Kui veel kuu aega tagasi oli Eestis 34 piirkonda, kus apteegiteenuse jätkumine 1. aprillist oli lahtine, siis nüüdseks on neid piirkondi jäänud ametlikult 13, tegelikkuses aga veelgi vähem. Enamik ketiapteeke, mis kriitilistes piirkondades aprillini tegutseda saavad, kannavad kas Benu või Apotheka logo.

Sestpeale, kui riigikogu 25. veebruaril EKRE algatatud apteegireformi tagasi pöörava eelnõu maha hääletas, on apteegiturul läinud viimaks vilkaks - iga päev on toonud ravimiametisse taotlusi mõne apteegi nõuetele vastavusse viimiseks. Tänase seisuga on ravimiametis menetlemisel 59 taotlust.

Valdavalt on tegemist ketiapteekidega, mis oma omandit mõnele oma töötajast proviisorile ümber soovivad vormistada, et jätkata koostööd frantsiisilepingu alusel. See küll pole seaduse algse mõttega kooskõlas, ent juriidiliselt on kõik korrektne.

"Proviisorite hulk on ju üsna konstantne ja selge on see, et ega selliseid proviisoreid, kes juba varasemalt kuskil ei töötaks, niiöelda apteegis tegevad ei oleks, ju väga palju ei ole. Loomulikult need proviisorid, kes apteeki pidama hakkavad, tulevadki olemasolevate proviisorite hulgast," selgitas sotsiaalministeeriumi terviseala nõunik Katri Eespere.

Teisipäeva hommikuse seisuga oli Eestis veel 13 piirkonda, kus apteegiteenuse jätkumine pärast 1. aprilli oli küsimärgi all.

"Kõik need 13 me käisime täna üle, ja need asjad on hakanud liikuma," kinnitas proviisorite koja juhatuse liige Ülle Rebane, et muretsemiseks pole põhjust.

Enamik apteeke neis piirkondades kannab praegu Benu või Apotheka logo. Riik ootab lahendusi neilt: kas ketid annavad apteegid oma proviisoritele üle või tuleb uued apteegipidajad mujalt leida. Muidu lähevad apteegid kinni.

"13 piirkonnast kõik Apotheka apteegid kindlasti ei kuulu Magnumile. Osad nendest apteekidest kannavad Apotheka kaubamärki, ja kuidas seal täna osad omanikud oma osalusi jaotavad, ma ei oska kommenteerida. Aga meie maja poolt kindlasti protsess on töös ja ma väga loodan, et 1. aprilliks on see leidnud lahenduse," kommenteeris Apotheka emafirma Terve Pere Apteek OÜ frantsiisijuht Marika Pensa.

"Täna meil ühtegi kokkulepet allkirjastatud ei ole, ühegi proviisoriga veel," teatas Benu Apteek Eesti jaemüügidirektor Kaidi Kelt.

Ometi andis Lääne-Harju vallavalitsus päeva jooksul teada, et Paldiski linnas ja Laulasmaal on lahendus leitud ja apteegiteenus säilib mõlemas paigas. Seni pidas seal apteeki Benu.

Nõnda on lahendus ametlikult puudu veel Loksal, Avinurmes, Kullamaal, Ristil, Haljalas, Lihulas, Viljandimaal Kõpus, Jämejalas, Mustlas ja Võhmas ning Rõngus ja Kohtla-Järve Oru linnaosas, mis asub tegelikult Kohtla-Järvest eemal, teisel pool Jõhvit.

"Tegelikult tänasel koosolekul tuli välja, et neid kohti, mille pärast peab muretsema, on kaks," ütles proviisorite koja juhatuse liige Ülle Rebane.

Need kaks piirkonda on Rõngu ja Kohtla-Järve Oru linnaosa.

Benu lubab, et nende Rõngus peetav apteek leiab lahenduse ja teenus jätkub proviisoriapteegina.

"Taaskord, et tuleb üks julge apteeker meie endi seast, et kellele me selle apteegitegevuse saaksime siis üle anda," nentis Kaidi Kelt.

Kohtla-Järvel on aga juba tegemist proviisoriapteegiga, kuid selle ruumid ei vasta seaduse nõuetele ning kohalik omavalitsus pole samuti suutnud lahendust välja pakkuda.

Nii võib Kohtla-Järve Oru linnaosa jääda ainsaks piirkonnaks, millele tähtajaks seaduslikku lahendust ei leita, nii et kohalikud jäävad apteegita.

Apteegireformi jõustumiseni on jäänud kolm nädalat.