Media-alan ylikoulutukseen on pyritty puuttumaan reippaalla kädellä vuodesta 2010 lähtien. Vuonna 2013 hävisi media-alan opiskelupaikoista korkeakoulutasolla parisataa aloituspaikkaa. Esimerkiksi Lapin ammattikorkeakoulussa Kemi-Tornion yksikössä koulutus päätettiin lopettaa vuonna 2013.

Opetusministeriön opetusneuvos Maarit Palosen mukaan korkeakoulutasolla olleet säästöt olivat tarpeen.

– Media-alan ihmiset, ketkä ovat valmistuneet tai se työvoima on varsin nuorta verrattaen muuhun alaan, että sitä poistumaa ei ole niin paljon kuin muilla aloilla. Tämä vaikuttaa siihen kouluttautumisen tarpeeseen. Ja alan työttömyys on ollut selvästi suurempaa kuin muilla korkeakoulututkinnon suorittaneilla, Palonen kertoo.

SeAMK luopuu mediatuotannon suuntaumasta

Vaikka Palosen mukaan media-alan koulutustilanne on tasapainossa, eivät vähennykset ole vielä ohitse. Uusin media-alan suuntaumakoulutuksesta leikkaava on Seinäjoen ammattikorkeakoulu.

Kulttuurituotannon opetus jatkuu edelleen SeAMK:ssa, mutta koulutuksen opetussuunnitelma uudistuu. Uusi opetussuunnitelma otetaan käyttöön syksyllä 2018. Uudessa opetussuunnitelmassa ei ole enää erillisiä suuntaumia mediatuottamiseen, visuaaliseen tuottamiseen eikä tapahtumatuottamiseen.

Ammatillista urapolkua opiskelija voi rakentaa työpajaopinnoilla, joita jokaisen tulee valita vähintään 25 opintopistettä opiskeluidensa aikana. Mediaopintoja tarjotaan opiskelijoille jatkossa työpajojen kautta.

– Työpajojen avulla pyrimme antamaan perustaidot ja suuntaviivoja mahdollisuuksista, Leikkari kertoo.

Seinäjoella päätökseen luopua suuntaumista päädyttiin vuosi sitten tarkastelemalla, millaista kulttuurialan osaajaa tarvitaan tulevaisuudessa.

– Me perustimme työelämänraadista ja opiskelijoista koostuvan työryhmän, joka pohti, millainen on kulttuurituottajan työnkuva vuonna 2030. On selvää, että edelleenkin tarvitaan liikkuvan kuvan osaajia, mutta myös paljon muuta, koulutuspäällikkö Esa Leikkari Seinäjoen ammattikorkeakoulusta toteaa.

koulutuspäällikkö Esa Leikkari Merja Siirilä / Yle

Kulttuurituottaja vuonna 2030 osaa työryhmän selvityksen mukaan suunnitella ja toteuttaa taloudellisesti mediasisältöä.

Yksikönjohtaja Anmari Viljamaa kertoo, että opiskeluissa korostuu erityisesti tuotteistaminen. Työmarkkinat voivat avautua monille pienistä yrityksistä, jotka haluavat näkyä mediassa.

– Opiskelijoiden täytyy muodostaa itsestään brändi ja rakentaa osaamisestaan tuote, Viljamaa toteaa.

Yksikön johtaja Anmari Viljamaa Seinäjoen ammattikorkeakoulusta. Merja Siirilä / Yle

Seinäjoen ammattikorkeakoulussa media-alan opintoja on voinut opiskella vuodesta 2002 lähtien. Aluksi tutkintonimikkeenä oli medianomi, joka päivittyi 2004 kulttuurituottajaksi - suuntautumisvaihtoina tuolloin mediatuotanto ja sosiokulttuurinen työ.

Mediatuotannon opintolinjalta valmistuneista moni työskentelee tuotantoyhtiöissä kuvaajina, apulaistuottajina ja tuotantopäälliköinä. Kunnallisella ja yrityspuolella työtehtävät ovat olleet enemmän markkinoinnin ja viestinnän tehtäviä.

Opiskelijoita tietokoneilla Merja Siirilä / Yle

"Vastuutonta työmarkkinan realiteettien valossa"

Suomen Journalistiliiton mukaan media-alan koulutuksesta saisi vieläkin leikata, sillä monet viime vuosina valmistuneet nuoret ovat työttömiä tai pyrkivät alalle kohtuuttomin ehdoin. Myös pätkätöitä tekevien ja freelancereitten joukossa on liiton mukaan paljon alityöllistettyjä.

– Tämä on upea ja monimuotoinen ala, ja alan opiskelijoista on moneksi. Mutta kaikilla heillä ei ole tulevaisuutta media-alalla, kertoo Suomen Journalistiliiton koulutuspäällikkö Nina Porra.

