Fluorokinoloneja ei Fimean mukaan ole Suomessa tähänkään saakka pidetty ensisijaisena lääkkeenä ja kokonaiskäyttö on ollut laskussa.

Fluorokinoloneja ei Fimean mukaan ole Suomessa tähänkään saakka pidetty ensisijaisena lääkkeenä ja kokonaiskäyttö on ollut laskussa. AOP

Fluorokinoloneja ei saa käyttää Infektioihin, joilla on taipumus parantua ilman hoitoa tai jotka eivät ole vakavia (kuten tavalliset nieluinfektiot)

Lievien tai kohtalaisen vakavien infektioiden hoitoon silloin, kun voidaan käyttää muita niihin suositeltuja lääkkeitä

Toistuvien alempien virtsatieinfektioiden tai matkustajien ripulin ennaltaehkäisyssä

Sellaisten potilaiden hoitoon, jotka ovat saaneet aiemmin vakavia haittavaikutuksia fluorokinoloneista Lähde: Fimea

Vakavia sivuvaikutuksia aiheuttavien fluorokinoloniantibioottien käyttösuosituksiin ei ole tulossa suuria muutoksia Suomessa. Euroopan lääkeviraston uuden linjauksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan fluorokinoloniantibiootteja ei pitäisi enää käyttää esimerkiksi lievien tai kohtalaisten infektioiden hoitoon silloin, kun tarjolla on vaihtoehtoisia lääkkeitä. Antibiootit voivat aiheuttaa esimerkiksi pitkäaikaisia jännevaurioita, lihaskipuja ja mielenterveysoireita.

Lääketurvallisuutta Suomessa valvova Fimea uskoo, että uuden suosituksen vaikutukset jäävät täällä vähäisiksi. Fluorokinoloneja ei Fimean mukaan ole Suomessa tähänkään saakka pidetty ensisijaisena lääkkeenä ja kokonaiskäyttö on ollut laskussa. Suosituksen mukaan niitä saa määrätä vain potilaille, joilla ei voida käyttää muita kyseisiin infektioihin tepsiviä lääkkeitä.

Yle kertoi fluorokinoloniantibioottien aiheuttamista ongelmista jo vuonna 2015. Lääkkeiden kauppanimiä ovat esimerkiksi Avelox ja Ciprofloxacin. Yleisimpiä antibiootteja (siirryt toiseen palveluun) ovat Suomessa penisilliinit ja kefalosporiinit.

– Suomessa tilanne ei ehkä kovin paljon muutu, koska fluorokinolonien käyttö on ollut hyvin maltillista. Joissakin maissa joudutaan käyttämään enemmän tämän ryhmän lääkkeitä antibioottiresistenssin vuoksi, mutta meillä on onneksi tarjolla muitakin tehokkaita antibiootteja, sanoo Fimean ylilääkäri Kimmo Jaakkola.

Viime aikoina on tullut esille, että joskus lääkärit määräävät antibiootteja edes näkemättä potilasta. Pekka Suomalainen

Apteekkariliiton mukaan Suomessa ei ole saatavilla tilastoa, joka erittelisi, kuinka paljon fluorokinoloneja on mihinkin vaivaan määrätty. Monet potilaat kuitenkin kertovat, että fluorokinoloneja on vastoin suosituksia määrätty heille ensimmäiseksi lääkkeeksi lieviin tulehduksiin.

Kysyimme kokemuksia suomalaisilta, jotka ovat saaneet viime vuosina reseptin fluorokinoloniantibiootteihin. Kysymyksiin vastasi 40 henkilöä, jotka ovat iältään nuoria tai keski-ikäisiä. Kommentit saatiin pääosin Facebook-ryhmästä, jonka jäsenet ovat saaneet haittavaikutuksia fluorokinoloneista.

Bakteeria ei löytynyt

Lähes puolet haastatelluista kertoi, ettei lääkäri ollut tarjonnut mitään muuta lääkettä. Fluorokinoloneja on määrätty esimerkiksi naisten virtsatietulehduksiin ja ylähengitysteiden tulehduksiin, joihin olisivat tehonneet muutkin antibiootit. Osalla haastatelluista bakteeriviljely oli puhdas. Potilailla ei ollut allergioita tai muita riskejä, jotka olisivat estäneet muiden antibioottien käytön.

"Poskiontelontulehdus ja heti ensimmäisenä hoitona Avelox. Siitä melkein vuoden sairasloma akillesjänteen tulehduksen vuoksi ja edelleen nilkka oireilee eikä kestä rasitusta."

"Nuori lääkäri määräsi Ciprofloxacinia virtsatietulehdukseen. Kolmen päivän päästä kun menin takaisin sivuvaikutusten vuoksi oli eri lääkäri, jonka mielestä ei olisi tarvittu näin voimakasta antibioottia alkuunkaan. Oireita on vielä kolmen vuoden jälkeen jalkojen ja käsien jänteissä sekä ylärangassa ja neuropaattisia oireita myös jaloissa."

