Durata maximă de 24 de ore a măsurii conducerii administrative a fost eliminată din vechea formă a legii de organizare a Poliţiei Române, ceea ce înseamnă că acum persoanele conduse la secţiile de poliţie pentru legitimare sunt la arbitrariul organelor de ordine, susţine organizaţia non-guvernamentală pentru apărarea drepturilor omului APADOR-CH.

„Noile modificări intrate în vigoare la 26 ianuarie conţin şi o reglementare detaliată a regimului juridic al măsurii conducerii administrative la sediul poliţiei: procedura conducerii, drepturile persoanei conduse etc. Din păcate, în legea astfel modificată nu se mai prevede şi durata maximă a măsurii conducerii administrative, care în vechea variantă a legii, era de 24 de ore. Este adevărat că în art. 36 al. 4 al. 5 din actuala formă a Legii 218/2002 se prevede că poliţistul are obligaţia ca, de îndată, să facă verificările necesare şi să ia măsurile legale, după care să permită persoanei să părăsească sediul poliţiei. Dar, în lipsa unei limitări de timp prevăzute în lege pentru finalizarea activităţilor sau măsurilor de la sediul poliţiei ori pentru durata măsurii administrative, conducerea administrativă nu mai are o durată de timp determinată. Din acest motiv, este posibil ca, în practică, această omisiune să lase loc arbitrariului, în sensul unei privări de liberate pe durată de timp nedeterminată, care ar putea depăşi, de exemplu, chiar şi 24 de ore”, se arată într-o analiză a APADOR-CH.

„Experienţa de dată relativ recentă, ne învaţă că sintagma «de îndată» poate însemna uneori, în practică/realitate, chiar şi mai mult de 30 de zile.“ APADOR-CH

Potrivit experţilor APADOR, eliminarea acestor termene maxime nu a venit din partea Ministerului Afacerilor Interne, ci prin aprobarea de către Camera Deputaţilor a mai multor amendamente propuse de către depurtatul UDMR, Marton Arpad. APADOR-CH susţine că bunele intenţii pot duce la abuzuri în acest caz. „Este posibil ca eliminarea termenelor maxime pentru conducerea administrativă să se bazeze pe bune intenţii. Poate că termenele de 8 sau 12 ore au părut prea lungi. Numai că, experienţa de dată relativ recentă, ne învaţă că sintagma «de îndată» poate însemna uneori, în practică/realitate, chiar şi mai mult de 30 de zile. Atunci, de ce nu ar putea însemna, pentru unii poliţişti, în anumite situaţii, 4 sau 5 zile, de exemplu?”, se arată în analiza organizaţiei non-guvernamentale.

APADOR arată că tocmai acest tip de vid legislativ ce permite arbitrariul forţelor de ordine a fost sancţionat de către CEDO şi a cerut Avocatului Poporului să se sesizeze în acest caz. „Tocmai de aceea, pentru evitarea arbitrariului ce intervine în astfel de situaţii, CEDO a subliniat că în cazul oricărei măsuri privative de libertate este necesar ca în lege să se prevadă durata maximă de timp pentru care această privare de libertate poate fi dispusă. În legătură cu acesta problemă, ne-am adresat cu o sesizare şi Avocatului Poporului, întrucât nu pare a fi constituţional un text de lege care nu prevede o durată maximă a unei măsuri privative de libertate. Rămâne de văzut ce succes vom avea la Avocatul Poporului, mai ales că nu e vorba de un caz de mare expune mediatică, de genul «VIP-uri în cătuşe»”, concluzionează experţii jurişti de la APADOR-CH.