Entisen kilpa-ajajan Erkki Pietolan intohimona ovat vanhat moottoripyörät. Hänen käsissään on saanut uuden elämän myös Pyrkijä, joka on jännittävä yhdistelmä polkupyörää ja moottoripyörää.

Mistä on kyse? Rautateollisuus Osakeyhtiö Pyrkijä teki Turussa moottoripyöriä vain 50 kappaletta.

Moottoripyöriä tehtiin sinisinä, punaisina ja mustina.

Pyörässä on Sachsin moottori, jossa 2,25 hevosvoimaa ja huippunopeus on 70 km/h.

Erkki Pietolan Pyrkijä täyttää ensi vuonna 80 vuotta.

Hämeenlinnalaisen vanhojen moottoripyörien entisöijän, Erkki Pietolan pajalla on moottoripyörävanhuksia niin paljon ettei sekaan tahdo mahtua. Tilaa vievät myös lukuisat moottoripyörien aihiot ja -osat sekä iso määrä erilaisia työkaluista puhumattakaan.

Eichler, Ardie, Husqvarna, Pyrkijä. Moni vanha moottoripyörä on saanut täällä uuden elämän.

Kymmenien pyörien joukossa on harvinaisuuksia kuten Ardie ja erikoisuuksia, kuten ensimmäinen suomalainen moottoripyörämerkki, 98 -kuutioinen Pyrkijä vuodelta 1938.

Vai pitäisikö sanoa kevytmoottoripyörä tai jopa moottoripolkupyörä. Siltä se nimittäin ensi vilkaisulla näyttää. Suomalaisuuskin on suhteellinen käsite, koska useat osat ovat muualta tulleita.

Edullisille moottoripyörille oli kysyntää

Pyrkijä lienee tuttu merkki monille vanhoista polkupyöristä. Turussa ja Liedossa toiminut tehdas oli aikanaan jopa Suomen suurin polkupyörien valmistaja. 1950-luvulla tulivat hiekkateille sitten suurelle yleisöllekin tutummat Pyrkijän mopot.

Pyrkijä-moottoripyöriä tehtiin vain 50 kappaletta. Yksi niistä on entisöitynä Hämeenlinnassa. Harri Oksanen / Yle

Erkki Pietola kertoo, että hänen hallussaan oleva musta Pyrkijä oli ensimmäinen suomalainen sarjavalmisteinen moottoripyörä. Näitä erikoisuuksia tehtiin Turussa Rautateollisuus Osakeyhtiö Pyrkijän toimesta vain 50 kappaletta.

Historiankirjojen mukaan ensin tehtiin sinisiä, sitten punaisia ja loput viimeiset olivat mustia.

1930-luvulla oli Euroopassa kevyiden moottoripyörien buumi. Ihmiset tarvitsivat edullisia kulkupelejä ja isot moottoripyörät olivat liian kalliita. Polkupyörätehtailta syntyi kyllä runko, mutta muissa osissa turvauduttiin sitten alihankkijoihin.

Näitä lienee rekisterissä enää vajaat viisi kappaletta. Erkki Pietola

Monissa muissakin vastaavissa pyörissä oli esimerkiksi saksalainen Sachsin moottori.

Nämä kevytmoottoripyörät katosivat sen jälkeen kun Saksa alkoi valmistautua sotaan. Osia ei enää Suomeen saanut. Niin päättyi tämänkin Pyrkijä-mallin taival.

Erkki Pietolan pajalla täysin entisöity musta Pyrkijä nousee helposti esiin muiden harvinaisuuksien joukosta siron ulkomuotonsa ansiosta.

– Näitä lienee rekisterissä enää vajaat viisi kappaletta, arvelee Erkki Pietola. Ajokuntoisia voi olla muutama lisää.

Moottori käynnistyy polkemalla

Kun Pietola ottaa moottoroidun Pyrkijän paremmin näkösälle, huomaa kuinka menopelin runko muistuttaa paljolti polkupyörää polkimia, satulaa, ohjaustankoa ja taakkatelinettä myöten.

Pyrkijän satulassa on jouset, mutta pyörissä ei ole mitään jousitusta. Harri Oksanen / Yle

Renkaatkin täytetään polkupyörän pumpulla. Moottori käynnistyy polkemalla ja jos bensa loppuu, niin Pyrkijää voi polkea eteenpäin – ainakin tasaisella maalla.

Ohjaustangosta löytyy lamppu, äänitorvi, peili sekä kahvat ja säätimet. Nopeusmittaria Pyrkijässä ei ole. Moottorin sammutus hoituu katkaisemalla polttoaineen syöttö.

– Jonkun aikaa menee kun letkut tyhjenevät, huomauttaa Erkki Pietola.

Vain satula ja selkäranka joustavat

Monessa Pyrkijän aikaisessa kevyessä moottoripyörässä oli paljon saksalaisia osia.

