Turun puukotusoikeudenkäyntiä on puitu Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa viisi viikkoa. Viimeinen eli 14. istuntopäivä oli tänään tiistaina.

Viikkoihin on mahtunut lukuisia käänteitä, ja poikkeuksellinen oikeudenkäynti on herättänyt monenlaisia tunteita.

1. Terrorismin määritelmä

Turun puukottaja on kertonut olevansa "Islamilaisen valtakunnan mies", vaikka terrorijärjestö Isis ei ole ottanut tekoa nimiinsä.

On kuitenkin toinen kysymys, onko syytetty Suomen rikoslain mukaan terroristi.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus aloittaa nyt pohdinnan, olivatko Turun puukotukset terroriteko. Tuomioistuin on kahden suuren kysymyksen äärellä, sanoo oikeusoppinut.

– Onko teko (puukotukset) voinut aiheuttaa vakavaa vaaraa valtiolle, ja oliko tekijällä tarkoitus pelotella vakavasti väestöä. Nämä ovat keskeiset kysymykset, joita oikeudenkäynnissä on noussut esille, sanoo rikosoikeuden professori Minna Kimpimäki Lapin yliopistosta.

Syyttäjä lähtee siitä, että puukottaja aiheutti teollaan vakavaa vaaraa Suomen valtiolle ja pelkoa väestön keskuudessa. Puolustuksen mukaan teot eivät tehneet niin.

Puukottajaa syytetään kahdesta terroristisessa tarkoituksessa tehdystä murhasta ja kahdeksasta terroristisessa tarkoituksessa tehdystä murhan yrityksestä. Syytetty on myöntänyt tapot ja tapon yritykset.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus antaa tapauksesta ratkaisunsa kesäkuun 15. päivä.

2. Radikalisoituminen

Väkivaltainen radikalisoituminen voi johtaa äärimmillään terroritekoihin.

Syytetty on 23-vuotias, turvapaikanhakijana Suomeen tullut Marokon kansalainen. Hän kertoi poliisikuulusteluissa tulevansa köyhästä ja uskonnollisesta perheestä.

Marokossa ihmiset ovat kyllästyneitä hallitukseen ja korruptioon, ja erityisesti nuorten tulevaisuus näyttää synkältä. Nuorisotyöttömyysaste on korkea.

Vuosien 2010–2015 aikana Marokosta on lähtenyt viranomaislähteiden mukaan puoli miljoonaa marokkolaista. Heistä 1 200–1 500 on tiedusteluyhtiö Stratforin mukaan (siirryt toiseen palveluun) suunnannut vierastaistelijaksi Syyriaan ja Irakiin.

Radikalisoituneiden ihmisten kanssa työskentelevä väkivaltatyöntekijä Heikki Mikkola Radinet-hankkeesta kertoo, että radikalisoituneet tai radikalisoitumisuhan alla olevat ihmiset eivät tyypillisesti koe olevansa osa yhteiskuntaa.

Turun puukottaja oli saanut Suomesta kielteisen turvapaikkapäätöksen.

Turun puukottaja kertoi poliisille, että laukaisevana tekijänä hänen teoilleen ovat olleet länsiliittouman ilmaiskut Isis-järjestön tukikohtiin Syyrian Raqqassa.

Syrjäytyminen ja kokemukset epäoikeudenmukaisuudesta ovat kasvualustoja radikalisoitumiselle, mutta yksittäiset tapahtumat tai tapahtumaketjut eivät tee ihmisestä radikaalia.

Ääriliikkeet tarjoavat Mikkolan mukaan yhteisön, jossa ihminen kokee tulevansa hyväksytyksi ja saavansa sosiaalista tukea

– Sitä mitä vaille ihminen on jäänyt normiyhteiskunnassa, Radinetin Heikki Mikkola sanoo.

Erityisesti nuoret ovat alttiita omaksumaan ääri-ideologioita. Turun puukottaja on kertonut "menneensä sekaisin" Isis-materiaalista.

– Nuoriin on helpoin vaikuttaa, kun oma minä ei ole vahvistunut, Mikkola sanoo.

Yhteisiä nimittäjiä radikalisoituneille tai radikalisoitumisalttiille henkilöille on mahdotonta listata, sillä tarinoita on yhtä monta kuin ihmisiäkin.

Tutkijat ovat kuitenkin saaneet selville, että yksilöön liittyvien tekijöiden lisäksi radikalisoitumiseen vaikuttavat sosiaaliset tekijät.

Oikeudenkäynnin aikana selvisi, että puukottaja oli tavannut Turussa miehen, jonka kanssa he keskustelivat myönteiseen sävyyn Isisistä. Mies näytti syytetylle, miten hän pääsee liittymään Isis-ryhmiin viestipalvelu Telegramissa. Lisäksi mies rohkaisi syytettyä tekemään iskun Suomessa.

