Oslon keskustan parkkipaikat jyrätään pyöräteiden ja kävelykatujen alle. Helsingin ja Tukholman pitäisi seurata Oslon esimerkkiä mahdollisimman nopeasti, sanoo ruotsalaisprofessori.

*OSLO/HELSINKI *Norjan pääkaupungin keskustaa myllertävät tänä kesänä katutyöt, joiden jälkeen autot joutuvat väistymään jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden tieltä.

Oslo kieltää autoliikenteen ydinkeskustan läpi vuoden loppuun mennessä. Kaikki parkkipaikat keskustan katujen varsilta häviävät viimeistään ensi kesänä, ja tilalle tulevat uudet pyörätiet ja leveämmät jalkakäytävät.

Pörinän ja pakokaasun sijaan kaduille on luvassa leikkikenttiä, penkkejä, ravintolaterasseja ja kulttuuritapahtumia.

Niina Härkönen ei kannata autotonta keskustaa. Mike Toivonen

Oslossa paljon pyörällä liikkuvan Niina Härkösen mukaan suunnitelmat eivät vaikuta kovin käytännöllisiltä tai realistisilta.

– Uskon, että ihmiset haluavat edelleen esimerkiksi tuoda lapset elokuviin autolla. Jonkinlaiset rajoitukset ovat minunkin mielestäni ok, mutta kokonaan autoton keskusta ei, suomalaistaustainen Härkönen sanoo.

Sen sijaan autolla keskustaan tullut Kjell Kristiansen ei usko, että muutokset aiheuttavat sen kummempaa hässäkkää. Hänestä on ihan luontevaa jättää auto parkkitaloon ja tehdä ostokset jalkaisin.

–Autoja on jo nyt aivan liikaa ja ilmansaasteet ovat suuri ongelma. Minulla on kaksi poikaa, jotka sairastavat astmaa, Kristiansen kertoo.

Oslon autoton keskusta kattaa 1,3 neliökilometriä. Tältä se näyttää suhteutettuna Helsingin keskustaan. Yle Uutisgrafiikka

Oslon kaupunginjohto teki päätöksen autottomasta keskustasta vuonna 2015. Tavoitteena on vähentää autoliikennettä viidenneksellä vuoden 2019 loppuun mennessä.

Taustalla on kaupungin nopea kasvu: runsaan 650 000 asukkaan Oslossa väkiluku nousee joka vuosi 10-11 000 asukkaalla. Väestönkasvun ei haluta lisäävän ruuhkia ja saasteita yhtään enempää.

Autoton keskusta -hanketta (siirryt toiseen palveluun) vetävästä virastosta kerrotaan, että suunnitelmia kannattaa viimevuotisen kyselyn mukaan yli puolet oslolaisista.

– Tarkoituksena on parantaa kaupunkia, ei rajoittaa ihmisten elämää, kertoo hankkeen projektijohtaja Hans Edvardsen.

"Oslossa on tapahtunut pieni pyöräilyvallankumous"

*Oslon autoton keskusta *tulee olemaan noin 1,3 neliökilometrin suuruinen alue, jossa asuu tuhatkunta ihmistä. Helsinkiin sijoitettuna samankokoinen alue ulottuisi rautatieasemalta pitkälle eteläisiin kaupunginosiin.

Projektijohtaja Edvardsen korostaa, että Oslon keskustan ajokiellot eivät tule voimaan kertarysäyksellä vaan vähitellen. Näin siirtymästä yritetään tehdä mahdollisimman sujuva ja suunnitelmia voidaan tarvittaessa muuttaa.

Parkkipaikkoja häviää katujen varsilta kaikkiaan 650, mutta autoilijat eivät joudu pulaan. Keskustan parkkitaloihin saa ajaa jatkossakin ja niihin mahtuu tuhansia autoja.

Kjell Kristensenin mielestä auto on kätevää jättää parkkitaloon ja liikkua keskustassa jalan. Mike Toivonen

*Houkutellakseen ihmisiä *pois auton ratin takaa Oslo on panostanut julkiseen liikenteeseen ja erityisesti pyöräilyyn.

