Ensi vuoden ajan jopa törkeästä veropetoksesta selviäisi pelkällä veronkorotuksella, jos ilmoittaa verottajalta salaamansa tulot ja varat. Katumuslaki saattaisi rikkoa kansalaisten yhdenvertaisuutta, sanovat lakiehdotusta arvostelevat.

Hallitus valmistelee lakia, jonka avulla välttää rikostuomion verorikoksista, jos ilmoittaa oma-aloitteisesti verottajalta kätkettyjä tulojaan ja varojaan. Lain tavoite on saada ulkomailla rahojaan piilottelevat suomalaiset tuomaan ne verotuksen piiriin Suomessa.

Katumuslaki olisi voimassa vain ensi vuoden ajan. Se koskisi myös perintö- ja lahjaverotusta.

Määräaikainen laki tarjoaisi syytesuojan jopa törkeän veropetoksen tunnusmerkit täyttävästä tulojen kätkemisestä. Maksimisrangaistus siitä on neljä vuotta vankeutta. Laki olisi Suomessa poikkeuksellinen.

– Rikoslain yleisellä puolella ei ole säännöstä, jossa täytetystä teosta missään olosuhteissa vapautuisi rangaistuksista tai saisi syytesuojan, valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen sanoo.

Rahat alkaneet poltella ulkomaisilla tileillä

Valtiovarainministeriön lakiluonnos perustelee katumuslakia sillä, että se on tuottanut hyviä tuloksia muissa maissa, esimerkiksi Ruotsissa. Siellä on näin kerätty neljän vuoden aikana 200 miljoonaa euroa verotuloja.

Ministeriö arvioi, että Suomessa niin sanotulla tehokkaalla katumisella saataisiin 1–10 miljoonaa euroa verotuloja vähällä vaivalla. Siksi laki kiinnostaa verohallintoakin.

Tämä on kustannustehokas tapa saada verotukseen salattuja tuloja ja varoja. Lakimies Matti Merisalo

– Tämä on kustannustehokas tapa saada verotukseen salattuja tuloja ja varoja verrattuna siihen, että meidän omin tiedusteluin ja tarkastuksin pyrittäisiin selvittämään niitä, verohallinnon johtava lakimies Matti Merisalo sanoo.

Lakia ovat ajaneet myös verokonsultit ja näiden asiakkaat. Paineita näille on tullut muun muassa siitä, että sveitsiläiset pankit vaativat nyt asiakkaitaan ilmoittamaan tulonsa ja varansa kotimaansa verottajalle.

– Meillekin on tullut yhteydenottoja, ollaan oltu kovasti kiinnostuneita tästä mahdollisesta tulevasta lainsäädännöstä, verohallinnon Matti Merisalo kertoo.

Ministeriö pitää ensi vuotta suotuisana aikana katumuslaille, koska lähivuosina verottaja saa entistä paremmin tietoja ulkomaille piilotetuista tuloista ja varoista. Silloin myös kiinnijäämisen riski kasvaa selvästi.

– Tässä on haluttu tarjota mahdollisuus hoitaa asiat kuntoon, ennen kuin tämä kansainvälinen tietojenvaihto alkaa, verohallinnon Matti Merisalo arvioi.

Suosiiko laki vauraita kansalaisia?

Äskeisellä lausuntokierroksella valtiovarainministeriön lakiluonnos herätti myös kritiikkiä. Muun muassa oikeusministeriö, korkein oikeus ja valtakunnansyyttäjän virasto näkevät siinä ongelmia.

– Siinä on yhdenvertaisuusongelmaa ja sitten teknistä, hyvään lainsäädäntöön liittyvää puolta, jota pitää vielä miettiä, valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen arvioi.

Perustuslain mukaan ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä. Katumuslaki säädettäisiin erityisesti ulkomaille rahojaan sijoittaneita ajatellen. Se koskisi silti myös kotimaassa verottajalta piilossa olevia tuloja ja varoja.

Valtakunnansyyttäjänvirasto huomauttaa, että käytännössä laki koskisi vain hyvin pientä, erittäin hyvin toimeentulevaa osaa suomalaisista.

Ei tämä laki ihan köyhiä koske. Valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen

– Ei tämä laki ihan köyhiä koske. Kyllä tässä helposti syntyy ajatus, että rahalla saa ja hevosella pääsee, valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen arvostelee.

– Kaikkein ongelmallisin kohta tässä on, että se voi kohdistua hyvinkin vakaviin, siis törkeän veropetoksen tunnusmerkistön täyttäviin tekoihin, Helsingin yliopiston rikosoikeuden emeritusprofessori Raimo Lahti arvioi.

Verohallinnossa katsotaan, että uusi laki kohtelisi kansalaisia yhdenvertaisesti.

– Tämä kohtelee siinä mielessä kansalaisia yhdenvertaisesti, että kaikilla, jotka ovat salanneet tuloja tai varoja, on nyt mahdollisuus katua, ja nekin tulot ja varat saadaan nyt verolle. Tämä myös koskee sekä kotimaasta että ulkomailta saatuja salattuja tuloja, johtava lakimies Matti Merisalo huomauttaa.

