Vantaalainen Jessica Pennanen oli jo pitkin syksyä 2017 seurannut erään lakimuutoksen edistymistä.

Hän oli valmistunut aiemmin keväällä Stadin ammattiopistosta ulkoasun toteuttajaksi, päässyt töihin toisen alan firmaan ja saanut siellä arvokasta kokemusta muun muassa markkinoinnista. Kun sunnuntailisistä ei päästy yksimielisyyteen, Pennasen työsuhde purettiin ja hänen työttömyyspäivärahan maksamiselle asetettiin niin sanottu karenssiaika.

– Jo ennestään minulla oli elintarvikealan paperit vuodelta 2011. Tein niitä hommia jonkun aikaa ja huomasin, ettei se ole minun juttuni. Sen sijaan graafinen ala tuntui suorastaan unelmatyöltä, hän kertoo.

Riitely korvauksista söi kolmen lapsen äidin voimia, eikä työnhakukaan tuottanut tulosta: ala kun elää hankalia aikoja.

– Alun perin hakeuduin graafisen alan koulutukseen oikeastaan vaihtoehtojen puutteessa, kun halusin ehdottomasti suht siistiä sisätyötä. Kun pääsin tekemään alan töitä, tunsin heti alan omakseni. Työttömäksi jouduttuani seurasin herkeämättä lakiuudistuksen etenemistä eduskunnassa, katsoin kaikki täysistunnotkin.

Kun laki vuoden 2018 alusta salli työttömien kokeilla yrittämistä neljän kuukauden ajan ilman pelkoa työttömyysturvan menettämistä, Pennanen tarttui tilaisuuteen ja perusti oman graafisen suunnittelun toiminimiyrityksen. Lakimuutos linkittyi paljon puhuttuun aktiivimalliin.

– Halusin käynnistää oman urani hinnalla millä hyvänsä, enkä jäädä notkumaan toimettomana ja työttömänä. Stressi toimeentulostakin oli todella suuri.

Videolla Jessica Pennanen kertoo, miten hänellä menee nyt.

ATK-kurssille väkisin

Neljän kuukauden kokeiluaika oli kuitenkin jotain ihan muuta kuin mitä Pennanen oli odottanut. Lupaukset yrittämisvapaudesta eivät täyttyneet sinne päinkään.

– Ei minulla ollut hajuakaan siitä, että oman yrityksen perustamisvaiheesta ja lakimuutoksen yrittäjälausekkeesta huolimatta minun oli oltava myös työvoimapalvelujen käytettävissä: ottaa joko vastaan tarjottua työtä tai osallistuttava työvoimahallinnon järjestämään työkokeiluun, Pennanen ihmettelee.

Kun työtä ei tarjottu, Pennasen piti matkustaa kahden kuukauden ajan viitenä päivänä viikossa TE-toimiston järjestämälle ATK-kurssille Vantaan Korsossa. Kurssilta pois jääminen olisi tiennyt työttömyyspäivärahan katkeamista.

– Poissaoloille piti olla todella pätevä syy, esimerkiksi lääkärikäynti. Ja jos joku työ olisi järjestynyt, se olisi pitänyt ottaa vastaan.

Kurssilta pois jääminen olisi tiennyt työttömyyspäivärahan katkeamista.

Hän asuu perheineen Vantaan Kaivokselassa. Jo matkat julkisilla kulkuneuvoilla Korsoon tekivät kurssipäivistä vähintään tavallisen työpäivän mittaisia.

– Omaa autoa minulla ei ole, ja kurssipäivien jälkeen kotona odotti kolme kouluikäistä lasta. Iltaisin olin niin väsynyt, ettei voimia tahtonut enää riittää oman yrityksen pyörittämiseen, Pennanen harmittelee.

– Jokainen päätoiminen yrittäjä tietää, miten paljon aikaa ja ponnisteluja firman käynnistäminen vaatii, kun pitää hankkia asiakkaita ja markkinoida palvelujaan.

Vetäjäkin ihmetteli

Pennanen kuitenkin onnistui saamaan jo yrittäjätaipaleensa alussa satunnaisia ja melko vaativiakin toimeksiantoja.

– En koskaan saanut tietää, kuinka paljon olisin voinut saada asiakkaita, jos olisin saanut keskittyä yrittämiseen täysillä päiväsaikaan, kun lapsetkin olivat koulussa.

En koskaan saanut tietää, kuinka paljon olisin voinut saada asiakkaita, jos olisin saanut keskittyä yrittämiseen täysillä.

Pennanen muistuttaa paljon puhutusta yrittäjän ”kuolemanlaaksosta”: tilastojen mukaan jopa puolet uusista yrityksistä lopettaa toimintansa tai ajautuu konkurssiin kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

– Neljän kuukauden aikana yrityksen elinkelpoisuutta on täysin mahdoton arvioida. Varsinkin, jos noista kuukausista pitää kaksi istua täysin hyödyttömällä kurssilla.

