Moni laki muuttuu syyskuun alussa. Esimerkiksi raiskaustuomiot kovenevat ja kirkot saavat luvan rahankeräyksille.

Rahankeräyslaki: Jatkossa rahankeräyslupa voidaan myöntää myös evankelisluterilaisen ja ortodoksisen kirkon hiippakunnalle tai yliopistolle. Luvan voi saada myös yhdistys jonka tarkoitus ei ole ”yksinomaan” yleishyödyllinen. Keräysajan maksimipituus kasvaa kahdesta viiteen vuoteen.



Maankäyttö- ja rakennuslaki: Taajamien ulkopuolisten kiinteistöjen lähtökohtainen velvollisuus liittyä kunnan tai vesiosuuskunnan tarjoamaan vesijohto- ja viemäriverkkoon poistuu. Aiemmin kiinteistöt pystyivät hakemaan vapautusta liittymispakosta, mutta vapautusehtoja tulkittiin usein hyvin tiukasti.



Vapautushakemus voitiin hylätä esimerkiksi silloin jos liittymättä jättäminen olisi tehnyt verkoston rakentamisesta kannattamatonta. Korkean hylkäysosuuden takia moni kiinteistö on joutunut tarpeettomasti maksamaan kaksinkertaisesta vesihuollosta.



Uudistuksen myötä liittymispakkoa ei synny, jos kiinteistön vesihuolto on muuten järjestetty laillisesti ennen kuin vesihuoltoverkon alue on päätetty. Kun vapautushakemusta ei tarvitse edes tehdä, sitä ei myöskään voida hylätä kannattavuusperusteella.



Lisäksi lakia päivitetään muuttamalla ympäristöministeriön rakentamista koskevia asetuksia laeiksi. Muutoksilla ei ole käytännön vaikutusta rakentamiseen tai sen valvontaan.



Hallintolaki: Hallintokantelujen käsittely tehostuu. Jatkossa valvova viranomainen päättää käynnistetäänkö kantelusta täysimittaista tutkintaa vai ei. Tutkimuksen käynnistämisen sijaan viranomainen voi antaa lausunnon oikeana pitämästään menettelytavasta tai huomautuksen kantelun kohteelle.



Rikoslaki: Seksuaalirikosten rangaistavuutta kiristetään.



Rikosnimike ”sukupuoliyhteyteen pakottaminen” poistuu laista, ja vastaavia tapauksia käsitellään jatkossa raiskauksina. Muutos kiristää rangaistuksia hieman, mutta jo rikosnimikkeen vaihto on ilmaisee kovempaa suhtautumista rikokseen.



Uudistuksen myötä vähäisenkin väkivallan käyttö estää lievän rangaistuksen antamisen. Aiemmin raiskaus saatettiin tulkita lieväksi, jos väkivalta oli kokonaisuuteen nähden vähäistä.



Lisäksi raiskaukset voidaan jatkossa tulkita törkeiksi, jos niiden uhri on alle 18-vuotias. Tuomioistuimet ovat yleensä näin tehneetkin, mutta nyt käytäntö kirjataan laiksi.



Raiskaus määritellään törkeäksi, jos vähintään yksi kynnysehto täyttyy ja jos teko sen jälkeen arvioidaan ”kokonaisuutena törkeäksi”. Aiemmin uhrin nuori ikä ei ole ollut kynnysehto, mutta syyskuun alusta siitä tulee sellainen. Törkeän raiskauksen vähimmäistuomio on kaksi vuotta vankeutta, minkä takia rikoksesta ei voida tuomita ehdolliseen vankeuteen.



Täysin uutena rikosnimikkeenä otetaan käyttöön ”seksuaalinen ahdistelu”, eli käytännössä sopimaton koskettelu. Rikos koskee vain aikuiseen kohdistuvaa kähmintää; alaikäiseen kohdistuessa kyse on jatkossakin alaikäisen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.



Ahdistelutapauksia on käsitelty aikaisemmin esimerkiksi pahoinpitelyinä. Seksuaalisesta ahdistelusta voidaan tuomita sakkoa tai enintään puoli vuotta vankeutta. Muista seksuaalirikoksista poiketen seksuaalinen ahdistelu on asianomistajarikos.



Vuorotteluvapaalaki: Nykyisin vuorotteluvapaa kestää 90–359 päivää, mutta syyskuun alusta vapaa pitenee 100–360 päivän mittaiseksi. Kun aikaisemmin vuorotteluvapaalle oli mahdollista päästä 10 vuoden työhistorian jälkeen, vaaditaan työvuosia syyskuun alusta alkaen 16.



Jatkossa vuorotteluvapaalle ei myöskään voi jäädä enää sen kuukauden päätyttyä, jonka aikana työntekijä on täyttänyt 60 vuotta. Tämä rajoitus ei kuitenkaan koske ennen vuotta 1957 syntyneitä.





Myös vuorottelun sijaisen vaatimukset tiukentuvat. Jatkossa sijaiseksi voidaan palkata vain työtön työnhakija, joka on ollut työttömänä vähintään 90 päivää viimeisen 12 kuukauden aikana.

Tästä vaatimuksesta voidaan luistaa kolmessa tapauksessa: jos sijaiseksi palkataan alle 25-vuotias, yli 55-vuotias tai vuoden sisällä valmistunut alle 30-vuotias työtön.

Aiemmin laki ohjeisti suosimaan pitkäaikaistyöttömiä, mutta työnantajat saattoivat sivuuttaa ohjeen. Uusi laki on asian suhteen ehdoton.



Laki räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä: Yksityishenkilöt eivät jatkossa saa ostaa, käyttää tai tuoda maahan tiettyjä kemikaaleja ilman lupaa. Aineista voidaan valmistaa räjähteitä.



Luvanvaraisiksi tulee esimerkiksi lannoitteena käytettävä kaliumnitraatti, kiihdytysautojen ja kauko-ohjattavien autojen polttoaineessa käytettävä nitrometaani ja tietyn vahvuinen vetyperoksidi, jota käytetään valkaisuaineena.

Ennen syyskuun alkua hankittuja aineita voi laillisesti käyttää 2.3.2016 saakka.