Martihhinit kahtlustatakse suures ulatuses grupiviisilises omastamises, dokumentide võltsimises ja võltsitud dokumentide kasutamises, kinnitas riigiprokuratuuri pressiesindaja Kairi Küngas BNSile.

Kahtlustuse järgi omastas ametnik aastatel 2015–2019 aktsiaseltsi ühe omanikuna selle ettevõtte vara sularahana ning teise endaga seotud äriühinguga sõlmitud lepingute kaudu.

«Lisaks tasus ta kahtlustuse kohaselt selle aktsiaseltsi arvelt erareiside eest ning võltsis ja kasutas dokumente, et reiside tegelikke eesmärke varjata. Ühtlasi esitati mehele kahtlustus selles, et ta omastas teise enda kontrolli all oleva äriühingu kasuks selle aktsiaseltsi klientidele esitatud nõudeid. Esialgses kahtlustuses ametialaseid kuritegusid ei ole,» ütles Küngas.

Kahtlustuse järgi omastas ametnik äriühingu teiste omanike teadmata vähemalt 250 000 eurot.

«Juhtum on seda kaalukam, et õigusvastast käitumist heidetakse ette inimesele, kelle ülesanne on teiste õiguskuulekust kontrollida ning õigusvastaseid tegusid ennetada ja tõkestada. Ametnikud peavad nii oma tööülesandeid täites kui ka eraelus olema seaduskuulekad ning eeskujuks teistele. Lisaks on ausa majanduskeskkonna eest seismine üheks prokuratuuri prioriteetidest,» sõnas juhtiv riigiprokurör Taavi Pern.

Prokuröri sõnul võib kahtlustatav jätkata sarnaste tegude toimepanemist, luua kunstlikult tõendeid või mõjutada teisi menetlusosalisi ning seetõttu taotles prokurör tema vahistamist ja kohus nõustus sellega.

Lisaks politseiametnikule kahtlustatakse koos temaga korduvas vara omastamises ka 26-aastast meest. Riigiprokuratuur kinnitas, et tema vahistamist kohtult ei taotleta.