Emberi jogvédő szervezetek és az ellenzéki pártok is sorra szólalnak fel a Varga Judit által pénteken benyújtott T/9790 számú, a kormány korlátlan hatalmát biztosító „felhatalmazási”, „túlhatalom”, vagy egyszerűen csak „koronavírus-törvényként” ismert törvénytervezettel szemben.

Az előterjesztés lehetővé tenné, hogy a kormány rendeletek útján, a Parlamentet megkerülve intézkedjen a koronavírus-járvánnyal összefüggően minden téren egészen addig, ameddig úgy ítélik, fennáll a veszélyhelyzet. A törvény lehetővé tenne bármilyen intézkedést, „amely az állampolgárok élet-, egészség-, személyi, vagyon- és jogbiztonságának, valamint a nemzetgazdaság stabilitásának garantálása érdekében szükséges”, valamint szigorúbbá válnának a Büntető törvénykönyvben a karantén megszegésére és a rémhírek terjesztésére vonatkozó szabályok is.

A törvényjavaslatot hétfőn tárgyalja az Országgyűlés, és négyötöd (159 szavazat) kell ahhoz, hogy a tervezetről – a házszabálytól eltérően – már kedden szavazzanak a képviselők. Ehhez 26 ellenzéki képviselőnek kellene a Fidesszel szavaznia. Amennyiben a szükséges szavazatmennyiség nem lesz meg, Kocsis Máté, a Fidesz frakcióvezetője a Hír TV-n péntek este elmondta, hogy kezdeményezni fogja a törvény sürgősségi tárgyalását, ami által március 31-én kétharmaddal megszavazhatják a javaslatot.

A Társaság a Szabadságjogokért (TASZ), a Helsinki Bizottság, az Amnesty International és az Eötvös Károly Political Institute közös közleményt adott ki a törvény ellen, melyben felhívják a figyelmet arra, hogy

a törvényjavaslat a benyújtott változatában nem felel meg a különleges jogrenddel szemben támasztott demokratikus (és az Alaptörvényből is következő) követelményeknek.

A jelenlegi tervezet helyett olyan törvény elfogadását szorgalmazzák, amelyben lefektetik, hogy a különleges jogrend

nem alkotmányon kívüli helyzet és nem is válhat azzá

csak előre meghatározott, szükség esetén meghosszabbítható időre szól, tehát nem tarthat örökké

nem írhatja felül a jogállami működés alapvető szabályait

A jogvédők kiállnak amellett, hogy az alapvető jogok a veszélyhelyzetben is megilletnek mindenkit, azok csak a veszélyhelyzet elhárításának érdekében korlátozhatók.

A szervezetek több javaslatot is közöltek, kérik, hogy az Országgyűlés meghatározott időt szabjon a különleges jogrendi felhatalmazásnak, szélesítse az alkotmánybírósági eljárást kezdeményezők lehetséges körét az országgyűlési képviselőkre (de legalább a frakcióvezetőkre), illetve rövid határidőt szabjon az Alkotmánybíróságnak a különleges jogrendi intézkedésekkel kapcsolatos indítványok terén való döntéshozásra.

Ellenzéki pártok

Az ellenzéki pártok is tiltakozásukat fejezik ki a különleges jogrend határidő nélküli kiszélesítése ellen, valamint hétpárti egyeztetést kezdeményeznek a kormánnyal. Ezen az MTI-hez eljuttatott közleményük szerint Gyurcsány Ferenc (DK), Jakab Péter (Jobbik), Keresztes László Lóránt (LMP), Szabó Tímea (Párbeszéd) és Tóth Bertalan (MSZP) képviseli pártjaikat, céljuk, hogy még a hétfői plenáris ülés előtt egyeztetés történjen a kormánnyal a „felhatalmazási törvényről”.

A Momentum és politikusai cikkünk megjelenéséig nem fejezték ki ellenállásukat közösségi médiafelületeiken a törvénytervezet ellen.

LMP: Törvényben kell rögzíteni a rendeleti kormányzás időtartamát

Az LMP részéről Schmuck Erzsébet, az LMP társelnöke vasárnap online sajtótájékoztatón beszélt a törvénytervezetről, mint mondta,

„Nem adhatunk biankócsekket a kormánynak, törvényben kell rögzíteni a rendeleti kormányzás időtartamát”.

Schmuck arról is beszélt, hogy drasztikusan át kell alakítani az idei költségvetést a „hazai gazdaság fejlődését nem szolgáló” beruházások felfüggesztésével, az azokra fordítani tervezett mintegy 600 milliárd forint forrás átcsoportosításával. Az LMP ezek közé sorolja a Paks II-t és a hozzá kapcsolódó új Duna-hidat, a Budapest-Belgrád vasútvonalat, az új budapesti sportcsarnokot és a Liget Budapest projektet.”Most nem aktuális” továbbá a csaknem 600 milliárd forintos turizmusfejlesztési program sem, így annak egy része is átcsoportosítható – segíteni kell belőle a munkájukat elvesztőket és azokat, akiket nehéz helyzetbe hoz az élelmiszerárak növekedése, valamint az egyéni vállalkozók és a kkv-k boldogulását is. Az LMP javasolja továbbá a munkát terhelő adók elengedését, valamint egy rendkívüli önkormányzati segélyalap létrehozását a megnövekedett feladatok fedezésére.

MSZP: Nem szavazzuk meg Orbán teljhatalmát!

Dr. Tóth Bertalan, az MSZP parlamenti frakcióvezetője „Szolgálati közlemény” elnevezésű Facebook-posztjában írt a Varga Judit által benyújtott törvényjavaslatról és az MSZP álláspontjáról.

