Mistä on kyse? Suomesta on löytynyt runsaasti uusia sienilajeja, joista osa on tieteelle ennestään tuntemattomia

DNA:n tutkimukseen perustuvat menetelmät ovat mullistaneet sienten luokittelun

Tutkijat ovat löytäneet Suomesta kymmeniä uusia sienilajeja, joiden ei ole tiedetty kasvavan täällä. Osa sienistä on tieteelle entuudestaan täysin tuntemattomia.

DNA:n tutkimukseen perustuvat molekyylisystemaattiset menetelmät ovat mullistaneet sienten luokittelun. Sienistä otetuista koepaloista tutkitaan DNA-jaksoja, joiden perusteella lajeja rajataan ja tunnistetaan tietokoneohjelmien avulla.

- Tulokset syötetään tietokantaan, joka helpottaa lajien tunnistusta jatkossa, sanoo dosentti Tuula Niskanen Helsingin yliopiston biotieteiden laitokselta.

Tähän mennessä molekyyliteknologialla on tutkittu lajeja 18:sta eri helttasieni- ja tattisuvusta. Uutuuksia on havaittu nelisenkymmentä.

- Esimerkiksi eri puulajien kanssa kasvavat, aiemmin samaksi lajiksi luullut sienet ovatkin osoittautuneet omiksi lajeikseen. Myös pohjoisessa kasvavat lajit voivat poiketa eteläisistä, Niskanen kertoo.

Tunnistuslaite laukkuun ja sienimetsälle

Toistaiseksi Suomesta on löydetty yhteensä 1 800 helttasieni- ja tattilajia, mutta niitä lienee todellisuudessa 40 - 70 prosenttia enemmän. Vielä huonommin tunnettuja ovat kotelo- ja piensienet.

Niskanen visioi, että tulevaisuudessa sienten tunnistamiseen voitaisiin käyttää kannettavaa laitetta vaikka keskellä metsää. Sienestäjä pystyisi laitteen avulla kytkeytymään tietokantaan ja tunnistamaan poimimansa lajin.

- Ei se ehkä ihan muutaman vuoden päässä ole, mutta toivottavasti minun elinaikanani kuitenkin. Se olisi hieno juttu, Niskanen sanoo.

Sienilajien kartoittaminen on osa kansainvälistä Barcode of Life -hanketta, jonka tavoitteena on tuottaa DNA-viivakoodit koko maailman eliölajistolle. Finnish Barcode of Lifen (siirryt toiseen palveluun) puitteissa pyritään kolmen vuoden sisällä kartoittamaan kaikkiaan 15 000 lajia.