Kehitysyhteistyön kattojärjestö Kepa vaatii tiukempaa puuttumista verojen välttelyyn ja laittoman pääoman pakoon. Verojen välttely ja laittoman pääoman pako on kasvanut Kepan mukaan jo suureksi globaaliksi ongelmaksi.

Kepan verotuksen ja globaalitalouden asiantuntija Lyydia Kilpi arvioi Ylen aamu-tv:ssä, että laiton pääomapako kehitysmaista on arvoltaan yli tuhat miljardia dollaria vuodessa. Aggressiivinen verosuunnittelu taas vie kehitysmailta yli sata miljardia euroa vuodessa.

– Suomikin menettää verosuunnittelun takia 430–1400 miljoonaa euroa vuodessa, Kilpi havainnollisti ongelman mittaluokkaa.

Ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Kai Mykkäsen (kok.) mukaan ongelmaan on havahduttu ja parempaan suuntaan ollaan menossa. Hän näkee, että Panama-paperit ja finanssikriisi toivat mukanaan "reformiaallon".

Mykkänen kertoo, että esimerkiksi OECD-maiden piirissä on meneillään kymmenen verojen välttelyä koskevaa lainsäädäntöhanketta.

– Kyllä tässä aika monellakin kulmalla tartutaan yritysten voittojen siirtelyyn. Yrityksiltä pitää vaatia rehellisyyttä ja laillisuutta ja tämä on nimen omaa sitä, Mykkänen sanoi.

Mykkäsen mukaan nyt tehdään sellaista lainsäädäntöä, jota ei olisi voitu kymmenen vuotta sitten kuvitellakaan EU:ssa tehtävän. Hänen mukaansa Suomi on ollut pääasiassa siinä joukossa, joka ajaa nopeampaa etenemistä veronkierron estämiseksi.

Kilpi pitää maiden toimia riittämättöminä. Hän vertaa tilannetta vuotavaan avohaavaan, joka vaatisi kirurgiaa, mutta johon laitetaan vain laastari päälle.

– Se ei vaan riitä eikä ratkaise ongelmaa. Kansainvälinen verojärjestelmä on rikki.

Maakohtaiselle raportoinnille pyyhkeitä

Kepan mielestä keskeinen parannuskeino on avoimuus, ja yksi tärkeä lainsäädäntöhanke onkin julkinen maakohtainen raportointi. Siinä suuria monikansallisia yrityksiä velvoitettaisiin julkaisemaan jokaisen toimintamaan osalta perustiedot veronmaksusta ja muusta toiminnasta.

– Monikansalliset yritykset ovat liikevaihdoltaan isompia kuin jotkut valtiot bruttokansantuotteeltaan, mutta silti me tiedämme heidän toiminnastaan hyvin vähän, Kilpi ihmettelee.

Kilven mukaan esitys maakohtaisesta raportoinnista on kuitenkin torso, koska komission esittämän mallin mukaan yritysten ei tarvitsisi eritellä tietojaan kehitysmaiden osalta.

– Käytännössä tiedot maksetuista veroista ja toiminnasta kaikkien kolmansien maiden osalta nidotaan yhteen. Silloin kehitysmaan kansalaiset, media ja päättäjät eivät saisi itselleen tärkeitä tietoja.

Avoimuuden korostamisesta huolimatta Mykkänen näkee maakohtaisessa raportoinnissa ongelmia. Suurin pelko on byrokratian lisääntyminen.

– Miten pientä yritystä ruvetaan velvoittamaan maakohtaiseen raportointiin? Jos ajattelemme, että haluamme keventää byrokratiaa tilinpäätöksissä, siinä täytyy hakea kompromissia jotta ei estetä suomalaisten pk-yritysten kansainvälistymistä sillä, että tulee liian korkea kynnys kun täytyy maakohtaiseti raportoida, Mykkänen totesi.

Verokeskustelu on ajankohtainen, sillä Helsingissä kokoontuu parhaillaan noin 200 verotuksen asiantuntijaa yli 50 maasta. He etsivät huippukonferenssissa ratkaisuja verovälttelyyn ja laittomaan pääomapakoon.