Justitsminister Søren Pinds (V) ønske om at genindføre og udvide overvågningen af al tele- og internettrafik i Danmark risikerer at blive skudt ned af EU-Domstolen, hvis den skulle blive vedtaget i Folketinget.

Det er en følge af en svensk strid om masseindsamling af data – en sag, som Justitsministeriet for et halvt år siden opfordrede politikerne til at være opmærksomme på.

Det svenske teleselskab Tele2 nægtede at blive ved med at indsamle oplysninger om svenskernes mobilbrug, da EU-Domstolen i foråret 2014 erklærede EUs såkaldte logningsdirektiv ulovligt, fordi det krænker menneskerettighederne.

Samme direktiv lå til grund for den hidtidige masseindsamling af oplysninger om danskernes brug af tele og internet, som daværende justitsminister Karen Hækkerup (S) ophævede i juni 2014 efter syv år.

Tele2 meddelte efter ophævelsen, at selskabet ville slette alle indsamlede data og stoppe overvågningen. Post- och Telestyrelsen påbød efter to måneder Tele2 at genoptage logningen, hvorefter Tele2 anlagde sag mod styrelsen.

FAKTA Overvågning Venstre-regeringen vil genindføre og udvide overvågningen af tele- og internettrafikken i Danmark, som i 2014 blev indskrænket, efter at EU-Domstolen kendte EUs logningsdirektiv for ugyldigt. Den blev indført af justitsminister Lene Espersen (K) i september 2007 og blev kendt som danmarkshistoriens største overvågning. Politi og efterretningstjenester skal stille med en dommerkendelse for at få adgang til oplysningerne, og det kræver, at strafferammen for lovovertrædelsen er på mindst seks år. DF støtter regeringen. EL, ALT, R, SF, K og LA afviser forslaget. S vil først se det konkrete forslag og har ikke taget stilling.

Tele- og internetbranchen anslår, at det alene for dem vil koste i nærheden af en milliard kroner at sætte registreringen op. Dertil kommer den daglige drift samt udgifter for hoteller, caféer, restauranter, campingpladser og andre, der udbyder internet. Biblioteker og boligforeninger med under 100 beboere skal fortsat undtages. 25 branche- og interesseorganisationer samt fagforeninger kræver i et fælles brev til Søren Pind stop for at haste forslaget igennem.Justitsministeren fastholder, at udvidelsen er nødvendig, og siger, at politiet ønsker den. Indkøbet af det nødvendige udstyr til at gemme de astronomiske mængder af data på vil være så stort, at det sandsynligvis skal i EU-udbud. Telebranchen anslår derfor, at det kan tage op til to år at få etableret, hvis det vedtages.

FOLD UD FOLD UD

12.-13. april holdes en mundtlig forhandling ved EU-Domstolen, og derefter træffer domstolen sin afgørelse.

»Vi håber på en afgørelse inden sommerferien,« siger chefjurist Stefan Backman, Tele2.

Han er rystet over omfanget af den overvågning, som Venstre-regeringen i Danmark lægger op til:

»Den overvågning, som man vil indføre i Danmark, er langt mere vidtgående end den svenske lovgivning. Hvis EU-Domstolen underkender den svenske lovgivning, hvilket jeg tror, at domstolen gør, har jeg svært ved at se, at den danske lovgivning kan gennemføres. I mine øjne er den i strid med EUs menneskelige frihedsrettigheder,« siger Stefan Backman.

Stor regning på vej

Han er enig med de danske tele- og internetudbydere i, at Søren Pinds nye overvågning vil blive rigtigt dyr – telebranchen anslår selv omkostninger til at etablere systemerne på lige under en milliard kroner. Dertil kommer de udgifter, som hoteller, cafeer, restauranter, campingpladser med mere skal afholde nu og derefter de årlige omkostninger ved at have systemerne kørende.

