Uusnatsijärjestö Suomen Vastarintaliikkeen kieltämiseksi on vahvoja perusteita, mutta siihen liittyy myös paljon kysymyksiä ja ongelmia. Liike voi esimerkiksi mennä maan alle ja palata toisella nimellä ja tunnuksilla, sanoivat A-talkin keskustelijat.

A-talkissa keskusteltiin torstaina Suomen vastarintaliikkeen kieltämisestä. Supon turvallisuus- ja alueyksikön päällikkö Kari Harju kieltäisi liikkeen.

– Se on signaali kansalle, kun näitä tekoja nyt on näin paljon ollut.

Valtakunnansyyttäjänvirasto ja poliisihallitus sopivat keskenään lokakuussa, että kiellon mahdollisuutta selvittää jatkossa Poliisihallitus.

– Puhumme perustuslain suomista oikeuksista, kuten yhdistymisvapaudesta, joka ei tosin salli missään tapauksessa rikosten tekemistä. Siihen liittyy kuitenkin paljon vaikeita kysymyksiä, esimerkiksi pystytäänkö tunnukset kieltämään. Vastarintaliike on kuitenkin pohjoismainen liike, ja jos se kielletään Suomessa, mutta ei Ruotsissa, niin miten sitten? Ruotsissa tämä ryhmä pyrkii mahdollisesti puolueeksi, minkälaiseen tilanteeseen joudutaan sitten, kysyi Suojelupoliisin turvallisuus- ja alueyksikön päällikkö Kari Harju.

Eerola: "Kielto mystifioisi liikettä"

Perussuomalaisten kansanedustaja Juho Eerola ei ole järjestön kieltämisen kannalla.

– Ei mielestäni pidä kieltää. Eihän se nytkään ole mikään järjestäytynyt, rekisteröity yhdistys, vaan järjestäytymätön porukka, vaikka hierarkia on olemassa. Kieltäminen mystifioisi sitä ja toisi sille suosiota, ja toiminta olisi enemmän maan alla. Jos kiellettäisiin tunnukset, mikä estäisi heitä pukeutumaan vaikka pukuun tai jonkin urheiluseuran verkkareihin? Päinvastoin on parempi, että kun ihmiset näkevät näitä tunnuksia, he osaavat pysyä erossa porukasta ja tarvittaessa soittaa poliisille, Eerola perusteli kantaansa.

Holappa: "Kieltäminen ei lopeta toimintaa"

Kiellon tehoa epäili myös Suomen vastarintaliikkeen perustanut ja sittemmin siitä eronnut Esa Holappa.

– Ei se kieltäminen itse ongelmaa poista. Jos järjestö kielletään, niin se voi ilmestyä seuraavana päivänä toisella nimellä ja eri logoilla. Sama porukka varmaankin jollakin tasolla jatkaa toimintaa, Holappa sanoi.

Kaupunginvaltuutettu ja tietokirjailija Dan Koivulaakso (vas.) taas oli sitä mieltä, että liikkeen toimien tuominen julkisuuteen on paras tapa pitää ääriliikkeet marginaalissa.

– Mielestäni signaalipointti on ihan hyvä, mutta emme voi kieltää kokoontumisenvapautta ja ilmaisunvapautta. Tällaisia liikkeitä haastetaan niin, että niiden ei anneta kasvaa rauhassa. Usein siihen auttaa ihan julkisuus: Helsingissä heitä on häädetty kertomalla vuokranantajille, kuka siellä oikeasti lymyää, Koivulaakso kertoi.