Lukuaika noin 3 min

Autotuojat ry:n toimitusjohtaja Tero Kallio väittää, että Suomi voisi luopua ikiaikaisesta autoverosta kokonaan ja vieläpä niin, että valtion verotulot eivät vähenisi yhtään.Kallion ratkaisu löytyy vuosittain perittävästä ajoneuvoverosta.

"Kysymys kuuluu, miten paikattaisiin autoverokertymään syntyvä miljardin euron aukko. Selkeintä olisi nostaa vuosittaista ajoneuvoveroa. Suomessa on rekisterissä kolme miljoonaa autoa, ja jos ajoneuvoveron perusvero nousisi nykyisestä vajaasta 200 eurosta noin 350 euroa 500 euroon, vuotuinen perusveron kokonaispotti - ilman dieselveroa - kasvaisi 500-600 miljoonasta 1,5 miljardiin euroon.""Aukko olisi sillä täytetty. Kaiken lisäksi se takaisi valtiolle tasaisen verotulon riippumatta siitä, minkä verran autoja myydään."Autoilijan kustannuksia korotus lisäisi kolmisenkymppiä kuussa. Senkin jälkeen Suomen ajoneuvovero edustaisi Kallion mukaan EU:n keskitasoa.Se, että Suomessa ajetaan vanhoilla ja kalliilla autoilla, ei voi olla Kallion mielestä kansankunnan edun mukaista millään.Hän on puhunut autoveron poistosta ja vaihtoehtoisista korvausmekanismeista ennenkin. Hän on muun muassa todennut, että veron poistuessa uuden henkilöauton keskihinta alenisi noin 7 500 euroa. Autokanta alkaisi muuttua nuorempaan, ekologisempaan ja turvallisempaan suuntaa heti.Puheet ovat jääneet huutavan ääneksi korvessa. Jotkut ovat esimerkiksi arvelleet, että autoala siirtäisi veronalennuksen omiin katteisiinsa.Kallio pyörittää päätään."Ei kaupalla olisi muuta mahdollisuutta kuin siirtää alennus hintoihin. Jos se siirtäisi ne katteisiin, kuluttaja äänestäisi jaloillaan: Tallinnaan on kovin lyhyt matka."

Autokanta ei kasvaisi

Arvostelijat ovat myös sanoneet, että jos autot veron poistumisen jälkeen halpenevat, lisääntyvä myynti kasvattaa autokantaa ja kuormittaa yhä enemmän ympäristöä."Varmaan ensimmäisenä verottomana vuotena koettaisiinkin ketsuppipulloilmiö, jossa kokonaismyynti purskahtaisi 150 000-180 000 kappaleeseen. Sieltä se tasoittuisi nopeasti niin, että vuosimyynti olisi noin 20 000 kappaletta suurempi kuin nyt eli jossakin 130 000 auton tienoissa.""Autokantaa veromuutos ei kuitenkaan kasvattaisi. Kun vanhaa kalustoa siirtyisi kierrätykseen, kokonaismäärä pysyisi kolmessa miljoonassa kappaleessa."Kallio huomauttaa, että kaikissa niissä maissa, joissa autovero on matala, autojen elinkaari on lyhyempi kuin Suomessa. Suomessa keskimääräinen romutusikä on 20,3 vuotta eli viisi vuotta korkeampi kuin EU-maissa keskimäärin.Kallio myöntää, että jälkiviisastelu ei ole koskaan rakentavaa. Hän ei kuitenkaan malta olla heittämättä, että lainlaatijan olisi kannattanut hoitaa asia kuntoon - eli siirtää verotusta hankinnasta käytön puolelle - jo vuoden 2003 suuressa autoveroremontissa, "tai niin kuin Ruotsi teki siirtyessään Euroopan unioniin vuonna 1995".Nyt muutospainetta kasvattaa sekin, että EU-YK-akselilla on tekeillä useita autoverotukseen vaikuttavia säädöksiä.Sellainen on esimerkiksi uusi rekisteröintiasetus. Toteutuessaan se sallisi EU-kansalaisen käyttää vapaasti autoa, joka on rekisteröity mihin tahansa toiseen EU-maahan. Sen jälkeen suomalainenkin voisi liisata ajopelinsä vaikka Bulgariasta.Toinen esimerkki on uusi päästöjen mittausmenetelmä, joka veisi mittaajat laboratorioista tien päälle. Samalla kiristettäisiin päästövaatimuksia. Se nostaisi väistämättä kulutuslukemia, jotka taas nostaisivat päästöarvoja. Se panisi Suomen nykyisen, hiilidioksidipäästöihin perustuvan verotuksen kertaheitolla sekaisin.Kallio sanoo, että ajatus vuotuiseen ajoneuvoveroon tehtävästä 350 euron korotuksesta saattaa olla poliittisesti liian radikaali.Siksi hän ehdottaa asiassa edettävän niin, että autovero puolitetaan, ja ajoneuvoveroakin nostetaan maltillisesti. Korotus voisi olla esimerkiksi 170 euroa vuodessa, joka olisi noin 14 euroa kuukaudessa."Poliitikkojen on joka tapauksessa kysyttävä itseltään, halutaanko Suomessa uudistaa autokantaa ja ratkaista päästöihin ja liikenneturvallisuuteen liittyvät ongelmat. Ja halutaanko tänne paremmin hallittavissa oleva verojärjestelmä - ja halutaanko varautua EU-tasolta tuleviin muutoksiin."