Yritykset saivat vuonna 2014 suuren verohelpotuksen, kun Jyrki Kataisen (kok.) hallitus kevensi yhteisöveroa kerralla 24,5 prosentista 20:een. Kevennyksen arvosteltiin menevän hukkaan ja valuvan osinkoihin, mutta Elinkeinoelämän keskusliitto EK suitsuttaa nyt veroalen hyötyjä.

EK julkisti keskiviikkona selvityksen, jonka mukaan rajat ylittävissä yritysfuusiossa on tapahtunut yhteisöveron kevennyksen jälkeen selkeä muutos. Ennen vuotta 2014 suomalaisia yhtiöitä sulautettiin ulkomaalaisiin suunnilleen yhtä usein kuin ulkomaisia suomalaisiin, mutta veroalen jälkeen suunta on ollut EK:n mukaan Suomeen päin.

Selvitys perustuu Patentti- ja rekisterihallituksen aineistoihin, mutta EK ei kerro, mistä yrityksistä on puhe. EK:n mukaan joukossa on myös suurempia yhtiöitä.

Kyse on esimerkiksi yrityskauppojen jälkeisistä fuusioista, joissa ulkomainen tytäryhtiö sulautetaan juridisesti suomalaisen emoyhtiön sivuliikkeeksi tai toisin päin. EK:n toimitusjohtajan Jyri Häkämiehen mukaan yritysveroale teki Suomesta verotuksellisesti houkuttelevan maan.

– Kyse on erityisesti kansainvälisistä yrityksistä, joilla on toimintaa useammassa maassa. Selkeää muutosta on tapahtunut siinä, että Suomi valitaan verotuksen pääpaikaksi, Häkämies sanoo.

Toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n pääekonomisti Ralf Sund sen sijaan sanoo, että verotus ei ole tärkeimpiä syitä, kun yritykset valitsevat pääkonttorinsa sijaintipaikkaa.

Johtava ekonomisti Penna Urrila EK:sta painottaa, että muutos on ollut vuoden 2014 jälkeen erittäin voimakas.

– Minusta evidenssi on selkeä. Mitään muuta ratkaisevaa muutosta ei ole kilpailuasetelmassa juuri tuolloin tapahtunut, Urrila sanoo.

"Hyödyllinen uudistus" vai "tehoton lahja"

EK:n Häkämiehen mukaan myös yhteisöveron tuotot ovat kasvaneet veron keventämisen jälkeen erittäin myönteisesti.

– Hyvin paljon spekuloitiin ja väitettiin, että yritysveron tuotot romahtavat. Näin ei käynyt. Ensimmäisenä vuotena, eli 2014 verotulot tippuivat reilut 200 miljoonaa euroa. Sen jälkeen tämä on kasvattanut verotuloja, Häkämies sanoo.

– Tämä on ollut kaikella tavalla suomalaisille ja suomalaisille yrityksille hyödyllinen uudistus, hän hehkuttaa.

Toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n pääekonomisti Ralf Sund toppuuttelee, että on mahdotonta erottaa mikä on verouudistuksen ja mikä muun taloudellisen kehityksen vaikutus.

– Sellaista tutkimusasetelmaa on äärimmäisen vaikeaa, ellei mahdotonta tehdä, Sund sanoo.

Yle Uutisgrafiikka

Sundin mukaan verotulojen kertymistä selittää ensisijaisesti se, että taloustuotanto lähti varovaiseen kasvuun. Hän myöntää, että veroalella on myös positiivisia vaikutuksia, ja Ruotsin verotason seuraamiselle oli perusteet. Ruotsissa yhteisövero on 22 prosenttia, minkä alittamista Sund pitää kuitenkin "tehottomana lahjana" yrityksille.

Hän arvioi, että valtion ja kuntien verotulojen kasvu olisi ollut joitakin satoja miljoonia euroja suurempi kuin nyt, jos yhteisöveroa ei olisi laskettu alle Ruotsin tason. Etukäteen ennakoitiin, että yhden prosenttiyksikön alennus veisi verotuloja valtiolta ja kunnilta noin 200 miljoonaa euroa.

– Kun verrataan kuinka paljon käytettiin rahaa, ja kun katsotaan mitkä ovat positiiviset vaikutukset, en ole lainkaan vakuuttunut, että loppusaldo on positiivinen, Sund sanoo.

Yritysveroalen lupailtiin synnyttävän myös tuhansia työpaikkoja.

– On vaikea sanoa mistä syystä Suomen työllisyys paranee, mutta se tiedetään, että talous on kääntynyt ja työllisyys paranee, Häkämies sanoo.

– Se on erilaisten tekijöiden summa, mutta myös yritysveron tuottojen kautta muutos on positiivinen työllisyyden näkökulmasta.

EK: Seuraavaksi palkkaverot alas

Häkämiehen mukaan nykyisen yhteisöverokannan laskuun ei ole "välitöntä painetta", mutta sen sijaan EK vaatii työn verotuksen keventämistä.

– Minusta siinäkin pitää asettaa pohjoismainen taso tavoitteeksi, Häkämies sanoo.

EK pitää tärkeänä erityisesti pienituloisten työn verotuksen keventämistä kannustinloukkujen lieventämiseksi, mutta painottaa, että palkkaveroja pitäisi keventää kaikissa tuloluokissa.

EK:n mielestä tuloverotuksen keventäminen tukisi yritysten ydintoimintojen keskittymistä Suomeen, koska kireä verotus vaikeuttaa yritysjohtajien rekrytointia ulkomailta.