Radikalisoituminen voi saada lisäpontta myös netin keskustelupalstoilta.

Poliisi löysi Turun puukottajan puhelimesta 1 850 kuvaa, joista löytyi viitteitä terrorismijärjestö Isisiin, terrorismiin tai sotaan. Samaan kategoriaan merkittyjä videoita puhelimesta löytyi 53.

Puolustus muistutti tiistaina loppupuheenvuorossaan, että johonkin järjestöön kuuluminen tai tietyn aatemaailman sympatiseeraaminen ei tee ihmisestä rikoslain silmissä terroristia.

3. Julkisuus

Julkisuus on yksi demokraattisen oikeusvaltion keskeisistä periaatteista. Sillä on kuitenkin kääntöpuolensa, kun puhutaan mahdollisesta terroriteosta.

Terrorismin toimintalogiikan ydin piilee Helsingin yliopistonlehtorin Salli Hakalan mukaan julkisuudessa.

– Mitä enemmän media nostaa Turun puukottajaa esiin, sitä enemmän tullaan tuottaneeksi sellaista journalismia, joka palvelee terrorismia, Hakala sanoo.

Hakala on tutkinut kriisejä, muun muassa Suomen kouluampumisia. Hän on seurannut Turun puukotusten uutisointia alusta lähtien.

Turun puukottaja kuvasi ennen tekoaan kymmenminuuttisen "manifestin", jossa oli tutkijoiden mukaan terrorijärjestö Isisin propagandalle tyypillisiä piirteitä. Se ei kuitenkaan lähtenyt leviämään verkossa, eikä Isis ole käyttänyt sitä propagandassaan.

Oikeudenkäynnit ovat lähtökohtaisesti julkisia, jos tuomioistuin ei toisin määrää. Varsinais-Suomen käräjäoikeus on ponnistellut julkisuusperiaatteen täyttämiseksi Turun puukotusoikeudenkäynnissä.

Tuomioistuin on järjestänyt mahdollisuuden seurata Turun vankilassa käytävää oikeudenkäyntiä etäyhteyden välityksellä ja tarjonnut moneen otteeseen medialle mahdollisuutta kuvata oikeudenkäyntiä.

Media on tarttunut auliisti tarjoukseen.

Ensimmäiset kuvat Turun puukottajasta levisivät laajalti. Osassa pääkäsittelyn ensimmäisenä päivänä otetuista kuvista puukottaja näytti virnuilevan koko suomalaiselle yhteiskunnalle ja oikeuslaitokselle.

– Vaikka se on yhden hetken kuva oikeussalista, mediassa se on koko tapahtuman kuva. Toiston politiikka tuottaa sen, että mediassa tilanne näyttäytyy tyystin erilaisena kuin oikeussalissa, sanoo Hakala.

Toiston lisäksi Hakala tunnistaa Turun puukotusoikeudenkäynnissä "ensimmäisen logiikkaa".

– Ensimmäinen pommi-isku, ensimmäinen puukkoisku, ensimmäinen kuorma-autoisku... Ensimmäisiä tulee aina lisää, vaikka ne kuuluvat samaan toimintatapaan. Sillä on perusteltu sitä, miksi tästä uutisoidaan.

Hakala näkee, että Turun puukotusoikeudenkäynnin uutisointiin on sisältynyt jonkin verran ylilyöntejä. Erityisesti Hakala kritisoi hetki hetkeltä -seurantaa.

Kriisiuutisoinnista tuttu hetki hetkeltä -seuranta on Hakalan mielestä omiaan lisäämään turvattomuuden tunnetta yleisössä – siis aiheuttamaan pelkoa, eli juuri sitä mitä terroristit haluavat.

– Toimittajilla on myös verta käsissään siitä näkökulmasta, että ylläpidetään ilmiötä ja ruokitaan tapahtumaa.

Hakala korostaa, että asioista ei pidä myöskään vaieta. Hakalan mukaan elämme mediayhteiskunnassa, jossa myös vaikeista tapahtumista pitää kertoa.

– Se ei ole helppo tehtävä, Hakala sanoo.

4. Syytetyn oikuttelu oikeudessa

23-vuotias marokkolainen Abderrahman Bouanane astui oikeuden ja median eteen huhtikuussa, kun Turun puukotusten pääkäsittely alkoi Turun vankilassa.

Miehelle luettiin syytteet, joita Suomessa ei ole aiemmin kuultu.

Syytetty pääsi kunnolla ääneen oikeudessa oikeudenkäynnin toisella viikolla. Päivä oli täynnä yllättäviä käänteitä.

Syytetty kertoi aamupäivällä olevansa sodassa naisia vastaan. Hän totesi, että kaikki naiset iästä riippumatta ärsyttävät häntä.

Syytetty myös sanoi, että hänen ensimmäinen uhrinsa valikoitui siksi, koska uhrin hymy oli herättänyt hänessä "tietynlaisia tunteita, mitkä olivat niin sanotusti kiusallisia".

