Det är inte VAD vi säger, utan HUR vi säger det som är det avgörande.

– Just därför är email livsfarligt. Vi skickar det som skriftspråk men tar emot det som talspråk, vilket kan leda till en mängd missförstånd.

Det säger Robert Eklund, docent i språk, fonetik och kultur vid Linköpings Universitet. Han är kattallergikern som snöat in på kattdjur och som tillsammans med två andra fonetiker under fem år ska forska kring tamkatters kommunikation med sina ägare. Allt är finansierat av Stiftelsen Marcus och Amalia Wallenbergs minnesfond.

Katter och människor har ofta en god och väl utvecklad kommunikation. Det är inte så konstigt, vi har ju levt tillsammans i 10 000 år. Men katter samtalar mer komplext än vi tidigare trott.

– 10 000 år är långt längre än vad vi kan följa människors kommunikation, just därför är detta så spännande, säger Robert Eklund.

– Katter är angelägna om att signalera sitt mentala tillstånd och sina intentioner till oss människor. Det är bara oss de pratar så pass varierat med, i kommunikationen med andra katter är det mest kroppsspråk och väsande/fräsande som används.

Men de har inte så stort ordförråd?

– Nej, men de lägger sitt fokus på språkmelodin. De använder samma läten men modulerar dem genom att göra dem starkare och mer utdragna, vilket ger lätena olika betydelser.

Ge något exempel!

– När du kliver upp på morgonen säger din hungriga katt ofta ett kort "prrrmjau". Det betyder "god morgon". Om du är senare än vanligt kan den säga "prrrmjaaauu". Det betyder "god morgon, jag har väntat länge". Om du är väldigt, väldigt sen kan du få höra ett "prrrMJAAAUUU!". Det betyder "var har du hållit hus?!"

Varför säger de just mjau?

– Det är förbehållet oss människor, antagligen för att vi uppfattar den tonhöjden så bra och för att mjauet går att variera på många sätt. Det har katten förstått och därför har det blivit permanent.

Med 50 utvalda katter i Östergötland, Stockholm och Lund, samt deras ägare, ska en rad hypoteser testas. Riggade kameror och mikrofoner ska placeras i de olika kattägarnas hem.

Hur länge ska de utvalda katterna "övervakas"?

– Det är omöjligt att säga, men tills vi har tillräckligt med kommunikation mellan katt och ägare. Som alla rovdjur blir katter nervösa vid förändringar, så det kan nog ta några veckor med kamerorna på plats innan de slappnar av och börjar prata som de brukar.

En av era hypoteser är alltså att katter har dialekt?

– Ja. Vi vet att andra arter kommunicerar lite olika beroende på vilken flock de tillhör, så det är mycket möjligt att katter i sitt sätt att kommunicera med sina ägare också tar efter vissa särpräglade ljud.

En östgötsk katt skulle kunna härma vårt öppna Ö?

– Så kan det vara och det är en av många saker vi vill undersöka.

Är det bra att prata mycket med sin katt?

– Katter är så väl sociala som väldigt vokala djur. Eftersom de pratar med dig, så är det artigt att prata tillbaka. De vill kommunicera med oss, och grunden för all kommunikation är att den är ömsesidig. Din katt kommer säkert att uppskatta ett vänligt ord tillbaka.

Många är intresserade av ert projekt. Vad gör den här forskningen så spännande?

– Den kan öppna många nya möjligheter. Veterinärer kan avläsa katters kroppsspråk. Om vi också bättre kan förstå vad de signalerar för mående med sina ljud kan de ges bättre vård. En annan sak är äldreboenden. Vi vet att katter förbättrar de äldres mående. Förstår vi katten bättre kan vi förbättra både för katterna själva och de gamla.

Ett sidoprojekt handlar om kattdjurs spinnande.

– Jag bedriver den forskningen tillsammans med två forskare i Edinburgh, Andrew Kitchener och Georg Hantke. Katter spinner inte bara när de är tillfreds, utan även när de föder, är döende, är hos veterinären till exempel. Det tycks handla om självsuggerering, för att lugna ned sig själva.

Men fortfarande är det en gåta exakt hur de gör?

– Exakt. Men den nöten ska vi knäcka.