Opetus- ja kulttuuriministeri Tony Asumaa korostaa, että tärkeintä on, että Ahvenanmaalle muuttavat oppivat ruotsin kielen sille tasolle, että pärjäävät sillä yhteiskunnassa.

Videolla Ahvenanmaan opetus-, kulttuuri- ja urheiluministeri Tony Asumaa kertoo näkemyksiään suomen kielen asemasta Ahvenanmaalla.

Useat Ahvenanmaalle muuttaneet suomenkieliset ovat kertoneet Iltalehdelle saaneensa ilkeitä kommentteja tai katseita, jos he ovat puhuneet suomea julkisella paikalla. Osa sanoo jopa kokevansa, että suomen kieli on kaikkein vihatuin kieli Ahvenanmaalla.

Miten kommentoitte asiaa, Ahvenanmaan opetus- ja kulttuuriministeri Tony Asumaa?

- Ainahan kielestä voi olla mielipiteitä, jos miettii mannersuomalaistenkin mielipiteitä ruotsista. Miksi se olisi erilaista täällä, mitä suomesta ajatellaan?

- Nuorille kielellä ei ole niin väliä, he ovat kansainvälisempiä. Osa on toki isänmaallisempia ja joilla on ehkä tällaisia mielipiteitä, mutta yhteiskunnassahan on mielipiteitä kaikesta, kieli on vain yksi niistä.

Asumaa itse kertoo saaneensa hyvän vastaanoton Ahvenanmaalla, vaikka hän onkin Vaasasta kotoisin ja osaa täydellistä suomea. Virallisissa tilaisuuksissa hän puhuu aina ruotsia.

Ahvenanmaan väestöstä noin viisi prosenttia on suomenkielisiä, 90 prosentilla on äidinkielenään ruotsi ja viisi prosenttia väestöstä puhuu jotain muuta kieltä äidinkielenään. Yhteensä Ahvenanmaalla puhutaan yli 60 kieltä, Asumaa huomauttaa.

- Tärkeintä on, että kaikki osaavat ruotsia, hän toteaa.

Ahvenanmaan opetus-, kulttuuri- ja urheiluministeri Tony Asumaa korostaa, että Ahvenanmaa on ja pysyy yksikielisenä. HANNA GRÅSTEN

Kotisivuja ei suomeksi

Osa Ahvenanmaalla asuvista suomenkielistä on kertonut Iltalehdelle, että he kokevat, että osa yrityksistä tai muista tahoista viestii rivien välistä, ettei suomen kieli ole tervetullutta Ahvenanmaalle. Esimerkiksi tapahtumista saatetaan ilmoittaa ruotsiksi, englanniksi ja vaikkapa saksaksi, mutta ei suomeksi. Osa ahvenanmaalaisten yritysten nettisivuista toimii useilla muilla kielillä kuin suomeksi.

Esimerkiksi Ahvenanmaan elinkeinoelämää edustavan Ålands Näringslivin kotisivuista on ruotsin-, englannin-, espanjan-, ranskan- ja kiinankieliset versiot, muttei suomenkielistä.

- Ei siihen ole mitään erityistä syytä. Ruotsinkielistä sivua päivitetään, muilla kielillä toimivat sivut ovat enemmän yleistä tietoa, sanoo Näringslivin johtaja Anders Ekström.

Ålands Näringslivin kotisivuista on ruotsin-, englannin-, espanjan-, ranskan- ja kiinankieliset versiot, muttei suomenkielistä. KUVAKAAPPAUS ÅLANDS NÄRINGSLIVIN SIVUILTA

Suomenkieliset nimet kartoissa outoja

Ahvenanmaan maakuntahallitus ja Näringsliv halusivat poistaa Maanmittauslaitoksen kartoista suomenkieliset paikannimet, kuten Ahvenanmaa ja Maarianhamina, vuonna 2012. Näringsliv katsoi tuolloin, että suomenkieliset paikannimet kartoissa tahraavat Åland-brändiä.

- Ahvenanmaan virallinen kieli on ruotsi. Siksi minun ja muiden asiaa ajaneiden mielestä paikannimien ja kylttien on oltava ruotsiksi. Minusta se on itsestään selvää, pitää kunnioittaa Ahvenanmaata yksikielisenä alueena, Asumaa toteaa.

Eduskunnan oikeusasiamies kuitenkin päätti vuonna 2013, että myös suomenkieliset nimet säilyvät kartoissa. " Maanmittauslaitoksen pitää viranomaisena toiminnassaan vaalia maan kielellistä kulttuuriperintöä ja edistää molempien kansalliskielten käyttämistä " , oikeusasiamies totesi.

