Kaksi Turun yliopiston oikeustieteen opiskelijaa haluaa erota ylioppilaskunnasta. He ovat sitä mieltä, että perustuslain mukaan ketään ei saisi pakottaa yhdistyksen jäseneksi. Nyt opiskelijat ovat tehneet asiasta valituksen Turun hallinto-oikeuteen.

Kun aloittaa opiskelun yliopistossa, joutuu samalla liittymään ylioppilaskunnan jäseneksi ja maksamaan vuosittaista jäsenmaksua. Yleensä arvostelijat kutsuvat ilmiötä ”pakkojäsenyydeksi”, puolustajat puolestaan ”automaatiojäsenyydeksi”.

Jäsenyyskysymyksestä on kamppailtu jo vuosikymmeniä. Molemmat leirit perustelevat kantojaan lakikirja kädessä.

Kriitikoiden mielestä pakkojäsenyys rikkoo perustuslakia, jonka mukaan kansalaisella on vapaus kuulua tai olla kuulumatta yhdistyksiin.

Automaatiojäsenyyden kannattajat lukevat puolestaan yliopistolakia. Se sanelee, että jokaisen yliopisto-opiskelijan on kuuluttava ylioppilaskuntaan. Ylioppilaskunnan tulee puolestaan hoitaa sille laissa määrättyjä tehtäviä, käytännössä esimerkiksi opiskelijoiden edunvalvontaa.

Perustuslaki on suomalaisen oikeusvaltion kivijalka, eivätkä muut lait saa olla ristiriidassa sen kanssa. Pelkkä ristiriitaisuus ei kuitenkaan riitä horjuttamaan yliopistolakia. Ristiriidan on oltava ”ilmeinen”.

NYT Turun yliopistossa oikeustiedettä opiskelevat Sami-Petteri Seppä ja Ville Laakso haluavat, että ristiriidan laatu selvitetään. Sen takia he ovat tehneet asiasta valituksen Turun hallinto-oikeuteen.

Tuomioistuimelle toimittamassaan valituksessa opiskelijat vaativat, että heille myönnetään ero Turun yliopiston ylioppilaskunnasta (TYY) ilman, että he menettävät opinto-oikeuttaan Turun yliopistossa. Lisäksi he vaativat, että TYY palauttaa heille kuluvan lukuvuoden jäsenmaksun.

”Uskon, että meidän alalla kaikki näkevät perustuslain ja yliopistolain ristiriidan aika ilmiselvänä. Asialle olisi jo pitänyt tehdä jotain, mutta ei ole tehty”, Seppä perustelee.

Tietämänsä mukaan Seppä ja Laakso ovat ensimmäiset, jotka valittavat asiasta hallinto-oikeuteen.

Sepän mukaan valituksen laatiminen on kytenyt oikeustieteen opiskelijoiden keskuudessa jo pitkään.

Usein aikomus on kaatunut siihen, että opiskelija ehtii valmistua siinä vaiheessa, kun ammatillista osaamista valituksen tekemiseen olisi kertynyt tarpeeksi. Kun opiskelija valmistuu, hän menettää asemansa asianomaisena, eikä voi tehdä valitusta.

”Ajattelimme, että jos emme tee valitusta nyt, asia hautautuu taas viideksi vuodeksi”, Seppä kertoo.

Kaksikko uskoo, että nyt on oikea hetki riitauttaa TYYn jäsenyyspäätös.

Samassa yhteydessä, kun Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön (YTHS) palvelut päätettiin laajentaa ammattikorkean opiskelijoille, pohdittiin myös pakkojäsenyyden ulottamista amk-opiskelijoille. Vuonna 2014 perustuslakivaliokunta kuitenkin lausui, että pakkojäsenyyttä ei voi laajentaa amk-puolelle.

”Amk-opiskelijakunnan tehtävät ovat täysin identtiset ylioppilaskunnan kanssa, mutta siellä ei ole pakkojäsenyyttä”, Seppä huomauttaa.

Viime vuoden lokakuussa perustuslakivaliokunta puolestaan esitti, että valtioneuvoston pitäisi harkita selvitystyön käynnistämistä ylioppilaskuntien pakkojäsenyydestä ja ryhtyä tarvittaessa lainsäädäntötoimiin sääntelyn muuttamiseksi.

”Juridiikka on muuttunut aika perusoikeuslähtöiseksi. Ennen pitkää tapa, jolla ylioppilaskunnat ovat tottuneet toimimaan, tulee muuttumaan”, Laakso uskoo.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen

”Jos hallinto-oikeudesta tulee meidän kannalta huono päätös, toivon, että päätöksen logiikka perustellaan rautalangasta vääntämällä”, Sami-Petteri Seppä (oik) sanoo. Ville Laakso muistuttaa, että juridiikka on aina lain tulkintaa.

