Sitran järjestämässä ideakilpailussa Paavo Vallas, 23, sai ensimmäisen sijan, koska keksi vesistöistä saataville särjille entistä tuottoisampaa käyttöä.

Särkiburgeria sai maistaa viime helmikuun ravintolapäivässä. JAMI SARNIKORPI

Särkifoodin perustaja Paavo Vallas sai tänään jaetun ensimmäisen palkinnon yhdessä Outotecin ja Ecolan Oy:n kanssa Sitran Ravinnekierto Challenge -ideakilpailussa. Kilpailussa etsittiin vastauksia muun muassa siihen, miten turvaamme ruoantuotannolle elintärkeiden ravinteiden saannin tulevaisuudessa.

Vallas yllättyi saamastaan palkinnosta suunnattomasti, sillä kilpailutaso oli niin kova.

– Menin palkintojenjakotilaisuuteen ihan vain verkostoitumaan, mutta jäin melkein sanattomaksi, kun sainkin ensimmäisen sijan ja 10 000 euroa palkintorahaa, Vallas kertoo.

Aalto-yliopistossa ympäristönhallintaa opiskeleva Vallas aikoo palkintorahoilla rekisteröidä Särkifoodin yritykseksi. Aiemmin tämä ei ollut opintotuella elävälle opiskelijalle mahdollista.

Paavo Vallas (oik.) yllättyi kovasti saamastaan palkinnosta. Kuvassa myös palkinnon luovuttaneet Sitran johtava asiantuntija Nani Pajunen sekä Baltic Sea Action Groupin hallituksen puheenjohtaja Ilkka Herlin. LIISA POUSSA / SITRA

Särki tonnikalan tilalle

Särkifoodin tavoite on saada hoitokalastuksessa vesistöistä kalastettaville särjille entistä tuottoisampaa käyttöä. Nykyisin suuri osa rehevöitymisen hoidon vuoksi kalastettavista särjistä kompostoidaan.

Särkifoodin ehdotus tarjoaa mahdollisuuksia liiketoiminnalle yhdistämällä neljä ideaa: Ensimmäinen idea on kehittää nykyistä automatisoidumpia perkuukoneita, jolloin särkien perkuu ei olisi niin työvoimavaltaista. Edullisempi perkaus mahdollistaisi tuontitonnikalan korvaamisen särjellä esimerkiksi pikaruokapaikoissa. Perkuujätteistä ja suomuista on myös mahdollista saada liiketoimintaa; ensimmäisistä voi valmistaa liivatetta, jälkimmäisistä askartelutarvikkeita.

– Askartelutarvikeajatus on vielä idean tasolla, mutta pikaruokaa särjestä on tullut kokeiltua jo ihan omin kätösin. Viime helmikuussa Helsingissä ravintolapäivän yhteydessä meiltä sai muun muassa särkiburgeria ja särkipullia. Seuraavan kerran herkkuja on mahdollisuus maistaa 24. toukokuuta tulevan ravintolapäivän yhteydessä, Vallas kertoo.

Ennakkoluuloja

Nuoren miehen oma innostus lähti siitä, kun hän kesällä 2013 oli kesätöissä Lahden seudun ympäristöpalveluilla ja kuuli, että 200 000 kiloa kalaa kalastetaan vuosittain hoitokalastuksen yhteydessä pelkästään Lahden Vesijärvestä.

– Kaikki se valtava kalamäärä kompostoidaan, sillä suomalaiset ovat huonoja syömään särkeä. Maistoin itse Lahdessa särkiburgeria, joka oli todella hyvää. Huomasin, että ruokakäytölle ei ole mitään muuta estettä kuin ihmisten ennakkoluulot, Vallas pohtii.

Hän aikoo ensitöikseen Särkifoodin yritykseksi rekisteröitymisen jälkeen tuoda ongelma julkisuuteen.

– Pitää saada ihmiset ensin tajuamaan, että tällainen hoitokalastukseen liittyvä ongelma on olemassa ja toiseksi pitää saada ihmiset maistamaan, kuinka hyvää särki oikeastaan onkaan, Vallas sanoo.