Pe parcursul unei lungi perioade de timp, toţi poliţiştii implicaţi în structura DNA au fost puşi sub urmărire şi suspectaţi de divulgarea de informaţii, astfel încât în loc să se ocupe de problemele specifice, DNA-ul a trebuit să aloce resurse şi bani identificării unei „cârtiţe”. Afirmaţia aparţine judecătorului care a decis condamnarea iniţială, la 6 ani şi 8 luni cu executare, a lui Dan Emil Manolachi, fost ofiţer de poliţie judiciară în cadrul DNA, în prezent ofiţer la IPJ Constanţa cu grad de comisar şef- într-un dosar în care a anunţat comosari din Garda Financiară că sunt monitorizaţi de DNA.

Alte condamnări date de Curtea de Apel Bucureşti

Sorin Florea, fost şef al Gărzii Financiare: 1 an de închisoare cu suspendare. Tribunalul decisese anterior 2 ani şi 8 luni de închisoare cu executare.



Ciprian-Mihail Fronea, fost comisar şef al Gărzii Financiare Constanţa: 1 an de închisoare cu suspendare. Tribunalul decisese anterior 2 ani şi 8 luni de închisoare cu executare.



Eduard-Cristian Tomescu, fost comisar în cadrul Gărzii Financiare - Comisariatul General: 1 an de închisoare cu suspendare. Tribunalul decisese anterior 2 ani şi 8 luni de închisoare cu executare.



Dosarele poliţistului Dan -Emil Manolachi

Dan-Emil Manolachi este trimis în judecată în două dosare penale, privind scurgeri de infomaţii din DNA.

Divulgare despre ancheta de la Garda Financiară

Primul dosar: În primul dosar, în care s-a dat sentinţa definitivă, Manolachi fost acuzat că a dat infomaţii despre faptul că unul dintre comisarii Gărzii Financiare, George Cristescu, este monitorizat de DNA. În baza atribuţiilor de serviciu şi a ordonanţei de delegare a procurorului, comisarul şef Manolachi a intrat în posesia informaţiilor existente în dosarul respectiv, date care nu erau destinate publicităţii.

Aceste informaţii reprezentau: conţinutul denunţului care a stat la baza înregistrării dosarului, solicitarea şi dispunerea autorizaţiilor de interceptare de către instanţa de judecată, rezultatul activităţilor infracţionale monitorizate urmare a autorizării de către instanţă, aspecte de ordin tactic privind ancheta şi realizarea momentelor operative.



Informaţii despre Liviu Dragnea

Al doilea dosar: Manolachi a fost trimis în judecată de procurorii anticorupţie pentru că l-a prevenit pe fostul secretar de stat din Ministerul Transporturilor Valentin Preda, cercetat pentru trafic de influenţă, privind organizarea unui flagrant de către direcţie. Comisarul-şef a fotografiat o notă secretă emisă de Serviciul Român de Informaţii (SRI), care conţinea date despre vicepremierul României Liviu Dragnea (PSD) şi despre societatea Tel Drum.

Valentin Răducu Preda, secretar de stat în cadrul Ministerului Transporturilor la data faptelor, a fost trimis în judecată de procurorii DNA pentru divulgarea secretului care periclitează securitatea naţională, trafic de influenţă şi complicitate la folosirea, în orice mod, direct sau indirect, de informaţii ce nu sunt destinate publicităţii. Acesta era membru al PSD- Constanţa, şi a fost promovat de Radu Mazăre în Guvern. Următorul termen din acest proces este pe 25 noiembrie 2015, când urmează să fie audiaţi mai mulţi martori.

Voia şefia IJP Constanţa

Magistratul de la Tribunalul Bucureşti arăta că Manolachi a avut în vedere atitudinea nesinceră atât în faza de urmărire penală cât şi cu ocazia cercetării judecătoreşti.

“Inculpatul pur si simplu a manifestat nepăsare, prin declaraţiile sale încercând de fapt să scape de răspundere penală pe ceilalţi trei inculpaţi, împrejurările si modul de săvârşire a infracţiunilor, promovat într-o înaltă funcţie la nivelul DNA-Structură Centrală- inculpatul în loc să îşi folosească cunoştinţele în scopul exercitării cu bună credinţă a profesiei pe care singur şi-a ales-o a înţeles să „ torpileze” munca colegilor săi si a procurorilor de a căror încredere se bucura, singurul lui ţel fiind acela de a ajunge într-o funcţie si mai înaltă respectiv a aceea de şef IPJ Constanţa, unde o dată ajuns i s-ar fi deschis drumul către „bunăstare”, deşi salariul conform propriei declaraţii nu era unul de neglijat (7.400 lei/lunar); natura si gravitatea infracţiunilor săvârşite de către inculpat, prin divulgarea acelor informaţii, organele de urmărire penală, în speţă DNA, a trebuit să întreprindă eforturi susţinute, pe de o parte, pentru tragerea la răspundere a martorului-denunţător Cristescu, iar pe de altă parte, de depistare a „cârtiţei” infiltrate în structurile sale, practic, pe parcursul unei lungi perioade de timp toţi poliţiştii implicaţi în structura DNA au fost puşi sub urmărire şi suspectaţi de divulgarea de informaţii, astfel încât să se ocupe de problemele specifice, DNA-ul a trebuit să aloce resurse şi bani identificării acestei „cârtiţe”, instanţa apreciază că scopul educativ si preventiv al pedepsei ce urmează a fi aplicată inculpatului poate fi atins printr-o sancţiune cu pedeapsa închisorii al cărei cuantum va fi maximul special prevăzut de lege si cu executare în regim de detenţie,” se arată în motivarea Tribunalului Bucureşti.

