Turvapaikanhakijat saapuivat Kirkkonummen Evitskogiin elokuussa 2015. Samalla viikolla lähti ensimmäinen lasku Maahanmuuttovirastoon: 235 000 euroa kahdesta ja puolesta viikosta. Summa kattoi 300 henkilön majoituksen ja ruokapalvelut.

Siitä alkoi laskutus, joka paisui selvästi ennakoitua suuremmaksi. Miltei kolme vuotta myöhemmin Evitskogin rahanmenoa selvitellään edelleen.

Vastaanottokeskus perustettiin entiseen kurssikeskukseen, jonka omistaa Kirkkonummen Aktiivikeskus Kiinteistö Oy. Kiinteistöyhtiön takana ovat puolestaan loviisalainen rakennusalan yrittäjä Jorma Kärkkäinen Pyhänseita-yhtiönsä ja Sami Kuusisto virolaisen Network Design Worldwide -yhtiönsä kautta.

Avainhenkilö toiminnan pyörittäjänä on ollut kuitenkin Kuusiston liikekumppani Tuomo Mäki. Hänet valittiin kiinteistöyhtiön toimitusjohtajaksi 2006.

Mäellä on värikäs liiketoimintahistoria. Yksin Suomen kaupparekisterissä hänen yritysyhteyksiensä luettelo on 13-sivuinen. Se sisältää esimerkiksi pikavippikauppaa. Mäen yritykset tarjosivat muun muassa Etulainaa ja Easylainaa. Vuonna 2014 häntä syytettiin koronkiskonnasta, mutta oikeus hylkäsi syytteet.

Mäen pikavippeihin liittyvät liiketoimet joutuivat uudestaan keskusrikospoliisin syyniin. Poliisi selvitti epäilyjä törkeistä veropetoksista ja törkeistä kirjanpitorikoksista 2008–2012. Tutkinta on viety loppuun ja syyttäjä harkitsee parhaillaan, nostetaanko asiassa syytteet. Jutussa on viisi epäiltyä.

Mäellä on ollut riitoja yhteistyökumppaneiden kanssa. Yksi niistä liittyy edellä mainittuun rikostutkintaan. Entinen formulakuljettaja Mika Salo sijoitti satojatuhansia euroja pikavippiyritykseen ja syytti Mäkeä petoksesta. Tältä osin syyttäjä kuitenkin päätti keskeyttää rikostutkinnan.

Rapistunut rakennuskompleksi rakennettiin 1970-luvulla tuon ajan ammatillisen keskusjärjestön, Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Keskusliiton TVK:n tarpeisiin. Betonia, lasia ja tummanpunaista tiiliverhoilua. Pääaulassa haju on imelä ja ilma raskas. Turvapaikanhakijoita ei enää majoitu tiloissa, virolaiset rakennustyöntekijät ovat palanneet sinne. Yö hostellissa maksaa kuusi euroa. Rakennus on myynnissä.

Ennen turvapaikanhakijoiden tuloa omistajayhtiö teki jatkuvaa tappiota raskaan velkataakan alla. Toimitusjohtaja Mäki oli tarjonnut tiloja vastaanottokeskuskäyttöön jo aiemmin, mutta Maahanmuuttovirasto tarttui tarjoukseen vasta, kun maahan tuli yllättäen suuri määrä ihmisiä loppukesästä 2015. Turvapaikanhakijat olivat jättipotti kiinteistöyhtiölle, jota verottaja oli ehtinyt hakea konkurssiinkin.

Virolaiset reissutyöntekijät heitettiin pihalle. Ensin tehtiin pikajärjestely Maahanmuuttoviraston ja Helsingin kaupungin kanssa ensimmäisiksi kuukausiksi, sitten toiminta vakiintui.

Vastaanottokeskuksen pyörittäminen siirtyi marraskuussa 2015 Suomen Punaisen Ristin Uudenmaan piirin vastuulle. Piiri teki kiinteistöyhtiön kanssa sopimuksen tilojen vuokraamisesta.

Lokakuun 2015 lopussa allekirjoitettuun sopimukseen kuukausivuokraksi kirjattiin 150 000 euroa.

Sopimuksen takaamat vuokratulot näyttävät suurilta, kun tarkastelee edellisen vuoden 2014 tilinpäätöstä. Silloin yhtiö sai liikevaihtoa samoista tiloista keskimäärin vain 17 000 euroa kuukaudessa.

