L’Ajuntament de Barcelona ja treballa per impulsar la creació en clau local de plataformes que ofereixin el mateix producte que Airbnb i Uber però que “paguin taxes” i no tinguin un comportament “depredador”. La comissionada de Tecnologia i Innovació Digital de l’Ajuntament, Francesca Bria, ha explicat a l’ARA que això no implica renunciar a regular a curt termini l’activitat d’aquestes plataformes, sinó que és un objectiu complementari. De fet, s’han iniciat converses amb tots els sectors implicats amb la intenció de crear alternatives a les comercials, i que estiguin fetes a Barcelona per empreses locals, aplicant els valors i els estàndards laborals i fiscals d’aquí.

Bria, l’encarregada de definir la relació de la ciutat amb les plataformes de la nova economia, creu que el model d’Airbnb i Uber, en el sentit que optimitzen el contacte de l’oferta i la demanda, és positiu, però considera que l’aplicació no ha de quedar en mans d’empreses “basades a Silicon Valley, que no paguen taxes i que actuen de manera depredadora”.

Francesca Bria (Roma, 1977) està vinculada a la primera tinença d’alcaldia, que ocupa Gerardo Pisarello, i té sota la seva responsabilitat l’Institut Municipal d’Informàtica (IMI) i l’agència de desenvolupament local Barcelona Activa. Quan porta poc més d’un any en el càrrec, Bria explica -en anglès- els grans eixos de la transformació digital de la capital catalana, que també és capital del món mòbil i que vol ser una ciutat intel·ligent de referència, tot i que marcant distàncies respecte a l’anterior govern municipal.

En aquest sentit, quan se li recorda que l’arribada de Colau a l’alcaldia va provocar inquietud entre altres membres del patronat de la Mobile World Capital (MWC), Bria assegura que l’Ajuntament continua compromès amb el consorci dels mòbils -presidit per l’alcaldessa-, però afavorint que les activitats deixin més empremta a la ciutat. Com a exemples destaca que els resultats de l’estudi sobre la bretxa digital entre districtes fet per la MWC s’han incorporat als plans municipals de barris; que el Mobile World Congress inclou ara el festival YoMo per promoure les vocacions científiques i tècniques entre els nens i nenes, i una jornada sobre bretxa de gènere en el sector tecnològic. Igualment, la comissionada destaca que ha acordat amb la fira que la Smart City Expo -aquest any del 14 al 16 de novembre- se centri més en l’agenda urbana i no tant en la tecnologia que les empreses venen a les ciutats.

Les ciutats intel·ligents han sigut un altre punt de fricció entre el govern municipal actual i la indústria, des que la firma Schneider Electric es va retirar del projecte de creació d’un centre de desenvolupament d’aplicacions i serveis al recinte de Ca l’Alier, a Poblenou. Segons Bria, el centre tira endavant amb el suport de Cisco, tot i que en aquest mandat encara no es veurà cap fruit perquè el 2017 i el 2018 es dedicaran a construir l’edifici. Però l’Ajuntament vol “capgirar” el tractament de Barcelona com a ciutat intel·ligent, pensant primer què és el que la ciutat necessita i decidint després com fer-ho, sense que els ciutadans perdin el control de les seves dades. Per això s’està integrant la tecnologia del blockchain a les bases de dades municipals.

La transformació digital que Bria impulsa també preveu dedicar 70 milions d’euros a tecnologies que millorin el govern municipal. Moltes d’aquestes millores són operatives, com la creació de manuals i codis interns que no existien, l’adopció de metodologia Agile -d’ús habitual en les empreses tecnològiques incipients- per a la creació d’aplicacions, l’abandonament de moltes aplicacions mòbils en favor de pàgines web adaptades i el compromís que el 60% dels desenvolupaments municipals de programari han de ser de codi obert, un coneixement que s’exigirà als 70 enginyers que l’IMI vol contractar aviat.

De fet, Barcelona ja té una àrea al repositori GitHub en què qualsevol pot descarregar el programari Sentilo per a sensors urbans o el codi de Decidim Barcelona, la plataforma de democràcia directa en la qual 40.000 ciutadans han opinat sobre set projectes participatius com el pressupost del districte de Gràcia, la superilla de Poblenou i el futur del Teatre Arnau. La comissionada insisteix que la participació ciutadana és a l’ADN del govern municipal.

Bria, conscient que el sector públic pot modular els mercats per la capacitat de compra, destinarà 10 milions d’euros dels fons europeus Feder a comprar a empreses incipients productes transformables en serveis públics, en àmbits tan diversos com la teleassistència, la il·luminació i el manteniment del paviment urbà.

En matèria d’innovació, Bria ha creat a Barcelona Activa una línia d’activitat en economia digital centrada en projectes empresarials de bases de dades, robòtica i intel·ligència artificial. Es promouen també els ateneus de fabricació i es dediquen 1,3 milions d’euros a tecnologies d’impacte social, com els micromecenatges de Goteo i les xarxes col·laboratives de Guifinet.