Äärioikeistolaiset pelottelevat usein eurooppalaisia (siirryt toiseen palveluun), että muuttoliike Afrikasta Eurooppaan uhkaa länsimaista sivilisaatiota.

Afrikkalaisten siirtolaisten lähtömaiden kärkijoukossa on jo pitkään ollut useita Länsi-Afrikan valtioita.

Lähes 95 prosenttia muuttoliikkeestä tapahtuu kuitenkin Länsi-Afrikan sisällä (siirryt toiseen palveluun), ei kohti Eurooppaa.

Yle listasi pakenemisen syitä ja ratkaisuehdotuksia siihen.

1. Terrorismi

– Viitisentoista asemiestä tuli paikalle moottoripyörillä. He alkoivat tulittaa, ja syntyi paniikki. Serkkuni yritti vastustaa ja hänet tapettiin edessäni, 27-vuotias Fatimata kertoo Burkina Fason pohjoisosassa Le Monden haastattelussa (siirryt toiseen palveluun).

Fatimata on joutunut pakenemaan kotoaan terroristiryhmien väkivaltaa. Ranskalaislehti haastatteli häntä alkuvuodesta, kun Burkina Fason pohjoisosissa oli ollut useita verisiä iskuja.

Burkina Fason pääkaupungissa Ouagadougoussa tehtiin terrori-isku Ranskan lähetystöön ja kasarmiin maaliskuussa 2018. EPA

Fatimatan tavoin Burkina Fason itä- ja pohjoisosissa yli 100 000 ihmistä on paennut terrorismia. Alueelle julistettiin hätätila vuodenvaihteessa (siirryt toiseen palveluun).

Väkivalta on viime aikoina saanut yhä raaempia piirteitä etnisten ryhmien välisistä kostoiskuista. Esimerkiksi viime viikonvaihteessa Burkina Fason pohjoisosassa kuoli yli 60 ihmistä (siirryt toiseen palveluun) väkivaltaisuuksissa.

Google

Tapahtumien kulku noudatteli samaa kaavaa kuin monissa muissakin viimeaikaisissa hyökkäyksissä. Ensin tuntematon asejoukko tekee terroristisen hyökkäyksen paikalliseen yhteisöön. Uhriksi joutuneen yhteisön kosto kohdistuu paimentolaiskansa fulaneihin kuuluviin ihmisiin, koska joitain fulaneja on liittynyt alueen jihadistiryhmiin.

Lue lisää terrorismin taustasyistä: Terrorismi aiheuttaa sekasortoa Malissa – Sekä Isis että al-Qaida aktiivisia Euroopan porteilla

Pohjoismaisen Afrikka-instituutin muuttoliikkeen tutkija Jesper Bjarnesen sanoo Ylen haastattelussa, että etnisten ryhmien välinen väkivalta on huolestuttava uusi ilmiö erityisesti Burkina Fasossa. Siellä on perinteisesti korostettu maan yli 60 etnisen ryhmän välistä solidaarisuutta.

Konfliktit ajavat ihmisiä Länsi-Afrikassa pääasiassa maan sisäisiksi pakolaisiksi lyhyiksi ajoiksi, tutkija Bjarnesen muistuttaa.

2. Köyhyys ja työttömyys

Fatimata kertoo paenneensa terroristeja 30 kilometriä etelään kotikylästään, toiseen kylään. Hän toivoo kotiinpaluuta, sillä uudesta kylästä hän ei tunne ketään eikä työkalujakaan ehtinyt ottaa mukaan ennen pakoa.

Elannon tienaamisen vaikeus on Länsi-Afrikassa konflikteja yleisimpi syy muuttaa pois kotiseuduilta.

Rahtijuna Abidjanin rautatieasemalla. Burkinafasolaiset siirtotyöläiset rakensivat Norsunluurannikon rautatiet. Legnan Koula / EPA

Taloudellisella siirtolaisuudella on Länsi-Afrikassa satojen vuosien historia. Ranskan siirtomaahallinnon aikaan nykyisen Burkina Fason alueelta siirrettiin satoja tuhansia ihmisiä (siirryt toiseen palveluun) rakentamaan etelänaapurin Norsunluurannikon rautateitä ja kaakaoplantaaseja.

Liikkuvuus työn perässä Norsunluurannikon kaupunkeihin on jatkunut maiden itsenäistyttyä 1960-luvulla. Nykyään Norsunluurannikolla asuu yli kaksi miljoonaa siirtolaista.

Ilkka Kemppinen / Yle

Vaikka suurin osa, peräti 95 prosenttia länsiafrikkalaisista etsii parempaa elämää kasvavista talouksista alueen sisällä, Eurooppakin houkuttaa edelleen.

Bjarnesen arvioi, että konfliktit eivät ole pääsyy Länsi-Afrikasta Eurooppaan suuntautuvaan siirtolaisuuteen. Saharan aavikon ja Välimeren ylittäminen on hengenvaarallinen matka, jota kukaan ei lähde yrittämään lyhytnäköisin perustein.

