עם שיפור מצב המערכת האקולוגים של נחל הירקון ב-20 שנים האחרונות, לא רק האדם נהנה מהטבע, אלא ניתן למצוא "אורחים" נוספים שמנצלים את המערכת המשוקמת על מנת להתבסס ולהתפשט. אלו הם המינים הפולשים במערכת האקולוגית של מרחב נחל הירקון, שחלקם הפכו לאורך השנים למינים שקיימים באופן קבוע בסביבת הנחל ובתוכו, ואפילו מצאו את הדרך שלהם לתוך מארג המינים המקיים של הנחל.

דג נקאי שהגיע לנחל הירקון (צילום: גדי ברוד, רשות הטבע והגנים)

לפני כמה חודשים, בעקבות השטפונות, הבחין גדי בורד - מפקח רשות נחל הירקון - בדג לא מוכר שנשטף על גדות נחל הירקון ונותר בשלוליות. בבדיקה התברר כי מדובר בדג נקאי, הנמצא כמעט בכל אקווריום. "זה מין שלא הכרנו ולא ידענו שהוא קיים בירקון וזה מצער אותנו מאוד", אמר יונתן סבלסקי, מנהל גן לאומי ירקון ברשות הטבע והגנים. "מדובר בעוד אחד מהמינים שאנשים החליטו שהם לא רוצים לגדל ופשוט זרקו אותו מהאקווריום הביתי לנחל. הם לא מבינים מה הנזק בכך שמכניסים מינים לא מקומיים למערכת אקולוגית רגישה כמו הירקון".

נחל הירקון עובר באזור העירוני הצפוף ביותר במדינה ומוקף בריכוז אוכלוסייה. הנחל עבר שיקום משמעותי, בין היתר באיכות המים ובסביבה האקולוגית שבו, מה שמביא לכך שהוא מטרה נוחה להתפשטות מינים פולשים. בין אם מדובר בתהליכי פיתוח, בהם מועברים מינים פולשים ממקום למקום, ובין אם אנשים פרטיים "משחררים לחופשי" בעלי חיים שהם לא מעוניינים לגדל עוד.





מהאקווריום לירקון (צילום: גדי ברוד, רשות הטבע והגנים)

"הדג הזה הוא עוד מין שנכנס ויכול לדחוק את המינים המקומיים. הוא בא על חשבון מין אחר ומשנה את כל המערכת האקולוגית של הנחל והתפקוד שלו", אומר סבלסקי. "עוד מוקדם לדעת באמת מה הנזק שלו. רק בטווח הארוך נוכל לדעת".

למינים פולשים יכולה להיות השפעה הרסנית על המערכת המקומית. בשנת 2015 התגלה בנחל הירקון סרטן הצ'רקס שמקורו מאוסטרליה. הצ'רקס כבר פה כדי להישאר. "הם אוכלוסיה מבוססת שמשתלטת על כל הנחל. אין לו אויב טבעי, הוא אוכל מזון של מינים אחרים, דוגמת רכיכות ודגים קטנים, ותופס את בתי הגידול שלהם. זה כמעט בלתי אפשרי לטפל במצב. אולי אם היה לנו תקציב בלתי מוגבל. אבל זה בגדר חלום", אמר סבלסקי.