Belønningen vil være risikoen værd.

Det er essensen af et internt notat forfattet af den senere whistleblower Howard Wilkinson og en anden ansat Juri Kidjajev til ledelsen i Danske Banks estiske filial. Et notat, som Financial Times har fået fat i, og som giver nye detaljer om en væsentlig del af den massive hvidvaskskandale, der har opslugt Danske Bank det seneste halvandet år.

Ifølge det britiske medie er omdrejningspunktet for notatet de såkaldte spejlhandler, som Berlingske også beskrev allerede i november sidste år. Spejlhandler er ikke nødvendigvis ulovligt, men er ifølge myndighederne en stærk indikator for økonomisk kriminalitet.

Meget attraktivt afkast

Det virkede da også til, at det netop var dette aspekt, som de to bankfolk i Estland ville gøre ledelsen opmærksom på. Også selv om de ifølge Financial Times estimerede, at banken i 2013 tjente omkring 10 mio. dollars på at hjælpe de såkaldte non-resident-kunder i filialen med at udføre handlerne. Handler, der estimeres til at have udgjort op mod 8,5 mia. euro det år.

»Der er en potentiel omdømmerisiko ved at blive betragtet som værende nogen, der hjælper med »kapitalflugt« fra Rusland,« stod der i notatet, inden man tilføjede:

»Det er alligevel en risiko, vi løber i andre dele af vores udenlandske forretning, hvor den naturlige valutastrøm altid er ud af Rusland. (...) I betragtning af den kraftige indkomst fra løsningen ses risikoafkastet som meget attraktiv.«

Notatet er udateret, men ordlyden skulle ifølge Financial Times minde meget om det notat, der ifølge bankens egen undersøgelse cirkulerede i oktober 2013. Howard Wilkinson meddeler via sin advokat til det amerikanske medie, at han ikke så den endelige udgave af notatet eller deltog i mødet, hvor det eftersigende skulle have været diskuteret. Han siger endvidere, at han havde tilføjet et afsnit om hvidvask, som efterfølgende er blevet fjernet.

Berlingske har tidligere beskrevet, hvordan Danske Banks egne interne revisorer i 2014 i et brev til direktionen i København advarede om de mistænkelige handler.

Amerikanerne kommer

Onsdag meddelte Danske Bank, at banken nu også var blevet kontaktet af det amerikanske justitsministerium, der ønsker oplysninger til brug for dets undersøgelse af strafferetligt ansvar i relation til bankens estiske filial.

Her kan netop spejlhandlerne komme til at spille en rolle, fordi de amerikanske myndigheder tidligere har vist en særlig interesse for dem. Den tyske storbank Deutsche Bank fik således i 2017 milliardbøder af amerikanerne for at have faciliteteret spejlhandler for dens kunder.

Metoden i Deutsche Bank-sagen gik – i forenklet form – ud på, at bagmændene gennem mellemmænd og stråmandsselskaber købte russiske aktier for rubler i Deutsche Bank Moskva. Straks efter blev aktierne solgt igen – denne gang ved brug af Deutsche Banks filial i London. Og indtægten blev konverteret til dollar. Handlen blev med andre ord spejlet.

Dermed kunne bagmændene sende svært omsættelige formuer ud af Rusland omdannet til dollar, der let kunne benyttes verden over, og pengenes rejse var dermed sløret for myndighederne. Banken og mellemmændene tjente penge på hver handel.

En metode, der skulle minde meget om den, der blev brugt i Danske Banks estiske filial.