Mistä on kyse? Lukeminen on väistynyt some- ja pelimaailman tieltä

Pisa-tutkimusten tulosten valossa lasten luku- ja kirjoitustaidon heikkeneminen on ollut tiedossa jo pitkään

Äidinkielen opettajat ovat ryhtyneet ajamaan Lukeva koulu -hanketta, joka on tarkoitus levittää kaikkiin Suomen kouluihin

Sen tavoitteena on parantaa lasten ja nuorten luku- ja kirjoitustaitoa

*KOUVOLA *17-vuotiaan Ilona Ollin kirjahylly ei ole suuren suuri. Siitä löytyvät vain ne kaikista tärkeimmät kirjat, jotka ovat puhutelleet häntä eniten. Olli nappaa hyllystä yhden teoksen. Se on mustakantinen kirja, jonka nimi on Olin Isisin vanki.

Se kertoo tositarinan 17-vuotiaasta irakilaistytöstä.

– Kirja kuvaa tosi tarkasti siitä, kun ihmisen itsemääräämisoikeus viedään ja häntä kohdellaan todella huonosti. Kirjaa lukiessa samaistui siihen, miltä nuo kokemukset voivat tuntua. Se kosketti paljon, sanoo Kouvolassa lukiota käyvä Ilona Olli.

Vuodessa Ilona Olli lukee nelisenkymmentä kirjaa. Hän kertoo, että lukeminen on muuttanut häntä ihmisenä.

– Totta kai kirjat ovat muuttaneet minua. Enhän olisi sama ihminen, jos en tietäisi niitä kaikkia asioita, joita olen oppinut kirjoista, sanoo Ilona Olli.

Kaikki nuoret eivät lue yhtä paljon kuin Ilona Olli. Sen hän myös tietää. Olli kuitenkin uskoo, että nuoria voidaan kannustaa lukemaan enemmän.

Hän itse innostui kirjoista yläkoulussa äidinkielenopettajan innoittamana.

Ilona Olli käylukion toista luokkaa Kouvolan Yhteislyseossa. Ville Pisto / Yle

Lukemattomuudella ja syrjäytymisellä selvä yhteys

Lukeminen on tärkeää, koska lukutaidolla ja elämässä pärjäämisellä on selvä yhteys. Heikosti lukevat syrjäytyvät muita helpommin.

– Sanotaan, että jo nyt tytöt ovat lukuvuoden verran poikia edellä ja pääkaupunkiseutu vuoden edellä muuta Suomea. Erityisen huolestunut voi olla Itä- ja Pohjois-Suomen poikien lukutaidosta. Lukutaidottomuudella ja syrjäytymisellä on selvä yhteys, sanoo Äidinkielen opettajain liiton puheenjohtaja Sari Hyytiäinen.

Lukutaidottomuudella ja syrjäytymisellä on selvä yhteys. Sari Hyytiäinen

Yhä useammalla suomalaisnuorella on vaikeuksia hahmottaa tekstiä, sanavarasto on kaventunut ja puhekieli ja kirjoitettu kieli sekoittuvat keskenään. Syynä on se, että vapaaehtoinen, omalla ajalla tapahtuva lukeminen on vähentynyt.

– Se näkyy myös heikentyneenä kirjoitustaitona. Lukeminen heijastuu ihan suoraan kirjoittamiseen, sanoo Äidinkielen opettajain liiton puheenjohtaja Sari Hyytiäinen.

Nuorten lukuinnon lisäämiseksi Äidinkielen opettajain liitto on käynnistämässä Lukeva-hanketta. Hankkeen tavoitteena on perustaa koulukirjastoja ympäri Suomen.

"Missään nimessä ketään ei pidä pakottaa lukemaan"

Ilona Olli pohtii hetken Sari Hyytiäisen sanoja, nostaa silmälasit takaisin nenälleen, ja aloittaa vastauksensa. Hän on huomannut, että hänen kanssaan samanikäisiä nuoria kiinnostavat erityisesti tv-sarjat. Ja etenkin pojat lukevat vähän.

– Missään nimessä ei pidä todellakaan pakottaa ketään lukemaan. Ehkä juuri sellainen innostaminen ja kirjojen esille tuominen voisivat olla ratkaisu, sanoo Ilona Olli.

Kirjahyllystä löytyvät vain ne tärkeimmät teokset. Ville Pisto / Yle

– Lukuinto ei tartu, jos ei ole saanut käsiinsä kiinnostavia kirjoja. Jos ei ole kokemusta mukaansatempaavista kirjoista, on vaikea innostua lukemisesta, hän lisää.

Kaikki kirjat eivät sovi kaikille

Ilona Ollin kirjahyllyssä on teoksia lukuharrastuksen alkutaipaleelta. Hän innostui lukemisesta muutamia vuosia sitten yläkoulussa. Silloin vahvan vaikutuksen teki Laura Lindstedtin kirjoittama romaani Oneiron.

