– Muiden maiden on nyt mietittävä, millä tavalla euro-hanketta viedään eteenpäin. Nyt se on ajautunut karille, sanoo sunnuntain vaalituloksesta Vesa Puttonen, Aalto-yliopiston rahoituksen professori.

– Tämä on hyppy tuntemattomaan. Kreikan hallitushan on myynyt tämän kansalle ajatuksena, että äänestämällä ei Kreikka ottaa päätöksenteon omiin käsiinsä. Se pitää sinänsä paikkansa, että Kreikan hallitus näyttää voittaneen tämän kierroksen.

Millä tavalla mietitään lainojen anteeksiantamista, mikä on ollut Kreikan hallituksen ohjelmassa? Kreikka oikeasti tarvitsee hätäapua lähiaikoina. Vesa Puttonen

Se mitä seuraavaksi tapahtuu, riippuu paitsi euromaiden neuvotteluasetelmista, myös Euroopan Keskuspankista. EKP on pitänyt Kreikan pankkeja pystyssä hätärahoituksella. Pankit suljettiin kaaoksen takia viikko sitten, ja ne on ollut määrä avata ensi viikolla.

– On hyvin vaikea nähdä, että pankit avaisivat lähitulevaisuudessa. Euroopan Keskuspankin tehtävä on päättää, miten he jatkavat Kreikan pankkijärjestelmän rahoittamista. Jos se lopettaa sen, Kreikan pankit eivät pysty avautumaan ollenkaan, Puttonen sanoo.

– Ei-päätöksen myötä on hyvin vaikea kuvitella, että EKP:llä olisi halua jatkaa, puhumattakaan [rahoituksen] kasvattamisesta.

"Kreikkalaiset kyllästyivät koirakouluun"

Kreikan hallitukselle ei-puolen voitto on kansan mandaatti vaatia EU-neuvotteluissa löyhempiä lainaehtoja kuin ne, mistä Brysselissä päästiin viime viikolla viittä vaille sopuun. Viime metreillä pääministeri Alexis Tsipras ilmoittikin, että kipeisiin lainaehtoihin suostuminen viedään kansanäänestykseen.

– Kreikkalaiset ovat kyllästyneet koirakouluun. He yksinkertaisesti tiedostavat sen, että heillä on vain huonoja vaihtoehtoja. Nyt he haluavat jotain muuta, Puttonen pui äänestystulosta.

Seuraavaksi muiden euromaiden on mietittävä, mistä asiasta Kreikan hallituksen kanssa edes aletaan jälleen neuvotella.

– Elämän on pakko jatkua ja joidenkin neuvottelujen on pakko jatkua. Kovin vaikeaa on arvata, missä marssijärjestyksessä tästä mennään eteenpäin, sanoo Vesa Puttonen.

– Millä tavalla mietitään lainojen anteeksiantamista, mikä on ollut Kreikan hallituksen ohjelmassa? Kreikka oikeasti tarvitsee hätäapua lähiaikoina, hän huomauttaa.

– [Kansainvälinen valuuttarahasto] IMF on arvioinut, että 10 miljardia lähikuukausina. Mistä se raha kerätään, jotta yhteiskuntarauha säilyy, poliisit saavat palkkansa ja sairaalat lääkkeensä?

Mihin ikinä neuvottelupöydissä päädytäänkin, ratkaisut on hyväksytettävä jokaisessa kansallisvaltiossa yksitellen.

– Tähän menee useita viikkoja. Tätä on hyvin vaikea nähdä ilman että Kreikka ajautuisi isoihin käytännön ongelmiin.