Journalistiliitto vähentäisi koulutusta vieläkin – erityisesti toiselta asteelta.

– Esimerkiksi mediapalvelujen toteuttajille on tarjolla todella paljon aloituspaikkoja, mikä on vastuutonta työmarkkinan realiteettien valossa, Porra toteaa.

Tv- ja radiotyön opiskelua Voionmaan kansanopistossa Ylöjärvellä. Ari Welling / Yle

Paine ministeriön tasolta vähentämiseen on kova

Suupohjan ammatti-instituutin media-assistenttilinja Kauhajoella on ollut koulutusyksikön yksi vetovoimaisimmista. Suupohjassa media-alan opetus ei ole vaakalaudalla, vaikkakin paine ministeriön tasolta vähentämiseen on kova.

– Kun tarkastellaan valtakunnallisia opetusministeriön ja opetushallituksen alakohtaisia tavoitevolyymeja, niin media-ala on jo useamman vuoden ollut tällainen miinusmerkkinen ala, että valtakunnallista koulutusvolyymia pitäisi laskea. Tämä on kuitenkin vähän ristiriitaista, koska se on hyvin vetovoimainen ala: hyvin tulijoita, ne pysyy siellä ja opiskelee hyvin kiitettävästi, rehtori Ari Loppi kertoo.

Tulevaisuudessa riittää kuitenkin Lopin mukaan pohdittavaa, säilyykö media-alan koulutuksesta kaksi ryhmää. Tällä hetkellä vuosittain sisään otetaan noin 40 opiskelijaa.

Suupohjan opiskelijat ovat työllistyneet vaihtelevasti media-alalta. Suuri osa hakeutuu jatko-opintojen pariin, perustaa oman yrityksen tai vaihtaa alaa. Sama tilanne on työllistymisen suhteen on Vaasan ammattiopisto Vamiassa. Myös Vaasassa on tiedostettu ministeriön toive media-alan opetuspaikkojen vähenemisestä, mutta koulutusta ei olla tällä hetkellä leikkaamassa.

– Media-ala ei ole ollut meillä mitenkään suurennuslasin alla. Meillä on tarkoitus jatkaa media-alan koulutusta molemmilla kielillä. Toki ammatillisella puolella on ollut suuria leikkauksia, mutta missään vaiheessa ei ole keskusteltu, että lopetettaisiin media-alan koulutus, rehtori Åsa Stenbacka kertoo.

Yle

Riittääkö töitä jatkossa?

Opetusministeriön opetusneuvos Maarit Palosen mukaan media-alan työvoima on vielä nuorta verrattaen muihin aloihin. Täten poistuma on hyvin pientä. Kilpailu avoimista työpaikoista jatkuu siis kiivaana.

– Media-alan osaamista ja osaajia tarvitaan useilla eri toimialoilla, Palonen kertoo.

Millaisille osaajille on sitten tarvetta alalla? Suomen Journalistiliiton koulutuspäällikkö Nina Porran mukaan tarvitaan jatkuvaan muutokseen sopeutuvia ketteriä työntekijäitä.

– Erilaisia digitalisaatioon liittyviä valmiuksia varmasti tarvitaan jatkossakin, mutta niin tarvitaan myös esimerkiksi yleissivistystä ja sitoutumista alan eettisiin pelisääntöihin. Näin varmistetaan, että journalismi on Suomessa jatkossakin laadukasta ja yleisön arvostamaa, Niina Porra.

Mediatuottamisen opiskelija Markus Soini Merja Siirilä / Yle

Seinäjoen ammattikorkeakoulussa mediatuotantoa neljättä vuotta opiskeleva Markus Soini on viihtynyt Seinäjoen ammattikorkeakoulussa. Koulutus on ollut pian valmistuvan miehen mukaan mukavaa ja monipuolista ja valmistanut hyvin tulevaisuuteen.

– Tällä alalla se tunnetusti ei ole mitään helpointa, mutta kyllä uskon, että hyvälle työntekijälle löytyy aina töitä, Soini kertoo ja toteaa valttejaan työmarkkinoilla olevan lujan itseluottamuksen ja halun tähdätä korkealle.

Soini uskoo ja toivoo päätyvänsä töihin mainostoimistoon, josta hänellä on jo entuudestaan kokemusta aiemman koulutuksen puolesta.

– Teen omaa yritystoimintaa y-tunnuksen avulla, että on jonkin sortin kokemusta työstä, Soini toteaa.

Artikkelia päivitetty 24.1.2018 klo 9:59. Lisätty tietoa työpajaopintojen laajuudesta ja suuntaumien poistumisesta.