Raimo Flinkin puutarhassa on betonista valmistettuja kasveja ja polkuja.

Raimo Flinkin puutarhassa on betonista valmistettuja kasveja ja polkuja. Matti Vikman / Yle

Mistä on kyse? Tamperelainen keksijä kehitti betonin, joka kestää routimista

Kestävyys perustuu materiaalin joustoon, joka ei rasituksessa halkea kuten tavallinen betoni

Keksinnölle on myönnetty hyödyllisyysmallisuoja eli pikkupatentti

Linnut laulavat tamperelaisen Raimo Flinkin kesämökillä. Taustalla kohisee Lempäälän ohi kulkeva moottoritie, johon korva tottuu melko nopeasti.

Huomio kiinnittyy puutarhassa kiemurteleviin polkuihin, jotka ovat vaaleita ja tasaisia. Myös polkujen ympärillä levittäytyy samanvärinen kate, jonka rei'istä pilkistää puutarhakasveja ja pensaita.

– Idea tuli Meksikon reissulta muutama vuosi sitten, kun katselin sorakentällä olevia kaktuksia, keksijä ja tietokirjailija Raimo Flink kertoo.

Flink pani merkille, ettei missään näkynyt rikkakasveja. Puutarha oli hoitovapaa ja sellaisen hän halusi myös mökilleen.

Keksintö säästää luontoa

Vuosien kehittämistyön tuloksena Raimo Flinkillä oli käytössään betonia, jossa raudoitus korvataan koneellisesti jauhetuilla keinokuitutilkuilla. Keksintö säästää terästä ja kierrättää poistotekstiileitä.

Kyllä siinä tikkailla rupesi jo vaarin polvet tutisemaan. Raimo Flink

Kaiken lisäksi betonia voi värjätä. Niinpä keksijä rakensi betonista puutarhaansa vihreän kaktuksen, joka kohoaa viiden ja puolen metrin korkeuteen.

– Kyllä siinä tikkailla rupesi jo vaarin polvet tutisemaan, joten päätin, että nyt saa riittää, Raimo Flink naurahtaa.

Betonisen katteen rei'istä työntyy esiin myös oikeita kasveja. Matti Vikman / Yle

Kaktuksien ja muiden betoniveistosten kehystämässä puutarhassa rikkaruohoja ei näy. Ne jäävät betonisen katteen alle, jolla on vahvuutta pari, kolme senttiä.

Kirja opastaa rakentajaa

Niksibetonilla vuorattua allasta voi muotoilla haluamakseen. Matti Vikman / Yle

Altaan asukkaina on karppeja ja ahvenia. Matti Vikman / Yle

Raimo Flink julkaisi tänä vuonna kirjan, jossa hän kertoo keksinnöstään ja sen käytöstä. Kirjan nimi on Niksibetoni pihoissa ja puutarhoissa.

– Kuitubetonin valmistamiseen on ennenkin käytetty esimerkiksi metallineuloja ja lasikuitutikkuja. Polymeeriä ovat tavallaan myös käyttämäni keinokuidut, joten ne eivät lahoa, Raimo Flink selventää.

Lopputuloksena on Flinkin mukaan laatta, joka taipuisana kestää routimista. Laatta antaa periksi, mutta ei halkea kuten tavallinen betoni.

Hän vastaa myöntävästi kysymykseen, voiko betonin päälle rakentaa vaikka talon. Flink sai keksinnölleen hyödyllisyysmallisuojan eli pikkupatentin kaksi vuotta sitten.

– Niitä on testattu Tampereen ammattikorkeakoulun laboratoriossa. Olen käyttänyt vuosia niiden testaamiseen, Raimo Flink toteaa.