Vuoden 2019 loppuun mennessä kaupunkiin rakennetaan 60 kilometriä uusia pyöräteitä. Ja kaupunkipyörät vaihtuivat viime vuonna uuteen suositumpaan kevyempään malliin.

Verrattuna vaikkapa Kööpenhaminaan Oslossa ei ole kovin pitkiä pyöräilyperinteitä. Mutta viime vuonna pyöräilijöiden määrä lisääntyi viidenneksellä.

– Oslossa on tapahtunut pieni pyöräilyvallankumous, sanoo tiedottaja Liv Jorun Andenes Oslon kaupungin pyöräilyvirastosta.

– Pyöräily oli täällä ennen sellaista urheilullisten tyyppien hommaa, enemmänkin kuntoilua kuin liikennettä. Mutta nyt pyörällä liikkuvat kaikenlaiset ihmiset, Andenes kertoo.

Kaupungin keskustassa maasto on tasoista, mutta heti sen ulkopuolella mäet ovat jyrkempiä. Siksi sähköpyörät ovat käteviä, ja Oslo on jopa tukenut niiden hankintaa.

Kaupunki on antanut tukea tuloista riippumatta, maksimissaan 20-25 prosenttia pyörien hinnasta.

– Viime vuonna tukea annettiin yksityishenkilöille tavallisen sähköpyörän hankkimiseen. Jaossa oli 500 000 euroa, joka riitti kahdeksi viikoksi. Tänä vuonna tukea sai sähköllä toimiviin kuormapyöriin, joiden ei uskottu olevan niin suosittuja. Mutta rahat loppuivat muutamassa tunnissa, Andenes kertoo.

Oslossa pyöräilevät nykyään tavalliset ihmiset ja useimmiten myös ilman urheiluvarusteita. Mike Toivonen

Muiden pohjoismaisten pääkaupunkien Tukholman tai Helsingin pitäisi seurata Oslon esimerkkiä ja nopeasti. Näin vaatii emeritusprofessori Staffan Laestadius arvostetusta Kuninkaallisesta teknillisestä korkeakoulusta Tukholmasta.

Hänen mielestään Pohjoismaiden pääkaupunkien pitäisi polkaista käyntiin näyttävä yhteinen kaupunkiliikenteen kehittämishanke.

– Pohjoismaat voisivat yhdessä näyttää muulle maailmalle, että tällainen on mahdollista. Koska se on mahdollista, se on välttämätöntä ja on tärkeää tehdä se mahdollisimman nopeasti, Laestadius sanoo.

"Vapaavuoren tunneliehdotus saa ruotsalaisprofessorin huokaisemaan."

Ilmastonmuutoksen pysäyttämiseen ei ole loputtomasti aikaa, professori muistuttaa.

Esimerkiksi Ruotsi on ottanut tavoitteeksi päästä eroon fossiilisia polttoaineita käyttävistä autoista vuoteen 2030 mennessä, mutta samaan aikaan autokauppa maassa kukoistaa. Bensiinikäyttöisten autojen myynti on kasvanut joka kuukausi yli kahden vuoden ajan.

– Myymme nyt enemmän autoja kuin koskaan ennen. Joka ikinen kuukausi. Samalla rakennamme itsellemme järjestelmää, josta on hyvin vaikeaa päästä irti, professori Laestadius sanoo. Hän toimii myös kestävän kehityksen ratkaisuja etsivän Global Utmaning (siirryt toiseen palveluun) -ajatuspajan asiantuntijana.

Euroopan kaikesta liikenteestä henkilöautojen osuus on tällä hetkellä noin 80 prosenttia. Laestadiuksen mukaan tavoitteena pitäisi olla yksityisautoilun puolittaminen. Tätä ei hänen mielestään ratkaista biopolttoaineilla eikä sähköautoilla.

– Autoista luopumista on järkevintä alkaa toteuttaa suurten kaupunkien keskustoissa, koska siellä se on kaikkein helpointa, Laestadius sanoo.

– Ja minun mielestäni se pitäisi tehdä juuri pohjoismaisissa pääkaupungeissa.

