Koronarajoitukset näkyvät päihdepalveluiden neuvonnassa lisääntyneinä soittoina ja läheisten kasvavana huolena.

Sydänterveyden kannalta alkoholin nauttimiselle on selkeät rajat. Professori Juhani Knuuti kertoo, missä ne menevät.

Ensimmäiset merkit koronaviruksen vaikutuksista alkoivat näkyä pari viikkoa sitten puheluiden lisääntymisenä, kertoo johtava päihdeterapeutti Mika Muukkonen. Hän työskentelee päihdehoitokeskus Kantamossa, joka tarjoaa Minnesota-mallista päihdehoitoa.

Puheluita tuli läheisiltä, joita perheenjäsenen juominen huolestutti. Apua ovat halunneet myös ne, jotka ovat huomanneet, että eivät enää omin avuin pysty lopettamaan juomista.

Nyt yhteydenotot ovat jo tuplaantuneet.

Muukkosen mukaan tyypillisin tapaus on lomautettu tai etätyötä tekevä, joka on juonut säännöllisesti jo aiemmin, mutta nyt juominen on riistäytynyt käsistä. Etätyö mahdollistaa sen, että juomisesta tulee runsaampaa myös arkena.

– Arki- ja työrytmi on saattanut siihen asti pitää juomista siinä määrin aisoissa, ettei se ole päässyt ryöpsähtämään. Kun sosiaalinen kontrolli vähenee, työkaveri ei ole huomauttamassa vanhan viinan hajusta tai ei ole pelkoa työmatkalla puhallutetuksi joutumisesta, juomisen määrä voi lisääntyä.

Muukkosen mukaan lisääntyneiden yhteydenottojen määrä kertoo samasta ongelmasta kuin aiemmat uutiset poliisin kotihälytystehtävien määrän kasvusta.

– Asiat kärjistyvät nyt päihdeperheissä. Kyse on vakavammista tilanteista kuin siitä, että toisen seura alkaa hetkittäin ärsyttää. Päihdeperheessä tilanne saattaa räjähtää.

Korona-aika on lisännyt yhteydenottoja päihdepalveluihin. Adobe stock/AOP

Juominen paljastuu

Päihdeongelmien määrän kasvu on nähtävissä myös Ehkäisevä päihdetyö EHYT ry:n päihdeneuvontapuhelimessa. Koronaviruksen vaikutukset näkyvät selvästi sekä puheluiden määrässä että sisällössä, kertoo päihdeneuvonnan yksikön päällikkö Minttu Tavia EHYT ry:stä.

– Saamme yleensä kuukausittain satoja puheluita. Viimeisen parin viikon aikana ne ovat alkaneet lisääntyä.

Perheen viettäessä koko ajan aikaa saman katon alla päihdeongelma on joko paljastunut tai tullut entistä näkyvämmäksi.

– Läheiset ovat saattaneet ymmärtää ongelman laajuuden nyt ihan eri tavalla, kun kaikki ovat tiiviisti kotona, Tavia kertoo.

Myös etätyöskentely voi huomaamatta kasvattaa juotua alkoholimäärää. Adobe stock/AOP

Epävarmuus käynnistää

Muukkosen mukaan yksi ratkaiseva tekijä juomiskierteen käynnistymiselle voi nyt olla se, että elämään tulee lomautusten vuoksi epävarmuutta.

– Alkoholisti käsittelee tunnetiloja aina juomalla. Epävarmuus, ikävä olo ja sosiaalisen kontrollin puute pahentavat ongelmaa, Muukkonen sanoo.

Kun kotona joku juo, se alkaa ohjata koko perhettä.

– Siinä käynnistyy omituinen roolileikki, jossa puolisolla ja lapsilla on kaikilla oma roolinsa. Kaikki sopeutuvat ja alkavat näytellä mukana, ihan kuin olisi normaalia, että joku juo kaksi päivää, riitelee ja heittelee tavaroita. Koko perhe alkaa elää eräänlaisessa turvallisessa helvetissä. Kaikki on kaaoksessa, mutta tutussa ympäristössä kaikki toimivat ikään kuin alkoholistin ohjaamana.

Tumma hahmo nurkassa

Muukkonen tietää, mistä puhuu, sillä hän on itse entinen alkoholisti. Menossa on yhdeksäs raitis vuosi.

