Oulu nousi tuoreessa tutkimuksessa ylitse muiden kaupunkien huono-osaisimpien asuinalueiden lukumäärässä. Iltalehti listasi joitakin syitä.

Taloustutkimuksen Muuttohalukkuus kaupunkeihin 2018 -selvityksen mukaan Oulusta on verrattain positiivisia mielikuvia.

Siitä huolimatta muun muassa kuntaliitokset, työttömyys ja vuokra-asuntojen keskittyminen tietyille alueille ovat syynä siihen, miksi Oulussa on lukuisia huono-osaiseksi luokiteltuja asuinalueita.

Vantaan Hakunila on yksi huono-osaiseksi kaupunginosaksi luokiteltu paikka. Videolla asukkaat kertovat Hakunilasta elokuussa 2018. Sanna Taskinen

Turun kaupungin hankkeena tehdyssä tutkimuksessa selvisi, että eniten huono-osaisiksi luokiteltavia asuinalueita on Oulussa, kun verrataan Suomen kuutta suurinta kaupunkia keskenään.

Oulussa huono-osaisiksi luokiteltuja asuinalueita on peräti 11 – tosin yksi niistä on liitetty Iin kuntaan kuluvan vuoden alussa. Ne ovat Ylikiiminki, Yli-Ii, Iin kuntaan liitetty Jakkukylä, Martinniemi, Rusko, Rajakylä, Taskila-Toppila, Tuira, Pyykösjärvi-Puolivälinkangas, Välivainio ja Kaukovainio.

Keväällä julkaistun Taloustutkimuksen Muuttohalukkuus kaupunkeihin 2018 -selvityksen perusteella Oulu on kuudes, kun arvioidaan asuinpaikkoja kokonaismielikuvan perusteella. Ihmisillä on Oulusta tutkimuksen valossa siis verrattain positiivisia mielikuvia. Oulun yleisarvosana asuinpaikkana oli tutkimuksessa 7,53, kun ensimmäisellä sijalla olleella Tampereella vastaava luku oli 8,17.

Muuttohalukkuus-kysymyksen kärkikolmikon joukossa ovat Tampere, Turku ja Jyväskylä. Taloustutkimus Oy:stä paljastetaan kuitenkin, että Oulu on myös kärkikymmenikössä muuttohalukkuuden kohdalla.

Jos Oulusta on kerran positiivisia mielikuvia ja suomalaiset ovat valmiita muuttamaan sinne, miksi kaupungissa on niin paljon huono-osaisia asuinalueita?

Kaukovainio on yksi huono-osaiseksi luokitelluista Oulun asuinalueista. MARKKU RUOTTINEN

Kuntaliitokset eriarvoistavat

Oulun Diakonia-ammattikorkeakoulun tutkija Päivi Vuokila-Oikkonen nimeää yhdeksi eriarvoisuutta ja huono-osaisuutta lisääväksi tekijäksi kuntaliitokset. Nykyisin Suur-Oulu muodostuu itse Oulun kaupungin lisäksi entisistä Haukiputaan, Oulunsalon, Yli-Iin, Ylikiimingin ja Kiimingin kunnista.

–Yhtäkkiä täällä olikin 200 000 asukasta. Kuntaliitosten myötä palvelut lähtivät pienemmistä kunnista Oulun keskustaan, mikä vaikuttaa suoraan ihmisten hyvinvointiin, Vuokila-Oikkonen sanoo.

Valtiotieteen tohtori, aluetutkija Timo Aro on samoilla linjoilla. Aron mukaan huono-osaisten asuinalueiden määrän painottaminen ei itsessään ole kovin hyvä tutkimuksen vertailukriteeri, koska Oulu on ainoa suurista kaupungeista, jossa on tapahtunut merkittäviä kunta- sekä osakuntaliitoksia. Lisäksi suurten kaupunkien eri kaupunginosien väestörakenne poikkeaa merkittävästi toisistaan jopa suurimmissa kaupungeissa.

Toinen tekijä on korkea nuorisotyöttömyys. Vuokila-Oikkosen mukaan yksin jääminen käy helposti, koska kaikilla Suur-Ouluun muuttavilla nuorilla ei välttämättä ole edes koulupaikkaa.

