En række økonomiske eksperter gør det nu helt klart: Der er ikke hold i statsminister Lars Løkke Rasmussens (V) påstande om, at han ved regeringsskiftet i 2015 overtog en dårlig økonomi, og at han siden har »ryddet op«, som han senest hævdede søndag under Venstres kandidattræf i Bella Center.

Information kunne onsdag fortælle, at en række økonomer på baggrund af tal fra Økonomi- og Indenrigsministeriet underkender statsministerens negative udlægning af dansk økonomi i 2015.

Efterfølgende har Lars Løkke Rasmussen i en kommentar på Twitter bekræftet, at han fortsat mener, Venstre overtog en økonomi i 2015, »hvor budgetterne var kørt helt ud til kanten«, og hvor Danmark »kun lige akkurat balancerede på grænsen af, hvad man kan tillade sig« i forhold til EU’s budgetlov.

Noget af det samme sagde statsministeren, da han i sidste uge udskrev valget fra Folketingets talerstol.

»Det underskud, vi arvede fra den tidligere regering, har vi vendt. Skabt balance i økonomien,« lød det fra Løkke.

Men statsministerens fremstilling af den offentlige økonomi er forkert, lyder det fra de økonomiske eksperter.

En af dem er Hans Jørgen Whitta-Jacobsen, der var økonomisk overvismand fra 2010-2015 og i dag er professor i økonomi på Københavns Universitet.

»Hvis spørgsmålet er, om de offentlige finanser var på randen af et sammenbrud i 2015, hvor den nye regering trådte til, er det entydige svar nej. Det var de ikke,« siger han.

– Er det retvisende, når Lars Løkke Rasmussen siger, at Venstre har »ryddet op«?

»Nej. Vi kan se i dag, at de offentlige finanser var pænt på sporet, og så giver det ikke mening at sige, at man har ryddet op, for der var ikke noget at rydde op efter,« siger Hans Jørgen Whitta-Jacobsen.

»Det er dog ikke det samme som at sige, at regeringen ikke har foretaget sig noget, der potentielt har forbedret de offentlige finanser. Det ved vi ikke, for vi kan ikke forudsige, hvordan økonomien ville have set ud, hvis der var blevet ført en anderledes politik,« siger Whitta-Jacobsen.

Den tidligere overvismand bakkes op af økonomiprofessor Henrik Jensen fra Københavns Universitet.

»Det er korrekt, at da Venstre overtog regeringsmagten i 2015, troede man, at man overtog en økonomi, der var kørt budgetmæssigt i sænk. Men det har senere vist sig, at det gjorde man ikke. Derfor kan man heller ikke bruge det som argument for, at den tidligere regering havde været uansvarlig,« siger Henrik Jensen.

– Kan man sige, at regeringen »har ryddet op« i økonomien?

»Der var allerede ryddet op,« siger Henrik Jensen.

Ifølge Svend E. Hougaard Jensen, der er professor i økonomi og centerchef ved Økonomisk Institut på Copenhagen Business School, var dansk økonomi »grundlæggende« i en sund tilstand og på vej væk fra de statsunderskud, der havde været i kølvandet på finanskrisen.

»Det er derfor heller ikke rigtigt, at regeringen har skullet rydde op i økonomien,« siger Svend E. Hougaard Jensen.

»Det er svært at få holdepunkt for, at statsministeren har overtaget en svag økonomi, når det modsatte er tilfældet,« siger han.

Ingen panikstemning i 2015

Fortællingen om at Venstre ved regeringsskiftet i 2015 overtog en dårlig økonomi, spiller en central rolle i Lars Løkkes valgkampagne.

Da Lars Løkke dagen på valgkampens dag to præsenterede sit nye velfærdsløfte, forklarede han, at Venstre i 2015 overtog en økonomi med et »truende budgetunderskud« på 50 milliarder kroner. Venstre måtte »spænde livremmen ind« og har derfor nu »handlefrihed« til at løfte velfærden, mente statsministeren.

De 50 milliarder, Lars Løkke her henviser til, stammer fra et skøn, som Finansministeriet kom med kort før valget i 2015. Ifølge ministeriets skøn ville Danmark i 2016 have et underskud på de offentlige finanser på 50 milliarder kroner – svarende til 2,5 procent af BNP og dermed ligge under EU’s tilladte underskudsgrænse på tre procent af BNP.

Det er altså rigtigt, at det så ud, som om økonomien var relativ dårlig, da Venstre overtog regeringsmagten i 2015. Det understreger Bo Sandemann, der er professor i økonomi ved Aarhus Universitet. Det giver derfor også mening, hvis Venstre dengang har ønsket at manøvrere politisk ud fra den forestilling.

Underskuddet var dog ifølge Finansministeriets Økonomisk Redegørelse, der er regeringens prognose for dansk økonomi, blevet nedjusteret med omkring 40 milliarder kroner i august 2016, og redegørelsen fra maj 2017 viste et overskud på den faktiske saldo.

