Nok har ombudsmanden slået fast, at udlændingeminister Inger Støjbergs meget omtalte instruks om adskillelse af mindreårige asylansøgere fra deres ældre samlevere var ulovlig. Men der udviklede sig aldrig nogen ulovlig praksis som følge af instruksen. Det har ministeren fastholdt, blandt andet ved et samråd i Folketinget den 1. juni.

Her forklarede Inger Støjberg, at »der jo på intet tidspunkt er blevet administreret ulovligt«.

Men nu viser et dokument, som Information har fået aktindsigt i, at asylparrene blev adskilt så længe uden partshøring, at det ifølge juridiske eksperter netop var ulovligt.

Dokumentet er et skema, som Inger Støjbergs ministerium sendte til ombudsmanden i november 2016. Det viser, at de i alt 17 par, som blev adskilt uden partshøring umiddelbart efter ministeren udsendte sin instruks, i gennemsnit måtte vente 94 dage, før de blev partshørt eller fik lov at flytte sammen igen. Den længste ventetid var 137 dage, og den korteste var 71 dage.

Det er alt for længe, og derfor var praksis ulovlig. Sådan lyder den menneskeretlige vurdering fra direktør Jonas Christoffersen fra Institut for Menneskerettigheder, der har som lovfæstet opgave at rådgive bl.a. regeringen.

»Et ægtepar kan kun adskilles uden partshøring og en individuel sagsbehandling i en kort periode, før jeg vurderer, det er ulovligt. Der er ingen præcis tidsgrænse, men med kort periode tænker jeg omkring to-tre-fire uger, ikke flere måneder,« siger Jonas Christoffersen, der har fået forelagt skemaet.

»I sin redegørelse skriver ombudsmanden, at udlændingeministerens instruks medførte en ’risiko for en ulovlig sagsbehandling’. De nye oplysninger viser, at den risiko blev en realitet,« vurderer Jonas Christoffersen og tilføjer:

»I omkring 20 sager foretager man ikke inden for kort tid en konkret og individuel vurdering af, om man kan opretholde adskillelsen i overensstemmelse med parrenes menneskerettigheder. Den vurdering bliver først foretaget en rum tid senere, bl.a. fordi en række af sagerne lå stille i to måneder, fordi der skulle foretages principielle overvejelser i styrelsen. Det er erkendt i flere sager, at man ikke kunne opretholde adskillelsen, og jeg kan ikke se, hvordan det kan være lovligt at holde parrene adskilt så længe.«

Ifølge Jonas Christoffersen er det afgørende for at overholde loven og menneskerettighedskonventionerne, at ægtepar har ret til en individuel sagsbehandling, når de bliver adskilt mod deres vilje.

»Det er efter min vurdering ikke sket i disse tilfælde,« lyder konklusionen fra Jonas Christoffersen.

I strid med forvaltningsretten

Også fra et forvaltningsretligt synspunkt har udlændingemyndighederne været på dybt vand, når asylparrene er blevet skilt ad i månedsvis uden partshøring. Det vurderer professor i forvaltningsret på Københavns Universitet Michael Gøtze:

»Hvis et par er indkvarteret sammen, og der så kommer et brev om, at de skal adskilles, så er det et negativt indgreb over for parret. Det betyder, det er en forvaltningsafgørelse, og så skal myndighederne partshøre.«

Michael Gøtze understreger, at en partshøring som udgangspunkt skal ske, før myndighederne træffer afgørelsen.

»Men problemet er her, at Udlændingestyrelsen tilsyneladende ikke mener, at forvaltningsloven kommer i spil i denne situation. For mig er det svært at forstå, hvorfor forvaltningsloven ikke skal bruges.«

– Men hvis man anvender forvaltningsloven, kan man så vente flere måneder med at lave en partshøring?

»Nej, det kan man ikke.«

– Så ville det være i strid med forvaltningsloven?

»Ja, det ville det,« siger Michael Gøtze.

