Kansainvälisiin maisteriohjelmiin saapui tänä vuonna runsaat 1600 hakemusta, mikä on noin 30 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna. Tällä kertaa hakijoista 57 prosenttia oli EU- ja Eta-alueen ulkopuolisista maista, kun aiemmin heidän osuutensa oli yli 70 prosenttia.

– Valitettavasti määrä laski isoista maista, kuten Venäjältä, Kiinasta ja Nigeriasta, joista on perinteisesti tullut paljon hakemuksia, toteaa palvelupäällikkö Sini Saarenheimo Helsingin yliopistolta.

Yhtenä syynä hakemuskatoon pidetään ensi syksynä voimaan astuvia lukukausimaksuja. Lasku oli kuitenkin Helsingissä maltillisempaa kuin esimerkiksi verrokkiyliopistoissa Ruotsissa, kun lukuvuosimaksut otettiin siellä käyttöön.

Hakijamääriä ei myöskään voi suoraan verrata aiempiin vuosiin, sillä yliopisto uudisti kaikki syksyllä 2017 alkavat kansainväliset maisteriohjelmat ja vähensi niiden määrää reilusti.

Latinalaisessa Amerikassa orastavaa kiinnostusta

Vaikka hakemusten määrä laski, lähetettiin niitä entistä useammista maista.

– Varsinkin verkkosivuilla näkyi vahvasti uutena Latinalainen Amerikka. Kävijämäärät sieltä olivat todella paljon isompia kuin aiemmin. Se ei kuitenkaan vielä näkynyt suurena määränä hakemuksia, vaikka hakijoita olikin esimerkiksi Meksikosta enemmän kuin viime vuonna, Saarenheimo kertoo.

Uusia EU- ja Eta-alueen ulkopuolisia hakijamaita olivat myös esimerkiksi Indonesia ja Zimbabwe.

– Meillä on tehty pitkäjänteisesti työtä monikulttuurisen oppimisympäristön luomiseksi. Yliopisto toivoo saavansa yhteen ohjelmaan mieluummin 30 opiskelijaa 30 eri maasta kuin 40 opiskelijaa yhdestä maasta. Näin voidaan ratkoa paremmin globaaleja ongelmia tutkimuksen ja opetuksen keinoin.

Lukukausimaksut saattavat nostaa arvostusta

Lukukausimaksujen toivotaan vähitellen myös lisäävän Helsingin yliopiston tarjoaman koulutuksen arvostusta. Etukäteen kiinnostuksen odotettiin kasvavan esimerkiksi USA:ssa, mutta todellisuus osoittautui ensimmäisellä hakukierroksella toiseksi.

– Toisaalta työ on pitkäjänteistä ja esimerksi Ruotsissa on mennyt viitisen vuotta ennen kuin nousu on lukukausimaksujen käyttöönoton jälkeen näkynyt eli olemme toiveikkaita sen suhteen, Saarenheimo pohtii.

Valtaosa EU- ja Eta-alueen ulkopuolisista hakijoista haki myös apurahaa opintoihin. Helsingin yliopisto myöntää apurahoja akateemisin perustein. Lukukausimaksut vaihtelevat koulutusohjelmasta riippuen 13 000 ja 18 000 euron välillä, ja parhaimmillaan maksun voi kattaa apurahalla kokonaan.