Mistä on kyse? Professori Jukka Kekkonen arvostelee viime vuosikymmenien lainvalmistelutyötä.

Kekkosen mielestä lakeja valmistellessa ei huomioida riittävästi päätösten vaikutuksia eri ihmisryhmiin.

Professori vaatii poliitikoilta terästäytymistä ja kriittisten äänten kuulemista.

Oikeushistorian professori Jukka Kekkonen vaatii poliitikkoja ottamaan paremmin huomioon lakimuutosten vaikutukset eri kansanosien elämään.

Professori Jukka Kekkosen mukaan lainsäädännössä unohdetaan nykyään selvittää muutosten vaikutukset eri ihmisryhmiin ja ratkaisuja perustellaan virheellisesti yhteisellä edulla.

– Lainvalmistelun taso on huonontunut dramaattisesti. Kiire on yksi selitys, mutta lakien perustelu on muuttunut entistä pinnallisemmaksi ja lainsäädännön vaikutuksia katsotaan hyvin suppeasti lähinnä taloudellisesta näkökulmasta jos siitäkään, Kekkonen sanoo.

Pitkä kehityskulku

Kekkonen ei syytä nykyhallitusta vaan sanoo, että kehitys on jatkunut useiden hallituskausien ajan.

Yhtenä syynä muutokseen on hänen mielestään liian orjallinen hallitusohjelmien noudattaminen. Toisena ongelmana ovat valtionhallinnon säästöt.

Lait eivät kohtele samalla tavalla eri väestöryhmiä. Professori Jukka Kekkonen

– Lait eivät kohtele samalla tavalla eri väestöryhmiä. Esimerkiksi vero- ja eläkelainsäädännön vaikutuksia kyllä lasketaan, mutta ei sillä tarkkuudella kuin näissä asioissa pitäisi. Meillä on esimerkiksi ministereitä, jotka tuskin tietävät ihan perusnumeroista, jotka liittyvät suomalaisten tulo- ja varallisuustasoon. Asiantuntevuutta kaivataan lisää, Kekkonen arvioi.

"Lainsäädännön tasoa parannettava"

Kekkosen mielestä keväällä valittavan eduskunnan ja uuden hallituksen velvollisuus on parantaa lainsäädännön tasoa.

– Todellinen vallankäyttö on usein valmisteluvaltaa, ja se vie vallankäytön hallitukseen ja sen valmisteluelimiin. Vaikka eduskunnassa olisi hyvää tahtoa puuttua ja kyseenalaistaa, se usein jää pinnalliseksi, Kekkonen sanoo.

Mystinen yleinen etu

Oikeushistorian professori Jukka Kekkosen mielestä lainsäädännön tasoa voidaan parantaa. Hän kyseenalaistaisi liian tiukan halitusohjelmiin sitoutumisen ja vaatii pitämään mielessä, että laeilla on erilaisia vaikutuksia eri ihmisryhmiin.

– Olemme kaikki suomalaisia ja meillä on paljon yhteisiä etuja. Monet ratkaisut kuitenkin kohtelevat eri ammattiryhmiin ja tuloluokkiin kuuluvia ja eri paikoissa asuvia ihmisiä eri tavalla. Ei pitäisi mennä sen sumuverhon taakse, että kaikki ratkaisut toteuttavat jotain mystistä yleistä etua.

Kekkosen mukaan "yleinen etu" tarkoittaa usein poliittisen eliitin määrittelemää tapaa hoitaa asioita. Hän vaatii myös kuuntelemaan toisinajattelijoita.

Konsensus on tärkeä asia, mutta se ei saisi olla ylhäältä päin autoritäärisesti saneltua. Professori Jukka Kekkonen

– Yleisessä keskustelussa pitäisi nostaa esille poikkeavia näkökulmia. Konsensus on tärkeä asia, mutta se ei saisi olla ylhäältä päin autoritäärisesti saneltua. Niin vaikeaa kuin se onkin, antaisin päätöksentekijöille ohjeen: sietäkää eriäviä mielipiteitä paremmin, Kekkonen sanoo.

"Kuunnelkaa kriitikoita"

Oikeushistorian professori antaa pyyhkeitä siitä, että tutkijoiden ääntä ei kuunnella. Hän muistuttaa, että terävimmät kriitikot ovat yhteiskunnalle pitkällä aikavälillä hyödyllisempiä kuin kehujat ja myötäjuoksijat.

– Tutkijoita pyritään vaientamaan ja yliopistoille luomaan johtajavaltaisia järjestelmiä, jotka vähentävät kriittisen keskustelun edellytyksiä, Kekkonen harmittelee.