En dag sitter Jenny i baksätet på en bil. I framsätet sitter två civilpoliser och kör till en ort som hon ännu inte fått veta namnet på.

Hon vänder sig om och ser sin uppväxtort och sitt gamla liv försvinna allt längre bort.

Familjen, jobbet på en myndighet, vännerna, den regelbundna träningen på det lokala gymmet.

”Du får packa ner en väska”, hade poliserna sagt när de hämtat Jenny, deras värdefulla vittne i ett mordfall.

Sedan kör de i flera timmar.

När de kommer fram får Jenny bo i en möblerad lägenhet i ett vanligt bostadsområde.

Hon utrustas med överfallslarm och får 1 500 kronor varannan vecka.

Hon får inte berätta för någon, inte ens familjen, var hon befinner sig.

Då och då hämtar polisen henne, kör till förhör och sedan tillbaka till lägenheten igen.

Viktigast för att klara upp gängmord: Att vittnen vågar prata

Jenny är viktig för rättsväsendet.

Polis och åklagare har larmat om att brottsligheten blir alltmer komplicerad och svår att utreda när färre vågar vittna.

Vintern 2018 sa åklagarna Stina Lundqvist och Linda Wiking, i Göteborgs-Posten, att det i särklass viktigaste för att klara upp olösta gängmord är att få människor att våga prata med polisen.

När få pratar med polisen växer sig den organiserade brottsligheten allt starkare. 2018 drabbades Sverige av 300 skjutningar, 44 döda och 135 skadade.

Men snart börjar polisen visa ett missnöje gentemot Jenny.

De börjar pressa henne. De tror att hon "sitter på mer information".

Polisen hånar vittnets dialekt

Enligt Jenny hotar utredarna med att se till att skyddet dras in. De säger att hon inte längre är ett prioriterat vittne.

Hon visar upp ett sms där det framgår att poliserna gjort narr av hennes dialekt.

Jenny har aldrig känt sig så ensam som nu. Och dessutom under press, av både kriminella och poliser.

När Kvällsposten möter henne på ett fik sitter hon och darrar med händerna när hon berättar, steg för steg, om hur hon förlorade sitt gamla liv.

– Jag är ett levande exempel på varför folk inte pratar med polisen, säger hon. Av hela mitt hjärta avråder jag alla från att prata med polis, för annars kanske de hamnar där jag är nu.

Den 21 januari ställer sig statsminister Stefan Löfven (S) inför riksdagen och läser upp sin regeringsförklaring där han lovar att "kriminaliteten ska bekämpas med samhällets fulla kraft".

En av huvudpunkterna handlar om vittnen.

När statsminister Stefan Löfven läser upp regeringsförklaringen lovar han att ett nytt system med kronvittnen ska utredas. Foto: ANDERS WIKLUND/TT / TT NYHETSBYRÅN

"Herr talman, ärade ledamöter av Sveriges riksdag", inleder han.

"Minimistraffet för övergrepp i rättssak höjs kraftigt. Ett system med kronvittnen utreds".

Regeringen vill att det ska löna sig att samarbeta med polisen för att klara upp brott.

Misstänkta som medverkar till att klara upp brott ska kunna få lägre straff. Det ska både gälla brott som man själv och andra har begått.

Flera partier vill gå ett steg längre.

M, KD, L och SD öppnar för anonyma vittnen

Moderaterna, Kristdemokraterna, Liberalerna och Sverigedemokraterna vill att regeringen nu också ska utreda den omstridda frågan om att tillåta anonyma vittnen i svenska domstolar. För att på riktigt komma åt kriminella som hotar och skjuter.

Justitieminister Morgan Johansson (S) har sagt att han är tveksam av rättssäkerhetsskäl. Försvarsadvokater måste kunna kontrollera om det funnits kopplingar mellan åtalade och vittnen.

"Skriver på sin egen dödsdom när man samarbetar"

Samtidigt som statsministern håller tal i riksdagen sitter Jenny inlåst på hemlig ort.