ATK-kurssilla Pennaselle opetettiin muun muassa sähköpostin käyttöä, vaikka hän oli tottunut käyttämään tietokoneella myös moninkertaisesti vaativampia kuvankäsittelyohjelmia.

– Se oli erittäin turhauttavaa. Kurssin vetäjätkin sanoivat, että minunhan pitäisi olla kurssilla opettaja, eikä istua opiskelijana muiden kurssilaisten keskellä.

Työkkärin ATK-kurssin vetäjäkin kummasteli, miksi monimutkaisia oman alan ohjelmistojakin tottuneesti käyttävälle Jessica Pennaselle piti opastaa sähköpostin käyttöä. Timo Kiiski

Kuukausia hukkaan

Se, ettei Pennaselle noiden neljän kuukauden aikana tarjottu mitään työtä, oli onnenpotku. Yrityksellä kun oli muutamia asiakkaita jo pakollisen ATK-kurssin ja työkokeilun aikana.

– Työkokeilun aikana tuotiin yhden yrityksen toimesta tuotiin yhdeksän erilaista suunnittelemaani kangasta myyntiin, ja Mustikkamaito-kuosini tuli näiden päälle toisen firman valikoimiin. Lisäksi minulla oli yhden yrittäjän kanssa sopimus tarrojen kuvittamisesta. Toteutin myöhemmin myös tamperelaisen Pietamo-vaatebrändin logon. Tulostamo Shopille tekemäni julisteet olivat kuukaudesta toiseen suosituimpien listalla, Pennanen listaa.

Kun helmikuussa alkanut kurssi päättyi huhtikuun lopussa 2018, hän oli jälleen pitkälti tyhjän päällä, mutta päätti kuitenkin jatkaa yrittäjänä. Kaikki piti tavallaan aloittaa uudelleen nollapisteestä.

– Olen sitkeää sorttia, Pennanen naurahtaa.

– Kun olin hellekesänä 2018 vapaa käynnistämään yrittämisen toden teolla, asiakkaita ei ollut, koska heidän omat asiakkaansa lomailivat. Suoritin sitten yrittäjän ammattitutkinnon oppisopimuksella syksyllä, ja sieltä löysin muista yrittäjistä potentiaalista asiakaskuntaa.

Olen sitkeää sorttia.

Starttirahankin Pennanen sai, mutta 500 eurolla kuukaudessa kolmen lapsen äiti kattaa vain pakollisen elämisen.

LUE MYÖS Kuka? Nimi: Jessica Pennanen Syntynyt: 1987 Övertorneålla (Ylitornio) Ruotsin puolella, muuttanut jo lapsena Kittilään. Kotipaikka: Vantaa Ura: valmistunut Stadin ammattiopistosta ulkoasun toteuttajaksi 2017, suorittanut elintarvikealan tutkinnon 2011, Lilja Design Oy:n perustaja, hallituksen jäeen ja luova johtaja. Perhe: aviomies ja 3 kouluikäistä lasta

Puuhasteluako muka?

Kun puoliso tuli mukaan yritystoimintaan, toiminimiyritys päätettiin muuttaa oikeaksi osakeyhtiöksi. Yrityksen nimi on nyt Lilja Design Oy. Samalla firman toimialan painopiste on muuttunut.

– Lilja Desing Oy:n rinnalla on nyt aputoiminimi Arvoituspakopelit.fi. Toimimme yhteistyössä museoiden kanssa. Teimme jo kesällä Vantaan Ilmailumuseolle kaksi peliä. Marraskuussa Helsingin Vanhakaupungissa toimivaan Tekniikan museoon tulee kehittämämme Katoavat keksinnöt -peli.

– Ideana on hauskoilla arvoituspeleillä kannustaa museoihin vierailulle niitä ihmisiä, jotka eivät muuten kiertele niissä, Pennanen kertoo.

Arvoituspakopelien takia Jessica on vähentänyt alkuperäistä bisnestään, graafista ulkoasun toteutusta. Uusi bisnes on edelleen sen verran alkuvaiheessa, että perheen elannon turvaamiseksi hän käy yrittämisen ohessa myös kolmivuorotyössä Fazerin Vaaralan suklaatehtaalla.

Pennanen ei voi kokemansa perusteella välttää tuntemasta, että työvoimaviranomaiset vähättelevät yrittäjyyden vaativuutta.

– Ihan kuin firman perustaminen olisi vähän sellaista kenelle tahansa työttömälle sopivaa puuhastelua siihen asti, kunnes hän löytää palkkatöitä, hän hämmästelee.

– Yrittäjälle juuri ne alkukuukaudet ovat ratkaisevia, jolloin hänen pitäisi markkinoida firmaansa ja solmia asiakassuhteita. Neljän kuukauden työttömyysturva aloittelevalle yrittäjälle oikein toteutettuna voi maksaa yhteiskunnalle pitkässä juoksussa paljon vähemmän kuin se, että hänet siivotaan keinotekoisesti pois työttömyystilastoista ja hän on oikeasti työttömänä seuraavat 10 vuotta.