JOCURI PERICULOASE CU URANIU, PARTEA II Nu doar la Feldioara s-au produs prejudicii de 13 de milioane de dolari.

Pretul cu care uraniul romanesc s-a transformat in energie a adus gauri importante in bugetul tarii iar viitorul energiei nucleare in Romania sta sub semnul incertitudinii. Ne lipseste o politica nationala coerenta. Nu stim care este interesul nostru, si daca il stim, ne batem joc de viitor. Politicile de inchideri de mine din anii 1998-2007 au sistat activitatea la principalele zacaminte de uraniu din tara in Banat si Bihor. Dar Romania are inca suficiente rezerve exploatabile. Problema este ca nu exista o strategie energetica coerenta care sa ofere siguranta Companiei Nationale a Uraniului.

Victor Grigorescu, ministrul Energiei: Mai grav aici este ca acest lucru s-a intamplat intr-o zona in care traditional am considerat-o ca zona in care asa ceva nu se poate intampla niciodata. Zona acoperita de cele mai multe rigori, sectorul nuclear, un sector extrem de sensibil.

In 1996 s-a dat drumul reactorului 1 si in 2007 al reactorului 2 la Cernavoda. Centrala nucleara avea nevoie de materie prima pe care o lua de la Compania Nationala a Uraniului. Asta pana anul trecut cand, in decembrie, contractul dintre Societatea Nationala Nuclearelectrica si CNU a fost reziliat. Din 2009 exista o prevedere prin care pretul uraniului nu putea fi inregistrat in contabilitate mai mic decat pretul de productie. Si, desi pretul de extractie si transport era in jur de 200 de lei per kg, Compania Nationala a Uraniului a incercat sa fenteze ani de zile bugetul statului cu o suma de 1,94 de lei pe kilogram.

Gelu Maracineanu, director general CNU: Aceasta obligatie bugetara crestea foarte mult si trebuia sa fie inclusa in fundamentarea pretului catre Nuclearelectrica. CNU nu a tinut cont de aceste prevederi. In loc sa viram la bugetul de stat 200 sau 300 de lei, viram doar un leu si 94 si banii aia ramaneau in companie. A fost un furt in buzunarul statului roman, da, un furt care insumat inseamna aproape 250 de milioane de lei.

Acest lucru nu putea fi facut doar de conducerea executiva a companiei. Acest lucru a fost insusit si aprobat atat de conducerea administrative cat si de Ministerul Energiei prin reprezentantii care s-au implicat direct- din 2010 pana 2015 Toti ministri din perioada 2010-2015 au inchis ochii la modul in care bugetul statului a fost prejudiciat. Uraniul era vandut la Nuclear Elctrica sub pretul de cost. Ultimul contract a fost prelungit in ianuarie 2014 la presiunile ministrului de atunci si ale secretarului de stat Daniel Andronache.

Gelu Maracineanu, director general CNU: La negocierile din anul 2014 cand s-a incheiat ultimul contract el s-a incheiat pe 3 ani de zile. Scopul acestui contract a fost sa se contracteze intreaga cantitate din stocul de siguranta si consum cu livrari rapide catre Nuclearelectrica, in stocul de siguranta sa nu mai existe uraniu, nuclearelectrica sa cumpere la un pret foarte mic, iar CNU sa intre in faliment.

Si fostul Ministru al Energiei neaga implicarea in negocierile de vanzare a uraniului.

Constantin Nita, fost ministru al Energiei: Nu era datoria ministrului sa se implice in negocierea pretului uraniului dar am luat atitudine atunci cand Nuclearelectrica dorea sa importe uraniu din alte state . S-au gasit atunci solutia optima pentru ambele companii. Dupa parerea mea, este inacceptabil sa nu folosesti resursele de care dispui si sa importi materie prima, distrugand astfel lantul de productie pe care nu multe state il au.

