Hongkongin demokratialiike vakiinnutti asemansa, kun se voitti 17 aluevaltuustoa ja jätti Peking-mielisille vain yhden.

Hongkong on ainakin hetkellisesti rauhoittunut aluevaalien tuloksen selvittyä. Puoli vuotta kaduilla protestoineet nuoret hyppivät ilosta ilmaan ja hallintojohtaja Carrie Lam on varovaisesti hymyillyt pitkästä aikaa.

Jokaisen reaktioille on oma selityksensä, vaikka perimmäinen kiista erityishallintoalueen tulevaisuudesta ei olekaan poistunut.

Hongkongilaiset käänsivät sunnuntaina ylösalaisin paikallisvaltuustojensa kokoonpanot. Voittajien näkökulmasta tulosta voi verrata roskapönttöjen tyhjennykseen, joista niistäkin aluevaltuustot päättävät.

Valtuustojen työnä on organisoida Hongkongin arjen sujuvuutta, bussilinjoja, siisteyttä ja erilaisia lupa-asioita.

Ennen vaaleja kaikki 18 aluevaltuustoa olivat Peking-mielisten hallussa, nyt enää yksi. Paikkajaossa tämä merkitsee, että valtuustojen yhteensä 452 edustajasta peräti 392 on demokratiaa kannattavien ryhmien ja sitoutumattomien hallussa. Pekingin tukijat joutuivat tyytymään 60 edustajaan.

Ennätysvilkkaassa äänestyksessä rauhallisiin äänestysjonoihin asettui lähes kolme miljoonaa ihmistä. Äänestysprosentti nousi 71:een, kun se oli 47 prosenttia edellisissä vaaleissa vuonna 2015.

Demokratialiikkeen kannattajat kohtasivat poliisivat vaalipäivänä sunnuntaina Hongkongin Teknisen yliopiston kampuksella. Fazry Ismail / EPA

Väkivaltaisten yhteenottojen jälkeen hongkongilaiset näyttivät, että he osaavat itse rauhoittaa olonsa ilman, että paikalle komennetaan virkavaltaa Manner-Kiinan puolelta.

Demokratialiikkeen mielenosoitukset toimivat tehokkaana vaalikampanjana Hongkongin itsehallintoa puolustaville.

Mielenosoittajat tuskin täsmäsivät marssejaan jatkumaan vaaleihin saakka, mutta aika toimi heidän edukseen.

Demokratia näytti voimansa myös Pekingille

Aluevaltuustot eivät käytä poliittista valtaa, mutta niiden arvo onkin siinä, että edustajat valitaan suoralla kansanvaalilla. Demokratian sääntöjen mukaan kaikki kunnioittavat tulosta, myös hallintojohtaja Carrie Lam.

– Melkoinen joukko osoitti tyytymättömyytensä nykyiseen tilanteeseen. Kunnioitan tätä ja hallinto ottaa sen huomioon, Lam vakuutti maanantaina, kun tulos alkoi selvitä.

Tämän enempää hän ei suunnitelmia paljastanut. On mahdoton tietää, onko niitä edes olemassa, sillä vaalitulos oli tyrmäävä sekä Lamille että Kiinan keskusjohdolle.

Hallintojohtaja Carrie Lam lupaa kunnioittaa vaalitulosta . Jeon Heon-Kyun / EPA

Joka tapauksessa Peking sanoo yhä tukevansa hallintojohtaja Carrie Lamia.

Ilmeisesti tämä tieto hymyilytti Lamia, sillä ainakaan juuri nyt hänen ei tarvitse pelätä nöyryyttävää lähtöä virastaan. Lam säilytti kasvonsa työnantajansa edessä, mutta kuinka pitkäksi aikaa?

Kiinan keskushallinnon tulkinnan perusteella mikään ei ole muuttunut.

– Hongkong on osa Kiinaa. Väkivallan pysäyttäminen ja järjestyksen palauttaminen ovat tärkeimmät asiat, julisti Kiinan ulkoministeriön tiedottaja Geng Shuang maanantaina Pekingissä.

Samalla Pekingin lehdistö vähätteli aluevaalien merkitystä. Esimerkiksi China Daily kirjoitti, että äänestäjät ovat olleet niin peloissaan mellakoiden takia, että he eivät uskaltaneet vastustaa mielenosoittajien terroria.

Vaalitulos velvoittaa myös voittajia

Aluevaltuustoihin nousi suuri joukko demokratiamarsseissa tunnetuiksi tulleita nuoria.

Heillä on nyt vaativa paikka osoittaa, että he pystyvät myös neuvottelemaan ja kanavoimaan energiaansa yhteisten asioiden hoitoon.

Pekingin kauhuksi aluevaltuustot ovat muuttumassa poliittisiksi areenoiksi, sillä niiden kautta demokratialiikkeet pääsevät suoraan likelle ihmisten arkea.

Jos voittajat toimivat taitavasti, he pystyvät valtuustoissa pitämään esillä agendaansa ja Hongkongin erivapauksien ainutlaatuista arvoa.

Seuraavat vaalit ovat jo ensi syyskuussa, kun Hongkongiin valitaan lakiasäätävä neuvosto. Sen ehdokkaiden nimitys on yhdistelmä kansanvaalia ja Peking-myönteisiä liike-elämän piirejä.

Suurin koitos on vuonna 2022, kun hallintojohtaja Carrie Lamin kausi päättyy. Aluevaalien menestyksen ansiosta demokratialiikket saavat asettaa 117 edustajaa valitsijaryhmään, jossa on kaikkiaan 1 200 jäsentä.

Mielenosoitukset jatkuvat

Aluevaalivoitosta huolimatta mielenosoitusliike ei ole vaiennut. Se on pyytänyt marssilupaa joulukuun 8. päivälle, joka on YK:n ihmisoikeuspäivä.

Nicolas Asfouri / AFP

Hongkongin Teknisellä yliopistolla on yhä muutamia kymmeniä protesteihin osallistuneita, jotka eivät uskalla tulla ulos. Heidän turvallisesta poispääsystään neuvotellaan.

Demokratialiikkeen viisi vaatimusta ovat yhä voimassa.

Ensimmäisenä on vaatimus tutkia poliisien otteiden lainmukaisuus mielenosoitusten laannuttamisessa. Toiseksi mielenosoittajat haluavat, että kesäkuun 12:nnen marssia ei pidä kutsua mellakoinniksi. Sen vuoksi tuolloin pidätetyt olisi armahdettava. Neljäs vaatimus on täydellisesti luopua rikollisten luovutuslakihankkeesta ja viidenneksi antaa hongkongilaisille todellinen ja yhtäläinen äänioikeus.

Lisää aiheesta:

Mellakat, kalliit hinnat ja kiinalaiskiintiöt purevat: Hongkongin väestö vaihtuu vauhdilla