Eduskunta on keskustellut syksyn ajan värikkäin perusteluin uudesta alkoholilaista, jonka pitäisi tulla voimaan noin kolmen kuukauden päästä. Yhtenä perusteena uuden lain puolustajat (siirryt toiseen palveluun) käyttävät alkoholin matkustajatuonnin vähentymistä, jos nelosolutta saisi jatkossa lähikaupasta. Samaa uumoilee Päivittäistavarakaupan julkaisema selvitys.

Alkoholilain puolustajien poteroissa on läksyt luettu. Hieman puolustajien selkänojaa syö viime viikon uutinen. Se enteilee, että matkustajien alkoholijuomien tuonti olisi laskussa kuluvana vuonna. Tämä tapahtuisi ilman uutta alkoholilakia. Tosin vielä ei ole tarkasti tiedossa, kuinka Viron alkoholiveron korotukset ovat purreet suomalaisten viinanhamstraukseen.

Yle Uutisgrafiikka

Tulli seuraa vellovaa tilannetta huolestuneena. Kuluva vuosi on ollut mollivoittoinen viinarallin tehovalvonnassa. Tullilta leikattiin vajaa pari vuotta sitten satojen tuhansien eurojen lisärahoitus, joka oli tarkoitettu nimenomaan alkoholijuomien matkustajatuonnin tehostettuun valvontaan.

Suomeksi sanottuna: matkustajavirrasta piti poimia lähinnä autoilijat, jotka toivat liian isoja viinalasteja mukanaan ilman uskottavaa selitystä. Sellaiseksi käy esimerkiksi omat häät. Jos matkustajan selitys käyttötarkoituksesta ei ole uskottava, lasti voi joutua Tullilta veroharkintaan, jonka hoitaa Verohallinto.

Tullin ja verokarhun yhteisenä huolena on, että Baltiasta rahdattu alkoholi menee ammattimaiseen myyntiin Suomessa.

Vielä viime vuonna Tulli pystyi omilla budjettivaroillaan tehokkaasti valvomaan alkoholin matkustajatuontia, mutta tämä vuosi on muuttanut paljon.

– Meillä oli aiemmin seitsemän määräaikaista henkilöä kohdennettu alkoholinvalvontaan. Nykyään resurssi on pienempi. Tämä tarkoittaa sitä, että alkoholivalvonnan iskuja pystytään tekemään aiempaa vähemmän, Helsingin tullin tullipäällikkö Maritta Haapasalmi kertoo.

Alkoholin matkustajatuonnin ohjetasot • 110 l olutta (yli 0,5 %) • 10 l muita alkoholijuomia (yli 1,2 %, etyylialkoholi, esim. väkevät juomat, etyylialkoholista valmistetut long drinkit) • 20 l välituotteita (max 22 %, kuten aperitiivit, mm. vermutit, katkerot, sherry) • 90 l viiniä, josta kuohuviiniä saa olla 60 l (sisältää käymisteitse valmistetut long drinkit ja siiderit) Lähde: Tulli

Samoilla linjoilla on Tullin valvontajohtaja Mikko Grönberg.

– Kyllä tämä [budjettileikkaus] on vaikuttanut siihen, kuinka paljon meillä on väkeä käytettävissä alkoholi- ja savukevalvontaan. Resurssikysymys on ehdottoman haastava Helsinginkin matkustajaliikenteen osalta.

Aiempina vuosina liian suurien alkoholilastien tarkkailu oli vahva teema Helsingin satamissa. Nyt alkoholivalvonta on joutunut luopumaan erityisasemastaan ja painunut samalle viivalle kaiken muun valvonnan kanssa, kuten huumeiden ja aseiden.

