Pohjoisimmat kunnat Inari, Enontekiö ja Utsjoki haluaisivat lisätä norjan kielen opetusta kouluissaan. Norjan kielen taitoa pidetään tärkeänä, ovathan kunnat rajakuntia Norjan kanssa. Opetussuunnitelmasta norjan kieltä ei kuitenkaan löydy ja peruskouluissa norjaa voi lukea vain valinnaisaineena.

Enontekiön kunnanvaltuutettu Elina Rousu-Karlsen on tehnyt valtuustoaloitteen norjan kielen saamiseksi osaksi opetussuunnitelmaa Enontekiöllä. Rousu-Karlsenin mukaan rajakunnan asukkailla on paljon yhteyksiä ja siteitä Norjaan ja siksi kielen opiskelu jo peruskoulussa olisi tärkeää.

– Enontekiöllä on enemmän yhteistyötä Norjan kuin Ruotsin kanssa. Jos ajattelee laajemmin, niin enontekiöläisnuorilla on varmasti hyvät mahdollisuudet saada tulevaisuudessa töitä Norjasta. On todella sääli, että norjan kieltä ei opeteta Enontekiön kunnassa enempää, sanoo Elina Rousu-Karlsen.

Enontekiön kunnanvaltuutettu Elina Rousu-Karlsen. Yle vaalikone

“Norja ruotsin tilalle”

Elina Rousu-Karlsen toimii kauppiaana Enontekiön Kilpisjärvellä ja käyttää norjan kieltä päivittäin työssään. Rousu-Karlsen olisi valmis menemään kieliasiassa jopa niin pitkälle, että vaihtaisi Enontekiön kunnassa pakollisen ruotsin kielen tilalle norjan kielen opetuksen.

– Tämä olisi Enontekiön kunnalle hieno tilaisuus toimia pilottikuntana, jossa oppilas voisi itse valita opiskeleeko ruotsia vai norjaa. Tämä olisi myös meidän lukiolle mahtava mahdollisuus, jos ylioppilaskirjoituksissa voisi jonain päivänä kirjoittaa norjan kielen, ideoi Elina Rousu-Karlsen.

Jyrki Lyytikkä / Yle

Yli 100 oppilasta norjan kielen opissa pohjoisimmissa kunnissa

Norjan kieltä voi opiskella Inarissa ja Enontekiöllä kerhoissa, jotka on tarkoitettu ala-asteikäisille. Enontekiöllä norjaa voi lukea myös valinnaisaineena. Inarin kunnan Ivalon ala-asteella norjan kielen kerhoissa on yhteensä 56 oppilasta. Enontekiön kunnasta ei ole saatavilla tarkkoja lukuja norjan opiskelijoista.

Utsjoella tilanne on kuitenkin erilainen kuin naapurikunnissa. Siellä melkein kaikki saamenkieliset oppilaat lukevat norjan kieltä; yhteensä 61 oppilaalla on norja valinnaisaineena.

Utsjoella norjan kielelle tehty oma opetussuunnitelma

Utsjoen sivistystoimenjohtaja ja rehtori Laura Arola kertoo, että Utsjoella norjan kielen opetus on saatu pyörimään omalla paikallisella opetussuunnitelmalla. Utsjoella norjaa voi lukea ensimmäiseltä luokalta lähtien.

– Vaikka norjan kieltä ei valtakunnallisesta opetussuunnitelmasta sellaisenaan löydykään, niin sieltähän löytyvät kuitenkin vieraiden kielten oppimistavoitteet. Niitä voi käyttää pohjana ja niiden kautta mekin olemme luoneet oman opetussuunnitelman norjan kielelle, kertoo Laura Arola.

Utsjoen sivistystoimenjohtaja ja rehtori Laura Arola. Vesa Toppari / Yle

Ruotsin kielen taitoa vaaditaan useisiin virkoihin

Ruotsin kielen opiskelu alkaa 6. luokalla ala-asteella. Pohjoisimmissa rajakunnissa norjan kielen taitoa pidetään kuitenkin arjen ja työn saamisen kannalta tärkeämpänä kuin ruotsin kieltä.

