Efter i årevis at have kritiseret selv den mindste stramning i den danske udlændingepolitik gennemført af VK-regeringen op gennem nullerne, melder Radikale Venstre sig nu i koret af partier, der bifalder og agter at beskytte en »stram« politik over for de udlændinge, der kommer til Danmark for at søge asyl, familiesammenføring eller opholdstilladelse.

For mens lempelser af reglerne for familiesammenføring, et opgør med tilknytningskravet og 24-års-reglen har været radikalt hjerteblod, siden Pia Kjærsgaard og VKOs velmagtsdage, afviser de Radikale nu, at partiet efter et valg vil ændre så meget som et komma i reglerne for udlændinges adgang til Danmark.

»Vi har en stram og retfærdig udlændingepolitik, og det er en politik, som, vi mener, skal fortsætte efter næste valg, hvis SR-regeringen fortsætter,« siger partiets gruppeformand, Christian Friis Bach.

Så sent som i 2011 blev det i den radikale top betragtet som en »borgerret«, at danskere kunne bo i Danmark, med hvem de ville. I dag er tonen en anden.

»Vi skal have klare kriterier for, hvornår man kan komme til Danmark. Det har vi nu, og dem skal vi bevare,« siger Friis Bach.

I de Radikales ledelse forklarer man det, der for mange ligner et markant kursskifte i den radikale udlændingepolitik, med to forhold:

Dels erkender partiet, at der er behov for stramme regler for, hvem der kan komme til Danmark, fordi man ifølge Friis Bach ikke kan »håndtere alle flygtninge i verden i Danmark«. Dels er der tale om et i partiledelsens øjne »helt afgørende« politisk kompromis, man har været nødt til at lave med regeringspartneren Socialdemokraterne frem mod et folketingsvalg.

Det er et kompromis, som til forveksling minder om den højredrejning i dansk udlændingepolitik, som SF aftalte med Helle Thorning-Schmidt (S) frem mod folketingsvalget i 2011, og som Radikale Venstre den gang talte dunder mod i bestræbelserne på at skærpe partiets socialliberale profil.

»Der hverken kan eller skal slås en kile ned mellem S og R på spørgsmålet om udlændinge og integration. Heller ikke efter et valg,« siger Friis Bach.

Han sætter samtidig en sort streg hen over det mulige opgør med 24-års-reglen og tilknytningskravet, som flere medlemmer i partiet har ønsket genoplivet, siden Helle Thorning-Schmidt satte den radikale leder, Margrethe Vestager, uden for døren på netop det punkt under forhandlingerne om regeringsgrundlaget i det sorte tårn på Amager tilbage i 2011.

»Vi går til valg på at bevare 24-års-reglen i næste valgperiode. Det kan jeg sige klart og tydeligt,« siger Friis Bach.

Skepsis i baglandet

Med regeringsskiftet i 2011 tilbagerullede SRSF-regeringen en del af de stramninger, som VK-regeringen vedtog året før. Pointsystemet blev skrottet, asylansøgere fik lov at arbejde uden for asylcentrene, og tilknytningskravet blev lempet. Men over en bred kam er der stadig tale om en »meget stram« udlændingepolitik sammenlignet med Danmarks nabolande, pointerer Torben Tranæs, forskningschef for Rockwool Fonden.

»Der er ikke mange andre lande, der eksempelvis har et lovbestemt tilknytningskrav eller en 24-års-regel. Ser man samlet på det system, vi har i dag, så minder det om det system, som VKO havde omkring 2010, efter at man gennemførte betydelige stramninger op gennem 00erne,« siger han.

I 2010 var det ellers en skråsikker Margrethe Vestager, der på partiets sommergruppemøde i august efterlyste »en værdig udlændingepolitik«.Præcis derfor bærer den radikale udmelding brænde til bålet for de grupper i partiets bagland, der mener, at de Radikale ikke skal opgive kampen for at komme til at sætte aftryk på dansk udlændingepolitik fremover.

Spørger man partiets landsformand, Klaus Frandsen, er det afgørende, at partiet ligesom før det seneste valg stiller krav til Socialdemokraterne, hvis regeringen genvælges:

»Vi har været meget tilfredse med det samarbejde, vi har haft med Socialdemokraterne på det her område, hvor der trods alt er kommet en række forbedringer med i det seneste regeringsgrundlag, men vores forslag vil være, at vi stræber efter endnu flere forbedringer. Vi bør komme med målrettede forslag til forbedringer, og så må vi forhandle ud fra det,« siger Klaus Frandsen, der udpeger asyl, familiesammenføring, kvoteflygtninge og integration som områder, hvor der bør være plads til forbedringer.

Formanden for Radikale Venstre i Københavns omegns storkreds, Jens Rikardt Andersen, er enig:

»Det bør og skal være en radikal mærkesag frem mod næste valg at søge forbedringer på centrale dele på udlændingeområdet og ikke fastlåse sig til en politik lavet af VKO fra 2010. Uanset hvad en eller anden leder i Radikale Venstre måtte mene om det her, så kan man ikke holde kandidaterne fra det. Ét er, hvad dem, vi kender i medierne, melder ud – noget andet er, hvad de Radikale virkelig står for,« siger Jens Rikardt Andersen, der dog anerkender, at man under alle omstændigheder er bundet til at finde et kompromis med Socialdemokraterne.

Historisk har Radikale Venstre – på lige fod med Enhedslisten – indtaget rollen som Dansk Folkepartis modpol i spørgsmål om udlændinge og integration.

Men siden valget har Enhedslisten akkompagneret af SF efter partiets regeringsexit mere eller mindre stået alene med den dagsorden. Samtidig er kriterierne for, hvornår man kan få asyl eller flygtningestatus i Danmark, forblevet uændrede.

Vil ikke tale om udlændingene

Tidligere landsformand og mangeårige partimedlem Søren Bald kritiserer de Radikales ledelse, fordi den accepterer »hovedparten« af de stramninger, som VK-regeringen lavede med Dansk Folkeparti.

»Det er som om, at diskussionen om udlændingepolitikken er lagt fuldstændig død hos de Radikale. Man har fået nogle ændringer igennem i forbindelse med regeringsdannelsen, hvor man allerede havde solgt sig på de afgørende punkter, 24-års-reglen og tilknytningskravet. Det er som om, at vi ikke snakker mere om det. Alle ved, at moster er fordrukken, men vi taler ikke om det.«

Andre er anderledes positivt indstillet:

»Jeg er pragmatisk. Det vigtige er at tælle til 90 mandater. På alle de andre politiske parametre er der så meget, der binder os sammen, at det retfærdiggør, at der er et område, hvor vi ikke kan få indført, det vi gerne vil,« siger hovedbestyrelsesmedlem Rasmus Beltofte.

På Christiansborg forventer flere partier, at udlændingespørgsmålet igen vil blive et afgørende tema frem mod næste valg. Så sent som på Folkemødet på Bornholm annoncerede oppositionens leder, Lars Løkke Rasmussen (V), da også, at Venstre efter sommerferien vil komme med et udspil, der kræver yderligere opstramninger på eksempelvis reglerne for familiesammenføring.

»Vi kan se, at de udgifter, der ligger på flygtninge- og udlændingeområdet, er næsten en milliard kroner højere end under VK-regeringen. Derfor er det heller ikke tilfredsstillende, hvis man blot fastfryser området. Der er brug for, at man kommer tilbage til en fast, fair og fornuftig udlændingepolitik,« siger Venstres næstformand, Kristian Jensen.