Kriseramte Postnord kan spare 85 mio. kr. om året på at slække servicen i landdistrikterne. Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet afviser blankt.

Rasmus Lindkvist Bendtsen, f. 1986, er politisk-økonomisk journalist på Finans. Rasmus kommer fra Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i Aarhus, hvor det undervejs også blev til et semester på Cardiff University i Wales. Rasmus tilbragte sin praktiktid på dagbladet Børsen, hvor han primært sad på avisens finans- og Christiansborg-redaktion. På Finans skal han være med til at dække det økonomiske og erhvervspolitiske område. Privat er han glad for styrketræning, Bruce Springsteen og Brøndby IF.

Niels Sandøe, født 1958, er medlem af Finans’ gravergruppe. Han har igennem de seneste 10 år beskæftiget sig med undersøgende journalistik. Niels Sandøe har været nomineret til Cavlingprisen fem gange for en række afsløringer og artikelserier. Bl.a. om nepotisme, magtmisbrug og pamperi i henholdsvis Codan og Lærerstandens Brandforsikring. Og for “Det Store Ejendomsspil” om ejendomsboblen, der var pumpet op med ikke-eksisterende kroner og byggede på overbelåning og pantebrevskarruseller samt for bogen Andre Folks Penge. Modtog FUJ-prisen for fremragende undersøgende journalistik i 2007 og 2013. Modtog Publicistprisen 2014 og Erhvervsjournalistprisen i 2015. Er forfatter til Kampen om Danmarks Olie og medforfatter på bøgerne Kammerherrens Nye Klæder og Andre Folks Penge.

Jakob Martini, f. 1977, er journalist på Finans, hvor han dækker banker, pension og realkredit. Han har beskæftiget sig med forskellige grene af erhvervsjournalistikken i en årrække. På dagbladet Børsen har han siden 2008 dækket klima og kultur ud fra en pengevinkel. I 2012 blev han en del af Børsens finansredaktion, inden han skiftede til Finans i september 2014. Jakob gør en dyd ud af at trække svært gennemskuelige problemstillinger frem i lyset. På finansområdet har det bl.a. ført til lovændringer og øget kontrol omkring investeringsforeninger og pensionsselskaber. Jakob er desuden erklæret rock-nørd, elsker sine vinylplader og kan tale længe og indgående om Manchester United.

Det skal være dyrere at sende breve og pakker til udkantsområderne, og postomdelingen skal spares væk på småøerne.

Sådan lyder nogle af forslagene, som Postnord har afleveret til de danske politikere på en hemmelig ønskeliste, som Finans har fået aktindsigt i.

Ifølge ønskelisten, som er blevet fremlagt på et møde med transportpolitikere sidste år, kan Postnord spare op imod 85 mio. kr. om året på fire forslag, der alle slækker servicen i de tyndt befolkede områder.

Selv om den danske del af Postnord i sidste uge fik en kapitalindsprøjtning fra den danske og den svenske stat på 1,7 mia. kr., står ønskerne stadig ved magt.

Postnords ønskeliste Hæv priserne for at sende breve og pakker til landzoner: Årlig besparelse 50 mio. kr. Stop af levering af post til en række småøer. Posten leveres i stedet til postanlæg på fastland: Årlig besparelse 20 mio. kr. Afskaf reglen om at postkasser på landet højest må kræves placeret 50 meter fra hovedbygning: Årlig besparelse 10 mio. kr. Lukning af en række posthuse på øer: Årlig besparelse 3 til 5 mio. kr.

»Det er ønsker, som vi fortsat skal have en dialog omkring,« siger bestyrelsesformand Jens Moberg, der samtidig roser de danske politikere for igennem tiden at have lyttet til mange af de forslag, som Postnord har haft til at slække reglerne for postlevering.

I et interview med Finans fortæller han, at den såkaldte befordringspligt vil blive en økonomisk byrde for selskabet, hvis man vil blive ved med at have ens priser i hele landet.

»At bringe en pakke fra Østerbrogade til Nørrebrogade i København har en anden omkostning, end det har at bringe den til Læsø. I dag er prisen den samme. Skal den også være det om 10 år. Måske ikke. Det er en politisk beslutning, men for os er der nogle omkostningsmæssige forskelle,« siger Jens Moberg.

Tidligere på ugen droppede Transportministeriet planerne om at ændre Postloven allerede i næste måned. Ifølge Jens Moberg giver det god mening at vente, da man i forbindelse med den nye milliardaftale har et vigtigt udestående med de svenske medejere, hvor man bl.a. skal afklare, hvordan de to ejere betaler for tab, som skyldes befordringspligten.

På Christiansborg bliver Postnords ønske blankt afvist af både Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet.

»Vi skal have samhørighed mellem land og by. Derfor skal vi ikke ud i, at der skal være forskellige priser på at sende et brev fra Frederiksberg til Ringsted eller fra Ringkøbing til Hjørring. Postnord må da selv kunne høre, hvor åndssvagt det lyder,« siger Henrik Brodersen, postordfører for Dansk Folkeparti.

»Postnord bør fokusere på at få gennemført den omstillingsplan, som de nu har fået politisk støtte til at gennemføre. Det er ikke postloven, der er en hindring for at få en god økonomi i postens forretning,« siger Socialdemokratiets postordfører, Christian Rabjerg Madsen.

Transport-, Bygnings- og Boligministeriet oplyser i et skriftligt svar til Finans:

»Der er en aftale med Post Danmark, der løber til udgangen af 2019. Post Danmarks ønskeliste fra 2016 er derfor ikke til debat p.t.«