A-magasinet Hvorfor behandles kvinner mildere?

Alle er like for loven, alle skal straffes likt. Bortsett fra kvinner.

1. feb. 2013 09:25 Sist oppdatert 1. februar 2013

Hva mener du om saken? Bli med i debatten nederst i denne artikkelen.

– Bare 12 år!

Tina Strømner Larsen kaster telefonen i veggen. Hun har nettopp lest meldingen om at de som hugget i hjel broren hennes med øks mens han lå og sov, er dømt til bare 12 års fengsel.

Hun kan ikke tro det. Aktor hadde jo lagt ned påstand om 18 års fengsel for de to kvinnene.

Tina er 23 år og har mistet begge foreldrene sine. Hun hadde bare broren Hans Richard Strømner, og selv om de ikke hadde så mye kontakt i oppveksten, var de kommet nærmere hverandre etter at de var blitt voksne.

– Så ble han bare borte. Han svarte ikke på telefonen, og jeg ventet og ventet på at han skulle ringe. Jeg kontaktet ekskjæresten hans. Hun som nå, sammen med en annen, er dømt for å ha drept ham. Men hun sa jeg skulle la henne være i fred, og at hun ikke visste hvor Richard var. Men det var jo ikke sant. Mormor meldte ham savnet, og vi lette etter ham der han pleide å fiske, sier Tina.

Etter tre måneder ble Hans Richard funnet i en forfallen garasje på Klemetsrud i Oslo dit de to kvinnene hadde fraktet ham. Noen turgåere hadde lagt merke til at det luktet stadig verre fra garasjen.

Hans Richard Strømner ble drept av to kvinner. Privat

– De to hadde planlagt å drepe ham, og gjorde det på en grusom og brutal måte, mens han sov. Så gjemte de ham, og det var forferdelig ikke å vite hva som hadde skjedd eller hvor han var blitt av. – De tiltalte hevdet at han hadde vært voldelig, og at de var redde for ham?

– Alle jeg kjenner hadde bare godt å si om ham, og han hadde stor omsorg for meg. Jeg har god kontakt med en av hans tidligere kjærester, og hun har aldri fortalt om noe sånt.

Jeg sover urolig om natten, kanskje på grunn av det som skjedde med broren min mens hans sov. Det er vanskelig å tenke på at noen har gjort noe så stygt mot ham, og jeg synes de fikk alt for mild straff. Jeg tror det var fordi de er kvinner. Mange av vennene hans skrev det samme på minnesiden hans på Facebook, sier Tina Strømner Larsen.

Aktor har anket saken på grunn av den lave straffeutmålingen.

Nødrett

Tall fra Statistisk sentralbyrå viser at i 2011 var 24 prosent av alle dømte kvinner, mens kvinnene bare utgjør seks prosent av dem som sitter i fengsel. At kvinner straffes sjeldnere og mildere enn menn, er det altså ingen tvil om. Men det kan ha mange gode forklaringer. Kvinner begår mildere former for kriminalitet, og de er oftere tidligere ustraffet når de står foran dommeren. Dermed får de kortere straffer, oftere betinget fengsel og oftere samfunnsstraff. Men er det hele forklaringen?

I saken mot de to kvinnene som drepte Hans Rickard Strømner, sa den ene at hun var blitt utsatt for psykisk og fysisk vold – og hevdet drapet var nødverge.

Men en høyesterettsdom fra 1990 slår fast at retten skal være veldig forsiktig med uversifiserte beskyldninger om at et drapsoffer tidligere har vært voldelig mot den som er tiltalt for drapet. Den drepte kan ikke forsvare seg mot beskyldningene. Dessuten er reglene for nødverge strenge og er først og fremst utformet med tanke på å beskytte mennesker mot vold i en akutt situasjon.

Tre måneder etter drapet ble Hans Rickard Strømner funnet i denne garasjen på Klemetsrud. Hans O. Torgersen

Likevel har en rekke kvinner dømt for drap fått lavere straff fordi de, etter rettens mening, har sannsynliggjort at mannen de drepte hadde vært voldelig og utgjorde en konstant trussel.Den amerikanske boken og filmen Den brennende sengen, der en mishandlet kvinne tar livet av sin mann ved å tenne på sengen hans mens han sover, var bygd på en virkelig hendelse og fikk enorm oppmerksomhet på 1980-tallet.

