12 bandemedlemmer fra Aarhus får eller har fået offentlig forsørgelse, mens de har været registreret i Rigspolitiets særlige banderegister. I Aarhus har det skabt voldsom politisk polemik.

Annonce

AARHUS: Bandekrigen kom for alvor til Aarhus i 2016, da grupperinger fra Rundhøj og Rosenhøj i Aarhus Syd røg i krig med hinanden. Siden er konflikten mellem den nye afdeling af banden Loyal to Familia og grupperinger i Brabrand kommet til, og Århus Stiftstidende kan nu afsløre, at 12 århusianske bandemedlemmer sidste år kunne supplere deres kriminelle aktiviteter med kontanthjælp eller anden offentlig ydelse fra kommunen. Det viser en aktindsigt fra Rigspolitiet, der via SKAT kan oplyse, at 63 procent af de bandemedlemmer - som per 1. maj 2017 var registreret i politiets særlige banderegister - modtog offentlig forsørgelse. Aktindsigten er foretaget af Radio24syv, og hvor Odense Kommune var hurtig til at bruge listen proaktivt i forhold til byens bandemedlemmer, så har den i Aarhus i stedet skabt en voldsom politisk polemik.

Tal fra Rigspolitiet, som Radio24syv har fået aktindsigt i Per. 1. maj 2017 var der registreret 358 bandemedlemmer i Politiets Efterforskningsstøtte Database (PED). 261 af bandemedlemmerne modtog en eller flere former for offentlig forsørgelse i løbet af 2016. Heraf 12 i Aarhus fordelt over hele byen. 83 personer havde ukendt bopæl. Det fremgår ikke af tallene, hvor længe bandemedlemmerne har været på kontanthjælp, eller hvor meget de har fået udbetalt. Typen af offentlig forsørgelse fordelte sig således på de 261 bandemedlemmer: SU = 47 personerKontanthjælp = 228 personerSygedagpenge = 0 personerDagpenge og pension = 31 personerAnden indkomst, hvor der ikke kan ske lønindeholdelse = 2 personer Summen af ydelsestyper (308) er højere end antallet af bandemedlemmer (261), fordi enkelte bandemedlemmer har modtaget mere end en ydelse løbet af 2016. Der er udelukkende tale om bandemedlemmer, og rockere er derfor sorteret fra i opgørelsen.

Annonce

Op i det røde felt

Da Radio24syv kunne fortælle, at over 60 procents af landets bandemedlemmer var på kontanthjælp, sendte venstres byrådsmedlem, Lene Horsbøl, en 10-dages forespørgsel til den ansvarlige rådmand for Sociale Forhold og Beskæftigelse, Thomas Medom (SF), hvor hun blandt andet ønskede at vide, hvor mange århusianske bandemedlemmer, der er på offentlig forsørgelse, og hvor længe de har modtaget offentlig forsørgelse. Først efter 35 dage blev forespørgslen besvaret, og af svaret fremgår det, at Sociale Forhold og Beskæftigelse ikke kan svare på de syv spørgsmål, da der ikke er hjemmel i loven til at udlevere oplysningerne til Aarhus Kommune. Det fik Venstre op i det røde felt. For hvordan kunne Radio24syv have tallene, når Aarhus Kommune afviste 10-dages forespørgslen? Derfor ringede Lene Horsbøl (V) selv til Radio24syv og fik tallene for Aarhus. Rådmand Thomas Medom (SF) fastholdt til gengæld, at Aarhus Kommune ikke kunne få adgang til listen og antallet af århusianske bandemedlemmer, da det er regeringen, der beslutter, hvilke oplysninger fra det særlige banderegister, der må udveksles.

Rådmand Thomas Medom (SF) er ret sikker på, at Aarhus Kommune fanger bandemedlemmer, der ikke har ret til at få offentlig forsørgelse, i kommunens 360 graders undersøgelse. Arkivfoto: Axel Schütt

Annonce

Rigspolitiet begik fejl

En opringning til Rigspolitiet kunne endelig binde alle de løse ender sammen. - Det var en fejl fra vores side at aflevere en liste til Radio24syv, hvor man kunne se, hvor bandemedlemmer på offentlig forsørgelse havde bopæl. I nogle kommuner og byer er der kun få registreret, og derfor kan der være risiko for, at man kan regne ud, hvem der står på listen, hvilket er i strid med persondataloven. Så den liste skulle vi ikke have givet videre, forklarer Kristian Gyde Poulsen, der er specialkonsulent ved Rigspolitiets Nationale Efterforskningscenter (NEC) og fortsætter: - Så det er korrekt, at Aarhus Kommune har henvendt sig, og at vi afviste for nuværende af hensyn til oplysninger af fortrolig karakter. Men vi forklarede samtidig Aarhus Kommune, at når den nye taskforce under Bandepakke III bliver etableret, så vil kommunen kunne få oplysningerne i det forum. Den omtalte taskforce er ét af 35 initiativer, der ligger i den nye bandepakke III, som regeringen fik vedtaget i marts med støtte fra Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet. Her skal initiativ 30 sørge for, at der etableres en taskforce, som hurtigt og effektivt skal kunne håndtere konkrete sager, hvor myndighederne bliver opmærksomme på rockere og bandemedlemmer, som udviser en adfærd, der giver grund til at mistænke, at de pågældende uretmæssigt modtager offentlige ydelser. - Der er ikke sat en fast deadline på, hvornår den nye taskforce er klar, men vi forventer, at det bliver i løbet af efteråret. Det skal gerne gå stærkt med at have det på plads, siger Kristian Gyde Poulsen fra Rigspolitiets Nationale Efterforskningscenter.

Annonce

Rådmand ikke bekymret

Og så tilbage til de århusianske bandemedlemmer på offentlig forsørgelse og det politiske slagsmål, der er affødt af, at tallet for Aarhus nu er ude. Rådmanden for Sociale Forhold og Beskæftigelse mener ikke, man kan bruge tallet til noget. - 12 er bare et tal. Jeg har hverken cpr-nummer eller navne og kan ikke få det, så det kan jeg ikke bruge til noget. Jeg har i stedet fokus på, at vi i forvejen har et godt redskab i vores 360 graders eftersyn i samarbejde med Østjyllands Politi, beskæftigelsesforvaltningen og motorregisteret, som vi kan stresse de kriminelle med. Og vi har også taget kontanthjælpen fra en række personer med banderelation, når ikke de har været berettiget til den, siger Thomas Medom (SF). Et 360 graders eftersyn indebærer, at en række forskellige myndigheder udveksler oplysninger om kriminelles levestandard, og om den hænger sammen med deres beskæftigelsessituation og deres lovlige indtægter. Har en kriminel person eksempelvis en luksusbil, men ikke en registreret indtægt, der svarer til bilen værdi, kan det indikere kriminel aktivitet. Århus Stiftstidende har efterspurgt det konkrete antal personer med banderelation, der har fået fjernet kontanthjælpen. Aarhus Kommune arbejder i øjeblikket på at tælle op, hvor mange sager, kommunen har haft i anden halvdel af 2017 med efterfølgende sanktioner på kontanthjælp. Men det tager tid at få udarbejdet det korrekte tal.

Byrådsmedlem Lene Horsbøl (V) blev rasende, da hun ikke kunne få svar på en 10-dages forespørgsel om bander på kontanthjælp. Derfor ringede hun selv rundt og fik tallene for Aarhus. Arkivfoto: Kim Haugaard

Annonce

Venstre er stadig provokeret