KrF, Høyre og FrP reverserer gjeldende instruks fra Helsedepartementet

Venstre nektet å signere: - Det ville bare påføre oss et nederlag å være med

VENSTRE IKKE MED: Selv uten Venstres underskrift, er det flertall i Stortinget for en av KrFs viktige symbolsaker. Foto: MATTIS SANDBLAD

Spesialavtale lar fastleger reservere seg mot aborthenvisning

En spesialavtale mellom KrF og Solberg-regjeringen sikrer fastleger reservasjonsadgang i spørsmål knyttet til liv og død.

Øyvind Gustavsen

Ingrid Hvidsten

Oppdatert 1. oktober 2013

Artikkelen er over seks år gammel

RESERVASJONSSAKEN Abortloven fra 1975 gir ansatte ved kvinneklinikker rett til å reservere seg mot å utføre eller assistere ved selve abortinngrepet.

I tillegg har enkelte allmennleger nektet å henvise pasienter til abort, av samvittighetsgrunner.

Dette har norske helsemyndigheter gjennom over 30 år gitt rom for.

Samvittighetsspørsmålet har i praksis blitt løst ved at legene som ikke selv vil henvise, har sendt pasientene videre til leger uten samvittighetskvaler.

I november 2011 slo Regjeringen fast at norske fastleger ikke har frihet til å følge sin egen samvittighet i møte med etiske kontroversielle helsetjenester.

I februar 2012 ble Foreningen for helsepersonells reservasjonsrett dannet i protest mot Regjeringens pålegg.

I januar 2013 gjentok helseminister Jonas Gahr Støre Støre at fastleger må henvise abortsøkende kvinner.

6. juni vedtok Legeforeningen å støtte reservasjon for henvisning og behandling knyttet til liv og død.

30. september inngikk KrF, Høyre og Frp en avtale som sikrer fastlegers reservasjonsmulighet, i tråd med legeforeningens vedtak. Vis mer

For snart to år siden beordret helseminister Anne-Grethe Strøm-Erichsen norske fastleger til å henvise abortsøkende pasienter, selv om det strider mot legens samvittighet.

Nå reverseres denne instruksen av en spesialavtale mellom KrF og Solberg-regjeringen:

«Det gis reservasjonsmuligheter for fastleger etter dialog med Den norske legeforening.»

Denne setningen er det eneste punktet i den elleve sider lange samarbeidsavtalen mellom de borgerlige partiene, som kun er undertegnet av tre partier. Venstre ville ikke være med på denne avtalen, men fordi KrF, Høyre og Frp til sammen har flertall i Stortinget, er avtalen sikret.

Dermed settes det et foreløpig punktum for debatten som i snart to år har splittet norske leger og helsemyndigheter, nemlig spørsmålet om fastleger skal ha frihet til å nekte pasienter henvisning til behandling som strider mot legens samvittighet.

Helt konkret gjelder dette henvisning til abort, assistert befruktning og foreskrivning av p-piller som kan ha en aborterende effekt.

- For oss som parti er dette en viktig sak, men for de fastlegene som var usikre på om de kunne fortsette i jobben, og deres pasienter, er dette en stor seier. Dessuten tror jeg vi alle hadde godt av at et samvittighetsspørsmål stod på agendaen under sonderingene, sier Hans Olav Syversen, parlamentarisk leder i KrF.

Skei Grande: - Kvinnen er den svake part

Venstre-leder Trine Skei Grande svarer kort og kontant på spørsmål om hvorfor hun ikke ville signere avtalen:

- Fordi vi er imot den. Dette er jo en sak de tre andre partiene har flertall for uansett. Jeg syns det var unødvendig å være med, fordi det bare ville påføre Venstre et nederlag vi ikke får noe tilbake for, sier Skei Grande.

Hun peker på at spørsmålet om reservasjonsrett var gjenstand for stor debatt på landsmøtet.

- Det argumentet som vant gjennom der, er at Venstres utgangspunkt er alltid å kjempe for den svakeste parten. Den svakeste parten på et legeværelse i en slik situasjon er alltid den unge kvinnen, sier Venstre-lederen.

Høyre har tidligere vært motstander av reservasjonsadgang for fastleger, men har nå snudd i spørsmålet.

