Eduskuntavaalien edellä puolueet kokoomuksesta vasemmistoliittoon haluavat korottaa veroja, jotta rahaa voidaan jakaa entiseen tapaan huolettomasti kaikkeen kivaan maailmassa. Ei riitä entiseen tapaan, vaan entistäkin enemmän.

Keskituloinen molemmat vanhemmat töissä käyvä suomalainen 2-lapsinen perhe maksaa veroja 74 % tuloistaan.

Suomen yhteiskunta on ajettu niin surkeaan jamaan, että tarvitaan nopeita korjausliikkeitä. Tässä luettelo kolmesta välittömästi korjattavasta asiasta:

Suomalaisen perheen asema on ajettu niin vaikeaksi, että välittömästi on ryhdyttävä korjaamaan perheiden ostovoimaa. Se tuo mukanaan myös lapsilykkyä. Julkinen talous on laitettava isoon remonttiin, kaikki turhanaikainen byrokratia ja maailman halaaminen on lopetettava heti. Tämä mahdollistaa verojen alentamisen ja vapauttaa suomalaista työvoimaa runsain määrin, eikä ulkomaista halpatyövoimaa tarvitse enää haikailla Suomeen Arvonlisäverovelvollisuuden alaraja on nostettava 50.000 euroon, mikä mahdollistaa yksinyrittämisen ilman byrokratiaa. Samalla on ryhdyttävä valmistelemaan arvonlisäverokannan alentamiseen 15 %:iin.

Tämän kirjoituksen lopussa osoitetaan, kuinka puolueet kilpailevat kokoomusta myöten siitä, kuka eniten kiristäisi veroja. Tällaiset poliitikot pitää kaikki siirtää vaaleissa syrjään.

Julkisten menojen määrä

Julkiset menot ovat 67 % kansantulosta (2017). Kansantulo kertoo, paljonko kaikilla kansalaisilla on yhteensä rahaa. Tästä rahasta maksetaan julkiset menot. Jos verotulot eivät riitä, julkinen valta ottaa velkaa.

Menot = tulot pitää paikkaansa kaikissa talousyksiköissä: yksittäisestä kansalaisesta perheisiin, yrityksiin, kuntiin, valtioon ja Euroopan Unioniin. Jos yksittäisen vuoden tulot eivät riitä menoihin, velkaannutaan. Koska velat on maksettava, pitemmällä aikavälillä menot eivät voi ylittää tulojen määrää.

Mikä ero on bruttokansantuotteella ja kansantulolla? Bruttokansantuote kuvaa vuoden aikana tuotettujen tuotteiden ja palvelujen arvoa. Velkaantuminen kasvattaa BKT:n määrää, koska velkarahalla tuotetaan tuotteita ja palveluja.

Kansantuloon lasketaan hyödykkeiden tuotannosta ja ulkomailta saadut tulot, joita ovat esimerkiksi palkat ja osingot. Jos menot rahoitetaan velkaantumalla, se ei vaikuta kansantulon määrään.

Kansalaisten on hyvä havaita, että puheet yhden miljardin euron veronalennuksista (sekin pelkkää aprillia) on yhtä tyhjän kassa, kun verorasitus on yli 70 %. Vasta kun verorasitus on 50 %, voidaan puhua järjellisestä tasosta.

Keskituloinen suomalainen

Suomalainen keskituloinen palkansaaja ansaitsee 3400 euroa kuukaudessa (yleisin kuukausipalkka on 2500 euroa). Tässä kirjoituksessa selvitetään keskituloisen perheen tulot ja maksamat verot.

Perheen molemmat vanhemmat ovat töissä ja saavat palkkaa 3400 euroa. Heillä on kaksi alaikäistä lasta. Perhe asuu Vantaalla ja kaikki ovat evankelisluterilaisen seurakunnan jäseniä. Esimerkissä tarkastellaan perheen aktiivisimman ajan eli 35-40-vuotiaina maksamia veroja ja julkisia maksuja yhden vuoden ajalta.

Ansiotulojen verotus

Suomen verojärjestelmä tasoittaa perheiden tulot tehokkaasti. Siitä huolimatta jaksetaan puhua tuloerojen kasvusta ja pienituloisten verotuksen keventämisestä. Pienituloiset eivät maksa valtionveroa lainkaan, eikä paljon muitakaan veroja. Mitenkä niitä sitten alennettaisiin.

