Suomi näyttää pääsevän lopultakin mukaan Saksan ja Ruotsin talouskasvun imuun. Yritysten tulokset kohenevat, ja ekonomistit korottavat varovaisesti talousennusteitaan.

Varsinkin rakentaminen on vilkastunut. Uusia kauppakeskuksia nousee joka puolelle, ja asuntorakentaminen on kasvussa. Myös tulevaisuus näyttää hyvältä. Maalis–toukokuussa myönnettiin rakennuslupia 11,8 miljoonalle kuutiometrille, mikä on 17 prosenttia enemmän kuin vuosi sitten.

Yrityksistä myönteisimmän yllätyksen on aiheuttanut tällä tuloskaudella polttonesteitä jalostava Neste. Yhtiön liikevoitto kohosi 282 miljoonaan euroon, kun vastaava luku oli viime vuonna 78 miljoonaa.

Myös metsäyhtiö UPM:n ja konepajayhtiö Metson tulokset ylittivät odotukset. Hissiyhtiö Kone antoi positiivisen tulosvaroituksen, vaikka tilaukset putosivat pari prosenttia.

Suurista mediataloista kuuluu hyviä uutisia ensimmäistä kertaa vuosikausiin. Sanoman liikevoitto kohosi toisella vuosineljänneksellä 87 miljoonaan euroon, kun se oli vuosi sitten alle 50 miljoonaa. Sanoma on luopunut epäonnistuneista liiketoimistaan Venäjällä ja tehnyt mittavia alaskirjauksia Belgiassa.

Myös Alma Median tulos ylitti ennusteet, vaikka digitaalisen median kasvu ei riittänyt vieläkään kattamaan printtimedian laskevaa myyntiä.

OP-ryhmä julkisti historiansa parhaan osavuosituloksen, ja suomalaispankit suoriutuivat Euroopan pankkiviraston EBA:n uusissa stressitesteissä selvästi paremmin kuin eurooppalaiset pankit keskimäärin.

Testeihin osallistuneiden OP:n, Nordean ja Danske Bankin vakavaraisuussuhde on heikentynyt vuodesta 2015, mutta se oli kuitenkin selvästi Euroopan keskuspankin asettaman minimitason yläpuolella.

Verkkolaitteita valmistavan Nokian alkuvuosi oli sen sijaan pettymys. Alcatel-Lucent-kaupan aiheuttamat kustannukset ja heikko markkinatilanne söivät kannattavuutta. Nokian kassassa on kuitenkin paljon rahaa, ja yhtiöllä on vahva asema neljännen ja viidennen sukupolven matkapuhelintekniikoissa, joten tilanteen uskotaan kohenevan jo vuoden loppupuolella.

Tulosten parantuminen johtuu yritysten viime vuosien tehostuskuureista. Tuotantokustannukset ovat laskeneet myös energian ja raaka-aineiden halpojen hintojen ansiosta.

Myönteinen kehitys on heijastunut myös osakemarkkinoille. Helsingin pörssin yleisindeksi oli vahvassa nousussa koko heinäkuun. Huippuvuosista ollaan kuitenkin kaukana. OMX-indeksi kohosi keväällä 2000 yli 18 000 pisteeseen, kun nyt tavoitellaan 8 500 pisteen rajaa.

Suomen kansantalous lepää yksityisen kulutuksen ja rakentamisen varassa. Teollisuus kärsii yhä matalasuhdanteesta, eikä vienti vedä. Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan teollisuuden tilauskanta on kohentunut aavistuksen, mutta se on yhä selvästi alle normaalin.

Viennin arvo laski tammi–toukokuussa kahdeksan prosenttia edellisvuodesta. Suomen Pankki ennustaa, että vientimarkkinat kasvavat arvioitua hitaammin myös lähivuosina. Vienti Venäjälle on supistunut voimakkaasti, eikä muutosta ole luvassa lähitulevaisuudessa, sillä raakaöljyn hinta on kääntynyt kesällä uudelleen laskuun.

Monet vientiyritykset ovat löytäneet korvaavia markkinoita euroalueelta. Myös kilpailukykysopimuksen toivotaan parantavan näkymiä.

Valtiovarainministeriö ryhtyi valmistelemaan ensi vuoden budjettiesitystä hankalassa tilanteessa yritysten kohentuneista tuloksista huolimatta. Työttömyys pysyttelee sitkeästi yhdeksän prosentin tuntumassa. Esimerkiksi Saksan työttömyysaste on 6,1 prosenttia ja Ruotsin 7,6 prosenttia.

Työttömyysastetta yritetään pudottaa helpottamalla työllistämistä ja lyhentämällä ansiosidonnaisen työttömyys­turvan kestoa. EK:n ekonomisti Penna Urrila arvioi kuitenkin, että Suomeen pitäisi syntyä 100 000 uutta työpaikkaa, jotta hallitusohjelman 72 prosentin työllisyystavoite saavutettaisiin.

Kausivaihtelusta puhdistettu työllisyysaste oli kesäkuussa 68,5 prosenttia eli lähes sama kuin hallituksen aloittaessa viime vuoden toukokuussa.

Hallitus saattaa yrittää kiihdyttää kasvua myös niin sanottujen investointivarausten avulla. VATT:n selvityksen mukaan yhteisöverokannan alentaminen olisi kuitenkin tehokkaampi keino.