Tutkijoiden ja aktivistien mielestä suomen kieltä on ajettu ahtaammalle Ruotsissa parin viime vuoden aikana.

Suomen kielen käyttöä rajoitetaan Ruotsissa, kirjoittaa joukko ruotsinsuomalaisia tutkijoita ja aktivisteja sanomalehti Dagens Nyheterin julkaisemassa debattiartikkelissa (siirryt toiseen palveluun). Sitä tapahtuu niin viranomaistasolla kuin arkielämässäkin, vaikka suomi on vähemmistökieli Ruotsissa.

Opettajat voivat kieltää oppilaita puhumasta suomea välitunnilla. Koulun johto voi kieltää suomenkielisiä opettajia puhumasta suomea oppilailleen ruokasalissa. Suomea keskenään puhuvia opettajia pyydetään vaihtamaan kieltä suomesta ruotsiksi opettajainhuoneessa.

– Sitä tapahtuu nyt. Kaikkia suomen opettajia ei kohdella tällä tavalla, mutta sitä tapahtuu koko maassa, pohjoisesta etelään, kirjoittajat toteavat.

He viittaavat Ruotsin suomalaisen opettajaliiton tekemään kartoitukseen.

– Näissä tilanteissa ei ole kyse vain puutteellisesta tiedosta, vaan syrjinnästä.

Mediatarjontaa vähennetty

He kirjoittavat lisäksi, että suomenkielistä tarjontaa radiossa ja televisiossa on vähennetty. Ruotsin radio on lakkauttanut alueellisen suomenkielisen tarjonnan, ohjelma-ajat ovat huonontuneet ja ruotsinkielisten juttujen määrä lisääntynyt.

Kirjastot karsivat suomenkielistä tarjontaansa usein liian kovalla kädellä, ja klassikoita poistetaan kirjahyllyistä. Kun kieliryhmiä kutsuttiin kirjastoon lukemaan runoja omalla kielellään, suomenkieliset unohdettiin.

Suomi sai kansallisen vähemmistökieliaseman Ruotsissa 17 vuotta sitten, huhtikuussa 2000. Samalla muodostettiin niin sanottu suomen kielen hallintoalue. Siihen kuuluu yli 50 ruotsalaista kuntaa, jotka takaavat asukkailleen oikeuden suomenkieliseen esikouluun ja vanhustenhuoltoon.

Tutkijat ja aktivistit kiittävätkin, että hallintoaluekunnissa suomenkielisten oikeudet tiedostetaan. Ruotsin hallitus on kuitenkin pysäyttänyt hallintoalueen laajentamisen vuonna 2015. Aiemmin kunnat saivat liittyä siihen niin halutessaan.

"Olemme hämmästyneitä"

Debattiartikkelissa toivotaankin, että Ruotsin poliitikot puuttuvat suomenkielisiä koskevaan syrjintään kaikilla politiikan tasoilla.

– Olemme hämmästyneitä siitä, että suomen kieli – vaikka suomalaiset ovat käyttäneet sitä Ruotsista keskiajalta lähtien – on yhä enemmistölle niin latautunut asia, että sen käyttö kielletään joissakin yhteyksissä. Ei voi olla niin, että omaa kieltään puhuvan ihmisen pitäisi pyytää sitä anteeksi.

Artikkelin ovat allekirjoittaneet suomen kielen dosentti Satu Gröndahl Uppsalan yliopistosta, Ruotsin suomalaisen opettajaliiton puheenjohtaja Sirpa Humalisto, Ruotsinsuomalaisten valtuuskunnan puheenjohtaja Raija Metso Korpela, kirjailija Tuija Nieminen Kristofersson ja toimittaja Laura Santala.