Tune Hein er civilingeniør, konsulent, rådgiver inden for strategi og ledelse Illustration: Privatfoto

De kommende år vil sende en flodbølge af ny teknologi til os. Vi kan samle disse i fem teknologifelter, som vil få afgørende betydning. Og den udvikling (disruption) vil give to vindere: 1) internet-kongerne, som kan udtænke anvendelse af teknologierne i nye digitale forretningsmodeller og 2) teknologi-kongerne, som kan få det hele til at virke. Så der er næppe et fag med større potentiale i dag end ingeniørfaget.

Lad os se på fem teknologifelter, som vil disrupte det etablerede erhvervsliv og rumme potentialet for det nye:

Virtual Reality og Augmented Reality (VR & AR) kender vi fra spillet Pokémon Go, men i erhvervslivet er der utallige anvendelser. Landmålerfirmaet LE34 har f.eks. et system, hvor de kan se rørtegninger i Google Streetview. Nogle af de første systemer kom fra flyindustrien, hvor det var lidt svært at stå med en manual inde i en 747 motor. Droner, selvkørende og fjernstyrede, kan ses som et samlet teknologifelt. Droner er ikke kun små tingester, som flyver over naboens have, det kan også være et skib, en bil eller en Amazon pakke-leverandør. Det kan være en lille kirurgisk robot, du sluger, når du skal opereres. De selvkørende biler får enorm betydning; der kan være flere biler på vejene, i et bedre flow, uden uheld. Parkeringsproblemer løses, ved at den selvkørende bil sætter dig af og derefter kører ned på havnen og venter – hvis den da ikke skal køre ungerne til sport i mellemtiden. Virtual Design og 3D-print får stor betydning for produktionsprocesserne. På ‘The Silo’ i det nye Nordhavn i København bliver der i øjeblikket monteret altaner, der næsten bare bliver hængt på som fuglekasser. De er nemlig designet i 3D-værktøjer hos CN3 i Virum, som direkte fra computeren sender produktionsdata til en fabrik, hvor de bliver produceret. Det vil trække produktion hjem til vesten og måske udfordre shippingbranchen og skabe et jobløst opsving for Trump. IoT (Internet of Things) og wearables kobler ting på nettet. Pumper, der selv beder om vedligeholdelse, bleer, der fortæller, når de skal skiftes, scannere, som registrerer, hvis en ældre medborger er faldet i hjemmet, plastre måler blodtryk, stiger i Aalborg fortæller selv entreprenøren, præcis hvor de er, park-skraldespande fortæller, når de er fulde, og viser dermed et mønster af, hvor i byen der var fest i nat. IoT leverer sammen med nettet og sociale medier tonsvis af info til big data. Effektiviseringspotentialet i arbejdsplanlægning er enormt. Kunstig intelligens (AI) og lærende robotter. I dag behøver man ikke længere dyr programmering til en robot – man kan bare lade den scanne en mand ved samlebåndet, og efter ca. 20 minutter kan den gentage bevægelsen. Hvis du ringer til Swedbank, taler du med en kundeservicerobot (chatbot), der hedder Nina, uden at du opdager, at det er en robot. Det samme gælder den virtuelle IBM-Watson advokat Ross. Og sidste år, da IBM satte sig for at slå mesteren i Jeopardy og Google og valgte det intuitive spil Go, trænede maskinerne ikke med mennesker, men blot med en anden computer! Så mennesket bliver taget ud af ligningen. Læg mærke til, at teknologiguruer som Elon Musk, Bill Gates og Stephen Hawkins udtrykker stor bekymring for hvad kunstig intelligens kan udvikle sig til.

Disse felter er vigtig teknologi – ikke om ti år, men om nul til fem år. Er du på forretningssiden (også i det offentlige) bør du stille spørgsmålet: Hvordan kan vores organisation og kunder udnytte disse teknologier? Er du på teknologisiden, bør spørgsmålet være: Hvordan bliver jeg en af de nøglepersoner, der kan implementere dem?