Stemmebokse før åbning i Maglegårdshallen i Hellerup (arkivfoto). Foto: Liselotte Sabroe / Scanpix

Blanke stemmer kan sende et signal til politikerne, siger kommunalforsker.

Da kommunalvalget i 2013 var overstået, havde godt 47.000 vælgere været enige om en ting: At stemme blankt.

Om det samme kommer til at gøre sig gældende ved valget tirsdag, er af gode grunde endnu uvist, men én ting er ifølge kommunalforsker ved Syddansk Universitet Ulrik Kjær sikkert.

En blank stemme er enten en proteststemme eller en tvivlsstemme, fortæller han til TV 2.

- En proteststemme er de vælgere, som ikke mener, at de opstillede kandidater er deres stemme værdig.

- Mens en tvivlsstemme er de vælgere, som simpelthen er så meget i tvivl, at de ikke kan se ind i de forskellige kandidaters politik, så de vælger at stemme blankt, siger Ulrik Kjær.

Er du i tvivl om, hvad du skal stemme tirsdag? Tag TV 2 kandidattest her.

Sender et signal

Ulrik Kjær forklarer, at de blanke stemmer tæller med i den samlede stemmeprocent, men at de ikke har nogen egentlig indflydelse på valgresultatet.

- De blanke stemmer er en indikator for, om vælgerne kan gennemskue, hvad den politiske diskussion handler om, og om de kan gennemskue de opstillede kandidater, siger han og tilføjer:

- Og de blanke stemmer kan jo også sende et signal om, at man ikke bryder sig om enten kandidaten eller deres politik, for man er alligevel gået hele vejen ned til valgstedet i stedet for at blive hjemme på sofaen.

Ikke bekymrende

Ved kommunalvalget i 2013 afgav vælgerne i alt 47.175 blanke stemmer, men det tal er ikke bekymrende, mener Ulrik Kjær.

- Hvis der var rigtig mange blanke stemmer, så burde man være bekymret. Men som det er nu, er det ikke tilfældet. Og hvis antallet af blanke stemmer pludselig steg meget voldsomt i en kommune, skulle man kigge på, hvad der var sket. For det er jo en måde at vise sin utilfredshed på, siger kommunalforskeren.

4.557.652 vælgere kan tirsdag stemme til kommunal- og regionrådsvalget.