Deciziile lor nu puteau fi luate decat cu aprobarea si in consens cu deciziile Consiliilor de administratie si numai sub titulatura ministerului Energiei pentru ca negocierea pretului s-a facut intotdeauna la Ministerul Energiei. Fostul director Ioan Moraru recunoaste ca a semnat contractul, dar spune ca nu avea alte solutii.

Ioan Moraru, fost director general CNU: Daniela Lulache conduce cea mai mare companie energetica din Romania - Nuclear Electrica si singurul client pe care CNU il are.

Daniela Lulache, director general SNN: De ce compania Nationala a Uraniului a ramas intr-un singur client si nu a avut eventual o piata mai larga trebuie discutata cu managementul lor, de strategia lor de dezvoltare. Da, inteleg ca suntem singurul client, dar din punctul nostru de vedere eu acum discut de situatia unui furnizor important, materia prima fiind cruciala

Cosmin Savu: Ce inseamna national din sintagma aceasta Societatea Nationala Nuclear Electrica si Compania Nationala a Uraniului?

Daniela Lulache, director general SNN: Mi-ar placea sa va raspund cu o definitie, din pacate, cred ca a ramas mai mult simbolism in aceasta sintagma, nu exista din punct de vedere legal, nimic. Desi de multe ori ne gandim daca nu ar fi necesar, desi sunt o serie de operatori care nu pot fi tratati ca orice producator de papuci sa spunem…

Valica Gorea a fost presedintele Agentiei Nucleare Romane care trebuia sa furnizeze guvernului elementele tehnice pentru elaborarea strategiilor intre 2005 si 2008.

Valica Gorea, fost presedinte Agentia Nucleara Romana: S-a analizat mult timp ce se intampla, daca se dubleaza pretul la uraniu, daca se dubleaza pretul la uraniu pretul energiei creste cu intre 5 si 7%. Fiind o crestere nesemnificativa, din punctul meu de vedere SNN-ul putea sa plateasca la CNU un pret romanesc fara sa fie cu ochii pe ce se intampla in strainatate.

Daniela Lulache, director general SNN: De la nivelul ministerului s-a facut presiune sa se accepte pretul impus de dumneavoastra acum, din nou, pentru rigurozitate. Ce s-a intamplat la ei, care este relatia intre ei, nu stiu sa va spun, din nou, este intr-o alta casa. Suntem doua companii diferite. Pretul contractului a fost stabilit si prin raportare, pretul aceluiasi produs pe piata internationala.

In decembrie s-a semnat cu canadienii de la CAMECO pentru achizitionarea uraniului pentru urmatoarele luni la preturi mai competitive decat ale Companiei Nationale a Uraniului.

Daniela Lulache, director general SNN: Sunt foarte multe discutii, am auzit si eu vizavi de acest import de la CAMECO si cum crestem dependenta Romaniei fata de canadieni. Mi se pare foarte corect sa ne punem problema dependentelor si a efectelor pe care o relatie contractuala poate sa le aiba sau nu, pentru buna functionare a centralei de la Cernavoda

Victor Grigorescu, ministrul Energiei: Este cert ca in mod constant centrala trebuie aprovizionata cu combustibil. Trebuie prudential sa te asiguri ca continua, este legal corect. Trebuia sa se asigure ca productia este continua.

Daniela Lulache, director general SNN: Intentia noastra este sa avem doi, daca nu trei furnizori calificati astfel incat noi sa putem sa ne asiguram continuitatea in aprovizionare si in felul asta ne asiguram ca in momentul in care ei stiu ca noi cumparam competitive sa aiba grija sa nu aiba politici defectuoase

Problema Companiei Nationale a Uraniului vine si din faptul ca in ultimii 10 ani a inchis minele pe banda rulanta fara a se gandi la viitor. In ultimii 10 ani de zile din productia curenta sa nu se poata asigura decat 10-15 %, restul fiind luat din stocul acumulat in peste 40 de ani de explaoatare. Inchiderea minelor de uraniu din Banat si Bihor si lipsa investitiilor pentru deschiderea altor zacaminte a dus ca singurele exploatari de uraniu sa fie in Suceava.

