Sem adatvédelmi, sem egyéb szempontból nem áll meg a kormány és az országos tisztifőorvos érvelése, hogy Európa legtöbb országával ellentétben Magyarország miért nem teszi közzé területi bontásban is a koronavírus-fertőzöttek adatait. A járványügyi szakértő és jogászok szerint az erről szóló információknak nemhogy titkosnak nem szabadna lenni, hanem egyenesen közérdek, hogy megismerhetők legyenek.

Keddi hírek szerint Gyálon, Monoron és Zalaszentgróton is megjelent a koronavírus, mindhárom helyen regisztráltak a napokban koronavírusos beteget – mindezt azonban nem a vírussal kapcsolatos tájékoztatásra létrehozott központi kormányzati oldalról, vagy a védekezést és tájékoztatást irányító operatív törzs bejelentéséből tudjuk, hanem onnan, hogy az érintett települések polgármesterei jelezték.

A településvezetők – vagy néhány esetben az érintettek – jelentkezése nélkül viszont nemigen van mód ma megtudni Magyarországon, hogy mely települések érintettek a járványban: Az Európai Unió legtöbb országával ellentétben a magyar kormány ugyanis nem közöl a fertőzésről területi adatokat. Sőt, nemhogy nem közöl, de egyenesen megtagadja, hogy kiadja-közzétegye azokat.

A hvg.hu tudósítója napok óta próbálja megtudni az országos tisztifőorvostól, hogy hazánk miért nem közöl területi adatokat a fertőzésekről.

Müller Cecília © Reviczky Zsolt

Müller Cecília válasza erre kedden például az volt, hogy

Mi tudjuk, hol vannak a fertőzöttek és vizsgáljuk is az adatokat.

Kiadni azonban továbbra sem fogják őket, csak a járvány lezajlása után. Hogy miért?

Mert nem riogatni szeretnék, hanem megelőzni

– vágta rá az országos tisztifőorvos.

Egy nappal korábban a hasonló formában feltett kérdésünket azzal hárította el Müller Cecília, hogy tiszteletben kell tartani a betegek személyiségi jogait, és nem lenne helyes, ha egy beteg lekövethető lenne az adatai alapján. Az országos tisztifőorvos ehhez a legfrissebb, szerdai tájékoztatón is ragaszkodott, és csak a részletek kifejtése nélkül árulta el, hogy "immár az egész országból vannak betegek". A területi adatok visszatartását pedig ismét azzal indokolta, hogy egyelőre kevés a megbetegedés, ezért könnyen beazonosíthatók lennének a betegek.

© Túry Gergely

Ez az érvelés ugyanakkor aligha áll meg: az első fertőzöttek közé tartozó debreceni férfinél például ez még nem okozott személyiségi jogi dilemmát, sőt, az ország megtudhatta azt is, hogy brit állampolgár, nemzetközi cégénél dolgozik, a felesége pedig – akinél később szintén kimutatták a fertőzést – magyar. De nemcsak róla, hanem az első iráni fertőzöttekről, sőt az első tizenhatig az összes hazai esetről is viszonylag sok információt árultak el, csak szombaton álltak le a részletes adatok közlésével.

© Túry Gergely

Átlátszó az adatvédelmi kifogás azért is, mert a Nemzeti Népegészségügyi Központ (NNK) honlapján az Emberi Erőforrások Minisztériumának (EMMI) fejléces papírján heti bontásban kint van megyei összesítésben az összes, Magyarországon regisztrált fertőző beteg – kivéve a koronavírusosokat.

Ami viszont ennél is nyomósabb – ha úgy tetszik, szakmaibb – érv, hogy a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (NAIH) elnöke szerint sem minősül személyes adatnak, hogy területi bontásban és életkori megoszlásban kik a koronavírussal megfertőződött betegek Magyarországon.

Péterfalvi Attila, a hvg.hu kérdésére azt mondta: ez csak statisztikai adatnak minősül. A NAIH elnöke szerint speciális oka lehet annak, hogy a törzs napok óta nem közöl területi és életkori adatokat. "Tudni kellene, hogy miért nem hozzák nyilvánosságra, de biztos van valami oka" – mondta Péterfalvi. Hozzátette annak, hogy a törzs nem közöl ilyen adatokat, számos oka lehet, hiszen veszélyhelyzetet hirdetett ki a kormány, ez a korlátozás jogszerű is lehet ebben az esetben. Amikor azonban a szerdai tájékoztatón rákérdeztünk, mi ez az ok, nem derült ki.

© MTI / Krizsán Csaba

Asbóth Márton a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) magánszféraprojekt vezetője a hvg.hu kérdésére szintén úgy foglalt állást, hogy

a területi és életkori adatok közlése nem személyes adat.

A jogász hozzátette, személyes adatnak csak az minősül, ami az érintettek személyével kapcsolatban hozható, vagyis amivel beazonosíthatóak lennének a betegek.

Asbóth szerint még azzal sem sérülne a betegek személyiségi joga, ha a területi adat és az életkor mellett még a fertőzöttek nemét is közölnék. "Közérdek a tájékoztatás" – tette hozzá a TASZ jogásza.

Horvátországtól Csehországon, Szlovákián és Románián át Ukrajnáig az esetszámmal együtt legalább régiós bontásban, de több helyütt településenként is láthatóak a fertőzöttségi adatok, Magyarországon kívül Szerbia az egyetlen, amely nem közli ezt. Sőt, Romániában például a viszonylag nagy – már 200 feletti - betegszám ellenére továbbra is esetenként megismerhető nemcsak a város neve, ahol a fertőzöttet regisztrálták, de az is, hogy feltehetően mely országban kapta el a vírust az illető, illetve, hogy mely korábbi eset kontaktja volt.

