Förslag till riksdagsbeslut

Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att EU utvecklas till en federation och tillkännager detta för regeringen.

Motivering

Det var 2001 som Europas ledande politiker senast träffades i Göteborg, det var under stora upplopp och i en tid där stödet för Europa var betydligt svagare än i dag. Nu, 16 år senare, ses EU:s ledare återigen i Göteborg, denna gång för att diskutera vilket Europa de vill se i framtiden.

EU-samarbetet har inneburit fred i Europa, det har gjort våra samhällen rikare och stärkt människors rättigheter. Efter brexitomröstningen trodde många att fler länder skulle följa Storbritannien och lämna unionen, men det vi sett är precis tvärtom. Stödet för vår europeiska union har aldrig varit så här starkt, samtidigt ser vi att nationalistiska krafter växer och att unionen behöver reformeras.

Europa har historiskt präglats av krig och konflikter, men genom bildandet av unionen har våldet fått ett slut och de väpnade konflikterna lagts åt sidan. Konflikten inom unionen handlar numera om hur samarbetet ska formas för att möta den tid vi lever i. Genom EU:s fria rörlighet kan människor resa och arbeta i Europa, varor kan röra sig fritt och tjänster kan säljas över gränserna. När Storbritannien röstade för att lämna EU förutspådde många en dominoeffekt, den har uteblivit och resultatet är i stället att stödet ökat och att fler än någonsin tror på vårt europeiska samarbete. Sam­tidigt är Europas befolkning kritiska till hur unionen fungerar i dag, och efterfrågar reformer för att stärka samarbetet.

Dagens utmaningar är gränsöverskridande. Migration, brottslighet och klimatfrågan är tre områden där vi behöver ett fördjupat samarbete. EU behöver en gemensam yttre gräns och en ansvarstagande asylpolitik, vi behöver ett europeiskt FBI och ta fler gemensamma kliv för klimatarbetet. Detta är avgörande frågor, men de räcker inte. Ska EU uppnå sin fulla potential behöver vi se över unionens struktur, och säkra att EU:s gemensamma beslutsfattande blir öppnare, mer förståeligt och mer demokratiskt. Dagens system med en otydlig och svårförstådd maktdelning fungerar inte. Det fungerar inte att enskilda regeringar kan blockera majoritetsbeslut, och det är inte rätt att EU-kommissionen i praktiken fortfarande utses av regeringar, och inte av Europas folkvalda parlament.

Europa behöver därför gå mot att bli en europeisk federation där de gränsöverskri­dande besluten fattas tillsammans. Det handlar inte om att skapa en europeisk superstat eller att ta makt från folket, det handlar snarare om att rätt makt ska fattas på rätt nivå. Att förflytta viss makt från enskilda regeringar är därför inte en fråga om att minska människors inflytande, det handlar om att göra vår union mer demokratisk.

Enskilda länders regeringar får mindre makt över det dagliga arbetet och att vi i stället stärker EU-parlamentets inflytande och gör det till ett parlament med två kam­mare. Den första bör vara utsedd av medlemsländerna, och den andra direktvald av folket. Den första bör ansvara för de frågor vi bestämt att fatta gemensamt, den andra bör se till att den första inte tar sig för stora friheter. Vi tror inte heller på att EU-kommissionen i praktiken utses av regeringarna, utan tycker i stället att den bör söka stöd i parlamentet likt nationella parlament.

I svåra tider behövs ett som prioriterar det allmänna välståndet över särintressen, och ett ledarskap som inte bara reagerar utan utvecklar. Det är dags att EU rör sig mot att bli en federation, men det kräver politiker som inte bara pratar om vikten av samarbete, utan politiker som också utvecklar det samarbetet.