Devalvacija valute može biti jedna od metoda za rješavanje situacije u kojoj se trenutno nalazi Hrvatska, no nju više nije moguće, kao u prošlom stoljeću, odraditi bez nekog jačeg okvira, odnosno stand by aranžman s MMF-om ili dogovora s Europskom centralnom bankom. Zemlja koja se odluči za devalvaciju mora biti svjesna da to znači povećanje njezinog vanjskog duga, te zaduženosti domaćih poduzeća i građana koji većinom imaju kredite s valutnom klauzulom. Uz to mora imati i industriju čiji bi proizvodi bili zanimljivi na inozemnim tržištima, jer samo pojeftinjenje troškova zbog pada valute teško bi moglo konkurirati, primjerice, cijeni azijskih proizvoda. Umjesto devalvacije rješenje mogu biti i snažne reforme uz internu devalvaciju, odnosno smanjenje plaća kako bi se smanjili troškovi države, i ono dugotrajno nosi najbolje učinke, ali ga rijetko koja zemlja uspijeva provesti. Treće je rješenje prodaja imovine, kako bi se uz zaduženje i na taj način došlo do pokrivanja deficita i do deviza, uz nadu da će novi vlasnik stvoriti novu vrijednost drukčijim upravljanjem imovine: Kukuriku Vlada zasad se odlučila za treće rješenje uz minimalnu kombinaciju s reformama i internom devalvacijom.