Helsinkiin suunniteltua suurmoskeijaa ja monitoimikeskusta on tähän asti suunniteltu pääasiassa Bahrainin kuninkaan Hamad ibn Isa Al Khalifan omilla rahoilla, kertoo neuvonantaja IS:lle.

Helsingin suurmoskeijahankkeen rahoitus on herättänyt toistuvasti kysymyksiä ja huolta rahoittajien motiiveista. Perjantaina Bahrainin kuningaskunnan edustajat saapuivat Helsinkiin avaamaan rahoituskuviota.

Bahrainin kuninkaan läheisiin neuvonantajiin kuuluva A.Latif Mahmood Al Mahmood vierailee parhaillaan Helsingissä ja puhuu suurmoskeijahankkeen puolesta. Imaami Anas Hajjar käänsi neuvonantajan kommentteja medialle perjantaina.­

Bahrainin kuninkaan neuvonantaja A.Latif Mahmood Al Mahmood kertoo IS:n haastattelussa, että suurmoskeijaa ajavan Oasis-hankkeen rahoitus on tullut suoraan kuninkaan omasta pussista. Noin kaksi vuotta pyörinyt hanke on saanut Bahrainista noin 400 000 euroa, jotka on ohjattu Suomi-Bahrain-ystävyysseuran tilille Suomeen.

Haastattelun tulkkasi Suomen islamilaisen yhdyskunnan imaami Anas Hajjar.

Mistä tämä 400 tuhannen euron alkurahoitus tälle Suomi-Bahrain-ystävyysseuralle on peräisin?

– Tämä raha tulee Suomen ja Bahrainin ystävyysseuralle tätä hanketta varten.

Onko Bahrainin valtio osallistunut tähän 400 tuhannen euron rahoitukseen?

– Valtio ei ole osallistunut millään tavalla.

Ketä ovat nämä henkilöt, jotka ovat osallistuneet tähän rahoitukseen?

– Osa siitä on tullut kuninkaalta lahjoituksena. On myös muita hahmoja. Tämä raha on annettu tukemaan Suomen ja Bahrainin välisiä suhteita.

Kuinka suuri osa tästä summasta on tullut kuninkaalta?

– Suurin osa.

Kuinka suuri osa?

– Suurin osa.

– Ei hän nyt sanonut tarkemmin, Anas Hajjar lisää.

Ketä nämä muut rahoitukseen osallistuneet henkilöt ovat ja kuinka monta heitä on?

– Kaksi tai kolme kuninkaan lisäksi.

Millaisia henkilöitä nämä muut ovat?

– Ne ovat henkilöitä, jotka ovat henkilökohtaisesti lahjoittaneet.

Täällä on puhuttu paljon rahoituksen läpinäkyvyydestä. Kiinnostaisi kovasti tietää, että keitä nämä muut tahot ovat?

– He [rahoittajat] ovat samaa mieltä, että läpinäkyvyyden osalta kaikki lahjoitukset tulee listata ja tulla näkyville Suomen viranomaisille.

Ovatko nämä muut 400 tuhannen euron lahjoitukseen osallistuneet tahot myös Bahrainista?

– Kyllä.

Bahrainin kuningas Hamad ibn Isa Al Khalifa.­

700 tuhatta euroa suunnitteluun

Tiedotustilaisuudessa selvisi, että mikäli suurmoskeijahanke saa Helsingin kaupungilta luvan tontinvaraukseen, aiotaan Bahrainissa kerätä 700 tuhatta euroa suunnittelutyöhön, muun muassa arkkitehtikilpailuun.

A.Latif Mahmood Al Mahmood sanoi, että Bahrainista on saatu jo lupaus 200 tuhannesta eurosta tätä suunnittelutyötä varten. Tätä summaa ei aiota hänen mukaansa kerätä Bahrainin valtiolta, vaan yksityisenä keräyksenä.

– Keräystä vetää Bahrainin islamilainen yhdistys, sanoo A.Latif Mahmood Al Mahmood, joka myös johtaa yhdistystä.

Neuvonantajan mukaan 700 tuhannen euron suunnitteluraha aiotaan kokonaisuudessaan kerätä Bahrainissa vasta sen jälkeen, jos suurmoskeijahanke saa tonttiluvan.

