Transkønnede bliver trukket igennem et umyndiggørende forløb i det danske sundhedssystem, når de vil skifte køn, selv om ny lovgivning per 1. januar lagde op til at fjerne den kritiserede procedure.

Så skarp er kritikken fra menneskerettighedsorganisationen Amnesty. Organisationen ønsker en ændring af det nuværende forløb, som transkønnede skal igennem. Det får opbakning fra Liberal Alliance og et flertal i Folketinget.

Hvis transkønnede ønsker hormonbehandling eller en kønsskifteoperation, skal de i dag igennem et længere udredningsforløb ved Sexologisk Klinik i København for at sikre, at de har truffet den rigtige beslutning.

Fordi Sexologisk Klinik i København har hjemme i psykiatrien, skal transkønnede igennem det forløb, før de bliver indstillet til behandling på Rigshospitalet, vurderer Amnesty. Organisationen udkommer fredag med en opfølgning på en rapport fra 2016 om, hvordan transkønnede behandles i det danske sundhedssystem.

I den nye rapport fremgår det, at transkønnede skal igennem mange samtaler og forvirrende forløb i sundhedssystemet, før de får afklaring på, om de kan modtage behandling. Således kan transkønnede efter et års påbegyndt udredning ende med et afslag på behandling.

Men det bør slet ikke være den transkønnede, der skal overbevise myndigheden om sin kønsidentitet, mener Amnesty.

»Det handler fortsat om, at transpersoner skal overbevise Sexologisk Klinik om, at de er transkønnede. Det er dybt umyndiggørende,« siger Helle Jacobsen, kampagneleder ved Amnesty Danmark.

Retten til krop og liv

Helle Jacobsen, når staten betaler for indgrebet, er det så ikke rimeligt, at sundhedssystemet sikrer sig, at transkønnede ikke fortryder?

»Det handler om retten til sin egen krop og eget liv. Desværre er udgangspunktet, at sundhedssystemet ikke tror, at den transkønnede selv er i stand til at træffe beslutninger om sit eget liv. Samtidig kan transkønnede ikke få lov til selv at betale for operationen, hvis det vil,« siger Helle Jacobsen og tilføjer:

»Det bør være muligt, at man som transkønnet kan få den behandling, man ønsker.«

Er et langt udredningsforløb ikke nødvendigt, hvis vi skal være sikre på, at helt unge transkønnede ned til 18 år ikke fortryder deres behandling?

»For det første er man myndig, når man er 18 år. Det betyder, at de transkønnede lige som alle andre kan træffe beslutninger om deres eget liv. For det andet er der ingen af dem, som Amnesty har talt med, der har fortrudt deres behandling. Tværtimod er det noget, som de allerfleste har haft et ønske om i mange år, når de henvender sig til sundhedssystemet.«

Helle Jacobsen peger derfor på, at løsningen helt kan være at flytte de transkønnede fra psykiatrien og over i det almindelige sundhedsvæsen.

Netop de transkønnedes behandling i sundhedssystemet var allerede sidste år under massiv kritik fra organisationen. I marts 2016 fremlagde Amnesty således den første rapport om de transkønnedes forløb på Sexologisk Klinik. Det medførte, at et enigt folketing besluttede, at Danmark, som det første land i verden, fjernede transkønnede fra listen over psykiske sygdomme.

Netop med udgangspunkt i den ændring får Helle Jacobsen opbakning fra talsperson Axel Pedersen-Nielsen fra organisationen Transpolitisk Forum for transkønnede i Danmark.

»Behandlingen af transkønnede er nødt til at blive flyttet fra psykiatrien. Nu er det særligt relevant, fordi det at være transperson ikke længere betegnes som en psykiatrisk diagnose,« siger Axel Pedersen.

Lovændring ændrede ikke forløb

I forbindelse med Amnestys sidste rapport skabte det især debat, at flere af spørgsmålene til de transkønnede på Sexologisk Klinik ifølge eksperter og Amnesty intet havde at gøre med deres kønsidentitet. Det var spørgsmål som »tænker du på dine forældre under onani?« og »kan du lide rutsjebaner?«.

Men trods den historiske lovændring om transkønnedes placering i sundhedssystemet er de transkønnedes behandling fortsat dybt kritisabelt, mener Amnesty.

Således skal de transkønnede fortsat svare på spørgsmål som »beskriv barndomshjemmets indstilling til sex«, som det fremgår af et spørgeskema, Berlingske har set.

Men udredningsforløbene kan i sig selv tage mange måneder, og de er især her, det bliver dybt umyndiggørende, mener Amnesty.

Helle Jacobsen understreger, at der er behov for et paradigmeskift:

»Vi skal behandle transkønnede, så det er klart, at de er i stand til at træffe beslutninger om deres eget liv, og så det afspejler folketingets beslutning om at fjerne den psykiatriske diagnose.«

Transkønnede hører til hos »specialister«

Fra Sexologisk Klinik lyder det, at de omdiskuterede spørgeskemaer i øjeblikket er ved at blive revurderet.

»Vi er i gang med at revidere spørgeskemaerne, for de er lavet i tidernes morgen til almene sexologiske problemer og ikke til det transkønnede område,« siger overlæge og ansvarlig for transkønnede på Sexologisk Klinik, Birthe Smith.

