Keväällä julkaistussa opetushallituksen raportissa taitojaan esittelevät keväällä 2012 peruskoulun päättäneet nuoret. Geometria sujuu edelleen huonosti ja myös perustaidoissa näkyy rapautumista.

- Esimerkiksi päässälaskut ja prosenttilaskut tuottivat aika paljon ongelmia ja huomattavasti enemmän kuin aiemmissa arvioinneissa on ollut, sanoo Juhani Rautopuro Opetushallituksesta.

Rautopuro kertoo, että Opetushallituksen raporttien mukaan matematiikan oppimistulokset ovat heikentyneet koko 2000-luvun. Uudessa raportissa hyvään ja erinomaiseen tasoon ylsi vajaa viidennes pojista ja tätä pienempi osuus tytöistä.

OPH:n tuloksia tukee Rautopuron mukaan tuore kansainvälinen TIMSS eli Trends in International Mathematics and Science Study -arviointi kahdeksasluokkalaisten matematiikkapäästä.

- Juna jossa on Korea, Singapore, Taiwan, Hongkong, Japani ja Venäjä karkaa muilta. Suomi on pyöräilytermein pääjoukon kärkipäässä. Mutta siinäkin on sitten niskaanhengittäjiä. TIMSS:n perusteella on myös lievää laskua oppimistuloksissa, selventää Rautopuro.

Pisan mukaan ei huolta huoleen

Menestyksestä teollisuusmaiden OECD:n Pisa-tutkimuksissa on tullut jo melkein itsestäänselvyys. Päivitettyä tietoa suomalaisen opetuksen laadusta kansainvälisessä kilpailussa saadaan joulukuussa, kun uudet matematiikkaan painottuvat Pisa-tulokset julkaistaan. 2000-luvulla suomalaisten yhdeksäsluokkalaisten pohjanoteeraus matematiikassa on kuudes sija vuonna 2009.

- Suomen Pisa-menestys on antanut sellaisen kuva, että kaikki on hyvin ja pysyy hyvin. Ehkä siinä on vähän jo sementoitukin suomalaista peruskoulua ja oletettu, että tila säilyy, arvioi erikoistutkija Juhani Rautopuro.

Ristiriitaa arviointien välillä selittää luonnollisesti se, että ne mittaavat osin eri asioita. Pisassa on painotettu käytännön ongelmanratkaisutaitoja. Kotimaisessa arvioinnissa otetaan laajemmin huomioon opetussuunnitelmaan kirjattujen eri osa-alueiden hallintaa, päässä- ja prosenttilaskujen lisäksi esimerkiksi geometrian sekä funktioiden taitaminen.

Kotimaista hajontaa ilmassa

Suomen ominaispiirre on ollut se, että hyvä keskikasti on ollut laaja. Matematiikan taidoissa on kuitenkin havaittavissa muun muassa maantieteellistä ja sukupuolien välistä eriarvoistumista. Oppimistulokset ovat heikompia pohjoisessa osassa maata kuin etelämpänä. Tytöt puolestaan jäävät taidoissa pojista, yleisesti tyttöjä ylsi korkeimmalle huipulle vähemmän.

Rautopuro ei lähde arvioimaan syytä, mutta sanoo, että pojilla näyttää olevan enemmän luottamusta omiin matematiikan taitoihinsa kuin tytöillä.

- Tytöt saavat kuitenkin parempia arvosanoja kuin pojat, Rautopuro huomauttaa.