Pohjois-Helsingissä sijaitseva, kesälomaansa viettävä Torpparinmäen peruskoulu näyttää ulkoapäin uneliaalta ja hiljaiselta paikalta, mutta ensivaikutelma pettää pahemman kerran.

Koulun sisällä nimittäin kuhisee: siellä on toiminut jo viikkojen ajan kokonainen avaruusalus, joka on rakennettu Odysseus-larppia varten.

– Tämä projekti koostuu useista eri osa-alueista, ja parhaimmillaan tätä on ollut tekemässä sata ihmistä. Viimeisten viikkojen ajan eli rakennusvaiheen aikana vapaaehtoistyöntekijöitä on ollut 80, Odysseuksen tuottaja ja tarinavastaava Laura Kröger laskee.

– Ulkomailla larpit suunnitellaan usein esimerkiksi historiallisiin rakennuksiin kuten linnoihin, eli tällaisissa tapauksissa rakennelma on jo valmis, mutta me olemme lähteneet lavastamaan tätä nollapisteestä. Töitä on tehty ihan pipona, tuottaja ja logistiikkavastaava Antti Kumpulainen jatkaa.

Suomalaisen larppaamisen eli liveroolipelaamisen historiassa Odysseus on poikkeuksellisen mittava projekti: osallistujamäärältään se ei ole suurin suomalainen liveroolipeli, mutta noin 80 000 euron budjetillaan ja työmäärällään se painii omassa sarjassaan.

– Uskallan väittää, ettei tämän mittaluokan larppiprojektia ainakaan lavastuksen ja työmäärän puolesta ole Suomessa aiemmin tehty, Kröger kiteyttää.

ESS Odysseuksen komentokeskusta. Jussi Mankkinen / Yle

ESS Odysseuksen komentokeskusta. Huomaa viileänsininen värimaailma. Jussi Mankkinen / Yle

Taisteluplaneetta Galactican vanavedessä

Vuonna 2819 ihmiskunnasta ei ole kovinkaan paljoa jäljellä. Ihmiset ovat jättäneet jo satoja vuosia aiemmin maapallon ja rantautuneet kaukaisessa galaksissa sijaitsevalle Ellarion-planeetalle. Aluksi kaikki sujuu hyvin, mutta sitten kuvioihin astuu arvaamaton The Machines -nimeä kantava vihollisjoukko, jonka alkuperästä tai motiiveista ei ole tietoa.

The Machines -armeijan tuhoisat iskut saavat ihmiskunnan rippeet rakentamaan avaruusalus ESS Odysseuksen, ja nyt viimeiset eloonjääneet matkaavat kohti suurta tuntematonta. Tehtävä ei ole helppo eikä siitä puutu dramatiikkaa: pienen joukon harteilla on koko ihmiskunnan tulevaisuus.

Tällaisista elementeistä rakentuu Odysseus-larppi. Sen lähtökohdissa on selkeää yhtäläisyyttä esimerkiksi Taisteluplaneetta Galactica -tieteissarjaan, jossa likimain tuhoutunutta, avaruuden halki pakenevaa ihmiskuntaa jahtaavat mystiset cylon-robotit.

– Alkuperäinen idea oli, että tehdään tämä larppi suoraan Galactican maisemiin. Matkan varrella päädyimme kuitenkin oman maailman rakentamiseen mutta siten, että Galactica-tematiikka on edelleen mukana, Laura Kröger kertoo.

Avaruusaluksen loppumattomia käytäviä. Jussi Mankkinen / Yle

Avaruuteen sijoittuva aihe oli Krögerille helppo valinta.

– Scifi ylipäätään, avaruusseikkailut, ihmiskunnan kohtalonkysymykset sekä suuri tuntematon ovat teemoja, jotka jaksavat kiinnostaa ja herättävät tunteita. Odysseuksen sakeaan soppaan lisättiin pelaajien pelattavaksi myös vakavia aiheita.

Antti Kumpulaisen mukaan ihmiskunnan kohtalonhetkiin ja avaruusmatkailuun on mahdollista löytää uusiakin näkökulmia.

– Meillä kyse on yhteen hiileen puhaltamisesta ja poikkeustilassa toimimisesta – olosuhteet ovat vaikeat ja ihmiset ovat pakomatkalla, mutta heidän pitäisi kuitenkin pystyä pitämään pakka kasassa ja tekemään yhteistyötä.

