Det tar en vanlig tvåbarnsfamilj två år på existensminimum att spara ihop till insatsen till en genomsnittlig fyrarummare. Vill de bo i Stockholm får de spara i ytterligare ett år, enligt en LO-rapport. Amorteringskraven och bolånetaket har lett till att allt fler svenskar nekas bostadslån.

Nybyggda bostadsrätter står tomma, osålda – trots prissänkningar och löften om slopad månadsavgift under det första året. Byggandet har tvärbromsat, trots att bostadsbristen är stor.

Situationen ger kommunerna huvudbry. Två har visat sig särskilt, eh... kreativa i att hitta lösningar: Göteborg och Malmö.

Vill Göteborg hjälpa till att tvätta pengar?

Göteborgs stad har bjudit in fyra storbanker för att prata om hur fler bostadslån ska kunna beviljas till bostadsrätter i utsatta områden, som Gårdsten.

"Ofta finns det kapital för att klara av kontantinsatsen, men den finns kanske inte alltid på bankkonton. Den finns i släkter, i familjer", sa Marin Öbo, kommunens fastighetsdirektör, till SR i veckan.

Vad menar han? Om nu några släktingar har pengar finns i dag inget som hindrar dem från att låna ut, eller skänka, en summa till den som ska köpa lägenhet. Det är så många köper sin första lya: Med ett informellt topplån från mamma och pappa-banken.

Enda skälen till varför man inte skulle kunna göra som alla andra är antingen att familjerna går på försörjningsstöd – vilket betyder att socialtjänsten kräver tillbaka bidragen om en dold förmögenhet dyker upp – eller att pengarna är svarta.

Vill Göteborgs kommun övertala bankerna att ägna sig åt penningtvätt?

Galen bostadspolitik

I Malmö har fastighetsbolaget Trianon stora planer för Rosengård: nytt torg, nya bostadsrätter och en sprillans ny bolånemodell. Exakt hur den ska fungera är inte klart, men innovationsmyndigheten Vinnova har skjutit till över en miljon kronor för att bolaget, tillsammans med bland andra Carnegie Investment Bank och Malmö stad, ska utveckla en finansieringsmodell som gör det möjligt för hushåll som saknar sparkapital att äga sitt boende.

Dessutom ska projektet ge "en tydligare bild av vilka grupper som efterfrågar en nyproducerad bostadsrätt i Rosengård, deras boendepreferenser och inställning till ägande". Det låter som en klassisk marknadsundersökning – som ett börsbolag alltså fiffigt nog fått finansierad av skattebetalarna.

Historierna är symtomatiska för den valhänta svenska bostadspolitiken: Först tycker statsmakten att bostadslånen ökar för snabbt, varpå man inför ett bolånetak och både ett och två amorteringskrav. När det får den fullständigt förväntade konsekvensen att många låg- och medelinkomsttagare stängs ute från köpemarknaden får kommunerna panik och försöker, med pengar från en statlig myndighet, att hitta ett sätt att runda lagen.

Det är vansinne.

Här kommer ett radikalt förslag: I stället för att skapa märkliga undantagsregler för utanförskapsområden – varför inte göra en rejäl översyn av hela bostadspolitiken?

Replik: Göteborgs kommun vill absolut inte tvätta pengar