Eesti 200 juht Kristina Kallas kinnitas erakonnakaaslastele saadetud kirjas, et tegemist ei olnud partei poolt planeeritud provokatsiooniga. «Me ei kiida sellist käitumist heaks, aga erakonnal ei ole siinkohal midagi lisada või selgitada, sest me ei ole selle intsidendiga muutmoodi seotud kui et selles osalesid inimesed, kes on juhtumisi ka meie erakonna liikmed,» kirjutas Kallas.

Kallase sõnul kuulis ta juhtunust alles möödunud pühapäeva hilisõhtul. «Meie liige, kes oli tulnud meie üritusele, põhjustas oma tegevusega segaduse. Ta on ise selgitanud ka avalikkusele, et oli šokeeritud plakatite sisust, kaotas enesevalitsuse ja sellest edasine segadus tekkiski. Kahjuks on seda intsidenti võimalik pahatahtlikel motiividel tõlgendada ka provokatsioonina ja seda on meie vastu ulatuslikult ka kasutatud,» kirjutas Kallas.

Kallas ega juhatus ei pea aga õigeks, et Hartleb erakonnast ja Eesti poliitikast lahkuma peab. «Florian on avalikult oma tegu kahetsenud, juba esmaspäeval. Kuid Florian ei ole sooritanud kuritegu või väärtegu. Tema taandumine Eesti poliitikast viitaks sellele, et oma seisukohtade avaldamine ei ole enam vabas õhkkonnas Eestis võimalik. Me ei saa sellega kuidagi nõustuda,» kommenteeris Kallas kirjas erakonnakaaslastele.

«Trollid» ründavad

Eesti 200 vabatahtlike koordinaator Kadri Napritson-Acuna on enda sõnul sattunud pärast intsidenti trollirünnakute alla. Kristina Kallase sõnul on olukord väga murettekitav. «Rünnakute all olen olnud ka mina, kes ma ei ole selle intsidendiga kuidagigi seotud. Praegusel valimiste perioodil on tekkimas väga ohtlik ühiskondlik foon ja on kehtestumas uus paradigma, kus mitte keegi ei julge varsti enam EKRE vastu sõna võtta. Vähemusel on õnnestunud luua ühiskonnas hirmu tunne – inimesi tasalülitatakse rünnates isiklikult, tembeldades avalikult riigireeturiteks, provokaatoriteks, halbadeks emadeks või isadeks, tütardeks või poegadeks. Sihikule võetakse just nimme inimese kõige isiklikum ja emotsionaalselt tundlikuim sfäär – emaks, tütreks, pojaks, isaks või eestlaseks olemine. See on vale ja me ei tohi sellele alluda ja vaikides pealt vaadata, sest tulemuseks on see, et tasakaalukam ja rahulikum osa ühiskonnast on vait jäämas,» kommenteeris Kallas.

Tema sõnul on see liikumine hirmuühiskonna suunas, kus poliitilisse kultuuri on toodud vägivalda õigustavad metafoorid nagu «vastutajate pead peavad lendama» või keegi peab «lõpetama võllas». «Mina ei taha elada hirmu ühiskonnas, kus oma arvamust ei juleta enam väljendada ja kus avalikele kogunemistele ei juleta enam ligi minna ega oma meelt seal avaldada. See on vale!».

Kadri Napritson-Acuna:

Vabaduse väljakul toimunud ÜRO rändeleppe vastasel meeleavaldusel läks Eesti 200 liige ja politoloog Florian Hartleb seda koos lapsevankriga segama. Enda sõnul häiris Hartlebi eelkõige plakatite sisu.

ÜRO rändepakti vastase meeleavaldusega samal ajal toimus kohvikus Wabadus Eesti 200 üritus «Positiivne alternatiiv», kus tehti teatavaks muusik Ruslan Trochynski liitumine erakonnaga. Üritusel viibis ka tüli üles kiskunud Florian Hartleb.