”Hur fungerar kontakten med svenska myndigheter, till exempel Arbetsförmedlingen och Försäkringskassan?”. Frågan som DN ställer gör Chahin, 60 år, förvånad. Hon skakar på huvudet.

– Jag vet inte vad det är för något. Vad gör man där?

Chahin bor i en hyreslägenhet i mellersta Sverige. Hon har bott där sedan hon kom till Sverige för tio år sedan.

I Afghanistan var hon arbetslös, förutom att hon ibland extrajobbade med att öppna pistagenötter. Även här i Sverige har hon haft svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Hennes enda inkomstkälla har hittills varit försörjningsstöd från kommunen.

Chahin fick permanent uppehållstillstånd år 2004 – precis som 24 566 andra personer.

En majoritet av dem som kom som flyktingar lever i dag med mycket små inkomster, men för en del har det också gått mycket bra på arbetsmarknaden. Chahin har tre barn – den ena är taxichaufför, den andra arbetar inom industrin och den tredje studerar på universitet.

– Jag vill att mina barn ska ge tillbaka och jobba och bygga landet starkt, säger hon.

Samuel Munck, 33 år, kom till Sverige som politisk flykting från Burma. När han fick veta att Sverige skulle bli det nya hemlandet visste han knappt var det låg.

Tio år senare känner han sig som svensk och pratar flytande svenska. I juni räknar han med att ta sin masterexamen i nationalekonomi vid Stockholms universitet.

– Arbetsmarknaden är tuff, men jag har sökt ett ”graduate training program” på Nordea. Jag hoppas att det kommer gå bra, säger Samuel Munck.

Även om studierna till stor del har varit på engelska, har han haft stor nytta av sina språkfärdigheter i sin kontakt med samhället.

Chahin från Afghanistan kan inte ett ord svenska och sonen hjälper DN att tolka konversationen.

Hon fick förvisso erbjudande om att läsa SFI, Svenska för invandrare, men tackade nej.

– Det passade inte mig. Jag har svårt att lära mig nya språk. Men jag är nöjd med tillvaron. Jag får vara mycket med barnen – och jag kan ägna dagarna åt att läsa Koranen. Det känns meningsfullt, säger Chahin som samtidigt medger att språket sannolikt hade underlättat situationen på arbetsmarknaden.

Alattin Gülec, 61 år, bor i Skåne tillsammans med sin familj. Hans politiska engagemang gjorde det svårt att återvända till hem- landet Turkiet. Därför fick de år 2004 permanent uppehållstillstånd i Sverige.

Även Alattins barn hjälper oss att tolka. Umran Gülec, 29 år, har till och med fått en svag skånsk dialekt efter sina tio år i Sverige.

Alattin och hustrun Saliha, 54 år, har däremot haft det svårare att lära sig svenska. Han läste SFI för några år sedan, men säger att det är besvärligt att komma ihåg alla ord.

Paret har de senaste åren sökt flera jobb, men haft det tufft på arbetsmarknaden.

– Det är svårt utan språket. Det är nyckeln till så mycket, säger Alattin.

Flera av barnen har flyttat hemifrån och har varit framgångsrika på arbetsmarknaden. Några driver till exempel egna företag.

Saliha har sökt jobb som bland annat städerska och i butiker. I hemlandet var hon hemmafru. Alattin jobbade som skräddare.

– Det är ett yrke som inte är så vanligt i Sverige i dag. Jag har sökt andra jobb, men får inget resultat, säger Saliha.

Just nu läser hon SFI för att försöka förbättra svenskkunskaperna. Hon tycker om undervisningen, liksom att träffa några av klasskamraterna som också är kurder med liknande bakgrund.

– Jag gillar att gå dit. Jag vill verkligen försöka lära mig svenska. Sverige är mitt nya hemland, säger Saliha.

Maryam Ebrahimi, 38 år, kom också till Sverige år 2004. Hon pratar svenska nästintill felfritt.

– Språket är en mycket viktig fråga när det gäller integration.

Hon är i dag en framstående svensk filmproducent. I vintras fick hon en Emmy för sin dokumentär ”Frihet bakom galler”. Filmen har även varit Guldbaggenominerad.

– Sedan handlar det förstås inte bara om språket för att integrationen ska lyckas. Det är också viktigt att förstå koder i samhället. När man kommer till ett nytt land är det så många saker man missförstår. Det blir en kulturkrock. För mig personligen var språket väldigt viktigt att lära sig. Det behöver naturligtvis inte betyda att det är den viktigaste faktorn för alla.

Fakta. Så vill partierna underlätta för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden Vänsterpartiet Svenskundervisning från dag ett, yrkesinriktad SFI tillsammans med kompletteringsutbildningar och bättre validering. Diskriminering ska kosta. Därför bör DO få ökade resurser. Positivt till regeringens förslag om att bjuda in fack och arbetsgivare till samtal för att ordna ”snabbspår” till jobb för dem som fått uppehållstillstånd i Sverige. Miljöpartiet Alla kommuner ska hjälpa till mer så att väntetiderna att få en kommunplacering förkortas. Arbetet med validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet behöver stärkas. Vill bjuda in fack och arbetsgivare till samtal för att ordna ”snabbspår” till jobb för de som fått uppehållstillstånd i Sverige. Socialdemokraterna Tidigare insatser så att nyanlända inte behöver vänta på kommunplacering för att få lära sig svenska. Mer resurser till validering och kompletterande insatser så att nyanlända snabbt kan matchas mot arbetsmarknaden. Bjuda in fack och arbetsgivare till samtal för att ordna ”snabbspår” för nyanlända till jobb i bristyrken. Folkpartiet ”Modernisering” av de arbetsrättsliga reglerna, till exempel turordningsreglerna. Trösklarna till jobb måste bli lägre och rörligheten på arbetsmarknaden bör öka. Lärlingssystemet med lägre ingångslöner behöver utvecklas ytterligare. Vill satsa på validering och kompletterande utbildningar. Kristdemokraterna Reformera Arbetsförmedlingen så att matchningen förbättras mellan arbetssökande och arbetstagare. Sänka nyanländas etableringsersättning och införa ett avdrag så att nyanlända under sina fem första år i Sverige kan tjäna upp till 100 000 kronor per år utan att betala skatt. Skrota den så kallade ebo-lagen (”lagen om eget boende”). Centerpartiet Migrationsverket ska inleda inventering och validering av erfarenheter och kompetenser från första dagen. Bättre upphandling av asylboenden där krav ställs på sysselsättning. Svenskutbildning ska erbjudas på alla boenden. Införa praktik till lägre lön. Göra om turordningsreglerna i las så att de inte bara baseras på anställningstid. Moderaterna Partiet skriver i ett mejl till DN: ”Moderaterna bedriver nu ett intensivt politikutvecklingsarbete på flera områden, bättre integration är ett av dessa. Vi kommer att återkomma med konkreta förslag”. Konstaterar dock att partiet vill sänka trösklarna på arbetsmarknaden. Sverigedemokraterna Vänder sig emot subventionerade anställningar. Så länge olika villkor ges till olika grupper kommer de fortsatt att segregeras. Samhällsorientering bör bli obligatorisk för alla som invandrar. Samtidigt bör utbildningen inom området samhällskunskap breddas. Utöka antalet undantag från turordningsreglerna. Visa mer