Palkasta peritään verojen lisäksi eläkevakuutusmaksua 6,75 % ja työttömyys-vakuutusmaksua 1,50 %. Käytännössä pienituloiset saavat saman työeläkkeen kuin työttömänä ikänsä elänyt saa takuueläkettä.

Työnteko maksaa. On maksettava työmatkat, töihin tarvitaan usein vaatetusta, on maksettava lasten päivähoito. Päivähoitomaksuja alennettiin, mutta keskituloinen perhe, jonka kaksi lasta ovat päivähoidossa maksavat silti 435 euroa kuukaudessa. Toisen vanhemman työssäkäynti menee verojen ja erilaisten julkisten maksujen maksamiseen.

Pienituloiselta yksinhuoltajalta (esimerkin yleisin palkka 2500 eur/kk) ei peritä päivähoitomaksua, mutta työmatkat hänkin maksaa. Vantaalta Helsingissä työssäkäyvä maksaa kk-lipustaan 106 euroa, jonka jälkeen käteen jää vähemmän kuin työttömälle.yksinhuoltajaperheelle.

Työnantajan maksut työntekijän palkan lisäksi



Keskituloisen palkansaajan työnantaja maksaa palkoista 19-24 % valtiolle ja eläkeyhtiölle siitä riippuen kuinka vaarallisesta työstä on kyse. Vaarallisuus vaikuttaa tapaturmavakuutusmaksun suuruuteen. Esimerkkiperheen kummankin työnantaja maksaa näitä maksuja 8.378 euroa vuodessa. Sanotaan, että eläke on ansaittua palkkaa. Jos näin on, kyse on palkkaosuudesta, jonka kokonaan maksaa työnantaja.

Keskituloisen verojen määrä on hurja

Keskituloisen perheen palkasta maksettavat verot ovat 74 %. Suomessa on enenevässä määrin väkeä, joka ei maksa mitään veroja, paitsi sosiaalituista tehtyjen ostojen arvonlisäveron. Välilliset verot ja maksut on eritelty seuraavassa kappaleessa.



Tämä yhtälö on mahdoton, eikä verojen korottaminen ole siihen ratkaisu. Tärkeintä on käydä läpi kaikki julkiset menot ja priorisoida ne välttämättömiin, tärkeisiin ja turhiin. Yksi suurista turhista menoista on humanitäärinen maahanmuutto, johon vuodessa kuluu yhteisiä rahoja 3,2 miljardia euroa. Suomalaisten tehtävänä ei ole vähistä rahoistaan elättää ulkomailta tänne tulevia nuoria miehiä.

Myös vuosittainen miljardin euron kehitysapu on ollut vain vahingoksi kaikille. Se on mahdollistanut väestöräjähdyksen, josta seuraa kaikki paha maailmassa sodista ja kansainvaelluksista ilmastomuutokseen.

Välilliset verot ja julkiset maksut

1 Arvonlisävero

Perheen maksamien arvonlisäverojen määrä on laskettu kuluttajahintaindeksin mukaisten kulutuspainotusten mukaan siten, että käytettävissä on nettopalkka eläkemaksujen jälkeen lisättynä perheen saamalla lapsilisällä. Tarkempi jaottelu jäljempänä.

EDIT: Lisätty 12.4.19 lo 8.00: Vakuutusmaksuvero maksetaan kaikesta omaisuuden vakuuttamisesta. Se lisätään mm. liikennevakuutuksiin. Vero on 24 % vakuutusmaksusta ilman veroa. Henkivakuutuksista veroa ei makseta. Kotivakuutuksesta ja auton vakuutuksista maksettava vero vuodessa on yli 100 euroa. (Laskelmaa ei ole tarkistettu tältä osin).

2 Varainsiirtovero asunnosta

Oman asunnon ostosta maksetaan varainsiirtoveroa 2 % kauppahinnasta, myös taloyhtiön velkaosuuden osalta. Vero on jaettu laskelmassa viidelle vuodelle. Ensiasunnon ostaja ei maksa varainsiirtoveroa.

