Tilastokeskuksen mukaan syntyneiden määrä pieneni viime vuonna jyrkemmin kuin aiemmin. Syntyneiden määrä on nyt pienentynyt jo kuutena vuonna peräkkäin.

Vuonna 2016 syntyi kaikkiaan 52 814 vauvaa. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun syntyvyys oli kuolleisuutta pienempää, jos ei lasketa poikkeuksellisten olojen vuosia 1918 ja 1940.

Vaikka trendi on ollut nähtävissä, vielä loppukesällä arvio oli, että syntyvyys peittoaa vuoden mittaan kuolleiden määrän.

Tilastokeskuksen luvuista selviää, että syntyvyys nousi vain kolmessa maakunnassa. Esimerkiksi Kainuun maakunnassa syntyvyys nousi 1,68 lapsesta 1,79 lapseen, mikä tarkoittaa reilun kuuden prosentin kasvua. Muutos tosin selittyy osin sillä, että Kainuussa syntyvyys laski edellisenä vuonna jyrkästi ja nousi nyt hieman. Ahvenanmaalla ja Keski-Pohjanmaalla kasvu oli Kainuun luokkaa.

Eniten Keski-Pohjanmaalla

Kun vertaillaan vähintään 50 000 asukkaan kuntia, korkein syntyvyys löytyy Seinäjoelta. Siellä viisivuotisjaksolla 2012–2016 hedelmällisyys oli 1,87 lasta naista kohti. Vastaavalla ajalla Helsingissä tämä hedelmällisyysluku oli 1,3. Hedelmällisyydessä otetaan huomioon ikäluokan koko.

Vuoden 2016 syntyvyyden mukaan eniten lapsia syntyy Pohjanmaan maakunnissa: Keski-Pohjanmaalla keskimäärin 2,13 lasta naista kohden ja Etelä-Pohjanmaalla sekä Pohjois-Pohjanmaalla 1,91. Vähiten lapsia syntyy Uudenmaan maakunnassa, keskimäärin 1,45 lasta naista kohden.

Suomessa syntyvyys alkoi tasaantua 70-luvun taitteessa. Sen jälkeen se on pysynyt suhteellisen tasaisena lukuun ottamatta viimeistä käännettä, joka on ollut alaspäin. Vähemmän koulutetut naiset ovat viime vuosina olleet se ryhmä, jonka keskuudessa lapsettomuus on lisääntynyt.

Lue myös: Meitä on nyt 5,5 miljoonaa.