Obnoviteľné zdroje sú drahšie a nebezpečnejšie ako atómky. Lenže dnešné demokracie neprajú jadrovej energii, myslí si JEAN-MARC JANCOVICI, ktorý je členom poradného orgánu francúzskej vlády.

Jean-Marc Jancovici vedie parížsky think-tank The Shift Project, ktorý sa venuje problematike znižovania emisií. Zároveň je partnerom v poradenskej firme v energetike Carbone 4, učí na Parížskej vysokej škole baníctva a zasadá vo Vysokej rade pre klímu, ktorá radí francúzskej vláde.

Ste podporovateľom jadrovej energie. Prečo?

Som veľkým podporovateľom jadrovej energie. Je totiž rezervným padákom. Ten sa otvorí, keď sa neotvorí hlavný padák. Zabráni tomu, aby ste sa roztrieštili pri dopade na zem.

Čo je potom hlavným padákom?

Fosílne palivá, ktoré umožňujú svetu fungovať tak, ako ho poznáme. Keď ich už nebudeme mať, zachráni nás jadrová energia.

Všade v Európe je priemyselná civilizácia. Bez priemyslu a strojov niet služieb. Energie, ktoré umožňujú Európe takto fungovať, sú zo 75 percent fosílne: uhlie, ropa a zemný plyn. Európu tieto tri palivá neohrozujú z dôvodu klímy, ale preto, že vysychajú ich zdroje. To je prvý dobrý dôvod zbaviť sa ich.

Napriek tomu platí, že z pohľadu klímy fosílne palivá neklesajú dosť rýchlo. Ak chceme dodržať cieľ 2°C zakotvený v Parížskej dohode, už teraz treba začať znižovať svetové emisie o štyri percentá ročne. Znižovanie emisií však znamená znižovanie dodávok fosílnych palív, teda hlavného pohonu hospodárskej výroby. To znamená, že treba znížiť množstvo strojov a teda znížiť hospodársky výkon. Zastavenie klimatickej zmeny nie je vo svete možné uskutočniť s rastúcou ekonomikou. Bezuhlíkové technológie vrátane jadrovej umožňujú ponechať si trochu viac hospodárskej výroby súbežne s rýchlym poklesom emisií.

Atómky mapuje 27 rokov: V klimatickej núdzi nie je jadrová energia dobrým riešením Je dychberúce, že plánujete nové reaktory, kým ste nedokončili tie rozostavané, hovorí MYCLE SCHNEIDER. Expert z Paríža je presvedčený, že žiadnu novú jadrovú elektráreň nebude financovať súkromný investor.

Môžeme predsa postaviť nové zdroje energie.

Áno. Bezuhlíkové sú však len dva zdroje: obnoviteľné energie a jadrová energia. Ten druhý typ sa realizuje oveľa ľahšie. Jadrová energia si vyžaduje menej zdrojov. Pre výrobu jednej kilowatthodiny elektriny z jadra treba 100-krát viac medi či 50-krát viac ocele ako v prípade solárnej energie. Na tú treba približne 1 000-krát viac priestoru. Jeden gigawatt solárnej kapacity si totiž vyžaduje 1 000 hektárov, nepočítam pritom kapacity pre skladovanie elektriny. Jedinému jadrovému reaktoru stačí jeden hektár, s príslušenstvom len niekoľko hektárov. Výkon reaktora možno navyše v porovnaní so solárnymi článkami meniť. Naša spoločnosť je postavená na predpoklade, že ponuka energie uspokojuje dopyt. Elektrinu potrebujú aj letiská. Nemyslím, že by ste boli ochotný prísť do Francúzska podľa toho, či dosť fúka vietor a svieti slnko.

Dostupnosť elektriny z obnoviteľných zdrojov možno zvýšiť.

