Parjattu aktiivimalli on poissa tammikuussa. Kalle joutui leikkurin kohteeksi, vaikka oli pitkällä sairauslomalla.

Mikä olikaan aktiivimalli? Katso videolta selitys.

Kalle on ollut sairauslomalla vakituisesta virastaan Keski-Suomessa sijaitsevan kunnan palveluksesta yhtäjaksoisesti lokakuusta 2017 lähtien.

Kela maksaa sairauspäivärahaa enintään 300 päivää, ja Kallella ne loppuivat elokuun lopussa 2018. Kalle jätti tuolloin työkyvyttömyyseläkehakemuksen, mutta Keva hylkäsi sen.

Työntekijä voi hakea ansiosidonnaista työttömyysetuutta, kun Kelan maksamat sairauspäivärahat on käytetty ja sairausloma jatkuu edelleen. Edellytyksenä on lausunto siitä, ettei työnantajalla ole tarjota henkilön työkykyä vastaavaa työtä.

Näin Kalle teki, ja hänelle myönnettiin ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha.

Yllätys iski siinä vaiheessa, kun hänen työttömyyspäivärahaansa alettiin soveltaa aktiivimallin leikkuria, koska hän ei ollut aktiivisuusvelvoitteen vaatimaa määrää palkkatöissä tai työllistymistä edistävissä palveluissa.

– Tässä vaiheessa tuli kyllä olo, että haloo, olen sairauslomalla ja työterveyslääkäri on todennut minut työkyvyttömäksi, niin kuinka minun pitäisi nyt sitten olla riittävän aktiivisesti töissä?

Aktiivimallin leikkuri on vienyt siivun Kallen työttömyysetuudesta, vaikka hän on ollut lääkärin todistuksen mukaan sairauslomalla. Kuvituskuva. Mostphotos

”Tuntuu kohtuuttomalta”

Kalle on tehnyt valituksen kielteisestä työkyvyttömyyseläkepäätöksestä, mutta sekään ei ole estänyt aktiivimallin leikkurin kohteeksi joutumista. Valitus on käsittelyssä ylimmässä portaassa eli vakuutusoikeudessa.

”Kallen eläkepäätöstä koskeva muutoksenhaku ei keskeytä aktiivisuuden seurantaa, eikä työttömyysetuuden alentamista eli muutoksenhaun aikana Kalle on aktiivisuuden seurannan piirissä. –– Kallen sairauslomalla ei ole asian ratkaisun kannalta merkitystä”, todetaan sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunnan päätöksessä.

Kallen mielestä on myös erikoista, että Keva totesi hänen tekemänsä uuden työkyvyttömyyseläkehakemuksen uusine ajankohtaisine lääkärinlausuntoineen olevan vain lisäliite hänen aiempaan hylättyyn hakemukseensa.

Kallen sairauslista on pitkä: sepelvaltimotaudin aiheuttamat sydänoireet, joiden takia on tehty ohitusleikkaus ja pallolaajennus, suolistosairaus, jonka takia hänelle tehtiin leikkaus vuonna 2018, munuaisten vajaatoiminta ja vaikea uniapnea. Työkykyä rajoittaa myös polvesta alaspäin halvaantunut vasen jalka.

– Kyllähän minä palaisin vakituiseen virkaani heti, jos vain olisin työkykyinen. Se, ettei minulle ole myönnetty työkyvyttömyyseläkettä, on oma asiansa. Mutta se, että tämän kaiken päälle aktiivimalli on puraissut lohkon päivärahasta, tuntuu kohtuuttomalta, Kalle toteaa.

Sairausloma ei estänyt Kallea joutumasta aktiivimallin velvoitteiden ja leikkurin piiriin. Kalle ei halunnut esiintyä jutussa omalla nimellään asian arkaluontoisuuden vuoksi. Kallen kotialbumi

Kelalle palautetta

Eduskunta hyväksyi 11. joulukuuta lakiesityksen työttömyysturvan aktiivimallin leikkurin ja velvoitteiden poistamisesta.

Aktiivimallin leikkuri ja velvoitteet poistuvat siten, että työttömyysetuutta saavan henkilön aktiivisuutta ei enää seurata mallin mukaisesti, eikä aktiivimalli leikkaa kertynyttä työttömyysetuutta 1. tammikuuta 2020 alkaen.

Päätös on Kallelle huojentava.

– On se helpotus, että tällainen hölmöläisen homma loppuu.

Kelan juristi Antti Ristimäki kertoo, että Kela on saanut melko paljon palautetta siitä, että aktiivimallin velvoitteet ja leikkuri ovat voineet kohdistua käytännössä työkyvyttömiin henkilöihin.