–Kun Nokia oli aikanaan voimissaan, silloin oli paljon pysyviä työpaikkoja. Nyt tilanne on toinen.

Aro on sitä mieltä, että Oulu on myös sijainniltaan poikkeava muihin suuriin kaupunkeihin nähden.

– Oulu kerää laajalta vaikutusalueelta runsaasti työttömiä, opiskelijoita ja muita työvoiman ulkopuolella olevia, jotka Oulun sisällä keskittyvät harvemmille alueille kuin esimerkiksi pääkaupunkiseudulla, Aro sanoo.

Aluetutkijan Timo Aron mukaan ei voida yleisesti puhua Oulun muita suuria kaupunkeja merkittävämmästä eriarvoisuudesta tai huono-osaisuudesta. Jussi Partanen

Huono-osaisuuden taskuja

Asuinalueiden huono-osaisuutta tutkiessa on huomioitu kyseisten alueiden työttömyys- ja köyhyysaste sekä kouluttamattomien osuus aikuisväestöstä.

Aron mielestä voisi olla mielekkäämpää verrata samankaltaisen väestörakenteen omaavia kaupunginosia tai kaupunkirakenteen sisällä olevia kaupunginosia kuin väestörakenteeltaan toisistaan merkittävästi poikkeavia kaupunginosia tai Oulun tapauksessa liitosten yhteydessä tulleita syrjäisempiä ei-kaupunkimaisia kaupunginosia.

– Mielestäni ei voida yleisesti puhua Oulun muita suuria kaupunkeja merkittävämmästä eriarvoisuudesta tai huono-osaisuudesta. Sen sijaan Oulun kaupunkirakenteen sisällä on nähtävissä selkeitä hyvä- ja huono-osaisuuden taskuja poikkeuksellisen asuntorakenteen vuoksi.

Oulussa vuokra-asuntotarjonta on Aron mukaan keskittynyt muita suuria kaupunkeja enemmän harvemmille alueille. Tämän vuoksi sosiaalista sekoittamista ja sekoittumista ei ole tapahtunut siinä määrin kuin esimerkiksi pääkaupunkiseudun isoissa kaupungeissa.

Asukkaat mukaan

Huono-osaisiksi luokiteltuja oululaisia asuinalueita yhdistää Vuokila-Oikkosen mukaan se, että ne ovat kaikki vanhoja 1970-luvulla rakennettuja asuinalueita, joiden kehittämiseen ei ole paljon resursseja rakentamisensa jälkeen laitettu.

Myös Aro on sitä mieltä, että Oulussa on huono-osaisiksi määritellyillä asuinalueilla runsaasti 1970-luvulla valmistunutta asuntokantaa, joka ei kaikilta osin vastaa enää tämän päivän tarpeisiin.

- Jatkossa varsinkin Oulun kohdalla korostuu pyrkimys suunnitelmalliseen asukasrakenteen sosiaaliseen sekoittamiseen maankäyttöön, asumiseen, liikenteeseen ja palvelurakenteeseen liittyvissä ratkaisuissa, Aro sanoo.

Yksi huono-osaisista alueista on Rajakylä, josta on Euroopan sosiaalirahaston (ESR) tuella tarkoitus tehdä parempi ja turvallisempi asuinalue.

– Rahoitus on saatu juuri sen vuoksi, ettei Rajakylään ole aiemmin paljon panostettu. Kaupunginosaa vaivaa polarisaatio, siellä on hyvin pärjääviä ja huonosti pärjääviä, Vuokila-Oikkonen sanoo.

Osa Rajakylän asukkaista on niin huonossa kunnossa, että ne eivät ole aktiivimallin tavoitettavissa.

Karkeasti voidaan sanoa, että asumismuodoissa on selkeä jakaantuminen: ostoskeskuksen ympärillä on kerrostaloja, joissa on kaupungin vuokra-asuntoja sekä maahanmuuttajia. Tien toisella puolella on omakotitaloja ja tyytyväistä porukkaa.

Vuokila-Oikkosen mukaan Rajakylän asukkaita on otettu mukaan suunnittelemaan asioita konkreettisesti ja lisäksi on panostettu erilaisiin työllisyyskokeiluihin.

– Kun asukkaat saavat itse olla mukana luomassa tulevaisuutta, se luo turvallisuuden tunteen.