Tiedotteet ,

Ulkoministeri Haavisto: Krim on osa Ukrainaa

Krimin niemimaan laittomasta liittämisestä Venäjään tulee 18. maaliskuuta kuluneeksi kuusi vuotta. Kyseessä on vakava kansainvälisen oikeuden ja YK:n peruskirjan vastainen toimi.

Suomi jatkaa vahvaa tukeaan Ukrainan itsenäisyydelle, itsemääräämisoikeudelle ja alueelliselle koskemattomuudelle, eikä tunnusta Krimiä osaksi Venäjää. Suomi toimeenpanee yhteisen EU-linjan mukaista laittoman liittämisen tunnustamattomuuspolitiikkaa sekä Venäjän toiminnan johdosta asetettuja rajoittavia toimenpiteitä.

Junayhteyden avaaminen Kertshinsillan kautta jouluna 2019 Venäjältä Krimille oli uusi Ukrainan alueellista koskemattomuutta loukkaava toimi. Krimin niemimaan sotilaallisen varustelun jatkuminen vaikuttaa kielteisesti koko Mustanmeren ja Asovanmeren turvallisuustilanteeseen. Kertshinsalmen kautta kulkevien alusten tarkastusten perusteeton pitkittäminen rajoittaa sekä vapaata merenkulkua että synnyttää taloudellista haittaa Ukrainalle.

Suomi on huolestunut Krimin niemimaan huonosta ihmisoikeustilanteesta. Perusoikeuksien rajoittaminen, pidätykset ja muut painostustoimet kohdistuvat erityisesti Krimin tataareihin ja ukrainankielisiin. Suomi korostaa perusteettomasti vangittujen vapauttamista, ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten tutkintaa sekä syyllisten saattamista vastuuseen. Kansainvälisille ihmisoikeus- ja humanitaarisille järjestöille tulee sallia esteetön pääsy Krimille. Suomi muistuttaa miehitystilanteisiin soveltuvasta humanitaarisesta oikeudesta sekä siitä, että valtioiden ihmisoikeusvelvoitteet sitovat niitä myös silloin, kun ne käyttävät toimivaltaansa oman alueensa ulkopuolella.

Korkea edustaja Josep Borrell Fontelles on antanut EU:n yhteisen julkilausuman 16.3.2020.

Lisätietoja: Päivi Nevala, yksikönpäällikön sijainen, Itä-Euroopan ja Keski-Aasian yksikkö puh: +358 50 347 1085.

Ulkoministeriön sähköpostiosoitteet ovat muotoa: etunimi.sukunimi@formin.fi