Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

28. november 1994 står som en av de viktigste dagene i norsk historie. 28. november var dagen da det norske folk sa nei til norsk EU-medlemskap. Folkets nei til EU var et ja til norsk selvstendighet. Det var et ja til at norske politikere skal stå til ansvar overfor norske velgere, og det var et krav om at norske folkevalgte skal utforme lovene som styrer Norge, til det beste for landet og folket.

Selv om Norge sa nei til EU har det politiske flertallet dessverre gitt bort mer og mer av vår nasjonale selvstendighet. 16. november 1992 meldte et flertall på Stortinget Norge inn i EØS-avtalen. Denne avtalen la til rette for at EUs lover kunne overstyre Norges lover. Likevel ga avtalen en liten åpning for å ivareta norsk selvstendighet. Norge fikk en reservasjonsrett, altså en mulighet til å si nei til nye EU-direktiver.

Onsdag 22. oktober kunngjorde Fremskrittspartiets samferdselsminister, Kjetil Solvik-Olsen, det mange hadde fryktet. Samferdselsministeren varslet da at han vil undertegne EUs tredje postdirektiv. Gjennom denne handlingen lar Frps minister EUs interesser overstyre Norges.

EUs postdirektiv presser frem privatisering av postsendinger i Norge for brev under 50 gram. Dersom Høyre og Frp godtar dette direktivet vil de som bor utenfor de store byene risikere å betale vesentlig mer for brevsendelser, sammenliknet med de som bor i Oslo.

Gjennomsnittskostnaden ved å sende et brev utenfor Oslo-området er mange ganger så høy som kostnaden ved å sende et brev innad i Oslo. Hittil har Norge hatt en god nasjonal ordning for dette ved at overskuddet Posten tjener på brevleveranser innad i Oslo, brukes til å støtte postforsendelser utenfor Oslo. Derfor har et frimerke i dag samme pris i Oslo som på Røros eller i Hammerfest.

Når prisen på å sende brev utenfor Oslo stiger, rammer dette næringslivet i store deler av Norge. Allerede i dag er det utfordrende for bedrifter utenfor de største byene å konkurrere på like vilkår. Høyre-Frp regjeringen har innført en rekke kostnadshevende tiltak for mindre bedrifter i hele Norge. Økt mineraloljeavgift, heving av grensen for registrering i merverdiavgiftregisteret til 150 000 kroner i omsetning, samt økt tollfri grense for netthandel er alle eksempler på næringsfiendtlige tiltak. Høyere portokostnader vil nå stikke ytterligere kjepper i hjulene for mange bedrifter.

FrPs samferdselsminister hevder han vil bevare lik pris på enkeltsendinger av brev i Norge. Men når han nå tillater private selskaper å stikke av med Postens profitt, må dette bety at Solvik-Olsen vil bruke folks skattepenger til å finansiere billigere porto utenfor Oslo. Fellesskapets midler som ellers ville gått til bedre veier, jernbane, skoler og sykehjem, vil nå måtte brukes til å subsidiere porto.

I tillegg til økte priser utenfor Oslo-området truer regjeringen med å skape enda et problem, ved å kutte postombæringen på lørdager. Dette vil blant annet ramme lokalaviser og regionale aviser mange steder i Norge. Også riksdekkende aviser som Nationen, Vårt Land og Klassekampen vil rammes av dette. Når folk ikke får lese avisen på lørdager, vil mange fort ende med å si opp abonnementet. Dette, kombinert med regjeringens kutt i pressestøtten, rammer avisene og meningsmangfoldet i Norge hardt.

Det norske folk ønsker ikke at EU skal overstyre norsk samferdselspolitikk og infrastruktur. I fjor ble det foretatt en stor undersøkelse som bekreftet dette. På direkte spørsmål om man ønsket at Norge skulle innføre EUs postdirektiv sa 80 prosent nei. Enda tydeligere var folket i sitt krav om at alle i Norge skulle betale samme pris for postutsending. Kun 10 prosent synes det er ok at prisen på postsendinger blir dyrere utenfor Oslo.

Solvik Olsen hevder han nå tar et nødvendig grep for å sikre et godt posttilbud. Det ville være mer presist å si at innføringen av EUs tredje postdirektiv skyldes manglende vilje til å stå opp for norske interesser overfor EU, samt at Frp deler EUs altoverskyggende mål om fri flyt og kapitalkrefter som styrer mer av samfunnet vårt.

Bare for få uker siden ble det klart at Frps finansminister vil gi EUs finanstilsyn makt til å regulere finansmarkedet i Norge. Dette er den mest alvorlige avgivelsen av norsk suverenitet til EU på mange år. Det er trist at Norge nå, på 200-års jubileet til Grunnloven, opplever stadig mer avgivelse av makt til EU.

Ved å godta EUs tredje postdirektiv gjør Solvik-Olsen fellesskapet i Norge fattigere, og eierne av private postselskaper rikere. Senterpartiet har stått side om side med flertallet i det norske folk i kampen mot EUs overstyring av Norge. Dette lover vi å gjøre også denne gang.