Miksi Wien valitaan kerta toisensa jälkeen maailman parhaaksi asuinkaupungiksi – Asukkaat arvostavat ainakin palveluita ja edullisia vuokra-asuntoja

Maailmassa on paljon pahaa, mutta kerrankin saa kehua. Kauppias Christian Huemer tarttuu haasteeseen suitsuttaa kotikaupunkiaan reippaasti. – Verrattuna isoihin Euroopan kaupunkeihin, meillä on tilaa. Metsät ja luonto ovat metromatkan päässä ja hyvä sosiaaliturva luo varmuutta elämään. Täällä tunnen oloni turvalliseksi, Huemer luettelee. Kaupunkien vertailuissa Itävallan pääkaupunki Wien on pärjännyt hyvin. Wien on valittu maailman parhaaksi kaupungiksi asua kymmenen kertaa peräkkäin konsulttiyhtiö Mercerin tutkimuksessa, The Economist -lehden sisaryhtiö EIU:n tutkimuksessa nyt kahdesti. Huemeria se ei yllätä. – Saamme esimerkiksi vuorilta todella puhdasta juomavettä. Siitä olemme todella ylpeitä. Ei liialle yksityistämiselle Tutkimuksissa teemoja ovat turvallisuus, koulu- ja opiskelumahdollisuudet, talousympäristö, julkinen liikenne, vapaa-ajan mahdollisuudet, poliittinen ilmapiiri, luonnonolot ja terveyspalvelut. Pohja hyvinvoinnille on rakentunut pitkän ajan kuluessa, huomauttaa Wienin kaupungin talous-, työvoima- ja tilastoasioista vastaava johtaja Klemens Himpele . Satoja vuosia kestänyt Hapsburgien dynastia ja Itävälta-Unkarin keisarikunta kasvattivat pääkaupungista vahvan. Maailmansodat kuitenkin romuttivat sen. Toisen maailmansodan jälkeen Wien oli miehitetty kaupunki vuoteen 1955 asti. – Viimeisten 70 vuoden aikana tehdyt muutokset ovat demokraattisesti valitun hallinnon tekemiä, kuten Tonavan saaren rakentaminen, yksityistämistä varova politiikkamme sekä investoinnit julkiseen liikenteeseen ja kouluihin. Pitkällä tähtäimellä ne ovat vaikuttaneet kaupungin maineeseen, Himpele sanoo. Vahva julkinen sektori yhdistettynä palvelun laatuun muistuttaa pohjoismaista ajattelutapaa. – Hyvät palvelut eivät kuitenkaan riitä. Niiden pitää olla ihmisille riittävän edullisia. Toimiva kaupunki kuin palkankorotus Kaupungin kuin kaupungin maineella on suora yhteys hyvinvoinnin kasvattamiseen. Se heijastuu suoraan yrityselämään, joka puolestaan tuo kaupungeille verotuloja. – Työntekijän näkökulmasta oleellisia ovat työmarkkinat ja palkkataso sekä kaupungin tarjoamat palvelut ja näistä syntyvä elämänlaatu. Yrityksille puolestaan erityisesti pääkonttorien sijoittamisessa oleellista on se, millaista työvoimaa kaupungissa on tarjolla, Aalto-yliopiston kaupunkitaloustieteen apulaisprofessori Tuukka Saarimaa sanoo. Wienissä myönteinen kierre näkyy. Wieniläinen nainen saa keskimäärin vain 1,4 lasta. Silti kaupungin väkiluku on kasvanut viimeisten kymmenen vuoden aikana noin 12 prosenttia. Moni muuttaja tulee pakolaisena lähi-idästä, mutta heitä muuttaa myös valkokaulustöiden perässä naapurimaa Saksasta sekä muualta Itävallasta. – Julkiset palvelumme nostavat elämänlaatua, mutta ne myös hyödyttävät yrityksiä. Ne löytävät hyvät liikenneyhteydet, IT-infrastruktuurin ja osaavaa työvoimaa, joka puolestaan voi hyödyntää ilmaista lastenhoitoamme, Himpele näkee. ”Veroista pitäisi oppia pitämään” Pitkään eri maat myös Euroopan unionin sisällä ovat kilpailleet kansainvälisten yritysten pääkonttoreista ja toiminnoista matalalla yhteisöverolla. EU:ssa on halua suitsia verokilpailua yhdenmukaistamalla yhteisöverokannat. Tämä voisi merkitä sitä, että Mercerin ja EIU:n tutkimuksissa korostuvat pehmeät ja inhimilliset arvot nousisivat uudenlaisiksi kilpailutekijöiksi. Yritykset hakeutuisivat kaupunkeihin, missä osaava työvoima haluaisi elää ja kasvattaa lapsensa. – Jos yhteisöverolla ei voisi kilpailla, näin kävisi, Saarimaa sanoo. Wienin trendikkäässä Neubaun kaupunginosassa laukku- ja vaatekauppaa pitävää Huemeria miellyttää ajatus verokilpailun korvaamisesta elämänlaadun korostamisella. – Liiketoiminnan näkökulmasta Wien on mahtava, hyvien kulkuyhteyksien päässä ja vakaa. Toivoisin, että pehmeämmät arvot nousisivat päätöksiä tehtäessä vahvemmin esiin. Yritysten pitäisi oppia maksamaan veroja mielellään, sillä se hyödyttää koko yhteiskuntaamme. Vuokrataso alle puolet Helsingistä Monessa suurkaupungissa asuntojen hinnat ovat kohonneet työssäkäyvän keskiluokan ulottumattomiin. Wienissä kaupungin kasvua tasapainottaa se, että kaupunki pitää asuntosuunnittelun vahvasti omissa käsissään ja säätelee asuntorakentamisen hintoja. – Emme ole tehneet sitä virhettä, että olisimme yksityistäneet julkisen infrastruktuurin, kuten asumisen. Sen seurauksena olemme nykyisin yksi Euroopan suurimmista vuokranantajista, Wienin kaupungin talousjohtaja Himpele sanoo. Noin 1,8 miljoonasta wieniläisestä neljä viidestä asuu vuokralla. Neljäsosa asuu kaupungin tukemissa vuokra-asunnoissa. Wienissä keskimääräinen vuokra on noin 7,5 euroa neliöltä, kun Helsingissä se on 16,67 euroa. Säätely pitää aisoissa myös yksityisen markkinan hintoja ja ehkäisee alueiden sosiaalista eriytymistä. – Kun itse etsin asuntoa, huomasin että olisin voinut valita sen melkeinpä mistä kaupunginosasta tahansa, kauppias Huemer sanoo. Wienissä asumisesta tehdään edullista tukemalla yhteiskunnallista rakentamista. Se tosin vaatii lähemmäs puolen miljardin investoinnit rakentamiseen ja peruskorjauksiin vuosittain. Raha on kerättävä kireällä progressiivisella verotuksella: esimerkiksi 31 000–60 000 euron vuositulosta veroprosentti on 42.