Lehtikuva/Martti Kainulainen

Riippumattomien asiantuntijoiden ääni ei kuulu Ylessä ja Helsingin Sanomissa.

Samat neljä asiantuntijaa ovat kommentoineet eniten eurokriisiä niin Ylen uutisissa kuin Helsingin Sanomissa, paljastui Radio- ja televisiotoimittajien mediaseminaarissa Helsingissä keskiviikkona.

Ylen taloustoimittaja Aapo Parviainen selvitti keitä Ylen ja Helsingin Sanomat ovat useimmiten pyytäneet kommentoimaan eurokriisiä viimeisten kuuden vuoden aikana. Ylen kolmen kärjessä olivat Aalto yliopiston professori Sixten Korkman, OP-Pohjolan pääekonomisti Reijo Heiskanen ja Nordean pääanalyytikko Jan von Gerich. Helsingin Sanomien asiantuntijalistan kolmen kärki on lähes sama: Nordean ja Evlin entinen pääekonomisti, itsenäinen konsultti Roger Wessman, Sixten Korkman ja Jan von Gerich.

Parviainen kävi läpi Ylen klo 18 ja 20:30 uutisten 457 ja Helsingin Sanomien 610 kommenttia. Kommentaattoreita oli yhteensä 70. Heistä vain 1,4 prosenttia oli vailla arvovaltaista taustayhteisöä kuten pankkia, vakuutuslaitosta tai yliopistoa.

”Eivät riippumattomia asiantuntijoita”

Tilaisuudessa puhunut Svenska Radion Lontoon kirjeenvaihtaja Staffan Sonning varoitti käyttämästä pankkien taloustutkijoita eurokriisistä uutisoitaessa.

– He eivät ole riippumattomia asiantuntijoita vaan saavat palkkaa siitä, että ovat työnantajauskollisia.

ILMOITUS

Paneelikeskusteluun osallistunut Handelsbankenin Suomen toimitusjohtaja Nina Arkilahti muistutti, ettei pankkiekonomistien käyttö tietolähteenä Suomessa ole ollut kritiikitöntä.

– Vastaajilla ei ole ollut tarvetta pitää omaa pesäänsä puhtaana, koska tässä maassa ei ole ollut niitä ongelmia mitä muualla, Arkilahti sanoi.

Media epäonnistunut eurokriisin uutisoinnissa



Staffan Sonning, joka on sekä journalisti että taloustieteilijä, suomi voimakkaasti ammattikuntaansa.

– Useimmat tiedotusvälineet ovat epäonnistuneet aika pahastikin eurokriisin uutisoinnissa, Sonning väitti. Väärillekin laskelmille perustuvat ennusteet ovat menneet läpi.

Hän jäi odottamaan sunnuntaina julkaistavaa eurooppalaisten pankkien stressitestin tulosta ja sitä tulevatko ne selviämään vielä yhdestä kriisistä. Jäljet pelottavat.

– Esimerkiksi heinäkuussa 2010 kaksi suurinta irlantilaispankkia olivat stressitestin mukaan erinomaisen hyvässä kunnossa. Kaksi kuukautta myöhemmin hallitus joutui pelastamaan käytännössä kaikki maan pankit ja jopa 36 miljardin euron lopputuki aiheutti valtavan kriisin, Sonning muistutti.

Euron kriisi mediassa – myötäilyä, kritiikkiä vai vaikenemista ? –seminaarin järjesti Radio- ja televisiotoimittajien liitto Journalistiliiton ja Ylen tuella.