Samme dag, Shuaib Khan blev løsladt, tog Loyal To Familia (LTF) hul på drømmen om at blive Danmarks største bandegruppering. Den 21. marts i år bød hans hættetrøjeklædte brødre ham tilbage på gaden efter flere år bag tremmer, og sammen indledte de kort tid efter den københavnske bandekrig.

Politiet kunne se det komme. Få dage efter Shuaib Khans løsladelse gik politiets bandeenhed i pressen og sagde, at de frygtede, at løsladelsen kunne udløse uro i den københavnske underverden.

Snart efter begyndte kuglerne at flyve på Nørrebro, politiet oprettede visitationszoner og indsatte fly og helikoptere over Nørrebros tage. Landets justitsminister, Søren Pape Poulsen (K), gik i Radio24syv og udtalte, at Shuaib Khan »skulle have et kæmpe spark bagi tilbage til Pakistan«, hvorefter han bad Rigsadvokaten undersøge, om det kan lade sig gøre af forbyde LTF ved lov.

Med løsladelsen fik LTF sin leder tilbage på gaden efter flere år bag tremmer. For selvom Shuaib Khan kun er 30 år, har han domme på mere end 12 års fængsel stående på sin straffeattest, der blandt andet omfatter vold, våbenbesiddelse og vold med døden til følge.

Shuaib Khan er leder af Loyal to Familia – eller ’præsident’, som han foretrækker at kalde sig. Som alle ledende skikkelser i det kriminelle miljø, dyrker han det mytiske og spiller på, at hans identitet ikke sådan lige lader sig indfange.

Man kan for eksempel ikke billedgoogle Shuaib Khan, for der findes ingen billeder af ham på nettet – til gengæld er der rigeligt med rygter og andenhåndsberetninger om ham som en magtfuld, kalkuleret og karismatisk leder.

Omme bag myterne findes dog også en række konkrete handlinger, og det er dem, dette portræt bygger på. De er fundet i domsbøgerne til de tre straffesager, som har gjort at Shuaib Khan i en alder af 30 år har domme på i alt 12 års fængsel på cv'et.

Dødsvold

Shuaib Khan er født 3. november 1986 og er opvokset i Danmark. Hans forældre er pakistanere og kom til landet for omkring 50 år siden. Hans far, Wallait Khan, er en omstridt tidligere kommunalpolitiker, der flere gange har skiftet parti og blandt andet er hoppet fra SF til Venstre til rollen som politisk løsgænger i den københavnske borgerrepræsentation.

Shuaib Khan har seks søskende, som alle modsat ham er danske statsborgere. Under en retssag i 2008 forklarede han, at han ikke går op i den slags, men at han føler sig dansk og altid har betragtet sig selv som dansker. Han er opvokset på Nørrebro, hvor han har spillet fodbold og gået i skole til og med niende klasse. Herefter begyndte han på teknisk skole.

Men hvad han herefter blev draget af, er mere uklart. Et par år senere, i 2003, fik han sin første dom for overtrædelse af våbenloven, da han 17 år gammel blev taget med en kniv. Det skete igen i 2006. Men der, hvor han for alvor kom i karambolage med loven, var i en nat i april 2007:

Shuaib Khan var i Aalborg. Han havde været til fest hos Bandidos og kørte sammen med en flok venner ind til Jomfru Ane Gade, hvor de gik på diskotek Tiger. Musikken var høj, der var mørkt og omkring 100 mennesker var til stede. Kort før klokken fem om morgenen opstod der tumult. Selv om diskoteket var kameraovervåget, var det efterfølgende svært for efterforskerne at se præcis, hvad det var, der skete på de grovkornede billeder, som udløste, at der pludseligt fløj glas og flasker gennem luften.

En stor gruppe unge mænd – både danskere og indvandrere – løb ud på gaden foran diskoteket og forsatte med at kaste ting efter hinanden. To unge mænd, der begge var involveret i tumulten, prøvede på et tidspunkt at komme væk derfra og satte i løb. Den ene var den 21-årige William Lennon Davis, som tjente sine penge på at arbejde som fotomodel, og som samme aften blev erklæret død.

Han blev indhentet af en gruppe mænd, som greb fat i ham og holdt ham fast, mens de i fællesskab tildelte ham 14 dybe knivstik og adskillige flere stik med flasker og glasskår, ligesom de sparkede og slog ham med stole og knytnæver.

»Overfaldet varede ikke ti minutter, men heller ikke få sekunder,« udtalte et vidne i retten. Obduktionsrapporten viste, at William Lennon Davis døde som følge af forblødning.

Manden i hættetrøje

Anklagemyndigheden tiltalte efterfølgende fem unge mænd for vold af særlig rå, brutal eller farlig karakter med døden til følge. Shuaib Khan var én af dem – dengang 21 år gammel. Alle de tiltalte afgav forklaringer i retten, undtaget Shuaib Khan, som også nægtede at identificere sig selv på overvågningsbillederne fra aftenen på diskotek Tiger.

Beviserne var dog tunge. Flere vidner identificerede Shuaib Khan som én af dem, der omringede William Lennon Davis ude på gaden. Derudover blev der fundet en sort foldekniv med en bladlængde på 9,7 centimeter, som indeholdt DNA, der sandsynligvis stammede fra William Lennon Davis og Shuaib Khan.

Og derudover fastslog en antropologisk undersøgelse, at der var overensstemmelse mellem enkelte helt generelle ansigtstræk og legemsmål mellem »gerningsmanden i mørk hættetrøje med tegn på ryggen« og mistænkte Shuaib Khan. Blandt andet fremhævede rapporten, at både gerningsmanden i hættetrøjen og Shuaib Khan har udadroterende fødder, hvilket er sjældent og giver en karakteristisk vraltende gang.

8. oktober 2008 afsagde retten i Aalborg dom i sagen. Shuaib Khan blev fundet skyldig i tiltalen om vold med døden til følge og idømt otte års fængsel. Han fik den hårdeste straf af de fire, som blev fundet skyldige, og blev vurderet til at være hovedmanden bag overfaldet.

I samme sag tog retten stilling til, om Shuaib Khan skulle udvises til Pakistan. To stemte for. Ti stemte imod. Retten lagde i sin begrundelse dengang vægt på, at Shuaib Khan er født og opvokset i Danmark, og at han ikke har nogen tilknytning til hjemlandet udover almindelige korte ferieophold.

30. november 2012 blev Shuaib Khan prøveløsladt med tre års prøvetid og en reststraf på 1.004 dage.

En professionel bande

Mens han var indsat, fik han ideen til at skabe sin egen bande. Berlingske har tidligere beskrevet, hvordan han lagde grundstenene til Loyal To Familia, mens han afsonede i Nyborg Statsfængsel. Han blev kaldt ’Edderkoppen fra Blågårds Plads’, fordi han med et ben stikkende ind i mange lejre formåede at forene tidligere fjender fra blandt andet Skovlunde, Tingbjerg og Blågårds Plads til én gruppe. De lagde tidligere uenigheder på hylden og tog et fælles motto: FFFF – ’familia forever, forever familia’.

Efter Shuaib Khans prøveløsladelse vendte han tilbage til Nørrebro og tog et vigtigt opgør, som for alvor cementerede ham i den kriminelle verden. For nylig fortalte en tidligere politiassistent i Københavns bandeenhed til Information, at Shuaib Khan kom ud til et Nørrebro, der stadig var styret af Blågårdsbanden. Shuaib Khan udspringer selv fra denne bande, men ønskede at professionalisere den og tage den skridtet videre.

Blågårdsbanden – som blev ledet af de to marrokanske brødre ’Store A’ og ’Lille A’, og som mange nok husker fra den tidligere bandekrig mod Hells Angels – havde en retorik om, at de ikke var en bande, men blot en flok gamle venner, der holdt sammen. Shuaib Khan derimod ville organisere banden bedre, udvide den til resten af landet, opdele den i afdelinger og have, at alle skulle gå i ens hættetrøjer med rygmærke. Logoet skulle være et hvidt dødningehoved og to pistoler.

