Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Nye beregninger fra regjeringen viser hvordan regjeringens skatteletter har gitt utslag de siste fem åra.

Mens nordmenn med formue mellom null og én million kroner i snitt har fått 3200 kroner i skattelette hvert år, er ståa en ganske annen for de rikeste blant oss: De med over 100 millioner i formue har i snitt fått 659 500 kroner i skattelette av Erna Solberg. 120 000 av disse kronene er innført det siste året.

Til sammenligning har den gjennomsnittlige nordmannen bare fått 5500 kroner i skattelette under Erna Solbergs regjering. Regjeringen har redusert både inntekts- og formueskatt i løpet av sine fem år ved roret.

Kari Elisabeth Kaski (SV) er opprørt over tallenes tale.

- Dette bør få mer oppmerksomhet og skape protester blant folk, sier hun.

- Dette er modellen regjeringen har valgt, en modell som gagner de rikeste. Regjeringen kunne sørget for at folk flest fikk de største skattelettene. Det ville sørget for mindre forskjeller, større omfordeling og opprettholdt inntektene til fellesskapet. Men regjeringen velger en helt annen profil, fortsetter Kaski.

- I kroner og øre er det likevel de med høyest formue som bidrar mest til fellesskapet?

- Ikke når du sammenligner med formuen deres, svarer Kaski.

Norges 1800 rikeste

Regjeringens beregninger viser helt klart at nordmenn med minst 100 millioner i formue er vinnerne under Erna Solbergs skatteregime.

1800 nordmenn har en formue på over 100 millioner i 2018. I snitt er de gode for 313 millioner, ifølge regjeringen.

Denne gruppen har altså fått skatteletter som i kroner og øre er over hundre ganger større enn hva Ola og Kari Nordmann har fått med Erna Solberg.

Nordmenn med formue mellom 50 og 100 millioner har «bare» fått 85 200 kroner i årlig skattelette. Nordmenn med negativ nettoformue har fått 3100 kroner i skattelette gjennom endringer i inntektsskatten. Nordmenn med formue mellom én og fem millioner har i snitt fått 6100 kroner i skattelette, viser regjeringens tall.

Bevisbyrde

En vanlig argument fra høyresida i favør av høye skatteletter er at det bidrar til verdiskapning og gir hjulene i økonomien større fart.

Kari Elisabeth Kaski i SV innrømmer at hun ikke kan avvise dette. Hun peker på at regjeringen heller ikke kan «bevise» at skattekuttene har nødvendig effekt.

- Og bevisbyrden må ligge hos regjeringen som innfører denne politikken. De må vise oss at fellesskapet er tjent med en skatteprofil som favoriserer eliten.

- Hvorfor det?

- Fordi det vi vet helt sikkert, er at gode skoler og et godt velferdssystem bidrar til verdiskapning for alle, uansett formue eller inntekt, sier Kaski.

Regjeringen innrømmer: Usikker effekt

I sine første kommentarer til beregningene hevder statssekretær i finansdepartementet, Jørgen Næsje (Frp), at formueskatten svekker insentiv til å spare og reduserer investering i næring.

«Formuesskatten svekker insentivene til å spare, og skjev verdsetting av ulike formuesobjekter vrir investeringene bort fra næringsvirksomhet og reduserer den samlede avkastningen av sparingen», skriver Næsje i en e-post til Dagbladet.

Men på Dagbladets oppfølging, med spørsmål om Næsje kan dokumentere påstandene han kommer med, innrømmer Frp-eren at de positive effektene av kutt i formueskatt er usikre.

- Empirisk forskning antyder at høyere avkastning etter skatt samlet sett øker sparingen, men det er usikkert hvor stor denne effekten er. Lavere formuesskattesats og likere verdsetting av ulike formuesobjekter kan bidra til mer sparing og vil bedre kanaliseringen av sparingen mot lønnsomme investeringer, sier Næsje til Dagbladet.

De rikeste må få mest i kroner og øre når man reduserer formueskatten, argumenterer Næsje i finansdepartementet. Det samme hevdet statsminister Erna Solberg i et intervju med Dagbladet i fjor.

- Når formuesskatten reduseres, vil nødvendigvis de med høyest formue, og som betaler mye formuesskatt i utgangspunktet, også få de største lettelsene. Men regjeringen har også redusert formuesskatten for de med moderat formue, særlig gjennom å øke bunnfradraget fra 870 000 kroner til 1,48 millioner kroner, sier statssekretær Næsje fra Frp.