Suomalaisten grillissä paistui tänä kesänä aiempaa useammin perinteisen makkaran tai pihvin sijaan kasviproteiinista tehty versio.

Grilliin sopivien kasviproteiinituotteiden myynti on tuoteryhmästä riippuen kasvanut jopa 20–30 prosenttia vuodentakaista, kerrotaan Suomen kahdesta suurimmasta kauppaketjusta.

Samaan aikaan grillilihan – siis makkaroiden, pihvien ja broilerituotteiden – kokonaismyynti on pysynyt edelliskesän tasolla. Kasviproteiinia ei siis heitetä grilliin lihan kustannuksella, vaan sen lisäksi.

Makkarat edelleen ykkösenä

Yle pyysi S- ja K-ryhmältä tietoja kasviproteiinituotteiden ja lihagrillattavien myyntimääristä tämän vuoden kesä- ja heinäkuussa viime vuoteen verrattuna.

K-ryhmältä kerrotaan, että kasviproteiinigrillattavien myynti on noussut yli 20 prosenttia viime kesästä. Laskelmassa ovat mukana esimerkiksi soija- ja seitannakit sekä kasvipohjaiset pihvit ja pyörykät.

– Vaikka nämä uudet tuotteet kasvavat voimakkaasti, myydyimpien tuotteiden kärjessä on edelleen useampi grillimakkara. Kasviproteiinit eivät vielä sinne yllä, sanoo K-ryhmän tavarakaupan johtaja Harri Hovi.

Hovin mukaan kasviproteiineilla ei välttämättä korvata lihaa, vaan niiden myynnin kasvu kertoo ennen kaikkea kulutustottumusten monipuolistumisesta. K-ryhmän teettämässä ruokailmiötutkimuksessa (siirryt toiseen palveluun) 37 prosenttia vastanneista kertoi haluavansa toisinaan korvata lihaa.

– Ei pysyvästi, mutta silloin tällöin. Kysymys on siitä, että asiakas haluaa vaihtelua valikoimaan, oli se sitten kasviproteiinia tai mitä tahansa muitakin tuotteita, Hovi sanoo.

Lihattomasta burgerista odotetaan loppukesän hittiä

Monipuolisuuden kaipuuseen viittaa sekin, että myös kasvisten ja kalan menekissä suunta on tänä kesänä ylöspäin.

S-ryhmältä kerrotaan, että esimerkiksi maissien ja herkkusienten myynti on noussut kymmenen prosenttia edellisvuodesta, ja kalan myynti peräti 14 prosenttia.

– Suomalaisista on tullut aiempaa monipuolisempia grillaajia. Perinteisesti on grillattu lihaa ja kanaa, ja lisukkeet ovat tulleet muualta. Nyt grilliä käytetään koko aterian valmistamiseen, sanoo S-ryhmän valikoimajohtaja Antti Oksa.

Myös S-ryhmässä kasvipohjaisten grillattavien suosio on noussut kohisten. Kasvipohjaisten makkaroiden ja nakkien myynti on noussut peräti 28 prosenttia edelliskesästä.

Vaikka lihan kokonaismyyntimäärät ovat ennallaan, joissakin yksittäisissä tuotteissa näkyy kasvua. Esimerkiksi hampurilaispihvejä menee – niiden myynti on kasvanut 16 prosenttia.

Heinäkuun lopussa kauppoihin tulleesta lihattomasta Beyond Burgerista odotetaan lihapihvin haastajaa. S-ryhmässä sitä myytiin ensimmäisenä myyntiviikonloppuna tuhansittain.

Punaista lihaa grilleissä ja grillin ulkopuolella korvaa tällä hetkellä kuitenkin ennen kaikkea kana, jota suomalaiset söivät viime vuonna ennätysmäärän.

Myös näitä grillattiin Kala + 14 % Maissi ja sienet +10 % Burgerpihvit + 16 % Kasvipohjaiset nakit ja makkarat + 28 % Bratwurstit + 5 % Kalkkunan siivet + 60 % Lähde: S-ryhmä. Prosentit kuvaavat myynnin kasvua viime vuoden kesä–heinäkuuhun verrattuna.

Kokonaismäärissä kasviproteiinit ovat vielä pieni tekijä

Kasviproteiinit kiinnostavat, mutta lihatuotteiden menekkiä kasvu ei silti syö. Syy on volyymissä, sanoo Antti Oksa. Kasvipohjaisten tuotteiden osuus myynnistä vastaa tuoteryhmästä riippuen vain yksittäisiä prosentteja lihatuotteiden myynnistä.

