Pakkolain pääkohdat Työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen oikeutta sopia työntekijäeduista rajoitetaan kolmen vuoden ajan.

Sairauslomaan karenssipäivä. Ensimmäinen poissaolopäivä palkaton.

Loppiainen ja helatorstai palkattomiksi vapaapäiviksi. Helatorstaina tai loppiaisena töissä olevalle normaali palkka ilman sunnuntaikorotusta.

Vuosiloma lyhenee maksimissaan kuuteen viikkoon. Lomarahoista leikataan.

Työntekijän muutosturvaa lisätään. Irtisanotulle työterveyshuolto puolen vuoden ajan työsuhteen päättymisestä.

Lakimuutoksilla tavoitellaan viiden prosentin parannusta yritysten kustannuskilpailukykyyn. Hallitus uskoo sen tukevan talouskasvua ja työllisyyttä.

Lakien on tarkoitus tulla voimaan kesällä 2016.

Hallituksen esitys kilpailukykyä kohentavasta lakipaketista, ns. pakkolait, saa tyrmäävän kohtelun lausuntonsa (siirryt toiseen palveluun) jättäneiltä.

Lausunnon jätti yhteensä 40 tahoa, joista vain kuusi lausujaa eli 15 prosenttia suhtautui selkeän suopeasti lakiesitykseen. Ymmärrystä löytyi lähinnä työnantajapuolelta, mutta esimerkiksi työantajia lähellä olevia Elinkeinoelämän keskusliitto EK myös kritisioi esitystä. EK:n mielestä lainmuutoksille asetetut tavoitteet eivät toteudu, jos säästötoimet jäävät tähän.

Yli puolet (55%) lausunnonantajista eli 22 kappaletta suhtautuu kriittisesti lakipakettiin. Ammattiliitot käyttävät myrkyllisintä kieltä, koska säännösesitykset rajoittavat merkittävästi työmarkkinajärjestöjen päätösvaltaan perinteisesti kuuluneita asioita. Esitystä vieroksuu myös esimerkiksi Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla. Sen mielestä toimenpidepaketin vaikutuksiin liittyy huomattavia sekä juridisia että palkanmuodostukseen liittyviä riskejä ja sen takia hallituksen tulisi lakien sijasta vielä pyrkiä ns. yhteiskuntasopimuksen aikaansaamiseen.

– Mikäli tämä ei onnistu, tulisi harkita fiskaalista devalvaatiota, Etla tähdentää lausunnossaan.

Myös talousprofessorit lyttäävät pakkolait. Sixten Korkman ja Matti Pohjola toteavat Kauppakorkeakoulun lausunnossa, että lakiesityksen myönteiset vaikutukset tuotantoon ja työllisyyteen jäävät todennäköisesti vähäisiksi.

– Lyhyellä aikavälillä kilpailukykypaketti lähinnä supistaa kotimaista kysyntää ja syventää taantumaa. Parempana vaihtoehtona voi pitää fiskaalista devalvaatiota, joka on toteutettavissa esimerkiksi välillistä verotusta kiristämällä ja sotumaksuja alentamalla, Korkman ja Pohjola ehdottavat.

Lähes kolmannes eli 30 prosenttia lausuntonsa jättäneistä ei ilmaissut selvää kantaansa lakiesitykseen. Näissä oli paljon muun muassa eri ministeriöitä.

Yle Uutiset sijoitti lausuntonsa jättäneet kriittisiin, suopeisiin ja muihin lukemalla lausunnot ja päättelemällä niiden pohjalta lausunnonjättäjän suhtautumisen. SAK, Akava ja STTK olivat jättäneet yhteisen lausunnon, mutta tämän jutun prosenttilaskelmissa kukin niistä arvotettiin eri tahoiksi.