20-vuotias Alice Mutoni haki töitä helsinkiläisestä pienyrityksestä, mutta joutui syrjityksi ihonvärinsä vuoksi. Lupaava puhelinkeskustelu yrittäjän kanssa vaihtui pian pettymykseen, kun Alice lähetti kuvallisen ansioluettelonsa ja sai kuulla, että ei olekaan sopiva työntekijä.

Helsinkiläinen, yli 70-vuotias yrittäjä haki matkamuistoja myyvään yritykseensä osa-aikaista asiakaspalvelijaa. Ilmoituksessa haettiin reipasta, iloista ja kielitaitoista työntekijää. Lisäksi asiakaspalveluhenkisen henkilön toivottiin olevan "valmis aktiiviseen esittelymyyntiin".

Mutoni kertoi tapahtuneesta perjantaina julkisessa Facebook-päivityksessä (siirryt toiseen palveluun), joka keräsi runsaasti huomiota ja kommentteja.

Puhelimitse tavoitettu Mutoni kertoo Ylelle, että oli huomasi kiinnostavan ilmoituksen työnhakusivustolla maanantaina ja soitti yritykseen.

Mutoni esittäytyi pelkällä etunimellään ja jutteli hyvässä hengessä yrittäjän kanssa. Puhelu oli Mutonin mukaan hyvin lupaava. Hän sopi yrittäjän kanssa, että lähettäisi sähköpostilla ansioluettelonsa, minkä jälkeen voitaisiin sopia työhaastattelusta.

Seuraavana päivänä nuori nainen soitti yritykseen uudelleen sopiakseen ajan haastatteluun. Tuolloin hänelle kerrottiin, ettei hän olekaan sopiva työntekijä.

– Sain kuulla, että "tämä on suomalainen yritys, jossa myydään suomalaisia tuotteita, joten tarvitaan joku (toisenlainen)". Yrittäjä yritti kierrellä sitä asiaa, mutta ymmärsin kyllä, mistä oli kyse, Mutoni kertoo.

Puhelun aikana kävi ilmi, että yrittäjä on löytänyt toisen työntekijän, joka yrittäjän sanojen mukaan "ymmärtää suomalaisesta puusta". Mutonin mukaan mistään ei aiemmin käynyt ilmi, että työssä tarvitaan kyseistä tietämystä, mutta hän päätti jättää asian sikseen.

"Et voi myydä juhlapukua lökäpöksyissä"

Myöhään torstai-iltana Mutonin puhelin soi. Yrittäjä soitti takaisin ja kertoi, että asiakaspalvelutehtävään valittu nainen ei saapunutkaan töihin, joten hän voisi sittenkin "kokeilla tummaa tyttöä".

Yrittäjä oli Mutonin mukaan todennut myös, että "kyllähän tähän parhaiten sopisi suomalainen neito, mutta kun ei löydy".

– Hän sanoi, että "täällä on ollut aiemmin töissä brasilialainen poika, mutta hän ei ollut niin tumma kuin sinä". Olisin kuulemma voinut mennä sinne todistamaan, että tummakin tyttö voi myydä niitä tuotteita, Mutoni sanoo.

Suomen rikoslaissa (siirryt toiseen palveluun) todetaan työsyrjinnän olevan kyseessä muun muassa silloin, kun työntekijää valitessaan työnantaja asettaa työnhakijan ilman painavaa, hyväksyttävää syytä epäedulliseen asemaan esimerkiksi etnisen alkuperän tai ihonvärin perusteella.

Ruandassa syntynyt Mutoni on Suomen kansalainen ja asunut Suomessa kahdeksan vuotta. Hän kertoo olleensa aiemmin töissä myyntitehtävissä suomalaisissa yrityksissä. Näin ollen hän totesi yrittäjälle, ettei hänen tarvitse tulla todistamaan olevansa kyvykäs asiakaspalvelija.

