Eduskunnan liikenne- ja viestintävaliokunnassa istuva kansanedustaja Oras Tynkkynen (vihr.) ei sallisi armeijalle ja suojelupoliisille verkkovalvontaa. Liikenne- ja viestintävaliokunnan puheenjohtaja Kalle Jokinen (kok.) sen sijaan pitää perusteltuna, että armeijalle ja poliisille annettaisiin lupa verkkovalvontaan.

Jos asiasta on kiistaa puolustusministeriön ja liikenne-ja viestintäministeriön välillä, niin viestintäasioihin perehtyneillä kansanedustajillakin on valvonnasta erilainen näkemys.

Puolustusministeriön asettama työryhmä esittää viranomaisille tiedusteluvaltuuksia. Helsingin Sanomat uutisoi sunnuntaina, että työryhmä luovuttaa esityksensä puolustusministeri Carl Haglundille (r.) ensi viikolla. Verkkoliikenteen massavalvontaa vastustava liikenne- ja viestintäministeriö on jättänyt esitykseen eriävän mielipiteen. Ministeriön mukaan ei pystytä riittävästi erottamaan kotimaista ja ulkomaista tietoliikennettä.

– Ihmisten turvallisuus on niin tärkeä asia, että turvallisuusviranomaisilla täytyy olla ajanmukaiset työvälineet ja työtavat turvallisuuden takaamiseksi. Siinä mielessä tarvitsemme tällaista tietoliikennetiedustelua, sanoo kansanedustaja Jokinen, joka on myös poliisi.



Tynkkynen on aivan eri mieltä.

– Keskeinen periaatteellinen syy on kansalaisten vapaus ja yksityisyyden suoja. Puolustusministeriössä mielellään väitetään, että tällaista verkkoseurantaa tai urkintaa voidaan tehdä puuttumatta tavallisten kansalaisten viestien suojaan. En ymmärrä miten avaamatta viestien sisältöä niitä voitaisiin vahtia ja valvoa.

– Tullaan tilanteeseen, että periaatteessa meidän kaikkien viestejä voidaan lukea. Se on vapaassa yhteiskunnassa hyvin ongelmallinen ajatus.

Jokinen ei tarkoita kannallaan, että ei pitäisi myös kansalaisten tietosuojaa tärkeänä asiana.

– Ei tämä ole helppo asia. Pitää todella tarkkaan määritellä, miten valvonta toteutetaan ja mitkä ovat kriteerit, joilla tietoja voidaan alkaa käyttää.

– Rikollisuus ja terrorismi on kansainvälistä ja rajat ylittävää. Meilläkin on jossain vaiheessa tilanteita, että tarvitaan rajojen sisäpuoleltakin tietoa ei vain rajojen ulkopuolelta, Jokinen perustelee valvontaa.

Tynkkysen mukaan tietoliikenteen massaseuranta ei ole tehokkain tapa ehkäistä terrorismia.

– Jos Suomessa on 5,3 miljoonaa ihmistä ja kaikkien tietoliikennettä aletaan mekaanisesti seurata, niin onhan se neulan etsimistä heinäsuovasta.

Tynkkysen mukaan olisi järkevämpi kohdentaa voimavaroja sinne, jossa on syytä epäillä jotakin.

– Onko suojelupoliisilla riittävästi resursseja seurata terrorismai? Olisin valmis harkitsemaan lisäresursseja, että suojelupoliisi pystyy seuraamaan terrorismia.



Tynkkynen muistuttaa, että Suomi on onnistunut houkuttelemaan datakeskuksiin ulkomaisia yrityksiä sen ansiosta, että yritykset tietävät, että viranomaiset eivät kyttää niiden dataliikennettä kuten vaikka Ruotsissa.

– Siksi olemme voittaneet joitakin investointeja Ruotsin sijaan Suomeen.