Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen arvioi Iltalehden haastattelussa myös poliisin toimintaa Turun terrori-iskussa.

Paikallispoliisi, keskusrikospoliisi ja suojelupoliisi ovat onnistuneet estämään yhteisvoimin iskun, jonka kohteena olisi ollut poliittisia päättäjiä, poliisiylijohtaja

Seppo Kolehmainen

kertoo Iltalehden haastattelussa.

Kolehmainen ei kerro, milloin ja missä isku olisi ollut tarkoitus toteuttaa, mutta korostaa poliisiviranomaisten yhteistoiminnan merkitystä.

Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen sanoo, että poliisin pitäisi päästä käsiksi tietoihin, joista olisi hyötyä uhka-arvioita tehtäessä. Sisäministerille on toimitettu jo muistio, johon on koottu tilanteita, joissa poliisi ei ole saanut sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalta haluamiaan tietoja. OLLI WARIS

Poliisi on onnistunut estämään iskun, jonka kohteena olisi ollut poliittisia vaikuttajia.

- Yleisesti voi sanoa, että on päästy sellaisen iskusuunnitelman väliin, jonka kohteena olisi ollut poliittisia päättäjiä, poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen sanoo Iltalehden haastattelussa.

Kolehmainen on vaitonainen tapauksen yksityiskohdista, kuten siitä, missä ja milloin isku olisi ollut tarkoitus toteuttaa, mutta mainitsee, että paikallispoliisi, keskusrikospoliisi ja suojelupoliisi suorittivat operaation yhteisvoimin.

- Se on optimaalinen tilanne, että kaikki hoitavat tilannetta yhdessä. Yhteistyö poliisin sisällä on ensiarvoisen tärkeää, Kolehmainen painottaa ja lisää, että poliisille on tullut muutamia muitakin " onnistumisia " .

Poliisille lisää oikeuksia

Kolehmaisen mukaan poliisin yhteistyö- ja tiedonvaihtomahdollisuudet on turvattava, koska poliisille ei olla säätämässä uusia tiedusteluvaltuuksia, toisin kuin sotilastiedustelulle ja suojelupoliisille.

- Sitten ollaan sen tiedon varassa, mitä tiedusteluorganisaatiot antavat. Meillä on hyvät toimivaltuudet, jos on rikosepäily, mutta jos on vain aavistus siitä, että henkilöllä on vaikka yhteyksiä ulkomailla toimivaan rikollisliigaan, mutta ei rikoskeissiä, niin keinot ovat aika nolla, Kolehmainen kuvailee.

Tiedustelulait ovat Kolehmaisen mielestä tarpeen, mutta niiden lisäksi tulisi Kolehmaisen mukaan tehostaa poliisin tiedonsaantioikeuksia.

- Meillä on lukuisia järjestelmiä, joissa on tietoa, mutta emme esimerkiksi rikostorjunnassa pysty ajamaan ristiin näitä tietoja. Emme saa käyttää vaikka ulkomaalaislain perusteella rekisteröidyn henkilön tietoja rikostorjunnassa, Kolehmainen havainnollistaa.

- Jos ajattelee mielenterveyspotilaiden taustoja, niin olisiko hyvä tietää, jos henkilöllä on aseprosessiin liittyvä asia meneillään? Helposti mennään salassapito-oikeuden taakse, että omat näpit eivät kastu, vaikka laki antaisi oikeuden luovuttaa tiedon toiselle viranomaiselle, Kolehmainen jatkaa.

Uusi ohjeistus helmikuussa

Turun puukotuksista on kulunut noin kuukauden päivät. Poliisi sai hälytyksen 18. elokuuta kello 16.02. Epäilty otettiin kiinni Turun Puutorilla kello 16.05. Puukotuksissa kuoli kaksi ja loukkaantui kahdeksan henkilöä.

Tapaus on esimerkki siitä, että operatiivisessa terrorismintorjunnassa poliisi on pääviranomainen, sillä epäillyn pysäytti reiteen tavallinen poliisipartio.

- Poliisipartio toimi erinomaisesti. Varmuudella ainakin se henkilö, jota epäilty oli puukottamassa, saatiin pelastettua. Näytti siltä, että toiminta olisi jatkunut, jos poliisi ei olisi tullut väliin, Kolehmainen sanoo.

Terroristisissa tarkoituksessa tehdyistä murhista ja murhien yrityksistä epäillystä Abderrahman Bouananesta oli tullut vinkki Lounais-Suomen poliisilaitokselle tammikuussa.

Paikallispoliisi välitti vinkin suojelupoliisille, joka ei tarttunut vihjeeseen, koska sen ei katsottu poikkeavan vihjeiden valtavirrasta. Vihjeessä kerrottiin Supon operatiivisen apulaispäällikön Seppo Ruotsalaisen mukaan (IL 23.8.), että Bouanane on kiinnostunut ääriajattelusta- ja järjestöistä.

Mokasiko suojelupoliisi?

- En allekirjoittaisi, että tämä olisi kenenkään vika, se vihje oli aika ylimalkainen. Jos se olisi ollut yksityiskohtaisempi ja selvästi todennettavissa, että tässä suunnitellaan jotakin, niin varmuudella olisi toimittu, Kolehmainen sanoo.

- Itse asiassa helmikuussa annettiin ohjauskirje siitä, että vihjeet pitää katsoa aina kolmin silmin - paikallispoliisi, krp ja suojelupoliisi katsovat vihjeen, että se ei jää vain yhden tahon arvioitavaksi. Se tehostamistoimi tehtiin elokuun tapahtumasta tietämättä jo helmikuussa, Kolehmainen mainitsee.

Kolehmainen painottaa, että poliisiviranomaisten vastaanottamien vihjeiden määrä on " aivan valtava " .

- Siihen liittyy se, että turvapaikanhakijat omaa asemaansa parantaenkin kertovat vihjeitä, joista osa pitää paikkansa ja osa ei.

- Tietysti siihen liittyy myös tällaisia asioita, jotka vaikuttavat vihjeiden käsittelyyn, mutta uskoisin, että asia on nyt paremmalla tolalla, koska niitä katsoo useampi viranomainen.