To by si vyžadovalo obrovské kapacity skladovania elektriny. Historickým riešením sú priehrady so spätným chodom, v Európe však už nemáme mnoho potenciálu. Riešenie vo forme batérií by bolo obludne drahé z dôvodu problému so zdrojmi. V našom krízovom emisnom režime je jadrová energia riešením pre chudobných. Aj keď je drahá, vybudovanie pilotovateľného a uceleného systému si vyžaduje oveľa menej priestoru a teda kapitálu ako obnoviteľné zdroje. V závode o čas musíte uprednostniť najefektívnejšie prostriedky. Teraz uprednostňujeme variabilné obnoviteľné zdroje, solárnu a veternú energiu, teda najmenej efektívne prostriedky so smrteľným účinkom. Dobrovoľne si vyberáme stupňovanie klimatickej drámy.

Z akéhokoľvek pohľadu je jadrová energia najlepším nástrojom pre utlmenie šoku, klimatickej zmeny a scvrknutia hospodárstva.

Jadrovej energii demokracie neprajú

Expert na jadrovú energiu Mycle Schneider, ktorý kriticky hodnotí jadrový priemysel už 27 rokov, tvrdí, že v tomto závode o čas je jadro menej efektívne ako obnoviteľné zdroje. Výstavba reaktorov trvá podľa neho pridlho, v priemere desať rokov. Hovorí, že zo 46 reaktorov vo výstavbe mešká 29.

Nemecko si vybralo inú cestu a tiež mešká s plánom znižovania využívania fosílnych energií. Pre nahradenie 8 GW jadrovej energie táto krajina minula asi 300 miliárd eur na obnoviteľné zdroje. V prepočte na nahradený reaktor je to viac ako 30 miliárd eur. Dopad na emisie nebol žiadny.

Netvrdím, že nemecká politika je príkladná.

Robí však presne to, čo si pán Schneider praje: jadrové zdroje nahrádza obnoviteľnými. Než to dokončíme, budeme všetci mŕtvi. Myslí si pán Schneider, že meškanie výstavby v Európe je problémom celého jadrového priemyslu? Keďže Európa už dlho nestavala nové reaktory, čiastočne sme stratili zručnosti. A keďže odporcovia jadra robia všetko pre to, aby všade na svete spomalili jadrový priemysel, ten aj spomaľuje. A potom hovoria: Pozrite sa, jadrový priemysel spomaľuje.

Šéf Foratomu: Stavba nových reaktorov sa komplikuje, lebo ich je málo Nové jadrové bloky na Slovensku a vo Francúzsku trápi predlžovanie a predražovanie dostavby. Yves Desbazeille napriek tomu verí, že do roku 2050 sa v Európe postavia desiatky gigawattov dodatočných kapacít.

Je to naozaj chyba odporcov jadra?

Ich činnosť nevyhnutne prispieva k spomaleniu. To je predsa ich cieľom.

Nezávislý francúzsky úrad jadrového dozoru (Autorité de sûreté nucléaire, ASN) to tak nevidí.

Dosť podrobná správa Jeana-Martina Folza, ktorú si nechala vypracovať francúzska vláda, analyzuje dôvody meškania výstavby EPR (prvého európskeho reaktora tretej generácie – pozn. red.). Je ich viacero a spočívajú najmä v nedostatkoch dotyčných priemyselných odvetví. Malú časť však spôsobili aj zmeny v pravidlách jadrovej bezpečnosti počas výstavby.

Číne trvalo ´len´ deväť rokov, kým postavila dva EPR namiesto plánovaných piatich. Folzova správa však podčiarkuje, že pôvodný plán bol nerealistický. Tieto dva čínske reaktory dnes normálne fungujú. Podľa Folzovej správy stála stavba každého z nich 6 miliárd dolárov. Ak je EPR príliš drahé a komplikované, nie je to len problém jadrového priemyslu, ale tiež francúzsko-nemecký problém, keďže EPR je výsledkom tejto spolupráce.

