Верховний Суд України виніс постанову про строк давності щодо невиплачених кредитів і штрафів

«Щоб продовжити строки позовної давності, і через довгі роки продовжувати вимагати з людей гроші, банки почали вдаватися до різних хитрощів. Подаючи до суду позови про стягнення боргу вони, наприклад, вказують, що людина підписала кредитну угоду, до якого додавалися «Основні умови», не внесені в текст договір, але в ньому обумовлені. І саме в них і йдеться про те, що людина погоджується з продовженням терміну позовної давності, і попутно ще й цілий перелік додаткових штрафів. На практиці ж все це виливається в несподівані сюрпризи.



Банк бере справи клієнтів, за якими у нього, скажімо, ще в 2005 році зависли невеликі недоплати за кредитами: у когось 500-700 грн., а когось і за 1-1,5 тис. Нараховує їм відсотки, пені та штрафи за десять років, і починає вимагати через суд погашення зараз по 80-100 тис. грн. І шоковані люди навіть не розуміють природу цих «листів щастя».



Так ось ВСУ при розгляді справи №6-16цс15 постановив — так бути не повинно. Якщо людина особисто не підписала документ про продовження строків позовної давності, то у банку є лише три роки на стягнення заборгованості, не більше того»

«Часто буває, що для отримання кредиту або ж при відкритті рахунку в банку від клієнта вимагається лише заяву або анкету на отримання тієї чи іншої послуги. У заявах/анкетах такого роду не розписуються основні умови одержуваної послуги, а лише згадується, що є основні умови, в яких все розписано, і клієнт з ними ознайомлений. Але по факту виходить так: людина приходить, заповнює анкету або заяву, де згадано про Основні умови і, що вони можуть бути розміщені на сайті або у відділенні банку, і підписує лише заяву, а Основні умови виходить не підписуються»

При пред'явленні до них подібних позовів, необхідно звертати увагу чи підписував позичальник додаток до кредитного договору, який збільшує строк позовної давності. І в разі не підписання такого додатку, посилаючись на висновки Верховного суду України по справі №6-16цс15, наполягати на застосуванні загальних строків позовної давності при розгляді справи — три роки»,

«Боржник повинен у порядку ч. 3 ст. 267 Цивільного кодексу до винесення рішення подати до суду письмову заяву про застосування строків позовної давності. Якщо таку заяву не подати — справу буде розглянуто по суті»

«Плюсом нового рішення ВСУ можна вважати те, що, нарешті Верховний Суд роз'яснив, що не мають юридичного значення, і юридичних наслідків, посилання в кредитному договорі на певні документи (внутрішні документи банку, наприклад положення про надання споживчих кредитів тощо), які позичальник не підписував як додатки до договору. І які містять умови надання і користування банківським кредитом, не передбачені безпосередньо договором кредиту. Такі документи (положення, правила) не є частиною договору споживчого кредитування і не можуть застосовуватися судами при визнанні умов договору кредиту, зокрема порядку його повернення»,

Про це повідомляє Infokava.com з посиланням на ukrreal.info Розглядаючи справа №6-16цс15, Верховний суд постановив, що на повернення боргів (кредитів) у банкірів є три роки — до всіх спорів з боржниками буде застосовуватися тільки цей строк позовної давності, якщо людина не поставила свій підпис під документом з його продовженням. Банк в цей термін не вклався — залишився без грошей., — пояснив ситуацію старший партнер адвокатської компанії «Кравець та Партнери» Ростислав Кравець.Це дуже поширене явище — підписання з банком невеликого договору на пару-трійку сторінок, в якому визначаються лише загальні положення. А потім людині кажуть, що всі деталі угоди («Загальні умови») можна прочитати на сайті банку, на стенді або ще десь., — підтвердила юрист ЮК «Грищенко, Пронін і Партнери» Айна Халмурадова.До речі, ВСУ уточнив, що трирічний строк позовної давності поширюється тільки на спори щодо стягнення самої позики і відсотків по ньому. Зовсім інша історія з пенею і штрафами — їх банк може відсуджувати лише протягом одного року.Власне — це перша порада, яку дають юристи людям, що отримали повістку до суду у справі про стягнення немислимої суми боргу: перевірити дотримання банком терміну позовної давності.— сказав юрист ECOVIS Бондар і Бондар Євген Гончаренко.Причому, якщо банк не вклався в термін, людині не обов'язково подавати зустрічний позов, не потрібно навіть оплачувати дорогих юристів. Достатньо лише написати письмово заяву до суду., —пояснив ситуацію керуючий партнер юрфірми «Можаєв і Партнери» Михайло Можаєв.Важливий момент: якщо ви не підписували згоду на продовження терміну позовної давності, але банк несподівано пред'являє вам документ з вашим розчерком (тобто підробку), то потрібно не соромлячись, вимагати проведення почеркознавчої експертизи. Юристи кажуть, що такі випадки вже зустрічалися.До речі, правознавці сподіваються, що рішення №6-16цс15 також поставить крапку в практиці, коли банкіри укладають з клієнтами невеликі угоду, а всі умови пропонують потім самостійно розшукувати на сайтах і вивчати постфактум.— додав партнер адвокатського об'єднання «СК ГРУП» Юлія Курило.