Suomalainen perustulokokeilu herättää runsaasti huomiota maailmalla (siirryt toiseen palveluun). Kansalaispalkaksikin kutsuttu perustulo on ollut etenkin teknologiaväen patenttivastaus kysymykseen, miten ihmiset elävät kun robotit valtaavat työelämän.

Suomessa tästä hankkeesta ei kuitenkaan olla oltu enää pitkään aikaan innostuneita. Kokeilua on alusta asti arvosteltu yksipuolisesta koeasetelmasta, lyhyestä kestosta, koeryhmän pienuudesta ja etuuden verottomuudesta.

Esimerkiksi Kelan yhteiskuntasuhteiden johtaja, professori Olli Kangas toteaa sen jääneen torsoksi.

Uusi naula suomalaisen perustulokeskustelun arkkuun lyötiin keskiviikkona, kun OECD julkisti maaraporttinsa. Raporttia esitellyt apulaispääsihteeri Mari Kiviniemi totesi, että perustulomalli saattaisi jopa lisätä köyhyyttä.

– Olemme tarkkaan käyneet läpi, että näin kävisi, jos kaikille jaettava perustulo toteutuisi valtion tulojen ja menojen kannalta kustannusneutraalisti.

OECD:n laskelmien mukaan perustulo olisi joko liian kallis tai antaisi liian alhaisen sosiaaliturvan. Nykyjärjestelmään verrattuna pariskunnat voittaisivat yksinasuviin nähden ja 150 000 ihmistä putoaisi köyhyysrajan alapuolelle.

Tilalle brittimalli

Mikä siis neuvoksi? Tällä hetkellä sosiaaliturvajärjestelmä koostuu työttömyysturvasta, toimeentulotuesta, asumistuesta, kotihoidontuesta ja monesta muusta pienestä palasesta, joita tukien käyttäjät pyrkivät optimoimaan.

Liian usein lopputulos on se, ettei työnteko yksinkertaisesti kannata.

– Suomen kannattaa kehittää mallia, jossa yhdistetään työttömyysturva, toimeentulotuki, asumistuki ja myöskin kotihoidontuki sekä katsottaisiin myös päivähoitomaksuja. Näitä yhteen sovittamalla voitaisiin luoda malli, joka kannustaa työn tekemiseen kaikissa tilanteissa, Kiviniemi sanoo.

OECD:n mallilaskelmien mukaan brittimallin mukainen niin kutsuttu yleistuki (universal credit) olisi perustuloa järkevämpi ratkaisu. Järjestön mukaan tuon mallin käyttöönotto olisi eri väestöryhmien kannalta neutraalimpi, mutta nostaisi 90 000 suomalaista köyhyydestä.

– Tuota tukea ei jaettaisi kaikille vaan tuen määrä laskisi tasaisella käyrällä sitä mukaa kuin työtulot lisääntyvät, Kiviniemi kuvaa.

Kiviniemen mukaan brittimallin mukainen järjestelmä voisi pohjata Suomen nykyjärjestelmään ja pian käyttön otettavaan tulorekisteriin. Tähän malliin olisi upotettavissa myös Suomen hallituksen ajama aktiivimalli, josta myös OECD pitää.

– OECD:n näkemyksen mukaan aktiivimalli on askel oikeaan suuntaan. Samalla on pidettävä huolta, että maakuntien työvoimahallinnon puolella kyetään vastaamaan tähän haasteeseen, Mari Kiviniemi sanoo.

Maaraportti: Ruoan vero ylös

OECD kiinnitti keskiviikkona julkaisemassaan maaraportissa erityistä huomiota työn verotuksen laskemiseen.

– Ansiotuloverotuksen lasku kannustaisi kasvuun, työllisyyteen ja parantaisi myös kilpailukykyä, Mari Kiviniemi

– Mutta koska Suomessa on hyvin toimiva julkinen sektori ja siitä halutaan pitää kinni, verotuloja tarvitaan jostain muualta.

Kiviniemen mukaan veroja voitaisiin kerätä nykyistä enemmmän arvonlisäveroina, kiinteistöveroina sekä erilaisina ympäristöveroina. Ne eivät haittaisi talouskasvua.

Ympäristöveroja suomalaiset todennäköisesti sietävät kinteistöveroja paremmin. Alennettujen arvonlisäverokantojen poistuminen nostaisi varmasti äläkän. Harva haluaa vapaaehtoisesti maksaa täyttä 24 prosentin alvia esimerkiksi ruoasta.

Mikään yllätys tämä OECD:n ehdotus ei ollut.

– Tämä on ollut OECD:n perinteinen kanta. Mahdollisimman laajat veropohjat tuovat parhaan tuloksen, Kiviniemi sanoo.

Hän toteaa ministerinä ollessaan vastustaneensa ruoan arvonlisäveron laskua, mutta jääneensä keskustassa ja hallituksessa vähemmistöön.