– Dette er unødvendig og vil være en ekstra belastning for ufrivillig barnløse.

Fredag la helse- og omsorgsminister Bent Høie (H) frem stortingsmeldingen Evaluering av bioteknologiloven.

Stortingsmeldingen ga blant annet anbefalinger på flere områder innen assistert befruktning.

Regjeringen ønsker at barn som har blitt unnfanget ved hjelp av sæddonor skal få mulighet til å vite hvem donor er når de er 15 år. I dag er aldersgrensen 18 år. Regjeringen vil også at det innføres plikt for foreldre til å informere om at barnet har blitt til ved sæddonasjon.

Nå ønsker regjeringen at alle par som søker assistert befruktning må legge frem en barneomsorgsattest.

De vil også at behandlende lege skal få innsyn i relevant taushetsbelagt informasjon, fra for eksempel barnevernet eller Nav. Dersom behandlende lege er i tvil om parets evne til å ha omsorg for et barn, kan vurderingen overlates til en annen instans. Det er imidlertid ikke klart hvilken instans det vil være snakk om.

Mellom 3 og 4 prosent av barn som fødes i Norge har blitt til gjennom assistert befruktning, ifølge Helsedepartementet.

Leder i Bioteknologirådet, Kristin Halvorsen, sier at hun er glad for at barns rettigheter og hensynet til barn er hentet frem.

– Det er positivt at det stilles større krav til par som søker hjelp. Det er jo større sjekk om du skal trene et fotballag i dag.

En stor ekstra belastning

Lise Boeck Jakobsen i foreningen Ønskebarn er svært negativ til regjeringens planer om å innføre barneomsorgsattest.

– Dette er vi imot. Det vil helt klart være en ekstra belastning for de parene som opplever ufrivillig barnløshet. Det er allerede en vanskelig prosess når man oppdager at man trenger hjelp til noe man trodde skulle være enkelt.

Lise Boeck Jakobsen i foreningen Ønskebarn reagerer sterkt på Stortingsmeldingen.

– Men er det ikke bra med alt som kan bidra til at barn vokser opp i gode hjem?

– Jo, det er klart. Men allerede i dag må alle par gjennom en samtale før man setter i gang med behandling. Det har vist seg å være slik at det er svært få som blir funnet å ikke være skikket som foreldre. Likevel skal nå bevisbyrden flyttes over på parene som trenger hjelp, sier Jakobsen, og legger til at hun ikke er i tvil om at foreldre som har slitt med å få barn vil overstrømme barnet sitt med kjærlighet og omsorg.

– Det er snakk om par som virkelig ønsker barn.

Hun sier at når par som sliter også må igjennom dette vil de føle seg enda mer utenfor.

– Det kan også være slik at man unngår å søke profesjonell hjelp, for eksempel hos psykolog fordi en er redd for at det blir registrert og vil bli holdt mot deg senere.

Ingen avklaring rundt eggdonasjon

I meldingen kommer regjeringen med anbefaling om at kvinner skal få lagre ubefruktede egg dersom medisinske årsaker tillater det.

I dag er det kun kvinner «skal gjennomgå behandling som kan skade befruktningsdyktigheten» som får tilbudet. Nå ønsker regjeringen at også kvinner med medisinske tilstander som kan medføre infertilitet i ung alder skal få muligheten. Regjeringen ønsker også lengre lagringstid enn det som tilbys i dag.

Det var knyttet spenning til hvorvidt regjeringen ville forholde seg positiv til eggdonasjon. Men heller ikke denne gangen får man et klart svar på hva regjeringen ønsker.

– Her er det behov for mer debatt, og i meldingen gis det ingen klar anbefaling på dette punktet, sa helseminister Bent Høie på pressekonferansen fredag. Han sier imidlertid at alt ligger til rette for debatter både i Stortinget og i partiene.

– Meldingen gir et godt grunnlag for å trekke en konklusjon. Stortinget vil til høsten bestemme fremdriften av disse spørsmålene.

Helsedirektør Bjørn Guldvog tok publikum igjennom hovedtrekkene i diskusjonen rundt eggdonasjon. Han sier at departementet mener at eggdonasjon bør vurderes, men understreker at det er viktig med en god diskusjon rundt hvordan det skal organiseres.

Kristian Halvorsen er leder i Bioteknologirådet. Foto: Lien, Kyrre

Teknologirådet er delt i sitt syn på donasjon. Flertallet foreslår at det åpnes for eggdonasjon i Norge. Med medlemmene setter ulike betingelser.

To av medlemmene mener at eggdonasjon bør tillates bare dersom de donerte eggene er overskuddsegg fra behandling med prøverørsbefruktning etter at slik behandling er avsluttet - og at de donerte eggene befruktes med partnerens sæd, slik at det er en genetisk forbindelse mellom barnet og en av foreldrene.

Assistert befruktning for enslige?

Heller ikke når det gjelder punktet om å åpne opp for at enslige skal få mulighet til assistert befruktning gir stortingsmeldingen noen klar anbefaling.

Her er Kristin Halvorsen klar på at dette er hun i mot. Hun understreker at mange barn har en god og trygg oppvekst med kun en forelder, men at man er så sårbar om noe skjer. Bioteknologirådet har som grunnprinsipp at barnets rett til en trygg og god oppvekst må veie tyngre enn kvinnens ønske om å få barn.