- Med utgangspunkt i KrFs ønske og modellen som legeforeningen har lansert, mener vi det er mulig å ivareta legers samvittighet uten at pasienten blir skadelidende. Derfor har vi inngått denne avtalen. Den praktiske utformingen vil vi komme tilbake til i dialog med legeforeningen og KrF, sier Bent Høie, Høyres helsepolitiske talsmann.

Het potet

Debatten om legers reservasjonsadgang har vært en het potet siden oktober 2011 da Helsedepartementet gjorde det klokkeklart at fastleger ikke kan reservere seg mot henvisning til abort, assistert befruktning og utskriving av prevensjon. Instruksen gikk på tvers av gjeldende praksis blant leger siden abortloven ble vedtatt.

Flere hundre leger protesterte mot instruksen og hevdet Stoltenberg-regjeringen frarøvet dem samvittighetsfrihet som en grunnleggende menneskerett. Da gikk statssekretær i Helsedepartementet, Robin Kåss, ut og ga fastlegene som protesterte streng beskjed om å avfinne seg med politiske pålegg eller bytte jobb.

Dette til tross for at Helsetilsynet tidligere har akseptert at leger med samvittighetskvaler unnlater å henvise til abort hvis de i stedet får en kollega til å gjøre dette.

Vil unngå reservasjonsanarki

Striden tilspisset seg ytterligere i juni, da Den norske legeforening, etter en bred intern debatt, vedtok at fastleger bør kunne reservere seg mot behandling og henvisning knyttet til liv og død.

I vedtaket fra landsstyret i foreningen står følgende:

«Legeforeningen mener at alvorlig samvittighetsgrunner knyttet til liv og død kan gi grunnlag for at leger gis reservasjonsmulighet for deltakelse i henvisning og behandling. Legers reservasjonsmulighet skal ikke være til hinder for befolkningens lovbestemte rettigheter. Reservasjonsmulighetene må derfor vurderes lokalt i helsetjenesten på en slik måte at disse hensyn kan ivaretas. Pasientene skal alltid møtes med forståelse og respekt. Forutsigbarhet for pasientene måp sikres gjennom god informasjon.»

De mener i tillegg at det bør komme frem hvilke leger som reserverer seg blant annet når befolkningen skal velge fastlege.

Nå får altså legeforeningens vedtak politisk støtte gjennom spesialavtalen mellom KrF, Høyre og Frp.

Det er leder i Oslo legeforening og påtroppende leder i Rådet for legeetikk, Svein Aarseth, glad for.

- Jeg har selv ikke problemer med å henvise til abort, men anerkjenner at andre ser på dette som problematisk. De få legene som har samvittighetskvaler rundt dette bør få lov til å være fastleger likevel, sier han.

Gunhild Felde er blant fastlegene som reserverer seg fra henvisning til enkelte former for etisk omstridt behandling. Hun gleder seg over at landets påtroppende regjeringen gir henne adgang til å følge sin samvittighet.

- Dette er en gledelig dag for samvittighetsfriheten, de legene dette gjelder og for pasientene. Ingen pasienter er tjent med leger som går på tvers av egen ovebevisning. Pasientene trenger helsearbeidere med etisk integritet. Jeg synes det er veldig flott at dette kom med i grunnlaget for den nye regjeringsdannelsen, og jeg tror at vår yrkesforening kan bidra til å sette en god ramme rundt samvittighetsfriheten, slik at vi unngår et reservasjonsanarki, sier hun.

Boikottet kartlegging

For å få på det rene omfanget av helsepersonell med samvittighetskvaler, sendte Helsedirektoratet i fjor ut en spørreundersøkelse. Alle landets fastleger ble bedt om å svare på om de ikke vil henvise til abort, assistert befruktning, skrive ut prevensjonsmidler eller andre oppgaver.

En rekke leger boikottet kartleggingen, og totalt svarte kun 41 prosent av landets fastleger på undersøkelsen.

Helsedepartementet mente likevel svarprosenten ga «et tilstrekkelig bilde».

Publisert: 01.10.13 kl. 16:22 Oppdatert: 01.10.13 kl. 19:20

Les også