Rahoittajia ei aiota päästää vaikuttamaan

Huolta rahoituksessa on julkisesti herättänyt se, että rahoittajatahot pääsisivät vaikuttamaan moskeijan islaminopetukseen. Tällaista huolta ei A.Latif Mahmood Al Mahmoodin mukaan tule. Hän sanoo, että kaikille rahoittajille tehdään selväksi, ettei heillä ole mitään mahdollisuutta ohjailla moskeijan toimintaa.

– Tulemme avaamaan lahjoitusmahdollisuuden kaikille henkilöille ja järjestöille Bahrainissa ja muissa Persianlahden maissa sillä ehdolla, että ettei kukaan puutu tämän hankkeen hallinnolliseen toimintaan millään tavalla.

Bahrainin islamilainen yhdistys siis aikoo puheenjohtajansa mukaan avata Bahrainiin tilin, jonne kerätyt varat siirretään hallinnollista ja valvottua tietä Bahrainista Suomeen.

– Hanke on suomalainen ja toivon, että tällä parannettaan Suomen ja Bahrainin välejä, A.Latif Mahmood Al Mahmood sanoo.

Suomessa asuu vain muutamia Bahrainin kansalaisia, ja neuvontajalta kysyttiinkin, miksi Bahrain haluaa parantaa välejä maahan, jossa ei käytännössä asu bahrainilaisia. Neuvonantaja muistutti, että Bahrainissa asuu parisataa suomalaista.

– Lisäämällä suhteita tämä määrä voisi lisääntyä molempiin suuntiin.

Vaihe 1. Havainnekuvat esittävät, miltä Hanasaaren moskeija mahdollisesti näyttäisi toteutuessaan.­

Vaihe 2. Jos Hanasaaren moskeija toteutuisi, se saattaisi valmiina näyttää esimerkiksi tältä.­

Kokonaisrahoituksen määrä on vielä auki

Aiemmin on arvioitu, että suurmoskeijahankkeen kokonaiskustannus palvelu-, dialogi- ja konferenssikeskuksineen maksaisi noin 100–140 miljoonaa euroa. A.Latif Mahmood Al Mahmood ei kuitenkaan halunnut arvioida kokonaiskustannuksia.

– Pitää olla tarkempia tietoja. Kun on selvää, mikä kustannus tulee olemaan, rahat kerätään Bahrainin sisältä ja myös ulkomailta, neuvonantaja sanoo ja toistaa, ettei varoja kerätä Bahrainin valtiolta.

Tutkija pohtii rahoittajien motiiveja

Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Olli Ruohomäki arvioi, että moskeijahankkeen rahoitukseen liittyy riskejä. Hän kysyy, miksi mikään taho antaisi rahaa hankkeelle ilman mitään omia motiiveja.

– Ajatus siitä, että joku antaisi pyyteettömästi rahaa ilman mitään vaatimuksia rahankäytön sisällöstä herättää tietysti kysymyksen, että todella niinkö.

– Aika harvoin ulkovallat tai muut toimijat pyrkivät pyyteettömästi rahoittamaan toimintaa jossain toisessa maassa ilman vaikutusvaltaa.

Ruohomäki sanoo, että aiemminkin Persianlahden maista on rahoitettu moskeijoita Eurooppaan.

– Esimerkiksi Saksassa on todistettavasti ilmennyt, että joidenkin moskeijoiden toimintaan on pyritty vaikuttamaan. Se, että olisi tapahtunut joku dramaattinen muutos, että annetaan vaan rahaa pyyteettömästi, niin sitä rohkenen epäillä.

Suurmoskeijahankkeen yhteydessä käydyssä keskustelussa on pelätty, että rahoittajat yrittäisivät vaikuttaa moskeijan opetukseen ja ujuttaa sinne radikaali-islamistista ajattelua. Lisäksi moskeijan on keskusteluissa pelätty aiheuttavan jännitteitä shiia- ja sunnimuslimien välille.

Muun muassa Helsingin pormestari Jan Vapaavuori (kok) on kertonut vastustavansa hanketta. Hänen mukaansa suurmoskeija saattaisi lisätä jännitteitä ja lisätä vastakkainasettelua.

Helsingin kaupungin virkamiesten valmisteleva kaupunkiympäristölautakunnan esitysehdotus on myötämielinen hankkeen etenemiselle. Moskeijahankkeen alustava aluevaraus menee ensi viikolla Helsingin kaupunkiympäristölautakunnan käsittelyyn.

Vapaavuori reagoi esitysehdotukseen perjantaina twiittaamalla, ettei edelleenkään kannata suurmoskeijaa Helsinkiin.