Shuaib Khan vandt kampen og etablerede LTF, men det endelige opgør mellem ham og Blågårdsbandens leder ’Store A’ lod vente endnu et par år.

Organisationsdiagrammet

Allerede i februar 2013, kun fire måneder efter sin prøveløsladelse, var Shuaib Khan igen involveret i en voldssag.

Han sad på bagsædet i en sølvgrå Mercedes og kørte sammen med to andre biler og en større gruppe LFT’ere karavanekørsel i Københavns Nordvestkvarter. På Rådmandsvej standsede de en bil ved at køre ind både for og bag bilen, så den ikke kunne flytte sig. LFT’erne hev føreren af bilen ud på asfalten, slog ham i baghovedet med en maglite-lygte og sparkede ham. Han fik to sår i baghovedet samt adskillige hævelser og blødninger i ansigtet og på kroppen. Manden på passagersædet blev tildelt knivstik, mens han stadig sad fastspændt i sin sikkerhedssele. Ingen af dem var dog i livsfare.

I retten forklarede både et af ofrene og flere af de tiltalte, at Shuaib Khan råbte »stop, det er synd for ham«, vristede maglite-lygten ud af hænderne på én af sine LTF-brødre og prøvede at stoppe overfaldet. Alligevel blev han på grund af sin medvirken og reststraffen fra sin tidligere dom idømt den hårdeste straf og fik tre år og seks måneders fængsel, mens de øvrige dømte LTF’ere slap med under halvandet års fængsel.

I forbindelse med efterforskningen af sagen fandt politiet hos én af de tiltalte et skema med navne på personer i Loyal to Familia. Selv om de tiltalte LTF’ere nægtede, at papiret illustrerede bandens hierarki, vurderede retten, at der var tale om et organisationsdiagram. I det indtog Shuaib Khan tydeligt lederrollen.

Endnu engang ønskede anklagemyndigheden Shuaib Khan udvist, og retten afviste igen dette med begrundelsen om, at tiltaltes tilknytning til Pakistan var for dårlig. Shuaib Khan taler kun gebrokkent pakistansk, kan hverken læse eller skrive sproget og har ingen familiemedlemmer i landet.

Generationsskiftet

Under afsoningen af denne dom kom så det endelige opgør mellem Blågårdsbanden og LTF. Under en gårdtur i Vestre Fængsel den 21. februar 2014 overfaldt syv medlemmer af Loyal to Familia – heriblandt Shuaib Khan – klokken 16.15 Abderrozak Banarabe, også kendt som ’Store A’.

Overfaldet var en klar magtdemonstration. Shuaib Khan vidste, at overfaldet ville blive filmet, og i retten blev der afspillet video fra ikke færre end tre forskellige kameraer, som alle entydigt viste, at Shuaib Khan tildelte ’Store A’ det første knytnæveslag. Herefter sprang seks andre mænd på ham, væltede ham omkuld og trampede ham i hovedet, mens han lå ned.

Hverken Shuaib Khan eller de seks andre tiltalte valgte at udtale sig i sagen, men tog blot imod deres straf. Shuaib Khan fik yderligere seks måneders fængsel for overfaldet, og endnu en gang afviste retten at udvise ham til Pakistan.

Overfaldet markerede for alvor generationsskiftet på Blågårds Plads. At tiden med ’Store A’ og Blågårdsbanden endegyldigt var forbi, og at LTF nu var de kriminelle konger på Indre Nørrebro.

En sky og lukket bande

Da Shuaib Khan i marts måned blev løsladt, vendte han tilbage til Nørrebro. LTF fejrede løsladelsen med en stor fest, som strakte sig over to dage i det kommunalt ejede kulturhus ’Folkets Hus’, som i dag er lukket.

I de perioder, hvor Shuaib Khan har siddet fængslet, er det hans storebror, der styrer LTF. Han har titel som vicepræsident og går tilsyneladende under navnet ’sergenten’. Selv om broderen holder sammen på banden, er det karakteristisk for LTF, at hver gang Shuaib Khan løslades, så vinder banden terræn. Efter løsladelsesfesten tog ekspansionen derfor fart. Først udvidede LTF i Aarhus. Siden voksede chapters, afdelinger, frem i blandt andet Hillerød, Helsingør og Malmø.

Loyal To Familia, som er kendt for at være sky og ekstremt lukkede i deres kommunikation, gav 1. august midt under bandekrigen et eksklusivt interview til Berlingske. Berlingskes journalister havde uden held flere gange forsøgt at få LTF i tale. Pludselig en dag modtog de en sms fra LTF, som tilbød et interview med Shuaib Khan. Betingelserne var, at interviewet ikke måtte optages, og at Shuaib Khan ikke måtte fotograferes.

I artiklen står der, at journalisten mødte Shuaib Khan på en cafe på Sankt Hans Torv på Nørrebro. Langs cafeen holdt en Mercedes, en BMW og en Audi. De var alle parkeret ulovligt. Som en magtdemonstration. Rundt om et af bordene sad otte-ti mænd. Nogle etnisk danske, andre indvandrere. I midten Shuaib Khan, som havde ladet LTF-hættetrøjen blive hjemme og stedet var iført grå rullekravesweater og jeans. Han talte roligt med tyk københavnsk accent, men svarede kun på de spørgsmål, han havde lyst til.

»Vi vil ikke have et ry for at være en gruppe, der tyranniserer, og det er uheldigt, hvis vi bliver opfattet sådan,« sagde han. LTF er ikke en kriminel gruppe, men et broderskab, gentog han flere gange. Det syntes at være det budskab, han ønskede at komme ud med. Han bekræftede sin rolle som Loyal To Familias leder, men nægtede i øvrigt at svare på, hvad LTF’s medlemmer laver, og hvilke regler der gælder for dem.

Trusler mod betjent

Imens forsatte bandekrigen. Skyderierne tog til. Politiet indsatte fly og helikoptere over Nørrebros tage, oprettede en visitationszone og etablerede en mobilpolitistation. Det var der, nogenlunde samtidig, at justitsminister Søren Pape Poulsen i morgenradioen sagde, at han ville ønske, han kunne sparke Shuaib Khan ud af landet, men at konventionerne muligvis stod i vejen.

Presset på Shuaib Khan var massivt, og fredag den 11. august blev han omkring klokken 21 anholdt og sigtet for at have truet en betjent under en kropsvisitering elleve dage tidligere. Dagen efter blev han fremstillet i grundlovsforhør, og foran byretten myldrede det med unge mænd i LTF-trøjer.

»Det kan godt være, du kan huske vores ansigter, men vi kan også huske dig,« skulle Shuaib Khan angiveligt have sagt til den betjent, der bad ham om at tage tøjet af.

Retten forlængede 29. august varetægtsfængslingen yderligere fjorten dage. Shuaib Khans advokat, Michael Juul Eriksen, som blandt andet har været forsvarer for ’Boghandleren fra Brønshøj’, Jønke, Brian Sandberg og Nicklas Bendtner, sagde i den forbindelse, at han fandt varetægtsfængslingen »ude af proportioner«.

»Vi sidder med en sag, hvor ingen, jeg nogensinde har hørt om, er blevet varetægtsfængsel for noget tilsvarende,« sagde han under retsmødet.

Michael Juul Eriksen har efterfølgende sagt, at han undrer sig over, at der skulle gå elleve dage efter visitationen, før Shuaib Khan blev anholdt, og at han synes, det lugter af, at der har været et politisk pres for at få Shuaib Khan buret inde.

Til det sagde Københavns Politis direktør, Anne Tønnes, for nylig i Berlingske, at »hvad vi kan tage de her bandemedlemmer for, det tager vi dem for. Og specielt her i den nuværende situation, hvor vi har en så eskalerende konflikt«.

På tirsdag udløber varetægtsfængslingen af Shuaib Khan endnu en gang, og hvis anklagemyndigheden i løbet af de seneste fjorten dage ikke har fået nye oplysninger i sagen, kan Shuaib Khan ende med at blive løsladt. Måske går han snart frit rundt på Nørrebro igen. Og historikken viser, at når præsidenten er ude, så rykker LTF.