Turvapaikkaa on hakenut tänä vuonna noin 2300 ihmistä.

Maahanmuuttoviraston mukaan näistä noin 1100 on hakijoilta, jotka ovat aiemmin saaneet vähintään yhden turvapaikkapäätöksen. Eniten uusintahakemuksia olivat tänä vuonna heinäkuun loppuun mennessä tehneet irakilaiset (noin 710 kpl), jotka ovat suurin turvapaikanhakijoiden ryhmä Suomessa.

Uusintahakemus tarkoittaa kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta, jonka henkilö tekee saatuaan lainvoimaisen päätöksen aiemmin tekemäänsä hakemukseen. Turvapaikkahakemuksien määrää ei ole lainsäädännössä rajoitettu.

Viraston mukaan hakemuksen pitää käytännössä sisältää uusia, asian ratkaisuun vaikuttavia perusteita kansainväliselle suojelulle, jotta se johtaisi Maahanmuuttovirastossa uuteen turvapaikkapuhutteluun. Jos uusia perusteita ei ole, hakemus ratkaistaan nopeutetusti.

Uusintahakemuksiin tehdyistä päätöksistä 15 prosenttia on ollut tänä vuonna myönteisiä ja 32 prosenttia kielteisiä. Alustavassa tutkinnassa on tehty tutkimatta jättämispäätös 47 prosenttiin hakemuksista eli uusia, asian ratkaisuun vaikuttavia perusteita ei ole hakemuksessa esitetty. Rauenneita hakemuksia on kuusi prosenttia.

Syyt uusintahakemuksille vaihtelevat

Virasto ei tilastoi uusintahakemuksissa esitettyjä perusteita. Yleinen syy uudelle hakemukselle ensimmäisen hakemusprosessin jälkeen on viraston arvion mukaan se, että hakija on kertonut uudesta perusteesta tai antanut uusia selvityksiä, joita ei ole ollut esillä aiemmin. Tämä on myös yleisin syy sille, että asia palautetaan valitusvaiheessa takaisin Maahanmuuttovirastoon uudelleen käsiteltäväksi.

Yleisimmin hakija kertoo uutena perusteena kääntyneensä Suomessa kristinuskoon tai hän kertoo kuuluvansa seksuaali- tai sukupuolivähemmistöön.

Lisäksi uutena perusteena esitetään viraston mukaan sitä, että kotimaan tilanne on muuttunut siitä, kun aikaisempi päätös on tehty. Joskus vedotaan myös virheelliseen päätökseen sen jälkeen, kun aiempi hakemus on käsitelty Maahanmuuttoviraston lisäksi myös tuomioistuimissa.

Maahanmuuttovirasto tekee kaikille uusintahakemuksille alustavan tutkinnan siitä, onko hakijalla uusia perusteita tai todisteita. Tämä tutkinta tehdään niiden tietojen ja lisäselvitysten perusteella, joita hakija on kertonut, kun hän on tehnyt uuden hakemuksen poliisin toimipisteessä.

Uusi turvapaikkapuhuttelu järjestetään, jos hakemuksessa on uusia asian ratkaisuun vaikuttavia perusteita tai todisteita. Jos näitä ei ole, tehdään päätös tutkimatta jättämisestä.

Sisäministeriö käynnisti heinäkuussa lakihankkeen, jossa selvitetään mahdollisuuksia muuttaa uusintahakemuksien käsittelyä. Menettelyä turvapaikanhakijoiden uusintahakemuksissa pyritään tarkentamaan siten, että hakemista viivytystarkoituksessa rajataan erityisesti kolmannesta hakemuksesta eteenpäin.