Amazonin sademetsässä on säilössä jopa ratkaisevan paljon hiiltä ja valtaisa määrä eliölajeja.

Amazonin sademetsän tuhoisat tulipalot huolestuttavat koko maailmaa.

Amazonin sademetsä on poikkeuksellinen alue, "maailman keuhkot", jonka tuhovaikutukset tuntuvat kaikkialla. Mutta mitä Amazonin palaminen käytännössä tarkoittaa, ja kuinka isoja uhkakuvia on ilmassa?

Kysyimme tätä kolmelta Amazonin sademetsän tilanteeseen perehtyneeltä suomalaistutkijalta.

1. Hiilipäästöt ovat ongelma numero yksi

Suomesta katsoen on mahdotonta tajuta, kuinka suuri Amazonin sademetsä oikein on.

– Se on aivan valtava sademetsä, Länsi-Euroopan kokoinen. Jos matkustaa Amazonian yli Perusta Brasiliaan Atlantin rannikolle, niin lentomatka kestää suihkukoneella tunteja, sanoo Turun yliopiston biodiversiteettiyksikön professori Ilari Sääksjärvi.

Kolmekymmentä matkaa alueelle tehnyt Sääksjärvi on yksi Suomen kokeneimmista Amazon-tutkijoista. Näin hän tiivistää Amazonin merkityksen:

– Käsittämättömän suuri hiilivarasto ja yksi maailman lajirikkaimmista alueista.

Ja juuri hiilipäästöt ovat Amazonin hillitsemättömien metsäpalojen akuutein ongelma.

– Kun hiilivarasto vapautuu ilmakehään, se menetetään sinne vähintään kymmeniksi vuosiksi, sanoo ilmastovaikutuksia analysoiva Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessori Hannele Korhonen.

– Ja juuri nyt ratkaisevaa ilmastonmuutoksen kannalta olisi tehdä kaikki ne toimet, joilla hiilidioksidin määrää ilmakehässä saadaan rajoitettua.

Sanamuoto "maailman keuhkot" ei aivan pidä paikkaansa: tutkijat huomauttavat että Amazonin sademetsän kasvillisuus tuottaa happea, ei käytä sitä. On esitetty, että Amazonin alue tuottaisi 20 prosenttia maailman hapesta. Korhosen mukaan lukuun pitää suhtautua varauksella, vaikka hapentuotanto onkin merkittävää.

Mutta hiilipäästöihin verrattuna Amazonin hapentuotanto on tutkijoiden mukaan toissijainen asia.

– Metsillä on isompi vaikutus hiilitaseeseen kuin happimäärään, sanoo Helsingin yliopiston trooppisen metsänhoidon professori Markku Kanninen.

"Tutkijana minua pelottaa tällä hetkellä", sanoo Turun yliopiston professori Ilari Sääksjärvi. Annika Holmbom / Yle

2. Sademetsä ei kasva takaisin

Kasvaako palanut sademetsä takaisin ennalleen, ja kuinka nopeasti?

– Jos sademetsä palaisi luonnollisista syistä, se palaisi jollain aikavälillä ennalleen. Mutta kun palamiseen liittyy ihmisen voimakas toiminta kuten Brasiliassa eli metsän raivaaminen pelloksi tai laitumeksi, niin se ei kasva ennalleen, Kanninen sanoo.

Maatalousmaan ravinteet heikkenevät ja kasvillisuus vähenee. Hiiltä sitova vaikutus on pienempi, ja kasvuston osittainenkin palautuminen kestää joka tapauksessa kymmeniä vuosia.

– Ilmastonmuutoksen torjunta on niin kiireellinen kysymys, lähimmän 20 vuoden asia, ettei palautumista voida odottaa. Myöskään metsää istuttamalla tuhoa ei voida mitenkään korvata, Kanninen sanoo.

Ilari Sääksjärven mukaan vaarana on myös, että sademetsän kasvillisuus muuttuu savannimaiseksi.

– Metsän polttaminen tai hakkaaminen vaikuttaa isosti alueen maaperään, ravinteisuuteen ja eliöstöön. Monimuotoisen sademetsän kasvaminen sellaisissa oloissa on pitkä prosessi, ja primäärin sademetsän saaminen takaisin on hyvin epätodennäköistä, hän sanoo.

"Palaneen sademetsän tilalle kasvanut kasvillisuus hyvin todennäköisesti sitoo ja varastoi merkittävästi vähemmän hiiltä kuin alkuperäinen sademetsä", sanoo Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessori Hannele Korhonen. Mikko Koski / Yle

3. Tuhot ovat ihmisen aiheuttamia

Markku Kannisen mukaan on tärkeintä huomata, että Amazonin tuhojen kiihtyminen on täysin ihmisen aiheuttamaa.

– Tämä ei tapahdu jumalan tahdosta eikä ole mikään luonnonilmiö, salamaniskuista syttynyt metsäpalo kuten Siperiassa saattaa käydä. Tämä liittyy selkeästi ihmisen toimintaan ja on ihmisen päätettävissä, Kanninen sanoo.

Hänen mukaansa tämä tarkoittaa, että ihminen pystyy toimillaan myös parantamaan tilannetta. Vuosina 2004–2014 Brasilia onnistui pienentämään Amazonian metsäkatoa peräti 70 prosenttia.

