Proteiinipatukat ovat vain hätävara paljon liikkuvalle ihmiselle. Tavallinen aktiivinen arkiliikkuja ei niitä liikunnanohjaajan mukaan tarvitse, sillä länsimainen ruoka sisältää tarpeisiimme nähden riittävästi valkuaisaineita.

Mistä on kyse? Proteiinipatukat vetoavat naisiin miehiä enemmän

Maitopohjaiset proteiinituotteet ovat käyttökelpoisempia elimistölle

Patukat eivät ole laihdutustuotteita

Ylijäämäproteiini muuttuu rasvaksi

Proteiinipatukka on houkutteleva tuote. Kohderyhmä lienee naiset, sillä pakkauksista on tehty karkkimaisen nättejä. Se on myös helppo ottaa mukaan, nopea nauttia ja pakkauksen ulkonäkö vetoaa erityisesti naisiin.

Työfysioterapeutti, liikunnanohjaaja Maria Finellin mukaan kyse on prosessoidusta ruuasta.

- Niissä on paljon erilaisia ainesosia, vitamiineja, kivennäisaineita. Oma mielipiteeni on se, että mitä pidempi ainesosaluettelo on, sitä enempi ei-hyvää se ihmiselle tekee. Kun paljon eri ainesosia sekoitetaan yhteen, ei välttämättä tiedetä, miten ne toimivat yhteen.

Finell korostaa, että tavallinen yksinkertainen ruoka, joka sisältää päivittäin lihaa, kalaa tai kanaa, kananmunia ja kasviksia, on elimistölle helpompaa hyödyntää.

Maitopohjaiset proteiinijuomat saavat Finellliltä myönteisemmän arvion kuin patukat, sillä ainesosaluettelo on lyhyempi ja maidon heraproteiini on helposti hyödynnettävissä. Se on ehkä laadukkain ja puhtain proteiini.

Eivät laihduta, mutta vetoavat laihduttajiin

L-karnitiinin on yksi välttämättömistä aminohapoista. Sitä kutsutaan myös rasvanpolttoaminohapoksi. Tässä mielessä tämän aineen nostaminen esiin markkinoinnissa vetoaa laihduttajiin.

Mitä pidempi ainesosaluettelo, sitä enempi ei-hyvää se ihmiselle tekee.

Proteiinipatukat eivät kuitenkaan ole laihdutustuotteita, sillä niissä on energiaa 300-400 kcal/100g. Laihduttajille suunnatuissa ateriankorvikepatukoissa energiaa on lähes puolet vähemmän. Proteiini toimii patukoissa kylläisyyden tuojana.

Liika proteiini muuttuu rasvaksi

Patukoiden proteiinimäärä 100 grammassa vaihtelee 20 - 50 grammaan. Ihminen pystyy kuitenkin hyödyntämään proteiinista vain 20 g kerrallaan.

- Kaikki ylimääräinen pikotaan sokeriksi ja rasvaksi käyttöä varten, ja jollei sitä käyttöä tule, niin rasvavarannot siitä helposti kasvavat, muistuttaa Maria Finell.

Proteiinilisää tarvitsee vain liikunnallisesti hyvin aktiivin ihminen. Tavallinen arkiliikkuja tarvitsee proteiinia noin 1g/painokilo. Länsimainen ruoka sisältään proteiinia noin 1,5 g painokiloa kohti.

Proteiinipatukkaan on Finellin mukaan syytä turvautua vain, jos aktiivisesti liikkuvalla ihmisellä jää ruoka jonain päivänä muutoin niin vähälle, ettei ehdi syödä oikeaa ruokaa.

- Se onkin sitten jo hälyttävää!