Birthe Smith er først tiltrådt stillingen 1. januar i år. Derfor kan hun ikke udtale sig om, hvorfor transkønnede fortsat har fået udleveret spørgeskemaer efter, at Sexologisk Klinik i juni sagde til Berlingske, at de ikke længere blev udsendt. Men hun fastslår, at de ikke vil blive udleveret i fremtiden.

Spørgeskemaerne er ifølge Amnesty kun en lille del af problemet. Amnesty ønsker, at transkønnede helt bliver flyttet fra psykiatrien. Den beslutning ligger ikke hos jer, men med det indgående kendskab, I må have til transkønnede efter at have behandlet dem i mange år, er det så jeres vurdering, at de hører til i psykiatrien?

»Transkønnede hører til hos specialister. De hører ikke til i psykiatrien nu, for de har ikke en psykiatrisk diagnose længere. Men som verden er indrettet, ligger sexologiske klinikker nogle gange under psykiatrisk afdeling og andre gange under gynækologisk afdeling,« siger Birthe Smith med henvisning til, at netop Sexologisk Klinik i København, hvor transkønnede i øjeblikket behandles, ligger under psykiatrien.

Hun understreger, at de transkønnede skal behandles der, hvor den specialiserede viden er. Den er efter Birthe Smiths vurdering på Sexologisk Klinik i dag.

Vejledning udskudt

I forbindelse med at de transkønnede blev flyttet fra listen over psykiske sygdomme, har der politisk været et ønske om, at sundhedsvejledningen, der udstikker retningslinjer for behandling i sundhedsvæsnet, ligeledes blev ændret.

Senest er den nye vejledning dog blevet udskudt af sundhedsminister Ellen Trane Nørby (V).

Ministeren er netop gået på barsel, men har tidligere sagt til Information, at hun har lagt op til, at Sexologisk Kliniks monopol på behandling af transkønnede brydes, så udredningen kan tilbydes flere steder i landet og ikke kun i København.

Men det er ifølge Amnesty slet ikke tilstrækkeligt at bryde monopolet.

»Det handler om, at transkønnede helt skal flyttes fra psykiatrien. Derfor er vi også glade for, at ministeren har udskudt vejledningen. Vi håber den kommer til at indeholde retningslinjer for en mere værdig behandling af de transkønnede i sundhedssystemet,« siger Helle Jacobsen.

Tilstrækkeligt med informeret samtykke

Onsdag udkom Sundhedsstyrelsens reviderede »Specialeplan«, hvor det blandt andet fremgår, hvilken afdeling transkønnede hører under. Her bliver der ikke lagt op til, at transkønnede flyttes fra psykiatrien. Alligevel får Amnestys kritik opbakning fra et bredt flertal i Folketinget.

Liberal Alliance er således »helt enig« med Amnesty. Det siger sundhedsordfører May-Britt Kattrup (LA).

»Transkønnede skal løftes ud af psykiatrien. Det nytter ikke noget, at vi flytter dem fra listen over psykiske sygdomme, hvis de stadig skal igennem psykiatrisk behandling. Vi er ikke i mål.«

Hun tilføjer, at hendes holdning umiddelbart er, at transkønnede skal have adgang til hormoner gennem en gynækolog. Dertil skal de kun igennem et længere udredningsforløb, hvis det vurderes, at de kan have en psykisk lidelse.

»Men et langt udredningsforløb skal ikke være udgangspunktet, som det er i dag,« understreger hun.

Fra SF lyder meldingen også, at de transkønnede skal løftes ud af psykiatrien, og det samme siger Alternativet. Pernille Schnoor, sundheds- og psykiatriordfører (AL) er helt på linje med Amnesty.

Hun mener, at det er tilstrækkeligt med informeret samtykke, hvor de transkønnede får opstillet risici ved behandling. Derefter kan de give »samtykke« til, at det fortsat er den behandling, de ønsker.

»Sexologisk Klinik bør ikke kunne trumfe det, personer gerne vil, hvis de vil have en operation. Lægen, der indstiller de transkønnede til klinikken, bør være i stand til at vurdere, om den transkønnede kan træffe beslutningen,« siger Pernille Schnoor.

»Min forventning til den nye sundhedsvejledning er, at den følger med lovgivningen, som klart siger, at transkønnethed ikke er en psykiatrisk diagnose. Dermed skal de transkønnede ikke længere trækkes igennem lange udredningsforløb. Vi skal tilbage til det tidligere system, hvor gynækologer kan udstede hormoner til transkønnede.«

Enhedslisten på vej med et beslutningsforslag på området.

»Vi ønsker at gøre op med den ændring, man lavede for nogle år siden, hvor Sexologisk Klinik fik monopol på området. Det skal være muligt for blandt andet gynækologer at behandle transkønnede med hormoner,« siger psykiatriordfører, Stine Brix, (EL).

Også Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet ønsker, at de transkønnede hurtigere kommer igennem systemet og undgår de lange forløb, som de i øjeblikket skal igennem ved Sexologisk Klinik.

Psykiatriordfører Liselott Blixt, (DF) efterlyser andre retningslinjer på området.

»De skal ikke igennem lange trælse forløb. De skal igennem almindelige forløb, hvor man sikrer, at den transkønnede ved, hvad han eller hun går med til. Det er en stor ting at gøre, så selvfølgelig skal man være velinformeret. Men man skal ikke igennem de forløb, der er i dag.«