Armeijatavaraa myyvän Varustelekan perustaja Valtteri Lindholm sanoo, että hänen yrityksessään asiat alkoivat hoitua kuntoon sitten, kun hän ei enää ollut itse tekemisissä varaston kanssa. Arkistokuva.

Armeijatavaraa myyvän Varustelekan perustaja Valtteri Lindholm sanoo, että hänen yrityksessään asiat alkoivat hoitua kuntoon sitten, kun hän ei enää ollut itse tekemisissä varaston kanssa. Arkistokuva.

”Älä ainakaan palkkaa ketään.” Tämän ohjeen moni vanhempi yrittäjä antoi Valtteri Lindholmille, kun tämä aloitteli Varusteleka-kauppansa pyörittämistä.

Lindholmin mukaan ohje kertoo monien yrittäjien huonosta asenteesta työllistämiseen ja harhaluuloista irtisanomisen suhteen. Hallituksen irtisanomislakia Lindholm pitää hutina, jonka merkitys irtisanomistilanteissa on epäselvä ja joka aiheuttaa tarpeetonta riitaa.

Lindholm toivoo, että olisi saanut yrittäjyytensä alussa parempia ohjeita kuin palkkaamisen välttelemisen.

”Yritin pyörittää firmaa yksin ihan liian pitkään. Siinä meni oma terveys huonoon kuntoon ja myös asiakkaat kärsivät, kun tilauksia jäi lähettämättä, sähköposteja vastaamatta ja niin edelleen”, Lindholm sanoo Uudelle Suomelle.

Hän jatkoi yksinäistä puurtamista kahden ja puolen vuoden ajan. Kun hän lopulta alkoi palkata ihmisiä, alkoi myös kasvu, ja saman vuoden lopussa yritys työllisti jo kymmenen ihmistä.

”Duunia oli kasautunut niin paljon, että kun sain käsipareja tekemään ja saimme asioita aikaan, tuli myyntiä niin paljon lisää, että homma räjähti käsiin.”

Työntekijöiden palkkaamista viivästytti osaltaan muilta yrittäjiltä kuultu varoitus: työllistäminen on riski ja irtisanominen mahdotonta.

”Ensimmäinen asia, mistä minua varoiteltiin, oli, että älä ikinä palkkaa yhtään ketään, että siitä ei tule yhtään mitään. Että sitten et pääse niistä eroon, jos työntekijä ei tee töitä tai jos se rupeaa saikuttamaan.”

Lindholm toteaa jälkiviisaana, että hänen saamansa neuvo ei perustunut järkeen ja tosiasioihin vaan tunteeseen.

”Harva yrittäjä tekee erityisen paljon järkeen perustuvia päätöksiä, vaikka me totta kai ajattelemme niin. Loppujen lopuksi meitä ohjaavat fiilikset, tunteet ja ennakkoasenteet. Yrittäjillä on pääsääntöisesti aika negatiivinen suhtautuminen työllisyyteen ja moni ajattelee riskit edellä”, Lindholm pohtii.

Yritykset tarvitsevat viestin: Työllistäminen ei ole riski

Lindholmin mukaan henkilöperusteiseen irtisanomiseen on nykyisinkin tarvittaessa keinot, eikä työllistäminen ole niin iso riski, että sen välttelemiseen kannattaisi uhrata yhtiönsä kasvua. Hän pitää hallituksen aikeita keventää irtisanomissuojaa pienissä yrityksissä hyvänä siinä mielessä, jos se lähettää yrityksille viestin, että työllistämistä ei ole syytä pelätä. Itse lakiesitystä hän ei kuitenkaan pidä ratkaisuna tai erityisen tarpeellisena.

”Sen merkitystä irtisanomistilanteessa ei kukaan osaa sanoa”, Lindholm sanoo.

”Mutta jos pointti on luoda mielikuva ja tunnelma, että nyt kannattaa työllistää – älä välitä riskeistä, ne eivät ole niin isoja – niin sitä Suomen yrittäjäskene kaipaisi.”

Lindholm toi sosiaalisen median kirjoituksessaan esiin, että pienimmät yritykset ovat usein hyvin huonoja, epämääräisiä työympäristöjä. Työllistäminen on vaikeaa, kun kaikki on yrittäjän päässä eikä muidenkin käytettävissä olevissa tietojärjestelmissä.

Lindholmin mukaan olennainen keino alentaa työllistämisen kynnystä onkin hoitaa työympäristö sellaiseen kuntoon, että työntekijän on helppo tulla töihin, vaikka hän ei olisi huipputekijä.

”Ratkaisu ei ole se, että syytetään työntekijää. Työntekijä ei oikeastaan koskaan ole se, joka voi vaikuttaa isoon lopputulokseen, vaan se on yritys.”

Lindholm uskoo, että pienyrittäjille suunnattu asenteenmuutoskampanja ja irtisanomisen keinoihin sekä työympäristön parantamiseen liittyvät tietoiskut voisivat edistää työllistämistä enemmän kuin nykyinen lakiesitys, joka on ajanut ay-liikkeen barrikaadeille vastustamaan hallitusta. Nyt syntynyt riita ei anna Lindholmin toivomaa viestiä, että yritysten kannattaisi unohtaa riskit ja palkata lisäkäsiä.

