Keltainen vihollisvaltio painostaa pohjoisen suunnasta.

Kuvitteellinen raja sijaitsee Suomen kartassa Jyväskylän korkeudella.

12 000 sotilasta valmistautuu nopeasti kärjistyneeseen tilanteeseen. Pian alkaa tapahtua.

— Muu on vain suunnittelijoiden ja harjoituksen johdon tiedossa. Esimerkiksi varusmiehelle tilanne näkyy, kuin olisi oikeassa tilanteessa, kertoo everstiluutnantti Tomi Pekurinen Maasotakoulusta.

Puolustusvoimien pääsotaharjoitus Kaakko 19 alkaa keskiviikkona 27.11. ja jatkuu joulukuun 4. päivään saakka. Harjoituksessa koetellaan Puolustusvoimien valmiutta vastata nopeasti kehittyviin tilanteisiin. Harjoitukseen osallistuu 6 200 varusmiestä, 3 200 reserviläistä sekä 2 600 Puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen henkilökuntaa.

— Maailmalla on tapahtunut asioita joka puolella siten, että tilanteet ovat eskaloituneet nopeastikin ja mukaan on tullut sotilaallinen voimankäyttö. Aiemmin on varauduttu niin, että meillä on ollut viikkoja ja kuukausia aikaa valmistella omaa toimintaa, Pekurinen sanoo.

Nyt käynnissä olevassa harjoituksessa testataan Puolustusvoimien kykyä vastata nopeaan toimintaan.

Maassa, merellä ja ilmassa

Harjoitukseen osallistuu joukkoja kaikista puolustushaaroista, pääesikunnasta ja sen alaisista laitoksista. Viranomaisyhteistyötä harjoitellaan Rajavartiolaitoksen kanssa. Harjoituksen johtaa maavoimien komentaja, kenraaliluutnantti Petri Hulkko.

Sotaharjoitus näkyy Kaakkois-Suomessa myös tavallisille kansalaisille. Etelä-Karjalassa harjoitellaan Savitaipaleella, Taipalsaarella ja Lappeenrannassa. Etelä-Savossa Mikkelissä ja Mäntyharjulla sekä Kymenlaaksossa Valkealassa, Haminassa ja Kotkassa. Uudellamaalla harjoitellaan Porvoossa.

— Moottorimarsseissa on mukana pyöräajoneuvoja, jotka kulkevat kootusti. Lähinnä kuorma- ja linja-autoja, Pekurinen sanoo.

Varsinaiset harjoitukset tapahtuvat kuitenkin pääosin Puolustusvoimien harjoitusalueilla.

Maavoimista joukkoja saapuu Kaartin jääkärirykmentistä, Karjalan prikaatista, Maasotakoulusta, Maavoimien esikunnasta, Panssariprikaatista, Porin prikaatista ja Utin jääkärirykmentistä. Taisteluvaiheen johtaa Maasotakoulu, joka vastaa myös harjoituksen yleisjärjestelystä.

— Maasotakoulu on noin kaksi vuotta suunnitellut harjoitusta kokonaisuudessaan. Nyt on toimeenpano käsillä ja harjoituksen ajankohta, everstiluutnantti Pekurinen summaa.

Suuri sotaharjoitus tarjoaa erilaisen oppimisympäristön esimerkiksi varusmiehille. Toni Pitkänen / Yle

Todenmukainen vastus

Maa-alueiden lisäksi harjoitus ulottuu Etelä- ja Kaakkois-Suomen rannikkoalueille Upinniemi-Kotka-Hamina-reitille sekä näkyy Saaristomerellä ja Suomenlahdella. Merivoimista mukana on 10 taistelualusta, tukialuksia, komentoveneitä sekä rannikkotykistöä ja meritorjuntaohjuspatteri.

— Varusmiehelle harjoitus tarjoaa mielekkäämmän ympäristön, sillä molemmilla osapuolilla on olemassa olevia joukkoja. Se lisää motivaatiokerrointa, kun ei tarvitse kuvitteellisia tai harvoja joukkoja vastaan toimia ja voi harjoitella omaa tehtävää.

Ilmavoimat osallistuu harjoitukseen yhteensä seitsemällä lentokoneella. Harjoituksen lentotoiminta suuntautuu Hamina–Imatra–Savonlinna–Mikkeli–Jyväskylä–Lahti–Porvoo väliselle alueelle sekä Saaristomerelle. Ilmavoimat aloittivat harjoituksen Pahkajärven ampuma-alueella 22. marraskuuta, jolloin he pudottivat lyhyen kantaman ohjatun JDAM-pommin ilmasta maahan.

Harjoituksen suurin yksittäinen ponnistus on logistiikkajärjestelmän kokeilu 2015 valmistuneen puolustusvoimauudistuksen jälkeen.

— Tämä on heille ison mittakaavan harjoitus useampaan vuoteen, Pekurinen sanoo.

Marssiosastot liikenteessä:

Harjoitusjoukkojen moottorimarssit aiheuttavat normaalia suurempia liikennemääriä ja saattavat vaikuttaa muuhun liikenteeseen. Moottorimarssiosastojen marssinopeus on enintään 80 km/h ja ne liikkuvat ma 25.11. – la 30.11.2019 seuraavilla tieosuuksilla:

27.11. Lappeenrannasta Vekaranjärvelle reittiä VT6 - VT15 - tie 3691, Parolasta Vekaranjärvelle reittiä VT3 - VT10 - VT12 - VT15 -3691, Parolasta Haminaan reittiä E12 - KT25 - tie 55 - E18 - tie 371 ja Niinisalosta Kouvolaan reittiä KT44 - VT2 - KT54 - 295 - 164 - 172 - 174 - VT6.

28.11. Parolasta Uttiin reittiä VT10 - VT12 - VT6.

29.11. Lahdesta Uttiin reittiä VT12 - VT6.

30.11. Porvoosta Kotkaan reittiä VT7 - KT170 - 3573 ja Porlammilta Kotkaan reittiä 1732 - 174- VT6 354 - 357.

Lentotoiminta:

Lentotoiminta ajoittuu harjoituspäivinä 25.11.–4.12. aikavälille kello 8–18. Ilmavoimien lentokaluston lisäksi harjoitukseen osallistuu Maavoimien helikoptereita ja miehittämättömiä ilma-aluksia sekä Rajavartiolaitoksen helikoptereita ja lentokoneita.

Rannikkotykistö:

Rannikkotykistö ampuu harjoituksen aikana Kirkonmaan linnakkeelta 27.11.-1.12. välisenä aikana.