Et klassisk eksempel: Ikke fake news, men grov vildledning som følge af udeladte oplysninger.

Berlingske har i dagens netavis en artikel med følgende overskrift:

”Studenter med indvandrerbaggrund stikker af fra feltet: Dobbelt så mange læser videre med det samme.”

Nå, for søren. Så kan de oprindelige danskere godt gå hjem og lægge sig eller hvordan?

I artiklen hedder det bl.a.:

”Som Berlingske har beskrevet i dag, har Danmarks Statistik regnet sig frem til, at andelen af studenter, der går direkte videre til en uddannelse efter studentereksamen, stort set er halveret – fra 29,3 procent i 2012 til blot 15 procent i 2018. Hos indvandrere og efterkommere er billedet markant anderledes: Andelen af studenter, som går i gang med en uddannelse umiddelbart efter studentereksamen, ligger på 31,3 procent for indvandrerne og 33,2 procent for efterkommerne.”

Derefter er der lidt løs tale fra bl.a. formanden for Gymnasieskolernes Lærerforening Tomas Kepler, der f.eks. siger sådan her:

”Mit indtryk fra min tid som underviser er, at elever med indvandrerbaggrund i lidt højere grad end etnisk danske elever taler karriere med deres forældre.”

Nå da, Tomas Kepler, så du har undervist elever med indvandrerbaggrund? Det vil jeg såmænd gerne tro, men det må i så fald være gået hen over hovedet på dig, at ikkevestlige indvandrere og efterkommere klarer sig langt ringere i gymnasiet end danske elever.

Min ringe person skrev en længere artikel om det i marts i år. Gennem en særkørsel hos Danmarks Statistik, betalt af Paul Lyngbyes Fond, åbenbarede det sig, at de ikkevestlige efterkommere – født og opvokset i Danmark – klarer sig stort set lige så ringe som ikkevestlige indvandrere i gymnasiet, det vil sige langt efter danske unge, mellem 1,3 og 1,6 karakter for indvandrere og mellem 1,2 og 1,4 karakter for efterkommere.

De dårlige karakterer i gymnasiet er en følge af dårlige karakterer i grundskolen og såmænd også før det i børnehavealderen, hvor prøver viser, at den gennemsnitlige ikkevestlige ligger mindst to år efter danske børn i snit, når det gælder muligheden for indlæring. Alt det kan man læse mere om, hvis man klikker på ovenstående link og går videre til den fulde rapport.

I denne rapport kan man også læse – med tal fra Danmarks Statistik – at deltagelsen på arbejdsmarkedet for ikkevestlige, også efterkommerne, er langt lavere end for danskere.

Er man stadig ikke overbevist, kan man gå til evalueringsinstituttet EVA, der i november 2018 kunne konkludere, at

”Karaktergennemsnittet er generelt en god indikator for succes i studie- og arbejdsliv.”

At ikkevestlige i højere grad begynder tidligere på studierne, betyder således ikke på nogen måde, at de klarer sig bedre end danskere. Tallene viser uden for enhver tvivl, at de klarer sig dårligere. Man kan spørge sig selv, om man i snit vil foretrække en studerende, der begynder med det samme med lave karakterer fra gymnasiet, eller om man vil foretrække en studerende med et sabbatår på bagen, men til gengæld med i snit højere karakterer og derfor også med i snit højere kvalifikationer efter endt uddannelse?

Svaret giver vist sig selv.

Berlingske derimod har en ideologisk dagsorden, hvor avisen bevidst (det kan kun være bevidst, idet alle de nævnte tal er offentligt tilgængelige) udelader afgørende oplysninger.

Det er ikke fake news, hvad Berlingske foretager sig, men det er meget grov manipulation med virkeligheden.