Vaasassa riemuittiin kesällä, kun nykyinen hallitus lisäsi kaupungin keskussairaalan laajan päivystyksen sairaaloiden joukkoon. Vuosia puhuttanut asia sai päätöksen RKP:n avulla. Vaasassa vedottiin ruotsinkielisten palveluiden turvaamiseen.

Edellinen hallitus linjasi, että alueella laajan päivystyksen sairaalan saa ainoastaan Seinäjoki. Seinäjoen oli kuitenkin turvattava kielellisten oikeuksien toteutuminen. Kun päivystyskeskus oli kiivaimmillaan, Seinäjoen keskussairaalaan soiteltiin jopa pilapuheluita ruotsiksi ja valiteltiin perään, ettei kunnollista palvelua ruotsiksi saatu.

Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä haluttiin parantaa valmiuksia tulevaa uudistusta varten. Keskussairaala aloitti yhteistyön ammattikorkeakoulun kanssa henkilökunnan ruotsin kielen osaamisen vahvistamiseksi.

– Koulutus otettiin hyvin vastaan. Se ei ole ollut mitään pakkopullaa, vaan koulutus on koettu hyvänä kertauksena ja yleissivistävänä, kertoo Seinäjoen keskussairaalan vs. hallintoylihoitaja Heli Tunturi-Kemppainen.

Satojen tuhansien panostus

Ruotsin kielen kursseja räätälöitiin sopiviksi eri tehtäviin hoitajille, lääkäreille ja muulle henkilökunnalle. Omat kurssinsa saivat esimerkiksi poliklinikoiden, kuntoutuksen ja vuodeosaston henkilökunta sekä hallinto- ja osastosihteerit.

Kursseilla on käynyt kolmen vuoden aikana noin 700 ihmistä. Tunturi-Kemppainen ei osaa antaa tarkkaa summaa ruotsin kielen opintoihin käytetystä rahasta, mutta hänen mukaansa se on vuosien 2018 ja 2019 osalta yhteensä noin 200 000 euroa.

– Yhden ihmisen kohdalla koulutus on kestänyt yhteensä noin kahdeksan tuntia, eli yhden työpäivän verran.

Tunturi-Kemppainen korostaa, ettei raha ole mennyt hukkaan. Ruotsin kielen opintoja ei ole myöskään missään vaiheessa pakkosyötetty kenellekään, vaan niihin osallistuminen on ollut vapaaehtoista.

Opinnot jatkuvat

Näillä näkymin opinnot saavat myös jatkoa, vaikka Vaasa saikin oman laajan sairaalapäivystyksensä.

– Teemme vuosittain koulutussuunnitelmat ja ruotsin kielen kurssit varmasti kuuluvat niihin jatkossakin. Olemme saaneet tästä nyt hyvää kokemusta, jonka perusteella kehitämme koulutusta. Esimerkiksi sosiaalipuolen sanastoa on vielä hyvä lisätä opetukseen, Tunturi-Kemppainen toteaa.

Hän huomauttaa, että koulutus on osa ammatillista kehitystä, mutta Seinäjoen keskussairaalassa pärjättäisiin hyvin ilman kielikurssejakin. Moni ruotsinkielinen asiakas osaa puhua myös suomea.

– Kieliongelmaa ei tule minään vuorokauden aikana. Saamme ruotsinkieliset potilaat hyvin hoidettua ja tulemme puolin ja toisin hyvin ymmärretyksi. Täysin ummikkoruotsinkielisten potilaiden määrä ei ole suuri.