Aluehallintovirastot ovat puuttuneet kuntouttavaan työtoimintaan muutamia kertoja viime vuosina. Viranomaiset ovat selvittäneet muun muassa, onko työttömien palkattomalla työllä korvattu palkkatyötä. Toinen keskeinen kantelujen aihe on se, ohjaavatko kunnat työttömiä kuntouttavaan työtoimintaan väärin perustein.

Yle pyysi kuntouttavaa työtoimintaa koskevat päätökset kaikista aluehallintovirastoista vuodesta 2015 lähtien. Lisäksi Yle kysyi, oliko virastoissa parhaillaan vireillä työtoimintaan liittyviä asioita.

Aluehallintovirastoista löytyi tieto 14 päättyneestä tapauksesta. Niistä on tehty 11 päätöstä.

Kolmessa tapauksessa aluehallintovirasto kiinnitti kunnan huomiota kuntouttavan työtoiminnan epäkohtiin. Yhdessä päätöksessä aluehallintovirasto ei pystynyt ottamaan yksiselitteistä kantaa toiminnan lainmukaisuuteen, koska laki oli valvojan mielestä epäselvä.

Kahdesta tapauksesta ei ole päätösasiakirjaa. Näissä tapauksissa asiat eivät johtaneet aluehallintovirastossa toimenpiteisiin. Yhdessä päätöksessä kaksi asiaa ratkaistiin samalla kertaa. Vireillä oli kuusi valvonta-asiaa tai kantelua.

Tämän artikkelin lopussa esitellään viisi tapausta, joissa aluehallintovirasto vaati kunnalta selvitystä mahdollisista epäkohdista.

Osa jää ilman laadukasta sosiaalipalvelua

Päätöksistä paljastuu myös, että osa kuntouttavan työtoiminnan asiakkaista jää vaille laadukasta sosiaalipalvelua. Kuntouttavaan työtoimintaan työttömälle nimetty vastuuhenkilö ei aina ole sosiaalihuollon ammattilainen.

Lakiin kuntouttavasta työtoiminnasta valmistellaan parhaillaan pieniä tarkennuksia. Lakimuutoksessa ei oteta suoraan kantaa alihankintana yrityksille tehtävään työhön. Lakiin ei ole myöskään tulossa listaa kuntouttavaan työtoimintaan sopivista työtehtävistä.

Kuntouttava työtoiminta on ollut otsikoissa viime viikkoina. Sastamalassa kaksi yritystä luopui yhteistyöstä työllisyyspalvelujen kanssa asian saaman huomion vuoksi. Työttömät tekivät ilman palkkaa muun muassa WC-peilejä kylpyhuonekalusteita valmistavalle yritykselle.

Sastamalan kuntouttavasta työtoiminnasta on tehty poliisille tutkintapyyntö. Poliisi selvittää, onko tarpeen aloittaa esitutkinta.

Työtoiminta ei saa vääristää kilpailua

Viranomaisten syyniin on päätynyt myös työttömien kohtelu Valkeakoskella. Vuonna 2018 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto kiinnostui muun muassa siitä, ketä Valkeakoskella ohjataan kuntouttavaan työtoimintaan ja mikä on yritysten rooli.

Lain mukaan kuntouttavaa työtoimintaa ei saa hankkia yritykseltä eikä sillä saa korvata virka- tai työsuhdetta. Kiellon tavoitteena on, että työtoimintaa ei käytettäisi yritysten taloudellisen voiton tuottamiseen.

Avin päätöksen mukaan Valkeakosken piti varmistua siitä, että yrityksille toimitettavat tuotteet eivät vääristä kilpailua.

Yrityksille pakataan tuotteita

Valkeakosken kaupungin nettisivuilla (siirryt toiseen palveluun) kerrotaan, että työllistämispaja Akseli tarjoaa palveluita yksityisille henkilöille, yrityksille ja Valkeakosken kaupungin yksiköille.

