Silti hallitusohjelma korostaa koulutuksen ja osaamisen merkitystä, ihmettelee vararehtori.

Ei voi enää ihan juustohöyläämisestä puhua.

Valtiovarainministeriö esittää yliopistojen rahoitukseen leikkauksia, jotka iskevät Helsingin yliopistoon erityisen ankarasti, hallituskauden lopulla yli sadan miljoonan euron verran.

Se on viidennes yliopiston perusrahoituksen budjetista, ja lähes yhtä paljon kuin Lapin ja Lappeenrannan yliopistojen budjetit yhteensä.

”Jos lähdetään massiivisiin leikkauksiin, niin tulee vaikeita priorisointeja”, 375-vuotiaan instituution vararehtori Keijo Hämäläinen sanoo työhuoneessaan, joka hänellä vielä on.

Pohjapiirros pöydällä näyttää ahtaamman tulevaisuuden. Yliopiston keskushallinnossa on käynnissä mittavat tilojen uudelleenjärjestelyt, joissa omista työhuoneista luovutaan ja siirrytään mobiileihin yhteistiloihin. Kolmen vararehtorin ja hallinnonjohtajan tulevat työpisteet ovat samassa huoneessa.

Tämä ei erityisesti vaivaa Hämäläistä. On selvää, että vaikeassa taloustilanteessa kaikkien on osallistuttava säästötalkoisiin.

Jyrkästi niukennetuilla resursseilla on vain paha tehdä huippututkimusta, jonka ansiosta Helsingin yliopisto on maan ainoana korkeakouluna maailman sadan parhaan yliopiston listalla.

Tämänvuotinen 67. sija Shanghain yliopistovertailun listalla on Helsingin kaikkien aikojen paras. Parannusta viime vuoteen tuli kuusi sijaa.

Kansainvälisesti noteerattu huippututkimus vaatii ”huippuporukkaa, jolla on käytettävissään maailman parhaat laitteet”, Hämäläinen tietää.

Helsingin yliopisto on onnistunut rekrytoimaan kansainvälisiä huippuprofessoreita, koska Suomella on hyvä maine yliopisto- ja tutkimusmyönteisenä valtiona, jossa tutkimukseen suunnataan riittävästi resursseja.

”Emme halua, että tämä maine kärsii, vaan sitä pitää vaalia.”

Vararehtori ei halua Suomesta uutta Espanjaa, joka on akateemisen sektorin leikkausten takia menettänyt houkuttelevuutensa. Huono maine kiirii samalla kun espanjalaistutkijat karkaavat maailmalle.

”Jos leikataan rahoitusta, se ei varmasti näy ensi vuonna, mutta tähän voidaan palata kymmenen vuoden päästä, kun mietitään, miksi ollaan tiputtu.”

Kilpailukyvystä voi maineen lisäksi koitua taloudellista hyötyä.

Uusi Health Capital Helsinki -hanke on terveysalan yritysten kanssa yhteistyöhön pyrkivä Helsingin kaupungin, Helsingin yliopiston ja Aalto-yliopiston yhteisprojekti, jolla pyritään tuomaan akateemista osaamista terveys- ja bioalan kasvavalle kentälle.

”Juuri valmistellaan päätöstä yhdistää meidän life science -alue, johon lääketieteet ja biotieteet kuuluvat, suuremmaksi kokonaisuudeksi ”, vararehtori kertoo.

”Tämä ala on meillä aivan maailman kärkeä, ja meillä on aivan huippuluokan yliopistollinen sairaala. Nyt vain paketoidaan kaikki se olemassa oleva osaaminen niin, että hei, meillä on kaikki palaset täällä kasassa.”

Helsingin yliopisto on myös Suomen johtava digitaalisen oppimisen opettajakoulutuslaitos.

Opetuksen, oppikirjojen ja kirjaston digitointi on iso prosessi, jonka Hämäläinen uskoo tuovan tulevaisuudessa myös resurssisäästöjä. Mutta jos ei ole rahaa, nämä investoinnit joudutaan viivästyttämään, perumaan tai supistamaan.

Hallitusohjelmaan on kirjattu ajatus kesäajalla järjestettävästä yliopistojen kolmannesta lukukaudesta, joka olisi kevään ja syksyn kaltainen.

Hämäläinen muistuttaa, että yliopisto ei oikeasti pysähdy kesän ajaksi, vaikka silloin tapahtuneet opintosuoritukset kirjataan vasta myöhemmin.

”Meillä tapahtuu merkittävä määrä oppimista kesällä – on intensiivikursseja ja laboratoriokursseja. Luonnon- ja lääketieteessä laboratoriotyöt tehdään kokonaisuudessaan kesäaikaan.”

Valtiovarainministeri Alexander Stubbin vitsailu professorien pitkistä kesälomista vastaa heikosti akateemista todellisuutta.

”Kun olen tavannut yliopiston opettajia ja tutkijoita, enemmän olen ollut huolissani siitä, että he eivät kesällä pidä kesälomaa. Lähes poikkeuksetta heinä–elokuussa osallistutaan kansainvälisiin konferensseihin, joihin voi silloin mennä opetuksen kärsimättä.”

”Kesällä ehtii kirjoittaa kirjan tai artikkelin. Tieteellinen tulos romahtaisi, jos se henkireikä otettaisi pois.”

Helsingin yliopiston lukuvuosi avataan maanantaina 31. elokuuta tilaisuudessa, jonka puhujiin kuuluvat EU:n tutkimus- ja tiedekomissaari Carlos Moedas ja pääministeri Juha Sipilä.

Pääministerillä on nyt hyvä paikka vastata yliopistoa vaivaaviin kysymyksiin.

”Hieman olemme hämmentyneitä, kun hallitusohjelmassa korostetaan koulutuksen ja osaamisen merkitystä”, vararehtori Keijo Hämäläinen sanoo.

”Kysymys kuuluu, että mistä muualta se tulee kuin koulutuksesta ja tutkimuksesta.”