Ilmastonmuutos uhkaa ravistella oluen tuotantoa ja miljoonien ihmisten juomakäyttäytymistä. Maailman suosituin alkoholijuoma kallistuu ilmaston lämpenemisen vuoksi ja sitä juodaan tulevaisuudessa aiempaa vähemmän, ennustaa uusi tutkimus.

Tutkijoiden mukaan on mahdollista, että tulevaisuudessa miljoonilla ihmisillä ei enää ole varaa entiseen tapaan istahtaa nauttimaan huurteista. Tutkimus on julkaistu kansainvälisessä Nature Plants -julkaisussa (siirryt toiseen palveluun).

Helle ja kuivuus iskevät ohrasatoihin

Tutkimus selvitti oluen tulevaisuutta tarkastelemalla ilmaston lämpenemisen vaikutuksia ohrasatoihin. Ilmaston lämpenemiseen liittyvät äärimmäiset helle- ja kuivuusjaksot yleistyvät ja leikkaavat satonäkymiä. Vaikutukset näkyivät jo kuluneena kuivana hellekesänä.

Nykyvauhdilla satonäkymät kutistuvat 3–17 prosenttia satokauden sääilmiöiden ankaruudesta riippuen, tutkijat laskivat.

Ryhmä mallinsi ilmaston lämpenemisen eri vaihtoehtoja ja vaikutuksia mallasohrasadoille seuraavien 80 vuoden aikana sen mukaan, onnistutaanko kasvihuonekaasupäästöjä leikkaamaan merkittävästi vai ei.

.

Jos ilmaston lämpenemistä ei kyetä hillitsemään, mallasohran satonäkymät pienenevät. Lucas Holm / Yle

Oluenjuoja tarvitsee paksumman lompakon

Vaikutukset tuntuvat oluenjuojien lompakossa, vaikka ilmaston lämpeneminen saataisiinkin pidettyä alle kahdessa asteessa. Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteena on rajoittaa maapallon keskilämpötilan nousu selvästi alle kahden asteen.

Ankarien sääolojen aikoina olutpullon hinta keskimäärin kaksinkertaistuu maailmassa, tutkijat päättelivät. Tutkimus ennustaa oluen kallistuvan eniten Irlannissa, Italiassa, Kanadassa ja Puolassa.

Oluen kulutus romahtaisi jopa 16 prosenttia eli liki 30 miljardia litraa. Se vastaa suunnilleen Yhdysvalloissa vuosittain kulautettua oluen määrää.

Myönteisimmissä tulevaisuuskuvissa, joissa kasvihuonekaasupäästöjä olisi rajoitettu nopeasti ja merkittävästi, olutta juotaisiin keskeisissä tuottajamaissa Belgiassa, Tšekissä ja Irlannissa 9–13 prosenttia nykytasoa vähemmän.

Jos päästöjä ei saada kuriin ja ilmaston lämpeneminen kiihtyy, oluen kulutus putoaisi näissä maissa noin kolmanneksella.

Oluttuopin nauttimisessa on kyse elämänlaadusta, tutkijat kertovat. Wasim Khuzam / Yle

Olut on miljoonille elämänlaatua

Tutkimuksen tekijät muistuttavat, että oluen kohtalo on toki hyvin vähäpätöinen huoli moniin muihin ilmaston lämpenemiseen liittyvien kriisien rinnalla. Pahimpia vitsauksia ovat esimerkiksi ruokaturvan ylläpito tai hengenvaaralliset myrskytuhot.

Oluttuopin nauttimisessa on kuitenkin kyse elämänlaadusta, tutkijat arvioivat. Olutta on juotu maailmassa tuhansia vuosia. Sitä arvostetaan kulttuurista toiseen.

– Jos haluat jatkossakin nauttia pari tuopillista katsoessasi jalkapalloa, ainoa mahdollisuutesi on ryhtyä toimiin ilmastonmuutosta vastaan. Tämä on keskeinen viestimme, tutkimusta johtanut professori Dabo Guan Britannian East Anglia -yliopistosta sanoi brittilehti Guardianille (siirryt toiseen palveluun).

Sama viesti pätee moniin muihin ei-niin-välttämättömiin kulutustuotteisiin. Aiemmat tutkimukset ovat kertoneet, kuinka esimerkiksi suklaan, kahvin ja viinin tuotanto vaikeutuu ja ne kallistuvat ilmaston lämpenemisen johdosta.

Eveliina Matikainen / Yle

Panimot varautuvat ilmaston lämpenemiseen

Oluen valmistukseen käytetään ainoastaan korkealaatuisinta ohraa, jota on maailman ohrasadosta alle viidennes. Se on sääilmiöille herkintä.

Huonolaatuisempi ohra menee muun muassa karjan ravinnoksi. Jos ohrasato jää jonain vuonna vähäiseksi, valtaosa siitä käytetään karjan rehuksi, tutkijat ennustavat.

Pitkälle edenneen ilmaston lämpenemisen skenaariossa perusruokakasvien, kuten vehnän, maissin, soijan ja riisin satomäärät ja ravintoarvot ennusteiden mukaan laskevat. Tällöin ohraa saatetaan kaivata enemmän ruokapöytiin. Sitä tuskin riittää tarpeeksi panimoille.

Osa panimoyhtiöistä on jo havahtunut ilmastonmuutoksen ohralle aiheuttamiin uhkiin.

Esimerkiksi maailman suurin panimojätti, Budweiser- ja Stella Artois -oluita markkinoille tuova Anheuser-Busch InBev kehittää kiivaasti kuivuutta paremmin kestävää ohralajiketta.

Ohran korvaaminen muilla viljoilla, kuten vehnällä, ei tutkijoiden mukaan ole vaihtoehto. Sään ääri-ilmiöt iskevät yhtä lailla muihinkin viljoihin.

Lähteet: Reuters, AP, AFP