Danmark ligner ikke længere det øvrige Skandinavien, men England, når det kommer til indkomsten hos den rigeste procent af befolkningen. Eksperter advarer om øget ulighed.

Dorte Ipsen Boddum, f. 1969, er politisk reporter på Finans. Dorte har igennem 12 år som journalist på Jyllands-Posten skrevet i spændingsfeltet mellem økonomi og politik. Hun har været erhvervsreporter, Christiansborgreporter og senest forsvarsmedarbejder. Dorte er oprindelig uddannet kandidat i engelsk og internationale studier men valgte at gå journalistvejen efter en kort karriere som underviser. Hun er uddannet fra DJH i 2001 med praktiktid på Jyllands-Posten. Dorte er bosat på Østerbro og holder bestemt af en latte, men bliv ikke overrasket, hvis der er Johnny Madsen i øregangen, for hun er vokset op ved Vesterhavet og har stadig saltvand i årene.

Bo Nielsen, født 1972, er økonomiredaktør på Finans. Han er cand. polit. fra Københavns Universitet og har en Master i erhvervsjournalistik fra Northwestern University i Chicago. Før sin tid på Finans, arbejdede han for Bloomberg News, heraf to år i hovedkontoret i New York. Inden journalistkarrieren arbejdede Bo bl.a. som økonom indenfor strategi, virksomhedsopkøb og forretningsudvikling hos A.P. Møller-Mærsk. Han var før i tiden en adrenalinjunkie og var opslugt af maratonløb, boksning, matchracing og ekstremski. I dag nøjes han med at tage korte løbeture i medvind og går en tur på golfbanen i ny og næ. Han elsker at rejse, bruge tid med sine to børn og at nørde den med økonomiske tidsskrifter.

På få år har indkomsten hos de rigeste danskere taget et dramatisk hop.

Mens de rigeste danskere – den ene procent, der tjener mest – i begyndelsen af 1990’erne havde en andel af danskernes samlede indkomst på omkring 7 pct., tegner de sig nu for 11 pct. af den samlede indkomst.

Dermed er Danmark stukket af fra det øvrige Skandinavien, hvor den rigeste procent i både Norge og Sverige ligger på omkring 8 pct. af de samlede indkomster. Danmark ligger nu på niveau med et land som England.

Det viser en analyse fra tænketanken Kraka i samarbejde med konsulentvirksomheden Deloitte.

Professor Kasper Lippert-Rasmussen, der forsker i ulighed ved Aarhus Universitet, advarer om udviklingen.

»Vil man gerne have et retfærdigt samfund, er der grund til at være ret alarmeret,« siger han.

Udviklingen er accelereret siden finanskrisen, og den er drevet af højere toplønninger og øget formueindkomst, vurderer Kraka.

Hov, det her indhold benytter cookies Øvrige cookies, det gør du her: På denne plads ville vi rigtig gerne have vist dig indholdet, men det kan vi desværre ikke, da du har fravalgt cookies. Vil du se indholdet skal du acceptere, det gør du her: opdater dit samtykke.

Fungerende politisk ordfører Peter Hummelgaard (S) kalder udviklingen stærkt bekymrende.

»Det er en udvikling, som de fleste nok desværre godt kan genkende. Det handler ikke om misundelse, men om retfærdighed og rimelighed og om sammenhængskraften. Et lige samfund er også et mere stabilt samfund,« siger han.

S vil bremse udviklingen ved at begrænse fradragsmulighederne for lønninger på over 10 mio. kr. og indføre højere skat på store formueindkomster.

Finansminister Kristian Jensen (V) afviser, at der er grund til bekymring:

»Der er selvfølgelig en grænse for, hvor ulige et samfund kan være. Men jeg synes ikke, at Danmark er der. Vi skal ikke bekæmpe rigdom – men fattigdom.«

På det seneste har både internationale og danske erhvervsledere bragt stigende ulighed på banen og advaret om populisme og politisk uro.

Direktør i Dansk Industri Kent Damsgaard understreger, at Danmark stadig fremhæves som et meget lige foregangsland i internationale sammenhænge, men uligheden er steget:

»Når vi måler på den samlede ulighed, er vi nødt til at være ærlige og sige, at den er steget i de senere år. Men det er fra et meget lavt niveau,« siger han.