Nordean pääanalyytikko Jan von Gerich sanoo, että Kiina on tällä hetkellä suurin riski maailmantaloudelle. Paniikin leviäminen maailmalle kolhisi myös vientiriippuvaista Suomea. Maan pörssin ja valuutan alamäki eivät von Gerichin mukaan vielä kieli Kiinan talouden perusteiden murentumisesta.

Kiinan talouden ongelmat johtivat torstaina maan pörssin sulkemiseen, kun osakkeiden arvosta oli hävinnyt yli 7 prosenttia. Tätä ennen maan keskuspankki oli heikentänyt juanin arvoa puolella prosentilla suhteessa dollariin. Euroopan pörssit sukelsivat avauduttuaan Kiinan perässä.

Nordean pääanalyytikko toteaa, että Kiina on kokonaisuutena tämän hetken suurin uhka koko maailman taloudelle, mutta pörssiä heiluttavat sittenkin muut kuin Kiinan talouden perustekijät.

Kiinan pörssiin virtasi viime vuonna paljon uutta rahaa, kun kotitalouksien osakesijoittamista helpotettiin. Osakkeita voi ostaa myös velaksi.

– (Osakkeiden) arvostukset irtautuivat täysin fundamenteista. Kupla-termiä on käytetty monesta muustakin markkinasta, mutta Kiinan tasolla se oli ihan perusteltua, Nordean pääanalyytikko Jan von Gerich sanoo.

Myös Aalto-yliopiston professori Vesa Puttonen muistuttaa, että Kiinan pörssin arvo on tällä hetkellä samalla tasolla kuin vuosi sitten. Kesällä huipussaan käynyt kupla on puhkeamassa.

Paniikki markkinoilla tarttuu herkästi

Ongelma on, että Kiinan osakemarkkinat heiluttelevat myös muita pörssejä. Päivän reipas pudotus Euroopassa osoittaa, ettei Kiinan kupla ole irrallaan muusta maailmasta.

Globaaleiden finanssimarkkinoiden kautta kriisit leviävät nopeasti ja vaikuttavat niihinkin maihin, joiden suorat kauppasuhteet Kiinaan ovat vähäiset.

– Jos luottamus heikkenee globaalisti, niin sillä on toki suurta vaikutusta vientiriippuvaiseen Suomeen, Nordean von Gerich toteaa.

Pörssireaktioiden taustalla on toki Kiinan talouskasvun aito hiipuminen.

– Tämä kaikki on ollut tiedossa, että jossain vaiheessa Kiinan talousvauhdin täytyykin hiipua. Kun se nyt sitten oikeasti, konkreettisesti tapahtuu, se on tietysti huono uutinen koko maailmantaloudelle ja sitä kautta myös sijoittajille, toteaa professori Vesa Puttonen.

– Kiinan makrotalous ei ole romahduspisteessä tällä hetkellä kuitenkaan. Siellä enemmän on odotettavissa, että pikkuhiljaa se data vakiintuisi, Jan von Gerich Nordeasta sanoo.

Ei merkkejä valuutan tietoisesta polkemisesta

Kiinan valuutta on heikentynyt kriisin aikana erityisesti suhteessa dollariin. Ilmiötä selittää osittain dollarin vahvistuminen – juanin suhde euroon on muuttunut maltillisemmin.

Nordean pääanalyytikko katsoo, että juanin heikkeneminen ei ole merkki Kiinan viranomaisten tietoisesta kilpailupolitiikasta, vaan se johtuu markkinoista. Pääoma pakenee maasta.

– Enemmänkin luulen, että viranomaiset siellä yrittävät jarruttaa tätä (valuutan heikentymistä), von Gerich arvioi.

Hänen mukaansa esimerkiksi Suomen ei tässä vaiheessa ole syytä huolestua kauppakilpailukyvystä juanin heiketessä.

Toiveet kannattaa mieluummin asettaa siihen, ettei Kiinan kokonaistalous lähde hallitsemattomaan alamäkeen.