Uusiseelantilainen pitkittäistutkimus on seurannut yli tuhatta vuonna 1972 syntynyttä lasta heidän koko ikänsä. Mitä tutkimus kertoo varhaislapsuuden merkityksestä yksilön kehitykselle?

Teema maanantaisin 24.7. alkaen klo 15.10. Areenassa 30 päivää

He ovat maailman tutkituimmat ihmiset: Dunedinin kaupungissa Uudessa-Seelannissa vuonna 1972 syntyneet 1 037 ihmistä ovat olleet tutkijoiden seurannassa koko elämänsä ajan. Yli neljä vuosikymmentä myöhemmin 96 prosenttia heistä on yhä mukana tutkimuksessa. Ainutlaatuinen projekti on tuottanut niin lääketieteellistä kuin sosiologista tietoa sydänterveydestä addiktioihin, neurotieteestä kriminologiaan. Tutkimus kertoo myös kiintoisia asioita geenien ja ympäristön vaikutuksesta yksilön käyttäytymiseen ja terveyteen.

Osa 1: Varhaisvuodet. Ihmisen elämän alkutaipaleella tapahtuu kaikenlaista, millä ei näyttäisi olevan mitään merkitystä myöhemmän elämän kannalta. Mutta eräillä ratkaisevan tärkeillä elämänaloilla varhaislapsuuden kokemukset vaikuttavat pysyvästi.

Osa 2: Kuohuvat teinivuodet. Mitä oikeastaan tapahtuu, kun nuoren elämä joutuu pois raiteiltaan? Melkein jokainen tekee murrosiässä tyhmyyksiä, moni rikkoo lakiakin. Mutta nuorisorikollisissa näyttää olevan kaksi ryhmää: ne, jotka ovat pysyvästi rikoksen tiellä ja ne, jotka hyvissä olosuhteissa palaavat lainkuuliaisiksi kansalaisiksi. Mikä heidät erottaa toisistaan?

Osa 3: Perimä ja ympäristötekijät. Dunedinin tutkimuksessa on todettu, että geenien ja ympäristön rooleja on tarkasteltu väärin. Perimä voi virittää yksilön toimimaan tietyllä tavalla, mutta vasta ympäristötekijät laukaisevat virityksen. Mekanismia havainnollistetaan kolmella esimerkillä: miesten väkivaltaisuus, masennus sekä kannabiksen laukaisema skitsofrenia.

Osa 4: Olosuhteet ja tulevaisuus. Viimeisen jakson aiheina ovat moderni elämäntapa ja ikääntyminen. Liiallisen siisteyden tiedetään altistavan astmalle ja allergioille. Mutta suoranainen köyhyys lapsuudessa jättää ihmiseen koko elämän ajan kestävät jäljet. Lisäksi tutkitaan sosiaalisen eristyneisyyden terveysvaikutuksia ja etsitään Alzheimerin taudin merkkejä silmänpohjasta. Ja tutkittavat ovat vasta nelikymppisiä – miten tutkimus jatkuu tästä eteenpäin?

Mikä meitä odottaa? (Predict My Future: The Science of Us), Uusi-Seelanti 2015.

Dunedinin tutkimuksen omat sivut (englanniksi)