– Se kertoo naisista, jotka ovat kuolleet ja joutuneet kuolemanjälkeiseen välitilaan. Mielestäni kirja ei ollut erityisen feministinen, vaikka itse pidän sukupuolikysymyksiä tärkeinä ja puhun niistä mielelläni, sanoo Ilona Olli.

Haluan ehdottomasti julkaista kirjan, mutta kirjailija kuulostaa niin hienolta sanalta. Mutta kyllä haluan kirjailijaksi. Ilona Olli

Ilona Ollin lukuharrastus alkoi, kun hän kävi Eskolanmäen yläkoulua Kouvolassa. Viimeisenä vuotena hänen äidinkielenopettajansa vaihtui. Uusi opettaja oli karismaattinen, ja puhui kirjoista tavalla, joka herätti Ilona Ollin mielenkiinnon.

– Hän puhui kirjoista tosi suoraan ja myös arvioi niitä. Hän ei todellakaan ollut sitä mieltä, että kaikki kirjat sopivat kaikille ja että kaikkien pitäisi lukea paljon. Hän oli nimenomaan sitä mieltä, että jokaisen pitäisi valita kirjoja, jotka kiinnostavat häntä, sanoo Ilona Olli.

Myös Ilona Olli haluaa puhua ja kirjoittaa lukemistaan kirjoista.

Kommentoi kirjoja tiukkasanaisesti

Kirjoista Ilona Olli keskustelee kotona vanhempiensa kanssa. Joskus se voi olla vaikeaa, sillä vanhemmat eivät ole lukeneet kaikkia samoja kirjoja kuin hän. Olli myös käy kirjallisuuspiirissä, ja sai houkuteltua kaverinsa mukaan.

Ilona Ollin kotona asuvat vanhemmat, kaksi kissaa ja kaksi koiraa. Ville Pisto / Yle

– Kommentoin kirjoja ahkerasti ja perustelen näkökantani ilmeisesti aika hyvin. Esseitäni on luettu äidinkielentunnilla ja minulla on aika vahvat perustelut.

Hän osoittaa pientä muistikirjaa huoneensa kirjoituspöydällä. Se on täynnä merkintöjä kirjoista, joita hän on arvioinut. Tänä vuonna Ilona Olli kuului Nuori Aleksis -kirjallisuuspalkinnon valinneeseen raatiin.

– Olen kirjoittanut kirjoista niin suorasukaisesti, etten halua näyttää vihkoa teille, naurahtaa Olli.

Ilona Ollin neljä vinkkiä nuorten lukuinnon sytyttämiseksi 1. Kirjoille näkyvyyttä! Kirjat esille kouluihin ja lukioihin 2. Älä pakota lukemaan kirjoja, vaan innosta kertomalla kirjoista 3. Synnytä hyvä lukukokemus suosittelemalla oikeanlaisia kirjoja 4. Kaikkia eivät kiinnosta samat kirjat, vaan jokaiselle on mahdollista löytää sopivia tekstejä

Nuori Aleksis -palkinto on Äidinkielen opettajain liiton vuosittain jakama kirjallisuuspalkinto. Palkinnon saajan valitsevat lukiolaiset. Tänä vuonna palkinnon sai Hanna Kauppisen kirjoittama teos Kirja, jota kukaan ei koskaan lukenut.

_– _Mielestäni kirja ansaitsi palkinnon ehdottomasti. Siinä oli tosi paljon omaperäisyyttä. Voittajasta keskusteltiin kuitenkin lopulta pitkään, sanoo Ilona Olli.

"Haluan ehdottomasti julkaista kirjan"

Joskus Ilona Olli saattaa lukea kolme kirjaa viikossa, joskus hän ei ehdi lukea ainuttakaan. Lukion lisäksi aikaa vie partioharrastus. Olli on partionjohtaja, ja nauttii luonnossa liikkumisesta. Joskus aika on niin kortilla, että lukeminen jää yömyöhälle.

– Minulla on parhaillaan lukulistalla Jari Tervon Matriarkka ja Riku Rujon Lacrimosa.

Lukion toista vuosikurssia käyvä Ilona Olli haaveilee kirjoittamisesta. Hän on jo kirjoittanut novelleja, jotka perustuvat häneen omaan elämäänsä.

– Tarina ei ole oikea sana kuvailemaan niitä. Ne ovat novelliluonnoksia, vähän omaan elämään pohjautuvia ja joita olen vähän värittänyt.

Sanaa kirjailija hän kuitenkin vielä vierastaa.

– Haluan ehdottomasti julkaista kirjan, mutta kirjailija kuulostaa niin hienolta sanalta. Mutta kyllä haluan kirjailijaksi, sanoo Ilona Olli.