Opettajat ja rehtorit perustelivat Ylelle, miksi koulukiusaajan lähettäminen toiseen kouluun on hyvä idea – ja miksi se ei ole.

Koulukiusaaja pitää voida siirtää toiseen kouluun, jos mikään muu ei auta. Näin sanoo opettajien enemmistö Ylen kyselyssä.

Ylen MOT:n eilen julkaiseman selvityksen mukaan Suomen joissakin alakouluissa peräti joka kolmas oppilas on kertonut tulleensa jatkuvasti kiusatuksi. Osassa kouluista kiusaamista ei ole saatu loppumaan, vaikka oppilas on kertonut tilanteesta koulun aikuiselle.

Oma tyttäreni oli kiusattu ja joutui vaihtamaan koulua kun kiusaaminen ei loppunut. opettaja, Uusimaa

Kysyimme peruskoulun opettajilta ja rehtoreilta joulukuussa, kannattavatko he periaatetta, että kiusaaja siirretään toiseen kouluun, jos kiusaamista ei muuten saada loppumaan. Kansanedustaja Tiina Elovaara (sin.) on ehdottanut tällaisen mahdollisuuden kirjaamista perusopetuslakiin.

Ylen kyselyssä ajatusta kannatti yli puolet opettajista, kun taas rehtoreista vain joka kolmas.

"Kiusaajan on opittava toimimaan toisin ja kenties koulun vaihto on hänelle riittävä signaali, kuin myös samalla tilaisuus aloittaa puhtaalta pöydältä." -yläkoulun opettaja, Uusimaa

"Tästä seuraisi huutokauppa, jossa vanhemmat ja eri toimijat vaatisivat milloin ketäkin siirrettäväksi toiseen kouluun. Asioita ei ratkaista näin." -yhtenäiskoulun rehtori, Pohjois-Pohjanmaa

Kyselyyn vastasi yhteensä 607 opettajaa ja rehtoria. Opettajien osalta se toteutettiin otantamenetelmällä. Mikko Airikka | Yle

Opettajien ja rehtorien antamista avoimista vastauksista selviää, ettei kysymys ole lainkaan helppo. Tiivistämme tärkeimmät argumentit puolesta ja vastaan tähän:

Kyllä. Kiusaaja pitää voida siirtää toiseen kouluun, koska...

1. Yleensä syytön eli kiusattu joutuu vaihtamaan tarvittaessa koulua. Se on väärin.

2. Kiusaajan siirtäminen antaa oppilaille selkeän viestin, että kiusaamista ei hyväksytä.

3. Kiusaamisesta pitäisi olla vankempia seuraamuksia. Nykyään kiusattu joutuu kantamaan seuraukset.

4. Kiusaaja voi saada uuden alun ja päästä eroon kaveripiiristä, joka mahdollistaa kiusaamisen.

Ei. Kiusaajan siirtäminen toiseen kouluun ei toimi, koska...

1. Kiusaaminen on mahdollista saada loppumaan muutenkin.

2. Kiusaajakin tarvitsee apua.

3. Kiusaaminen on koko yhteisön ongelma, jota yksittäisen oppilaan siirtäminen ei ratkaise.

4. Kiusaaminen jatkuu todennäköisesti myös uudessa koulussa.

5. Kunnassa ei välttämättä ole toista koulua, johon kiusaajan voisi siirtää.

6. Se johtaisi oikeusmurhiin.

7. Kiusaaminen tapahtuu nykyään usein netissä.

Henrietta Hassinen / Yle

Sastamalan "kurirehtori": Koulu ei ole puuttunut tarpeeksi, jos jonkun pitää vaihtaa koulua

Laaja-alaista nettikiusaamista, ulkopuolelle jättämistä, yksi kaikkia vastaan -tilanteita, kokonaisia luokkia, joissa on huono ilmapiiri. Sastamalan Sylvään koulun rehtori Jari Andersson on nähnyt urallaan kiusaamisen koko kirjon.

Silti hän on sitkeästi sitä mieltä, että kiusaajan siirtäminen toiseen kouluun ei ole oikea ratkaisu. Hänestä niin pitkälle umpikujaan edenneet tilanteet kertovat siitä, että kiusaamista ei ole pystytty käsittelemään koulussa kunnolla.

– Olen sanonut opettajille, että kiusaamiseen puuttuminen ajaa kaiken edelle, hän sanoo.

– Se on vaativaa työtä. Kun tapauksia tulee, ne voivat viedä minulta tunteja tai päivän. Mutta kenen muun kuin rehtorin ja opettajien tehtävä on hoitaa koulu sellaiseen kuntoon, että siellä on turvallista?

"Media tylpistää kiusaamisen usein hyvin musta-valkoiseksi asetelmaksi, jossa on pahis ja kiusaamisen kohde. Opettajana joutuu kuitenkin selvittelemään sellaisia sotkuja, joissa oppii, että kiusaaminen ilmiönä on todella hankala aihe käsitellä." -alakoulun opettaja, Pirkanmaa

Kysely kouluihin Yle Uutiset toteutti kyselyn opettajille ja rehtoreille marras–joulukuussa 2018 yhteistyössä Suomen Rehtorit ry:n ja OAJ:n kanssa. Kyselyyn vastasi 427 opettajaa ja 180 rehtoria.

Sylvään koulussa on käytäntönä, että kiusaamista kokenut oppilas kirjoittaa paperille kokemuksensa. Sen jälkeen muita osallisia pyydetään tekemään samoin. Koulun aikuiset pyrkivät selvittämään tositapahtumat ja kutsuvat osapuolet koolle.

– Jos on puhdasta kiusaamista, me otetaan kaverit yksitellen yhteen. Kiusaaja pyytää anteeksi ja sitoutuu siihen, että se ei toistu. Sen jälkeen luokanvalvoja seuraa tilanteen kehittymistä.

Jos on yksi kiusaaja niin miksei. Yleensä kiusaamistapaukset eivät vaan ole todellakaan niin yksinkertaisia. yläkoulun opettaja, Keski-Suomi

Kouluterveyskyselyiden perusteella Sylvään koulun oppilaat ovat kokeneet kiusaamista viime vuosina saman verran tai vähemmän kuin muualla maassa keskimäärin. Andersson sanoo kuitenkin puuttuneensa kiusaamiseen rehtorina aktiivisesti. Hän on saanut toiminnastaan myös ristiriitaisen maineen "kurirehtorina".

– En kehu, mutta minulla on tekstejä, joissa oppilas on kertonut odottavansa tänne pääsemistä, kun hän on tiennyt, että täällä kiusaamiseen puututaan.

Ylen MOT:n selvitykset kertovat hänen mielestään siitä, että kouluissa ei ole ymmärretty, että kiusaamiseen puuttuminen on osa opettajan ja rehtorin työtä.

Lue myös:

Ylistettyä Kiva koulu -ohjelmaa käytetään jopa vahingollisella tavalla: "Jättää aikamoisia traumoja kiusatulle"

Kiusaaminen on suuri uhka nuoren mielenterveydelle – joka kymmenes nuori joutuu kiusaamisen kohteeksi

Päivi Happonen: Minne katosi lakialoite, joka heittäisi kiusaajan toiseen kouluun? Vanhempi, tee rikosilmoitus näissä 3 tapauksessa