Se näky ei unohdu.

Eteisen nurkassa oli täytetty strutsi.

Matkailukeisari Kalevi Keihänen osti kotiinsa kaikkea, mikä oli harvinaista ja hullua.

Olohuoneen ruokakalusto oli Pietarin hovista Nikolai II:n ajalta.

Pihalla oli savusauna, jonka oven yläpuolella oli surullisen näköinen vesipuhvelipää.

Keihäsen rakennuttama Korpilinna oli nähtävyys. Se oli valmistunut Espoon Mankkaalle, nykyiseen Pohjois-Tapiolaan, vuosina 1970–1971.

Kolmikerroksisessa omakotitalossa oli 470 neliötä, kuusi makuuhuonetta, suihkulähde ja pihalla tekolampi, jossa Keihänen kasvatti kirjolohia.

Mutta kaikkein suurin nähtävyys oli talon isäntä – Keihäsmatkojen perustaja Kalevi Keihänen – suomalaisten unelmien toteuttaja.

Viiden lapsen isä pukeutui usein lähes nilkkapituiseen chinchillaturkkiin. Sen alla hänellä oli vain uimahousut.

Pukeutumistyyli oli napattu tanskalaiselta matkatoimistomoguli Simon Spiesiltä, joka tykkäsi muuntautua herrasmiehestä hipiksi. Keihänen otti mallia. Kotona hänellä oli kuitenkin tavalliset vaatteet.

Hän kulki hulmuavissa pitkissä hiuksissa, jotka olivat 1960-luvulla vanhemmalla miehellä harvinaiset.

Keihänen hankki susiturkin ja barettimallisen hatun. Hän osasi brändätä itsensä, vaikka termiä ei silloin tunnettu.

” Monissa kodeissa muistellaan yhä Keihäsmatkojen etelänlentoja. Seksimatkoiksikin niitä monet kutsuivat.

Edelläkävijä – sitä Kalevi Keihänen oli kaikessa.

Hän rakasti show’ta. Kalevi Keihäsen juhlissa samppanja virtasi ja helikopterit pörräsivät.

Ennen kaikkea hän hallitsi markkinoinnin. Chinchillaviitta oli julkisuustemppu, jotta kansalla riitti luettavaa.

Tärkeintä oli, että hän laajensi maailmamme. Kalevi Keihänen opetti suomalaiset matkustamaan.

Kalevi Keihänen ja Spearairin lentoelämäntä Pirkko Lönnqvist vuonna 1972.­

Kalevi Keihänen syntyi Turun lähellä Vahdossa kesäkuussa 1924. Sekatavarakauppiaan poika vietti lapsuutensa Kihniössä, silloisessa Koillis-Satakunnassa.

Hän oli sodan käynyt mies, Lapin sodan veteraani.

Sodan jälkeen hän muutti Tampereelle, jonne hän perusti 1950-luvulla suuren autovuokraamon.

Innokkaasta urheilumiehestä tuli paikallisen urheiluseuran kassanhoitaja.

1954 Keihänen keksi viedä suomalaisia seuraamaan seiväshyppääjä Eles Landströmin kilpailua Bernin EM-kisoihin. Bisnes oli heti suurta. Linja-autoja oli matkassa 16.

Keihänen havaitsi jälleenrakentamisen ajan Suomessa tyhjän kohdan: kukaan ei järjestänyt matkoja.

” Keihäsen lennoilla myytiin Kihniön Kipakkaa. Tästä Keihäsen keksinnöstä puhutaan vieläkin.

Aluksi hän organisoi reissuja Ruotsin Visbyhyn bussilla ja laivalla.

Siitä se kehittyi. Keihänen perusti matkatoimisto Keihäsmatkat Oy:n 1965. Siitä tuli Helsingissä julkkisten kohtaamispaikka. Näyttelijä Tarmo Manni ja lehtikustantaja Urpo Lahtinen kuuluivat Keihäsen lähipiirin.

Varsinainen tapaus oli, kun Kalevi Keihänen perusti Spear Air -lentoyhtiön ja osti Amerikasta kaksi DC-8-konetta charter-lentokoneiksi. Oli 1970-luvun alku.

Lentokoneiden ristiäisissä oli iso julkkiskaarti, kun charter-koneille annettiin nimet Härmän Jätkä ja Härmän Mimmi.

Kalevi Keihänen vuonna 1974.­

Keihäsmatkoilla on yhä legendaarinen maine.

Monissa kodeissa muistellaan yhä Keihäsmatkojen etelänlentoja. Seksimatkoiksikin niitä monet kutsuivat.

