Hvis udlændingeminister Inger Støjberg (V) havde regnet med opbakning fra en kreds af europæiske lande til sit forsøg på at få ændret eller nyfortolket FN’s statsløsekonvention fra 1961, må svarene fra disse lande have været lidt af en streg i regningen for ministeren.

Bortset fra Norge har hverken Belgien, Finland, Frankrig, Holland, Storbritannien, Sverige, Tyskland eller Østrig svaret imødekommende på tre spørgsmål om konventionen, som Inger Støjbergs ministerium i slutningen af juni sendte til de danske ambassader i de pågældende lande.

Det fremgår af en aktindsigt, som Information nu med visse overstregninger har fået fra hendes ministerium. Frankrig har slet ikke ratificeret konventionen og falder dermed lidt uden for feltet.

Det mest interessante spørgsmål drejer sig om, hvorvidt landene vil være interesserede i at indgå i en dialog om at få ændret konventionen. Her er Østrig interesseret, men dog i spørgsmålet om fratagelse af statsborgerskab, ikke om tildeling.

De øvrige lande – bortset fra Norge, hvis Justisdepartement udtrykker »interesse for fortsat dialog med de danske myndigheder om eventuelle udfordringer i relation til 1961-konventionen« – siger pænt nej tak.

»Som situationen står i dag, ser Belgien ikke nogen grund til at ændre Statsløsekonventionen og har derfor ingen umiddelbar interesse i at indgå i en ’like-minded’ gruppe med det formål at ændre konventionen,« lyder det f.eks. fra Bruxelles.

Ministeriet ønskede også at få oplyst, om der i de andre lande har været en debat om Statsløsekonventionen på linje med den, der i de senere år har været i Danmark. Som Information tidligere har beskrevet, har Dansk Folkeparti samt Inger Støjberg og hendes parti ønsket en ændring eller nyfortolkning af konventionen, så unge statsløse, der måtte være i PET’s søgelys, ikke har en særlig adgang til at få dansk statsborgerskab.

Men nej, en sådan debat har der ikke været i de ni lande bortset fra Norge, hvor konventionen har været relevant for flere lovforslag, men hvor der dog ikke har været en debat om tildeling af statsborgerskab til terrormistænkte.

I nogle af de øvrige lande har der også været debat, men det har mere drejet sig om fratagelse af et allerede givet statsborgerskab f.eks. til unge, der har været såkaldte foreign fighters.

I Norge arbejder regeringen med en mulighed for at berostille tildelingen af et statsborgerskab, hvis der er en igangværende efterforskning af et strafbart forhold. Ifølge den norske fortolkning er spørgsmålet om berostillelse ikke reguleret af konventionen og derfor heller ikke et brud på konventionen.

Derfor indgår spørgsmålet om en berostillelse eller suspension også som et spørgsmål i Inger Støjbergs høringsrunde. Men heller ikke her får ministeren opbakning fra andre lande end Norge.

Indsigt i Støjbergs planer

Med de negative svar fra landene er Inger Støjberg for anden gang kørt ind i en mur i sit forsøg på at få ændret Statsløsekonventionen. Første gang var, da hun efter adskillige måneder måtte erkende, at det brev, som hun på et samråd den 1. oktober 2015 lovede Dansk Folkeparti »snarest« at få skrevet til FN’s flygtningehøjkommissær om en ændring af konventionen, ikke blev til noget.

Herefter blev det på regeringens koordinationsudvalgsmøde den 27. april 2016 besluttet i stedet bilateralt at undersøge mulighederne for at få opbakning til en ændring af konventionen, »så den i højere grad tager højde for nutidens udfordringer ved tildeling af statsborgerskab – f.eks. i forhold til terrorisme«, som det formuleres i det høringsmateriale, ministeriet to måneder senere sendte til ambassaderne.

Her fremgår det også, hvad Inger Støjbergs og regeringens ønsker til en ændring går ud på. Det er interessant, for det har ikke tidligere været fremme så konkret:

I dag bestemmer konventionen, at hvis en ung statsløs er idømt en fængselsstraf på fem år, så fortaber vedkommende adgangen til statsborgerskab. Denne grænse vil regeringen have halveret til 2,5 år.

I dag bestemmer konventionen, at en statsløs fortaber adgangen til statsborgerskab, hvis de er dømt for en forbrydelse mod statens sikkerhed. Det vil regeringen have ændret til, at der skal være mistanke om at have begået en forbrydelse mod statens sikkerhed.

I dag bestemmer konventionen, at uanset om landets efterretningstjeneste har en statsløs i søgelyset, så er det ikke i sig selv en grund til at nægte statsborgerskab. Det vil regeringen have skal »genovervejes«, ligesom muligheden for berostillelse i tilfælde af PET-søgelys skal »undersøges«.

Om udsigterne til at få ændret eller nyfortolket konventionen siger Inger Støjberg:

»Vi vil ikke give statsborgerskab til folk, der kan være til fare for statens sikkerhed, og regeringen vil fortsat arbejde på at få ændret Statsløsekonventionen.«