Kieltolaista ei ole kyse, vaan tupakoinnista tehdään liian vaikeaa, kallista ja noloa.

Terveysgestapo, elintapafasistit, kyylät, nutturapäät, holhoajat, fanaatikot, hysteerikot!

Näin nimiteltiin tupakointia suitsivia tahoja 1990-luvun alkupuolella, kun Suomessa vielä poltettin baareissa, työpaikoilla ja kaukojunien tupakkavaunuissa.

Ärhäkin julkinen keskustelija oli 1988–1993 toiminut Huomaavaiset tupakoitsijat -yhdistys, jota tupakkateollisuus tuki ja koulutti. Yhdistyksen kellokkaat kyseenalaistivat tupakan vaarallisuuden ja peräsivät yksilön oikeutta tupakoivaan elämäntapaan samaan aikaan kun tupakkasairauksiin kuoli 5 000 suomalaista vuodessa.

Vuonna 2010 Suomesta tuli ensimmäinen maailman maa, joka kirjasi tupakkalakinsa tavoitteeksi tupakkatuotteiden käytön loppumisen.

Lain perusteluosaan kirjattiin aikataulukin: loppu tulisi vuoteen 2040 mennessä, ja käytännössä ”loppumiseen” riittäisi, jos 0–2 prosenttia väestöstä tupakoisi päivittäin.

Vuonna 2016 tupakkalain uudistuksessa maalitolppia siirrettiin roimasti lähemmäs, jo vuoteen 2030. Maalia myös levennettiin: tavoite on, että tuolloin alle viisi prosenttia väestöstä käyttää nikotiinivalmisteita kuten tupakkaa, sähkötupakkaa tai nuuskaa.

Tupakka on Suomessa yhä halpaa. Britti maksaa askistaan yli 10 euroa.

Suomi on tupakan suitsimisen EM-kisoissa vasta kuudes, selviää maaliskuun lopulla julkaistusta Euroopan syöpäjärjestöjen liiton vertailusta.

Vertailun mukaan pontevimmin tupakointia vähentää Iso-Britannia. Suomen edellä ovat myös Irlanti, Islanti, Ranska ja Norja. Eniten Suomen sijoitusta laskee se, että tupakka on Suomessa yhä halpaa. Britti maksaa askistaan yli 10 euroa, suomalainen lähiaikojen hinnankorotusten jälkeen 7,50 euroa.

Parantaakseen sijoitustaan vertailussa Suomen pitäisi myös lisätä terveysvalistusta ja helpottaa tupakasta vieroitusta. Täydet pisteet Suomi sai tupakan mainostuksen rajoituksistaan. Kehuja tuli myös juuri voimaan tulleesta tupakointikiellosta autoissa, joissa on lapsia.

Entä voisiko tupakan kieltää tulevilta sukupolvilta? Sitä on vakavissaan pohdittu 2010-luvulla ainakin Singaporessa, Norjassa ja Tasmaniassa.

Suomessakin asiantuntijaryhmä ehdotti vuonna 2015, että vuonna 2000 ja sen jälkeen syntyneille ei saisi koskaan heidän elämänsä aikana myydä nikotiinituotteita.

Ehdotus ei mennyt läpi, kuten se ei ole vielä mennyt muuallakaan. Seuraava yrittäjä on Venäjä, jossa on vireillä samankaltainen kielto vuoden 2014 jälkeen syntyneille sukupolville.

Kieltolailla on huono kaiku, eikä tupakan myyntiä olla kieltämässä. Lain tavoite on paremminkin saada ostajat loppumaan.

Vuosien varrella myynti on tullut luvanvaraiseksi. Luvat ovat kallistuneet ja askit piilotettu näkyvistä kauppojen kassoilta.

Ostohaluja on vaimennettu askien varoitusmerkinnöin. Seuraava askel ovat rajut varoituskuvat tupakkasairauksista ja tupakkabrändien häivyttäminen rasioista.

Tupakoiminenkin on tehty yhä kiusallisemmaksi, kun yhä useammin on käytävä kadulla tai jonkinlaisessa karsinassa.

Talvi- ja jatkosodissa kuoli noin satatuhatta suomalaista. Sotien jälkeen tupakka on tappanut ennenaikaisesti arviolta 300 000 suomalaista.

Tupakkateollisuuden kyseenalaiset toimintatavat ovat paljastuneet tällä vuosituhannella, kun oikeudenkäynnit ovat paljastaneet sen sisäisiä asiakirjoja. Tupakan vaarat tunnettiin, mutta niitä salailtiin.

Vuonna 2012 emeritusprofessori Erkki Aurejärvi ruoti kirjassaan Tupakkateollisuuden kuolemankauppiaat bisneksen palveluksessa olleiden suomalaisten toimintaa. Täyttääkö se murhan tunnusmerkit, Aurejärvi pohti, ja vertasi heitä natsiupseereihin, jotka vain toteuttivat ylhäältä tulleita käskyjä.

Professori Heikki Hiilamo taas havainnollistaa tuoreessa kirjassaan Maailma tupakkayhtiöiden vallassa, että miljoona savuketta tuottaa yhden tupakkakuoleman. Niinpä esimerkiksi Suomen viimeisessä tupakkatehtaassa Tuusulassa yhdeltä tupakkakoneelta meni yhden kuoleman tuottamiseen tunti ja 40 minuuttia.

Natsikorttia heiluttavat yhä myös ne, joiden mielestä tupakoitsijoita nöyryytetään kaikesta huolimatta liikaa erilaisin rajoituksin. Viime vuoden tupakkalaissa ”terveysnatsit” tunkeutuivat jo koteihin, kun parveketupakoinnin kieltämistä taloyhtiöissä helpotettiin.

13 prosenttia yli 20-vuotiaista miehistä ja 12 prosenttia naisista tupakoi yhä päivittäin.

Yhä parin tunnin välein kuolee joku suomalainen tupakan takia.