A Kormány.hu-ra nemrég felkerült a "Kerettantervek kiadásának és jóváhagyásának rendjéről szóló 51/2012. (XII. 21.) EMMI rendelet módosításáról rendelkező előterjesztés tervezete" elnevezésű dokumentum, amivel bevezetnék az iskolai focioktatást.

A pénteken nyilvánosságra hozott tervezet lényege a futball kerettantervbe építése az iskolákban. Ez azonban csak első ránézésre jelenti azt, hogy a focioktatás elsőtől nyolcadikig kötelező tantárgy lenne – amit például a tervezet negyedik oldalán lévő „A kerettanterv minden tanuló számára heti két órában biztosítani kívánja a hatékony és eredményes labdarúgás tanulást” is sugall –, hanem csak azt, hogy bármely iskolákban ilyen tantárgyat is oktathatnak az úgynevezett szabadon tervezhető órakeret terhére.

Az ilyen órakeretben eddig elsőtől nyolcadikig hon- és népismeret, tanyapedagógia – a háztáji gazdálkodás gyakorlati ismeretei, továbbá emelt szintű énekoktatás szerepelt. Emellett ebben az órakeretben – de nem a nyolc évfolyamban végig, hanem csak egyes életkorokban, jellemzően három-négy évben – a hatályos szabályozás szerint többek között katonai alapismereteket, etikus vállalkozói ismereteket, lovaskultúrát, kajak-kenut, vitorlázást lehet tanulni, de van a sakkot és a matematikát összegyúró saktika és bringaakadémia válaszható tantárgy is (a teljes listát itt találja).

A tervezet szerint

heti két alkalommal lenne futballoktatás fiúknak és lányoknak már első osztálytól.

A dokumentumban azt is megjegyzik a 6-7 éves gyerekekkel kapcsolatban, hogy

a legtöbb gyermek számára a labdarúgás egyet jelent a szórakozással, a társas együttlét és az önkifejezés fő formájával.

De itt még nincs vége, konkrét taktikai elemek betanítását is elvárják az évfolyamoktól.

Így olyan, az életben elengedhetetlen, de a hazai futballpályákon kevésbé ismert tudást kellene elsajátítaniuk, mint a

a lábfej különböző részeivel történő labdakezelés

labdavesztés utáni rendezett visszatámadás

és a védekezésben nyomásgyakorlás a labdás ellenfélre (ez az, amit tolódásos védekezésnek is hívnak, és amire Pintér Attila csúfos szövetségi kapitánysága épült), valamint labdavesztés esetén a labda azonnali visszaszerzésére irányuló törekvés.

A tervezethez mellékelt hatásvizsgálat nem állapított meg egyenlegrontó hatás szerint a focioktatás akár 400 ezer gyereket és 8000 tanárt is érinthet – de hogy hogyan jött ki ez a két szám, arról semmi nem derül ki. Mint ahogyan azt is csak feltételezni lehet, hogy miután ezt az iskola dönti el, hogy bevezeti-e vagy sem, nyilván korántsem fog annyit érinteni (ez országosan kábé két általános iskolai évfolyamnak felel meg).

A hatásvizsgálat emellett azzal számol, hogy külön nem kellene költeni a tervezet megvalósítására, mint például a pedagógusok továbbképzése, az infrastruktúra vagy az eszközök – hogy miért, erre szintén csak tippelni lehet: azért, mert várhatóan csak ott vezetik be, ahol megvannak a megfelelő feltételek. Igaz, most, amikor a heti öt testnevelés felmenő rendszerben már szinte minden évfolyamot elért, a legtöbb iskola már most is inkább szűkösen áll sportlétesítményekkel, mintsem úgy, hogy újabb sportos képzést indíthasson el.