Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla ehdotti tänään, että opiskelu korkeakouluissa olisi maksullista kaikille opiskelijoille, myös suomalaisille.

Ehdotus on saanut paljon kritiikkiä.

Etlan tarkoitus oli kehitellä keinoa, jolla opiskelijat saataisiin sen mukaan valmistumaan nopeammin. Korkeakoulututkimuksen professori Jussi Välimaa Jyväskylän yliopistosta (siirryt toiseen palveluun) ei tätä niele.

– Se on poliittista toiveajattelua.

Hän ottaa esille vuonna 2005 voimaan tulleen opintolainahyvityksen. Siinä opiskelija ottaa opintolainaa kattaakseen opintonsa. Jos hän valmistuu tarpeeksi nopeasti, hänen ei tarvitse maksaa osaa lainasta takaisin. Edes tämä korkeintaan vajaan 5 000 euron "palkkio" (siirryt toiseen palveluun) ei ole Välimaan mukaan merkittävästi vaikuttanut opintoaikojen pituuteen.

Jos lukukausimaksut siirtyisivät täysimääräisinä yliopistojen taskuun, sillä olisi iso merkitys. Jyväskylän yliopiston talousjohtaja Päivi Seppä kertoo, että pelkästään heidän yliopistossaan on 15 000 opiskelijaa. Jos jokainen heistä maksaisi 2 000 euroa vuodessa, potilla rahoitettaisiin sekä liikuntatieteellisen tiedekunnan että informaatioteknologian tiedekunnan kaikki kulut. Jyväskylän yliopiston vuosibudjetti on noin 200 miljoonaa euroa.

Lukukausimaksut valuisivat stipendeihin

Lukukausimaksut eivät välttämättä lisäisi yliopistojen rahoitusta, vaikka kokonaispotti kasvaisikin Etlan arvion mukaan 600 miljoonaan euroon vuodessa koko maan tasolla.

– Mikä takaa sen, ettei valtio vähennä vastaavasti omaa rahoitustaan, professori Välimaa kysyy.

Hänen mukaansa on todennäköistä tai mahdollista, että yliopisto-opintoihin rakennettaisiin stipendijärjestelmä, jossa köyhien perheiden lapset saisivat opiskella muita halvemmalla. Silloin tarvittaisiin myös henkilökuntaa arvioimaan, miten stipendit jaetaan oikeudenmukaisesti. Yliopistojen kassaan jäisi lopulta luvattua vähemmän rahaa.

Etlan ehdotuksessa visioidaan, että korkeakoulut voisivat kilpailla lukukausimaksuilla. Laadukkaammissa opinahjoissa hintalappu olisi korkein.

Välimaa sanoo, että Isossa-Britanniassa vastaava käytäntö johti siihen, että lopulta yliopistot nostivat lukukausimaksunsa samalle tasolle. Jos maksu on alhaisempi kuin muilla, siitä tulee mielikuva, että opetus on huonoa.

– Yliopistoissa maineella on paljon merkitystä.

Etlan mukaan koulutuksesta on niin paljon hyötyä opiskelijalle, että moni opiskelisi siitä huolimatta, että siitä pitäisi maksaa.

– Jotta opiskelija ymmärtäisi tämän, olisi parempi, että hänen vanhempansa ovat korkeasti kouluttautuneita, Välimaa sanoo.

Hänen mukaansa esimerkit maailmalta osoittavat, että niissä perheissä, joissa ei olla pitkälle kouluttautuneita, koulutuksen maksullisuus ajaa nuoret pois yliopistojen ovilta.