Viranomaisten tietojen mukaan Lappiin pyrkii kansainvälisiä rikollisia, jotka tekevät bisnestä linnunmunilla.

Kansainväliset liigat välittävät munia.

Apuna suomalaisia osaajia.

Viranomaiset toivovat luonnossa liikkujilta apua.

Munarosvouksella on pitkä historia. Ilmiö ei ole uusi, vaikka nyt viranomaisille on tullut tietoa Lappiin pyrkivistä kansainvälisistä rikollisista. PEKKA JUNTTI/LKA

Asiasta uutisoi ensimmäisenä Lapin Kansa. www.lapinkansa.fi/lappi/rauhoitettujen-lintulajien-munia-kerataan-kuin-postimerkkeja-ely-keskus-varoittaa-munarosvoista-lapissa-200159960/

- Yksi muna voi maksaa 5000 euroa ja pesässä on useampia munia, Lapin ely-keskuksen ylitarkastaja Taina Kojola kuvailee linnunmunia ryöväävien kansainvälisten toimijoiden operointia Iltalehdelle.

Linnunmunia kerätään hieman samalla tavalla kuin varastettua arvotaidetta. Sitä ei voi esitellä oikein kenellekään muulle kuin muille vastaavalla asialla oleville.

- Kanssarikollisille, asian harrastajille niillä voi elvistellä, sanoo Kojola.

Lähinnä rosvoja kiinnostavat tietysti luonnonsuojelulailla rauhoitettujen lintujen munat.

Munarosvouksella on pitkä historia. Ilmiö ei ole uusi, vaikka nyt viranomaisille on tullut tietoa Lappiin pyrkivistä kansainvälisistä rikollisista.

- Tätä on ollut pitkän aikaa ja se on yllättävänkin laajaa toimintaa eikä mitään näpertelyä vaan järjestäytynyttä toimintaa, sanoo Kojola.

Suomalaisia avustajia?

Taina Kojola epäilee, että lähes varmasti munia varastavilla on Suomessa auttajia. Laajassa maassa ja avoimilla rajoilla on suhteellisen helppoa operoida jäämättä kiinni.

- Meillä on paljon metsää ja linnunpesät ovat suojaisimmilla paikoilla. Ja etenkin Lapissa, mihin tämä toiminta lähinnä kohdistuu, sanoo Kojola.

Kojola myös epäilee, että suomalaisia avustajia täytyy olla mukana, sillä ulkomaalaiset, jotka ovat äkkiseltään tulleet Lapin erämaihin, eivät osaa siellä välttämättä liikkua ja etsiä pesiä.

- Pari vuotta sitten jäi linnunrengastaja kiinni, sanoo Kojola, mutta painottaa, ettei usko sellaisen olevan laajaa.

Myös linnunrengastajat olivat pöyristyneitä kollegansa toiminnasta.

- Jos tietäisimme, keitä kontaktit ovat, niin heitä ei enää olisi, sanoo Kojola.

Kiipeilyä puissa korin kanssa

Taina Kojola toivoo luonnossa liikkujista apua viranomaisille. Esimerkiksi hän nostaa poronhoitajat.

- He liikkuvat paljon luonnossa ja heillä on niin paljon siitä kokemusta, että he näkevät heti, millä asialla joku liikkuu.

Muutoinkin jos luonnossa liikkujat näkevät vähänkään epäilyttävältä vaikuttavaa toimintaa, asiasta kannattaisi ilmoittaa viranomaisille. Erityisesti esimerkiksi jos joku kiipeilee puissa korin kanssa, niin kyseessä on silloin hyvinkin todennäköisesti pesänryöstäjä.

Kojola sanoo, että yksi keino estää munanryöstäjien toimintaa olisi katsoa tarkemmin, mitä ja ketä tulee ja menee rajan yli.