Laillisuusvalvonnasta on kehkeytynyt erikoinen kysymys Kittilän kunnallishallinnossa. Kunnanhallituksen kuuluu valvoa kunnan päätöksenteon laillisuutta. Kittilän kunnanhallituksella näyttää olevan oma tulkintansa siitä, miten valvontaa tulee harjoittaa.

Kokouksessaan 19. tammikuuta kunnanhallitus käsitteli muun muassa kunnan sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteita. Hallitus päätyi poistamaan kunnan ja kuntakonsernin sisäisen valvonnan perusteista osuuden, jossa käsiteltiin kuntakonsernin sisällä tapahtuvia mahdollisia väärinkäytöksiä.

Pöytäkirjan mukaan kunnanhallituksen puheenjohtaja Timo Kurula (kesk) esitti jäsen Tarmo Salosen (ps) kannattamana, että ”Sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteiden kohdasta Kokonaisvaltainen riskienhallinta ja sisäinen valvonta osana kunnan ja kuntakonsernin johtamis- ja hallintojärjestelmää, toisesta kappaleesta poistetaan lauseet ’Toimiva sisäinen valvonta myös ehkäisee ja paljastaa väärinkäytöksiä. Johdon velvollisuutena on toteuttaa sisäistä valvontaa väärinkäytösten ehkäisemiseksi ja havaitsemiseksi sekä puuttua havaittuihin väärinkäytöksiin. Väärinkäytöksenä pidetään erilaisia epärehellisiä, epäeettisiä tai kuntakonsernin ohjeita rikkovia taikka lainvastaisia tekoja’.”

Turun yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professori Pekka Viljanen hämmästelee, että kunnanhallitus päätti poistaa sisäisen valvonnan perusteista lauseet, jotka liittyvät väärinkäytöksien estämiseen.

Viljasen mukaan kunnanhallituksen päätettävänä ollut esitys kunnan ja kuntakonsernin sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteiksi on pääosin varsin yleisluonteista tekstiä.

”Siksi on täysin käsittämätöntä, että kunnanhallituksen enemmistö poisti sieltä erittäin tärkeän ja selväkielisen tekstiosan, joka olisi konkreettisesti velvoittanut kunnan johtoa toteuttamaan sisäistä valvontaa väärinkäytösten estämiseksi ja puuttumaan havaittuihin väärinkäytöksiin.”

Yllättynyt professori ei kuitenkaan ole.

”Kittilän kunnan päätöksentekoa jo pitkähkön aikaa seuranneena en voi sanoa olevani yllättynyt, päinvastoin. Kunnanhallituksen enemmistö näyttää jatkavan samalla, jo joulukuussa 2013 aloittamallaan linjalla”, Viljanen naurahtaa.

Suomen Kuvalehden pyynnöstä professori Pekka Viljanen on perehtynyt Kittilän kunnan päätöksentekoon, pöytäkirjoihin ja muihin asiakirjoihin, jotka ovat liittyneet kunnan enemmistöomistaman hissiyhtiön Oy Levi Ski Resort Ltd:n hankintasotkuihin ja kunnanjohtaja Anna Mäkelän erottamisprosessiin.

Kittilän kunnan päätöksenteko on sotkeutunut viime vuoden aikana niin tiukkaan umpisolmuun, että sitä aukovat parhaillaan sekä keskusrikospoliisi että Pohjois-Suomen hallinto-oikeus selvittäessään kunnan päätöksenteon lainmukaisuutta. Kysymys on viime kädessä myös siitä, kuinka kunnassa on valvottu päätösten lainmukaisuutta.

Professori Viljanen katsoo, että keskustelu Kittilän tapahtumista pitäisi palauttaa takaisin ”juurilleen” – asioihin, joista oikeasti piti olla kysymys ja joita keskusrikospoliisi parhaillaan tutkii. Hän muistuttaa, että Kittilän kriisi liittyy nimenomaan kunnan enemmistöomistaman hissiyhtiön hankintasotkuihin.

Kunnanhallitus päätti 16. joulukuuta 2013 peruuttaa kunnanjohtaja Anna Mäkelän tekemän tutkintapyynnön, joka koski Oy Levi Ski Resort Ltd:n erotettua toimitusjohtajaa Jouni Palosaarta. Mäkelä teki tutkintapyynnön kuntakonsernin johtavana viranhaltijana virkavastuulla.

Viljanen muistuttaa edelleen kunnanhallituksen päättäneen tuolloin, että Kittilän kunnan edustajien tulee toimia hissiyhtiön seuraavassa hallituksen kokouksessa 18. joulukuuta 2013 siten, että Palosaari kutsutaan jatkamaan yhtiön toimitusjohtajana. Hänet oli erotettu epäluottamuksen perusteella marraskuussa 2013.

Asiat eivät kuitenkaan edenneet kunnanhallituksen kaavailemalla tavalla.

Hissiyhtiön hallituksen tuolloisen puheenjohtajan käsiin päätyivät 17. joulukuuta 2013 Jouni Palosaaren lähettämät sähköpostit, jotka liittyivät hissihankinnan kilpailutukseen. Yhtiön hallitus päätti tehdä asianomistajana tutkintapyynnön Palosaaresta jo seuraavana päivänä.

