Euroopan maat ovat muuttaneet nopeasti suhtautumistaan nettiäänestykseen. Lähes kaikki EU-maat ovat valmistautuneet sähköisen äänestämiseen tai jo kokeilleet sitä eri tavoin. Hallitukset innostuivat 2000-luvulla vaalien digitalisoinnista, mutta se on törmännyt ainakin hetkeksi turvallisuusuhkiin.

Suomessa nettiäänestystä selvitetään parhaillaan. Sipilän hallitus sopi tavoitteekseen viime lokakuussa, että Suomessa siirrytään sähköiseen äänestykseen perinteisen äänestyksen rinnalla kaikissa vaaleissa.

Asiaa selvittämään perustettiin pari viikkoa sitten työryhmä, jonka työtä seuraa parlamentaarinen, kansanedustajista koostuva seurantaryhmä.

Aikaa nettiäänestykseen sopivien järjestelmien, hinnan ja riskien selvittämiseen on tämä vuosi.

ERR

Ympäristö muuttunut nopeasti

Työryhmän puheenjohtaja Johanna Suurpää sanoo, että hankkeen kannalta ympäristö on muuttunut nopeasti, muutamassa kuukaudessa.

Yhdysvaltain presidentinvaalien hakkeriepäilyt ja eurooppalaisten turvallisuusviranomaisten varoittelut turvallisuusuhista ovat työryhmän vetäjän tiedossa.

Ylen haastattelemat turvallisuus- ja kyberasiantuntijat eivät pidä järkevänä edistää juuri nyt sähköistä äänestystä. Oikeusministeriön virkamiehiä on varoitettu siitä, että Euroopassa on kohonnut riski kyberhyökkäyksille ja ulkopuolisten yrityksille vaikuttaa netissä käytävään vaaliin haittaohjelmilla ja hakkeroinnilla.

– Hallitus linjasi asian lokakuussa ja sen jälkeen on käyty Yhdysvaltain vaalit ja erittäin aktiivista kansainvälistä keskustelua riskeistä, jotka vaaleihin saattavat nettiympäristössä liittyä. Tottakai meidän täytyy ottaa se huomioon, Johanna Suurpää sanoo.

Ranska ja Hollanti perääntyvät

Ranskan hallitus ilmoitti tällä viikolla, että ulkoranskalaiset eivät voi käyttää nettiäänestystä kevään presidentinvaaleissa kuten oli suunniteltu. Ulkomailla asuvia ranskalaisia on noin 1,3 miljoonaa. He ovat voineet käyttää nettiäänestystä 2000-luvulla, muunmuassa vuoden 2012 parlamenttivaaleissa.

Syynä nettiäänestyksestä luopumiseeen on pelko ulkopuolisten sekaantumisesta vaaleihin hakkeroinnilla ja muilla kyberhyökkäyksien keinoilla. Ranskan kyberturvallisuuden virasto (The National Cybersecurity Agency) on varoittanut hallitusta erittäin korkeasta kyberhyökkäysten riskistä.

Huoli Euroopan vaalien turvallisuudesta ja erityisesti Venäjän vaikuttamisyrityksistä on kasvanut Yhdysvaltain presidentinvaalien jälkeen. Yhdysvaltain omat tiedusteluviranomaiset syyttivät venäläisiä hakkereita tunkeutumisesta äänestäjärekisterijärjestelmiin. Venäjä on kiistänyt syytökset.

Myös Hollannissa kyberturvallisuusvirasto kertoi helmikuussa havainneensa Venäjän tehneen satoja hyökkäyksiä hallituksen tietojärjestelmiin.

Hollannin hallitus päätti keväällä, ettei riskejä oteta ja luopui paluusta aiemmin kokeiltuihin äänestyskoneisiin ja sähköiseen laskentaan. Maaliskuun parlamenttivaaleissa äänestetään vanhaan tapaan kynällä ja paperilla ja äänet lasketaan käsin.

Sekä Hollannin että Ranskan vaaleja pidetään merkittävinä myös Euroopan tulevaisuuden kannalta populististen puolueiden kannatusnousun takia. Läntiset turvallisuusviranomaiset ovat epäilleet Venäjän pyrkivän vaikuttamaan vaaleihin joko aiheuttaakseen kansallista epävarmuutta tai saadakseen itselleen myötämielisempiä johtajia avainpaikoille Euroopassa.

Syksyn vaaleihin valmistautuvassa Saksassa ei harkita nettiäänestykseen siirtymistä. Saksan varovaiseen suhtautumiseen on vaikuttanut turvallisuuden lisäksi äänestyskoneista tehdyt valitukset tuomioistuimelle. Äänestyskoneet ovat olleet käytössä vuodesta 1998 äänestyspaikoilla.

Sähköinen äänestysjärestelmä Pariisissa 2007. AOP

Pioneeri Sveitsi, onnistuja Viro

Sähköisen äänestämisen keinoja on selvitetty tai kokeiltu useissa Euroopan maissa. Alan pioneeri on Sveitsi, jossa otettiin käyttöön rajattu sähköinen äänestäminen vuonna 2002. Kantonit ovat vastanneet vaalijärjestelyistä itsenäisesti. Nettiäänestystä on tarjottu osalle ulkomailla asuvista Sveitsin kansalaisista.

Valtiollisissa vaaleissa Viro on ollut nettiäänestyksen edelläkävijä ja onnistuja. Virossa netin ennakkoäänestys on ollut kaikkien äänioikeutettujen käytössä kaikissa vaaleissa vuoden 2005 kunnallisvaaleista lähtien.

Viron ja Sveitsin äänestysjärjestelmissä ei ole havaittu erityisiä ongelmia.

Pohjoismaat varovaisia

Tanskassa, Norjassa ja Ruotsissa sähköisen äänestämisen kehittäminen ja kokeilut ovat toistaiseksi hyllyllä.

Ruotsissa asiaa selvittänyt parlamentaarinen komitea ehdotti loppuraportissaan vuonna 2013 jatkoselvityksiä, jotta nettiäänestys voitaisiin ottaa käyttöön vuoden 2018 vaaleissa. Asiaa ei ole edistetty.

Norjassa kokeiltiin nettiäänestystä vuoden 2011 paikallisvaaleissa ja 2013 parlamenttivaaleissa. Molemmissa kokeiluissa havaittiin ongelmia kuten järjestelmän kaatuminen tai jumittuminen, eikä uusista kokeiluista ole päätetty.

Norjassa on keskusteltu siitä, voiko sähköisen äänestämisen kompurointi tai äänestäjien epäluottamus nakertaa luottamusta koko vaalijärjestelmään ja demokratian toimivuuteen. Sitä on kysymystä pohditaan juuri nyt muuallakin Euroopassa.

Suomessa nettiäänestystä selvittävää työryhmää vetävä Johanna Suurpää muistuttaa, että hanke on osa hallituksen digitalisaatioagendaa.

– Olemme huolestuneita äänestysaktiivisuuden laskusta. Nettiäänestys on helpompaa erityisesti nuorille äänestäjille ja aiomme nyt katsoa, voiko sitä edistää.

Suomessa nettiäänestyksen käyttöönotto selvitetään marraskuun loppuun mennessä.