Viime vuonna poliisin, tullin ja rajavartiolaitoksen tietoon tuli noin 507 000 rikosta, mikä on kaksi prosenttia vähemmän kuin vuotta aiemmin. Sen lisäksi vuonna 2014 kirjattiin 322 600 liikennerikkomusta, mikä on 9 prosenttia edellisvuotta vähemmän.

Rikosten määrä on vähentynyt 1990-luvun alusta alkaen. Varkaudet ovat vähentyneet miltei yhtäjaksoisesti. Pahoinpitelyrikosten määrä kasvoi 2010-luvulle saakka, mutta viime vuosina poliisin tietoon tulleiden pahoinpitelyrikosten määrä on vähentynyt selvästi.

Helsingin yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin suunnittelija Hannu Niemi kertoo, että pahoinpitelyistä vaiettiin ennen visummin. Nyt ilmoitetaan poliisille herkästi.

– Noin 20-25 vuoden aikana ilmoitusherkkyys on noussut jopa kolmanneksen. Sekin on havaittu, että vanhemmat ihmiset ilmoittavat rikoksista poliisille herkemmin.

Taantuman ja laman aikana autoilaan kännissä vähemmän

Auton rattiin tartutaan juovuksissa taloudellisesti huonoina aikoina harvemmin kuin hyvinä.

– Ilmiö havaittiin 1990-luvun lamassa. Rattijuoppojen määrä väheni neljänneksellä. Suunnittelija Hannu Niemi kertoo, että rahan vähyys heijastui huvitteluun, autolla liikkumiseen ja ravintolajuomiseen. Kun juominen siirtyi koteihin, niin ei ollut tarvetta liikkua autolla paikasta toiseen.

Kun päästiin vähän parempiin aikoihin, poliisi nappasi taas hivenen enemmän rattijuoppoja.

– Kun lainsäädäntö muuttui, ja ns. huumeiden nollaraja astui käyttöön, huumetapauksia tuli heti enemmän. Viime aikoina – ehkä taantuman myötä – määrät ovat tulleet taas pikkuhiljaa alaspäin.

Liikennerikoksissa huomataan, että valvonnan lisääntyminen tuo automaattisesti tilastoihin piikin.

– Kameravalvonnan käyttöönotto pani aluksi ylinopeussakkoihin huiman lisäyksen. Viime vuosina ne ovat vähentyneet. Nyt on mielenkiintoista nähdä, miten syyskuusta voimaan astuva rikesakon tuplaaminen vaikuttaa näihin ylinopeuksien määriin, suunnittelija Hannu Niemi kertoo

Tuomiotaan vankiloissa suorittaa aiempaa harvempi

Rikosten väheneminen näkyy myös siinä, että vankilaan tuomittuja on ollut viimeisen 10 vuoden aikana aiempaa vähemmän. Suurin osa eli 88 prosenttia rangaistuksista määrätään oikeudenkäynnin ulkopuolella, rangaistusmääräysmenettelyssä tai rikesakkona.

Vankilat olivat tupaten täynnä 2000-luvun alussa, mutta nyt hiukan helpottaa kertoo Hannu Niemi.

– Tungosta ovat helpottaneet uudet seuraamusvaihtoehdot: yhdyskuntapalvelu ja valvontarangaistus eli kotiarestityyppinen rangaistus. Ja loppupäässä valvottu koevapaus. Myös ns. vankilavuorokausia istutaan nyt vähemmän.

Rikollisuuteen vaikuttavat Rikollisuustilannekatsauksen mukaan esimerkiksi väestön vanhentuminen, erityisesti tietotekniikan kehityksestä johtuva rikostilaisuuksien lisääntyminen ja muuntuminen, maahanmuutto ja valtioiden välisten rajanylitysten helpottuminen. Merkitystä on myös kaupungistumisella, alkoholin kulutusmäärillä ja kulutustottumuksilla sekä taloudellisilla suhdanteilla.

Rikollisuudella ja rajojen aukeamisella on kytkynsä, arvioi suunnittelija Hannu Niemi

– On kyse esimerkiksi Schengen-sopimuksen vaikutuksesta. Kun vapaa liikkuvuus on kasvanut, niin tänne on helpompi tulla mistä tahansa. Se heijastuu sitten rikollisuuteen.

Niemi sanoo, että ilmiö näkyi erityisesti Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen.

– Kun reitit Baltian maista ovat vapautuneet, sieltä suuntautuu meille rajat ylittävää rikollisuutta. Rikollista yhteistyötä on esimerkiksi suomalaisten ja virolaisten kesken.

Rikollisuus vähenee , mutta turvattomuus lisääntyy?

Kun rikokset ovat jatkuvasti vähentyneet, on hyvin ristiriitaista, että monet tuntuvat pelkäävän rikollisuutta ja tuntevat itsensä turvattomammiksi kuin aiempina vuosina. Tutkija Niemi pohtii, onko syy osin median.

– Monessa tiedotusvälineessä kiinnostus kohdistuu raakoihin ja poikkeuksellisiin tapauksiin. Pelkoa ja turvattomuudentunnetta selittävät vahvat mielikuvat tai raa’at tapahtumat lähivuosilta. Jos olisimme tehneet Norjan Breivikin tapauksen jälkeen heti kyselyn olisimme, huomanneet sen heijastuneen omiin käsityksiimme rikollisuudesta.