Uudenmaan liitto luotsaa kaksi vuotta kestävää selvitystyötä Helsingin ja Tallinnan välisen rautatietunnelin rakentamiseksi. Tavoitteena on saada entistä tarkemmat laskelmat tunnelin kustannuksista ja selvittää, onko sen rakentaminen ylipäätään mahdollista.

Mistä on kyse? Helsingin ja Tallinnan välinen rautatietunneli lyhentäisi matka-ajan kaupunkien välillä arviolta puoleen tuntiin.

Konsulttiyhtiö Swecon helmikuussa 2015 valmistuneen esiselvityksen mukaan hanke maksaisi 9-13 miljardia euroa ja se olisi kannattava, jos EU kattaa kuluista 40 prosenttia.

Vuosittain tunnelissa tehtäisiin arviolta 11 miljoonaa työmatkaa. Suomessa työskentelee jo nyt noin 60 000 virolaista, joista moni matkustaa viikonlopuksi kotiinsa.

Tunnelin avulla Helsingistä ja Tallinnasta voisi muodostua Malmön ja Kööpenhaminan kaltainen kilpailukykyinen kaksoiskaupunki.

Helsingin ja Tallinnan välinen tunnelihanke nytkähti eteenpäin maanantaina, kun Uudenmaan liiton hallitus nuiji pöytään päätöksen _Finnish Estonian Transport Link _-hankkeen eli FinEst Linkin perustamisesta.

26 kunnan muodostama Uudenmaan liitto on hankkeen pääpartneri eli on siitä hallinnollisesti vastuussa. Muut osapuolet ovat Helsingin kaupunki, Liikennevirasto, Tallinnan kaupunki, Harjun lääninhallitus sekä Viron ja liikenne- ja viestintäministeriö.

Kahden vuoden työhön on varattu yhteensä 1,3 miljoonaa euroa. Summasta kolme neljäsosaa saatiin EU:n Interreg Central Baltic -ohjelmalta.

Käytännössä kahden vuoden aikana on tarkoitus teettää lisää selvityksiä tunnelin rakentamisen edellytyksistä ja kustannuksista, FinEst Linkin vastuujohtaja Merja Vikman-Kanerva selittää.

Tähän mennessä tunnelista on valmistunut vasta "hyvin karkea" esiselvitys, jonka teki ruotsalainen konsulttiyhtiö Sweco.

– Tässä vaiheessa näillä tiedoilla ja tällä rahoituksella pyritään tekemään edellistä selvitystä vielä tarkentava selvitys, Vikman-Kanerva luonnehtii.

Uudenmaan liitto on palkannut FinEst Linkin projektinjohtajaksi Liikenneviraston ylijohtajan virasta eläkkeelle jääneen Kari Ruohosen. Varsinaiset tutkimukset teetetään kuitenkin ulkopuolisilla toimijoilla, kuten myös esiselvityksen kohdalla toimittiin.

Konsulteille töitä

Konsulttiyhtiö Sweco on saanut kesän aikana kyseenalaista kunniaa viivästyneen länsimetron projektin johtamisesta. Vikman-Kanervan mukaan Tallinna-tunnelin jatkoselvitysten tekijät valitaan normaalisti julkisen kilpailutuksen kautta.

– Toisaalta voi sanoa, että tämän tyyppistä osaamista ei varmasti kauhean monella konsulttitoimistolla ole, Vikman-Kanerva arvelee.

Erityisasiantuntija Ulla Tapaninen Helsingin kaupungin elinkeino-osastolta on sitä mieltä, että varteenotettavia konsulttiyhtiötä on lukuisia. Hän painottaa, että kilpailutuksesta on tulossa kansainvälinen. Odotettavissa on myös erilaisia yhteenliittymiä, niin että esimerkiksi rakennusalan ja liikkeenjohdon konsulttiyhtiöt jättävät yhteisiä tarjouksia.

Swecon maine ei Tapanisen silmissä ole mennyt.

– Ehkä he ovat nyt entistä tarkempia, Tapaninen sanoo länsimetro-sotkuun viitaten.

Lobbausreissulle Brysseliin

Helsingin ja Tallinnan välinen tunneli on saanut laajaa kannatusta kuntapäättäjien keskuudessa.

Jo vuosi sitten Uudenmaan, Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen maakuntahallitukset linjasivat, että periaatepäätös tunnelin rakentamisesta pitää saada aikaiseksi jo ensi vuonna. Myös Helsingin kaupunginvaltuuston ryhmäjohtajat ovat vedonneet pikaisten jatkoselvitysten puolesta.

Yhteistyösopimus Helsingin ja Tallinnan välisen liikenteen kehittämiseksi allekirjoitettiin tammikuussa.

Mikään läpihuutojuttu tunnelin rakentaminen ei kuitenkaan ole. Kesän aikana Geologian tutkimuskeskus GTK on esimerkiksi valmistellut tarkempia tutkimuksia merenpohjan kalliosta.

– Haasteena on Tallinnan pää, missä maaperä on erilaista kuin Suomen puolella. Siellä on pehmeyttä ja pohjavesiongelmaa, Vikman-Kanerva sanoo.

Yksi vaihtoehdoista on, että loppupäästä tunneli muuttuisikin sillaksi, Vikman-Kanerva kertoo. Lisäksi tarkastellaan, olisiko tunnelia järkevämpää sittenkin keskittyä nykyisen laivaliikenteen parantamiseen.

Teknisten selvitysten lisäksi tärkeä osa hanketta on lobbaaminen Brysselin suuntaan.

Swecon esiselvityksessä arvioitiin, että hankkeen kustannuksista vähintään 40 prosenttia pitäisi kattaa EU-rahalla, jotta se olisi osapuolille realistinen. Vikman-Kanervan mukaan tämäkin arvioidaan nyt puhtaalta pöydältä.

Tarkennettu 25.8. GTK ei vielä ole tehnyt tarkempia merenpohjan tutkimuksia, vaan valmistelee niitä yhdessä mm. Viron EGK:n kanssa.