Ylen MOT-ohjelman uudet tiedot Nuorisosäätiön rikostutkinnasta ovat vaikea pala keskustalle. Nuorisosäätiön entisten johtajien epäillään hankkineen asuntokaupoissa hyötyä AT-Asunnot -nimiselle yhtiölle yleishyödyllisen Nuorisosäätiön kustannuksella.

Vuonna 2013 perustetun AT-Asunnot-yhtiön perusti Matti Vanhasen eduskunta-avustaja Jari Flinck. Sen toimitusjohtaja on Keskustan Uudenmaan piirin toiminnanjohtaja Ari Maskonen.

Flinck on kertonut jättäneensä yhtiön vuonna 2014 ja olevansa täysin tietämätön sen jälkeisistä tapahtumista. Maskonen ei ole vastannut aihetta koskeviin haastattelupyyntöihin. Hän on edelleen yhtiön toimitusjohtaja.

Yksi keskeinen kysymys Nuorisosäätiön jättimäisissä talousrikosepäilyissä on, ovatko säätiön johtajat eli keskustan entinen hallintopäällikkö Aki Haaro ja keskustanuorten entinen puheenjohtaja Perttu Nousiainen toimineet yksin vai puolueen tieten.

AT-Asunnoilla on vahvat henkilökytkennät puoluekoneistoon, joten yhtiöön liittyvät tapahtumat ovat merkityksellisiä, vaikka epäselvyydet ovatkin euromääräisesti olemattomia säätiön kymmenien miljoonien eurojen sotkujen rinnalla.

Mistä vyyhdissä on kyse? Vuodesta 2016 on tiedetty, että AT-Asunnot Oy:n omistaa kolme käytännössä pöytälaatikosta pyöritettyä yhdistystä. Niiden hallinto on ollut Nuorisosäätiön entisten johtajien Haaron ja Nousiaisen sekä heidän luotettujensa käsissä.

AT-Asunnot hankki rakennusliikkeiltä asuntoja samaan aikaan samoista kohteista, joissa myös Nuorisosäätiö teki kauppoja.

Asetelma on ollut omiaan herättämään epäilyjä siitä, että kauppoja olisi koplattu yhteen, ja Nuorisosäätiön rahoilla olisi vauhditettu vastuuhenkilöiden oman yhtiön eli AT-Asuntojen liiketoimintaa. Ylen 22. heinäkuuta uutisoimat tiedot kertovat, että viranomaistutkinta on vahvistanut näitä epäilyksiä.

Tutkinnassa on Ylen mukaan selvinnyt, että helsinkiläinen rakennusliike Basso Building Systems eli Bassotalot antoi AT-Asunnoille 170 000 euroa lainaa. Nuorisosäätiö puolestaan valitsi Bassotalot urakoimaan säätiölle taloja. Tiedossa ei ole, että Bassotalojen edustajia epäiltäisiin rikoksista.

Ylen uusimpien tietojen mukaan hämeenlinnalainen Leimarakentajat taas sopi myyvänsä AT-Asunnoille asuntoja alle markkinahinnan samaan aikaan, kun Nuorisosäätiö osti samasta kohteesta asuntoja yli markkinahinnan. Myös Leimarakentajille eli nykyiselle LRG Groupille sovittiin Nuorisosäätiön rakennusurakoita. Leimarakentajat oli lisäksi maksanut eräälle Haaron ja Nousiaisen yhtiölle “välityspalkkion” Nuorisosäätiön ja rakennusliikkeen välisistä kaupoista.

Nuorisosäätiön lahjustutkinnan keskipisteenä oleva Salpausselän Rakentajat on puolestaan ollut tiettävästi ylivoimaisesti suurin hyötyjä Nuorisosäätiön konkurssin partaalle ajaneissa tonttikaupoissa ja rakennusurakoissa.

AT-Asunnot osti asuntoja myös siltä. Lisäksi viranomaiset epäilevät, että raha, jolla AT-Asunnot osti huoneistoja Salpausselän Rakentajilta, oli peräisin Nuorisosäätiöltä.

Viranomaistutkimusten perusteella näyttää siltä, että rahat kierrätettiin AT-Asunnoille virolaisten pöytälaatikkoyhtiöiden kautta. Tutkinta on siis edelleen kesken ja epäillyt ovat kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin.

Keskustan Uudenmaan piirin pitkäaikainen toiminnanjohtaja Ari Maskonen on ollut AT-Asunnot Oy:ssä mukana sen perustamisesta lähtien. Hänellä on Perttu Nousiaisen ohella ollut yhtiön tilinkäyttöoikeus, ja hän on edelleen yhtiön toimitusjohtaja.

