Mistä on kyse? Poliisin salaisessa epäiltyjen rekisterissä on tietoja noin 50 000 ihmisestä.

Poliisihallitus on tarkastanut rekisteriin merkityt tiedot eikä löytänyt laittomia tietoja.

Poliisihallitus poisti 1 300 nimeä epäselvien tai tarpeettomien merkintöjen vuoksi.

Poliisihallitus laati uuden ohjeen EPRI-rekisterin käytöstä ja julkisti sen.

Käyttöoikeuksia salaiseen rekisteriin on myös Tullin, Rajavartiolaitoksen ja Puolustusvoimien työntekijöillä.

Kohu poliisin salaisesta rekisteristä ja sen valvonnasta käynnistyi kolme vuotta sitten kun tuli ilmi, että rekisteriin oli kirjattu Venäjän presidentti Vladimir Putinin nimi.

Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen korostaa, että EPRI-merkinnällä ei sinänsä ole oikeudellisia vaikutuksia.

– Kysymyksessä on tiedustelurekisteri, yksi väline poliisin työkalupakissa. Sitten kun se asia aikanaan mahdollisesti johtaa käräjille, niin siinä on vielä monta, monta vaihetta, esitutkintakin on käynnistynyt ennen sitä.

– Tässä on ehkä julkisuudessakin tullut jotenkin virheellinen kuva siitä, että EPRI-merkintä johtaa suoraan tuomioon, se ei ole kyllä näin, harmittelee Kolehmainen.

Kuka joutuu rekisteriin?

Poliisihallitus julkisti torstaina ensimmäistä kertaa ohjeet (siirryt toiseen palveluun) siitä, keitä ja mitä rekisteriin merkitään. Tietojen tallentamisen perusteena voi olla joko henkilö tai rikos.

Epäiltyjen rekisteriin kirjataan rikostiedustelu-, tarkkailu- ja havaintotietoja henkilöistä, joiden on syytä epäillä syyllistyvän tai syyllistyneen rikokseen, josta seuraa vankeutta.

Epäiltyjen rekisteriin voidaan myös kirjata tietoja henkilöistä, joiden on syytä epäillä myötävaikuttavan tai myötävaikuttaneen rikokseen, josta saattaa seurata enemmän kuin kuusi kuukautta vankeutta, tai huumausaineen käyttörikokseen.

Aiempi rikostausta ei yksin riitä

Ihmisen merkitseminen ensimmäistä kertaa rekisteriin vaatii sen, että hänestä on tehty ilmoitus. Mikäli ihminen on jo rekisterissä, voidaan hänen kohdalleen merkitä havaintotietoja esimerkiksi osallistumisesta järjestäytyneen rikollisuuden piirin kuuluvan ryhmän tilaisuuksiin.

Aiempi rikollinen menneisyys ei yksinään oikeuta tietojen rekisteröintiin. Se on luvallista vain, jos kysessä on uusi rikosepäily.

Aikaisempi rikollinen toiminta voidaan kuitenkin ottaa huomioon, jos esimerkiksi rahankäyttö tai yhteydet rikoksesta epäiltyihin antavat aiheen epäillä henkilön jatkavan rikollista toimintaa.

Poliisin tiedotustilaisuus rekisterien käytöstä. Nella Nuora / Yle

Rekisterissä voi olla myös uhrin nimi

Rikoksesta tai myötävaikuttamisesta epäillyn lisäksi rekisteriin voidaan merkitä tietoja rikosten mahdollisista tai todellisista uhreista. Kyse voi olla esimerkiksi vihjeestä, jonka mukaan jotakin tiettyä henkilöä vastaan suunnitellaan rikosta.

Rekisteriin saa kerätä ja tallentaa tietoja, jotka liittyvät jo tapahtuneisiin rikoksiin ja rikoksiin, joiden vasta epäillään tapahtuvan. Tällaisia ovat esimerkiksi tuntemattomasta lähteestä tulevat tiedot koulujen uhkatilanteista.

Hampunsiemenien tilaus ennakoi huumerikosta

Mahdollisesti toteutuva rikos on myös hampunsiemenien tilaaminen ulkomailta paikasta, josta poliisin tietojen mukaan yleisesti tilataan siemeniä kasvien kasvattamista varten. Tästä voi syntyä epäily tilaajan syyllistymisestä huumausaineen käyttörikokseen tai kasvattamiseen.

Tiedon kirjaaminen ei vaadi sitä, että rikos tai uhka on tapahtumassa suurella todennäköisyydellä, varteenotettavan mahdollisuuden olemassaolo riittää.

Sukurakkaus ei ole myötävaikuttamista

Myötävaikuttaminen voidaan todeta henkilön omasta lausumasta, ilmiannosta, vihjeestä ja poliisin omista havainnoista tai erilaisten tietojen yhdistelystä.

Myötävaikuttajan asemassa rekisteriin joutuvan henkilön toiminnan ei tarvitse olla sellaisenaan rangaistavaa. Toiminnassa ei ole kyse yllytyksestä tai avunannosta rikokseen.

Henkilö myötävaikuttaa rikokseen, jos hän esimerkiksi rahoittaa rikoksentekijän elämää, majoittaa rikoksentekijöitä tai hankkii näiden käyttöön vaikkapa auton tai tarvittavia välineitä.

Myötävaikuttamista ei ole normaali yhteydenpito omaan perheesen tai sukuun. Sitä ei liioin ole normaalista asiakassuhteesta johtuva yhteydenpito.

Kannatuspaita leimaa myötävaikuttajksi

Järjestäytyneen rikollisryhmän myötävaikuttaja voi olla esimerkiksi ihminen, joka hankkii heille toimitilan tai piilopaikan olematta itse tilan omistaja tai bulvaani.

Järjestäytyneiden rikollisryhmien kannatustuotteiden, esimerkiksi T-paidan, käyttäjää pidetään potentiaalisena ehdokkaana ryhmän jäseneksi. Support-tuotteiden kantajan katsotaan ilmaisevan tietoisesti ja julkisesti tukensa ryhmälle ja pyrkivän hyödyntämään siihen liittyvää pelon ilmapiiriä.

Sen sijaan pelkkä osallistuminen järjestäytyneen rikollisryhmän kokoukseen ei yksinään riitä perusteeksi, vaan sen lisäksi on harkittava myös muun muassa tilaisuuden luonnetta. EPRI-ohjeen mukaan ne ovat usein rekrytointitilaisuuksia, joihin ei ole mahdollista osallistua sattumalta.