Muuttoliikekriisi, talouskriisi, Brexit ja muut uhkat ovat kaikonneet EU-myönteisten poliitikkojen ja vaikuttajien puheessa taka-alalle. Vielä muutama kuukausi sitten he uskoivat EU:n syvenemisen pysähtyvän ja yhteisön olevan uhanalainen.

Sitten tulivat Ranskan vaalit ja Emmanuel Macronin voitto.

Nyt EU:hun myönteisesti suhtautuvat odottavat toiveikkaina uudistuksia ja entistä tiiviimpää rahaliittoa.

– Syksyllä odotetaan Saksan vaalit, ja varmaan nopeasti sen jälkeen lähtee etenemään tämä uudistusprosessi ja keskustelu, ja siihen meidän on hyvä valmistautua, Henna Virkkunen (kok. / EPP) arvioi.

–Tämä on nyt mahdollisuuksien ikkuna ennen seuraavia vaaleja – että se tulee käytetyksi hyväksi integraation syventämiseen, sanoo Sirpa Pietikäinen (kok. / EPP).

Hautala: Suomen hallitus kaatuu EU-riitelyyn

Myös vihreiden Heidi Hautala uskoo, että nyt EU liikkuu pitkästä aikaa eteenpäin. Ja kun se alkaa, Suomen hallitus ei sitä kestä; perussuomalaisten ja kokoomuksen kuilu EU-asioissa kasvaa liian suureksi, Hautala ennustaa.

– Suomen hallitus hajoaa siihen, kun Saksan vaalien jälkeen alkaa EU:n tiivistäminen, ennustaa Hautala (vihr.) ja muistuttaa, että hänen näkemyksensä on oppositiopoliitikon näkemys.

Mepit kertoivat näkemyksistään Euroopan parlamentin Suomen tiedotustoimiston tilaisuudessa (siirryt toiseen palveluun).

Ranskan vaalit olivat kääntöpiste

Näkemykset ovat yllättäviä, sillä usko Euroopan yhteistyöhön oli vielä kovalla koetuksella viime syksynä. Bratislavassa EU-maat yrittivät koota itseään brittien Brexit-äänestyksen jälkeen. Tuolloin Euroopan maat päättivät keskittyä vaalimaan yhtenäisyyttä (siirryt toiseen palveluun)ja toteuttamaan jo tekemiään päätöksiä.

Syksyn jälkeen maailma on mennyt eteenpäin: Trumpin vaalivoitto Yhdysvalloissa on saanut Euroopan tarkastelemaan itseään. Talous näyttää vakaalta, eikä maahanmuuttajista ole Euroopan rajoilla samanlaista ruuhkaa kuin pari vuotta sitten.

Roomassa maaliskuun lopussa unionimaat saivat päätetyksi, että yhteistyössä voidaan edetä. Silloin johtajien yhteiskuvaan osallistui väistyvät Ranskan presidentti François Hollande.

Ratkaiseva oli Macronin voitto EU-kriittisestä äärioikeistosta Ranskan presidentinvaaleissa.

–Haluaisin käyttää termia game changer. Hän on muuttanut asioita Ranskassa ja tulee muuttamaan asioita EU:ssa, uskoo entinen EU-suurlähettiläs, nykyinen viestintätoimisto Milttonin johtaja Jan Store.

Ranskan presidentti Emmanuel Macron Christophe Petit Tesson / EPA

Tiivistymistä eri tahtiin, mutta joka tapauksessa?

Roomassa EU-maat päätyivät siihen, että unionimaat voivat edetä yhteistyössä eritahtisesti. (siirryt toiseen palveluun) Toisin sanoen, jotkut maat voisivat edetä nopeammin kuin toiset.

Eteneminen tarkoittaisi esimerkiksi Emun eli Euroopan rahaliiton tiivistämistä. Asia ei ole uusi; se on nostettu esiin eri yhteyksissä. Tuorein suunnitelma on vuodelta 2015, jolloin viiden presidentin raportti (siirryt toiseen palveluun)esitti askelet "rahaliiton lopulliseen päämäärään". Siinä vaiheittain edettäisiin rahaliittoon, jolla olisi esimerkiksi yhteinen valtiovarainministeri. Liitto vahtisi valtioiden budjetteja nykyistä tiukemmin, mutta vastineeksi maat jakaisivat vastuuta enemmän kuin nyt.

Historia opettaa: se tarkoittaa tiivistyvää liittoa

Euroopan yhteisön ja unionin historia on edennyt yskien mutta edennyt kuitenkin. Aika ajoin on jumiuduttu kriisiin, sitten on taas edetty.

Ulkopoliittisen instituutin EU-tutkimuksen johtaja Juha Jokela tunnistaa ilmiön Euroopan viime vuosikymmeniltä.

– Eriytyvä unioni tuntuu integraation historiassa nousevan esille aina silloin, kun yhteistyötä halutaan suurten jäsenvaltioiden toimesta syventää, mutta riittävää yksimielisyyttä syventämisestä ei ole, Jokela arvioi.

Ilmiöllä on EU-tiedon historiassa monta nimeä – eritahtinen tai eriytyvä integraatio, sisäkkäisten kehien Eurooppa tai epäsymmetrinen yhdentyminen.

Jo nykyisellään Euroopan maat ovat yhtyneet eri tahtiin. Tästä näkyvin esimerkki on juuri rahaliitto, jonka jäseniksi kaikki eivät ole halunneet tai päässeet.

Poliittinen realismi voi hidastaa vauhtia

Kiireisimmät arvioivat, että Euroopan yhteistyön kierroksia lisätään heti Saksan vaalien jälkeen niin, että jo joulukuun huippukokouksessa maiden pitäisi tietää, kenen joukoissa ne seisovat.

Ylen kuulema EU-diplomaattilähde suhtautuu asiaan maltillisemmin. Ajatukset esimerkiksi yhteisestä euromaiden valtiovarainministeristä ja budjetista tai tiiviistä puolustusyhteistyöstä eivät ole uusia, vaan niitä on luonnosteltu jo vuosia – eikä silti ole päästy vielä kovin pitkälle.

Saksan ja Ranskan yhteistä näkemystä etsitään jo huomenna, kun Ranskan tuore presidentti Macron sujahtaa ensimmäiselle virkamatkalleen tapaamaan Saksan liittokansleri Merkeliä.

Saksan vaalit syksyllä eivät pelota EU-mielisiä, sillä molemmat kärkipuolueet – kristillisdemokraatit ja sosiaalidemokraatit – ovat Euroopan yhteistyön tiivistämisen kannalla. Äärioikeiston äänimäärä ei tällä tietoa uhkaa enemmistöä.

Tähän asti Saksa on suhtautunut nihkeästi talouden yhteisvastuuseen. Diplomaattilähteen mukaan Saksan talouspolitiikan arvioidaan vaalien jälkeen pysyvän ennallaan, vaikka valtiovarainministeri Wolfgang Schäublen tilalle tulisi uusi nimi. Vaikka Ranskan näkemyksen suuntaan tehtäisiin pieniä myönnytyksiä, suuri linja tuskin muuttuu.