Suomalainen fantasia- ja tieteiskirjallisuus ei enää aina erotu selvästi omana genrenään muusta kaunokirjallisuudesta. Sen sijaan niin kutsutun suomikumman elementteihin voi törmätä monissa nykyisten kirjoittajien teoksissa.

– Kirjan ei tarvitse enää olla luokiteltavissa, vaan genrejä sekoitetaan täysin tietoisesti, kirjailija Johanna Sinisalo kertoo.

Sekoittamista tehdään myös varsinaisen suomikumman sisällä, jossa kauhun, fantasian ja tieteiskirjallisuuden ainekset voivat elää sulassa sovussa myös saman kirjan sivuilla. Aikaisemmat tarkat luokittelut ovat häviämässä.

– Kuka enää esimerkiksi antoi Jussi Valtosen viimevuotiselle Finlandia-palkintoteokselle lähitulevaisuuteen sijoittuvan tieteiskirjan leimaa, Sinisalo kysyy.

Tilanne oli täysin toisenlainen vielä vuonna 2000, jolloin Sinisalo voitti itse Finlandia-palkinnon Ennen päivänlaskua ei voi -teoksellaan. Hän oli tuolloin ollut julkisuudessa lähinnä tieteiskirjailijana.

– Palkinnon saatuani kymmenet ihmiset tulivat minulle sanomaan, etteivät halua lukea kirjaani, koska heitä eivät laserpyssyt ja avaruusalukset kiinnosta, Sinisalo muistelee.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Kirjallisuuden tarkka laputtaminen tiettyyn genreen on monella tapaa sekä lukijoiden että kirjailijoiden tappio. Sinisalo kertookin toivovansa, että suomikumma-termi menettäisi lopulta kokonaan merkityksensä ja puhuttaisiin vain kirjallisuudesta.

– Jos minun teokseni laitetaan kirjastossa tieteiskirjallisuuden hyllyyn, pettyvät juuri laserpyssyjä ja avaruusaluksia etsivät. Ne taas, jotka saattaisivat nauttia kirjoistani eivät mene tieteiskirjallisuuden hyllylle lainkaan, Sinisalo pahoittelee.

Nuorille muut maailmat luontevia

Nuorisokirjallisuudessa on ollut jo monta vuotta vallalla fantasiainnostus, joka on tuonut kirjojen ääreen myös sellaisia nuoria, jotka eivät ehkä muuten lue lainkaan kirjoja. Näin myös julkaisutoimittajina, kriitikkoina ja kirjailijoina alkaa olla ihmisiä, jotka ovat lapsuudestaan saakka tottuneet lukemaan fantasiakirjallisuutta. Siirtyminen aikuisten suomikummaan on näille lukijoille ja toimijoille hyvin luontevaa.

– Nuoret ovat oppineet ajattelemaan, että on mielenkiintoisempaa lukea tai kirjoittaa jostain muusta maailmasta kuin siitä, jossa he elävät. Heille on hyvin luonteva asia, että kirjoissa käsitellään myös muita kuin arkisia tai realistisia asioita, Sinisalo sanoo.

Suomikumman ympärillä on varsin aktiivinen toimijajoukko, joka on saanut myös kansainvälistä tunnustusta. Esimerkiksi alan harrastajien tapahtumalla Finnconilla on varsin hyvä maine ulkomaisten nimekkäiden kirjailijoiden keskuudessa. Sinisalon mukaan suomikumma onkin monella tapaa hyvissä käsissä.

– Meillä on suuri harrastajakirjoittajien joukko, josta on noussut myös uusia tähtiä kuten Emmi Itäranta ja Hannu Rajaniemi. Samaten monen jo vakiintuneen kirjailijan teoksissa on joukossa suomikummaa, Leena Krohnista ja Jyrki Vainosesta alkaen. Aina lukijat eivät edes etukäteen tiedä, että nämähän ovat suomikumman edustajia, Sinisalo toteaa.

TS–STT