Tiež je to otázka dlhodobej stratégie, ktorá musí byť stabilná a čitateľná. Ak politická moc 15 rokov odsudzuje jadrovú energiu, aj keď v praxi robí prospešné rozhodnutia, je normálne, že ľudia v odvetví dostávajú protichodné pokyny, až sa začnú skrývať a robia chyby. V Európe platíme za krátkodobú politiku zo strany niektorých európskych mocností, či už je to predvolebná demagógia alebo ilúzia ziskov z liberalizácie trhu s elektrinou, ktorá bola všade nasľubovaná. Na trhu otvorenom súťaži na konci hodnotového reťazca je nemožné spontánne spustiť najlepšie investície pre celú spoločnosť.

Spochybňujete nezávislosť francúzskeho jadrového dozoru?

Nie, nespochybňujem ju. Neverím, že štát diktuje detailný obsah správ ASN. Nikto však neunikne atmosfére v tejto krajine. Okrem toho, keď od štátu závisí váš rozpočet, nevyhnutne existujú hranice pre to, čo môžete povedať alebo robiť v danom politickom kontexte. To mimochodom platí pre všetky verejné inštitúcie.

Čo si myslíte o britskej zmluve o cenovom rozdiele (Contract for Difference, CfD) s fixnými cenami výkupu elektriny z budúcej jadrovej elektrárne Hinkley Point C?

CfD je prostriedkom, ako jadrovú energiu vyňať z trhových podmienok a ´znárodniť´ ju. Takáto zmluva mimochodom nebola uzatvorená len pre jadrovú energiu, ale pre všetky bezuhlíkové zdroje. Briti pochopili, že liberálny trh viedol všade k nedostatočným investíciám. Zaradili spiatočku a ´znárodnili´ dopravu aj elektroenergetiku. Ale aj rozvoj veterných elektrární bol v Európe ´znárodnený´ cez garantované ceny výkupu elektriny.

Ešte raz – Čínania postavili EPR oveľa lacnejšie ako my, a to aj vďaka zúročením skúseností z európskych projektov. Kórejčania dokončili atómovú elektráreň s kapacitou 1,4 GW v Spojených arabských emirátoch za približne sedem rokov a 6 miliárd dolárov. Isté je, že jadrová energia v liberálnom systéme, ktorý je vo vzťahu k nej nerozhodný – čo je prípad mnohých moderných demokracií – je vnímaná ako riziková, čo zvyšuje kapitálové náklady a teda aj celkové náklady.

Garantované ceny pre novú britskú atómku sú legálne, víta to aj Slovensko Súdny dvor Európskej únie rozhodol, že štátna pomoc pre Hinkley Point C nie je protiprávna. Slovenské ministerstvo hospodárstva to vníma ako pozitívny signál pre budúcnosť jadra v Únii.

Sú to predsa demokratické krajiny, ktoré naštartovali rozvoj mierového využitia jadrovej energie.

To je nepresné konštatovanie. Mierové využitie jadra začalo aj v ZSSR. Či už sú to však demokratické alebo komunistické krajiny, jadro začalo v systémoch s oveľa väčšou mierou plánovania a regulácie ako dnes, a tiež pod vedením politikov, ktorí vzišli z druhej svetovej vojny ako de Gaullea vo Francúzsku a Eisenhowera v Spojených štátoch. Veľká časť rozvoja sa na dôvažok uskutočnila ako odpoveď na ropný šok v roku 1974, ktorý tiež viedol k veľkému plánovaniu v krajinách oveľa menej ´liberálnejších´ ako dnes.

Vrátim sa k meškaniam výstavby reaktorov. Len 4 z 29 stavenísk sa dnes nachádza v Európskej únii. Priemerná doba výstavby je desať rokov.

Nevidel som detaily správy Mycleho Schneidera. Som si však takmer istý, že v Číne, kde je polovica stavenísk, je priemerná doba kratšia ako desať rokov. V prípade veľkého počtu reaktorov, ktoré dnes v Číne fungujú, to bolo päť rokov.

Obnoviteľné zdroje sú vyrušením

Obnoviteľné zdroje možno efektívnejšie využívať vďaka lepšiemu riadeniu siete a medzištátnym prepojeniam.