3 Asunnon hankinnan arvonlisävero

Asunnon kauppahinnassa ei ole eritelty arvonlisäveroa. Asuntorakentamisessa kaikkien verojen osuus on liki puolet asunnon hinnasta. Arvonlisävero sisältyy rakentamisen hintaan kahta kautta: ostoista ei saa veroa vähentää, ja palkkoihin ja niiden sosiaalikuluihin lisätään 24 %:n vero, mikäli ne ylittävät 50.000 euroa. Vain tontti ja viranomaisluvat ovat arvonlisäveroton.

Asunnon arvonlisävero on laskelmassa jaettu 15 vuodelle. Asuntolainan pituudeksi arvioitu säällinen 15 vuotta.

4 Kiinteistövero

Jos perhe asuu asunto-osakeyhtiön omistamassa kerrostalossa, kiinteistövero maksetaan osana hoitovastiketta. Vuokra-asunnon vuokra sisältää kiinteistöveron. Monet ”asiantuntijat” haluavat korottaa kiinteistöveroa, koska se on pakko maksaa. Asiantuntijat eivät elä todellisuudessa, sillä veron korotuksesta kärsisivät eniten oman asunnon hankkineet ja eläkkeelle siirtyneet pienituloiset henkilöt. Usein heidän asuntonsa ovat iäkkäitä ja edellyttävät putkiremonttia ja muuta peruskorjausta. Näiden korjausten yhteydessä maksettava arvonlisävero on moninkertainen kiinteistöveroon verrattuna.

5 Kesämökin kiinteistövero

Keskituloinen asuntovelkainen ei pysty hankkimaan kesämökkiä, mutta saattaa sellaisen periä, jonka jälkeen kesämökistä maksetaan kiinteistöveroa 2-kertainen määrä vakituisen asunnon veroon verrattuna. Suomessa verotettavia kesämökkejä on 507.000.

Esimerkissä suvun isoäiti oli jäänyt leskeksi ja lahjoittanut kahdelle lasten lapsilleen mökin. Mökistä maksettava kiinteistövero jaetaan kahden perheen kesken.

6 Jätevero ja jätemaksu

Jäteveron maksaa yhtiö, jonka auto tuo jätteet kaatopaikalle. Yhtiö veloittaa veron taloyhtiöltä, joka siirtää veron hoitomaksuun. Vero on 70 euroa tonnilta. Laskelmassa oletettu, että perhe tuottaa sekajätteitä 5 kg viikossa.

Nelihenkisen perheen vakituisen asunnon jätemaksu on Mikkelissä 240,95 euroa. Kesämökin maksu on 79,80 euroa vuodessa. Kaiken kompostoivana mökkiläisenä joskus tuntuu, että kaviaari on halvempaa kuin jätteiden vienti jätepisteeseen. Laskelmassa veroluontoisen jätemaksun määräksi on arvioitu 150 euroa.

Uusia veroja osaavat keksiä muutkin kuin SDP:n puheenjohtaja. Useat kunnat perivät hulevesimaksua sade- ja lumen sulamisvesien poistamisesta. Siitä on enää lyhyt matka hengitysveroon. Hulevesimaksuksi on laskelmassa arvioitu 100 euroa.

7 Sähkövero

Kotitalouksien maksama sähkövero on 2,253 snt/kWh. 4-henkisen perheen sähkönkulutus vuodessa on noin 5200 kWh. Jos perhe asuu sähkölämmitteisessä omakotitalossa, jossa myös käyttövesi lämmitetään sähköllä, on kulutus ja sähkövero 4-kertainen. Sähköveroa maksaa myös taloyhtiö, erityisen paljon jos kerrostalossa on yhteinen saunatila.

8 Ajoneuvovero

Joka vuosi maksettava ajoneuvovero vaihtelee auton moottorin koon ja päästöjen mukaan. Kalleissa sähköautoissa ajoneuvovero on pienempi. Uuden auton rekisteröintimaksua ei ole huomioitu.

9 Autovero

Myös autovero vaihtelee auton moottorin koon ja päästöjen mukaan. Hankittaessa maksettu autoveron määrä on jaettu viidelle vuodelle.

10 Auton polttoainevero

Esimerkkiperheen vuotuisten ajojen määräksi on arvioitu 20.000 km. Auton bensiinin kulutus arvioitu 7,5 litraksi/100 km (lyhyet paikallisajot nostavat kulutusta). Polttoainelitrassa veroa on 70,25 senttiä. Lisäksi maksettava arvonlisävero huomioitu kohdassa 1.

