Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje našao je u svojim bazama 20.878 osiguranika za koje vlasnici tvrtki godinama nisu plaćali doprinose. Fiktivna su to poduzeća osnovana prije deset, petnaest i više godina, koja su služila samo za jednu svrhu – da radnicima koji su prijavljeni kao njihovi zaposlenici teče mirovinski staž, neovisno o tome što za njih nisu uplaćivali nikakve doprinose.

Gubi im se trag

Zaposlenici tvrtki uglavnom su u rodbinskim vezama s vlasnicima fikus-tvrtki. Prema našim propisima, stupanjem u radni odnos radniku automatski teče mirovinski staž, neovisno o uplatama doprinosa, a s obzirom na to da je država desetljećima tolerirala neplaćanje svega i svačega, tu su zakonsku odredbu zloupotrebljavale i velike državne tvrtke i privatni poduzetnici.

Mirjana Rađenović, pomoćnica ministra rada, objašnjava da su Porezna uprava i HZMO zajedno identificirali 31.298 fiktivnih tvrtki koje su izbrisane iz matične evidencije obveznika za plaćanje doprinosa, a samim tim prestao je teći mirovinski staž i za 20.878 kod njih zaposlenih radnika.

– Promjena Zakona o doprinosima i primjena OIB-a i JOPPD obrasca omogućili su nam da očistimo sustav od fiktivnih tvrtki – kaže Rađenović.

Kontrolori HZMO-a mjesecima su tragali za vlasnicima tvrtki koji godinama nisu uplaćivali doprinose, no s obzirom na to da, osim lažnih radnika, u mirovinskim evidencijama nisu imali drugih poslovnih aktivnosti, pravna osnova za njihovo micanje nađena je u tome što godinama nisu podnosili financijske izvještaje. Nije ih bilo ni na prijavljenim adresama. Porezna će uprava pokušati od vlasnika tih tvrtki naplatiti dugovanja, no porezna savjetnica RRIF-a Lucija Jarža Turković uvjerena je da neće imati puno uspjeha.

– Kad su u pitanju tvrtke, država se ne može naplatiti iz privatne imovine njegovih osnivača, i zato bi trebalo nadopuniti zakon da se fiktivnim radnicima oduzme staž. Velik je to gubitak za državu ako će morati isplaćivati mirovine za dvadeset tisuća osoba za koje nisu stizale nikakve uplate – komentira Jarža Turković.

Ministarstvo rada odlučilo je da će takve osiguranike zasad samo maknuti iz registra osiguranika. Postojeća regulativa, međutim, nalaže državi da svima njima fiktivni radni odnos prizna kao stvarni i izda rješenje o starosnoj mirovini, kad steknu uvjete za mirovinu. Petnaest godina radnog staža, neovisno o uplatama, osnovni je preduvjet za starosnu mirovinu. Koliko iznosi nepokriveni staž "pasiviziranih" osiguranika, bit će poznato kad nadležne službe obrade sve podatke.

Po godini 59 kuna

– Sve smo učinili da takva praksa stane. Poslodavac sada mora radnika prijaviti dan prije početka rada, redovito kontroliramo tvrtke, a priprema se i izmjena Stečajnog zakona po kojoj će tvrtke koje ne plaćaju doprinose i ne isplaćuju plaću automatski u stečaj ili predstečajnu nagodbu – ističe Rađenović. Ako su mu uplate ispod minimuma, država svakome tko ostvari pravo na starosnu mirovinu jamči 59,05 kuna mirovine po godini mirovinskog staža. Tako, na primjer, netko tko ove godine ode u mirovinu sa 15 godina staža, ne može dobiti manje od 885 kuna mjesečne mirovine, a za 30 godina staža 1771 kunu.

>>Nezaposlenih je 297.088; Mrsić: Raste zaposlenost među mladima od 30 godina

>>U Hrvatskoj radi 1,566 milijuna ljudi