– Kasvipohjaisten tuotteiden myynnit ja valikoima ovat moninkertaistuneet muutamassa vuodessa, joten on selvää, että buumi on olemassa. Kestää kuitenkin aikaa, ennen kuin kymmenienkään prosenttien kasvu alkaa syödä lihatuotteiden myyntiä, Oksa sanoo.

Kasviproteiinien kokonaiskulutus on siis vielä niin pientä verrattuna lihan kokonaiskulutukseen, että suurikaan prosentuaalinen kasvu ei henkilöä kohden ole paljon.

Ehkä syömme enemmän, ehkä emme

Kauppaketjuilla on tällä hetkellä paras tieto kasvipohjaisten tuotteiden todellisesta suosiosta Suomessa.

Luonnonvarakeskuksen vuosittainen ravintotase kertoo suomalaisten ruuankulutuksesta, mutta jalostettuja kasviproteiinituotteita se ei pysty erottelemaan kasviksista. Siksi ravintotase ei kerro kasviproteiinien menekistä mitään.

Lihaa suomalaiset sen sijaan syövät edelleen: sen kulutus on tuoreimman ravintotaseen (siirryt toiseen palveluun) mukaan kasvanut hieman, mutta naudanlihan ohi on mennyt kana. Kokonaisuutena punaisen lihan kulutus on hieman vähentynyt, mutta kanan syönti vastaavasti lisääntynyt.

Kauppojen menekissä kasviproteiinibuumi näkyy, mutta samalla myös suomalaisten lihankulutus kasvaa. Tarkoittaako se, että syömme enemmän kuin ennen?

Emme tiedä, kuuluu Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Juha-Matti Katajajuuren vastaus.

– Joko me syömme kokonaisuudessaan enemmän tai kulutuksen profiili on muuttunut niin, että jotain muuta on jäänyt pois. Ei ole olemassa tutkimustietoa tai tilastoa, joka antaisi yksiselitteisen vastauksen, Katajajuuri sanoo.

Yksi vaihtoehto on, että ruokaa menee roskiin aiempaa enemmän. Myöskään kotitalouksien ruokahävikistä Suomessa ei ole kattavaa seurantaa, joskin sellaista ollaan Lukessa paraikaa työstämässä.

– Kauppojen havainto on, että kasviproteiineja menee aiempaa enemmän. Emme tiedä kovin tarkkaan, mikä osuus esimerkiksi lihasta tai kasviproteiineista päätyy suuhun ja mikä roskiin. Yksittäisissä tutkimuksissa kotitalouksien ruokahävikki on ollut 5–6 prosenttia kaikesta ostetusta ruuasta, mutta sen kehityksen suuntaa emme tiedä.

Kulutustottumukset siirtyvät tilastoon hitaasti

Ravintotottumuksissa ei ole tapahtunut suuria muutoksia myöskään Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitran teettämän Resurssiviisas kansalainen -kyselyn (siirryt toiseen palveluun) mukaan.

Kyselyyn vastanneista sekasyöjien osuus oli viime vuonna 90 %, kun se tuoreimmassa kyselyssä oli laskenut 89 prosenttiin. Lihaa syömättyömien osuus on noussut prosentin edellisvuodesta – neljästä prosentista viiteen.

Katajajuuri muistuttaa, että kulutustottumusten muutokset näkyvät tilastoissa hitaasti.

– Kasvikunnan proteiinien kasvu on vielä aika uusi ilmiö, ja siksi mitään syy-seuraussuhteita on vaikea vetää. Terveyden ja ympäristön kannalta suunta on hyvä, ja jos se jatkuu, voi lihankulutus pitkällä aikavälillä muuttua.

Päivittäistavaraupassa ollaan sitä mieltä, että kasviproteiinibuumista voidaan puhua, vaikka lihankulutus ei taitukaan. Kaupassa on kuitenkin käynnissä monta isoa trendiä samanaikaisesti.

– Esimerkiksi broilerin kulutuksen kasvu ja valmisruuan myynnin kasvu ovat mittaluokiltaan isompia liikkeitä kuin kasvipohjaisten tuotteiden kasvu. Vaikka kasvipohjaisten tuotteiden osuudet ovat isossa kuvassa yksittäisiä prosentteja, ne kasvavat kuitenkin todella nopeasti, sanoo S-ryhmän Antti Oksa.