Økonomiske incitamenter virker, når man vil have folk ud på arbejdsmarkedet. Sådan har parolen fra Venstre-regeringen længe lydt.

Men med regeringens bebudede SU-besparelser vil en ung kontanthjælpsmodtager på den såkaldte uddannelseshjælp miste omkring 1.300 kroner om måneden, hvis han eller hun begynder på en uddannelse og overgår til SU.

Og det 'giver slet ikke mening', lyder det fra Socialdemokraternes beskæftigelsesordfører, Leif Lahn:

- Hvis de siger, at der skal være et økonomisk incitament for at starte på en uddannelse – så er det jo helt forkert, at de går i den anden retning, når de skærer i SU'en.

Omkring 35.000 unge under 30 år er i dag på den såkaldte uddannelseshjælp, som betyder en månedlig ydelse på omkring 6.000 kroner før skat.

Læs også : Uddannelsesminister: Danske studerende får for meget i SU

Her skal de unge eksempelvis selv hurtigst muligt søge om optagelse på et eller flere uddannelsessteder, hvis de vil have udbetalt uddannelseshjælp. Alternativt kan de blive anvist særlige nyttejob.

Man gør det jo mindre attraktivt at tage en uddannelse Jacob Mark (SF)

Ydelsen blev indført som en del af den tidligere S-R-SF-regerings beskæftigelsesreform og blev dengang tænkt som en ydelse, der skulle harmonere med det nuværende SU-niveau for en udeboende studerende uden børn.

Den lyder i dag på omkring 5.900 kroner før skat. Men med regeringens bebudede SU-besparelser i 2025-planen, betyder det nu, at de to ydelser ikke længere flugter.

Her lægger regeringen nemlig op til at omlægge en del af SU-en til lån, så SU-en fremover kommer til at være på omkring 4.700 kroner om måneden.

- Det er pilhamrende skævt. Man gør det jo mindre attraktivt at tage en uddannelse, siger SF's gruppeformand og uddannelsesordfører Jacob Mark.

Partier frygter frafald og kurveknæk

Tidligere på året viste en analyse fra Beskæftigelsesministeriet, at omkring 3.900 såkaldte forløb er afsluttet med, at den unge netop er kommet i job eller uddannelse.

Det er 750 flere end tidligere - en stigning på omkring 20 procent.

Udspil til SU-reform I dag får udeboende studerende på videre gående uddannelser 5.100 kroner i SU om måneden efter skat. Samtidig har de de mulighed for at låne omkring 3.000 kroner oveni. Fremover vil regeringen sætte SU-stipendiet ned til 4.300 kroner men til gengæld skrue op for lånet, så de studerende kan låne 4.300 kroner måneden og samtidig vil regeringen hæve det beløb, som de studerende kan tjene ved siden af SU. På den måde vil regeringen i 2025 kunne spare 3,3 milliarder kroner på SUen. ​

Og selvom arbejdsmarkedsforsker Flemming Larsen fra Aalborg Universitet ikke frygter, at kurven vil knække og færre unge kontanthjælpsmodtagere vil vælge at begynde på en uddannelse, tror han alligevel, at SU-besparelserne kan føre til, at flere unge, der kommer fra kontanthjælpsystemet, er i fare for at falde fra undervejs:

- Det er klart, at når vi kigger på fastholdelse på uddannelserne, så vil der for nogle være et økonomisk incitament til at droppe sin uddannelse til fordel for kontanthjælp, siger Flemming Larsen.

Læs også : Ekspertpanel: Omlægning af SU kan især ramme mønsterbrydere

Men SF's Jacob Mark mener, at den lavere SU vil få konsekvenser for især denne gruppe unge:

- Jeg frygter, at nogen af dem, som reformen har hjulpet op af sofaen og ind på en uddannelse, de nu vil sidde og tænke, om det bedre kan betale sig for dem at blive hjemme. Og det vil jeg spørge uddannelsesministeren, om hun ikke også frygter.

Men Venstres uddannelsesordfører Jakob Engel-Schmidt maner den bekymring til jorden:

- Vi har stadig et af verdens mest generøse SU-systemer – også efter en reform. Og så skal man huske på, at der jo følger en række andre fordele med at komme på SU og få en uddannelse. Blandt muligheden for at arbejde ved siden af og tage fordelagtige lån. Og er man bange for at gå ned i ydelser, så er der jo også muligheden for at starte på en erhvervsuddannelse, hvor man får lærlingeløn.

Fordi man har brugt sin ungdom på ikke at lave noget, så skal man jo ikke have en højere SU end alle andre unge jakob engel-schmidt (V)

Han frygter ikke, at færre unge i kontanthjælpssystemet vil fravælge at søge ind eller forblive på en uddannelse:

- For hvis man følger den logik, så skulle alle unge jo være på kontanthjælp i stedet for SU. Folk tager en uddannelse, fordi det er en god investering.

- Fordi man har brugt sin ungdom på ikke at lave noget, så skal man jo ikke have en højere SU end alle andre unge. Er man under 30 år, og får man uddannelseshjælp er man i nyttejob. Og det er jo ikke særligt spændende. Derfor er der mange unge, der enten finder sig et job eller begynder på en uddannelse, siger han.

V vil ikke afvise at sænke ydelse

Fordi at uddannelseshjælpen netop blev indført som et økonomisk sidestykke til SU'en, frygter flere partier på Christianborg nu, at regeringen i fremtiden vil harmonisere de to ydelser, hvis det lykkedes dem at få et flertal for SU-besparelserne på plads:

- Jeg frygter, at regeringen overvejer at sænke uddannelseshjælpen yderligere, siger Leif Lahn (S)

Og den bekymring deler Jacob Mark:

- Mange borgerlige partiers drøm er et ræs mod bunden, når de gælder de offentlige ydelser, men jeg tror, det er godt, at uanset om man er på SU, kontanthjælp eller uddannelseshjælp, at så har man anstændige økonomiske levevilkår.

Imens vil uddannelsesordfører Jakob Engel Schmidt (V) ikke afvise, at en harmonisering af ydelsen kan komme på tale:

- Det tror jeg ikke, at vi har foreslået endnu, men hvis oppositionen har inspirationsforslag, så skal de da være velkomne.

Så det vil vi ikke se et forslag fra Venstre om?

- Jeg har i hvert fald ikke set forslaget endnu, men man skal jo aldrig love noget i politik, siger Jakob Engel-Schmidt.

Men Dansk Folkepartis arbejdsmarkedsordfører Bent Bøgsted påpeger, at regeringen i hvert fald ikke skal regne med deres mandater, hvis de skulle få lyst til det: