Erkki Tuomioja itse esitteli sotaharjoitusten periaatteet hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittiselle valiokunnalle 2014, paljastuu Ilta-Sanomien saamasta asiakirjasta.

Erkki Tuomioja syytti toissa lauantaina (25. 8.) Geopoliittisen seuran keskustelutilaisuudessa sotilaita ja virkamiehiä siitä, että he ovat ”vedättäneet Suomea mukaan myös sellaiseen harjoitustoimintaan, jonka ensi sijaisena ellei ainoana tarkoituksena on liittokunnan voimannäyttö ja poliittisen viestin lähettäminen Venäjälle.”

Tuomiojan puheet ovat herättäneet laajaa hämmästystä puolustusministeriössä, pääesikunnassa ja virkamieskunnassa.

Kovasanaisessa puheessaan hän viittasi Naton viidenteen artiklaan (kollektiivinen puolustus) ja antoi ymmärtää virkamiesten ja sotilaiden toimineen poliitikkojen selän takana jopa rikollisesti:

– Tällöin poliittinen harkinta harjoitusten muiden asiayhteyksien ja tarkoitusperien suhteen on joko kokonaan sivuutettu tai tehty virkamiesten toimesta tarkoittamatta tai tahallisesti poliittisten päättäjien ohitse. Tarkoittamaton tiedon salaaminen ja päättäjien harhaan johtaminen on huolestuttavaa ja anteeksiantamatonta, tahallinen suorastaan rikollista, Tuomioja päästeli.

Iltalehdelle (IL 26. 8.) hän kertoi tarkoittaneensa muun muassa Yhdysvaltain Oregonin kansalliskaartin vierailua ja harjoitusta Karjalan lennostossa 2016.

Oregonin kansalliskaarti harjoitteli Suomessa toukokuussa 2016.­

Tuomiojan puheet joutuvat outoon valoon, sillä hän itse ulkoministerinä esitteli hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittiselle valiokunnalle (tp-utva) harjoituksiin osallistumisen periaatteita joulukuussa 2014.

Tämä käy ilmi Ilta-Sanomien saamasta luottamuksellisesta muistiosta, jonka puolustusministeri Jussi Niinistö (sin) esitteli eduskunnan ulkoasianvaliokunnalle toukokuussa.

Asiaa käsitellään Ilta-Sanomien haltuunsa saamassa muistiossa.­

Valiokuntakuulemisessa Niinistöltä kysyttiin, milloin Suomen osallistumisesta Naton 5. artiklan ulottuvuuden harjoituksiin on valtiojohdossa linjattu.

– Suomen osallistuminen kansainväliseen koulutus- ja harjoitustoimintaan ja erityisesti Naton 5 artiklan ulottuvuuden harjoituksiin nousi tarkastelun kohteeksi Krimin ja Itä-Ukrainan tapahtumien johdosta ja tp-utva käsitteli Suomen osallistumista kansainväliseen harjoitustoimintaan useamman kerran vuonna 2014.

– Loppuvuodesta 2014 (12.12. 2014) käsiteltäessä tp-utvassa katsausta Suomen osallistumisesta sotilaalliseen kriisinhallintaan, kansainväliseen harjoitustoimintaan ja nopean toiminnan joukkoihin, käsiteltiin myös Suomen osallistumista Naton artikla 5 harjoituksiin. Asian esittelevänä ministerinä toimi ulkoministeri Tuomioja, IS:n haltuunsa saamassa muistiossa todetaan.

Puolustusministeri Jussi Niinistö esitteli sotaharjoituksiin osallistumisen periaatteita eduskunnan ulkoasianvaliokunnalle viime toukokuussa.­

Muistion mukaan tp-utva piti keskeisenä, että Suomi hyödyntää monikansallisen harjoitusyhteistyön tarjoamat mahdollisuudet ”täysimääräisesti” ja kehittää harjoitustoimintaan osallistumistaan laadullisesti ja määrällisesti.

– Asiaa käsiteltäessä oli tiedossa, että kansainvälispoliittisen tilanteen seurauksena Naton järjestämissä harjoituksissa korostuu enenevässä määrin Naton kollektiivisen puolustuksen ulottuvuus.

– Naton lähtökohta on, että vaikka artikla 5 puolustusvelvoite koskee ainoastaan Naton jäsenmaita, puolustusliiton ulkopuolisia maita voidaan kutsua artikla 5 -elementin sisältäviin harjoituksiin, muistiossa todetaan.

Erkki Tuomioja kritisoi kovasanaisesti sotilaita ja virkamiehiä Geopoliittisen seuran keskustelutilaisuudessa.­

Samassa yhteydessä mainitaan, että harjoittelu Naton ja Naton jäsenmaiden kanssa mahdollistaa myös sellaiset harjoitukset, joihin Suomella ei muutoin ole mahdollisuutta ”puuttuvien erikoissuorituskykyjen tai harjoitusten laajuuden takia”.

Lähtökohtana tp-utvassa oli, että Suomi osallistuu harjoituksiin kumppanimaana ja omista lähtökohdista käsin. Olennaista on, mitä kukin harjoitus kansallisen näkökulman puolesta tuottaa.

– Tämän vuoksi Suomi ei lähtökohtaisesti sulje pois mahdollisuutta niin halutessaan osallistua mihin tahansa Suomen puolustuksen kehittämistä palvelevaan ja asemamme mukaisiin harjoitukseen, joihin Nato ja Naton jäsenmaat päättävät kumppanimaita kutsua.

Turvallisuuspoliittiset näkökohdat oli määrä arvioida huolellisesti, mutta Ukrainan kriisi ”ja siihen liittynyt turvallisuuspoliittisen tilanteen muutos” ei tp-utvan mukaan sinällään vaikuta Nato-kumppanuusyhteistyön tavoitteisiin tai harjoitustoimintaan osallistumiseen.

Osallistumista ei myöskään nähty ongelmallisena, koska kumppanimaat osallistuvat harjoituksiin ”kumppanimaan roolissa eivätkä osallistu Naton yhteisen puolustuksen velvoitteen toimeenpanoon”.

Sama on vahvistettu myös kaikissa myöhemmissä kansainvälistä harjoitustoimintaa koskevissa tp-utvan linjauksissa, muistiossa todetaan lopuksi.

Kaikkiaan Suomi osallistuu vuosittain noin kymmeneen harjoitukseen, jotka sisältävät Naton 5. artiklan sisältämiä elementtejä. Ulko- ja puolustusvaliokuntia informoidaan harjoituksista erikseen vuosittaisissa kuulemisissa.