Esialgu kandideeris Keskerakonna presidendikandidaadiks neli kandidaati, kelle hulka kuulusid ka riigikogu liige Peeter Ernits ja Marina Riisalu, kuid volikogu sõnavõttude järel jäi järele vaid kaks - Mailis Reps ja Edgar Savisaar.

Volikogu ees peetud kõnes ütles Reps, et president peab olema välispoliitiliselt kogenud, kuid sellest tähtsam on sisepoliitiline mõju ja autoriteet. "Viimane president on olnud aktiivne välispoliitiliselt, kuid ei ole soovinud ega suutnud end sisepoliitiliselt maksma panna. Selles valguses on väidetud, et välispoliitiline kompetents peabki olema presidendi A ja O. Ma ei jaga seda seisukohta! Nii on võib-olla mugav valitsuserakondadele, aga kohe kindlasti ei oota sellist presidenti Eesti rahvas," leidis Reps.

"Suve lõpus valitav president peab andma endast kõik, et lõpetada pidev vaenu ja sõjahüsteeria külvamine. Meie huvides on ühtehoidev riik ning head ja konstruktiivsed suhted kõigi naabrite, sealhulgas Venemaaga. Pideva vaenamise ja hirmutamise asemel tuleb meil õppida võrdsel tasandil suhtlema," lisas kandidatuuri kaitsnud Reps.

Keskerakonna presidendikandidaadiks soovis saada ka erakonna esimees Edgar Savisaar, kes kogus 78 häält. Volikogus peetud poliitilises kõnes tunnistas Savisaar, et Keskerakond ei ole ühtne ning see on erakonna suurim nõrkus. Savisaar lisas, et Eesti vajab tugevat presidenti, kuid arvas, et Reps ei usu ka ise, et ta kunagi presidendiks saaks.