Toget har akkurat rullet inn på Drammen stasjon.

– Hvem kommer nå? Linda Kristiansen peker mot toget for å vise Mathias.

Rannveig Djønne manøvrerer barnevogna stødig ut. Knut i vogna tviholder på bilene sine, men viser de villig fram.

Det er andre gang de møtes, men det er første gang når de vet at de er brødre.

Knut og Mathias, 2 1/2 år og halvbrødre.

De har forskjellig mor, men samme genetiske far. En donor fra en klinikk i Danmark.

Finnes det noen der ute?

Det startet for noen år siden. Ønske om barn var sterkt, forhold gikk mot slutten og ingen ny mann dukket opp.

Det var et enkelt valg.

Turen gikk til Danmark, og en klinikk hvor de ble gravide med donor-sæd.

Uten å vite om hverandre.

Det var ikke noe de tenkte på i starten, at det kunne være søsken der ute. At donor hadde gitt opphav til flere barn.

På en lukket Facebook-side lå det annonser hvor kvinner søkte etter halvsøsken til sine barn. De oppga koden på donor og spurte om andre hadde brukt samme.

«Nordic Cryo bankdonor 70**/Ole. Jeg har en sønn født 2008 og ønsker kontakt med halvsøsken. Epost:...» Eksempel på annonse

Noen hadde funnet hverandre og flere halvsøsken i Norge, Sverige og Danmark – noen også i USA.

Noen ønsket kontakt for å få en utvidet familie, andre fordi det viser seg at donor har en sykdom som kan ha gått i arv til barna.

Både Linda og Rannveig la igjen epostadressen sin og koden på donor.

Da administrator av gruppa sendte epost, var det med frykinngytende fryd. Hvem var personen på den andre siden?

– Navnet Linda Kristiansen, det hørtes i hvertfall veldig nordisk ut, tenkte Rannveig den gang.

Det har blitt telefonsamtaler, et møte i oktober, og nå: Overnattingsbesøk hos Linda og Mathias i Drammen. Foreløpig har de bare funnet hverandre.

På togperrongen kribler det i små ben. De vil videre. Knut må skifte bleie. Linda og Mathias venter utenfor toalettet. På stellebordet skravler Knut. Guttene har blitt fortalt at de er halvsøsken (saken fortsetter under bildet).

Rannveig Djønne og Linda Kristiansen har hvert sitt barn etter å ha blitt gravid med donorsæd fra en klinikk i Danmark. De fant hverandre for et år siden. De har brukt samme donor og barna deres er halvsøsken. Foto: Ellen Omland / NRK

– Vi er brødre, sier Knut om Mathias til mamma Rannveig.

Det kan ha sunket inn.

Hvem hadde trodd at Knut fra Hardanger kunne ha en bror i Drammen?

Donorer Ekspandér faktaboks Sæddonasjon, eller spermdonasjon, er en form for assistert befruktning hvor en mann donerer sperm til en spesiell klinikk, kalt sædbank, for at den skal brukes til å produsere et barn.

Sæddonasjon foregår ved at mannen donerer sæd som fryses ned, og deretter kan injiseres inn i en kvinnes kjønnsorganer. Ofte har kvinnen har i forkant blitt stimulert med hormoner for å sikre eggløsning, slik at sjansene for vellykket behandling økes

I Norge er det ikke tillatt med anonym sæddonasjon. Dette innebærer ikke at foreldrene har noen som helst plikt til å opplyse barnet om dets opphav, men at det har krav på å få vite identiteten til donor etter fylte 18 år dersom dette er ønskelig fra barnets side.

Det er bare barnet som kan be om å få donors identitet.

I Norge ble åpen donor påbudt i 2005, før den tid var det lukket donor.

I Danmark kan kvinner velge mellom lukket og åpen donor. En lukket donor skal for alltid være anonym, en åpen donor kan bli kontaktet av barnet etter at det har fylt 18 år.

Tidligere pleide man ikke å fryse ned sæden, men bruke den fersk, noe man i dag unngår for å kunne teste den for hiv og andre kjønnssykdommer.

I Norge kan bare heterofile og lesbiske som lever i et parforhold få sæddonasjon. 1.januar blir dette også tilatt for enslige.

Tall NRK har hentet inn viser at fra de to sædbankene i Danmark har nesten 4000 norske kvinne blitt gravid med sæddonasjon. Dette gjelder inseminasjon på klinikker i Danmark og ved klinikker i Norge.

Søsken

– Kan du gi Mathias bobilen, Knut?

Mamma Rannveig prøver å megle. På gulvet sitter en lys og en mørk. Fargene kommer fra mødrene. Lekebiler skifter hender. De er stae, begge to. Der ligner de. Det blir tårer, for ingen vil dele.

Foto: Ellen Omland / NRK

– De har glede av hverandre, sier Rannveig.

– Til tider, legger hun lattermildt til.

– Det er ekstra gøy at de er så like i alder, sier Linda.

De er åpne om hvordan barna ble til. At de er donorbarn, og ikke vil få vite noe om hvem deres genetiske far er før de er 18 år. Da kan barna få vite navn, og donor har forpliktet seg til et møte med barna.

Derfor er det fint med en utvidet familie.

– Det kan være kjekt for Knut og Mathias at de har samme historie, sier Rannveig.

At de har hverandre som de kan snakke med når de blir eldre. Men det viktigste er at de er trygge i hverdagen, med valget som mammaene tok.

– Det skal ikke være skambelagt, Mathias skal vite hele tiden hvor han kommer fra, sier Linda.

