Ålands Framtidin puheenjohtaja Axel Jonsson haluaisi Ahvenanmaasta itsenäisen valtion.

Videolla Ålands Framtidin puheenjohtaja Axel Jonsson kertoo, miksi Ahvenanmaan pitäisi hänestä itsenäistyä.

Ålands Framtid (Ahvenanmaan tulevaisuus) haluaa kansanäänestyksen Ahvenanmaan itsenäistymisestä. Puolueella on puheenjohtajansa Axel Jonssonin lisäksi kaksi muuta edustajaa Ahvenanmaan maakuntapäivillä eli kymmenen prosentin kannatus.

Jonsson uskoo, että Ahvenanmaan itsenäistyminen tekisi hyvää Manner-Suomen ja Ahvenanmaan suhteille.

- Jos Ahvenanmaa olisi itsenäinen, voisimme olla ennemminkin hyviä naapureita sen sijaan, että meillä on jatkuvasti näitä konflikteja.

Jonsson sanoo viittaavansa konflikteilla muun muassa Ahvenanmaan itsehallintolakiin, ruotsin kielen asemaan ja verotukseen.

Suomen hallitus ei muun muassa hyväksynyt Ahvenanmaan maakuntahallituksen esittämää korotusta tasoitusperusteeseen, jonka kautta ahvenanmaalaisilta perittyjä veroja palautetaan takaisin itsehallinnolle.

Jonsson ja monet Ahvenanmaan maakuntapäivien edustajat haluaisivat, että Ahvenanmaa saisi verotusoikeuden. Tätä ei ehdottanut Ahvenanmaan itsehallintolain uudistamista selvittänyt komitea, jonka loppumietintö valmistui keväällä 2017. Komitean mukaan Ahvenanmaalla kannetut valtionverot otettaisiin jatkossakin valtion tilinpäätökseen ja verot palautettaisiin sen jälkeen nykyistä järjestelmää muistuttavalla tasoitusmenetelmällä.

Jonsson osallistui lähes kaikkiin komitean kokouksiin, mutta jätti loppumietinnön luovutuskirjeen allekirjoittamatta. Hänestä itsehallintolain uudistaminen ei riitä, koska se " ei muuttaisi juuri mitään " .

Ålands Framtidin puheenjohtaja Axel Jonssonin mukaan ahvenanmaalaisilla on yhä enemmän vaikeuksia asioida ruotsiksi mannersuomalaisten viranomaisten kanssa. HANNA GRÅSTEN

Ongelmia kontakteissa

Ålands Framtid katsoo, ettei Suomi ole pitänyt vuoden 1921 kielilupaustaan.

- Meidän puolueemme mielestä suuria muutoksia tarvitaan. Näemme, että Suomesta on tulossa yhä enemmän vain suomenkielinen yhteiskunta, yksikielinen valtio. Ahvenanmaalle on luvattu, että se voi toimia ruotsiksi. Totuus on, ettei se enää toimi tämän kehityksen takia.

Vuonna 2008 oikeusasiamies totesi tarkastuksessaan, että valtion viranomaiset eivät aina käytä ruotsia asioidessaan Ahvenanmaan viranomaisten kanssa. Jonssonin mukaan tämä on kasvava ongelma.

- Törmäämme päivittäin ongelmiin kontakteissa etenkin viranomaisten kanssa. Se on kasvava haaste.

Jonsson katsoo, että ruotsin asemaa on pyritty heikentämään monilla tavoilla, esimerkiksi kielikokeilulla. Hän myös pelkää, että sote-uudistus heikentäisi ruotsinkielisten palveluihin päääsyä.

Sininen tulevaisuus on ajanut kielikokeilua, jonka myötä kokeilukunnat saavat tarjota 5. luokkalaisille mahdollisuuden luopua pakollisesta kuudennella luokalla alkavasta ruotsin kielen opiskelusta ja valita tilalle muun kielen.

Mutta kielikokeilu ei ollut mikään menestys? Kokeiluun on osallistumassa vain neljä kuntaa.

- Ei, se on totta. Mutta olemme nähneet viimeisten 10 vuoden aikana, että pakollinen ruotsi otettiin pois ylioppilaskirjoituksista, tulee yhä suurempia vaatimuksia siitä, että ruotsin osaamisen vaatimus tulisi poistaa julkisten virkojen hakukriteereistä. Pidemmällä aikavälillä, tuollaisilla pienillä askelilla ruotsi suljetaan pois, kun otetaan pois kannusteita ja rohkaisuja opiskella ruotsia, Jonsson katsoo.