– Alihankinnasta sovitaan erikseen, joten otamme mielellämme vastaan myös uusia alihankintatoimeksiantoja yrityksiltä, sivuilla sanotaan.

Valkeakosken kuntouttavan työtoiminnan asiakkaat tekevät ainakin kahdenlaisia töitä yritysten hyväksi. Ensinnäkin he pakkaavat yritysten tuotteita Valkeakosken työllistämispajassa. Tällä hetkellä alihankintasopimus on yhden yrityksen kanssa.

Lisäksi Valkeakosken kuntouttavan työtoiminnan asiakkaat lajittelevat käytöstä poistettuja sähkölaitteita, jotka yritys hakee kierrätettäviksi

.

Valkeakosken työllisyyspalvelujen johtajan Sari Ilovuoren mielestä kuntien vaikeudet kuntouttavan työtoiminnan tuottamisessa johtuvat osittain lain väljyydestä. Jussi Mansikka / Yle

Työllisyyspalvelujen johtajan Sari Ilovuoren mukaan alihankinta on pienimuotoista. Ilovuori kertoo, että he kysyivät asiasta aluehallintovirastolta jo aiemmin. Hänen mukaansa alihankinta ei silloin ollut viranomaisille ongelma.

– Tämän jälkeen tätä keskustelua on käyty paljon julkisuudessa, ja reunaehdot varmasti tulevat kiristymään. Minusta se on hyvä, mutta sitten toivoisin selvää ohjeistusta siitä, mikä on sopivaa, Ilovuori sanoo.

Ilovuori pitää nykyistä lakia epäselvänä.

– Laki ei ota kantaa, voidaanko tätä tehdä alihankintana. Jos se sanottaisiin siellä sanasta sanaan, niin sitten se olisi selvä.

Ilovuori kaipaa, että laissa muutenkin määriteltäisiin nykyistä tarkemmin kuntouttavan työtoiminnan sisältöä.

Työttömät lajittelevat elektroniikkaromua

Jarkko Hirvo vastaanottaa ja lajittelee sähkö- ja elektroniikkalaiteromua Valkeakosken työllistämispajalla. Hänen mielestään työ on tärkeää.

– Tämä on mielekästä työtä. Hyvä että tällaista on. Muuten hukuttaisiin roskaan, Hirvo sanoo.

Hirvo pitää hyvänä, että kuntouttavan työtoiminnan päivästä saa työttömyysetuuden päälle verottoman yhdeksän euron kulukorvauksen. Tosin parempi hänen mielestään olisi, että hän saisi tekemästään työstä palkkaa.

– Saisi tehdä pitempää päivää ja jäisi enemmän käteen.

Hirvo käy kuntouttavassa työtoiminnassa neljä tuntia päivässä.

Työtehtävien sopivuutta arvioitu muuallakin

Valkeakoski ei ole ainoa kunta, joka on joutunut selittämään viranomaisille työttömien työtehtäviä. Joulukuussa 2018 aluehallintovirasto ohjeisti Hämeenkyröä hyvin samaan tapaan kuin Valkeakoskea.

Hämeenkyrön työpajalla muun muassa pussitettiin kauraa ja yrttejä sekä tehtiin pieneläinuurnia alihankintana yrityksille. Avin päätöksen mukaan työttömien ilman palkkaa tekemät tuotteet eivät saa vaikuttaa yritysten toimintaan.

Huittisissa työttömiltä voi tilata esimerkiksi autonpesua tai ruohonleikkurin huoltoa. Kantelijoiden mukaan yritykset joutuivat epäreiluun kilpailutilanteeseen, mikä voi aiheuttaa irtisanomisia ja lomautuksia.

Aluehallintovirasto ei kuitenkaan ottanut yksiselitteistä kantaa Huittisten toiminnan lainmukaisuuteen ja vetosi lain epäselvyyteen. Päätös on elokuulta 2016.

