De seneste år er det kun gået én vej for huslejen i København og andre storbyer, og det er op. Meget op endda.

Det skyldes blandt andet, at en særlig paragraf i boligreguleringsloven tillader investorer at opkøbe ældre bygninger og sætte dem i stand, for så at skrue gevaldigt op for huslejen og sælge dem igen.

Den omstridte 5.2-paragraf Det er paragraf 5, stk 2 i boligreguleringsloven, der gør det muligt for udlejere at tjene stort på at købe og renovere ejendomme.

Den omdiskuterede paragraf blev indført for at give private udlejere et økonomisk incitament til at renovere og modernisere ældre ejendomme.

Paragraffen giver nemlig mulighed for, at udlejer kan hæve huslejen markant, hvis de har sat boligen i stand ved fraflytning for mindst cirka 250.000 kroner.

Finten ligger i, at udlejer kan flytte huslejen ud af den restriktive boligreguleringslov og over i lejeloven. Det betyder, at boligen kan udlejes efter "det lejedes værdi", som er markant højere.

Den finte har et bredt flertal på Christiansborg i lang tid godt kunnet tænke sig at bremse for. De har bare ikke helt vidst hvordan. Derfor blev en ekspertgruppe i foråret sat til at se på problemet og komme med mulige modeller.

Dem har boligminister Kaare Dybvad (S) nu fået, så nu kan han indlede forhandlinger om at ændre den udskældte paragraf.

Men selv med ekspertgruppens rapport i hånden bliver det ikke let for politikerne at bremse bolighajernes indtog og de stigende huslejepriser. Alle modellerne i rapporten har nemlig afledte konsekvenser.

Hvis man helt fjerner paragraffen, kan det eksempelvis komme til at betyde, at andelshavere i de store byer i gennemsnit vil tabe 25 procent på deres boliger, viser rapporten, som bliver præsenteret senere i dag, og som DR Nyheder er kommet i besiddelse af.

Boligministeren ønsker først at udtale sig om rapporten, når den er offentliggjort.