Iltalehti tarjoaa lukijoilleen sukelluksen todellisten vaaliasiantuntijoiden ennusteisiin tulevien eduskuntavaalien tuloksista.

Iltalehti on pyytänyt neljä eri tahoa arvioimaan, mikä on puolueiden paikkamäärä eduskunnassa ensi huhtikuun vaalien jälkeen. Kansanedustajien määrä on ratkaiseva, kun päätetään, mikä puolueista lähtee muodostamaan hallitusta ja on vahvin vaihtoehto pääministeripuolueeksi.

Iltalehden vaalitietäjävisan juoni on seuraava:

Iltalehdelle vaaliennusteita tehnyt analytiikkayhtiö Accuscore laskee eri medioiden kannatusmittausten perusteella ennusteensa paikkajaosta. Viimeisin kannatusmittaus, Alma Median, julkaistiin maanantaina.

Samoin tekevät kolme muuta Iltalehden vaalitietäjäksi pyytämää. He myös vertaavat omia ennusteitaan Accuscoren lukuihin. Kolme kisaan mukaan mukaan lähtenyttä ovat:

Jukka Manninen, joka on Ellun Kanojen tutkimusjohtaja ja kokoomuksen entinen suunnittelupäällikkö.

Mikkel Näkkäläjärvi, joka on Demarinuorten puheenjohtaja ja rovaniemeläinen kaupunginvaltuutettu.

Heikki Sairanen (vihreät), joka työskentelee Helsingin apulaispormestari Sanna Vesikansan erityisavustajana.

Eduskuntavaalien paikkajako ratkeaa sunnuntaina 14. huhtikuuta. Ennen sitä Iltalehden vaalitietäjävisan osallistujat antavat vielä toisen ennusteen.

Vaalien jälkeen Iltalehti palkitsee parhaimman ennusteen tehneen Vaalitietäjän. Palkinnon lisäksi voittajaa odottaa luonnollisesti suuri kunnia ja julkisuus.

Seuraavassa Iltalehden vaalitieteilijät esittelevät omaa ennustettaan. Tarkat paikkaennusteet löytyvät grafiikasta.

Accuscoren analyysi:

–Eduskuntavaalien ennakkoäänestyksen alkuun on kuukausi. Vaikka vaalikampanjat kiihtyvät tulevien viikkojen aikana, voidaan jo nyt ennustaa suuria muutoksia eduskunnan paikkajakaumaan edellisiin eduskuntavaaleihin nähden. Accuscoren ennusteen mukaan suurin voittaja olisi SDP, jonka paikkamäärä kasvaa 14 paikalla viime vaalien 34 edustajasta 48 valittuun.

–Toinen selkeä voittaja paikkamäärällä mitattuna ovat vihreät, joiden ennustetaan saavan 25 kansanedustajaa nykyisen 15 sijaan. Tämä olisi heidän historiansa suurin kansanedustajien määrä. Kolmanneksi voittajaksi voidaan laskea perussuomalaiset. Vaikka kansanedustajien määrä edellisiin eduskuntavaaleihin verrattuna on tippumassa 14:llä, käy kato sinisten kansanedustajien joukossa. Perussuomalaisten eduskuntaryhmän koko on 17 edustajaa, johon lisäystä tulisi seitsemän.

–Sinisten tulosta on hankala ennustaa, mutta tuloksena näyttää olevan nykyisen 17 sijaan ehkä yksi edustaja.

–Samanlaisen romahduksen kokee pääministeripuolue keskusta, jonka paikkamäärä putoaa viime vaalien 49:stä 32:een. Tämä on vähemmän kuin keskustan kannalta katastrofaalisissa 2011 vaaleissa ja puolueen huonoin tulos sataan vuoteen. Hallitusvastuu ei näytä painavan kokoomusta, jolle ennuste lupaa paria lisäpaikkaa.

