Pääministeri Rinteen mukaan EU voi ”mahdollisesti” harkita talouspakotteita Turkille, ”jos sota ei lopu säällisessä ajassa”.

Pääministeri Antti Rinne (sd) sanoi tiistaina eduskunnassa pitämässään tiedotustilaisuudessa, että EU on ”mahdollisesti” harkitsemassa Turkin vastaisia pakotteita, jos sen aloittama sota ei lopu ”säällisessä ajassa”. Elias Lahtinen

Pääministeri Antti Rinteen (sd) mukaan Euroopassa voidaan pian olla ”äärimmäisen vaikean tilanteen edessä”, jos Eurooppaan alkaa suuntautua Turkin Syyria-hyökkäyksen seurauksena jopa enemmän pakolaisia kuin vuonna 2015.

Rinne otti Turkki-asiaan kantaa tiistaina eduskunnassa pitämässään tiedotustilaisuudessa. Pääministeri matkustaa loppuviikoksi Brysseliin, jossa EU-johtajat keskustelevat myös Turkin ja Syyrian tilanteesta.

Tiistaina Rinne vaikutti tyytyväiseltä EU:n tähänastiseen reagointiin vastalauseena Turkin aloittamiin sotatoimiin Koillis-Syyriassa.

EU:n ulkoministerit tuomitsivat maanantaina jyrkästi Turkin sotatoimet ja vetosivat Turkkiin, että se vetäisi joukkonsa heti pois Syyriasta. Ulkoministerit sopivat myös asevientikiellosta, jonka jokainen jäsenmaa panee itsenäisesti toimeen.

400 000 pakolaista

Pääministeri Rinteen mukaan ”merkittävä määrä” Isis-taistelijoita on jo päässyt vapaaksi Syyriassa Turkin hyökkäyksen vuoksi. Handout / Alamy Stock Photo, Handout / Alamy

Rinteen mukaan EU-johtajien Turkki-keskustelujen käsittelytapa riippuu siitä, miten tilanne kehittyy Syyriassa.

Turkin presidentti Recep Tayyip Erdogan on ilmoittanut, ettei hän aio vetäytyä sotatoimista.

–Tällä hetkellä ei kovin hyvältä näytä, koska maan sisällä jännitys lisääntyy ja merkittävä määrä pakolaisia on liikkeellä.

Pääministeri arvioi, että yhteensä noin 400 000 ihmistä saattaa lähteä liikkeelle käynnissä olevan selkkauksen seurauksena.

– Ottaen huomioon, että siellä on noin 10 miljoonaa pakolaista Turkissa ja Syyriassa, tässä on vaikea tilanne edessä. Lisäksi merkittävä määrä Isis-taistelijoita on päässyt vapaaksi, Rinne sanoi.

Kurdialueen vankiloissa on arvioitu olevan yli tuhat ulkomaalaista kurdien valvomaa Isis-taistelijaa.

Rinteen mukaan joidenkin arvioiden mukaan myös Syyriassa, Turkin rinnalla taistelleissa joukoissa on paljon samankaltaisuutta Isis-joukkoihin verrattuna.

– Tämä ei ole omiaan lisäämään EU:n tai tuon alueen turvallisuutta.

Pakotteet mahdollisia

Iltalehti kysyi Rinteeltä, mitä pitäisi tapahtua, jotta EU kohdistaisi Turkkiin talouspakotteita, kuten Yhdysvallat on ilmoittanut tekevänsä.

– Sanon vain näin, että kaikki keskusteltu asia tuosta ulkoasianvaliokunnan (EU-ulkoministerien) keskustelusta ei ole tullut julkisuuteen, ja niiden keskustelujen tiimoilta on mietitty myös muita toimenpiteitä.

Tilanteen tekee hankalaksi se, että Turkin presidentti on uhannut avata maansa rajat pakolaisille ja päästää heidät EU:n alueelle, mikä tarkoittaa käytännössä sitä, että Turkki pitää ”pakolaisasetta” kiristyskeinona EU:n ohimolla.

Turkilla ja EU:lla on strateginen yhteistyösopimus, joka koskee yli neljää miljoonaa Turkissa olevaa pakolaista. Sopimuksen mukaan EU rahoittaa Turkin pakolaisleirejä kuudella miljardilla eurolla ensi vuoden loppuun saakka. Vastavuoroisesti Turkki valvoo Euroopan puoleista rajaansa, mikä tähän saakka vähentänyt oleellisesti pakolaisten ja siirtolaisten tuloa EU:hun.

– Sanoisin näin, että pitää arvioida tätä tilannetta ja eri toimenpiteiden vaikutuksia tarkkaan, mutta samalla pitää muistaa, että Turkki on hyökännyt väkivaltaisesti toiseen maahan ja synnyttää siellä toisessa maassa pakolaisuutta ja tappaa siellä ihmisiä, ja kaikki tämän on sellaista, jota ei voi hyväksyä missään tapauksessa.

– Meidän lähtökohtamme on, että se sota pitää saada loppumaan ja jos se ole loppumassa säällisessä ajassa, se tarkoittaa, että EU tulee miettimään myös muita toimenpiteitä?

Kuten pakotteita?

– Mahdollisesti, Rinne vastasi.

Pääministerin mukaan on kuitenkin ”tärkeää varmistaa EU:n ja Turkin muuttoliikeyhteistyön jatkuvuus myös tulevaisuudessa”.

Keinot puuttuvat

Rinne ei kertonut mitään konkreettisia keinoja, joiden avulla EU aikoo valmistautua mahdollisesti suurtenkin pakolaismäärien tuloon EU:n alueelle.

– EU:ssa on ollut pitkään keskustelua tästä yhtenäisestä pakolaispolitiikasta, eikä ratkaisua ole saatu aikaiseksi.

Rinne muistutti, että myös Suomi on yrittänyt omalla puheenjohtajuuskaudellaan viedä eteenpäin väliaikaista ratkaisua, jonka mukaan Välimereltä pelastettuja turvapaikanhakijoita jaettaisiin eri EU-maihin. Yhteistä sopimusta siirtolaisista ei kuitenkaan EU-maiden kesken ole toistaiseksi saatu aikaiseksi.

– Me olemme äärimmäisen vaikean kysymyksen edessä, jos tilanne kehittyy sillä tavalla, että Eurooppaan suuntautuu merkittävästi ehkä suurempia pakolaisvirtoja kuin 2015.

– En tiedä onko näin tapahtumassa, mutta tiedän vain, että ihmisiä on nyt liikkeellä, Rinne sanoi.