Varsinkin maaseudun pikkupaikkakunnilla omistusasuntojen omistajat pelkäävät asuntonsa arvon laskevan. Tutkijan mukaan eri alueiden erot voivat yhä kärjistyä, mikä heijastuu muuallekin Suomen talouteen.

Varsinkin maaseudun pikkupaikkakunnilla omistusasuntojen omistajat pelkäävät asuntonsa arvon laskevan. Tutkijan mukaan eri alueiden erot voivat yhä kärjistyä, mikä heijastuu muuallekin Suomen talouteen. Tommi Pylkkö / Yle

Kuluttajien luottamus Suomen talouteen murenee, pörssifirmojen tuloskunto heikkenee ja pankit saneeraavat toimintaansa tuskaisesti. Taantumakin voi lymytä nurkan takana.

Mutta mistä vielä voisi huolestua? Taloustutkimuksen tutkimuksen perusteella ainakin asuntojen hintojen laskusta.

Tutkimuspäällikkö Juho Rahkonen pitää ihmisten huolia ymmärrettävinä. Jari Kovalainen / Yle

Omistusasunnon omistajista nimittäin yhä useampi pelkää asuntonsa arvon tippuvan selvästi lähitulevaisuudessa. Asuntonsa hinnan laskemiseen uskovia on nyt enemmän kuin hinnan nousuun uskovia.

Taloustutkimuksen Ylelle tekemän tutkimuksen mukaan kaikista suomalaisista omistusasunnon omistajista lähes joka neljäs eli noin 23% pelkää asuntonsa arvon alenevan. Eläkeikäisillä osuus on jopa yli 35 prosenttia.

– Pelko hintojen laskusta on ymmärrettävä. Väki vanhenee, syntyvyys alenee ja ihmiset muuttavat isoihin kaupunkeihin. Huolet asuntojen hintakehityksestä näyttävät vain lisääntyvän yllättävän kovalla vauhdilla, Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö Juho Rahkonen sanoo.

Asuntorahoitukseen erikoistuneen Hypon pääekonomisti Juhana Brotherus on samaa mieltä tutkimuksen tuloksen tulkinnasta.

– Ilmiö koskettaa tavalla tai toisella jokaista suomalaista. Kaksi tekijää selittää kehityksen eli kaupungistuminen yhdistettynä vanhenevaan ja vähenevään väestöön, Brotherus selvittää.

Hypon Juhana Brotheruksen mukaan asuntojen hintojen lasku koskettaa isoa osaa suomalaisista. Markku Rantala / Yle

Asuntomarkkinat jakaantuvat

Maaseudun pikkupaikkakunnilla peräti joka kolmas omistusasunnon omistaja pelkää asuntonsa arvon laskevan. Pääkaupunkiseudulla tätä pelkäsi vain 14 prosenttia.

Tutkimuspäällikkö Rahkosen mukaan tutkimuksen tulokset kertovatkin osaltaan myös asuntomarkkinoiden rajusta jakaantumisesta. Hänen mielestään edessä on suuri yhteiskunnallinen kysymys.

– Jos ostit tai rakennutit talon pienemmältä paikkakunnalta esimerkiksi viime vuosikymmenen nousukauden lopulla, asunnosta voi olla pahimmillaan velkaa enemmän kuin sen myyntihinta olisi tänä päivänä, Rahkonen pohtii.

Kaupungit kutsuvat

Epävarmat odotukset asuinympäristön tulevaisuudesta ruokkivat alueen näivettymistä. Ihmisten mukana häviävät myös työpaikat ja palvelut. Se alentaa entisestään asuntojen arvoa.

– Saattaa olla, että tämä kahtia jakautuminen vain kiihtyy. Joidenkin paikkakuntien kurjistuminen ja asuntojen hintojen laskeminen on ikään kuin noidankehä ja itseään vahvistava negatiivinen kierre, Rahkonen sanoo.

Pääekonomisti Juhana Brotherus pitää toisaalta yhtenä huolenaiheena sitäkin, että haja-asutusalueilla ihmiset jäävät tavallaan jumiin asuntojen hintojen laskiessa. Työpaikat ja palvelut vetävät etenkin nuoria kohti kasvukeskuksia, joissa on enemmän mahdollisuuksia kuin syrjäseuduilla.

– Yksi ongelma on, etteivät nuoret pääse muuttamaan töiden perässä kasvukeskuksiin. Siitä kärsivät Suomen talouskasvu ja työllisyys. Kyse on yhteiskunnallisesta ongelmasta, Brotherus sanoo.

Autiotalo Pudasjärvellä. Ihmisten mukana häviävät myös työpaikat ja palvelut. Se alentaa entisestään asuntojen arvoa. Ismo Pekkarinen / AOP

Näin tutkimus tehtiin

Asuntojen hintojen kehitystä koskevat kysymykset olivat mukana Taloustutkimuksen lokakuun käyntihaastattelukierroksella.

Tutkimuksessa kysyttiin: Oletteko huolestunut oman asuntonne arvon kehityksestä lähitulevaisuudessa? Tutkimukseen haastateltiin 1005:tä henkilöä kolmen viikon aikana syyskuun lopulla ja lokakuun alussa. Kysely tehtiin eri puolilla Suomea henkilökohtaisina käyntihaastatteluina vastaajien kanssa kasvotusten.

Otos muodostettiin satunnaisesti ovelta ovelle -menetelmällä, ja vastaajajoukko edustaa tilastollisesti Suomen aikuisväestöä (15 vuotta täyttäneet). Virhemarginaali on noin 3 prosenttiyksikköä suuntaansa.

Katso myös: