En ændret krigsførelse og vores øgede brug af digital kommunikation har ført til, at Forsvarsministeriet vil indføre cyberværnepligt som en forsøgsordning.

30 personer forventes at være med i ordningen, som forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V) forventer vil træde i kraft fra det nye år.

- Vi har set, hvordan man har kunnet lamme infrastruktur, at russerne kunne lamme elforsyning, og vi har oplevet, at man har kunnet lamme gps-systemet, så navigation bliver svær.

- Det griber om sig hele tiden, og Forsvaret er under daglige angreb fra fremmede magter, der vil ind og spionere i vores systemer, siger han.

Traditionelt er der blevet snakket om tre former for krig: til lands, til vands og i luften. Efter at den internationale forsvarsalliance Nato i 2016 anerkendte cyberområdet som det fjerde krigsdomæne, kræver det også dygtige militærfolk med kundskaber inden for it, mener ministeren.

Det nye område for værnepligtige skyldes, at der er for få med gode it-færdigheder i Forsvarsministeriet samt i samfundet generelt.

Detaljerne er endnu ikke helt på plads. Men ministeren forventer, at den nye uddannelse vil kræve fire måneders grundlæggende militærtræning samt otte måneders specialtræning inden for cybersikkerhed og it.

Kun personer, der allerede har gode færdigheder inden for it, ventes at blive optaget, fortæller Claus Hjort Frederiksen.

- Det er klart, at man skal være et dygtigt ungt menneske inden for det her område. Det er ikke et it-kursus.

Selv om den militære overbygning endnu ikke er oprettet, er ministeren ikke i tvivl om, at den bliver indført og vil være eftertragtet.

- Det her bliver til noget, og jeg er ret sikker på, at det her bliver til noget permanent.

- Cyberangreb, krig på nettet, hacking og meningspåvirkningskampagner er desværre ikke noget, der går væk. Det er blevet den nye normalsituation, og det skal Forsvaret være i stand til at håndtere, siger Claus Hjort Frederiksen.