KARTLEGGING AV IDIOTI: Kartet visualiserer resultatet av lege Ludvig Wilhelm Dahls nasjonale undersøkelse. Foto: Nasjonalbiblioteket

Et gulna og ganske unnselig norgeskart dukka nylig opp på nettforumet Reddit. Kartet viser Norge som et lappeteppe. Med sirlig 1800-tallspenn er det forklart hva de skraverte områdene representerer.

«1 idiot paa over 800 indvaanere» står det ved det nederste, lyseste feltet. For hver nyanse mørkere; større tetthet av idioter.

Sunnfjord fogderi midt i Sogn og Fjordane er et lyst område, men i Østerdalen – der er det ganske svart.

Kartet er henta fra legen Ludvig Wilhelm Dahls bok «Bidrag til kundskab om de sindssyge i Norge». Den står i hylla til Karl Halvor Teigen, professor emeritus ved psykologisk institutt på UIO.

Han forklarer at ordet idiot hadde en annen betydning på 1800-tallet enn i dag.

I VITENSKAPENS TJENESTE: Ludvig Wilhelm Dahl så arv som en viktig årsak til det man da kalte «idioti» og «sinnssykdom».

Grusom behandling

Begrepet idiot ble brukt om mennesker født med redusert psykisk funksjon, forklarer Teigen. Psykiske lidelser og ulike former for kognitiv svikt som inntraff i løpet av livet, falt derimot inn i kategorien «ervervet sindssygdom»

– At man skulle behandle denne gruppen mennesker humant, var en ganske ny tanke.

Teigen snakker om 1850-tallet. Han forteller at Dahls bok inneholder beskrivelser av hvordan folk med nedsatt funksjonsevne ute på landet ble holdt innestengt i grisebingen. På samme tid stod det flunkende nye Gaustad sykehus ferdig i Oslo. Som lege der, var Dahl med å gi mennesker, som før hadde gått for lut og kaldt vann, anstendige forhold.

PSYKIATRIENS HØYBORG: Gaustad sykehus var landets mest moderne psykiatriske sykehus da det stod ferdig i 1855. Foto: Severin Worm-Petersen / Oslo Museum

Kartlegging og ny kunnskap

I 1857 reiste Dahl sjøl ut for å undersøke hvordan tilstanden for Norges «sindssyge» var. På offentlig oppdrag skulle han i tillegg til å finne tall på idioter og mennesker med «erhvervet sindssygdom», skaffe data om hvordan folk levde; om «oppholdssted levemaade og familieforbindelser». Alt for finne forklaring på lidelsene, og mulig kur.

Kartet er altså et resultat av et ønske om å forbedre forholdene for mennesker med redusert psykisk funksjon.

PS. Det er verdt å merke seg at den vitenskapelige metoden brukt i undersøkelsen ikke ville holdt vann i dag. Faktisk uttrykker Ludvig Wilhelm Dahl sjøl en viss bekymring for kvaliteten på tallmaterialet.

Om du er interessert finner du digitalisert utgave på Nasjonalbiblioteket: «Bidrag til kundskab om de sindssyge i Norge»