Jacob fik en skræddersyet hjælp

Jacob George har været på et utal af kurser i løbet af de 11 år, han har været i det kommunale system som arbejdsløs. Men det var først, da han fik skræddersyet hjælp, at der begyndte at ske noget.

Hos Fokus Folkeoplysning oplevede Jacob George, at han fik en hjælp, der tog udgangspunkt i lige præcis ham.

Sådan bliver psykisk sårbare hjulpet i Aalborg Fokus Folkeoplysning står for det forløb, Jacob George har været igennem.

I alt 120 psykisk sårbare skal gennem forløbet.

Målet er, at mindst halvdelen af dem har et job inden for tre år.

To fonde tror så meget på resultaterne, at de har investeret i projektet.

Kommunen betaler først, når en arbejdsløs kommer i job.

- Kommunen havde sendt mig i det ene og andet og tredje tilbud. Når et projekt var forbi, stod jeg bare der. Her kom jeg ind et sted, hvor jeg blev lyttet til, siger han.

Han fik en personlig rådgiver, som tog udgangspunkt i ham som menneske. Jacob George fik en hånd til at lave ansøgninger og fik hjælp til at komme ud og snakke med virksomheder. Med tiden blev han mere og mere motiveret.

- Og det hele skete hurtigt, mens jeg havde lysten og energien til at gøre det. Det hjalp mig, forklarer han.

Nonprofit-organisationen, der har hjulpet Jacob George i arbejde, griber tingene an på en anden måde, end der er tradition for i det kommunale system.

I Askov Fonden, der er én af de nonprofit-organisationer, som arbejder med at løse sociale problemer i samfundet, tror direktør Helle Øbo på, at sociale investeringer er en nøgle til forandring på socialområdet.

- Sociale investeringer kan bruges til at skabe mere økonomi og vitalitet til socialområdet. Så i stedet for at være reaktive - altså vente på, at det er gået galt -, kan vi få noget mere økonomi ind, så vi kan handle meget mere proaktivt og gøre noget ved det med det samme, siger hun.

Nogle borgere vil være en dårlig investering

Tankegangen med at investere i mennesker er ny i Danmark. Men der er flere, der gør sig klar til det, og det ligger lige for, at der er stor interesse i det. Det fortæller Karsten Storgaard Bjerre, som kortlægger området i en ph.d.-afhandling hos Institut for Statskundskab på Københavns Universitet.

- Det er en åbenlys attraktiv ide og forførende tanke, at alle kan blive gladere og rigere på denne måde, siger han.

Men metoden bliver mødt med skepsis hos foreningen Bedre Psykiatri, som varetager interesser for nogle af de mennesker, som netop kan være dem, man investerer i.

- I det store regnskab vil vi ikke se forbedrede forhold for de svageste i samfundet, spår formand Knud Aarup.

Han frygter, at vi med sociale investeringer vil se mange kortsigtede projekter frem for en mere helhedsorienteret indsats.

En genvej til at prøve noget nyt Det kommunale system er kasseopdelt i forvaltninger, som ikke altid kan arbejde på tværs. Kommunernes økonomi er bundet op på en række serviceopgaver, som de skal løse, og der er ikke plads i økonomien til at prøve andre – og måske dyrere – metoder af. De sociale investeringer lever uden for kommunens rammer, og derfor er der mere frit spil i forhold til at løbe en risiko.

Kritikken bider ikke på Helle Øbo fra Askov Fonden. Hun er stor fortaler for sociale investeringer, for hun tror på, at forebyggende arbejde kan betyde en afgørende forskel til gavn for os alle.

- Den mindste gevinst er i virkeligheden den, investorerne får. Den største gevinst vil altid være samfundets bundlinje, siger hun.

Svært at komme i gang med at hjælpe

De første danske investeringer i mennesker har set dagens lys hos Jacob George i Aalborg og i Ballerup, hvor mennesker med autisme får målrettet hjælp.

I Herning er de undervejs med et tredje projekt med Dansk Flygtningehjælp og folk med flygtninge-/indvandrer-baggrund.

I Herning Kommune er det længe siden, de fik øjnene op for sociale investeringer. Allerede for syv år siden fik de øjnene op for, at her var en alternativ mulighed. Men det er lidt op ad bakke.

Kommunens strategiske programchef Jette Søndergaard opfordrer ministeriet til at gøre det nemmere at prøve området af for blandt andet at komme kritikerne i møde.