Yliopistot eivät ole ehtineet mukautua todistusvalintaan siirtymiseen. Alakohtaisen pääsykoekirjan poistaminen on aiheuttanut sen, ettei osalla kauppatieteiden opiskelijoista ole perusopinnoissa vaadittavia taustatietoja.

Tästä huolimatta STT:n haastattelemissa yliopistoissa ei ole tehty eikä olla tekemässä muutoksia peruskurssien sisältöön siirtymisen takia. Osa opettajista joutuu kuitenkin käytännössä aloittamaan opettamisen nollasta.

Ensi vuodesta alkaen iso osa opiskelijoista valitaan yliopistoihin ylioppilastodistuksen perusteella. Esimakua suuresta muutoksesta on saatu kauppatieteissä, jossa opiskelijoista 60 prosenttia valittiin todistusvalinnalla jo viime vuonna.

Sen jälkeen kuluneena lukuvuotena Turun yliopistossa on jouduttu höllentämään arvostelukriteerejä. Vaasan yliopistossa on reputettu kauppatieteen peruskursseja enemmän kuin koskaan. Helsingin yliopistossa on suunniteltu verkkokursseja, joiden avulla opiskelija voisi opiskella pääsykoekirjan sisällön ennen yliopiston alkua.

Todistusvalintaan siirtyminen vaikuttaa opiskelijoiden lähtötasoon. Aiemmin he opettelivat perusasiat pääsykoekirjoista ja yliopistossa jatkettiin siitä.

– Nyt opiskelijoilla ei välttämättä ole tietoa tieteenalan peruskirjallisuudesta, jolloin yliopistossa lähtöpiste siirtyy perustavanlaatuisiin asioihin, sanoo Suomen ylioppilaskuntien liiton (SYL) puheenjohtaja Sanni Lehtinen.

Näin on jo tapahtunut osassa yliopistoja.

"En ole viitsinyt reputtaa heitä, etteivät kaikki tule uusimaan"

Yliopisto-opettaja Maija Vähämäki opettaa kauppatieteiden peruskurssia Turun yliopistossa.

Kurssin sisältö on ollut samanlainen jo vuosia. Mutta kahden viime vuoden aikana sisällöstä on tullut liian haastava opiskelijoille. Joskus Vähämäki huomaa olettavansa opettaessaan, että opiskelijat tietävät kauppatieteiden perusteet.

– Sitten opiskelijoiden palautteista saan tietää, että osalla on mennyt aivan yli hilseen, Vähämäki sanoo.

Muutos näkyy myös kurssituloksissa.

Vuonna 2014 opintonsa aloittaneista opiskelijoista noin kymmenen prosenttia sai Vähämäen kurssista arvosanaksi hylätyn 0:n tai huonoimman mahdollisen arvosanan 1. Viime vuonna aloittaneista vastaavan arvosanan sai noin 26 prosenttia. 1-arvosanojen tarkastelu on oleellista, sillä opettajat joustavat arvostelussa alarajan kohdalla yleisen tason mukaan.

– Ykköset ovat sellaisia rimaa hipoen läpi päässeitä, että en ole viitsinyt reputtaa heitä, etteivät kaikki tule uusimaan, Vähämäki sanoo.

Hän uskoo, että muutos johtuu osittain todistusvalinnasta ja osittain pääsykoekirjojen vaihtumisesta lukion kirjoiksi. Arvosanojen laskun taustalla voi olla muitakin asioita, kuten sosiaalinen paine keskittyä juhlimiseen ensimmäisenä opiskeluvuotena. Vähämäki on huomannut senkin, että kaveriporukan arvot saattavat näkyä tenttituloksissa.

Yksi neljästä reputti peruskurssin kokeen

Kauppakorkeakoulun opiskelijoilla ei ole ollut helppo lukuvuosi Vaasassakaan. Heistä noin neljäsosa ei päässyt jostain peruskurssin kokeesta läpi ensimmäisellä kerralla. Edeltävinä vuosina vastaava luku on ollut noin kymmenesosa.

Yliopisto on selvittänyt, onko kyse jostain tietystä aihepiiristä, joka olisi opiskelijoille erityisen vaikea. Näin ei kuitenkaan ollut.

Vaasan yliopiston akateemisten palveluiden johtaja Heli Häyrynen painottaa, että syy-seuraussuhdetta todistusvalinnan ja reputtamisen välille ei voi sanoa varmaksi. Asiaa selvitetään vielä.

On kuitenkin selvää, että muutoksesta on aiheutunut haittaa. Reputtamisten takia tänä vuonna on järjestetty uusintatenttejä, ja opettajat ovat korjanneet enemmän kokeita. Opiskelijoille muutos on aiheuttanut yhden taakan lisää.

Itsenäinen opiskelu, kotoa pois muuttaminen ja uudet sosiaaliset ympyrät ovat aina tehneet ensimmäisen opiskelijan vuodesta erityisen raskaan. Jos opiskelijalla ei ole hajuakaan alan terminologiasta, ensimmäisestä opiskeluvuodesta voi muodostua entistä raskaampi.

