Sukupuoli-identiteettitutkimuksiin hakeutuneiden nuorten määrä on kasvanut rajusti Suomessa ja samalla myös koko maailmassa. Suomessa yhdeksän kymmenestä tutkimuksiin hakeutuvasta alaikäisestä on syntymässä määritelty tytöksi, mutta kokee olevansa poika.

Suomen tilanne ihmetyttää alan tutkijoita myös kansainvälisesti. Muualla maailmassa jakauma on noin puolet ja puolet.

Taysin nuorisopsykiatrian ylilääkärin Riittakerttu Kaltiala-Heinon mukaan kysymys tuskin on transsukupuolen esiintyvyyden lisääntymisestä. Sen sijaan kyseessä on tilanne, johon lääketieteestä ei ole löydetty selitystä.

– Suuri osa identiteettitutkimuksiin hakeutuvista on tyttöjä, joilla on pitkäaikaisia psykiatrisia ongelmia ja monenlaisia kehityksellisiä vaikeuksia. Sukupuolen problematisointi on alkanut tässä yhteydessä, sanoo Kaltiala-Heino.

Hänen mukaansa tämä on erikoinen ja uusi ilmiö, joka on tullut esille muutaman viime vuoden aikana.

– Siitä, että ilmiö tulee esille yläkouluikäisillä melko äkillisesti, ei ole käytännössä mitään tutkimustietoa. Emme myöskään tiedä, sopivatko nykyiset hoitosuositukset näille nuorille. Valtaosa potilaista on sellaisessa välitilassa, että ei tiedetä, mitä he oikeasti tarvitsisivat.

Lääkäreillä on edessään iso eettinen kysymys.

– Jos on laaja-alaisia psykiatrisia ongelmia ja vaikea identiteettihämmennys, niin siinä tilanteessa pitäisi hoitaa kiireellisiä asioita ensin, ja palata sukupuoli-identiteettiasiaan myöhemmin, jos se edelleen on ajankohtainen.

Yhteensä sukupuoli-identiteettitutkimuksiin hakeutui viime vuonna yli 200 alaikäistä Suomessa. Tutkimuksiin hakeutuneiden nuorten määrä nelinkertaistui vuoden 2016 aikana. Viime vuonna kasvu jatkui, mutta ei yhtä rajuna. Kaikista identiteettitutkimuksiin hakeutuneista noin kolmasosa on alaikäisiä. Sukupuoli-identiteettitutkimuksiin voi hakeutua sekä Helsingissä että Tampereella. Molemmissa kaupungeissa tutkittavia on yli sata vuodessa.

Mahdollisuus vaihtaa sukupuolta on translaissa, joka on peräisin vuodelta 2002. Suomessa tutkimukset ovat olleet vuodesta 2011 lähtien mahdollisia myös alaikäisille.

– On ihmisiä, joilla on jo alaikäisinä erittäin vahva transsukupuolinen identiteetti. Heille voidaan antaa hormonihoitoja. Sukupuolenkorjausleikkausta alaikäiselle ei kuitenkaan voida tehdä.

Julkisuudessa on keskusteltu, saavatko transnuoret blokkereita. Blokkerihoidossa GnRH -analogivalmisteilla pysäytetään puberteetissa käynnistynyt sukupuolihormonien erittyminen, jolloin puberteetti ei enää etene.

Kaltiala-Heinon mukaan varhaisen, puberteettia jarruttamalla aloitetun hormonaalisen intervention riskeistä ei tiedetä tarpeeksi. Hän muistuttaa, että sukupuolihormonin erittyminen tai erittymättä jääminen vaikuttaa myös aivoihin ja ajatteluun.

– Koko kysymys siitä, saako transnuori blokkerihoitoa on väärä, koska iso osa tutkittavista ei ole sellaisia, joille hoito on suunniteltu.

Tutkimusten mukaan jo lapsilla voi olla vahva kokemus identifioitumisesta vastakkaiseen sukupuoleen. Lapsesta voi tuntua pakottavaltakin olla toista sukupuolta. Noin viidesosalla heistä lapsuuden identifioituminen vastakkaiseen sukupuoleen ei katoa puberteetissa.

– Tutkimusten mukaan useissa tapauksissa käy niin, että murrosiässä identifioituminen vastakkaiseen sukupuoleen lakkaa, ja halutaankin siihen omaan sukupuoleen. Sen sijaan merkittävä osa näistä lapsista voikin nuoruudessa ja aikuisuudessa suuntautua homoseksuaaliseksi.

Kaltiala-Heinon mukaan usein unohdetaan, että lapsi tarvitsee rauhaa kasvaakseen.

– Jos lapsella on identifioitumista vastakkaiseen sukupuoleen, hän tarvitsee kasvurauhaa ja samanlaista hoivaa kuin sen ikäiset yleensäkin. Kaikkien pitäisi muistaa, että valtaosalla ongelma poistuu murrosiässä.

Transsukupuolista kokemusta ei myöskään saisi vetää liian vahvasti esiin, koska käytettävissä ei ole riittävästi keinoja ennustaa, kenestä tulee ja kenestä ei tule transsukupuolista.

– Tavoitteena on, että meille tulevat potilaat, joiden kasvu ei ole kehittynyt murrosiässä biologisen sukupuolen suuntaan.

Kaltiala-Heino ei osaa selittää, miksi Suomessa tytöstä pojaksi identifioituvien tutkittavien osuus on suurin. Hän huomauttaa, että samaan aikaan, kun sukupuolenkorjauksia halutaan enemmän, ovat nuorisopsykiatriset ongelmat lisääntyneet

Husin nuorisopsykiatrian ylilääkärin Laura Suomalaisen mukaan kysymys voi liittyä yhteiskunnan muutokseen.

– Nuoruusiän kipuilu on hyvin erinäköistä kuin mitä se on ollut aiemmin. Isolla osalla nuorista on monia haasteita elämässä. Sukupuoli-identiteetin pohdinta voi olla yksi keino ratkaista sisäistä kärsimystä.

Lääkäreiden mukaan kokemukset Tampereella ja Helsingissä ovat samankaltaisia.

Juttu on julkaistu 16.2.2018 ilmestyneessä Mediuutisten numerossa 6-7/2018.