Helge Madsen havde boet i fire år på plejehjemmet Slottet på Nørrebro i København, før han fortalte personalet, at han var homoseksuel. Ikke fordi han skammede sig over det.

»Men det er jo heller ikke ligefrem noget, man går og reklamerer med,« siger han.

»Der er let nogle, der kan misforstå det og tænke,at »så er han nok også sådan og sådan«. Det brød jeg mig bare ikke om,« fortæller 83-årige Helge Madsen.

I dag ligger LGBT-magasinet »Out and About« frit fremme på Helge Madsens store skrivebord ved vinduet. Og personalet har også fået besked. Siden efteråret 2014 har plejehjemmet Slottet nemlig rustet sig til at blive »regnbueprofilplejehjem« - et plejehjem med fokus på omsorg for ældre LGBT-personer. Og det var da forstander Henriette Højsteen tog en snak med Helge Madsen om plejehjemmets nye profil, at han fik lyst til at åbne op.

»Det er spændende, synes jeg. Jeg tror, at vi helt naturligt kommer tættere på hinanden. Og det bliver rart, at der kommer nogle andre ind, som har de samme følelser. Det bliver lettere at tale om tingene nu, tror jeg,« siger han.

Det er langt fra unormalt, at ældre LGBT-personer undlader at fortælle om deres seksualitet, når de flytter på plejehjem, fortæller Vivi Jelstrup, der er medlem af LGBT Danmarks seniorudvalg. LGBT Danmark har længe, i samarbejde med foreningen Gay and Grey, arbejdet på at få oprettet et botilbud ældre LGBT-personer.

»Det, vi ved, er, at ældre LGBT-personer ofte »går ind i skabet igen«, når de kommer på plejehjem. Det er jo ret forskelligt, hvordan folk har levet - nogle har levet fuldstændigt åbent, mens andre har været meget forsigtige. Men generelt har folk i den alder levet i en tid, hvor det har været sværere at være åben omkring sin seksuelle orientering eller kønsidentitet, hvis den afveg fra normen. Derfor er der nok mange, der føler, at det er lettere bare at lade være med at lukke op, end endnu engang at skulle til at kæmpe for at blive accepteret. Det betyder, at man ikke har samme mulighed for at være sig selv over for andre mennesker, og så kan man blive ensom. Og det er netop noget af det, der gør, at der er behov for et sted, hvor man som LGBT-person kan være sikker på at kunne tale åbent om det liv, man har levet, og hvor forventningen ikke er, at man nødvendigvis kan tale med om børn og børnebørn,« siger hun.

Samles om fælles interesse

Helge Madsen har hverken børn eller børnebørn, men han har en niece, som er afbilledet på et farverigt maleri over hans seng, og som han stolt refererer til, når samtalen falder på »familie«. Han har vidst, at han var homoseksuel, siden han var 14-15 år, og selvom det ikke var noget, der blev talt meget om i hjemmet på Amager, vidste hans forældre det også godt, fortæller han.

»Jeg har jo altid været glad for teater og sådan noget halløj,« siger han og smiler.

Som ung tog Helge Madsen del i det københavnske homomiljø og kom ofte på Café Intime på Frederiksberg i København, som var et af de steder, hvor man kunne mødes med byens andre homoseksuelle.

»Vi havde forskellige steder. Et af dem hed Café Intime, oppe ved Frederiksberg Runddel. Der sad en sød ældre dame og spillede klaver. Oda. Alle kendte Oda, og alle skulle mødes hos Oda. Hun var en sød dame. Og meget forstående,« husker han.

Han håber, at der med Slottets nye profil kan opstå nogle mere personlige relationer mellem beboerne på plejehjemmet, som nu kan samles omkring fælles interesser og måske endda tage på små ture sammen, siger han.

Plejehjem skal rumme forskellighed

Sundheds- og omsorgsborgmester i Københavns Kommune Ninna Thomsen (SF) håber også, at den nye plejehjemsprofil vil komme til at fungere som et interessefællesskab for de ældre:

»Man kan jo selvfølgelig se det som en minoritetsgruppe, men man kan også se det som et interessefællesskab. Der er jo en særlig identitet knyttet til det at være LGBT: Man har været en del af nogle særlige miljøer og fundet et fællesskab der, hvor man selvfølgelig udvikler en masse sociale koder - ligesom man gør i alle livets sammenhænge. Og det er jo noget af det, man kan arbejde med med den nye regnbueprofil.«

Københavns Kommune har de seneste år arbejdet på at profilere en del af sine plejehjem efter interesseområder. Således er der i dag seks såkaldte profilplejehjem med fokus på alt fra mad til musik. LGBT-profilen blev vedtaget i november 2014 med et forbehold fra Dansk Folkeparti, som i en protokolbemærkning skriver:

»Vi er af den opfattelse, at det er for dyrt, og at der er behov for »almindelige« plejehjemspladser, som vi mangler, og der er stigende efterspørgsel efter disse pladser i de kommende år.«

Men ifølge Ninna Thomsen er LGBT-profilen er langt fra det sidste, vi kommer til at se til profilplejehjemmene, selvom der foreløbigt ikke er sat flere penge af til nye profiler i Københavns Kommune.