”Haluttua vaikutusta ei synny, kun ay-liike ja yrittäjäjärjestö tappelevat.”

Lue tarkemmin lakiesityksestä: ”Tätä ilmiötä ei pidä päästää työpaikoille jylläämään” – Selitys tunteet kuumentavalle väitteelle irtisanomislaista

”On ollut tilanteita, että firma haluaa jostain ihmisestä eroon”

Lindholmin perustama Varusteleka työllistää nykyisin reilut 60 ihmistä. Matkan varrella on tehty myös epäonnistuneita rekrytointeja, Lindholm kertoo, ja jouduttu irtisanomaan ihmisiä henkilöperusteisesti.

”On ollut tilanteita, että firma haluaa jostain ihmisestä eroon.”

Useimmissa tilanteissa on Lindholmin mukaan ollut kyse selvistä virheistä työtehtävissä, ja tällöin irtisanominen on onnistunut tavanomaisella varoitusmenettelyllä, ”moraalisesti ja laillisesti hyvin perustein”. Yksittäisissä tapauksissa työntekijä on Lindholmin mukaan suoraan ilmoittanut, ettei pidä työnantajastaan ja aiheuttaa sille haittaa tahallisesti.

”Niistä tilanteista on selvitty rahalla. Että mitä jos annettaisiin sulle kahden kuukauden palkka ja lähtisit menemään, etsisit työpaikan, jossa viihdyt. Se on toiminut. Tällä hetkellä ei ole sellaisia ihmisiä, joista haluaisimme eroon.”

Lindholm huomauttaa, että työntekijän ”ostaminen” rahalla ulos sopimuksestaan vaatii isomman yrityksen taloudellista puskuria, eikä onnistu helposti miniyritykseltä. Yksi ratkaisu on työllistää aluksi vuokratyöfirman kautta ja palkata omia työntekijöitä sitten, kun puskuria hieman kertyy, Lindholm sanoo.

Hallituksen kohutussa lakihankkeessa irtisanomista helpotettaisiin alle 20 työntekijän yrityksissä. Esillä on ollut myös rajan laskeminen kymmeneen työntekijään. Lindholm pitää molempia esitettyjä rajoja suurina.

”Kriittinen raja on noin 3–4 työntekijää: siinä vaiheessa huono rekrytointi todella haittaa toimintaa”, hän sanoo.

”Siinä vaiheessa kun sulla on 10 työntekijää, ja yksi heittäytyy hankalaksi, niin yrittäjä mukaan laskettuna alle kymmenen prosenttia työvoimasta on ongelmallista. Siinä vaiheessa pitäisi olla selviytymiskykyä.”

Rahalla selvittely on parempi vaihtoehto kuin työtä ja stressiä teettävä oikeudessa riiteleminen, Lindholm uskoo. Varusteleka ei hänen mukaansa ole joutunut setvimään irtisanomisia oikeusteitse, eikä Lindholm usko, että hänen yrityksensä lähtisi oikeustaistoihin myöskään hallituksen lakimuutoksen myötä. Asiantuntijat ovat arvioineet, että hallituksen uudistuksen todellinen merkitys selviäisi vasta oikeuden tulkinnoista.

Vahvemman osapuolen eli työnantajan valtaa suhteessa alisteiseen eli työntekijään ei tulisi lisätä kevyin perustein, Lindholm katsoo.

”Hyvässä työympäristössä harvoin tulee henkilökohtaisen irtisanomisperusteen tilannetta”

Lindholmin mielestä ei voida ajatella, että pienyritykset palkkaisivat töihin vain työvoiman terävintä kärkeä.

”Kyllä meidän yrittäjienkin täytyy kantaa kortemme kekoon yhteiskunnassa. Työtä pitäisi tehdä ihmisille ja palkata myös työntekijöitä, jotka eivät välttämättä ole kaikkein motivoituneimpia ja ahkerimpia.”

Jotta tämä on mahdollista, astuu kuvaan Lindholmin teesi työympäristön järjestelmällisyyden tärkeydestä.

”Mitä helpommaksi teet työympäristön, sen paremmin kenestä tahansa ihmisestä saa ilon irti. Hyvässä työympäristössä aika harvoin tulee henkilökohtaisen irtisanomisperusteen tilannetta.”

Toisaalta: jos työympäristö on kunnossa, ja työntekijä ei siihen sovi, voi yrittäjä antaa varoituksia ja edetä normaalin irtisanomisprosessin mukaan, Lindholm sanoo.

”Siihen ei tarvita mitään uusia lakeja.”

”Optimi olisi, että yritykset keskittyisivät pelkäämisen sijaan varmistamaan, että asiat ovat kunnossa ja homma toimii, kun ihmisiä päätetään palkata.”

LUE LISÄÄ AIHEESTA:

Teollisuusliiton havainto ay-liikkeen pillastuttaneesta uudistuksesta: ”Perusteluja ollaan vaihtamassa lennosta”

”Pärstäkerroinpykälä” – Selitys tunteet kuumentavalle väitteelle irtisanomislaista

Li Andersson irtisanomislaista: Potkut saaneelle 3 kk rangaistus päälle – ”Kestämätöntä”

Professorilta pysäyttävä esimerkki irtisanomislaista: ”Jos ei tervehdi iloisesti, irtisanotaan”