Kansainvälisen ilmastopaneeli IPCC:n lokakuussa 2018 julkaiseman raportin mukaan ilmaston lämpenemistä rajoittavilla toimenpiteillä on kiire. Vaaditaan radikaaleja toimia, jotta ilmastokriisin katastrofaalisilta seurauksilta, kuten aiempaa yleisemmiltä sään ääri-ilmiöiltä sekä puhtaan veden ja ravinnon puutteilta vältytään.

LUT-yliopistossa kehitetään uudenlaisia energiajärjestelmiä, joilla voidaan kitkeä ilmastoa lämmittäviä kasvihuonekaasupäästöjä. Aurinko, tuuli ja niistä saatavan energian varastoimisen keinot ovat avainroolissa, kun kehitetään täysin päästötöntä järjestelmää.

"Ratkaisut ovat nykytekniikalla mahdollisia ja edullisia etenkin, kun ottaa huomioon tuuli- ja aurinkovoiman laskevat kustannukset. Aurinkoa ja tuulta voidaan hyödyntää maapallon jokaisella vyöhykkeellä," aurinkotalouden professori Christian Breyer (@ChristianOnRE) sanoo.

Breyer on mallintanut kansainvälisen tutkimusryhmänsä kanssa globaalisti ja paikallisesti hyödynnettävät järjestelmät, jotka pohjautuvat 100-prosenttisesti uusiutuvaan energiaan ja takaavat energiansaannin vuoden jokaisena päivänä. Tuuli- ja aurinkovoiman lisäksi mallinnuksissa ovat mukana biovoima ja vesivoima.

Vähäpäästöisyys ydinenergian etuna

Hiilineutraalissa eli kasvihuonekaasupäästöjen osalta haitattomassa sähköntuotannossa myös ydinvoima on vaihtoehto ja Suomen tärkeimpiä sähköntuotannon energialähteitä. Ydinvoimalaitos ei suunnitellusti toimiessaan synnytä ympäristölle haitallisia päästöjä.

Vaikka tuulivoima on jo ydinvoimaa edullisempaa, ydinvoima voittaa perusvoimana tuulivoiman kustannuksissa. Energiatekniikan professori Esa Vakkilaisen (@EsaVakkilainen) mukaan se johtuu siitä, että tuulivoima vaatii varastoja.

"Pitkän tuulettoman kauden vaatima kausivarasto on kustannusmielessä tuulivoiman suurin ongelma."

Päästöjä, mutta hallitusti?

Suomessa ei kuitenkaan käytetä pelkkää ydinvoimaa tai ainoastaan 100-prosenttisesti uusiutuvaa energiaa, vaan monenlaisia energiantuotantomuotoja. Ilmastomuutoksen hillitsemisessä myös bioenergian osuuden kasvattaminen sekä BECCS eli biomassan poltossa syntyvien savukaasujen talteenotto ja varastoiminen voisivat olla osa ratkaisua. BECCS on lyhenne sanoista "bio-energy with carbon capture and storage".

BECCS-menetelmäänkin liittyy kritiikkiä. Vaikka bioenergiaa tuotettaisiin polttamalla esimerkiksi puuteollisuudesta saatavia hakkuutähteitä, ei kyseisiä sivutuotteita kuuluisi saada liikaa, koska puita tarvitaan yhä enemmän myös metsiin hiilinieluksi.

"Metsäteollisuudessa tuotetaan jo nyt bioenergiaa polttamalla esimerkiksi sellunvalmistuksessa sivutuotteena syntyvää mustalipeää. Kun otettaisiin talteen tämän savukaasun CO2 (hiilidioksidi), saataisiin kevyesti Suomen tarvitsema negatiivinen hiilinielu", Esa Vakkilainen kertoo.

Pienikin hiilidioksidin talteenotto ja varastointi muuttaa tehtaat päästäjistä talteenottajiksi - Esa Vakkilainen

Negatiivisella nielulla tarkoitetaan tilannetta, jossa hiilidioksidia sidotaan pois ilmakehästä enemmän kuin sitä sinne päästetään. Voidaanko tehtaita siis pyörittää ja päästöjä päästää samassa ja kasvavassakin määrin, jos kaasut vain saadaan talteen? Voidaanko fossiilistenkin polttoaineiden käyttöä jatkaa, kunhan hiili saadaan napattua pois ilmakehästä?

"Hiilipäästöjä tulee aina olemaan, koska esimerkiksi maatalous aiheuttaa niitä. Sen takia nieluja tarvitaan," Vakkilainen toteaa.

"Kaikissa niissä IPCC:n esittelemissä ratkaisuskenaarioissa, joissa emme heti pysty globaalisti aloittamaan päästöjen vähennystä, on mukana sekä hiilinielujen lisääminen metsäalaa voimakkaasti kasvattamalla että BECCS. Pienikin hiilidioksidin talteenotto ja varastointi muuttaa tehtaat päästäjistä talteenottajiksi", Vakkilainen sanoo.

Yksilön keinona antikuluttaminen

Päästöjen karsimisessa myös yksilön valinnoilla on valtaa. Jos tuotteille ei ole ostajia, edes puhtaalla teknologialla toimivaa tuotantoa ei tarvita.

Ympäristötekniikan professori Lassi Linnanen (@Lassi Linnanen) painottaa turhan, eritoten materian kulutuksen karsimista. Ylipäätään kaiken kulutuksen pitäisi olla harkittua ja kiertotalouden ajatuksen mukaista. Lyhytikäisten tavaroiden hankkimisen sijaan on satsattava laatuun ja huollettava tai korjattava olemassa olevia.

"Kulutuksen muutos vaatii käyttäytymisen muutosta arkitasolla ja poliitikkojen järkipäätöksiä ohjata kulutusta kestävään suuntaan."

Jos kaikki kuluttaisivat suomalaisten tapaan, tarvittaisiin 3,6 maapalloa, jotta kulutus olisi kestävällä tasolla. On selvää, ettei uutta ja runsasta materiamäärää suosiva aineellinen elintasomme voi jatkua nykyisellään. Tietoisen kulutuskäyttäytymisen lisäksi kasvispainotteinen syöminen, joukkoliikennettä hyödyntävä liikkuminen ja energiatehokas asuminen ovat tekoja ilmaston hyväksi.

"Muutokseen tarvitaan kaikki tasot: globaali, kansallinen, kunnallinen ja kotitaloudet", Linnanen painottaa.

Kulutuksen muutos vaatii käyttäytymisen muutosta arkitasolla ja poliitikkojen järkipäätöksiä ohjata kulutusta kestävään suuntaan - Lassi Linnanen

Maapallon ja ihmiskunnan kärsimykset kasvavat maapallon keskilämpötilan nousun tahdissa. IPCC:n raportin (lokakuu 2018) mukaan lämpeneminen on rajoitettava 1,5 asteeseen. Tavoitteen saavuttamiseksi kasvihuonekaasupäästöjä olisi vähennettävä selkeästi vuoteen 2030 mennessä. Nollaan kasvihuonekaasujen nettopäästöt olisi saatava vuoteen 2050 mennessä.

Puhdas energia ja vesi, kiertotalous sekä kestävä liiketoiminta ja yrittäjyys ovat avainkysymyksiä, joihin LUT etsii ratkaisuja tekniikan ja talouden osaamisella.

Lähteet:



Lue myös: