Saamenlipussa punainen puoliympyrä kuvastaa aurinkoa ja sininen puoliympyrä kuuta.

Saamenlipussa punainen puoliympyrä kuvastaa aurinkoa ja sininen puoliympyrä kuuta. Emmi Korhonen / Lehtikuva

Gáktien eli saamenpukujen helmat hulmuavat tänään yhdessä värikkään saamen lipun kanssa, sillä neljän valtakunnan alueella asuvat saamelaiset viettävät helmikuun 6. päivänä yhteistä kansallispäivää. Juhlallisuuksia järjestetään eri puolilla Saamenmaata ja yhtälailla laajalti perinteisen saamelaisalueen ulkopuolellakin.

Saamelaisten kansallispäivä juhlapäivänä vielä nuori. Suomalaiseen almanakkaan se merkittiin vasta vuonna 2004. Kansallispäivästä päätettiin kuitenkin jo vuonna 1992, ja juhlapäivän juuret juontavat yli sadan vuoden taakse, vuoteen 1917.

Tuolloin Norjan Trondheimissä järjestettiin ensimmäinen pohjoismainen saamelaiskokous eteläsaamelaisen Elsa Laula Renbergin johdolla. Kokouksen oli tarkoitus pohtia saamelaisten elinmahdollisuuksia ja ottaa kantaa saamelaisia koskeviin kysymyksiin. Käsitellyistä aiheista tärkeimpiä olivat liikkumiseen, maiden käyttöön, poronhoitoon ja koulunkäyntiin liittyvät kysymykset.

Pohja tulevalle työlle oli luotu, ja saamelaisten yhteinen esiintyminen ja kokoontuminen huomattiin. Saamelaisten poliittisen tietoisuuden katsotaankin heränneen juuri tuolloin.

Trondheimin kokouksen koollekutsuneen naisjärjestön Brurskanken Samiske Kvinneforeningin jäseniä. Elsa Laula Renberg on keskirivissä istumassa ensimmäinen vasemmalta. Hilfling-Rasmussen/NTNU

Värikäs lippu on saamelaisten symboli

Saamelaisten kansallispäivä on yksi saamelaisten liputuspäivistä, mutta lisäksi niin Suomen, Ruotsin kuin Norjankin viranomaiset suosittavat yleistä liputusta. Saamenlipussa (siirryt toiseen palveluun) punainen puoliympyrä kuvastaa aurinkoa ja sininen puoliympyrä kuuta. Lipussa leiskuvat kirkas punainen, sininen, keltainen ja vihreä. Samoja värejä on perinteisesti käytetty saamelaisten kansan- ja kansallispuvussa, gáktissa.

Lippu hyväksyttiin saamelaisten viralliseksi symboliksi saamelaisten 13. pohjoismaisessa konferenssissa Åressa 15. elokuuta 1986. Samalla hyväksyttiin myös toinen kansallinen symboli: Sámi soga lávlla/Saamen suvun laulu.

Saamelaisilla on nykyään 12 yhteistä saamelaiskonferenssissa hyväksyttyä liputuspäivää. Suomen sisäasiainministeriö suosittaa saamen liputuspäiville myös yleistä liputusta. Liputtamisessa noudatetaan kunkin valtion lakeja. Yksityisillä kansalaisilla, yhteisöillä ja yrityksillä on kuitenkin juhlamielen, kunnioituksen tai surun osoittamiseksi vapaus liputtaa Saamen lipulla muulloinkin kuin virallisina liputuspäivinä.

Vesa Toppari / Yle

Saamelaisten juhlallisuuksissa neljän valtakunnan alueella puhutaan eri saamen kieliä ja pukeudutaan eri alueiden ja sukujen pukuihin. Juhlapäivä, lippu ja kansallislaulu ovat kaikkialla kuitenkin samat.

Saamelaiset ovat Euroopan Unionin alueella asuva ainoa alkuperäiskansaksi tunnustettu kansa. Suomessa asuu noin 10 000 saamelaista. Kaiken kaikkiaan Suomessa, Norjassa, Ruotsissa ja Venäjällä arvioidaan olevan lähemmäs 100 000 saamelaista.

Katso lyhyt video Yle Areenasta, mistä saamelaisten kansallispäivässä on kyse: Saamelaisten kansallispäivä kahdessa minuutissa