"Sosiaalidemokraatit puhuvat mielellään muiden historiasta, mutta harvoin omastaan."

Näin todetaan ruotsidemokraattien dokumenttielokuvaksi kuvaileman ohjelman _Ett folk ett parti (siirryt toiseen palveluun)_alkumetreillä.

"Usein edes sosiaalidemokraatit itse eivät tiedä, mille historialliselle perustalle puolue on rakennettu."

Seuraavien tunnin ja 45 minuutin ajan ohjelmassa paljastetaan tämä historiallinen perusta 1800-luvun lopun rotubiologiasta 1970-luvulle jatkuneisiin pakkosterilisaatioihin.

Rinnastus on selvä: sosiaalidemokraattien historia kulkee käsi kädessä natsien kanssa.

Natsijohtaja Adolf Hitler tervehtii tovereitaan puoluekokouksessa Nürnbergissä Saksassa 1934. EPA

– Tämähän on propagandaleffa. Tarkoituksena on nimenomaan mustamaalata sosiaalidemokraattista puoluetta, sanoo Suomen historian dosentti Markku Mattila.

Hän huomauttaa, että elokuvasta puuttuu konteksti eli tapahtumien yhdistäminen aikaan ja paikkaan.

– Siitä puuttuu kokonaan ajatus, että asiat muuttuisivat, ja muutoksille olisi syitä ja seurauksia. Kaikki lyödään samaan kasaan. Kasan päälle lyödään joka kerta sosiaalidemokraatit.

Puoli miljoonaa klikkausta

Pari viikkoa sitten videopalvelu YouTubessa julkaistu ohjelma on avattu yli puoli miljoonaa kertaa. Määrä on erittäin suuri, vaikka klikkauksia olisi tullut samoilta ihmisiltä.

Ruotsin valtiopäivävaalit pidetään vajaan kuukauden kuluttua. Ohjelman on tuottanut ja julkaissut ruotsidemokraattien omistama, Samtiden-lehti. Se kiistää, että tarkoituksena olisi vaikuttaa vaalitulokseen.

– Elokuvan oli määrä valmistua paljon aiemmin. Se kesti arvioitua kauemmin, ja siksi julkaisemme sen nyt. Mielestämme oli kiinnostavaa julkaista se ennen vaaleja, sanoo lehden päätoimittaja Dick Erixon yleisradioyhtiö SVT:lle. (siirryt toiseen palveluun)

Rotubiologiasta pakkosterilisointeihin

Ohjelmassa käydään seikkaperäisesti läpi Ruotsin lähihistorian pahimmat kipukohdat ja sosiaalidemokraattien osuus niihin. Siinä käsitellään puolueen suhdetta rotubiologiaan, natseihin, juutalaisiin, hammaskokeisiin ja pakkosterilointiin.

Lundin Vipeholmin sairaalan kehitysvammaisille potilaille tehtiin pakkosterilointeja. Per Bagge / Alvin-portal

– Muut puolueet käyttävät meidän menneisyyttämme lyömäaseena. Meitä on tutkittu tarkkaan, ja siihen on kaikilla oikeus, mutta muiden puolueiden kohdalla ei ole oltu yhtä tarkkoja, sanoo puolueen viestintäpäällikkö Joakim Wallerstein sanomalehti Aftonbladetissa (siirryt toiseen palveluun).

Muut puolueet pitävät ruotsidemokraatteja rasistisena puolueena, jonka perusta on Ruotsin 1990-luvun uusnatsiliikkeessä.

Ohjelma Ett folk ett parti on ruotsidemokraattien vastaisku. Se sisältää kuitenkin asiavirheitä ja vilisee puolitotuuksia, toteaa historioitsija Markku Mattila.

Yksi esimerkki on ohjelman antama kuva Ruotsin rotubiologian laitoksen perustamisesta.

Vipeholmin sairaalassa selvitettiin ruokavalion ja karieksen yhteyttä vuosina 1945–1955. Tunnetussa ihmiskokeessa osa potilaista sai lisävitamiineja tai rasvaista ruokaa, osalle syötettiin valtavat määrät suklaata ja toffeeta. Per Bagge / Alvin-portal

Rodunjalostuksen kannattajat

"Kun sosiaalidemokraatit perustettiin 1800-luvun lopussa, puolueella oli selkeä ohjelma. Ruotsalaisten oli määrä olla tasa-arvoinen kansa – taloudellisesti, yhteiskunnallisesti, mutta myös tinkimättömässä geneettisessä mielessä.", ohjelman kertojaääni sanoo.

Esimerkiksi kasvitieteen professori Bengt Lidforssin (s. 1868, k. 1913) kerrotaan varoittaneen germaanien, slaavien, romanien ja juutalaisten ristisiitoksista.

Kasvinjalostusta ja eläintenjalostusta seurasivatkin joka puolella maailmaa ajatukset myös ihmisen rodullisesta jalostuksesta.

– Rotubiologialla oli laaja yhteiskunnallinen tuki. Se tuli oikealta, vasemmalta ja keskeltä, patriarkaatilta ja feministeiltä, huomauttaa historioitsija Markku Mattila.

– Se puhutteli kaikkia. Ei se ollut millään tavalla erityisesti sosiaalidemokraattinen projekti.

