Reilusti yli puolet suomalaisista pitää yleistä asevelvollisuutta Suomen maanpuolustuksen suurimpana vahvuutena, kertoo Reserviläisliiton tuore kyselytutkimus.

Armeijaikäisten nuorten mielestä suurin vahvuus on maanpuolustustahto, jonka varaan vanhempi väestönosa laskee vähemmän.

Suomalaiset nuoret uskovat ennakkoluuloista huolimatta korkean maanpuolustustahdon tärkeyteen. Noin kaksi kolmasosaa kyselytutkimukseen vastanneista nuorista on sitä mieltä, että maanpuolustustahto on Suomen maanpuolustuksen suurin vahvuus.

Kaikkien suomalaisten mielestä suurimmaksi vahvuudeksi nousee yleinen asevelvollisuus. Tulokset ilmenevät Reserviläisliiton teettämästä tutkimuksesta.

- Suomessa maanpuolustustahto on viime vuosia lisääntynyt. Positiivista on se, että varsinkin nuoret näkevät maanpuolustustahdon erittäin tärkeänä, kertoo Reserviläisliiton toiminnanjohtaja Olli Nyberg.

Tutkimus osoitti myös alueellisia eroja: eteläsuomalaiset arvostivat liittoutumattomuutta muita suomalaisia enemmän. Itäsuomalaiset puolestaan arvostivat muuhun Suomeen verrattuna enemmän yleistä asevelvollisuutta ja sotilaallista yhteistyötä muiden valtioiden kanssa.

Pohjoissuomalaiset pitivät muihin verrattuna korkeammassa arvossa reserviläisten suurta määrää ja vapaaehtoista maanpuolustustyötä. Länsisuomalaiset kokivat maanpuolustustahdon suurempana vahvuutena kuin muualla asuvat suomalaiset.

- Kyselyssä ilmeni alueellisia eroja vahvuuksien välillä mutta selvästi eniten prosentteja valtakunnallisesti keräsivät yleinen asevelvollisuus ja maanpuolustustahto. Suomalaiset eivät juuri näytä pitävän vapaaehtoista maanpuolustustyötä ja -koulutusta puolustuksemme tärkeänä voimavarana, vaikka esimerkiksi vapaaehtoisen maanpuolustuksen kursseille osallistuu vuosittain enemmän reserviläisiä kuin Puolustusvoimien kertausharjoituksiin, kummastelee Nyberg.

Innolink Research Oy selvitti Reserviläisliiton toimeksiannosta suomalaisten näkemyksiä Suomen maanpuolustuksen vahvuuksista ja pohjoismaisen puolustusyhteistyön kehittämisestä sekä liiton tunnettuutta. Tutkimus toteutettiin tammikuussa 2016. Tutkimuksen tiedot kerättiin puhelinhaastatteluilla helmikuussa 2016. Kokonaisvastaajamäärä tutkimuksessa oli 506 henkilöä. Tulosten virhemarginaali on 4,4 prosenttia 95 prosentin luottamustasolla.