© hvg.hu

Falus Ferenc volt országos tisztifőorvos szerint jogos elvárása az embereknek, hogy az újabb és újabb fertőzöttek konstatálásán túl megtudják azt is, hogy hol fordultak elő ezek a megbetegedések, sőt azt is, hogy hányan, és hol vannak karanténban, közülük hányan valóban betegek, a betegek közül pedig hányan vannak kórházi kezelés alatt.

A volt tiszti főorvos egyébként abban sem biztos, hogy a kormány egyáltalán birtokában van ezeknek az információknak, az első két hétben ugyanis – a debreceni esetet kivéve – mindenkit a fővárosi Szent László kórházba szállítottak.

Falus Ferenc szerint a fertőzés terjedését követő területi minta nélkül nem lehet megalapozott járványügyi intézkedéseket tenni, aki pedig azt mondja, ezt személyiségi jogok miatt nem lehet közölni, annak szerinte fogalma sincs róla, hogy mi a személyiségi jog.

Az, hogy hol észleltek mondjuk harminc újabb fertőzést, semmilyen formában nem köthető egy-egy konkrét beteghez, viszont nagyon fontos járványügyi információ lenne, amit a lakosságnak joga lenne megtudni.

Nem lepráról, vagy valami nemi betegségről van szó ráadásul, amit szégyellni kellene, ha kiderül, hanem egy veszélyes vírusról, ami ellen könnyebb védekezni, ha ismerjük, merre terjed

– magyarázta Falus Ferenc, hozzátéve: ha valami rejtélyes okból mégis személyiségi jogi kérdést csinál az adatokból a kormány, akkor a település nevét ne árulja el, de legalább járási szinten közölnie kellene az adatokat. Ezek birtokában szerinte a lakosság is tudatosabb lenne, és azon a környéken, ahol súlyosabb a helyzet, könnyebben rá lehetne venni őket a szabályok betartására, például, hogy lehetőség szerint ne hagyják el az otthonukat.

A volt tiszti főorvos szerint ugyanakkor, ha lenne is fertőzéstérkép, az nem a valós, hanem csak a hivatalosan megjelenő eseteket mutatná: az eddigi kirívóan alacsony tesztelés-szám miatt ugyanis szerinte többszörös szorzóval érdemes számolni a fertőzötteket. Száz fertőzöttből 80 például eleve nem is megy orvoshoz, mivel enyhék a tünetei – ők tehát nem jelennek meg a rendszerben, de ettől még fertőznek, de a kirívóan kevés elvégzett teszt miatt a fennmaradó, már tüneteket mutató húsz százaléknak is nagyon kis hányadáról derül ki, hogy koronavírusos, sokukat tüdőgyulladással kezelik.

Falus Ferenc © Túry Gergely

Az utóbbi pár napban egyre több ilyen eset került a hírekbe – többek között a vírus eddig egyetlen magyarországi áldozatát, a vasárnap elhunyt 75 éves férfit is eredetileg ezzel kezelték a Jahn Ferenc kórházban. Az elmúlt egy hétben készült cikkeinkhez több háziorvossal is beszéltünk, akik a hvg.hu-nak arról számoltak be, hogy az utóbbi hetekben kiugróan sok tüdőgyulladásos beteg járt náluk, illetve, ha a tendencia továbbra is ez marad, nehéz lesz megkülönböztetni őket a koronavírusos esetektől.

Falus Ferenc beszélt arról is, a kínai tapasztalatokból, az ottani esetek visszakövetéséből is az látszik, hogy az első megbetegedésektől számítva nagyjából két hét „késében” van az a rendszer, amit az adatokból látunk. Ha a háziorvosok valóban nagy számú, sőt tömeges tüdőgyulladásos megbetegedésekről számoltak be, akkor lehet, hogy ma már nem is egy nagyságrenddel van több fertőzött annál, mint ami a hivatalos adatok alapján látszik a rendszerben.

© Túry Gergely

Hasonlóra figyelmeztetett egyébként vasárnap az újabb szigorításokat sürgető Magyar Orvosi Kamara (MOK) is: a szervezet szerint a hivatalosan regisztráltnál nagyságrendekkel több, akár ezres nagyságrendű fertőzött lehet, a számuk két hét alatt pedig akár hatvanezresre is duzzadhat, ha a kormány nem lépi meg a javasolt intézkedéseket (noha Kovács Zoltán államtitkár vasárnap a MOK felvetéseit annyival söpörte le, "hogy ha valaki nyílt levelek alapján tájékozódik, akkor megvan az a gyanú, hogy politikát akar csinálni, a MOK elnökének politikai kötődésére tekintettel a javaslatokat az operatív törzs és a kormány már megvizsgálta." Müller Cecília ennél békülékenyebb volt, azt mondta, a javaslatok többségét megfogadták).

A keddtől érvényes új protokoll szerint egyébként már a súlyos, ismeretlen tüdőgyulladásban szenvedőknél elvégzik a koronavírus-tesztet – ez feltehetően magával hozza majd az esetszám emelkedését.

A területi adatok visszatartásának okáról megkérdeztük a Kormányzati Tájékoztatási Központot is, de lakonikus válaszlevelében a szervezet csak annyit írt, hogy a kérdésben Müller Cecília országos tisztifőorvos keddi, fentebb idézett álláspontja az irányadó.