For første gang i to årtier er der en signifikant stigning i andelen af danskere, der ryger. Det viser den årlige undersøgelse af rygevaner blandt 5.017 danskere, som Sundhedsstyrelsen og tre organisationer offentliggør torsdag.

Mens 21,1 procent af befolkningen røg i 2016, var andelen sidste år steget til 23,1 procent. Det svarer til en vækst på 9,5 procent på to år. De seneste to årtier har små sporadiske stigninger afbrudt et generelt fald, men nu er der statistisk sikkerhed for, at kurven over rygerandelen er knækket opad.

Tendensen får et kor af fagfolk til at slå alarm. Politikerne må handle for at få flere til at slukke deres sidste smøg og for at forhindre, at unge mennesker tænder den første, lyder det. Kræftens Bekæmpelse, Hjerteforeningen og Lungeforeningen peger alle på, at det mest effektive redskab er at hæve afgiften, så prisen på en pakke med 20 cigaretter stiger markant fra det nuværende niveau på omkring 40 kroner afhængigt af mærke.

Niels Them Kjær, projektchef for tobaksforebyggelse hos Kræftens Bekæmpelse, kalder tallene for »en katastrofe«.

»Vi har ikke haft skelsættende politiske beslutninger om rygning i årevis. Der bliver ikke brugt nok ressourcer på det. Det er, som om vi har accepteret, at rygning koster de liv, de koster«, siger han.

Fakta Danskernes rygevaner 23 pct. af danskerne ryger (22 pct. af kvinderne, 24 pct. af mændene). Det er en signifikant stigning siden 2016, og første gang i 20 år at rygeprævalensen er steget. 17 pct. af danskerne ryger dagligt (ligeligt fordelt på kønnene). 62 pct. af dem, der ryger dagligt, vil gerne holde op med at ryge. 77 pct. af dem, der ryger dagligt, har forsøgt at stoppe én eller flere gange. 72 pct. af de personer, der ryger eller tidligere har røget, ville ikke ryge, hvis de skulle leve deres liv om. Kilde: Sundhedsstyrelsen

Vis mere

Rygning er ifølge Sundhedsstyrelsen den »absolut største risikofaktor for sygdom og tidlig død«. Hvert år dør 13.600 af sygdom relateret til rygning såsom kræft, hjertesygdomme og kol, og danskernes rygevaner er en stærkt medvirkende årsag til, at vi har vesteuropæisk bundrekord i levealder. Rygere mister i gennemsnit 10 gode leveår i forhold til personer, der aldrig har røget.

»Vi har et nationalt mål om en røgfri generation i 2030, og hvis vi skal sænke andelen af danskere, der ryger, så skal vi gøre det, der virker. Det handler i særdeleshed om tilgængelighed, det vil sige højere tobakspriser, og at tobak gemmes væk i butikkerne«, siger Christina Ersbøll Ross, fuldmægtig i Sundhedsstyrelsens enhed for forebyggelse.

Udviklingen er »dybt deprimerende«, siger Charlotta Pisinger, professor i forebyggelse af rygning på Københavns Universitet og overlæge på Bispebjerg og Frederiksberg Hospital. Hun peger på, at rygerandelen bliver ved med at falde i Norge, Sverige, Island og andre lande, vi sammenligner os med.

»Vi kan se, hvad der virker i andre lande: høj pris på tobak, gemme tobakken væk, indføre neutrale tobakspakker og flere røgfri områder samt regulering af tobaksindustriens muligheder for at markedsføre deres produkter«, siger hun.

Tallene viser, at det især er flere mænd, der ryger. Andelen for dem er 24 procent, for kvinder 22 procent. Samtidig vil 62 procent af dem, der ryger dagligt, gerne holde op, ligesom 77 procent af dem forgæves har prøvet at kvitte røgen én eller flere gange.