Sopimuksessa neliöhinnaksi kerrotaan 13 euroa, vaikka samalla huomautetaan, että vuokra ei ole neliöperusteinen.

Neliöhinta on korkea ränsistyneestä kurssikeskuksesta, jossa on runsaasti yleisiä tiloja, muun muassa iso liikuntahalli ja käytöstä poistettu uima-allas. Tavallisen kaksion voi Kirkkonummella vuokrata halvemmalla neliöhinnalla.

Voisi kuvitella, että konkurssin partaalla olleen yrityksen kanssa olisi ollut helppo neuvotella hintaa kohtuullisemmaksi.

Eikö yhtiö suostunut edullisempaan vuokraan? SPR:n Uudenmaan piirin toiminnanjohtaja Petri Kaukiainen kertoo, että SPR ei neuvotellut vuokrasta. Se tuli määrättynä Maahanmuuttovirastosta. Oli kiire.

Maahanmuuttoviraston vastaanottotoiminnan johtaja Pekka Nuutinen kertoo, että hintaneuvottelut Evitskogissa hoiti hänen edeltäjänsä.

Saadakseen tarkemmin selvää neuvotteluista Suomen Kuvalehti pyysi Maahanmuuttovirastolta sen edustajien kirjeenvaihdon Evitskogin kiinteistöä pyörittäneen Tuomo Mäen kanssa. Nuutinen ilmoittaa, että sähköposteja ei ole tallessa.

”Tärkeintä oli allekirjoittaa sopimus, eikä lähteä sitä korjaamaan.”

Maaliskuussa 2016 Maahanmuuttovirasto ja SPR:n Uudenmaan piiri allekirjoittivat sopimuksen, joka koski vastaanottokeskustoiminnan järjestämistä koko piirin alueella.

Jo kuukausia aiemmin laadittuun paperiin kirjattiin arviot vastaanottokeskusten menoista vuodelle 2016. Evitskogin kohdalle merkittiin 4,8 miljoonaa euroa. Todellinen rahanmeno oli miltei kaksinkertainen eli 8,4 miljoonaa euroa.

Uudenmaan piirin toiminnanjohtaja kuittaa väitteen kulujen tuplaantumisesta virheelliseksi, hänen mukaansa todellista nousua oli vain kaksi prosenttia. Mistä sopimuspaperin ”virheellinen” luku kertoo, sitä Kaukiainen ei tiedä.

”On tosi vaikea sanoa, mistä se luku on sinne tullut.”

Todennäköisesti alkuperäinen luku on ynnäilty Maahanmuuttoviraston lokakuussa 2015 julkisesti ilmoittamasta enimmäishinnasta. Se oli 43 euroa majoittujaa kohden vuorokaudessa.

SPR:stä ilmoitetaan Suomen Kuvalehdelle, että luku tiedettiin jo sopimusta allekirjoitettaessa virheelliseksi.

”Katsoimme kuitenkin, että tärkeintä oli allekirjoittaa sopimus, eikä lähteä sitä korjaamaan. Tiesimme, että siinä tilanteessa Migrin työsuma oli sellainen, että muutoksen käsittely olisi vienyt todella paljon aikaa”, viestinnän asiantuntija Noora Kero selventää sähköpostitse.

Muuttuneet luvut ja rahanmeno eivät olleet suuri huoli SPR:lle, sillä Maahanmuuttovirasto kuittasi kulut täysimääräisesti. Osapuolten sopimuksessa sovittiin myös hallintokulukorvauksesta, joka oli kahdeksan prosenttia keskuksen kuluista.

Mitä enemmän SPR käytti rahaa vastaanottotoimintaan, sitä enemmän se laskutti hallintopalkkiota. Evitskogista SPR sai vuonna 2016 palkkioina lähes 700 000 euroa.

Todellisuudessa koko raha ei kulunut hallinnointiin, vaan järjestölle jäi reilusti ylimääräistä. Kaikista SPR:n piireistä järjestölle jäi ylijäämää 2015–2016 noin 11 miljoonaa euroa. Järjestö kertoo käyttävänsä rahan ”valmiuden ja varautumisen ylläpitämiseen ja vahvistamiseen sekä osaamisen kehittämiseen”.

SPR vetoaa hätätilanteeseen. On totta, että turvapaikanhakijoiden määrä yllätti viranomaiset. Elokuussa 2015 heitä tuli 3 000, syyskuussa jo lähes 11 000. Sopimuksia majoitustiloista tehtiin nopeasti.

