Ordene var ikke til at misforstå: »Hvis man stemmer sig ud af Europol, er man ude.«

Sådan sagde EU-Kommissionens 1. næstformand, Frans Timmermans, da han i tirsdags gæstede København.

Dermed gentog Timmermans, hvad den nyudnævnte britiske EU-kommissær Julian King sagde for et par uger siden.

Og hvad kommissionsformand Jean-Claude Juncker konstaterede umiddelbart efter den danske folkeafstemning den 3. december sidste år: Når danskerne (med et flertal på 53,1 procent) afviser at bruge den særlige tilvalgsordning, som Danmark har forhandlet sig til som udvej af sine EU-forbehold, og som kunne have holdt landet i det europæiske politisamarbejde … nå ja, så er Danmark ude, når samarbejdet den 1. maj næste år bliver overstatsligt – og ikke som nu mellemstatsligt

Advarsler om selvudmeldelse af Europol blev tydeligt givet under afstemningskampagnen af de partier, der anbefalede et ja til erstatning af EU-retsforbeholdet med tilvalgsordningen.

Men nej, lød det fra nej-siden: Advarslerne var skræmmebilleder. Dansk Folkeparti forsikrede, at skulle det – mod DF’s forventning – vise sig umuligt at få en såkaldt ’parallelaftale’ med EU om forbliven i Europol, så kunne Danmark jo bare holde en ny folkeafstemning – kun om Europol.

DF’s medlem af EU-Parlamentet, Morten Messerschmidt, brugte ordet »garanti«. Han skrev om sit partis løfter: »På den måde kan Dansk Folkeparti give en garanti for, at Danmark både før, under og efter den kommende folkeafstemning vil være fuldgyldigt medlem af Europol.«

Partiformand Kristian Thulesen Dahl gav på Facebook og i tv-debatter tilsvarende forsikringer.

Men efter at et flertal af danskerne ved folkeafstemningen fulgte DF’s anbefaling, er partiet løbet fra garantien.

At garantien også stod på hjemmesiden for Folketingets EU-oplysning, stillede DF’s EU-ordfører, Kenneth Kristensen Berth, sig uforstående over for, da Information i maj i år konfronterede ham med den kendsgerning. Berth kendte intet til løftet, sagde Berth og tilføjede: »Jeg ved simpelthen ikke, hvem der har sendt det ind.«

Da Information afslørede, at det var Berth, der selv havde sendt partiets garanti til Folketingets hjemmeside, bortforklarede Berth sig med, at en folkeafstemning blot var én af mange muligheder for at blive i Europol, og at vellykket forhandling om en parallelaftale var meget bedre

Søgelyset mod DF bliver stærkere, hvis EU – som det må forventes –fastholder sin afvisning af en parallelaftale i sit skriftlige svar på Danmarks formelle forespørgsel.

Statsminister Lars Løkke Rasmusen (V) har på det seneste som betingelse for at holde en særfolkeafstemning om Europol forlangt, at et ja støttes af de nej-partier, der stillede en folkeafstemning i udsigt.

Det har nej-partiet Liberal Alliance erklæret sig indforstået med. Men Dansk Folkeparti laver nye krumspring. Nu stiller partiet som betingelse for at anbefale et afstemnings-ja til Europol, at Danmark forlader det europæiske Schengen-samarbejde om åbne indre grænser.

I en tidligere variant af DF’s manøvre har udtræden skullet vedtages af Folketinget inden folkeafstemningen. I den seneste variant har Berth forlangt en folkeafstemning om Schengen samtidig med folkeafstemningen om Europol.

Om det, at DF nu inddrager Schengen-aftalen i Europol-spillet, sagde statsminister Lars Løkke Rasmussen forleden til Ritzau: »Det er en meget kompliceret melding, som desværre ikke matcher den, der bliver givet i december, hvor det blev sagt meget klart til danskerne, at man nærmest garanterede, at vi kunne blive i Europol.«

Jovist: »En meget kompliceret melding.« Statsminister Løkke udtaler sig skånsomt om sit støtteparti. Hvis ikke Løkke håbede på at lade sin regering stride sig videre på DF’s mandater, kunne han mere præcist have sagt: Dansk Folkeparti viser, at det i sit forsøg på at udnytte indviklede europæiske problemstillinger er villig til både at løbe fra sine egne garantier og puffe Danmark ud af den europæiske indsats mod grænseoverskridende kriminalitet.