Nyt kun uudenvuodentinat on saatu tulkittua, on hyvä hetki perehtyä myös taloutta koskeviin ennusteisiin. Kuluvan vuoden talouskasvua koskevan ennusteen on julkaissut jo 18 eri organisaatiota. Viimeisimpänä ennustajien joukkoon liittyi Akava, jonka ensimmäinen talousennuste julkaistiin joulukuussa.

Ennustajista pessimistisin on OP-ryhmä, jonka mukaan Suomen talous kasvaa tänä vuonna vain 0,5 prosentilla. Optimistisin on IMF, joka ennustaa talouskasvuksi 1,5 prosenttia. Keskimääräinen ennuste bruttokansantuotteen kasvulle kuluvan vuoden aikana on noin yksi prosentti.

Usutimme pari vuotta sitten julkaistussa talouspolitiikan arviointineuvoston raportissa ennustajia raportoimaan myös ennusteiden luottamusvälit. Puolueiden kannatusgallupeista tuttuja virhemarginaaleja ei sen jälkeenkään ole ennusteisiin ilmestynyt. Ehkä syystä, ennustaminen on epävarmaa ja virhemarginaalit suuria.

Valtiovarainministeriö julkaisee syksyn ennusteidensa yhteydessä yhteenvedon aikaisempien ennusteiden osuvuudesta. Tänä syksynä julkaistun raportin mukaan vuosien 2014–2018 ennusteiden keskimääräinen ennustevirhe oli 1,2 prosenttiyksikköä. Tämä on itse asiassa historiallisesti verrattuna suhteellisen hyvä tulos. Likimainkaan vuoden 2008 finanssikriisin suuruisia yllätyksiä ei tälle periodille osunut.

Keskimääräinen virhe ei ole vielä virhemarginaali. Välillä virheet ovat keskimääräistä suurempia ja välillä pienempiä. Olettaen, että positiivisten ja negatiivisten yllätysten todennäköisyys on sama ja ennustevirheet noudattavat normaalijakaumaa, virhemarginaali voidaan kuitenkin keskimääräisen virheen avulla laskea.

Valtiovarainministeriön raportoiman keskimääräisen ennustevirheen perusteella arvioituna ennuste osuu +/- 1 prosenttiyksikön tarkkuudella kohdalleen noin 50 prosentin todennäköisyydellä. Gallupeissa käytetään tavallisimmin 95 prosentin luottamusväliin perustuvaa virhemarginaalia. Valtiovarainministeriön BKT-ennusteissa tällainen virhemarginaali olisi noin +/-3 prosenttiyksikköä.

Olin opiskeluaikoina harjoittelijana Turun työvoimapiirissä. Yhtenä harjoittelijan tehtävänä oli alueen työttömyyskehityksen ennustaminen. Tietoa tarvittiin, koska työvoimapiirin piti varautua järjestämään koulutusta nopeasti kasvavalle työttömien määrälle.

Harjoittelujakson tuloksena syntyneessä gradussani kirjoitin, että työvoimapiirissä työttömyyttä ennustettiin jatkamalla mustalla tussilla edellisen vuoden työttömyyskehitystä kuvaavaa käyrää. Silloinen pomoni, työvoimapiirin tutkija Jouni Marttinen – parhaat terveiset tätäkin kautta – ei oikein tästä menetelmäkuvauksesta tykännyt. Aiheellisen kritiikin jälkeen kuvaus muuttuikin lopullisessa versiossa ”hiukan” eksaktimmaksi.

Jälkeenpäin en ole enää varma, onko mustan tussin menetelmässä jotain perustavanlaatuista vikaa. Jos ammattiennustajien ennusteista puolet menee yli prosenttiyksiköllä pieleen, on turhaa puhua ennusteiden desimaaleista tai niiden muutoksista. Tarpeeksi paksu tussiviiva peittää pienet yksityiskohdat eikä osumatarkkuus välttämättä ole huonompi kuin monimutkaisemmassa ennusteessa.

Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulu on 20 vuoden ajan jakanut kesäseminaarissaan kristallipallon osuvimman talousennusteen tekijöille. Pallon ovat vuorollaan käyneet voittamassa kaikki suurimmat ennustelaitokset.

Vähemmän julkisuutta on saanut ennustekilpailujen kestomenestyjä, jota voisi kutsua vaikka ennusterobotiksi. Tämä ”robotti” käyttää yksinkertaista aikasarjamallia, joka ennustaa talouskehityksen jatkuvan edellisen vuoden tapaan. Kyse on siis vain hieman mustaa tussia hienostuneemmasta tilastollisesta menetelmästä.

On reilua todeta, että ennusteita tarvitaan ja ennusteraporttien sisältämä teksti on yleensä ennustenumeroita informatiivisempaa. Lisäksi ennusteet tehdään sillä tiedolla, mikä ennusteen tekohetkellä on käytettävissä. Kukaan ei vielä tiedä, alkaako Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä kauppasota – tai saako hallitus aikaan kunnollisen työllisyyspaketin.

Silti ennusteissa huomio kiinnittyy numeroihin. Jo kuluttajansuojan takia näiden numeroitten epävarmuus olisi syytä tuoda nykyistä paremmin julki.