Pelgulinna sünnitusmaja reproduktiivmeditsiini keskuse naistearst Kai Haldre rääkis, et nii nagu nimigi ütleb, on tegemist nahaaluse implantaadiga ehk lahtiseletatult on vahendi toimeaine paigutatud väikesesse n-ö pulgakesse, millest see aja jooksul kindlas hulgas vereringesse läheb. Naha alla paigutatakse see spetsiaalse «püstoli» abil.



Implantaadi paigaldamiseks on soovitav valida õlavarre sisemine külg küünarliigesest umbes 10 cm kõrgemal. Nahk tuimastatakse ja vahend viiakse naha alla. See võib sinna jääda kuni kolmeks aastaks. Et pulgakest uuesti kätte saada, tuleb nahale teha mõnemillimeetrine lõige, samuti kohaliku tuimastusega.



Ravimiameti ravimiohutuse osakonna juhataja Ott Laius lausus, et amet kaalus ravimist patsiendi jaoks saadavat võimalikku kasu ja kahju ning kuna võimalik kasu ületas keskmise kahju, siis otsustati vahendile müügiluba väljastada. 9. detsembril lisas haigekassa implantaadi soodusravimite nimekirja, eesmärgiga suurendada patsientide valikuvõimalusi.



Kai Haldre tõdes, et viimasel viiel aastal on vahend populaarsust kogunud Suurbritannias. «Paljudel välismaal elavatel eesti naistel on selle vahendi kasutamise kogemus,» kinnitas ta. Kui Eestis lubati implantaat apteegiriiulile mullu 2. septembril, siis esmakordselt sai ravim müügiloa Euroopas juba 1998. aastal, seda korraga 15 riigis, teiste seas ka näiteks Soomes.



Naistearst märkis, et iga ravimi Eestisse tuleku eeldus on, et see on lülitatud soodusravimite nimekirja ehk on hinna poolest kasutajatele kättesaadav. «Ravimite välja töötamine ja turule toomine on seotud väga suurte kulutustega ja ilma veendumuseta, et see on väikeses Eestis mõttekas, ükski firma ühtegi ravimit siia müügile ei too,» nentis Haldre.



Etonogestreeliga implantaati saab sarnaselt teiste hormonaalsete rasestumisvastaste vahenditega osta apteegist retsepti alusel. Praegu müüakse vahendit ühes Tallinna ja kahes Tartu apteegis haigekassas kindlustatutele hinnaga 52,50 eurot. «Kolmeaastast kasutusperioodi arvestades tuleb hind kasutajale paljude teiste vahenditega võrreldes ülimalt soodne,» toonitas Haldre.



Ravimiameti peadirektori asetäitja Katrin Kiisk lausus, et implantaat on mõeldud raseduse vältimiseks 18–40-aastastel naistel. «Vanusepiirang tuleb sellest, et kliinilisi uuringuid ei ole noorematel ja üle 40-aastastel tehtud,» teatas ta.



Naistearst Kai Haldre andmetel tohivad ainult kollaskehahormooni sisaldavat nahaalust implantaati kasutada kõigis vanuserühmades naised. «Lähtume praktilises töös rasestumisvastase vahendi valikul Maailma Terviseorganisatsiooni juhendist, mis käsitleb eri rasestumisvastaste vahendite kasutamist eri situatsioonides, haiguste korral ja eri vanuses. Juhend lähtub kogu tõenduspõhisest informatsioonist, mis antud ajahetkel ühe või teise vahendi kohta saadaval ning seda uuendatakse pidevalt,» lausus ta.