Työoikeuden professori Seppo Koskinen Turun yliopistosta povaa talvelle suuria poliittisia työtaisteluita hallitusta ja pakkolakeja vastaan. Pakkolakeihin ollaan menossa, koska työmarkkinajärjestöjen neuvottelut ns. yhteiskuntasopimuksesta päättyivät tänään ilman tulosta.

– En toivo mielenosoituksia, koska tilannetta ei ole enää syytä kärjistää, mutta hyvinkin todennäköisesti tulee isoja poliittiisia työtaisteluita syyskuun toimintapäivän tapaan. Auto- ja kuljetusalan AKT ja Metalliliitto varmaan etummaisina näissä, Koskinen veikkaa.

Syyskuiseen ammattijärjestöjen STOP-mielenilmaukseen osallistui poliisin arvion mukaan yksinomaan Helsingin Rautatientorilla 30 000 mielenosoittajaa. Lukuisia tapahtumia järjestettiin myös muilla paikkakunnilla ympäri Suomen. Niillä vastustettiin hallituksen suunnitelmaa heikentää työntekijöiden työehtoja.

Koskinen veikkaa mielenosoitusten ajoittuvan pakkolakien eduskuntakäsittelyn tiimoille. Hallituksen on määrä antaa lakiesitykset eduskunnalle helmikuussa.

– Mielenosoituksilla pyritään tietenkin kääntämään hallituksen päätä näistä pakkolaeista.

Pakkolaeilla on tarkoitus leikata lomarahoista 30 prosenttia ja muuttaa ensimmäinen sairauspäivä palkattomaksi. Loppiainen ja helatorstai ovat muuttumassa palkattomiksi vapaapäiviksi ja vuosiloma voisi jatkossa olla enimmillään kuuden viikon mittainen.

– Kyllä nyt näyttää siltä, että pakkolait viedään läpi. Jos olisin pääministeri Sipilä, niin pudottaisin jonkun heikennyksistä pois ja ottaisin tilalle työntekijämaksun, Koskinen evästää.

Edessä vuosien oikeudenkäynnit

Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Tuomas Ojanen arvelee Koskisen tapaan, että mielenosoituksia tulee. Mutta isoja vääntöjä puhkeaa muuallakin. Ojanen sanoo, että pakkolakeja ei ole sillä hoidettu, että eduskunta ne hyväksyy.

– Tässä on alkamassa jääkiekko-ottelu, jonka ensimmäinen erä käydään eduskunnassa ja perustuslakivaliokunnassa.

Ratkaisevat erät käydään Ojasen mukaan eurooppalaisissa ja kansainvälisissä kaukaloissa. Se johtuu siitä, että Suomi on hyväksynyt ison nipun kansainvälisiä sopimuksia, joiden raameihin pakkolait eivät välttämättä mahdu. Näitä ovat esimerkiksi työjärjestö ILO:n sopimus ja Euroopan sosiaalinen peruskirja sekä monet EU:n direktiivit.

Ojanen pitää selvänä, että työmarkkinajärjestöt ja yksityiset työntekijät lähtevät selvittämään pakkolakien laillisuutta kansainvälisistä ja EU:n toimielimistä, jos eduskunta lait hyväksyy.

– Pakkolait voivat karahtaa kiville kansainvälisellä tasolla ja EU:ssa, tuomioistuimissa ja valvontaelimissä. Puhutaan helposti vuosien prosesseista, joten moite sopimusrikkomuksesta voi tulla vasta jälkijunassa.

– Vieläkin jaksaisin toivoa, että kilpailukykyongelma hoidettaisin muuten kuin pakkolaeilla eli että työmarkkinajärjestöt saisivat sovittua näistä.

Hallitus tavoittelee pakkolaeilla viiden prosentin parannusta yritysten kustannuskilpailukykyyn. Lakien on tarkoitus astua voimaan kesällä 2016. Ne koskisivat työ- ja virkaehtosopimuksia, joista sovitaan lain voimaantulon jälkeen.

20:30 korjattu: STOP-mielenilmaukseen osallistui Helsingin Rautatientorilla 30 000 mielenosoittajaa.