Erakonna Isamaa esimees Helir-Valdor Seeder kritiseeris esmaspäeval Eesti Panga pressiteadet ja teabetundi pensionireformi teemal ning leidis, et see meenutab poliitilise erakonna tegutsemist.

"Mulle jääb ausalt öeldes arusaamatuks, miks Eesti Pank tegi praegu pressiteate, kus analüüsi ei ole ja analüüs - nagu ma aru saan - tuleb alles novembris. Siit jääb mulje, et Eestis on moodustunud uus partei, kes päevapoliitiliselt sekkub poliitikasse ja teeb pressiteateid," ütles Seeder usutluses ERR-ile.

"Me oleme juba korduvalt näinud, et Eesti Pank püüab tagantjärgi õigustada ja ühiskonnas kinnistada oma esialgset seisukohta - kui valitsuskoalitsioon otsustas pensioni teise samba teha vabatahtlikuks koalitsioonilepinguga, siis tuli koheselt Eesti Panga reaktsioon, mis oli emotsionaalne ega tuginenud analüüsidele. Nüüd tagantjärgi erinevate konverentsikestega ja pressiteadetega püütakse seda sõnumit kinnistada. Aga analüüsi veel ei ole. Praegune on üks näide, et on lühikene pressiteade, aga ei ole analüüsi," rääkis Seeder intervjuus Uku Toomile.

Seedri hinnangul ei ole keskpanga pressiteate vormis lühianalüüsis midagi uut võrreldes varasemate seisukohtadega.

"Pressikonverentsil jäi kõlama, et pensionisüsteemi tervikanalüüs valmib novembriks. Sellega seoses tekib küsimus, et miks oli vaja korraldada pressikonverents, kus ei esitletud ei analüüsi ega ühtegi uut infokildu? Taaskord kõlasid ainult väited, et teine pensionisammas vajab reformi ja kaasajastamist ning et II pensionisammas tuleb säilitada," ütles Seeder.

Isamaa liidri sõnul on Eesti Panga avaldatud lühikokkuvõtte tulemustest näha, et Eesti Panga analüüsi eeldused on vigased. "Eesti Panga hinnang: "valitsuse muudatusettepanekute rakendamisel kaoks kohustuslik kogumispension ehk teine pensionisammas" ei vasta tõele. Eesti Panga väide muutub veelgi kummalisemaks kui me vaatame, et nad üritasid hinnata mõjusid mis juhtub siis, kui 10-30 protsenti inimestest väljuksid teisest pensionisambast. See näitab ju iseenesest, et Eesti Pank eeldab, et enamik inimesi jätkab kogumist ja investeerimist," ütles Seeder.

"17 aastat praktikat on näidnud, et senine teise samba kohustuslik süsteem nagu see kehtinud on, ei ole ennast õigustanud. See on tugevam igasugusest teoreetilisest analüüsist. 17 aastat praktikat on tunnistanud, et me vajame tõsist reformi, mitte lihtsalt peenhäälestust. Ja ma arvan, et see koalitsiooni kokku lepitud tee, minna teise samba vabatahtlikkusega kindlalt edasi on juba avaldanud väga suurt positiivset mõju - kui me vaatame pankade käitumisele, fondide käitumisele, vastukaja Eesti Panga enda tegevusele, on hakatud tegelikult analüüsima pensionireformi mõju - juba see iseenesest on positiivse mõjuga," rääkis Seeder.

Seeder viitas ka majanduskeskkonna halvenemist ennustavatele prognoosidele, mistõttu võiks pensionireformi järel teisest sambast välja võetav raha aastatel 2021-22 Eesti majandusse isegi kasuks tulla.

Isamaa esimees avaldas lootust, et sügise jooksul valmiv Eesti Panga tervikanalüüs tuleb sisulisem ning selle käigus vastatakse ka riigikogu Isamaa fraktsiooni poolt varasemalt esitatud küsimustele.

Isamaa küsis Eesti Pangalt, kuidas on mõjutanud teise pensionisamba loomine Eesti SKP kasvu, inimeste palgataset ja investeeringuid; kuidas on mõjutanud pensioni teise samba loomine pensionisüsteemi sisse- ja väljamaksete suhet ja milliseks hindab Eesti Pank riske, mis võivad teist pensionisammast tabada järgneva 40 aasta jooksul.

Nagu Isamaa poliitikud, ei soovi ka Keskerakond pensionireformist loobuda.

"Vabariigi valitsus on täna kokku leppinud selles, et me lähme teise samba reformiga edasi. Eks kindlasti kõik analüüsid tuleb meil olulisel määral läbi arutada, aga ma täna küll selle esmase analüüsi põhjal ei näe vajadust seda reformi peatada," rääkis keskerakondlasest riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Tõnis Mölder "Aktuaalsele kaamerale".

EKRE-lt "Aktuaalsel kaameral" keskpanga esmasele mõjuanalüüsile kommentaari saada ei õnnestunud.

Opositsiooni suurim partei - Reformierakond - ei poolda pensioni teise samba vabatahtlikuks muutmist.

"Igal juhul ei tuleks selle plaaniga edasi minna, sest nagu Eesti Panga analüüs ütles - see ei too Eesti pensinäridele pikaajalist kasu, suurendab tõenäoliselt maksukoormust ja ka immigratsioonisurvet," põhjendas Reformierakonna esimees Kaja Kallas.