Potrivit unui studiu, vizionarea conținutului video pornografic pe internet generează, în întreaga lume, tot atât dioxid de carbon cât o țară precum România, scrie publicația franceză Neon.

Prinși cu mâța-n sac, cum ar zice cei care militează pentru o planetă mai curată. În fine, în cazul nostru, prinși cu mâna fie pe smartphone, fie pe laptop, fie pe mouse-ul calculatorului... Pentru că, dacă nu știați, utilizatorii internetului poluează mai mult decât s-ar putea crede.

Mediul digital generează în prezent 4 la sută din gazul cu efect de seră din lume, mult mai mult decât transportul aerian civil. Iar dintre toate utilizările mediului online, producțiile video - cu precădere cele pornografice - reprezintă principala sursă de emitere de gaz cu efect de seră. Asta explică un raport intitulat „Clima: folosirea nesustenabilă a conținutului video”, un studiu condus de Maxime Efoui-Hess pentru think thank-ul The Shift Project.

10 ore de film online, mai multe emisii decât întreg conținutul text Wikipedia

Aflăm astfel că, de exemplu, zece ore de film în HD înseamnă mai multe date transmise decât toate articolele în engleză, existente în format text, pe Wikipedia! Într-adevăr, înainte de a privi un video, acesta trebuie stocat într-un centru de date, apoi adus până la terminalele noastre (telefon, calculator) prin rețele. Tot acest proces necesită consum de electricitate, electricitate a cărei producere consumă resurse și generează dioxid de carbon.

Dintre producțiile video existente pe internet în întreaga lume, 27 la sută au conținut pornografic, potrivit raportului citat mai sus. Prin urmare, ele creează o problemă reală și pentru mediu. Numai ele singure au generat circa 80 de milioane de tone de dioxid în 2018. Potrivit Global Carbon Atlas, asta ar însemna tot atât dioxid de carbon cât a fost emis într-un an într-o țară precum România și de aproape două ori mai mult decât în Suedia.

Cât poluează platformele de video la cerere

Însă pornografia nu este singura responsabilă de această poluare, pentru că platformele de video la cerere (gen Netflix, OCS etc) generează încă 100 de milioane de tone de dioxid de carbon pe an, adică cu 20 de milioane de tone mai mult decât conținutul porno.

Pentru reducerea emisiilor de gaz cu efect de seră legate de vizionarea conținutului video pe internet, raportul propune pur și simplu moderație în ceea ce privește folosirea acestor servicii digitale. Asta ar înseamna să prioritizăm alocarea de resurse în funcție de utilitate, păstrând din beneficiile tehnologiilor digitale pe cele mai prețioase pentru societate.

Internetul, al treilea consumator mondial de energie

Anul trecut, numărul utilizatorilor de internet la nivel planetar a crescut cu 9 la sută. Iar impactul asupra mediului s-a accentuat de la apariția stocărilor în „cloud”, pentru că nu este vorba despre un „nor” imaginar care plutește undeva, deasupra capetelor noastre, ci de un conținut stocat în centre de date, în clădiri uriașe, pline cu servere. Acestea funcționează 24 de ore din 24, iar pentru a evita supraîncălzirea lor se folosesc sisteme de climatizare care „înghit” foarte multă energie. Un centru de date de 10.000 de metri pătrați ar consuma, astfel, tot atâta electricitate cât un oraș de 50.000 de locuitori timp de o zi.

S-a calculat că dacă Internetul ar fi fost o țară, ar fi fost al treilea consumator mondial de energie, după China și Statele Unite.

Cum să folosești internetul fără a polua prea mult mediul

Foto: Guliver/GettyImages

Ce putem face, în aceste condiții, pentru a limita daunele aduse mediului?

Ștergeți-vă e-mailurile care nu vă sunt de folos!

Sutele de mesaje care zac în inboxul căsuței noastre de e-mail consumă electricitate atunci când trec prin centrele de date. Potrivit Agenției franceze de Mediu, un mail stocat la o adresă înseamnă 10 grame de dioxid de carbon, adică tot atât carbon cât are o pungă de plastic. În 2017, în întreaga lume au fost transmise 564 de miliarde de e-mailuri, scrie neonmag.fr.

Deci, verificați: câte pungi de plastic aveți în e-mail?

Recurgeți la clasicul USB, la DVD sau alte metode de stocare locală

Atunci când aveți de arătat poze sau filmulețe din vacanță, decât să le trimiteți cu ajutorul internetului poate n-ar fi rău să apelați la clasicul stick USB sau la un alt tip de stocare pe hard local. Iar pentru cei care sunt departe de dvs, se poate apela la un serviciu de tip WeTransfer, care șterge fișierele din cloud după șapte zile.

Motoare de căutare eco-friendly

Și căutările pe Google generează CO2, circa 7 grame la fiecare solicitare, potrivit cercetătorului de la Harvard M. Wissner-Gross. Cele 500.000 de centre de date ale gigantului web consumă, numai ele, câtă energie consumă întreg statul Laos, de pildă. Există motoare de căutare „eco-friendly”, cum ar fi Ecosia, care plantează câte un copac pentru fiecare căutare. Sunt și alte motoare care compensează poluarea creată de căutarea pe internet finanțând proiecte sociale și de mediu.

Un alt „artificiu” pentru a limita daunele este să vă creați shortcut-uri sau să păstrați în bookmark site-urile dvs preferate, pentru a le accesa cu un singur clic și pentru a evita căutări inutile.

Vizionarea în steaming, este cum spuneam mai sus, una dintre cele mai nocive activități online, din punct de vedere al mediului. Vizionarea unui video de 10 minute pe internet, stocat într-un cloud, duce la un consum de electricitate echivalent cu consumul propriu al unui smartphone timp de zece zile.

Nu țineți multe ferestre deschise în browser

Poate aveți obiceiul să țineți deschise zece ferestre în browser de câte ori navigați pe internet. Trebuie să știți că fiecare pagină pe care o lăsați deschisă, chiar dacă nu o consultați, consumă energie, pentru că majoritatea site-urilor trimit informații în permanență și se reactualizează automat (în special pentru mesagerie, notificări, rețele sociale etc).

Google Chrome are o extensie care vă închide ferestrele deschise, dacă sunt inactive de ceva timp.

Abstinența online

Desigur, cel mai bine ar face mediului dacă ne limităm timpul petrecut online. Chiar dacă internetul este un instrument formidabil, moderația digitală este un mod de a ne salva planeta. Fie și dacă ne diminuăm cu o oră sau două pe zi timpul petrecut pe rețelele sociale sau pe platformele de streaming online! Ca să nu mai spunem de „curajul” unei adevărate „detoxifieri” digitale, atunci când suntem în vacanță, de exemplu.

În cele din urmă, probabil vom avea și noi ceva de câștigat din asta, nu numai planeta!