În ultimii 25 de ani, peste 2,3 milioane de români au ales să emigreze în state europenele, în căutarea unui loc de muncă mai bine plătit.

Munca lor de acolo s-a simţit indirect şi în România căci majoritatea celor plecaţi la muncă peste hotare a trimis constant bani acasă.

Cele mai mari sume sunt înregistrate în perioada sărbătorilor, dar şi înainte de concediile de vară când unii se întorc în concedii pe care le folosesc pentru renovarea sau construirea unor case noi.

Dacă înainte de criză românii trimiteau acasă în jur de 6,5 miliarde de euro, anul trecut au trimis doar 1,6 miliarde de euro.

Sumele tot mai mici trimise în țară au mai multe explicații: fie între timp s-au stabilit definitiv în țările în care au emigrat și nu au mai avut cui să trimită bani, fie le-au scăzut salariile, fie au rămas fără locuri de muncă şi s-au întors în ţară.

Statistica arată că numai în 2013, peste 160.000 de români au ales să plece din România pentru un loc de muncă mai bine plătit în străinătate. Numărul lor era cu 8.000 mai mic decât în 2012, dar asta pentru că şi Europa încă mai resimţea criza, prin urmare nici locurile de muncă nu mai erau aşa uşor de găsit şi nici salariile atât de mari raportat la cele din ţară.

Cei mai mulți dintre emigranţi, peste 53.000, sunt din regiunile Nord-Vest și Sud-Vest. Acestea sunt și regiunile cu cea mai mare rată a sărăciei. Topul este continuat de românii din regiunile sudul Munteniei și București-Ilfov, de unde 49.000 de români au emigrat.

Zonele care au dat cei mai puţini emigranţi sunt cele din sud-vestul Olteniei şi din vestul ţării. Vestul ţării este însă puternic industrializat şi, în anumite locuri, patronii se lovesc chiar de o lipsă a forţei de muncă, prin urmare apelează la vecinii unguri sau sârbi.

În plus, tot în vestul ţării se plătesc unele dintre cele mai bune salarii, mediile fiind comparabile cu cele din zona Bucureşti - Ilfov, cea mai dezvoltată din România.

În ultimii zece ani, românii plecaţi peste hotare au reuşit să trimită acasă peste 42 de miliarde de euro. Cele mai mari sume au fost trimise în perioda 2006 - 2009. Criza le-a redus însă cu mai multe de 50 de procente.