Kalevi Keihänen mahdollisti sadoilletuhansille suomalaisille matkan aurinkoon ja lämpöön. Halvalla.

– Markka per matkustaja minulle kyllä riittää, Kalevi Keihänen on kertonut yritysstrategiastaan.

Köyhä kansa pääsi seuramatkoille: ”Markalla Mallorcalle, kahdella Kanarialle”, mainokset huusivat.

Sen ajan tyylille uskollisesti viina virtasi. Keihäsen lennoilla myytiin Kihniön Kipakkaa, Espanjassa tehtyä pontikkaa. Tästä Keihäsen keksinnöstä puhutaan vieläkin.

Kalevi Keihänen julisti olevansa Suomen seuramatka-alan El Cordobés, suuri härkätaistelija.

Lentokoneissa lentoemännillä oli kotoisat nimet: Vilma, Alma ja Elma. Keihäsen mielestä matkustajien piti saada tuntea olevansa matkallakin kuin kotonaan.

Idearikkaalla herralla oli oma seksipupufarmi. Sen takia Keihäsmatkojen lennoilla tarjottiin ns. seksipupupaistia.

Kalevi Keihänen kuvattu marraskuussa 1973 Nurmijärvellä Seipään Seksipupu -yrityksessään.­

– Hän perusti Vihtiin kanitarhan, koska laski, että kani on nopeasti lisääntyvä eläin, Kalevi Keihäsen ystävä, sanoittaja Vexi Salmi kertoo.

– Kävin siellä muutaman kerran katsomassa.

Herrat tutustuivat, kun Keihänen tuli käymään Salmen työpaikalla Musiikki-Fazerilla. Sanoittaja Junnu Vainio oli tehnyt biisin Varsinaiset Seiväsmatkat.

– Keihänen ajatteli, että hän hyödyntää sitä, kun seiväs ja keihäs ovat lähellä toisiaan, Vexi Salmi kertoo.

Kalevi Keihänen lokakuussa 1974 kotonaan Mankkaalla.­

Huima visionääri. Kansan innostaja. Tätä kaikkea Kalevi Keihänen oli.

Talvimatkailusta kiinnostuttuaan hän halusi perustaa korpihotellin ja pörräsi kavereineen helikopterilla Nilsiässä.

Kauniin rantamaiseman nähtyään hän päätti maihin nousematta, että tontti on tässä. Siihen nousi 1960-luvulla Tahkovuori. Ensimmäiset hiihtohissit ja rinteet hän rakennutti ystävänsä lehtikeisari Urpo Lahtisen kanssa.

– Hän menestyi, koska oli niin ahkera ja ennakkoluuloton, Vexi Salmi miettii.

– Hän olisi menestynyt vielä paremmin, jos olisi ollut eri aika.

” Alko ja lentäminen. Niillä alueilla Suomessa ei voi yrittää.

Kaikki Keihäsen ideat eivät toimineet. Charter-lentojen kanipaisti ei ottanut tulta. Suomalaisilla oli ennakkoluuloja. Moni pula-ajan kokenut väheksyi kanipaistia ja ajatteli, ettei ollut kunnon lihaa saatavilla.

Nyt kanipaisti on trendikäs ruoka.

Imperiumin kasvaessa piti saada rinnakkaisjohtaja. Pääjohtaja Keihänen palkkasi tehtävään tuomari Veikko Pajusen.

Yhtiön kirjanpidosta vastasi Kalevin vaimo Tuovi Keihänen. Tuovi oli ollut Kalevin kanssa 18-vuotiaasta.

Aikaa vapautui, ja Kalevi Keihänen heittäytyi edustustehtäviin.

– Hänellä oli kaikenlaisia suunnitelmia, mutta vain hulluimmat tulivat lehtiin, Vexi Salmi muistelee.

Ideat sinkoilivat. Keihänen haaveili muun muassa rakennuttavansa seksikylän Kihniön korpeen. Hän uskoi keskieurooppalaisten kaipaavan raikasta ilmaa ja puhdasta luontoa.

Taas kerran hän oli aikaansa edellä.

Kalevi Keihänen perheineen saapumassa Suomeen Bahamasaarilta syyskuussa 1972.­

Aikansa superjulkkis oli seurattu. Hulluimpina aikoina perheen poikia ei voinut päästää pihalle leikkimään, kun valokuvaajien salamavalot räiskyivät aidan raosta.

Lapsia oli viisi. Ensimmäisestä avioliitosta oli tyttö ja poika, toisesta avioliitosta Tuovin kanssa kolme poikaa.

