1900-luvun puoliväliin saakka painovoimainen ilmanvaihto oli suomalaisrakennusten tavallisin ilmanvaihtojärjestelmä. 1970-luvulla yleistynyt koneellinen ilmanvaihto syrjäytti kuitenkin nopeasti vanhan ulkoilman ja sisäilman välisiin paine-eroihin ja perustuvan tekniikan.

Oulussa pari vuotta sitten käynnistetty ainutlaatuinen rakennuskokeilu törmäsi heti isoon ongelmaan. Perinteisellä ilmanvaihdolla toimivalle asuinkerrostalolle ei löytynyt suunnittelijaa. Rakennuttajayhtiö TA-Yhtiöt etsi sellaista pitkään ennen kuin Helsingistä löytyi suunnittelija, joka uskaltautui mukaan kokeiluun.

Oulussa kaksi kokeilukerrostaloa valmistuvat tämän vuoden lokakuussa. Myös Helsingissä eri rakennuttaja aloittaa ensi vuonna vastaavan kokeilu (siirryt toiseen palveluun)n (Helsingin Sanomat).

TA-yhtiöiden projektipäällikkö Jouko Knuutisen mukaan yksi syy Oulun kokeiluun oli halu kokeilla, miten vanhan ajan ilmanvaihto toimii nykyajan taloissa. Myös koneellisen ilmanvaihdon ongelmat olivat tulleet pitkän linjan rakentajalle tutuksi.

– Koneellisen ilmastoinnin tasapainoa on hirmuisen vaikea löytää. Se voi mennä pieleen monesta syystä, esimerkiksi jos korvausilmaventtiili teipataan umpeen tai ilmasuodatinta ei vaihdeta juuri samanlaiseen suodattimeen. Myös ilmanvaihtokone voi rikkoontua yllättäen.

Knuutisen mukaan painovoimainen ilmanvaihto on omalla tavallaan varmatoimisempi. Vaikka sähköt katkeaisivat, ilmanvaihto toimii kuitenkin. Painovoimainen ilmanvaihto ei kuluta sähköä, mutta vaatii kuitenkin vuosittaisen nuohouksen.

Vanhaa ideaa ei voi kopioida sellaisenaan

Nykyään käytetyn koneellisen ilmanvaihdon hyvä puoli on, että se on sääolosuhteista riippumaton.

Suomessa on käytössä kolmenlaisia ilmanvaihtojärjestelmiä. Yle

Tallinnan teknillisen yliopiston professori, arkkitehti Kimmo Lylykangas näkee painovoimaisen ilmanvaihdon nykyiset pullonkaulat, kuten eri vuodenaikojen aiheuttamat ilmavirtausvaihtelut, enemmän osaamishaasteena.

– Kun kehitymme auringon ja tuulen hyödyntämisessä, niin ilma saadaan kyllä liikkumaan niiden voimalla hallitusti, sanoo Lylykangas.

Kokeilutaloissa tuloilma tulee tuloilmaikkunan kautta ja poistoilma puolestaan menee erityisten poistoilmahormien kautta. Kesällä ilmanpoistoa parannetaan lämmittämällä hormeja sähköisesti omilla aurinkokennoilla.

Painovoimaisella ilmanvaihdolla toteutetussa talossa tuloilma lämmitetään ennen sisääntuloa. Juha Hintsala / Yle

Oulun kokeilun kokeilua Lylykangas pitää erittäin kiinnostavana.

– Kannatan rakentamisen moniarvoisuutta ja on huonoa, jos kaikki ratkaisut tulevat samasta muotista. Tällaista luonnon voimiin tukeutuvaa ratkaisumallia kannattaa ehdottomasti kehitellä eteenpäin ilmanvaihdossa ja suunnittelussa, kertoo Kimmo Lylykangas.

Rakennusperinteestä tuttuja ja toimiviksi koettuja painovoimaisen ilmanvaihdon ratkaisuja ei voi Lylykankaan mukaan kuitenkaan kopioida suoraan uusiin rakennuksiin ilman huolellista suunnittelua.

Asunnot ja asuminen ovat nykyään erilaisia kuin vuosikymmeniä sitten, jolloin painovoimainen ilmanvaihto oli hallitseva ratkaisu asuinrakennuksissa. Tuohon aikaan märkätiloja ei ollut nykyiseen tapaan, eikä niitä käytetty yhtä paljon, taloissa oli tulisijat ja eristys oli huonompi.

Rakennuslupa oli tiukassa

Uuden painovoimaisen asuinrakennuksen ensimmäinen rakennuslupahakemus ei mennyt läpi. Vuotta myöhemmin keväällä 2019 lupa myönnettiin ehdollisena. Ehtona oli, että kohteelle tehdään kaksi ulkopuolista tarkastusta.

Oulun rakennusvalvonnan johtaja Pekka Seppälä sanoo, että rakennusluvan hyväksymisen perusteena olivat hyvät selvitykset rakennusten turvallisuudesta ja terveellisyydestä.

– Meillä oli motiivina, että kokeillaan uutta ja kehitetään alaa. Jos tämä luo ilmanvaihtoon uuden ei-koneelliseen ratkaisun, niin sehän on vaan positiivista, Seppälä sanoo.

Jos ilmanvaihto ei toimi niin kuin pitää, on rakennuttaja velvollinen järjestämään asuinkerrostaloon toimivan ratkaisun.

Rakenteilla olevan koetalon huonekohtaiset ilmanvaihtoputket. Juha Hintsala / Yle

Suurimmat haasteet ovat painovoimaisen ilmanvaihdon riittävyys vuoden eri aikoina. Myös kosteudenhallintaa tullaan seuraamaan.

– Äänet ovat myös yksi ongelma. Vaikka ilmanvaihtojärjestelmä on itsessään äänetön, ulkoilman äänet voivat kantautua sisälle. Esimerkiksi liikenteen melusta voi muodostua ongelma vilkkailla paikoilla, sanoo Seppälä.

Muuttaisitko sinä uuteen painovoimaisella ilmanvaihdolla varustettuun kerrostaloon? Voit keskustella aiheesta kello 23:een saakka!