Suomalaisissa moskeijoissa on tätä nykyä usein tungosta. Suurmoskeija, jopa useat suurmoskeijat, tulisivat tarpeeseen, sanoo imaami ja Suomen islamilaisen neuvoston puheenjohtaja Anas Hajar.

Suomalaisissa moskeijoissa on tätä nykyä usein tungosta. Suurmoskeija, jopa useat suurmoskeijat, tulisivat tarpeeseen, sanoo imaami ja Suomen islamilaisen neuvoston puheenjohtaja Anas Hajar. Yle

Helsinkiin kaavailtu suurmoskeija puhututti Helsingin kaupunginvaltuustoa värikkäästi keskiviikkoiltana. Kymmenien puheenvuorojen aikana somalitaustaiset poliitikot vinoilivat toisilleen ja vasemmisto hermostui kristillisdemokraattien valtuutettuun. Moskeija etenee nyt normaalina kaavahankkeena eikä kaupunki kiirehdi sitä.

Helsingin kaupunginvaltuusto käsitteli pitkään vasemmistoliiton Zahra Abdullan ja Sirkku Ingervon valtuustoaloitetta, jonka mukaan Helsingin pitäisi kiirehtiä sopivan, riittävän suuren tontin varaamista suurmoskeijalle. Moskeijan yhteyteen tulisi myös monitoimikeskus.

Valtuusto päätti kuitenkin värikkään keskustelun päätteeksi, ettei kaupunki kiirehdi hanketta. Kiinteistövirasto jatkaa tontinvaraushakemuksen käsittelyä normaalisti.

Moskeijahankkeen taustajärjestöt eli Suomen Muslimiliitto ry, Fokus ry ja Suomen Musliminaiset ry jättivät vuosi sitten kiinteistövirastolle hakemuksen tontin varaamiseksi noin 20 000 kerrosneliömetrin moskeijalle sekä monitoimikeskukselle.

Alustavien selvitysten perusteella tonttia ei nyt löydy, vaan esimerkiksi aloitteessa ehdotettu Hanasaaren alue vaatisi kaavamuutoksen. Mahdollisesta tontinvarausasiasta päättää aikanaan kaupunginhallitus ja mahdollisesta asemakaavan muutoksesta kaupunginvaltuusto.

Kohta tarvitaan hautausmaakin

Aloitteen tehneet puolustivat moskeijahanketta voimakkaasti.

– Muslimien pitää saada tuntea olevansa tasa-arvoisia. Kotouttamista tällakin tavalla, Sirkku Ingervo sanoi ja huomautti, että kasvava muslimiväestö tarvitsee myös hautausmaan.

– Nykyiset moskeija- ja rukoustilat eivät riitä. Tästä on puhuttu jo vuodesta 1993 saakka eikä mitään ole tapahtunut. Erityisesti meidän nuorillemme tilat olisivat tärkeät, he kokisivat, että heitä arvostetaan, Zahra Abdulla totesi.

Mistä rahoitus tulee?

Abdullan tavoin somalitaustainen varavaltuutettu, kokoomuksen Mukhtar Abib ei kuitenkaan halunnut kiirehtiä hanketta.

– En missään nimessä vastusta sitä, etteikö Helsinkiin voi joskus tulla kunnon moskeijaa, mutta tähän suurmoskeijaan suhtaudun varauksella. Sen rahoituslähde on herättänyt hämmennystä, kummastusta ja kysymyksiä, Abib sanoi ja jatkoi:

– Lisäksi minua hämmentää, ettei hankkeessa ole mukana Suomen suurin islamilaisten yhteisö eli Suomen islamilainen neuvosto. Se on sivuutettu kokonaan. Kaksi kolme kuukautta olen yrittänyt saada hankkeesta tietoa. Kenelle tätä hanketta ollaan suunnittelemassa ja mistä rahoitus tulee?

Abibin mukaan häneltä kysellään jatkuvasti Itäkeskuksessa moskeijahankkeesta.

Abdullan ja Abibin sanailu sai perussuomalaisten valtuutetun Mari Rantasen lohkaisemaan, että näköjään kaupunkiin tarvitaan muslimeille dialogikeskus.

Kristillinen maratonpuhe suututti Modigin

KD:n valtuutettu Mika Ebeling puolusti kristillisiä arvojaan niin pitkään puheenvuorossaan, että vasemmistoliiton Silvia Modigilta paloi käämit. Modig marssi kokouksen puheenjohtajana keskustelun aikana toimineen kokoomuksen Harry Bogomoloffin eteen vaatimaan Ebelingin puheen keskeyttämistä.

Ebeling vastusti suurmoskeijahanketta muun muassa sillä perusteella, että siitä tulisi islamilaisen valloituspolitiikan keskus. Hänen mukaansa muissa maissa moskeijoilla on kiistaton yhteys radikalisoitumiseen.

– Meille kuuluu vain kaavapolitiikka ja siitä meidän pitää keskustella, Modig paheksui Ebelingin puhetta jälkeenpäin.

Puheenjohtaja Bogomoloff ei keskeyttänyt Ebelingin puhetta. Bogomoloffin mukaan Ebeling perusteli kantaansa laajasti omalla tavallaan ja kertoi, millaista Helsinkiä ollaan hänen mielestään rakentamassa.

Helsingin oma Sunny Car Center?

Kokoomuksen Terhi Koulumiehen mukaan moskeijahanke edistäisi shiiojen ja sunnien kiistaa. Hänen puoluetoverinsa Wille Rydman ihmetteli, miten kolmihenkisellä moskeijaa puuhaavalla ryhmällä on niin paljon suhteita, että saisivat tuotuja miljoonia Suomeen. Rydman vertasi moskeijahanketta Hämeenlinnan Sunny Car Center -hankkeeseen.

Perussuomalaisten Harri Lindell katsoi, että hiilivoimalalta vapautuvan Hanasaari pitäisi tulla asuntokäyttöön. Saman puolueen Nuutti Hyttinen ihmetteli, eikö muslimien oma monitoimihalli eristäisi muslimeja muista helsinkiläisistä, vaikka nyt pitäisi kotouttaa.

Mummot ja venäläisetkin keskustelussa mukana

Nina Huru, myös perussuomalaisista, siteerasi kuntalakia.

– Kuntalain mukaan kunnan tehtävä on edistää kuntalaistensa asioita. Sitten kun löytyy se viimeinenkin mummo, jonka kaikki sote-asiat ovat kunnossa, niin palataan sitten tähän moskeija-asiaan.

Värikkääseen keskusteluun osallistui myös perussuomalaisten Seppo Kanerva. Hän harhautui pariinkin kertaan sivupolulle kertoessaan islaminuskoisesta vaimostaan ja mullah-langostaan ja viittasi myös venäläisten kiinteistökauppoihin Suomesta.

– Putinin porukka ostelee täältä kaikenlaista, mutta siitä ei kukaan kanna huolta.

Vasemmistoliiton Henrik Nyholm ehdotti Pasilaa moskeijan paikaksi.

SDP:n Jape Lovén ei halunnut kiirehtiä hanketta ja muistutti, että kaupungin pitäisi kohdella myös uskonnottomia tasavertaisesti uskovien kanssa.