Arvovalta meni, mutta ”holhoojahallitus” tasoittaa tilannetta. IS kysyi asiantuntijoilta, miten Donald Trumpin valinta muutti maailmaa.

Maailma heräsi 9. marraskuuta 2016 uuteen aikaan. Kiinteistömiljardööri, tosi-tv-tähti Donald Trump oli ottanut voiton Yhdysvaltain presidentinvaaleissa. Alusta asti oli selvää, että maailma tulisi muuttumaan – mutta miten, sitä analysoitiin ja arvuuteltiin silloin sekä pelon sekaisin tuntein että varovaisen odottavina.

IS kysyi suomalaisasiantuntijoilta, mikä on muuttunut vuoden aikana, ja missä Trump on onnistunut tai epäonnistunut.

Yleisenä näkemyksenä näyttää olevan, että vaikka jotkin pelot ovat toteutuneet, pahimmalta on vältytty.

EPÄONNISTUMISET

Arvovallan menetys

– Yhdysvaltain asema johtavana suurvaltana on heikentynyt. Se vetäytyy vaikutusvallasta ja kansainvälisistä prosesseista. Oli sitten kyse kauppaneuvotteluista tai ilmastonmuutoksen torjunnasta tai uudenlaisista konflikteista, Yhdysvallat menettää asemiaan. Aina ei ole edes selvää, kenen kanssa pitäisi Washingtonissa puhua, kun hallinto on vajaamiehitetty, kiteyttää Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkimuksen verkoston tutkimusjohtaja Juhana Aunesluoma Trumpin kauden seurauksia.

Ulkopoliittisen instituutin tutkimusjohtajan Mika Aaltolan mukaan Yhdysvalloista on tullut arvaamattomampi, ja Yhdysvallat on sivuraiteilla globaalien ongelmien kuten ilmastomuutoksen hoidossa, mikä on kaikille vahingollista. Monenkeskeisestä diplomatiasta on Trumpin myötä siirrytty kohti vanhanaikaista suurvaltapoliittista maailmaa, jossa Yhdysvalloilla ei kuitenkaan ole samaa vaikutusvaltaa.

Ulkopoliittisen instituutin tutkimusjohtajan Mika Aaltola.­

– On tapahtunut Yhdysvaltain pehmeän vallan romahdus, eli sen kulttuuris-ideologinen vaikutus on heikentynyt, Aaltola luonnehtii.

Kilpailijoiden nousu

Peruuttamatonta vahinkoa Yhdysvaltain arvovallalle tuskin vielä on tapahtunut. Tutkijat kuitenkin huomauttavat, että esimerkiksi Kiinan asema vahvistuu Yhdysvaltain kustannuksella. Tämä koskee sekä taloudellista kilpailua että moraalista johtajuutta.

Osasyynä on Trumpin poikkeuksellisen karkea tyyli.

Kiinan aseman arvioidaan vahvistuvan Yhdysvaltojen kustannuksella.­

– Trump on impulsiivinen, hän ei varo sanojaan ja voi olla myös rasistinen. Kaikki tällainen antaa Kiinan tapaisille maille oikeutuksen sanoa, että demokratia ei toimi, vaan heidän järjestelmänsä on parempi, toteaa Tampereen yliopiston Pohjois-Amerikan tutkimuskeskuksen professori Katri Sieberg.

Jos yllä oleva grafiikka ei näy, katso se tästä.

Lupausten pettäminen

Yhdysvaltain sisäpolitiikka on ollut yhtä hullunmyllyä, eikä Trump ole juuri kyennyt lunastamaan lupauksiaan kannattajilleen. Meksikon rajalle ei ole tulossa muuria, Obamacare-sairausvakuutusjärjestelmää ei saatu korvattua.

– Trump on historiallisen epäsuosittu ja Yhdysvaltain yhteiskunta yhä jakautuneempi, kiteyttää Mika Aaltola.

Meksikon rajalle pystytettyjä prototyyppejä mahdollisesta muurista.­

Populismitutkija Emilia Palonen Helsingin yliopistosta näkee Trumpin pettymyksissä vakavan vaaran.

– Jos Trump eristetään tai hän eristäytyy, hän voi muuttua entistä arvaamattomammaksi. Pettymyksiä saatetaan yrittää paikata toisella tavalla. Kun perinteisestä diplomatiasta ei välitetä, katastrofin mahdollisuus kasvaa, Palonen sanoo.

Pohjois-Korea?

Perinteinen keino kääntää huomio sisäpolitiikasta voi löytyä ulkopolitiikasta. Trumpin kaudella Yhdysvaltain syliin on pudonnut Pohjois-Korean ydin- ja ohjusohjelman aiheuttama megaluokan ongelma, joka on kasvattanut sodan uhkaa Korean niemimaalla merkittävästi, eikä vähiten Trumpin jopa ”hulluiksi” tulkittujen uhkailujen takia.

Pohjois-Korean ylimmän johtajan Kim Jong-unin uutisoitiin valvoneen syyskuun puolivälissä tapahtunutta ohjuskoetta. Kuvan aitoutta ei ole pystytty varmistamaan.­

Kukaan ei vielä pysty sanomaan, kääntyykö Pohjois-Korean tilanne Trumpin voitoksi vai tappioksi. Sekä Sieberg että Aaltola näkevät, että Trumpin taktiikka voi toimiakin ja Pohjois-Korea suostua myönnytyksiin. Tai sitten seurauksena on tuhoisa sota.

