Kolmen pienen tytön isä Johannes Teppo sanoo, että hänelle itselleen rahalla on pieni merkitys verrattuna siihen, mitä lapsen kanssa voi kotona ollessa rakentaa. Hän oli koti-isänä puolitoista vuotta kahden tyttärensä kanssa, kun vaimo kävi töissä.

Syy jäädä kotiin oli selvä. Kuopiolaismies halusi viettää enemmän aikaa tyttöjensä kanssa. Raha ei ratkaissut, mutta ei myöskään itsensä työllistävän Tepon työnantajan suhtautuminen. Hänellä kun ei yrittäjänä ollut sellaista.

Johannes Tepon puoliso Katariina Teppo uskoo, että usein isien valinta olla pitämättä pidempiä perhevapaita johtuu juuri työnantajista. Moni mies ei ehkä uskalla pyytää ja käyttää oikeuttaan perhevapaisiin.

– Kyllä se sieltä työpaikkojen arvomaailmasta lähtee. Ehkä isät ajattelevat, että eivät viitsi olla vaivaksi tai täytyy olla uskollinen työnantajalleen, pohtii äitiyslomalla parhaillaan oleva Katariina Teppo.

Teppojen perhe täydentyi kesällä kolmannella tyttärellä. Matti Myller / Yle

Muissa Pohjoismaissa ollaan Suomea edellä, miksi?

Isien osuus perhevapaista nousee Suomessa edelleen hyvin hitaasti. Kelan tilastojen mukaan viime vuonna kaikkiaan 149 092 äitiä sai vanhempainpäivärahaa ja 61 187 isää. Kotihoidontukea sai 7226 isää ja 93 868 äitiä. Viisi vuotta aiemmin vuonna 2012 vanhempainpäivärahaa sai 60 470 isää ja kotihoidontukea 6369 isää.

Kelasta arvioidaan, että kaikkien perhevapaatukien saajien määrään on aivan lähivuosina vaikuttanut myös syntyvyyden lasku.

Suomessa isien pitämien perhevapaiden osuus on selvästi pienempi kuin muissa Pohjoismaissa. Miksi näin on? Esimerkiksi taloudellinen taantuma oli syvempi kuin muissa Pohjoismaissa ja sillä saattaa olla vaikutusta.

Muissa Pohjoismaissa työelämän joustot ovat pidemmällä kuin Suomessa. Anneli Miettinen

Perhepoliittiset edut ovat Pohjoismaissa lopulta hyvin samantyyppisiä. Kelan tutkija Anneli Miettinen arvioi, että ehkä muissa Pohjoismaissa työelämän joustot ovat pidemmällä kuin Suomessa. Esimerkiksi Ruotsissa ja Islannissa pikkulapsen hoito ja työelämä on helpompi yhdistää.

– Sukupuolten tasa-arvo on siellä hiukan pidemmällä kuin meillä, arvioi Miettinen.

Vuonna 2013 voimaantullut isyysvapaan uudistus on viime vuosina lisännyt jonkin verran isien pitämien perhevapaiden käyttöä, mutta sitäkään ei Anneli Miettisen mukaan käytetä kovin pitkään.

– Suurin massa vanhempainvapaista on vielä siellä äidin harteilla, kuvailee Miettinen tilannetta.

Isyysvapaa on enintään 54 arkipäivää (siirryt toiseen palveluun), joista isä voi olla kotona yhtä aikaa äidin kanssa 1–18 arkipäivää. Loput isyysvapaapäivät isä voi pitää, kun äidin saaman vanhempainvapaarahan saaminen on päättynyt.

Moni isä ei jää kotiin rahan takia

Kelan tutkija Anneli Miettinen muistuttaa, että työn ja perhe-elämän yhdistämisen kysymykset pyörivät monien lapsettomien nuorten aikuisten mielessä.

Väestöliiton tuoreimman perhebarometrin mukaan muun muassa epätasa-arvo vanhemmuuden vastuun jakamisessa mietityttää. Ajatellaan, että vastuu vanhemmuudesta painaa enemmän naisten kuin miesten harteilla.

Myös perhe-elämä ja työelämän joustavuus askarruttaa monia.

Kelassa lapsiperheiden tutkimusta koskevaan ryhmään kuuluva Miettinen on samaa mieltä kuopiolaisen perheenäidin Katariina Tepon kanssa siitä, että työnantajien asenteella on suuri merkitys isien valintoihin.

Vähänkään pidempiin perhevapaisiin liittyy vanhakantaisia ajatuksia siitä, kenen vapaita kuuluu pitää. Anneli Miettinen

Miettinen arvioi, ettei isejä kannusteta pitämään muuta kuin pakollinen isyysvapaa. Hyvä, jos sitäkään.

– Työpaikoilla on ehkä huonosti tietämystä asiasta. Varsinkin, jos yrittää pitää pidempiä vapaita. Lapsen syntymään sijoittuva vauvavapaa on lakisääteinen, mutta vähänkään pidempiin perhevapaisiin liittyy vanhakantaisia ajatuksia siitä, kenen vapaita kuuluu pitää, Miettinen pohtii.

Suurin syy isien lyhyisiin vanhempainvapaisiin on kuitenkin raha. Johannes Teponkin mielestä jomman kumman on käytävä töissä, että lapsilla on puuroa pöydässä ja mahdollisuus harrastaa.

Usein juuri isän tulot ovat suuremmat ja sen takia voi olla hankalampaa jättäytyä työelämästä.

– Ymmärrän, että jollain voi olla erilainen tilanne ja vaikeampi jäädä kotiin.