Avi kuitenkin korosti, että kuntouttavassa työtoiminnassa on kyse sosiaalipalvelusta eikä se ole tarkoitettu niille työttömille, jotka kykenisivät osallistumaan julkisiin työvoimapalveluihin tai työhön.

Kaupunkilehti Alueviesti kirjoitti Huittisten kuntouttavasta työtoiminnasta syyskuussa 2019. Lehden mukaan Huittisten kuntouttavassa työtoiminnassa ei tehdä alihankintaa yrityksille, mutta kylläkin tilaustöitä kaupungin yksiköille ja yksityisille.

Vantaata koskevassa päätöksessä vuonna 2015 taas oli kyse työttömien hoitaman pesulatoiminnan laajuudesta. Kaupungin selvityksen mukaan toiminta oli pienimuotoista eikä sillä korvattu kaupungin palkkatyötä. Aluehallintovirastossa kantelu ei antanut aihetta toimenpiteisiin.

Lakiin ei tule listaa työtehtävistä

Aluehallintovirastoissa oli vireillä kuusi kuntouttavaa työtoimintaa koskevaa valvonta-asiaa tai kantelua. Yksi niistä koskee julkisuudessa runsaasti ollutta Sastamalaa.

Syksyllä kaksi yritystä perääntyi yhteistyöstä Sastamalan työllisyyspalvelujen kanssa, koska asia oli laajasti esillä julkisuudessa. Avit eivät anna tarkempia tietoja vireillä olevista asioista.

Keväällä antamassaan päätöksessä aluehallintovirasto katsoi, että Sastamala ja Punkalaidun ohjasivat työttömiä kuntouttavaan työtoimintaan ilman lain edellyttämiä perusteita. Sastamalan työllisyyspalvelut on kaivannut valtiolta nykyistä selvempiä ohjeita työtoiminnan järjestämiseen.

Kuntouttavaa työtoimintaa koskevaa lakimuutosta on valmisteltu sosiaali- ja terveysministeriössä. Tarkoituksena on muun muassa lisätä lakiin kuntouttavan työtoiminnan sisällön määrittelyä koskeva säännös.

Tällä kertaa lakiin aiotaan tehdä pieniä tarkennuksia. Esimerkiksi alihankintaan ei oteta vieläkään suoraan kantaa.

– Tälläkin hetkellä laissa todetaan, että kuntouttavan työtoiminnan tarkoituksena on parantaa henkilön elämänhallintaa ja luoda edellytyksiä työllistymiselle. Ei ole tulossa mitään tarkempaa listaa siitä, mitä tehtäviä työtoiminnassa voi olla, sanoo sosiaali- ja terveysministeriön neuvotteleva virkamies Susanna Rahkonen.

Sosiaalityön merkitystä korostetaan

Uudistuksen jälkeen laissa korostettaisiin työttömille tehtävän aktivointisuunnitelman merkitystä. Laki velvoittaisi kirjaamaan suunnitelmaan nykyistä selvemmin kuntouttavan työtoiminnan tavoitteen ja työttömälle annettavan tuen ja ohjauksen.

Lakiuudistuksella pyritään vaikuttamaan erityisesti siihen, että kuntouttavaan työtoimintaan ohjautuisi oikeita henkilöitä. Tosin jo nykyinen laki antaa eväitä puuttua tähän.

Aluehallintovirastot ovat kiinnittäneet päätöksissään huomiota aktivointisuunnitelmien puutteellisuuteen. Suunnitelmissa ei esimerkiksi ole tuotu esiin sitä, onko työttömällä todella ollut elämänhallinnan tai työ- ja toimintakyvyn puutteita. Kuntouttavaan työtoimintaan ohjaamista on saatettu perustella pelkästään pitkällä työttömyydellä.

– On hyvä, että aluehallintovirastot ovat valvoneet tätä. Tälläkin hetkellä aktivointisuunnitelma on se, mikä pitää olla siellä taustalla, Rahkonen sanoo.

