Dansk politis øverste ledelse – Rigspolitiet – blev advaret om problemet første gang i november 2018.

Kriminalfolk fra en af landets politikredse havde fundet fejl i de teleoplysninger, politiet bruger som bevis i tusinder af straffesager. Teleoplysninger, der kan placere en gerningsmand ét bestemt sted, anbringe gerningsmænd sammen, underminere bortforklaringer og få de tiltalte sat bag tremmer.

Rigspolitiet iværksatte en teknisk undersøgelse: Det »lignede ikke et generelt problem«, lød konklusionen.

Men i februar 2019 var den gal igen, da en ny politikreds henvendte sig, og det stod klart, at der var tale om en »systemfejl«.

Fejlen var rettet 8. marts, oplyser Rigspolitiet. Men hverken offentligheden, landets forsvarsadvokater eller retssystemet hørte noget.

End ikke landets justitsminister eller Folketingets Retsudvalg blev orienteret.

»Søren Pape fik først kendskab til sagen i går aftes,« meddelte de Konservatives pressetjeneste tirsdag eftermiddag. Pressetjenesten skriver også, at det ifølge Søren Pape Poulsen må være en opgave for den kommende justitsminister at »sørge for en redegørelse som noget af det første«.

Og tre måneder – fra marts – er alt, alt for længe at vente med at orientere om så alvorlig en fejl, siger den afgående formand for Folketingets Retsudvalg, Peter Skaarup (DF).

»I samme øjeblik man blev opmærksom på fejlen – og at det i lang tid og i mange tilfælde har kunnet påvirke straffesager her i landet – skulle man have orienteret hele vejen rundt,« siger Peter Skaarup, som kalder fejlen »meget, meget graverende«:

»Det forrykker hele grundlaget for det, som vi forstår ved et retssamfund – at vi kan stole på de oplysninger, der kommer fra politiet.«

Men der kom ingen oplysninger frem om systemfejlen.

Rigspolitiet holdt tæt

Chefpolitiinspektør Torben Mølgaard Jensen forklarer, at vurderingen i Rigspolitiet var, at det var bedre i første omgang at bruge kræfterne på at kortlægge problemets omfang, før det blev kommunikeret til omverdenen.

Dét arbejde tog tre måneder, og i mellemtiden holdt Rigspolitiet tæt.

»Det kan lyde banalt, men det er faktisk et stort stykke arbejde at skaffe sig et overblik over så mange sager,« siger chefpolitiinspektøren:

»Da vi fik stoppet blødningen, så at sige, havde vi brug for at finde ud af, hvor stor skaden var. Hvilket tidsrum taler vi om? Antal sager? Hvad har teknikken påvirket? Hvad er worst case? Vi ville afgrænse det, før vi gik ud og sagde noget.«

Men hvorfor ikke advare om det med det samme? I mellemtiden er teleoplysninger jo fortsat blevet anvendt ved retterne.

»Den holdning kan man måske godt have i bakspejlets klare lys. Det, der har styret os, er, at vi har villet have mest mulig kontrol over problemets omfang, før vi gik ud og råbte op. Det har så taget noget tid. Der kan man godt have den her vurdering bagefter, hvor tiden er gået, at: »Jamen, skulle vi i virkeligheden på et tidligere tidspunkt have sagt, at der er nok nogle problemer her.« Men det er jo så et valg, vi har truffet,« siger Torben Mølgaard Jensen.

På spørgsmålet om, hvorvidt man i Rigspolitiet overvejede at orientere eksempelvis justitsministeren, svarer chefpolitiinspektøren:

»Jeg har ikke nogen kommentar til det. Det her er en fejl, der er sket i politiet, og det er en fejl, politiet sammen med anklagemyndigheden skal rette op på.«

Rigspolitiet valgte imidlertid forkert og skulle i stedet have gjort opmærksom på problemet med det samme, lyder det fra formanden for Landsforeningen af Forsvarsadvokater.

»I det øjeblik hvor det stod klart, at der var tale om mere end en mistanke om, at man kunne stå med mangelfulde teleoplysninger, skulle både Rigspolitiet og anklagemyndigheden have underrettet dommere og forsvarer,« siger advokat Kristian Mølgaard.

FAKTA Sagen kort November 2018

Rigspolitiet bliver af en politikreds gjort bekendt med fejl i teleoplysninger. Der er forskel på rådata fra teleselskabet og data behandlet af Rigspolitiet.

Et antal teleoplysninger om tiltalte i straffesager »mangler«. En stikprøveundersøgelse af omkring 60 andre sager indikerer, at der ikke er tale om et generelt problem.

Sidst i februar 2019: Rigspolitiet bliver af endnu en politikreds gjort opmærksom på, at der er fejl i teledata behandlet hos Rigspolitiet. En ny teknisk undersøgelse viser, at der er tale om en »systemfejl«. 8. marts

Rigspolitiet udbedrer fejlen, men oplyser hverken landets forsvarsadvokater eller det politiske system om, at den tekniske fejl kan have beskadiget teledata brugt som beviser i retssager tilbage fra 2012. Sidst i maj 2019

Rigsadvokaten indkalder Advokatsamfundet, som fører tilsyn med landets advokater, Rigspolitiet og Landsforeningen af Forsvarsadvokater til et møde. 6. juni

Advokatsamfundet og forsvarsadvokaterne orienteres om sagen.



13. juni

Rigsadvokaten orienterer Advokatsamfundet skriftligt. Det politiske system orienteres ikke. Hverken Rigsadvokaten eller Rigspolitiet udsender en pressemeddelelse.



