Aselupien haku siirtyy joulukuun alussa nettiin. Samalla rikosrekisterin ja aseluparekisterin ristiinajo automatisoidaan.

Ampuma-aseiden omistusta kontrolloidaan Suomessa tarkasti. Harrastuksesta joko metsästyksessä tai urheiluammunnassa on tehtävä luotettava kirjallinen selvitys. Lupahakemus aseen ostamiseen pitää vielä toistaiseksi tehdä suullisesti eli se vaatii käyntiä poliisilaitoksella.

Joulukuun alussa lupamenettely helpottuu siltä osin, että enää ei tarvitse käydä poliisiasemalla. Hakemuksen voi tehdä netissä.

Äkikseltään ajatus tuntuu oudolta, lupahakemuksen ampuma-aseen hankintaan ja omistukseen voi tehdä tuosta vain.

Mutta kun asiaa miettii tarkemmin, muutos ei ole kovin suuri. Hakijan on esitettävä samanlaiset perustelut ja todistelut kuin ennenkin ja poliisi tekee samanlaiset taustatarkistukset kuin ennenkin.

Onko uudistuksessa riskejä?

– Kyllähän siinä jotain riskiä voi olla, kun henkilökohtainen kontakti jää toteutumatta. Mutta sähköinen asiointi on nykypäivää ja siihen täytyy sopeutua, Lapin poliisilaitoksella aselupa-asioihin perehtynyt komisario Hannu Partanen sanoo.

Poliisin kannalta merkittävämpi asia on se, että samalla eli joulukuun alussa alkaa rikosrekisterin ja aseluparekisterin automaattinen ristiinajo. Eli kun henkilö syyllistyy johonkin rötökseen, tietokone tarkistaa automaattisesti onko hänellä aselupia ja minkälaisia ne ovat.

Ylinopeuksia kannattaa välttää, rattijuopumus on jo paha juttu

Niin sanotusti pieneltäkin näyttävä rötös saattaa olla aselupien kannalta huono asia. Ylinopeuksia ei välttämättä pidetä kovinkaan pahana juttuna, mutta totuus on että niissäkin rikotaan lakia ihan yhtä lailla kuin muissakin rikoksissa. Esimerkiksi toistuvat ylinopeudet ja varsinkin törkeät sellaiset voidaan tulkita osoitukseksi siitä, että henkilö ei piittaa yhteiskunnan säännöistä.

Käsiaseiden lupavalvonta on vielä tiukempaa kuin metsästysaseiden. Ampumaharrastus pitää todistaa viiden vuoden välein. Antti Mikkola / Yle

Rattijuopumukset taas voivat osoittaa, että elämänhallinta on hukassa. Itse asiassa alkoholi on suurin tekijä aselupien peruuttamisessa.

– Runsas ja liiallinen alkoholinkäyttö tuo lieveilmiöitä: aggressiivista käyttäytymistä, pahoinpitelyjä, putkareissuja, rattijuopumusta, Lapin poliisilaitoksen komisario Hannu Partanen sanoo.

– Toistuvat rattijuopumukset on hyvin tavallinen lupien peruuttamisen peruste. Se on selvä viite siitä, että alkoholin käyttö ei ole hallinnassa.

Vuosittain perutaan noin 3000 aselupaa

Peruutettavien aselupien määrä on Suomessa ollut parina viimeisenä vuonna pienessä kasvussa. Esimerkiksi 2017 peruttiin kolmisentuhatta aselupaa.

Lapissa, jossa metsästysaseita on suhteellisesti paljon peruttiin viime vuonna 253 lupaa ja annettiin 84 varoitusta.