Lain mukaan kuntouttavaan työtoimintaan ohjaudutaan aktivointisuunnitelman kautta, kun on ensin arvioitu, että henkilö ei voi osallistua julkisiin työvoimapalveluihin tai työhön.

Puutteita on ollut myös siinä, onko kuntouttavan työtoiminnan asiakas saanut riittäviä sosiaalihuollon palveluita. Sosiaalihuollon ammattilaista ei välttämättä ole ollut tavoitettavissa. Rahkosen mukaan täsmennykset lakiin korostavat kytköstä sosiaalityöhön.

Lisää uudistuksia lakiin on mahdollisesti tulossa myöhemmin osana suurempaa kokonaisuutta.

Alla on esitelty viisi päätöstä, joissa aluehallintovirastot ovat ottaneet kantaa kuntouttavaan työtoimintaan:

Väärin perustein kuntouttavaan työtoimintaan

12.4.2019 Sastamala ja Punkalaidun

Lehtiartikkelien mukaan Sastamalassa ja Punkalaitumella oli huomattavan paljon kuntouttavan työtoiminnan asiakkaita. Aluehallintovirasto selvitti, ohjataanko asiakkaita kuntouttavaan työtoimintaan lain mukaisesti. Sastamalalla ja Punkalaitumella on yhteistoimintasopimus sosiaalihuollosta ja työllisyydenhoidosta.

Orna Ben Lulu / Yle

Aluehallintovirastolle toimitetun selvityksen mukaan sekä Sastamalan että Punkalaitumen kuntouttavan työtoiminnan asiakasmäärät olivat lähes kaksinkertaistuneet vuosien 2016 ja 2018 välillä. Avi kävi läpi 54 työttömän aktivointisuunnitelmat. Avi arvioi, että näistä noin 15–20 henkilöllä ei ollut työ- ja toimintakykyyn tai elämänhallintaan liittyviä ongelmia, joten he olisivat pystyneet ottamaan vastaan kokoaikatyötä.

Aktivointisuunnitelmien mukaan asiakkaat eivät myöskään itse pyytäneet päästä kuntouttavaan työtoimintaan. Aluehallintovirasto katsoi, että asiakkaita oli ohjattu kuntouttavaan työtoimintaan lain edellytysten vastaisesti.

Aluehallintovirastolle toimitetun selvityksen mukaan kuntouttavan työtoiminnan tehtävät Sastamalassa ja Punkalaitumella olivat luonteeltaan avustavia tehtäviä. Lisäksi kuntouttavaa työtoimintaa tai siihen liittyviä valmennus- ja ohjauspalveluja ei toteutettu yrityksissä. Tältä osin aluehallintovirasto ei nähnyt viitteitä virheellisestä tai puutteellisesta toiminnasta.

Ratkaisussa aluehallintovirasto kiinnitti Sastamalan seudun sosiaali- ja terveyspalvelujen huomiota laadukkaan sosiaalihuollon palvelun toteutumiseen kuntouttavan työtoiminnan järjestämisessä Sastamalassa ja Punkalaitumella. Virasto muistutti, että kuntouttava työtoiminta on sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalipalvelu ja kehotti huomioimaan, että tämä näkyy asiakirjojen laadinnassa ja henkilöstön pätevyydessä.

Lisäksi aluehallintovirasto kiinnitti Sastamalan seudun sosiaali- ja terveyspalvelujen huomiota sen varmistamiseen, että kuntouttavaan työtoimintaan ohjataan asiakkaita kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain edellytysten mukaisesti.

Tämän päätöksen jälkeen on uutisoitu Sastamalan kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden tekemästä alihankintatyöstä yrityksille. Syksyllä aluehallintovirasto otti uudelleen Sastamalan kuntouttavan työtoiminnan valvonta-asiaksi. Tämä on yksi kuudesta aluehallintovirastoissa vireillä olevista tapauksista. Näistä tapauksista aluehallintovirastot eivät anna tarkempia tietoja.