Aktiivimallin aktiivisuusehtoa ei sovelleta silloin, kun työkyvyttömyyshakemus on vireillä tai henkilö saa työkyvyttömyyden perusteella maksettavaa etuutta.

Jos työkyvyttömyyseläkehakemus on hylätty, henkilö katsotaan työkykyiseksi. Vaikka päätöksestä olisi valittanut, se ei poista aktiivimallin velvoitteita.

– Myös sellainen henkilö, jolla on lääkärinlausunto työkyvyttömyydestä, on voinut olla aktiivimallin piirissä, Ristimäki sanoo.

Työttömyysturvan aktiivimalli herätti paljon vastustusta. Kuvassa SAK:n aktiivimallia vastustanut mielenosoitus helmikuussa 2018 Helsingin Senaatintorilla. Petteri Paalasmaa

Virkailijat: Kannustaa vääränlaiseen aktiivisuuteen

Ristimäki muistuttaa, ettei järjestelmä, jossa enimmäismäärän sairauspäivärahaa saaneiden toimeentulo on turvattu työttömyysetuudella, ole uusi.

Hänen mukaansa aktiivimalli nosti kuitenkin enemmän näkyviin työkyvyttömiä ja osatyökykyisiä, joiden toimeentulo on tällä hetkellä työttömyysturvalla turvattu.

– Sehän on nytkin hallitusohjelmassa, että selvitetään, että ihmiset olisivat tarkoituksenmukaisella tuella, Ristimäki toteaa.

Aktiivimallin vaikutuksia selvittäneessä tutkimuksessa todettiin, että malli lisäsi työttömien taloudellisia kannustimia lyhytaikaisten töiden vastaanottamiseen ja työllistymistä edistäviin palveluihin osallistumiseen. Loppuraportissa ei pystytty kuitenkaan arvioimaan luotettavasti mallin työllisyysvaikutuksia.

TE-toimistojen henkilökunta suhtautui tutkimuksen osana tehdyssä kyselyssä aktiivimalliin varsin kriittisesti. Virkailijat eivät pitäneet aktiivimallia tarkoituksenmukaisena keinona edistää työllisyyttä.

– Aktiivimallin nähtiin kannustavan vääränlaiseen aktiivisuuteen, joka ei perustu asiakkaiden tarpeisiin, motivaatioon ja työvoimapoliittiseen tarkoituksenmukaisuuteen, tutkimusraportissa todetaan.

Yhä useampi työkyvyttömyyseläkkeelle

Ristimäen mukaan Kela sai paljon palautetta myös siitä, etteivät aktiiviset ponnistelut työllistymisen eteen välttämättä riittäneet leikkurin välttämiseksi.

– Monet työttömät työnhakijat kokivat epäoikeudenmukaiseksi sen, että on kovasti yritetty päästä töihin tai palveluihin, mutta ei ole onnistuttu siinä ja etuutta on leikattu.

Aktiivimalli leikkasi työttömyysetuuden tasoa 4,65 prosentilla kolmeksi kuukaudeksi, mikäli työtön työnhakija ei osoittanut tarkastelujaksolla riittävää aktiivisuutta.

Aktiivisuusedellytyksen pystyi täyttämään olemalla 18 tuntia palkkatöissä, tienaamalla hieman alle 250 euroa yritystoiminnalla tai olemalla viisi päivää työllistymistä edistävässä palvelussa kolmen kuukauden tarkastelujaksolla. Vuoden 2019 alusta alkaen myös lyhytaikaisella opiskelulla pystyi tietyin ehdoin kerryttämään aktiivisuutta.

Pitkäjänteisempää kehittämistä

Aktiivimallin leikkuri osui erityisesti iäkkäämpiin työttömiin: yli 55-vuotiaista työttömistä noin puolella päiväraha pieneni aktiivimallin leikkurin vaikutuksesta.

Eläketurvakeskuksen (ETK) tutkimuksen mukaan aktiivimalli lisäsi selvästi työkyvyttömyyseläkkeen hakemista ja työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyneiden määrää.

Kela suhtautui lausuntokierroksella hieman kriittisesti siihen, että aktiivimalli puretaan sen oltua voimassa vain kaksi vuotta.

Kela kaipaisi kokonaisvaltaisempaa sosiaaliturvan kehittämistä ja huomautti, että aktiivimallin sujuvan toimeenpanon eteen on tehty merkittävästi töitä.

– Peräänkuulutimme pitkäjänteisempää sosiaaliturvan kehittämistä, emme ottaneet niinkään kantaa siihen, oliko aktiivimalli hyvä vai huono. Tiheästi toistuvat muutokset ovat haastavia sekä asiakkaille että toimeenpanijoille, Ristimäki toteaa.

Kalle ei halunnut esiintyä jutussa omalla nimellään aiheen arkaluontoisuuden vuoksi.