– Jostain saksalaisesta kirjasta luin, että tällaisia pyöriä oli 180 eri merkkistä, Pietola muistelee.

Mainittu saksalainen Sachsin moottori pyörittää myös Pyrkijän pyöriä. Moottorissa on 2,25 hevosvoimaa ja huippunopeus on jossain 70 km/h tuntumassa, ainakin alamäessä.

Montut ovat tämmöiselle pyörälle myrkkyä. Erkki Pietola

– Siinä vauhdissa ajo-ominaisuudet ovatkin sitten toinen juttu. Montut ovat tämmöiselle pyörälle myrkkyä.

– Ainoa mikä joustaa on satula ja selkäranka, veteraanimooottoripyörien entisöijä hymähtää.

Kovassa vauhdissa alkaa kuulemma myös pyörä vipottamaan, eikä se lopu ennen kuin hidastaa.

Parin vuoden projekti

Pyrkijän entisöiminen alkuperäiseen asuunsa vei Erkki Pietolalta pari vuotta. Pyörä löytyi alkujaan Nousiaisista kaverin vinkkaamana.

Kaupanteko moottoripyöräharvinaisuudesta ei ollut helppoa.

Pyrkijän merkki on tuttu monelle vanhemmalle polkija ja mopoilijalle. Harri Oksanen / Yle

– Aikamoisen väännön jälkeen se sitten lähti lopulta matkaan.

Pyrkijän aihio oli Pietolan mukaan aika hyvä, eikä pyörästä puuttunut oikein mitään.

– Huonossa kunnossahan se oli ja joka paikan joutui tekemään uudestaan. Sitkeää puurtamista se vaati.

Moottoriin piti tehdä joitakin osia jopa itse, mutta alkuperäisiä osiakin löytyi vielä Saksasta.

– Semmonen vanha patu rupesi kaivelemaan uusia osia hyllyn alta, kun kerroin hänelle tästä pyörästä.

Pietola polkee koneen käyntiin ja kohta pakoputkesta kuuluu muhkea ääni, ainakin jos sitä vertaa mopoon. Tasainen käyntiääni kertoo, että historiallinen harvinaisuus on kunnossa.

Ensi vuonna 80-vuotisjuhliaan viettävä Pyrkijä haluaisi kovasti päästä eteenpäin, sillä tyhjäkäynnilläkin takarengas pyörii jalustallaan.

Kilpauralta rakentajaksi

Hämeenlinnalainen Erkki Pietola ajoi kilpaa 1960-luvun alusta aina 1990-luvun alkuun. Omia kilpapyöriäkin vielä varastosta löytyy.

Niillä on voitettu SM-mitaleita useana vuotena. Pyörien rakentelu alkoi jo kilpavuosina ja siitä se rakkaus vanhoihin moottoripyöriin ja niiden entisöintiin lähti.

Erkki Pietola on entisöinyt jo yli 200 moottoripyörää. Markku Karvonen / Yle

Erkki Pietola laskee, että hänen pajaltaan on lähtenyt kaikkiaan 203 entisöityä vanhaa moottoripyörää. Omissa varastoissa on vielä viitisenkymmentä moottoripyörää, mutta parhaimpina aikoina niitä oli kymmeniä enemmän.

Pietola upeasti entisöity Pyrkijä vuodelta 1938 sekä Husqvarna vuodelta 1930 on ikuistettu myös Tammen vuonna 2014 julkaisemaan valokuvateokseen nimeltä Pyörän viemää. Kirja kertoo suomalaisesta moottoripyöräharrastuksesta ja moottoripyörien kehityksestä 1900-luvun alusta nykypäivään.

Valokuvaaja Kimmo Taskinen kuvasi Erkki Petolan aarteet Hämeen linnan maisemissa.

Ei vielä varteenotettavaa tarjousta

Yksi kysymys on pyörinyt ilmassa siitä lähtien, kun musta Pyrkijä pärähti kehräämään Erkki Pietolan pajan pihamaalla.

Mitä täysin entisöidystä Pyrkijästä vuosimallia 1938 pitäisi tänä päivänä maksaa, jos sen haluaisi omakseen. Vastausta ei tule heti.

– Ei sitä oikein osaa sanoa, kai se on siinä viiden ja kymmenentuhannen välissä, omistaja tuumaa.

Onko tarjouksia sitten tullut?

– On, mutta ei vielä sellaista joka kiinnostaisi.

– Ei tässä hommassa palkoille pääse. Hyvä kun sen saa mitä on uhrannut osiin ja kromauksien teettämisiin, taitava entisöijä Erkki Pietola summaa.

KORJAUS 2.10.2017 klo 11.07: Pyrkijä oli ensimmäinen kotimainen moottoripyörämerkki, mutta ei ainoa. Myös Winha oli suomalainen moottoripyörämerkki 1970-luvulla.