Afrikanpingviini on suojeltu laji. Niitä arvioidaan olevan 50 000 Namibiassa ja Etelä-Afrikassa. Ne lisääntyvät nykyään noin puolet vähemmän verrattuna olosuhteisiin, joihin ihminen ei ole jättänyt vakavaa jälkeä.

Afrikanpingviini on suojeltu laji. Niitä arvioidaan olevan 50 000 Namibiassa ja Etelä-Afrikassa. Ne lisääntyvät nykyään noin puolet vähemmän verrattuna olosuhteisiin, joihin ihminen ei ole jättänyt vakavaa jälkeä. EPA

Varainkeräyksensä pontimeksi Maailman luonnonsäätiö WWF julkaisi tiistaina joka toinen vuosi tehtävän laajan raportin maapallon monimuotoisuudesta.

Yle uutisoi raportista verkkosivuillaan tuoreeltaan näin: "WWF varoittaa: Eläinten määrä on romahtanut hälyttävästi – tällä vauhdilla monista lajeista kohta enää rippeet jäljellä". Tieto oli hätkähdyttävä.

Perusteellisessa jutussa kerrottiin, että "tiistaina julkistetun WWF:n Living Planet –indeksin mukaan vuosina 1970–2014 maailman selkärankaisten eläinten määrä on vähentynyt jo 60 prosenttia".

Se vain ei pitänyt ihan paikkaansa, sillä WWF:n raportista kertovasta tiedotteesta oli uupunut sana "keskimäärin".

Tänään Yle vastuullisesti kertoi korjanneensa juttua: "Korjaus 2.11. klo 11:12: Jutun toiseen lauseeseen on lisätty sana keskimäärin. Lisäksi jutun lopussa on tarkennettu, että raportissa tutkitut lajimäärät kattavat vain pienen osan maailman selkärankaislajeista."

Mitä ihmettä?

Tässä tapauksessa pienen "keskimäärin"-sanan puuttuminen oli olennaista. Ja se puuttui raportista maailmalla uutisoineista jutuista lähes sääntöjään.

Virheen hoksasi The Atlantic -lehden toimittaja Ed Yong. Hän otsikoi juttunsa näin: "Hetkinen, olemmeko todella tuhonneet 60 prosenttia eläimistä?" (siirryt toiseen palveluun)

Yongin havainnosta uutisoi Suomessa ensimmäisenä Tekniikan Maailma (siirryt toiseen palveluun), joka selittää Yongin havainnon hänen omalla esimerkillään.

"Kuvitellaan, että on kolme eläinpopulaatiota: 5 000 leijonaa, 500 tiikeriä ja 50 karhua. Neljä vuosikymmentä myöhemmin jäljellä on 4 500 leijonaa, 100 tiikeriä ja 5 karhua. Populaatiot ovat laskeneet 10 prosenttia, 80 prosenttia ja 90 prosenttia – jolloin ne keskimäärin ovat laskeneet 60 prosenttia. Mutta eläinten määrä on laskenut 5 550 eläimestä 4 650:een, mikä on vain 17 prosenttia", TM kirjoittaa.

Englanninkielisessä raportissa sana "keskimäärin" on, mutta suomenkielisestä materiaalista se oli jäänyt pois ihan asian sen kummenmin hätkäyttämättä, arvelee WWF:n suojelujohtaja Jari Luukkonen Radio Suomen Päivässä.

– Ehkä olen liian syvällä siinä asiassa, mutta kun meillä on indeksin taustalla yli 4 000 lajia ja 16 700 populaatiota, niin jotenkin se tuntuu itsestään selvältä, että osa näistä lajeista on kehittynyt parempaan suuntaan, osa erittäin huonoon suuntaan ja osa huonoon suuntaan, Luukkonen sanoo.

– Eli myöskin media, joka sitä julki toi, ei kiinnittänyt varsinaista huomiota siihen keskimäärin sanan puuttumiseen. Maalaisjärjellä ajateltuna on itsestään selvää, ettei se tarkoita, että lajien määrä olisi kaikkinensa tipahtanut 60 prosenttia.

Luukkonen selvittää myös laskennassa mukana olleiden populaatioiden määrän merkitystä.

– Jos kaikki selkärankaiset pistetään yhteen könttiin ja siitä vähennetään 60 prosenttia, niin siitähän ei ole kyse, vaan tässähän on 16 700 populaatiota taustalla ja populaatioiden koot ovat erilaisia.

– Siellä on sellaisia populaatioita ja lajeja, joiden alkutilanne voi olla, että on ollut 100 000 yksilöä tiettyä lajia alkuvaiheessa, ja nyt niitä on jäljellä 30 000 yksilöä, jolloin se on tipahtanut 70 prosenttia ja tosiaan yksilömäärä on 70 000. Sitten voi olla laji, jossa on 10 000 yksilöä ja niiden määrä voi olla vähentynyt 5 000:een, jolloin se on tippunut 50 prosenttia, eli sellaista summausta.

Oman sivumakunsa koko hässäkälle antaa se, että WWF kerää rahaa kummeiksi ryhtyviltä vapaaehtoisilta. Eläinten tilanne on karu myös keskimääräisestikin, mutta nyt viesti meni astetta rajumpana läpi.

Luukkonen onkin valmis korjaamaan WWF:n suomenkielistä tekstiä.

– On oikein, että ”keskimäärin”-sana lisätään sinne viestiin.

Järjestön Living Planet -esittelysivulla (siirryt toiseen palveluun) ja kummisivustolla (siirryt toiseen palveluun) se tätä nykyä lukeekin.

Lue lisää

Tutkimus: Ihminen leviää, suuret maanisäkkäät katoavat – Tuleeko lehmästä isoin maanisäkäs?

Sukupuuttoa lähestyvän sarvikuonolajin viimeinen uros kuoli

Kirahvia uhkaa hiljainen sukupuutto – kannat romahtaneet 30 vuodessa