Før kommunikationsmedarbejder ved Danmarks Statistik Magnus Nørtoft gik på barsel i sidste uge, nåede han at udsende DST’s seneste tal for, hvor stor del af barslen nybagte fædre tager i Danmark.

I gennemsnit tog danske fædre 25 dages forældre- og fædreorlov i 2015 – uanset om fædrene havde ret til barselsdagpenge eller ej.

Det betyder, at danske fædre i gennemsnit tager langt mindre fædre- og forældreorlov, end de fire måneders barsel som EU-kommissionen i sidste uge foreslog at øremærke til fædrene. Og det skønt Danmark ofte i en europæisk sammenhæng fremhæves som et foregangsland på ligestillingsområdet.

Også blandt fædre med ret til dagpenge under barsel var der langt til de 122 dage, som fire måneder svarer til. De holdt i gennemsnit 31 dages barsel, skriver Magnus Nørtoft i analysen. Det svarer til cirka en fjerdedel af den barsel, som ville blive øremærket fædre med EU-forslaget.

Fleksibilitet

Socialdemokratiets europaparlamentsmedlem, Ole Christensen, der sidder i parlamentets udvalg for beskæftigelse og sociale anliggender, fremhævede i Information i forbindelse med offentliggørelsen af EU-Kommissionens forslag, at europæiske mænd bør tage mere barsel.

Men på trods af at danske mænd vil få retten til at tage langt mere barsel med kommissionens forslag, fastholder han modstanden mod at indføre fire måneders øremærket barsel til mænd:

»Jeg kan godt forstå, at man vil forsøge at lave nogle ordninger generelt i Europa, der giver bedre barselsorlov og dækning i forhold til løn, og at far skal have noget mere barsel. Men jeg mener ikke, kommissionen skal bestemme, hvem der skal have de to gange fire måneder. For hvis den ene part ikke tager dem, så bortfalder de. Det skal landene selv bestemme,« siger Ole Christensen, der selv har været på barsel i to uger med begge sine børn, hvilket var hvad mænd kunne få i 1980’erne.

– Øremærket barsel er jo netop en af måderne, hvorpå fædre kan få mere barsel, viser erfaringer fra andre lande?

»Jeg ved ikke, om kommissionens forslag vil betyde, at mænd i Danmark tog mere barsel. Det tror jeg ikke, der er nogen, der ved. Tværtimod ved vi, at hvis der er en part, der ikke tager den øremærkede barsel, så bortfalder den,« siger Ole Christensen, der i stedet vil arbejde for, at der kommer mere fleksibilitet i forslaget.

Kommissionens nye forslag 10 arbejdsdages fædreorlov efter barnets fødsel. Det har vi allerede i Danmark.Fire måneders forældreorlov hver til både fædre og mødre. Orloven kan ikke deles imellem forældrene.

Tager for eksempel faderen ikke sine fire måneder, er hans del af orloven tabt. Orloven kan deles op i flere perioder, men den skal tages senest, når barnet er 12 år. Forældreorlov skal mindst være på ydelser på niveau med sygedagpenge.

I Danmark har forældre ret til 32 ugers forældreorlov, der frit kan deles imellem mødre og fædre, indtil barnet er fyldt ni år. Hvis det nye EU-forslag bliver vedtaget, kræver det en lovændring i Danmark.

Ser man på alle fædre steg den gennemsnitlige orlovslængde i Danmark fra 21 til 25 dage fra 2007 til 2015, viser tal fra Danmarks Statistik. Længden på orloven har dog ligget på 25 dage siden 2010.

Blandt kvinderne er det gennemsnitlige antal dage på barsel faldet fra 242 til 231 fra 2007 til 2015.

Island foran

Ser man på mændene i de andre nordiske lande, der har indført forskellige former for øremærket barsel til fædre, betyder ordningerne, at mænd får mere tid med deres børn. Den største stigning er sket i Island, hvor man er gået fra, at fædre tog 0,1 pct. af barselsorloven i 1990 til, at de i 2008 tog over 34 pct. af barslen, viser en rapport fra Cevea.

Og mens knap 80 procent af de islandske fædre i 2013 gik på barsel i snit 85 dage, gjorde kun 10 procent af de danske fædre det samme i 30 dage i snit. Danske kvinder tager til gengæld både 10, 11 og 12 måneder hjemme med barnet.

