Vain pieni osa suomalaisista jakaa internetissä mediasisältöjä. Helsingin yliopiston tutkimuksen mukaan suomalaisten suhtautuminen verkkoon on kaksijakoista: moni haluaa pysyä siellä näkymättömissä mutta kuitenkin jakaa sisältöjä.

Mediayrityksille on tärkeää, että yleisö jakaa niiden työntekijöiden tekemiä sisältöjä sosiaalisessa mediassa. Helsingin yliopiston tutkimuksen mukaan sisältöjen jakaminen on kuitenkin pienen joukon harrastus. Keskivertosuomalainen jakaa mediasisältöjä muutaman kerran kuukaudessa.

– Hauskuus on tärkeä kriteeri. Kivoja juttuja jaetaan, mutta toki myös ajankohtaisia, kuvailee dosentti Janne Matikainen tutkimuksen toteuttaneesta Helsingin yliopiston viestinnän tutkimuskeskus CRC:stä.

Mobiilit mediasisällöt: Sisältöjen tuottaminen, jakelu ja kulutus sosiaalisessa mediassa -tutkimuksen mukaan päivittäin mediasisältöjä jakaa verkossa vain muutama prosentti suomalaisista. Eniten suomalaiset jakavat sosiaalisessa mediassa uutisia ja valokuvia. Muiden jakamia sisältöjä kyllä luetaan: Tutkimukseen vastanneista runsaasta tuhannesta verkon käyttäjästä yli viidennes lukee joka päivä ystäviensä verkossa jakamia mediasisältöjä. Linkit saadaan esimerkiksi sosiaalisesta mediasta tai sähköpostitse.

– Mediataloille on haaste saada yleisö jakamaan sisältöjä, Matikainen sanoo.

Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan internet-päällikkö Mika Rahkonen näkee, että haasteeseen vastataan entistä paremmilla ja tavalla tai toisella erottuvilla jutuilla.

– Opettelu mediataloissa on kesken. Kysymys on, miten onnistumme seulomaan juuri sitä tiettyä ihmistä kiinnostavia aiheita, hän pohtii.

"Ei jakohittiä, ei nettihittiä"

Perinteiset uutiskriteerit pätevät kuitenkin myös verkossa: yllättävistä ja epätavallisista tapauksista kertovia juttuja jaetaan paljon, Rahkonen muistuttaa.

– Ei jakohittiä, ei nettihittiä, hän summaa.

Rahkosen mukaan päivän luetuimmat uutiset ovat yleensä myös niitä, joita on jaettu sosiaalisessa mediassa eniten. Radio- ja tv-sisältöjä jaetaan vähän.

– Niiden jakaminen on hankalampaa kuin uutisten, joissa on kaikenlaista jakokuvaketta mukana, Matikainen uumoilee.

Tutkimuksesta käy ilmi, että suomalaiset suhtautuvat sisältöjen jakamiseen verkossa kaksijakoisesti: Moni haluaa pysyä verkossa näkymättömissä, mutta toisaalta myös jakaa sisältöjä.

Odotetusti kaikkein nuorimmat tutkimukseen osallistuneet ovat innostuneimpia jakamaan sisältöjä ja sitä kautta osallistumaan. Kyselyyn vastasi 1 081 suomalaista internetin käyttäjää. Iältään vastaajat olivat 15–79 -vuotiaita. Keskiarvo oli 47 vuotta.

Sähköposti pitää pintansa

Tutkimuksen mukaan suomalaisten verkonkäyttötavat eivät ole muuttuneet merkittävästi viime vuosien aikana. Sähköpostia käytetään edelleen eniten, suosittua on myös lehtien lukeminen verkossa ja kaikenlainen tiedonhaku.

Internetiä käytetään edelleen eniten tietokoneilla. Älypuhelimilla ja tableteilla käyttötarkoitukset ovat samoja kuin kannettavilla ja pöytäkoneilla: niilläkin käytetään sähköpostia, luetaan uutisia ja selaillaan sosiaalista mediaa.

Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitokseen kuuluvan Viestinnän tutkimuskeskus CRC:n tutkimushankkeen rahoitti Helsingin Sanomain säätiö.