Norjassa on myös poikkeuksellisen paljon sähköautoja, koska valtio tukee niiden hankintaa veronalennuksin. Mike Toivonen

Sekä Tukholmassa että Helsingissä on jo olemassa suunnitelmia ydinkeskustan kävelyalueiden laajentamiseksi. Tukholmassa vihreitä edustava kaupungin liikennevaltuutettu Daniel Helldén on ehdottanut (siirryt toiseen palveluun) keskustan jalkakäytävien ja pyöräteiden leventämistä ja joidenkin rantakatujen sulkemista autoilta kokonaan.

Helsingissä kaupunkisuunnitteluvirasto on esittänyt kävelykeskustan laajentamista niin, että päärautatieaseman edestä kulkeva Kaivokatu suljettaisiin kokonaan autoilta ja että Etelä- ja Pohjoisesplanadi muutettaisiin yksikaistaisiksi. Kuntavaalien jälkeen suunnitelma ei kuitenkaan ainakaan toistaiseksi ole edennyt.

Uusi pormestari Jan Vapaavuori on sanonut Helsingin Sanomien haastattelussa (siirryt toiseen palveluun) haluavansa yhdistää kävelykeskustan laajentamisen 1980-luvulta peräisin olevaan suunnitelmaan keskustan ali kulkevasta autotunnelista.

Tukholmalaisprofessorin tunnelin mainitseminen saa huokaisemaan. Hänen kotikaupungissaan autotunneleita on tällä hetkellä kaksi, kolmatta rakennetaan kovaa vauhtia ja neljättäkin jo suunnitellaan.

Keskiluokka on umpikujassa: ihmiset kokevat, etteivät selviä elämästä ilman autoa.

– Ei ole mitään todisteita siitä, että moottoriteiden tai tunnelien rakentaminen vähentäisi ruuhkia. Uudet tiet täyttyvät aina uusista autoista, Laestadius sanoo.

Hänen mielestään uusien moottoriteiden ja tunnelien rakentaminen on silkkaa autoilun suosimista. Jos haluaa vähentää ruuhkia, kannattaa hänen mielestään mieluummin esimerkiksi lisätä bussivuoroja.

Professori ihmettelee, kuinka kaikesta kestävän kehityksen puheesta huolimatta tunneliratkaisut tuntuvat elävän omaa elämäänsä kaupunkisuunnittelijoiden piirustuspöydillä. Autoliikenteen kasvua pidetään väistämättömänä.

– Minä väitän, että autoliikenteen kasvua ei vain ole koskaan yritetty pysäyttää. Se olisi poliittisesti liian uskaliasta.

Väistyvän autoliikenteen tilalle on luvassa muun muassa ruokaravintoloiden terasseja. Mike Toivonen

*Suuri osa ihmisistä *niin Tukholmassa, Helsingissä kuin Oslossakin on edelleen hyvin riippuvaisia autoistaan. Sen Laestadius myöntää auliisti.

Aamulla lapset viedään kouluun ja päiväkotiin autolla ja sitten ajetaan työpaikalle. Iltapäivällä autolla haetaan lapset, viedään heidät jääkiekkoharjoituksiin, balettiin tai viulutunnille ja ajetaan itse kuntosalille. Ennen kotiinmenoa käydään vielä autolla kaupassa.

Professori puhuu pohjoismaisen keskiluokan umpikujasta. Kun aletaan vaatia autoista luopumista, ihmiset kokevat, etteivät mitenkään selviä elämästä ilman autoa.

Samaan aikaan suurin osa myös autonomistajista ymmärtää, että ilmastonmuutos on ongelma.

– Tätä ei ratkaista vuodessa tai parissa. Ajattelu- ja elämäntapojen muuttaminen kestää paljon pidempään, Laestadius myöntää.

Hän vaatii, että muutoksesta tehtäisiin helpompaa: Rakennetaan parkkitilaa esikaupunkeihin ja sieltä sujuvia liityntäyhteyksiä keskustaan. Tarjotaan kaupunkipyöriä ja yhteiskäytössä olevia sähköautoja. Kehitetään pidemmälle vietyjä kotiinkuljetuspalveluja.

– Mutta meidän täytyy aloittaa joskus. Ja meidän täytyy aloittaa nyt.