Lisäksi mies kertoi Jehovan todistajien esitteitä jakaneen naisen "vääräuskoisuudella" olleen merkitystä uhriksi valikoitumisessa. Puukotetuksi joutui myös kaksi muslimimiestä.

Samana päivänä lounastauon jälkeen syntyi niin sanottu tuolikohu.

Puukottaja ei enää suostunut istumaan vankilan oikeussalissa tuolilleen. Hän totesi joutuvansa helvettiin, jos hän istuutuisi. Miehen puheet olivat sekavia, ja hänen katseensa harhaili oikeussalissa. Pian tämän jälkeen syytetty vietiin lääkärintarkastukseen. Lääkäri totesi, ettei mies ollut "kuulustelukunnossa", ja hänen kuulemisensa keskeytettiin.

Syytettyä päästiin kuulemaan uudelleen viime viikolla. Silloin hän kertoi yllättäen, että hänen tarkoituksensa oli iskeä alun perin viime kesänä Turun Ruisrock-tapahtuman aikaan.

Ruisrock järjestettiin useita viikkoja ennen elokuun 18. päivää ja kauppatorin veritekoja.

Oikeudessa on kuultu lukuisia uusia ja keskenään ristiriitaisiakin lausuntoja syytetyltä. Aiemmin hän esimerkiksi kertoi tehneensä päätöksen iskeä Turussa vasta pari päivää ennen varsinaista tekoa.

Välillä syytetty on kertonut uhrien valikoituneen sattumalta, välillä olleensa sodassa naisia vastaan ja lopulta hän on sanonut, että ensimmäinen uhri oli valittu "vääräuskoisuutensa" perusteella.

Yhdessä poliisikuulustelussa puukottaja sanoi katuvansa tekojaan. Viime viikkoisessa kuulemisessaan hän totesi, ettei kadu.

Syytetyn ei tarvitse puhua totta ja hänellä on oikeus muuttaa kertomuksiaan.

5. Muut terrorismirikokset Suomessa

Terrorismia koskevan rikoslain luvun säädöksiä on punnittu ennen Turun puukotusoikeudenkäyntiä kolme kertaa. Vakiintunutta rikosoikeudellista käytäntöä ei ole.

Ensimmäisen terrorismirikoskokonaisuuden tuomioistuinkäsittely alkoi vuonna 2014. Neljää somalilmiestä syytettiin terrorismin rahoittamisesta, mutta hovioikeus hylkäsi syytteet vuonna 2016.

Toinen tapaus eteni käräjäoikeuteen vuonna 2017. Kahta irakilaismiestä syytettiin terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä murhista, jotka olisi tehty osana terroristijärjestö Isisin tekemää joukkosurmaa vuonna 2014 Irakissa. Käräjäoikeus hylkäsi syytteet, mutta syyttäjä valitti tapauksesta hoviin.

Viimeisimpänä lainvoiman on saanut Suomen kolmas terrorismitapaus. Käräjäoikeus hylkäsi tämän vuoden alussa kolmen suomalaismiehen syytteet terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta.

Keskusrikospoliisilla on jatkuvasti "kymmeniä" terrorismirikostutkintoja käynnissä. Tarkkoja lukuja poliisi ei paljasta.

Hallitus antoi huhtikuussa esityksensä terrorismirikoksia koskevan lainkohdan kiristämiseksi.

Lakiesityksessä terrorismiin liittyvän koulutuksen vastaanottaminen ja itseopiskelu kriminalisoitaisiin. Rikoslakiin tehtäisiin myös kymmenkunta muuta lisäystä, muun muassa terrorismirikoksen tekemistä varten tapahtuvan matkustamisen edistäminen säädettäisiin rangaistavaksi.

Lisää aiheesta:

Turun puukottaja vastasi toistamiseen kysymyksiin oikeudessa: "Ei kaduta" – Yle seurasi hetki hetkeltä

Happonen: Mihin tuoliin päätyy Turun puukottaja?

Analyysi: Juoksuttaako Turun puukottaja oikeuslaitosta ja mediaa?

Turun puukottaja: Suomen osallistuminen Isisin vastaiseen sotaan oikeutti tekoni – Yle seurasi oikeudenkäyntiä hetki hetkeltä

Tuoli alkoi polttaa Turun puukottajan alla ja kaksi muuta käännettä oikeudessa – Katso tästä päivän pääkohdat ja videoanalyysi

Varastettu puheenvuoro, käsiraudat ja käännösvirhe – Tässä kaikki, mitä sinun tulee tietää Turun puukotusten ensimmäisestä pääkäsittelypäivästä

Turun epäilty puukottaja esitutkinnan aikana: "Minusta tuli joku toinen, ja sitten minä tein mitä tein"