Trods massiv modstand fra aktivister, civile organisationer og særligt Google er en historisk stor europæisk reform af ophavsretten på internettet onsdag faldet på plads. Den skal tvinge de største sociale medier og andre digitale tjenester til at betale flere penge til blandt andet musikere og medier.

Det bekræfter kommissæren for digitalt indre marked Andrus Ansip på Twitter.

Reformen af ophavsretten har været undervejs siden 2016, og den har været omgærdet af en brutal politisk kamp. Nu er de politiske forhandlere i EU nået frem til en aftale, som kun mangler en formel godkendelse.

Her er 5 ting, du skal forstå om den nye reform:

1.Verdenshistoriens største tyveri af kunstneres ophavsret. Det er det, reformen skal sætte en stopper for ifølge den danske europaparlamentariker Jens Rohde, der som medlem af retsudvalget i parlamentet har været dybt involveret i arbejdet med reformen. I adskillige år har den europæiske musikbranche og andre kreative brancher kritiseret YouTube og lignende digitale tjenester for at betale alt for lidt til de musikere, filmskabere og øvrige kunstnere, hvis kulturprodukter i stor stil er at finde på nettjenesterne.

Reform af ophavsretten I 2016 fremsatte EU-Kommissionen et forslag til en ny ophavsretsreform, der passer til en digital verden, hvor internettets brugere i vidt omfang deler billeder, musik og andet materiale på digitale tjenester som YouTube, Facebook, Vimeo og Soundcloud. Reformen skal blandt andet pålægge nettjenester et ansvar for at sikre, at der ikke ligger materiale, som krænker ophavsretten på deres platforme. Siden er Kommissionens forslag blevet diskuteret og justeret af Europaparlamentet og Ministerrådet. Og onsdag blev de tre dele af EU så efter intense forhandlinger enige om et kompromis. Vis mere

Reformen skal blandt andet give kunstnerne (og desuden medier) langt bedre mulighed for at forhandle såkaldte licensaftaler hjem med YouTube, Facebook og andre af nettets platforme. I dag har musikbranchen ifølge eget udsagn ikke en reel mulighed for at forhandle en fair aftale hjem. YouTube behøver nemlig ikke at betale.

2. Det er brugerne, der lægger musik, film og andre kulturprodukter op på YouTube, Facebook, Vimeo og lignende tjenester. Og det er i princippet brugerne, der har ansvaret for, at kunstneres ophavsret ikke bliver krænket. Platformene skal først reagere og fjerne materiale, hvis de bliver gjort opmærksom på, at der ligger ulovlige sager hos dem. De er med andre ord i sikker havn. Sådan har det været siden 2001, men det er det, som EU nu laver om på.

Reglerne blev i sin tid indført for at gøre det nemmere for virksomheder at vokse sig store på nettet uden at risikere monstrøse sagsanlæg. Man besluttede, at digitale tjenester skal forstås som tekniske mellemmænd, der på lige fod med postvæsenet eller teleselskaber ikke er direkte ansvarlige for det indhold, som brugerne deler gennem dem.

3.Debatten drejer sig særligt om to dele af reformen. Artikel 13 fastslår, at online delingstjenester, der har eksisteret i flere end tre år, har en omsætning på over 10 millioner euro og flere end 5 millioner brugere, skal indgå licensaftaler med rettighedshavere og sørge for, at ophavsretskrænkende materiale ikke er tilgængeligt hos dem. De små og mindre tjenester skal forsøge at indgå licensaftaler, men først reagere på ulovligt indhold, hvis de bliver gjort opmærksom på det.