Nyt kehitys menee hurjaa tahtia toiseen suuntaan.

– Ihminen on aina käyttänyt sademetsää. Mutta nyt Amazoniaa käytetään paljon nopeammin ja laajemmin kuin koskaan ennen, Ilari Sääksjärvi sanoo.

Voiko ihminen tehdä Amazonin sademetsässä peruuttamatonta tuhoa? Voivatko metsäpalot laajetessaan ja levitessään heilauttaa ilmastonmuutoksen hallitsemattomaksi, pois ihmisen kontrollista?

Tämä ei ole todennäköistä, Ilmatieteen laitoksen Hannele Korhonen sanoo. Mutta osana kokonaisuutta olisi tärkeää saada tilanne äkkiä haltuun.

– Vastaan näin, että on tärkeää saada hiilidioksidin määrä ilmakehässä rajoitettua mahdollisimman matalaksi. Siinä Amazonin osuus on todella merkittävä, Korhonen sanoo.

"On vaarana, että ihmisen aikaskaalalla Amazonin sademetsästä menetetään isoja osia", sanoo Helsingin yliopiston professori Markku Kanninen. Jyrki Ojala / Yle

4. Amazonin lajisto on ihmiskunnan henkivakuutus

Ilari Sääksjärvi on löytänyt Amazonin sademetsistä satoja ennestään tuntemattomia lajeja. Ja hän on vain yksi suomalainen sademetsätutkija.

Amazonin alueen lajisto on niin runsas, että se takaa elämän säilymistä maailmassa paremmin kuin yksikään toinen alue.

– Kun menet Suomessa metsäretkelle, näet yhdellä hehtaarilla ehkä kymmenen puulajia. Amazoniassa niitä voi olla hehtaarilla kolmesataa. Ja yhdessä Amazonian puussa voi olla yhtä monta muurahaislajia kuin meillä koko Suomessa, Sääksjärvi vertaa.

Amazon on maailman henkivakuutus. Mitä enemmän metsää ja lajeja siellä on, sitä paremmin maapallo voi selvitä ilmastonmuutoksesta ja luonnon köyhtymisestä.

– Helposti ajatellaan, että Amazonia tunnetaan jo hyvin. Päinvastoin, Amazonia tunnetaan huonosti. Ja kun metsää katoaa, menetetään jatkuvasti lajeja joita ei ole vielä edes löydetty. Ne voisivat olla uusien lääkeaineiden tai ravinnon lähteitä, Sääksjärvi sanoo ja jatkaa:

– Kun jokin laji tuhoutuu, sitä ei saada enää koskaan takaisin. Se tekee sademetsän hävityksestä äärimmäisen pelottavaa.

5. Amazon on likaisen politiikan pelinappula

Amazon on nappula pelissä, jota käydään likaisen ja sekaisen politiikan keinoin.

Metsäpalot ovat kääntyneet hallitsemattomiksi maan äärioikeistolaisen presidentin Jair Bolsonaron vasta runsaat puoli vuotta kestäneellä valtakaudella.

Bolsonaro lietsoo asennetta, jonka mukaan ulkovaltojen on turha tulla neuvomaan Brasiliaa sen suhteen, mitä sen tulisi tehdä oman sademetsänsä kanssa. Bolsonaro haluaa kasvattaa maataloustuotantoa ja vaikuttaa olevan valmis uhraamaan sademetsiä muun muassa kiinalaisten pihvilihan himon eteen.

Norja ja Saksa ovat jo katkaisseet tukensa Brasilian valtion Amazon-rahastolle, sillä niiden mukaan maan johto ei edes yritä saada metsäpaloja kuriin. Bolsonaro on vastannut huoliin ja toimiin lähinnä eriasteisilla solvauksilla.

– On hurjaa, mitä Amazoniassa nyt tapahtuu, ja presidentti Bolsonaron asenne tekee tilanteesta erittäin pelottavan. Tilanne on äärimmäisen vakava ja toivon, että Suomikin ottaisi EU-puheenjohtajana isoa roolia asian ratkaisemiseksi, Sääksjärvi sanoo.

Markku Kannisen mukaan tahti on muuttunut hallinnon vaihduttua kuin napsauksesta. Hyvä kehitys on vaihtunut huonoksi, ja sademetsälle saa tehdä Brasiliassa nyt melkein mitä vaan.

– Brasilian historia osoittaa, että hyvä hallinto ja poliittinen tahto pystyy saamaan metsäkadon pieneksi. Huono ja ympäristöstä ja luonnonvaroista piittaamaton hallinto taas saa sen suureksi, hän huomauttaa.

Samalla kun EU-maiden vaatimukset pikaisista toimista kiihtyvät, Hannele Korhonen huomauttaa ettei Amazonin kriisi saa varastaa pohjaa muilta ilmastotoimilta.

– Nyt kun hiiltä poistuu ilmakehään Amazoniassa merkittäviä määriä, tarvitaan entistä enemmän toimia muualla.

Lue myös: Maailman keuhkot palavat Amazonin alueella, kauppasopimusten jäädyttäminen voisi auttaa – Tutkija pelkää: "Koko sademetsä saatetaan menettää"

Suomalaispoliitikot huolestuivat Amazonin sademetsäpaloista – Ympäristöministeri Mikkonen Ylelle: Kauppapoliittiset ja diplomaattiset keinot tarpeen