I fredags blev tusindvis af flygtninge og danskere, der har boet i udlandet, flyttet fra kontanthjælp til den noget lavere integrationsydelse.

Integrationsydelsen er den seneste i en række stramninger, regeringen har gennemført på beskæftigelsesområdet.

Den samlede mængde af stramninger får nu flere sociale organisationer til at advare mod, at mange familier bliver kastet ud i så dyb fattigdom, at de ikke længere har råd til mad og tøj.

Dorte Olsen er korshærsleder hos Kirkens Korshærs sociale arbejde i Københavns Nordvestkvarter. Hun oplever en stigende interesse for rådgivning om økonomi og uddeling af gratis tøj blandt stedets brugere.

»Jeg har været socialarbejder siden 1982, og jeg har aldrig nogensinde følt mig så magtesløs. Lovgivningen rummer stort set ikke længere mulighed for at hjælpe de familier, som kommer ud i dyb fattigdom,« siger hun.

Læs også: Nu begynder det store puslespil for Samer

Fattigdommen voksede også, da den forrige borgerlige regering indførte den såkaldte starthjælp til flygtninge. Men denne gang bliver den samlede effekt af stramningerne værre, mener Dorte Olsen.

»Det er voldsomt nu,« siger hun.

»Jeg har aldrig i mit 34-årige arbejdsliv set, at man med åbne øjne smider så mange familier ud i fattigdom.«

Ud over integrationsydelsen, som forventes at ramme 45.000 mennesker i 2017, har regeringen vedtaget et »moderne kontanthjælpsloft« og genindført 225-timersreglen, som betyder, at kontanthjælpsmodtagere skal arbejde seks uger om året.

Formanden for Dansk Socialrådgiverforening, Majbrit Berlau, mener også, at stramningerne denne gang kommer til at ramme hårdere, end starthjælpen gjorde i 00’erne. Både fordi der er kommet færre billige boliger, og fordi gruppen af borgere, der har brug for en bolig, samtidig er blevet større på grund af tilstrømningen af flygtninge.

»Kampen om at finde det mindste og det billigste er gået ind, og der er simpelthen bare ikke nok boliger,« siger hun.

Parallelt med stramningerne har regeringen genindført et optjeningsprincip, som betyder, at flygtningefamilier først kan få udbetalt fuld børnecheck efter to år i landet. Stramningerne har ført til øget travlhed hos organisationer, der uddeler gratis mad. Flere af organisationerne samarbejder med Fødevarebanken, som leverer overskydende mad fra supermarkeder.

»Vi kan helt sikkert mærke, at der er et større behov, og vi regner med, at behovet bliver endnu større. Den relative fattigdom er voksende,« siger Karen Inger Thorsen, der er direktør i Fødevarebanken.

Ifølge Karen Inger Thorsen leverer Fødevarebanken nu to ton mad om dagen.

I Vordingborg arbejder Landsorganisationen for Udsatte (LOFU) på et lignende koncept, der skal bringe overskydende mad fra supermarkeder ud til familier i hele landet.

Næstformand Karsten Schiøtz forklarer, at mange af de familier, de er i kontakt med, lever på et absolut eksistensminimum.

»Et beløb mellem 1.000 og 2.000 kroner om måneden til mad for en familie på fire er ikke usædvanligt. Det er virkelig ikke meget,« siger han.

Regeringen har begrundet stramningerne med, at de skal motivere ledige til at komme i arbejde.

Store konsekvenser

Men ifølge Majbrit Berlau er det ikke motivationen, der mangler, hos de mennesker, der bliver ramt af stramningerne.

»De grupper, der bliver ramt, er enten præget af sygdom og komplekse, dybe sociale problemstillinger eller handicap og langtidsledighed. De er ikke i stand til at reagere på økonomiske incitamenter. Derfor bliver konsekvensen bare dybere fattigdom,« siger hun.

Om integrationsydelsen siger hun, at den vil have den stik modsatte effekt på integrationen af, hvad politikerne ønsker.

»Hverken børn eller forældre kommer til at have råd til at deltage i det sociale liv. Og hvis dem, der lider af angst, traumer og depression, ikke kan få råd til medicin, kan vi stille nok så mange virksomhedspraktikker op. De vil ikke være klar til det.«

Læs også: Abou aner ikke, hvordan han skal få råd til at forsørge sin familie

Både Institut for Menneskerettigheder og Dansk Flygtningehjælp har tidligere kritiseret den nye integrationsydelse for at kaste mange flygtningefamilier ud i fattigdom.

»Det gør jo, at det bliver nærmest umuligt for dem at få økonomien til at hænge sammen,« siger Lone Tinor-Centi, der er ansvarlig for Dansk Flygtningehjælps Frivillignet.

Regeringen skønner, at 650-700 mennesker vil komme i arbejde som følge af kontanthjælpsloftet, som træder i kraft til oktober.