Un article publicat per The Guardian s’ha convertit aquest dijous en trending topic a Twitter. L’article es titula "Com s’ha equivocat Espanya tant en la seva resposta al coronavirus?" i qüestiona les mesures adoptades per l’executiu de Pedro Sánchez. "Què va anar malament?", es preguntava el diari britànic. Espanya, continuava, "havia vist el que havia passat a la Xina i a l’Iran, i també té a Itàlia a prop, a només 400 milles de distància travessant el Mediterrani i un exemple de com el virus es pot estendre ràpidament i agressiva a Europa". "Però els espanyols no poden culpar a la proximitat: no hi ha fronteres terrestres amb Itàlia, mentre que França, Suïssa, Àustria i Eslovènia, tots ells països que sí en tenen, estan en molt millor posició", argumenta l’article que assenyala, entre d’altres, l’excés de confiança de les autoritats espanyoles, que van permetre a l’inici de l’epidèmia que els establiments d’oci continuessin oberts, la celebració de nombrosos esdeveniments esportius, l’acte de Vox a Vistalegre o les manifestacions del 8-M.



El Govern espanyol va actuar "tard i graponerament" i una "pobre coordinació va significar que el Govern regional de Madrid tanqués les universitats i escoles a inicis de la setmana, causant un ambient de vacances en el qual els bars i parcs s’ompliren i moltes famílies van abandonar la ciutat per marxar a les seves residències a la platja." Molts d’aquests arguments es repeteixen en un article escrit per al mateix periòdic pel seu corresponsal a Madrid, Sam Jones.

Les crítiques, però, no es limiten exclusivament a The Guardian. Al Süddeutsche Zeitung destacava al parlar del cas de Madrid com la premsa "es queixa des de fa dies de la confusió en la informació i competències entre les autoritats" i dies enrere, a una columna del Frankfurter Rundschau Martin Dahms es lamentava de com "dels sis assessors científics del Govern espanyol, tres van minimitzar el risc" i reprodueix les declaracions de Hermelinda Vanaclocha, qui va assegurar que hi havia una "epidèmia de por" que era pitjor que la pròpia Covid-19.



Més contundent es mostra Ralf Streck, que en un llarg article per al digital Telepolis en el qual es fa ressò de la topada entre el Govern espanyol i la Generalitat pel que fa a les mesures de confinament, critica com "el Govern [espanyol] inicialment va desaparèixer i va reaccionar després massa tard". "Ara intenta vendre’s com un actor indispensable i fins i tot vol tirar de tots els fils des de Madrid", comenta Streck en afegir que "en comptes de seguir l’exemple d’Itàlia, el passat dissabte Sánchez no va anunciar gairebé cap mesura nova". En un article posterior, publicat aquest mateix divendres, Streck apujava el to i qualificava la gestió de "caòtica i irresponsable". De moltes d’aquestes opinions en va fer un recull la Deutsche Welle a la seva pàgina web.

El mateix dia que The Guardian publicava el seu article, el també britànic The Telegraph descriu la reacció del Govern espanyol com a "lenta i confusa": "sembla que el Govern espanyol va ser massa lent per introduir mesures de contenció i prevenir l’èxode de persones de la capital, Madrid".



En una conversa amb els lectors, la corresponsal del diari Le Monde, Sandrine Morel, manifestava fa només uns dies que "molts espanyols són molt crítics i consideren que el Govern va reaccionar massa tard i s’havia confiat massa" i assenyalava com "les grans manifestacions del 8 de març apareixen en bucle en les crítiques, ja que el Govern no només no les va anul·lar, sinó que va apel·lar a participar-hi, com va fer la vicepresidenta Carmen Calvo", com tampoc va prohibir l’acte de Vox a Vistalegre davant el "ràpid avenç de l’epidèmia". Morel també es fa eco com altres van demanar "el confinament de Madrid o el seu propi", com en "el cas de Catalunya o Múrcia, per exemple", dues comunitats autònomes que exigeixen "que es detinguin totes les activitats econòmiques que no siguin essencials". "Les tensions polítiques són importants en aquest moment", fa notar la corresponsal del diari francès.



Tanmateix, tant el diari The Guardian com d’altres recorden que les retallades en el sector sanitari han agreujat la crisi. Així, el suís Neue Zürcher Zeitung escriu que "del 2009 fins el 2017 es van escurçar els pressupostos per a sanitat al voltant dels 15.000 milions d’euros, 10.000 metges van perdre la seva feina i les places dels metges que es van jubilar no es van tornar a ocupar [...] dels 80 hospitals a la ciutat de Madrid i la comunitat autònoma només 30 són públics, la resta es troba en la seva majoria en mans de grups inversors o dirigits per mútues privades."