Cea mai mare exploatare miniera de uraniu este aici la Crucea, judetul Suceava. Doar ca si aceasta este in suspendare temporara partial, spun cei de la CNU. Cert este ca de la 1 ianuarie 2017 si aici mina se va inchide. Tot in Suceava, aici la Botusana se afla o alta mina aflata inca in exploatare. E o mina mai micuta, undeva la vreo trei km mai sus, din pacate nici aici nu am avut acces. Mina e in exploatare pana in 2020. Cel putin asa suna planurile CNU. La Grinties s-au facut planuri pentru punere in exploatare, dupa ce ani de zile s-au facut investitii in explorare, muntele din judetul Neamt a fost abandonat. Ba mai mult, in 2012 toata zona a fost retrocedata lui Gheorghe Sturza.

Gelu Maracineanu, director general CNU: Este un zacamant pentru care CNU are licenta de exploatare din anul 2000 si unde nu s-au realizat lucrari de punere in exploatare. Ba mai mult muntele acela a fost si retrocedat. La momentul acesta suprafata de teren care include prin priectie la suprafata zacamantul se afla in proprietatea private a unei persoane.

Cosmin Savu: Cine a facut asta?

Gelu Maracineanu: Certificatul de urbanism a fost anulat

Cosmin Savu: Cine a facut asta? Consiliul judetean Neamt?

Gelu Maracineanu: Instiintarea a venit de la CJ Neamt

Dan si Pavel sunt doi localnici din Grinties. Buni cunoscatori ai padurii, ei stiu pe unde sunt gurile de mina unde s-au facut explorarile.

- Eu as fi foarte bucuros sa se deschida mina. Ar avea toata lumea de munca. Din zona. La noi cu padurile s-au terminat, altceva nu mai este nimic de munca, dar sansele sunt minime.

probabil ca aici stau inginerii si directorii dupa cum arata. Deci alte constructii nu mai sunt.

- Cred ca ne imbatam cu apa rece.

- Aici este alta galerie. Aici este teava pentru apa. Pentru exploatare.

- Aici este intrarea in galerie. A fost surpata, nu stiu poate s-au facut niste lucrari. Acum vreun an si jumatate a fost delimitat cu banda de jur imprejur.

- Aici era pentru compresoare. Era un compressor, era un compresor mare care baga aer in galerie. Dar s-au furat, nu mai exista nimic

Cosmin Savu: Ziceti ca o sa dea drumul asa cum arata, o sa dea drumul la mina

- Cu intrarea asta? Traim cu speranta, murim cu regretele!

Daniela Lulache, director general SNN: Eu chiar sper din tot sufletul ca ei sa-si redreseze aceasata situatie. Ce cred eu ca este clar pentru toata lumea este ca acolo sunt niste probleme mari, sunt probleme istorice.

Gelu Maracineanu: Impingerea spre colaps s-a facut in mod voit, fara nici un fel de discutie.

Cosmin Savu: Cine are intersul asta?

Gelu Maracineanu: Asta va ramane sa vada DNA.

Dupa falimentul rasunator al societatii care producea apa grea in Romania, RAAN, se pare ca vine randul Companiei Nationale a Uraniului. Dintr-o tara cu un imens potential energetic riscam sa ne transformam intr-o tara dependent de resurse energetice si o asta prin prostia si rea vointa unor decidenti care au inchis ani de zile in fata fraudelor si hotiei.

Victor Grigorescu, ministru Energiei: E o amaraciune dublata de o revolta fara margini, ca ne afam astazi in postura asta, cu aceste companii intr-o situatie de nedescris. Este unul dintre cele mai mari esecuri de politica publica, sub ochii nostril ai tuturor suntem aproape de pragul dezastrului.