11 Auton katsastusmaksu

Katsastuksen ja päästömittauksen saa noin 45 eurolla (sisältää arvonlisäveron). Autoja ei katsasteta joka vuosi.

12 Kunnalliset pysäköintimaksut

Vantaalla pysäköintimaksut ovat 1-2 euroa tunnilta, Helsingissä kanta-alueilla 4 euroa tunnilta. Pysäköity auto vie tilaa noin 10 m2. Yhden paikan pysäköinnistä maksetaan Vantaalla noin 300 euroa/kk (sis alv 24 %), mikä on enemmän kuin uuden asunnon vuokra 10 neliöltä. Pysäköintimaksu voidaan tällä perusteella rinnastaa veroon.

13 Ylinopeussakot

Esimerkkiperhe on ajanut kerran ylinopeutta (alle 15 km/100) ja saanut 170 euron rikesakon. Ylinopeussakko on veroluontoinen maksu, jonka kohtuuttomuutta alennetaan vuoden kuluttua 100 euroon (alle 10 km/100) ja nimeksi muutetaan liikennevirhemaksu.

Rikesakot voidaan rinnastaa veroihin mm. koska ne ovat suhteettoman korkeat tehtyyn virheeseen verrattuna (etenkin kun niitä verrataan väkivaltarikosten tuomioihin) ja koska Sipilän hallitus korotti ja halusi korottaa vielä lisää sakkoja valtion kirstunpohjan täyttämiseksi.

14 Virvoitusjuomavero

Virvoitusjuomavero on 0,27 euroa litralta. Sen maksaa teollisuus tai maahantuoja ja vero siirretään kuluttajahintoihin (lisäämällä siihen arvonlisävero). Perheessä juodaan viikossa noin kuusi puolen litran pulloa/tölkkiä alkoholittomia juomia.

15 Juomapakkausvero

Oluttölkkien pakkausvero sisältyy laskelmassa alkoholiveroon. Limonadien, vesien ja muiden alkoholittomien juomien pakkausvero on 0,51 euroa litralta. Laskelmassa pakkausten määrä sama kuin virvoitusjuomaveron peruste.

16 Alkoholivero

Keskimääräinen suomalainen juo puhdasta alkoholia vuodessa 10,4 litraa. Esimerkkijuomiksi on otettu alkoholiverotussivuilta viini, olut ja väkevä viina.

17 Tupakkavero

Tupakkavero on 235,50 euroa 1000 kappaleelta. Esimerkkiperheessä toinen tupakoi noin askin viikossa eli vuodessa 1000 kpl.

18 Kalaston hoitomaksu

Vuotuinen kalastonhoitomaksu valtiolle on 45 euroa. Lisäksi maksettavaksi tulevat kalastusluvat. Suurin osa kalastonhoitomaksusta menee byrokratian pyörittämiseen.

19 Rahapelien arpajaisvero

Aikuinen suomalainen käyttää rahapeleihin keskimäärin 400 euroa vuodessa. Lotossa arpajaisvero on 12,5 %, joka on vähennetty lottovoitosta. Arpajaisveroa peleistä maksetaan keskimäärin 50 euroa/aikuinen.

20 Perintövero- ja lahjavero

Monissa 35-40-vuotisten perheissä joku neljästä vanhemmista kuolee tarkasteluajanjaksona. Esimerkissä vanhempien perheen asunnon ja muun varallisuuden arvo on ollut 300.000 euroa. Kuolleen omaisen omistuksen puolikkaan arvosta perheen lapsi (lapset) joutuvat maksamaan perintöveron, joka on 15.200 euroa. Lapset eivät kuitenkaan saa perintöä, koska leski jää asuntoon asumaan, eikä hänen pankkitiliinsä kosketa lapsen veron takia. Perintövero maksetaan noin vuoden sisällä kuolemasta, ja se on tässä verolaskelmassa jaettu 5 vuodelle.

Isovanhemmat olivat lahjoittaneet kahden lapsensa perheiden lapsille kesämökin, jonka käypä arvo oli 150.000 euroa. Tästä aiheutui kaksi lahjaveroa, kumpikin 7100 euroa. Esimerkkiperheen saaman osuuden vero on jaettu 5 vuodelle.

