25 vuotta sitten julkaistun edellisen vetoomuksen jälkeen lähes kaikki on kehittynyt huonompaan suuntaan.

Yli 15 000 tiedenaista ja -miestä 184 (siirryt toiseen palveluun) maasta on julkistanut yhteisen vetoomuksen, jossa ihmiskuntaa kehotetaan ryhtymään toimiin maapallon kehityksen saamiseksi kestävälle pohjalle.

Heidän mukaansa toista varoitusta tarvitaan, koska edellinen, 25 vuotta sitten tehty alkuperäinen vetoomus ei ole johtanut riittäviin toimiin. Vuoden 1992 vetoomuksessa oli 1 700 allekirjoitusta, ja nyt siis lähes kymmenkertainen määrä. Vetoomuksen taustalla on tälläkin kertaa Union of Concerned Scientists (siirryt toiseen palveluun) eli "Huolestuneiden tieteentekijöiden unioni".

Tiedenaisten ja -miesten mukaan maapallon tila on vain pahentunut, eikä 1990-luvulla osoitetuista ongelmista ole saatu korjattua juuri muita kuin ilmakehän otsonikerros, joka ei enää ohene. Tässä tieteentekijöiden listaa vaikeutuneesta tilanteesta:

Makean veden määrä on vähentynyt maailmanlaajuisesti 26 prosenttia suhteessa väestömäärään.

Valtamerten kuolleiden vyöhykkeiden pinta-ala on lisääntynyt 75 prosenttia. Näillä saastumisesta tai hapen puutteesta kärsivillä alueilla on korkeintaan vähäisiä merkkejä elämästä.

Yli 1,2 miljoonaa neliökilometriä metsää on hävinnyt. Suurin osa siitä on otettu maatalouden käyttöön.

Hiilipäästöjen määrä ja maapallon lämpeneminen ovat jatkaneet merkittävää kasvua.

Maapallon väestö on kasvanut yli kolmanneksella.

Nisäkkäiden, liskojen, sammakkoeläinten, lintujen ja kalojen yhteenlaskettu määrä on laskenut lähes 30 prosenttia.

Mitä pitäisi tehdä?

Vetoomus on suunnattu tieteentekijöiden lisäksi mediavaikuttajille ja tavallisille ihmisille. Tiedeyhteisö varoittaa, että nykytahtisen väestönkasvun ja kuluttamisen on loputtava, muuten tulevaisuutemme on uhattuna. Vetoomuksessa luetellaan 13 toimenpidettä, joihin olisi ryhdyttävä ympäristön kohentamiseksi ja ihmiskunnan pelastamiseksi. Näitä ovat muun muassa seuraavat:

Hyvin hoidettuja luonnonsuojelualueita tarvitaan lisää. Niiden tulee kattaa alueita maalla, merellä, makean veden vesistöissä sekä ilmakehässä.

Metsien, ruohikkojen ja muiden ekosysteemien muuttaminen on estettävä. Erityisesti metsien alkuperäislajeja on palautettava laajassa mitassa.

Ruokajätteen määrää on vähennettävä koulutuksen ja paremman infrastruktuurin avulla. Ruokavalioita on muutettava kasvissyönnin suuntaan.

Vihreää energiateknologiaa on kehitettävä. Samalla on luovuttava fossiilisilla polttoaineilla tapahtuvan energiantuotannon tukemisesta.

Perhesuunnittelupalveluita on lisättävä. Kansoja ja niiden johtajia on rohkaistava tavoittelemaan ihmisten määrän rajoittamista kestävälle ja tieteellisesti hyväksyttävälle tasolle.

Myös suomalaisia mukana vetoomuksessa

Kansainvälisen vetoomuksen allekirjoitti myös joukko suomalaisia tai Suomessa toimivia tutkijoita. Alun perin heitä oli 81, mutta myöhemmin joukko on hieman kasvanut. Kaikkien, myös suomalaisten allekirjoittajien nimet löytyvät täältä. (siirryt toiseen palveluun)

Eräs allekirjoittajista on profesori Hanna Tuomisto Turun yliopiston biologian laitokselta. Hän on seurannut biodiversiteetin katoamista sekä Suomessa että Amazoniaan Etelä-Amerikkaan suuntautuneilla tutkimusmatkoillaan. Amazonian alueella näkee, kuinka metsäala pienenee jatkuvasti, hän sanoo.

Meillä Suomessakin luonnon monimuotoisuutta katoaa kun vanhoja metsiä hakataan.

– Eivät lajit säily pelkällä hyvällä tahdolla, vaan ne tarvitsevat elinympäristön. Vanhojen metsien lajeja ei suojella sillä, että hakkuut tilastoidaan hiilineutraaleiksi. Jos vanhan metsän pinta-ala vähenee, myös niihin erikoistunutta lajistoa häviää, Tuomisto sanoo.

Hän muistuttaa, että ruokahuoltommekin on riippuvainen luonnosta ja itse asiassa varsin harvoista lajeista. Tämä tekee siitä haavoittuvaisen, eikä suunnitelma B:tä ole olemassa siltä varalta, että ilmenee maailmanlaajuisia ongelmia. Esimerkiksi käy maailman suosituimman hedelmän, banaanin, kohtalo.

– Käytännössä kaikki maailmankaupassa liikkuvat banaanit ovat samaa lajiketta. Nykyään käytössä on toiseksi paras lajike, koska parhaan viljely ei ole enää mahdollista erään sienitaudin leviämisen takia. Yksipuolinen valikoima lisää tautiriskiä. Viljelykasvien villeistä sukulaisista voisi löytyä vastustuskykyisyyden geeni tai muita hyödyllisiä ominaisuuksia –mutta vain, jos ne säästyvät sukupuutolta, Tuomisto sanoo.

Vetoomus julkaistiin alunperin BioSciencessä. (siirryt toiseen palveluun) Suomessa siitä kertoi ensimmäisenä Helsingin Sanomat. (siirryt toiseen palveluun)

Korjaus 16.11. klo 17.15: Linkki vetoomuksen allekirjoittajien luetteloon korjattu.