30 % av alle nordmenn har såkalt kortsiktig gjeld. Et forbrukslån hører hjemme under dette begrepet. Det samme gjør kredittkortgjeld.

Totalt er gjelden på 100 milliarder kroner. Halvparten, omtrent 50 milliarder, er kredittkortgjeld. Beløpet har gjort mange økonomer nervøse. For dette er dyr gjeld. Gjeld som flere får problemer med å betale tilbake.

Dyr usikkerhet

Når du bruker kredittkortet til å handle med, låner du i realiteten penger av banken eller kortselskapet som ga deg kortet. Dette er et usikret lån. Det betyr at du slipper å stille opp med en form for sikkerhet, slik som pant i boligen din, for å få låne pengene.

At bankene ikke krever sikkerhet for slike lån, gjør dem lett tilgjengelige. Men også veldig mye dyrere enn et huslån, for eksempel.

Når banken ikke har pant i eiendom eller eiendeler, må den begrense utlånsrisikoen på andre måter. Og det gjør den ved å sette vesentlig høyere renter på usikrede lån. De tenker at de totale renteinntektene vil overgå tapene de har på lånene sine. Tap som følge av at enkelte låntakere ikke betaler for seg.

Hvis du har endt opp med mye kostbar kortgjeld bør du søke om refinansiering. Sørg for at enhver kostbare småkrav blir refinansiert med en billigere lånepakke. Avhengig av kredittverdigheten din er det fullt mulig å få innvilget refinansiering av gjeld med en rente ned mot 10-12 prosent.

Kredittkortgjeld er verst

Det finnes flere former for usikrede lån. Og rentene varierer merkbart mye fra den ene lånetypen til den andre. La oss se nærmere på de vanligste variantene:

Forbrukslån: Det normale er en effektiv rente på mellom 10 og 20 prosent.

Det normale er en effektiv rente på mellom 10 og 20 prosent. Smålån (forbrukslån under 70.000,-): Også her er det vanlig med renter mellom 10 % og 20 %.

(forbrukslån under 70.000,-): Også her er det vanlig med renter mellom 10 % og 20 %. Kredittkortgjeld: Her kan rentene ofte ligge mellom 20 % og 30 %.

Sagt på en annen måte: Kredittkortgjelden er «renteverstingen». Det finnes knapt annen gjeld som er like dyr. Dette er årsaken til at så mange eksperter advarer oss mot den.

Fornuftig kortbruk

Et kredittkort er egentlig et flott, økonomisk verktøy. Det gjelder bare å bruke det på en fornuftig måte. De beste kredittkort gir deg inntil 60 dagers utsettelse på nedbetalingen når du handler med det, men dette varierer veldig. Svart på hvitt betyr det at du kan utsette betalingen av varekjøpene dine i halvannen måneds tid.

Klarer du å betale tilbake alt du skylder på kortet, før den rentefrie perioden er over, er det ikke noe problem. Du vil ikke se snurten av rentene.

Da er det verre hvis du ikke klarer å nedbetale det utestående før rentefriheten er over. Makter du ikke å unngå kredittkortgjeld vil du stifte bekjentskap med Norges heftigste lånerenter.

Betaler bare minimumsbeløpet

Flere havner i den «perfekte gjeldsstormen». Først pådrar de seg kredittkortgjeld. Så velger de å bare betale minstebeløpet. I måned etter måned.

På denne måten kan det ta lang tid før de blir kvitt gjelden. Mye lenger enn nødvendig. For i realiteten betaler de nesten bare renter på det de skylder. Avdragene er så små at de knapt merkes.

Nylig innførte Finanstilsynet regler som det håper skal få en slutt på minimumsbetalinger. Har man makset ut kredittkortet og bare betaler minimumsbeløpet for lenge, kan kredittkortgjelden bli gjort om til et vanlig nedbetalingslån.

En vei ut

Har du en del kredittkortgjeld? Og kanskje flere kredittkort, også? Det finnes en vei ut av gjeldsmyren. Det innebærer å ta opp et nytt lån (noe jeg snakket om innledningsvis). Altså, et lån du skal bruke til å kvitte deg med kredittkortgjelden din.

Dette trikset er myntet på alle som ikke har stor og tilgjengelig panteverdi i husene sine. Alle med et hus, som er mer verdt enn hva de har i huslån, kan spørre banken sin om den kan bli med på en refinansiering for å betale ut kortgjelden.

Når du ikke kan stille med en sikkerhet for lånet, vil et usikret lån, slik som et forbrukslån, være den nest beste løsningen. Bruker du lånet til å innløse kredittkortgjelden, kan de månedlige lånekostnadene bli vesentlig redusert.

Sparer mange penger

La oss si at du har 106.000,- i kredittkortgjeld. Den effektive renten er i snitt 27,34 %. En forholdsvis normal rente på kredittkortgjeld.

Så søker du om å få et forbrukslån på et likelydende beløp. På dette lånet får du 15,32 % i effektiv rente. Vær samtidig bevisst på at du ikke aksepterer nye tilbud om kredittkort, slik noen har mottatt uten om å ha søkt om det på forhånd.

Bruker du 4 år på nedbetalingen, vil de totale månedsbeløpene se slik ut:

Kredittkortgjelden: 3.480,-

Forbrukslånet: 2.914,-

Med forbrukslånet betaler du over 500 kroner mindre hver måned. Over 4 år vil du spare nesten 30.000 kroner.

Så det er ingen tvil: Takk ja til forbrukslånet. Bruk det til å cashe ut alt du har av kredittkortgjeld. Du kan spare mange tusen i året på å gjøre det slik.

Den beste finansieringsformen

Utfordringen med denne metoden er at det finnes så mange tilbydere av forbrukslån. Noen vil gi deg en lav rente. Andre vil tilby deg en merkbart høyere rente. Hvem som tilbyr hva vil du ikke vite før du har søkt og fått lånetilbudene i retur.

Derfor bør du sende så mange søknader som mulig. Du takker bare ja til det beste. Og høflig nei til de andre.

Jo, det er en litt stor jobb. Derfor kan du også la en lånemegler gjøre jobben for deg. Helt gratis. Du trenger bare å sende megleren én søknad. Så vil han eller hun kontakte mellom 10 og 20 banker på vegne av deg.

Til slutt får du en oversikt over de forskjellige lånevilkårene de ulike bankene kan tilby deg. Igjen takker du bare ja til det beste lånet. Resten glemmer du.