I dag, den 1 oktober, träder nya regler om datalagring för brottsbekämpande ändamål i kraft. Genom att de nya lagringsreglerna nu börjar gälla kommer Polisen och Säkerhetspolisen att återfå ett av de mest centrala verktygen för brottsbekämpningen, där digitala spår ofta är de viktigaste och ibland enda spåren för att förhindra och utreda allvarlig brottslighet.

– De nya datalagringsreglerna som nu träder i kraft stärker våra brottsbekämpande myndigheters förmåga att bekämpa bland annat terrorism, barnpornografibrott och annan grov brottslighet. Polis och säkerhetspolis har levt i mörker ganska lång tid nu. Med den här lagstiftningen tänder vi lyset igen, säger inrikesminister Mikael Damberg.

Frågor om vem som har pratat med vem i telefon eller var en viss mobiltelefon fanns vid tiden för ett brott behöver kunna besvaras i brottsutredningar. Vid utredningar av internetrelaterad brottslighet är uppgifter om vem som hade en viss ip-adress väsentliga för att kunna spåra och identifiera gärningsmän. De nya datalagringsreglerna som nu träder i kraft innebär att teleoperatörer återigen blir skyldiga att spara uppgifter om elektronisk kommunikation så att polisen kan få tillgång till dem för att hindra och utreda brott. Innehållet i en kommunikation avslöjas inte genom datalagring.

En väsentlig förbättring är att lagringstiden förlängs från 6 till 10 månader för uppgifter om internetåtkomst. Det innebär att polisen får bättre möjligheter att hitta gärningsmän som begår brott via internet. När det tidigare regelverket gällde fick polisen lägga ner ca hälften av de internationella barnpornografiutredningarna då lagringstiden var för kort.

En annan kraftfull förbättring träder i kraft den 1 april 2020 då operatörerna blir skyldiga att lagra uppgifter som är nödvändiga för att identifiera gärningsmannen oavsett vilken teknik för internetåtkomst som används. På så sätt upphör de identifieringsproblemen som finns i dag om operatören använder sig av så kallad NAT-teknik, där upp till 60 000 användare kan dela på samma ip-adress och som gör det näst intill omöjligt att spåra gärningsmän som begår brott via internet om denna teknik används.

Samtidigt innebär de nya reglerna en nödvändig begränsning av lagringsskyldigheten för att göra den svenska lagstiftningen förenlig med EU-rätten. Reglerna som nu träder i kraft har sin bakgrund i att EU-domstolen i december 2016, i den så kallade Tele2-domen, slog fast att de dåvarande svenska datalagringsreglerna inte var förenliga med EU-rätten.

Sammanfattningsvis innebär de nya datalagringsreglerna att: