Venäjä kehittää tuuli- ja aurinkovoimaa. Se ei kuitenkaan aio irtautua fossiilisesta energiasta.

KAMENSK-ŠAHTINSKI Uutuuttaan kiiltävän tuuliturbiinin korissa lukee vaaleanvihrein kirjaimin ”Fortum”. Joukko työmiehiä valmistelee sen nostoa yli 80 metrin korkeuteen kohoavan terästornin päälle.

Ukrainan rajalla sijaitseva Rostovin seutu tunnetaan perinteisesti Venäjän hiilikaivosalueena. Nyt tänne rakennetaan Venäjän suurinta tuulivoimakeskittymää, jonka on määrä aloittaa sähköntuotanto ennen ensi kesää.

Rakenteilla on kolme tuulipuistoa, joiden yhteensä 78 turbiinin kapasiteetti on 300 megawattia. Sen pitäisi riittää noin 300 000 asukkaan kaupungin tarpeeseen.

Valtionyhtiö Fortum rakentaa venäläisen Rosnanon kanssa maan suurinta tuulipuistoa Rostovin alueelle. Grigori Vorobjov / Yle

Työmaata esittelee tuulipuistoyrityksen Rostovin alueen varajohtaja Vadim Veruk. Hän on aiemmin työskennellyt maakaasulla ja hiilellä toimivien lämpövoimaloiden parissa, mutta vannoo nyt uusiutuvan energian nimeen.

– Vihreää energiaa ei käytännössä ollut Venäjällä ennen viime vuotta. Nyt sitä kehitetään nopealla tahdilla, Veruk sanoo.

Olemattoman lähtötason vuoksi kasvu tuntuu nopealta, mutta kyse on vielä vaatimattomasta toiminnasta.

Oleellista on se, että nyt myös Venäjä on vihdoin nytkähtänyt liikkeelle uusiutuvan energian kaupallisessa käyttöönotossa. Suomalaisella Fortumilla on siinä tärkeä osa.

Fortum on Venäjän vihreän energian pioneeri

Valtionyhtiö Fortum avasi viime vuoden alussa Venäjän ensimmäisen tuulipuiston Volgan seudulla sijaitsevalla Uljanovskin alueella. Tämän vuoden alussa sen vieressä aloitti sähköntuotannon toinenkin tuulipuisto. Sen myötä yhtiön tuulivoimakapasiteetti Venäjällä nousi yhteensä 85 megawattiin.

Vertailun vuoksi Suomen koko tuulivoimakapasiteetti on yli 2 000 megawattia.

Fortum toimii Venäjällä yhdessä valtiollisen Rosnano-yhtiön kanssa. Yhtiöiden puoliksi omistamalla tuulipuistoyrityksellä on oikeus rakentaa 1 823 megawatin verran valtion tukemaa tuulivoimaa.

Nyt rakenteilla olevien Rostovin alueen tuulipuistojen lisäksi yhteisyritys suunnittelee tuotantoa myös muualle Venäjälle. Se tutkii mahdollisuuksia tuulipuistojen rakentamiseen Kalmukian tasavallassa sekä Stavropolin, Saratovin ja Orenburgin alueilla, jotka sijaitsevat Rostovin tavoin Etelä-Venäjällä.

Venäjän valtio tukee tuulivoimaa avokätisesti. Sille on viime vuosina saatu noin 7500 ruplan eli nykykurssilla reilun 100 euron takuuhinta megawattitunnilta 15 vuoden ajaksi. Suomessa tuulivoimalle taattiin aiemmin 83,50 euron suuruinen takuuhinta, mutta nykyään tuulivoimaa rakennetaan jo ilman valtion tukea.

Rostovin alueella sijaitsevassa Taganrogin kaupungissa toimii Venäjän ensimmäinen tuulivoimaloiden torneja valmistava tehdas. Tuulivoimahankkeilta vaaditaan Venäjällä vähintään 65 prosentin kotimaisuusastetta. Grigori Vorobjov / Yle

Venäjän valtio vaatii tuulivoimahankkeille korkean, 65 prosentin kotimaisuusasteen. Yhteistyö valtio-omisteisen Rosnanon kanssa auttaa Fortumia paikallisuusvaateeseen pääsemisessä.

Suuri valtiollinen kumppani avaa muutenkin ovia Venäjällä.

– Haluamme, että meillä on tämän mittaluokan hankkeessa luotettava kumppani, jolla on myös lobbausmahdollisuuksia. Ensi vaiheessa tämä on välttämätöntä, sanoo Venäjän Fortumin varapääjohtaja Sergei Tšižov.

Vaikka Fortum on Venäjän tuulivoimabisneksessä suuri toimija, ainoa se ei ole. Fortumin ja Rosnanon yhteisyritys jakaa markkinat ydinvoimasta tunnetun venäläisen valtionyhtiö Rosatomin ja italialaisomisteisen energiayhtiö Enelin kanssa.

Tuulivoiman lisäksi Fortumilla on suunnitelmia aurinkovoiman kehittämiseksi Venäjällä. Se omistaa jo kolme pientä aurinkovoimalaa, joiden yhteiskapasiteetti on 35 megawattia. Lisäksi yhtiöllä on rakennusoikeus noin 116 megawattiin takuuhintaista aurinkovoimaa.

Ilkka Kemppinen / Yle

Uusiutuvan energian osuus kasvaa hitaasti

Uusiutuvan energian tuotantoa kasvatetaan Venäjällä nyt valtiojohtoisesti. Suunnitelmat tuuli- ja aurinkovoiman kehittämiseksi jäävät silti monikymmenkertaisesti jälkeen niistä toimista, jotka on jo toteutettu Euroopassa, Yhdysvalloissa tai Kiinassa.

Valtion nykyisen energiaohjelman mukaan Venäjälle rakennetaan vuoteen 2024 mennessä 5 400 megawatin verran vihreää energiaa eli käytännössä tuuli- ja aurinkovoimaa. Jos hankkeet toteutuvat, määrä vastaa noin prosenttia Venäjän kaikesta sähköntuotannosta.

Parhaillaan Venäjällä keskustellaan nykyisen uusiutuvan energian tukiohjelman pidentämisestä vuoteen 2035 saakka.

Fortumin Venäjän varapääjohtaja Sergei Tšižov sanoo, että Venäjän energiasektorilla on tapahtunut todellinen käännös. Hänen mukaansa strategisesta linjanmuutoksesta kertoo esimerkiksi se, että Venäjä ratifioi vihdoin syyskuussa Pariisin ilmastosopimuksen.

– Arvioni on, että vuonna 2035 uusiutuvan energian osuus on 10–15 prosenttia koko tuotannosta, Tšižov sanoo.

Fortumin Venäjän varapääjohtaja Sergei Tšižov uskoo uusiutuvan energian mahdollisuuksiin Venäjällä. Grigori Vorobjov / Yle

Monen muun asiantuntijan arviot ovat huomattavasti vaatimattomampia.

Venäjän energiaministeri Aleksandr Novak sanoi hiljattain (siirryt toiseen palveluun), ettei uusiutuvan energian osuus nouse yli neljään prosenttiin maan kokonaistuotannosta vuoteen 2035 mennessä. Tätäkin tavoitetta pidetään vaikeasti saavutettavana.

Tällä hetkellä tuuli- ja aurinkovoiman osuus on 0,2 prosenttia.

Tuulivoimaa arvostellaan aina Putina myöten

Venäjän on fossiilisten polttoaineiden suurvalta, jonka talous perustuu pitkälti kaasun ja öljyn vientiin. Lisäksi ydinvoimalla on vahvat perinteet.

Siksi Venäjällä uusiutuvaa energiaa arvostellaan aina maan ylintä johtoa myöten.

Kuinka monta lintua kuolee tuulivoimaloiden takia? Vladimir Putin

Presidentti Vladimir Putin kritisoi heinäkuussa (siirryt toiseen palveluun) fossiilisesta energiasta ja ydinvoimasta kieltäytymistä ja kyseenalaisti aurinko- ja tuulivoiman laajamittaisen käytön maailmassa.

– Kuinka monta lintua kuolee tuulivoimaloiden takia? Ne värähtelevät niin, että madot ryömivät maasta, Putin sanoi viitaten tuuliturbiineihin.

