Lasten laulukilpailut ovat tulleet näkyvästi televisioon. Maikkarilla pyörii KIDSing, ja Nelosen Voice Kids -karsinnat ovat jo pitkällä. Voice Kids tulee ruutuihin ensi syksynä.

Suurelle yleisölle näitä kilpailuja markkinoidaan harmittomana koko perheen viihteenä. Kyse ei ole kuitenkaan pelkästä laulamisen ilosta. Kulisseissa jyskyttää iso bisneskoneisto.

MTV3:n kisassa etsitään lapsiartisteja Warnerille. Nelosen laulukilpailun taustalla on Universal Music. Kilpailijan on allekirjoitettava näiden yhtiöiden kanssa tiukka artistisopimus, jos mielii finaaliin.

Muusikkojen liiton lakiasiain päällikkö Lottaliina Lehtinen on huolissaan lasten puolesta. Lehtisen mukaan monikansalliset jättiyhtiöt tarjoavat lapsille riistosopimuksia, jotka sitovat artistin uraa vielä aikuisena.

Yleensä näistä sopimuksista ei puhuta, sillä niitä sitoo tiukka salassapitovelvollisuus. Seura sai kuitenkin haltuunsa Voice Kids -sopimuksen, jota Universal tarjoaa kilpailijoiden huoltajien allekirjoitettavaksi.

”Tämä on hirveintä, mitä olen koko urallani nähnyt”, Lehtinen kommentoi.

Sopimuksen mukaan Universal omistaa täydet oikeudet lapsen nimeen, persoonaan ja sanontoihin. Jos lapsi ryhtyy näyttelemään, levy-yhtiö nappaa 25 prosenttia palkkioista. Universal omistaa myös oikeudet artistin oheistuotemyyntiin sekä kaikki kustannusoikeudet.

Lakisääteisiä työnantajamaksuja levy-yhtiö ei maksa. Ne jäävät huoltajan vastuulle.

Lehtisen mukaan merkittäviä ongelmia liittyy myös artistisopimusten niputtamiseen. Kokeneen juristin mukaan levytyssopimus ja kustannussopimus koskevat eri asioita. Kun kaikki sopimukset tehdään yhden ja saman yhtiön kanssa, on vaarana, ettei se edistä kaikkia artistin oikeuksia parhaalla mahdollisella tavalla.

Kilpailuvirasto esitti huolensa musiikkialan sopimusten niputtamisesta jo vuonna 1997.

Lasten suojelijat

Pelastakaa lapset ry on ollut näkyvästi MTV3:n KIDSing-kilpailun yhteistyökumppanina. Yhdistyksen pääsihteeri Hanna Markkula-Kivisillalle sopimuskysymykset tulevat yllätyksenä.

”En ole sopimuksia lukenut enkä tiedä, ovatko meidän ihmisetkään lukeneet. Me olemme keskittyneet vain tv-ohjelman tuotantoon, ei sopimuksiin. Ehkä olisi pitänyt.”

MTV3:n KIDSingissä lapset kilpailevat omalla vastuulla. Tuotantoyhtiö ei ole ottanut heille vakuutusta. Tapaturman seuraukset ovat lapsen huoltajan vastuulla.

Markkula-Kivisilta ei näe lasten oikeusturvassa ongelmaa.

”Kyllähän lähtökohta on, että on vanhempien tehtävä huolehtia lapsista.”

Tuiskusta tuli levymoguli

KIDSingin voittaja solmii levytyssopimuksen Antti Tuiskun Hyökyaalto Recordsin kanssa. Se on Warnerin alamerkki, jota monikansallinen Warner Music hallinnoi.

Antti Tuisku on itse Warnerin artisti.

Hyökyaaltoa ei löydy kaupparekisteristä, vaikka se on MTV3:n tietojen mukaan perustettu viime marraskuussa. Tuisku ei halua paljastaa levytyssopimuksen yksityiskohtia.

Hän kiihtyy väitteestä, jonka mukaan levy-yhtiöt etsivät lapisartisteja hyötymismielessä.

”En yhtään tykkää ajatuksesta, että levy-yhtiö on iso koneisto, joka riistää artistia. Me ollaan samalla puolen aitaa niiden lasten kanssa.”

Tuisku ei pidä sopimusten niputtamista artistin kannalta ongelmallisena.

”Minusta sopimusten niputtaminen on artistin etu.”

Tuiskun mukaan lapsille tarjottavat eivät poikkea niistä sopimuksista, joita hänelle tarjottiin Idols-kilpailun jälkeen.

Järjetön sopimus

Seura tavoitti yhden Voice Kids -kilpailuun osallistuneen pojan isän. Hän halusi suojella lastaan, ja vetäytyi kilpailusta sen jälkeen, kun poika oli valittu karsinnoista jatkoon.

”Tätä kisaa markkinoidaan harmittomana lasten kisailuna, mutta siitä ei todellakaan ole kyse”, viihdealalla työskentelevä isä sanoo.

”Tämä on raakaa bisnestä lasten kustannuksella.”

Päällimmäinen tunne isällä on hämmästys.

”Miksi Universal Music haluaa seistä brändillään tällaisen toiminnan takana? Eikö siellä kukaan mieti, millaisen kuvan he antavat itsestään?”

Laulukilpailusta luopuminen ei ollut lapselle vaikea päätös.

”Jopa kymmenvuotias poika ymmärsi, ettei tällaisessa sopimuksessa ole järkeä”, isä sanoo.

Aiheesta lisää uusimmassa Seurassa 15/2013.

iPad-lehden voit ostaa täältä.