Mistä on kyse? Ympäristöministeriö päivittää liito-oravien lisääntymis- ja levähtämisalueiden rajausohjeita

Niukasti rajatuilta metsäalueilta on havaittu liito-oravien lähteneen

Pesäpuu- ja ruokailualueista pitäisi ministeriön mielestä saada ainakin nykyistä laadukkaampia

Liito-oraville rajattujen pesimis- ja ruokailualueiden säilyminen huolestuttaa ympäristöministeriötä. Ylitarkastaja Matti Osaran mukaan selvityksissä on käynyt ilmi, että liito-oravien lisääntymis- ja levähdyspaikoiksi rajatut metsäalueet ovat olleet liian pieniä ja siksi tyhjentyneet liito-orava-asutuksesta. Tämän vuoksi ministeriö on käynnistänyt rajausohjeiden päivittämisen.

– En tiedä miten paljon se tarkoittaa pinta-alallisesti, mutta ainakin semmosta laadullista parantamista selvästi tarvitaan. Se on nyt tarkoitus vielä lähiaikoina selvittää tarkemmin, Osara kertoo.

Laadullisia tekijöitä voivat hänen mukaansa olla muun muassa kolopuiden ja haapapuiden määrä, mutta myös nykyisen ohjeen pinta-alavaatimus on niukka. Nyt koskemattomaksi pitäisi jättää 10–15 metriä joka suuntaan pesäpuusta ja kulkureiteistä, mikä tarkoittaa 300–700 neliömetriä.

Näkemykset kannasta ihmetyttävät

Liito-oravanaaraiden kannaksi laskettiin vuosia sitten runsaat 140 000, mikä oli Osaran mukaan odotettua suurempi luku. Sen jälkeen kannan on kuitenkin arvioitu laskeneen. Tuorein kartoitus on parhaillaan tekeillä. Tuloksia saadaan ensi syksynä.

Esimerkiksi metsäammattilaiset eivät tahdo uskoa näkemyksiä liito-oravien vähentymisestä. Metsänhoitaja, esittelijä Juha Hiltunen Pohjois-Savon metsäkeskuksesta sanoo, että metsäammattikunta pitää liito-oravaa hyvin yleisenä lajina.

– Monesti tuntuu siltä, että se on yleisempi kuin tavallinen orava, jonka kannanvaihtelu on hyvin suurta.

Pohjois-Savon metsäkeskukseen tulee vuosittain noin 10 000 metsänkäyttöilmoitusta. Niistä muutama kymmenen on sellaisia, joilla asuu Ely-keskuksen tai maanomistajan tietojen mukaan liito-oravia. Virallisten tietojen kartuttua liito-orava-asutus ei enää tule yhtä usein yllätyksenä metsänomistajalle kuin aiempina vuosina tuli, kertoo Hiltunen.

Kuopion kaupungin kaavoittaja on törmännyt liito-oravaesteesen monesti. Aivan äskettäin paljastui, että juuri valmistunut kaava yli 40 hehtaarin asuinalueella Kuopion Saaristokaupungissa menee uusiksi ja rakentaminen viivästyy, koska alueelta on tänä keväänä löytynyt runsaasti liito-oravan papanoita. Kaavoitusarkkitehti Ulla Korhonen sanoo, että aluetta oli kyllä tutkittu moneen otteeseen.

– Viimeisin oli 2011, jolloin todettiin, että alueella ei ole liito-oravia.

Tuoreimmista papanalöydöksistä ilmoitti yksityishenkilö.