STORE KVALITETSFORSKJELLER: Veiledning som ferske lærere har krav på, uteblir og gjennomføres på en tilfeldig og variert måte. Foto: Scanpix

Ferske lærere overlates til seg selv

Over halvparten av alle nyutdannende lærere får ikke veiledning.

18. juni 2011

Artikkelen er over ni år gammel

I 2009 inngikk Kunnskapsdepartementet og Kommunesektoren (KS) en intensjonsavtale om å gi alle nyutdannende pedagoger i skole og barnehage veiledning. Men over halvparten av alle ferske lærere opplever fremdeles å måtte takle overgangen fra studier til jobb på egen hånd, viser en ny undersøkelse som er utført for Utdanningsforbundet.

Kartleggingen viser også flere svakheter i den veiledningen som faktisk blir gitt:

*Over halvparten av de som skal gi veiledning, har ikke formell veilederkompetanse.

*Det blir ikke satt av nok tid eller ressurser, slik at veiledningen oppleves mer som en ekstrabelastning enn en hjelp.

*Veiledningen er mange steder lite systematisk og målrettet.

«Konsekvensen er at det høyst sannsynlig er store kvalitetsforskjeller i det tilbudet nyutdannende får, og dermed også hvilket utbytte den enkelte har av å delta», konkluderer rapporten.

- Uforpliktende avtale

Utdanningsforbundet mener funnene viser at intensjonsavtalen er altfor uforpliktende, og at det trengs en nasjonal standard.

- Veiledning av de nyutdannende er nødvendig og viktig for å sikre en god overgang fra studiene til yrket, og for å forhindre at nye lærere slutter i skolen, sier leder Mimi Bjerkestrand til NTB.

- Læreryrket er et fantastisk yrke som krever mye kontakt med elever og foreldre. Lærere må takle hendelser i klasserommet, følge opp elevenes læring og være godt faglig forberedt, sier Bjerkestrand.

Vil ha mer penger

Rapporten kritiserer intensjonsavtalen fra 2009 for å være ullen og lite klar på hva som legges i «god veiledning», noe de mener har ført til store kvalitetsforskjeller i tilbudet fra skole til skole.

Forskerne mener veiledningen som gis bærer mer preg av adhoc-løsninger enn forankrede og formelle veiledningsprogram.

Bjerkestrand ber Kunnskapsdepartementet og KS samarbeide med forbundet om å utforme nasjonale rammer for hva som skal være med i veiledningen.

- Dette handler om økonomi. Det må settes av både tid og ressurser, og det vil kreve flere lærere og flere timer. Alle er positive til dette, men siden det ikke har kommet noen friske midler, så blir det fort prioritert bort, mener Bjerkestrand.

- Ressursene er uteblitt

Venstre-leder Trine Skei Grande mener kartleggingen bekrefter noe partiet lenge har advart mot.

- Utdanningsforbundets kartlegging bekrefter signalene vi har fått fra Skole-Norge om at denne ordningen var preget av gode intensjoner, men at ressursene til gjennomføringen er uteblitt, uttaler Venstre-lederen til NTB.

- Jeg venter nå at de ansvarlige statsrådene i Kunnskapsdepartementet tar konsekvensene av kartleggingen, og snarest sikrer at vi har nok kvalifiserte veiledere i skoleverket, fortsetter hun.

Publisert: 18.06.11 kl. 21:55

Les også

Mer om Skole og utdanning