Mistä on kyse? Suomessa luovuttiin keskikaiteiden rakentamisesta ilman teiden leventämistä

Nykyään keskikaiteisia teitä pyritään rakentamaan 2+2-mallilla, eli niin että kaiteen molemmin puolin kulkee kaksi kaistaa

Niin sanottu 2+2-malli on kuitenkin merkittävästi kalliimpi, joten monen tien kohdalla parannustyöt joutuvat odottavat pitkään rahoitusta

Liikenne- ja viestintäministeriön vetämän tutkimuksen mukaan keskikaideteillä kohtaamisonnettomuudet häviävät lähes kokonaan

Liikenne- ja viestintäministeriön vetämä valtakunnallinen tutkimus selvitti liikenneonnettomuuksia vajaat kymmenen vuotta sitten. Suurimmaksi ongelmaksi paljastuivat kohtaamisonnettomuudet.

Ratkaisua lähdettiin hakemaan keskikaiteista. Tutkimuksen mukaan keskikaideteillä kohtaamisonnettomuudet häviävät lähes kokonaan.

– Keskikaiteita oli tarkoitus rakentaa teille sellaisenaan teitä leventämättä. Sitä pidettiin yksinkertaisena ja edullisena vaihtoehtona, kertoo liikenneryhmän päällikkö Jussi Kailasto Kaakkois-Suomen Ely-keskuksesta.

Kauaa ei keskikaiteita ehditty kuitenkaan rakentaa, kun huomattiin, ettei niiden toteutus ollutkaan halpaa tai yksinkertaistakaan. Poikkisuuntaiset liittymät nostivat kustannuksia, samalla liikenne tiellä hidastui. Ohittamisesta tuli vaikeaa tai jopa mahdotonta, joissakin tapauksissa ohittaminen kiellettiin kokonaan.

– Esimerkiksi traktoria ei mahdu ohittamaan, jos keskikaide jakaa tavallisen kokoisen kaksisuuntaisen tien. Sellaisille teille pitäisi rakentaa väistötiloja, Kailasto sanoo.

Tien leventäminen tulee kalliiksi

Keskikaiteiden rakentaminen sellaisenaan lopetettiin. Yksi viimeisistä yksinkertaisista keskikaideratkaisuista rakennettiin muutama vuosi sitten Heinolan ja Jyväskylän välille valtatielle 4. Heinolan ja Jyväskylän väliä jatkettiin vuorosuuntiin kulkevilla ohituskaistoilla sekä osuuksilla, joissa keskikaiteen molemmin puolin kulkee kaksi kaistaa suuntaansa.

– Heinolan ja Jyväskylän väli on hyvä esimerkki tiestä, jota yritettiin tehdä edullisesti. Siitä tuli kuitenkin rauhaton. Liittymätyypit vaihtelevat, eikä autoilija osaa välttämättä lukea, mitä seuraavaksi tulee vastaan. Sitten ohituskaistoilla puretaan ohituspaineita.

Suomessa harkittiin hetki myös vaijerikaiteiden käyttöön ottoa. Ruotsissa käytetty ratkaisu sivuutettiin muun muassa siksi, että ne ovat vaarallisia moottoripyöräonnettomuuksissa.

Nykyään keskikaiteisia teitä pyritään rakentamaan 2+2-mallilla: kaiteen molemmin puolin kulkee kaksi kaistaa. Malli on kuitenkin kallis, joten rahoitusta joutuu odottamaan pitkään ja parannukset viivästyvät. Näin on käynyt esimerkiksi valtatiellä 12, jolle oli suunnitteilla pelkkä keskikaide.

– Valtatiellä 12 Kouvolan ja Kausalan väli on rauhaton ja siellä ohitellaan paljon. Tielle on suunnitteilla 2+2-mallin ratkaisu, joka odottaa rahoitusta. Valtatiellä 12 myös Kouvolasta Lahteen joudutaan miettimään uusia ratkaisuja, Kailasto sanoo.

Keskikaide estänyt kohtaamisonnettomuudet Kuutostiellä

Kaakkois-Suomeen on viime vuosina saatu 2+2-mallin keskikaiteellinen tie esimerkiksi valtatie 6:lle Lappeenrannan ja Imatran välille. Tie valmistui vuonna 2013, jonka jälkeen sillä ei ole sattunut yhtään kohtaamisonnettomuutta. Keskikaidetta edeltäneen parin vuoden aikana Lappeenrannan ja Imatran välillä loukkaantui 16 ja kuoli kaksi.

Etelä-Karjalassa käynnistyy seuraava keskikaidehanke vielä tämän vuoden puolella. Se rakennetaan Lappeenrannan ja Taavetin välille.

Suomessa sattui 106 kohtaamisonnettomuutta vuosina 2010–2014. Niistä viisi oli kuolemaan johtaneita onnettomuuksia. Kymenlaaksossa sattui vuosikymmenen alussa vuoden aikana 14 kohtaamisonnettomuutta. Niistä noin kymmenen laskettiin kuljettajan itse aiheuttamaksi.

– Sellaisia ovat itsetuhoiset onnettomuudet, rattijuopumukset, sairauskohtaukset ja törkeät ylinopeudet. Tosin keskikaide poistaisi osan sellaisistakin onnettomuuksista.

Kymenlaaksossa vaarallisin paikka kohtaamisonnettomuuksille saatiin paikattua E18-moottoritien avulla. Nyt suhteessa eniten kohtaamisonnettomuuksia sattuu Kaakkois-Suomessa Iitin Kausalan taajamassa ja siitä lännen suuntaan menevällä valtatiellä 12, eli juuri niillä osuuksilla, jotka odottavat vielä rahoituspäätöksiä.

Toinen onnettomuusherkkä tie on valtatie 26 Haminan ja Pyhällön välillä.

Vilkkaimmat rekkareitit sopimattomia raskaalle liikenteelle

Kaakkois-Suomen muuta maata vilkkaampi raskas liikenne on merkittävä turvallisuusriski. Raskas ajoneuvo aiheuttaa harvoin kolarin, mutta kolarin osapuolena se tekee onnettomuudesta usein vakavan.

– Kaakkois-Suomen tieverkko on niin tiheä, ettei se sovellu enää näin suureksi kasvaneelle raskaalle liikenteelle. Useat taajamat rikkovat tieverkkoa ja tekevät siitä tiheän.

Raskaan liikenteen ohittamista aiotaan helpottaa E18-moottoritien viimeiseksi valmistuvalla osuudella Haminasta Vaalimaalle. Tielle aiotaan rakentaa ohituskaistoja useampaan ylämäkeen. Kaakkois-Suomen teistä noin neljännes on kokonaisuudessaan keskikaiteellisia.