România lucrului prost făcut. Cum a încasat firma lui Florian Walter o avere pentru a umple Focşaniul cu bălării

Cartierele Sud, Laminorul şi Mîndreşti din Focşani au fost incluse într-un proiect de modernizare costisitor, realizat preponderent cu fonduri europene, în cadrul PIDU (Planul Integrat de Dezvoltare Urbană). Suma totală alocată a fost de aproape 15 milioane de euro. Finanţat prin POR (Programul Operaţional Regional), proiectul a vizat reabilitarea, modernizarea şi extindere de spaţii publice urbane, spaţii verzi şi realizarea unui sistem de supraveghere, pe o arie de 1.200 hectare.



Lucrările au început pe 7 decembrie 2011, având un termen de execuţie de 24 de luni şi o contribuţie proprie de doar 2% de la bugetul local al municipiului Focşani.



Firmele Vega Galaţi 93, condusă de omul de afaceri Corneliu Istrate, un abonat la lucrările publice din Focşani, şi Romprest, controlată de afaceristul Florian Walter, cunoscut pentru problemele sale penale, au fost beneficiarele principale ale contractelor.



Sute de copaci lipsă



Deşi proiectul ar fi trebuit să se încheie în decembrie 2013, aşa cum stipula contractul, lucrările s-au finalizat, târâş-grăpiş, abia pe 31 iunie 2016, cu o întârziere de doi ani şi jumătate şi cu o penalizare importantă din partea Uniunii Europene, cauzată tocmai de amânările repetate.



Marea nemulţumire a focşănenilor, care persistă şi astăzi, este legată de modul în care şi-au făcut treaba angajaţii firmei Romprest. Oamenii acuză că şi-au bătut joc, pur şi simplu, de spaţiul verde. Societatea afaceristului Walter, acuzat de spălare de bani şi evaziune fiscală, s-a angajat că va monta aproape 200.000 de metri pătraţi de gazon, peste 15.000 de metri pătraţi de gard viu şi aproape 3.000 de arbori şi arbuşti.

În iulie 2016, după recepţia lucrărilor, s-a constatat ceea ce sunt de contestatari au acuzat pe parcursul lucrărilor: în locul gazonului au crescut buruieni, iar aria verde, care trebuia întreţinută de firma Romprest, arăta ca o junglă. În plus, gardul viu era uscat, la fel ca şi sute de copaci ornamentali.



Noul primar al municipiului Focşani, care abia-şi intrase bine în pâine, s-a arătat atunci deranjat de modul în care au fost făcute lucrările şi a făcut o comisie pentru a determina firma Romprest să repare. La o primă verificare, s-a constatat că degradarea gazonului este în procent de 20%, gardul viu este distrus pe o suprafaţă de 50% şi lipsesc câteva sute de arbori din peisajul urban, pentru că, pur şi simplu, s-au uscat în condiţiile în care n-au avut apă. Primarul a chemat la discuţii reprezentanţii Romprest, care au refuzat să-şi însuşească vina.



Şefii Romprest neagă tot



„Urmează să acţionăm în instanţă firma care a executat lucrările. Nu este posibil să faci plantări în lunile de vară. Constructorul are o garanţie de bună execuţie, care poate fi executată de noi dacă lucrările nu sunt conform contractului“, spunea în luna iulie 2016 primarul Cristi Misăilă.



A trecut un an de atunci şi municipalitatea din Focşani n-a reuşit să convingă Romprest să refacă ceea ce a stricat, dar nu s-a îndreptat nici în instanţă pentru recuperarea prejudiciului.



Între timp, întreţinerea spaţiului verde a fost dată în sarcina Direcţiei de Dezvoltare şi Servicii Publice (DDSP), instituţie subordonată Primăriei Focşani, care a reparat din banii proprii deşertul lăsat în urmă de Romprest. Dacă anul trecut oamenii se plângeau de uscăciune, acum localnicii din cartier acuză autorităţile că nu-şi fac treaba iar vegetaţia a explodat în zonă, zona verde fiind năpădită de bălării care ating şi un metru înălţime.



„Am mai ieşit noi din casă şi am udat gazonul, am tăiat gardul viu, că altfel nu ne vedeam din el. Anul trecut, în primăvară, au pus mii de plante de gard viu şi s-a uscat, fiind nevoiţi să replanteze. S-a lucrat fără cap aici. I-am spus şi primarului, care a venit să vadă ce s-a făcut şi a strâmbat şi el din nas“, ne-a spus o localnică din cartier.



Primăria, amendată pentru întârziere



Edilul încă mai speră că Rompres va plăti pentru stricăciunile produse. „Toate problemele care au fost constatate în ceea ce priveşte execuţia lucrărilor de amenajare a spaţiilor verzi au fost remediate de Direcţia de Dezvoltare, care a achiziţionat materialul dendrologic, folosind forţa de muncă proprie. Cheltuielile urmează să fie recuperate de la Romprest. Au fost făcute notificări, aşteptăm răspuns din partea lor şi dacă vor răspunde negativ va trebui să ne adresăm instanţei. Da, au primit toţi banii, mai puţin garanţia de bună execuţie. Ei spun că nu este vina lor şi nu trebuie să facă ei lucrările“, susţine acum primarul Cristi Misăilă.

Deşi contractul a fost de 7,4 milioane de lei, Romprest a încasat 5,8 milioane de lei pentru lucrare, asta pentru că la o nouă măsurătoare făcută în timpul derulării proiectului s-a constatat că zona de spaţiu verde nu este de 18 hectare, aşa cum se luase în calcul, ci doar de 12 hectare. În plus, partea cofinanţare a Primăriei Focşani la proiect a crescut de la 2%, cum era iniţial, la peste 10%, asta din cauză proiectul nu a fost finalizat până pe 31 decembrie 2015. Practic, de la bugetul local s-au suportat în plus 600.000 de lei.

Edilul Misăilă a purtat pe acest subiect şi un război cu managerul de proiect din Primărie, respectiv Eugenia Drăguşanu. În opinia sa, funcţionarul, în calitate de manager la proiectul Spaţii Verzi-PIDU, a gestionat defectuos anumite situaţii acolo. “Dumneaei a coordonat o echipă de recepţie care nu era statutară, pentru că nu era complet constituită la momentul recepţiei. Pe de altă parte calitatea lucrărilor era total defectuoasă. Am declanşat o procedură de contestare a calităţii lucrărilor”, şi-a acuzat primarul subalterna.

Acesta se apără şi spune că nu singură a făcut parte din comisie, ci împreună cu constructorul, dirigintele de şantier, consultantul şi alţi factori de decizie, întârzierea în finalizarea proiectului producându-se ca urmare a suprapunerii cu alte investiţii în zonă.

„Pe teren au fost suprapuneri cu alte proiecte. Lucrările la spaţiile verzi nu puteau fi executate până când nu era terenul liber. Au fost reabilitări termice, canalizări, lucrări de gaze, astfel că nu se putea nu se putea face gazonarea până când nu s-ar fi eliberat terenul de celelalte proiecte. Vina nu a fost a noastră”, a spus Eugenia Drăguşanu, acuzând că la vremea respectivă, fiind campanie electorală, nimeni din edili nu a catadicsit să se intereseze de soarta acestui proiect.

CITIŢI ŞI:

FOTO România lucrului prost făcut: „modernizarea“ unui centru în bătaie de joc, cu milioane de euro de la UE

România lucrului prost făcut: cum să nu mai termini niciodată de asfaltat un oraş