Prisen for at holde et OL har en tendens til at blive langt dyrere end planlagt. Kun to byer bød på de kommende OL, og de fik begge værtsskabet.

Søren Kragballe, f. 1955, er profilredaktør på Finans. Han har i mere 25 år beskæftiget sig med erhvervsjournalistik. Efter praktiktiden på Jydske Tidende i Tønder og Kolding kom Søren i 1985 til Ritzaus Bureau i København. Herfra blev han i 1990 ansat på Dagbladet Børsen og skiftede til Jyllands-Postens erhvervsredaktion i 1999, hvor han har været siden. Han har primært beskæftiget sig med de store industrivirksomheder og har især en forkærlighed for de af selskaberne, der kan fremvise aner tilbage til tiden, hvor Jacobsen, Tietgen og H.N. Andersen regerede. Søren Kragballe er oprindeligt fra Sønderjylland og har tidligere spillet ishockey for Vojens, hvor det blev til tre Danmarksmesterskaber og en del landskampe.

Det koster kassen at afholde et OL. Derfor er det blevet sværere at finde byer og lande, der vil afholde verdens største sportsbegivenhed.

Sporene fra fortidens synder skræmmer. Og i et enkelt tilfælde nægtede en bys borgere, at være med til at satse hele butikkken. Her stemte indbyggerne i Hamborg simpelthen imod.

En undersøgelse fra Saïd Business School ved Oxford University viser, at afholdelse af et OL i gennemsnit har medført en budgetoverskridelse på 156 pct. Det er det højeste i sammenligning med alle andre såkaldte mega-byggeprojekter, skriver forbes.com.

Da den olympiske komité, IOC, senest skulle finde værtsbyerne til OL i 2024 og 2028, meldte kun to byer sig.

Derfor var det nemt for IOC at vælge Paris til 2024 og Los Angeles til 2028. Det er en hel anden situation end tidligere. Mellem 1992 og 2012 fik IOC mindst fem ansøgere pr. OL.

De seneste to sommer OL i henholdsvis London (2012) og Rio de Janeiro (2016) var ellers de to OL med nogle af de mindste budgetoverskridelser. London blev 76 pct. dyrere end budgetteret og Rio "kun" 51 pct. dyrere.

Det dyreste OL i forhold til overskridelser af budgetterne var legene i Montreal i 1976, da canadierne formåede at overskride det oprindelige budget med ikke mindre end 720 pct.

Selv om London også overskred budgetterne, så er meget af infrastrukturen blev en del af byen, men det er mere undtagelsen end reglen, skriver forbes.com.

Mange af Rio's stadions ligger øde hen, og i Sotji i Rusland, som var vært for vinter OL i 2014, bliver byen betegnet som en spøgelsesby.

Næste by i rækken er Tokyo med sommer OL i 2020. Også her tales der om, at udgifterne stiger kraftigt i forhold til budgettet. Allerede nu rapporteres der om en overskridelse på 50 pct. - tre år før legene skal gå i gang.

IOC er helt klar over, at den manglende interesse for at være vært for OL, hænger sammen med de finansielle ricici. I 2014 udgav IOC publikationen Olympic Agenda 2020, som er en "strategisk vejviser for den fremtidens olympiske bevægelse".

Den ny plan skal gøre budprocessen mere simpel og give gode råd om at holde igen på udgifterne.

Både Rom og Budapest trak sine ansøgninger om at få OL i 2024 af frygt for økonomien.

Ind i mellem dukker der også forslag op om, at København skal søge om værtsskabet hos IOC. Det er hidtil ikke sket.

Senest var i 2014, da overborgmester Frank Jensen luftede planer om, at København kunne tage sig af dele af OL, hvis Hamborg skulle arrangere legene. Men Hamborg besluttede ikke at søge om værtsskabet for OL i 2024.