Häyrysen mukaan asiasta ei ole tullut palautetta opiskelijoilta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, ettei ongelmaa olisi. Uudet opiskelijat eivät vain tiedä, mitä opiskelulta odottaa.

Aalto-yliopiston opetusta mukautettu

Aalto-yliopistossa on mukautettu opetusta opiskelijoiden huonontuneiden lähtötaitojen takia. Kauppakorkeakoulun opetuksesta vastaava varadekaani Timo Saarinen kertoo, että peruskurssien opetuksessa on nykyään huomioitava se, että osa opiskelijoista lähtee liikkeelle nollasta.

– Ero on luultavasti selvin taloustieteessä tai laskentatoimessa, joissa oli erilliset pääsykoekirjat vuoteen 2016 asti. Olen kuullut taloustieteen opettajilta, että kyllä sen eron huomaa, Saarinen sanoo.

Hänen mukaansa asiasta ei ole muodostunut ongelmaa. Saarisen mukaan Aalto-yliopistoon tulee todistusvalinnan kautta erinomaisia opiskelijoita, jotka ottavat nopeasti kiinni sen, mitä muut ovat oppineet pääsykoekirjoista. Asian vahvistaa oppimispalveluiden päällikkö Eija Zitting. Hänen mukaansa peruskurssien uusintamäärissä ei ole kasvua.

Saattaa lisätä alanvaihtoja

Helsingin yliopistossa on spekuloitu, että todistusvalinta saattaa lisätä motivaatiopulaa ja alanvaihtojen määrää.

Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtaja Sanni Lehtinen arvelee samoin. Hänen mukaansa pääsykoekirja oli opiskelijalle tapa tutustua alaan ja pohtia, sopiiko se itselle vai ei. Nyt alan vaihtaminen yleistyy ja sen seurauksena yliopistojen on joustettava enemmän.

Tällä hetkellä Helsingin yliopistossa varaudutaan todistusvalinnan mukanaan tuomiin muutoksiin. Peruskurssit alkavat siitä ajatuksesta, että taustalla on pääsykokeisiin päntätyt kirjat ja niistä syntyvä pohjaosaaminen. Todistusvalinnan myötä tämä pohja häviää osalta, ja opiskelijajoukosta tulee yhä epäyhtenäisempi.

Ratkaisuksi on suunniteltu muun muassa verkkokursseja, kertoo opetus- ja opiskelijapalveluiden kehitysjohtaja Susanna Niinistö-Sivuranta. Verkkokursseja tarjottaisiin todistusväylää pitkin tuleville opiskelijoille, ja ne sisältäisivät samoja asioita kuin pääsykoekirjat. Näin opiskelija voisi opiskella tarvittavat asiat kesällä ennen opintojen alkua.

Myös Aalto-yliopistossa on keskusteltu verkkokursseista. Näillä kursseilla kerrattaisiin lukion oppimäärää. Siitä olisi apua etenkin teknillisen alan opiskelijoille.

Kursseja ei ole vielä tarjolla kummassakaan yliopistossa.

Jyväskylässä ja Tampereella seurataan muutosta

Sekä Jyväskylän että Tampereen yliopistoista kerrotaan, että todistusvalintaan siirtyminen on muutos, jota seurataan tarkasti. Todistusvalintaan siirtyneiden kauppatieteellisten opintopäälliköt kertovat, ettei tänä lukuvuonna ole ilmennyt sen suurempaa määrää uusintakertoja kuin aiempina vuosina.

Heli-Maija Tontti Tampereen yliopistosta kertoo, että yliopistossa on käyty keskusteltu siitä, etteivät todistusvalinnan kautta valitut ole välttämättä tutustuneet alaan. Niina Simanainen Jyväskylän yliopistosta kertoo sähköpostitse, että yliopisto on huomioinut peruskurssien suunnittelussa sen, ettei opiskelijoilla ole pääsykoekirjojen tarjoamaa pohjatietoa.

Markkinoinnin professori Heikki Karjaluoto Jyväskylän yliopistosta kertoo, että peruskurssit on lähtökohtaisesti suunniteltu niin, että sivuaineopiskelijatkin, joilla ei ole asiasta perustietoa, pysyvät kärryillä.

– Toki opiskelija-aines on muuttunut tässä parin vuoden sisällä. Nyt meille tulee enemmän sellaisia opiskelijoita, jotka ovat pärjänneet hyvin yo-kirjoituksissa.

Juttua korjattu 18.6. klo 17.52: Vuonna 2018 aloittaneista opiskelijoista 26 prosenttia sai eräästä kurssista arvosanaksi 1 tai 0, eikä noin 40 prosenttia kuten aikaisemmin kirjoitettiin.

Lue lisää:

Li Andersson A-studiossa: Pääsykokeiden lisäksi pitää tarkastella korkeakoulujen aloituspaikkojen riittävyyttä

Suomalainen pääsykoekevät on maailmalla harvinainen – usein valintakriteerinä on todistuksen lisäksi motivaatiokirjeitä ja suosituksia

Suunnitteletko hakevasi yliopistoon? Katso, millä aloilla hyödyt matematiikasta ja mihin et pääse ilman sitä