Ahvenanmaan itsehallintolakia ollaan parhaillaan uudistamassa. Kuvassa Ahvenanmaan maakuntapäivät (lagtinget), joka on Ahvenanmaan lakiasäätävä elin. HANNA GRÅSTEN

Mahdollisuus huolehtia itse

Ahvenanmaalla asuu noin 29 000 ihmistä. Jonsson ei kuitenkaan ole huolissaan siitä, miten Ahvenanmaa saisi asiansa hoidettua itsenäisenä valtiona. Hän huomauttaa, että tälläkin hetkellä on olemassa pienempiä valtioita.

- Ja he, ketkä asuvat täällä, ovat hyvin ahkeria ja työskentelevät ja pyörittävät yrityksiä. Meillä on merenkulkua, pankki- ja vakuutusyhtiöitä, Jonsson luettelee.

Jonssonin mukaan se, että Ahvenanmaa menettäisi Suomen valtiolta saamansa tuet, ei olisi ongelma. Hän huomauttaa, että itsenäistymisen myötä Ahvenanmaa saisi pitää suuremman osan verorahoistaan Ahvenanmaalla.

- Jos meistä tulisi itsenäisiä, emme yllättäen saisi valtavasti rahaa, vaan enemmän kyse on siitä, että meillä olisi mahdollisuus huolehtia asioista itse, emmekä olisi niin riippuvaisia päätöksistä Helsingissä.

- Ahvenanmaa saisi päättää kaikesta sellaisesta, mikä on tärkeää Ahvenanmaalle ja kehittää Ahvenanmaata itse sen sijaan, että meidän täytyy antaa Suomelle huono omatunto siitä, etteivät viranomaiset osaa puhua niin hyvin ruotsia.

Axel Jonsson korostaa, että merenkulku on tärkeää Ahvenanmaalle. Kuva Maarianhaminan satamasta. HANNA GRÅSTEN

Haluamme säilyttää ruotsin kielen ja identiteettimme

Ahvenanmaan suomenkielisten yhdistys Ahveniset on ajanut pitkään suomen kielen aseman parantamista Ahvenanmaalla. Yhdistys muun muassa toivoisi Ahvenanmaalle suomenkielistä koulua tai että kotikielellä voisi saada opetusta. Jälkimmäinen on toteutumassa vuonna 2020, kun uuden peruskoululain myötä kotikieltä voi opiskella valinnaisena aineena.

Ålands Framtid vastustaa tiukasti sitä, että Ahvenanmaalle perustettaisiin julkinen suomenkielinen koulu. Jonsson muistuttaa, että itsehallintolaissa määritellään Ahvenanmaan olevan yksikielinen, joten myös opetuskieli on ruotsi. Jonsson pitää itsehallintolakia suojana sitä vastaan, että Ahvenanmaa muuttuisi suomenkieliseksi alueeksi.

- Olisi ongelmallista, jos itsehallinnon taloudelliset resurssit menisivät suomen kielen aseman tukemiseen Ahvenanmaalla. Koko itsehallinto perustuu siihen, että ei haluta, että suomen kieli kasvaa ja että siitä tulisi yhteiskunnan kantava kieli Ahvenanmaalla. Se on tärkeä periaate.

Jos Ahvenanmaa itsenäistyisi ja toimisi kuin itsenäinen valtio, voitaisiin Jonssonin mukaan Ahvenanmaalle perustaa suomenkielinen koulu. Suomesta voisi hänestä tulla silloin lailla suojattu vähemmistökieli.

- Mutta niin kauan kuin kuulumme Suomeen, se on mahdotonta. Haluamme säilyttää ruotsin kielen ja identiteettimme.

Aseistamaton itsenäisenäkin

Ahvenanmaa on aseistamaton ja puolueeton alue. Jonssonin mukaan itsenäistyminen ei millään tapaa muuttaisi Ahvenanmaan demilitarisoitua asemaa. Ahvenanmaan demilitarisoidusta asemasta sovittiin vuoden 1921 yleissopimuksessa, ja asia vahvistettiin Pariisin rauhansopimuksessa vuonna 1947.

- Meidän mielestämme se on paras tapa säilyttää rauha Itämerellä, ettei Ahvenanmaa ole sotilaallinen näyttämö. Siksi mitään muutosta ei tapahtuisi. Sitä vastoin saavat Suomi ja Ruotsi ja muut maat mielellään auttaa turvaamaan, ylläpitämään demilitarisointia aivan kuten tänäkin päivänä tehdään ja kuten on velvollisuus tehdä. Se ei olisi mikään muutos nykytilanteeseen, Jonsson sanoo.

Ahvenanmaan opetus- ja kulttuuriministeri Tony Asumaan mukaan muut puolueet eivät kannata Ahvenanmaan itsenäistymistä.