Kotimaassa laki voisi koskea erityisesti pimeää palkanmaksua harjoittavia.

– Luulen, että niitäkin tulee olemaan, mutta varmasti se keskeinen idea on ollut saada ulkomaan tuloja ja varoja verotuksen piiriin, Merisalo arvioi.

– Vaikeudet selvittää niitä tuloja ovat tietysti suuremmat, jos ne tiedot ovat ulkomailla kuin jos ne ovat kotimaassa.

Kokeneen rikosoikeuden professorin mukaan perustuslain edellyttämä yhdenvertaisuus ei täyty automaattisesti sillä, että katumuslaki koskisi muodollisesti kaikkia suomalaisia.

– Meillä on yhdenvertaisuusperiaatteen tulkinnassa kiinnitetty huomiota siihen, mitkä ovat ne tosiasialliset vaikutukset. Tässä lain perustelussa korostetaan sitä, että ensisijaisesti ajatellaan niitä, jotka ovat tehneet ulkomaille sijoituksia, Helsingin yliopiston rikosoikeuden emeritusprofessori Raimo Lahti sanoo.

– Suhtaudun hyvin varauksellisesti siihen, että luomme tällaisia poikkeuksia, jotka eivät kohdistu yhdenvertaisesti erilaisiin yhteiskunnallisiin ryhmiin.

Houkuttimena myös alennettu veronkorotus

Lakiluonnosta arvostellaan myös siitä, että tulojensa kätkemistä katuvat pääsisivät aiempaa lievemmillä veroseuraamuksilla.

Kun aiemmin on voinut joutua törkeästä veropetoksesta jopa vuosiksi vankilaan, ensi vuonna oma-aloitteisesti tekojaan katuva saisi syytesuojan ja selviäisi myös usein pienemmällä veronkorotuksella kuin nykyisessä verotuksen oikaisussa.

Yli 100 000 euron osalta verotukseen lisätyn tulon veronkorotus putoaisi seitsemästä viiteen prosenttiin. Lisäksi olisi maksettava verorästien korot.

Lakiluonnos perustelee alennettua veronkorotusta sillä, että se houkuttelisi ilmoittamaan piiloon jätettyjä tuloja. Valtakunnansyyttäjän viraston mielestä veroseuraamusten tulisi olla kovempia.

– Se olisi veromoraalinkin kannalta helpommin hyväksyttävää, ettei pääse aivan kuin koira veräjästä suhteessa niihin, jotka ovat aikaisempina vuosina vastaavasti menetelleet ja jääneet siitä kiinni, valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen sanoo.

Nissinen huomauttaa myös, että katumismenettelyssä välttäisi julkisuuden, toisin kuin esimerkiksi törkeän veropetoksen rikoskäsittelyssä. Myöskään oikeudenkäyntikuluja ei tulisi.

– Eli tässä on muutakin sellaista, joka tekee tästä houkuttelevamman.

Valtiovarainministeriön lakiluonnoksen mukaan uusi laki kuitenkin parantaisi kansalaisten yhdenvertaisuutta, koska tulonsa ilmoittamatta jättäneet saatettaisiin verotuksessa samaan asemaan tulonsa ilmoittaneiden kanssa.

Ministeriö kuitenkin katsoo, että lakiesityksestä on pyydettävä eduskunnan perustuslakivaliokunnan lausunto, kohtelisiko laki kansalaisia yhdenvertaisesti.

Mielestäni on selvää, että sillä on vero- ja yhteiskuntamoraalia heikentävä vaikutus. Emeritusprofessori Raimo Lahti

Rikosoikeuden emeritusprofessori Lahti huomauttaa, että lakiehdotusta on katsottava myös yhteiskuntamoraalin ja oikeusjärjestelmää kohtaan tunnetun luottamuksen kannalta.

– Sillä on ilman muuta tätä luottamusta heikentävä vaikutus. Miten tavalliset kansalaiset arvioivat sitten tätä, että luodaan eräänlainen ohituskaista. Mielestäni on selvää, että sillä on vero- ja yhteiskuntamoraalia heikentävä vaikutus.

Ohjaako valtion talous rikoslain muutoksia?

Arvostelijat myös kysyvät, mikä on hallituksen rikollisuuden vähentämiseen tähtäävä, kriminaalipoliittinen linja.

Professori Lahti muistuttaa, että hallitus myös nosti äskettäin asetuksella voimakkaasti rikesakkojen enimmäismäärää.

– Näyttää siltä, että nykyisen hallituksen linja on voimakkaasti korostaa, jopa yksinomaisesti näitä prosessiekonomisia seikkoja (oikeusmenettelyn taloudellisuutta).

Valtakunnansyyttäjä näkee kriminaalipoliittisessa linjassa horjuvuutta.

– Jos vertailukohteeksi otetaan esimerkiksi sakonmuuntorangaistuksesta käyty keskustelu, niin juoksukaljan näpistelijät ollaan valmiita laittamaan vankilaan melkein hinnalla millä hyvänsä ja sitten törkeän veropetoksen osalta se ei olekaan niin tärkeää, Matti Nissinen sanoo.

Aiheesta myös illan A-studiossa TV1, _klo 21._