Borgernes bevægelser skal registreres i højere grad end tidligere, hvis et forslag fra Justitsministeriet bliver til virkelighed.

Det fremgår blandt andet af mødedokumenter fra ministeriet. Forslaget, der vil indføre den omstridte såkaldte sessionslogning i en ny og udvidet form, skal desuden forpligte teleselskaberne til at registrere oplysninger om, hvor en mobiltelefon fysisk er, når den kommunikerer via internettet.

I dag er teleselskaberne kun forpligtede til at registrere oplysninger om en mobiltelefons fysiske placering, når den bliver brugt til at snakke i eller til at sende og modtage sms’er.

Men den nye sessionslogning skal altså ikke bare registrere oplysninger om, hvilke ip-adresser man forbinder til, når man surfer på internettet, der lægges også op til krav om, at selskaberne skal give oplysninger om, hvilken mobilmast, telefonen forbinder til, i forbindelse med internetkommunikation.

Politidirektør i Rigspolitiet Svend Larsen bekræfter over for Information, at registreringen bliver mere intensiv.

»Der vil alt andet lige være flere oplysninger, som bliver gemt, og som politiet med en retskendelse vil kunne få adgang til,« siger han og fremhæver, at det hænger sammen med den teknologiske udvikling, hvor mere og mere kommunikation går fra traditionel mobiltelefoni som opkald og sms til internetbaserede tjenester.

»Men det er ikke overvågning i den forstand, at vi kan sidde og følge med i, hvor alle er henne. Det, vi beder om, er, at der bliver gemt oplysninger, som gør det muligt for os at gå til en dommer for at finde ud af, hvor en bestemt person var,« understreger Svend Larsen.

Den teknologiske udvikling

Også Jakob Willer, direktør for Teleindustrien, som er brancheorganisation for de fleste teleselskaber, fremhæver, at registreringen kan blive langt mere intensiv.

»Der bliver lagt op til, at det vil være i et udvidet omfang, der skal registreres lokation,« siger han, men tilføjer, at Justitsministeriet ikke på et møde sidste fredag mellem branchen og ministeriet gik i detaljer med, hvordan det skal foregå.

»Det er mit indtryk, at man ønsker, at lokationsoplysningerne bliver mere omfattende, end de har været hidtil, men hvordan det kommer til at foregå, er hverken blevet analyseret eller belyst nærmere,« siger han.

Den opgave er ifølge Jakob Willer så stor, at han allerede nu opfordrer Justitsministeriet til helt at droppe planerne om at fremsætte et lovforslag for Folketinget inden udgangen af marts måned, som ellers er ministeriets plan. Da lovforslaget endnu ikke er fremsat, står det ikke klart, præcist hvordan den øgede registrering af borgernes bevægelser konkret kommer til at foregå.

Politidirektør Svend Larsen har om det kommende forslag udtalt til DR, at det handler om at få flere oplysninger om borgernes bevægelser, når de kommunikerer med mobiltelefon.

»Den teknologiske udvikling gør det sværere at være politi. Helt lavpraktisk er det sådan, at hvis man sender en almindelig sms, så har vi bedre muligheder for at finde ud af, hvor telefonen befandt sig, end hvis man sender en iMessage. Det er en udfordring for os i efterforskningen, at den teknologiske udvikling går den vej,« har Svend Larsen forklaret til DR, og han fremhæver, at problemet er, at »bruger man Skype eller iMessage, så efterlader det ikke nogen spor«.

I et lækket dokument fra Rigspolitiet fra december 2014, som Berlingske tidligere har offentliggjort, fremhæver Rigspolitiet, at det handler om at finde frem til »hvem der kommunikerer med hvem i hvilket tidsrum, og hvor de pågældende var på det pågældende tidspunkt, hvad enten der kommunikeres via telefoni eller internet, analogt eller digitalt«.

Senere i dokumentet står der, at det handler om »mobil datalokation« eller mere specifikt »celler ved kommunikationens start samt lokation ved hver celleskift, når der er tale om data«.