Erityisaseman menettämisestä kertovat myös Tullin tilastot karua todellisuutta. Kun vuonna 2015 Tulli siirsi 509 alkoholilastia veroharkintaan, tämän vuoden tammi-kesäkuussa määrä on romahtanut vaivaiseen 18 lastiin. Pari vuotta sitten matkustajien viinoja meni veroharkintaan lähes 270 000 litraa, mutta tämän vuoden ensimmäisellä puoliskolla vain vajaa 10 000 litraa. Tulli ei paljasta, kuinka paljon tehovalvontaiskuja tehdään nykyään, mutta määrä on Tullin mukaan pienempi kuin aiemmin.

Verottajan karkean arvion mukaan veroharkinta tuotti viime vuonna noin satatuhatta euroa. Verottaja ei tilastoi, kuinka monesta viinalastista matkustajat ovat joutuneet maksamaan jälkiveroa.

Kuuma kysymys: Pääseekö tullista nykyään läpi helpommin isojen viinalastien kanssa?

Alkuvuonna Tullin tilastoissa nähty romahdus verottajalle menevistä tapauksista tuskin oikenee loppuvuoden aikana. Helsingin tullista arvioidaan, että trendi on sama koko vuoden.

Kynnys jäädä tullissa kiinni suurten kalja- ja viinasalkkupinojen kanssa on siis pienentynyt?

– Näin voi tapahtua. Pitää muistaa, että matkustajamäärätkin ovat kasvaneet Helsingin satamissa, tullipäällikkö Maritta Haapasalmi sanoo.

Viime vuonna Helsingin satamien kautta kulki yli 11,5 miljoonaa laivamatkustajaa, kasvua edelliseen vuoteen oli kolmisen prosenttia. Suurin osa matkustajista oli Tallinnan ja Helsingin välillä seilaavia.

Petteri Paalasmaa / AOP

Haapasalmi myöntää, että resurssien vähentyminen on merkittävä syy alkoholivalvonnan vähenemiseen.

– Tämä riippuu pitkälti poliittisista päättäjistä: kuinka paljon he haluavat kohdentaa rahoitusta tämäntyyppiseen valvontaan.

Uusi trendi näkyy satamissa

Vaikka Tulli kärsii resurssien pienenemisestä, ammattimainen alkoholintuonti Virosta ja Baltiasta saa Tullilta erityishuomiota. Pimeiden viinamarkkinoiden kitkeminen ei ole nykyresursseilla helppoa.

– Haasteena on, kuinka pystymme löytämään kaupalliseen tarkoitukseen tuodut suuret alkoholilastit. Toki tässäkin pitää huomioida kokonaisvalvonta eli kaikki rajoitusten alla olevat tuotteet.

Tullissa on huomattu, että alkoholin matkustajatuonti jakaantuu selkeämmin kahdeksi valtavirraksi.

– Tuontierät, joita tuodaan maihin, eivät ole kovin suuria. Nyt tuodaan enemmän pienempiä lasteja kuin aiemmin. Toisaalta on taas suurempia tuontieriä. Alkoholia tuodaan nyt esimerkiksi pakettiauton ja peräkärryn yhdistelmillä, Haapasalmi sanoo.

Hän muistuttaa, että Tulli saattaa kysyä alkoholilastin käyttötarkoitusta, vaikka määrä olisi ohjetasojen alle. Lastihan voi mennä vaikka työkaverille tai naapurille.

– Se on vaikea selvittää, mutta teemme, minkä voimme. Räikeimmät tapaukset pyritään selvittämään.

Suomalaiset poliitikot ovat olleet huolissaan Baltian viinarallista, koska verotulot valuvat naapurimaiden rahakirstuihin. Päätöksissä asti poliitikkojen huoli ei näy. Ensi vuosi ei näet tuo helpotusta Tullin tilanteeseen, koska valtion budjetista ei heru rahaa alkoholin matkustajatuonnin tehostettuun valvontaan.

Lue myös:

Tutkimus: Viron veronkorotus siirsi heti alkoholiostoja Latviaan

Viinakeskustelun viimeinen kierros – prosenttirajan nostolle tyrmäys eduskunnassa