Efter tre års kamp fik stofmisbrugeren Michael ’Krølle’ Hansen i oktober endelig tilkendt førtidspension.

Men han nåede ikke at få den udbetalt, før han døde i slutningen af samme måned. Trods et voldsomt kokainforbrug, hiv, hepatitis, tuberkulose, bylder og sårinfektioner, vurderede kommunen gennem flere år, at han stadig havde arbejdsevne.

Og han er ikke den eneste. Ifølge fagfolk og en ekspert på området er det, siden førtidspensionsreformen blev indført i januar 2013, blevet så svært at leve op til kravene for at få førtidspension, at særligt samfundets allermest udsatte som hjemløse, sindslidende og misbrugere ender med afslag:

»Vi oplever en lovgivning, som ikke er til for de allermest udsatte. Og et system, som alt for ofte fokuserer på kontrol, dokumentation og sanktioner frem for at hjælpe mennesker, der virkelig har brug for det,« siger Nanna W. Gotfredsen, leder af Gadejuristen, som yder retshjælp til socialt udsatte.

Joachim B. Olsen medlem af Folketinget for Liberal Alliance, mener, at sagen om Michael ’Krølle’ Hansen viser, at de offentlige systemer er til for middelklassen frem for de allersvageste:

»Vi kan godt lide at tro, at vi har lavet et system for de svageste, men det har vi ikke. Det er i langt højere grad et system for middelklassen, som tiltrækker folk, der godt kunne klare sig selv. Og dermed tager vi ressourcer væk fra dem, vi har en opfattelse af, at systemet er lavet for, men som ikke kan navigere i det,« siger han og påpeger, at han sidste år brugte Krølles sag til at få lavet en ændring i førtidspensionslovgivningen, så man lettere kan tildele pension i åbenlyse sager, frem for at bruge flere år på afklarende forløb.

For at få førtidspension skal man have en varigt nedsat arbejdsevne, den skal være beskrevet medicinsk, og det seneste ekstra krav er, at man også skal kunne dokumentere, at ens arbejdsevne ikke kan udvikles.

»Og det bliver for mange af dem, vi taler om her, et stort problem,« siger Iben Nørup, post.doc på Institut for Sociologi og Socialt Arbejde ved Aalborg Universitet:

»For når man taler om misbrugsproblematikker og hjemløshed, kan det – i modsætning til eksempelvis en varig hjerneskade – være svært at dokumentere, at det ikke kan ændre sig, så man kan opnå en arbejdsevne igen på et eller andet tidspunkt.«

Siden reformen er antallet af danskere på førtidspension faldet fra 14.450 tildelte førtidspensioner i 2012 til blot 6.912 i 2015. Faldet var et af målene med lovgivningen, der ifølge den daværende regering skulle forhindre at ikke mindst sårbare unge under 40 kom på førtidspension.

At stramningen i stedet rammer særligt hårdt blandt hjemløse og misbrugere, skyldes også, at reglerne for omfanget af dokumentation kan være svært at leve op til i netop denne gruppe, siger forsker Iben Nørup:

»De borgere, der står allerlængst væk fra alting i samfundet, er også dem, der har allersværest ved at forstå deres rettigheder og leve op til og navigere i de mange undersøgelser og krav, lovgivningen stiller.«

Det samme lyder fra Rasmus Koberg Christiansen, afdelingsleder på stofindtagelsesrummet Skyen på Mændenes Hjem i København:

»Min oplevelse er, at det er utroligt svært for vores brugere at få førtidspension. Vurderingen er, at når man er misbruger, er alle muligheder ikke udtømt i forhold til behandling og dermed heller ikke i forhold til arbejdsmarkedet. Ofte trækker sagerne ud i årevis, og der er mange afslag.«

For hjemløse og misbrugere kan det være uoverskueligt at tjekke e-boksen og møde op til helbredsundersøgelser eller møder på et jobcenter.

»Det kræver ressourcer at leve op til de krav, der stilles for at kunne køre en sag om pension. Man skal stille til møder og forstå fine ord som ’ressourceafklaring’ og ’arbejdsmarkedsparathed’. Og det er helt urealistisk for den her gruppe borgere, at de skal kunne det. Og det finder jeg faktisk tragisk,« siger Rasmus Koberg Christiansen, der fortæller, at mange ganske enkelt giver op på forhånd eller undervejs.

I stedet er størstedelen af de udsatte på kontanthjælp i årevis. Men også her er reglerne strammet, så de ofte rammes af sanktioner:

»Vi oplever hver eneste udbetalingsdag brugere, der har fået sanktioneret deres kontanthjælp, fordi der er noget, de har glemt i forhold til at møde op eller gøre noget andet i deres sag,« siger Rasmus Koberg Christiansen.

Ifølge Finn Sørensen, beskæftigelsesordfører fra Enhedslisten, er lovgivningen overordnet alt for stram:

»Det er meningsløst, at lige nøjagtig den gruppe borgere, som burde have glæde af de her ydelser, ikke får dem. Under påskud af at hjælpe folk tilbage på arbejdsmarkedet indfører man kriterier og sanktioner, som gør, at syge borgere, der er ramt af mange forhold ud over arbejdsløshed – eksempelvis misbrug og hjemløshed, i praksis bliver retsløse.«

Læs lørdag: Et kort og krøllet liv Michael Hansen – kendt som Krølle – fik efter en årelang kamp tilkendt førtidspension i sidste måned. Men han levede ikke længe nok til at få den første udbetaling. Han døde i en alder af 49 år efter et hårdt liv som stofmisbruger. Hans liv og død er et eksempel på, at de mennesker i Danmark, som har allermest brug for hjælp, indimellem er dem, der har sværest ved at få den. Læs historien om Krølle i Moderne Tider lørdag.