Jos valinnanvapaus toteutuu hallituksen kaavailujen mukaan, julkisuuslaki koskee jatkossa myös palveluja tarjoavia sote-yhtiöitä. Avoimuusvaatimus koskisi sekä veronmaksajien omistamia että yksityisiä yhtiöitä siltä osin kuin ne hoitavat valinnanvapauden piirissä olevia tehtäviä.

Julkisuuslaki määrää viranomaisten asiakirjojen julkisuudesta. Se nojaa julkisuusperiaatteeseen, jonka mukaan asiakirjat ovat lähtökohtaisesti julkisia. Kielteisestä vastauksesta tietopyyntöön on tarvittaessa mahdollista valittaa oikeuteen.

Hallituksen valinnanvapautta koskevassa lakiluonnoksessa todetaan, että suoran valinnan palveluja tarjoavien yhtiöiden on noudatettava hallintolakia ja julkisuuslakia.

Suoran valinnan palveluilla tarkoitetaan sosiaali- ja terveyskeskuksen sekä suunhoidon yksiköitä, jotka asiakas voisi valita itse, ilman maakunnan tekemää palvelutarpeen arviointia.

”Vielä joudutaan pohtimaan, pitäisikö ainakin isot asiakassetelipalveluiden tuottajat ottaa siihen mukaan”, kertoo sote-uudistusta vetävä alivaltiosihteeri Tuomas Pöysti.

Maakunnat myöntävät asiakasseteleitä palveluiden hankkimiseen.

Pöystin mukaan julkisuuslain muutoksen taustalla on lähtökohta, että viranomaistiedon avoimuus ei ainakaan vähene, kun julkisesti omistettuja sote-palveluita yhtiöitetään.

Muun muassa Länsimetro-tapauksen yhteydessä on puhuttu siitä, pitäisikö julkisuuslakia ulottaa laajemminkin veronmaksajien omistamiin yhtiöihin. Pöysti kertoo, että muita yhtiöitä ei tässä yhteydessä olla tuomassa julkisuuslain piiriin.

”Valitettavasti se koskee tässä vaiheessa vain sote-yhtiöitä. Virkamiehet eivät ole nyt innokkaina laajempiin avauksiin. Se pitäisi tehdä huolella eikä nopealla huitaisulla”, Pöysti kertoo.

”Oikeusministeriössä oli sellainen työekonominen asenne, että nyt on niin paljon lakimuutoksia, että nyt tehdään vain välttämättömät muutokset. Tehdään sitten erikseen laajempi arvio, pitääkö muilta osin lähteä muutosta toteuttamaan.”

Hallituksen lakiluonnos esittää sote-palvelua tarjoaville yhtiöille myös muita tiedonantamisvaatimuksia. Yhtiöiltä edellytetään, että ne eriyttävät kirjanpidossaan julkisen rahoituksen, joka on annettu suoran valinnan ja työterveyshuollon palvelujen tuottamiseen.

Näiden eriytettyjen toimintojen tuloslaskelmat lisätietoineen tulisivat julkisiksi ja ne esitettäisiin yrityksen tilinpäätöksen liitetietona.

Tarkoituksena on, että tiedot kerättäisiin asiakkaita varten verkkorekisteriin.

Lisäksi palveluntuottajille on tarkoitus asettaa pörssiyhtiöistä tuttuja tiedottamisvelvoitteita.

Yritysten pitäisi toimittaa tietoa johdon palkkioista ja liiketoimista lähipiirin kanssa, selvityksen ohjaus- ja hallintojärjestelmästä ja sisäisestä valvonnasta, riskien hallinnasta ja yhteiskuntavastuuta koskevista toimintaperiaatteista.

Pienyritykset ovat tosin jäämässä näiden vaatimusten ulkopuolelle. Pienyrityksellä kirjanpitolaissa viitataan alle 12 miljoonan euron liikevaihtoon, alle kuuden miljoonan euron taseen loppusummaan ja alle 50 työntekijän henkilöstöön.

Pöystin mukaan tarkoituksena on, että yrityksiltä vaadittavat tiedot kerättäisiin viranomaisen ylläpitämään verkkorekisteriin, esimerkiksi Omakanta-palvelun yhteyteen. Sieltä asiakkaat voisivat itse katsoa oman alueensa toimijoiden tietoja.