Aarhus Kommune vil give landmænd penge for ikke at bruge sprøjtegift på jorde, hvor der indvindes drikkevand. Hvorfor skal forureneren som i andre tilfælde ikke selv betale?

Vi er mange, der opfatter rent drikkevand i hanen i Danmark som en folkeret. Vand er en forudsætning for alt liv, og derfor har samfundet og staten historisk set beskyttet vand - hvad enten det drejer sig om søer, vandløb eller det vand, der løber under fødderne på os: grundvandet.

I Danmark er vi privilegerede. Vi kan pumpe grundvandet op og bruge det urenset til drikkevand. Det er langt fra en selvfølge andre steder i verden, hvor man ofte er nødt til at rense vandet kemisk, før man kan drikke det.

Derfor er det besynderligt at opleve, hvordan landbrugslobbyen modarbejder Aarhus Kommunes forsøg på at beskytte de sårbare områder, hvor man indvinder drikkevand. Kommunen er naturligvis bekymret, fordi der er konstateret sprøjtegift i godt hver tredje vandværksboring i Aarhus Kommune, og i hver sjette boring har grænseværdierne været overskredet.

Derfor er det helt naturligt at forsøge at beskytte drikkevandet af hensyn til nuværende og kommende generationer. Man forsøgte i første omgang at indgå frivillige aftaler med landmændene om at stoppe med at bruge sprøjtegift, hvor der indvindes drikkevand. Det mislykkedes, og i stedet har kommunalbestyrelsen været nødsaget til at udstede påbud mod at anvende sprøjtegifte i områderne.

I Danmarks Naturfredningsforening mener vi, at det er sund fornuft at beskytte drikkevandet mod både nuværende og kommende sprøjtegifte. Al erfaring viser nemlig, at myndighederne ofte, og løbende, finder ud af, at forskellige giftstoffer er mere skadelige, end man oprindeligt troede. For det andet er der allerede i dag godkendte sprøjtegifte, som findes i det yngste, højtliggende grundvand, der er mistænkt for eksempelvis at være kræftfremkaldende. Derfor er kommunens indsats sund fornuft, hvis man vil beskytte drikkevandet for fremtiden.

Det har dog ikke løbet stille af sig, og landbrugslobbyorganisationerne har nærmest stået i kø for at kritisere forsøget på at beskytte drikkevandet. Næstformand i Landbrug og Fødevarer Lars Hvidtfelt har endda kaldt det for en "hippie-indsatsplan".