Sådan kan frie grunddata bruges: Skybrudsadvarsel, vindmølle-udsigt og butiksplacering

Frie grunddata er en game changer, mener danske startups, som er i fuld gang med at udnytte data til en række nye services inden for bl.a. miljø, planlægning og vejr.

»Vores gamle datamodel gjorde innovation umulig.«

Sådan lød beskeden fra direktøren i Digitaliseringsstyrelsen, Lars Frelle, da han tirsdag gjorde status på grunddataprogrammet på konferencen ‘Bedre grunddata på vej’.

I 2013 blev geo- og virksomhedsdata lagt frem til fri brug, og efter planen skal langt mere grunddata følge, når Datafordeleren står endeligt klar i 2017. Potentialet for nye it-startups er stadig stort og bliver kun større, når mere data gøres fri, lyder det fra nye datadrevne virksomheder.

»Vi er født med grunddataprogrammet,« siger Bo Overgaard om startup-selskabet Septima, han i 2013 startede med seks andre, da de første grunddata blev købt fri og dermed gratis for alle at tilgå.

»Vi tænkte, der må være noget at komme efter. I dag er vi tolv. Vi arbejder for kommuner, styrelser og private,« beretter Bo Overgaard ved konferencen i Industriens Hus.

»Selve det, at data er blevet fri, har været en game changer,« understreger han.

Tidligere datadrevne forretningsprojekter har ifølge direktøren ikke været umulige - dataet har altid eksisteret. Men det har været dyrt, tidskrævende og omstændigt at få fat på informationen.

Ejendomsmæglere og supermarkeder

Med kort og højdedata har Septima lavet beregningsmodeller til ejendomsmæglere, som kan fortælle, hvor langt der er til skolen, til hospitalet og til motorvejen. Med højdedata kan man desuden beregne, om der er udsigt til vindmøller eller om der er særlig risiko for havstigninger.

For flere kommuner har Septima udregnet såkaldte adressepunkter, som ambulancer kan sigte efter, når de rykker ud til en bestemt adresse for at undgå at holde foran den forkerte port. Crowdsourcet data er også blevet inddraget i virksomhedens arbejde, fortæller Bo Overgaard.

»Vi har brugt OpenStreetMap til ruteberegning, så vi kan fortælle en supermarkedskæde, hvor mange mennesker, der kan nå en given butik inden for tyve minutter - hvad end man er på cykel, i bil eller med offentlig transport.«

Når data er gratis, kan virksomheder udvikle produkter uden først at finde en kunde, påpeger Bo Overgaard.

Liveadgang til grunddata

I Aarhus-virksomheden SCALGO har man siden 2009 arbejdet med klima- og højdedata for at vurdere risikoen for oversvømmelser og voldsomme skybrud. Med fri data har virksomheden imidlertid fået en anden indgang til markedet, fortæller medstifter Thomas Mølhave.

»Mulighederne er meget større end bare at lave ting billigere eller på større skala,« forklarer han.

»Vi arbejder med at organisere grunddata på vores egen måde - i et interaktivt værktøj, vi kalder SCALGO Live.«

Værktøjet, der kan afprøves på virksomhedens hjemmeside, giver live adgang til en række kort- og højdedata gennem et browservindue og mulighed for at udspørge dataet i realtid uden at installere tunge GIS-værktøjer eller hente enorme data-filer.

»Det er bare en smagsprøve på, hvad man kan. Med et sådan værktøj kan vi gøre det nemmere og billigere for brugere, som eller ikke ville arbejde med sådan noget,« siger Thomas Mølhave.

Den traditionelle arbejdsgang i for eksempel byplanlægning, er først og fremmest at skaffe højdedata, finde koordinater på interessante steder og så få en GIS-ekspert til at udføre beregningen.

»Og så lave det hele om, fordi man har lavet en fejl undervejs,« bemærker Thomas Mølhave.

Virtuelle test

Med SCALGO Live vil virksomheden give ingeniører og byplanlæggere mulighed for at lege med virkeligheden og teste scenarier af. På den måde får de svar på, hvad et specifikt dræn betyder for oversvømmelses-risikoen, fortæller Thomas Mølhave.

»Før skulle man hele tiden have fat i sine GIS-specialister og lave nye beregninger. Men nu kan byplanlæggeren selv lege med de her data og afprøve forskellige løsninger,« siger medstifteren af SCALGO, der har tæt samarbejde med Aarhus Universitet.

Virksomheden forventer, at live-redskabet har eksportpotentiale i andre lande, som har eller vil frigive højdedata, fortæller Thomas Mølhave, der ser et stadig stor potentiale i at bygge virksomheder op på bagrund af de frie data.

»Der er rigtig mange ting, som vi kan, men ikke gør, fordi det ikke passer ind i vores produkt. Jeg tror, der er rigtig mange forskellige use cases derude,« siger han.

Erhvervsstyrelsen: Virksomheder skal skubbes i gang

Trods potentialet er det ifølge Erhvervsstyrelsen endnu begrænset, hvor mange virksomheder der for alvor er kommet i gang med at udnytte den tilgængelige data.

»De virksomheder, der arbejder med data, er enten iværksættere eller også er det de store spiller, som har arbejdet med data længe,« fortæller styrelsens direktør, Betina Hagerup, ved data-konferencen.

Erhvervsstyrelsen forsøger af samme grund at prikke til virksomheder og tilskynde dem til at tage data i brug. Men det kræver nysgerrighed at finde forretningspotentiallet i de mange registre, mener Betina Hagerup.

»Vores undersøgelser viser, at der er stor usikkerhed blandt virksomheder omkring hvordan man kommer i gang med data. Det er altså ikke nok at stille data til rådighed,« konstaterer hun.