»De efterfølgende revisioner af tallene viser, at tingene slet ikke så så skidt ud alligevel, og at der ikke har været behov for oprydning,« siger Sandemann, der også har udtalt sig til netavisen Altinget om samme emne.

Altså har tallet med de 50 milliarder kroner været forældet siden maj 2017, hvor Økonomisk Redegørelse kom, forklarer Niels Storm Knigge, der er senioranalytiker i tænketanken Kraka, og som også udtalte sig til Information i onsdagens avis.

»Man bør jo kommunikere, hvad de nyeste tal siger. Især når man sidder i regering og får tallene. Man kan hverken sige, at man har arvet et stort underskud eller genoprettet noget særligt,« siger han.

Jørgen Goul Andersen, der er professor i statskundskab på Aalborg Universitet, er enig i, at man bør vurdere økonomien i 2015 ud fra de egentlige regnskabstal og ikke ud fra de skøn, der forelå dengang, og som siden har vist sig at være forkerte.

»Det er selvfølgelig det mest naturlige og pålidelige,« siger professoren, der også udtalte sig til Altinget.

De såkaldte regnskabstal, som Goul Andersen henviser til, er blandt andet den såkaldte strukturelle saldo, som viser balancen på de offentlige finanser renset for konjunkturer og andre særlige forhold.

Tallene kommer fra Økonomi- og Indenrigsministeriets rapport Danmarks Konvergensprogram 2019, der er en slags selvangivelse til EU om dansk økonomi. Information har spurgt ministeriet, hvilke tal der er mest retvisende at bruge, og ministeriet henviser til selv samme rapport.

Her fremgår det, at den strukturelle balance i 2015 var på 0,0. Med andre ord: Dansk økonomi var ikke tæt på at være på kant med budgetloven, da Løkke overtog regeringsmagten, forklarer Hans Jørgen Whitta-Jacobsen:

»Opgørelsen viser, at der ikke engang var underskud på den strukturelle saldo.«

Ifølge den tidligere overvismand afspejler de tal, vi har i dag, også diskussionen om den offentlige økonomi, der blev ført tilbage i 2015 – selv om tallene dengang så anderledes ud.

»Man talte ikke om en offentlig økonomi på afgrundens rand. Derimod talte man om, at der var et vist råderum frem mod 2020 og dermed et vist antal milliarder, som man kunne bruge enten til velfærd eller at sænke skatterne. Og der lagde Venstre-regeringen åbent frem, at de ville bruge en del af det råderum til at sænke skatterne. Hvilket de også har gjort,« siger han og fortsætter:

»Så det er ikke korrekt af Venstre at tale om det, som om de panikagtigt måtte gennemføre store besparelser for overhovedet at få de offentlige finanser til at hænge sammen. Det giver ikke mening,« siger han.

Det bakker Niels Storm Knigge op om.

»Hvis man kigger på tallene, kan man se, at regeringen ikke har strammet livremmen ind. De har løsnet den nogle steder og strammet andre,« siger han og henviser til, at regeringen ifølge Skatteministeriet har givet skattelettelser for 18 milliarder kroner frem mod 2025, men samtidig fastholdt en nogenlunde uændret strukturel saldo i forhold til 2015.

V vil ikke stille op til interview

Da Information onsdag første gang skrev om, at Venstre i valgkampen giver et misvisende billede af dansk økonomi, var det blandt andet på baggrund af udtalelser fra lektor i økonomi Birthe Larsen fra CBS, cheføkonom Mads Lundby Hansen fra CEPOS samt cheføkonom Erik Bjørsted fra AE-rådet.

Ifølge Mads Lundby Hansen er det fair, at Venstre nævner, at det strukturelle underskud så ud til at være presset til det yderste af grænsen i budgetloven, da partiet overtog magten i 2015.

»Men det er ikke retvisende, når Venstre maler et billede af, at man overtog en usund offentlig økonomi,« sagde han.

På Twitter kaldte Lars Løkke Rasmussen efterfølgende artiklen for en »tynd historie«.

Information ville gerne have spurgt Venstre nærmere indtil, om det er retvisende at sige, at regeringen i 2015 overtog en økonomi »hvor budgetterne var kørt helt ud til kanten«, og at man efterfølgende har »ryddet op« og skabt »balance i økonomien«.

Information ville også gerne have spurgt, om man kan sige, at regeringen har »spændt livremmen ind«, når Finansministeriet i dag skønner, at den strukturelle saldo for 2018 og 2019 vil være nogenlunde den samme som i 2015.

Venstre ønsker stadig ikke at stille op til interview, men henviser til en skriftlig kommentar, som partiet tirsdag sendte til Information

Her skrev daværende finansminister – i dag forsvarsminister – Claus Hjort Frederiksen (V) blandt andet, at »virkeligheden var, at vi så ind i et underskud, som var på kanten af EU's underskudsgrænse«.