Huoltoasemaketjun nimi oli aluksi pelkkä heitto. Ikea on yhdistelmä alkukirjaimia, Lego kehottaa leikkimään hyvin. Mistä tuotenimet oikein tulevat?

Konjakin ja etanolin sekoitukselle etsittiin 1930-luvulla kauppanimeä, ja vasta perustetun Oy Alkoholiliike Ab:n työntekijät saivat osallistua kilpailuun. Ehdolla olivat myös Ponjakki, Konjake de Napander, Leikkuri, Eloneste ja Surunsurma.

Tarkkailuosastolla työskennelleen tohtorinna Hildénin ehdotus Jaloviina voitti, ilmenee markkinoinnin ammattilaisen Timo Leppäsen kirjoittamasta Merkilliset nimet -kirjasta, johon hän on kerännyt kymmenien tuotemerkkien ja yritysnimien tarinat Suomesta ja maailmalta.

Erityisesti amerikkalaisille kuluttajille alun perin suunniteltu Finlandia Vodka olisi voinut olla myös Kippis, Vodkiss, Silver Ice, Valhalla, Ice Breaker tai Alko.

Nimiehdotukset kuulostivat kuitenkin tutkimusten mukaan päänsärkylääkkeeltä, koiranruualta tai kalasäilykkeeltä. Finlandian sen sijaan ajateltiin kertovan sisukkaasti talvisodassa taistelleesta ja sotakorvaukset maksaneesta maasta. Sibeliuksen Finlandian tunnettuuskaan ei haitannut.

Koko Suomessa näkyvän ABC-liikennemyymäläketjun nimi oli aluksi heitto, kun suunnitelmia esitteleviin havainnekuviin tarvittiin jokin teksti, joka oli tarkoitus korvata lopullisella nimellä.

"Laita vaikka ABC", sanoi SOK:n johtaja Heikki Strandén kirjan mukaan, ja se piirustuksiin laitettiin. Strandén piti ideaansa lapsellisena, mutta se menestyi kuluttajatutkimuksissa. Ehdolla olivat myös Smart, S-asema ja Kurre.

Ei Akseli, vaan "sopimaton" Elisa

Aiemmin Helsingin Puhelimena tunnetun teleoperaattori Elisan nimeksi harkittiin 1990-luvun lopussa myös Akselia, Moniota ja Nettiaa.

E-alkukirjaimesta ajateltiin kuitenkin tulevan mielleyhtymiä internetin e-alkuisiin käsitteisiin, kuten e-bisnes, yhtiön toimitusjohtaja Matti Mattheiszen perusteli Elisan valintaa.

Yhtiön mottoa Kaikkialla, kaikkien kanssa, kaiken aikaa, nyt ja aina oli joidenkin mielestä sopimaton, koska yhtiöllä oli naisen nimi ja mainoksessa kaunis, nuori nainen.

Näiden yhdistelmä oli joidenkin mielissä seksuaalisesti latautunut, ja Elisan viestintäosastolla pohdittiin jopa, voisiko "höyrähtänyt fundamentalisti heittää pommin johonkin yhtiön kymmenistä toimipisteistä".

Henrietta Hassinen / Yle

Latinatauti: Ei Mansikka vaan Merita

Kun aiempina vuosikymmeninä yritysnimiin haettiin innoitusta muun muassa Kalevalasta, 1990-luvun lopulla haluttiin kansainvälistyä ja nimiä vaihdettiin ei-suomenkielisiin ympyröihin sopiviksi.

Posti- ja telelaitos jaettiin Suomen Postiksi ja Telecom Finlandiksi, jotka muuttuivat Itellaksi ja Soneraksi.

Itella-nimen alku viittaa IT-alaan, joka kuvasi yhtiön palveluita laajemmin kuin Posti-nimi ja yhtiö piti sitä kansainvälisempänä. Itella ei saanut Suomessa lämmintä vastaanottoa ja moni iloitsi, kun Itella pari vuotta sitten kertoi muuttuvansa taas Postiksi.

Telecom Finlandissa puolestaan haluttiin "ei mitään epämiellyttävää" tarkoittavalla Soneralla irrottautua "jähmeän, valtiollisen telemonopolin" mielikuvasta.

Moni muukin yhtiö vaihtoi nimensä latinasta johdettuun erisnimen kaltaiseen sanaan. Valtion painatuskeskuksesta tuli Edita, julkaistu.

Kansallis-Osake-Pankin ja Suomen Yhdyspankin fuusiosta nousi Merita, joka perustuu latinaan verbiin ansaita. Myös Mansikkaa harkittiin, mutta nimen piti toimia suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Merita-Nordbanken-fuusiosta syntyi puolestaan Nordea.

Nallen kyyneleet pelastivat Mandatumin

Suomen Yhdyspankissa työskennellyt Björn 'Nalle' Wahlroos osti osuuden pankin tytäryhtiöstä, jonka nimi Mandatum tarkoittaa tehtävää tai määräystä. Se oli tosin nimetty latinaksi jo 1930-luvulla.

Leijonaan viittaavaksi Leoniaksi muuttunut Postipankki ja vakuutusyhtiö Sampo yhdistyivät ja Wahlroos haluttiin uuden yhtiön johtoon. Wahlroos suostui sillä ehdolla, että Mandatum ostettaisiin osaksi Sampo-Leoniaa.

Kun yhtiön pankkitoiminnot myöhemmin myytiin tanskalaiselle Danske Bankille, Wahlroos tirautti kertomansa mukaan kyyneleen ja sanoi tarvitsevansa oikeuden Mandatum-nimeen "tunnesyistä". Nykyisin Mandatum Life on Sammon henkivakuutusyhtiön nimi.

Henrietta Hassinen / Yle

Koskenkorva eli ruotsinsuomalaisten "Koti-ikävä"

Oy Alkoholiliike Ab päätti 1930-luvulla perusti viinatehtaan Ilmajoelle Koskenkorvan kylään, koska siellä oli ihanteelliset olosuhteet väkiviinan tuotannolle: rautatieaseman, puhdasta pohjavettä ja viljaa ja perunaa. Kylä oli saanut nimen Koskenkorvan tilasta, joka sijaitsi Kyrönjoen varrella Pukarankosken vierellä. Alko osti Ala-Koskenkorven tilan Jaakko ja Elisabet Koskenkorvalta.

Viinan valmistus päästiin aloittamaan vuonna 1953. Aluksi etiketissä luki Koskenkorvan viinaa. 1980-luvun alussa viina-sanasta pudotettiin toinen a-kirjain ja vuonna 2000 nimi muuttui Koskenkorva Viinaksi.

Ulkomailla kansallisjuomaa on myyty nimellä Koskenkorva Vodka sekä Koskorva Vodka. Ruotsiin muuttaneet suomalaiset kuitenkin ristivät vanhasta kotimaasta tuodun viinan Hemlängtaniksi eli Koti-ikäväksi.

Lue myös: Jobsin inhoama iMac ja muita tarinoita