– Se on selvästi näköpiirissä, että valmentautuminen alkaa jatkossa jo yhdeksänneltä luokalta, Valmennustiimi Eximian toimitusjohtaja Pasi Petäjä sanoo.

Eximia on järjestänyt vuosien ajan valmennuskursseja yliopistoihin ja korkeakouluihin pyrkiville nuorille. Esimerkiksi oikeustiede on ala, jolla useampi kuin kolme neljästä sisäänpäässeestä (siirryt toiseen palveluun)on ottanut vauhtia valmennuskursseilta. Hyvän kurssin hinta on noussut jopa tuhansiin euroihin.

Tänä vuonna valmentajien toimiala on kuitenkin murroksessa. Yliopistojen ja korkeakoulujen opiskelijoista noin puolet valitaan pelkän ylioppilastodistuksen perusteella. Jos todistuksessa on riittävästi laudatureja tai eximioita, ei tarvita pääsykokeita – eikä niihin valmentavia kursseja.

Valmennus ei kuitenkaan ole loppumassa. Kun korkeakoulujen karsinta tehdään ylioppilaskokeella, myös maksullinen valmennus kohdistuu yhä enemmän lukiovaiheeseen.

– Tänä vuonna nähdään jo selvästi, että asiakasmäärät ovat nousseet, Petäjä sanoo.

Eximiassa uskotaan lukiolaisille tarjottavien valmennusten kolmin- tai nelinkertaistuvan lähivuosina. Kilpailija Valmennuskeskus kertoo kysynnän moninkertaistuneen jo nyt.

– Abikurssien myynti on kasvanut kautta linjan. Suurin muutos on äidinkielessä, jonka oppilasmäärät ovat kasvaneet viisinkertaiseksi aiempaan vuoteen verrattuna, kertoo toimitusjohtaja Janne Nousiainen.

– Pitkän ja lyhyen matematiikan abikurssilaisten määrä on nelinkertaistunut, fysiikan, kemian ja kielten vähintään kaksinkertaistunut.

Entistä harvempi saa opiskelupaikan näin. Opiskelijoita yliopiston pääsykokeissa. Yle

"Siirtää valmistumista, lisää välivuosia"

Tänä keväänä ensimmäistä kertaa toteutettavan todistusvalinnan tavoitteena on nopeuttaa opintojen aloittamista – ja samalla murentaa valmennuskurssien asemaa korkeakoulujen sisäänpääsyssä.

Saattaa kuitenkin käydä toisin. Nousiainen ja Petäjä uskovat, että uudistuksen vuoksi entistä useampi venyttää lukiovuosiaan.

– Norjassa olemme havainneet, että ihmiset jäävät optimoimaan arvosanojaan. Tämä siirtää valmistumista ja lisää välivuosia ennen opiskeluiden aloittamista, Petäjä sanoo.

Samalla maksullisesta valmentautumisesta voi muodostua lähes koko lukion mittainen projekti, suorittavathan monet ylioppilaskirjoituksensa jo nykyisinkin useammassa osassa.

Eikä valmennus rajoitu lukioikäisiin. Valmennusyritykset valmistautuvat aikaan, jolloin peruskoululaiset maksavat lisävalmennuksesta unelmalukioon päästäkseen.

– Tämä menee väistämättä siihen suuntaan, että kilpailu siirtyy nuorempiin ikäluokkiin. Peruskoulussa kilpaillaan pääsystä niihin lukioihin, joissa kirjoitetaan paljon laudatureja, Valmennuskeskuksen Nousiainen sanoo.

Lukiolaiset: "Paljon väärää tietoa"

Ylen aamussa Suomen lukiolaisten liiton puheenjohtaja Adina Nivukoski kertoi, että jopa 17 prosenttia lukiolaisista osallistuu abikursseille.

– Lukiolaisille on tullut paljon väärää tietoa uudistuksesta.

Väärää tietoa on liikkunut Nivukosken mukaan esimerkiksi siitä, kuinka monta laudaturia lukiolainen tarvitsee päästäkseen johonkin tiettyyn korkeakouluun.

