Asylansøgere udgjorde en nettoudgift for staten på 163.000 kroner i gennemsnit i 2014. Det fremgik af den analyse af omkostningerne ved indvandring, som Finansministeriet offentliggjorde mandag.

Men samtidig fortæller andre nye tal en mere positiv historie, for flygtninge er kommet langt tættere på arbejdsmarkedet og i job i løbet af det seneste år.

»Der er rigtig mange tegn på, at det går den rigtige vej. Flygtninge kommer oftere ind på arbejdsmarkedet, oftere i job, i løntilskud og i virksomhedspraktik end tidligere,« siger chefkonsulent i Dansk Arbejdergiverforening (DA), Berit Toft Fihl.

Succesfuld trepartsaftale

DA tilskriver succesen den trepartsaftale, der blev indgået sidste år mellem arbejdsmarkedets parter og regeringen om en forbedret integration af flygtninge. Før aftalen blev der kun stillet krav til tre pct. af flygtningene om, at de skulle stå til rådighed for arbejdsmarkedet. I dag er det tilfældet for 60 pct. af flygtningene, og DA forventer, at udviklingen fortsætter.

Derudover er markant flere flygtninge kommet ud i virksomhederne. I perioden marts til november 2016 kom 3.100 nye flygtninge i almindelige job uden nogen form for offentlig forsørgelse, hvilket er en stigning på 75 pct., viser tal fra Dansk Industri.

Også antallet af flygtninge i virksomhedspraktik, som erfaringsmæssigt er en effektiv indgang til arbejdsmarkedet, er i kraftig vækst. Ca. 6.000 er nu i praktik rundt omkring på danske virksomheder.

Endelig er den nye integrationsgrunduddannelse – også kaldet IGU’en – kommet i gang efter en langsom start. I januar og februar blev der ifølge DA indgået 154 nye aftaler om pladser mellem en flygtning og en arbejdsplads mod kun 270 det første halve år, efter aftalen blev indgået. Og ifølge tal fra Udlændinge- og Integrationsministeriet nærmer man sig nu knap 400 aftaler, der dog stadig er et godt stykke fra målsætningen.

Finansministeriet er positiv

Den positive udvikling afspejles også i Finansministeriets egen analyse om omkostningerne ved indvandring, hvor det fremgår, at asylmodtagere kommer hurtigere i job end tidligere, samtidig med at antallet af asylansøgere er faldet.

I 2015, hvor flygtningepresset på de danske grænser var størst, var det omkring 10 pct. af asylmodtagere med to års ophold i Danmark, der var i beskæftigelse. I løbet af 2016 er andelen steget til omkring 25 pct. Også for asylmodtagere med tre års opholdstid har beskæftigelsesandelen været stigende i løbet af 2016. Det gælder også, når man ser på beskæftigelsesandelen henholdsvis et halvt år og et år efter ankomsten til Danmark.

Trods forbehold for, at Udlændige- og Integrationsministeriets tal kan afvige fra Finansministeriets registeranalyse, er Finansministeriet yderst positiv:

»Der er således tegn på, at asylmodtagere kommer hurtigere i job end tidligere,« hedder det videre i det supplerende faktaark til Finansministeriets rapport, hvor det også slås fast, at der »stadig er et godt stykke op til regeringens mål, om at halvdelen af asylmodtagere skal være i beskæftigelse tre år efter indvandringen til Danmark.«

Forskel på kommuner

»Vi er stadig langt fra målet, og der er stadig stor forskel på, hvor gode kommunerne er til at implementere den nye aftale. Men det viser, at vi kan vende udviklingen. Endelig må man ikke glemme udfordringerne med indvandrere, der har været her i mange år og stadig står uden for arbejdsmarkedet,« siger Berit Toft Fihl fra DA.

Også hos LO har man sporet de positive takter i forhold til integrationen:

»Vi har jo bl.a. set en positiv udvikling i antallet af IGU-forløb, og det trækker udviklingen i den rigtige retning. Det er vi glade for, for IGU’en skulle meget gerne hjælpe flere flygtninge med at få fodfæste på det danske arbejdsmarked,« skriver LO-formand Lizette Risgaard i en mail til Information. Her peger hun også på vigtigheden af at give tid til, at jobcentre og virksomheder får viden om de nye tiltag.

Finansministeriets analyse viser, at indvandrere og deres efterkommere kostede samfundet 28 milliarder kroner i 2014 – her er medregnet 80 pct. børn og unge under 25, der ikke normalt er i den skattebetalende alder.

På den baggrund udtalte Dansk Folkepartis formand, Kristian Thulesen Dahl, til Ritzau, at integrationen er slået fejl.

»Jeg synes, at det er et katastrofalt højt tal, som vi belaster de offentlige finanser med,« sagde DF-formanden.

DF's gruppeformand, Peter Skaarup, anerkender, at der er solstrålehistorier i integrationsindsatsen, men fastholder, at det samlede billede for Danmarks økonomi også i fremtiden er yderst dystert som følge af indvandringen.

»Vi var jo ikke nogen stor tilhænger af trepartsaftalen, netop pga. IGU og dagpengeretten, som man giver på et spinkelt grundlag, hvor andre sparer op i mange år. Og når man ser på rapporten samlet set, må man konstatere, at integrationen er slået fejl. Regningen vil stige i mange år, hvis vi ikke får begrænset tilstrømningen,« siger Peter Skaarup, der kalder det en utopi at forestille sig, at flygtninges erhvervsfrekvens kommer op på det danske niveau, især når det gælder kvinderne.

Det har ikke været muligt at få en kommentar for Kommunernes Landsforening og finansminister Kristian Jensen.