Sastamalan kaupunginhallitus (siirryt toiseen palveluun) käsitteli vastausta aluehallintoviraston selvityspyyntöön 25. marraskuuta.

Kauran ja yrttien pussitusta yritykselle

11.12.2018 Hämeenkyrö

Ilmoitusten mukaan asiakas oli ohjattu suorittamaan kuntouttavaa työtoimintaa yrityksessä (Hämeenkyrön yrityspalvelut Oy), vaikka laki kuntouttavasta työtoiminnasta kieltää työskentelyn yrityksessä.

.

Matti Myller / Yle

Hämeenkyrön perusturvalautakunta antoi aluehallintovirastolle selvityksen 9.8.2017. Selvityksen pohjalta viranomainen harkitsi huomautuksen antamista ja antoi Hämeenkyrölle tilaisuuden uuteen selvitykseen.

Ensimmäisessä selvityksessä Hämeenkyrö katsoi, että kuntouttavan työtoiminnan asiakkaat pystyivät ottamaan vastaan kokoaikatyötä. Avin mukaan tämä oli ristiriidassa kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain tarkoituksen ja sosiaali- ja terveysministeriön ohjeen kanssa.

Kun aluehallintovirasto harkitsi huomautuksen antamista Hämeenkyrölle, kunta muutti lausuntoaan. Uudessa selvityksessä Hämeenkyrö sanoi, että kuntouttavaa työtoimintaa tarjotaan Hämeenkyrössä viimesijaisena vaihtoehtona niille asiakkaille, jotka täyttävät aktivointiehdon ja joille ei ole järjestynyt muita TE-palveluita tai opinto- tai työpaikkaa vapailta markkinoilta.

Toisen lisäselvityksen mukaan Hämeenkyrön yrityspalvelut Oy ei osallistunut kuntouttavan työtoiminnan järjestämiseen. Kunta järjesti kuntouttavaa työtoimintaa työllisyyspalveluiden työpajalla sekä kunnan eri palvelualueilla. Lisäksi kunta oli ostanut kuntouttavan työtoiminnan palveluita hämeenkyröläisiltä yhdistyksiltä.

Hämeenkyrön mukaan työllisyyspalveluiden työpajalla tehtiin asiakastilaustöitä sekä kotitalouksille että yrityksille alihankintana. Alihankintana tehtävät työt sisälsivät esimerkiksi kauran ja yrttien pussitusta ja pakkausta, pingismailoja Suomen vammaisurheilulle ja pieneläinuurnia eläinlääkäripalvelulle. Työpajalla tehtyjä tuotteita myytiin kierrätyskeskuksessa sekä suoraan asiakkaan tilauksesta.

Avin mukaan Hämeenkyrön piti varmistua siitä, että työtoiminta on toteutettu asianmukaisesti kunnan omissa toimipisteissä, yhdistyksissä ja säätiöissä, ja lisäksi huolehdittava siitä, että alihankintana yrityksille toimitettavat tuotteet eivät vaikuta kyseisten yritysten toimintaan.

Ratkaisussaan avi kiinnitti Hämeenkyrön perusturvalautakunnan huomiota päätösten laatimiseen kuntouttavan työtoiminnan asiakkaille. Lisäksi avi kiinnitti Hämeenkyrön kunnan huomiota aktivointisuunnitelman sisällön laatimiseen kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain mukaisesti.

Työkykyisiä ohjattiin kuntouttavaan työtoimintaan

17.10.2018 Valkeakoski

Aluehallintoviraston saaman ilmoituksen mukaan Valkeakoski ohjasi kuntouttavaan työtoimintaan asiakkaita väärin perustein ja sosiaaliturvalla kiristämällä. Lisäksi ilmoituksessa epäiltiin, että Valkeakoski järjestää kuntouttavaa työtoimintaa tavallisilla työpaikoilla, kilpailua vääristävien työtehtävien hoidossa.

