Espoon Leppävaaraan vuonna 1988 valmistunut – tuolloin Vantaan ja Espoon koulutuskuntayhtymän hallinnoima – koulurakennus sai 15 vuotta myöhemmin rinnalleen laajennusosan. Vanha osa on alun perin suunniteltu ja rakennettu taiten; lähtötietona ei ollut eikä voinut olla sitä, että myöhemmin viereen rakennetaan laajennusosa, joka perustetaan neljän metrin korkuisten täyttöjen varaan.

Pari vuotta laajennusosan valmistumisen jälkeen vanhan osan sokkeleissa havaittiin ensimmäistä kertaa halkeamia. Vuosien mittaan ne kasvoivat siinä määrin, että asiaa oli pakko selvittää tarkemmin käyttöturvallisuuden vuoksi ja korjauksiin varautuen. Seurasi tutkimuksia, jotka ovat olleet intensiivisiä vuodesta 2010 lähtien.

Vuonna 2015 rakennus tuli Espoon kaupungin haltuun. Tällä välin halkeamia oli ilmaantunut vanhan osan lisäksi uudissiiven sokkeliin. Lisäksi vuonna 2016 toteutettu ylärakenteiden vahvistamisyritys oli epäonnistunut. Halkeilleiden ontelolaattojen tukemiseksi suunnitellut ja asennetut teräspalkit ja -pilarit olivat siirtyneet ja aiheuttaneet lisää epäkeskisiä rasituksia rungolle.

”Alkoi olla ilmeistä, että rakennuksen korjaaminen tulee olemaan erittäin vaikeaa, kenties mahdotonta”, rakennepäällikkö Vesa Pyy Espoon kaupungin Tilapalvelut-liikelaitoksesta kertoo.

Tutkimuksia kuitenkin jatkettiin ja Rambollin geotekniikka-asiantuntijoilta tilattiin tarkempi analyysi.

(Juttu jatkuu kuvan jälkeen)

”Vanhan osan ryömintätiloissa tehdyissä mittauksissa selvisi, että rakenteiden sivusiirtymät seinistä mitattujen halkeamien perusteella olivat enimmillään jopa 50 millimetrin luokkaa. Rakenteiden liikkeet ovat aiheuttaneet ennakoimattomia rasituksia myös ylärakenteille”, Pyy sanoo.

Vanha suunnitteluvirhe

Sekä vanha että uusi rakennuskompleksin osa on perustettu lyöntipaalujen varaan. Laajennusosa on perustettu vinopaaluille, jotka ulottuvat vanhan osan alle. Tämä on johtanut siihen, että maa on noussut vanhan osan rossipohjan alla, mistä puolestaan on aiheutunut sivusiirtymiä Leppävaaran radan suuntaan.

Rambollin maaliskuussa 2019 tekemän FEM-analyysin ja lausunnon perusteella oli pääteltävissä, että paalujen taivutusjännitys saattoi olla paikoin kasvanut suuremmaksi kuin niiden kantavuus. ”Saattoi”-varaus johtuu siitä, että kaikkia lähtötietoja ei ole ollut mahdollista selvittää aukottomasti. Esimerkiksi vanhan osan anturat oli valettu suuremmiksi kuin suunnitelmissa oli määritelty, mutta sitä, missä suunnassa mitta oli liian suuri, ei ollut mahdollista selvittää.

”Rakennus on toistaiseksi pystyssä, mutta se puretaan ensi keväänä. Vanhan osan korjaaminen ei ole mahdollista”, Pyy kertoo.

Väistötilat Karaportista

Mitään riitoja ei ole Pyyn mukaan vireillä, eikä se olisi edes mahdollista, koska alkuperäinen suunnitteluvirhe tapahtui edellisen hallinnoijan eli Espoon ja Vantaan kuntayhtymän aikana.

”Tekniseltä kannalta tämä on korjaamaton paikka. Vuosituhannen alussa uutta osaa varten tehdystä suunnitelmasta puuttuivat välttämättömät tukirakenteet, käytännössä tukimuuri, jolla sisäpihan täytöistä ja näin muodostuneesta korkeuserosta johtuva maanpaine olisi hoidettu”, Pyy kertoo.

Rakennus on ollut pitkään tyhjillään, minä aikana ammattikorkeakoulun henkilökunta ja opiskelijat ovat joutuneet tottumaan pysyvien opetustilojen puutteeseen. Nyt on tiedossa ainakin seitsemän vuoden jatkoevakko, joksi ajaksi väistötila on löytynyt Espoon Karaportista.

”Uudisrakennuksen aikataulusta ja rahoituksesta ei ole vielä lukkoon lyötyä tietoa. Espoon kaupungin tavoite on joka tapauksessa pitää Metropolia Espoossa”, Espoon Tilapalvelujen toimitusjohtaja Maija Lehtinen kertoo.