He varoittivat jo 2011 – ja olivat oikeassa: Tänne suomalaisten Kreikka-rahat oikeasti päätyivät

Uusi tutkimus kertoo, että Kreikkaan lapioidut sadat miljardit ovat päätyneet Euroopan suurpankeille. Suomessakin tämän tiesivät tulevat ministerit jo vuonna 2011.

Kuluneen viiden vuoden aikana Soini, Urpilainen ja Arhinmäki ovat istuneet vuorollaan hallituksissa, jotka ovat jatkaneet Kreikan tukiohjelmia. Kesät ja talvet ovat menneet ja takkeja vaihdeltu ja käännelty.­

Saksalaistutkimuksen mukaan Kreikan kahdesta ensimmäisestä tukipaketista vajaat kymmenen miljardia euroa, alle viisi prosenttia meni Kreikan valtion budjettiin. Pankit ja yksityiset velkojat pelastettiin.

European School of Management and Technology -yliopiston mukaan yli 200 miljardia euroa käytettiin velkoihin, korkoihin, pankkien pääomittamiseen ja velkojen uudelleen järjestelyihin. Tutkimuksesta kertoi ensimmäisenä Suomessa Talouselämä.

Yllätys? Vai eikö sittenkään?

Vuoden 2011 eduskuntavaalien alla Kreikan tukemisesta käytiin vilkasta keskustelua.

Vaalitentissä maaliskuussa 2011 silloinen oppositiojohtaja Jutta Urpilainen (sd) ilmoitti, että ”annamme rahaa vain siinä tapauksessa, että pankit ja sijoittajat osallistuvat vastuun kasvattamiseen”. Toinen oppositiojohtaja Timo Soini (ps) sanoi, että perussuomalaiset ei missään tapauksessa hyväksy takuiden nostamista, jos pääsee hallitukseen.

– Ovatko kaikki asiantuntijat väärässä ja nojaamme Timo Soinin ja Jutta Urpilaisen asiantuntemukseen? valtiovarainministeri Jyrki Katainen (kok) piikitti takaisin.

”Emme hyväksy” ja vastuu saksalaisilla

Urpilainen sanoi samoihin aikoihin IS:n haastattelussa, että ”veronmaksajat ovat pumpanneet ja tukeneet pankkeja ja pankkiirit jatkavat käsien heiluttamista kuin mitään ei olisi tapahtunut”. Soini taas sanoi HS:n haastattelussa, että pankkien pääomittamisen pitäisi jäädä niiden kotimaiden vastuulle. Hän piti parhaana, että Kreikka ajautuisi velkasaneeraukseen, jolloin pankit olisivat menettäneet saataviaan. Soinin mielestä tavallisilla saksalaisilla taas oli ”totta kai” suurempi vastuu pankkiensa tukemisesta kuin suomalaisilla.

Kolmas tuolloinen oppositiojohtaja Paavo Arhinmäki (vas) puolestaan sanoi IS:n haastattelussa, että ”paketeilla on pelastettu ranskalaiset, saksalaiset ja brittipankit” ja että ”emme hyväksy, että miljoonavoittoja tehneet pankit pelastetaan”.

Kuluneen viiden vuoden aikana Arhinmäki, Urpilainen ja Soini ovat istuneet vuorollaan hallituksissa, jotka ovat jatkaneet Kreikan tukiohjelmia. Kesät ja talvet ovat menneet ja takkeja vaihdeltu ja käännelty.

Nalle tuomitsi

Kritiikkiä harrastivat muutkin kuin poliitikot. Pankkipomo Björn Wahlroos vaati jo vuonna 2011 Kreikan tukirahoituksen lopettamista. Hänen mukaansa myös Irlannin ja Portugalin tukeminen liittyi ainoastaan eurooppalaisen pankkijärjestelmän pelastamiseen.

– Kreikkaa ei olisi pitänyt tukea alun alkaenkaan, vaan käyttää puolet rahoista pankkien vahvistamiseen, Wahlroos sanoi sijoittajille Lontoossa kesäkuussa 2011.

Hänen mukaansa pelko oli, että jos Kreikka ei voisi maksaa velkojaan vaikkapa saksalaiselle Landesbankenille, kävisi huonosti.

– Landesbanken sanoisi silloin PUFF! Wahlroos kuvasi.

Myös kansantaloustieteen professori Vesa Kanniainen vastusti jo tuolloin tukipaketteihin perustuvaa linjaa, jolla vältettiin vain Euroopan suurten pankkien ”nostamista pöydälle”.

Tänään Kanniainen kommentoi saksalaistutkimusta Ilta-Sanomille.

– Kreikkaa tuettiin, jotta Kreikalla oli mahdollisuus huolehtia saksalaisten ja ranskalaisten pankkien saatavista, Kanniainen kommentoi.

Juttua korjattu 9.5.2016 kello 16.08: Toisin kuin jutussa ensin kerrottiin, velkoihin, korkoihin, pankkien pääomittamiseen ja velkojen uudelleen järjestelyihin käytettiin 200 miljardia euroa, ei 200 miljoonaa euroa.

Paavo Arhinmäki epäili myös minne rahat päätyvät vuonna 2011.­

Björn Wahlroos harrasti realistista talouspuhetta.­

Jutta Urpilainen ja Timo Soini kritisoivat tukipaketteja ennen vuoden 2011 eduskuntavaaleja.­