Odysseuksesta löytyy yhtymäkohtia myös nykyhetkeen. Ihmiskunta on päätynyt kaukaiselle Ellarionille, koska maapallolle on tapahtunut jotakin.

– Pelimaailman hahmoilla ei periaatteessa ole enää kosketuspintaa siihen, millaista elämä maapallolla on ollut ja kuinka planeetalle on käynyt. Tässä kohtaa olemme hakeneet inspiraatiota esimerkiksi ilmastonmuutoksen vaikutuksista. Ja vaikka olemme monen sadan vuoden päässä tulevaisuudessa ja erilaisessa tähtijärjestelmässä ja maailma on muutoin erilainen, tietyt elementit kuten ahneus, oman edun tavoittelu sekä epätasa-arvoisuus eivät ole kadonneet minnekään, Laura Kröger sanoo.

Avaruusaluksella on myös oma tieteellinen tutkimusasema. Jussi Mankkinen / Yle

Torpparinmäen kouluun rakennettiin isolla työllä asiaankuuluva ympäristö liveroolipeliä varten.

Koodatun avaruusaluksen kannella

Odysseuksen kohdalla on panostettu nimenomaan tekniseen uskottavuuteen ja visuaaliseen puoleen: ESS Odysseus tuntuu, näyttää ja kuulostaa oikealta avaruusalukselta, josta löytyy niin screenien täyttämä komentokeskus kuin tieteellisiin tutkimuksiin tarkoitettu laboratoriokin, loppumattomista käytävistä ja välkkyvistä mittareista puhumattakaan.

– Pelisuunnittelijana yksi lähtökohdistani on ollut elokuvallisuus. Meillä on tässä mukana integroituja järjestelmiä, kuten valoa ja ääntä. Kun alus lähtee hyperajohyppyyn eli jumpiin, valot ja äänet luovat tunteen, että nyt todellakin lähdetään likkeelle, Laura Kröger toteaa.

Sanna Hautala on Odysseus-larpin projektipäällikkö, jonka vastuulla ovat pelissä käytetyt järjestelmät. Jussi Mankkinen / Yle

Poikkeuksellista Odysseuksen kohdalla on myös se, että siihen on luotu ja koodattu paljon erilaisia järjestelmiä.

– Aloitimme koodausprojektin vuosi sitten, ja meillä on ollut aktiivisesti mukana kolme, neljä henkilöä. Yhteensä koodaamista on tehnyt kymmenen ihmistä. Olemme koodanneet itse, koska emme löytäneet vapailta markkinoilta sopivia järjestelmiä. Totesimme, että helpompaa on luoda tämä kaikki omin neuvoin, järjestelmistä vastaava projektipäällikkö Sanna Hautala kertoo.

Pohjana toimii Empty Epsilon, joka on avoimen lähdekoodin avaruussimulaatiopeli, ja johon Hautalan tiimin kehittämät omat järjestelmät on integroitu. Esimerkiksi ilmalukot ja käsiskannerit on tehty itse.

– Haasteellisinta tässä on ollut se, kuinka kaikki järjestelmät on saatu kommunikoimaan keskenään – että kaikki on synkronoitu, ilman että käsin pitäisi tehdä yhtään. Pelaajia ajatellen tässä on pyritty myös maalaisjärkeen ja käyttäjäystävällisyyteen: meidän mottonamme on ollut se, ettei mitään hirveän monimutkaisia juttuja ole tehty, Hautala toteaa.

ESS Odysseuksen screenejä. Jussi Mankkinen / Yle

ESS Odysseuksen screenejä. Jussi Mankkinen / Yle

Avaruusaluksen estetiikkaa ja yksityiskohtia on mietitty ja hiottu tarkkaan. Jussi Mankkinen / Yle

Chigacon kautta Suomeen roolipelaamaan

Suomalaisen larpin maine maailmalla on hyvä, ja niinpä Odysseukseenkin on tullut osallistujia ympäri Eurooppaa, mutta myös Australiasta, Chilestä ja Yhdysvalloista saakka.

– Suomalaiset larpit tunnetaan maailmalla korkeasta laadustaan sekä immersion että tarinan suhteen. Minulla on suomalaisia kavereita, joita olen tavannnut kansainvälisissä larpeissa ja he vinkkasivat minulle Odysseuksesta. Olen ollut tästä todella innoissani, Chicagosta Suomeen roolipelaamaan tullut Paul Foisy kertoo.

