Liberalerna bör lyssna på Polisförbundet

Att vara polis idag är inte vad det var för några decennier sedan. Ett redan komplext yrke har blivit än mer komplext. Teknikutveckling, digitalisering och globalisering skapar nya möjligheter att begå brott. Stöldligor som rör sig över landsgränser. Internet har öppnat för en explosionsartad ökning av bland annat bedrägeribrott och sexualbrott mot barn.

När brottsligheten utvecklas måste polisen också göra det. Det handlar inte bara om att hinna ikapp utan också om att ligga steget före. Det ställer nya krav på oss poliser, på vår förmåga och kompetens.

Polisyrket kräver god fysik, analytisk förmåga, förståelse för mänskligt beteende och god insikt om hur samhället hänger ihop och fungerar. Det är ett yrke som kräver både att man kan fatta snabba beslut i kritiska situationer och att man kan arbeta långsiktigt strategiskt och uthålligt.

Men polisavhoppen gör att Polismyndigheten inte hinner med att leva upp till både allmänheten och politikers krav på att brottslighet ska förebyggas och att brottslingar ska gripas. För att vända utvecklingen och se till så att fler stannar i yrket krävs satsningar på polislöner och bättre arbetsmiljö. Det är också något som dagens studenter efterfrågar. Var tredje student kan tänka sig at bli polis om lönerna höjdes kraftigt och om arbetsbelastningen minskade.

Liberalerna har insett vikten av höjda löner, vilket Polisförbundet välkomnar. Samtidigt är det viktigt att inte bara titta på numerären. Det tar tid att bli en bra polis, och lika viktigt som antal är därför vem som finns i uniformen. Samhällsutvecklingen gör att det hela tiden tillkommer fler delar som en polis måste behärska. På polisutbildningen har man börjat få svårt att hinna med allt på 2,5 år.

Polisutbildningen bör därför byggas ut och även leda till en akademisk examen.

Polisutbildningen bör därför byggas ut och även leda till en akademisk examen. De praktiska momenten måste även i fortsättningen vara en central del av utbildningen och utgöra grunden i polisens arbete. Men att koppla praktik till teori ännu starkare till varandra är nödvändigt för att Polismyndigheten på sikt ska klara sitt uppdrag.

Polismyndigheten måste också bli bättre på att utvärdera den egna verksamheten och lära av både framgångar och misstag. Med en akademisk utbildning ökar förutsättningarna för myndigheten att bli mer av en lärande organisation.

Med en akademisk utbildning skapas också en plattform för polisforskning, så kallad polisvetenskap. Det saknas i dag en naturlig koppling mellan forskning, polisutbildning och polisverksamhet. Med en utvecklad forskning får vi ett bättre kunskapsunderlag kring vilka metoder som fungerar i svenska förhållanden. Och poliser får större möjlighet att själva vara med och forska inom sina egna verksamhetsområden, och inte som i dag när forskningen sker inom andra discipliner.

Polisyrket och polisutbildningen behöver utvecklas i takt med att samhället förändras och för att möta de nya utmaningar Sverige står inför.

Därför är det olyckligt att Liberalerna inte vill förändra utbildningen. Polisyrket och polisutbildningen behöver utvecklas i takt med att samhället förändras och för att möta de nya utmaningar Sverige står inför. Det kräver genomtänkta och ansvarsfulla beslut. För Polisförbundet är en akademisk utbildning ett viktigt steg för att åstadkomma detta.

Lena Nitz

Polisförbundets ordförande