Valtiolle kalliita sopimuksia tehtiin kuitenkin kuukausia myöhemmin ja vielä senkin jälkeen, kun Maahanmuuttoviraston edustajat olivat julkisuudessa jo kertoneet etsivänsä edullisempia ratkaisuja.

Jokaisesta Maahanmuuttoviraston maksamasta eurosta yli 70 senttiä jäi voitoksi Tuomo Mäen johtamalle yhtiölle.

Evitskogin vuokra oli kova ja tapaus poikkeuksellinen, sanoo SPR. Paljon kuluja syntyi järjestön mukaan muun muassa turvajärjestelyistä.

Kirkkonummen Aktiivikeskus ehti tehdä huikeat voitot. Vuonna 2016 voittoa syntyi 1,3 miljoonaa euroa. Jokaisesta Maahanmuuttoviraston maksamasta eurosta yli 70 senttiä jäi voitoksi Tuomo Mäen johtamalle yhtiölle.

Kiinteistön vuokraaminen ei ollut hänen edustamiensa yhtiöiden ainoa tulonlähde yhteistyöstä SPR:n kanssa.

Kun toiminta Evitskogissa siirtyi marraskuussa 2015 SPR:n vastuulle, järjestö jatkoi palvelujen ostamista Mäen edustamilta kahdelta yritykseltä Codepolilta ja Mentolexilta.

Ne toimittivat keskukseen ruoka-, kiinteistönhoito- ja siivouspalveluita. Kilpailutusta ei tehty – syynä jälleen kiire.

Kevään ja kesän 2016 aikana SPR lopetti hankinnat Mäen firmoilta. Turvapaikanhakijat alkoivat valmistaa ruokansa itse, ja muista palveluista luopuminen perustui ”kokonaisharkintaan”.

SPR:stä kerrotaan, että ratkaisussa painotettiin palvelun laatua, hintaa, toimivuutta ja sujuvuutta. Codepoli ja Mentolex ehtivät laskuttaa syksyn 2015 ja kevään 2016 aikana 1,2 miljoonaa euroa.

SPR ei alun perin tutkinut Mäen taustoja, koska yhteistyökumppani oli tullut ”annettuna” Maahanmuuttovirastosta.

Kaukiaisen mukaan SPR:llä on ollut ”joitain sisällöllisiä vääntöjä” Mäen yrityksiltä tehtyjen hankintojen osalta, mutta enää osapuolten välillä ei ole epäselvyyksiä tai avoinna olevia riitoja.

Samaa ei voi sanoa Evitskogin tilaa vuokranneen kiinteistöyhtiön sisäisistä asioista.

Syksyllä 2016 kurssikeskuksen toinen omistaja Jorma Kärkkäinen toi hallitukseen uuden puheenjohtajan Dan Högströmin. Hän tilasi ensi töinään yhtiöön erityistarkastuksen.

Tarkastuksessa selvisi, että Aktiivikeskuksesta oli siirretty Tuomo Mäen edustamalle kolmelle yhtiölle 2014–2016 vajaat 700 000 euroa. Näin todetaan yhtiön käräjäoikeudelle jättämissä haasteissa.

Mäki oli itse toiminut tilaajana, laskujen hyväksyjänä ja maksajana. Högströmin mukaan näille maksuille ei ollut liiketaloudellista perustetta.

Erityistarkastuksen tekijät pitivät ongelmallisena myös sitä, että syksyllä 2015 ulosottoviranomainen oli kieltänyt siirtämästä omaisuutta pois yhtiöstä.

Käy ilmi, että taustalla on keskusrikospoliisin pyyntö jäädyttää yhtiön toisen omistajan Sami Kuusiston omaisuutta. Tiedossa ei ole, liittyykö asia samaan pikavippijutun tutkintaan, jossa myös liikekumppani Mäki on epäiltynä.

Kuusisto ei antanut haastattelua, mutta ilmoitti isänsä välityksellä, ettei tiedä paljoakaan yhtiöstä eikä kommentoi viranomaisasioita.

Erityistarkastuksen valmistumisen jälkeen toimitusjohtaja Mäki sai potkut ja kiinteistöyhtiö teki hänestä rikosilmoituksen. Poliisitutkinnan rinnalla yhtiö vaatii rahoja takaisin käräjäoikeudessa riitajutulla.

Kiinteistöyhtiön asiamiehenä toimivan Kari Uotin laatimasta haastehakemuksesta käy ilmi, että yhtiö oli ennen potkujen antamista sulkenut Mäeltä tilinkäyttöoikeudet.