17. juni

Advokatsamfundet offentliggør Rigsadvokatens orientering på dets hjemmeside. Fortsat ingen orientering fra myndighederne. FOLD UD FOLD UD

Hos Advokatrådets Strafferetsudvalg, oplyser formand Karoline Normann, at Rigsadvokaten indkaldte til møde om IT-fejlen i politiet i slutningen af maj 2019.

Mødet blev afholdt torsdag 6. juni, hvor hun blev informeret om situationen, bl.a. fordi Rigspolitiet har bedt landets forsvarsadvokater sige frem, hvis de mener at have berørte klienter.

»Det er et wakeupcall i forhold til vores opfattelse af bevisdata og bevistyper. Der findes vidnebeviser, som vi er vant til at være opmærksomme på, og så er der beviser som disse, som vi er vant til at betragte som objektive. Vi har en forventning om, at det, der står på de her sider, er korrekt. Vi forestillede os ikke, at der manglende noget,« siger Karoline Normann.

Hun tilføjer, at sagen »åbner op for en generelt større skepsis og kildekritik af politiets tilvejebringelse af de beviser, der bliver brugt«.

Ingen mistanke hos Rigsadvokaten

Rigsadvokat og øverste chef i anklagemyndigheden Jan Reckendorff afviser i et interview med Berlingske at kommentere beslutningen om at vente med at orientere forsvarsadvokater, offentligheden og det politiske system.

»Det vil jeg ikke gå ind i. Det skal du snakke med Rigspolitiet om,« siger han og understreger, at anklagemyndigheden ikke har haft mistanke om, at noget var galt.

»I så fald havde vi selvfølgelig reageret,« siger Jan Reckendorff.

Han forklarer, at anklagerne i landets politikredse med det samme vil give sig i kast med oprydningsarbejdet – en manuel gennemgang af de omkring 10.000 sager, Rigspolitiet vurderer, kan være berørt af systemfejlen. I hver eneste sag skal det nærstuderes, om der er overensstemmelse mellem rådata fra teleselskaberne og data, som Rigspolitiet har behandlet.

Et sæt rådata fra et teleselskab kan indeholde mange hundreder eller tusinder rækker og kolonner med oplysninger om blandt andet tidskoder, geografiske placeringer, telefonmaster og eksempelvis telefonnumre.

Men de forskellige teleselskaber har hver deres måde at samle sådanne teleoplysninger, og derfor har politiet for at lette efterforskernes arbejde siden 2012 konverteret rådata fra samtlige selskaber til ét format.

Fejlen i Rigspolitiets system har imidlertid betydet, at enkelte rækker eller kolonner simpelthen er forsvundet i konverteringen.

»Det er ikke sådan, at data bliver forvansket, og at et telefonnummer bliver ændret. Men nogle linjer fra rådata kommer (på grund af fejlen, red.) ikke med. Der mangler i visse tilfælde linjer, kan man sige,« som chefpolitiinspektør Torben Mølgaard Jensen fra Rigspolitiet forklarer det.

En vifte af sagstyper

De 10.000 potentielt berørte sager, hvor teledata har spillet en rolle, dækker en vifte af sagstyper.

Det er uopklarede sager, hvor fejlen kan have betydet, at efterforskere har overset et måske vigtigt spor.

Det er sager, hvor mistænkte potentielt er sluppet for at blive retsforfulgt, fordi efterforskeren gik glip af en måske vigtig teleoplysning.

Og det er – i allerværste fald – sager, hvor risikoen er, at systemfejlen hos Rigspolitiet har ført til, at en uskyldig er blevet dømt.

Rigsadvokat Jan Reckendorff har ikke kendskab til konkrete sager om justitsmord på baggrund af systemfejlen – »bestemt ikke«, siger han.

»Men der er en risiko, og derfor er det vigtigt, at vi som anklagere reagerer og gennemgår alle de her sager. Det vil selvfølgelig være helt forfærdeligt, hvis det var tilfældet, og det kan vi selvfølgelig ikke leve med,« siger Jan Reckendorff:

»I allerværste tilfælde kan du have en situation, hvor den oplysning, der ikke er kommet med over, har afgørende betydning for sagens afgørelse. Det kan jeg ikke udelukke. Og det kan jeg ikke vide, før vi har gennemgået sagerne.«

Rigsadvokaten kalder det »en meget beklagelig situation«.

»Vores opgave er at sørge for, at dem, der har gjort noget strafbart, bliver straffet. Men det er lige så vigtigt, at de, der ikke har gjort noget strafbart, ikke udsættes for strafforfølgelse. Det er jo vores DNA. Det er det, vi er sat i verden for, og det tager vi ekstremt alvorlig. Derfor gennemgår vi nu alle sagerne,« siger Jan Reckendorff.

Hverken rigsadvokaten eller chefpolitiinspektøren fra Rigspolitiet vil vurdere, hvornår arbejdet med at gennemgå de potentielt fejlbehæftede straffesager er overstået.

»Ingen kan på nuværende tidspunkt give et godt bud på, hvor lang tid det vil tage. Men vi har meldt ud til kredsene, at det her skal ske hurtigst muligt,« siger chefpolitiinspektør Torben Mølgaard Jensen.

Han tilføjer, at man ikke mindst i Rigspolitiet anser situationen for at være »hamrende ærgerlig«.

»Det her er ikke en situation, nogen ønsker at komme til at stå i igen. Overskriften må være: ærgerligt og beklageligt,« siger han.