I aften ved midnat er der ansøgningsfrist for elever i niende og tiende klasser, der ønsker at komme ind på en gymnasial uddannelse.

De nye krav betyder, at eleverne både skal vurderes uddannelsesparate og have et karaktergennemsnit på mindst 5,0 for at komme direkte ind på en tre-årig gymnasieuddannelse.

Tal fra 2017 viser, at hvis karakterkravene havde været gældende ved optagelsen det år, ville i gennemsnit ni procent ikke være kommet ind på den ungdomsuddannelse, de ellers blev optaget på.

Hos Ungdommens Uddannelsesvejledning har man den seneste tid haft kontakt til flere elever og forældre, der haft brug for afklaring i forhold til de nye regler.

Ville være bedre at se på potentialet

Formanden for Ungdommens Uddannelsesvejledning Danmark, Anders Ladegaard, er ærgerlig over, at karakterkravet nu hæves.

I virkeligheden er det meget mere værdifuldt at kigge på, hvad det kan føre til for de unge, og hvilket potentiale, der er for dem, i stedet for det her øjebliksbillede. Anders Ladegaard, Ungdommens Uddannelsesvejledning

Det betyder, at en større del af vurderingen nu lægges an på karakterer, hvor det tidligere afhang af en samtale.

- Da man lavede erhvervsuddannelsesreformen i 2014, sparede man den her samtale og vejledning væk og lavede en automatisk uddannelsesparathedsvurdering. Her er det lige præcis karakterkravet og karakterniveauet, der deler eleverne i de uddannelsesparate og ikke uddannelsesparate, siger Anders Ladegaard.

- Det vil sige, at man i dag skal leve op til noget bestemt på et bestemt tidspunkt. Det synes vi er ærgerligt, for i virkeligheden er det meget mere værdifuldt at kigge på, hvad det kan føre til for de unge, og hvilket potentiale der er for dem, i stedet for det her øjebliksbillede, fortsætter han.

Vil ramme unge fra familier med mindre uddannelse

Ifølge Karen Andreasen, lektor på Institut for Læring og Filosofi på Aalborg Universitet, er det uundgåeligt, at nogle unge vil blive hindret i at gå på gymnasiet.

- Det må man forvente vil være tilfældet. Men det er ikke til at sige, hvor mange der er tale om, siger hun.

Ser man på karaktergivningen, vil det navnlig være elever fra hjem med ringere uddannelsesbaggrund, der bliver sorteret fra.

Det er nemlig dem, der får de dårligste karakterer i folkeskolen i dag.

- Hvis man ser rent statistisk på det, må man formode, at det vil gælde en overvægt af unge, der kommer fra familier, der ikke har så meget uddannelse eller så langvarige uddannelser, siger hun.

Aftalen om højere karakterkrav på gymnasierne blev indgået i 2016 for at højne fagligheden på gymnasierne. Bag aftalen står alle Folketingets partier undtagen Enhedslisten og Alternativet.