Kun 30-vuotias helsinkiläinen Sami Nisonen kertoi vanhemmilleen keskeyttävänsä opintonsa, näyttäytyi vanhempien kasvoilla helpotus.

– Kävin koulua liian pitkään, eikä minulla ollut mitään paloa it-tradenomiopintojeni suhteen.

Sen sijaan Nisosta ovat aina kiinnostaneet vitsit, erityisesti puujalkavitsit. Puujalkavitsit ovat innostaneet jopa siinä määrin, että mies julkaisi omakustanteisen puujalkavitsikirjan 2017.

– Vitseistä olen tykännyt aina, mutta Pertti Jarlan Fingerporin myötä aloin viehättyä juuri puujalkavitseistä.

Hän kertoo puujalkavitseissä kiinnostavan juuri loogisuus sekä sanojen kanssa leikkiminen.

– Suurin motiivini puujalkavitseissä on ihmisten viihdyttäminen sekä myötähäpeän herättäminen. Ylipäätään reaktioiden herättäminen muissa.

Yhdistääkseen huvin ja mahdollisen työn Nisonen päätti marssia kustantajien pakeille.

Kustantaja: Vain ani harva saa sopimuksen

Kustannusosakeyhtiö Tammen kustannuspäällikkö Hannu Harju myöntää, että juuri vitsikirjoille ei ole helppoa saada kustantajaa.

Yleisesti tärkeää kustantajaa kirjalle hakiessa on, että kirja erottuu jollain tapaa muista.

Harju penää uusilta kirjailijoilta raikkautta ja uuden oivaltamista, omaperäisyyttä. Hän ei ota kantaa Nisosen kirjaan, mutta myöntää, että puujalkavitsikirjoillekin voi olla aikansa, paikkansa ja kustantajansakin.

– Puujalkavitseihin nimenomaan kuuluu kömpelyys ja kökköys.

Tärkeää on uuden tarpeen löytäminen ja tarpeeseen vastaaminen lukijoille. Harju ei suoralta käsin sano, että mahdolliset myyntiluvut olisivat kustantajan mielessä ensimmäisenä arvioitaessa mahdollista sopimusta kirjailijan kanssa.

– Lukijat äänestävät lompakoillaan, se on selvä. Tärkeää on kuitenkin, että kirjalla on tuoda jotain lisäarvoa. Kaikkeen kiinnostavaan yritetään tarttua.

Harju kertoo, että Tammi saa vuodessa arviolta 1 000–1 500 ehdotusta kirjoista uusilta kirjailijoilta, joista vain harva saa kustannussopimuksen.

– Ei puhuta prosenteista vaan promilleista.

Sami Nisonen arvioi, että hänen ensimmäistä omakustanteista Puujalkavitsikirjaa on myyty noin 100 kappaletta. Miikka Kaskinen / Yle

"Omakustanne on omannäköinen"'

Korkeakouluopintoja vielä käydessään Nisosta kiinnosti kaupallisen alan sijaan ei-kaupallisuus.

– Kävin juttelemassa eri kustantajien kanssa, mutta kaikki neuvotteluprosessit tuntuivat hitailta ja tahmeilta. Lopulta tajusin, että minun on pakko julkaista puujalkavitsikirjani omakustanteisena, koska muuten en sitä ulos saa.

Nisonen myöntää, että kustantajat toki lisäisivät kirjalle vaikuttavuutta, uskottavuuttakin.

– Omakustanne on kuitenkin omannäköinen ja riippumaton.

Hän ei suostu kertomaan, kuinka paljon teki henkilökohtaista tappiota ensimmäisellä vuonna 2017 tulleella puujalkavitsikirjallaan.

– En ole laskenut tarkkaa persnettoa, mutta kyllä sitä on tullut.

Tällä hetkellä Nisosella on työn alla levä-kirja, jossa leikitellään levä-loppuisilla sanoilla. Jokaisen levä-vitsin yhteydessä on vitsiin sopiva kuva, joista vastaa taiteilija Ville Vieno. Levä-kirjan lisäksi Nisosella on työn alla toinenkin puujalkavitsikirja.

Huippusuositut Finnish Nightmares ja Pieruperse löydettiin heti

Suosittua ja erityisesti Facebookissa (siirryt toiseen palveluun) paljon esillä ollutta Finnish Nightmares sarjakakuvaa tekevällä Karoliina Korhosella kävi hänen itsensä mielestä aikamoinen tuuri.

– Minulla kävi vahinko ja siitä tuli heti julkaisuviikollaan viraali-ilmiö. En siis ole Finnish Nightmaresia tehnyt varsinaisesti indienä.

Vaikka esimerkiksi Facebookissa Finnish Nightmares-sivusta tykkää yli 185 000 ihmistä, ei se lihallistu rahaksi. Se ei toisaalta myöskään tunnu haittaavan Korhosta.

