Suomalaisilla pyyhkii ihan kohtuullisen hyvin. Näin voi päätellä tuoreesta sosiaalialan ammattilaisten asenteita ja mielipideilmastoa mittaavan Sosiaalibarometrin (siirryt toiseen palveluun) perusteella.

Barometrin mukaan kahdessa vuosikymmenessä hyvinvoinnin kokonaistilanne näyttää saavuttaneen huippunsa kolmen viime vuoden aikana.

Se, että suurin osa suomalaisista voi barometrin mukaan hyvin ei ole tietenkään koko totuus. Barometri käsitteleekin nimenomaan apua tarvitsevien tilannetta, ja siinä on paljon parannettavaa.

Taustalla kummittelee muutama viimeaikainen uudistus: Juha Sipilän (kesk.) hallituksen aktiivimalli, soten nurinmeno, avustusten maksamisen rysäyttäminen Kelan syliin ja kova into digitalisoida sosiaaliavustusten hakeminen. Ainakin näistä sosiaalialan ammattilaiset antavat sapiskaa.

Erityistä huolta kannetaan pienituloisten eläkeläisten, perusturvan varassa tai monella tapaa haastavissa elämäntilanteissa elävien ihmisten hyvinvoinnista. Näiden tilanteen katsotaan viiden viime vuoden aikana heikentyneen eniten.

Myös suomalaisten velkaantuminen ja maksuhäiriöiden lisääntyminen aiheuttavat ongelmia.

Sähköisen asioinnin sudenkuoppa

Yksi silmiinpistävä huoli on palvelujen siirtyminen voimakkaasti verkkoon. Barometrissä pohditaankin, onko digitalisaatio pelastus vai heitteillejättö.

Sähköisellä asioinnilla on haettu kustannussäästöjä ja tehokkuutta, mutta sillä todetaan olevan myös kääntöpuoli.

– Omatoimisen sähköisen asioinnin riskit näkyvät selkeimmin monella tapaa vaikeassa elämäntilanteessa olevilla ihmisillä, ikääntyneillä, maahanmuuttajilla sekä päihde- ja mielenterveyskuntoutujilla, barometrissä todetaan.

Sosiaalialan ihmisten mukaan rahattoman on oltava "valistunut asiakas". Hänen on tiedettävä, mihin kaikkiin avustuksiin hän on oikeutettu, mistä niitä haetaan, kuinka planketit täytetään ja mitä liitteitä tarvitaan.

Lisäksi pitäisi ymmärtää, milloin asioita hoitaa Kela tai milloin ne voi siistää kunnan sosiaalityön harteille.

Jos ei ole läppäriä, nettiyhteyttä, älykännykkää, byrokratian ja terminologian hallintaa tilanne menee vaikeaksi kaikkien muiden murheiden keskellä.

Henkilökohtainen ohjaus korostuu

Barometrissä annetaan myös suosituksia, joilla vinoon menneitä asioita tai huolestuttavaa kehitystä voitaisiin korjata.

Digitalisoinnin ongelmia ratkoisi etuusjärjestelmän yksinkertaistaminen. Mallia kehotetaan ottamaan uudesta veroehdotuksesta.

Toinen ratkaisu olisi nykyistä henkilökohtaisempi ohjaus. Sitä esitetään porkkanaksi myös työllistymiseen aktiivimallin kepin sijaan.

Kela-siirron ongelmia purettaisiin antamalla Kelan väelle lisää sosiaalialan koulutusta, jotta asiakkaiden kokonaistilanne hahmotettaisiin paremmin – ja tietenkin lisäväkeä asioita hoitamaan.

Päivähoito-oikeus ei sytytä

Hallitusta sosiaalibarometrissä evästetään vähentämään eriarvoisuutta turvaamalla hyvinvoinnin ja terveyden edistämistä kunnissa ja maakunnissa, eli jonkinlainen soteratkaisu on alan ihmisten sydäntä lähellä.

Hieman yllättäen vähiten eriarvoisuutta taltuttaisi barometrin mukaan subjektiivisen päivähoito-oikeuden palauttaminen. Se kuitenkin on kirjattu selkeästi Antti Rinteen (sd.) hallituksen hallitusohjelmaan.

Sosiaalibarometri 2019 tulokset perustuvat 882 kyselyvastaukseen, jotka koottiin tammi–helmikuussa 2019. Vastaukset kerättiin sosiaali- ja terveysjohdolta, sosiaalityöntekijöiltä, TE-toimistojen johdolta sekä Kelan johdolta ja toimihenkilöiltä.

Lue myös:

Sosiaalibarometri: Seuraavan hallituksen ryhdyttävä toimiin eriarvoisuuden syventymisen estämiseksi

Sosiaali- ja terveysalan asiantuntijat: Hallitus epäonnistunut eriarvoisuuden vähentämisessä