Straffrihed, 'victim blaming' og en forældet lovgivning.

Det er nogle af de kritikpunkter, som organisationen Amnesty International kommer med i en ny rapport om voldtægtssager i Danmark.

Rapporten bygger blandt andet på en gennemgang af 353 henlagte sager samt interview med 18 voldtægtsofre.

På baggrund af rapporten konkluderer Amnesty International, at den danske lovgivning, hvor kvinder selv skal løfte bevisbyrden for, at de har gjort modstand over for gerningsmanden, er en barriere, som betyder, at kun cirka 10 procent af alle anmeldte sager ender med en domfældelse.

- I Danmark er der næsten straffrihed for at begå voldtægt. Udover det ser vi også en meget problematisk og gammeldags lovgivning, siger Helle Jacobsen, der er programleder i Amnesty Danmark og researcher bag rapporten, til DR Nyheder.

I voldtægts-paragraffen står der, at man skal have sagt fra. Men mange siger ingenting, fordi de bliver bange Helle Baden Nielsen, leder af Center for Seksuelle Overgreb på Rigshospitalet

En opgørelse over voldtægtssager i Danmark viser, at der i 2017 var 944 anmeldelser omkring voldtægter og voldtægtsforsøg. Heraf endte 94 med en fældende dom.

Det reelle antal overgreb kan dog være langt højere. Justitsministeriet har estimeret, at der skete 5100 voldtægter eller voldtægtsforsøg i 2017.

Ofre i tvivl om anmeldelse

Hanne Baden Nielsen, der er leder af Center for Seksuelle Overgreb på Rigshospitalet, oplyser, at omkring en tredjedel af de voldtægtsofre, afdelingen møder, er i tvivl om, hvorvidt de skal anmelde overgrebet.

- Den afgørende grund er nok, at man oplever skyld og skam, når man skal fortælle, at man har været udsat for et overgreb. Og så er der mange kvinder, der er nervøse for at opleve social isolation - hvis de kender dem, der har udsat dem for overgreb, siger Hanne Baden Nielsen, der også er afdelingssygeplejerske.

Læs også : Pape: Politiet skal blive bedre til at lytte til voldtægtsofre

Hun er enig i undersøgelsens konklusion om, at mange ofre løber panden mod en mur, fordi de ikke kan løfte bevisbyrden.

- I voldtægts-paragraffen står der, at man skal have sagt fra. Men mange siger ingenting, fordi de bliver bange. Bare fordi man ikke har sagt nej, er det jo ikke ensbetydende med, at man har sagt ja, siger Hanne Baden Nielsen.

At indføre en samtykke-lov er et vigtigt skridt på vejen til bedre beskyttelse af voldtægtsofre i Danmark. Helle Jacobsen, programleder i Amnesty Danmark og researcher bag rapporten.

Amnesty Internationals gennemgang af 352 henlagte sager viser, at fysisk modstand mod overgrebsmanden er et af de punkter, der tillægges allerstørst vægt.

- At voldtægtsofferet har kæmpet fysisk imod, eller at der er tegn på vold, er altafgørende for om en voldtægtssag ender for en dommer, eller om den bliver henlagt, fordi man ikke mener, der er beviser nok til, at den kan komme i retten. Vi ved dog fra flere undersøgelser, at en typisk chokreaktion hos voldtægtsofre er at 'fryse' i overgrebssituationen. Derfor er vores lov simpelthen bygget på forkerte præmisser, siger Helle Jacobsen fra Amnesty Danmark.

Fakta: Samtykkelov I flere lande, herunder Storbritannien, Tyskland og Sverige, har man indført en samtykkelov, der betyder, at voldtægt defineres som ‘sex uden klart samtykke’.

I Danmark defineres voldtægt som ‘sex under tvang’. Det har været politisk debatteret, om Danmark skal have en lignende samtykke-lovgivning.

Med en samtykkebaseret lov er frivillighed omdrejningspunktet, og der sættes fokus på, hvad begge parter gjorde for at sikre sig, at der var samtykke.

Bevisbyrden skal stadig alene løftes af anklagemyndigheden. Den anklagede er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.

Vil have indført samtykkelov

Organisationen kritiserer den danske voldtægts-lovgivning for at være forældet, da vi ikke - lige som eksempelvis Sverige - har en samtykkelov. Med en sådan lov skal anklagemyndigheden i voldtægtssager bevise, at der ikke har været et samtykke mellem parterne inden sex, når sagen kommer for en domstol. I dag skal anklagemyndigheden forsøge at bevise, at der har været eksempelvis tvang eller vold i sådanne sager.

- At indføre en samtykkelov er et vigtigt skridt på vejen til bedre beskyttelse af voldtægtsofre i Danmark, siger Helle Jacobsen.

Samtidig mener Amnesty, at der er en 'victim blaming'-kultur i det danske retsvæsen. Flere af de 18 voldtægtsofre, som Amnesty har interviewet i forbindelse med rapporten, fortæller, at de fandt processen med at anmelde og den efterfølgende ventetid 'højest traumatiserende.'

Henning Fuglsang Sørensen, der er lektor i strafferet ved Syddansk Universitet, mener dog ikke, at en samtykkelov vil ændre på antallet af domme.