»Den type system, som I diskuterer i Danmark, vil være utroligt dyrt at indføre. Det er vældigt store mængder data, der skal lagres. Vi har personale, som sidder løbende og kigger på politiets anmodninger og ser til, at systemet fungerer, som det skal,« siger Stefan Backman.

»Men omkostningerne er én ting. Det mest alvorlige – og årsagen til, at vi kører denne sag – er ikke så meget omkostningerne. Vi ved, at vores kunder værner om den personlige integritet, når de anvender vores tjenester. Vi er bekymret for, at man faktisk vil afholde sig fra at bruge dem, fordi man overvåges hele tiden. Flere andre selskaber har udtrykt samme holdning som os, men lader Tele2 køre pilotsagen,« forklarer han.

Alene i 2013 blev der foretaget 3.500 milliarder registreringer af danskernes tele- og internetbrug – altså mere end én gang hvert minut døgnet rundt for hver eneste dansker.

Det nye lovforslag skal ifølge Justitsministeriet forelægges Folketinget i slutningen af marts, altså inden EU-Domstolen har afgjort sagen.

Justitsministeriets EU-retskontor sendte ellers 24. august 2015 et notat til Folketingets Europaudvalg og Retsudvalg om den svenske sag. Heri hedder det blandt andet, at »dansk lovgivning i lighed med den svenske lovgivning indeholder en forpligtelse for teleudbydere til at lagre trafikdata, som omfatter alle personer, alle elektroniske kommunikationsmidler og alle trafikdata, med henblik på efterforskning og retsforfølgning af kriminalitet.«

Ministerium: Vi er på sikker grund

Det betyder, at EU-Domstolens kommende afgørelse af de punkter, som den svenske Kammerrätten har indbragt, »derfor [har] betydning for vurderingen af den danske lovgivnings forenelighed« med EUs e-databeskyttelsesdirektiv og EUs charter om grundlæggende rettigheder.

Ministeriet mente dog i august, hvor den nye overvågning allerede var begyndt at rumle efter pres fra politiet, at være på sikker grund med hensyn til den danske overvågning:

»Det er således regeringens opfattelse, at Digital Rights-dommen (EU-Domstolens afgørelse, red.) skal forstås således, at hvis nationale regler om lagring af data med henblik på efterforskning og retsforfølgning af kriminalitet ud fra en samlet vurdering og under inddragelse af de forhold, som Domstolen lægger vægt på i dommen, er begrænset til det strengt nødvendige, er reglerne ikke i strid med retten til privatliv og familieliv og beskyttelse af personoplysninger,« konkluderes det i notatet.

Socialdemokraternes stemmer afgør udfaldet

EU-Domstolen underkendte 8. april 2014 logningsdirektivet med begrundelsen, at »de data, der lagres, gør det muligt bl.a. at få at vide, med hvem og med hvilket middel en abonnent eller en registreret bruger har kommunikeret, at fastlægge kommunikationens varighed samt det sted, hvorfra kommunikationen fandt sted, og at gøre sig bekendt med frekvensen af abonnentens eller den registrerede brugers kommunikationer med visse personer i en given periode«. Dertil kommer, at man ved at stille krav om lagring af alle disse data og ved at give myndighederne adgang til dem - med en dommerkendelse - »i særligt alvorlig grad gør indgreb i den grundlæggende ret til respekt for privatliv og beskyttelse af personoplysninger«.

Dansk Folkeparti bakker Venstre-regeringens overvågningsforslag op, mens Liberal Alliance, De Konservative, Alternativet, De Radikale, SF og Enhedslisten afviser. De afgørende stemmer har derfor Socialdemokraterne, som ikke har meldt ud.

Lovforslaget er endnu ikke blevet fremlagt, hvilket har medført massiv kritik af regeringen for at ville haste det igennem. Oven i kommer bred kritik af det, som omtales som masseovervågning.

Læs mere: Justitsministeriets notat til Folketingets Europaudvalg og Retsudvalg om Tele2-sagen i Sverige