Antti Häkkäsestä tai Elina Lepomäestä povataan Petteri Orpon seuraajaa.

Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo voi saada haastajia Porissa kesäkuussa 2020 järjestettävässä kokoomuksen puoluekokouksessa, IS:n haastattelemat kokoomuksen kansanedustajat arvioivat.

Potentiaalisina haastajina kokoomusedustajat nostavat esiin Antti Häkkäsen, 34, ja Elina Lepomäen, 37.

Ennakkosuosikkina mahdollisessa puheenjohtajakisassa pidetään varapuheenjohtaja Häkkästä, joka oli eduskuntavaaleissa kokoomuksen äänikuningas 20 234 äänellä.

– Lepomäen kynnys asettua Orpon haastajaksi on matalampi kuin Häkkäsen. Häkkänen olisi vahvempi haastajana, mutta hänellä on vahvempi lojaliteetti puoluetta kohtaan, eräs kokoomusedustaja analysoi.

Kokoomuksessa on pidetty istuvan puheenjohtajan haastamista majesteettirikoksena, mutta käytäntö muuttui 2016 Lepomäen ja Orpon haastettua Alexander Stubbin.

Petteri Orpo voitti kesäkuussa 2016 Alexander Stubbin (oik) Kokoomuksen puheenjohtajakilvassa ja syrjäytti näin istuvan puheenjohtajan. Kisan kolmanneksi jäi tuolloin Elina Lepomäki.­

Orpo voitti puheenjohtajavaalin, Stubb jäi toiseksi ja Lepomäki kolmanneksi.

– Kaikki tietävät, että puoluekokouksessa on yhtenä asiakohtana puheenjohtajan valitseminen. Moni pohtii, onko nykyinen naamagalleria sellainen, jonka johdolla pystytään tekemään uskottavasti oppositiopolitiikkaa, toinen kansanedustaja arvioi.

Kulisseista kuuluu suorasukaisempiakin kommentteja.

– Taustalla on puuhattu jo pitkään (puheenjohtajan) vaihto-operaatiota, IS:lle arvioidaan kokoomuksen ryhmän sisältä.

Kokoomuksessa syynätään gallupeja tarkasti syksyn aikana ja johtopäätösten aika alkaa olla viimeistään tammi-helmikuussa.

Eduskuntavaalikannatusta eli 17 prosenttia pidetään kokoomuksessa kriittisenä rajana – sen alemmaksi kannatus ei saisi laskea.

– Mitä huonompi on kannatus, sitä suurempi houkutus on lähteä Petteriä haastamaan. Jos kannatus on yli 20 prosenttia, aika vaikea on haastajien lähteä liikkeelle, IS:lle arvioidaan.

Henkilökeskustelu on vauhdittunut Ylen kyselyn myötä. Yle kysyi kokoomuksen eduskuntaryhmältä, puoluevaltuustolta ja piirihallituksen jäseniltä, pitäisikö Orpolla olla vastaehdokkaita Porin puoluekokouksessa.

Kysely lähetettiin 245 henkilölle ja vastaajia oli 158. 40 prosenttia kyselyyn vastanneista toivoi Orpolle haastajaa, 45 prosenttia ei toivonut ja 15 prosenttia ei osannut ottaa asiaan kantaa.

Orpo on johtanut kokoomuksen voittoon kunta- ja eurovaaleissa, mutta eduskuntavaaleissa kokoomus jäi Sdp:n ja perussuomalaisten taakse – kannatuskin laski edellisistä eduskuntavaaleista 1,2 prosenttiyksikköä.

Alkutalven hoitajakeskustelussa tehtiin kokoomuslaisten mukaan viestinnällisiä virheitä, mutta syytä vieritetään myös median niskaan.

Vaalien jälkeen keskeiset demaritkin ovat myöntäneet, ettei hoitajamitoitusta saada muutettua hetkessä 0,7:ään.

– Se oli täysi huijaus koko juttu. Sdp vei tämän maan mediaa kuin pässiä narussa, se vaikutti merkittävällä tavalla vaalitulokseen, sitten sote-uudistus meni puihin ja siitä meni paljon meidän piikkiin, kokoomusedustaja ruotii.

Orpoa luonnehditaan ”pirun pidetyksi henkilöksi”, jota on ”vaikea inhota”. Kriitikoiden mielestä Orpon persoonan miellyttävyyteen liittyy ponnettomuutta, joka voi olla oppositiojohtajalle jopa haitallinen ominaisuus.

– On sellaista huolta, että kokoomus jää Petterin johdolla seinäkukkaspuolueeksi, IS:lle kuvaillaan.

– Orpo tyydyttää ydinkannattajajoukkoa, kysymys on, voitaisiinko jonkun toisen puheenjohtajan johdolla laajentaa kannattajakuntaa, toinen kokoomuksen kansanedustaja puntaroi.

Mäntyharjulta Etelä-Savosta kotoisin olevaa Häkkästä luonnehditaan maaseutukonservatiiviksi, joka on kokoomuslaista valtavirtaa maahanmuuttokriittisempi. Laki- ja järjestysasioissa Häkkänen edustaa ”pamppulinjaa”.

