Tammelan liikenneverkkosuunnitelma hyväksyttiin – Tulossa iso paketti muutoksia

Petteri Mäkinen

Tammelan asuinalueen liikenneverkkosuunnitelma hyväksyttiin alueen kehittämisen ja katujen jatkosuunnittelun lähtökohdaksi keskiviikkonaTampereen yhdyskuntalautakunnassa.

Suunnitelmassa on kuvattu kehittyvän keskustan kaupunginosan tavoitellut liikenteelliset muutokset lähivuosina.

Muuna muassa Rantatunnelin valmistuminen, Itsenäisyydenkadulle tuleva raitiotie ja Ratapihankatu vaikuttavat alueen liikenteeseen.

Liikenneverkkosuunnitelmassa määritellään eri kulkumuotojen, kävelyn, pyöräilyn, joukkoliikenteen ja autoilun, toiminnalliset tavoiteverkot ja verkon liikenne-ennusteet vuodelle 2040.

Tutkittavia erityiskohteita ovat olleet Toriparkkiin, Tammelan stadioniin ja Kaupin kanteen liittyvät liikennejärjestelyt.

Tammelassa kadunvarsipaikkojen määrä on vähentymässä noin 20 prosenttia maankäytön muutosten ja liikenneverkon kehittämisen johdosta.

Kokonaisuutena Tammelan yleisten pysäköintipaikkojen määrä voi kuitenkin kasvaa, jos suunnitelmissa esitetyn Tammelan toriparkin tuomat lisäpaikat huomioidaan.

Täydennysrakentaminen vaikuttaa tonttien pysäköintijärjestelyihin ja edellyttää tonteille rakenteellista pysäköintiä tai pysäköinnin osoittamista yleisiin pysäköintilaitoksiin.

Autoliikenteen merkittävin verkollinen muutos koskee mahdollista Parantolankadun jatkamista Kalevan puistotielle ja sen kytkemistä parannetulla eritasoliittymällä Kekkosentiehen.

Itsenäisyydenkatu muuttuu nykyisestä nelikaistaisesta kadusta kaksikaistaiseksi raitiotien rakentamisen myötä. Tammelan puistokatua kavennetaan myös kaksikaistaiseksi Kullervonkadun eteläpuoliselta osuudelta. Tammelan puistokatu on jatkossakin Tammelan keskeisin sisäisen ja ulkoisen ajoneuvoliikenteen yhteys.

Pyöräilyn merkittävin kehittämiskohde on itä–länsi-suuntaisen pääreitin laatutason parantaminen Vellamonkadulle koko Tammelan läpi. Vellamonkadun osuudesta tulee laadukas 3,5 metriä leveä kaksisuuntainen pyörätie, josta on suora yhteys ratapihan ali kohti Rongankatua ja Tampereen keskustaa.

Pohjoisempana esitetään uuden poikittaisyhteyden toteuttamista Ainonkatu - Annikinkujalta Osmonpuiston eteläreunaan. Tammelan puistokadulle tulee yksisuuntaiset pyörätiet kadun reunoille pohjois–etelä-suuntaisina pääreitteinä. Vellamonkadulta etelään tämä pyöräilyn pääyhteys jatkuu sekä Pinninkatua että Yliopistonkatua pitkin, yhdistäen Yliopiston ja Tullin alueen Kaupinpuistoon asti.

Tammelan jalankulun olosuhteita parannetaan monilla katuosilla. Tampereen keskustan hitaan liikkumisen aluetta laajennetaan radan itäpuolelle Tammelaan. Periaatteena on jalankulun aseman korostaminen keskeisenä kulkumuotona ja kävelyn ja pyöräilyn erottaminen omille väylilleen.

Tammelassa tämä tarkoittaa Tammelan ydinalueen katujen rauhoittamistoimenpiteitä sekä katujen jalankulkuväylien laadunparannusta ja jalankululle tarkoitettujen tilavarausten kasvattamista. Pyöräliikenteen erottelu jalankulusta parantaa monilla kaduilla myös jalankulun olosuhteita.

Tammelan jalankulkukehä (Salhojankatu – Tammelankatu – Kaivokatu - Ainonkatu) on tärkeä osa Tammelan sisäistä jalankulun verkostoa. Jalankulkukehä liittää Tammelan eri osat toisiinsa sekä johtaa asuinkortteleista suoraan raitiopysäkkien läheisyyteen.

Tammelan puistokadun rauhoittaminen on päätavoite, erityisesti torin kohdalla, mutta liikenteen voimakkaalle rajoittamiselle ei ole tarvetta. Kadun eteläosaa muutetaan kaksikaistaiseksi, mikä mahdollistaa muuta kehittämistä. Pyöräily erotetaan jalankulusta. Kyseessä on tärkeä pyöräilyreitti ja kauppakatu.

Ratapihankadun liikennemäärä kasvaa erityisesti keskustan sisääntuloväylänä ja läpikulkuväylänä. Tavoitetilanteessa Ratapihankadulta on hyvä yhteys Väinölänkadun kautta Tammelan toriparkkiin.

Kalevan puistotie säilyy tärkeänä ajoneuvoliikenteen ja pyöräilyn yhteytenä. Ajoneuvoliikenteen määrä vähenee hieman, kun liikennettä ohjautuu Ratapihankadulle.

Kullervonkadulla on tärkeä liikenteellinen rooli sekä ajoneuvoliikenteen että länsiosaltaan pyöräliikenteen näkökulmasta, koska sitä pitkin on suora jatkoyhteys radan yli. Kadun ongelmana jo nykytilassa on itäpään poikkileikkauksen tilanahtaus.

Pohjolankadun liikenteellinen rooli riippuu vahvasti muun muassa Rantaväylän Näsikallion eritasoliittymän toteutuksesta ja Parantolankadun yhteydestä. Ratapihankadun yhteys vähentää Pohjoisen Tammelan liikenteellistä painetta läpiajoreittinä. Pohjolankadulla on tärkeä liikennevirtoja tasaava rooli jatkossakin, eikä sitä voida katkaista ajoneuvoliikenteeltä, mutta itäosan rauhoittaminen on mahdollista.

Vellamonkadun länsiosa toimii kahden pääkadun välisenä yhdyskatuna. Jalankululla ja pyöräilyllä on erityisrooli kadulla, ja tavoitetilassa on esitetty niiden laatutason parantaminen. Kadun itäosaa voidaan rauhoittaa.

Parantolankatua jatkamalla on mahdollisuus rakentaa Kekkosentien pohjoispuolinen kokoojakatu Rauhaniementien ja Kalevan puistotien väliin. Samalla on mahdollista täydentää nykyinen Kalevan puistotien eritasoliittymä täydelliseksi eritasoliittymäksi. Parantolankadun jatkosuunnittelussa on huomioitava kohteen ympäristöarvot ja uuden yhteyden liikenteelliset vaikutukset alueen muuhun liikenneverkkoon.

Asunto- ja liikekaduista Pinninkatua kehitetään keskustan strategisen osayleiskaavan mukaisesti urbaanina jalankulkuakselina. Väinölänkatua kehitetään Toriparkin sisäänajokatuna. Muilla kaduilla tehdään vähäisiä muutoksia.