Et billede af den syriske flygtning Laith Al Saleh blev delt mere end 70.000 gange på Facebook.

På billedet står han ved den makedonske grænse i en stram grøn T-shirt, og på hovedet bærer han den slags briller, der normalt er forbeholdt cykelryttere eller B.S. Christiansen. Han ser militant ud. Et sted i Storbritannien, langt fra krigen i Syrien, fandt briten Peter Lee Goodchild et andet billede af Laith Al Saleh, hvor han med fuldskæg, camouflageudstyr og AK47 poserer i Syrien. Peter Lee Goodchild klippede de to billeder sammen – Laith Al Saleh ved den makedonske grænse og Laith Al Saleh med AK47 i Syrien – med en tilhørende billedtekst, der lød: »Remember this guy? Posing in ISIS photos last year – now he’s a ’refugee’. Are we suckers or what?«

Opslaget gik viralt. Billederne ramte lige ned i hvirvelstrømmen af statslige sikkerhedstjenester, der advarede om IS-krigere blandt asylansøgere, IS, der selv pralede af det samme, og politikere, der kombinerede de to tendenser i politiske meldinger.

70.000 gange blev opslaget om den syriske flygtning Laith Al Saleh delt på Facebook, hvor han fejlagtigt blev udnævnt til IS-kriger

Problemet for Laith Al Saleh og de 70.000, der har delt opslaget, er, at historien er forkert. Det er rigtignok Laith Al Saleh på begge billeder, men han er ikke en del af IS. Ifølge BBC Trending kæmpede han imod IS.

BBC Trending

BBC Trending er en ny BBC-redaktion, opfundet af Mukul Devichand, der i dag er chef for redaktionen. Redaktionen skriver om tendenser og virale opslag på sociale medier, men med et kritisk blik.

»De her opslag bevæger sig fantastisk hurtigt, og traditionelt har der ikke været den store efterprøvelse af indholdet,« siger Mukul Devichand til Information.

BBC Trendings tilgang har ført til flere ’afsløringer’ af viralt materiale såsom ’The Angel of Kobane’, ’Syrian Hero Boy’ og ovennævnte eksempel om Laith Al Salah. Ifølge Mukul Devichand er indvandrer- problematikken og den igangværende flygtningekrise frodig jord for falske Facebook-opslag.

»Folk med en agenda ved, hvordan de skal skrive opslagene, og de her emner er folk meget optagede af, hvilket giver et stort potentiale for bedrageri.«

I Danmark er der ikke noget BBC Trending eller nogen Mukul Devichands. Opgaven varetages af et Facebook-kooperativ.

Stop falske profiler

Hvis du som 59 procent af danskerne dagligt besøger Facebook, har det i den seneste tid været svært at undgå opslag om flygtninge. Tarkan Esiyok har holdt et lidt skarpere øje med dem. Han er administrator på gruppen »STOP falske HAD-PROFILER på FACEBOOK«. Gruppen er dedikeret til at finde profiler, der under falske indvandreridentiteter skriver mindre smagfulde ting såsom:

»HAHAHA! Jeg har fået et danske pas sammen med mine muslimske brødre, så nu kan I danskersvin ikke gøre en skid ved os.«

Derefter følger en svada omkring voldtægt af vantro, det islamofobiske politi og shariatrusler. Alt sammen skrevet af Mehmet Dawah Aydemir, der ifølge sit profilbillede rigtignok ligner én, der kunne hedde Mehmet med forkærlighed for selfies.

Men Mehmet findes bare ikke, siger Tarkan Esiyok. Mehmets og flere andre lignende danskfjendske opdateringer er ifølge administratoren eksempler på falsk propaganda, som i de seneste uger i tiltagende grad har floreret på Facebook.

Tarkan Esiyok blev opmærksom på problemet, da en kammerat havde delt en sådan opdatering. Tarkan Esiyok påpegede i en kommentar, at siden var falsk, hvorefter hans kommentar blev slettet. Det samme skete for andre, der stillede spørgsmål ved sidens troværdighed. Kun frustrerede og racistiske kommentarer fik lov at stå tilbage.

»Jeg oprettede en offentlig gruppe under navnet ’Ali El-Yussuf er en falsk profil’ og begyndte hurtigt at få medlemmer ind. Personen ændrede derfor hurtigt navnet på sin side til ’Ali Yussuf’, så der var uoverensstemmelse med navnet på min gruppe, men jeg ændrede bare mit gruppenavn, i takt med at han ændrede navnet på sin side. Til sidst blev hans side lukket ned, og jeg ændrede min gruppes navn til ’STOP falske HAD-PROFILER på FACEBOOK’,« fortæller Tarkan Esiyok.

Ali Yussuf og Mehmet er gengangere i Tarkan Esiyoks Facebookgruppe. Mehmets seneste opslag, på en ny profil, hvori han i en video urinerer på det danske flag, nåede ifølge seneste screenshot at blive set af over 95.000 Facebookbrugere. Nu er profilen lukket. Men nok ikke permanent. Mehmet er indtil videre dukket op i tre forskellige falske profiler, som medlemmer af gruppen har været hurtige til at anmelde, hvorefter de er blevet lukket.

