Ringere undervisning, mindre tid til de enkelte studerende og dermed også dårligere dimittender.

FAKTA Taxameterpenge Universiteterne får et årligt beløb af staten for at uddanne en studerende. Beløbet er betinget af, at den studerende består eksamener. Dette såkaldte taxametersystem er baseret på tre takster. Takst 1 dækker hovedsageligt humaniora og samfundsvidenskab, mens uddannelser inden for natur, teknik og sundhed primært er omfattet af takst 3. Takst 1: 44.000 kr

Takst 2: 63.200 kr

Takst 3: 92.400 kr

FOLD UD FOLD UD

Det er Københavns Universitets (KU) bekymring efter at have nærlæst regeringens finanslovsudspil. Af udspillet fremgår det, at der ikke bliver lagt op til fortsætte med at give ekstra midler til de samfundsvidenskabelige, humanistiske og juridiske uddannelser i form af det såkaldte taxameterløft.

Disse uddannelser får årligt 44.000 kroner i taxameterpenge for at uddanne en studerende. Men siden 2010 har de også fået et taxameterløft på 5.000 kroner ekstra for hver eksamen, en studerende består pr. år.

Men i finanslovsudspillet er taxameterløftet ikke med fra 2020. Det betyder ifølge KUs beregninger, at universitetet om tre år står til at miste mindst ti procent af uddannelsesindtægterne på de berørte uddannelser.

Det gælder også Det Juridiske Fakultet, hvor dekan, professor Jacob Graff Nielsen, kan se frem til at miste cirka 17 millioner alene i 2020. Dertil kommer, at fakultetet allerede nu ved, at det frem mod 2020 skal spare omkring otte millioner kroner pga. omprioriteringsbidrag.

»Det vil føre til markante kvalitetsforringelser af vores uddannelser og er tæt på kritisk for os og andre omfattede uddannelser,« siger han:

»Holdene vil blive større, der vil blive flere forelæsninger i stedet for seminarhold, vi vil skulle skære markant ned på feedback til studerende og kompetenceudvikling af undervisere osv.«

Dekanen erkender, at regeringen har meddelt, at den vil gøre op med den nuværende finansiering af uddannelser og dermed også taxametersystemet. Der er igangværende politiske forhandlinger om et nyt finansieringssystem.

Ikke desto mindre skaber det ifølge Jacob Graff Nielsen »stor usikkerhed om økonomien og uddannelseskvaliteten«, når fremtiden er så uklar, som den ser ud på finanslovsudspillet.

Også på Aarhus Universitet spærres øjnene op over den usikkerhed, som regeringens finanslovforslag giver. Thomas Pallesen, dekan på Aarhus BSS, har regnet på dét og forklarer, at det manglende taxameterløft vil koste fakultetet omkring ti procent af uddannelsesindtægterne. Dertil kommer omprioriteringsbidraget med tab på op til 15 procent.

»Det er klart, at med en samlet reduktion på 20-25 procent vil vi – for nu at sige det på jysk – være meget udfordret i forhold til at fastholde kvaliteten. Så ja, jeg deler bestemt bekymringen,” siger Thomas Pallesen.

Mindre bekymret er Anders Bjarklev, som formand for Danske Universiteter og rektor for DTU.

»Naturligvis er det et problem, hvis man mister en betragtelig del af de penge, man har haft hidtil. Men hvis jeg skal spekulere, handler det måske om, at politikerne i disse dage bakser med en bevillingsreform, som skal regulere blandt andet taxametre,« siger Anders Bjarklev og opfordrer til at slå lidt koldt vand i blodet:

»Nogen vil så tænke, at det kan jeg knageme let sige, når jeg ikke uddanner jurister. Og det er rigtigt nok.«

Uddannelses- og forskningsminister Søren Pind (V) ønsker ikke at lade sig interviewe om universiteternes bekymringer.

»Regeringen prioriterer kvaliteten på de videregående uddannelser højt. Det gælder også de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser. HUM/SAMF-takstforhøjelsen er lagt ind på finanslovsforslaget for 2018 og 2019. Vi vil senere tage stilling til videreførelsen,« lyder det i et skriftligt svar fra ministeren.