Keihänen, pienten lasten isä, ei halunnut istua kapakoissa. Siksi Korpilinnan huvilalla kävi paljon vieraita.

– Keihäsen koti oli täynnä erilaista antiikkia. Siellä oli kaikki sen ajan mukavuudet kuten uima-allas sisällä ja ulkona, Vexi Salmi kertoo.

Salmi oli tuttu vieras kellarin 30 hengen baarissa, jossa istuttiin usein isolla seurueella. Keihänen oli puhelias ja sydämellinen, hyvä ihminen, Vexi Salmi kuvailee.

– Olen ollut siellä kännissä ja olen ollut siellä selvin päin. Kun oltiin perheen kanssa, ei kännätty, Vexi Salmi kertoo.

Baari oli ehkä Suomen harvinaisin. Siellä oli kokoelma pikkupulloja. Niitä oli Vexi Salmen mukaan varmaan tuhansia.

– Sääntö oli, että jos oli pikkupullo, piti olla myös iso pullo. Kun joku kysyi, mikä tämä pullo on, Kalevi etsi ison pullon. Kokoelma oli esittely, mitä alkoholia löytyy.

Vexi Salmi muistaa Kalevi Keihäsen reiluna ja anteliaana miehenä.

– Irwin Goodman asui perheineen hänen luonaan noin puoli vuotta, kun hän menetti asuntonsa Tampereella 1976. Kalevi sanoi, että tulkaa tänne, kyllä me teille tilaa löydämme.

Kalevi Keihänen kasvatti kaneja Nurmijärvellä. Kuvassa Keihänen kirmaamassa pupunavetasta pihamaalle.­

Yhtäkkiä kaikki oli loppu. 1974 bisnes romahti vuoden 1973 öljykriisin ja Keihäsen suurten sijoitusten takia.

Matkailukeisari ei saanut pankilta rahaa lentokoneiden polttoaineisiin. Matkustajat jäivät lentokentille.

200 työntekijää jouduttiin irtisanomaan.

Kun Helsingin Osuuspankki lopetti Keihäsen yhtiöiden rahoittamisen, Keihäsmatkat ja Spear-Air menivät konkurssiin. Pian Kalevi Keihästä haettiin henkilökohtaiseen vararikkoon.

– Pankit rupesivat kiristämään lainoja. Hänellä oli kaikki rahat yhdessä pankissa, mikä oli suuri virhe, Vexi Salmi miettii.

Konkurssista seurasi epätietoisuuden vuosikymmen. Jälkipuinti jatkui pitkään. 1977 Kalevi ja Tuovi Keihäsen väitettiin siirtäneen yli miljoona markkaa Sveitsiin.

Korpilinna pakkohuutokaupattiin 1978. Huutokauppa jouduttiin suuren yleisömäärän takia pitämään taivasalla.

Talon osti pilkkahintaan liikennöitsijä Kalevi Tyllilä. Sittemmin sen tilalle on rakennettu 12 asunnon rivitalo.

Pakkohuutokaupassa myytiin myös Keihäskoski-niminen kalanviljelystila Kihniössä sekä 37 hehtaarin tila Savela, joka oli Nerkoonjärven rannalla Kihniössä.

Metsähallitus osti 2,1 miljoonalla markalla Kalevi Keihäsen metsät.

Pesäluettelon mukaan Kalevi Keihäsellä oli omaisuutta Parkanon ja Kihniön lisäksi Vilppulassa, Vantaalla, Tampereella ja Nilsiässä.

Draamaa riitti. Osa Keihäsen omistamista kultakauden taiteilijoiden maalauksista paljastui myöhemmin väärennöksiksi.

IS vieraili vankilassa tapaamassa Kalevi Keihästä ja julkaisi haastattelun 28.6.1984.­

Ilta-Sanomien haastattelussa 1984 Kalevi Keihänen kuvasi konkurssiensa jälkeen vain olleensa ja odottaneensa.

– Kymmenen vuotta mahtavaa kidutusta, hän sanoi tuolloin.

Tuli avioero, omaisuus haihtui ja meni fyysinen terveys. Lopuksi meni vapauskin. Kalevi Keihänen sai vankilatuomion veropetoksesta. Sen kesto oli yksi vuosi ja kymmenen kuukautta. Myös vaimo Tuoville tuli vankilatuomio.

Ilta-Sanomien toimittaja Pirjo Houni tapasi Kalevi Keihäsen Sörnäisen vankilassa Keihäsen 60-vuotissyntymäpäivänä 28. kesäkuuta 1984.