Historian dosentti Markku Mattila. Mirva Korpela/Yle

Rodunjalostusoppia kehitettiin yhdysvaltalaisissa ja eurooppalaisissa yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa 1880-luvulta lähtien. Siitä käytetään nimitystä eugeniikka, rotubiologia tai rotuhygienia.

Myönteisessä merkityksessä se tarkoitti hyviksi katsottujen yksilöiden lisääntymisen rohkaisemista, kielteisessä huonoksi katsottujen yksilöiden lisääntymisen rajoittamista tai estämistä, esimerkiksi sterilisaatiolla.

Ruotsissa rotuhygienia johti tuhansia ihmisten pakkosterilointiin. Sterilisaatioiden kohteeksi joutui lähinnä kehitysvammaisia ja psyykkisesti sairaita.

Ruotsin rotubiologian tutkimuslaitos

Ruotsissa Uppsalaan perustettiin valtiollinen rotubiologian tutkimuslaitos vuonna 1922.

Ett folk ett parti -ohjelmassa korostetaan, että aloitteen laitoksen perustamiseen teki sosiaalidemokraatti, ja sosiaalidemokraatit myös argumentoivat sen puolesta valtiopäivillä.

"Pääministeri Hjalmar Brantingin johtaman, ensimmäisen pelkästään sosiaalidemokraattisen hallituksen johdolla, valtiopäivät päätti 13. toukokuuta 1921 perustaa valtiollisen rotubiologian laitoksen. Se oli lajissaan ensimmäinen maailmassa", kertojaääni väittää ohjelmassa.

Ruotsin rotubiologian laitoksen henkilökuntaa Uppsalassa 1922. Alvin-portal

Tutkimuslaitoksia oli kuitenkin muuallakin maailmassa, vaikkeivät ne olleet valtiollisia, huomauttaa historioitsija Markku Mattila. Niitä oli perustettu Yhdysvalloissa, Britanniassa ja Norjassa jo 1910-luvulla.

Sosiaalidemokraateille ei voi myöskään antaa koko kunniaa tai sälyttää vastuuta laitoksen perustamisesta. Brantingin hallituksessa istui pelkästään sosiaalidemokraatteja, mutta se oli vähemmistöhallitus.

– Ei vähemmistöhallitus pysty ajamaan itsevaltaisesti lakiehdotuksia läpi. Se tarvitsee yleistä tukea muilta puolueilta ja valtiopäiviltä.

Ruotsin valtiopäivillä kaikki puolueet antoivat tukensa laitoksen perustamiselle.

Ruotsalainen antropologi Gustaf Retzius, mittalaite kädessään, kartoitti muun muassa saamelaisten ominaisuuksia. Alfred Dahllöf / Alvin-portal

Sosiaalidemokraatit: Absurdia

Valtiopäivien yksimielisestä tuesta huomautti myös sosiaalidemokraattien nykyinen puoluesihteeri, kun hän kommentoi ohjelmaa sen julkaisemisen jälkeen.

– Ei ole mikään salaisuus, että Ruotsissa oli 1930-luvulla voimakkaita juutalaisvastaisia virtauksia ja ajatuksia rodusta, Lena Rådström Baastad kommentoi Ruotsin medialle (siirryt toiseen palveluun).

Hän piti absurdina, että ruotsidemokraatit yrittää legitimoida omaa politiikkaansa noin sata vuotta vanhoilla virtauksilla.

– Suurin osa meistä on onneksi jättänyt nämä ajatukset taaksemme ja ottanut niihin etäisyyttä, mutta ruotsidemokraatit käyttävät yhä rotubiologisia termejä periaateohjelmassaan, hän sanoi sähköpostikommentissa.

Eugeniikassa ihmisten ominaisuuksia kartoitettiin muun muassa mittaamalla eri ruumiinosia. Rudolf Martinin kirja Lehrbuch der Anthropologie - Somatologie

Virheitä muissakin osuuksissa

Historioitsija Markku Mattila löytää monia puolitotuuksia myös ohjelman muista osuuksista. Varsinaisia paljastuksia tai uutta tietoa ohjelma ei sisällä.

Virallinen Ruotsi tilasi selvityksen natsihistoriastaan 2000-luvun alussa. Projektia veti historian professori, nykyinen emeritusprofessori Klas Åmark. Loppuraportti Sveriges förhållande till nazismen (siirryt toiseen palveluun) julkaistiin vuonna 2006.

Projektiin osallistuneet tutkijat ovat huomauttaneet, että Ett folk ett parti -ohjelman tekijät eivät ole koskaan olleet heihin yhteyksissä, vaikka ohjelmassa annetaan sellainen kuva.

– Jos meiltä olisi kysytty, olisimme selittäneet, että sosiaalidemokraattien ja natsi-Saksan välille vedettyä yhteyttä ei voi perustella tieteellisesti, toteavat tutkijat yhteisessä kirjoituksessaan sanomalehti Dagens Nyheterissä (siirryt toiseen palveluun).

Lundin Vipeholmin sairaalassa kehitysvammaisille potilaille tehtyjä kokeita ja pakkosterilointeja on puolestaan ruodittu esimerkiksi Elin Bommenelin tutkimuksessa Sockerförsöket: kariesexperimenten 1943-1960 på Vipeholms sjukhus för sinnesslöa ja Mattias Tydénin tutkimuksessa Från politik till praktik: de svenska steriliseringslagarna 1935-1975.

Tätä juttua varten on haastateltu myös yleisen historian professori emerita Marjatta Hietalaa.