Mitä suussa ja aivoissa tapahtuu, kun muodostamme erilaisia äänteitä? Tätä selvitetään Turun yliopiston fonetiikan ultraäänilaboratoriossa ensimmäistä kertaa maailmassa. Äänitutkimus yrittää löytää vastauksen siihen, miten eri kielten oppiminen helpottuu.

Mistä on kyse? Vieraiden kielten opetukseen ja puhevikojen korjaamiseen etsitään uusia keinoja Turun yliopistossa

Fonetiikan ultraäänilaboratoriossa selvitetään ensimmäistä kertaa maailmassa, mitä suussa ja aivoissa tapahtuu, kun muodostamme erilaisia äänteitä

Tutkijat uskovat, että ultraäänitutkimuksen avulla kielten oppiminen helpottuu

Alustavia tuloksia pidetään lupaavina

Syksyllä toimintansa aloittaneessa Turun yliopiston ultraäänilaboratoriossa tehdään ainutlaatuisia kokeita. Kielten opetuksen kehittämisen avuksi on valjastettu ultraääni- ja aivotutkimusta. Turkulaistutkijat aikovat selvittää, miten vieraita kieliä ja niiden äänteitä voisi opettaa entistä paremmin.

Tarkoituksena on löytää uusia keinoja vieraan kielen opetukseen ja puhevikojen korjaamiseen, kertoo Turun yliopiston fonetiikan apulaisprofessori Maija S. Peltola.

– Tällaisia ultraäänilaitteita on joitain kappaleita maailmassa, mutta se mitä me teemme, on täysin uniikkia. Nyt voimme ensimmäisenä maailmassa katsoa, mitä suussa tapahtuu ja miten aivot siihen reagoivat.

Kielten opetus saa uusia ohjeita

Ultaraäänilaite näyttää, miten kieli liikkuu eri kieliä puhuttaessa. Tutkijat uskovat, että tästä on suuri apu erityisesti kielten opiskelussa, kun pitäisi muodostaa omalle kielelle vieraita äänteitä.

– Meidän tehtävänämme on katsoa, miltä se maailma näyttää suussa. Voimme antaa kouluopetuksellekin paljon lisäohjeita siihen, kuinka kieli kannattaa laittaa, jotta puhe kuulostaa mahdollisimman autenttiselta.

Turun yliopiston ultraäänilaboratoriossa tutkijat etsivät erilaisia harjoitusmenetelmiä puheen oppimiselle. Apulaisprofessori Peltola muistuttaa, että ikäihmisten ja lasten harjoitteet ovat erilaisia.

Nyt voimme sanoa, että riittää kun laittaa kielen tällä tavalla, niin se kuulostaa venäjältä. apulaisprofessori Maija S. Peltola

– Uskoisin, että kolmen vuoden päästä tiedämme varmasti niin paljon enemmän, että siitä on jo käytännön hyötyäkin.

Tutkimus auttaa puhevikojen korjaamisessa

Vaikka tutkimukset ovat vasta alussa, turkulaistutkijoille on selvinnyt jo se, että ultraäänilaitteen avulla vieraiden kielten opettelu sujuu helpommin kuin perinteiseen tapaan.

– Esimerkiksi venäjän kielen vokaalit eivät näytäkään ihan siltä kuin olemme kuvitelleet akustiikan kuuntelemisen perusteella. Nyt voimme sanoa, että riittää kun laittaa kielen tällä tavalla, niin se kuulostaa venäjältä.

Tutkijat uskovat myös, että ultraäänilaitetta voidaan käyttää jatkossa myös esimerkiksi erilaisten puhevammojen korjaamiseen. Peltola haluaisikin tehdä yhteistyötä puheterapeuttien kanssa. Turun yliopistossa on logopedian koulutusohjelma, jossa on asiantuntemus puhehäiriöihin.

– Olisi aikamoisen hienoa päästä katsomaan, miten voisimme auttaa ihmisiä, joilla on eri syistä puheen kanssa ongelmia. Miten ultraääni voisi olla apuna kuntoutusprosessissa.