Det er svært at komme i tanke om et emne, der fylder mere i den offentlige debat end udlændinge og indvandrere. Men alt for ofte er debatten præget af følelser og moralisme i stedet for fakta og forskningsbaseret viden. Det mener folkene bag Danmarks nye udlændingepolitiske tænketank, Unitos.

»Indvandring medfører en omkalfatring af vores samfund i forhold til kriminalitet, økonomisk belastning og social kontrol, svækket sammenhængskraft og vigende opbakning til demokratiet. Der er masser af emner, som kan belyses meget mere,« siger ph.d. og forfatter Kasper Støvring, der er bestyrelsesformand i den nye tænketank.

Foruden Kasper Støvring består Unitos’ bestyrelse af folketingskandidat for SF Halime Oguz og Mikkel Andersson, der er vært på Radio24syv og står bag det satiriske onlinemedie Rokokoposten.

Unitos’ erklærede mål er at »højne niveauet i udlændingedebatten«. Det vil bestyrelsen gøre ved at bevilge penge til forsknings- og oplysningsprojekter om kulturelle, sociale og økonomiske aspekter af indvandring. Unitos har allerede givet den forhenværende imam Ahmed Akkari støtte til en rapport om afradikalisering.

De tre bestyrelsesmedlemmer har forskellig politisk baggrund. Kasper Støvring er nationalkonservativ, Halime Oguz er venstreorienteret, og Mikkel Andersson er liberal. Fælles for de tre er dog, at de alle har markeret sig i debatten som fortalere for en stram udlændingepolitik.

»Jeg er ikke interesseret i at fremstille det, som om vi er fuldstændig værdineutrale. Det er suverænt os tre, der kommer til at råde over Unitos’ midler, og vi kommer selvfølgelig med vores egne – og velkendte – holdninger til indvandring,« forklarer Mikkel Andersson, som understreger, at det ikke er ensbetydende med, at Unitos kun vil støtte projekter, der undersøger negative effekter af indvandringen.

Brændende spørgsmål

Spørgsmål om indvandring fylder utrolig meget, både på Christiansborg og i medierne. Men det fylder ikke nødvendigvis nok, mener Kasper Støvring.

»Indvandring er vor tids mest brændende spørgsmål. Det er også det, der optager befolkningen,« siger han. »Alene derfor er der grund til at kaste ekstra lys på det.«

Og ifølge Kasper Støvring mangler vi stadig viden om en lang række omstændigheder, der knytter sig til indvandring. Det er et problem, at debatten om udlændinge ikke foregår på et tilstrækkeligt oplyst grundlag:

»Vi mener, at mange af de her emner er underbelyste. Om det skyldes, at mange etablerede forskere er berøringsangste over for det eller simpelthen bare har en anden synsvinkel på det, det skal jeg ikke kunne sige,« vurderer Kasper Støvring.

Grundlæggende fokuserer den offentlige debat for meget på flygtninge og migranters menneskerettigheder og for lidt på de omkostninger, indvandringen har for de vesteuropæiske samfund, mener han.

»Der mangler en balance i nogle af de her spørgsmål, og det vil vi gerne være med til at afbalancere,« siger Kasper Støvring.

Intet martyrium

Mikkel Andersson mener, at udlændingedebatten har bevæget sig meget kraftigt i den rigtige retning siden 1990’erne, hvor den »hang fast i et moraliserende hængedynd, og debatten altid blev reduceret til et spørgsmål om menneskesyn«.

»Jeg vil ikke indtage det der klassiske martyrium om, at man ikke kan tale frit om indvandring. Det kan man godt,« siger han.

Men der er stadig levn efter 1990’ernes debatkultur, mener Mikkel Andersson. Han peger på forfatterne Carsten Jensen og Annelise Marstrand som eksempler på debattører, der stadig indtager den position, at andre mennesker er moralsk anløbne, hvis de stiller bestemte spørgsmål til asylpolitikken.

– Kan du nævne et konkret eksempel på, at niveauet i debatten er for lavt?

»For et par måneder siden henviste Özlem Cekic i en tv-debat med Pernille Vermund til tal om, at det kun er to eller tre procent af alle efterkommere, der er kriminelle. Klippet fik stor udbredelse på nettet. Men tallene baserer sig på en opgørelse af, hvor stor en andel, der er dømt for kriminalitet i indeværende år. Det stemmer jo ikke overens med, hvordan de fleste af os forstår en kriminel. Er Jønke ikke kriminel, bare fordi han ikke har fået en dom i år?«

Overordnet set erkender Mikkel Andersson, at der sket et skred de senere år, og at der i dag er bred konsensus – både i befolkningen og blandt politikerne – om at føre en relativt stram udlændingepolitik.

Når han alligevel mener, at der er behov for en tænketank, der kan »højne niveauet i debatten«, skyldes det først og fremmest områdets væsentlighed.

»Og man kunne med fordel kigge nærmere på, hvad der virker og ikke virker i det, jeg kalder integrationsindustrien,« siger han.

»Men generelt bliver der forsket en del på området, og vi vil meget gerne støtte projekter, der fokuserer på at formidle den forskning til den brede befolkning.«

Vækkelse

Unitos er finansieret af private donorer. Hovedsponsoren hedder Lasse Birk Olesen og har tjent en formue på den digitale valuta bitcoin. Han har tidligere været en kendt figur i stærkt libertære kredse.

»Indtil for få år siden gik jeg faktisk ind for fuldstændig frie grænser. At alting skulle være frit og universelt,« siger Lasse Birk Olesen.

Han blev først optaget af udlændingepolitiske spørgsmål, da han blev opmærksom på ikkevestlige indvandreres generelle overrepræsentation i kriminalitetsstatistikkerne. Selv om Lasse Birk Olesen understreger, at han ikke har indflydelse på tænketankens arbejde, er han heller ikke bare pengemand. Han var med til at tage initiativ til Unitos, og det var ham, der bragte Støvring, Andersson og Oguz sammen om projektet.

– Hvorfor har du bidraget til Unitos?

»Jeg håber, at projektet kan være med til at bringe mere fakta ind i en debat, der alt for ofte er præget af følelser. Det var jo også gennem fakta, at min interesse for emnet blev vakt.«

– Forholder vi os ikke allerede i høj grad til eksempelvis indvandreres overrepræsentation i kriminalitetsstatistikkerne?

»Ikke tilstrækkeligt. Det synes jeg ikke. Der kommer selvfølgelig relevante fakta frem fra Danmarks Statistik og andre. Men jeg tror, at der er brug for mere. Og i stedet for at vente på, at andre laver det, vil vi gerne selv skubbe til udviklingen med Unitos.«

– Skal de analyser og policy-anbefalinger, Unitos laver, have en bestemt politisk retning?

»Overhovedet ikke. Det har været vigtigt for mig, at der ikke er en tydelig politisk bias. Derfor har vi valgt bestyrelsesmedlemmer fra begge sider af den politiske midte.«

– Men de har alle tre udtrykt bekymring for indvandringen?

»Det er rigtigt. Jeg er også bekymret, så det er der ikke noget underligt i. Man må jo også sige, at de, der graver sig dybt ned i det her område, ofte kommer frem til nogle ret kedelige konklusioner. Altså, at det ikke ser så godt ud med indvandringen. Og så vil jeg gerne understrege, at det kun vil glæde mig, hvis Unitos støtter et projekt, der konkluderer, at det går langt bedre med integrationen, end vi hidtil har troet.«