Kilpailu suurimman puolueen paikasta on kahden kauppa. Vaikka ennusteessa on eroa yhdeksän paikkaa SDP:n eduksi, ovat he saamassa viidessä vaalipiirissä viimeisen läpimenijän ja vain yhdessä kärkkymässä ensimmäisenä tippujana lisäpaikkaa. Kokoomuksen osalta kuvio on päinvastainen, sillä he ovat yhdessä vaalipiirissä viimeisenä läpimenijänä ja peräti kuudessa ensimmäisenä putoajana. Pienetkin muutokset äänimäärissä saattavat heilauttaa näiden puolueiden paikkamäärät hyvin lähelle toisiaan.

Mikkel Näkkäläjärven analyysi:

–On hyvä muistaa, että eduskuntavaaligallupit ovat yksi asia, mutta lopulta vaalitulos ratkeaa kussakin vaalipiirissä ja vaalipiirikohtainen ehdokasasettelu on erittäin tärkeässä roolissa. Vaikka jonkin puolueen kannatus olisi korkeaa, ei se välttämättä realisoidu kansanedustajapaikoiksi täysimääräisesti ellei puolueella ole jokaisessa vaalipiirissä kattavaa ehdokaslistaa.

Mikkel Näkkäläjärvi. Kira Hagström

–Varsin selkeältä (Alma-gallup 4.3.2019) näyttävä Antti Rinne vs. Petteri Orpo -pääministerivaaliasetelma tulee nostamaan SDP:ta ja Kokoomusta, mikä vaikuttaa vaalitulokseen. Mitä tiukemmaksi kisa käy, sitä enemmän muiden puolueiden potentiaaliset kannattajat alkavat harkita SDP:n tai Kokoomuksen äänestämistä vaikuttaakseen tulevan pääministerin valintaan. Tästä ns. taktisesta äänestämisestä oli viitteitä mm. Ruotsin parlamenttivaalissa 2018 ja Helsingin kuntavaalien ns. pormestarivaalissa 2017.

–Lisäksi SDP:n tulokseen tulee vaikuttamaan myönteisesti hyvä ja alueellisesti kattava ehdokaslista mm. Hämeessä, Uudellamaalla ja Savo-Karjalassa, minkä johdosta tulos voi olla odotettuakin parempi.

–Kokoomuksen kannatus tulee olemaan lisäksi Accuscoren ennustetta parempi osin aiemmin mainitusta syystä, osin siitä syystä, että kyseisessä ennusteessa Kokoomuksen ehdokas on jäämässä useassa vaalipiirissä ensimmäiseksi, joka jää rannalle, joten pienikin Kokoomuksen kannatuksen nousu voi tuoda useita edustajapaikkoja, joita ennusteessa ei ole Kokoomuksella. Lisäksi Kokoomuksen kannattajat jäävät harvoin nukkumaan vaalipäivänä.

–Perussuomalaisten heikkoa tulosta selittää osin se, että he ovat erittäin riippuvaisia siitä, että maahanmuutto nousee merkittäväksi vaaliteemaksi. Tällä hetkellä ei näytä siltä, että maahanmuutto olisi nousemassa erityisen merkittäväksi teemaksi vaalikeskusteluun. Samoin Perussuomalaisten tulosta heikentää se, että heidän ehdokaslistat eivät ole erityisen hyviä suuressa osassa vaalipiireistä.

–Keskustan kannatus tulee putoamaan vuoden 2015 eduskuntavaalikannatuksesta merkittävällä tavalla pitkälti puolueen huomattavasti heikentyneen imagon takia, mutta osittain myös sen takia, että monia kokeneita ja paljon ääniä saaneita ehdokkaita on jäämässä pois. Näin ollen Keskustalle povattu sukupolvenvaihdos voi jäädä torsoksi.

