Ekonomski analitičari natječu se u katastrofičnim prognozama stanja u Hrvatskoj 2013., no je li budućnost uistinu tako crna?

Prednost – ulazak u EU

Hrvatska bi iduće godine trebala postati članica EU, dobre su šanse da kriza u eurozoni – najvećem trgovinskom partneru – bude ugašena, a zahvaljujući fiskalnoj konsolidaciji ministra Slavka Linića državne financije u sljedećoj godini bit će uređene, a daljnjim smanjenjem doprinosa za zdravstveno osiguranje porezno opterećenje na privatni sektor bit će ublaženo. To će rezultirati povećanjem aktivnosti i investicija domaćih kompanija, a potez će dobro prihvatiti međunarodne institucije koje će zadržati hrvatski kreditni rejting na investicijskoj razini. Ta činjenica u kombinaciji s pristupanjem Uniji rezultirat će znatnim smanjenjem kamatnih stopa i cijene kapitala za poduzetnike i građane i za državu. U takvim okolnostima potrošnja će rasti, ali i optimizam na Zagrebačkoj burzi.

>>MMF stigao, ministar Linić odlučan: Sve čistimo!

Donedavno zamrla, iznenada će oživjeti, a nakon prodaje jedne od domaćih kompanija (Zvijezda, Petrokemija...), dobiveni novac mogao bi iznova aktivirati putanju rasta dionica. Nakon ulaska u EU, na domaćoj burzi pojavit će se i strani institucionalni ulagači, a domaće kompanije nakon dugo vremena opet će moći kapital potreban za razvoj prikupiti na IPO-ima. Najpropulzivnija grana gospodarstva ipak će i dalje biti turizam, a najbolja sezona u povijesti bit će pogonjena besplatnom globalnom reklamnom kampanjom u formi pridruživanja EU. Takav “ružičasti” scenarij neosporno je moguć, a hoće li se i u kojoj mjeri ostvariti, ovisi prije svega o tome hoće li Hrvati iskoristiti prilike koje im se pružaju. Apsolutni je optimist vezano uz to ekonomist Ante Babić, koji tvrdi da efekti pridruživanja Hrvatske EU mogu donijeti između 2 i 3 posto BDP-a.

– Kad se kod nas govori o Uniji, govori se isključivo o konkurenciji, no malo se govori o benefitima. Evo jedan banalan. Svaka hrvatska tvrtka koja izvozi u EU sada po pošiljci gubi dva dana na graničnim prijelazima. Toga nakon 1. srpnja neće više biti. A da ne spominjem to kako ćemo međunarodnim kompanijama postati centar za poslovanje u državama bivše Jugoslavije. Kako BiH, Srbija i ostali u EU neće ući još barem 10 godina, uvjeren sam kako se regionalni centri za regiju sele u prvu sljedeću državu koja je dio Unije, a to je Hrvatska – prognozira Babić.

>>Za mirovinu ima uvjete čak 40 tisuća službenika

Življe tržište nekretnina

Iako svi govore da Hrvatska ima golem potencijal i u turizmu i u poljoprivredi, prvi sektor bilježi rekordnu sezonu, s drugi zbraja rekordne gubitke.

– Neka nam proizvodnja ranih mandarina u dolini Neretve bude primjer za slične projekte u jadranskoj regiji. Na kontinentu i u Slavoniji ne treba previše eksperimentirati. Ondje je najveći problem prevelika usitnjenost poljoprivrednih gospodarstava koja onemogućuje snažnu i profitabilnu proizvodnju mlijeka, mesa, ali i tradicionalnih ratarskih kultura – tvrdi Stipan Bilić iz tvrtke Kondin. U uvjetima veće likvidnosti i veće dostupnosti novca u gospodarstvu te povećanog optimizma u društvu oporavit će se i tržište nekretnina.

– Hrvatska se može oporaviti samo ako se stvarno otvorimo prema stranim investitorima. Investicije u industrijsku proizvodnju, poljoprivredu i turizam građanima bi povratile osjećaj sigurnosti radnog mjesta i optimizam, što bi se svakako pozitivno odrazilo i na tržište nekretnina – kaže Vedrana Likan iz tvrtke Colliers. Vjeruje da će porez na nekretnine unijeti živost na tržištu nekretnina.

Za Hrvatsku nužan oporavak EU Svaki poz Za Hrvatsku nužan oporavak EU Svaki pozitivan scenarij za Hrvatsku zapravo se temelji na jednom ključnom uvjetu na koji domaća javnost zapravo nema nikakvog utjecaja. A to je prestanak krize u eurozoni. Dogodi li se to, pozitivni efekti za Hrvatsku bit će mnogobrojni. Vrlo vjerojatno smanjit će se cijena kapitala za državu, poduzetnike i banke. Zbog rasta potrošnje u razvijenim europskim državama rast će i izvoz hrvatskih proizvoda, a pozitivan utjecaj na turističke prihode nepotrebno je i naglašavati. Ipak, bitno je naglasiti da bez oporavka u Europi neće biti znatnijih investicija u Hrvatskoj, bez obzira na sve prednosti ulaska u Europsku uniju. Utoliko, Hrvati imaju mnogo razloga da sa zanimanjem prate pokušaje europskih političkih lidera da stabiliziraju krizu u eurozoni.