Hallitus yrittää puuttua sähköautoilun "muna-kana-ongelmaan" velvoittamalla kiinteistönomistajia lisäämään latauspisteitä tai vähintään latausvalmiutta pihoille.

– Siinä on muna-kana-ongelma, joka on ollut myös näiden biokaasuautojen kanssa, että jos latauspisteitä ei ole riittävästi, ei haluta hankkia sähköautoja, ja sitten toisaalta pisteitä ei synny, jos ei autokanta ole riittävän suuri, muotoilee ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen (vihr.).

Myös autottomat asukkaat voisivat joutua uudistusten maksajiksi.

– Jonkin verran julkisuudessa on kaiken kaikkiaan käyty keskustelua siitä, miten autopaikkakustannukset asukkaiden kesken jyvitetään. Tässä laissa sitä ei ole erikseen määritelty. Uudisrakentamisen yhteydessä kustannukset katetaan varmaankin kokonaissummassa. Voi tietysti olla, että joissakin taloyhtiöissä on eri hinta parkkipaikan sisältävälle asunnolle ja ilman parkkipaikkaa olevalle, Mikkonen sanoo.

Velvoite koskisi uusia tai laajasti korjattavia taloja

Asuinrakennusten osalta velvoite tulisi lakiluonnoksen mukaan koskemaan uusia tai laajasti korjattavia taloja, joissa on yli neljä pysäköintipaikkaa. Jokaiselle paikalle tulisi tehdä sähköautojen latausvalmius. Lisäksi rakennuksen omistajan tulisi järjestää asukkaalle mahdollisuus latauspisteeseen, mikäli asukas hankkii sähköauton.

Mikkosen mukaan tarkoituksena olisi, että rakennus- tai peruskorjaustöiden yhteydessä parkkipaikalle tehtäisiin putkitus valmiiksi, jotta myöhemmin ei tarvitse tehdä kalliita muutoksia, kun latauspisteitä pystytetään. Mikkosen mukaan latausvalmiuden mahdollistava putkitus maksaa arviolta 60–80 euroa metriltä.

Taloyhtiöt voivat hakea sähköautojen latausjärjestelmiin valtionavustusta tietyin ehdoin.

Uudisrakentamista ja laajoja korjauksia koskevat velvoitteet tulisivat sovellettavaksi vuodesta 2021 lähtien.

Myös muille kuin asuinrakennuksille

Ympäristöministeriön ja liikenne- ja viestintäministeriön lakiluonnoksen mukaan velvoite koskisi myös ei-asuinkäytössä olevia rakennuksia. Luonnoksessa esitetään, että esimerkiksi jos pysäköintipaikkoja on yli kymmenen uudessa tai laajasti korjattavassa rakennuksessa, tulisi latausvalmius asentaa vähintään puoleen pysäköintipaikoista. Lisäksi tulisi asentaa vähintään yksi latauspiste.

Kuntaliitto on jo kertonut vastustavansa lakia. Lakiehdotuksen mukaisesti toimittaessa latauspisteitä tulisi liiton mukaan liikaa ja vääriin paikkoihin. Säädökset vaikuttaisivat esimerkiksi kouluihin, päiväkoteihin, sairaaloihin ja muihin julkisiin rakennuksiin.

Kuntaliitto: suuret kustannukset kunnille

Pääosa sähköautojen latauksista tehdään kotona, ja tarvetta lataukselle muualla tulee harvoin, Kuntaliitto katsoo. Lisäksi, kun nopealla latauksella saa vain vähän lisäajoaikaa, se ei esimerkiksi kaupungilla asioinnin yhteydessä ole kannattavaa. Kuntaliitto arvioi, että kunnille tulee kustannuksia ainakin kymmeniä miljoonia euroja.

Mikkonen huomauttaa, että latauspisteet eivät olisi pelkästään asiointia varten vaan myös henkilökunnalle, jonka autot saattavat seisoa monta tuntia päivässä parkissa.

Velvoitteella yksin vain vähän merkitystä

Ministeri myöntää, että koska rakennuskanta uudistuu yhden prosentin verran vuodessa, esitetty keino yksin toisi latauspisteitä verrattain hitaasti.