21 Ilmastoverot, päästömaksut

Siltä osin kuin päästöoikeuksista jo nyt maksetaan energiantuotannossa tai teollisuudessa, oikeuksien maksut siirretään kuluttajahintoihin. Ilmastonmuutoshysterian vallassa oleva eduskunta saattaa innostua erilaisten uusien maksujen keksimiseen: ruuhkamaksut, auton käyttö ajettujen kilometrien mukaan, maito- ja lihavero. Polttomoottorien hävitysvimma johtanee myös pienkoneiden kuten moottorisahojen lisäverottamiseen.

22 Lupa- ja valvontamaksut

Suomessa yritykset/ammatinharjoittajat joutuvat maksamaan lukusia erilaisia lupa- ja valvontamaksuja. Olin aikanaan makkaroita valmistavan perheyrityksen tilintarkastaja. Maksoin viranomaisille tilintarkastusluvasta ja valvonnasta vuosittain maksuja, jotka edelleen veloitin asiakkailtani. Makkaratehdas maksoi tilintarkastajan valvontamaksun ja lisäksi se maksoi tehtaalla käyneen terveystarkastajan valvontamaksut. Sitten on kaikenlaisia maksullisia hygieniapasseja, pakkokurssituksia jne. Näin makkaran loppuhinnassa oli arvonlisäveron lisäksi erilaisia sähköveroja sekä lupa- ja valvontamaksuja päällekkäin. Tätä hämähäkin verkkoa ei laskelmassa ole selvitetty.

23 Lapsilisät

Perheen kahdesta lapsesta saama lapsilisä on laskelmassa vähennetty maksettavista veroista.

24 Asuntolainan korkojen vähennysoikeus verosta

Perheen asuntolainan korot ovat vähennyskelpoisia verotuksessa. Koska perheellä ei ole pääomatuloja, syntyy koroista alijäämä. Tästä alijäämästä 30 % luetaan alijäämähyvitykseksi, joka vähennetään ansiotulojen veroista.

—

Laskelmissa ei ole huomioitu päivähoitomaksuista eikä sairaudenhoidosta aiheutuneita menoja, eikä myöskään tuloja siltä osin kuin hoitokustannukset ylittävät niistä perityt maksut.

Kuluttajahintaindeksin mukainen kulutus

Itse kaikki laskunsa maksava keskivertosuomalainen käyttää neljänneksen tuloistaan asumiseen. Joka kahdeksas euro menee ruokaan. Jos esimerkkiperhe käyttää kaikki tulonsa kulutukseen, hän maksaa vuoden aikana ostoissaan arvonlisäveroa 9765 euroa eli 16 % käytössä olevista tuloista.

Laskelmassa ei ole huomioitu asuntolainan hoitokustannuksia.

Elintarvikkeet ja alkoholittomat juomat – arvonlisävero 14 % verottomasta hinnasta eli 12,3 % ruokalaskun myymälähinnasta Alkoholijuomat ja tupakka – arvonlisävero 24 % verottomasta hinnasta eli 19,4 % ruokalaskun myymälähinnasta Vaatetus ja jalkineet – 24 % Asuminen, vesi, sähkö, kaasu ja muut polttoaineet – 24 % Kalusteet, kotitalouskoneet ja yleinen kodinhoito – 24 % Terveys – julkinen terveydenhoito 0, lääkkeet 10 %, erilaiset hoitovalmisteet 24 %, keskiarvoksi arvioitu 10 % Liikenne – oma auto 24 %, taksi-, bussi-, juna- ja lentomatkat 10 %, tässä arvioitu keskiarvoksi 20 % Viestintä – tele- ja nettipalvelut 24 %, tilatut sanomalehdet 10 %, Yle-vero laskettu erikseen, veron määräksi merkitty 24 % Kulttuuri ja vapaa-aika – elokuva- ja teatteriesitykset, urheilukilpailut 10 %, museot, liikunta 10 %, bussi-, juna- ja lentomatkat 10 %, ulkomaan matkat 0 %, tässä arvioitu keskiarvo 10 % Koulutus – koulutus yleensä 0 %, julkisrahoitteisen koulutuksen ulkopuolinen koulutus 24 %, tässä arvioitu keskiarvo 10 % Ravintolat ja hotellit – hotellipalvelut 10 %, ruoka 14 %, alkoholijuomat 24 % – tässä keskiarvoksi arvioitu 18 % Muut tavarat ja palvelut – 24 %

Veroja voi välttää jättäytymällä pois työelämästä, kuluttamalla vähemmän, lopettamalla tupakanpolton ja alkoholin käytön sekä tekemättä koskaan virhettä liikenteessä ja pysäköinnissä. Kiinteistöverosta voi välttyä vain muuttamalla asumaan veneen alle.