Paul Foisy tuli Chicagosta Suomeen pelaamaan. Jussi Mankkinen / Yle

Adrenaliiniin addiktoitunutta taistelulentäjää roolittavan Foisyn mukaan Odysseuksen konsepti on kaikin puolin hyvin inspiroiva.

– Se tarjoaa mahdollisuuden kehittyä pelaajana, mutta esittää myös vaikeita kysymyksiä: mitä on ihmisyys, millainen maailmanloppu voi olla, mitä ovat etiikka ja tiede. Tässä on paljon asioita, joihin voi pelin aikana käydä käsiksi.

Foisyn mielestä tämänhetkistä larppaamista leimaa voimakas kansainvälistyminen.

– Larppaamisen fokuksessa on yhä enemmän inklusiivisuus. Tämä tarkoittaa sitä, että ihmiset, joilla voi olla täysin erilainen sosioekonominen tausta tai maailmankatsomus, tulevat yhteisen harrastuksen pariin – ja se jos mikä on hienoa!

Prahalaiselle Paulinalle avaruusasemalle sijoittuva larppi on uusi kokemus. Jussi Mankkinen / Yle

Odysseuksen takia Helsinkiin on saapunut myös Paulina Prahasta.

– Aloitin larppaamisen vuosi sitten ja ystäväni suositteli minulle Odysseusta. Kun sain käsiini pelin luonnehdinnan ja ensimmäiset siitä julkaistut dokumentit, koin idean avaruusaluksella matkustamisesta hyvin kiehtovaksi. Tuntui heti siltä, että haluan ehdottomasti olla osa tätä peliä ja että tästä tulee ainutkertainen kokemus.

Paulina roolittaa yhtä aluksen johtavista piloteista, jonka pääasiallisena tehtävänä on navigointi.

– Pidän huolta siitä, ettei alus törmää mihinkään tai katoa mustaan aukkoon ja että se on oikeissa asemissa taisteluiden aikana.

Paulina on aiemmin osallistunut lähinnä maagisteemaisiin larppeihin, joten Odysseus on hänelle uusi aluevaltaus.

– Pidän fantasian lisäksi puvuista ja propseista. Olen larppaamisen kautta tutustunut uusiin upeisiin ihmisiin, jotka ovat saaneet minut tuntemaan oloni tervetulleeksi ja jotka ovat auttaneet minua laajentamaan maailmakuvaani, Paulina kiteyttää.

Avaruusasemalla on myös oma lääkäriasema, jossa pystytään muun muassa skannaamaan potilasta. Jussi Mankkinen / Yle

Ainutkertaisuuden vanki

Tietyntyylisten ja lavastuksiltaan paljon töitä vaatineiden larppien ikävä piirre on se, että ne ovat usein ainutkertaisia, eikä niitä todennäköisesti koskaan järjestetä uudestaan. Näin on myös Odysseuksen kohdalla.

– Jos peli on tarina- ja hahmovetoinen, se on helppo viedä muualle. Mutta jos iso osa pelistä perustuu siihen mitä näet ja koet, asia on toisin. Jos ajatellaan Odysseukseen pistettyä työmäärää, olisi aivan absurdi ajatus, että tämän tekisi ensi vuonna uudestaan, Laura Kröger toteaa.

ESS Odysseuksen käytäviä. Punertava tila oikealla on rentoutumiseen tarkoitettu viherhuone. Jussi Mankkinen / Yle

Larppaamisen tulevaisuuteen sekä Kröger että Antti Kumpulainen suhtautuvat positiivisesti.

– Larppaaminen on ollut pitkään taiteenala, joka ei ole ollut kovin tunnettu, joten siihen on ollut vaikea saada esimerkiksi rahallista tukea. Kyse ei ole mistään sketsistä tai pienimuotoisesta harrastuksesta, joka tarjoaa alustaa pelkille vitseille. Kyllä tätä ihan oikeasti tekevät suurella intohimolla lahjakkaat ihmiset, jotka haluavat tarjota muille elämyksiä, Kröger painottaa.

– Larppaamisen ongelmiin kuuluu se, että larppi ei välttämättä ole toistettavissa. Larppaaminen on aina sijoittunut jonnekin taiteen ja pelaamisen välimaastoon. Kun nyt on hiljalleen ryhdytty tukemaan pelejä, niin ehkä aletaan jossakin vaiheessa löytämään myös larppaaminen, Kumpulainen toteaa.

Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka.