Regeringen vil hæve pensionsalderen for politikerne – men beholde gylden ordning, som ellers blev slagtet af kommission

Politikernes pension har længe været omstridt, og et flertal er nu nået til enighed om at lave mindre ændringer. Men den hurtige optjening af store pensioner består.

Det oplyser finansminister Claus Hjort Frederiksen (V) på Folketingets talerstol, efter at han har indgået en ny vederlagsaftale her til morgen med Socialdemokraterne, Radikale, Konservative og Liberal Alliance.

I dag kan folketingspolitikere gå på pension allerede fra efterlønsalderen frem for at vente til folkepensionsalderen. Er man valgt ind før 2007, kan man allerede som 60-årig gå på pension.

Men de regler ændres fremadrettet, så pensionsalderen for de politikere, der vælges ind ved næste valg, vil følge den almindelige pensionsalder. Der er dog stadig en vis uenighed blandt aftale-partierne.

- De nærmere overgangsregler skal endelig afklares, siger Claus Hjort Frederiksen.

Hjort og co. i pengenød: Sådan detoneres pensionsbomben

Ser ikke på ordningen

Der sker altså en justering på mellem tre og fem år afhængig af den enkelte politikers alder, men ellers består den pension, som den såkaldte vederlagskommission ellers har stemplet som ’helt ekstremt lukrativ’.

Den nuværende ordning, som fortsætter, betyder, at en almindelig HK’er skal indbetale pension i 222 år for at have optjent det samme, som en minister kan spare op på blot otte år.

- Vi synes ikke, at lønnen skal sættes op, så derfor, som konsekvens af det, ser vi heller ikke på pensionsordningen, siger Claus Hjort.

Formanden for vederlagskommissionen, Michael Christiansen, har tidligere slået fast, at regeringens planer ikke vil have den store betydning for politikernes pension.

- Der er reelt tale om en mindre justering, sagde den tidligere departementschef og nuværende bestyrelsesformand for DR til Ekstra Bladet.

Se også: Få overblikket: Det gør politikerne ved deres fede pension

Lukker Jonas Dahl-hullet

Flertallet er ud over en højere pensionsalder også blevet enige om, at lukke det såkaldte Jonas Dahl-hul (SF). SF'eren var skatteminister i omkring 40 dage, men efter at SF trak sig ud af regeringen, så kunne Jonas Dahl alligevel hæve den høje ministerløn i 18 måneder.

Det skal ikke længere være muligt, så fremover vil den mindste periode med såkaldt eftervederlag være seks måneder i stedet for 18.

Ministerposterne er røget... men lønfesten fortsætter

Lukker også Holst-hullet

Carl Holst (V) kom i vælten, da han som forsvarsminister fik 833.040 kroner i eftervederlag fra sin tid som regionsråds-politiker, mens han også fik ministerløn. Det skal nu være slut med eftervederlag, hvis man samtidig får løn som folketingsmedlem eller minister, står der i aftalen.

Den nye aftale sørger også for et ordentligt lønhop til borgmestre og regionrådsformænd. De får en lønstigning på 31,4 procent, da lønnen ikke er reguleret siden 1994, står der i aftalen.

Kovending: Holst frasiger sig eftervederlag

Rødder til enevælden

Diskussionen om politikernes løn- og pensionsvilkår blev for alvor kickstartet af den beretning, som netop vederlagskommissionen offentliggjorde tidligere på året.

I den forbindelse satte kommissionen politikernes pensionsordning under meget kritisk lup. Kommissionen kaldte eksempelvis tjenestemandspensionsordningen, som Christiansborg-politikerne hører under, et ’forældet system, som har rødder tilbage til enevælden’.

Samtidig udregnede kommissionen, at ordningen svarer til, at ministre årligt optjener 1.004.000 kroner i pension, mens tallet er 317.000 kroner om året for folketingsmedlemmer.

Det svarer til en pensionsudbetaling fra arbejdsgiveren på hele 69 procent for ministrene og 42 procent for folketingsmedlemmerne.

Nu kommer sandheden frem: Så vilde er politikernes lønpakker i virkeligheden

Arbejdsmarkedspension

Men den lukrative pensionsordning bliver der ikke rørt ved, og dermed hælder regeringen kommissionens forslag til den ny pensionsordning ned ad brættet.

Kommissionen lagde omvendt op til en arbejdsmarkedspensionsordning, hvor pensionsbidraget skulle være på 25 procent af lønnen for ministre og 17,42 procent for menige folketingsmedlemmer. I modsætning til regeringens planer ville kommissionen dog give politikerne mere i løn.