Jos markkinaliberaalin Lepomäen arvioitaisiin vievän puoluetta oikealle, osa kokoomuslaisista pelkää, että Häkkäsen valinnan myötä kokoomuksen konservatiivisemmat voimat ajaisivat itsensä asemiin.

Kokoomuksen kansanedustajista lasketaan konservatiiveiksi muun muassa Wille Rydman, Heikki Autto, Janne Sankelo, Terhi Koulumies, Pia Kauma, Markku Eestilä ja Paula Risikko.

Toisaalta Häkkänen tuo mieleen turvallisia mielikuvia Jyrki Kataisen puheenjohtajakaudelta.

– Kaikki muistelevat Kataisen aikaa, Jyrki yhdisti puolueen ja oli nuori maltillinen nouseva tähti möreällä äänellään, onhan siinä paljon yhteneväisyyksiä Häkkäseen, IS:lle arvioidaan.

Antti Häkkänen sai eduskuntavaaleissa kokoomuslaisista eniten ääniä ja Elina Lepomäki sai toiseksi eniten, 19 292. Molemmat keräsivät myös paljon rahaa kampanjaansa, Lepomäki 116 462 euroa ja Häkkänen 112 746 euroa.­

Orpo edustaa kokoomuksen sosiaaliliberaalia ”keskikenttää” ja on Häkkäsen tavoin kokoomuskoneiston kasvatti.

Lepomäkeä ei pidetä samalla tavoin pitkän linjan puolueihmisenä.

Lepomäki tuskin on eduskuntaryhmän tai puoluetoimiston suosikki, mutta kentällä Lepomäellä on kannatusta esimerkiksi yrittäjäporukan parissa.

Viime hallituskaudella sote-kapinallaan profiloitunutta Lepomäkeä ei ole valittu ministeriksi eikä valiokuntien johtopaikoille.

Jotkut kokoomuslaiset katsovat Orpon nostavan keskeisille paikoille vaarattomaksi koettuja toimijoita, kun taas potentiaaliset uhkaajat, kuten Lepomäki, työnnetään ulkokehälle.

Äskettäin kokoomuksen eduskuntaryhmän sisällä herätti kyräilyä se, että Orpo ajoi vastustuksesta huolimatta vahvasti Kai Mykkästä eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. Mykkänen valittiin tehtävään ilman vastaehdokkaita.

Orpo nosti kokoomuksen sinivihreään siipeen kuuluvan Mykkäsen ministeriksi heti tultuaan valituksi puheenjohtajaksi kesäkuussa 2016.

Mykkästä pidetään älykkäänä poliitikkona, mutta Mykkäsen nopea urakehitys kokoomuksessa on herättänyt myös kateutta.

Kyse on linjaeroistakin: esimerkiksi sisäministerinä ollessaan Mykkänen ilmaisi ensikommenteissaan ymmärrystä lentokoneessa protestoineelle vihreiden lainsäädäntösihteerille, mikä aiheutti paheksuntaa kokoomuksen ”legalismisiivessä”, joka korostaa ankaraa pitäytymistä lakiin.

Mykkänen on kokoomusjärjestelmän kasvatti jo toisessa sukupolvessa.

Orpon haastajaksi Mykkänen tuskin ryhtyy – Ylen kyselyssä Mykkänen jäi Häkkäsen, Lepomäen, Risikon ja Jan Vapaavuoren taakse.

Kai Mykkänen valittiin kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi ilman vastaehdokkaita, mutta Petteri Orpon innokkuus Mykkäsen tukemisessa aiheutti närää ryhmän sisällä. Kokoomuksessa ryhmänjohtaja on keskeisessä roolissa puheenjohtajan työparina.­

”Kyselyt imartelevat – kannattaa pitää viilit jääkaapissa”

– Onhan se imartelevaa, kun kyselyitä tulee niin paljon, kentältä ja kansan parista. Tässä kannattaa kuitenkin vielä pitää viilit jääkaapissa. Kesällä on meillä kaikilla hyvin aikaa keskustella ihmisten kanssa. Odotan myös Petterin johdolla käynnistyvää ohjelmatyötä, Lepomäki kommentoi.

Lepomäki katsoo, että ”kokoomuksen pitää olla enemmän kokoomus”.

– Se tarkoittaa sitä, ettemme kurkottele aitojen tuolle puolen tai tavoittele perässähiihdon Suomen mestaruutta, vaan seisomme tukevasti omilla jaloillamme ja johdamme suuntaa.

”Ei ole mitään erityisempää vireillä”

Häkkänen sanoo IS:lle pitävänsä ”mukavana”, että hänen nimensä pyörii ”tulevaisuuden nimenä”, mutta Häkkänen vakuuttaa, ettei hän ole virittäytymässä kokoomuksen puheenjohtajakisaan.