Nehovoríte o všetkých obnoviteľných zdrojoch, len o solárnej a veternej energii. Pre tieto dva zdroje existujú silné korelácie v susedných krajinách. Čo sa týka veternej energie, tlaková níž a anticyklóny pokrývajú súčasne veľkú časť Európy, takže výroba elektriny v jednej krajine nie je nevyhnutne nadmerná vtedy, keď jej má nedostatok susedná krajina. Funguje to skôr opačne.

Celoročný garantovaný výkon veterných elektrární predstavuje len päť percent inštalovanej kapacity. V prípade slnka je to ešte horšie: garantovaný výkon je v noci v Európe nulový. V lete svieti slnko na obed kolmo takmer všade v Európe. Vypočítal som, že elektrický systém zložený len z veterných turbín, solárnych panelov a zariadení skladujúcich energiu by si vyžadoval 10 až 40-krát vyššie investície ako v rovnakom čase systém založený na jadrovej energii.

Jeden príklad z Európy: prevádzkovateľ írskej prenosovej sústavy EirGrid sa chce dostať na úroveň 70 percent elektriny z obnoviteľných zdrojov v roku 2030. Zvyšok by mal dodávať zemný plyn. Náklady odhaduje na dve miliardy eur.

Nemám na to názor, nečítal som ten plán. Len poznamenám, že s 30 percentami plynu by tento systém vypúšťal viac uhlíka ako už dnes francúzsky.

Nevyrobia dosť elektriny a zabijú veľa vtákov. Päť mýtov o obnoviteľných zdrojoch Slovensku chýba komplexná analýza o nákladoch a dopadoch obnoviteľných energií. Pomohla by k skultivovaniu verejnej diskusie a tým aj k rozumnej verejnej politike, píše PAVOL SZALAI.

Francúzsky zákon o energetickej transformácii má cieľ do roku 2035 dosiahnuť elektrický mix zložený na 50 percent z jadrovej energie a na 50 percent z obnoviteľných zdrojov. Je to dobrý plán?

Keby hlasovanie vo francúzskom parlamente vedelo zmeniť zákony fyziky, už by sme to vedeli. V závodoch o čas proti fosílnym palivám je tento cieľ vyrušením, ktoré nemá žiadny zmysel. Štiepenie uránu neprodukuje žiadny CO 2 . Samozrejme, že v hodnotovom reťazci jadrovej energie vzniká trochu CO 2 v dôsledku ťažby, obohacovania uránu, stavby elektrárne a odpadov, ale je to veľmi málo – menej ako 10 gramov CO 2 na kilowatthodinu elektriny – a dokonca štyri až päťkrát menej ako zo solárnej energie.

Podľa poslednej správy Medzivládneho panelu pre zmenu klímy (IPCC) pri globálnom oteplení o 3°C, nastane na planéte všeobecný nedostatok potravín. To znamená, že všade vypuknú konflikty. Klimatická zmena môže zabiť nie milióny, ale miliardy ľudí.

Osemdesiat percent nákladov je strach

A čo černobyľská nehoda v roku 1986?

V Černobyle zomrelo okamžite asi 50 ľudí a niekoľko stoviek zomrelo neskôr v dôsledku rakoviny štítnej žľazy. V momente nehody dostalo rakovinu 6 000 detí. Viedla tiež k evakuácii 150 tisíc ľudí, čo je však šesťkrát menej ako muselo byť evakuovaných v dôsledku stavby čínskej priehrady Tri rokliny vyrábajúcej dokonale obnoviteľnú energiu.

Keďže každá energie nesie so sebou riziká, treba porovnávať riziká jadrovej energie s tými, ktorým umožňuje predchádzať, keď nahrádza uhlie alebo plyn.

Francúzska ministerka životného prostredia vyzvala Electricité de France, aby naplánovala stavbu šiestich nových EPR. A hoci Folzova správa kritizuje stavbu EPR vo Flamanville, odporúča dlhodobý program rozšírenia francúzskej jadrovej flotily. Je dnešná politická moc vo Francúzsku projadrová?

