Alkuviikon laskeneista turvapaikanhakijamääristä ei voi vielä päätellä, että Suomen tilanteessa olisi tapahtunut pysyvää käännettä. Ruotsin kiristynyt raja- ja ulkomaalaisvalvonta saattaa kuitenkin vähentää merkittävästikin Suomeen tulevien hakijoiden määrää, arvioi Maahanmuuttoviraston turvapaikkayksikön johtaja Esko Repo Uudelle Suomelle.

Ruotsin on kerrottu tiukentaneen rajatarkastuksia ja ulkomaalaisvalvontaa siten, että etelästä maahan saapuvia ja jo maassa olevia, tarkistukseen joutuvia henkilöitä vaaditaan anomaan turvapaikkaa, jos heillä ei muuten ole perustetta maassa olemiselle. Repo selventää Uudelle Suomelle, mitä tämä käytännössä tarkoittaa.

– Jos Ruotsin poliisi pysäyttää niitä, jotka ovat valinneet kohdemaaksi Suomen, ja selvittelee, mikä on tilanne – eikä ole matkustusasiakirjoja tai maahantulolupaa – niin silloin heitä uhkaa maasta poistaminen tai turvapaikan hakeminen, Repo kertoo.

– Eli voi olla, että he jäävät sitten tähän Ruotsin prosessiin. Sillä tavalla Ruotsi ei ole enää siinä määrin kauttakulkumaa kuin tällä hetkellä, Repo jatkaa.

Eli vaikka matka jatkuisi myöhemmin Suomeen, niin rekisteröinti turvapaikanhakijaksi voi syntyä Ruotsiin?

– Kyllä. Tällöin siitä tulisi sitten kriteerit palauttaa [Suomeen tulijat] Ruotsiin. Tällä hetkellähän hyvin iso osa hakijoista ei ole rekisteröitynyt mihinkään, vaikka he ovat tulleet Euroopan läpi.

Repo tarkentaa myöhemmin, että tällaisen henkilön tullessa Suomeen voisivat siis täyttyä palautuskriteerit nimenomaan "Dublin-palautusten merkeissä”.

Syntyykö rekisteröinti turvapaikanhakijaksi automaattisesti sellaiselle, joka huomataan tässä Ruotsin uudessa, tiukentuneessa valvonnassa?

– Olen ymmärtänyt, että Ruotsi valvoo keitä maassa on ja tarkistaa, onko maassaolon edellytyksiä. Jos joku haluaa hakea turvapaikkaa, hän menee siihen prosessiin ja tällöin hänet rekisteröidään turvapaikanhakijaksi. Jos henkilö ei hae turvapaikkaa ja maassaolon edellytykset eivät ole kunnossa, tällöinhän lähtökohta on, että hänet normaalisti poistetaan maasta, Repo kertoo.

Voiko tämä poistaminen tapahtua Suomeen vai tapahtuuko se etelään päin?

– Jos valtaosa tulijoista on tullut Saksan ja Tanskan kautta Ruotsiin, niin jos todetaan tarve poistaa maasta, niin kyllähän Ruotsi silloin harkitsee palauttamista joko takaisin tulomaahan [Saksaan tai Tanskaan] tai kotimaahan. Ei se Suomeen voi olla, Repo sanoo.

Kuulostaa siltä, että Ruotsin toimet voivat olla todella merkittäviä ajatellen Ruotsia kauttakulkumaana Suomeen?

– Kyllä, koska tämän viimeisen kahden kuukauden ajan valtaosiltaan virta on kulkenut nimenomaan Ruotsin kautta meille.

Ylen mukaan Ruotsin poliisista sanottiinkin jo suoraan, että ”emme halua Ruotsista läpikulkumaata”.

Ruotsin poliisi on kertonut ruvenneensa itse toteuttamaan sille kuuluvaa tehtävää, jonka hoito on resurssipulan vuoksi ollut puutteellista. Repo huomauttaa, että Suomessakin on kriisin myötä tehostettu ulkomaalaisvalvontaa.

– Se on ihan luonnollista, kun on tällainen määrä hakijoita puutteellisilla asiakirjoilla.

Ruotsin ja Suomen väliseen merkittävimpään kauttakulkupaikkaan eli Tornioon saapuneiden turvapaikanhakijoiden määrä on tällä viikolla hieman laskenut. Alkuviikosta tulijoita on ollut päivittäin 200–250, kun viime viikolla päivittäinen tulijoiden määrä oli 350–400. Tilanne näkyi myös Maahanmuuttoviraston tilastoissa tiistaina, jolloin rekisteröitiin koko Suomessa 309 hakijaa – pari sataa vähemmän kuin maanantaina, virasto tviittasi keskiviikkona.

Parin päivän lukujen perusteella on turha tehdä pidemmälle meneviä johtopäätöksiä, Repo toteaa.

– Mikä on vaikutus tuolla pohjoisen pakkassäällä? Siellähän on ollut aika reippaasti, kymmenisen astetta, pakkasta, hän pohtii.

Myös Ruotsin toimet saattavat kuitenkin jo näkyä.

– Se on fakta, että määrät sieltä kautta ovat nyt vähentyneet. Mutta seurataan tilannetta, että onko tämä pidempiaikainen ilmiö vai tilapäinen, Repo sanoo.