I fire Vestegns-kommuner har over halvdelen af de nyfødte i 2018 en mor med udenlandsk baggrund

Mere end hver anden af de nyfødte i Ishøj, Vallensbæk, Brøndby og Høje-Taastrup i 2018 har en mor med indvandrer- eller efterkommer-baggrund. På landsplan er andelen af børn født af indvandrere og efterkommere de seneste ti år steget fra 14 procent til 22,4 procent. Det viser nye tal fra Danmarks Statistik.

Forskningsleder hos VIVE – Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd - Frederik Thuesen peger på, at den høje andel af børn med udenlandsk baggrund på Vestegnen kan gå ud over integrationen.

- Der kan være udfordringer i forhold til at få lært ordentligt dansk og lære noget om danske normer og værdier. Der kan også være problemer i forhold til at få skabt et netværk til etniske danskere, som kan hjælpe en videre på arbejdsmarkedet, siger Frederik Thuesen og tilføjer:

- Hvis andelen af indvandrere i en given kommune bliver for stor, så bliver det også vanskeligere at integrere dem.

Han forklarer, at tommelfingerreglen er, at jo færre indvandrere der er, desto nemmere er det at integrere dem i forhold til danske værdier og normer. Det er ifølge Frederik Thuesen også logikken bag den nuværende flygtningepolitik, hvor man spreder dem over kommuner, hvor der ikke er så mange indvandrere eller efterkommere i forvejen.

DF: Dansk kultur under pres fra muslimer

Den høje andel af børn med indvandrerbaggrund i de fire Vestegns-kommuner vækker bekymring hos Dansk Folkepartis udlændingeordfører, Martin Henriksen. Han lægger vægt på, at de pågældende kommuner er kendt for at være områder, hvor der bor rigtig mange indvandrere med muslimsk baggrund.

- Jeg tror, at de fleste mennesker, som bor der eller kommer der med jævne mellemrum, vil kunne nikke genkendende til, at man bemærker, at det er områder, der gradvist bliver mere og mere muslimske. Det betyder, at den danske kultur og danskere fylder mindre og mindre, siger ordføreren.

I Ishøj har 67,4 procent af de nyfødte i 2018 en mor med udenlandsk oprindelse. Den socialdemokratiske borgmester, Ole Bjørstorp, forklarer, at det høje antal indvandrere og efterkommere i kommunen først og fremmest hænger sammen med et højt antal familiesammenføringer, siden indvandrere i 1960’erne og i starten af 1970’erne begyndte at komme hertil som gæstearbejdere.

- Vi havde flygtninge, men på flygtningeområdet har vi gennem flere år haft en nulkvote. Det er ikke det, som giver os problemer. Det er familiesammenføringer, siger Ole Bjørstorp og tilføjer:

- Nu laver man et loft over familiesammenføringer. Det synes jeg er helt i orden, så man kan styre det på en bedre måde.

Blandt de udenlandske arbejdere kom flest fra lande som Tyrkiet, Pakistan og det tidligere Jugoslavien.

SF erkender integrationsproblemer

SF er modstandere af paradigmeskiftet i udlændingepolitikken. Udlændingeordfører Holger K. Nielsen fremhæver, at den høje andel af indvandrerbørn på Vestegnen hænger sammen med, at der i 1970’erne kom mange gæstearbejdere til Danmark.

Men han erkender samtidig, at der er integrationsmæssige problemer i de fire kommuner.

- Det er et problem, at de viderefører nogle kulturelle normer, som er forskellige fra de progressive danske normer. Det synes jeg er et problem, siger han.

Ifølge SF er der behov for at få gjort op med den tiltagende ghettoisering i samfundet. Derfor opfordrer Holger K. Nielsen til, at man sætter kraftigt ind for at styrke integrationen i de pågældende kommuner.

- Det er også derfor, at vi har lavet en ghettoplan, hvor vi forsøger at sætte ind på flere forskellige områder i forhold til boligspredning, men også i forhold til at sikre, at man bliver integreret i det danske samfund, siger han.

Han påpeger i samme omgang, at undersøgelsen også viser, at fertilitetsniveauet hos indvandrerkvinder på landsplan er faldet markant siden starten af 1990’erne, så det i dag nærmer sig niveauet hos etnisk danske kvinder.

Inger Støjberg: Ulykken er allerede sket

Venstres udlændinge- og integrationsminister, Inger Støjberg, ser udviklingen på Vestegnen som udtryk for, at der gennem mange år er blevet ført en alt for slap udlændingepolitik. Hun lægger vægt på, at den borgerlige regering i alt har gennemført 112 stramninger af udlændingepolitikken, siden den tiltrådte i 2015.