Länsi-Afrikan valtiot olivat köyhiä jo ennen väkivallan leimahtamista ja työttömyys laukkaa kymmenissä prosenteissa. Esimerkiksi Guinean kaupungeissa arviolta kaksi kolmasosaa koulutetuista on työttöminä (siirryt toiseen palveluun).

Nainen myi kalaa kojussa tien varrella Ouagadougoussa Burkina Fasossa. Legnan Koula / EPA

Afrikan maiden pitäisi luoda vuosittain 12 miljoonaa työpaikkaa (siirryt toiseen palveluun) nopeasti kasvavan väestön työllistämiseksi, mutta teollistuminen on vasta aluillaan. Pääosa ihmisistä työskentelee epävirallisissa ammateissa, esimerkiksi pienviljelijöinä tai kaupitellen tavaraa kaupungeissa.

Afrikan mantereen talous kasvaa kiihtyvää, noin neljän prosentin vuosivauhtia, mutta pääosa kasvusta keskittyy Itä-Afrikkaan. Sinne liikkuvuus tuhansien kilometrien päästä Länsi-Afrikasta on vähäistä.

Sen sijaan entisiin isäntämaihin Eurooppaan on jo yhteisen kielenkin takia luontevaa pyrkiä.

Kuuntele Maailmanpolitiikan arkipäivää: Miten vääristynyt on kuvamme Afrikan siirtolaisuudesta?

Ohjelmassa tavataan Etiopiasta ja Ugandasta Persianlahden maihin pyrkiviä nuoria sekä pohditaan miten Afrikan maat voisivat hyötyä sisäisen muuton helpottamisesta.

Viime vuonna Marokon kautta Espanjaan pyrki (siirryt toiseen palveluun) lähes 60 000 ihmistä. Läntisestä reitistä tuli suosituin väylä Eurooppaan sen jälkeen, kun Italian populistihallitus sulki rajansa siirtolaisilta ja Libyan rannikkovartiosto tukahdutti EU:n tuella merireitin Libyasta Italiaan.

Moni siirtolainen pyrkii Marokosta Espanjalle kuuluviin Ceutan ja Melillan enklaaveihin. Yle Uutisgrafiikka

Tämän vuoden ensimmäisinä kuukausina Espanjaan on saapunut noin 7 000 siirtolaista, joiden joukossa on yli tuhat ihmistä Länsi-Afrikan Guineasta ja Malista.

– Siirtolaisreitin tukkiminen yhdellä alueella aiheuttaa paljon turbulenssia toisissa paikoissa, Pohjoismaisen Afrikka-instituutin Bjarnesen huomauttaa.

Moni siirtolainen on jäänyt jumiin (siirryt toiseen palveluun) myös Marokossa, sillä EU auttaa Marokkoa yli sadalla miljoonalla eurolla (siirryt toiseen palveluun) siirtolaisten liikkumisen estämisessä.

3. Ruoan puute ja ilmastonmuutos

Ilmastonmuutos ja muuttoliike linkittyvät tulevaisuudessa monien tutkijoiden mukaan entistä tiiviimmin yhteen. Luotettavimpina pidetyt arviot ilmastopakolaisten määrästä maailmassa (siirryt toiseen palveluun) vuonna 2050 vaihtelevat 50–200 miljoonan välillä.

Heistäkin valtaosa jäänee lähialueille, mutta osa pyrkii pohjoiseen.

Nigerin presidentti Mahamadou Issoufou varoitti helmikuun lopussa, että Länsi-Afrikassa Saharaa reunustavasta Sahelin alueesta tulee todennäköisesti merkittävä siirtolaisten lähtöalue vuonna 2050.

Sahelin alue on maailman haavoittuvimpia ilmastonmuutokselle, jonka arvioidaan lisäävän äärimmäisiä sääilmiöitä, kuten tulvia ja kuivuutta. Nature-lehdessä julkaistun tutkimuksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan laaja-alaisten rajujen ukkosmyrskyjen yleisyys on jo kolminkertaistunut Sahelin alueella 1980-luvun jälkeen.

Äiti lapsi sylissään odotti ruoka-apua Nigerissä vuonna 2012, kun Sahelissa nähtiin nälkää. Helmut Fohringer / EPA

Burkina Fasossa lähes miljoona ihmistä tarvitsee (siirryt toiseen palveluun) tällä hetkellä YK:n mukaan humanitaarista apua. Syinä ovat väkivallan lisäksi Burkina Fasoa viime vuonna koetelleet luonnonkatastrofit, joiden seurauksena ihmisillä ei ole riittävästi ruokaa.