–Vihreät ovat SDP:n ohella vaalien varma voittaja, mutta kansanedustajapaikan saaminen on edelleen vaikeaa monessa vaalipiirissä, kuten Satakunnassa, Vaasassa, Lapissa ja Hämeessä. Vihreät tulee silti tekemään hienon tuloksen muun muassa Helsingissä, Uudellamaalla ja Pirkanmaalla.

–Erityisen kiintoisaa vaalituloksessa on nähdä millaiset eduskuntaryhmät SDP ja Vihreät tulevat saamaan, koska molemmat ovat saamassa tuntuvat vaalivoitot ja näiden puolueiden listalta eduskuntaan tulee runsaasti uusia kasvoja. Uskon, että nuoremman sukupolven edustajista on nousemassa Arkadianmäelle ainakin Matias Mäkynen (Vaasa, sd), Iiris Suomela (Pirkanmaa, vihr), Miia Nahkuri (Häme, sd), Eveliina Heinäluoma (Helsinki, sd), Fatim Diarra (Helsinki, vihr), Ari Reunanen (Satakunta, sd) ja Niina Ratilainen (Varsinais-Suomi, vihr)

Jukka Mannisen analyysi:

–Itselläni on Accuscoren kanssa identtinen kuponki neljän vaalipiirin osalta. Ne ovat Varsinais-Suomi, Häme, Pirkanmaa ja Vaasa.

Jukka Manninen. Ellun Kanat

–Isoimmat erot oman ja Accuscoren ennusteen välillä löytyvät keskustan, vihreiden ja vasemmistoliiton paikka-arvioista. Yksi syy on muun muassa se, että käyttämäni ennustemalli on perinteisesti ylikorostanut hieman vasemmistoliittoa.

–Keskusta esimerkiksi pitänee yhden paikan Helsingistä, vaikka se kuntavaalien perusteella olisikin jäänyt ilman. Se on vihreiltä pois.

Uusimaa tulee olemaan hyvin hankala vaalipiiri ennustaa. Omassa ennusteessa keskustan kolmas paikka olisi viimeinen läpimenijä. Jos ryhmä muut (kuten Siniset tai Liike Nyt) ottaa paikan, kuten Accuscore ennustaa, voi toteutua keskustan kaksi paikkaa. Vasemmistoliitto ottanee toisen paikan Uudeltamaalta. SDP:n kannatus Uudellamaalla on yleensä yksi yhteen valtakunnallisen kannatuksen kanssa. Noin 21 prosentin kannatuksella ottaa Uudeltamaalta kahdeksan paikkaa, ei yhdeksää. Kokoomus ottanee Uudeltamaalta 10 paikkaa.

–Uskon, että Keski-Suomessa keskusta ja kokoomus käyvät vaalien kovimman kisan viimeisestä paikasta. Omassa ennusteessa keskusta on niskan päällä.

–Oulun vaalipiirissä keskusta menettänee kahden sijasta kolme paikkaa: perussuomalaisten kolmas on viimeinen läpimenijä, ei keskustan seitsemäs.

–Kaakkois-Suomessa vasemmistoliitto ylittänee äänikynnyksen, mikä veisi Accuscoren ennustaman toisen paikan vihreiltä.

–Satakunnan osalta vaalien sekavin vaaliliitto (kokoomus, siniset, rkp) johtaa siihen, että kokoomuksen ottaa toisen paikan perussuomalaisten nenän edestä, vaikka Laura Huhtasaari lienee yksi vaalien ääniharavista.

Heikki Sairasen analyysi:

–Uusimmassa gallupissa merkittävintä on Kokoomuksen ja Keskustan valtaisa romahdus. Molempien puolueiden johdon ote on näyttänyt lipsuvan pahasti juuri H-hetkellä. Epäsuosittu sote-uudistus on vieläkin sitkeästi valokeilassa ja kummankin puolueen johto näyttää reagoivan tähän maalaamalla oppositiosta varsin villejä viholliskuvia omien tavoitteidensa kirkastamisen sijaan.