- Det er et problem, når vi har områder i Danmark, hvor vi kan se, at udlændinge er ved at komme i overtal. Det giver problemer i forhold til, at det skævvrider det danske værdisæt og dansk levevis. Vi kan se, at det er tilfældet i ghettoområderne, siger ministeren.

Inger Støjberg hæfter sig også ved, at regeringen har fremlagt en strategi for at få gjort op med ghettoområder. Men hun erkender samtidig, at det bliver svært at dæmme op for udviklingen på Vestegnen, hvor andelen af indvandrere og efterkommere er steget støt over en lang årrække.

- Ulykken er langt hen ad vejen allerede sket på Vestegnen. Så man kan sige, at man bremser ulykken. Når det er sagt, så er der ingen som helst tvivl om, at vores ghettostrategi også vil få betydning for nogle af de her områder ved at sørge for, at der bliver en større spredning, siger hun og tilføjer:

- Det nytter ikke noget, at der reelt er områder i Danmark, som ikke er danske.

Ministeren påpeger i samme omgang, at den store andel af indvandrere og efterkommere i befolkningen på Vestegnen illustrerer behovet for et paradigmeskifte i udlændingepolitikken.

Ekstra Bladet har været en tur til Ishøj Bycenter for at spørge Vestegnens borgere om, hvordan de oplever at bo omkring mange indvandrere.

Hjørdis Jensen, 60 år, Høje-Taastrup, pædagog

- Jeg synes, at det er meget rart og har overhovedet ikke noget imod det. Det, jeg kan have noget imod, er, at indvandrere skal vente så mange år med at komme på sprogskole. Der er mange af forældrene til vores børn i daginstitutionerne, som ikke kan et ord dansk, selvom de har været her i mange år.

- Det er den der kommunikation, hvor man gerne vil fortælle om, hvad barnet har lavet i dag. Det er svært, fordi man hele tiden støder mod den barrikade.

Said Ali, 62 år, Brøndby, procesoperatør

- Jeg har ikke problemer, og jeg er selv indvandrer fra Tanzania. Jeg synes, at der er et godt forhold mellem indvandrere og danskere, da jeg ikke har oplevet noget negativt. For 15 år siden var der ballade i Brøndby Strand, men i dag mærker jeg ikke noget.

- I de sidste 20 år har jeg boet der. Og jeg er meget glad for at bo der. Bortset fra nogle unge mennesker, som ikke kan finde ud af det, men man ved godt, at mange unge mennesker har problemer. Og jeg føler, at folk har taget godt imod mig her i kommunen.

Tobias Yung Christiansen, 22 år, Ishøj, studerende

- I 22 år har jeg boet her i kommunen, hvor jeg er opvokset. Jeg har oplevet det som et ganske normalt sted som alle andre steder. Jeg tog til Sønderjylland på efterskole. Og jeg må ærlig talt sige, at der ikke er de store forskelle. Selvfølgelig er der nogle kulturelle forskelle, men om det er muslimske eller danske forskelle, lægger jeg ikke så meget mærke til.

- Det er lige så ganske normalt at vokse op her, som det er nede i Haderslev. Det er jeg sikker på.

Fadil Nesimi, 24 år, Vallensbæk, uddannet finansøkonom

Pernille Nesimi, 19 år, Vallensbæk, ledig

- Vi er et par, som er gift og har et barn sammen. Det kan til tider nok være udfordrende for nogle, hvis der for eksempel bliver dannet parallelsamfund, men jeg oplever det ikke som værende slemt. Derfor er jeg ikke så meget imod det. Jeg stammer også selv fra Albanien, mens min kæreste er dansk.

- Vi har en glad søn, og vi får det til at fungere helt fint. Vi bor i Vallensbæk, men vi kommer ofte i Ishøj. Og vi synes ikke, at der er problemer som sådan.

Per Kaas, 71 år, Ishøj, pensionist

- Vi stammer alle sammen fra andre lande. Danskerne kommer i virkeligheden nede fra Sydtyskland af. Jeg har ingen problemer med det. Jeg synes, at det er fint nok. Der er også mange danske børn i området. Hvis nogle har været her i fire eller fem generationer, så kalder jeg dem ikke indvandrere, men danskere.

- Herude har vi rockere, men vi har også bandemedlemmer. Det er sådan, det er til alle tider. Langt de fleste mennesker herude er ganske almindelige borgere. Der er rigtig mange, som går på arbejde og tjener deres penge i de boliger herude.