BRUXELLES/MOSKVA: For seks år siden vakte en dansk beslutning glæde i Moskva. Så stor var den russiske tilfredshed, at landets daværende premierminister, Vladimir Putin, personligt takkede den danske statsminister. Årsagen? De danske myndigheder havde som det første af landene omkring Østersøen givet grønt lys til at indlede byggeriet af verdens største undersøiske gasledning.

Nu har Rusland igen brug for Danmarks velvilje. Den russiske Nord Stream-ledning, der løber gennem dansk farvand syd for Bornholm, skal udvides, og derfor vil den statskontrollerede russiske gasgigant Gazprom sænke yderligere 1.200 kilometer rørledning ned på bunden af Østersøen langs den eksisterende rørføring. Det vil fordoble gasmængden, og derfor har Gazprom brug for en ny dansk tilladelse i form af en miljøgodkendelse.

Dermed indtager Danmark en nøglerolle i et højspændt politisk opgør i Europa. De danske myndigheder skal svare ja eller nej til et kæmpebyggeri, som ifølge Rusland forbedrer Europas energisikkerhed, men ifølge modstanderne gør det stik modsatte: Øger Europas afhængighed af russisk gas og sender regningen til det krigshærgede Ukraine.

Ni central- og østeuropæiske lande har forsøgt at få spørgsmålet rejst ved EU-topmødet torsdag og fredag, og de advarer mod Ruslands planer. For jo mere gas, der kan pumpes via Østersøen, jo mindre har Rusland brug for de eksisterende ukrainske rørledninger, der også fører til Europa. Det kan koste Ukraine transitindtægter på op mod 15 milliarder kroner årligt.

Derfor får en uskyldig dansk miljøvurdering bogstaveligt talt storpolitisk betydning, siger Litauens udenrigsminister, Linas Linkevičius til Berlingske.

»Ingen projekter med Rusland er administrative eller tekniske. For Rusland er dette et politisk projekt,« siger Linas Linkevičius: »Det handler om at straffe Ukraine.«

Formelt er en miljøgodkendelse netop en administrativ beslutning, der træffes i Energistyrelsen. Tilbage i 2009 vakte Danmarks velvillige godkendelse af den første russiske rørledning kritik i blandt andet Sverige, Finland og i de baltiske lande.

Til gengæld blev beslutningen et regulært vendepunkt i det dansk-russiske forhold. I det følgende godt halvandet år mødtes den daværende statsminister, Lars Løkke Rasmussen (V), med Vladimir Putin fire gange. Parløbet kulminerede, da Putin besøgte Danmark i april 2011. Lars Løkke Rasmussen inviterede blandt andet den russiske regeringschef i Tivoli, hvor de drak en øl sammen.

»Lad mig endnu engang takke den danske statsminister for den beslutning, der blev taget i forhold til at tillade Nord Stream-rørledningen,« sagde Vladimir Putin på et pressemøde med statsministeren.

Siden har begivenhederne i Ukraine sendt Danmarks forhold til Rusland tilbage i frostboksen. Ruslands annektering af den ukrainske Krim-halvøen og krigen i det østlige Ukraine har udløst økonomiske sanktioner mod Rusland fra EU og USA. Også Danmark støtter sanktionerne.

Tyskland anklages for dobbeltmoral

EU-landenes sanktioner står fredag til at blive forlænget, så de kommer til at løbe til sommeren 2016. Men forlængelsen har ikke været uden problemer. Blandt andre Italien har peget på dobbeltmoralen i at forlænge sanktionerne, samtidig med at man udvider Nord Stream stik imod intentionen i den stort opslåede europæiske energiunion.

Italiens premierminister, Matteo Renzi, har derfor nægtet at forlænge sanktionerne, før han har haft mulighed for at sige sin klare mening om projektet til Tyskland på EU-topmødet.

Hele kernen i energiunionen er at mindske afhængigheden af russisk energi og sprede energikilderne, så Rusland ikke i fremtiden kan bruge gasleverancer som pressionsmiddel over for EU – og Ukraine for den sags skyld.

