Maahanmuuttovirasto arvioi perhesidehakemusten määrän kasvavan kymmeniin tuhansiin. Mikäli hakemuksia käsittelevien virkailijoiden määrää ei lisätä, jonotusajat venyvät vuosien mittaisiksi.

Maahanmuuttoviraston mukaan jokaista myönteistä turvapaikkapäätöstä kohden tehdään keskimäärin kolme perhesidehakemusta. Tänä vuonna turvapaikanhakijoita on marraskuun loppuun mennessä ollut yli 30 000. Jos heistä edes kolmannes saa myönteisen päätöksen, se tarkoittaa melkoista perhesidehakemusten sumaa.

– Jos ei ensi vuonna, niin ainakin lähivuosina tämä hakemusten määrä saattaa nousta kymmeniin tuhansiin, toteaa Maahanmuuttoviraston maahanmuuttoyksikön tulosalueen johtaja Olli Koskipirtti.

Tämä tarkoittaa hakemusten käsittelyaikojen venymistä.

Lain mukaan perhesidehakemus pitää käsitellä yhdeksässä kuukaudessa, mutta tavoitteeseen ei päästä aina nytkään. Kun hakemusten määrä moninkertaistuu, lain sallima käsittelyaikaraja paukkuu huomattavasti useammin.

– Jos resursseja ei saada lisää, niin silloin puhutaan jopa vuosista, Koskipirtti arvioi.

Perhesidehakemusten käsittelyajat vaihtelevat sen mukaan, kuka Suomesta kansainvälistä suojelua saaneen luo pyrkii. Vuonna 2014 käsittelyaika oli keskimäärin 414 vuorokautta alaikäisen huoltajan, 230 vuorokautta lapsen ja 324 vuorokautta puolison kohdalla.

Käsittelyaikojen enimmäisrajat määrittelee EU-direktiivi (siirryt toiseen palveluun). Mitä siitä seuraa, kun yhdeksän kuukauden määräajassa ei pysytä?

– Suomi voi saada siitä tietysti pyyhkeitä. Pahimmassa tapauksessa EU-tuomioistuimen päätöksen siitä, että Suomi on rikkonut näitä velvoitteitaan, Koskipirtti sanoo.

Valtava urakka suurlähetystöille

Perheenyhdistämistä ei voi panna vireille Suomesta käsin, vaan Suomeen pyrkivän on tehtävä se Suomen edustustossa.

Konfliktialueilla edustustoja ei kuitenkaan tavallisesti ole. Tämä tarkoittaa sitä, että afganistanilaisen on matkustettava Suomen New Delhin -lähetystöön Intiaan ja somalialaisen on matkustettava Kenian Nairobiin. Syyrialaisten ja irakilaisten on matkustettava Ankaraan, Suomen Turkin-suurlähetystöön.

Vireillepanon jälkeen hakijat haastatellaan, missä voi kulua useita tunteja. Esimerkiksi Turkin-suurlähetystön kontolla on turkkilaisten lisäksi kaikkien irakilaisten ja syyrialaisten perheenyhdistämistä tavoittelevien haastattelu. Urakkaa hoitaa kolme henkilöä.

– Ja näistä kolmesta yksi on arabiankielentaitoinen. Kolmen hengen tiimille työmäärä on todella iso, kun puhutaan mahdollisesti sadoista ja sadoista haastatteluista, kertoo Suomen Turkin-suurlähettiläs Nina Vaskunlahti.

Tämän jälkeen Maahanmuuttovirasto tarkastaa haastatellun tiedot Suomessa ja tekee päätöksen.

Maahanmuuttovirasto on sähköistämässä palvelujaan, mikä helpottaa perheenyhdistämistä tavoittelevien urakkaa hieman. Tällaiset helpotukset eivät kuitenkaan pura jonoja.

– Resursseja pitäisi saada lisää. Kyse on inhimillisestä työn tekemisestä ja siitä, kuinka paljon työpäivän aikana on tunteja käytettävissä, Vaskunlahti sanoo.

Suomi tiukentaa perheenyhdistämistä

Suomen hallitus on kuitenkin parhaillaan tiukentamassa perheenyhdistämisen kriteerejä. Tämä saattaa laskea turvapaikanhakijoiden intoa panna pitkä, vaarallinen ja mahdollisesti kalliiksi käyvä perheenyhdistämisprosessi vireille.

– Se voi tietysti vaikuttaa alentavasti perhesidehakemusten määrään. Mutta mitään varmaa tietoa ei tässä vaiheessa vielä ole, sanoo Maahanmuuttoviraston Koskipirtti.