Mikko Savolainen / Yle

Antamansa selvityksen mukaan Valkeakoski järjesti kuntouttavaa työtoimintaa esimerkiksi yhteistyössä oppilaitosten ja yhdistysten kanssa, työpajoilla ja erilaisissa kaupungin tehtävissä. Esimerkiksi kotihoidossa pakattiin ja toimitettiin kauppakasseja. Ulkotyöryhmät hoitivat muun muassa puistojen vesakointia.

Työllistämispajassa hoidettiin esimerkiksi kaupungin sisäisiä kuljetuksia. Pakkaus-, lajittelu- ja kokoonpanopajan toiminta perustui alihankintaan. Yhteistyötä tehtiin selvityksen mukaan kahden yrityksen kanssa.

Avin mukaan Valkeakosken työttömien aktivointisuunnitelmissa oli puutteita. Suunnitelmista ei käynyt ilmi, millä perusteella asiakas ohjataan kuntouttavaan työtoimintaan, eikä asiakkaan työhistoriaa tai mahdollista toimintakyvyn vajausta.

Avin mukaan Valkeakoski ohjasi kuntouttavaan työtoimintaan hyvin monenlaisia asiakkaita. He saattoivat samanaikaisesti hakea aktiivisesti töitä, koulutus- tai palkkatukipaikkaa tai työkokeiluun. Työ- ja opiskelukykyisiä henkilöitä ei kuitenkaan pitäisi ohjata kuntouttavaan työtoimintaan.

Lisäksi viranomainen katsoi, että Valkeakoskella osa asiakkaista jäi vaille laadukasta sosiaalipalvelua, koska kaikille asiakkaille ei ollut tarjolla asiantuntevaa sosiaalihuollon ammattilaista tai omatyöntekijää.

Ratkaisussaan aluehallintovirasto kiinnitti Valkeakosken huomiota sen varmistamiseen, että asiakkaan oikeus omatyöntekijään kuntouttavan työtoiminnan palveluissa toteutuu. Lisäksi kiinnitettiin huomiota aktivointisuunnitelman sisältöön ja siihen, että kuntouttavaan työtoimintaan ohjataan asiakkaita kuntouttavasta työtoiminnasta annetun lain tarkoituksen mukaisesti.

Lisäksi Valkeakosken piti varmistua siitä, että työtoiminta on järjestetty asianmukaisesti kunnan omissa toimipisteissä, yhdistyksissä ja säätiöissä, ja huolehdittava, että alihankintana yrityksille toimitettavat tuotteet eivät vaikuta kyseisten yritysten toimintaan tai vääristä kilpailua.

Autonpesua ja ruohonleikkurin huoltoa

19.8.2016 Huittinen

Huittisten nettisivuilla oli hinnasto työttömien tekemistä töistä, joita voi tilata, esimerkiksi autonpesua tai ruohonleikkurin huoltoa. Kantelijoiden mukaan töitä voitaisiin tehdä työsuhteessa. Heidän mielestään yritykset joutuivat epäreiluun kilpailutilanteeseen, mikä saattoi aiheuttaa lomautuksia ja irtisanomisia. Asia tuli vireille keväällä 2015 eduskunnan oikeusasiamiehelle tehdyistä kanteluista.

Sosiaalityön johtajan mukaan Huittisissa kuntouttava työtoiminnan työt oli hinnoiteltu yksityisille. Aluksi hinnastossa olivat mukana myös yritykset, mutta tästä luovuttiin toiminnan lainmukaisuutta koskevien epäselvyyksien vuoksi. Sosiaalityön johtajan mukaan oli epäselvää, voiko yritys ostaa kuntouttavan työtoiminnan palveluja.

