Kirjoittaja on median murroksesta ja mediataloudesta väitellyt YTT, vapaa toimittaja ja viestintäyrittäjä.

Taisi päästä aika pienellä mediahuomiolla tämä Mainonnan eettisen neuvoston (MEN) vastikään antama huomautus Bioenergia ry:n turvekampanjalle, joten palataanpa asiaan vielä hetkeksi. Mainostoimisto Hasan & Partnersin tekemä mainoskampanja herätti aiemmin talvella kohun faktoillaan, joita muun muassa Helsingin Sanomat ja some-keskustelijat ampuivat alas.

Esimerkiksi viestinnän ammattilaisten Viesti ry:n toiminnanjohtaja Siina Repo kirjoitti blogissaan, että (kaupallinen) viestintä elää faktoista niin kuin journalismikin. ”Kiihkeässä somemaailmassa vaihtoehtoisista faktoista jää nopeasti kiinni ja seuraukset ovat helposti massiiviset. Uskottavuusongelma on nopeasti koko liiketoiminnan ongelma”, Repo muistutti.

Myrskyn silmään joutui mainostaja Bioenergia ry:n lisäksi sen mainostoimisto, eikä tilannetta varsinaisesti auttanut Hasan & Partnersin närkästyminen siitä, että kriittistä keskustelua käytiin sen Facebook-sivulla. Samaisessa keskustelussa Hasan & Partners tuli vetäneeksi suotta mukaan myös toisen asiakkaansa Plan Internationalin. Kuten Cilla Bhose M&M:n kommentissaan kirjoittaa, Plan joutui huomauttamaan Hasan & Partnersin FB-sivulla, ettei heitä ollut informoitu etukäteen yhdistämisestä turvekampanjaan.

Myös mainostoimiston perustajan ja hallituksen puheenjohtajan Ami Hasanin lehtilausunnot herättivät hämmästystä. Hasan ilmoitti M&M:n haastattelussa, että mainostoimisto saa faktat aina asiakkaaltaan.

”Kyllä me tietysti vähän googlailemme”, Hasan kertoi ja myönsi, ettei vähän googlaileminen ole mikään tae siitä, että faktat ovat oikein.

Hänen mukaansa mainostaja itse on viime kädessä laillisessa vastuussa mainosten sisällöstä.

Hasan kertoi myös, että ”väärien faktojen julkaiseminen on Suomessa lailla kielletty”.

No, ei ole.

”Niin kauan kuin mainostaminen pysyy lain puitteissa, se on ihan okei”, Hasan väitti.

No, ei ihan niinkään.

Keskuskauppakamarin alainen MEN antaa lausuntoja siitä, onko mainos markkinoinnin hyvän tavan mukainen. Lausuntopyynnön perusteeksi käy esimerkiksi se, että mainos on syrjivä, lapsille sopimaton tai ihmisarvoa loukkaava. Näillä kriteereillä ei ole välttämättä mitään tekemistä Hasanin korostaman laillisuuden kannalta.

Koska MEN ei käsittele mainoksen harhaanjohtavuutta tai totuudenvastaisuutta, se ei lausunut mitään kohua herättäneistä turvefaktoista. Sen sijaan neuvosto antoi mainostajalle huomautuksen vammaisia henkilöitä loukkaavasta esitystavasta. Neuvoston mielestä mainoksen otsikko ”Suo siellä, vetelät housuissa täällä” yhdessä pyörätuolipotilaan kuvan kanssa teki mainoksesta vanhuksia ja vammaisia henkilöitä loukkaavan (ks. mainos täällä).

Neuvoston mukaan mainos oli Kansainvälisen kauppakamarin ICC:n markkinoinnin perussääntöjen neljännen artiklan vastainen. Kyseisen artiklan mukaan mainostajan on otettava huomioon yhteiskunnallinen ja ammatillinen vastuunsa.

Mainonnan eettisen neuvoston lausunnot ovat suosituksia, eivätkä ne velvoita mainostajaa tai mainoksen tekijää julkaisemaan huomautusta missään.