Mint írja,

az MSZP tisztában van a helyzet komolyságával és felelősségének súlyával

az ellenzéki pártokkal folyamatosan egyeztetnek az egységes álláspont elérésének érdekében, hétpárti egyeztetést kezdeményeztek

az MSZP „nem lesz partner”, nem segít abban, hogy olyan törvény lépjen életbe, ami „határozatlan időre kiszolgáltatná Magyarországot, a magyar embereket Orbán Viktor szeszélyeinek”.

Jobbik: „A kétharmad már nem elég, nekik minden kell”

A Jobbik elnökével, Jakab Péterrel a Magyar Hang készített interjút. Ebben a pártelnök elmondta, hogy „abban nincs vita”, hogy a veszélyhelyzetet meg kell hosszabbítani, illetve amennyiben indokolt a helyzet, készek felhatalmazást adni a kormánynak a rendeletekkel való kormányzásra a továbbiakban is.

„Azt viszont semmi nem indokolja, hogy Orbán Viktornak élethosszig tartó felhatalmazást adjunk. Azt ugyanis királyságnak hívják.”

Jakab Péter szerint „valamit félreértett a Fidesz: nem a demokráciát kell felszámolni, hanem a járványt”, ehhez pedig korlátlan hatalom helyett minél hatékonyabb intézkedések kellenek – tesztek, szűrés, védőfelszerelés biztosítása, anyagi segítség a bajba jutottaknak, valamint kijárási tilalom elrendelése.

Jakab felhívta a figyelmet arra, hogy a törvénytervezet életbe lépése azzal járna, hogy kizárólag Orbán Viktor megítélésén múlna az, meddig tart a veszélyhelyzet

„Ha ő úgy ítéli meg, akkor 2 évig, ha úgy, akkor 4 évig. Addig sem parlament, sem választás. A kétharmad már nem elég, nekik minden kell”

Párbeszéd: Járványveszély van, de ez nem jelentheti Orbán Viktor teljhatalmát!

A Párbeszéd részéről Szabó Tímea országgyűlési képviselő írt Facebookon arról, hogy a törvénytervezet eredeti változatát „sem támogatni, sem megszavazni” nem fogja a Párbeszéd ötfős frakciója. A képviselő szerint a jelenlegi helyzetben is

„nélkülözhetetlenek az alkotmányos garanciák arra, hogy a kormány nem él vissza a helyzettel, és hogy a parlamentet nem kapcsoljuk ki a működésből”.

Mint írja, a kiszivárgott törvényjavaslat nem tartalmaz sem időbeli korlátot, sem arra vonatkozó garanciát, hogy az intézkedések megfelelnek a „szükségesség-arányosság követelményének. Nincs benne lehetőség arra sem, hogy az Alkotmánybíróság a frakcióvezetők kérésére a lehető legrövidebb idő alatt dönthessen a járványhelyzettel összefüggő kérdésekben.



„Ameddig itt parlamentáris demokrácia van, addig ilyen a Párbeszéd beleegyezésével biztosan nem fog történni. Még háborús helyzetben is komolyabb garanciákat fogalmaz meg az Alaptörvény, mint ez a javaslat.”

Szabó a hétpárti, Varga Judit igazságügyi miniszterrel folytatott egyeztetést is megemlíti posztjában, és azt, hogy ott is elmondta az aggályait, valamint „a többi frakcióvezetővel együtt ígéretet kaptunk arra, hogy a javaslatokat megfontolják.”

A Párbeszéd csak akkor fogja támogatni a „Lex Covid-javaslatot”, ha

a rendeletekkel való kormányzás időkorlátja 90 nap lesz,

belekerül a szükségesség-arányosság garanciája

az Alkotmánybírósághoz a frakcióvezetőkön keresztül rövid határidejú döntéssel lehet fordulni.

DK: Egyetlen olyan állam sincs, ahol a rendkívüli állapot az idők végezetéig szólhatna

Vasárnap délután háromkor a Demokratikus Koalíció részéről online sajtótájékoztatón jelentkezett be Molnár Csaba, a párt ügyvezető alelnöke és európai parlamenti képviselője. A képviselő elmondta, hogy a DK sem fogja megszavazni a javaslatot, valamint azt sem támogatja, hogy az indítványt hétfőn a házszabálytól való eltéréssel tárgyalja a parlament. Molnár felhívta a figyelmet arra, hogy míg 16 másik uniós államban is rendkívüli jogrend van jelenleg érvényben, egyetlen olyan állam sincs, ahol ez a rendkívüli állapot „az idők végezetéig szólhatna”. Molnár szerint is szükség van a helyzetre való tekintettel a rendkívüli kormányzati felhatalmazásra, azonban ahhoz, hogy ezt megadják, négy feltételt támasztanak – a képviselő elmondása szerint ezeket a miniszterelnök „akár a DK ultimátumának” is tekintheti. Ezek a következők: a rendkívüli jogrend csak meghatározott időre szólhat, azt a megadás után 15 naponként vizsgálják felül

a különleges felhatalmazás kizárólag a járvány elleni védekezésre és a járvány okozta gazdasági bajok orvoslására terjedhet ki

minden frakcióvezetőnek legyen joga az Alkotmánybírósághoz fordulni, a testület három nap alatt hozzon is döntést ezekben a kérdésekben

valamint a DK nem tud olyan tervezetet támogatni, amely „korlátozná a sajtószabadságot és megpróbálná elhallgattatni a független sajtót”. Molnár beszélt arról is, hogy amennyiben nem tud a járvány miatt összeülni az Országgyűlés, akkor speciális ülésezési vagy szavazási formákat, például távszavazást lehetne alkalmazni.

(TASZ, MTI, Magyar Hang)