De gode erfaringer er imidlertid ikke begrænset til de andre nordiske lande. I Danmark indførte man faktisk to ugers øremærket barsel til mænd i 1998, og det gav resultater. Frem til 2002, hvor ordningen blev afskaffet, steg andelen af danske mænd, der brugte de to ugers barsel fra syv til 21 procent.

Derfor forstår Enhedslistens Pernille Skippers heller ikke Ole Christensens argument:

»Hvis øremærket barsel til mænd skulle betyde, at danske mænd ikke tager mere barsel, så er de danske mænd helt, helt særlige. Det strider imod al erfaring og empiri. Man kan godt mene det, men faktuelt rigtigt er det ikke,« siger Pernille Skipper, der ingen børn har.

Enhedslisten har længe kæmpet for øremærket barsel til mænd og var overordentlig skuffede, da Socialdemokraterne under Helle Thorning-Schmidt trak deres støtte til tre måneders øremærket barsel til mænd, selv om det stod i regeringsgrundlaget. Til gengæld er Enhedslisten mere enig med Socialdemokraterne, når det gælder, hvad EU skal blande sig i.

»Vi er de største fans af øremærket barsel. Kvinder har øremærket barsel, og det har mænd ikke. Det er et ligestillingsproblem for kvinderne i et arbejdsmarkeds perspektiv og super unfair over for mænd, at de ikke har de samme rettigheder som kvinder. Det har vi kæmpet for, men det er gengæld ikke helt oplagt, at dette er noget grænseoverskridende, som de nationale parlamenter ikke selv kan tage sig af,« siger Pernille Skipper, der understreger, at hun endnu ikke har læst direktivet fra EU og derfor ikke endeligt har taget stilling til, hvor partiet vil lægge sig i forhold til kommissionens forslag.

Desuden er der både en gevinst for familiernes samlede økonomi og en samfundsmæssig gevinst ved at indføre ordninger, det får mænd til at tage mere barsel. Det viser analyser, der undersøger effekten af de seneste fem reformer og overenskomstaftaler om den danske barselsorlov, som forsker ved Rockwool Fondens Forskningsenhed, Signe Hald Andersen, har foretaget.

Forlænger manden sin barselsorlov med to uger, stiger kvindens årsløn i snit mellem 7.300 og 53.300 kroner – alt efter job og uddannelse. Og selv om manden altså forlænger sin barsel, og familien på den måde mister indtægt, så vinder familiens økonomi samlet set på, at mændene tager en større bid af barslen.

»Hvis faren tager mere barsel, er det gavnligt for morens løn. Og hun bliver også mindre ledig. Desuden mindskes løngabet mellem mænd og kvinder inden for familien, når manden tager mere barsel, og den samlede husstandsindtægt stiger,« siger Signe Hald Andersen.

Dermed udfordres argumentet om, at familierne taber økonomisk på, at mænd tager mere barsel. Selv om danske forældre har mulighed for at dele barselsorloven, sker det nemlig sjældent. For det er ofte en økonomisk fordel for de enkelte familier, at mor tager barslen, fordi mænd tjener mere.

»Desuden viser tallene, at der er også er en samfundsøkonomisk gevinst i det her, fordi det medvirker til, at kvindernes produktivitet bliver øget,« siger Signe Hald Andersen, der har været på barsel syv måneder med sit første barn, mens hendes mand tog fem måneder. Det andet venter hun til september, her skal hun have seks måneder og manden fem.

Kønsstereotyp tidslomme

Økonomiprofessor ved Aarhus Universitet, Nina Smith, har forsket i kvinders arbejdsmarkedskarriere. Hun har fremhævet Danmark som et foregangsland for ligestilling på rigtig mange felter, mens hun kalder barslen »en kønsstereotyp tidslomme«.

Desuden betegner hun det faktum, at danske kvinder tager en så stor del af barselsorloven, som »et samfundsøkonomiske spild«. Det er kvinderne, der klarer sig bedst på uddannelserne, men hele talentmassen bliver ikke udnyttet, fordi kvinders karriere bliver sat på standby, når de får det første barn.

»Kvinder er højtuddannede, men ender med ikke at udnytte den enorme offentlige uddannelsesinvestering, der er lagt i dem. Derfor vil der også være en samfundsmæssig gevinst, hvis man i højere grad udnytter kvinders potentiale,« siger Nina Smith, der ikke har holdt fuld barselsorlov med nogen af sine fire børn.