LAKIMUUTOKSEN yhteiskunnalliset seuraukset olisivat isot. Jos ylioppilaskuntaan kuuluminen ei olisi enää pakollista, jäsenmäärät tippuisivat. Se pienentäisi ylioppilaskuntien rahoitusta, jolloin niiden pitäisi pohtia, mistä saada lisää tuloja ja mitä menoja leikata. Todennäköisesti ainakin osa ylioppilaskunnista joutuisi supistamaan toimintaansa.

Isoissa opiskelijajärjestöissä lakimuutosta ei ajeta. Esimerkiksi viime lokakuussa ylioppilaskuntien kattojärjestö Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) kommentoi, että opiskelijoiden automaatiojäsenyys säilyy ennallaan.

”Keskustelu halutaan pyyhkiä pöydän alle”, Sami-Petteri Seppä väittää.

Hänen mielestään ylioppilaskuntien kannattaisi olla kysymyksessä nykyistä vastaanottavaisempia juuri lakimuutoksen seurausten takia. Silloin opiskelijajärjestöt voisivat neuvotella lainsäätäjän kanssa esimerkiksi järkevät siirtymäajat.

TYY: ”Päätös olisi radikaali”

Tällä hetkellä yliopistolaki vaatii, että kaikki opiskelijat kuuluvat ylioppilaskuntaan, kun he ovat kirjoilla yliopistossa.

”Tässä asiassa laki ei anna ylioppilaskunnalle edes harkinnan mahdollisuutta”, Turun yliopiston ylioppilaskunnan (TYY) pääsihteeri Rauli Elenius sanoo.

Hänen mukaansa perustuslain ja muun lainsäädännön ”ilmeisellä ristiriidalla” tarkoitetaan käytännössä sitä, onko perustuslakivaliokunta ottanut asiaan kantaa.

”2000-luvulla ylioppilaskuntien jäsenyysasia on ollut perustuslakivaliokunnassa useaan otteeseen käsittelyssä. Tässä nimenomaisessa asiassa valiokunta on aikaisemmin ottanut sen kannan, että jäsenyys voi olla pakollista läsnäoleville opiskelijoille, kunhan ylioppilaskunnan tehtävät on määritelty laissa.”

Hallinto-oikeudella on mahdollisuus punnita lakien suhdetta. Eleniuksen mielestä olisi kuitenkin ”erikoista”, jos hallinto-oikeus tulkitsisi lakeja eri tavalla kuin valiokunta.

”Tällä hetkellä perustuslakivaliokunnan toive on, että käynnistetään poliittinen ja osaltaan juridinen harkinta siitä, onko tarkoituksenmukaista jatkaa nykymallilla vai ei”, Elenius sanoo ja jatkaa:

”Turun hallinto-oikeus joutuisi tekemään todella merkittävän ennakkopäätöksen varsinkin, jos se ratkaisi asian hakijoiden hyväksi. Yhden hallinto-oikeuden tekemänä päätös olisi radikaali toimenpide, joka vaikuttaisi kaikkiin yliopisto-opiskelijoihin ja ylioppilaskuntiin.”

Jos hallinto-oikeus tekee asiasta päätöksen, ratkaisu jää voimaan. Yliopistolain mukaan hallinto-oikeuden ratkaisusta ei voi valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen.

Tällä hetkellä valituksen tehneet opiskelijat ja TYY odottavat, miten hallinto-oikeus ratkaisee asian.

”Käsittely on lähtökohtaisesti kirjallista. Arvioni on, että menee useita kuukausia ennen kuin asiasta tulee minkäänlaista ratkaisua”, Elenius sanoo.

Lue lisää:

Kallein ylioppilaskunnan jäsenmaksu 40 prosenttia tyyriimpi kuin halvin

Turun yliopiston ylioppilaskunnan (TYY) jäsenmaksu on maan kolmanneksi edullisin. TYYn tavoitteena on saavuttaa omavaraisuus 2020-luvun loppuun mennessä. (8/2018)

Q-talon hidas alku

TYYn uusia juhlatiloja Q-talossa vuokrattiin vuoden aikana huomattavasti odotettua vähemmän. Tappiota kertyi 17 000 euroa. (10/2018)

Vain yksi liharuokapäivä viikossa? Opiskelijaravintoloita ilmastotalkoot eivät sytytä: "Liiketoimintaan ei voi sekoittaa politiikkaa"

”Virallinen ravitsemustiede ei ole sitä mieltä, että vegaaniruokavalio olisi virallinen ruokavalio. Sen noudattaminen on hankalaa ja vaatii ihmiseltä paljon. Kasvissyönti on ideologinen kysymys”, Unican toimitusjohtaja Sanna Hovi väläyttää.