För sex år sedan var debatten om den het. Sedan föll den nästan i glömska. Ipred-lagen gav bland andra film- och musikindustrin möjlighet att i domstol begära ut adressuppgifter kopplade till ip-adresser vid misstanke om upphovsrättsbrott.



Daniel Westman

Lagen infördes första april 2009 och prövades ända upp i EU-domstolen i fallet med operatören Ephone, som inte ville lämna ut sina kunders uppgifter. Sedan dess har lagen dock inte använts så flitigt av upphovsrättsinnehavarna.

Läs mer: Hollywood ska skicka fakturor till svenskar som använder Popcorn Time

– Man drev det här målet då och rättighetsinnehavarna sa att det var så viktigt. Sedan har rättighetsinnehavarna inte utnyttjat det så mycket, säger Daniel Westman som är doktorand på Institutet för rättsinformatik på Stockholms universitet.

Nu kan det dock vara på väg att ändras. I går skrev IDG.se om filmbranschens planer på att åter igen söka upp enskilda pirater som använder till exempel tjänsten Popcorn Time för att titta på film och skicka kravbrev till dem. För att komma åt de fysiska adresserna måste bolagen eller deras juridiska ombud via domstol kräva dem från internetoperatörerna.

– Med tanke på att det handlar om många små krav är det ganska mycket jobb att gå till domstol för att få uppgifter om abonnenten, säger Daniel Westman.

Men han tror samtidigt att det är möjligt för filmbolagen att kräva ut adresser i bulk från operatörerna, även om det måste läggas fram bevis i varje enskilt fall. Beviskraven är dock lägre för ett civilrättsliga mål som dessa jämfört med om det hade rört sig om ett brottmål.

Tidigare har filmbranschen mest riktat in sig mot personer som sprider större mängder film. Men karaktären på Popcorn Time där det inte finns någon central plats att angripa tvingar dem till att också jaga fildelare för enskilda filmer och skapa en avskräckande effekt, men Daniel Westman tror att bolagen tar en risk om någon vägrar att betala den utsända fakturan.

– Om man då stämmer abonnenten och påstår att denna ansvarar för intrånget tar man en risk om det visar sig att man inte kan vinna denna typ av mål. Då blir strategin verkningslös, säger Daniel Westman.

Telia är Sveriges största bredbandsoperatör och kritisk till filmbolagens nya strategi.

– Ipred-lagen finns där som ett verktyg för dem som vill jaga kunder på det sättet, säger Patrik Hiselius som är jurist och talesperson på Teliasonera i ett skriftligt svar.

Men han tycker att filmbolagen väljer fel väg i sin kamp mot pirattittandet.

– Det är i och för sig bra att domstolen måste se till kundernas integritet innan de eventuellt bestämmer att kunduppgifter måste lämnas ut. Men vi menar fortsatt att den rätta och mer framgångsrika vägen istället är att tillgodose den efterfrågan som finns, inte att jaga och blockera. Många som ser på film betalar gärna, bara de får tillgång till de nya filmerna under de första veckorna när intresse är som störst, säger Patrik Hiselius.