"Kuuri määrättiin eturauhastulehdukseen, josta oli vain epäily. Bakteeriviljelyssä selvisi, että ei ole mitään bakteeria. Lääkekuuri kuitenkin kehotettiin syömään loppuun."

"Myöhemmin selvisi, että tulehdusta ei edes ollut."

"Tutkiessani papereita jälkikäteen selvisi, että bakteeri oli herkkä myös muille antibiooteille. Sitten vaihdettiin Kefexin, joka olisi voinut olla se ensimmäinenkin vaihtoehto. Lääkäri siis tiesi, mutta ei antanut vaihtoehtoja tai varoittanut millään tavalla."

Arja Lento / Yle

Osa lääkäreistä ei noudata suosituksia

Infektiolääkärien mukaan fluorokinolonit ovat edelleen hyviä lääkkeitä vakavissa infektioissa, joihin muut antibiootit tehoavat heikosti. Potilaat pitäisi silti valikoida huolellisesti ja lääkevalinta tulisi perustella hyvin.

Fimean tilastot kuitenkin kertovat, että jopa 75 prosenttia kaikista Suomessa käytetyistä fluorokinoloneista on määrätty viime vuosina avohoidon potilaille, vaikka suunnan pitäisi olla toinen. Infektioylilääkäri Pekka Suomalainen Etelä-Karjalan sairaanhoitopiiristä sanoo, että osa lääkäreistä saattaa määrätä fluorokinoloneja turhan kevyin perustein.

– Niitä käytetään liikaa varsinkin vanhusten virtsatieinfektioissa. Myös poskiontelontulehduksien peruslääkkeinä ne ovat aika tuhteja. Viime aikoina on tullut esille, että joskus lääkärit määräävät antibiootteja edes näkemättä potilasta. Infektiolääkärit ovat vahvasti sitä mieltä, ettei mikrobilääkkeitä saisi määrätä etänä, Suomalainen toteaa.

Infektiosairauksien ylilääkäri Asko Järvinen Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä sanoo, että kynnys fluorokinoloniantibioottien kirjoittamiseen on avohoidossa yleisesti ottaen korkea. Poikkeuksen tekevät miesten virtsatieinfektiot ja kotona hoidettavat naisten munuaisaltaan tulehdukset.

– Niiden lääkehoidossa fluorokinolonien käyttö varmaankin jatkuu, sillä ne tehoavat näihin tulehduksiin paremmin kuin muut antibiootit. Miesten virtsatieinfektioissa resistenssi tosin on fluorokinoloneillekin jo kymmenen prosentin luokkaa, Järvinen toteaa.

"Hyvä herätys"

Fluorokinoloni on Suomessa harvoin ainoa vaihtoehto potilaille, joilla ei ole pitkäaikaissairauksia. Järvisen mukaan osa lääkäreistä on voinut määrätä fluorokinoloneja myös lieviin infektioihin, koska kansainväliset ohjeistukset suosivat niitä. Hän uskoo, että Euroopan lääkeviraston linjaus on näille lääkäreille hyvä herätys.

– Jos lääkäri katsoo kansainvälistä ohjeistusta, fluorokinoloni on hyvin tehokas ja looginen ratkaisu. Uusi suositus kyllä teroittaa näille lääkäreille, ettei tätä antibioottia pitäisi kovin herkästi käyttää. Uskon, että enemmän pohdintaa se aiheuttaa maissa, joissa fluorokinolonien käyttö huomattavasti yleisempää.

Euroopan lääkeviraston lääketurvallisuuden riskinarviointikomitea julkaisi kesällä selvityksensä (siirryt toiseen palveluun) fluorokinoloni- ja kinoloniantibioottien aiheuttamista pitkäaikaisista terveysongelmista. Potilaat kuvasivat kärsineensä pitkäaikaisista lihaksiin ja jänteisiin kohdistuvista kivuista ja toimintakyvyttömyydestä.

Uusi suositus kyllä teroittaa näille lääkäreille, ettei tätä antibioottia pitäisi kovin herkästi käyttää. Asko Järvinen

Osa potilaista oli menettänyt työkykynsä, ja jotkut eivät enää suoriutuneet kengännauhojen sitomisesta tai paidan napittamisesta. Muita oireita olivat esimerkiksi mielialan vaihtelut ja muut mielenterveyteen ja sydämeen kohdistuvat vaikutukset. Samoja kokemuksia on myös sivuvaikutuksia saaneilla potilailla Suomessa.

"Oireet tulivat todella voimakkaasti ja yllättäen. Unettomuutta, ahdistusta, todellisuuden hämärtymistä. Alle kuukaudessa peruskunto romahti täysin. Syke saattoi olla levossakin 140. Jalka ja käsi alkoivat puutua noin kuukauden päästä. Myöhemmin alkoivat akillesjännevaivat. Kuljin kaksi kuukautta keppien kanssa."

