Ruokahävikin hyödyntämiseen on dyykkauksen lisäksi monia keinoja. Erilaiset sovellukset ja ylijäänyttä ruokaa myyvät nettikaupat ovat lisääntyneet viime aikoina.

Mistä on kyse? Kotitalouksissa syntyy ruokahävikkiä vuosittain 120-160 miljoonaa kiloa

Niina Luomala käyttää hävikkiruokaa hyödyksi dyykkaamalla

Hävikkiruuasta on myös tullut bisnestä, ja erilaiset ylijäänyttä ruokaa hyödyntävät yritykset ovat lisääntyneet

Turkulainen Niina Luomala, 25, hankkii osan ruuastaan dyykkaamalla kauppojen roskiksia. Eniten mukaan tarttuu juureksia, kasviksia ja hedelmiä, mutta toisinaan myös paistopistetuotteita.

Aiemmin Luomala haki ruokaa myös Pelastusarmeijan ja Hood & Hope -järjestön ruoka-avuista, mutta päätti jättää palvelun niille, joilla ei ole lainkaan varaa ostaa ruokaa. Luomala itse opiskelee ja tekee osa-aikatyötä.

Syyt dyykkaukselle ovat ekologisia ja taloudellisia.

– Pystyn ostamaan ruokaa, mutta haluan myös dyykata. Ruoka on kallista ja sitä menee liikaa roskiin, joten miksi en tekisi asialle jotakin, Luomala selittää.

Joskus olen saanut dyykkaamalla niin paljon ruokaa, ettei kaupassa ole tarvinnut käydä pariin päivään. Niina Luomala

Ei aina säästöä

Dyykkaaminen ei ole kuitenkaan varma tapa hankkia ruokaa. Niina Luomalan mukaan lukot kauppojen roskiksilla ovat yleistyneet, ja vaikka roskikseen pääsisikin, ei ruokasaalis ole taattu.

– Joskus olen saanut dyykkaamalla niin paljon ruokaa, ettei kaupassa ole tarvinnut käydä pariin päivään. Se on kuitenkin harvinaista, ja hukkareissuja tulee paljon, Luomala kertoo.

Dyykkaajat kertovat harvoin dyykkauspaikkojaan, sillä aihe on arka. Luomalan mukaan moni pelkää, että kaupat lukitsevat roskiksensa dyykkauksen yleistyessä.

– Suosin kyllä dyykkausystävällisiä kauppoja muutenkin kuin ilmaisen ruuan toivossa, Luomala sanoo.

Dyykkaamisen lisäksi Luomala käyttää toisinaan ResQ-sovellusta. Ravintolat ilmoittavat sovelluksen kautta hävikkiin menevästä ruuasta, ja asiakkaat saavat ostaa ylijääneet ateriat halvemmalla.

Luomalan mukaan ResQ:n avulla ei kuitenkaan aina säästä.

– Jos tekisin itse kotona kasvissosekeittoa, niin säästäisin enemmän kuin ostamalla ResQ:n kautta sushia. Sovellus on muutenkin sama asia minulle kuin ulkona syöminen – luksusta, Luomala toteaa.

Liisa Kallio/Yle

Ylijäänyttä ruokaa nettikaupoista ja sovellusten kautta

Ruokahävikkiä hyödyntäviä sovelluksia, nettikauppoja ja ruoka-avustuksia on jo useita. Esimerkiksi ruotsalainen yritys Matsmart myy nettisivuillaan ylijäänyttä ruokaa. Fiksuruoka on suomalainen versio Matsmartista.

ResQ, Luchie ja Neighbourfood ovat puhelinsovelluksia, joiden kautta voi ostaa niin ravintoloiden kuin yksityishenkilöiden hävikkiruokaa. Helsinkiin on ensi vuonna avautumassa pelkästään hävikkiruokaa myyvä kauppa.

Hävikkiruokaa syntyy joka tapauksessa, eivätkä hyväntekeväisyysjärjestöt pelkästään riitä käyttämään kaikkea hyödyksi. Juha-Matti Katajajuuri, erikoistutkija

Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Juha-Matti Katajajuuren mukaan eri toimijat ovat löytäneet ruokahävikistä uuden markkinaraon. Aiemmin hävikkiruokaa käytettiin lähinnä hyväntekeväisyydessä, mutta se ei riitä vähentämään ylijääneen ruuan määrää.

– Hävikkiruokaa syntyy joka tapauksessa, eivätkä hyväntekeväisyysjärjestöt pelkästään riitä käyttämään kaikkea hyödyksi. Tämän takia uudet toimintamallit ovat tervetulleita, Katajajuuri kertoo.

Katajajuuren mukaan hävikkiruokaa hyödyntäneet yritykset saattavat jo vähentää hyväntekeväisyyden puolelle tulevaa ruuan määrää.

– Kiertotalouden kannalta ajateltuna yritykset ovat parempi vaihtoehto kuin ruoka-apu. Vähäosaisten tilanteen ratkaisu ei ole vain ruoka-avussa, Katajajuuri toteaa.

Hävikkiruuasta on hyvää vauhtia tulossa bisnes, jonka myös kuluttajat ovat löytäneet. Vaikka hävikkiruokapalveluita käyttäisikin, tärkeintä on kuitenkin ostaa itse juuri oikea määrä ruokaa.

– Kodeissa syntyy ruokahävikkiä vuosittain 120–160 miljoonaa kiloa. Tärkeintä on siis ennaltaehkäistä hävikin syntyminen, Katajajuuri sanoo.

Palveluista yleisempiä

Niina Luomalan mielestä hävikkiruokaa hyödyntäviä palveluja voisi olla vielä enemmän.

– Jos hävikkiruuan hinta pysyy alhaisena, niin ehkä dyykkaamista voisi vähentää. Parasta olisi, jos hävikkiruokaravintolat ja -palvelut yleistyisivät, Luomala toteaa.

Dyykkaaminen on kuitenkin harrastus, jota Luomala ei ole lopettamassa. Jatkossa hän aikoo ottaa myös uuden palvelun käyttöön.

– Aiomme tehdä yhteistilauksen kavereiden kanssa Matsmartista. Varsinkin luomutuotteet kiinnostavat.