Med celler menes de mobilmaster, telefonen forbinder til, men hvordan netop denne lokationsbestemmelse rent teknisk implementeres har radikalt forskellige konsekvenser for, hvor detaljeret overvågningen bliver, viser en gennemgang af et datasæt med logninger, som Information har haft adgang til at analysere.

Teknisk tilfældighed

Information har fået adgang til datasættet af internetaktivisten Christian Panton, der fik det udleveret via såkaldt registerindsigt efter en årelang kamp med sit tidligere teleselskab. Datasættet stammer primært fra 2013 – altså dengang hvor sessionslogning stadig var en del af dansk lovgivning.

Som tidligere afdækket i Information har et eller flere teleselskaber i årevis udført deres logning på en måde, så der også blev lagret oplysninger om, hvor deres kunder befandt sig, når der var internettrafik på telefonen, selvom selskaberne ikke er forpligtede til det.

Det er efter alt at dømme den praksis, som et eller flere selskaber altså fulgte, uden at det var et specifikt lovkrav, som ministeriet med et kommende lovforslag nu vil pålægge alle selskaber.

Indeholder data fra Geodatastyrelsen, Kort10, januar 2016

Christian Pantons data viser en stor variation i antallet af registreringer om hans bevægelser. Oftest er der flere tusinde registreringer på en dag, fordi teleselskabet logger, hver gang hans telefon forbinder til for eksempel en hjemmeside på internettet.

Men selve den position, han befinder sig på, ser kun ud til at blive registreret, når han får tildelt en ny ip-adresse af sit selskab. Antallet af gange, det sker på en dag, varierer fra mellem to til 30 gange.

Nogle dage registreres det kun, at han forbinder til et par mobilmaster på hver sin side af hans hjem i Albertslund, mens det andre dage er muligt at følge hans bevægelser tættere til og fra hans arbejde i København.

Med denne form for logning af Christian Panton, ser antallet af registreringer af hans bevægelser ikke ud til at være afgjort af, om han bruger sin telefon til at være f.eks. på Skype eller iMessage, men snarere om han kører med toget eller bevæger sig rundt i bygninger, hvor han mister netværksforbindelsen, og dermed får tildelt en ny ip-adresse.

Det virker altså til, at det snarere er en teknisk tilfældighed, der har afgjort, hvor meget han blev overvåget, end om han er aktiv på mobilen eller ej.

Chip i nakken

Et alternativ til den form for logning er at kræve positionen registreret ved »hvert celleskift«, som der står i Rigspolitiets notat fra december 2014.

Det vil sige, hver gang telefonen har en aktiv dataforbindelse og forbinder til en ny mobilmast. Ender ministeriet med den løsning, kan det blive en gigantisk udvidelse af overvågningen af alle danskeres bevægelsesmønstre, og man vil i praksis ikke kunne bevæge sig uden, at det bliver registreret.

I Christian Pantons datasæt vil det betyde, at hans position mange dage vil blive registreret cirka en gang i minuttet – fremfor den nuværende praksis, hvor det kun er ved opkald eller SMS.

»Et billede på overvågningssamfundet illustreres ofte med en beskrivelse af, hvordan borgerne får indopereret GPS-chips i nakken. Hvis teleselskaberne skal pålægges at registrere hver eneste mobilmast, som vores telefoner forbinder til, bliver det billede pludselig virkelighed,« siger Christian Panton, der bakkes op af formand for IT-Politisk Forening Jesper Lund.

»Reelt kan man frygte, at ens fulde færden gennem det fysiske rum bliver kortlagt,« siger han.

»Jeg kan godt forstå, at man gerne vil følge med den teknologiske udvikling fra politiets side. Men jeg synes, at det er en uskik at gemme oplysninger om uskyldige borgere.«

Information har spurgt Justitsministeriet om en kommentar, men ministeriet oplyser, at man ikke vil kommentere et endnu ikke færdigt lovforslag.

Læs også: Aktivist viser data om sig selv: Sådan kan internet-overvågning se ud