Yhtiön perustamisessa käytännön toimet teki siis Matti Vanhasen monien vaalikampanjoiden kampanjapäällikkö ja eduskunta-avustaja Jari Flinck, joka myös jätti Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARAlle hakemuksen yleishyödylliseksi toimijaksi nimeämisestä loppuvuodesta 2013.

Hakemuksen perusteella AT-Asuntojen ajatuksena on ollut toimia Nuorisosäätiön tavoin valtion tukemana yleishyödyllisenä rakennuttajana, joka tarjoaisi asuntoja työssäkäyville aikuisille. On mahdollista, että ideana on ollut ohjata Nuorisosäätiön vuokralaisia edelleen AT-Asuntojen asiakkaaksi, kun he ylittävät Nuorisosäätiön yläikärajan.

Flinck toimi kaupparekisterin mukaan yhtiön hallituksessa lokakuun 2014 loppuun. Omien sanojensa mukaan hänellä ei ole mitään tietoa kesän 2014 jälkeisistä tapahtumista yhtiössä.

Varhaisimmat tiedossa olevat AT-Asuntoihin liittyvät epäselvyydet koskevat Bassotalojen kesällä 2014 AT-Asunnoille antamaa lainaa sekä Salpausselän Rakentajilta syys-lokakuun taitteessa ostettuja asuntoja.

Julkisuuteen tihkuneissa tiedossa ei ole ilmennyt viitteitä siitä, että keskusta olisi puolueena ollut osallisena säätiöön liittyvissä rikosepäilyissä.

On siis mahdollista, että Flinck ei ole tiennyt Haaron ja Nousiaisen rikostutkintaan johtaneista liiketoimista. Maskosen osalta täyttä tietämättömyyttä on vaikeampi uskoa, mahdollista sekin tietysti on. Ihmetystä herättää tapa, jolla Maskonen pakoilee kysymyksiä. Elokuun alussa 2016 Maskonen kieltäytyi vastaamasta johtamaansa yhtiötä koskeviin kysymyksiin

“Minun ei tarvitse antaa haastatteluja tästä asiasta mielestäni ollenkaan. En ole velvollinen kenellekään”, Maskonen sanoi Ylelle tuolloin.

Sen jälkeen Maskonen ei tiettävästi ole reagoinut yhteenkään Ylen tai Suomen Kuvalehden lukuisista haastattelupyynnöistä – ei myöskään tätä juttua varten lähetettyyn haastattelupyyntöön.

Keskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen on katsonut asian kommentoinnin kuuluvan Uudenmaan piirin piirihallitukselle, ei puoluetoimistolle.

Piirin puheenjohtaja Jasi Kuokkanen on puolestaan pitänyt erittäin niukkaa tiedotuslinjaa. Hänen mukaansa piirihallitus on saanut jo aikanaan Maskoselta riittävän selvityksen, jonka sisältöä hän ei kuitenkaan ole suostunut avaamaan.

Suomen Kuvalehti pyysi Kuokkaselta kommenttia Ylen uusiin tietoihin ja niiden vaikutuksesta piirin toiminnanjohtajan Maskosen asemaan. Kuokkanen vastasi tekstiviestillä.

“Keskustan Uudenmaan piiri ei liity mitenkään tähän uutiseen. Mikäli tarkoitat Maskosen asemaa Keskustan Uudenmaan piirin työntekijänä, niin se on piirihallituksen asia ja siitä keskustellaan tarvittaessa tulevissa kokouksissa.”

Sisälsikö Ylen uutinen sellaista uutta tietoa AT-Asuntojen toiminnasta, mitä Maskonen ei olisi jo aiemmissa selonteoissaan piirihallitukselle kertonut?

“Valitettavasti nämä ovat työnantajan ja työntekijän välisiä asioita. Näin ollen en voi kommentoida”, Kuokkanen vastasi.

Selvää on, että yhdeksi Suomen lähihistorian suurimmista talousrikosepäilyistä paisuneen Nuorisosäätiö-vyyhdin pääosassa ovat Nuorisosäätiön entinen puheenjohtaja Perttu Nousiainen ja entinen toimitusjohtaja Aki Haaro.

Keskustasta on toistuvasti vakuutettu, että puolueella ei ole minkäänlaista yhteyttä rikosepäilyihin. Se onkin siinä mielessä totta, että julkisuuteen tihkuneiden tietojen mukaan ei ole ilmennyt viitteitä siitä, että keskusta puolueena olisi ollut osallisena tai hyötynyt Nuorisosäätiöön liittyvistä epäillyistä rikoksista.

