EU:n epäonnistumiset Lähi-idässä voivat Aaltolan mukaan johtaa unionin ulkosuhdepolitiikan linjan muutokseen. Euroopan hajanaisuus sataa tutkijan mukaan Turkin laariin.

Ulkopoliittisen instituutin johtaja Mika Aaltola painotti Ylen Ykkösaamussa, että Suomen kaltaisen pienen valtion ulkopoliittisen linjan tulisi olla äärimmäisen selkeä. Aaltola viittasi erityisesti pakolais- ja siirtolaiskriisiin Turkin ja Kreikan rajalla.

– Suomen linjasta ei saisi olla hirveästi epäilyksiä tai epämääräisyyttä.

– Toisaalta, kaikkialla on vähän epäselvyyttä. Se ei ole tietenkään toivottava asia. Tässä asiassa pitäisi hakea yhteistä argumenttia.

Aaltolan mukaan EU:n ja Suomen ongelma sopia yhteisestä näkemyksestä johtuu tilanteen vaikeudesta tai jopa mahdottomuudesta. Kreikan päätös olla ottamatta uusia turvapaikkahakemuksia aiheuttaa Euroopassa ongelmia suhtautua tilanteeseen.

Suomessa esimerkiksi presidentti Sauli Niinistö ja sisäministeri Maria Ohisalo (vihr) ovat esittäneet jokseenkin erisuuntaisia näkemyksiä Kreikan toimien laillisuudesta.

Lue lisää: Kreikan ja Turkin rajakriisissä nähdään reaalipolitiikan voittokulku – tutkija: Niinistön lausunto ongelmallinen

– Moni eurooppalainen sivustakatsoja kokee, että tässä rikotaan jotain sellaista, jota ei saisi rikkoa ja hyväksikäytetään sääntöjä, jotka nähdään hyveellisinä. Tässä yhteydessä Kreikka ja moni muu reagoivat samalla tavalla – rajoja vartioidaan entistä tiiviimmin.

Erityisesti EU:n kohdalla kyse on syvemmästä ongelmasta. EU kamppailee oman identiteettinsä ja arvojensa sekä roolinsa kanssa, Aaltola toteaa. Hän uskoo, että EU:n kohtaamat nöyryytykset Lähi-idässä voivat johtaa uuden ulkosuhdepolitiikan aikaan.

Uutta linjaa voisi kuvata Kreikassa tehty päätös jäädyttää hakemusten vastaanottaminen. Se ei Aaltolan mukaan välttämättä miellytä kaikkia.

Kiristynyt tilanne Syyriassa on Aaltolan mukaan osoitus nykyisestä kansainvälisen politiikan tilasta, jossa alueelliset suurvallat ovat ottaneet entistä suuremman roolin. Esimerkiksi Syyrian tilanteessa Turkilla ja Venäjällä on selkeitä omia intressejään toisiinsa, Syyriaan ja Eurooppaan liittyen.

– Turkin päämarkkina-alue on Euroopan unionin sisämarkkinat, maailman suurimmat markkinat. Turkin pitää miettiä kaksi kertaa, mitä se tekee. En tiedä, onko (Recep Tayyip) Erdoganin nykypolitiikka kestävää.

– Toisaalta Eurooppa on vähän hajanainen ja usein on vaikea löytää yhteistä säveltä. Se antaa Turkille mahdollisuuden pelata näitä pelejä.

Aaltolan näkemyksen mukaan Turkki painostaa EU:ta ja Kreikkaa täysin tietoisesti. Hän arvioi, että taustalla on pyrkimykset saavuttaa liikkumatilaa Syyrian ja Venäjän suhteen. Aaltolan mukaan ei ole kuitenkaan syytä epäillä, etteikö Turkkikin haluaisi lähiympäristönsä rauhoittuvan. Venäjän kanssa solmitut tulitauot ovat hänen mukaansa kuitenkin vain taktisia ja lyhytaikaisia siirtoja.