Central- og østeuropæiske lande har derfor sammen med Italien sat spørgsmålstegn ved Nord Stream-udvidelsen forud for EU-topmødet. I udkastet til topmødets sluttekst understreges det, at enhver ny energiinfrastruktur skal være i overensstemmelse med målene i den europæiske energiunion »såsom reduktion af energiafhængighed og diversificering af leverandører, ruter og kilder.«

Men selv om denne politiske erklæring gentages til glæde for Italien og de central- og østeuropæiske lande, så vil balladen om Nord Stream fortsætte i de kommende måneder.

»Vi er ikke glade for dette projekt, fordi det kolliderer med sanktionerne, som vi ellers har besluttet enstemmigt i EU. Hvis Nord Streams kapacitet fordobles, så får vi sandsynligvis aldrig en alternativ kilde, og det kan også destabilisere Ukraine yderligere,« forklarer en centraleuropæisk diplomat.

Diplomaten henviser til to skrinlagte alternative rørledninger – South Stream, der skulle levere russisk gas til Europa via Sortehavet ind i Bulgarien og videre derfra til Centraleuropa og Italien, samt Turkish Stream, hvor ruten gik via Sortehavet og ind i Tyrkiet og videre derfra til EU.

Dermed erkender diplomaten også, at det ikke kun handler om at hjælpe Ukraine, men i høj grad også om egen energisikkerhed og økonomiske interesser, fordi landene, som gassen passerer, kan tjene betydelige summer ved at være transitland.

Netop energisikkerheden er årsag til, at Tyskland med en energihungrende storindustri er så interesserede i en udvidelse af Nord Stream. Det stod også helt klart, da vicekansler Sigmar Gabriel besøgte Gazproms hovedkvarter i Rusland i slutningen af oktober.

Afgørende projekt for Rusland

Balladen blussede op, da den statskontrollerede, russiske gasgigant Gazprom i september besluttede at udvide Nord Stream sammen med en række fra vesteuropæiske kæmpeselskaber.

Gazproms partnere er de tyske giganter E.ON og BASF, britisk-hollandske Shell, franske Engie og østrigske OMV. I fællesskab har de dannet selskabet Nord Stream 2, som skal stå for udvidelsen, der vil fordoble kapaciteten og dermed gøre gasleverancerne fra Rusland til EU uafhængige af at passere de rørledninger, som løber igennem Ukraine.

Nord Stream har højeste prioritet for Gazprom, siger den russiske energisekspert Tatjana Romanova, der professor ved statsuniversitet i Skt. Petersborg. Udvidelsen er blevet endnu vigtigere, fordi South Stream er røget i vasken, mens Turkish Stream er lagt på is, efter et russisk kampfly blev skudt ned af en tyrkisk F-16-jager.

»Nord Stream-udvidelsen er det eneste projekt, der går til et stabilt europæisk marked,« siger Tatjana Romanova og tilføjer, at Gazprom fortsat regner med at øge gaseksporten til Europa de kommende år. Ifølge selskabet opererer Nord Stream i øjeblikket på 90 procents kapacitet.

Irina Vasilyeva fra Nord Streams kommunikationsafdeling bekræfter, at man er i gang med sin egen miljøundersøgelse samt teknisk afklaring.

»Ansøgningen om tilladelse vil blive sendt til de relevante myndigheder og komme i offentlig høring sammen med miljøundersøgelsen. I øjeblikket pejler vi efter at aflevere ansøgningen om tilladelse i Danmark i begyndelsen af 2017,« forklarer Irina Vasilyeva i en e-mail til Berlingske.

Herefter vil Energistyrelsen skulle gennemføre sin miljøvurdering.

Også tidligere udenrigsminister Martin Lidegaard (R) mener, at sagen er storpolitisk og kræver en klar udmelding fra den danske regering. Han vil derfor tage sagen op i Udenrigspolitisk Nævn på mandag.

»Det er en usædvanlig dårlig timing at anlægge Nord Stream 2 nu. Man sender tvetydige signaler til Rusland, hvis man på den ene side støtter sanktioner og på den anden side stiltiende støtter så stor en forbindelse. Endda i dansk farvand. Udenrigsministeren skylder at melde klart ud, hvor Danmark står i denne sag,« mener Martin Lidegaard.

Hverken udenrigsminister Kristian Jensen (V), der er i Kenya, eller energiminister Lars Christian Lilleholt (V) kunne onsdag nå at vende tilbage på Berlingskes henvendelse om sagen.