Katowicen ilmastoneuvottelut Puolassa ovat päättyneet sopuun Pariisin ilmastosopimuksen säännöistä.

Pariisissa tehtiin vuonna 2015 historiallinen sopimus: kaikki maailman maat sitoutuivat ensi kertaa vähentämään päästöjään. Maat sitoutuivat rajaamaan maapallon lämpenemisen alle kahteen asteeseen. Pariisin sopimus tulee voimaan 2020.

Maat päättävät itse, miten ne päästövähennyksiä tekevät. Katowicessa sovittiin nyt säännöt, joiden mukaan maiden päästöjä seurataan ja niistä raportoidaan.

Tärkeänä etukäteen pidettiin, että säännöt ovat samat kaikille, sekä teollisuusmaille kuin kehitysmaille.

– Suomelle ja EU:lle on tärkeää, että päästöjä mitataan samanlaisilla mittareilla. Seuranta ja raportointi ovat mahdollisimman yhteneväisiä riippumatta siitä, mikä maa on kyseessä. Se antaa luotettavuutta ja vaikuttavuutta Pariisin sopimukselle, ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen sanoi Katowicessa kokouksen päätyttyä.

Kehitysmaat saavat päästömittauksen kehittämiseen lisäaikaa. Niiden pitää kuitenkin kertoa, minkä verran aikaa tarvitaan ja miksi.

Brasilian ongelma siirtyi

Ilmastokokous ajautui yllättäviin vaikeuksiin loppuhetkillä, kun ongelmaksi nousi Brasilian kanta niin sanotun kaksoislaskennan estämiseen. Kaksoislaskenta tarkoittaa, että kun jokin maa tekee toisen valtion alueella ilmastotoimia, niin on vaara, että molemmat maat haluavat kirjata päästövähennykset omaksi hyväkseen.

Varsinkin EU halusi selkeät säännöt, jotka estävät päästövähennysten laskemisen kahden eri maan hyväksi. Brasilia ajoi sääntökirjaan tekstimuotoilua, jossa EU:n mielestä on kaksoislaskennan riski. Kiistan pelättiin uhkaavan koko sopimuksen aikaansaamista. Ylen haastattelemat asiantuntijt arvelivat kuitenkin, ettei kaksoislaskennan anneta kaataa sopimusta, jos muista kohdista on päästy sopuun. Ratkaisuksi arveltiin asian siirtämistä erilliseen valmisteluun.

– Brasilia oli yksin mutta täysin joustamaton, Suomen pääneuvottelija Outi Honkatukia sanoi.

Lopulta päätettiin, että neuvottelut asiasta jatkuvat seuraavassa kokouksessa.

– Parempi lopputulos oli, ettei tehdä päätöstä kuin, että tehtäisiin huono päätös, Honkatukia sanoi.

Kiistaa oli pitkään myös siitä, miten köyhiä ja ilmastonmuutokselle altiita maita avustetaan jo nyt puhkeavissa katastrofeissa, jotka ovat seurausta ilmastonmuutoksesta.

Ilmastoraportin kirjaus vesittyi

Hallitusten välisen ilmastopaneelin IPCC:n raportti kirjattiin vesitettynä versiona päätösasiakirjaan.

Saudi-Arabia, Yhdysvallat, Venäjä ja Kuwait ryhtyivät puolivälissä kokousta vähättelemään IPCC:n raportin merkitystä. Maat eivät halunneet antaa sille yhtä suurta painoarvoa kuin muut. Saudi-Arabia kyseenalaisti raportin tieteellistä pohjaa.

Muut maat tyrmistyivät ja halusivat pitää kiinni kirjauksesta, joka tekee raportista tärkeän.

Outi Honkatukian mukaan muut maat suostuivat kompromissiin, koska ne eivät halunneet vaarantaa sääntökirjan syntymistä.

Lokakuussa ilmestynyt raportti suosittaa ilmaston lämpenemisen rajaamista 1,5 asteeseen. Se tarkoittaisi päästöjen ajamista nollaan vuoteen 2050 mennessä, mikä sai neljä öljyntuottajamaata protestoimaan.

Moni maa haluaa raportin ohjenuoraksi, jolla päästöjä kurotaan pienemmiksi jatkossa, vaikka Katowicen kokouksen ei ollut tarkoituskaan päättää uusista päästövähennyksistä.

Pariisin sopimukseen on kirjattu, että päästötavoitteita tarkastellaan viiden vuoden välein. Tiilikaisen mukaan tähän liittyen yksityisen rahan merkitystä halutaan lisätä. Esimerkiksi uusiutuvan energian hankkeisiin halutaan entistä enemmän yksityisiä sijoituksia eikä vain veronmaksajien rahaa.