Suoliston mikroskooppiset eliöt ohjaavat elämäämme mitä moninaisimmilla tavoilla. Ne näyttävät vaikuttavan jopa siihen, millaiseksi aivot muotoutuvat – ainakin ärtyvästä suolesta kärsivillä.

Kalifornian yliopiston tutkimus selvitti ärtyvästä suolesta kärsivän 29 koehenkilön ja 23 terveen koehenkilön suolistomikrobien ja aivojen rakenteen yhteyttä.

Tutkijat käyttivät dna-sekvensointia ja erilaisia matemaattisia malleja selvittäessään suolistomikrobien runsautta ja monipuolisuutta. Lisäksi tutkijat selvittivät mikrobien geenikoostumusta ulostenäytteistä.

Ensimmäistä kertaa ärtyvän suolen potilailla todettiin suoliston mikrobien yhteys aivojen alueisiin, jotka prosessoivat kehon aistinvaraista tietoa.

Tulosten mukaan aivojen lähettämät signaalit voivat vaikuttaa suolistomikrobien koostumukseen ja suolistossa syntyvät kemikaalit puolestaan voivat muovata aivojen rakennetta.

Tutkimuksessa selvisi, että niillä joilla suoliston mikrobien koostumus oli selkeästi muuttunut, oli enemmän taustalla lapsuudenajan traumoja ja pitempikestoisia ärtyvän suolen oireyhtymiä kuin terveillä verrokeilla.

Näillä kahdella ryhmällä ilmeni eroja myös aivojen rakenteessa.

Tutkijat arvioivat, että lapsuuden traumat vaikuttavat vahingollisesti suolen mikrobien koostumukseen ja aivojen kehitykseen.

Asiantuntijoiden mukaan on mahdollista, että lapsuusajan traumat muuttavat pysyvästi suoliston mikrobien koostumusta ja tekevät suolesta herkemmän reagoimaan erilaisille ärsykkeille.

Erittäin keskeinen yleinen havainto eri tutkimuksissa on, että mitä enemmän erilaisia bakteereja asustaa suolistossa, sitä vähemmän ihmisellä diagnosoidaan sairauksia.

Kaiken kaikkiaan suoliston bakteerilajeja on tunnistettavissa ainakin tuhat erilaista – bakteerikannat ovat myös vaikutuksiltaan erilaisia.

Suoliston bakteerikato näyttää muodostuneen nykyihmiselle isoksi ongelmaksi.

Esimerkiksi vuonna 2013 Nature-lehdessä tehty suolistobakteerien geenianalyysi osoitti, että neljäsosalla osallistujista suolistobakteerien määrä jäi noin 40 prosenttia keskimääräistä vähäisemmäksi.

Bakteeristolle on ominaista myös yksilöllisyys – jopa siinä määrin, että suolistobakteeriston koostumus on verrattavissa sormenjälkeen.

Bakteeristomme, mikrobiomimme, määrittää syntymästä lähtien, keitä me olemme, selvittää Kalifornian yliopiston gastroenterologi Kirsten Tillisch.

Hänen mukaansa on helppo kuvitella, että mikrobit kontrolloivat meitä ja me niitä. Toisin sanoen kyseessä on eräänlainen keskustelu kehomme ja mikrobiomimme kanssa.

Tutkijat kuitenkin huomauttavat, että on vielä hyvin epäselvää, miten viestit kulkevat mikrobien ja aivojen välillä. Kukaan ei myöskään tiedä sitä, millainen on tarkalleen terveen suolistomikrobiston koostumus – asiantuntijoiden mukaan tämä todennäköisesti myös vaihtelee yksilöstä toiseen.

Terapiasta apua ärtyvään suoleen?

Asiantuntijat arvioivat, että suolistomikrobien analyyseista voi tulla rutiinitestejä esimerkiksi ärtyvästä suolesta kärsiville.

Näin ollen he saisivat personoidut ruokavaliot ja probiootit sen perusteella, millainen on suoliston mikrobien koostumus.

Samalla on asiantuntijoiden mukaan mahdollista selvittää, miten erilaiset terapiatavat, kuten mindfulness, kognitiivinen käyttäytymisterapia ja tietyt lääkkeet toimivat ärtyvään suoleen ja sen eri alatyyppeihin.