Viime vuonna joka neljäs irtisanominen johtui henkilöön liittyvistä syistä – oikeudessa niistä riidellään silti vain harvoin

Pääministeri Juha Sipilän (kesk.) hallitus ja ay-liike olivat sotajalalla irtisanomisten helpottamisesta työntekijään liittyvistä syistä. Ay-liikkeen mielestä Sipilän hallituksen alkuperäiset suunnitelmat olisivat toteutuessaan tuoneet työpaikoille pärstäkertoimeen perustuvat irtisanomiset. Suomessa on kuitenkin aina annettu paljon potkuja myös niin sanotuilla henkilöperusteisilla syillä. Viime vuonna huonoon työsuoritukseen, käyttäytymiseen, alkoholin käyttöön tai muuhun henkilöön liittyvästä syystä irtisanottiin noin 13 000 henkilöä. Te-keskusten tilastojen mukaan osuus oli 28 prosenttia kaikista viime vuonna irtisanotuista ja te-keskuksiin työttöminä työnhakijoina ilmoittautuneista. Suurempi osa, 33 970, oli tuotannollisten ja taloudellisten syiden vuoksi irtisanottuja. Luvut ovat viime vuonna aloitettuja työttömyysjaksoja. –Määrä on aika suuri siihen nähden, että irtisanomisen perusteet on oikeuskäytännössä koettu aika tiukoiksi, sanoo Rauno Vanhanen . Hän toimii toisena selvityshenkilönä työssä, jossa hallitus ja ay-liike yhdessä pohtivat, miten yt-lain irtisanomispykäliä on syytä muuttaa. Työryhmässä keskitytään vain tuotannollisista ja taloudellisista syistä toteutettaviin irtisanomisiin. Yksilöperusteisia irtisanomisia ei ole tarkoitus käsitellä, vaikka juuri ne olivat Sipilän hallituksen ja ay-liikkeen riidan syy. Henkilöön liittyvän irtisanomisen kynnys korkea Suomessa Kansainvälisesti vertaillen henkilöperusteiset irtisanomiset ovat Suomessa korkeamman kynnyksen takana kuin tuotannollisista syistä tapahtuvat irtisanomiset. OECD on tutkinut asiaa kahdellakin tavalla. Toisessa luokituksessa irtisanominen on OECD-maiden kolmanneksi tiukinta ja toisessa tilastossa Suomen edelle menee 14 maata muiden muassa Ruotsi, Saksa, Italia, Ranska, Alankomaat ja Portugali. Suomenkin taso on yli OECD-maiden keskiarvon. Sen sijaan tuotannollisista ja taloudellisista syistä tapahtuvien niin sanottujen kollektiivisten irtisanomisten kynnys on Suomessa Euroopan maiden alhaisimpia. Henkilökohtaisista syistä potkut saaneiden lukumäärää on jonkin verran vaihdellut. Kymmenen vuotta sitten laman ollessa syvimmillään niitä oli noin 20 000, minkä jälkeen määrä on alentunut 12 000-13 000 henkilön tasolle. –Viimeiset 3-4 vuotta muista kuin tuotannollisista syistä irtisanottujen määrä on ollut kymmenvuotisjakson alhaisin, sanoo neuvotteleva virkamies Petri Syvänen työ- ja elinkeinoministeriöstä. Omien tekemisten vuoksi potkut saaneiden lukumäärä näyttää vakiintuneen viime vuosien tasolle. Oikeuteen irtisanomisista vain pieni osa, tuomio vielä harvemmin Vaikka henkilöstä johtuvista syistä tehtyjen irtisanomisten määrä hämmästyttää, ihmetystä herättää myös se, että niistä ei paljon riidellä. Oikeusprosesseja on todella vähän. Turun yliopistossa selvitettiin puolentoista vuoden jaksolta 2014-15 hovioikeuksien tuomioita henkilöön liittyvistä irtisanomisriidoista. Niitä oli 80. Kun henkilökohtaisilla perusteilla irtisanottuja on 13 000, riitaisia niistä on todella vähän. –Aika neutraalistihan irtisanomiset näyttävät tapahtuvan. Tuomioissa noin puolessa voittaa työtekijä ja puolessa työnantaja, sanoo Turun yliopiston työoikeuden professori Seppo Koskinen . Koskinen sanoo, ettei ole tutkimustuloksia, joiden perusteella voisi väittää yksilöperusteisen irtisanomiskynnyksen kiristyneen. –Esimerkiksi erisyisten sairauspoissaolojen perusteella tapahtuvissa irtisanomisissa on tultu työnantajan kannalta helpompaan suuntaan. Miten irtisanottujen määrää koskeva arvio on tehty? Miten yksilöperusteisten irtisanomisten 13 000 henkilön määrään on tässä jutussa päädytty. Työ- ja elinkeinoministeriö tilastoi te-toimistoihin työttömiksi työnhakijoiksi ilmoittautuneiden työttömyyden syyn. Irtisanomisten osalta on kaksi lukua: tuotannollisista ja taloudellisista syistä irtisanotut ja muista syistä irtisanotut. Jälkimmäinen luku tarkoittaa henkilöön liittyvistä syistä irtisanottuja. Tuotannollisista ja taloudellisista syistä irtisanottujen määrä oli 33 970 vuonna 2017 ja muista syistä irtisanottuja 13 710. Tarkasti ottaen tilastoluku tarkoittaa kyseisen vuoden aikana alkaneita työttömyysjaksoja. –Yhdellä henkilöllä voi olla samana vuonna useampia työttömyysjaksoja, selittää neuvotteleva virkamies Petri Syvänen. Koska luku ei tarkoita henkilöitä vaan työttömyysjaksoja, sen perusteella päätelty 13 000 potkut saaneen määrä on arvio. –Pitää kuitenkin muistaa, että tilasto sisältää vain ne, jotka ovat ilmoittautuneet työnhakijoiksi te-toimistoon eli se ei sisällä kaikkia irtisanottuja, muistuttaa Syvänen. Henkilön irtisanomisperusteena on pääsääntöisesti kaksi syyryhmää: yrityksen toimintaan liittyvät tuotannolliset ja taloudelliset syyt sekä henkilöön itseensä liittyvät syyt. Työlainsäädännössä on esimerkkejä siitä, millaiset henkilöön liittyvät syyt eivät voi olla irtisanomisen perusteena. Niitä ovat muun muassa sairaus, vamma ja tapaturma, osallistuminen työtaisteluun sekä poliittinen, uskonnollinen tai muu mielipide. Irtisanomisen syitä voivat sen sijaan olla töiden laiminlyönti, huolimattomuus, ammattitaidon puute, sopimaton käytös, luvaton poissaolo, luottamuspula, alkoholin tai huumeiden käyttö ja rikollinen toiminta. Työlainsäädännössä puhutaan riittävästä ja painavasta syystä. Kertaluontoinen moitittava toiminta ei riitä potkuihin.