Poliitikot ja heidän avustajansa sen sijaan joutuvat lähtemään, kun Britannia jättää EU:n.

EU:n ja Britannian lippuja Brysselissä 16. lokakuuta 2017. © Emmanuel Dunand / AFP / LEHTIKUVA

Euroopan parlamentin pääsihteeri Klaus Welle kertoi toukokuun 2018 puolivälissä ratkaisusta, jonka mukaan Euroopan unionille työskentelevät pysyvät brittivirkamiehet saavat jatkaa viroissaan myös brexitin jälkeen.

Päätös laukaisee limbon, jossa unionin palveluksessa työskennelleet brittivirkamiehet ovat eläneet sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta päätti kesäkuun 2016 kansanäänestyksessä erota Euroopan unionista.

Asia on herättänyt paljon juridista ja EU-sopimuksiin liittyvää epätietoisuutta, koska monet heistä ovat työskennelleet EU:lle vuosikausia olettaen, että heidän nimityksensä pysyvään virkaan myös pysyy eläkeikään saakka. Monet virkamiehistä ovat asettuneen Belgiaan eivätkä ole suunnitelleet paluuta Britanniaan edes eläköitymisen jälkeen.

Britannialaisten EU-virkamiesten oikeudesta jatkaa tehtävissään päätti parlamentin puhemiehistö, joka koostuu puhemies Antonio Tajanista ja 14 varapuhemiehestä. Pääsihteeri Wellen mukaan puhemiehistö päätyi ratkaisuunsa, koska monet brittivirkamiehet ovat ammatillisesti erittäin kokeneita. Heidän erottamisensa brexitin myötä olisi koitunut koko unionin vahingoksi.

Politico-lehden mukaan Welle on myös vakuuttanut, että EU:n palvelukseen jääviä brittivirkamiehiä kohdellaan urakierrossa tasapuolisesti eikä kansallisuus ole este uralla etenemiseen. Hänen mukaansa ratkaisevaa on kyvykkyys ja ammattitaito.

On kuitenkin selvää, että kysymys on nimenomaan asiantuntijatehtävistä. EU:n poliittisiin virkoihin briteillä ei brexitin jälkeen ole enää asiaa.

Ratkaisussa painotetaan myös, että päätös koskee nimenomaan vain EU:lle työskenteleviä virkamiehiä, ei Britannialle EU:ssa työskentelevää virkakuntaa saati brittimeppejä tai heidän avustajiaan, joiden kaikkien työt loppuvat brexitin myötä.

Klaus Wellen mukaan on puolestaan Europarlamentin poliittisten ryhmien oma asia, jos ne haluavat brexitin jälkeen jatkaa palveluksessaan olevien brittitoimihenkilöiden työsopimuksia. Ne eivät kuulu unionille.

Jean-Claude Juncker vetosi Belgian hallitukseen, että maa myöntäisi kansalaisuuden EU:ssa työskenteleville briteille.

Koko unionijäsenyyden ajan britit ovat olleet keskeisessä roolissa muun muassa unionin turvallisuuspolitiikan muotoilussa ja toimeenpanossa.

Seuraavaksi EU joutuukin pohtimaan, mitä tehdä sellaisille vakinaisille brittivirkamiehille, joiden tehtäviin vaaditaan unionikansalaisuutta edellyttävä turvallisuusluokitus. Brexitin jälkeen Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulee virallisesti niin kutsuttu kolmas maa.

Toukokuun alussa Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker vetosi Belgian hallitukseen, että maa myöntäisi kansalaisuuden EU:ssa työskenteleville briteille.

Niille pitkään Belgiassa asuneille brittivirkamiehille, jotka ovat jo oppineet jonkin maan virallisista kielistä, kansalaisuuden hakeminen on yleensä vain muodollisuus. Muilta kansalaisuuden hakeminen ennen brexitiä edellyttää pikaisia ja intensiivisiä ranskan, hollannin tai saksan opintoja.

Euroopan komission mukaan sen palveluksessa olevista noin 32 000 virkamiehestä Britannian kansalaisia oli vuoden 2018 alussa 917 eli 2,8 prosenttia. Suurin virkamiesryhmä olivat belgialaiset, joita oli 5 060 eli 15,7 prosenttia komission viranhaltijoista.

Suomalaisia oli 545 eli 1,7 prosenttia virkakunnasta. Euroopan parlamentin ja sen poliittisten ryhmien palveluksessa toimi lisäksi noin 7 550 toimihenkilöä ja Euroopan neuvoston palveluksessa yhteensä noin 3 500 toimihenkilöä.