Foto: Ellen Omland / NRK

Donorbarn

Tall NRK har hentet inn viser at nesten 4000 norske kvinner blitt gravid med sæd fra de to sædbankene i Danmark, European Spermbank og Cryos International..

I Norge kan en donor gi opphav opp til åtte barn i seks familier. I Danmark tolv barn, og i Sverige 6 familier men ikke presisert hvor mange barn.

De fleste donorer gir opphav til mellom 10 og 15 barn tilsammen, noen opptil 25 barn og noen veldig få donorer opptil 100 barn, i følge Cryos International.

Sæddonasjon i Norge er bare lov til heterofile eller lesbiske par. Enslige kvinner som ønsker barn har dermed måtte reise til Danmark. Hvor mange enslige kvinner som har blitt gravid i Danmark, har det ikke vært mulig å få tall på.

Ved Reproduksjonsavdelingen ved Oslo universitetssykehus bruker de i dag bare donorer som bor i Norge.

Fant donor via googlesøk

Hun hadde dårlig samvittighet.

For Linnea som lå i magen og aldri skulle få vite hvem som var hennes genetiske far. Hun hadde valgt anonym donor. Hun måtte gjøre noe, var det noen andre der ute?

Your browser does not support the video tag.

Maria Hasselblad startet Seed Siblings, en organisasjon som matcher halvsøsken etter donorer med hverandre. Selv har de funnet fire halvsøsken, en i Norge, en i Sverige og to i Danmark. Hun var fornøyd. Så fikk hun en e-post:

Jeg ser at du søker etter halvsøsken. Jeg kan fortelle at din datter har minst to halvsøsken for jeg to barn og er jeg Linneas donor

– Jeg har aldri søkt etter han, men han søkte etter meg, sier Maria.

Donor, som er fra Danmark, hadde googlet sitt eget donornummer, det samme som Maria hadde brukt for å søke etter halvsøsken.

– Det vekket sterke følelser hos han, og det er noe vi ikke snakker om: At donor også kan ha følelser for de han gir opphav til, sier Maria.

I leiligheten hennes i Borås, en time utenfor Göteborg, driver hun organisasjonen. Linnea har blitt ti år. Eposten fra Danmark har blitt til ett møte mellom Linnea, Maria og donor. Ellers har de holdt kontakten gjennom e-post. Mer har det ikke blitt foreløpig.

Linnea er 10 år. Da hun møtte sin genetiske far første gang fikk hun en te-beholder i tinn i gave. Foto: Ellen Omland / NRK

For donor har egen familie. Egne barn, som ikke vet.

Han har bare fortalt sin far, altså Linneas farfar, og en søster at han har donert sæd.

– Da Linneas farfar fikk se et bilde av Linnea begynte han å gråte. Jeg har fått et nytt barnebarn, skal han ha sagt, forteller Maria.

Hun tenker at det er nye, viktige relasjoner og at donors familie aldri var i hennes tanker.

– Ikke tenkte jeg da jeg lå på inseminasjonsbenken i København på donors far og Linneas farfar, sier Maria Hasselblad.

Det første møtet var viktig, ikke bare for Linnea, men også for Maria.

For plutselig fikk hun et menneske foran seg, et menneske hun faktisk hadde barn med.

Møte i sommer

– Hva om vi drar til København i sommer, spør Maria.

Linneas farfar har invitert dem til København for å dra i Zoologisk hage. Linneas ansikt lyser opp.

Foto: Ellen Omland / NRK

– Så skal farfar endelig få treffe deg, sier Maria.

Linnea er instagram-venn med donors datter, men datteren vet ikke om Linnea.

– Det er jeg ikke helt komfortabel med. Det gjør det så komplisert, sier Maria.

Hun tror relasjonene snart vil bli kjent. Overfor Linnea har hun vært åpen hele veien. Hun vet at hennes genetiske far er donor for flere barn. Fem, seks halvsøsken. Men hun ønsker ikke å ha kontakt med dem nå, for det har jo mamma.

– Jeg kan bare spørre henne om jeg vil vite noe, sier Linnea.

Hun har lyst til å møte sin genetiske far igjen. For han virker jo snill. Også er han jo pappa.

For Linnea er det venninnene som er mest interessante, men i sommer blir det tur for å møte genetisk far. Foto: Ellen Omland / NRK

Vil holde kontakten

– Det kan jo være at Knut blir forelsket i et donorbarn, og da kan det være greit å vite at de ikke er søsken, sier Rannveig.

Det er lite hun kan gjøre noe med at Knut kan ha mange halvsøsken der ute som de ikke får kontakt med. Men hun vil at minst mulig skal komme som en overraskelse i fremtiden.

– Tror du det vil være problematisk at dere ikke vet om alle halvsøsknene?

– Nei, sier Linda kontant. Det vil ikke endre vårt liv, og vi kan aldri få vite om alle.

For alt hun vet kan det være flere titalls halvsøsken der ute.

Hun synes det er viktig å ha kunnskap om halvsøsken til Mathias blir eldre, for ikke å ha fjernet muligheten hvis han ønsker kontakt. Det har hun gjort ved å bli kjent med Rannveig og Knut.

– Har det noe med at det mangler en farsside at det blir viktigere med en utvidet familie?

– Det gjør jo det, sier Linda.

Hun er familiekjær, liker å ha noen rundt seg. Men hvordan fremtiden blir, det får bli slik guttene ønsker.

– Det er mange varianter av familier, og det er nesten de færreste som er kjernefamilie for tiden, sier Linda.