Da imajo študenti pri iskanju prve zaposlitve težave, potrjuje tudi Jelena Štrbac, vodja projekta Zaposlitveni most, ki ga organizirajo Fakulteta za družbene vede in študentska društva v okviru fakultete, da bi mladim diplomantom pomagali premostiti težave pri vzpostavljanju prvega stika z delodajalci. "Veliko študentov ne ve, katera znanja delodajalci pričakujejo od njih," pravi Jelena, sicer študentka 3. letnika komunikologije, in dodaja, da je "Zaposlitveni most korak k povezovanju študentov družboslovja z delodajalci. Tako bomo prek različnih razprav skušali študentom in delodajalcem pokazati vse zaposlitvene možnosti, ki se odpirajo našim diplomantom."

"V brezposelnost preidejo predvsem diplomanti, po katerih na trgu dela ni takojšnjega povpraševanja (kmetijstvo in veterina) oziroma je priliv iz šol tako velik, da delodajalci ne uspejo zaposliti vseh novih iskalcev zaposlitve, kar velja za družboslovne in poslovne vede," pravita avtorja pred dvema letoma izdelane študije Mladi diplomanti na trgu delovne sile, Doroteja Verša in Viljem Spruk, ki je objavljena na spletni strani zavoda za zaposlovanje. Nekoliko drugačnega mnenja je Jelena Štrbac, ki meni, da "je problem predvsem v percepciji zaposlitvenih možnosti, saj je trenutna politika na področju visokega šolstva usmerjena bolj v naravoslovje, pri čemer naše diplomante predstavlja kot težje zaposljive. Pri temu pa sploh ne gre za preverjena ali za slovenski prostor relevantna dejstva."

Dodaten problem so delovne izkušnje, saj po podatkih Doroteje Verša in Viljema Spruka delodajalci pri polovici ponujenih zaposlitev opredeljujejo delovne izkušnje, takoj za izobrazbo, kot najpomembnejši pogoj za zaposlitev. Glede na to, da po izsledkih raziskave Evroštudent 2005 po študentskem delu sodimo v sam vrh Evropske unije, je pomanjkanje delovnih izkušenj naših diplomantov svojevrsten paradoks. Morda bi se morali vprašati, kako odpraviti številne zlorabe študentskega dela, ki hromijo učinkovito delovanje trga dela mladih diplomantov.