Ikke et eneste dansk havbrug har fået udstedt en placeringstilladelse på korrekt grundlag. Det viser en redegørelse fra Kammeradvokaten, skriver Miljøministeriet i en pressemeddelelse.

Ifølge meddelelsen har seks ud af de 19 danske havbrug ganske simpelthen ikke en placeringstilladelse, selv om det er et krav. De resterende 13 tilladelser er udstedt, uden at Miljøstyrelsen har foretaget den påkrævede, forudgående habitatvurdering.

Placeringstilladelserne udgør ifølge pressemeddelelsen »det planmæssige grundlag for at drive havbrug«. En sådan tilladelse skal sikre, at havbrugene ligger på steder, hvor der er taget hensyn til bl.a. naturbeskyttelse, sejlads og fiskeri.

Minister: Det er uacceptabelt

Miljøministeriet vil ikke umiddelbart udlevere selve redegørelsen til Ingeniøren, men behandler sagen som en aktindsigt.

Derfor kan vi kun referere pressemeddelelsen, hvor der står, at »Miljøstyrelsen nu skal lovliggøre forholdene ved sagsbehandling af de enkelte sager.« Meddelelsen kommer ikke ind på, hvordan det kan lade sig gøre at føre miljøtilsyn til havbrug, som end ikke har en tilladelse til at ligge, hvor de ligger. Det vil den nye miljøminister, Lea Wermelin (S) nu finde ud af.

»Det er dybt utilfredsstillende, at der ikke har været styr på tilladelserne til havbrugene. Jeg har derfor bedt om en redegørelse for, hvordan det kunne ske,« siger hun og fortsætter:

»Det er uacceptabelt, at så mange havbrug har fået placeringstilladelse, uden at konsekvenserne for vores Natura 2000-områder har været kendte. Havbrugsproduktion må ikke ske på bekostning af naturen, og det skal nu undersøges for hvert enkelt havbrug, hvad konsekvenserne er. Nu skal der ryddes op én gang for alle.«

Kammeradvokatens redegørelse er blot en del af de undersøgelser, som Miljøministeriet har sat i gang for at kulegrave tilsynet med de danske havbrug. Det skete allerede under den forrige minister, Venstres Jakob Ellemann-Jensen.

Både han og forgængerne kom gentagne gange under beskydning fra oppositionen efter afsløringer af flere havbrugs overtrædelser af deres miljøgodkendelser, som ikke skal forveksles med placeringstilladelser. Se f.eks. nedenstående samråd:

Særligt en sag fra Hjarnø i Hedensted Kommune vakte opsigt, fordi den startede med, at lystfiskere fangede sølvlaks i området. De var undsluppet fra Hjarnø Havbrug, som slet ikke havde haft tilladelse til at opdrætte den art.

Forløbet af den sag viste, at der var kaos i tilsynet med de danske havbrug, som foretages af både kommuner og Miljøstyrelsen selv afhængig af deres beliggenhed. Det viste sig nemlig også, at havbruget havde importeret dobbelt så meget foder, som de fisk, der var tilladelse til at opdrætte, kunne spise. En stærk indikation på, at der havde fundet overskridelser af tilladelserne sted, som miljøtilsynet ikke havde fanget.

For at blive i fiskerigloserne, bestilte allerede Jakob Ellemann-Jensens forgænger, Esben Lunde-Larsen (V), hvad han kaldte »en gennemtrawling« af området. I den forbindelse blev udstedelsen af placeringstilladelser flyttet fra Fiskeristyrelsen til Miljøstyrelsen. Det har altså ifølge Kammeradvokaten ikke haft den ønskede effekt.

Tilladelse til nye havbrug sat i bero efter analysefejl

Havbrug har været politisk sprængfarlige, siden den forrige regering i sin Landbrugspakke fra 2015 åbnede for at give tilladelse til nye havbrug i Kattegat. Det er stærkt kontroversielt, fordi de udleder kvælstof til vandmiljøet, der i forvejen er presset.

Læs også: Flere havbrug kan skade Kattegats dårlige havmiljø endnu mere

Da Ingeniøren havde kortlagt konsekvenserne af den analysefejl, som i et årti havde tegnet et skønmaleri af tilstanden i det danske vandmiljø, satte Jakob Ellemann-Jensen dog behandlingen af tilladelserne til de nye havbrug i bero.

Det har de været siden, og det er yderst tvivlsomt, om den nye regering og flertallet bag den nogensinde vil tillade flere havbrug i danske farvande.