Työryhmän ehdottama velkakatto iskisi rajuimmin pienituloisiin yksin asuviin pääkaupunkiseudulla.

Suomalaiset ottavat eniten lainarahaa oman kodin ostamiseen. Mostphotos

Jo lähes 400 000 suomalaisella on maksuhäiriömerkintä, ja suomalaisten velkaantuminen on herättänyt huolta ministeriötasollakin.

– Suomalaisten kotitalouksien velkaantuneisuus on noussut historiallisen korkeaksi. Samalla myös maksuhäiriöt ovat lisääntyneet, todetaan valtiovarainministeriön työryhmän mietinnössä.

Valtiovarainministeriön työryhmä sai tehtäväkseen pohtia keinoja ehkäistä suomalaisten kotitalouksien ylivelkaantumista. Yhtenä konkreettisena keinona ehdotetaan kotitalouksien velkakattoa. Ehdotettu velkakatto tarkoittaisi, että kunkin kotitalouden kaikkien luottojen määrä saisi olla enintään 4,5 kertaa kotitalouden vuotuisten bruttotulojen verran.

Siivoojalle se tarkoittaisi vajaan 1 900 euron kuukausittaisilla keskituloilla maksimissaan 105 000 euron lainaa. Lastentarhanopettajan keskiansioilla velkakatto kipuaisi 150 000 euroon. Lähihoitajan velkakatto jäisi siihen väliin, noin 120 000 euroon. Laskelmat perustuvat keskimääräiseen peruspalkkaan. Siinä ei ole mukana mahdollisia kokemuksen tai vuorotyön tuomia lisiä.

Pieniä asuntoja

Suurin osa suomalaisten lainoista on asuntolainoja. Asuntoluotot kattavat yli 60 prosenttia kotitalouksien lainakannasta.

Mitä 120 000 eurolla sitten saisi asuntomarkkinoilla? Monilla Suomen paikkakunnilla asunnon ostaja saisi makuuhuoneen paitsi itselleen myös jälkikasvulle. Esimerkiksi Oulussa rahalla ostaisi pätkän rivitaloa ja siten omaa takapihaakin.

Hankalimpaan tilanteeseen velkakatto jättäisi pääkaupunkiseudun matalatuloiset ammattilaiset. Helsingissä 120 000 euron maksimihinnalla Etuoven asuntohaku tuottaa tuloksia varsin vähän – ainakin jos tuloksista rajataan pois asumisoikeusasunnot. Tarjolla on 28 neliömetrin yksiö Pitäjänmäeltä. Tai kenties omiin tarpeisiin sopisi paremmin parvekkeellinen kaksio Mellunmäestä.

Mikäli makuuhuoneita tarvitsee itsensä lisäksi myös jälkikasvulle, vähenevät vaihtoehdot entisestään. Hyvällä tuurilla kohdalle saattaa osua kerrostalokolmio Suurmetsän alueelta Vantaan rajan kupeesta. Työpaikan on syytä olla samalla suunnalla – ainakin jos työpaikan ja päiväkodin välillä käytävää rallia pyörittää yksinhuoltajana itsekseen, eikä ajallisesti pitkiin työmatkoihin ole arjessa varaa. Rivitalon omasta pihasta haaveilevalle kohdalle saattaa osua jopa pätkä rivitalosta, mutta vuokratontti nostaa kuluja.

Alle 105 000 euron haulla jutun tekohetkellä löytyy Helsingistä vain viisi myynnissä olevaa omistusasuntoa. Asunnot sijaitsevat eri puolilla kaupungin laitamia: yksi Kontulassa, toinen Jakomäessä.

Työryhmän puheenjohtaja, ylijohtaja Leena Mörttisen mukaan muutokset eivät merkittävästi muuttaisi nykytilannetta, vaan kyseessä on varotoimi.

– Ehdotuksemme eivät kiristäisi merkittävästi asuntoluotonantoa nykytilanteessa. Meidän pitää kuitenkin varautua siihen, että markkinat voivat ylikuumentua, Mörttinen sanoo ministeriön tiedotteessa.

Lisää taloyhtiölainaa

Mahdolliset hankinnat ovat teoreettisia ja edellyttävät, ettei ostajan velkataakkaa nosta asuntolainan lisäksi vaikkapa autolaina tai alati yleisempi taloyhtiölaina. Nykyisellään kotitalouksien velasta arviolta noin 14 prosenttia on taloyhtiölainaa, kertoo työryhmän mietintö.

Siinä missä asuntolainojen vuosikasvu on viime vuosina ollut maltillista on taloyhtiölainojen määrä kasvanut viime vuosina huomattavasti. Työryhmän mukaan taloyhtiölainat ovat kasvaneet viimeisen kymmenen vuoden aikana keskimäärin yli kymmenen prosentin vuosivauhtia. Taloyhtiölainoja käytetään nykyään yhä enemmän korjausrakentamisen lisäksi uudisrakentamiseen.

Selkeämpää kokonaisuutta

Finanssiala ry on huomauttanut, että velkakatto edellyttää positiivista luottotietorekisteriä, johon luotonantajat voivat tukeutua. Tavan tallaajan näkökulmasta luoton saatavuuden ei soisi mutkistuvan entisestään.

– On epäselvää, miten luoton hakeminen ja saatavuus muuttuisivat kotitalouksien näkökulmasta ja minkälaisia kustannuksia ehdotusten toimeenpanosta koituisi luotonantajille, toteaa Finanssiala ry:tä ministeriön työryhmässä edustanut pääekonomisti Veli-Matti Mattila.

Finanssiala ry:n viesti on, että ylivelkaantumisen suitsimiseen käytettävä keinovalikoima ei saa olla niin järeä, että se hyydyttäisi asuntomarkkinoista ja vaikeuttaisi työvoiman liikkuvuutta.