Pääministeripuolue keskusta hyväksyy Seinäjoella puoluekokouksessaan puolueen uuden ulko- ja turvallisuuspoliittisen linjan.

Keskustan puoluehallitus hyväksyi luonnoksen perjantaina, ja se julkistetaan viikonloppuna.

Lännen Median lukemassa pääministeripuolueen linjapaperissa muotoillaan myös puolueen Venäjä-politiikan tavoitteet.

Keskusta kannattaa sekä kahdenvälistä että EU-tason Venäjä-politiikkaa.

– Venäjä on Suomelle merkittävä rajanaapuri. Käytännönläheistä yhteistyötä ja vuoropuhelua Venäjän kanssa tulee edistää niin EU:ssa kuin kahdenvälisesti, keskusta muotoilee.

Puolue väläyttää Venäjä-politiikassaan pakotteiden purkamista ja korostaa Venäjän-kaupan tärkeyttä, vaikka pakotteet ovat tällä hetkellä voimassa. Keskusta pitää Venäjän vastaisia talouspakotteita selkeänä tahdonilmaisuna EU:lta.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

– Venäjälle langetetut talouspakotteet ovat olleet selkeä ilmaisu, etteivät EU-maat hyväksy Venäjän toimia Ukrainassa ja Krimin liittämistä Venäjään. Suomi toimii yhdessä muiden EU-maiden kanssa tavoitteenaan Ukrainan kriisin ratkaisu Minskin sopimuksen mukaisesti, jolloin myös pakotteita voitaisiin purkaa, keskustan puoluejohdon hyväksymässä linjapaperissa kirjoitetaan.

Keskusta: Idänkauppa välttämätöntä pakotteista huolimatta

Toistaiseksi Venäjä ei ole ollut valmis noudattamaan Minskin sopimusta. Tästä huolimatta Suomen pitää keskustan mielestä pyrkiä laajaan kahdenväliseen yhteistyöhön itänaapurimme kanssa. Keskusta korostaa Venäjän-kaupan merkitystä Suomelle.

– Pakotteista huolimatta yhteistyö, vuoropuhelu ja kaupankäynti Venäjän kanssa ovat mahdollisia ja välttämättömiä. Yhteistyötä on järkevää tehdä erityisesti turvallisuuden ja oikeuden alueella, ympäristöasioissa sekä tutkimus- ja koulutusaloilla. Itämeren suojeluyhteistyö Venäjän kanssa tulisi saada jatkumaan, Lännen Median lukemassa linjapaperissa kirjoitetaan.

Venäjän eristäminen ei keskustan mukaan palvele Suomen etua.

– Pitkällä aikavälillä Euroopan ja Venäjän kumppanuus esimerkiksi talouden uudistumisessa ja yhteisiin globaaleihin haasteisiin vastaamisessa on välttämätöntä. Keskusteluyhteys on erimielisyyksistä huolimatta kyettävä säilyttämään. Vastakkainasettelun korostaminen tai Venäjän eristäminen ei palvele Suomen eikä EU:n etua, puolue linjaa.

Keskusta: ei Natoon lähivuosina

Keskustan mukaan Suomen ei tule hakea puolustusliitto Naton jäsenyyttä lähivuosina.

– Suomen linjaa on määrittänyt sotilasliittoon kuulumattomuus. Yhdessä Ruotsin kanssa olemme toimineet samankaltaisilla politiikkavalinnoillamme keskeisenä tekijänä Pohjolan ja Itämeren vakaudelle. Linja on palvellut turvallisuuttamme. Kahden Itämeren ympärysmaan sotilaallinen liittoutumattomuus on vaikuttanut osaltaan koko pohjoisen Euroopan vakauteen ja turvallisuuteen, linjapaperissa kirjoitetaan.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

– Keskustan mielestä tämä on kestävä linja myös lähivuosille, puoluejohto linjaa.

”Ei lähivuosina Natoon”-linja on keskustalähteiden mukaan vastaus kokoomukselle, joka hyväksynee sunnuntaina Lappeenrannassa päinvastaisen Nato-linjan. Kokoomusjohto esittää puoluekokoukselle muotoilua, jonka mukaan Suomen kannattaa hakea Naton jäsenyyttä lähivuosina.

Keskusta: Nato-yhteensopivuus Suomelle tärkeää – jäsenyys vaatisi neuvoa-antavaa kansanäänestystä

Kahden hallituspuolueen päinvastaiset Nato-kannat maustavat ensi viikolla alkavaa keskustelua Suomen virallisesta ulko- ja turvallisuuspoliittisesta linjasta. Hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen selonteko julkistetaan perjantaina.

Julkistamista seuraavina sunnuntaina ja maanantaina Naantalissa käydään Kultaranta-keskusteluita ulko- ja turvallisuuspolitiikasta tasavallan presidentti Sauli Niinistön johdolla.

Keskusta pitää Nato-joukkojen kanssa harjoittelua ja Nato-yhteensopivuutta tärkeinä asioina.

– Naton osalta kehittyvä rauhankumppanuus on toimiva yhteistyön muoto. Yhteinen harjoittelu ja niin sanottu Nato-yhteensopivuus ovat palvelleet joukkojamme sotilaallisen kriisinhallinnan Nato-johtoisissa operaatioissa. Lisäksi kumppanuudella on tärkeä kansallisen puolustuskyvyn kehittämistä tukeva ulottuvuus.

– Suomen on viisasta toimia omissa ratkaisuissaan siten, että Nato-jäsenyyden hakeminen on mahdollista, jos valtiojohto ja kansa päätyvät uuteen perusratkaisuun. Jos Nato-jäsenyyden hakeminen tulisi tulevaisuudessa ajankohtaiseksi, asiasta on keskustan mielestä perusteltua järjestää neuvoa-antava kansanäänestys, puolueen kannanotossa linjataan.

Pääministeri Sipilä: Ruotsin Nato-päätös vaikuttaisi Suomeen

Lännen Media pyysi pääministeri Juha Sipilältä (kesk.) perusteluita puolueen Nato-linjalle.

– Sotilaallinen liittoutumattomuus on Suomelle järkevin ratkaisu, mutta pidämme myöskin liikkumavaran liittoutumisessa. Nykytilan jatkuminen on Suomen edun mukaista.

– Suomi ja Ruotsi muodostavat yhdessä vakaan vyöhykkeen Itämeren ympärille. Se on Suomen turvallisuudelle paras ratkaisu. Tämä on keskustan ajattelun ydin, pääministeri Sipilä sanoo.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Lähivuosina-ilmaisu on noussut keskeiseksi sanaksi poliittisessa Nato-väittelyssä.

Ruotsissa järjestetään syksyllä 2018 valtiopäivävaalit, joiden jälkeen länsinaapurissamme saattaa olla vallassa Nato-jäsenyyttä hakeva hallitus.

Sipilän mukaan on mahdollista, että Suomen Nato-linjaa on arvioitava uudelleen Ruotsin lähivuosien kehityksen seurauksena.

– Jos Ruotsin päätös muuttuisi, se vaikuttaisi Suomen asemaan, pääministeri painottaa.