Mens debatten ennå raste, skjøt en kvinne sin sovende ektemann i parets bolig i Oslo. Fordi hun var blitt mishandlet gjennom 18 år, ble hun frifunnet i lagmannsretten. Alle de tre fagdommerne var enige om å sette kjennelsen til side, men hun ble frifunnet på nytt da saken kom opp for andre gang.

Gjennom 1980-tallet var det en rekke drapssaker der kvinner fikk milde straffer, fra to til syv år, i lignende saker. Det var også en sak til der kvinnen ble frikjent.

Kjønn viktigst

Nødrett alene forklarer ikke at kvinner straffes mildere enn menn. Alle straffesaker er forskjellige, og det skal legges vekt på en rekke individuelle forhold. Det er derfor vanskelig å sammenligne ulike saker, og det finnes få undersøkelser.

Men en gjennomgang svensk påtalemyndighet gjorde av straffeutmålingen i voldsdommer fra årene 2000 til 2005, viste at kvinner får kortere straffer for så vel vold som frihetsberøvelse og trusler.

Også eksperimentelle forsøk viser at aktorer, politi, advokater og jusstudenter ser med mildere øyne på kvinner. Det psykologiske instituttet ved Stockholms universitet presenterte i 2010 en undersøkelse basert på 300 fiktive saker, og kvinnene ble møtt med større empati enn mennene i ellers helt identiske tilfeller. Om det var en mann eller en kvinne som sto for vurderingen, så ikke ut til å ha noen betydning for utfallet.

Til og med øyenvitner til voldshandlinger ble påvirket av om det var en mann eller en kvinne som sto bak volden, og beskrev mannens voldsbruk som grovere. Hadde det gått et par uker mellom handlingen – og forklaringen vitnet ga – forsterket dette seg. Når minnet om hendelsen er blitt svakere, har vi mennesker en tendens til å huske det som skjedde i tråd med de forestillingene eller stereotypene vi alle bærer med oss.

Unntaket i undersøkelsen var dommere. De straffet personer av sitt eget kjønn hardest. Og det gjaldt både menn og kvinner.

Undersøkelsen viste også at pene mennesker fikk mildere straffer enn mindre pene. Men kjønnsdimensjonen var viktigere.

Sal 427

Kvinnen som står for retten i tinghuset i Oslo, er midt i 50-årsalderen. Nakken er bøyd, og hun gråter mye. Det er så vidt stemmen bærer i den lille salen. Hun vet ikke hvorfor hun nasket ting i butikken, og forklarer gråtkvalt at hun ikke husker. Hva som skjedde da hun bet politikvinnen i fingeren, står heller ikke klart for henne. Men forsvareren mener det var en refleks fordi fingeren kom inn i munnen da politikvinnen forsøkte å hindre henne i å svelge en kvittering.

Likevel holder den tiltalte bittet inntil politikvinnen får tak på begge sider av kjevebenet og klemmer til. Så bærer det til legevakten for politikvinnen som får stivkrampesprøyte og bandasjering, men hun våkner likevel neste dag med en solid verkefinger.

Ny behandling er nødvendig i tillegg til at hun i et halvt år må gå til kontroller for å forsikre seg om at hun ikke har fått HIV eller andre smittsomme sykdommer.

Den angrende kvinnen i rettssal 427 er så langt fra bildet av en hardbarket kriminell det er mulig å komme. Aktor finner det derfor nødvendig å minne fagdommeren og de to ferske legdommerne om at hun skal vurderes på lik linje med en 25 år gammel mann.Fast og langvarig rettspraksis slår fast at det skal idømmes ubetinget fengsel for vold mot politiet når hensikten med volden er å hindre politiet i å gjøre jobben sin. Bare helt spesielle forhold kan gi unntak for dette.

Strafferammen er tre år, men fem år hvis volden utføres i forbindelse med en annen forbrytelse. Kvinnen i rettssal 427 får bare 15 dager.

Følelser

Fridtjof Feydt er en av landets mest erfarne forsvarsadvokater og på spørsmål om det er sånn at kvinner straffes mildere, sier han:

– Helt klart.

– Hvorfor er det sånn?

– Først og fremst fordi kvinner i kriminelle sammenhenger ofte har en underordnet stilling. De er sjelden bandeledere. Men også fordi det for oss som forsvarere er lettere å finne formildende omstendigheter for en kvinne. Det som skjer i retten er et spill, og følelser er viktig.

– Bunner det i en slags gentleman-holdning fra forsvarere, aktor og dommer?

– Ja, vi er nok mer forsiktige med å kjøre en kvinne hardt i retten, og tårer er et mektig våpen. Begynner tiltalte å gråte, har aktor tapt, sier Feydt.

