Unge i Gentofte klarer sig godt. De får bedre karakterer og kommer fra bedre kår end de fleste unge i resten af landet. Til gengæld ryger de flere cigaretter og mere cannabis og drikker mere. Andelen af Gentoftes unge mellem 15 og 20 år, der har prøvet hash og andre stoffer, er stigende, og en stor gruppe mistrives. Det viser tal fra Center for Rusmiddelforskning på Aarhus Universitet og fra den Nationale Sundhedsprofil 2017, udgivet i 2018.

Den plet på det kommunale CV vil kommunens politikere have vasket bort. Pletfjerneren hedder blandt andet kontrakter og aftaler med retningslinjer for de unges brug af stoffer, alkohol og cigaretter mellem forældre og institutioner, skoler og sportsklubber. Og i det hele taget gode ideer til, hvordan man kan motivere de unge til i mindre grad at ryge og drikke.

Det fortæller Andreas Weidinger (K), der sammen med en partifælle i kommunalbestyrelsen har fået til opgave at lave kommissoriet for et såkaldt opgaveudvalg. Udvalget skal, efter islandsk forbillede, komme med ideer til, hvordan man får de unge til at styre deres brug af rusmidler og cigaretter og for eksempel motivere dem til at blive ved med at dyrke sport. Udvalget vil bestå af fem politikere og ti borgere (forældre, pædagoger, børn og unge) og vil besøge institutioner, skoler og klubber for at samle inspiration. Arbejdet begynder i april og vil vare halvandet år.

Hvilke spilleregler?

»Grundideen er at droppe ligegyldige billboard-reklamer og løftede pegefingre, der doserer viden og fakta à la: Det er usundt at ryge, og man skal ikke drikke for meget, som de unge kender til bevidstløshed,« siger Andreas Weidinger.

Han ærgrer sig over tallene: Andelen af unge mellem 15 og 25 år, der drikker ti eller flere dage om måneden er 11,2 pct. i Gentofte og 8,2 pct. i hele landet. For gymnasieelever er det henholdsvis 15 pct. og 7,6 pct. Der er 2,3 pct. flere unge i Gentofte end i resten af landet, der har røget hash inden for den seneste måned. Det svarer til 11,8 pct.

»Vi kommer ikke og propper bestemte regler ned over nogen. Vi vil gerne have forældre, unge og fritidsliv til at forholde sig til, hvilke spilleregler der skal være,« siger Andreas Weidinger, der er sikker på, at for eksempel et totalt forbud mod rygning i skoletiden i hele kommunen vil blive indført af skolebestyrelserne. Mange andre tiltag for og med de alkohol- og røgglade unge i Gentofte kan komme på tale, understreger han.

Mai Møller Nielsen, trivselskoordinator på Aurehøj Gymnasium »De spreder det ud i løbet af ugen i et kontrolleret forbrug, der måske viser, at de generelt er ressourcestærke.«

Mai Møller Nielsen er trivselskoordinator på Aurehøj Gymnasium. Hun er enig i, at løftede pegefingre ikke nytter, og at forældre og institutioner skal inddrages for at få de unge til at skære ned på røg, hash og alkohol. Hun og gymnasiet gennemførte i slutningen af 2018 deres egen undersøgelse af de unges trivsel, tobak- og rusmiddelforbrug. Den bekræftede, hvad andre undersøgelser har vist: At tendenserne blandt Gentoftes unge også ses i resten af landet, men at de har et kontrolleret overforbrug af rusmidler, og at psykisk sårbarhed blandt piger overgår landsgennemsnittet.

De unges psykiske sårbarhed

Men den viser, ifølge Mai Møller Nielsen, også, at de unge i Gentofte ikke »går fuldstændig bananas« i rusmidler.

»For det ville jo være et kontroltab for dem, og det tør de alligevel ikke. De spreder det ud i løbet af ugen i et kontrolleret forbrug, der måske viser, at de generelt er ressourcestærke,« siger hun.

I forhold til alkohol spejler de unge i Gentofte deres forældres adfærd, mener Mai Møller Nielsen. Nordsjælland ligger over landsgennemsnittet for indtag af alkohol blandt voksne.

»Det er ikke det, vi fokuserer mest på i øjeblikket, fordi der ikke er noget, der tyder på, at de drikker mere i weekenden eller til fester end resten af landets unge. De er derfor søde og kontrollerede til gymnasiefesterne, men har – sandsynligvis som deres forældre – et højere forbrug af alkohol spredt ud over ugen.«

Det mest alarmerende ved tallene i undersøgelserne om Gentoftes unge er den psykiske sårbarhed, understreger Mai Møller Nielsen.

Et minioprør

Ifølge Aurehøjs egen undersøgelse siger 87 pct. af eleverne, at de føler sig presset i skolefaglig sammenhæng, og en »ikke uvæsentlig del oplever et stort forventningspres hjemmefra – på godt og ondt«, som det hedder.

»Forestillingen om, at det gode liv ligger den vej, er særlig udpræget i Gentofte, fordi rigtig mange af dem spejler sig i forældre, der har de gode uddannelser og ambitionerne på deres børns vegne,« siger Mai Møller Nielsen.

»Standarden er dermed lagt så højt fra start, at de unge nemt kommer til at føle sig forkerte og bliver bange for, at de ikke selv bliver succesfulde og kun får anerkendelse for, hvad de kan præstere og ikke for, hvem de er.«

Når det gælder rygning, er der andre ting på spil, mener Mai Møller Nielsen.

»Med rygningen tror jeg, vi er vidne til et gryende, men meget lille og misforstået ungdomsoprør. For de unge ved godt, at rygning er dumt på mange måder. Det er de ikke i tvivl om. Men det er så deres lille bitte minioprør, hvor de siger, at det ikke er alle normer, de har tænkt sig at følge, men det er stadig inden for noget, hvor de ikke mister kontrollen.«