Der er ingen vej udenom de 460 kroner, det hver måned koster medarbejderne i Mellemfolkeligt Samvirke - om de spiser det eller ej

Vil du arbejde i Mellemfolkeligt Samvirke, er der ingen vej udenom at spytte i kassen i frokoststuen, der byder på 'vegetarisk økologisk mad'.

Den vegetariske kost er nemlig 'obligatorisk', når man arbejder i NGO'en, der ellers 'tror på mangfoldighed, og vi vil være en inkluderende arbejdsplads,' som der står i et jobopslag på NGO'ens hjemmeside.

Bare ikke, hvis du gerne vil have kød til din frokost eller være fri for at betale for vegetarmaden, og det kan være ulovligt, mener professor i arbejdsret.

Se også: Slut med at købe grisekød hos en slagter på Nørrebro: Der skal sælges halal

- Her er vi under reglerne om identitetsbeskyttelse, og det er nogle flydende regler, men at aftvinge folk at betale til noget, man ikke ønsker at spise, det mener jeg ikke er lovligt. Nogle vil spise det ene og nogle det andet, og det hører til privatlivets fred, siger Ole Hasselbalch, professor emeritus i arbejdsret ved Aarhus Universitet.

For og imod

Selvom virksomheder har mulighed for at sætte rammer for sine ansatte, så skal der være grunde herfor, der vejer tungere end hensynet til de ansatte, forklarer Ole Hasselbalch.

- Man må veje for og imod, og der kan man sige, at der skal være tungtvejende grunde fra arbejdsgivers side, for at kunne pålægge sine ansatte sådan noget som dette.

Se også: Vegetar 'traumatiseret': Fandt afhugget kyllingehoved 'frosset i et stille skrig'

- Man kunne forestille sig, at hvis en virksomhed direkte lever af en bestemt religiøs opfattelse, så kan det godt være, at de kan opstille som betingelse, at man skal opføre sig som den religiøse retning foreskriver (på jobbet, red.). Tungtvejende grunde har jeg dog svært ved at se i dette tilfælde.

Det handler om profil

Den vegetariske frokostordning beløber sig til i alt 460 kroner om måneden, og hos Dansk Magisterforening, der forhandler overenskomst for Mellemfolkeligt Samvirkes ansatte, tager man kritikken med ophøjet ro.

- Vi synes, at det må være op til virksomheden at vurdere, hvilken profil man vi have i sin kantine, og så må medarbejderen vurdere, om man vil være en del af det. Det ser vi som en del af ledelsesretten.

- Men vi går op i, at det skal være en rummelig ordning, så alle folk kan blive mætte, og det mener vi, at det er her, siger Per Alm, forhandlingskonsulent ved Dansk Magisterforening, der understreger, at de ikke har fået henvendelser fra utilfredse medlemmer.

Se også: Gigant lukker ned i Jylland: 200 mister jobbet

Mangfoldigt

Ifølge Ole Hasselbalch så er der mange virksomheder, der stiller krav til deres ansatte om at leve deres liv på en særlig måde.

- Det er karakteristisk, at jo helligere virksomheder fremstiller sig, jo flere problemer har de oftest også med den slags. Mange arbejdsgivere er meget ivrige for at profilere sig ift. tidens politiske korrekthed, og så påtvinger de medarbejderne al mulig adfærd både i og uden for tjenesten. Og det indebærer et indgreb i de pågældendes ret til selv at have en politisk og ernæringsmæssig opfattelse for eksempel. Arbejdsgiveren bruger det simpelthen i sin markedsføring.

- Hævder de (Mellemfolkeligt Samvirke, red.) ikke oven i købet, at de er særligt tolerante. Så kan man vel vanskeligt tvinge folk til at betale for noget, som de ikke ønsker at nyde, siger Ole Hasselbach.

Mellemfolkeligt Samvirke indførte den vegetariske kantineordning i foråret, men har i lang tid haft en obligatorisk frokostordning.