– Tästä yrittäjä itse asiassa loukkaantui ja sanoi, että halusi antaa minulle mahdollisuuden. Vastasin, että minua loukkaa todella paljon se, että hän alentaa minua pelkän ihonvärin perusteella. En varmasti koskaan unohda hänen vastaustaan. Hän sanoi, että "katsos kun et sä voi myydä juhlapukua lökäpöksyissä".

Puhelu päättyi siihen.

Yrittäjä kiistää ihonvärin vaikuttaneen valintaan

Työntekijää hakenut yrittäjä kertoo tapauksesta oman versionsa Ylelle puhelimitse. Hänen mukaansa yrityksessä on aiemminkin ollut ulkomaalaisia työntekijöitä, joten mistään syrjinnästä tai rasismista ei ole kyse.

– Selitin hänelle, että tämä kauppa on täynnä suomalaisia puukoruja, joten niitä myyvän henkilön pitää sopia myymään niitä koruja. Se osui hänelle arkaan paikkaan, koska selitin, että näihin sopii paremmin vaalea, suomalaisuutta edustava tyttö. Mutta jos hän on hyvä myyjä ja sopii tähän, olen valmis kokeilemaan, mutta hän ei itse halunnut.

Yrittäjän mukaan tapauksesta on turha hakea rasistista tarkoitusperää, koska kyse on vain sopivuudesta kyseiseen työtehtävään. Vastaavana verrokkina hän mainitsee "suomalaisten kauraryynien" mainostamisen ja sen, että kyseisessä mainoksessa esiintyvän "pitää istua siihen kuvioon".

– Hänellä (Mutonilla) oli valokuvassa kultaiset korvarenkaat ja kaulakorut ja kaikki päällä. Ne, jotka rakastavat kultaa ja kiiltäviä koruja, eivät välttämättä ole hyviä myymään suomalaisia, käsinmaalattuja puukoruja, yrittäjä sanoo.

Yhdenvertaisuusvaltuutettu: Ikävä esimerkki syrjinnästä

Yhdenvertaisuusvaltuutettu Kirsi Pimiän mukaan edellä kuvailtu tilanne on yksi ikävä esimerkki työelämässä tapahtuvasta syrjinnästä Suomessa. Hänen mukaansa yhdenvertaisuusvaltuutetun toimistoon tulee paljon tapauksia, joissa syrjintäperusteena on etninen alkuperä.

– Meillä tapahtuu paljon rasistista syrjintää. Valitettavasti Suomi on ollut Euroopan kärkimaita tämäntyyppisessä syrjinnässä ihan tutkimuksenkin perusteella, Pimiä sanoo.

Hänen mukaansa yhdenvertaisuusvaltuutetulla on rajatut valtuudet (siirryt toiseen palveluun) puuttua työelämässä tapahtuvaan syrjintään, ja muutoin siitä olisi hyvä ensisijaisesti ilmoittaa Aluehallintovirastoon.

Yhdenvertaisuusvaltuutetulle tulevat etniseen syrjintään liittyvät yhteydenotot koskevat tyypillisesti palveluita ja sitä, että palvelua ei saa esimerkiksi ihonvärinsä takia.

– Räikeimmissä tapauksissa henkilö ei pääse alkuperänsä vuoksi esimerkiksi kauppaan tai ravintolaan tai hänelle ei myydä jotakin tuotetta. Se on selkeää syrjintää ja perustuu useimmiten ennakkoluuloihin ja väärään käsitykseen siitä, että palveluntarjoajalla on oikeus valita asiakkaansa syrjivinkin perustein, Pimiä sanoo.

Jotta syrjintään voitaisiin puuttua, niin se edellyttää, että ihmisillä on tietoisuus omista oikeuksistaan ja tietoa siitä, kehen ottaa yhteyttä, hän sanoo.

– Valitettavan paljon on ihmisiä, jotka eivät tiedä, miten toimia tällaisessa tilanteessa. Syrjintää kohdanneella on myös lain mukaan oikeus hyvitykseen.