פרקליט המדינה לשעבר, שי ניצן, יהנה מגידול מצרפי המוערך במאות אלפי שקלים בקצבת הפנסיה שלו, לאחר שנציבות שירות המדינה שינתה לבקשתו נוהל הנוגע לבעלי משרות בכירות. השינוי יגרום לכך שאף כי ניצן כבר סיים את עבודתו ב–16 בדצמבר 2019, רמת השכר שתקבע את גובה הפנסיה התקציבית שלו תהיה זו שתתעדכן ב–1 בינואר 2020.

ניצן, בן 60, פרש באחרונה לאחר 31 שנה בפרקליטות המדינה במשרד המשפטים, מהן שש שנים כפרקליט המדינה. שכרו, ברוטו, לפי דו"ח משרד האוצר ל–2016, היה 80 אלף שקל בחודש. שכרו של פרקליט המדינה צמוד לשכרו של שופט מחוזי. לאחר פרישתו ייהנה ניצן מפנסיה תקציבית בסכום מוערך של 50 אלף שקל בחודש.

ניצן עזב את תפקידו שבועיים בלבד לפני שהיה צפוי להיכנס לתוקף עדכון שכר לשופטים — כלומר, לפני העדכון לשכרו. עדכון השכר נובע משתי סיבות: הצמדה לשכר הממוצע במשק, ועדכון בגין ותק שיפוטי. השכר הממוצע למשרת שכיר במחירים שוטפים היה 10,856 שקל — עלייה של 4.6% לעומת ספטמבר 2018. העלייה הזו אמורה להשפיע, כמובן, גם על השכר הקובע לפנסיה.

ניצן, שפרש כאמור שבועיים לפני העדכון, לא היה אמור ליהנות מעליית השכר הזו. אלא שבנציבות שירות המדינה קיים נוהל הנוגע למנכ"לים של משרדי ממשלה ולבכירים נוספים ששכרם צמוד לשכר מנכ"לים, שלפיו אף שסיימו את יחסי העובד־מעביד — הם יכולים לנצל את ימי החופשה שנותרו להם ("בעין") ולהאריך את כהונתם באופן מלאכותי עד המועד המבוקש. בדרך כלל זהו, כמובן, המועד שבו אמורה להיות עליית שכר.

הנוהל הזה היה תקף עד כה אך ורק למנכ"לים ולבכירים אחרים ששכרם צמוד לשכר מנכ"לים, אך לא תקף לבכירים אחרים ששכרם אינו צמוד לשכר מנכ"לים — ובהם פרקליט מדינה. בכירים אלה, שזכו לרמות שכר גבוהות, הופלו לרעה ונאלצו לסיים את יחסי עובד־מעביד בדיוק ביום שבו הסתיימה הקדנציה שלהם. כך לא ניתן להם אישור להאריך את כהונתם באמצעות ימי חופשה, כדי ליהנות מעליית שכר.

הארכה מלאכותית

בשבועות האחרונים פנה ניצן לנציבות שירות המדינה וביקש כי הנוהל ישונה, כך שגם בכירים ששכרם אינו צמוד לשכר מנכ"ל יוכלו לנצל את ימי החופשה "בעין". מקור המעורה בעניין אמר כי בתחילה היתה התנגדות לבקשתו. בהמשך הנציבות החליטה להיעתר לבקשה ושינתה את הנוהל. כך גם בכירים ששכרם אינם כשכר מנכ"ל יוכלו באופן מלאכותי להאריך את הקדנציה שלהם באמצעות ימי חופשה — עד המועד הרלוונטי של עדכון שכרם לצורכי קביעת הפנסיה שלהם.

האישור של הנציבות ניתן כעת כהנחיה כללית ורוחבית לבכירים אלה. ניצן עצמו צפוי ליהנות מכך שהחישוב האקטוארי של הפנסיה התקציבית שלו ייעשה כעת לפי רמת השכר האחרונה של ינואר 2020 — אחרי עדכון השכר הנובע מוותק ומהעליית השכר הממוצע במשק. התוספת עשויה להגיע, כאמור, למאות אלפי שקלים.

עברו לתצוגת גלריה נציב שירות המדינה, דניאל הרשקוביץ צילום: אוליבייה פיטוסי

בנציבות שירות המדינה ובמשרד המשפטים התעלמו משאלת TheMarker על עדכון השכר לפנסיה של ניצן.

מנציבות שירות המדינה נמסר בתגובה: "בעקבות עבודת מטה בנושא זה, הוחלה מדיניות חדשה שבאה להסדיר סיומי העסקה לבכירים מאוד בשירות המדינה. עד היום הבחירה בידי עובד שהוא מנכ"ל או מוקבל מנכ"ל (כלומר רוב התפקידים הבכירים ביותר בשירות, שכהונתם מוקבלת לכהונת שר או קצובה בקדנציה) היתה לנצל ימי חופשה צבורים גם לאחר סיום ההעסקה בפועל, תוך הבנה שאין להם אפשרות לנצל את רוב חופשתם בעת מילוי התפקיד וכי לא נותר להם די זמן להתארגן לקראת סיום הכהונה.

"ההנחיה בעקבות עבודת מטה החילה הסדר זה על יתר ממלאי המשרות הבחירות שבתוספת לחוק המינויים (כ–30 משרות) שאינם מוקבלי מנכ"ל בשכרם".

ממשרד המשפטים נמסר מטעמו של ניצן: "ניצן הוא עובד מדינה קבוע זה 31 שנה. לקראת סיום כהונתו כפרקליט מדינה הוא פנה וביקש כי לפני פרישתו משירות המדינה יתאפשר לו לנצל ימי חופשה רבים מאוד הצבורים לזכותו, שאותם לא יכול היה לנצל עקב האינטנסיביות שבתפקידו. זו אפשרות שניתנת למנכ"לים, לקצינים בכירים ועוד.

"בקשתו נענתה בחיוב על ידי נציבות שירות המדינה, שהוציאה הנחיה כללית המאפשרת לבעלי תפקידים שכהונתם קצובה לנצל ימי חופשה בפועל למשך שלושה חודשים".