Paras tulos ei synny päättämällä perheiden puolesta

Perhevapaauudistuksesta on käyty kiivasta keskustelua kuluneella hallituskaudella. Hallitus aloitti perhevapaauudistuksen valmistelun vuosi sitten elokuun budjettiriihessä. Tavoitteena oli lisätä tasa-arvoa työelämässä ja vanhemmuudessa.

Viime helmikuussa pääministeri Juha Sipilä (kesk.) kuitenkin ilmoitti tviitissään, että perhevapaauudistus ei toteudu tällä vaalikaudella.

Perhevapaauudistusta ei toteuteta tällä vaalikaudella. Yhteistä mallia ei valitettavasti löytynyt. — Juha Sipilä (@juhasipila) 12. helmikuuta 2018

Tätä ennen perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko (kesk) oli ilmoittanut, että hallituksen pitkään valmistelema perhevapaauudistus kaatuu rahan puutteeseen. Hän kuitenkin tviittasi pian kaatumisilmoituksen jälkeen, että muutoksen on tultava lähivuosina.

Harmittaa. Yritettiin uudistaa #perhevapaat tosissaan. Hallituskumppaneissa ei moitittavaa. Kiitos myös tm-järjestöt.Muutos kyllä tulee lähivuosina, pitää tulla. Lapset edellä, leikkaamatta. https://t.co/8J92bupOoi — Annika Saarikko (@AnnikaSaarikko) 9. helmikuuta 2018

Nyt perhevapaauudistuksen ennakoidaan nousevan jälleen puheenaiheeksi ensi kevään eduskuntavaaleissa ja uudella hallituskaudella.

– Saa nähdä, miten perhepolitiikka tuodaan seuraavien vaalien teemoiksi. Olettaisin, että kotihoidonjärjestelmään ryhdytään miettimään ratkaisuja. Eli että sitä lyhennettäisiin tavalla tai toisella, ennakoi Kelan tutkija Anneli Miettinen.

Perhe- ja peruspalveluministeri Saarikko pitää tärkeänä, että uudistuksen lähtökohdissa ja tehtävissä ratkaisuissa korostuvat ensisijaisesti kaikenlaisten lasten ja perheiden tarpeet. Hän muistuttaa, että uudistuksen tekeminen edellyttää lisärahaa.

– Perhevapaauudistus on niin tärkeä, että toivon, että keskustelua käydään myös perhepolitiikan laajemmasta merkityksestä perheiden hyvinvoinnin ja kaikkien suomalaisten kannalta. Esimerkiksi syntyvyyden raju lasku koskettaa kaikkia suomalaisia tavalla tai toisella, Saarikko toteaa.

Lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttila pitää aihetta erittäin tärkeänä ja näkee koko sosiaaliturvan perkaamisen yhtenä seuraavan vaalikauden suurista uudistuksista.

– Samalla on otettava huomioon työn ja perheen yhteensovittamisen kysymykset, muistuttaa Kurttila.

Hänen mielestään vanhempainvapaajärjestelmä olisi hyvä arvioida osana tätä kokonaisuutta. Esimerkiksi tilapäinen hoitovapaa tulisi työsopimuslaissa tulla käsittämään kaikki alle 12-vuotiaat.

Kurttila tarkoittaa ajatuksellaan sitä, miten perhevapaajärjestelmää uudistettaessa muutetaan työelämän toimintatapoja ja konkreettisia säännöksiä muun muassa tilapäisen hoitovapaan osalta.

Sekä Kelan tutkija Anneli Miettisen että Katariina Tepon mielestä muutos ei tapahdu sillä, että perheiden päätäntävaltaan puututaan rajusti. Teppo uskoo, että jokainen perhe tietää parhaiten oman tilanteensa ja kuinka perhevapaat on parasta jakaa.

– Kiintiö näyttää oleva keino saada isät pitämään vapaita, mutta ei niin, että se otetaan äidin kiintiöstä. Sitä voitaisiin laittaa lisää loppupäähän, puntaroi Miettinen.

Hoitovapaan hän olisi valmis päättämään lapsen ollessa 2-vuotias.

Tuomas Kurttilan mielestä Suomessa vanhempainvapaan aika on lyhyt, joten isien että äitien kiintiöitä pitäisi lisätä. Hän pitää myös tärkeänä, että työpaikat ja perheenjäsenet kannustavat isejä pitämän isyysvapaita.

Lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttila. Antti Kolppo / Yle

Koti-isyys lähensi välejä tyttäriin

Viime keväänä työelämän palannut Johannes Teppo muistelee aikaa koti-isänä suurella lämmöllä. Arjen pienet asiat ovat painuneet miehen mieleen.

– Teimme kaikki aamupalat ja lounaat yhdessä. Kävimme leikkipuistoissa ja musisoimme. Se oli erittäin mukavaa aikaa ja varmasti kantaa hedelmää, mies muistelee.

Puoliso Katariina Teppo muistaa lähetelleensä aluksi töistä viestejä miehelleen tarkistaakseen, kuinka perhe pärjää. Hänen mielestään äideillä onkin tässä paljon opittavaa.

– Isät eivät ehkä stressaa niin paljon. Tärkeintä tuntui olevan se, että lapset ja iskä viihtyy, nauraa Katariina.

Johannes Teppo arvelee koti-isyyden lähentäneen häntä nykyisin 3 ja 4-vuotiaiden tytärten kanssa paljon.

– Meillä on hyvin hellät ja läheiset välit. Luottamus kasvoi sinä aikana.