Sahelin alueen lämpötilojen on arvioitu nousevan ilmastonmuutoksen seurauksena 1,5 kertaa maailman keskiarvoa nopeammin. Tutkija Jesper Bjarnesenin mukaan ilmastonmuutos koettelee varsinkin köyhimpiä, joilla ei ole rahallisia mahdollisuuksia muuttaa muualle.

Temperatures in the Sahel are rising 1.5x faster than the global average.



What are the implications for the future of conflict in a warming world?



We worked with @igarape_org to explore: pic.twitter.com/C2NAb2AaSC — ICRC (@ICRC) 23. tammikuuta 2019

Kansainvälinen Punainen Risti ja kaksi muuta järjestöä visualisoivat Sahelin nousevia lämpötiloja ja muuttoliikettä videolla.

– Jos kuivuus ja aavikoituminen pahenevat edelleen ja juomavettä ei ole saatavilla riittävästi, sillä on yhteisöille tuhoisat vaikutukset, Bjarnesen sanoo.

Pilaantunutta satoa miehen käsissä Nigerissä. Kuivuus ja taudit ovat verottaneet satoja Sahelin alueella. Tanya Bindra / EPA

Kiistely pohjavedestä ja viljelysmaasta voi aiheuttaa tulevaisuudessa myös entistä enemmän maakiistoja.

Miten ongelmia on yritetty ratkaista?

Länsi-Afrikan viisi maata Mali, Niger, Mauritania, Tšad ja Burkina Faso ovat perustaneet G5-sotilasjoukot (siirryt toiseen palveluun) taistelemaan terrorismia vastaan. Euroopan unioni tukee joukkoja sadalla miljoonalla eurolla, myös Suomi pienellä osuudella.

G5-joukoilta puuttuu kuitenkin vielä varusteita ja rahoitusta (siirryt toiseen palveluun). Ne eivät ole onnistuneet taltuttamaan Sahelin alueen väkivaltaa, joka on viime aikoina levinnyt ja raaistunut.

Euroopan ja Afrikan johtajia G5-sotilasjoukkoja koskevassa kokouksessa Pariisissa vuonna 2017. Michel Euler / EPA

Myös ihmisten perustarpeita on tuettu. Burkina Fasossa jihadistien terrorisoimilla alueilla kansalaisjärjestö on asentanut vesihanoja syrjäseuduille (siirryt toiseen palveluun), joilla puhdasta juomavettä on ollut saatavilla vain harvassa paikassa. Hanojen asentaminen on saanut paikalliset tuntemaan, että keskushallinto välittää heistä, mikä puolestaan vähentää houkutusta liittyä jihadistien riveihin.

Kansainvälinen Punainen Risti on puolestaan ehdottanut (siirryt toiseen palveluun) arkisia ratkaisuja ehkäisemään kuivuuden ja ilmastonmuutoksen tuhoja. Kyliin voitaisiin rakentaa aurinkovoimalla toimivia pumppuasemia ja pieniä patoja, jotka patoaisivat tulvavesiä ja auttaisivat muodostamaan pohjavettä.

Pohjoismaisen Afrikka-instituutin tutkija Jesper Bjarnesen puolestaan perää Euroopan unionilta ajattelutavan muutosta. Tällä hetkellä EU:n tuki Länsi-Afrikalle keskittyy paljolti siirtolaisten reittien tukkimiseen rajoja sulkemalla.

Mies kuljetti kurpitsansukuisia kasveja pyörällä Ouagadougoussa, Burkina Fasossa. Legnan Koula / EPA

Siirtolaisuutta kohti Eurooppaa ja Länsi-Afrikan terrorismia käsitellään Bjarnesenin mukaan tällä hetkellä täysin erillisinä asioina.

– EU:ssa ajatellaan usein, että samat vanhat keinot korjaavat ongelmat. Euroopalta vaadittaisiin nyt dramaattista ajattelutavan muutosta, Bjarnesen sanoo.

Terrorismi huolettaa myös burkinafasolaista Fatimataa, joka joutui pakenemaan kylästään kouluikäisten lastensa kanssa. Lapset eivät ole päässeet takaisin kouluun. Alueella tiedetään jihadistien värvänneen koulupudokkaita riveihinsä.

– Mitähän lapsistani tulee? Fatimata miettii.

Lisää aiheesta:

2017: Eurooppaan muuttaneiden kylä – Yle kävi senegalilaiskylässä, josta lähes kaikki ovat lähteneet

2018: Terrorismi aiheuttaa sekasortoa Malissa – Sekä Isis että al-Qaida aktiivisia Euroopan porteilla

2018: Libyassa siirtolaiset viettävät jopa kuukausia varastoissa epäinhimillisissä oloissa – Rajavalvonta on siirtänyt ongelman mereltä maalle

Aiheesta muualla:

Ulkopolitist: Sahel-sarja, osa I: Sahelin muuttoliikkeet ovat paljon moniulotteisempia kuin Euroopan politiikka antaa ymmärtää (siirryt toiseen palveluun)