1. Erkend, at der er tale om en klimanødsituation

Alle medier bør erkende, at kloden befinder sig i en klimanødsituation. For kun ved at sætte klimadækningen i det perspektiv kan dækningen blive så troværdig, at den gør borgere og politikere i stand til at handle på klimakrisen på et oplyst grundlag.

2. Brug det rigtige sprog om klimakrisen

Brug et sprog, der italesætter klimakrisens alvor. Tal for eksempel om en klimanødsituation i stedet for klimaforandringer. Det skridt har eksempelvis den engelske avis The Guardian taget, og det bør de danske medier også gøre.

Og hvis et ekstremt vejrfænomen skyldes klimanødsituationen, så tal om ’oversvømmelser og hedebølger på grund af klimanødsituationen’ i stedet for blot at tale om ’oversvømmelser og hedebølger’.

3. Indfør klima som det sjette nyhedskriterium

Opdater de traditionelle nyhedskritierier, der nu inkluderer aktualitet, væsentlighed, identifikation, sensation og konflikt, med endnu et kriterie, der handler om nyhedens væsentlighed specifikt i forhold til klimakrisen.

Klimakriteriet vil sikre, at nyheden prioriteres højt, hvis den er vigtig i forhold til klimanødsituationen.

4. Giv klimakrisen topprioritet

Klimaforandringer foregår hele tiden, også når der ikke udsendes ildevarslende rapporter eller falder unormalt store mængder af regn. Derfor bør medierne have et konsistent fokus på klimakrisen som særligt prioriteret indhold.

5. Indsæt en ’klimamedieombudsmand’ på større medier

Større medier bør indsætte en klimaombudsmand, der vurderer, om mediets nyheder er tilstrækkeligt vægtet i forhold til klimanødsituationen.

Klimaombudsmanden er borgernes og mediebrugernes vagthund, der skal sikre den tilstrækkelige dækning af klimakrisen.

6. Gør redaktionerne klimakompetente

Dediker tilstrækkeligt med journalister til at dække klimakrisen, og sørg for, at både journalister og redaktører er klædt på til at håndtere dækningen af klimanødsituationen på en troværdig og hensigtsmæssig måde.

7. Gør klimastatus hver dag

Husk klimakrisen i den daglige nyhedsdækning, og vend dagens relevante begivenheder i et klimamæssigt perspektiv.

8. Tænk klima ind i hele nyhedsdækningen

Gør klimakrisen til et integreret aspekt i hele nyhedsdækningen, og overvej altid, om en nyhed har en relevant klimamæssig vinkel.

En nyhedshistorie om, at bilsalget er steget, eller at kineserne importerer mere dansk svinekød, kan for eksempel følges op med vinkler, der ser nærmere på de klimamæssige konsekvenser.

9. Sæt klimakrisen i et større perspektiv

Klimakrisen vedrører alle mennesker og alt levende, hvilket bør afspejles i dækningen af klimakrisen. Gør det derfor tydeligt, hvad det betyder for os i Danmark, at indlandsisen smelter, og hvad det betyder for folk i resten af verden.

10. Dæk klimakrisen konstruktivt, og fokuser på løsningerne

Balancer den dystre dækning af klimakrisen med artikler og indslag, der fokuserer på konstruktive løsninger. Den konstruktive og løsningsorienterede journalistik kan være med til at fremme befolkningens engagement i klimakampen og undgå, at mediebrugerne bliver immune over for den dommedagsfokuserede klimadækning.

Fokuser hellere på de klimaløsninger, der kan hjælpe her og nu frem for hypotetiske fremtidsløsninger.

11. Skab grobund for en debat om fremtiden

Udfordringerne med klimakrisen rejser fundamentale spørgsmål om, hvordan vi kan leve og forbruge i en verden med begrænsede ressourcer. Her kan den journalistiske vinkling på konstruktive løsninger og bud på fremtiden være med til at bane vejen for, hvordan vi får et bedre samfund ud af klimakrisen.

12. Lav (også) journalistik, der inspirerer og indgyder håb

Dommedagshistorierne om klimaets tilstand kan være med til at sprede frygt og skyld. Medierne bør derfor finde en balance imellem de dystre historier og de positive og inspirerende historier, der kan engagere borgerne og indgyde håb for fremtiden.

Det kan eksempelvis være historier om mennesker, der lever klimavenligt eller historier om de sundhedsmæssige gevinster ved at spise plantebaseret kost.

13. Gør klimakrisen relevant og personlig ved at tale til følelserne

Klimahistorier med mange tal og tørre fakta skaber distance. Gør i stedet klimakrisen nær og relevant ved at fortælle historier, der rammer følelserne, og som brugerne kan identificere sig med.

Brug også illustrationerne til at skabe nærhed til mediebrugerne. En illustration af en isbjørn på en isflage skaber for eksempel mindre nærhed end et billede af et menneske, der har mistet sin bolig på grund af oversvømmelse.

14. Drop klimaskeptikerne i forsøget på at lave balanceret journalistik

Den videnskabelige konsensus omkring klimakrisen betyder, at det ikke er nødvendigt at balancere en klimabekymret kilde med en klimaskeptikers synspunkter.

15. Lyt til videnskaben

Brug den videnskabelige konsensus omkring klimakrisen som udgangspunkt for klimadækningen. Tag også udgangspunkt i de videnskabelige fakta i kritiske spørgsmål til politikerne og magthavernes ageren i forhold til klimakrisen.

16. Faktatjek altid påstande om klimakrisen

Pas også på med at viderebringe fake news og misinformation, fordrejede sandheder og udokumenterede holdninger om klimakrisen. Påstande om klimakrisen skal som alt andet faktatjekkes, uanset hvor de kommer fra.

17. Vær kritisk over for særinteresser

Undersøg, om der bag udsagn, rapporter og undersøgelser, der nedtoner klimakrisen eller årsagerne til den, kan være særlige lobby- eller økonomiske interesser, der forsøger at påvirke nyhederne i en særlig retning.

18. Dæk de sensationelle klimahistorier

Mediernes klassiske rolle som samfundets vagthund indebærer, at medierne også skal grave i sensationelle historier om virksomheder og andre, der gør skade på naturen eller på økosystemerne, der vedrører os alle.

Medierne skal også dække historier om virksomheder og andre, der lyver sig grønne – såkaldt greenwashing.

19. Skab overensstemmelse imellem tekst og billeder

Sørg for, at der ikke er modsætning mellem budskaberne. Nyheder om hedebølger som følge af klimaforandringer bør for eksempel ikke illustreres med billeder af folk, der bader.

20. Tal også om det, der er upopulært

Klimakrisen kalder på radikale forandringer, der udfordrer det eksisterende samfunds magtstrukturer, både nationalt og internationalt.

Mange emner er ubehagelige, for eksempel spørgsmålet om materielt overforbrug eller overbefolkning. Det er mediernes rolle at sørge for, at også de ubehagelige spørgsmål ved klimakrisen bliver italesat.