Allan Armas Lindberg on vetänyt Oulussa ELY-keskuksen hanketta, jossa vähemmistöryhmien nuoria tuettiin koulutuksessa ja työllistymisessä. Kuva: Risto Rasila

Suomen romaniväestön suurimmat ongelmat ovat jo vuosikymmeniä liittyneet koulutuksen vähyyteen ja työnsaannin hankaluuteen, listaa romanifoorumin toiminnanjohtaja Allan Armas Lindberg.

Koulutuksen osalta näyttää kuitenkin jo paremmalta.

– Koulutuksessa ollaan menty hirmuisesti eteenpäin lyhyessä ajassa. Nykyään se on jo kunnia-asia, että romaninuori kouluttautuu. Kyllä sellaista nuorta katsotaan pitkään, joka ei ole käynyt toisen asteen koulutusta eikä ole hankkinut ammattia.

Lindberg toivoo, että tulevaisuudessa romaneita nähtäisiin yhä enemmän myös korkeakouluissa. Hän painottaa, että korkealle tähtäävien romanien antama esimerkki vaikuttaa nuorempien asenteisiin ja urasuunnitelmiin.

Lindberg harmittelee, että vaikka kouluttautumisesta on tullut jo yleistä romanien keskuudessa, työpaikan saanti ja jopa työharjoitteluun pääsy tyssäävät usein ennakkoluuloihin.

– Työnantajilla on ennakkoasenteita: Romanit eivät tee töitä, heihin ei voi luottaa ja firman maine menee, jos romani palkataan töihin. Näistä ennakkoluuloista kuulen usein.

Romanien työttömyysmääristä ei ole tilastotietoa, mutta Lindberg sanoo, että työttömien määrä on suuri. Työ- ja elinkeinoministeriö teki vuonna 2008 tutkimuksen, jonka mukaan koulutuksen ja työkokemuksen puute vaikeuttavat romanien työllistymistä.

Lindbergin mielestä romanit ovat työllistyneet ilahduttavan paljon Helsingissä, mutta etenkin suurempien kaupunkien ulkopuolelta on tullut paljon tietoa romanien huonosta työllistymisestä.

– Työnantajan pitäisi antaa edes mahdollisuus. Työ vaikuttaa siihen, miten olet mukana yhteiskunnassa. Jokainen varmasti ymmärtää, millaisia vaikutuksia työttömyydellä on perheiden elämään.

Lindberg sanoo, että vanhempien työttömyydellä on ikäviä vaikutuksia myös lapsiin.

– Kotoa ei opita mallia, että vanhemmat lähtisivät aamulla töihin.

Lindberg on vetänyt Oulussa ELY-keskuksen hanketta, jossa vähemmistöryhmien nuoria tuettiin koulutuksessa ja työllistymisessä. Hän kuvailee auttamiensa nuorten tuntemuksia työnsaannista lähes toivottomaksi.

– Työharjoittelupaikatkin olivat kiven alla. Se oli järkyttävää. Haastoin monesti Oulun kaupunkia, että he antaisivat nuorille mahdollisuuksia ja näyttäisivät esimerkkiä yrittäjille.TE-toimistosta voi jokainen kysyä, kuinka vaikeaa on saada romani työllistettyä.

Helsinkiä Lindberg kehuu. Hän sanoo, että pääkaupungin suvaitsevaisemman ilmapiirin selittänee monikulttuurisuus, johon on kaupungissa totuttu muuta Suomea paremmin.

– Moni romani on työllistynyt työharjoittelun kautta, kun on huomattu, että kyse on hyvästä tyypistä. Näitä tilaisuuksia pitäisi antaa enemmän.

Romanikulttuurin sääntöihin kuuluu, että naiset eivät saisi kohdata vanhempaa henkilöä ”vajavaisesti pukeutuneena”, eli ilman kansallispukua. Jos romaninainen kohtaa vanhemman romanihenkilön esimerkiksi housuihin pukeutuneena, se katsotaan loukkaukseksi vanhempaa henkilöä kohtaan.

Lindberg myöntää, että on ammatteja, joissa ei voi käyttää kansallispukua esimerkiksi hygieniasyistä.

– On myös paljon aloja, joissa työskennellään suljetuissa tiloissa eikä kohdata vanhempia romanihenkilöitä, milloin voi pukeutua esimerkiksi työhaalariin.

Esimerkiksi asiakaspalvelualalla voi tulla Lindbergin mukaan ongelmia, jos romaninainen ei voi pukeutua kansallispukuunsa. Hän kuitenkin toivoo, että ongelma poistuisi samalla, kun Suomi muuttuu kauttaaltaan monikulttuurisemmaksi maaksi.

– Tulevaisuudessa kansallispukuihin voitaisiin totutella työpaikoilla samalla tavalla kuin esimerkiksi muslimien huntuihin. Ihan yhtä hyvin musliminaisetkin tekevät työnsä, vaikka heillä on pitkät hameet ja hunnut päällä työaikana.

Tänään keskiviikkona vietetään romanien kansallispäivää.