– Silloin kun vielä join, jo se, että otin kupin käteen, sai lapset menemään omaan huoneeseensa ja olemaan mahdollisimman huomaamattomia. He tiesivät heti, että kaikki oli pilalla. He olivat siellä, minä join omalla paikallani, tietokoneen edessä. Olin omassa perheessäni pahaa oloa levittävä tumma hahmo nurkassa.

– Alkoholistin perheessä kaikki ikään kuin vetäytyvät omille paikoilleen, joku autotalliin, joku television ääreen, joku jonnekin muualle.

Muukkosen mukaan ensimmäisiä merkkejä päihdeongelmasta on se, että tulee tarve kontrolloida juomista.

– On tapahtunut joku ylilyönti, jonka takia tulee päätös: en juo ainakaan kuukauteen. Mutta kun muutama päivä kuluu, viina alkaa pyörittää mieltä ja kontrollikyky katoaa. Voi käydä niin, että huomaa muutaman päivän jälkeen, ettei juomista saakaan poikki.

– Tapoja juoda on hyvin paljon erilaisia, mutta viimeistään siinä vaiheessa kun juominen jatkuu läheisen huomauttamisesta huolimatta, on kyse ongelmasta.

Alkoholistin juominen ohjaa koko perhettä. Jokaisella on oma roolinsa, kertoo johtava päihdeterapeutti Mika Muukkonen. Adobe stock/AOP

Lempeä väliintulo

Muukkonen kehottaa ottamaan juomisen esille perheen alkoholistin kanssa määrätietoisesti, mutta lempeästi ja syyllistämättä silloin, kun hän ei ole humalassa.

– Humalaiselle puhuminen on kuin tuuleen huutaisi, siitä ei ole mitään hyötyä. Kaiken lisäksi voi käydä niin, että jos juomisen ottaa väärällä hetkellä esiin, päihdeongelmainen voi olla jatkossakin asiassa puolustuskannalla.

Hyvin usein Muukkosen mukaan on hyvä laittaa toiselle vaakakuppiin jotain mitä menettää, jos juominen ei lopu.

– Annetaan kaksi vaihtoehtoa, joista saa valita, jotta päihderiippuvainen ymmärtäisi, mitä hän voi menettää.

Väliintuloa ei koskaan saa tehdä yksin, Muukkonen huomauttaa. Tueksi voi pyytää jonkun, sukulaisen, tuttavan tai ammattilaisen.

Muukkonen huomauttaa, että se hetki, kun päihderiippuvainen on halukas hoitoon, pitäisi hyödyntää heti. Hoitoon hakeutumista ei saisi vitkutella.

– Kieltomekanismi on niin vahva, että mahdollisuus on vain hetken läsnä. Viikon päähän ei voi odottaa. Halu lähteä voi mennä ohi ja tulla uudestaan vasta vuosien kuluttua.

Päihdeterapeutti Mika Muukkonen sanoo, että alkoholistin haluun hakeutua hoitoon on tartuttava heti. Muuten se voi mennä ohi pitkäksi aikaa. Kantamo

Saako apua?

Lakisääteisiä palveluja tulee olla saatavilla poikkeusaikanakin, mutta supistettu toiminta voi vaikuttaa. Tavian mukaan ihmiset ovat jonkin verran kokeneet, että avun saaminen on hankalampaa.

Erityisesti jo palvelujen piirissä olevien päihdekuntoutujien arjessa koronan rajoitukset näkyvät eniten, Tavia kertoo.

– Päihdepalveluiden piirissä jo olleilla voi olla vaikea kestää jatkuvaa yksinoloa, kun erilaiset vertaisryhmät, kohtaamispaikat ja päivätoimintakeskukset ovat joutuneet laittamaan ovensa kiinni ja toimivat netin välityksellä. Monella ei kuitenkaan ole mahdollisuutta tai laitteita osallistua verkon kautta.

Puheluissa on kuulunut myös huoli siitä, että riskiryhmään kuuluvat eivät halua nyt lähteä liikkeelle, koska pelkäävät tartuntaa.

– Myös kynnys hakea ongelmiin apua on korkeampi, kun ajatellaan, ettei omilla asioilla haluta kuormittaa terveydenhuoltoa. Jokaisella on kuitenkin oikeus saada apua.