Elämä on tarkoitettu elettäväksi, jolloin kaikenlaista sattuu ja tapahtuu. Yhteiskunta olemme me, eikä yhteiskunnassa rankaista kansalaisia pienistä virheistä, joita sattuu jokaiselle meistä jossain elämän vaiheessa. 30 euron rikesakko ajaisi saman asian kuin 170 euronkin.

Nyt omat asiansa hoitavia kansalaisia ja etenkin yrittäjiä rangaistaan milloin mistäkin, jonkun ilmoituksen myöhästymisestä sairauden takia, pysäköintiajan ylittämisestä 5 minuutilla, jne.

Samaan aikaan rikollisia ja oman elämänsä pilaavia huumeiden käyttäjiä paapotaan kuin pieniä lapsia. Väkivaltarikoksista selviää liian usein olalle taputtamisella. Kansalaisten asuntojen tyhjentäminen ja autojen varastaminen ei kiinnosta enää viranomaisia, mutta vihapuheiden epätoivoiseen etsimiseen käytetään runsaasti yhteiskunnan voimavaroja.

Puolueet eivät esitä menojen leikkauksia, vaan päinvastoin puoluejohtajat haluavat elää vielä tähän astistakin enemmän kuin pellossa. Sen mahdollistaa verojen korottaminen, jota kaikki vasemmistopuolueet kokoomus mukaan lukien ajavat. Mikään ei näille päättäjille riitä.

Veropohja on jo nyt laaja

Veronkorotuksia haluavat tahot puhuvat veropohjan laajentamisesta. Tämä selvitys osoittaa, että veropohja on jo nyt erittäin laaja. Siitä puuttuvat oikeastaan vain verovapaat säätiöt ja vuokra-asunnoilla rikastuva ammattiyhdysliike.

Verotuksessa on paljon tietämättömyyttä, josta osa on varmaankin tahallista väärinymmärtämistä. Vasemmistoliitto haluaa perheyritysten jakamien osinkojen lisää verottamista.

Verojen korotukset eivät vaikuta lainkaan sosiaaliturvan varassa elävien elämään, eikä juurikaan vakituisessa työpaikassa olevien virkamiesten elämään. Vasemmisto puhuu suurituloisten veronkorotuksista tarkoittaen kuitenkin keskituloisten lisäverottamista. Näin koska suurituloisia Suomessa on niin vähän, ettei verotulot merkittävästi kasvaisi, vaikka suurituloisten kaikki tulot otettaisiin yhteiskunnalle.

Arvonlisäveroksi 15 % kuten Uudessa-Seelannissa

Poliitikot hokevat arvonlisä- ja kiinteistöverojen korottamista, koska kansalaiset eivät voi niitä välttää. Koskaan he eivät esitä arvonlisäveron alentamista. Vuoden 2019 talousarviossa arvonlisäverotulojen määräksi arvioidaan 18,6 miljardia euroa.

Suomea (24 %) korkeammat arvonlisäverokannat EU-jäsenmaissa on vain Unkarissa (27 %) sekä Kroatiassa, Ruotsissa ja Tanskassa (25 %). Arvonlisäveron korottaminen on tullut tiensä päähän.

Uusi-Seelanti on Suomen kokoinen hyvinvointivaltio. Siellä arvonlisäverokanta on 15 %. Jos Suomen arvonlisäverokanta muutettaisiin myös alennettujen kantojen osalta 15 %:iin, valtio saisi 2,7 miljardia euroa vähemmän tuloja. Kun humanitäärisen maahanmuuton vuotuiset kustannukset ovat enemmän, olisi tämän veronalennuksen rahoittaminen helppoa.

Valtion verotulot tulisivat nousemaan ja työttömyyden hoitomenot vähenemään. 2,7 miljardia euroa enemmän tarkoittaa ostovoiman lisääntymistä, joka näkyisi lisääntyvinä yksityissektorin työpaikkoina ja myös lisääntyvinä arvonlisäverotuloina.

