Klassisk græsk er et af i alt 13 små sprogfag på Københavns Universitet (KU), der stopper for optaget af nye studerende i 2016, og som ledelsen i øjeblikket overvejer at lukke permanent.

Men en lukning giver ingen mening for Christian Troelsgård, lektor på Saxo-Instituttet, når han studerer ledighedsstatistikken.

Ifølge dimittendundersøgelsen fra 2015 kom samtlige seks nyuddannede kandidater i job, og de seneste tal fra MA, a-kassen for humanister og scient.er, viser en samlet ledighed på 3,6 procent på landsplan for de tre klassiske fag (græsk, latin og oldtidskundskab).

Kandidater er efterspurgte

Ifølge Christian Troelsgård har ledigheden svinget mellem nul og fire procent de sidste fem år, hvilket er langt under både humanioras og hele universitetets gennemsnit.

Ledigheden for medlemmerne af a-kassen er generelt på otte procent.

»Som underviser ved jeg, at det er vanskeligt for mange studerende at få tid til at gøre specialet færdigt, fordi de allerede underviser på et eller flere gymnasier. Beskæftigelsesmulighederne er rigtig gode de kommende år, fordi mange lærere går på pension på gymnasierne,« siger Christian Troelsgård.

Han påpeger, at Klassisk græsk stadig er med i Klassiker-fagpakken på A-niveau i gymnasiet, og at faget giver mulighed for at undervise i oldtidskundskab, som er obligatorisk i gymnasiet.

Hvis KU nedlægger Klassisk græsk afskærer man de KU-studerende, der læser historie, religion, dansk eller et moderne sprogfag fra at tage Klassisk græsk som tilvalg, og dermed fra at forbedre deres beskæftigelsesmuligheder, mener han.

Dekan: Økonomi er vigtigere end beskæftigelse

Ifølge Ulf Hedetoft, dekan på Det Humanistiske Fakultet (HUM) på KU, er det korrekt, at Klassisk Græsk og en række af de andre små sprogfag, som fakultetet overvejer at lukke, har en regelmæssig og god beskæftigelse.

»Beskæftigelsen er ikke indgået i vores overvejelser i forhold til sammensætning af bruttolisten på de 13 fag. Det afgørende har her været, om en uddannelses økonomi hænger sammen, og om der er et levedygtigt studiemiljø,« siger dekanen.

Frafald for højt

Ulf Hedetoft forklarer, at to faktorer er afgørende:

Den ene er, hvor mange den enkelte uddannelse må optage, når dimensioneringsreformen slår igennem i 2018. Klassisk græsk måtte i 2015 optage 15 nye studerende årligt, men efter 2018 kun otte.

Den anden faktor er, hvor mange studerende, der falder fra undervejs i uddannelsen. På Klassisk græsk er frafaldet på 70 procent alene på bacheloren.

»Hvis vi må optage otte, og de fem falder fra, så er der tre tilbage. Det er simpelthen for dyrt at opretholde fulde uddannelser, hvor så få gennemfører. Vi har på Humaniora mange små fag, der hver giver et underskud på en halv til en hel million kroner om året, og det kan ikke fortsætte, når vi skal spare 125 millioner kroner frem mod 2019,« siger dekanen.

Bevillingssystem skal ændres

Det undrer Christian Troelsgård fra Saxo-instituttet, at jobudsigterne ikke har spillet en rolle i udvælgelsen af fag, som fakultetet overvejer at lukke.

Han påpeger, at hele ideen med dimensioneringsreformen var at sænke optaget på uddannelser med høj arbejdsløshed.

Desuden finansieres de videregående uddannelser via taxametersystemet, der fordeler midlerne på baggrund af, hvor mange eksamener de studerede består. Hvor gode universiteterne er til at få dimittenderne i job, tages der derimod ikke hensyn til, men det vil regeringen gøre op med.

Den har nedsat et tværministerielt udvalg, der skal udarbejde et forslag til et nyt tilskudssystem, der i højere grad understøtter høj kvalitet i uddannelserne og uddanner til beskæftigelse.

»Fakultetsledelsen burde tænke mere langsigtet og tage kvalitative og strategiske hensyn i stedet for at lade sig diktere af den aktuelle bevillingsordning,« siger Christian Troelsgård.

Nej til optagelsessamtaler

Christian Troelsgård er dog enig i, at det høje frafald på Klassisk græsk er problematisk, men den har vist sig vanskeligt at bringe ned.

Et af problemerne er den gode beskæftigelsessituation, som giver mange studerende relevante studiejob og netværk i branchen, før de er helt færdige.

Ifølge Christian Troelsgård bliver mange studerende også overraskede over, hvor fagligt svært faget er, og at det tager fire år at få BA-graden, hvis de ikke har propædeutisk græsk og latin med sig fra HF, STX eller et suppleringskursus.

Man har – for at undgå at optage studerende, der hurtigt fortryder og dropper ud igen – forsøgt, at få lov til at indføre optagelsessamtaler, men det har fakultetet afvist, oplyser Christian Troelsgård.

Beslutning senest i marts

Ifølge Ulf Hedetoft drøfter dekanatet i øjeblikket med institutterne, hvilke fag, der kan lægges sammen, overleve med et sjældnere optag eller udbydes under andre former, så viden og kompetencer bevares – og hvilke fag, der ikke står til at redde.

Beslutningen bliver truffet i løbet af februar og senest i første halvdel af marts måned.

clba@adm.ku.dk