Hollannissa Utrechtin kaupunki ilmoitti kesällä järjestävänsä vuoden mittaisen kansalaispalkkakokeilun. Kokeilu toteutetaan yhteistyössä Utrechtin yliopiston kanssa. Sen aikana muun muassa tarkkaillaan, miten vastikkeettoman rahan saaminen kuukausittain vaikuttaa kokeiluun osallistuvien valintoihin työmarkkinoilla. Alkaako yhä useampi vältellä töitä, kuten perustulon kriitikot ovat epäilleet, vai kannustaako kansalaispalkka kenties ottamaan vastaan myös osa-aikaista ja pienipalkkaista työtä, kuten kannattajat arvelevat?

Utrechtin perustulokokeilun kaikkia yksityiskohtia ei ole vielä lyöty lukkoon. Kokeilun on tarkoitus koskea joitain satoja ihmisiä, jotka saavat jo nykyisin rahallista tukea esimerkiksi työttömyyden takia. Kokeilussa osanottajat jaetaan kaikkiaan kuuteen vähintään 50 ihmisen ryhmään, joista valtaosa saa joka kuukausi kansalaispalkkaa, jonka suuruus vaihtelee siviilisäädystä tai perheen koosta riippuen.

Yksinelävälle aikuiselle perustulo on noin 900 euroa, pariskunnille ja perheellisille noin 1 300 euroa kuukaudessa. Yksi koeryhmä saa tuen täysin vastikkeettomana. Heidän ei halutessaan tarvitse ottaa vastaan työtä tai osallistua esimerkiksi uudelleenkoulutukseen. Mikäli tämän ryhmän jäsenet kuitenkin menevät töihin kokeilun aikana, tulot eivät vaikuta perustulon määrään. Yksi kokeen ryhmistä on vertailuryhmä, jonka jäsenten sosiaalituet vaatimuksineen säilyvät entisellään. Muissa ryhmissä esimerkiksi säännöt tuen vastikkeellisuudesta ja työn vastaanottovelvollisuudesta vaihtelevat.

Utrechtin lisäksi monet muut hollantilaiskaupungit ovat aikeissa testata kansalaispalkkaa käytännössä. Aikaisemmin perustuloa on jossain muodossa kokeiltu muun muassa Yhdysvalloissa, Intiassa ja Malawissa sekä Kanadan Manitobassa.

Suomen ensimmäinen perustulokokeilu valmistelussa

Tiedämme joitain asioita perustulosta, mutta emme tarpeeksi. Ohto Kanninen

Suomessa Juha Sipilän (kesk.) hallitus on luvannut ohjelmassaan toteuttaa perustulokokeilun. Hallituksen mukaan kokeilun tarkoituksena on ansiotulon ja sosiaaliturvan joustavampi yhteensovittaminen elämän eri vaiheissa.

Toistaiseksi hallitus on päättänyt ainoastaan perustulokokeilun järjestämisestä. Tarkemmista yksityiskohdista ei ole vielä sovittu. Avoinna ovat muun muassa perustulomallin tarkempi määrittely ja koko sekä se, missä ja miten kansalaispalkkaa kokeillaan.

Hallituksen on myöhemmin määrä linjata, miten kokeilua on tarkoitus lähteä viemään eteenpäin. Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan kokeilun toteuttaminen vaatii vielä runsaasti lisäselvityksiä muun muassa kokeilun vaikutuksista verotukseen ja muihin etuuksiin.

Kotimainen testi tulisi tarpeeseen

Suomi voi ottaa oppia Utrechtin perustulokokeilusta, mutta testin tulokset eivät ole suoraan yleistettävissä pohjolaan, koska muun muassa osa-aikatöiden tekeminen on Hollannissa huomattavasti Suomea yleisempää. Tulppaanimaan työntekijöistä lähes puolet on töissä osa-aikaisesti tai nollasopimuksilla. Suomessa osa-aikatöitä tekee arviolta noin 15 prosenttia työllisistä. Työmarkkinoiden erojen takia kotimainen kokeilu olisi tarpeellinen.

– Tiedämme joitain asioita perustulosta, mutta emme tarpeeksi. Politiikkauudistusten, kuten perustulon, kokeileminen käytännössä on yhteiskunnan suunnittelun näkökulmasta kiehtova ajatus, Palkansaajien tutkimuslaitoksen vanhempi tutkija Ohto Kanninen toteaa.

Tutkimukseen perustuva objektiivinen tieto voi olla politiikan näkökulmasta pelottavaa. Ohto Kanninen

Kanninen oli viime vuonna mukana ajatuspaja Tänkin selvityksessä, jossa pohdittiin eri malleja mahdolliselle perustulokokeilulle Suomessa. Tutkijat päätyivät ehdottamaan kenttäkoetta, johon valittaisiin sattumanvaraisesti vähintään 8 000 alle mediaanitulon tienaavaa täysi-ikäistä suomalaista eri puolilta maata. Selvityksen mukaan kokeilunarvoinen malli perustuisi negatiiviseen tuloveroon, jossa osallistujille maksetun tulonsiirron suuruus olisi riippuvainen ihmisen tulotasosta.

Lainsäädäntö ja poliittinen peli hidastavat kokeilemista

Suomen laki jarruttaa kokeilujen tekemistä käytännössä. Perustuslaki takaa kansalaisten yhdenvertaisen kohtelun ja esimerkiksi kansalaispalkan testaaminen voisi asettaa ihmiset hetkellisesti eriarvoiseen asemaan. Jotta perustulon laajempi kenttäkoe voitaisiin järjestää, lakeja pitäisi muuttaa ja perustuslakivaliokunnan hyväksyä se, etteivät kaikki ihmiset olisi yhdenvertaisia kokeen aikana.

– Perustulo olisi todella suuri sosiaaliturvan uudistus, mikä vaikeuttaa kenttäkokeiden tekemistä. Toisaalta esimerkiksi Yhdysvaltain terveydenhuoltouudistuksen yhteydessä oli mukana myös kenttäkokeita – ja Obamacare oli valtava muutos, Kanninen korostaa.

Ohto Kannisen mukaan perustulon suppeampi paikallinen kenttäkoe voisi onnistua myös nykylainsäädännöllä, sillä alueellisia kokeiluja on jo aikaisemmin tehty eri uudistusten yhteydessä. Tarkempaa tieteellistä näyttöä kansalaispalkan toimivuudesta ja ongelmista saisi kuitenkin koko maan kattavalla kokeella, johon osallistujat valittaisiin satunnaisesti.

Tutkija arvelee, että taas uusien perustuloselvitysten laatimisessa voi olla kyse myös poliittisesta taktikoinnista. Koska kenttäkokeen tuloksia ei voi etukäteen ennakoida, vallanpitäjille saattaa olla helpompaa haudata koko hanke byrokratian alle.

– Suomessa kyllä puhutaan perustulosta ja sen kokeilemisesta, mutta vielä kenttäkoe ei ole onnistunut. Ehkä toisinaan tutkimukseen perustuva objektiivinen tieto voi olla politiikan näkökulmasta pelottavaa, Kanninen sanoo.