Mäki oli kuitenkin onnistunut puhumaan Ålandsbankenin pankkivirkailijan ympäri, saanut tilit taas käyttöönsä ja ”lähes tyhjentänyt” ne.

Pankki maksoi tapauksen takia kiinteistöyhtiölle vahingonkorvauksia yli 130 000 euroa.

Keskusrikospoliisi tutki tapahtuneen ja katsoi Mäen syyllistyneen törkeään kavallukseen. Syyttäjä harkitsee nyt, nostaako hän syytteet Mäkeä vastaan. Mäkeä ei tavoitettu haastatteluun.

Evitskogin vastaanottokeskus suljettiin marraskuussa 2017. Poliisi ei ole ainoa taho, joka on tutkinut sen talousasioita. Myös SPR tilasi erityistarkastuksen tilintarkastusyhtiö PricewaterhouseCoopersilta. Se tekee myös tavanomaiset vastaanottokeskuksia koskevat tilikausittaiset raportit.

Uuden erityistarkastuksen taustalla on SPR:n mukaan Evitskogin keskuksen naapuri Vesa Kallioniemi.

Hänestä on tullut viime vuosien aikana tuttu henkilö SPR:lle ja Maahanmuuttovirastolle. Kiinteistöalalla uraa tehnyt Kallioniemi on vaatinut selvityksiä keskuksen taloudenpidosta ja välittänyt huomioitaan myös tiedotusvälineille.

Kun keskus aloitti toimintansa, Kallioniemi oli aluksi huolissaan lasten koulumatkasta, joka kulki sen ohi. Vaikka poliisi ja pelastuslaitos kävivät keskuksessa aika ajoin, sen ulkopuolella Kallioniemi ei kokenut turvapaikanhakijoista juurikaan häiriötä.

Kallioniemi keskittikin huomionsa ympäristöön ja taloudenpitoon. Ensin ihmetytti jätevesien käsittely ja sen vaikutus keskuksen vieressä olevaan pieneen järveen. Sopimus tehtiin kolmensadan turvapaikanhakijan majoittamisesta, vaikka ympäristöluvan mukaan tilaa oli vain 150:lle. Asiaa ratkottiin myöhemmin tuomalla pihalle siirrettäviä vessoja.

”Epäasiallinen toiminta ja valtion varojen väärinkäyttö, siitä minä en pidä. Tuntuu siltä, että tässä on liian monta tahoa mukana eikä kukaan vastaa mitään”, Kallioniemi sanoo.

Toukokuussa 2018 Kallioniemi sai SPR:ltä yllättävän kutsun. Häntä pyydettiin järjestön pääkonttorille tapaamaan tilintarkastusyhtiö PwC:n edustajia.

”Se oli ystävällinen ja kohtelias keskustelu”, Kallioniemi kuvaa.

Tarkastajat olivat kiinnostuneita muun muassa keskuksen pinta-alaan liittyvästä epäselvyydestä.

Kiinteistön myynti-ilmoituksessa pinta-alaksi ilmoitetaan miltei 2 000 neliötä vähemmän kuin SPR:n tekemässä vuokrasopimuksessa. Sama pienempi luku annetaan neliömääräksi myös Kirkkonummen rakennusvalvonnasta.

SPR tilasi tarkastuksen, koska Kaukiaisen mukaan naapurin esittämiin väitteisiin ”ei voi kuin suhtautua erittäin vakavasti”.

Raportti valmistui kesäkuussa 2018. Sitä ei luovutettu Suomen Kuvalehdelle kokonaisuudessaan, mutta yhteenvedon mukaan rahankäytössä, sopimusten teossa tai kiinteistön neliömäärässä ei ole ”merkittäviä poikkeamia” normaalista.

Tulokset eivät tyydytä Kallioniemeä. Hän pitää PwC:tä jäävinä asiassa, koska se teki myös aiemmat raportit, joissa talousarvion ylitykseen ei puututtu. Hän haluaisi Valtiontalouden tarkastusviraston tarttuvan Evitskogiin.

”Toivon, että se lähtisi omaehtoisesti tutkimaan, mitä oikeasti on tehty.”

VTV on tehnyt joihinkin vastaanottokeskuksiin erillistarkastuksia, mutta ei Evitskogiin. Maahanmuuttoviraston mukaan tarvetta siihen ei ole ilmennyt.