Helsingin yliopiston professorin Jari Salon mukaan pelialan liikevaihto kuvastaa hyvin, että liiketoiminta on kehittynyt hyvinkin pitkälle.

Aamulla julkaistuista vuoden 2016 verotiedoista selvisi, että valtakunnan kovatuloiset, mutta myös merkittävät veronmaksajat löytyvät peliteollisuudesta. Peliyhtiö Supercellin pomot miehittivät kärkipaikkoja tälläkin kertaa.

Koko 2000-luku on ollut alalle kovaa kasvun aikaa. Kansainvälisesti pelimyynnin on arvioitu ohittavan 100 miljardin dollarin rajapyykin vuonna 2017.

Suomessa peliteollisuuden ympärillä pyörii vuositasolla noin 2,5 miljardia euroa. Helsingin yliopiston professori Jari Salo sanoo, että peliteollisuudesta on tullut vakavasti otettava toimiala Suomessa.

Erityisesti kasvunäkymät tekevät pelialasta merkittävän

– Vuosittainen 2,5 miljardin liikevaihto kuvastaa hyvin sitä, että liiketoiminta on kehittynyt jo hyvinkin pitkälle, Salo sanoo.

Salon mukaan myös kasvunäkymät ovat todella hyvät. Pelialan kansainvälisen kasvun uskotaan yltävän vuositasolla kymmenestä kahteenkymmeneen prosenttiin.

Suomessa peliala työllistää tällä hetkellä noin kolme tuhatta ihmistä.

– Lisäksi kolmisen sataa ihmistä voi saada peliteollisuudesta uuden työpaikan vuosittain, Salo summaa.

– Erityisesti alan vahvat kasvunäkymät tekevät toimialasta merkittävän.

Peliteollisuudessa liikku rahaa, mutta perinteinen teollisuus työllistää

Salon mukaan yhteiskunnan digitalisoituminen etenee vaudilla ja se auttaa myös pelialan kasvua.

– 250 pelistudiota kertoo, että kysyntää peleille ja peliteollisuudelle Suomesta löytyy.

Salo sanoo, että jo yhteisöveromaksut osoittavat suomalaisten peliyhtiöiden olevan merkittäviä tekijöitä.

Verrattuna paperiteollisuuteen, metsäteollisuuteen, kemian- ja prosessiteollisuuteen liikevaihdot ovat kuitenkin vielä keskimääräisesti hyvinkin pieniä ja työllistämisvaikutukset siinä määrin vähäisiä.

– Uskon, että kun muutamia vuosia mennään eteenpäin niin keskimääräinen markkinaosuus ja yritysten koko kasvaa, Salo sanoo.

Suomessa on opittu markkinoimaan paremmin

Salon mukaan peliteollisuuden menestys kertoo myös siitä, että Suomessa on opittu markkinoimaan paremmin. Kotimarkkinoiden pienuuden ja pelimarkkinoiden globaalin luonteen vuoksi yli 95 prosenttia pelialan suomalaisesta tuotannosta päätyy vientiin, joten myös kansantalouden ja vientitulojen kannalta peliteollisuus on merkittävä toimija.

– Supercell on mainostanut muun muassa Superbowlin jatkoajalla, Salo muistuttaa.

Alan keskeisimpänä uhkana ja epävarmuustekijänä Salo näkee sen, että monilla yrityksillä toiminta tukeutuu liiaksi yhteen hittituotteeseen.

– Useammalla peliteollisuuden yrityksellä on vain yksi hittituote eli portfolio on parhaimmillaankin kapea ja tämä on yksi iso uhkatekijä, Salo sanoo.

Salon mukaan Supercell ja Rovio sen sijaan ovat esimerkkejä yrityksistä, joilla on tuoteporfoliossa sekä hyviä pelituotteita että myös onnistunutta oheistoimintaa ja lisessitoimintaakin.