Opetusministeri Li Andersson (vas.) puolestaan kommentoi abikurssien osallistujamäärien voimakasta kasvua Yle Radio 1:n Ykkösaamussa. Hän pitää lukiolaisten valmennuskursseja "tasa-arvon näkökulmasta huolestuttavina".

– Kaikilla opiskelijoilla ei ole samanlaisilla taloudellisia edellytyksiä hyödyntää tämän kaltaista ylimääräistä valmentamista, Andersson totesi.

Opetusministeriön opetusneuvos Ilmari Hyvösen mukaan tilanne on joka tapauksessa parannus entiseen verrattuna. Suomessa on hänen mukaansa hyvin laadukas lukiojärjestelmä, joka palvelee kaikkia samalla tavalla.

– Lukiot ovat hyvin tasalaatuisia ja tuottavat tasalaatuista tulosta. Pääsykokeiden suhteen asia ei ole näin, pääsykoevalinnoissa ihmiset ovat yksin tai kaupallisen toimijan varassa.

Hyvönen muistuttaa esimerkiksi Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen selvityksistä ja raporteista (siirryt toiseen palveluun), jotka kertovat lukiojärjestelmän tasaisuudesta. Eliittilukiosta valmistuneet eivät VATTin mukaan menesty muita paremmin, jos erot oppilaiden lähtötasossa huomioidaan.

Ylen aamun vieraina Suomen lukiolaisten liiton puheenjohtaja Adina Nivukoski, Valmennuskeskuksen toimitusjohtaja Janne Nousiainen sekä opetusneuvos Ilmari Hyvönen opetusministeriöstä.

"Meitä ei kuunneltu"

Liiketoimintamielessä uusi tilanne saattaa olla alan yrityksille jopa parempi kuin aikaisemmin. Janne Nousiainen ei kuitenkaan pidä muutosta yksinomaan hyvänä asiana.

– Tämä on vapaa yhteiskunta, jossa ihmiset pyrkivät valmentautumaan tulevaisuutta varten. Me emme kuitenkaan pidä hyvänä sitä, että kilpailu on yhä kovempaa yhä nuorempana, hän sanoo.

Todistusvalinta juontaa juurensa Juha Sipilän (kesk.) hallituksen kärkihankkeisiin. Nousiaisen mukaan nyt on toteutumassa se, mistä valmennusyritykset etukäteen uudistajia varoittivat.

– Meidän mielipiteitämme ei kuitenkaan kuunneltu.

Siirtyvätkö abit jatkossa sujuvasti korkeakouluihin, vai jäävätkö he korottelemaan arvosanojaan? Päivi Meritähti / Yle

Myös valmennus muuttuu. Tulevaisuuden kurssitus on ryhmäluentojen sijasta digitaalista tukiopetusta.

Valmennuskeskus ja Eximia kehittävät kilvan uusia digipalveluja ja kännykkäsovelluksia. Eximian Pasi Petäjän mukaan lähikuukausina julkaistavan uuden sovelluksen hinta tulee olemaan "television kanavapaketin" luokkaa, eli muutamia kymppejä kuussa.

– Olemme vuosien ajan kehittäneet uutta teknologiaa, jolla kasvatamme liiketoimintaamme lukioikäisten parissa.

Vaikka Valmennuskeskuksen ja Eximian abivalmennukset kasvavat, mutta kokonaismyyntinsä yhtiöt odottavat pysyvän tänä vuonna kutakuinkin aiempien vuosien tasolla.

Lue uusista valintakokeista tarkemmin täältä:

Oletko hakemassa yliopistoon tai ammattikorkeakouluun? Näin opiskelupaikkojen saajat nyt valitaan

Äidinkielen ja pitkän matematiikan arvosanat muuttuvat tärkeiksi, jos haluat korkeakouluun ilman pääsykoetta – näillä vinkeillä voit saada laudaturin

Lukio kaukana takana, haave opiskelupaikasta edessä – valintauudistuksen väliinputoajia vanhojen arvosanojen korottaminen ei houkuta

Klo 8.59 ja 9.43 lisätty Li Anderssonin kommentti sekä yhteenveto television aamulähetyksen keskustelusta.

Keskustelu on auki 13.2. klo 23 asti.