Käibemaksuvabastuse kehtestamine eelpool nimetatule tähendaks riigieelarvele ligi 30 miljonit lisakulu. Tähenduslik olnuks seadusemuudatus ka heategevusorganisatsioonidele. «Näiteks vähiravifond «Kingitud elu» soetas 2017. aastal ravimeid 1,4 miljoni euro eest ja sellest tulenevalt pidid nad maksma käibemaksu 126 000 eurot. Selle summa eest oleks võimalik alustada 30–40 inimese vähiraviga või tagada 3–4 inimese vähiravi kogu aasta vältel,» seisis eelnõu seletuskirjas. Vähiravifondi andmetel on tänavu nende toetuste maht veelgi kasvanud, prognoositakse, et sel aastal laekunud annetustest kulub käibemaksule hinnanguliselt 200 000 eurot.

«ELiga liitumisel tõsteti ravimite käibemaksumäär 5 protsendile. 2009. aastal tõsteti käibemaksu tavamäära 20 protsendile ning ravimite ja puudega inimeste abivahendite käibemaksumäär tõusis ligi kaks korda ehk 9 protsendile. Valitsus põhjendas tõusu majanduskriisiga ja kinnitas, et kriisi leevenedes langetatakse käibemaks endisele tasemele. Seni pole seda tehtud ning Eesti on Euroopas ühe kõrgeima ravimitele kehtestatud maksumääraga riike,» seisab seletuskirjas.

Kus on käibemaksuvabastus ja -soodustus?

Eelnõu seletuskirjas toodi välja järgmised Euroopa Liidu riigid, kus ravimitele, sanitaar- ja hügieenitoodetele ja puudega inimeste abivahenditele kehtib käibemaksuvabastus: «Iirimaal on käibemaks ravimitele ja puudega inimeste abivahenditele 0%, Maltal ravimitele 0% ja puudega inimeste abivahenditele 5%, Ühendkuningriigis ravimitele ja puudega inimeste abivahenditele 0%, Rootsis ravimitele 0%.

Märkimisväärne maksusoodustus (eranditega) ravimitele Kreekas, kus käibemaksumäär on 6%, Hispaanias 4%, Prantsusmaal 2,1% (ja abivahendid puudega inimestele 5,5%), Horvaatias 5%, Leedus ravimitele ja puudega inimeste abivahenditele 5%, Ungaris ravimitele ja puudega inimeste abivahenditele 5%, Hollandis ravimitele ja puudega inimeste abivahenditele 6%, Portugalis ravimitele ja puudega inimeste abivahenditele 6%.»