Endret drikkemønster gjør at stadig flere kvinner tyr til vold. I 2008 var elleve personer i Bergen tiltalt for vold mot politiet. Syv av dem var kvinner. Bergensavisen omtalte tre av dommene, mot to kvinner og én mann i februar året etter. De to kvinnene fikk samfunnsstraff. Den ene fordi hun hadde aleneansvaret for en syv år gammel datter. Den andre fordi hun var under rehabilitering etter langvarig rusbruk. Mannen måtte i fengsel.

I tospann

Natt til 15. juli 2007 brenner to menn i hjel i et hybelhus Grimstad. Et kjærestepar, en 28 år gammel mann og en 24 år gammel kvinne, har røket uklar med de to mennene. Paret drar til en bensinstasjon der 28-åringen kjøper fire liter bensin mens kjæresten venter utenfor.

Tilbake i hybelhuset heller han bensinen ut i gangen, og tenner på mens kvinnen ser på. Klokken er 04.00. De to forlater stedet uten å varsle noen. Fem mennesker våkner og redder seg ut i siste liten, mens de to som var målet for ildspåsettelsen, brenner inne.

Les også Riksadvokaten anker øksedrapsdom

Ifølge de første politiforklaringene til den 28 år gamle mannen skal kvinnen ha gitt utrykk for at hun syntes det var en god idé å tenne på huset, og sagt «la oss bare se å gjøre det da».Etter hvert demper han hennes medvirkning, men tingretten mener det er for å beskytte henne, og fant det bevist at hun oppfordret 28-åringen til å tenne på. Hans løse planer om å gjøre dette ble først en realitet etter hennes oppfordring, mener retten. At hun også forlot et brennende hus med sovende mennesker uten å varsle, hersket det ikke tvil om. Hun dømmes til fem års fengsel, mens han får ti år.

Men lagmannsretten kom til et annet resultat. Da hadde retten blant annet sett kvinnen amme sitt barn i en pause i retten. Det endte med at kvinnens advokat Sigurd Klomsæt fikk henne frifunnet – mens mannen må sone de ti årene.

Marihuanaplantasje

I et ubebodd hus på Østlandet fant politiet i 2011 en plantasje med over 100 marihuanaplanter. Paret som bodde i det andre huset på eiendommen, ble begge tiltalt for dyrkingen. Mannen erkjente alt sammen, mens kvinnen hevdet hun hadde vært motstander av plantasjen hele tiden, selv om hun ved to anledninger hadde vannet plantene. Begge var tidligere dømt for narkotikaforbrytelser.

Rett før jul ble mannen dømt til ett og et halvt års fengsel. Kvinnen fikk 175 timers samfunnsstraff selv om retten påpekte at hun hadde fått samfunnstraff tidligere, og at dette talte imot at hun skulle få enda en sjanse. Dessuten var hun igjen tatt for hasjrøyking.

– Er det lettere å få kvinner frikjent, eller oppnå at de får mildere straff?

– Ja, jeg har nok bedre statistikk når det gjelder kvinner enn menn, sier kvinnens advokat Håvard Flatland til A-magasinet.

Overgrep

Doktor i kriminologi fra universitetet i Cambridge, Ania Wilczynski, har studert foreldre som dreper sine barn, og konkluderer med at vi betrakter menns vold som «bad and normal», mens kvinners vold oppfattes som «mad and abnormal».

Derfor dømmes kvinner som dreper sine barn, langt oftere til psykiatrisk behandling enn menn. I en artikkel i British Journal of Criminology skriver hun at det finnes dekning i forskningsmaterialet fra England for at kvinnelige barnemordere har større mentale problemer enn menn. Men ikke i den grad at det rettferdiggjør en så stor forskjellsbehandling basert på kjønn, slår hun fast.

"Anne" ble misbrukt av sin egen mor på 1960-tallet, men tenkte ikke på å anmelde moren. Tom A. Kolstad

Lignende studier fra Australia, Canada, USA, Danmark og Sverige tyder på det samme, skriver hun.Et av vår tids siste tabuer er at kvinner begår en betydelig andel av de seksuelle overgrep som skjer. Ved Støttesenteret mot Incest Oslo utgjør overgrep fra kvinner i underkant av 13 prosent. Ved Senter for seksuelt misbrukte menn er en tredjedel av de oppgitte overgriperne kvinner. Likevel utgjør kvinnene bare én prosent av dem her i landet som dømmes for slike overgrep.

