Talvivaaran kohtalonhetket lähestyvät, ja rahoituspäätöksen yhteydessä kaivoksen alasajon tai toiminnan jatkamisen plussat ja miinukset lasketaan tarkasti yhteen. Terrafamen hallituksen puheenjohtajan on toki jo virkansa puolesta muistutettava poliitikkoja alasajon kalleudesta.

Ratian mukaan Terrafame jatkaa kuitenkin edelleen rahoitusneuvotteluja useammankin yksityisen sijoittajan kanssa.

– Keskusteluja ulkopuolisten, ulkomaalaisten rahoittajien kanssa käydään yhä, vaikka Vaasan hallinto-oikeuden päätös ympäristöluvan määräaikaisuudesta nakersi merkittävästi pohjaa neuvotteluilta, Ratia sanoo.

– Emme missään tapauksessa ole heittäneet kirvestä kaivoon, hän korostaa.

Lauri Ratia sanoo itse pitävänsä yhä todennäköisenä, että kaivoksen toimintaa päätetään jatkaa.

– Todennäköisyys, että jatketaan, on suurempi kuin että suljetaan. Ehkä on parempi sanoa, että enemmän kuin 50 prosenttia, Ratia muotoilee suhdeluvun jatkamisen hyväksi.

Alasajo kestäisi 5–7 vuotta

Jos eduskunnalta ei enää heru ymmärrystä entisen Talvivaaran Sotkamon kaivoksen jatkolle, edessä on auttamatta kaivoksen alasajo. Koko projekti kestäisi 5–7 vuotta. Lisäksi alueen valvonta jatkuisi kolmenkymmenen vuoden ajan.

Tähän asti on arvioitu, että kaivoksen alasajo maksaisi noin 300 miljoonaa euroa. Lauri Ratia kertoo, että 300 miljoonan euron alasajon kustannusarvio perustuu olemassa olevaan, alustavaan suunnitelmaan kaivoksen sulkemistilanteesta.

Kuitenkin sulkemistakin varten tarvittaisiin esimerkiksi ympäristölupa. Sen tekeminen ja erilaiset esivalmistelut voivat kestää hyvinkin pari vuotta tai ylikin.

– On myös hyvin todennäköistä, että alasajon yhteydessä joudutaan tekemään merkittäviä vedenpuhdistukseen liittyviä investointeja. Lisäksi on laskettava mukaan puhdistuslaitoksen käyttökustannukset. Silloin puhutaan jo ehkä noin puolesta miljardista eurosta – tarvittavan ympäristöluvan määräyksistä riippuen, Ratia laskee alasajon kustannuksia.

Valtio maksaa joka tapauksessa

Lauri Ratia korostaa, että alasajon on perustuttava ympäristön kannalta hyväksyttävään suunnitelmaan ja tapahduttava ympäristöturvallisesti. Siksi tarkkaa arviota alasajon kustannuksista on vaikea esittää.

– Jos kaivoksen alasajon tielle lähdetään, niin sitä joudutaan joka tapauksessa rahoittamaan. Eli valtio voi valita vain vaihtoehtojen välillä, jotka molemmat maksavat, Ratia huomauttaa.

Ylösajo on Ratian mielestä viisaampaa. Silloin investointi voi ainakin teoriassa myös tuottaa pitkällä aikavälillä. Alasajosta ei koituisi kuin kustannuksia.

Omistajaohjaukselle kehuja

Teollisuusneuvos Ratialla on pitkä ja laaja kokemus teollisuusyritysten johtotehtävistä, yritysjärjestelyistä ja toiminnasta valtion omistamissa yhtiöissä. Hän ollut muun muassa hallituksen puheenjohtajana neljässä valtion omistamassa yhtiössä ja yhdessä varapuheenjohtajana.

– Kokemukseni valtiosta omistajana ovat yleisesti ottaen erittäin hyvät. On tärkeää, että omistajaohjauksen linjaukset ovat selkeät, ja nyt käytävä linjauskeskustelut osoittaa valtion tarkastelevan omistajaohjausta pitkällä aikavälillä.

Ratia korostaa, että valtion on myös annettava yhtiöiden hallituksille ja toimivalle johdolle valtuudet johtaa yhtiötä kuten mitä tahansa yksityistäkin yritystä.