Kunnanhallitus, joka on vastuussa kunnan tytäryhtiöiden valvonnan järjestämisestä, ei tyytynyt hissiyhtiön hallituksen päätökseen tutkituttaa poliisilla Palosaaren toimet.

Vuosi sitten 9. tammikuuta kunnanhallitus – yhden jäsenen oltua eri mieltä – päätti pyytää hissiyhtiön hallitusta kutsumaan koolle ylimääräisen yhtiökokouksen, jotta yhtiökokous erottaisi hissiyhtiön hallituksen ja valitsisi tilalle uuden.

”Näinhän sitten tapahtuikin 25. maaliskuuta 2014. Yhtiökokous erotti hallituksen ja yhtiön tilintarkastajat, valitsi uuden hallituksen ja myönsi vastuuvapauden Jouni Palosaarelle, vaikka poliisin aloittama esitutkinta oli tuolloin käynnissä”, Viljanen kertaa.

Sen jälkeen uusi hallitus asianomistajana perui Jouni Palosaaresta tehdyn tutkintapyynnön ja palautti Palosaaren uudelleen yhtiön johtoon.

”Jokainen voi itse päätellä, mistä Kittilän kunnanhallituksen päätöksissä on kysymys”, Viljanen toteaa.

Palosaari palasi yhtiön johtoon maaliskuussa 2014. Kunnanjohtaja Anna Mäkelän erottamistoimet käynnistyivät huhtikuussa 2014. Nyt keskusrikospoliisi tutkii hissiyhtiön hankintasotkuja ja Anna Mäkelän erottamista.

”Anna Mäkelä toimi juuri niin kuin kunnan johdon tulisikin toimia sen tekstiosion mukaan, jonka kunnanhallituksen enemmistö poisti sisäisen valvonnan perusteista”, Viljanen korostaa.

Kittilän kunnanhallitus on kuluvan talven aikana jo kahdesti kieltäytynyt ottamasta käsiteltäväkseen erotetun kunnanjohtajan erottamisprosessiin liittyvää laillisuusvalvontaa.

Mäkelä erotettiin 17. marraskuuta 2014 valtuuston kokouksessa ilman, että häntä oli edes kuultu lopullisesta erottamisraportista.

Viimeksi kunnanhallitus kieltäytyi käsittelemästä valvontavastuutaan tässä asiassa 19. tammikuuta.

Kun Anna Mäkelä oli erotettu, kunnan päättäjät vakuuttivat, että kunnan asiat korjaantuvat kunnanjohtajan erottamisen jälkeen.

Parhaillaan vt. kunnanjohtaja Esa Mäkinen joutuu kuitenkin vääntämään kuntapäättäjien kanssa laillisuusvalvonnan kysymyksistä toistuvasti. Pöytäkirjat osoittavat, että Mäkisen on vaikeaa saada esityksiään läpi.

Kunnanhallitus on jopa jäävännyt Esa Mäkisen kunnanjohtaja Anna Mäkelän erottamiseen liittyvän asian käsittelystä, vaikka lainoppineiden mukaan Esa Mäkinen ei ole jäävi.

Kittilän pöytäkirjat kertovat päätöksenteon ajautumisesta sekasortoon. Jääviys näyttää olevan ”kovassa kurssissa”.

Päättäjät jääväävät toisinaan itsensä, vaikka jääviysperusteita ei olisikaan. Ja jättävät välillä jääväämättä itsensä – silloin kun jäävätä pitäisi. Ovet näyttävät käyvän kunnanhallituksen kokouksissa tiuhaan, kun ”jäävit” ja ”jäävittömät” vaihtavat paikkaa pöydän ääressä.

Kittilän kunnanvaltuusto käsittelee ensi perjantaina kokouksessaan selvitystä, jonka kunnanhallitus on pyytänyt valtuuston puheenjohtajalta Inkeri Yritykseltä (vas).

Yritys pyysi viime syksynä kuntapäättäjiä pidättäytymään päätöksenteosta niissä asioissa, jotka ovat keskusrikospoliisin tutkinnassa. Kaikki eivät pyyntöä noudattaneet. Yritys ryhtyi lopulta toimiin estääkseen sellaiset päätökset, joista kunnalle saattaisi syntyä korvausvastuita.

Seitsemän kunnanvaltuutettua teki viime lokakuussa esityksen Inkeri Yrityksen siirtämiseksi syrjään kunnanvaltuuston puheenjohtajan paikalta. Yrityksen väitetään toimineen lakien, hyvän hallintotavan ja jopa eettisten periaatteiden vastaisesti.

Esityslistalla ei ole esitystä siitä, mihin toimiin valtuuston tulisi ryhtyä.

Professori Pekka Viljasen mielestä ”Kittilän tilanne suorastaan huutaa lainsäädäntöä, joka mahdollistaisi jonkin viranomaisen ottamaan kunnan ohjaukseensa. Lex Kittilä tarvitaan– ja pian.”

Viljanen nosti Lex Kittilän keskusteluun SK:n haastattelussa ensimmäisen kerran jo viime syyskuussa. Viimeksi joulukuussa hän vaati puuttumiskeinoja tilanteeseen yhdessä valtakunnan muiden keskeisten lainoppineiden kanssa.