Satamäärin sotilaista vartioi terroriuhkan takia Helsinki-Vantaan lentokenttää syksyllä 1977. Kyseessä oli yksi Suomen historian salaisimmista sotilasoperaatioista toisen maailmansodan jälkeen. Vuonna1977 terrorismin pelko häivähti Suomessa. Kesällä kaapattiin lentokone Helsinkiin ja syksyllä Saksan tiedustelu varoitti terroristiuhasta.

TV1 torstaina 16.7.2020 klo 14.30 - 15.00, Areenassa

Pommi-iskut, poliitikkojen kidnappaukset ja matkustajakoneiden kaappaukset olivat lähes arkipäivää 1970-luvun Euroopassa. Terrorismin pelko häivähti Suomessakin.

Kesällä 1977 kaapattiin Karjalan kannaksen yllä matkustajakone Helsinkiin.

Saman vuoden syksyllä Saksan tiedustelupalvelu varoitti Suomen hallitusta terroristi-iskusta. Pahamaineinen Baader-Meinhof -ryhmä suunnitteli tiedustelupalvelun mukaan kostoiskua. Yhtenä todennäköisenä kohteena oli Suomi.

Suomen salaisin operaatio

”Baader-Meinhof -ryhmän uhka otettiin todella vakavasti. Sadat sotilaat määrättiin piirittämään Helsinki-Vantaan lentoasema, ja osalle heistä jaettiin kovat patruunat”, kertoo Pekka Visuri.

Visuri toimi 70-luvulla operatiivisen toimiston päällikkönä Etelä-Suomen sotilasläänin esikunnassa.

Terrorismin pelko häivähti Suomessa vuonna 1977. Kuva: Ari Lehikoinen

Piiritys kesti pari päivää, ja siitä vaiettiin julkisuudessa. "Uskallan väittää, että se oli Suomen suurin ja salaisin operaatio, koska siitä ei ole jälkeenpäin puhuttu mitään. Vastaavaa kovaa tilannetta en tiedä Suomessa tapahtuneen, ja olen näitä aikalailla tutkinut”, Visuri sanoo.

Neuvostoliitto yritti sekaantua

Heinäkuussa 1977 kaksi neuvostoliittolaista nuorta kaappasi Karjalan kannaksen päällä matkustajakoneen, joka joutui laskeutumaan Helsinki-Vantaan lentokentälle.

Tapaus oli ulkopoliittisesti Suomelle kiusallinen.

Neuvostoliiton suurlähettiläs Vladimir Stepanov yritti ottaa roolia kaappauksen ratkaisemissa ja esitti sotilaallista iskua kaapattuun koneeseen. Hänen mukaansa Neuvostoliitossa oli ryhmä valmiina, joka voisi hoitaa asian, jos suomalaiset eivät siihen pysty.

"Lepsuilua Stepanovin edessä"

Entinen ulkoministeri Keijo Korhonen on arvostellut hallituksen lepsuilua Stepanovin edessä ja pitänyt tapahtumaa yhtenä suomettumisen ajan synkimmistä esimerkeistä.

"Stepanovilla ei ollut mitään tekemistä siellä kentällä – hän seurasi asioita sivusta. Tämä on totuus. Kun Stepanov pyysi päästä hallituksen neuvotteluihin mukaan, minä soitin Kekkoselle ja Kekkonen ilmoitti, että se ei käy", muistelee silloinen sisäministeri Eino Uusitalo.

Amerikkalainen toimittaja Gordon F. Sander kirjoitti konekaappauksesta New York Timesiin. "Tunnelma kentällä oli lievästi sanottuna – omituinen." Vuonna1977 terrorismin pelko häivähti Suomessa. Kesällä kaapattiin lentokone Helsinkiin ja syksyllä Saksan tiedustelu varoitti terroristiuhasta. Veteraanipoliitikko Eino Uusitalo on säilyttänyt kirjahyllyssään "Kultaista sitruunaa" jonka hän sai palkinnoksi tiedotusvälineiltä. Vuonna1977 terrorismin pelko häivähti Suomessa. Kesällä kaapattiin lentokone Helsinkiin ja syksyllä Saksan tiedustelu varoitti terroristiuhasta.

"Minä ilmoitin tämän myös Stepanoville, ja joka toista väittää, niin hän valehtelee."

Uusitalo on säilyttänyt kirjahyllyssään "Kultaista sitruunaa", jonka sai palkinnoksi tiedotusvälineiltä konekaappauksen ratkeamisen jälkeen. Palkinnon perusteena oli harvinaisen huono tiedottaminen.

Virvokkeita ja miestenlehtiä

Poliisille antautuneet kaappaajat, 19- ja 22-vuotiaat Aleksandr Zagirnjak ja Gennadi Sheludko palautettiin Neuvostoliittoon heti seuraavana päivänä kaappauksen ratkeamisen jälkeen. Miehet tuomittiin 8 vuoden ja 15 vuoden vankeusrangaistuksiin.

Lentokonekaappauksen jatkuttua toista päivää kaappaajat esittivät yllättävän vaatimuksen: he halusivat koneeseen virvokkeita ja länsimaisia miestenlehtiä. Tähän pyyntöön suostuttiin.

Dokumentin Terrorismin pelko on ohjannut Ari Lehikoinen.

Tuotanto: Yle 2012. Dokumentti on esitetty Ykkösellä edellisen kerran 2017.