"Kolme päivää kuurin aloituksesta en voinut enää kuunnella musiikkia. Kaikki kuulosti häiritsevältä melulta. Portaiden ylösnousu tuntui suorastaan ponnistukselta. Lisäksi huomasin, että minun oli vaikea keskittyä lukemaani tekstiin. Olo oli sekava."

"Ehdin syödä neljä tablettia, kun aamulla koiran kanssa lenkillä akillesjänteet narisivat kuin vanha aitan ovi. Lääke vaihdettiin, mutta oireet jatkuivat. Täydellinen uupumus, huimauskohtauksia, karmeita ahdistuskohtauksia, ei uskaltanut oikein kauppaankaan mennä. Myöhemmin olkapäitten kiertäjäkalvosimet tulehtuivat. Tänäkin päivänä jänne- ja lihaskipuja käsivarsissa, kyynärpäissä, sormissa ja jalkaterien jänteissä."

Sadat potilaat ovat saaneet vakavia sivuvaikutuksia näistä antibiooteista. Satu Krautsuk / Yle

Tunnistavatko lääkärit sivuvaikutukset?

Euroopan lääkeviraston selvityksen mukaan potilaat kertoivat toistuvasti siitä, etteivät olleet saaneet lääkäreiltä tietoja lääkkeen riskeistä. Lisäksi he kokivat, ettei heitä kuunneltu, kun he ilmoittivat oireiden mahdollisesta yhteydestä lääkehoitoonsa. Näin on käynyt lääkkeen sivuvaikutuksista kärsineille potilaille myös Suomessa.

"Hakeuduin päivystykseen. Kaikki, mitä kysyin antibiootista, sivuutettiin. Jatkoin kuurin syöntiä, kun sanottiin että ei siitä mitään haittaa voi olla. Puutumisten takia kävin myöhemmin lääkärissä ja ei siellä oikeastaan reagoitu millään tavalla. Kuurin lopetin omatoimisesti."

"Soitin sairaalan päivystykseen ja sieltä sanottiin, ettei antibiooteista voi tulla tällaisia sivuoireita. Sanoin, että nämä sivuvaikutukset on kyllä mainittu lääkkeen mukana tulleissa papereissa. Sain päivystävältä lääkäriltä uuden antibioottikuurin, jonka vaikuttava aine oli sama eli fluorokinoloni."

"Pahinta on kohtelu mitä lääkäreiltä ja hoitajilta, fysioterapeuteilta saa. Kaiken mitätöinti. Nöyryyttävää."

"Minulle moni hoitoalan ammattilainen on perustellut, että tämä lääke on hyvin yleinen, paljon käytetty ja hyvin siedetty lääke, että miten olisi voinut tulla lääkkeestä haittaa."

"Kaikki lääkärit eivät usko sivuvaikutuksia, mikä on todella pelottavaa potilaan kannalta."

Potilaita ei saa pelotella

HUS:n infektiosairauksien ylilääkärin Asko Järvisen mukaan lääkärit Suomessa tunnistavat ja tiedostavat fluorokinolonien vakavat sivuvaikutukset. Lääkekorvaustilastojen perusteella yleisin niistä on akillesjänteen repeämä.

– Se on haitta, josta potilasta pitää varoittaa. Ei saa kuitenkaan pelotella. Tilanne on hankala, koska potilaat ottavat tietoa vastaan eri tavalla. Pitää muistaa, että yksilötasolla riski on aika pieni, sanoo HUS:n infektiosairauksien linjajohtaja Asko Järvinen.

Infektioylilääkäri Pekka Suomalainen Etelä-Karjalan sairaanhoitopiiristä sanoo, että sivuvaikutukset ovat yleisimpiä iäkkäillä potilailla. Heille tulee fluorokinoloneista myös keskushermosto-oireita muita helpommin.

– He saattavat reagoida hyvinkin voimakkaasti. On tapauksia, joissa ihminen on mennyt sekavaksi tai alkanut kouristaa. Nämä saattavat jäädä alkuvaiheessa huomaamatta ja tilanne pahentua. Nuoremmat pystyvät itse hahmottamaan, ettei kaikki ole kunnossa, Suomalainen toteaa.

Fimealle on tullut 30 vuoden kuluessa satoja ilmoituksia fluorokinolonien aiheuttamista haitoista. Viime vuosina ilmoitusten määrä on ollut 30–40. Ylilääkäri Kimmo Jaakkolan mukaan tilasto ei ole kattava.

– Tiedetään, että meille raportoidaan vain pieni osa kaikista haitoista. Toisaalta ilmoitukset lisääntyvät aina, kun asiasta kirjoitellaan julkisuudessa. Se vääristää tilastoja, koska vaivat voivat johtua muustakin kuin fluorokinoloneista, Jaakkola sanoo.

Lue lisää: Antibioottikuuri vei nuoren miehen mielisairaalaan: "Minulle tuli omituinen tarve hypätä sillalta"

Yleisellä antibiootilla hurjat sivuvaikutukset – useita kuolemantapauksia