"Kreeka on võitnud tagasi õiguse määrata ise oma saatust ja tulevikku," ütles Tsipras telepöördumises Ithaka saarelt viitena Homerose "Odüsseiale", peaministri kõne oli täis viiteid eepose koletistele ja ohtudele.

"Täna on lunastuspäev, kuid ka uue ajastu algus," lausus Tsipras.

Saare sadama kohal kaljul seistes ütles peaminister pöördumises, et Kreeka tegi kriisi jooksul läbi "tänapäeva Odüsseia", võttes vastu 65 miljardi euro väärtuses kokkuhoiumeetmeid ja elades "alalises eriolukorras".

Euroopa Liit, Euroopa Keskpank ja Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) laenasid Kreekale kolme päästepaketiga 2010., 2012. ja 2015. aastal kokku 289 miljardit eurot. Laenuandjatelt vastutasuks nõutud majandusreformid surusid Kreeka põlvili, kahandasid riigi sisemajanduse kogutoodangut ja tõstsid töötuse enam kui 27 protsendini. Praeguseks on Kreeka majanduskasv taastunud, riigieelarve hiigelpuudujääk on asendunud ülejäägiga ning töötuse määr on langenud alla 20 protsendi.

Ehkki Kreeka väljus esmaspäeval kolmandast abiprogrammist, hoiatavad eksperdid, et riigi ees seisvad väljakutsed pole kuhugi kadunud.

Tsipras märkis pöördumises, et abipakettide aastate ohverdused on pannud Kreeka demokraatia proovile ja tugevdanud paremäärmuslaste positsiooni. Peaminister lubas kõnes, et Kreeka ei "naase enam eales puudujäägi ja pankroti juurde".

Peaminister püüab suurendada oma languses toetusnumbreid pärast seda, kui Ateena lähedal Mati kuurortlinnas sai juulis osaliselt valitsuse saamatuse süül surma peaaegu 100 inimest.

Tsipras, kelle vasakradikaalne Syriza jääb praegu konservatiivsest opositsioonist maha enam kui 10 protsendiga, kavandab kuuldavasti valitsuses muudatusi. Valimisteni on veel üle aasta aega, kuid spekuleeritakse, et valitsusjuht võib need välja kuulutada järgmise aasta algul.