Teemalauantaissa nähdään yksi viime vuosien erikoisimmista kotimaisista elokuvatuotannoista. Elokuvan lisäksi nähdään dokumentti sen tekemisestä sekä ohjaaja Mika Rätön henkilökuva. Tekijät Rättö & Sänpäkkilä myös kommentoivat teostaan, jonka he katsoivat ensi kertaa sitten ensi-illan.

Elokuva ja dokumentti uusintana lauantaina 17.3.2018 klo 12.00 alkaen. Areenassa puolen vuoden ajan, ohjaajan henkilökuva Areenassa pysyvästi.

50 000 euroa sekä yli kolme vuotta väsymätöntä työtä, jolle ei lasketa hintaa rahassa. Sen vaatii hullun unelman toteuttaminen. Porilaiset monialataiteilijat päättivät tehdä elokuvan, joka oli kertaluokkaa vaativampi projekti kuin mikään, mitä he olivat siihen asti tehneet.

Hurja toimintadraama Samurai Rauni Reposaarelainen sai alkunsa teatteriesityksenä, kahden taiteilijaryhmän, porilaisen Modernin Kanuunan ja helsinkiläisen Circus Maximuksen, yhteistyönä vuonna 2010. Harvojen tunteman, 1600-luvulla (vai 1800-luvulla?) eläneen japanilaisen soturikirjailija Kito Kokorun sepittämä tarina siirrettiin Meri-Porin joutomaille: teollisuusalueille, talvisille uimarannoille.

Mittasuhteet venyvät ja vääristyvät useassa ulottuvuudessa. Lapsuusajan seikkailuleikkien rantapusikot ja kesämökin saunat kohtaavat kirpputoritavarasta loihditun, kuvitellun itämaisen soturikulttuurin verikostoineen, geishoineen, salaisine kiltoineen ja kunniasääntöineen. Välillä tavallinen arkinen ja kylmä todellisuus tuntuu välähdyksenomaisesti tunkevan esiin, mutta seuraavassa hetkessä ollaan taas mielikuvitusmaailmassa.

Mistä verisissä tapahtumissa oikeastaan on kyse? Ne, jotka tuntevat Mika Rätön taiteilijanlaadun, tietänevät jo etukäteen, että parasta on vain heittäytyä tekijöiden hillittömän ideavirran vietäväksi ja katsoa, miten se kantaa. Jotain väärää on kuitenkin tapahtunut, joku on petetty ja hirmuinen rikosten ja koston kierre piinaa koko yhteisöä.

Samurai maalaa talon palaessa. Samurai maalaa talon palaessa taustalla. Kuva elokuvasta Samurai Rauni Reposaarelainen Kuva: Moderni Kanuuna Salaperäinen "Häpeäkyynel" lupaa palkkion Rauni Reposaarelaisen päästä. Ninjat lukevat kirjettä: Reposaarelaisen päästä on luvattu palkkio. Kuva elokuvasta Samurai Rauni Reposaarelainen Kuva: Moderni Kanuuna

Rauni ottaa mittaa opettaja Mannolasta Samurai Rauni Reposaarelainen ja opettaja Mannola ottavat mittaa toisistaan. Kuva elokuvasta Samurai Rauni Reposaarelainen Kuva: Moderni Kanuuna Geishat juottavat samuraita saunassa Geishat juottavat Raunia saunassa. Kuva elokuvasta Samurai Rauni Reposaarelainen Kuva: Moderni Kanuuna

Reposaarelaisen magiaa on sekin, että se tavallaan toteuttaa itse sen mitä esittää. Elokuva on nimittäin lähes kokonaan kuvattu lokaatioissa eli oikeissa paikoissa. Voi kuvitella, kuinka työryhmä saapuu ja pystyttää kuvausten ajaksi fantastisen vaihtoehtoisen todellisuuden Yyterin Teboilille tai tyhjään Preiviikin kyläkouluun. Tällainen elokuvan tekeminen on samalla performanssi itsessään, se on kaikkein tavanomaisimmassa suomalaisessa maisemassa ja ympäristössä piilevien arvaamattomien mahdollisuuksien taidetta.

Aina kun palasi Tampereelle kuvauspäivien jälkeen, kaikki oli pukeutuneet harmaisiin ja mustiin ja näytti todella tylsältä. ― Sami Sänpäkkilä

Elokuvan tekijöistä Mika Rättö ja Sami Sänpäkkilä palaavat Teemalauantaissa vielä kerran rooliinsa Teeman virallisina elokuvakommentaattoreina. Ennen ja jälkeen elokuvan he kertovat ajatuksiaan ja tunnelmiaan: miltä teos näyttää nyt, kun ensi-illasta on kulunut vuosi aikaa?

Elokuvan jälkeen nähdään puolituntinen dokumentti sen tekemisestä. Se antaa vaikuttavan kokonaiskuvan projektista, jonka onnistumisen puolesta harva ulkopuolinen olisi lyönyt vetoa vuonna 2012.

Tuhoon tuomittu idea, mutta kun on lapsenusko takana, niin se ei haittaa. ― Mika Rättö

Elokuva Samurai Rauni Reposaarelainen on koottu lukemattomista palasista kaikin tavoin: juoni, käsikirjoitus, lavastus, puvustus, kuvauskalusto, jopa suuri osa keskeisistä tekijöistä on saatu kasaan vasta kuvausten jo alettua. Tuotantopäällikkö Harri Sippola kertoo aloittaneensa työnsä lukemalla Wikipediasta, mitä elokuvatuottaja tekee. Kalustoa kehitetään itse, jo kuvattuja kohtauksia kuvataan uudelleen, kun omat taidot kehittyvät niin, etteivät alkuvaiheen tuotokset enää läpäise seulaa. Amatöörimäisyys kääntyy huikealla tavalla vahvuudeksi, kun mitään tekemisen sääntöjä ei ole, ennen kuin ne on itse keksitty. Lopputulos yllättää tekijät, se on "parempi kuin mihin meidän pitäisi pystyä". Ja sen jälkeen voi ryhtyä tekemään seuraavaa projektia tietoisena siitä, että mikä tahansa on mahdollista.

Kyllä se on erikoista, että kun ihmisellä on unelma, niin se taipuu sohlaamaan mitä tahansa. ― Mika Rättö

Teemalauantain lopuksi nähdään uusintana keväältä 2017 KulttuuriCocktailin henkilökuva Mika Rätöstä. Loputtoman innostunut Rättö ei jää hetkeksikään lepäämään laakereillaan, vaan tekeillä on aina jokin uusi projekti. Rätön yhteistyökumppanit hankkivat Samurai-elokuvalle kansainvälistä festivaalilevitystä, ja kuvauskiireiden päätyttyä Rättö keskittyy romaanin kirjoittamiseen ja uuden levyn äänittämisen. Seurantadokumentti paljastaa kulttisankarin arkisemman puolen. Hän ei ole yksinpuurtaja vaan yhteistyön mestari, joka ei anna taloudellisten realiteettien rajoittaa luomista. Rättö kertoo avoimesti, millaisen hinnan taiteilija maksaa omaehtoisen taiteen tekemisestä.