Kiireinen ja hutiloiva lainvalmistelu on puhuttanut eduskuntaa loppusyksyn ajan, viiime viikolla myös välikysymyskeskustelussa. Ongelmat eivät näytä väistyvän ensi vuoden puolellakaan.

Hallituksen 80-kohtainen maahanmuuttopoliittinen ohjelma, jota sosiaalidemokraatitkin ehtivät alustavasti kiitellä, on viimeinen esimerkki uuden yllättävän tilanteen tuomista ongelmista. Hallitus ilmoittaa muun muassa pikaisesti, voidaanko sosiaaliturvajärjestelmät muuttaa siten, että myönteisen oleskeluluvan saaneet eivät kuulu asumisperustaisen turvan piiriin, vaan heillä on oma kotouttamisjärjestelmänsä.

Valtiosääntöoikeudellisen seuran Perustuslakiblogi (siirryt toiseen palveluun) on jo ennalta tyrmäävä: ei tarvitse edes selvittää asiaa, joka on itsestään selvästi ristririidassa perustuslain kanssa. Erilainen, matalampi sosiaaliturva ihmisen alkuperän tai uskonnon perusteella ei missään tapauksessa ole mahdollista.

Jos työmarkkinaosapuolet eivät pääse sopuun Juha Sipilän yhteiskuntasopimuksesta, hallitus on tuomassa eduskuntaan kilpailukykypakettinsa.

Yksityisyyden suojan heikentäminen voi olla ristiriidassa jopa YK:n peruskirjan kanssa.

Termiään se ei ole oikein saanut läpi, sillä pakkolait ovat kansalle tutumpaa kieltä.

Jos niistä ei pahempaa ristiriitaa perustuslain kanssa löytyisikään, ongelmaksi tulevat Suomen hyväksymät kansainväliset sopimukset: muun muassa ILO-sopimus, joka voi sitoa vielä enemmän kuin perustuslaki.

Sama pätee terrorismin torjunnan nimissä kaavailtuihin viranomaisten lisäoikeuksiin valvoa teleliikennettä. Yksityisyyden suojan heikentäminen voi olla ristiriidassa jopa YK:n peruskirjan kanssa. Sisäministeri Petteri Orpo sanookin, että uudet valtuudet vaatisivat perustuslain muutosta, mutta on asiantuntijoita, joiden mukaan sekään ei riittäisi.

Kaikki nämä esitykset työllistävät eduskunnan perustuslakivaliokuntaa, joka on aiemmin ehtinyt kaataa jo muutaman sote-ratkaisun. Valiokunnan tiukkuuden vuoksi viime aikoina on jälleen syntynyt keskustelu, jota käydään ainakin kerran vaalikaudessa: pitäisikö kansanedustajien muodostama valiokunta, joka ratkaisee ennakolta lakien perustuslainmukaisuuden, korvata Saksan mallisella perustuslakituomioistuimella?

Nykyisen parustuslakivaliokunnan työllistyneimpiä asiantuntijoita, professoreita Mikael Hidén, Tuomas Ojanen, Kaarlo Tuori ja Veli-Pekka Viljanen, on viime aikoina moitittu siitä, että he ottavat esityksiin kantaa julkisuudessa ennen aikojaan – pääministeri Sipilä myös siitä, että he eivät varoita hallitusta ajoissa. Niin tai näin, samat professorit muodostaisivat todennäköisesti myös vaaditun perustuslakituomioistuimen.

Sekään muutos tuskin auttaisi paljon hallituksen ongelmiin.