Kuka Kjell Nordström? Nordström on ruotsalainen ekonomisti, tietokirjailija, yritysjohdon konsultti ja luennoitsija.

Hänet tunnetaan teoksista Funky Business ja Karaokekapitalismi, jotka hän on kirjoittanut yhdessä professori Jonas Ridderstrålen kanssa.

Suomen ruokavirasto tulee Seinäjoelle, lääkealan Fimea jää Kuopioon. Alueellistamisen tarkoitus on pitää koko maa asuttuna.

Hajauttaminen on myös nykyistä pääministeriä Juha Sipilää eteenpäin ajava voima. Idea saa tukea (siirryt toiseen palveluun) kansaltakin.

Mutta onko koko maan asuttuna pitäminen viisasta?

Talouselämän muutokset vauhdittavat vääjäämättä muuttoa maalta kaupunkeihin lähivuosina, sanoo ruotsalainen yritysjohdon neuvonantaja ja kysytty puhuja Kjell Nordström.

Yrityksen sijainnista tulee aiempaa tärkeämpi menestyksen kannalta. Uudessa taloudessa arvo muodostuu läheisyydestä ja kaupunkien tiiviydestä.

Maaseudun tukeminen on Nordströmin mielestä toki viisasta poliittisista, mutta ei enää taloudellisista syistä. Ruotsissakin päätettiin vastikään siirtää kuusi valtion virastoa maakuntiin; työpaikkoja siirtyi niiden mukana kuitenkin vain joitakin satoja.

– Voidaan paikata ja parsia ja loiventaa, ja se on myös hallituksen velvollisuus – pitää huolta koko maasta. Mutta jos katsotaan nykyisen heikon talouskasvun näkökulmasta, en ole varma onko se [kaupungistumisen hidastaminen maaseutua tukemalla] viisasta, Nordström sanoo.

Talouskasvua vauhdittaisi päinvastoin nopeampi kaupungistuminen.

Ekonomisti ja uuden talouden asiantuntija Kjell Nordström ymmärtää alueellistamista poliittisista, mutta ei taloudellisista syistä. Yle

Ihmisten läheisyys luo taloudellista arvoa

Nordström ottaa esimerkiksi Norjan, jossa vielä takavuosina tuettiin maaseutua kaupunkien kustannuksella. Öljymaalla oli varaa edesauttaa asumista syrjäseuduilla avokätisesti.

– Öljytuottojen ansiosta sillä oli vankat muskelit tukea vuoristoalueiden viljelyä ja vaikka mitä muuta. Nyt kun resursseja ei ole jaettu samalla tavalla, niin heti näemme kuinka voimat alkavat vetää ihmisiä kohti kaupunkia myös Norjassa. Oslo on nyt yksi Euroopan nopeimmin kasvavia kaupunkeja.

Kaupunkien vahvuus on Nordströmin mielestä yhtäältä siinä, että niissä voidaan luoda arvoa erikoistumalla uudenlaisiin asioihin. Tulevaisuuden talous tehdään tehokkaimmin paikoissa, joissa ihmiset ovat lähellä toisiaan.

– Törmäsin juuri Urban Bees (Kaupunkimehiläiset) -nimiseen yritykseen, joka kiertää huolehtimassa ihmisten mehiläispesistä. Tällaiselle erikoistumiselle voi naureskella, mutta se luo erittäin suurta arvoa, ja se voi syntyä vain paikassa, jossa on tiiviisti riittävän monta ihmistä.

Piilaakso-tyypiset osaamiskeskukset pärjäävät

Erikoistumisen lisäksi kaupunkien etu uudessa taloudessa on yhteisö. Aiempaa avoimemmassa digitaloudessa yritystenkin pitää tehdä yhteistyötä.

– Esimerkiksi hittiyritykset Spotify ja Klarna ja muut it-yritykset sijaitsevat muutaman sadan metrin säteellä toisiaan Tukholmassa, biotekniikkayritykset taas pienessä klusterissa yliopistosairaalan vieressä. Vaikuttaa, että yrityksille on valtavaa etua olla lähellä muita saman alan yrityksiä.

Näin ne voivat hyötyä toistensa kokemuksista, auttaa toisiaan tarvittaessa eri hankkeissa, rekrytoida työvoimaa toisiltaan ja järjestää koulutusta tai vaikka lobata yhdessä.

Yle Uutisgrafiikka

Kaupungeissa syntyy uudenlaista taloutta ja innovaatioita

Suunnittelu- ja konsulttiyhtiö Rambollin älykkäiden kaupunkien asiantuntijan mielestä kaupungistumisen tukeminen olisi järkevää kansantalouden kannalta.

– Pääkaupunkiseutu ja kasvukaupungit ovat maan talousvetureita, koska ne ovat avainasemassa yritysten menestyksessä. Kaupungeissa syntyy yrityksiä täyttämään uudenlaisia tarpeita, mikä vauhdittaa taloutta, johtaja Maarit Vuorela sanoo.

Vuorela ottaa esimerkiksi kaupunkien ja talouden muutoksesta yhteiskunnan muutoksen: nyt tyypillisin helsinkiläinen on 26-vuotias korkeasti koulutettu nuori nainen, joka elää kestävän kehityksen arvojen mukaisesti.

Hän ei omista autoa, pyöräilee paikasta toiseen, matkustelee paljon ja haluaa elää arkeaan ekologisesti. Hän osaa käyttää uusia digitaalisia palveluita ja myös vaatii elämäntapaansa edistäviä palveluita ja tuotteita.

– Näitä tuotteita ja palveluita tuottavat sekä start-up yritykset että jo etabloituneet yritykset. Saadessaan Suomesta referenssejä aidoista kohteista ja käyttäjistä suomalaiset yritykset ovat valmiimpia valloittamaan maailmaa palveluillaan, Vuorela sanoo.

Kyse ei ole vain palvelualan yrityksistä.

– Meillä on esimerkiksi ihan uudella tavalla sisäilman parantamiseen keskittyviä yrityksiä, jotka tuottavat viherseiniä. Näin kaupungeissa syntyy ihan uutta taloutta, Vuorela selittää.

Suomen kartalla talouskasvu on pistemäistä

Suomessa kaupungistumista ja sen yhteyksiä talouteen on tutkittu toistaiseksi melko vähän, kaupunkimaantieteen ja aluetutkimuksen professori Sami Moisio sanoo. Helsingin yliopistoon on vastikään perustettu kaupunkitutkimusinstituutti, jonka yksi tavoite on urbanisaatioprosessin parempi ymmärtäminen.

– Yleensä talouskasvu lähtee korkeakoulukaupungeista ja suuremmilta kaupunkiseuduilta ja siirtyy sieltä muualle, Moisio sanoo.

Toisaalta Suomessa on ollut viime vuosina pistemäisiä menestystarinoita.

Esimerkiksi Uusikaupunki on Moision mielestä hyvä esimerkki siitä, miten vain muutama hyvin menestyvä teollisuusyritys saattaa muuttaa koko alueellisen kehityksen. Metsäkoneyhtiö Ponsse taas on tehnyt kone- ja energiateknologiateollisuudesta Pohjois-Savon tulonlähteen.