– Jag tycker anonymitet låter bra, säger Jenny. Men bara domare och åklagare ska veta vem vittnet är. I dagens läge kommer folk åt en med hot eller pengar om försvarsadvokaten får veta vem som ska vittna. Det är som att man skriver på sin egen dödsdom när man samarbetar med polisen.

För bara några månader sedan bodde Jenny ännu hos sin familj och hade snart sparat ihop tillräckligt med pengar för att köpa en andelslägenhet som hon siktat in sig på.

Men när hennes pojkvän mördades och hon svarade på polisfrågor förändrades allt.

Visst, Jenny hade hört att snacket gick. Att man gjorde bäst i att inte vistas med henne. Att hon hade ett pris på sitt huvud. Att hon var hotad för att hon golat.

Hon hade inte tagit hoten på allvar. Det var så långt från Jennys verklighet, att någon skulle vilja ge sig på henne.

Men snart började hon få känslan att någon iakttog henne. Bilar följde efter henne. När hon berättade om sin oro för polisen fick hon höra att det inte var någon fara. Troligtvis inbillade hon sig bara.

Någon hade placerat en GPS-tracker i hennes bil

Några veckor senare ringde en vän som skulle hämta henne och som hade parkerat nära bostaden.

"Gå inte ut. Det står en kille vid porten på ett skumt sätt", sa vännen.

Jenny tvekade inte att ringa polisen. När en patrull bromsade in utanför huset grep de den skumme killen, en tonåring. Intill honom fann de en skarpladdad pistol.

– Han var en springpojke. Han hade tur som inte lyckades mörda mig. Hans liv hade ju också blivit förstört.

När Jennys familj skulle byta bildäck hittade mekanikerna en GPS-tracker under fordonet som någon hade placerat för att följa henne.

Att vittnen mördas är väldigt ovanligt i Sverige.

Ett av de senaste årens mest uppmärksammade fall var mordet på en 39-årig man i Hallonbergen i Stockholm och hans fru den 7 mars 2017.

2017 ringde en 39-årig man till polisen sedan han råkat bli vittne till ett mord i Hallonbergen. Mannen fick inget polisskydd. Sex veckor senare höggs han och hans fru ihjäl.

5208 anmälningar om övergrepp i rättssak – flest sedan 2012

Mannen hade råkat bli vittne till ett mord i januari.

Mördaren Fouad Saleh dömdes till livstid. Samtidigt dömdes flera av hans kompanjoner.

Att vittnen misshandlas och hotas är desto vanligare.

Anmälningar om övergrepp i rättssak – när någon försöker påverka rättsprocessen med hot och andra metoder – räknades 2018 till 5 208 stycken. Det största antalet sedan 2012. Påföljden är fängelse i högst åtta år.

"Jag vill bara vakna upp"

– Du vet den första känslan ögonblicket när man vaknar ur en mardröm, sekunden innan man verkligen inser att det var en mardröm? Den känslan befinner jag mig i hela tiden. Jag vill bara vakna upp, säger Jenny.

Hon beskriver sin pojkvän som en snygg, godhjärtad och generös man som hon hade haft en relation med i bara några månader när han sköts ihjäl.

Jenny visste att mannen hade kriminella kontakter och ett förflutet i den undre världen men nu hade han ett vanligt jobb.

Sista tiden hade han pratat om att han var hotad.

Jenny har gått ner nästan tio kilo senaste månaderna. Hon upplever att hon är övergiven av rättssamhället och känner sig isolerad på hemlig ort. Foto: JENS CHRISTIAN

Efter mordet kallade polisen in Jenny på förhör.

– Egentligen ville jag inte medverka men polisen sa ”vi ska bara prata med dig, bara ställa några frågor”. Jag förklarade att jag inte visste vad mordet handlar om, vi hade bara haft en relation i några månader.

– Jag gick dit för att jag hade respekt för polisen. Jag berättade bara vad som hade hänt de sista dagarna i hans liv. Inget jag trodde var viktigt. Jag hade ju inte sett något. Men snart drogs jag in som vittne.

