Kela on määritellyt jokaiseen kuntaan suositusvuokrat, joiden maksamiseen voi saada toimeentulotukea. Liian kalliissa asunnossa asuvia kehotetaan etsimään edullisempi koti.

Perustoimeentulotuen siirtyminen Kelalle on aiheuttanut painetta myös pääkaupunkiseudun kaupunkien vuokra-asuntotoimistoissa. Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupunkien vuokra-asuntoja välittävistä yhtiöistä kerrotaan, että perustoimeentulotukea saavien asiakkaiden ohjaus hakemaan edullisempaa asuntoa näkyy hakijamäärissä.

Vantaalla kaupungin vuokra-asuntoja välittävän VAV:n toimitusjohtaja Teija Ojankoski kertoo Taloussanomille, että vuokra-asuntotoimistossa on jouduttu rauhoittelemaan hätääntyneitä asunnonhakijoita.

– Eritoten iäkkäät ihmiset ovat tosi hädissään. Kaikki ihmiset eivät käy ottamassa selvää, ensimmäisenä tulee hätä, Ojankoski kuvailee.

” Kaikki ihmiset eivät käy ottamassa selvää, ensimmäisenä tulee hätä.

Asiakkaat ovat Ojankosken mukaan pelästyneet saatuaan Kelalta kirjeen, jossa Kela edellyttää toimeentulotukiasiakasta etsimään edullisempaa asuntoa. Esimerkiksi Vantaalla Kela maksaa toimeentulotukena yhden hengen taloudelle enintään 694 euron vuokran.

Käytännössä ylisuurten asumismenojen perusteella asuntoa hakeva ei juuri koskaan voi saada kaupungin vuokra-asuntoa ainakaan pääkaupunkiseudulta. Se johtuu tarveharkinnan säännöistä, jotka laittavat vielä heikommassa tilanteessa olevat etusijalle. Pääkaupunkiseudulla kaupunkien vuokra-asuntoihin on asuntopulan vuoksi aina paljon enemmän tulijoita kuin mitä asuntoja on tarjolla.

Paperisota aiheuttaa turhaa työtä vuokranantajille

Vantaalla reilulla kuudella sadalla eurolla voi vielä yksiö löytyäkin, mutta tilanne on hankalampi Helsingissä, jossa toimeentulotuen raja yhden hengen taloudelle on 675 euroa ja yksiöiden vuokrat huitelevat yli 800 eurossa.

Helsingin kaupungin asuntoja välittävässä Stadin asunnoissa on huomattu, että Kela patistelee asiakkaitaan hakemaan edullisempaa vuokra-asuntoa. Stadin asunnoille muutos aiheuttaa lisätyötä, sillä asunnonhakijoiden on todistettava Kelalle, että he ovat yrittäneet löytää halvemman kodin.

– Kelan pyyntö ei hakijan tilannetta muuta, kertoo suunnittelija Eeva Mynttinen Helsingin kaupungin Asuntopalveluista.

Ylisuurten asumismenojen perusteella asuntoa hakevat ovat Helsingissä luokassa kiireellinen, kun lähes kaikki Helsingin kaupungin vuokra-asunnot menevät erittäin kiireellisille hakijoille. Heitä ovat muun muassa asunnottomat ja hakijat, joilla on määräaikainen vuokrasopimus.

Mynttisen mielestä Kelan ohjeistus ei ole tarkoituksenmukainen ainakaan Helsingissä, jossa kohtuuhintaisia asuntoja on tarjolla niin vähän. Tilanne tuo Stadin asunnoille lisätöitä, eikä asuntohakemuksen laittaminen välttämättä tarkoita hakijalle vielä mitään.

Helsingin kaupungin asuntoja hakee tällä hetkellä lähes 18 000 ihmistä. Vuosittain asuntoja välitetään noin 4 000.

Espoossa kaupungin vuokra-asuntojen hakijamäärät ovat myös nousseet. Lokakuun lopussa hakijamäärä oli noin 5 000, mikä on tuhat enemmän kuin vuosi sitten. Asiakkuusjohtaja Lotta Funckin mukaan myös Espoossa on huomattu, että hakijat kertovat Kelan vaatimuksesta. Mitään määriä ei kuitenkaan ole tilastoitu.

Kela pahoittelee huonoa viestintää – tuen maksu ei pääty, vaikka edullista asuntoa ei heti löydy

Kela perustelee edullisempaan asuntoon patistelua toimeentulotuen ajatuksella. Se on nimittäin tarkoitettu vain väliaikaiseksi ja viimesijaiseksi tukimuodoksi. Edullisemman asunnon löytäminen voi jopa poistaa toimeentulotuen tarpeen kokonaan.

– Pitkäaikainen toimeentulotukiasiakkuus ei ole tavoiteltavaa, kertoo toimeentuloturvaetuuksien osaamiskeskuksen päällikkö Pasi Pajula Kelasta.

Pajulan mukaan hyväksyttävien vuokrien suositukset ovat olleet olemassa jo silloin, kun toimeentulotuen myönsivät kunnat. Kun toimeentulotuki tuli Kelan maksettavaksi, kaikkiin asioihin ei ehditty kiinnittää huomiota. Suositukset ovat siis saattaneet jäädä todellisesta vuokratasosta.

Esimerkiksi Helsingissä Kela noudattaa Helsingin kaupungin asettamaa vuokra-asumisen kohtuullista suositusta vuodelta 2015. Yhden ihmisen 675 euron suositus enimmäisvuokrasta on siis jo pari vuotta vanha ja vuokrat ovat sen jälkeen nousseet.

Kelan tilastojen mukaan Helsingissä toimeentulotukea saavien keskimääräinen vuokra yhden hengen talouksissa on viime joulukuun ja tämän vuoden elokuun välillä ollut 630 euroa, eli edullisia asuntojakin näyttää löytyneen.

– Tulevaisuudessa varmasti katsotaan vuokratasoa. Seuraamme asuntojen hintakehitystä. Tässä on oppimisen paikka, Pajula sanoo.

Pajula muistuttaa, että normi ei kuitenkaan ole ehdoton, eli jokaisen asiakkaan kohdalla käytetään yksilöllistä harkintaa. Esimerkiksi sairaus tai perhetilanne voivat vaikuttaa siihen, että toimeentulotukiasiakas saa jatkaa niin sanotusti liian kalliissa asunnossa asumista.

Toimeentulotuen maksaminen ei myöskään pääty, vaikka asiakas ei pystyisi löytämään edullisempaa asuntoa, kunhan asiakas on toimittanut selvityksen siitä, ettei halvempaa asuntoa ole löytynyt.

Pajula tunnustaa, että Kela on selvästi epäonnistunut viestinnässä, mikäli asiakkaat ovat hätääntyneet ja pelänneet toimeentulotuen menettämistä, mikäli uutta asuntoa ei löydy.

– Meidän on mietittävä keinoja selkeämpään viestintään. Jos asiaa ei ole ymmärretty, on epäonnistuttu.