Aluehallintovirasto viittasi sosiaali- ja terveysministeriön (STM) kuntainfoon, jonka mukaan kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden työpanosta ei saa käyttää taloudellisen voiton tuottamiseen. STM:n lausunnon mukaan kuntouttavan työtoiminnan tehtävät on suunniteltava sellaisiksi, että työpaikka ei miltään osin ole riippuvainen kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden työpanoksesta. Työpajoillakaan tehtävässä kuntouttavassa työtoiminnassa ei saa korvata työ- tai virkasuhteista työtä muissa organisaatioissa.

Avi viittasi myös eduskunnan oikeusasiamiehen päätökseen, joka on annettu 3.2.2016. Sen mukaan kuntouttavana työtoimintana teetettävät tehtävät pitäisi pyrkiä säätämään mahdollisimman tarkkarajaisiksi, jotta kuntouttavan työtoiminnan ero virka- tai työsuhteessa teetettävään työhön olisi aiempaa selvempi. Apulaisoikeusasiamies katsoi, että kuntouttavan työtoiminnan järjestämistapoja on erilaisia ja ajoittain vaikeuksia aiheuttaa erityisesti kysymys siitä, onko yritys todellisuudessa kuntouttavan työtoiminnan järjestäjä.

Aluehallintovirasto yhtyi apulaisoikeusasiamiehen kannanottoon ja katsoi, että kuntouttavaa työtoimintaa koskeva lainsäädäntö on epäselvää. Tämän vuoksi virasto ei ottanut yksiselitteistä kantaa Huittisten kaupungin toiminnan lainmukaisuuteen. Avi kuitenkin korosti, että kuntouttavassa työtoiminnassa on kyse sosiaalihuoltolain mukaisesta sosiaalipalvelusta, eikä sitä ole tarkoitettu niille työttömille, jotka kykenisivät osallistumaan julkisiin työvoimapalveluihin tai työhön.

Paikallislehti Alueviesti kirjoitti Huittisten kuntouttavasta työtoiminnasta syyskuussa 2019 sen jälkeen, kun Sastamalan kuntouttavan työtoiminnan epäkohdista oli uutisoitu. Alueviestin mukaan nykyään Huittisten kuntouttavassa työtoiminnassa ei tehdä alihankintaa yrityksille, mutta tilaustöitä kaupungin yksiköille ja yksityisille kyllä.

Irtisanomisia pesuloissa?

27.10.2015 Vantaa

Vantaata koskeva kantelu koski muun muassa sitä, aikoiko kaupunki säästää käyttämällä hyväkseen työttömien palkatonta työpanosta. Kantelija viittasi lehtikirjoituksiin, joiden mukaan Vantaan omissa pesuloissa palkkaa vastaan työskentelevät henkilöt odottavat irtisanomisia.

Tiia Korhonen / Yle

Aluehallintovirasto pyysi asiasta selvitystä Vantaan työllisyyspalveluilta. Asia oli tullut vireille oikeusasiamiehelle lähetetystä kantelusta, jossa vaadittiin Huittisten, Sastamalan ja Vantaan kuntouttavan työtoiminnan järjestämisen lainmukaisuuden tutkimista.

Vantaan selvityksen mukaan kaupunki noudatti täysin kuntouttavasta työtoiminnasta säädettyä lakia. Vantaa katsoi, että lehtikirjoituksessa esitetty väite pesulatyöntekijöiden irtisanomisista ei pitänyt paikkaansa.

Kaupungin mukaan Vantaan työvalmennustalo Reelin tuottama pesulatoiminta oli pienimuotoista ja kattoi aluksi vain varhaiskasvatuksen liinavaatehuollon. Toimintaa ei selvityksen mukaan aiottu laajentaa koskemaan koko kaupungin pyykkihuoltoa.

Aluehallintoviraston ratkaisun mukaan asia ei antanut aihetta toimenpiteisiin virastossa. Virasto ei saamansa selvityksen perusteella löytänyt huomautettavaa Vantaan kaupungin kuntouttavan työtoiminnan järjestämisessä.