Palvelualojen ammattiliiton liittokokousedustajat vastustavat ay-liikkeen harteille mahdollisesti lankeavia leikkauksia, jos Juha Sipilän (kesk) hallituksen ajama kilpailukykyloikka ei toteudu.

SAK:n puheenjohtaja Lauri Lyly sanoi tiistaina palkansaajajärjestön työmarkkinaseminaarissa, ettei SAK ei ole valmis sitoutumaan maan hallituksen lähtökohdaksi antamaan viiden prosentin kilpailukyvyn nostoon. JOHN PALMéN

Palvelualojen ammattiliiton (PAM) liittokokouksen edustajat eivät ole tyytyväisiä tekeillä olevaan yhteiskuntasopimukseen. Edustajat ovat tänään julkaisseet kirjoituksen, jossa he esittävät, ettei Suomen ammattiliittojen keskusjärjestön (SAK) puheenjohtajalla Lauri Lylyllä olisi mandaattia yhteiskuntasopimusneuvotteluihin.

Kirjoituksen allekirjoittanut PAMin liittokokouksen edustaja ja Keslog oy:n työsuojeluvaltuutettu Joonas Tuomivaara sanoo Iltalehdelle, että hallitusohjelmaan kirjatun yhteiskuntasopimusneuvottelujen suunta on SAK:n valtuuston kevätkokouksen vastainen.

Myös Palvelualojen ammattiliiton ylintä päätäntävaltaa käyttävä elin, liittokokous, linjasi hyvin jyrkästi, ettei se suostu neuvottelemaan kiristettynä: Kiristyksenä 1,5 miljardin lisäleikkaukset, hallitusohjelma täynnä viitteitä palkansaajan aseman heikentämisestä sekä jopa 5,5 miljardin leikkaukset ja veronkorotukset.

Liittokokousedustajien mukaan sekä SAK:n että PAMin toimiva johto kyseenalaistavat jäsentensä tekemät päätökset ja johdon linja on sekä SAK:n valtuuston että PAMin liittokokouksen linjan vastainen. SAK:n johto on aiemmin ilmoittanut, että ainoat kynnyskysymykset neuvotteluille on kokonaistyöajan pidentäminen ilman palkankorotuksia ja 5 prosentin kilpailukykyloikka.

Tuomivaaran mukaan on väärin, että on asetettu uhkaus siitä, että jos kilpailukykyloikkaa ei saada tehtyä, hallitusohjelman mukaan tulee ay-liikkeille 1,5 miljardia lisäleikkauksia ja veronkorotuksia,

– PAMin liittokokous oli selkeäsanainen siinä, että talouden pelastamistalkoissa ainoastaan ay-liikkeen harteille lyötävä 1,5 miljardin lisäuhka ei ole tapa neuvotella tulopoliittisista ratkaisuista. Meidän mielestämme on ihan puhtaasti tulkittavissa, että hallitusohjelma on SAK:n valtuuston linjausta vastaan, Tuomivaara sanoo.

Johtoon vaikuttaminen vaikeaa

Tuomivaaran mukaan PAMin liittoedustajien lausumaa ei ole lähetetty suoraan Lylylle. Asiaan on Tuomivaaran mukaan otettu kantaa esimerkiksi Liittox-blogissa.

Liittokokouksen jälkeen 50 liittokokousedustajaa lähetti kirjeen PAMin johdolle siitä, että liiton johto ei noudata liittokokouksessa sovittua linjaa. Siihenkään ei Tuomivaaran mukaan saatu suoraa vastausta.

– Harkitsemme, että onko jäsenistö halukas miettimään, luotetaanko valittuun hallintoon PAMin osalta. Hallintoon pitää voida luottaa ja liiton johdon pitää toteuttaa liittokokouksen päätöksiä.

Tuomivaara kuitenkin sanoo, että isoissa yhdistyksissä jäsenet aktivointi voi olla vasta pitkän vuoropuhelun seurausta. Tuomivaaran mukaan muiden SAK:n alaisten jäsenliittojen kanssa on käyty vielä vähän keskusteluja. Hän sanoo, että AKT:n kanssa on hieman puhuttu asiasta.

– Jäsenistön pitää voida luottaa siihen, että tarpeet nousevat esiin ruohonjuuritasolta johdolle, eikä niin, että ylhäältä tuodaan valmiit päätökset jäsenistölle.

SAK:n puheenjohtaja Lauri Lyly sanoi tiistaina palkansaajajärjestön työmarkkinaseminaarissa, ettei SAK ei ole valmis sitoutumaan maan hallituksen lähtökohdaksi antamaan viiden prosentin kilpailukyvyn nostoon.