Varusmies ja poliiseja tarkastuspisteellä Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajalla kantatiellä 52 Raaseporissa.

Varusmies ja poliiseja tarkastuspisteellä Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajalla kantatiellä 52 Raaseporissa. Markku Ulander / Lehtikuva

Taistelu koronavirusta vastaan on johtanut poikkeukselliseen tilanteeseen, jossa demokraattiset valtiot ovat ottaneet käyttöön autoritaaristen vallanpitäjien käyttämiä keinoja. Niitä ovat esimerkiksi muualla Euroopassa nähdyt ulkonaliikkumiskiellot.

Suomen eduskunnassa on herännyt huoli siitä, että Uudenmaan eristämisen kaltaiset kovat rajoitukset olisi mahdollista ajaa tulevaisuudessa läpi pelkkien hallituspuolueiden äänin.

Perustuslakivaliokunta on kehottanut hallitusta selvittämään, voiko poikkeusolojen päätöksenteko perustua eduskunnassa kaikissa tilanteissa yksinomaan äänten enemmistöön. Valiokunta haluaa, että koronakriisin päätyttyä selvitetään, pitäisikö rajoitustoimien taakse saada suurempi määräenemmistö kansanedustajista.

Valiokunta jyrähtää mietinnössään (siirryt toiseen palveluun), että poikkeusolojen nojalla voidaan tehdä syvällekäyviä poikkeuksia ihmisten perusoikeuksiin, jotka "kohdistuvat jopa ihmisarvoisen elämän ja oikeusvaltion olemassaolon perusedellytyksiin".

Hallituspuolue vasemmistoliiton eduskuntaryhmän puheenjohtaja Paavo Arhinmäki sanoo yllättyneensä, että yksinkertainen enemmistö riittää poikkeustoimien käyttöönottoon.

– Pahimmillaan yhden kansanedustajan enemmistöllä voitaisiin päättää erilaisista rajoituksista esimerkiksi liikkumiseen. Sehän on tapa, jolla oppositiolta otetaan mahdollisuudet toimia tai esittää kritiikkiä, Arhinmäki varoittaa.

Valmiuslain päivittäminen saa tukea monista puolueista

Arhinmäki korostaa, että toimet koronaviruksen leviämisen hillitsemiseksi on viety nyt yksimielisesti eteenpäin, mutta periaatteellisella tasolla oppositiolla pitäisi aina olla mahdollisuus käyttää valtaansa, kun on kyse perusoikeuksista.

– Ajattelisin, että samalla tavoin kuin perustuslain säätämiseen tarvitaan määräenemmistö, se tarvittaisiin myös perustavanlaatuisten oikeuksien rajaamiseen, Arhinmäki sanoo.

Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Johanna Ojala-Niemelä (sd.) sanoi Demokraatin haastattelussa (siirryt toiseen palveluun), että valmiuslakia on päivitettävä ja määräenemmistön nostamista pohdittava koronakriisin jälkeen. Hän perusteli asian selvittämistä tilanteella, jossa hallitus käyttäisi toimivaltuuksia väärin. Ojala-Niemelää ei tavoitettu haastatteluun tähän juttuun.

Suurimmasta oppositiopuolueesta perussuomalaisista kuitataan Ylelle, että asia ei ole nyt akuutti. Eduskuntaryhmän puheenjohtaja Ville Tavio (ps.) pitää asiaa kuitenkin selvittämisen arvoisena.

Paavo Arhinmäki, Markus Lohi, Martin Scheinin ja Juha Korkeaoja. Kimmo Brandt / Eduskunta, Perttu Ruokangas / Yle ja Antti Haanpää / Yle

"Mitä voimakkaampi rajoitus, sitä suurempi enemmistö vaadittaisiin"

Perustuslakivaliokunnan jäsen, kansanedustaja Markus Lohi (kesk.) selvittäisi, olisiko rajoitustoimia syytä porrastaa.

– Voisi ajatella, että mitä voimakkaampi puuttuminen perusoikeuksiin, sitä suurempaa enemmistöä vaadittaisiin.

Lohi sanoo, että yksinkertainen enemmistö voisi riittää toimille, joissa perusoikeuksiin puututaan vähemmän.

Lohi korostaa, ettei ota kantaa, onko näin viisasta tehdä, mutta kannattaa asian selvittämistä. Hän ei halua puhua myöskään siitä, millaista määräenemmistöä kovimpien toimien taakse vaadittaisiin.

Paavo Arhinmäen mukaan olisi loogista, että tilapäinen poikkeaminen perustuslakiin kirjatuista oikeuksista edellyttäisi samaa kahden kolmasosan enemmistöä kuin niiden säätäminen.

Muutos ei saisi lamauttaa poikkeusoloissa toimivaa hallitusta

Markus Lohi painottaa, että suuremman enemmistön vaatiminen ei saisi johtaa myöskään välttämättömien rajoitusten jumiutumiseen eduskuntaan.

– Sitäkään ei voida mahdollistaa, että pienellä määrävähemmistöllä voitaisiin torpedoida välttämättömiä rajoituksia poikkeusoloissa.

Kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien professori Martin Scheininin mukaan osa perusoikeuksista pitäisi säätää kokonaan loukkaamattomaksi, jolloin poliitikot eivät voisi poiketa niistä poikkeusoloissakaan.

