Kuntaliitto arvioi, että yli puolet kunnista joutuu korottamaan kiinteistöveroaan ensi vuonna uusimman alarajan noston jälkeen.

Mistä on kyse? Varhaiskasvatusmaksujen alentamisen on laskettu vähentävän kuntien tuloja 67–75 miljoonalla eurolla (netto).

Tästä summasta 25 miljoonaa kompensoidaan kiinteistöveron alarajoja korottamalla, 25 miljoonaa peruspalvelujen valtion osuuden nostolla ja 60 miljoonaa kuntien yhteisöveron jako-osuutta korottamalla.

Valtio tilittää tänä vuonna 30,34 prosenttia keräämästään yhteisöverosta kunnille. Ensi vuonna määrä nousee 31,47 prosenttiin.

Osa hallituksen puoliväliriihessä päättämästä varhaiskasvatusmaksujen alennuksesta korvataan jälleen kiinteistöveron korotuksella. Kiinteistöveron alarajaa nostetaan ensi vuonna, koska päivähoitomaksujen alennukset astuvat voimaan jo tammikuussa.

Hallitus ei ole vielä päättänyt millä tavoin kiinteistöveron uusin korotus tehdään, eli kohdistuuko nosto esimerkiksi vain yleiseen tai vakituisen asuinrakennuksen kiinteistöveroon. Tämä selviää lopullisesti vasta syksyn budjettiriihessä.

Kuntaliiton kehittämispäällikkö Jukka Hakola on tyytyväinen, että varhaiskasvatuksen maksumenetykset ylipäätään korvataan kunnille.

– Tämä toteutustapa ei vain kohdistu parhaalla tavalla niihin kuntiin, joihin syntyy lisäkuluja päivähoidon kasvaneesta kysynnästä ja maksualennuksesta.

Kuntaliitto laski Ylelle, kuinka paljon uusin korotus rokottaa kiinteistönomistajia, jos se tehdään puoliksi (12,5 miljoonaa euroa) yleiseen ja vakituisen asuinrakennuksen kiinteistöveroon.

Kiinteistöveroa nostettu viidenneksellä muutamassa vuodessa

Yleisen kiinteistöveron alarajaa on korotettu tänä vuonna 16,5 prosenttia vuoteen 2016 verrattuna. Vakituisen asuinrakennuksen kiinteistöveron alarajaa on nostettu samaan aikaan 10,8 prosenttia. Tähän sisältyy viime elokuun budjettiriihessä tälle vuodelle tehty lisänosto, jolla kunnille korvattiin päivähoitomaksujen korotusten perumista.

Uusimman korotuspäätöksen jälkeen kiinteistöveroa on kiristetty muutaman vuoden sisään noin parillakymmenellä prosentilla. Puolet Suomen 311 kunnasta on nostanut tai joutuu nostamaan kiinteistöveroprosenttiaan.

Yle Uutisgrafiikka

Kuntaliiton laskelman mukaan 157 kuntaa on taas korotusten edessä. Näistä 103 kuntaa nostaa yleistä kiinteistöveroaan ja 54 kuntaa vakituisen asuinrakennuksen veroa, osa vielä molempia.

Tänä vuonna 145 kuntaa on nostanut kiinteistöveroaan. Osa kunnista on perinyt kiinteistöveroa alimman määrän, joten he joutuivat tekemään kiristyksen. Osa kunnista on jo veloittanut alarajaa korkeampaa veroa.

Asumiskulut kasvavat erityisesti pääkaupunkiseudulla

Hallitus käytännössä pakottaa kunnat korotuksiin kiinteistöveron alarajan nostolla. Viimeisimmätkin nostot kirpaisevat eniten suurissa kaupungeissa ja pääkaupunkiseudulla, koska ne perivät useimmiten alarajalla olevaa veroa.

Suurimmat kiinteistöveron euromääräiset nostot kohdistuvat Helsinkiin ja Espooseen, koska asukkaitakin on enemmän. Tämä taas merkitsee asuinkustannusten nousua kaupungeissa, joissa on jo ennestään korkeat asumiskulut.

Kiinteistöverosta näyttää tulleen näppärä maksuautomaatti, kun kunnille tarvitaan hallituksen päätösten takia rahaa. Parinkymmenen prosentin korostus lyhyessä ajassa kuulostaa aika kovalta, eikä mikään estä korottamasta lisää tulevaisuudessa.

Hallitusohjelmassa on mainittu 25 miljoonan euron korotus kiinteistöveroon vuodelle 2019, mutta sen tekotapa on vielä avoinna.

Kiinteistöjen verotusarvot vanhentuneita

Jukka Hakola sanoo, etteivät suuret kertakorotukset tai jatkuvasti nouseva alaraja ole paras tapa kasvattaa kiinteistöveron tuottoa. Sen sijaan vanhentuneille verotusarvoille pitäisi tehdä jotain. Kiinteistövero perustuu tontin ja rakennusten arvoon eli niiden verotusarvoon.

Mistä kiinteistöveroa maksetaan? Yleistä kiinteistöveroa peritään tontista ja liikerakennuksista.

Vakituisen asuinrakennuksen kiinteistöveroa maksetaan vain pysyvästä asunnosta.

Näistä kahdesta verosta kertyy 90 % kiinteistöveropotista.

Veroa maksetaan myös vapaa-ajan asunnoista, voimalaitoksista, yleishyödyllisten yhteisöjen kiinteistöistä sekä rakentamattomasta rakennusmaasta.

Pääkaupunkiseudulla ja kehyskunnissa tyhjistä tonteista peritään vielä 3 prosenttiyksikköä yleistä veroprosenttia korkeampaa veroa.

Tämän tarkoitus on vauhdittaa asuntojen rakentamista.

– Meidän mielestä vero kohdentuisi oikeudenmukaisemmin, jos kiinteistöjen erilainen arvostus huomioitaisiin nykyistä paremmin veroa määrättäessä. Nyt veroprosenttien nosto vain kasvattaa edelleen eri kiinteistöjen verotusarvoissa olevaa eroa.

Tämä voisi tarkoittaa, että alueelliset erot asumusten rakennuskustannuksissa tai kiinteistön käyttötarkoitus vaikuttaisivat niiden verotusarvoon. Esimerkiksi liike- ja asuinkiinteistöt maksavat nyt saman verran veroa maapohjastaan.

Lue myös: Katso oman kuntasi kiinteistöveroprosentit – päätökset postiin maaliskuussa