Akateemikko Ilkka Hanski on kuollut 63-vuotiaana. Hän johti Helsingin yliopistossa metapopulaatiobiologian huippututkimusyksikköä ja toimi kahteen otteeseen akatemiaprofessorina yhteensä noin kymmenen vuoden ajan.

Hanski, jonka erikoisalaa oli ekologia, kuului kansainvälisesti arvostetuimpiin suomalaisiin tiedemiehiin. Hän oli muun muassa brittiläisen Royal Societyn ja Yhdysvaltain tiedeakatemian jäsen, ja Ruotsin akatemia myönsi hänelle 2011 pikku-Nobeliksi kutsutun Crafoord-palkinnon.

Hanski kantoi vielä vähän ennen kuolemaansa huolta Suomen tieteen tilasta ja yliopistosäästöjen synnyttämästä ahdingosta. Kanavassa 2/2016 julkaistiin hänen artikkelinsa Nykypolitiikalla Suomi jää tiedemaailman takariviin, jossa hän oli huolestunut muun muassa lahjakkaiden nuorten tutkijoiden siirtymisestä ulkomaille sekä arvosteli johtavien poliitikkojen tiedevihamielisiä puheita.

”Ympäristöasioihin perehtyneenä tutkijana en voi olla huomauttamatta, että pyrkimys talou­dellisen kasvun lisäämiseen tutkimustiedon avulla ja muilla keinoin johtaa lopulta umpikujaan, pahempaankin”, Hanski kirjoitti.

”Suuri kasvunopeus dynaamisessa systeemissä, kuten globaalissa taloudessa, jossa on voimakkaita takaisinkytkentöjä, lisää epävakautta. Siitä me nyt kärsimme. Suomi on monin verroin vauraampi kuin 1970-luvulla ja silti pahemmassa taloudellisessa kriisissä kuin öljykriisien aikaan.”

Hanskin mukaan valtavan tärkeä tutkimushaaste on selvittää edellytykset, joilla voidaan irtautua talouskasvun vaatimuksesta ja saavuttaa vakaa ja hallittu talous ja tulevaisuus, mitä melkein kaikki haluavat.

Hanskin kirjoitus julkaistiin myös Suomen Kuvalehden verkkosivuilla. Teksti on luettavissa kokonaan tästä linkistä.