– Normaali elämäni ei ole muuttunut kovinkaan dramaattisesti. Olen edelleen päivätöissä. Muutaman kerran olen päässyt matkustelemaan sarjakuvan tiimoilta, mutta lähinnä elämä on ihan yhtä arkista kuin ennenkin, Oulussa asuva Korhonen kertoo.

Finnish Nightmares eli Suomalaisten painajaisia kertoo Matti-nimisestä suomalaisesta, joka tuntee olonsa vaivautuneeksi sosiaalisissa tilanteissa.

Sarjakuva käsittelee humoristisesti suomalaisiin liitettyjä stereotypioita, kuten ujoutta. Sarjakuvasta on tehty kaksi kirjaa suomeksi sekä englanniksi ja sarjakuvan kustannusoikeudet on myyty Kiinaan, Japaniin, Etelä-Koreaan, Slovakiaan ja Yhdysvaltoihin.

Nisoselle Korhonen kertoo olevansa huono antamaan neuvoja, kun hän itse tuli löydetyksi ja huomatuksi vähän vahingossa, kuten hän itse asian muotoilee.

– Teoriassahan ihmiset jakavat ja reagoivat eniten sisältöön, joka herättää voimakkaita tunteita suuntaan tai toiseen, joka on jotakuinkin helppo ja nopea ymmärtää ja jakaa sekä joissa on jonkinlainen tarina. Käytännössähän tämä on vähän hankalampaa, sillä vaikka kuinka tekisi teoriassa täydellistä sisältöä, se ei siltikään välttämättä ota tuulta alleen, jos sitä ei jaa oikealle yleisölle tai oikeaan aikaan.

Finnish Nightmares kertoo Matti-nimisestä suomalaisesta, joka tuntee olonsa vaivautuneeksi sosiaalisissa tilanteissa. Finnish Nightmares

Anonyyminä taiteilijana pysyttelevä Pieruperse alkoi tekemään humoristia sarjakuvamaisia piirroksiaan Post it -lapuille.

Taiteilija kertoo pitääneensä Instagramia ikään kuin pöytälaatikkona, jonne laittoin omia piirroksiaan, jossa kritisoi yhteiskuntaa sekä nykyajan pieniä ja suuria ongelmia humoristiseen ja nokkelaan sävyyn.

– Pieruperse lähti täysin orgaanisesti elämään omaa elämäänsä. En tarkoittanut sitä alun perin kaiken kansan nähtäväksi.

Nisoselle Pieruperse ei osaa antaa sen ihmeellisempiä neuvoja, kuin olla oma itsensä.

–Niin kliseiseltä self help -kamalta kuin se kuulostaakiin, niin kannattaa vain olla oma itsensä.

Hän sanoo kieltäytyvänsä lähtökohtaisesti kaikesta yhteistyökyselyistä. Poikkeuksiakin on, mutta niissä hän haluaa saada täyden vastuun sisältöön.

–En suostu valjastamaan Pierupersettä kanavaksi myydä jotain turhaa paskaa kuten Instagramissa yleisesti tapahtuu vaikka siitä saisikin hyvät rahat.

Pieruperseellä on Instagramissa yli 145 000 seuraajaa.

Unelmia ja ei-toimistohommia

Raha ei ole koskaan määrittänyt Sami Nisosen elämää, vaan hän kertoo arvostavansa tavallista ja rauhallista elämää. Näkövammaisen Nisosen suurin unelma olisi elättää itsensä stand up -koomikkona sekä kirjailijana yhtä aikaa.

– Tiedän tämän alan olevan suurilta osin huonosti palkattua.

Kaikki eivät voi olla Sami Hedbergejä tai Pertti Jarloja. Huumorilla asiat ottava Nisonen kertoo suhtautuu näkövammaisuuteensa huumorilla, kuinkas muuten.

– Olen näkövammainen – ulkonäkövammainen.

– Ihmiset eivät välttämättä usko siihen, kun uskaltaa vitsailla asiasta.

Siitä huolimatta, että Nisonen ei ole saanut juurikaan rahaa teoksestaan, kannustaa hän ihmisiä kokeilemaan omia intohimojaan.

Hän kertoo myös koulun lopettamisen olleen helpotus ja nostaneen hänen itsetuntoaan. Sen hän kertoo nousseen juuri uskalluksesta jättää lähes valmiit opintonsa, kun ne eivät häntä kiinnostaneet.

Sami Nisonen kertoo unelmiensa liittyvän stand up -keikkailuun sekä kirjojen kirjoittamiseen. Miikka Kaskinen / Yle

– Luovuttaminen on taito. Ei kannata piinata itseään asioissa, joita ei tykkää tehdä.

Hän tietää myös, mitä ei halua tehdä.

– En halua tehdä toimistohommia mentaliteelilla, jossa pomo osoittaa aseella, Nisonen vitsailee tyylilleen uskollisena.