Folzova správa nevyjadruje pozíciu vlády, ale jej autora. Okrem toho nepoznám detaily tejto správy, len to, čo sa z nej dostalo do médií. A to nestačí, aby som si vytvoril názor.

Ak ´projadrový´ znamená, že vláda chce rozšíriť jadrovú flotilu, tak áno, potom takou je. Ak to však znamená, že je zbytočné snažiť sa znížiť podiel jadrovej energie zo 75 na 50 percent, potom je ´protijadrová´. Všetko závisí od toho, ako definujeme „pro“ a „anti“, ktoré sú užitočnejšie pre slogany ako pre konkrétnejšiu diskusiu o našej budúcnosti.

Výbuch černobyľskej elektrárne vytvoril rádioaktívny oblak, ktorý sa dosť hýbal a jeho dopad na zdravie nie je dodnes jasný. Komunistický režim, ktorý bol z definície netransparentný, nekomunikoval o tejto téme dostatočne.

Trajektóriu rádioaktívnych únikov nikdy nezachytili detektory; nie sú totiž všade v atmosfére. Bola namodelovaná podľa množstva materiálov prítomných v srdci reaktora a pohybu oblačnosti v momente nehody. Po páde Berlínskeho múru bolo možné vykonať analýzy pôdy a spárovať ich s modelom únikov. Údaje, ktoré som spomenul, pochádzajú od agentúry OSN – Vedeckého výboru OSN pre účinky atómovej radiácie, ktorý funguje na rovnakom základe ako IPCC, teda syntetizuje vedecké publikácie zverejnené v odborne preverovaných časopisoch.

Dnes je jadrová energia najčastejšie hodnotená na základe pocitov a sloganov a žiaľ nedostatočne na základe racionálnej analýzy faktov. Väčšina Francúzov si potom myslí, že jadrový odpad je väčším rizikom ako obezita mladých ľudí či automobilová doprava – hoci obe spôsobujú smrť 20 tisíc ľudí ročne – aj ako lekárske chyby. Približne rovnako veľa ľudí si myslí, že je tak nebezpečná ako alkoholizmus.

Francúzi plánujú nové atómky, Američania presadzujú minireaktory Hoci stavba nových jadrových elektrární trpí predražením a meškaním, francúzska vláda plánuje ďalšie. Americký minister energetiky Rick Perry zase v Bruseli obhajoval malé modulárne reaktory.

Francúzska vláda v roku 2012 odhadla, že náklady na trvalé úložisko vyhoreného jadrového paliva francúzskej atómovej flotily dosiahnu 25 miliárd eur pre obdobie 150 rokov. Technologické riešenie navyše ešte nie je dotiahnuté do konca.

Francúzske atómové elektrárne dnes vyrábajú 400 TWh elektriny ročne. Keď náklady rozložíme na 150 rokov, na jednu kilowatthodinu vychádzajú 0,04 centu. To je jedno percento celkových nákladov. Jadrový odpad nestojí veľa vzhľadom na množstvo vyrobenej elektriny.

Projekt Cigéo (trvalého úložiska vyhoreného jadrového paliva) je navyše príliš komplikovaný, keďže bola zachovaná možnosť v budúcnosť odpad vybrať. Tá je v praxi zbytočná. Keď je už raz odpad v íloch, môže tam zostať bez problému, až pokým prestane byť hrozbou.

Z investičných nákladov do jadrovej elektrárne tvoria 20 percent technické náklady, teda to, čo potrebujeme, aby fungovala bezpečne. Zvyšných 80 percent sú náklady zo strachu, teda výdavky na elimináciu rizík, ktoré bez diskusie prijímame v iných činnostiach, alebo výdavky na úroky, ktoré sú dôsledkom privysokého rizika, ako ho vnímajú finančné inštitúcie. Ak chceme znížiť náklady ukladania odpadov, nemôžeme sa pripravovať na všetky možné alternatívy vrátane budúceho otvorenia úložiska. Ľudí by sme mali považovať za dospelých a vysvetliť im, ktoré hrozby sú skutočné a ktoré falošné.