Ingen vet hvor fort verdensøkonomien vil vokse, eller hvor store klimaskadene vil bli | Svenn Jensen

Svenn Jensen Miljøøkonom, Oslo Met

30. sep. 2019 13:00 Sist oppdatert 30. september 2019

Det siste året har vært preget av aksjoner mot global oppvarming. Her fra Milano. Luca Bruno / TT NYHETSBYRÅN / NTB scanpix

Vi har ikke data for noe som ikke har skjedd ennå. Vi har ingen erfaring for slike klimaendringer.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Samfunnsøkonom Øystein Sjølie skriver 26. september at det ikke er noen grunn til å frykte en klimakatastrofe. Jeg kan og vil ikke fortelle ham hva han bør føle, men argumentene for hvorfor han er fryktløs, er basert på en misforståelse av klimaforskning og spesielt klimaøkonomi.

Kort fortalt argumenterer han med at verden har opplevd en sterk økonomisk vekst de siste tiårene, drevet av fossile brensler. Hvis vi fortsetter med å bruke fossile brensler, kommer vi til også å fortsette med denne sterke veksten, som mer enn oppveier for de klimaskadene det medfører.

Svenn Jensen er miljøøkonom ved Oslo Met.

Nøkkelvitnet hans er Bill Nordhaus, fjorårets nobelprisvinner i økonomi. Nordhaus har anslått at en global temperaturøkning på seks grader Celsius reduserer global BNP med omtrent ti prosent. Dette er småpenger, siden Nordhaus også går ut fra at verdensøkonomien blir omtrent fem ganger så stor som den er i dag mot slutten av århundret.

Ingen data om fremtiden

Men Nordhaus vet hverken hvor fort verdensøkonomien vil vokse eller hvor store klimaskadene fra tre eller seks graders økning vil bli. Ingen vet. Nordhaus ble hedret for sitt metodologiske bidrag, ikke sitt empiriske arbeid på klimaskader.

Økonomer verden rundt prøver å estimere klimaskader basert på værdata, men til tross for enorme fremskritt (som peker på langt høyere skader enn dem Nordhaus kom frem til), er det en begrensning de må leve med:

Vi har ikke data for noe som ikke har skjedd ennå. Vi har ingen erfaring med slike klimaendringer.

Et definerende trekk ved klimaproblematikken er usikkerheten i alle ledd fra det karbondioksidmolekylet har sluppet ut: i karbonsyklusen (hvor havner karbonet), hvor mye karbon i atmosfæren øker den globale temperaturen (i hav og atmosfæren) på lang sikt, hvordan fordeler den globale temperaturøkningen seg regionalt, hvordan reagerer naturen på temperaturøkningene, hvordan påvirker endringer i våre omgivelser oss og hvordan reagerer vi på dem (for eksempel ved å migrere).

Les også Sugerør, sparepærer og osteburgere: Trump fører an i kulturkrig mot klimatiltak.

Katastrofale utfall kan komme

Klimaforskere – ikke økonomer! – har fastslått at katastrofale utfall ikke kan utelukkes. Lykkeligvis har økonomer for lenge siden begynt å ta hensyn til dette. Den nylig avdøde økonomen Martin Weitzman, som er en like høyt ansett økonom som Nordhaus (ikke minst av Nordhaus selv), argumenterte for at klimapolitikk ikke bør ses som en optimal avveiing mellom vekst og klimaskader. Isteden bør vi forstå klimapolitikk som en forsikring mot katastrofale utfall.

Når Øystein Sjølie skriver at du ikke bør bekymre deg for klimakrisen, er det hans personlige mening. Men når han påstår at det ikke finnes vitenskapelig grunnlag for at en katastrofe er mulig, og at vi vet at kostnadene av temperaturøkninger er små, tar han feil.



Les også:

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.