende rolle i de mange skyderier, som plagede hovedstadsområdet den sommer – skulle forbydes. Mængden af sager mod medlemmerne af LTF var ifølge justitsministeren så overvældende, at kriminalitet måtte være foreningens omdrejningspunkt.

Selve retssagen begyndte 6. februar 2019, og i løbet af de 27 retsdage har anklagemyndigheden præsenteret 59 vidner og 13.500 siders dokumenter, der skal underbygge påstanden om, at LTF virkelig virker som en kriminel forening.

Omvendt har Michael Juul Eriksen, advokat for LTF, argumenteret for, at LTF ikke er en forening, der virker ved vold. Han har for eksempel også påpeget, at der ikke findes én eneste dom, hvor et medlem er dømt for at beordre et andet til at udføre en kriminel handling.

Nu har retten talt.

Opdateres ...