– Overgrep fra kvinner er veldig tabubelagt, særlig når det er mor som står bak overgrepet. For dem som kommer til oss, er det enda vanskeligere å snakke om enn overgrep fra menn. Og det er vanskeligere å bevise, sier informasjonsmedarbeider Taina Berg Utheim ved Støttesenteret mot Incest Oslo.

Utenkelig

«Anne» var midt i 30-årsalderen da hun på et krisesenter fortalte hva hun var blitt utsatt for fra moren da hun var barn og ungdom. En av brukerne ved Støttesenteret mot Incest Oslo hørte hva hun fortalte og sa: «Men det er jo incest».

Det hadde «Anne» aldri tenkt på. Moren hadde trakassert henne gjennom hele barndommen. Slått henne, terrorisert henne og plaget henne på ekle måter. Men seksuelle overgrep? Selvfølgelig var det akkurat det. Da hun var barn, måtte hun kna brystene til moren: «Lat som det er brøddeig». Da hun var 17 år, stakk moren fingrene opp i skjeden hennes; «for å undersøke om hun hadde vært sammen med mannfolk».

– Det var mye annet, men jeg har fortrengt det meste. En mor som begår seksuelle overgrep mot sine egne barn, var utenkelig på 1960-tallet da jeg var barn. Hadde jeg anmeldt det, ville ingen ha trodd meg. Jeg hadde jo ikke engang begreper for selv å skjønne hva det var jeg ble utsatt for, sier «Anne».

Hun tror mange kvinner, og særlig mødre, fortsatt slipper unna fordi det er så utenkelig at mødre kan gjøre noe sånt.

– Familien er en av grunnpilarene i vårt samfunn, og mor er familiens sentrale figur. Faller den pilaren, trues hele samfunnet. Mange som utsettes for overgrep fra far eller andre menn i familien, sier ofte at det verste var at ikke mor støttet og beskyttet dem. Tenk da hvordan det er når mor er overgriperen, sier «Anne».

Latterliggjort

Hun får støtte fra Tone Bremnes som har forsket på barn som har vært utsatt for kvinnelige overgripere. Av hennes 12 informanter hadde hele ni vært utsatt for overgrep fra mor.

– De var voksne da jeg snakket med dem, og overgrepene hadde i de fleste tilfellene skjedd før fokuset på seksuelle overgrep kom på 1980-tallet. På den tiden var overgriper synonymt med en mann, sier hun.

Forskning fra 1990-tallet viser at kvinnelige overgripere heller snakker om egen offerrolle, og nekter å snakke om overgrep de har begått. Det er større skam for en kvinne å være overgriper enn for en mann, og det er forbundet med mer skam å bli utsatt for en kvinnelig overgriper.

Vi har vanskeligere for å se kvinnen som overgriper og finner andre løsninger enn å anmelde henne. For eksempel kan mor miste foreldreretten på grunn av dårlig omsorgsevne — uten at de seksuelle overgrepene nevnes.

– Fremdeles tror vi at kvinnelige overgripere er veldig få. Dette endrer seg langsomt, sier Bremnes.

Må behandles varsomt

Men kan det være rettferdig at kvinner slipper billigere unna? Engelske domstolsmyndigheter (Judiciary of England and Wales) utgir Equal Treatment Bench Book for å sikre seg at domstolene i landet dømmer mest mulig likt. I den siste oppdateringen fra 2010 understrekes det at domstolene må ta hensyn til kvinners spesielle stilling.

Les også Aktor la ned påstand om 18 år i fengsel for øksedraptiltalte

Her slås det fast at misforstått likestilling har ført til urettferdig behandling av kvinner som har stått for retten. Det understrekes at kvinnelige forbrytere ofte har et bredt spekter av problemer som dårlig fysisk og psykisk helse, dårlig økonomi, hjemløshet, dårlig tilknytning til arbeidslivet, og de har ofte vært misbrukt.Kvinner har derfor helt andre behov enn mannlige kriminelle. Straff kan forsterke deres problemer og ha store negative konsekvenser for barn og familie. Kvinners forbrytelser kan derfor skade levekårene ikke bare for én, men for flere generasjoner, understrekes det i boken som er rettesnor for alle engelske domstoler. Men forfatterne tar et viktig forbehold. Dersom en mann er som en kriminell kvinne, med like vanskelig oppvekst, omfattende rusproblemer og eneforsørgeransvar: Da skal han også straffes som en kvinne.