B.T.s journalist Søren Ishøy er blevet kendt skyldig i at have lækket fortrolige oplysninger om Omar El-Husseins familie efter terrorangrebet i København.

Det oplyser Københavns Byret.

Sagen tager afsæt i to artikler fra den 18. og 20. april 2015, som var en del af en større dækning, hvor B.T. beskrev Københavns Kommunes rolle i terrorsagen.

Vurderingen var, at det havde væsentlig offentlig interesse at bringe de fortrolige oplysninger.

Blandt andet kunne B.T. fortælle, at Omar El-Husseins palæstinensiske forældre havde været helt eller delvis på kontanthjælp, siden de ankom til Danmark i midten af 1990'erne. Dermed holdt kommunens påstand om, at forældrene var ressourcestærke, ikke stik.

Desuden beskrev B.T., hvordan kommunen forgæves forsøgte at få kontakt med familien i foråret 2014 i forbindelse med et såkaldt 'kriminalpræventivt hjemmebesøg'.

Det sidste punktum er imidlertid ikke sat i sagen.

B.T.s chefredaktør udtaler, at dommen 'naturligvis ankes'.

»Det er en principiel vigtig sag om mediernes ytringsfrihed,« siger Michael Dyrby, B.T.s chefredaktør, og tilføjer:

»B.T. har i en række artikler skrevet om Omar El Hussein, manden bag terrorangrebet ved Krudttønden og den jødiske synagoge.«

»To uskyldige blev skudt, og B.T. undersøgte, om det kunne være undgået. I den forbindelse har det været vigtigt at beskrive Omar El-Husseins familieforhold - for hvor godt kendte Københavns Kommune til den senere terrorist?«

Michael Dyrby påpeger desuden, at mange myndigheder lærte af sagen.

»Og det bør Københavns Kommune også koncentrere sig om frem for at føre retssager mod pressen. Københavns Kommune hævdede, at der ikke var nogen sag hos de sociale myndigheder. Det viste sig ikke at være korrekt. B.T. s oplysninger gennemhullede det billede, som kommunen ønskede at tegne.«

Michael Dyrby forklarer videre, at B.T. tog en række hensyn til familien, således at den hverken kunne identificeres eller lokaliseres.

»Men efter vores opfattelse er det vigtigt at involvere hele familien, når man skal vurdere, om myndighedernes indsats har været god nok. Kunne man have gjort mere, så det ikke var sket. Vi skylder i det mindste at endevende alt, så det ikke sker igen.«

Søren Ishøy straffes med 10 dagbøder a 500 kroner for at have bragt de fortrolige oplysninger.

B.T.: Væsentlig offentlig interesse

Sagen kørte i Københavns Byret den 21. og 22. marts 2019, og det har igennem hele sagen været B.T.s påstand, at oplysningerne havde væsentlig offentlig interesse efter Omar El-Husseins terrorangreb i februar 2015, hvor først filminstruktøren Finn Nørgaard blev dræbt ved Krudttønden og siden Dan Uzan, der stod vagt ved synagogen.

Dommen mod journalisten er afledt af en tidligere dom fra 2017, hvor Dansk Folkeparti-politikeren Finn Rudaizky fra Borgerrepræsentationen i Københavns Kommune blev dømt for at have videregivet oplysningerne til B.T.s journalist. Det fik han en bøde på 10.000 kroner for.

Artiklerne fra april 2015 kom i kølvandet på to artikler fra B.T. i marts 2015, hvor B.T. afslørede, hvordan kommunens socialforvaltning undlod at indlede en såkaldt børnefaglig undersøgelse efter et hjemmebesøg hos Omar El-Hussein i 2010.

Anledningen var hans kriminelle løbebane, og at han i en alder af blot 17-årig netop var blevet løsladt efter at have været varetægtsfængslet. Men kommunen lod sig besnakke af Omar El-Husseins far, som overbeviste kommunens folk om, at han nok skulle få styr på sin søn.

De nye oplysninger i sagen var i strid med den melding, B.T. i første omgang fik fra kommunen, og som blev refereret i et andet medie også, nemlig, at 'der ikke var en sag på Omar El-Hussein', og at 'forældrene var ressourcestærke'.

Søren Ishøy blev også sigtet for artiklerne i marts 2015 om kommunens svigt i forhold til Omar El-Hussein. Men anklagemyndigheden valgte ikke at rejse tiltale.

Under retssagen var det B.T.s påstand ved advokat Morten Boe Jakobsen, at alvoren af Omar El-Husseins gerning, forvaltningens svigt i sagen og vildledningen af offentligheden betød, at det var relevant at bringe de fortrolige oplysninger.

Desuden tog B.T. også vidtrækkende hensyn i forhold til familien ved at anonymisere både forældrene og lillebroderen. B.T. bragte hverken oplysninger om deres navne eller bopæl. De har da heller ikke selv klaget over, at oplysningerne er blevet bragt.

Det er Københavns Kommune, der har anmeldt sagen.

Anklagemyndigheden var af den modsatte opfattelse: Man skal have tiltro til, at personlige oplysninger ikke pludselig ender i en avis, og i artiklerne fra den 18. og 20. april var den offentlige interesse ikke væsentlig nok til, at B.T. havde ret til at bringe oplysningerne.