Scheininin mielestä loukkaamattomia pitäisi olla ainakin keskeisimpien perusoikeuksien, kuten oikeuden elämään sekä epäinhimillisen kohtelun ja pakkotyön kiellon.

Arhinmäki muistuttaa, että Euroopan unionin sisällä Unkarissa on käytetty poikkeustilaa hyväksi demokratian ja parlamentarismin kaventamiseen. Hän sanoo, että Suomessakin on periaatteellisella tasolla mahdollista, että jokin hallitus lisäisi poikkeusolojen varjolla valtaansa tulevaisuudessa.

– Siksi pitää miettiä, että luodaan hyvin monen lukon taakse se, miten kulloinenkin hallitus ja enemmistö voi perustuslaillisia oikeuksia rajoittaa, Arhinmäki sanoo.

On epäselvää, voisiko hallitus jyrätä myös presidentin

Siihen ei näytä olevan yksiselitteistä vastausta, olisiko hallituksen mahdollista ottaa poikkeusoloihin tarkoitettu valmiuslaki käyttöön paitsi oppositiosta myös presidentistä välittämättä.

Valmiuslaki voidaan ottaa käyttöön vain "jos valtioneuvosto, yhteistoiminnassa tasavallan presidentin kanssa, toteaa maassa vallitsevan poikkeusolot".

Siitä on kuitenkin eri näkemyksiä, miten valmiuslain käyttöönotto onnistuisi tilanteessa, jossa hallitus ja presidentti olisivat asiasta erimielisiä.

Mietinnön nykyisestä valmiuslaista kirjoitti eduskunnassa kymmenen vuotta sitten puolustusvaliokunta, jota johti tuolloin keskustalainen Juha Korkeaoja.

Hänen mukaansa on selvä asia, että hallitus voi päättää poikkeusoloihin siirtymisestä ja valmiuslain käyttöönotosta, vaikka presidentti olisi sitä vastaan.

– Jos katsotaan juridista, muodollista päätöksentekoa, kyllä se on selkeästi niin, että valtioneuvosto voi sen tehdä, sen kanta ratkaisee. Tosiasiallinen tilanne on kuitenkin toisenlainen. Presidentin eriävä kanta ei jää vaille vaikutusta.

Professori Martin Scheinin sen sijaan katsoo, että hallitus ei voi julistaa poikkeusoloja maahan vastoin presidentin kantaa.

– Poikkeusolojen toteaminen täytyy olla sellainen, että siinä pitää olla yhtäpitävä presidentin ja valtioneuvoston kanta. Presidentti on siinä vaiheessa lukkona, Scheinin sanoo.

– Sen jälkeen kun poikkeusolot on todettu, valtioneuvosto on se joka toimii. Ensimmäisen vaiheen jälkeen se karkaa presidentin käsistä.

Korkeaojakin pitää erimielisyyden syntymistä äärimmäisen epätodennäköisenä.

– Molemmat osapuolet tietävät, että jos tultaisiin tilanteeseen, jossa presidentti on eri mieltä kuin valtioneuvosto, olisi korkea kynnys valtioneuvostolta jyrätä presidentin mielipide.

Onko perustuslakivaliokunnasta pidäkkeeksi?

Valmiuslain käyttöönoton jälkeen yksi pidäke on myös eduskunnan perustuslakivaliokunta. Siellä pyritään yksimielisyyteen, kun valiokunta esittää näkemyksensä lakien perustuslainmukaisuudesta.

Perustuslakivaliokunnassakin hallituspuolueilla on kuitenkin enemmistö paikoista. Politikoinnista pidättäytyminen on käytännössä vain kirjoittamaton sääntö.

Jotkut oikeusoppineet ovat nostaneet esiin, että Suomen järjestelmä on poikkeusolojen ulkopuolella erittäin haavoittuva. Julkisoikeuden professori Juha Lavapuro viittasi kirjoituksessaan (siirryt toiseen palveluun)tilanteeseen, jossa "jokin ihmisoikeuksista, demokratiasta ja oikeusvaltiosta piittaamaton populistinen puolue saa haltuunsa eduskunnan enemmistön".

Perustelu kuuluu, että puolue voisi saada haltuunsa perustuslakivaliokunnan enemmistön, jolloin se voisi todeta radikaalitkin kansalaisten oikeuksien rajoitukset perustuslainmukaisiksi.

Lue lisää:

Korona voi mullistaa politiikkaa – Tutkija: Poikkeustilasta saattaa tulla uusi normaali

Miten pitkälle hallitus voisi mennä poikkeuskeinoissaan? Katso lista mitä hallitus jo tekee ja mikä olisi mahdollista

Oikeusoppineet: Koronalakien nykyinen Top 10 on vasta alkusoittoa

Mitä Uudenmaan sululle tapahtuu viikon kuluttua? STM:n Varhila arvioi: epidemiamuistio julki tiistaina

Osa oikeusoppineista näki Uudenmaan eristämisessä huomattavia ongelmia – Poliitikot sulkivat rajan silti

Analyysi: Valmiuslaki houkuttaa presidenttiä laajentamaan valtaansa