Putinin lähipiiriin kuuluva öljyjätti Rosneftin pääjohtaja Igor Setšin puolestaan lausui lokakuussa (siirryt toiseen palveluun), ettei uusiutuva energia voi korvata perinteisiä energialähteitä. Hänen mukaansa öljy ja kaasu säilyvät pitkällä aikavälillä avainasemassa samalla, kun heikko kannattavuus, valtavat tuet ja toimituksen epävakaus tekevät vihreästä energiasta mahdottoman vaihtoehdon.

Venäjän Fortumin varapääjohtaja Sergei Tšižov myöntää, että uusiutuva energia herättää vastustusta Venäjällä. Tšižovin mukaan se nähdään esimerkiksi uhkana kaasu- ja öljyvaroista saataville tuloille, vaikka todellisuudessa asia on päinvastoin.

– Voimme vaihtaa maakaasun uusiutuvaan energiaan Venäjällä ja viedä kaasua Kiinaan ja Länsi-Eurooppaan. Tällä tavoin saamme lisää tuloja, Tšižov vastaa kritiikkiin.

Tuuli- ja aurinkovoima auttavat imagotyössä

Venäjän energia- ja ympäristöpolitiikkaan erikoistunut Helsingin yliopiston apulaisprofessori Veli-Pekka Tynkkynen ei usko, että Venäjän nykyjohto haluaa irtautua fossiilisista polttoaineista tai edes kykenee siihen.

– Putinin hallinto on takertunut hiilivetyihin. Niiden rooli taloudessa ja ylipäätään yhteiskunnassa on liian suuri, Tynkkynen sanoo viitaten perinteisen energiasektorin asemaan maan valtarakenteissa ja koko kansakunnan identiteetin rakentamisessa.

Ensimmäiset tuulivoimalat on pystytetty Rostovin alueella. Vaikka uusiutuvaa energiaa tuetaan valtiojohtoisesti, Venäjä ei tavoittele luopumista fossiilisista polttoaineista. Grigori Vorobjov / Yle

Uusiutuvan energian hankkeilla voikin olla Venäjän valtiolle ennen kaikkea symbolista arvoa.

Tynkkysen mukaan hankkeilla voidaan osoittaa niin omille kansalaisille kuin ulkomaillekin, että Venäjä ei jää jälkeen maailman energiatrendeistä. Esimerkiksi tuulipuistojen avulla hallinto pystyy näyttämään, että se vastaa kansalaistensa ympäristöhuoliin, vaikka todellisuudessa energiarakenteen radikaali muutos tai vähähiilisyys eivät olisikaan sen aitoja tavoitteita.

Toisaalta vihreään energiaan panostaminen voi olla imagokysymys myös Venäjällä toimiville yrityksille, kuten ydinvoimayhtiö Rosatomille ja nanoteknologiaan keskittyvälle Rosnanolle.

– Myös Fortumille on tärkeää osoittaa, että se kehittää vähähiilistä energiantuotantoa Venäjän maakaasuun ja kivihiileen painottuvalla markkinallaan, Tynkkynen huomauttaa.

Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutissa toimiva Tynkkynen pitää sinänsä myönteisenä sitä, että Fortum kehittää tuuli- ja aurinkovoimaa Venäjällä. Hänen mukaansa vieläkin tärkeämpää olisi kuitenkin kiinnittää huomiota siihen, miten Fortum voisi muussa Venäjän toiminnassaan vähentää aidosti hiilijalanjälkeään ja huomioida koko tuotantoketjun – kuten jalostuksen ja kuljetuksen – aiheuttamat ympäristöhaitat.

Fortumin pääasiallinen toiminta Venäjällä liittyy sen omistamiin kahdeksaan voimalaitokseen, jotka toimivat maakaasulla tai kivihiilellä. Jos Fortumin kauppa saksalaisesta energiayhtiö Uniperista toteutuu, se lisää suomalaisyhtiön omistuksia fossiilisia polttoaineita käyttävissä voimalaitoksissa Venäjällä.

Lue lisää aiheesta:

Fortum rakensi Venäjän ensimmäisen tuuli­puiston Uljanovskiin, missä monet eivät ymmärrä miksi niitä pitää ylipäänsä olla (siirryt toiseen palveluun)

Fortumin miljardien eurojen investoinnit Venäjälle nyt valmiit – kiistää, että olisivat riski

Fortum saa vihdoin havittelemansa määräysvallan Uniperista – Miksi haluatte ostaa lisää hiilivoimaa, toimitusjohtaja Pekka Lundmark?