Myös Kantamossa on tehty joitain muutoksia toimintaan. Esimerkiksi koronarajoitusten aikana läheisten mukanaolo on toteutettu videoyhteyden välityksellä, jotta hoito toimisi mahdollisimman normaalisti.

– Vaikka kasvokkain kohtaamisia ei voida nyt järjestää, läheisten mukanaolo hoidossa on tärkeää, sillä kun päihteet jäävät pois, koko perheellä on opettelemista uudessa arjessa.

Läheisten elämä mullistuu silloinkin, kun juominen loppuu. Koko perhe tarvitsee tukea. Adobe stock/AOP

Seuraukset kauaskantoisia

Asiantuntijat ovat huolestuneita siitä, miten epävarmana jatkuva tilanne tulee vaikuttamaan päihdeongelmien kasvuun ja palveluiden saatavuuteen.

Tavia uskoo, että koronaviruksen vaikutukset päihdeongelmissa voivat näkyä myös viiveellä.

– Jos tilanne jatkuu pitkään, vaikutukset voivat olla hyvin huolestuttavia. Se voi tarkoittaa sitä, että ongelmat lähtevät entisestään kasvamaan ja kärjistymään.

Muukkonen sanoo, että asiassa voi käydä samaan tapaan kuin joulunaikaan. Silloinkin vaikutukset näkyvät päihdepalveluissa vasta vuodenvaihteen jälkeen.

– Sitten kun töihin palaaminen on taas edessä, päihdehuollossa tulee olemaan paljon haasteita. Seurannaisvaikutukset voivat olla kovia: jos juominen jää päälle, pahimmassa tapauksessa työikäinen voi juoda itsensä sairauseläkkeelle, ja se voi saada alkunsa juuri tällaisesta tilanteesta.

MUISTA Alkoholi on huono rentouttaja 1. Älä käytä alkoholia stressin lievittämiseen. Se heikentää yöunen laatua ja huonontaa elimistön palautumista. Pidemmällä aikavälillä se lisää psyykkisten ongelmien riskiä. 2. Alkoholi heikentää vastustuskykyä. Pidä paljon alkoholittomia päiviä. 3. Tarkkaile, minkä verran juot. Riski nousee kohtalaiseksi, jos kulutus ylittää jatkuvasti naisilla 7 alkoholiannosta viikossa ja miehillä 14 annosta viikossa. 4. Älä pidä kotona suuria varastoja alkoholia. Suosi alkoholittomia tai mietoja juomia. 5. Vältä juomista lasten seurassa. Lapset voivat olla jo muutenkin huolissaan koronaviruksen aiheuttamista asioista ja vanhemman alkoholinkäyttö saattaa lisätä sitä. Lapsi voi kokea päihtyneen vanhemman muuttuneen käytöksen pelottavana. 6. Hae apua mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Jokaisella on oikeus saada apua.

Ylös pohjalta

Mutta voi vallitsevassa tilanteessa olla lopulta jotain hyvääkin. Yhteydenottojen lisääntymisessä on myös paljon positiivista, sanoo Muukkonen.

– On aina hyvä, jos ihminen päätyy miettimään omaa alkoholinkäyttöään ja tunnustaa sen, ettei selviä yksin. Jollain tapaa ihminen voi nyt kohdata pohjansa ja päätyä sitä kautta hakemaan apua.

Joskus hoitoon hakeutumista voi Muukkosen mukaan jarruttaa se, että pelätään, mitä töissäkin siitä ajatellaan.

– Lomautetulla tai muuten lomalla olevalla voi nyt olla hyväkin kohta hoitaa nyt itsensä kuntoon. Enää ei voi toistaa itselleen tyypillistä alkoholistin mantraa, ettei ongelmaa ole, koska pystyn käymään töissä.

Muukkonen muistuttaa, että kun alkoholin jättää, alkaa lopulta huomata, mitä kaikkea muuta hyvää elämässä on.

– Alkoholin vaikutus on niin suuri, että se jättää alleen kaiken muun, jopa lapsista huolehtimisen. Sitä ei koskaan juomisen aikana itse näe, millainen juomisen koko todellisuus on: mitä se on puolisolle, lapsille ja ystäville, kaikille läheisille.