– Eri puolella Suomea kaikenlaista korviin kantautuu, mutta ei ole tähän asiaan liittyen mitään erityisempää vireillä. Meillä on puolueessa hyvä, yhtenäinen henki, ja olemme Petterin tallissa tekemässä töitä.

– En ole miettinyt tulevaisuuttani sen pidemmälle muuta kuin että hoidan puolueen varapuheenjohtajan tehtävää, se on vastuullinen ja merkittävä tehtävä.

Häkkäsen mielestä kokoomuksen pitää kirkastaa ”maltillista keskustaoikeistolaista linjaa”, mutta dramaattisiin linjanmuutoksiin ei ole tarvetta.

– Tällä hetkellä ei ole aihetta muuhun kuin kovaan työnteon aloittamiseen. Oppositiossa on helpompi olla demarityyppisellä meiningillä, jossa kaikkea vastustetaan ja esitetään jatkuvasti menolisäyksiä. Kokoomuksen pitää esittää hallitukselle ja Suomen kansalle parempi vaihtoehto.

Häkkänen katsoo kokoomuksen lukeutuneen eduskuntavaalien voittajien joukkoon, vaikka puolueen kannatus laski edellisistä eduskuntavaaleista.

– Pääministeripuolueen paikka ratkesi karvan mitalla demareille, keskusta päätti lähteä vasemmistohallituksen kenkälusikaksi. Keskustan halu tehdä yhteistyötä kokoomuksen tai perussuomalaisten suuntaan oli nolla vaalien jälkeen, mutta heti kun vasemmistopuolueet tarjosivat yhteistyötä, niin heti mielihalut heräsivät, Häkkänen piikittelee.

Kokoomuksen puheenjohtajan Petteri Orpon asema ei ole toistaiseksi uhattuna, mutta tilanne voi muuttua jo syksyllä tai kevättalvesta, jos kannatus ei lähde nousuun. Kuvassa väistyvän hallituksen ministerit Orpo, Antti Häkkänen ja Anne-Mari Virolainen poistuvat presidentin esittelystä 6. kesäkuuta.­

Orpo valmis mittauttamaan kannatuksensa

– Totean, että puoluekokous on sitä varten, että puolue valitsee siellä puheenjohtajansa ja jos haastajia tulee (Porin puoluekokouksessa 2020), niin olen valmis mittauttamaan kannatukseni, Petteri Orpo sanoo IS:lle.

Orpon mukaan kokoomuksen eduskuntavaalitulosta – kannatus laski mutta yksi lisäpaikka tuli – voi pitää kohtuullisena.

– Oppositioon päätyminen harmittaa, mutta väki on tyytyväistä siihen, että emme antaneet periksi meidän talous- ja työllisyyspolitiikan linjassa emmekä lähteneet mukaan demareiden löperöön ohjelmaan.

Henkilövalinnat ovat aiheuttaneet jupinaa kokoomuksen eduskuntaryhmän sisällä. Oletko nostanut keskeisille paikoille vaarattomiksi koettuja toimijoita ja työntänyt ulkokehälle potentiaalisia uhkaajia?

– Hah, hah, hah. En todellakaan, en todellakaan. Olen pyrkinyt koko ajan tekemään valintoja niin, että meillä on lupaavimmat kyvyt ketjussa, esimerkiksi Mykkäsen ja Häkkäsen nostaminen ministerivitjaan oli osoitus siitä. Kun ryhmän puheenjohtajiston valintoja käytiin läpi, yritettiin löytää kokonaisuus, joka edustaa ryhmää ja sen erilaisia virtauksia. Sitä paitsi jokaisella on mahdollisuus kandideerata, jos kokee jääneensä pois... ei kukaan asettunut ehdolle.

Eduskuntaryhmän puheenjohtajan valinta herätti vastustusta, vaikka Kai Mykkäsellä ei ollut vastaehdokkaita. Ovatko sinivihreät toimijat niskan päällä puolueessa?

– Keskustelin lähes kaikkien ryhmän jäsenten kanssa ja koin, että selkeä enemmistö oli Kaitsun takana, ei ollut yhtä ratkaisua, joka olisi nauttinut kaikkien luottamusta.

– Ehkä jotkut painotuserot ryhmän sisällä suhteessa Kaitsuun nousivat esille, mutta Mykkänen on erittäin fiksu kaveri ja tietää, että ryhmän puheenjohtaja edustaa ryhmän ja puolueen mielipidettä.

Jääkö kokoomus oppositiossa seinäkukkaspuolueeksi, kuten ryhmässä pelätään?

– Nyt ollaan käyty salissa yksi kunnon keskustelu. Kritiikki hallituksen muodostamisessa kohdistui siihen, että Rinne osti valtansa rahalla, jota ei ole. Siitä sanoin lujaa, mutta en usko kaikesta räyhäämiseen. Olin 2003 seuraamassa sivusta apulaispuoluesihteerinä, kun puolue aloitti 16 vuoden hallitusvastuun jälkeen oppositiossa ja silloin puolueen johto oli todella aggressiivinen, ihmiset eivät tykänneet siitä yhtään, oppositiossakin pitää olla rakentava ja asiallinen.