Lexbase blev väldigt omskrivet när bolaget 2014 lanserade en tjänst på nätet, där det gick att söka på om människor förekommit i brott- eller tvistemål – både dömda och frigivna, men också till exempel brottsoffer. Bolaget har ett så kallat utgivningsbevis och omfattas av yttrandefrihetsgrundlagen.

Men i Mediegrundlagskommitténs betänkande, som överlämnats till justitieminister Morgan Johansson (S), föreslås att sådana söktjänster inte ska ingå i grundlagsskyddet.

- Vi föreslår en regel som innebär att vissa söktjänster på nätet som innehåller känsliga personuppgifter, till exempel om hälsa eller lagöverträdelser, inte kommer att vara skyddade av grundlagen, säger Anders Eka, justitieråd och ordförande för kommittén, till TT.

En huvudfråga

Morgan Johansson är nöjd med att det nu föreslås ett sätt att hantera söktjänster som Lexbase.

- Lexbase var ett av skälen till att den här utredningen tillsattes, det här var en av huvudfrågorna, säger han till TT.

Kommitténs betänkande tar bland annat även upp den ansvarige utgivarens ansvar för publiceringar på till exempel en dagstidnings webbplats. Nu föreslås en regel som säger att en utgivare inte ska vara ansvarig för materialet i mer än ett år.

Inte nöjd

Jonas Nordling, ordförande för Svenska journalistförbundet, är inte nöjd med förslaget om att vissa databaser skulle kunna undantas från sitt grundlagsskydd.

- Om jag förstår det rätt så är det Datainspektionen som i slutänden avgör vilka de är. Men man har uttryckligen sagt att det inte ska finnas någon risk att databaser som är kopplade till traditionell redaktionell verksamhet skulle riskera att förlora sitt grundlagsskydd. Att få Datainspektionen att bedöma vad som är redaktionell verksamhet eller inte känns ju inte så aptitligt ut vårt perspektiv, säger han.

Betänkandet ska nu ut på remiss. Eftersom det handlar om förändringar i grundlagen så måste riksdagen fatta beslut två gånger med ett riksdagsval emellan. En proposition kan läggas fram tidigast våren 2017.

TT har sökt företrädare för Lexbase.