Svensk export av medicinska och farmaceutiska produkter har nästan fördubblats på fyra år och Kina blir en allt viktigare marknad för svenska sjukvårdsföretag.

Kinas allt äldre befolkning har skapat en växande marknad för svensk välfärdsteknik, sjukvårdsprodukter och hjälpmedel.

Svensk export av medicinska och farmaceutiska produkter har ökat från 5 429 miljoner 2013 till 9 976 miljoner 2017, enligt uppgifter från Kommerskollegium. Det finns också tecken på att marknaden har accelererat ännu mer bara det senaste året. Exporten har ökat med 93 procent från första kvartalet 2017 till första kvartalet i år.

"Det är verkligen en tydlig tillväxtmarknad som drivs av två saker. Den ena är den demografiska förändringen i Kina med en allt äldre befolkning. Den andra tillväxtmotorn är att man i Kina just nu håller på att bygga ut sitt välfärdssystem", säger David Hallgren, handelssekreterare på Business Sweden.

Förutom stora svenska företag som Getinge, Mölnlycke och Astra Zeneca har ett 30-tal mindre bolag börjat etablera sig på den kinesiska marknaden och säljer allt från läkemedel, elektriska rullstolar och hjälpmedel till mjukvaror och tjänster.

Men det är inte bara marknaden för produkter till äldre som växer.

Två år efter att ettbarnspolitiken avskaffats föds det fortfarande för få barn i Kina för att föryngra arbetskraften. Fortsätter det i nuvarande takt kommer landet att ha förlorat 23 procent av sin arbetskraft till år 2050, enligt uppgifter i China Daily. En större vilja att skapa möjligheter för personer med funktionsnedsättningar har gett en ökad efterfrågan på hjälpmedel och produkter.

Ett företag som tydligt märker den utvecklingen är Permobil, som tillverkar elektriska rullstolar och andra hjälpmedel.

"Det har de senaste åren skett ett uppvaknande i Kina för att öka välbefinnandet för personer som lever med olika handikapp. Dels för att de ska kunna arbeta och bidra till samhället, dels för att de ska kunna leva mer självständiga liv", säger Bruce Boulanger, Asien- och Kinachef på Permobil.

År 2016 levde 24 miljoner i Kina människor med fysiska handikapp och det förväntas nästan fördubblas till 2050, enligt statistik från organisationen CDPF, som jobbar med rättigheter för dem som lever med funktionsnedsättningar.

Antalet anställda personer med någon typ av fysisk funktionsnedsättning var runt 9,4 miljoner 2017. Antalet har fördubblats mellan 2015 och 2017 men ligger fortfarande på en relativt låg nivå med tanke på hur många som skulle kunna jobba.

"Regeringen håller på med ett enormt arbete med att öka möjligheterna för personer med framför allt fysiska funktionsnedsättningar. Dels har företag krav på sig att anställa personer med handikapp, dels har fler rätt till ersättning och stöd", säger Bruce Boulanger.

"Högteknologiska och eldrivna rullstolar är en ny grej och för oss blir det en allt viktigare marknad."

Det som till viss del bromsar etableringen är regelverket som innebär att det kan ta flera år för ett företag att få en produkt godkänd för den kinesiska marknaden, säger David Hallgren.

"Kina är ju en organisatoriskt svår marknad men från myndigheterna jobbar man hela tiden med att förenkla det. När man väl har en produkt godkänd är det också en lång process att hitta samarbetspartners. Men generellt sett har svenska produkter ett relativt gott rykte", säger Hallgren.

"Många känner ju till att Sverige har ett väl utbyggt välfärdssystem så svenska produkter står sig starkt förutsatt att man även lyckas vara prismässigt konkurrenskraftig."

En liknande demografisk utveckling finns i flera asiatiska länder

"Vi ser liknande möjligheter i bland annat Japan, Sydkorea, Singapore och Indien även om förutsättningarna och framför allt tajmingen ser något olika ut i dessa länder", säger David Hallgren.