Mopotyttö loukkaantui näissä maastoissa. Kuva: Matti Räty

Poliisilta karkaaminen ja pysähtymiskehotuksen noudattamatta jättäminen johti vakavaan loukkaantumiseen Oulussa Risuniityssä sunnuntaina varhain aamuyöllä.

Isän kertoman mukaan 15-vuotias tyttö säikähti ja lähti karkuun pitkiä valoja vilkuttanutta autoa, jota hän ei isänsä mukaan tunnistanut poliisiautoksi.

Isä sanoo, että poliisiauto ajoi Risuniitystä Ritaharjuun johtavalla kuntoradalla mopoilijan rinnalle ja autosta ruiskutettiin sumutetta tytön kasvoille. Tämän seurauksena tyttö menetti ajoneuvonsa hallinnan, ajoi suurella nopeudella metsään ja osui männyn kylkeen.

Kaatumisessa mopoilijan reisiluu meni poikki ja polvi murtui. Isän mukaan tytön verikokeista ei löytynyt päihdyttäviä aineita.

Isä on tehnyt tapahtuneesta rikosilmoituksen.

Lapin syyttäjänviraston kihlakunnansyyttäjä Juhani Mäki vahvistaa Kalevalle, että kuvaillun tyyppinen ilmoitus on tehty. Kun epäiltynä on poliisi, tutkinnanjohtajana toimii syyttäjä.

Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvasen mukaan tilanne kuulostaa arvelluttavalta, jos se on edennyt kuvaillulla tavalla.

– Pitäisi olla hyvin selvä riski siitä, että mopoilija olisi ajamassa ihmisten päälle, jotta sumutteen käytölle voisi olla mitään perustelua, Tolvanen sanoo.

Poliisi kommentoi vain yleisellä tasolla

Oulun poliisista ei oteta kantaa väitettyyn tapaukseen, mutta mopoilijan pysäyttäminen sumutteella on liikennesektorin johtajan, ylikomisario Marko Törmäsen mukaan joissain tilanteessa mahdollista.

– Kaksipyöräisen kulkuneuvon pysäyttäminen sumutteella ei ole tavanomaista, mutta ei poikkeuksellistakaan, Törmänen kertoo.

– Monta tapausta ei ole minullakaan tiedossa, hän lisää.

Lähtökohta on Törmäsen mukaan sisäministeriön asetus voimakeinoista ja kulkuneuvojen pysäyttämisestä.

– Käytetään aina lievimmän keinon periaatetta ja edetään portaittain, Törmänen pohjustaa.

– Ensin tehdään selväksi, että ollaan poliisi, esimerkiksi vilkkuvaloilla ja pysähtymismerkkiä näyttämällä, hän jatkaa.

Sen jälkeen voidaan edetä pakenevan ajoneuvon rinnalle ja ajoneuvolla uhkaamalla saada pakenija pysähtymään.

Pakenevan auton voisi seuraavassa vaiheessa yrittää pysäyttää piikkimatolla, mutta kaksipyöräisen ajoneuvon pysäyttämiseen ei Törmäsen mukaan saa käyttää piikkimattoa.

Jos mikään aiemmista keinoista ei riitä, eli pakenija ei pysähtymiskehotuksiin reagoi, sumute on Törmäsen mukaan seuraavista keinoista lievin.

Törmänen korostaa, että tämäkin pitää tehdä tapauskohtaisesti harkiten. Esimerkiksi suurissa nopeuksissa sumutteen käyttö ei ole mahdollista.

Törmänen korostaa puhuvansa aiheesta yleisellä tasolla, ei nyt rikosilmoitukseen johtaneesta tapauksesta.