Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehyn mukaan uuden tartuntatautilain tulkintaongelmissa on alueellisia eroja.

Hoitohenkilöstön pakollinen influenssarokote (siirryt toiseen palveluun) on edelleen tulenarka aihe, sen kuulee Tehyn työympäristöasiantuntija Anna Kukan äänestä. Hän myöntää, että aihe herättää yhä tunteita ja ammattijärjestö on saanut erittäin paljon asiaan liittyviä yhteydenottoja.

Kukkaa harmittaa erityisesti se, että kuumentunut keskustelu (siirryt toiseen palveluun) ja joillakin työpaikoilla tapahtunut pakottaminen ja uhkailu voivat heikentää rokotemyönteisyyttä ja -kattavuutta, "koska se voi aiheuttaa vastustusta myös heissä, jotka rokotteet muutoin ottaisivat"

On ollut tapauksia, joissa arkaluonteisia tietoja on päätynyt muiden tietoon työpaikalla. Työympäristöasiantuntija Anna Kukka

. Sitä ei Kukan mukaan kukaan hoitoalan työntekijä halua.

– Kysymys on siitä, että uuden lain perusteella ei pitäisi puuttua työsuhteisiin.

Työympäristöasiantuntijan mukaan koko maassa rokotuksesta kieltäytymisestä on seurannut yksittäisiä irtisanomisia, kymmeniä varoituksia ja lukemattomia kuulemistilaisuuksia työpaikoilla eri puolilla Suomea. Joitakin työntekijöitä on siirretty toisiin tehtäviin influenssakauden ajaksi.

"Työnantaja ei saa kerätä terveystietoja"

Menettelytavoissa on paljon eroja niin sairaanhoitopiirien, kuntien kuin yksityisten yritysten välillä. Kukan mukaan "ongelmia on toisissa maakunnissa enemmän kuin toisissa", mutta hän ei halua kertoa siitä tarkemmin.

Ammattijärjestö saakin yhteydenottoja eniten juuri menettelytavoista: esimerkiksi työntekijöiden rokotetietoja ei ole selvitetty oikealla tavalla.

Tilanteet pitää arvioida toimipiste- ja tapauskohtaisesti. Työympäristöasiantuntija Anna Kukka

– Työnantaja ei esimerkiksi saa kerätä ja säilyttää työntekijöiden terveystietoja. On ollut tapauksia, joissa arkaluonteisia tietoja on päätynyt muiden tietoon työpaikalla.

Kukan mukaan ainoa luonteva väylä hoitaa asia on työterveys, koska työntekijällä ei ole velvollisuutta selvittää esimerkiksi rokotetietojaan työnantajalle.

Lain tarkoituksena parantaa rokotekattavuutta

Kukan mukaan lakia on sovellettu esimerkiksi kotihoitoon, jota se ei lähtökohtaisesti koske.

– Tilanteet pitää arvioida toimipiste- ja tapauskohtaisesti. Ehdottomuus tai riittämättömät perusteet eivät tätä tilannetta paranna.

Yksi määräaikainen työsuhde päättyi, mutta työ olisi joka tapauksessa loppunut. Lisäksi yhden työntekijän työsuhde on purettu koeajalla. Hallintoylihoitaja Heljä Lundgren-Laine

Tehyn jäsenistä influenssarokotteen ottaminen koskee Kukan mukaan kymmeniä tuhansia työntekijöitä. Keskustelua käydään etenkin influenssarokotteesta ja sen suojaavuudesta, mutta uusi laki (siirryt toiseen palveluun) koskee kaikkia muitakin tartuntatautien rokotteita.

Anna Kukka muistuttaa, että järjestönä Tehy otti kantaa jo lain laatimisvaiheessa, että nykymuodossaan laista seuraa tulkintaepäselvyyksiä.

– Se ei ollut lain tarkoitus, vaan rokotekattavuuden parantaminen.

Ksshp ei ole irtisanonut

Esimerkiksi Keski-Suomen sairaanhoitopiirissä lain velvoite influenssarokotteesta on otettu rauhallisesti. Hallintoylihoitaja Heljä Lundgren-Laine kertoo saaneensa vain yksittäisiä sähköposteja asiasta.

Henrietta Hassinen / Yle

– Niiden kanssa, jotka ovat harkinneet rokotuksista kieltäytymisestä muista kuin lääketieteellisistä syistä tai työntekijöiden, jotka eivät ole toimittaneet esimiehelleen soveltuvuustodistusta määräaikaan mennessä, on käyty ammattieettinen keskustelu. Kaikkiaan niitä on käyty neljä.

Irtisanomisia ei ole influenssarokotteeesta kieltäytymisen vuoksi ollut, eikä Lundgren-Laineen mukaan sellaisiin olisi haluttu lähteäkään, koska "kaikki ammattitaitoinen väki tarvitaan töihin".

– Yksi määräaikainen työsuhde päättyi, mutta työ olisi joka tapauksessa loppunut. Lisäksi yhden työntekijän työsuhde on purettu koeajalla. Yhden työntekijän siirto toisiin tehtäviin on käynnissä, hän kertoo.

Työterveys huolehtii todistuksista

Keski-Suomen sairaanhoitopiirissä työterveys tekee todistuksen jokaisen työntekijän soveltuvuudesta työtehtäviin.

Mikäli hoito- tai asiakastyössä olevan kaikki rokotukset eivät ole kunnossa, työterveys antaa työntekijä saa lausunnon, jossa ilmoitetaan, ettei hän lain mukaan sovellu "välittömään asiakas- tai potilastyöhön".

Henkilökunnan välittämiä influenssatartuntoja ei tänä vuonna ole ollut, aikaisempina vuosina niitä on ollut. Hallintoylihoitaja Heljä Lundgren-Laine

– Toki lääketieteellistä harkintaa käytetään. Meillä on paljon esimerkiksi kehittämisprojekteissa olevia, pelkästään toimisto- tai vaikkapa puhelintyötä tekeviä ammattilaisia tai laboratorion ja patologian henkilöstöä, joiden tehtäviin kuuluu vain näytteiden analysointia, eikä lainkaan potilastyötä.

Tästä syystä esimerkiksi lääkärien rokotekattavuus on 83 prosenttia, hoitajien 89 prosenttia ja kokonaisuudessaan sairaanhoitopiirin lukema on 84 prosenttia.

Poikkeuksia ei voida tehdä

Hallintoylihoitaja kehuu henkilöstöä valistuneisuudesta.

– Henkilökunnan välittämiä influenssatartuntoja ei tänä vuonna ole ollut, aikaisempina vuosina niitä on ollut.

Mikäli hoitotyössä oleva hoitaja tai lääkäri kieltäytyisi rokotteesta, työnantaja ei voisi tehdä poikkeusta.

– Laki on tällä kohdalla yksiselitteinen ja tehtävä olisi mahdoton. Influenssakauden ajaksi työntekijä voitaisiin siirtää toisiin tehtäviin, mutta jos kyse olisi jonkun muun rokotteen puuttumisesta, siirtokaan ei auttaisi.

Hallintoylihoitajan mukaan työntekijöitä, joita ei voida rokottaa omien terveydellisten syiden vuoksi, on hyvin vähän. Muutama allerginen työntekijä rokotettiin päivystysolosuhteissa.