95.000 Facebook-brugere har set den falske profil ’Mehmet Dawah Aydemir’ urinere på det danske flag

De falske historier har spredt sig under flygtningekrisen. Historien om en gravid kvinde, der blev sparket i maven af en flygtning om bord på Rødby-færgen, var i virkeligheden en arrig amerikaner og en bildørskarambolage. Et billede fra Rødekro, der viste flygtninges svineri langs motorvejskanten, var i virkeligheden taget ved en ungarsk vej.

Jødernes bog

Falsk propaganda er ikke ligefrem nogen ny opfindelse. Fænomenet med at camouflere sit budskab bag en anden person går langt tilbage. Et kendt eksempel hedder The Protocols of the Elders of Zion, en russisk bog fra 1903, som skulle forestille at være forfattet af en jøde, der skrev om, hvordan jøderne ville overtage verdensherredømmet. The Protocols of the Elders of Zion blev en succes, og en tysk oversættelse blev blandt andet parafraseret i Mein Kampf, og bogen endte også med at blive pensum for tyske folkeskoleelever under nazisternes ledelse af Tyskland. Bogen blev formentlig skrevet af Pyotr Rachkovsky, en agent i den russiske efterretningstjeneste.

Falsk propaganda er ikke nogen ny opfindelse. Et kendt eksempel er en russisk bog fra 1903, som skulle forestille at være forfattet af en jøde, der skrev om, hvordan jøderne ville overtage verdensherredømmet. Bogen blev formentlig skrevet af Pyotr Rachkovsky, en agent i den russiske efterretningstjeneste.

Man inddeler propaganda under tre farvekategorier: hvid, grå og sort. Ved hvid propaganda er du ikke i tvivl om, hvem afsenderen er. Hvis du modtager grå propaganda, er det svært at dissekere, hvor det stammer fra. Sort propaganda er The Protocols of the Elders of Zion og de sider, Tarkan Esiyok jagter – propaganda gemt bag en falsk identitet. På nettet er det ikke altid muligt at identificere afsenderen og derved gå kritisk til indholdet.

Fra gymnasiet kan man måske huske en lærer, der testede sine elever i kildekritik ved at bede dem slå Martin Luther King op på nettet. På Google ramler man hurtigt ind i martinlutherking.org, som er alt andet end en faktaside om borgerrettighedsforkæmperen, snarere det modsatte. Men det er ikke kun gymnasieelever, der falder for nettets propaganda. Tidligere folketingsmedlem fra Venstre, Mads Rørvig, delte i foråret en opdatering fra den falske side ’Islam – Fredens Religion’, hvis budskab var alt andet end fredeligt. Opslaget blev delt (259) og liket (565) i rekordomfang på Mads Rørvigs Facebookside.

Tidligere folketingsmedlem fra Venstre, Mads Rørvig, delte i foråret en opdatering fra den falske side ’Islam – Fredens Religion’

Speciale i falske sider og profiler

Johan Dam Farkas er kandidatstuderende ved IT-Universitetet og er ved at forberede sit speciale om emnet. Sammen med sin medstuderende Jannick Schou har han indsamlet eksempler på Facebookpropaganda siden foråret. De så hurtigt, at der var et bestemt mønster i de falske sider: De bliver delt meget i højreorienterede grupper, de, der styrer siderne, bruger enormt meget tid på at slette kommentarer fra folk, der pointerer, at de er falske, og selv om siderne får få likes, bliver opslag delt vidt og bredt. De to specialestuderende har indsamlet over 20.000 kommentarer og 8.000 delinger fra 13 falske Facebook-sider over et halvt år.

»Det er blevet nemmere for mig at undersøge fænomenet,« siger Johan Dam Farkas. »I starten var det svært at finde siderne, men i dag sidder der folk, som er dedikerede til at finde og anmelde falske profiler og sider.«

Johan Dam Farkas ser samme grafik, retorik og mønster på de forskellige sider:

»Vi har mistanke om, at det er de samme personer, der står bag.«

– Hvordan ved man, at det ikke er en ægte danskerhadende islamist, som skriver det her?

»Facebook bliver også brugt af radikale grupperinger, men ikke på denne her måde. Den slags foregår i lukkede og hemmelige grupper. Det at oprette en offentlig side og skrive, at man vil voldtage danske kvinder, falder uden for mønstret. Så allerede ved første øjekast bør man være kritisk over for den slags indhold. Men vi har først kunnet konkludere endegyldigt, at siderne er falske, ved at følge dem tæt.«

Mønstret for siderne har ændret sig. I starten fik siderne lov til at stå i længere tid med mindre aktivitet. I dag forsvinder de på under en uge, men til gengæld når budskaberne bredere ud.

Mehmet, der tissede på det danske flag, fik over 10.000 kommentarer og blev delt over 5.000 gange.

– Men ud over tosser og folketingsmedlemmer, hvem tror så på de her siders ægthed?

»Det er der utroligt mange, der gør. Når de bliver delt så meget, når det langt ud over højreradikale grupper. Helt almindelige mennesker læser det og tror, det er sandt. Så bliver de forargede og trykker ’del’. Og derfra ruller det, fordi folk ikke altid er så kildekritiske, når det kommer fra deres venner.«