– Trumpin strateginen arvaamattomuus saattaa toimia – tai olla toimimatta. Ainakin hän on saanut turvaneuvostossa uusia pakotteita läpi, Aaltola toteaa.

ONNISTUMISET

Republikaanien tavoitteet

Päällisin puolin näyttää, että Trumpin onnistumiset ovat kortilla. Juhana Aunesluoma kuitenkin huomauttaa, että hän on saanut jo nyt ajettua läpi monia Yhdysvaltain republikaanipuolueen perimmäisiä tavoitteita.

– Sääntelyn purku etenee, liittovaltion toimintaa on vedetty alas, mikä on oleellinen tavoite. Ja maahanmuuttopolitiikka on kiristynyt merkittävästi, Aunesluoma luettelee.

Republikaanit ovat ajaneet verouudistusta Yhdysvaltoihin.­

Vaikka vastustajat purnaavat, Trump on kuitenkin onnistunut pitämään peruskannattajiensa tuen. Kulminaatiopisteeksi sisäpolitiikassa voi muodostua meneillään oleva verouudistus. Jos se epäonnistuu, Trump voi olla todella heikoilla.

– Toisaalta hän on mestari saamaan asiat näyttämään siltä, että epäonnistumiset ovat jonkun muun syy, Katri Sieberg naurahtaa.

Talous

Trumpin aiemmat puheet kauppasopimusten romuttamisesta eivät ole vieneet luottamusta, ja maailmantalous on yhä nousu-uralla.

Maailmantalous on nousu-uralla ja Yhdysvaltain hyvä taloudellinen vire tukee myös presidentti Trumpin asemaa.­

– Talous voi hyvin, työpaikkoja on ja pörssikurssit osoittavat koilliseen. Se on osoitus siitä, että hallinnosta huolimatta Yhdysvallat ei ole häviämässä mihinkään vaan se on keskeinen innovaation lähde, luettelee Mika Aaltola.

Ulkopolitiikan vakautus

Trumpin Yhdysvallat on IS:n haastattelemien asiantuntijoiden mukaan näennäisestä sekasorrosta huolimatta pysynyt ulkopoliittisesti entisellä uralla.

– Hänen valintansa aikaan oli olemassa pelko, että hän alkaa tehdä Suomenkin kannalta hankalia diilejä Venäjän kanssa. Siinä mielessä on mennyt paljon paremmin kuin odotettiin. Trumpin valtaa on rajattu, pahimmat pelot eivät ole toteutuneet, Mika Aaltola sanoo.

Ennen Trumpin valintaa Suomessa pelättiin, että hän alkaa tehdä Suomen kannalta vaikeita sopimuksia Venäjän kanssa. Toistaiseksi pelko ei ole toteutunut.­

Takuumiehinä ovat vahvat hahmot Trumpin lähipiirissä ja kongressissa. Yhdysvaltain hallintoon on syntynyt Aunesluoman mukaan ikään kuin ”holhoojahallitus”, joka hoitelee asioita entiseen malliin presidentin karkeista puheista ja twiittailusta huolimatta.

– Se on pitänyt huolen, että isommat vahingot on estetty ja vanhimmat liittolaiset on vakuutettu linjan jatkuvuudesta, Aunesluoma sanoo.

Myös Suomen kannalta tärkeät asiat ovat ennallaan, tai jopa paremmin.

– Suomen ja Yhdysvaltain suhteet ovat jopa tiivistyneet, Aunesluoma toteaa.

Uudet voimat nousevat

Trumpin viesti siitä, että liittolaisten on otettava enemmän vastuuta asioistaan, on mennyt maailmalla ja Euroopassa läpi – ei tosin välttämättä siten kuin Trump olisi toivonut.

Tutkijat näkevät positiivisena, että uusia vastuunkantajia on ilmaantunut, ja esimerkiksi turvallisuuspoliittisia asioita on pitänyt katsoa eri tavalla. EU:ssa katseet suuntautuvat Saksaan ja Ranskaan.

Trump on peräänkuuluttanut sitä, että Yhdysvaltain liittolaisten olisi otettava enemmän vastuuta itsestään. EU:ssa katseet kääntyvät aiempaa enemmän Saksaan ja Emmanuel Macronin Ranskaan.­

– Ihmiset ovat oppineet elämään ilman Yhdysvaltain moraalista johtajuutta. Muita tulee tilalle, ja se on lohdullinen ajatus, Aunesluoma kuvailee.

Populismitutkija Emilia Palosen mukaan Trumpin voitto sai maailmalla aikaan vastareaktion, kun outous ei enää houkutellutkaan äänestäjiä.

– Populismi kanavoitui eri tavalla, hän sanoo viitaten esimerkiksi Emmanuel Macronin nousuun Ranskassa.

Täsmennys klo 18.00: Mika Aaltolan lausunnosta korjattu kielikuva, jonka mukaan pörssikurssit osoittaisivat kaakkoon. Aaltola tarkoitti koillista.