Lange adskillelser

Det fremgår af skemaet, at 17 unge par blev adskilt i ugerne efter Inger Støjbergs instruks, der blev udsendt 10. februar. Seks par blev således adskilt den 16. februar, og tre par blev adskilt de følgende dage. Den 25. februar blev endnu tre par adskilt, og det samme skete dagen efter. Endelig blev to par adskilt henholdsvis den 4. og den 16. marts.

Efter at ombudsmanden var gået ind i sagen, besluttede Udlændingestyrelsen sidst i april at genoptage behandlingen af de adskilte par, og den 1. juni 2016 kom der nye retningslinjer fra styrelsen.

For de 17 par, der blev adskilt før beslutningen om genoptagelse, varierer ventetiden på noget nyt i deres sag mellem 137 og 71 dage.

Det par, der måtte vente længst, var en 16-årig kvinde, der den 16. februar 2016 blev adskilt fra sin 28-årige mand. Den 1. juli – 137 dage senere – fik parret opholdstilladelse og kom dermed ud af asylsystemet med mulighed for igen at flytte sammen.

Næstlængst har en 15-årig kvinde og hendes 25-årige mand ventet. De blev også adskilt den 16. februar 2016, men først efter 123 dage blev det første skridt i deres sag om genoptagelse taget, viser skemaet.

I fem tilfælde overgik parret til integration og kom ud af asylsystemet. I fire tilfælde blev vurderingen af kvindens alder ændret, så hun ikke længere blev anset for at være mindreårig, og i to tilfælde fyldte kvinden 18 år. Endelig var der et par, som udrejste af Danmark, og et enkelt par, hvor kvinden fortsat ønskede at være adskilt.

Af de 17 par var det kun fem, hvor det var Udlændingestyrelsens genbehandling af sagen, der gav parret mulighed for at bo sammen igen. Ventetiden i disse fem sager på et første sagsskridt var 16 uger.

’Til ingen verdens nytte’

Ifølge Johanne Schmidt-Nielsen er det »i den grad skærpende for sagens alvor, at der ikke bare var risiko for ulovlig sagsbehandling, som ombudsmanden redegjorte for, men at der rent faktisk var en ulovlig sagsbehandling. Institut for Menneskerettigheders vurdering kommer oven i det faktum, at otte par faktisk blev genforenet af myndighederne, efter sagsbehandlingen blev genoptaget,« siger hun og tilføjer:

»Det ville være ret mystisk at genforene otte par, hvis ikke der havde været et problem i første omgang.«

Her har Inger Støjberg netop i et svar til Folketinget oplyst, at genforeningen ikke kan ses som udtryk for, at det var forkert at adskille de otte par.

»Det er derimod udtryk for, at varigheden [af adskillelsen, red.] indgår i vurderingen af, hvor længe en separat indkvartering kan opretholdes og stadig være i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser.«

Med andre ord er ministeren klar over, at varigheden – ventetiden – spiller en rolle.

Sofie Carsten Nielsen er også forbavset:

»Vi har igen og igen spurgt ind til, om der foregik en ulovlig administration, og ministeren har igen og igen svaret, at der blev administreret lovligt. Men det er der jo åbenlyst ikke,« siger hun.

Josephine Fock finder sagsbehandlingen horribel.

»I ombudsmandens redegørelse kan jeg læse, at der i mindst én sag gik op til syv en halv måned, før parret blev indkvarteret sammen igen. Det er jo helt horribelt. Støjberg har i over syv måneder adskilt et ægtepar, som gerne ville være sammen. Hun har krænket deres menneskerettigheder. Til ingen verdens nytte,« siger hun.

Mattias Tesfaye mener, at Inger Støjberg har talt usandt.

»Ministeren talte usandt på samrådet 1. juni 2017, da hun sagde, at der hele tiden var blevet administreret lovligt. De her tal viser, at der blev administreret ulovligt fra 10. februar 2016 og flere måneder frem,« siger han.

Ministeriet har ikke ønsket at komme med en kommentar. Fredag kl. 9.30 er Inger Støjberg for tredje gang kaldt i samråd om adskillelsen af de unge asylpar.