Oletteko päätöksestä harmissanne?

- No, niitä ei näe joka päivä. Esimerkiksi Google mapsissa ne ovat ruotsiksi. Mutta ei kukaan tiedä suomenkielisiä paikannimiä Ahvenanmaalla. Siksi se on outoa, Asumaa toteaa.

Oikeusasiamies totesi lausunnossaan, ettei Ahvenanmaan itsehallintolaissa voida säätää suomen kielen sisällöstä.

Rajoituksia yrittämisessä

Ahvenanmaan itsehallintolain mukaan mannersuomalaiset eivät saa ostaa kaavoittamattomalta tontilta kiinteistöjä ennen kuin he ovat asuneet Ahvenanmaalla vakituisesti viisi vuotta eli saaneet kotiseutuoikeuden. Tässä taustalla on Asumaan mukaan tavoite siitä, että he, jotka ostavat esimerkiksi rantatontin, myös muuttaisivat Ahvenanmaalle asumaan.

Kaavoitetulta alueelta kiinteistöjä saa ostaa kuka tahansa.

Mannersuomalainen voi saada pysyvän yritysluvan, jos yrityksen hallituksen jäsenistä kahdella kolmasosalla on kotiseutuoikeus. Muussa tapauksessa pysyvään yrityslupaan vaaditaan, että on asunut Ahvenanmaalla viisi vuotta eli saanut itse kotiseutuoikeuden.

- Se on haaste nykypäivän kansainvälisessä maailmassa. Sen muuttamisesta on keskusteltu. Jonain päivänä se tulee varmasti muuttumaan, mutta milloin, siitä ei ole tietoa, Asumaa toteaa.

Väliaikaista yrityslupaa voi hakea ilman kotiseutuoikeutta.

Porua on viime vuosina herännyt myös siitä, nostetaanko Ahvenanmaalla salkoon Suomen vai Ahvenanmaan lippu. Esimerkiksi Sundin kunta oli linjannut, että Ahvenanmaan lippua käytetään aina liputuspäivinä. Vuonna 2015 kunta päätti hieman lieventää liputuslinjauksiaan siten, että Suomen itsenäisyyspäivänä ja Suomen lipun päivänä salkoon saa nostaa myös siniristilipun, mikäli lipputankoja on kaksi.

- Jos on vain yksi salko, kunnat saavat itse päättää, kumman nostavat salkoon. Jos taas on kaksi salkoa, voi liputtaa molemmilla lipuilla, Asumaa kertoo.

Kulttuuriministerin mukaan Ahvenanmaan kunnat saavat itse päättää, nostavatko Suomen vai Ahvenanmaan lipun tai viirin salkoon. HANNA GRÅSTEN

Siviili- tai kansalaispalvelus?

Ahvenanmaa on sotilaallisesti aseistamaton ja puolueeton alue. Puolustusministeri Jussi Niinistö (sin) on ehdottanut, että asevelvollisuudesta vapautetut ahvenanmaalaiset tulisi velvoittaa siviilipalvelukseen. Toukokuussa entisen puolustusministerin Elisabeth Rehnin johtama ajatushautomo esitti, että kaikille suomalaisille, myös ahvenanmaalaisille, tulisi kansalaispalvelus siviilipalveluksen tilalle. Puolustusministerikin kannattaisi kansalaispalveluksen ulottamista ahvenanmaalaisiin.

Asumaa ei ole ehdotuksista mielissään. Hän huomauttaa, että Ahvenanmaan demilitarisoitu asema on vahvistettu Pariisin rauhansopimuksessa.

- Jussi Niinistö voi ajatella mitä haluaa, mutta demilitarisaatio perustuu kansainvälisiin sopimuksiin. Sinisellä tulevaisuudella ei ehkä ole niin sininen tulevaisuus kun he luulevat ja he pyrkivät saamaan helppoja, populistisia pisteitä Ahvenanmaata lyömällä.

- On harmi, että Ahvenanmaata yritetään heikentää. Suomi voi olla ylpeä Ahvenanmaasta, koska maailmassa ei tällaisia esimerkkejä hirveän monta löydy, Asumaa toteaa.

Korjattu lausetta kello 19: Korjattu peruste sille, miksi kaavoittamattomalta alueelta ei voi ostaa tonttia ennen kuin on saanut kotiseutuoikeuden.