PRAHA/TURNOV Turnovilainen 1800-luvulla rakennettu lukio on Venäjän ja EU-maiden mielikuvakamppailun ytimessä maanantaisena iltapäivänä. Zvolsi.info –järjestön luennoitsija Kateřina Křivánková pitää lukiolaisille oppituntia siitä, miten voi erottaa oikean uutisen valeuutisesta.

Tšekin parlamenttivaalit Tšekissä odotetaan parhaillaan parlamenttivaalien tuloksia.

Vaalit on ennusteen mukaan voittamassa liikemies Andrej Babišin johtama ANO-puolue.

Babiš on pitänyt kampanjassaan esillä veronalennuksia, EU-kriittisyyttä ja korruption kitkemistä.

– Nuorilla ei ole suodatinta uutisten suhteen, ja he ovat helppo kohde manipulaatiolle, Křivánková sanoo.

Järjestön opit ovat yksinkertaiset. Disinformaatio pyrkii aiheuttamaan lukijassaan tunnepohjaisen reaktion käyttämällä tekaistuja tai vääristeltyjä faktoja. Myös uutiskuvia voidaan manipuloida.

– Yritän aina varmistaa, onko uutinen totta tarkistamalla sen jostain toisestakin lähteestä, sanoo lukiolainen Lukáš Martinko, 19.

Joka neljäs lukee uutisensa "vaihtoehtosivustoilta"

Tšekissä valeuutissivustot ovat paljon yleisempi tietolähde kuin muissa alueen maissa.

STEM-tutkimuslaitoksen tekemän tutkimuksen mukaan 25 prosenttia maan asukkaista käyttää ensisijaisena tietolähteenään niin sanottuja vaihtoehtoisia uutissivustoja. Suomessa tähän kategoriaan mahtuisi esimerkiksi MV-lehti.

Tšekissä tällaisia sivustoja on kolmisenkymmentä. Yksi niistä on nimeltään Protiproud, suomeksi Vastavirta. Sivuston kantava teema on yhdistelmä venäjämielisyyttä, EU:n vastustamista ja Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin ihannointia.

– On Putinin ansiota, että Euroopassa on rauha, koska Venäjä ei ole mikään vaara. Vaaran maalailu on täyttä virtuaalitodellisuutta, sanoo sivuston toimittaja Ondřej Höppner.

Ondřej Höppner toimittaa vaihtoehtouutisia tšekkiläiselle Protiproud-sivustolle. Petri Raivio / YLE

Hän kiittää Putinia siitä, että tämä ei ole provosoitunut sotilasliitto Naton toiminnasta. Höppnerin mielestä Krimin niemimaa kuuluu Venäjälle.

Vaikka teksti on kuin suoraan Kremlin PR-oppaasta, toimittaja kiistää, että sivusto olisi ottanut vastaan venäläistä rahoitusta. Sivuston venäjänkielisen version julkaiseminen lopetettiin hiljattain, kun lukijoita ei ollut tarpeeksi.

– Venäjältä ei tule rahaa. Mutta toivon, että tulisi, vaikkapa lahjoitus Putinilta terveisten kera. Olisimme hyvin iloisia, jos hän lähettäisi meille rahaa, Höppner sanoo.

Hänen mukaansa sivuston rahoitus tulee suoraan lukijoilta lahjoituksina.

Toimittaja suhtautuu faktoihin ylipäätään suurpiirteisesti. Hän ei näe suurta laadullista eroa oman julkaisunsa ja esimerkiksi amerikkalaisten laatulehtien New York Timesin ja Washington Postin välillä.

– Totuuden kertominen on miltei mahdotonta. Kaikki tiedotusvälineet tuottavat tavallaan valeuutisia, Höppner sanoo.

Sivustot vaikuttavat yleiseen mielipiteeseen

EU:n disinformaatiota torjumaan perustettu East Stratcom –ryhmä on löytänyt Protiproudin sivuilta kahden vuoden aikana 97 uutista, joita se pitää valeuutisina.

Tšekkiläisiä valeuutissivustoja tutkinut Respekt-lehden toimittaja Ondřej Kundra tuntee Protiproudin.

– Demokratian vastainen, ikävä sivusto, Kundra kuvailee.

Hän näkee erilaiset vaihtoehtosivustot ja valeuutisten tehtailijat osana Venäjän pyrkimyksiä horjuttaa Tšekin demokratiaa, lietsoa EU-vastaisuutta ja ajaa unionia hajalleen.

– Näillä sivustoilla on vaikutusta yleiseen mielipiteeseen. Aktiivisia valeuutissivustoja on tässä maassa paljon, Kundra sanoo.

Niin sanotun perinteisen median toimittajat ovat yrittäneet osoittaa yhteyksiä valesivustojen ja Venäjän välillä, mutta konkreettista linkkiä ei ole löydetty. Kundra on itse yrittänyt löytää aeronet.cz-nimisen valeuutissivuston omistajaa.

Sivusto levitti tekaistua uutista, jonka mukaan Yhdysvaltain Prahan-suurlähetystö olisi pannut alulle Tšekin venäjämielistä presidenttiä Milos Zemania vastustaneen mielenosoituksen syksyllä 2014.

Vaikutuksia myös vaaleihin

Valeuutisilla on toimittaja Kundran mukaan rajalliset vaikutuksensa myös parhaillaan käytäviin Tšekin parlamenttivaaleihin.

Vaihtoehtosivustot tukevat esimerkiksi äärioikeistolaista SPD-puoluetta, jonka johtaja Tomio Okamura haluaisi irrottaa Tšekin EU:sta. Puolueelle ennakoidaan jopa kymmenen prosentin kannatusta.

Isompi vaikutus on Kundran mielestä kuitenkin odotettavissa tammikuussa järjestettävissä presidentinvaaleissa, joissa Zeman saa vastaansa kaksi länsimielisempää ehdokasta.

Tšekin hallitus onkin ottanut disinformaation uhkan vakavasti. Alkuvuodesta aloitti toimintansa noin 20 hengen yksikkö, jonka tehtävänä on torjua informaatiovaikuttamista.