Suomi ei ole vieläkään saanut vastausta Irakilta syyskuussa lähetettyyn ehdotukseen palautussopimuksesta. Sopimuksesta on käyty keskusteluja maiden välillä jo pitkään. Esimerkiksi vuonna 2009 silloinen maahanmuuttoministeri Astrid Thors (r.) sanoi lehtihaastattelussa, että sopimus astuisi voimaan vielä samana vuonna.

Palautussopimus on noussut uudelleen julkiseen keskusteluun Euroopan pakolais- ja siirtolaiskriisin myötä. Ulkoministeri Timo Soini (ps.) kertoi lokakuussa Ylen Ykkösaamussa, että ehdotus lähetettiin Irakiin syyskuun puolivälissä. Soinin mukaan kahdenkeskisissä keskusteluissa Irakin ulkoministerin kanssa he saavuttivat yhteisymmärryksen, ja että asiaa katsotaan Irakissa ”myönteisessä valossa”.

Kolmessa ja puolessa kuukaudessa asia ei ole kuitenkaan edennyt, myöntää ylijohtaja Jorma Vuorio sisäministeriön maahanmuutto-osastolta.

– Täytyy muistaa, että yksi taho voi ottaa avomielisesti vastaan ja toinen ei, Vuorio sanoo Uudelle Suomelle viitaten Soinin lausuntoon.

– Se on lähetetty, eikä ole saatu vielä vastauksia. Suomen suurlähetystö Libanonista käsin on tätä aktiivisesti hoitanut, mutta vielä ei olla siinä pisteessä, että voitaisiin sanoa, että meille olisi vihreää valoa näytetty, Vuorio jatkaa.

Vuorion mukaan Suomen kanssa yhtä aikaa palautussopimuksesta neuvottelevat muun muassa Norja, Yhdistynyt kuningaskunta ja Hollanti. Hän korostaa myös, että Suomen ehdotuksessa ei ole kyse sitovasti velvoittavasta valtiosopimuksesta, vaan paperille kirjatusta herrasmiessopimuksesta, eli memorandum of understanding -sopimuksesta.

Sisäministeriön ylijohtaja huomauttaa myös, että neuvotteluprosessit vievät vuosia ja että neuvotteluihin panostetaan nyt poikkeuksellisesti jopa kahden ministeriön voimin.

– Nämä yleensäkin vievät – niiltäkin mailta, joilla tämä sopimus – vuosia ennen kuin sopimus on neuvoteltu. Nyt meillä on Euroopan unionin tasolta muita maita samassa veneessä ja tätä yritetään viedä eteenpäin. Ensimmäistä kertaa Suomessa ulkoministeriö on yhdessä sisäministeriön rinnalla viemässä tätä asiaa eteenpäin, kun tähän asti sisäministeriö on näitä hoitanut melko lailla yksin. Voimaa on nyt takana.

Palautussopimus mahdollistaisi kielteisten turvapaikkapäätösten saaneiden irakilaisten palauttamisen Irakiin vastoin heidän omaa tahtoa. Tällä hetkellä Irak ottaa vastaan ne, jotka palaavat omasta tahdostaan.

Ruotsi solmi palautussopimuksen Irakin kanssa jo vuonna 2008. Sopimus ei kuitenkaan käytännössä toimi, huomautti Ruotsin maahanmuuttoviraston, Migrationsverketin, palautuksiin keskittynyt asiantuntija Kristina Rännar Helsingin Sanomissa lokakuussa.

Irakista oli Suomeen saapunut tänä vuonna marraskuun loppuun mennessä 19 857 turvapaikanhakijaa. Vuorio nostaa esiin, että 1 700 hakijan hakemus on rauennut, eli he ovat jättäneet Suomen kesken hakuprosessin.

– Melkein kaikki ovat tulleet elokuun jälkeen. Vapaaehtoinen paluu, ja nimenomaan Irakiin, kiihtyy koko ajan. Se on sellainen asia, joka helpottaa vähän, mutta ei ratkaise sitä tietenkään kokonaisuudessaan, Vuorio pohtii.