AT-Asunnot -yhtiöön liittyvä haara tuo kuitenkin sotkun Apollonkadun puoluetoimiston kynnyksen yli, missä Maskonen työskenteli tapahtuma-aikaan. Puolueelta on lupa odottaa vähintään sitä, että yleisölle kerrotaan, mihin toimiin puolueen Uudenmaan piirissä on ryhdytty asioiden selvittämiseksi ja mitä asioista on selvinnyt.

On selvää, että säätiön hallintokulttuuri on ollut täysin retuperällä. Haaron ja Nousiaisen kymmenien miljoonien eurojen vahingot aiheuttaneet, ilmeisesti henkilökohtaisen edun tavoittelusta johtuneet liiketoimet tuskin olisivat muuten voineet jatkua vuosien ajan kenenkään puuttumatta.

Nuorisosäätiön hallituksen muut jäsenet tai säätiön työntekijät eivät – ainakaan ulospäin – näytä kiinnostuneen Haaron ja Nousiaisen toimista säätiön johdossa.

Säätiön toimintakulttuuri on tuskin voinut lahota aivan hetkessä. Todennäköisemmin kiusallisia kysymyksiä säätiötä johtavien poliitikkojen edesottamuksista ei ole ollut tapana esittää koskaan aiemminkaan.

Olisi asiallista, että puolueesta kerrottaisiin, mitä sen miljoonaomaisuuden hävittämiseen johtaneista tapahtumista on saatu selville.

Keskustajohtoiselle säätiölle on vuosien ja vuosikymmenten ajan työnnetty rahaa miljoona toisensa perään tavoitteena nuorten auttaminen. Sen hallinnosta ovat aiemmin vastanneet keskustan eturivin poliikot – viimeisimpien joukossa muun muassa Uudenmaan piiristä eduskuntaan valitut eduskunnan puhemies Matti Vanhanen ja puolustusministeri Antti Kaikkonen.

Olisi asiallista, että puolueesta kerrottaisiin, mitä sen miljoonaomaisuuden hävittämiseen johtaneista tapahtumista on saatu selville. Varmaa on, että selvää on otettu, sillä Nuorisosäätiön asioilla keskusta ei halua tulla yllätetyksi.

Perustelut avoimuuteen on painavat, kun nyt näyttää siltä, että Haaro ja Nousiainen ovat tehtailleet mahdollisesti rikollisia ja varmuudella epäeettisiä liiketoimiaan suoraan niin Vanhasen vaalipäällikön ja eduskunta-avustajan kuin Uudenmaan piirin toiminnanjohtajan nenän alla.

Vaikenemisen halu on helppo ymmärtää, sillä keskusta ei halua muistuttaa ketään säätiöstä, joka jo ennen Haaron ja Nousiaisen kautta vei silloisen pääministeri Vanhasen perustuslakivaliokunnan rikosilmoitusharkintaan. Vanhanen selvisi ilman syytettä, kun valiokunta katsoi Vanhasen rikkoneen lakia tahattomasti, eikä ministeriä voinut tuottamuksellisesta virkarikoksesta syyttää.

Vaalirahasotku toi keskustapoliitikko Jukka Vihriälälle lopulta korkeimman oikeuden tuomion törkeästä lahjuksen ottamisesta – ja vain päiviä tuomion jälkeen keskustan kunniajäsenyyden. Myös Kaikkonen sai vuonna 2013 rikostuomion Nuorisosäätiön vaalirahoitustutkinnassa. Vaalirahoituskuvioista tuomittiin tuolloin myös Aki Haaro.

Kun keskustan hallintopäällikön paikalta säätiön toimitusjohtajaksi siirretty Haaro nyt näyttää yhdessä toisen pitkän linjan keskustavaikuttajan kanssa sotkeneen pahan kerran oman ja yleisen edun, puolueen hiljaisuus on vaivaannuttavaa.

Missä määrin hiljaisuus johtuu halusta suojella Haaroa ja Nousiaista, joilla epäilemättä on paljon sisäpiiritietoa esimerkiksi puolueen rahoituksesta menneiltä vuosilta? Onko kyseessä jonkinlainen toisinto 1970-luvulta, jolloin keskustan puoluehallitus päätti maksaa puolueen talouspäällikölle palkan myös vankila-ajalta, mikäli puolueen varainhankintaan liittyvät syytteet veisivät miehen vankilaan?

Puoluetoimiston on turha väittää, ettei asia koskisi keskustaa millään tavalla – sen verran monia keskustalaisia se näyttää koskevan. Myöhemmin selviää, ovatko puolueen edustajat vastanneet poliisin kysymyksiin auliimmin kuin toimittajien.

Juttua korjattu 26.7. Keskustan Uudenmaan piirin toimisto muutti Keravalle marraskuussa 2018. Maskonen työskenteli tutkittavien tapahtumien aikaan Apollonkadulla.