Utsjoen sivistystoimenjohtajan ja rehtorin Laura Arolan mukaan Utsjoen kunnan koululaiset lukevat norjaa innokkaammin kuin ruotsia. Arola kuitenkin painottaa, ettei norjan kieli voi syrjäyttää ruotsin kieltä, sillä Suomessa useisiin virkoihin vaaditaan ruotsin kielen taitoa.

– Niin kauan kun Suomessa vaaditaan ruotsin kielen taitoa jatko-opinnoissa ja viroissa, me haluamme tarjota ruotsin kielen opetusta. Norjan kieltä pitäisi kuitenkin opettaa Pohjois-Suomessa nykyistä enemmän, sillä monet kulkevat Norjan puolella töissä, pohtii Laura Arola.

Päteviä opettajia vähän – oppimateriaalia ei lainkaan

Inarin kunnan kouluilla on paljon yhteistyötä Norjan Nessebyn ja Sör-Varangerin koulujen kanssa. Inarin sivistystoimenjohtaja Ilkka Korhonen kertoo, että norjan kieli kiinnostaa oppilaita jo senkin takia.

Norjan kielen opetuksen suurin ongelma on kuitenkin se, että päteviä opettajia on vähän ja oppimateriaalia ei lainkaan.

– Varmaan suurin kanto kaskessa on se, että meillä Suomessa ei pysty pätevöitymään norjan kielen opettajaksi. Toisekseen norjan kieltä ei ainakaan alakoulun puolella tunnusteta opetussuunnitelmassa suoraan valinnaiskieleksi. Yläkoulussa ja lukiossa norjaa on kuitenkin mahdollista opiskella valinnaisaineena.

Inarin sivistystoimenjohtajan Ilkka Korhosen mielestä Inarin kouluissa voitaisiin lukea ruotsin sijasta norjaa.

– Meille ei ole suurta merkitystä sillä, opetetaanko täällä norjaa vai ruotsia. Se on kuitenkin kielipoliittiinen kysymys, josta halutaan pitää valtakunnassa kiinni. Norjan kieli olisi lapsille mielekkäämpi opiskeltava, koska he näkevät sille selkeämmän tarkoituksen, sanoo Korhonen.

Inarin sivistystoimenjohtaja Ilkka Korhonen. Vesa Toppari / Yle

Kielikokeilu ei onnistunut

Opetusministeriöllä oli tarkoitus aloittaa tänä syksynä kielikokeilu, jossa pakollisesta ruotsin opetuksesta olisi luovuttu. Ajatuksena oli, että kokeiluun otettaisiin mukaan koko Suomesta 2 200 oppilasta, mutta kokeilu ei onnistunutkaan. Koulut toisensa jälkeen vetäytyivät kokeilusta.

– Opetusministeriö kyllä myönsi luvat kielikokeiluun viidelle koululle, mutta koulut eivät halunneetkaan toteuttaa kokeilua, kertoo hallitusneuvos Janne Öberg Opetusministeriöstä.

Kielikokeilussa ruotsin kielen sijaan oppilas olisi voinut opiskella jotain muuta vierasta kieltä, esimerkiksi venäjää. Siinä olisi myös seurattu kielivalintojen vaikutuksia oppimistuloksiin ja kielitarjontaan.

Vaikka Enontekiön kunta ei hakenutkaan mukaan kokeiluun, olisi kielikokeilu sopinut Enontekiölle todella hyvin, sanoo kunnanvaltuutettu Elina Rousu-Karlsen. Rousu-Karlsen aikoo jatkaa edelleen työtä norjan kielen opetuksen puolesta kunnassa.

– Koska oppimateriaalia ei ole, me voisimme projektin kautta tuottaa oppimateriaalia norjankieliseen opetukseen, kaikille luokka-asteille, esittää Elina Rousu-Karlsen.

Korjattu 12.9.2018 klo 09.40: Kielikokeilu ei alkanutkaan tänä syksynä, vaikka tekstissä niin kerrottiin.