Kokoomus korottaisi veroja miljardin

Kokoomuksen veromallin painopiste on haittojen ja kuluttamisen verottamisessa. Kokoomus haluaa korottaa veroja 1 miljardi euroa.

Orpo hallitusneuvotteluista: ”kaikki paukut työn verotuksen alentamiseen ja sen korvaamiseen niin pitkälle kuin mahdollista ympäristö- ja haittaveroja korottamalla.” –> vanha kansa sanoi: ”ottaja, antaja, kissanp:n kantaja”

tupakkaveron kiristys, jonka tuotoksi arvioidaan 200 M€

alkoholiveron kiristys 100 M€, sillä edellytyksellä, että viinien myynti vapautetaan ruokakauppoihin.

online-kassakonejärjestelmä pakolliseksi, tuotto 140 M€. –> kokoomus yrittäjiä vastaan

kaivoksille louhintavero, 20 M€ –> kannatetaan suurempana

lämmityspolttoaineiden ja turpeen verotuksen kiristäminen, 150 M€ –> rintamamiestaloissa asuvat eläkeläiset kiittävät

sähköveron kiristäminen 100 M€ –> sähkönsiirron raju korottaminen ei riitä, sähköverosta maksetaan arvonlisävero

asuntolainan korkovähennysoikeuden leikkaus 80 M€ –> asuntovelkaiset perheet ovat tämän maan vähäosaisia

fossiilisten polttoaineiden energiaveropalautuksen asteittainen poisto 70 M€

virvoitusjuomaveron laajennus 50 M€

arpajaisveron korotus 50 M€

EU:n ulkopuolelta tulevien alle 22 euron tuotteiden alv-vapauden poisto 40 M€ –> ja lisäbyrokratian hinta on?

SDP laittaa paremmaksi, 1,5 miljardia

Sdp rahoittaa esittämänsä menolisäykset korottamalla veroja 1,5 miljardia euroa.

5 % lähdevero osinkoverosta vapautetuille yhteisöille, 400 M€ (sis. ammattiliittojen veroja 2 M€!) –> kannatetaan

verosuunnittelun vastaisilla ohjelma 280 M€, josta pelkästään online-kassajärjestelmien käyttöönotto 120–140 M€. SDP ja virkamiehet pitävät yrittäjiä epärehellisenä: ”rahat voidaan pistää kassan sijasta omaan taskuun ja kuitit voidaan jättää kirjoittamatta” –> ei nyt jaksaisi muistuttaa siitä, kuinka paljon turvapaikanhakijat huijaavat ja valehtelevat

Online-kassajärjestelmän perustamiskustannukset yrityksille olisivat noin 122 miljoonaa euroa ja Verohallinnolle 24 miljoonaa euroa.

konsernilainojen korkovähennyksen tiukennus 140 M€ –> kannatetaan

listaamattomien yhtiöiden osinkoverotusta kiristetään 260 M€.

yrittäjävähennyksen poisto

alv-alarajan nosto 30 000 euroon sekä ensimmäisen työntekijän palkkaamisen liittyvä verovähennys -> rajan tulee olla niin korkea, että yksinyrittäjä voi toimia ilman verobyrokratiaa, eli vähintään 50.000 euroa

pieni- ja keskituloisten ansiotuloverotuksen keventäminen 90 M€ –> pienituloiset eivät maksa valtion veroa lainkaan

yli 90 000 euroa ansaitseville uusi veroluokka, 73 M€

pääomatuloverokantaa nostetaan, alempi verokanta 30:stä 32:een ja ylempi 34:stä 35:een %iin, lisää veroja 145 M€.

”suuria perintöjä” verotetaan kireämmin, 59 M€

sijoitusvakuutusten ja kapitalisaatiosopimusten vero, 168 M€ –> kapitalisaatiosopimukset verotetaan nyt kun ne nostetaan; kyse on siis verojen maksun ajoittamisesta, eikä lisäverotuloista

alkoholi- ja tupakkaveron korotus ”kansanterveyttä edistävällä tavalla ja matkustajatuonti huomioiden”.

kaivosrojaltivero, 20 M€ –> kannatetaan suurempana

Vasemmistoliiton kaikki kädet muiden taskussa

Vasemmistoliitto haluaa korottaa veroja yli 2 miljardia euroa.