Korkeasaaren eläintarha lämpiää vastedes Helenin Kiertolämmöllä, joka on hukkalämmöstä kierrätetty, täysin päästötön lämmöntuotannon muoto. Vaihdettuaan Helenin hiilineutraaliin kaukolämpöön Korkeasaaren lämmityksestä aiheutuvat 617 tonnin vuotuiset hiilidioksidipäästöt putoavat nollaan. Luku vastaa lähes 400 henkilöauton vuosittaisia päästöjä eli noin viittä miljoonaa ajettua kilometriä.

Helenillä ja Korkeasaarella on yhteinen hiilineutraaliustavoite. Helen pyrkii saavuttamaan hiilineutraaliuden vuoteen 2035 mennessä ja Korkeasaari vuonna 2030.

”Helen on suomalaisessa energiakentässä pioneeriyritys, joka tarjoaa täysin kierrätettyä hukkalämpöä ainoana Suomessa. On erityisen sopivaa, että ympäristötietoutta aktiivisesti jakava Korkeasaari on yksi ensimmäisistä organisaatioista, joka tarttuu uuden energia-aikakauden mahdollisuuksiin tavoitellessamme yhteisesti hiilineutraalia Helsinkiä”, sanoo Helenin lämpö- ja jäähdytystuotteiden tuoteryhmäpäällikkö Anssi Juvonen.

”Ympäristöohjelmamme missio on, että elämme kuten opetamme. Kun pyrimme vaikuttamaan ihmisten ympäristömyönteiseen käyttäytymiseen ja ajatteluun, myös meillä itsellämme on velvollisuus toimia samojen periaatteiden mukaisesti. Lämmityksen osalta ratkaisu oli helppo, sillä pystyimme yhdellä päätöksellä muuttamaan lämmityksen hiilineutraaliksi”, sanoo Korkeasaaren toimitusjohtaja Sanna Hellström.

Kaikki Helenin Kiertolämpö tuotetaan hukkalämmöstä, jota syntyy varsinaisen toiminnan sivutuotteena esimerkiksi konesaleissa, sähköasemilla, jätevedenpuhdistamoissa, datakeskuksissa, kiinteistöjen kaukojäähdytyksessä sekä erilaisissa teollisuuden prosesseissa. Helen kerää lämmön ja ohjaa sen jäähdytysverkon kautta Katri Valan ja Esplanadin puistojen alla sijaitseville lämpöpumppulaitoksille. Suuret, sertifioidulla vesisähköllä käyvät lämpöpumput jalostavat lämmön Kiertolämmöksi ja syöttävät sen kaukolämpöverkkoon. Kiertolämmön osuus kaikesta Helenin tuottamasta kaukolämmöstä on jo noin 10 prosenttia.

Korkeasaari tarvitsee lämpöä 7 kerrostaloyhtiön verran

Korkeasaaren lämmöntarve, jonka täyttämiseksi käytetään nyt pelkästään hukkalämmöstä tuotettua kaukolämpöä, on noin 4 000 MWh vuodessa, mikä vastaa seitsemän helsinkiläisen kerrostaloyhtiön lämmöntarvetta. Korkeasaaren eläintarhassa eniten lämpöä vaativat Africasia, Amazonia ja Hämärätalo, joissa asuu trooppisten alueiden eläimiä ja kasveja. Alueen lämpimin tila on kuitenkin hyönteiskasvatushuone, jossa kasvatetaan eläimille elävää hyönteisravintoa.

”Amazoniassa, Africasiassa ja Hämärätalossa lämpötila on tähän vuodenaikaan pääasiassa 19–24 astetta. Lisäksi monille lämmintä tarvitseville eläimille, kuten kilpikonnille, matelijoille ja sammakoille, on lisätty lämpölamppuja, joiden alla ne voivat halutessaan lämmitellä – esimerkiksi hiilikilpikonnien lämpölampun alla on hieman yli 30 asteen lämpö. Apinalinnan ja Kissalaakson eläimillä sekä esimerkiksi kenguruilla, emuilla ja riikinkukoilla puolestaan on lämmitetyt sisätilat, mutta nämä lajit voivat käydä halutessaan myös ulkona”, Hellström kertoo.

Alhaisimmassa lämpötilassa viihtyvät lajit viettävät aikaansa ympäri vuoden ulkona, eikä niillä ole lämmitettyä sisätilaa. Korkeasaaren isot ulkotarhoissa asuvat lajit on valittu niin, että ne pärjäävät Suomen ilmastossa ulkona myös talvella. Esimerkiksi suomalaisten eläinten Korpi-alueella millään lajilla ei ole lämmitystä, kuten ei Karhulinnassakaan. Kylmimmässä pärjää jääkaudestakin selvinnyt myskihärkä, jolla on eläinkunnan pisin karva.

FAKTA: Hukasta lämpöä