Heikki Sairanen. Heikki Sairanen

–Näiden vaalien tulos riippuu hyvin paljon siitä, saavatko Sipilä ja Orpo omat pelinsä kuntoon. Nyt ei oikein näytä siltä. Voi hyvin olla, että olemme nähneet vasta romahduksen alun.

–Accuscoren tapaan ennustan täydellistä tuhoa sinisille, kohtuullisia vaikeuksia keskustalle ja ajattelen, ettei kokoomus ole vielä syöksyssä. Tällä hetkellä rohkeampi ennustaja voisi väittää kaikkien - siis myös kokoomuksen - syöksyn alkaneen. Tällainen syöksy loisi tilaa demareille, vihreille ja konservatiivisemmalla puolella perussuomalaisille.

–Kokoomuksen kohdalla luotan Accuscoren ennustetta enemmän siihen, että Kokoomus kerää yhden Keskustalta Oulun vaalipiiristä vapautuneen paikan enemmän kuin Accuscore veikkaa. Sipilän äänestäjät tuskin lähtevät ihan samalla tapaa liikkeelle kuin neljä vuotta sitten ja vapaita ääniä on porvarillisella puolella näin enemmän.

–En usko SDP:n parantavan tulostaan Uudellamaalla ja erityisesti Helsingissä, jossa puolueen koneisto yskii varsin pahasti. Kokonaiskannatukset mitataan Suomessa aika tarkasti, joten demarien hyvistä gallup-luvuista voi päätellä kannatuksen kasvavan pääkaupunkseudun ulkopuolella, vaikka paikkojen arviointi onkin vaikeaa.

–Keskustan suhteen olen eri mieltä monen muun kaupunkilaisen kanssa ja ajattelen, että heillä olisi kuitenkin mahdollisuus taistella Helsingistä yksi paikka ja pitää yksi paikka enemmän Uudellamaalla.

–Vihreiden valtavan nousun luulen keskittyvän vähän eri tavalla kuin Accuscore. Varsinais-Suomessa uskon mahdollisuuksien olevan suuremmat toiseen lisäpaikkaan kuin Uudenmaan kolmanteen lisäpaikkaan. Yllätyksiä voi kuitenkin tulla vielä näidenkin päälle. Esimerkiksi ensimmäinen vihreä kansanedustaja Vaasasta ja lisäpaikat Accuscoren malliin nähden Keski-Suomesta tai Helsingistä eivät ole ollenkaan mahdottomia.

–Perussuomalaisten nykyisellä kannatuksella tai jopa sen reilulla nousullakaan puolue ei pysty pitämään kiinni Soinin johdolla saaduista paikoista. Harva tuntuu nykyään muistavan, että perussuomalaisten gallup-kannatus näytti nousevan ennen kuntavaaleja ja ei sitten oikeastaan lainkaan näkynyt luvuissa vaali-iltana.

–Luotan Accuscorea enemmän vasemmistoliiton pärjäävän Helsingistä ja Uudeltamaalla. RKP:n tulos on vakaa vaaleista toiseen ja näin varmaan on nytkin, mutta itse veikkaan, että paikka Varsinais-Suomessa on tiukoilla.

–Suomen suunta tuskin huojuu pienimpien puolueiden liikkeistä ja niitä on hieman vaikea ennustaa aiemman historian pohjalta, mutta en olisi yllättynyt, jos Liike Nyt saisi Uudeltamaalta yhden paikan ja Siniset jäisivät kokonaan ilman paikkoja.

Alla analytiikkayhtiö Accuscoren koko ennuste. Taulukossa ylhäällä ennuste puolueiden kannatuksesta prosentteina eri vaalipiireissä ja koko maassa. Alempana sama kansanedustajien paikkojen mukaan. Kaikista alimpana Accuscoren ennuste vaalipiirien viimeisestä läpimenijästä ja ensimmäisestä tippujasta.