Statsminister Mette Frederiksen lagde efter møde med fagbevægelsen og arbejdsgiverne op til, at det kun er nedslidte, der skal have ret til tidligere tilbagetrækning. Indtil nu har helt raske personer også skulle have mulighed.

Dorte Ipsen Boddum, f. 1969, er politisk reporter på Finans. Dorte har igennem 12 år som journalist på Jyllands-Posten skrevet i spændingsfeltet mellem økonomi og politik. Hun har været erhvervsreporter, Christiansborgreporter og senest forsvarsmedarbejder. Dorte er oprindelig uddannet kandidat i engelsk og internationale studier men valgte at gå journalistvejen efter en kort karriere som underviser. Hun er uddannet fra DJH i 2001 med praktiktid på Jyllands-Posten. Dorte er bosat på Østerbro og holder bestemt af en latte, men bliv ikke overrasket, hvis der er Johnny Madsen i øregangen, for hun er vokset op ved Vesterhavet og har stadig saltvand i årene.

Martin Flink, f. 1978, er journalist på Finans. Martin blev journalist i 2005, men var året inden med til at etablere Allers erhvervssatsning Idag/Industriens Dagblad. I 2006 skiftede han til en stilling som pressekoordinator i Dansk Industri, hvilket i 2009 blev til en lignende stilling hos Copenhagen Capacity, inden han 2011 begyndte på Jyllands-Postens erhvervsredaktion. Her har han stort set siden tiltrædelsen beskæftiget sig med arbejdsmarkeds-, erhvervs- og økonomisk politik.

Raske danskere, der har leveret deres bidrag til arbejdsmarkedet gennem mange år, kan risikere at blive mødt med krav om eksempelvis nedslidning, hvis de vil have ret til at gå tidligere på pension.

Sådan lyder det fra statsminister Mette Frederiksen efter torsdagens møde med Fagbevægelsens Hovedorganisation, FH, og Dansk Arbejdsgiverforening, DA, der var mødt op for at tale om regeringens ønsker om en ny ordning.

Ordningen var et centralt punkt i Socialdemokratiets valgprogram og skal give visse grupper ret til en tidligere folkepension end den gældende pensionsalder.

Nu kan der komme flere krav ud over antal år, lyder det.

»Når vi vælger at inddrage arbejdsmarkedets parter, så er det fordi, vi vil være sikre på at få lavet en ordning, der faktisk håndterer det nedslidningsproblem, der er, men hvor vi samtidigt ikke giver en mulighed for at trække sig tilbage til folk, som godt kan arbejde,« sagde statsministeren.

Tidligere har retorikken fra S primært gået på, at så længe man havde leveret et vist antal år til arbejdsmarkedet, skulle man have ret til at gå på tidligere folkepension og nyde sit otium.

I foråret lød det bl.a. fra integrationsminister Mattias Tesfaye, som dengang var medlem af Folketingets beskæftigelsesudvalg:

https://jyllands-posten.dk/politik/ECE11237735/socialdemokratiets-plan-vil-give-tidlig-folkepension-til-raske-danskere/

»Hvis det lykkes at vinde valget og skrue en ordning sammen, så vil jeg ikke falde ned af stolen, hvis jeg ser en enkelt rask og rørig person i TV Avisen, der siger: ”Nu har jeg brugt Mette Frederiksens ret til tidlig folkepension, så nu er jeg ude at spille golf”.«

I Socialdemokratiets eget udspil fra starten af året, står der bl.a., at retten skal gå til dem ”der er nedslidte eller har været længst tid på arbejdsmarkedet”, fordi ”det er vigtigt for os, at mennesker, der er nedslidte, eller som har været lang tid på arbejdsmarkedet, får en egentlig rettighed til at gå på pension tidligere”.

DA’s adm. direktør Jacob Holbraad var med til mødet. Han ønsker som udgangspunkt ikke nogen ordninger, hvor raske danskere kan få folkepension flere år før den gældende pensionsalder, men derudover ønsker han ikke at forholde sig til, om mulige krav ud over ancienniteten bør komme i spil.

»Der er en risiko for, at et stort antal raske og rørige vil trække sig fra arbejdsmarkedet, men vi ved ikke, hvad regeringen vil. Det er nødvendigt, at regeringen forklarer, hvilken model, den ønsker, før vi tager stilling til det,« siger han.