– Toivomme tietysti, että niitä syntyisi myös muilla keinoin, Mikkonen sanoo.

Vuoteen 2030 mennessä säädökset toisivat arvioiden mukaan yhteensä noin 171 000 latauspistettä ja latausvalmiuden noin 621 000 pysäköintipaikkaan.

Mikkosen mukaan velvoitteen piiriin ei harkittu otettavaksi vanhoja asuinrakennuksia, mutta asiaa täytyy harkita uudelleen, kun nähdään, miten latausverkosto muuten kehittyy.

Hallituksen kunnianhimoinen tavoite on vähintäänkin puolittaa liikenteen päästöt ensi vuosikymmenen loppuun mennessä. Sähkö- ja hybridiautoja on toistaiseksi pieni murto-osa kaikista autoista.

Sähköautoasia riitautti hallituksen

Sähköautoasia on ehtinyt aiheuttaa kitkaa myös hallituksen sisällä.

Perjantaina keskustan kansanedustajat Ari Torniainen ja Markus Lohi totesivat, että keskusta ei hyväksy esitystä ja että se pitäisi palauttaa uudelleen valmisteluun.

Uuden Suome (siirryt toiseen palveluun)n haastattelussa vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja Emma Kari ja puolueen kansanedustaja Satu Hassi ihmettelivät kritiikkiä ja syyttivät keskustaa kapuloiden työntämisestä rattaisiin.

Keskustaedustajien mielestä lakiesityksen kustannusarviot on laskettu alakanttiin, lain aikataulu on liian kireä ja velvoitteet ylimitoitettuja.

– Esityksen vaikutusarviossa puhutaan 1100–2300 euron investointitarpeesta latauspistettä kohti, mutta käytäntö on osoittanut, että todelliset kustannukset saattavat olla jopa 5000 euroa, Lohi ja Torniainen totesivat perjantaina lähettämässään tiedotteessa.

Torniainen ja Lohi kritisoivat esitystä siitä, että sen avulla rakennettaisiin latauspaikkoja sähköautoille, joita ei vielä ole.

– Perinteisesti polttoaineen jakelupisteet ovat syntyneet Suomeen markkinaehtoisesti, ei pakkoa käyttäen. Nyt uhkaa käydä niin, että kaikki maksavat, mutta juuri kukaan ei käytä.

Myös Kaupan liitolta kritiikkiä

Myös keskustataustainen Kaupan liiton toimitusjohtaja Mari Kiviniemi kritisoi esitystä blogissaan (siirryt toiseen palveluun).

Lakiesityksen mukaan vuoteen 2025 mennessä kaikkiin muussa kuin asuinkäytössä oleviin rakennuksiin, joissa on yli 20 pysäköintipaikkaa, täytyisi asentaa sähköautojen latauspiste vähintään 10 prosenttiin pysäköintipaikoista.

Tämä on Kiviniemen mukaan kaupan alan isoille toimijoille kohtuuton velvoite.

– Esimerkiksi Ikealle velvoite tarkoittaisi vähintään 553 uuden latauspisteenrakentamista. Keskon, Lidlin ja S-ryhmän kaupoille muutos merkitsisi yli 11 700 uuden latauspisteen rakentamista, Kiviniemi kirjoittaa.

Kiviniemen mielestä latauspisteiden rakentamisvelvoite on ylimitoitettu, ja siihen suunnatut rahat olisivat pois merkittävimmistä ilmastotoimista.

Lakiluonnos on lausuntokierroksella 8. marraskuuta asti.

Lue myös:

Taloyhtiöt heräävät hitaasti sähköautoilun yleistymiseen – Valtion 1,5 miljoonan euron tuesta on jaettu alle miljoona

Analyysi: Pitääkö sähköautolla päästä 600 kilometriä yhdellä latauksella? Jos pitää, sähköauton ympäristöystävällisyyden voi unohtaa

Suomi asetti itselleen huippukovan ilmastotavoitteen – miten hallitus onnistuu lunastamaan lupauksensa? 5 kysymystä ja vastausta