EU-Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, kaster nu benzin på bålet i krisen om EU’s demokratiske underskud efter Brexit-afstemningen.

En aktuel udmelding fra kommissionsformanden om EU’s frihandelsforhandlinger kaldes af Tysklands vicekansler, økonomiminister og formand for SPD, Sigmar Gabriel, for »ufattelig tåbelig«, ligesom ledende regeringsrepræsentanter i Østrig og Holland samt medlemmer af Europa-Parlamentet reagerer stærkt.

Det handler om følgende:

Når eller hvis EU-Kommissionen og USA’s regering får færdigforhandlet teksten til den transatlantiske handels- og investeringsaftale TTIP, skal resultatet forelægges alle EU-landes parlamenter, herunder Folketinget, til godkendelse eller forkastelse. Det har EU-Kommissionen for længst stillet i udsigt.

Men den tilsvarende aftale mellem EU og Canada, kaldet CETA, hvis tekst allerede er på plads, vil ikke blive forelagt til godkendelse eller forkastelse i EU-landenes parlamenter. Kun Ministerrådet og EU-Parlamentet får lov at tage stilling.

Den besked fra Jean-Claude Juncker til medlemslandenes regeringsledere faldt bag lukkede døre under EU-topmødet i tirsdags.

Læs også: TTIP-kollision mellem EU og USA på fødevarer

Meldingen kommer på et ekstremt følsomt tidspunkt, hvor der fra alle sider lyder råb om demokratisk reform af EU, større lydhørhed over for EU’s borgere og større indflydelse til de nationale parlamenter.

Teksten til CETA-aftalen – 1.598 sider – blev efter fem års forhandlinger mellem EU-Kommissionen og Canadas regering færdiggjort i 2014.

Aftalen vil, hvis den godkendes politisk, fjerne 99 pct. af de eksisterende toldbarrierer samt på en række områder strømline regler og godkendelsesprocedurer mellem EU og Canada. Aftalen omfatter også det kontroversielle voldgiftstribunal ISDS, hvor virksomheder kan sagsøge landes regeringer uden om de nationale domstole.

CETA ses som en model for de fortsatte forhandlinger mellem EU og USA om TTIP, og i både Canada og Europa har en række civilsamfundsorganisationer længe ført kampagne mod aftalen. Den juridiske granskning af CETA-teksten blev klar i februar i år, og det er EU-Kommissionens hensigt at få den underskrevet af parterne på et europæisk-canadisk topmøde i oktober.

Jean-Claude Junckers melding til regeringslederne handler om, hvilken karakter CETA har.

Hvis det er en såkaldt ’blandet aftale’, der både berører politikområder under EU’s kompetence og områder under medlemslandenes kompetence, så siger reglerne, at ikke blot Ministerrådet og EU-Parlamentet, men også de 27 medlemslandes parlamenter skal godkende den.

Hvis det derimod er en aftale, der kun berører EU-kompetencer, så kan parlamenterne, herunder altså det danske Folketing, holdes udenfor.

På et møde for EU’s udenrigsministre den 13. maj fremførte 18 EU-lande, at de opfatter CETA som en blandet aftale, mens EU’s handelskommissær Cecilia Malmström så den som en ren EU-kompetence-aftale.

Malmström bebudede Kommissionens endelige vurdering af spørgsmålet midt i juni, og det var den, Juncker præsenterede på tirsdagens topmøde.

Ifølge flere tyske medier advarede kommissionsformanden om, at hvis blot et enkelt EU-lands parlament siger nej til CETA og dermed vælter aftalen, så vil det svække EU’s troværdighed på den internationale scene og lamme EU’s handelsinitiativer, herunder spænde ben for aftalen med USA.

»Vil vi overhovedet stadig TTIP? Hvis vi skal holde op med at forhandle, kan Kommissionen udmærket indstille forhandlingerne,« truede Juncker ifølge Süddeutsche Zeitung.

EU-formandens besked var, at CETA’s godkendelse alene er et anliggende for Ministerråd og EU-Parlament.

Hvis det betyder, at den tyske forbundsdag ikke får lov at stemme om CETA, så vil den tyske vicekansler og økonomiminister heller ikke levere Tysklands godkendelse i Ministerrådet. Det sagde Sigmar Gabriel onsdag til Der Tagesspiegel.

»Ufattelig tåbeligt,« sagde Gabriel til avisen om Junckers udmelding.

»Hvis EU-Kommissionen gør sådan med CETA, så er TTIP død.«

Også kansler Angela Merkel og Forbundsdagens formand Norbert Lammert tilkendegav onsdag, at CETA nødvendigvis må behandles i det tyske parlament. Merkel undlod dog at præcisere, om en afstemning i Forbundsdagen skal binde eller blot vejlede den tyske regering.

Læs også: Forbrugerråd til regering: Stop USA’s TTIP-krav

Østrigs forbundskansler Christian Kern advarer også Kommissionen mod at fremture og sætte EU’s troværdighed over styr.

»Hvis man går til CETA på denne måde, er jeg ikke i tvivl om, at man øjeblikkeligt også vil begrave TTIP,« sagde Kern til EUobserver.

Hollands handelsminister Liliane Ploumen har ligeledes i en pressemeddelelse erklæret sig uenig med Juncker.

»Regeringen mener, at en række afsnit i CETA falder inden for medlemsstaternes kompetence. CETA er med andre ord en blandet aftale – det er et udbredt synspunkt blandt handelsministre i Ministerrådet,« skriver Liliane Ploumen.

Også medlemmer af EU-Parlamentet har reageret.

»Hvis man udnytter forvirringen efter Brexit til at få godkendt CETA uden om de nationale parlamenter, så nærer man netop den Europa-skepsis, EU frygter,« sagde det tyske medlem af den Grønne gruppe i Europa-Parlamentet, Sven Giegold. Han opfordrer i en pressemeddelelse til en alliance af parlamenter »imod EU-Kommissionens teknokratiske regeren«.

Medlemmer af det hollandske parlament sendte forleden et brev til EU-Kommissionen, hvori man minder om, at parlamenterne i hele 20 medlemsstater for to år siden i fællesskab klargjorde, at man ser CETA som en blandet aftale, der kræver parlamenternes stillingtagen.

Folketingets rolle

Officielt fremlægger Kommissionen den juridisk tjekkede og til alle EU-sprog oversatte CETA-aftale samt sit forslag til køreplan for godkendelse den 5. juli. Hvis man står fast på at holde de nationale parlamenter ude, så kræver det enstemmighed blandt EU-landene at sætte Kommissionen på plads og ændre proceduren.

Juncker reagerede onsdag på den stærke kritik med et udsagn om, at den fremlagte vurdering er juridisk, og at han ikke har nogen egen interesse i at spænde ben for parlamenterne.

»Det er mig personligt det samme (…) Jeg vil ikke dø på et juridisk spørgsmåls alter,« sagde han.

Det var i går ikke muligt at få en kommentar fra udenrigsminister Kristian Jensen (V), der er på rejse. Et nyligt svar fra ministeren til Europaudvalget giver det indtryk, at regeringen anser det for uafklaret, om CETA skal ses som en blandet aftale eller ren EU-aftale, og hermed om den skal forelægges Folketinget til godkendelse eller forkastelse.

Om den mulige transatlantiske TTIP-aftale skriver ministeren til gengæld, at »det er den klare forventning både i Rådet og hos Kommissionen, at TTIP bliver en blandet aftale«.

»For Danmarks vedkommende vil det medføre, at Folketinget skal give sit samtykke,« fastslår Kristian Jensen.