98 kroner, en speciel browser og lidt teknisk snilde. Tre ting der skal til for at købe en dansk identitet for blot 98 kroner. It-kender og vært på Radio 24syvs program Aflyttet, Anders Kjærulff, kalder det for en alarmerende udvikling, efter at Politiken søndag har afsløret prisen for en dansk identitet.

For de 98 kroner får du nemlig navn, fødselsdato, adresse, telefonnummer, kodeord til en række hjemmesider, dankortoplysninger og sågar ip-adressen på danskerens computer.

- Infokalypsen er i gang. Alle de her informationer, som vi før i tiden betragtede som private og som noget, vi havde styr på, ligger nu og flyder frit og er mere eller mindre til salg. Det, at vi er nede i 98 kroner pr. mand, er ret alarmerende, og jeg mener, det kræver, at politikerne vågner op allerede nu, siger han til TV 2.

Meget salg på det mørke internet

Det er nemlig langt fra fåtallet, der kan få adgang til de oplysninger, der ganske vist er ulovlige at købe. Du skal blot downloade en browser, der hedder Tor, der sørger for, at du ikke bliver sporet, og inde på den er der masser af undernetværk.

- Det er et sted, hvor der foregår lidt af hvert. Der er aktivister, der opererer derude. Der er forskellige whistleblower-tjenester, for eksempel WikiLeaks kører via det her mørke internet, og så er der salg af identitet, narkotika, våben og den slags ting.

Det positive ved browseren er, at du ikke bliver sporet, så den gemmer ikke oplysninger om dig, forklarer Anders Kjærulff.

Statens skyld

Ifølge ham er det særligt staten, som kan tilskrives ansvaret for, at der flyder danske data på internettet.

- Den danske stat har selv gjort sit for at sætte oplysninger i omløb. Der var den berømte Robinson-liste, der røg ud i 2014: 900.000 danskere, der havde bedt om ikke at blive registreret, blev sendt ud over det hele, og alle kunne sådan set downloade, inklusiv cpr-numre og adressen, fortæller han.

Det kan være de oplysninger, der nu kun koster 98 kroner at få fingrene ind. Anders Kjærulff forklarer, hvordan købere typisk får "et bundt" identiteter ad gangen, nemlig omkring 100.

- Det er meget muligt, at det er her (staten), det kommer fra. Staten er sådan set de værste til at lække de her oplysninger, og de kan så misbruges til at oprette nye kreditkort og købe varer.

Men varer er ikke typisk dét, man bruger en falsk identitet til for tiden:

- Du kan købe amok på det åbne internet. Kreditkort er ikke så meget værd mere, men det nye er, at man gemmer alle oplysninger, så man kan lave falske pas.