Når der skal fordeles pladser i Europa-Parlamentet ved valget den 26. maj, risikerer Enhedslisten, Folkebevægelsen mod EU og Konservative at gå tomhændet hjem.

De tre partier er lige på vippen til at lande et mandat, mens Liberal Alliance og Alternativet ikke er i nærheden af en plads i Parlamentet.

Det viser et kvalitetsvejet gennemsnit af valgkampens meningsmålinger, der er foretaget af professor Kasper Møller Hansen for Altinget.dk.

”For nogle partier er det meget nervepirrende, for flere af mandaterne er lige på vippen. Det gælder både Enhedslisten og Folkebevægelsen, der er i valgforbund,” siger Altingets politiske kommentator, Erik Holstein.

For nogle af partierne handler det bare om en stol i Europa-Parlamentet, men for andre om liv og død, vurderer han.

”Det vil være en bet, hvis Enhedslisten ikke får et mandat, men så vil det heller ikke være mere alvorligt. Derimod kan det blive Folkebevægelsens død, hvis de mister mandatet. Så der er virkelig meget på spil her,” siger han.

Folkebevægelsen mod EU står til at få ét mandat ligesom ved valget i 2014. Mens Enhedslisten, der stiller op til valget for første gang, ligger lige i hælene for at få det samme mandat.

Socialdemokratiet og Venstre står hver til fire mandater, DF og Radikale til to, mens SF og Folkebevægelsen mod EU må nøjes med ét mandat hver. Enhedslisten, Konservative, Liberal Alliance og Alternativet står alle til ikke at få nogen mandater.

(Artiklen fortsætter under grafen.)

V går frem på bekostning af K

Til gengæld står Venstre til at få fire mandater og dermed fordoble sit antal pladser i Europa-Parlamentet.

”Venstre kan profitere af, at de andre medlemmer i det borgerlige valgforbund ikke scorer særlig godt. Fire mandater til Venstre vil virkelig lyde af noget, selvom det sidste mandat i givet fald bliver på bekostning af Liberal Alliance og Konservative,” forklarer Erik Holstein.

Liberal Alliance har ingen mandater i Parlamentet i forvejen, men Konservative har med deres ene mandat alt at miste.

”For Konservative vil det være et enormt prestigetab, hvis partiet ryger ud af Europa-Parlamentet. Man har altid haft mindst et mandat i Bruxelles, selv i ulvetider. Sidste gang blev mandatet sikret af den tidligere formand Bendt Bendtsen, men det lader ikke til, at den ret ukendte Pernille Weiss kan gøre ham kunsten efter,” Erik Holstein.

Og det er ikke kun Konservative, men også dansk indflydelse, som er under pres. De Konservative hører nemlig til Europa-Parlamentets største gruppe, nemlig det magtfulde og kristendemokratiske EPP.

Det blev også understreget af EPP’s gruppeformand, Manfred Weber, da Altinget interviewede ham i begyndelsen af april:

”Det ville være et stort problem for Danmark og danske interesser, fordi det i Europa-Parlamentet er ligesom i alle andre parlamenter: Når du er en del af en lille gruppe, har du mindre indflydelse, mens når du er medlem af en stor gruppe − i det tilfælde den største i Europa − så har du mere indflydelse,” sagde Manfred Weber.

DF står til en halvering

I dag har Dansk Folkeparti fire mandater i Europa-Parlamentet, men meningsmålingerne er i nedadgående retning.

”Det er forventet, at DF mister to mandater. Det kan partiet godt leve med. Det er til gengæld vigtigt, at man får valgt to, for ellers kommer den erfarne Anders Vistisen ikke med i puljen. Det vil svække DF’s arbejde i Parlamentet,” siger Erik Holstein.

DF har i en europæisk alliance med blandt andre det finske parti De Sande Finner, tyske Alternative für Deutschland og italienske Lega planer om at danne en ny højrefløjsgruppe i Europa-Parlamentet.

Man skal dog bemærke, at 35,9 procent af vælgerne ikke har besluttet, hvem de vil stemme på, påpeger Erik Holstein:

"Og der er også usikkerhed om, hvor mange der i det hele taget vil møde op og stemme ved europaparlamentsvalget. Det kan alt sammen forrykke det resultat, vi lige nu ser i målingerne."

red@altinget.dk