În ultimul deceniu de activitate Biserica Ortodoxă Română și-a dublat prezența social – filantropică. Cifrele spun povestea acestui succes: dacă în 2007 instituția de cult administra 399 de centre de asistență, în 2017 numărul acestora ajunsese la 779.

În termeni absoluți, contribuția Bisericii Ortodoxe în activități social-filantropice a crescut de aproape patru ori în ultima decadă. Suma cheltuită în 2007 de structurile BOR pentru a veni în sprijinul semenilor – fie ei copii, adulți sau bătrâni – era de 30 de milioane de lei. Pentru 2017, Patriarhia Română a anunțat un cuantum de 111 milioane de lei.

Aceasta este dimensiunea caritabilă a acțiunilor BOR, motivul care îl determină pe Patriarhul Daniel să spună la startul anului 2018 că “Biserica Ortodoxă este cel mai mare filantrop din punct de vedere al contribuției în lucrarea socială”. Întâistătătorul BOR iese public cu acest mesaj la fiecare început de an, prezentând contribuții de zeci sau sute de milioane de lei, bani puși cu generozitate de instituția de cult la temelia operei sale sociale.

De la Patriarhie aflăm că BOR a cheltuit în ultimii zece ani 150 de milioane de euro în activitățile sale social-filantropice, servind sute de mii de beneficiari.

Diavolul se ascunde însă în detalii. Adică în structura cheltuielilor caritabile ale Bisericii Ortodoxe. O documentare Să fie lumină, ale cărei date le strângem și corelăm de aproape jumătate de an, arată că o bună parte din rețeaua socială deținută de BOR este construită, dezvoltată și susținută din bani publici.

Cu alte cuvinte, filantropia de milioane a Bisericii Ortodoxe, făcută cu „jertfă, efort și grijă față de popor”, este finanțată, în procente însemnate, și din bugetele centrale și locale. Dimensiunea exactă a contribuției publice în totalul filantropic anunțat anual de BOR nu o știm și nu o putem stabili, pentru că Biserica Ortodoxă alege lipsa de transparență până și în ceea ce privește activitatea sa social – filantropică.

Am trimis în ultima jumătate de an solicitări de clarificare către zece centrele eparhiale, episcopii sau arhiepiscopii active în zona demersurilor caritabile ale BOR. Majoritatea au refuzat să ne dezvăluie cum arată structura financiară a activităților sociale. O serie de date publice ne-au ajutat, însă, să reconstituim o parte din filantropia Bisericii Ortodoxe și să stabilim, dincolo de orice dubiu, că zeci de milioane de lei, bani publici, intră an de an în opera caritabilă asumată discursiv de preasfințiile și înalt-preasfințiile lor.

Știm mecanismele prin care BOR ajunge la banii publici, la nivel central sau local. Urmărind aceste mecanisme putem spune povestea întreagă a filantropiei Bisericii Ortodoxe.

De ce e important? Pentru că, după munca pastorală, misiunea socială este a doua cea mai importantă rațiune de existență a instituției de cult.

Dar și pentru că, de fiecare dată când se discută de finanțarea bugetară multiplă de care beneficiază BOR, ierarhii vin cu ubicuul argument al filantropiei.

E un adevăr parțial, însă, ceea ce spun înalții prelați ortodocși: filantropia Bisericii este, la rândul ei, o afacere pe bani publici.