Enligt Jenny blev hon viktig för polisen för att utredarna tror att hon vet mer än vad hon sagt.

Några månader senare gick snacket om att Jenny pratat med polisen. Att hon angett personer.

Hon säger att allt förvreds när ryktet gick.

"Polisens kontrakt slutet på mitt förra liv"

Polisen erbjöd henne skydd. De sträckte fram ett kontrakt med en rad regler som hon måste följa.

Hon beskriver det som slutet på sitt förra liv.

Kraven ökade.

Snart skulle polisen pressa henne på mer information som de trodde att hon hade.

Tony Pallon, chef för brottsoffer- och personsäkerhetssektionen i polisregion Syd, säger att det ställs "jättemycket krav" på personer som får skydd.

Bland annat måste de bryta med sitt gamla kontaktnät.

– De flesta vi får kontakt med är personer i den kriminella världen som vill hoppa av eller få stöd. Att vi har så att säga vanliga Svenssons är ytterst ovanligt, säger Tony Pallon.

– Det här är ingen tvångsåtgärd. Det ligger ett jätteansvar på en själv. Det är omöjligt att skydda folk om de inte följer våra regelverk.

Polis: "Lovar inte guld och gröna skogar"

Enligt polisen kan myndigheten placera vittnen med skyddsbehov var som helst i världen. Men de som flyttas till andra länder är "långt inne i processen".

– Vi är en utredningsåtgärd för att hjälpa vittnen att ställa upp vid förhör och eventuellt förhandling i domstol. Vi har ingen inverkan på förhören.

Tony Pallon, chef för brottsoffer- och personsäkerhetssektionen i polisregion Syd: "Utredarna får inte påverka skyddet vittnen får". Foto: ULF RYD

Tony Pallon är förtegen om hur myndigheten arbetar, rent praktiskt, med vittnesskydd. Men han säger att de som arbetar med skydd inte påverkar förhören och att utredarna inte får påverka skyddet vittnen får.

– Då skulle vår verksamhet rasa direkt. De kan inte gå in och säga "du får det och det", att köpa ett vittne är inte aktuellt.

– Men det är viktigt att man förstår att polisen inte lovar guld och gröna skogar för att folk ska vittna.

Jenny tittar ut i springan mellan gardinerna. Hon tänker att det inte är någon större skillnad på henne och de som sitter på anstalt och avtjänar straff.

Hon går ingenstans, gör inget, träffar ingen.

Det är som om hon är inlåst.

När hon föreslår en ort för polisen, som hon vill bo på, skakar de på huvudet.

Jenny tror att vittnen som är kriminella får mer hjälp av polisen än vad laglydiga personer får. "Varför ska jag behöva lämna mitt liv bara för att jag blev vittne?" Foto: JENS CHRISTIAN

– De säger att mitt ärende inte är så prioriterat att jag kan bo där. I vilket skick vill de ha mig för att jag ska kunna få bo där jag vill? Rättssystemet väntar in i det sista, när skadan skett börjar de utreda hur de borde ha gjort, säger Jenny.

Den onda makten har tagit över

– Det har varit en massa påtryckningar. Jag anklagades för ”underlåtenhet att avslöja brott”, för de säger att killen jag hade en relation med planerade att mörda någon. De försöker pressa mig att säga mer, det är allt de bryr sig om.

På frågan om Jenny tror att hon en dag kan börja ett nytt liv svarar hon:

– Det är en bra fråga. Då undrar jag ifall domare, polis, åklagare kan packa en väska och lämna allt bara så där. Sitt liv, sin bakgrund och påbörja ett helt nytt liv. Hade de kunnat svara på det så hade jag också kunnat svara.

Familjen som är kvar i Jennys hemort har hon inte träffat på flera månader.

– De är knäckta. Den onda makten har tagit över i staden känns det som. Det är de kriminella som styr.

– Varför ska jag behöva lämna min familj, mitt jobb, mitt liv bara för att jag blev vittne? De kriminella får leva sitt liv som vanligt medan jag måste packa och lämna allt.