Haastattelussa Keihäseltä kysytään, kumpaa hän on enemmän, hyväntekijä vai pahantekijä.

– Minulle on kerrottu, että olen kansan mies, niin kuin tämä Smp:n, mikä se oli, [Eino] Poutiainen tai [Niilo] Yli-Vainio. Olen samalla tavalla saanut kansan mukaan, Kalevi Keihänen kertoi.

– Minä olen ihminen, jota on jahdattu. Se on ilkeää. Kun kerran leimataan, ei ole koskaan enää mahdollisuuksia, hän jatkoi.

Konkurssikäsittely kesti 13 vuotta. Pesästä jäi Keihäselle 600 000 markkaa. Hän ei ollut tyytyväinen.

– Ajamiseni konkurssiin oli murha, hän kertoi Ilta-Sanomissa 1981.

– Minulta meni polkuhintaan 27 maatilaa ja Mankkaan talo.

Kalevi Keihänen syytti IS:lle vankilassa antamassaan haastattelussa konkurssistaan Finnairia, Alkoa ja pankkia.

– Minulla oli lentoyhtiö, mutta en koskaan saanut lentää omassa maassa, Keihänen sanoi.

– Alko ja lentäminen. Niillä alueilla Suomessa ei voi yrittää. Varotankin, että kukaan ei lähde enää yrittämään, Keihänen sanoi.

Katkera hän ei kuitenkaan ollut.

– En minä millään tavalla ole katkera, hän sanoi IS:ssa 1986.

– Ei minua lannisteta. Minä tiedän matkailubisneksestä kaiken, hän jatkoi.

Kalevi Keihänen Keihäsmatkat-yrityksensä rappusilla marraskuussa 1969.­

Matkailu oli Kalevi Keihäselle synnynnäistä huumetta. Vankilassa hän toivoi, että saisi opettaa pojilleen yrittämistä ja matkailualaa. 1978 hän oli perustanut Seiväsmatkat-nimisen yhtiön, joka toimi vain lyhyen ajan.

– Uuden luominen oli parasta, Kalevi Keihänen kertoi IS:ssa.

– Loin halvan matkailun, sanovat ihmiset. Minun mieltäni lämmittää, että olen pystynyt siihen joskus.

Helsingin Sanomien artikkelissa vuonna 2007 Suomen kansallisbiografian tekijät valitsivat hänet yhdeksi itsenäisyytemme ajan suurista vaikuttajista, ja häntä kutsuttiin massaturismin isäksi.

70-vuotiaaksi elänyt Kalevi Keihänen pysyi pitkään otsikoissa. 1993 kaksi koulupoikaa löysi Helsingin Kurkimäestä huippuarvokkaan korukassin. Sen arvo oli ainakin 64 000 markkaa.

Korut kuuluivat Kalevi Keihäselle. Korujen etsimiseen oli käytetty apuna selvännäkijä Tamara Maunosta.

Konkurssin jälkeen Kalevi Keihänen elätti itsensä jobbarina. Hän osti torilta antiikkia ja myi sitä.

– Hänellä oli veressä kaupankäynti, Vexi Salmi kertoo.

Sairaus oli kuitenkin vienyt voimat. Kalevi Keihäsellä oli tasapaino-ongelmia. Hän vietti paljon aikaa Espanjassa.

Muutama kuukausi ennen Keihäsen kuolemaa Vexi Salmi kävi hänen luonaan Helsingin Pikku-Huopalahdessa.

– Muistan, että hänellä oli edelleen ideoita, että vielä hän tekee. Loppuun asti.

Kalevi Keihänen kuoli 9. helmikuuta 1995 Helsingissä.

Aikalaiset eivät unohda häntä koskaan. Tammikuussa 2020 Nelosella alkoi tv-sarja Keihäsmatkat, jossa Kalevi Keihästä esittää Janne Kataja.

– Niinhän ne kaikki kiittää, että sinä Kalevi teit mahdolliseksi tavalliselle suomalaiselle matkustamisen etelään, Kalevi Keihänen kertoi Ilta-Sanomissa 1986.

Keihäsmatkojen perintö elää yhä. Vieläkin lentokoneen laskeutuessa charter-matkoilla annetaan aplodit. Se tapa on opittu Keihäsmatkoilla.

Juttua muokattu 2.2. kello 9:31: Keihäsen lennoilla tarjottiin Kihniön, ei Kiteen Kipakkaa.

Onko sinulla omia muistoja Keihäsmatkoista? Keskustele oheisessa kommenttiosiossa. Voit lähettää muistoja ja kuvia myös numeroon 040-660 9019.