»Jeg tror, at der ligger en opgave for os som kommune i at få brudt med forestillingen om det offentlige som en leverpostejsfarvet masse, hvor alt er ens, og den enkeltes frihed bliver begrænset. Der er mange, der har svært ved at tage beslutningen om at skulle flytte på plejehjem og mange bor måske endda også derhjemme lidt for længe i forhold til, at det jo heller ikke er så sjovt at ligge i sengen en hel dag. Så tanken bag er egentlig at vise, at frit valg ikke kun er noget, der hører til det private. Det er også noget, vi skal kunne inden for det offentlige. Vi skal kunne rumme, at mennesker er forskellige, har levet forskellige liv og har forskellige ønsker og behov i deres alderdom,« siger hun og tilføjer:

»Jeg forestiller mig i øvrigt ikke, at alt skal være profiler. For nogle ældre er en profil ikke relevant. Her er kan for eksempel en tilknytning til et lokalområde, tæt på familie og venner, have større betydning.«

Danmark er langt fra det første land til at oprette plejetilbud til ældre LGBT-personer. I Stockholm har man for eksempel siden 2013 haft ældreboliger forbeholdt LGBT-personer. Men selvom man i Københavns Kommune har haft sparring med Regnbågen, som ældreboligerne i Stockholm hedder, kommer regnbueprofilplejehjemmet i København til at fungere efter en markant anden model. På Slottet kommer der for eksempel ikke til kun at bo LGBT-personer, fortæller Ninna Thomsen:

»Vi vil jo gerne finde ud af, hvad efterspørgslen egentlig er. Så det her er en måde langsomt at sætte det igang. Jeg kan godt lide tanken om, at der er et særligt fokus, men at alle skal have lov at bo der, hvis de ønsker, og der er plads. Og så er der selvfølgelig en økonomisk overvejelse, omkring hvad det ville koste, hvis vi åbnede et helt plejehjem kun for LGBT-personer. En plejehjemsplads koster omkring 500.000 om året, så det er virkelig dyrt, hvis man skal lade en plads stå ledig,« siger hun.

Ikke bare en LGBT-ghetto

Slottet kommer på mange måder til at fungere som et ganske almindeligt plejehjem. Den store og afgørende forskel bliver, at personalet på Slottet har været igennem et forløb, tilrettelagt af blandt andre LGBT Danmark, hvor de er blevet præsenteret for forskellige temaer, der kan have betydning i arbejdet med ældre LGBT-personer. Og så skal arbejdet med profilen herefter ske i en løbende proces, hvor både beboere og personale kommer med på råd, fortæller Henriette Højsteen:

»På mange punkter skal vi jo gøre det samme nu, som vi gør i dag: Møde folk, der hvor de er. Men i forhold til LGBT-personer, er det afgørende, at vi også har en viden om den tid, de har levet i og samfundets syn på det at have en alternativ seksuel orientering. Men det er jo ikke gjort med det. Vores viden skal vedligeholdes og suppleres, og vi skal have det til virkelig at leve i vores hverdag. Så det er også noget med at finde ud af, hvad der er stemning for, og hvad folk gerne vil. Jeg håber, at vi med tiden kan finde ud af forskellige ting, vi kan lave samlet - finde nogle fælles interesser.«

Den model bakker man op om hos LGBT Danmark.

»Vi er sådan set rigtig glade for den her løsning. Det vigtige er, at personalet er klædt på til at tage imod LGBT-personer på en ordentlig måde. Og at man derfor vil føle sig mere velkommen der som LGBT-person. Der er selvfølgelig en fordel i, at man kommer et sted hen, hvor man kan møde mennesker, der har nogle erfaringer tilfælles med en selv. Men vi er glade for, at det ikke bare bliver en ghetto for LGBT-personer. Det skal være en del af samfundet,« siger Vivi Jelstrup.

På Slottet ser man frem til arbejdet med den nye plejehjemsprofil.

»Før jeg sagde endeligt ja til at vi kunne tage opgaven at blive LGBT-profil på os, var jeg rundt og tale med alle medarbejdere, med nogle af beboerne og med de pårørende for at høre om deres eventuelle bekymringer. Alle steder oplevede jeg en stor naturlig imødekommenhed omkring det. Så nu er det op til os at få skabt et respektfuldt fællesskab, hvor vi kan være garanter for, at der bliver talt ordentligt og udvist respekt for hinandens forskelligheder. Her skal alle kunne være. Det er det, vi melder ud fra starten.”

Slottet markerer åbningen af den nye regnbueprofil 12. august i forbindelse med Copenhagen Pride.

Programmet for Copenhagen Pride 2015 kan ses her