Kun elämä täyttyy äkillisesti pelosta ja avuttomuudesta, useimpien järkytys menee ohi ensi vaiheen kriisiavulla ja läheisten tuella. Noin joka kolmannen psyykeen jää kuitenkin pidempikestoisia häiriöitä.

Kriisipsykologi Salli Saaren mukaan huomattavassa osassa kuntia mieleltään järkkynyttä ei ohjata traumaterapian pariin vaan terveydenhuollosta tarjotaan pelkästään keskusteluapua. Tuolloin osa oireista jää päälle eivätkä ne häviä.

– Koulutettuja terapeutteja on kyllä saatavissa ympäri Suomen. Ongelma onkin se, että traumaterapiaa on vähän tarjolla julkisen sektorin palveluissa.

Saari arvelee nykyaikaista kriisiosaamista tarjottavan heikosti siksi, että terveydenhuollon päättäjät tuntevat kriisityön uusia muotoja huonosti ja suhtautuvat niihin epäluuloisesti.

– Sote-uudistuksen yhteydessä maakuntiin pitäisi perustaa valtion rahoittamat trauma- ja kriisiterapian osaamiskeskukset.

Huoli avun alueellisesti epätasaisesta jakautumisesta on tuttu myös Suomen mielenterveysseurassa. Kriisityönjohtajan Outi Ruishalmeen mukaan tilanne maakunnissa on hyvin kirjava.

Kriisipsykologi Salli Saari. Yle

Mielen oikea hoito voi säilyttää työkyvyn

Mielenterveysongelmien takaa löytyy usein traumaattisia kokemuksia. Esimerkiksi työkyvyttömyys voi johtua masennuksesta, joka on oire traumasta. Masennusta kyllä hoidetaan, mutta ei sen syytä.

Juuri tällaisilla tilanteilla kriisipsykologi Salli Saari perustelee tarvetta traumaterapian laajemmalle saatavuudelle.

– Jos päästään hoitamaan varsinaisia syitä eli käsitellään traumaattisia kokemuksia tehokkaasti, etu löytyy siitä, että ihmiset saadaan nopeammin työkykyisiksi tai he eivät menetä työkykyään missään vaiheessa. Se jos mikä on hyvä taloudellinen satsaus, Saari sanoo.

Muokattu väliotsikkoa 18.7.