Alle studerende på de videregående uddannelser skal i fremtiden bestå en særlig eksamen kaldet filosofikum, før de kan begynde på deres egentlige studier og gå til flere eksamener.

Sådan lyder meldingen fra uddannelses- og forskningsminister, Søren Pind (V), der er fortaler for at indføre en moderne udgave af filosofikum, som studerende på universiteterne indtil 1971 skulle bestå for at kunne læse videre. I filosofikum-undervisningen stiftede de bl.a. bekendstkab med filosofihistorie og logik. Men nu skal det ikke alene være de universitetsstuderende, der skal til examen philosophicum, som det også blev kaldt. Nu skal også studerende på de korte og mellemlange uddannelser også bestå filosofikum, lyder det fra ministeren.

Ministeren forestiller sig, at det skal give såkaldte ects-point at bestå moderne filosofikum. Men han har endnu ikke gjort op med sig selv, om det skal være en skriftlig eller mundtlig eksamen for de mange tusinde studerende, det i givet fald vil berøre. Han kan dog allerede nu sige, at »det skal tages fra noget andet«, så uddannelserne ikke bliver længere.

»Jeg taler om filosofi, moral og etik, men også kulturel bevidsthed. Hvad udspringer vi af? Hvem er vi? Det handler om dannelse, som der mere end nogensinde er brug for. At skabe en fælles forståelse af, hvad vi er for en størrelse,« siger han:

»Det skal ikke være, som det var i flere hundrede år frem til 1971. Det handler om at binde uddannelserne sammen og skabe en fælles bund i et samfund, der for nærværende er fragmenteret og under angreb fra populistisk hold og folk med andre styreformer, der vil os det ondt.«

Søren Pind erkender, at han ikke får filosofikum »indført i morgen«. Men, som han siger, så vil han gerne dele sine overvejelser og skabe offentlig debat. Dertil kommer, at han er i politisk dialog om sine tanker og vil bede »kloge hoveder« om at komme med deres bud på, hvordan moderne filosofikum kunne tage sig ud.

»Men ja, jeg forestiller mig, at man skal bestå det her fag for at kunne læse videre,« fastslår han:

»Hvis man skal kunne kalde sig et universitet, skal der være en form for filosofikum.«

Han ser ikke en fremtid, hvor filosofikum er ens på tværs af korte, mellemlange og lange uddannelser. Det skal tilpasses de særlige behov, der gælder for erhvervsakademier, professionshøjskoler, universiteter osv.

Formand for Danske Professionshøjskolers rektorkollegium, Harald Mikkelsen, beskriver udspillet fra ministeren som en »sympatisk tanke«. Han tilføjer dog, at der allerede knytter sig faglig etik til flere af professionsuddannelserne såsom sygeplejerske og socialrådgiver. Dertil kommer, at der på læreruddannelsen af i dag bliver undervist specifikt i kristendomskundskab, livsoplysning og medborgerskab i faget klm.

»Noget andet er, at etik for en diplomingeniør på en professionshøjskole nok vil have mere til fælles med etik for en akademisk ingeniør end etik for f.eks. en pædagog,« siger han.

Harald Mikkelsen gør også opmærksom på, at der på mange professionsuddannelser er »voldsom fagtrængsel«, fordi der ud over teori også er praktik.

»Som studerende er der simpelthen ikke plads til flere fag. Hvis man beslutter at indføre filosofikum, bliver man nødt til fjerne nogle af de mere faglige fag for at give plads til filosofikum, og så kan det betyde noget for fagligheden,« tilføjer han.