Ulko- ja turvallisuuspolitiikan huippuasiantuntija Jaakko Iloniemi sanoo olevansa hämmästynyt, että Suomessa on kiinnitetty niin vähän huomiota Ruotsin hallituksen tämänkeväiseen puolustuspoliittiseen selontekoon, jossa sanotaan Suomesta ”melko paljonkin”.

Muun muassa YK:ssa ja Suomen Yhdysvaltain suurlähettiläänä vaikuttanut, ministerin arvonimen saanut Iloniemi pui turvallisuus- ja puolustuskysymyksiä tänään ilmestyneessä kirjassaan Maantieteelle emme mahda mitään (Docendo, 2015). Hän kommentoi Ruotsi-asiaa myös aamupäivällä Helsingin Ostrobotnialla järjestetyssä tilaisuudessa, missä oli paikalla Suomen ulkopoliittisen tietämyksen kermaa presidentti Martti Ahtisaaren johdolla.

Iloniemen arvion mukaan Ruotsi ja Suomi ovat käytännössä eli de facto matkalla kohti puolustusliittoa, jos Ruotsin hallituksen sikäläiselle parlamentille viemä esitys eli selonteko toteutuu.

Hänen mukaansa olennaista Suomen kannalta on, mitä selonteossa sanotaan Suomesta. Siitä löytyy viittaus Suomen yhteydessä muun muassa YK:n peruskirjaan.

- Viittaus YK:n peruskirjan 51. artiklaan liittyy jokaisen jäsenvaltion oikeuteen torjua sitä vastaan kohdistunut hyökkäys erikseen tai yhteistoiminnassa muiden kanssa. Kun Ruotsin hallituksen esityksessä viitataan tähän artiklaan ja Suomeen, niin siitä voi lukea halun suoranaiseen sotilaalliseen yhteistoimintaan jommankumman joutuessa hyökkäyksen kohteeksi, hän kirjoittaa kirjassaan.

Ruotsille on kuitenkin hyvin tärkeää, että se ei riko ”lähes pyhää liittoutumattomuusoppiaan”, vaan kaiken pitää tapahtua sitoumuksitta.

- Siis on valmius yhteiseen puolustukseen, mutta ei sitoumusta. Näin ollen yhteinen puolustus hyökkäystilanteessa edellyttää hallitusten eri päätöstä.

Ruotsin puolustuspolitiikka on ollut viimeisen puolen vuoden aikana liikkeessä samaan aikaan, kun se on käynyt yhteistyökeskusteluja myös Suomen kanssa. Taustalla on Venäjän toiminta Ukrainassa ja Itämerellä.

Ruotsi on lähentynyt suoraan puolustusliitto Naton johtavaa valtiota Yhdysvaltoja puolustusyhteistyötä syventävine ajatuksineen, maan parlamentin koko niin sanottu porvariallianssi on kääntynyt Ruotsin Nato-jäsenyyden kannalle ja kansalaistenkin parissa kannattajien osuus on tuoreessa mielipidemittauksessa ollut vastustajien osuutta suurempi.

Iloniemen näkemys Ruotsin linjauksista kiinnosti Ostrobotnian tilaisuudessa muun muassa eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan varapuheenjohtajaa Pertti Salolaista (kok.). Valiokunta on menossa tällä viikolla Tukholmaan kuulemaan ruotsalaisten ajatuksia turvallisuuspolitiikasta.

- Kuinka syvää tämä [Ruotsin ja Yhdysvaltain] yhteistyö on, sitä me emme ihan tarkkaan tiedä. Tiedämme, että kylmän sodan aikana oli niin sanottu Den dolda alliansen eli pimitetty allianssi [liitto] Naton ja Yhdysvaltain kanssa. Mutta missä tällä hetkellä ollaan, oltaisiinko lievemmässä yhteistyösuhteessa salaisesti? Salolainen kysyi.

Salolainen toi esille sen, että kaikissa Ruotsin ja Suomen viime aikoina allekirjoitetuissa yhteistyöpapereissa lukee ”vain rauhan aikana”. Tämä ajattelu on Iloniemen mukaan Ruotsissa muuttumassa, koska länsinaapuri painottaa nyt Suomen kanssa yhteistä puolustussuunnittelua, joka tosin toimii erillään kansallisesta suunnittelusta ja on tätä kansallista täydentävää.

- Jos on yhteisiä suunnitelmia, niin kyllä ne aika lailla ohjaavat toimintaa ja politiikkaa varsinkin kriisitilanteessa, jossa ei voi polkaista yhtäkkiä uutta suunnitelmaa. Jos tämä Ruotsin viitoittama tie etenee, kyllä me tulemme olemaan eräänlaisessa de facto -puolustusliitossa, joskaan ei de jure –puolustusliitossa, Iloniemi vastasi Salolaiselle.

LUE MYÖS: Kysymys Nato-askeleesta sai ruotsalaisen ärähtämään: ”Nyt et saa painostaa”