Ylä-Savon Ammattiopiston Peltosalmen opetusnavetassa on perjantaiaamuna seesteinen tunnelma. Puolenkymmentä lehmää jonottaa kaikessa rauhassa lypsyrobotille. Lypsylle lehmät pääsevät milloin vain, mutta yön jälkeen ruuhkaa kertyy hieman muita vuorokaudenaikoja enemmän. Lypsyn jälkeen kukin lehmistä suuntaa minne haluaa; pihalle pakkaseen, parteen lepäämään tai esimerkiksi navetan sisälle tuodun karjaharjan äärelle.

Karjaharja on tämän hetken trendijuttu navetoissa. Siinä lehmä asettuu vapaasti pyörivän ja eläimen liikkeitä myötäilevän harjan alle ja saa rapsuteltua itseään. Nyt harjan alla itseään kyhnyttävä Ihastus harjauttaa vuoroin otsaa, korvantauksia ja kylkiään. Silmät sulkeutuvat välillä nautinnosta.

– Sen lisäksi, että harjaus puhdistaa eläimen turkkia, se myös tehostaa verenkiertoa. On täysin mahdotonta kuvitella, että ihminen harjaisi satapäisestä karjasta jokaisen päivittäin, mutta tässä se onnistuu, Ylä-Savon Ammattiopiston Peltosalmen yksikön opettaja Mirva Kytömäki perustelee.

Kytömäen mukaan Yhdysvalloissa tehdyissä tutkimuksessa harjauksessa käyneet lehmät tuottivat päivässä jopa kilon enemmän maitoa kuin normaalisti. Samoin sen käyttö vähensi 30 prosenttia kliinisiä utaretulehduksia.

Hygieniaa ja virikkeitä

Kytömäen mukaan tuotantoeläinten hyvinvointiin pyritään kiinnittämään huomiota nykyisin entistä enemmän. Osuuskunta ItäMaidon kehittämisneuvoja Tero Kanalan mukaan takana on toki myös tuotannolliset tavoitteet.

– Lehmä on huippu-urheilijaan verrattavissa energiankulutukseltaan. Huipputuotokset edellyttävät, että eläimellä on hyvät olosuhteet. Hyvinvointi näkyy sitten myös siellä tankin puolella.

Kanalan mukaan pieniä mutta tehokkaita hyvinvoinnin parantajia ovat muun muassa pihaton lattialle hankittavat, liukkautta vähentävät kumimatot sekä hygieniaa parantavat lantaraapat.

Pakkanen ei lehmiä pelota

Peltosalmella lehmät saavat itse valita partensa. Pohjalla on pehmeä parsipeti, kuivikkeena pinnalla on sahanpurua. Lehmän kiinnipitäminen yhdistettynä kovaan alustaan on tutkimusten mukaan merkittävä stressitekijä.

Valtaosa uusista navetoista on pihattonavettoja, joissa eläimet pääsevät vapaasti ulos. Peltosalmellakin lehmät ulkoilevat ahkerasti; edes 30 asteen pakkanen ei ole haitannut ulkoilijoita.

– Lehmät eivät pakkasesta olleet moksiskaan, mutta ovet piti sulkea muutamiksi päiviksi, koska koneemme eivät olisi kestäneet kylmää, Kytömäki kertoo.

Myös iisalmelaisen maatalousyhtymä Rönkön yrittäjä Jaana Rönkkö on investoinut juuri uuteen automatisoituun pihattonavettaan.

– Lehmät ovat olleet tyytyväisen oloisia, ja sitä mukaa omatkin työolosuhteet ovat parantuneet merkittävästi. Lehmät myös lypsävät hyvin, kun saavat käydä vapaasti lypsyllä.

Investoinnin yhteydessä navettaan hankittiin myös karjaharja.

– Lypsyrobotille lehmistä noin puolet oppi kahteen viikkoon. Mutta karjaharjalle ne oppivat viiteen minuuttiin siitä kun se tuotiin navettaan, Rönkkö naurahtaa.