Hovedstadens skoleelever har særligt svært ved brøker, ligninger og andre talopgaver.

Tre ud af fire folkeskoler i kommunen leverede sidste år eksamensgennemsnit i matematik, som lå under det niveau, som eleverne burde levere, når der tages højde for deres sociale baggrund - også kaldet den 'socioøkonomiske reference'.

Det viser tal, som BT har trukket i Undervisningsministeriets opgørelser over eksamenskaraktererne på Danmarks folkeskoler.

Ud af i alt 52 københavnske folkeskoler lå hele 38 under forventet niveau ved afgangsprøverne i 2017 i 'matematik med hjælpemidler'. 39 skoler lå under det forventlige niveau i 'matematik uden hjælpemidler' - også kaldet færdighedsregning. Kun syv af 52 skoler præsterede sidste år over forventet niveau i begge afgangsprøver.

»Det er rigtigt, at der er nogle af de københavnske elevers faglige niveau i afgangsklasserne, der ikke er på det ønskede niveau i forhold til deres socioøkonomiske baggrund. Og vi skylder eleverne, at deres faglighed i matematik kommer til at harmonere med deres potentiale. Det arbejder vi målrettet på at rette op på,« siger børne- og ungdomsborgmester i Københavns Kommune Jesper Christensen (S).

Ved du noget om sagen? Så hører BT meget gerne fra dig. Send en mail til 1929@bt.dk eller skriv en besked til os her på Facebook.

Afgangseleverne i Danmarks to næstestørste kommuner, Aarhus Kommune og Odense Kommune, har i deres skoletid fået et noget bedre udbytte af matematikundervisningen, viser BTs opgørelse.

I Odense lå blot 11 ud af 29 skoler sidste år under forventet niveau ved afgangsprøven i 'matematik med hjælpemidler,og under halvdelen - 14 ud af 29 skoler - lå under niveau i 'matematik uden hjælpemidler'.

I Aarhus var det blot omkring hver tredje skole, der præsterede under forventet niveau i i 'matematik uden hjælpemidler' og under hver anden præsterede under forventet niveau i 'matematik med hjælpemidler'.

Det kommer bag på Niels Egelund, professor i pædagogik ved Aarhus Universitet, at de københavnske folkeskoler halter så meget efter i matematik sammenlignet med skolerne i Aarhus og Odense.

»Hvis jeg skal give et bud på årsagen - og det er kun et bud - så har Københavns Kommune en meget stor mængde børn, der er tosprogede,« siger Niels Egelund og forklarer, at selv om der er taget højde for børnenes socio-økonomiske baggrund i tallene, kan en stor mængde to-sprogede elever skævvride undervisningen, så der lægges uhensigtsmæssigt meget fokus på sprogundervisning.

»Det store antal tosprogede betyder, at København har holdt fokus på dansk som andetsprog og arbejder meget med modersmålsundervisning. Og i den forbindelse, så kan det godt være, at det går ud over matematikken,« siger han.

Han pointerer, at der skal sættes massivt og målrettet ind, hvis København skal rejse sig fra det matematiske hængedynd.

»Man må tage skeen i den anden hånd og opprioritere området. Skal man løfte niveauet, så skal der flere faglærere til. Så må man se på, om de, som er der nu, har fået efteruddannelse for nylig. Det skal de nemlig have. Er der nok matematikvejledere? Har lærerne de korrekte liniefagskompetencer? Man må simpelthen lægge en slagplan og følge den for at rette op,« siger han.

Københavns Kommune er allerede godt i gang med den proces, forsikrer børne- og ungdomsborgmester Jesper Christensen (S).

»Vi kan se en målbar effekt. Vores 3. klasser har forbedret sig markant. Vi har opsat et mål om, at 80 procent af eleverne på en årgang skal være i kategorien 'gode' i matematik. Det mål har vi nu nået for 3. klasserne, og når vi ser på de allerdygtigste elever i 3. klasser, er der år for år også blevet flere af dem de seneste fem år,« siger han med henvisning til kommunens 'Kvalitetsrapport for skoler 2018.'

Af den fremgår det også, at kommunens 6. klasser er blevet bedre til matematik fra 2013 til 2017.

»Så det går den rigtige vej, og vi er tidligt ude med matematikken. I dag uddanner vi vores børnehaveklasselærere i 'matematisk opmærksomhed', som det hedder,« siger Jesper Christensen og understreger, at forældre, der skal til at sende deres fem-seks årige børn i skole efter sommerferien, med sindsro kan vælge en folkeskole i københavn.

Ved du noget om sagen? Så hører BT meget gerne fra dig. Send en mail til 1929@bt.dk eller skriv en besked til os her på Facebook.