Stephanie Madsen føler sig snydt. Hun har opdaget, at hun betaler godt 3.000 kroner mere i husleje om måneden end hendes overbo, der endda bor i en større lejlighed.

­- Hvorfor skal jeg betale 3.000 kroner mere? Det kan jeg ikke forstå, forklarer Stephanie Madsen.

Derfor klagede hun til huslejenævnet på Frederiksberg over huslejen, som er på 8.400 kroner om måneden inklusiv forbrug for 56 m2. Huslejenævnet afviste at sætte huslejen ned og gav udlejeren, Keystone Management, medhold.

Læs også : Danmarkskort: Se om dit huslejenævn oftest giver udlejer eller lejer ret

Og Stephanie Madsen er langt fra den eneste lejer, der har tabt en sag i huslejenævnet på Frederiksberg. For på Frederiksberg og i de andre kommuner, hvor borgmesteren er konservativ, får udlejerne oftere ret i huslejenævnets afgørelser, end i resten af landet. Det viser tal, som DR Nyheder har fået aktindsigt i hos Boligstyrelsen.

Så ofte får lejere og udlejere medhold Lejer Konservative: 32%

Venstre: 41%

Socialdemokratiet: 48%

Gennemsnit hele landet: 44% Udlejer Konservative: 42%

Venstre: 28%

Socialdemokratiet: 32%

Gennemsnit hele landet: 32% Udover de angive procent er der delte afgørelser og afviste sager. Kilde: Aktindsigt i data fra Boligstyrelsen vedrørende udfaldet 21.719 sager fra 2014-2017 i landets huslejenævn.

I konservative kommune giver huslejenævnet i gennemsnit udlejeren ret i mere end fire ud af ti klagesager. Mens lejerne får ret i tre ud af ti tilfælde. Og resten er delt eller afvises.

Mens det er omvendt i de socialdemokratiske kommuner. Her får udlejerne i snit ret i tre ud af ti sager, mens lejerne får medhold i fem ud af ti tilfælde.

Alt i alt får lejerne 50 procent så ofte medhold i socialdemokratiske kommuner, som i konservative.

- Det overrasker mig, at der tilsyneladende er en sammenhæng mellem det politiske flertal i kommunen og spørgsmålet om, hvorvidt lejerne eller udlejerne får mest medhold. Umiddelbart burde det ikke være sådan, siger Jakob Juul-Sandberg, der er professor mso (med særlig opgaver) ved Syddansk Universitet og selv sidder i et huslejenævn.

"Sværere at få ret som lejer"

Det er flertallet i byrådet, der udpeger formanden for huslejenævnet. Formanden har ofte den afgørende stemme i nævnet, da de øvrige medlemmer i nævnet er en fra hver side: en repræsentant for udlejerne og en for lejerne.

Sådan er huslejenævn sat sammen Nævnet behandler klager fra især lejere over blandt andet husleje og tvister ved fraflytning.

Hvert huslejenævn består af: - Én repræsentant fra en udlejerorganisation - Én repræsentant fra en større lejerorganisation - Formanden

Formanden udpeges efter indstilling af byrådet. Personen skal have en juridisk kandidatgrad og må ikke have økonomiske interesser i ejendomshandel.

Generelt udpeges en dommer, en embedsmand fra kommunen eller en ekspert fra et universitet som formand.

Nævnene behandler sagerne efter lejeloven og boligreguleringsloven.

Men politiske holdninger må på ingen måde påvirke deres afgørelser, påpeger Jakob Juul-Sandberg.

- Huslejenævnet behandler tvister mellem private, og der er ikke et rum til at tage politiske hensyn.

Det bør ikke være sådan, at der er en forskel, som i et eller andet omfang kan henføres til, hvilket politisk flertal der er i den givne kommune, siger professoren.

De nye tal kommer ikke bag på Lejernes Landsorganisation, der oplever, at der er stor forskel på lejernes chance for at få medhold i huslejenævnene.

- I nogle kommuner er det meget svært at få ret som lejer. Så der betaler man mere i husleje, og man betaler mere, når man skal flytte, forklarer Claus Højte, direktør i Lejernes Landsorganisation i København.

- Det er især de konservative kommuner, hvor der er et problem. Men det er den samme lovgivning der findes, og det er da et demokratisk problem, mener Claus Højte.

Formand: Ingen politisk indblanding

På Frederiksberg ved huslejenævnets formand Jørgen Gawinetski ikke, hvad der er årsagen til, at deres nævn oftere giver udlejerne medhold. Men formanden afviser, at det skyldes det politiske flertal i byrådet.