25-årige Maria Melina Andersen oplever, at mange dømmer hende som dum på grund af de mange kunstige indgreb, hun har fået lavet.

Maria Melina Andersen har ikke holdt sig tilbage. Hun har taget for sig af tidens populære skønhedsindgreb.

Brysterne har været under kniven. To gange endda.

Øjenbrynene er både blevet løftet og tatoveret. Panden har hun fået glattet ud med botox, og læberne har hun fået lavet adskillige gange.

Maria Melina Andersen ser ikke naturlig ud. Men hun ser ud, som hun selv ønsker. Og det har omverdenen nogle gange svært ved at respektere. Hun oplever at blive sat i bås:

- Hvis man møder nye mennesker, har de det med at dømme folk og sige ting som: ”Ej, jeg troede du var en dulle, men du er faktisk rigtig sød”, siger Maria Melina Andersen.

Maria Melina Andersen har fået lavet talrige kosmetiske indgreb, og har oplevet at blive mødt med fordomme om, at hun er uintelligent. Foto: TV 2 Echo

Større accept blandt unge kvinder

Mandag kunne TV 2 Echo fortælle, at yngre kvinder i høj grad accepterer, at andre får lavet kosmetiske indgreb som botox og fillers. Men Maria Melina Andersen har altså oplevet, at der er liv i fordommene mod kvinder, der tydeligt har fået lavet skønhedsoperationer og indgreb.

Man bliver set lidt ned på, som om man er ubegavet og ikke rigtigt har noget at tage sig til, fordi man godt kan lide at gå op i sit udseende Maria Melina Andersen, kosmetisk behandler

Hun er halvvejs gennem tyverne og har allerede åbnet sin egen skønhedssalon. Her arbejder hun fuld tid, samtidig med at hun knokler for at få afsluttet sin uddannelse som socialrådgiver.

Karaktererne er gode, og hun er stolt af, hvad hun har præsteret. Men det er ofte hendes intelligens, der er offer for folks fordomme.

- Nogle mener, at når man ser sådan ud, er man ikke særligt klog. Man bliver set lidt ned på, som om man er ubegavet og ikke rigtigt har noget at tage sig til, fordi man godt kan lide at gå op i sit udseende.

25-årige Emma Kristine Larsen og 21-årige Sara Gadeberg får fillers og Botox, fordi de føler at det gør dem flotte, og for dem er det helt normalt at gøre. Video: Anna Underbjerg Mikkelsen

Chikaneret af kollegaer

Det værste, hun har oplevet, var, da hun var i praktik som socialrådgiver hos beskæftigelsestilbuddet ”Pulsen” i Roskilde Kommune.

Jeg fik endda også at vide, at min personlighed var velkommen, men mit udseende var ikke Maria Melina Andersen, kosmetisk behandler

Her var hun flere gange udsat for fordomsfulde bemærkninger fra kollegaerne.

- Jeg oplevede en episode, hvor jeg blev spurgt, om jeg kunne klippe mit hår kortere, eller om jeg kunne sætte det op, siger hun.

De ubehagelige kommentarer gik på både hendes hår, tøj og hendes udseende i det hele taget. Et udseende, hun selv kalder 'markeret'.

Maria Melina Andersen følte ikke, at hun kunne få lov at være sig selv på praktikstedet. Det gik ifølge hende så vidt, at hun blev advaret om, at hun ikke ville kunne bruge sin uddannelse, hvis hun så ud, som hun gjorde.

- Jeg fik endda også at vide, at min personlighed var velkommen, men mit udseende var ikke. Og at jeg var super dygtig fagligt, og at det ville være ærgerligt, hvis jeg ikke kunne komme ud at arbejde som socialrådgiver efter tre og et halvt år på grund af mit udseende.

Hun var chokeret. Hvorfor skulle hendes udseende være et problem? Hun følte, at dobbeltmoralen kiggede frem. På praktikstedet var dogmet, at borgerne skulle mødes, hvor de er. Men det gik ikke, at hun var, som hun var.

Maria Melina Andersen kunne have vendt socialrådgiveruddannelsen ryggen. Det gjorde hun ikke. Hun blev stædig.

- Alle skal være, som de vil være

- Jeg sad i min praktik og tænkte: Der er ikke nogen, der skal få mig til at droppe mine studier. Jeg kunne forstå det, hvis jeg ikke var fagligt dygtig, men jeg ved selv, at jeg er dygtig nok fagligt, og det er ikke på grund af mit udseende, at jeg skal vælges fra.

Om fire måneder bliver hun færdig med sin bachelor. Så har hun noget at falde tilbage på.

For det er hendes skønhedsklinik, der er hjertebarnet. Hun brænder for at tegne øjenbryn, fylde læber og give andre muligheden for at se ud, som de vil.

Og hun håber, at de vil møde færre fordomme end hende selv.

- Vi skal bryde normerne for, hvad der er acceptabelt, og hvordan man ser ud. Alle skal være, som de vil være.

TV 2 Echo har været i kontakt med Roskilde Kommune. Christian Harsløf, direktør for Social, Job & Sundhed, har besvaret TV 2 Echos henvendelse med en mail:

- Vi kan ikke kommentere på den konkrete personalesag, men generelt har vi det synspunkt i vores personalepolitik, at kommunens ansatte skal afspejle befolkningssammensætningen i det samfund, vi er en del af. Hvis medarbejdere oplever kollegaer, der optræder uhensigtsmæssigt, skal vedkommende selvfølgelig gå til sin leder. Min oplevelse er, at Roskilde Kommune generelt er en mangfoldig arbejdsplads, og det ønsker vi også at være. Vi har medarbejdere på ungeområdet med dreadlocks, tatoveringer og andre med langt skæg, og det skal der være plads til.

- Når det er sagt, så er det også klart, at der er mange signaler i, hvordan man ser ud. Som offentlig myndighed skal borgerne være trygge i mødet med os. Vi har ingen retningslinjer for udseende og påklædning, men følger dels vores personalepolitik, dels vejledningen ”God adfærd i det offentlige”. Her står der blandt andet, at man som leder har mulighed for at fastlægge retningslinjer om de ansattes sprogbrug og påklædning, står der i mailen.