Vuokrien kasvu Helsingissä näyttäisi hidastuneen merkittävästi. Muissa pääkaupunkiseudun kunnissa kasvu on pysynyt ennallaan.

– Se saattaa kertoa siitä, että Helsingin sijaan kysyntä on kääntynyt Espooseen ja Vantaalle. Erityisesti Helsingin ydinkeskustan vuokrataso alkaa olla niin korkea, että varmaan kyllääntymispiste ja kipukynnys on saavutettu, sanoo Tilastokeskuksen yliaktuaari Martti Korhonen.

Vuokra-asuntomarkkinoilla voimakasta eriytymistä

Suomen Vuokranantajien tekemän markkina-analyysin mukaan vuokra-asuntomarkkinoilla tapahtuu nyt voimakasta eriytymistä. Vuokralaisia edustava Vuokralaiset VKL ry on samaa mieltä, ja taas on kehityksestä huolissaan – heidän mukaansa Suomessa ei ole vain yksiä vuokramarkkinoita, vaan hyvin monet erilliset markkinat. Lisäksi he ovat huolissaan siitä, että vaikeassa asuntotilanteessa asuntoja pidetään tyhjillään.

Vuokranantajat ovat samaa mieltä markkinoiden eriytymisestä. He kuitenkin korostavat, että tilastojen mukaan yksityiset vuokranantajat joustavat markkinoilla yrityksiä enemmän. Jos vuokra-asunto ei siis mene vuokralle, yksityiset vuokranantajat ovat yrityksiä herkempiä laskemaan vuokrapyyntöään saadakseen vuokralaisen.

Vuokra-asuntoja välittävän Vuokraturva Oy:n toimitusjohtaja Timo Metsola kertoo, että isojen asuntojen kohdalla tehdään tällä hetkellä uusia vuokrasopimuksia jopa aiempaa halvemmalla.

Eriytyminen tarkoittaa myös, että alueellisesti vaihtelua on hyvin paljon. Esimerkiksi Helsingin keskimääräinen neliövuokra huhti—kesäkuussa 2016 oli yksiöiden osalta 22,87 euroa. 30-neliöisen yksiön keskimääräinen vuokra on tällöin hieman alle 700 euroa, mutta käytännössä asuinalueittain vaihtelu on erittäin suurta.

Pieni- ja keskituloiset sinkut maksavat enemmän

Vuokratason lisäksi oleellinen mittari on asumismenojen osuus nettotuloista. Asumiskustannukset ovat suuret, kun asumiseen menee yli 40 prosenttia käytettävissä olevista nettotuloista. Vuoteen 2019 mennessä kaikissa väestöryhmissä ennustetaan pääkaupunkiseudulla asumismenojen osuuden maltillista kasvua.

Tällä hetkellä 40 prosentin rajalla ovat Helsingissä vapaarahoitteisissa vuokrayksiöissä ja -kaksioissa asuvat pieni- ja keskituloiset sinkut. Pariskunnilla ja lapsiperheillä asumismenot taas jäävät selvästi alle 30 prosentin.