Ranskan presidentti lupasi maanantain puheessaan kansalaisille korkeampia minimipalkkoja sekä verottomia ylitöitä ja bonuksia. Budjetin alijäämä saattaa rikkoa räikeästi EU-rajoja.

Kun EU käsittelee talous- ja rahaliitto Emun uudistuksia loppuviikon huippukokouksessaan, pöydän ääressä istuu todennäköisesti kaksi suurta yhteisiä sääntöjä rikkoavaa jäsenmaata: ei enää vain Italia vaan nyt myös Ranska.

Ranskan presidentti Emmanuel Macron taipui maanantai-iltana niin kutsuttujen keltaliivien edessä ja lupasi sadan euron korotukset minipalkkoihin tammikuusta lähtien. Samalla hän ilmoitti, että aiemmin suunnitellut veronkorotukset eivät koske alle 2 000 euroa kuussa ansaitsevia työntekijöitä tai eläkeläisiä.

Lisäksi Macron lupasi, että ylitöitä ei veroteta ensi vuodesta lähtien. Työnantajia Macron kehottaa jakamaan työntekijöilleen bonuksia vuoden lopussa – eikä niistäkään peritä veroja tai ylipäätään mitään kuluja.

Kysymys kuuluu, miten Macronin lupaukset rahoitetaan?

Jotta työttömyys Ranskassa ei pahene, esimerkiksi minimipalkkojen korotukset pitäisi rahoittaa valtion budjetista. Jos ne taas rahoitetaan valtion budjetista, valtiontalouden jo aiemminkin hatara tasapaino horjuu.

Euroopassa pelätäänkin, että Ranska on Italian tiellä (siirryt toiseen palveluun).

Macron kävi katsomassa Pariisin Riemukaarella keltaliivien mellakoiden tuhoja joulukuun alussa. Van Der Hasselt / EPA

Budjetin alijäämä repeää selvästi

Ranskan talous on pitkään ollut alijäämäinen, ja viime vuonna maa onnistui supistamaan budjetin alijäämänsä alle kolmeen prosenttiin suhteessa bruttokansantuotteeseen. Alijäämä tarkoittaa, että Ranskan julkisen talouden menot ovat tuloja suuremmat.

Kolme prosenttia on EU:n kasvu- ja vakaussopimuksen raja. Ranskan hallitus on tähän asti ennakoinut myös ensi vuoden budjetin pysyvän yhteisesti sovitun puitteissa.

Maan valtiontalouden tarkastuselin on kuitenkin varoitellut, että budjetin pysyvään tasapainottamiseen ja julkisten menojen supistamiseen tarvitaan rakenteellisia uudistuksia.

Nyt Macronin suunnittelemat rakenteelliset uudistukset näyttävät kariutuvan.

Ranskan selitystä odotetaan

Menot voivat kasvaa selvästi, ja esimerkiksi Les Echos -talouslehti (siirryt toiseen palveluun) laskee ensi vuoden vajeeksi jopa 3,5 prosenttia maanantai-illan lupausten peruteella.

Macronin uudistusten hintalappu on lehden mukaan noin 11 miljardia euroa. Valtion kokonaismenoiksi on arvioitu Ranskassa noin 700 miljardia euroa (siirryt toiseen palveluun) tänä vuonna.

Lisäksi maan talouskasvun arvioidaan hidastuvan keltaliivien kapinoiden vuoksi. Ranskan keskuspankki laski alkuviikosta loppuvuoden talouskasvuennusteensa 0,4 prosentista 0,2:een (siirryt toiseen palveluun).

– Kyllähän Macronin lupaukset maksavat aika paljon. Tarkennuksia olisi hyvä saada. Kun on epäilyksiä, että alijäämä ylittyy noinkin reippaasti, niin Ranska joutuu varmasti esittelemään uusia budjettilaskelmiaan EU-komissiolle, Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Etlan ennustepäällikkö Markku Lehmus arvioi.

Myös Ranskan valtionlainoihin sijoittaneet odottavat tarkennuksia aikeisiin. Maan valtionlainojen korot nousivat hieman (siirryt toiseen palveluun) perjantaina, ja ovat nyt korkeammat kuin kertaakaan Macronin presidentiksi valinnan jälkeen.

Sijoittajat vaativat Ranskan valtion joukkolainoilta suurempaa tuottoa, koska he pelkäävät mahdollisia tulevia maksuongelmia.

Lue lisää:

EU on uuden kriisin partaalla Italian vuoksi – joutuvatko muut vielä tukemaan Italiaa?

EU tiukentaa otetta Italiasta