Odenses lærere har fået nok og står nu frem og fortæller, hvordan de oplever, at inklusion i folkeskolen er brudt sammen. Det sker i et sidste forsøg på at råbe politikerne op.

Og det opråb kommer efter en ny undersøgelse, som Odense Lærerforening har lavet blandt folkeskolelærere i Odense.

Her svarer 82 procent af lærerne, at de har elever, der ikke får den særlige støtte, de har brug for.

De går egentlig bare igennem folkeskolelivet som fiaskoer. Lærer fra en odenseansk folkeskole

Og 66 procent af lærerne svarer, at de ikke har mulighed for at få kvalificeret hjælp til opgaven med at inkludere børnene i almindelige klasser.

Læs også Lærerfyringer på vej: 14 folkeskoleklasser nedlægges

TV 2/Fyn har talt med flere folkeskolelærere i Odense, der fortæller om en inklusion, der mere eller mindre er brudt sammen.

Tre kvindelige lærere fortæller her om deres oplevelser i hverdagen, hvor de forsøger at inkludere flere elever i undervisningen.

Kvinderne underviser på hver deres folkeskole i Odense, og de optræder anonymt i indslaget af hensyn til de elever, som de taler om.

Skolen har opgivet ham

Lærer 1 har 26 elever i sin klasse, og ud af dem er der fem elever, der har brug for særlig støtte.

- Jeg har én, som aldrig rigtig kommer i skole, fordi han nok har opgivet, at skolen kan gøre noget for ham.

Kan du hjælpe alle dem?

- Nej.

Lærer 2 deler samme oplevelse.

- Jeg kan simpelthen ikke give dem det, de har behov for. Jeg har en klasse med 25 elever, hvor syv har særlige behov. Og det er jo forskellige behov. Det er vanskeligt at rumme alle de børn med alle deres forskellige behov. Og det gør, at jeg ikke lykkedes med at give dem den undervisning, som de både har krav og behov for.

Hvordan har du det med det?

- Det har jeg det rigtig dårligt med.

Vold, trusler og selvmordstanker i klassen

Hos lærer 3 er situationen endnu værre. I hendes klasse er der fem elever, der tit er voldelige eller truende både over for de andre elever og lærerne.

Ifølge hende gør det hverdagen utryg for hele klassen - og flere af de andre elever reagerer på den utryghed.

- Der er elever, som over tid har udviklet problemer i forhold til at være rigtig kede af det. De sidder pludselig og græder midt i timen. De får pludselig rigtig ondt i maven eller hovedpine, siger hun og fortsætter:

- En gruppe elever af begge køn har pludselig fået nogle dårlige tanker omkring dét at være til i livet.

Altså selvmordstanker?

- Selvmordstanker, ja.

Hvad er inklusion? Målet med inklusion er at fastholde eleverne i børnefællesskabet, så børn med særlige behov ikke udskilles til særlige undervisningstilbud, men undervises i den almindelige klasse med den nødvendige støtte og hjælpemidler. Målsætningen om inklusion indebærer, at eleverne er en del af det faglige og sociale fællesskab, at der sker en faglig progression og at elevernes trivsel bevares. Kilde: Undervisningsministeriet

Går gennem folkeskolen som fiaskoer

Hvorfor beder du ikke bare om hjælp?

- Det gør jeg også. Alt hvad jeg overhovedet kan, fortæller lærer 2 og fortsætter:

- I skolen har vi fået flere børn, der skal inkluderes, og samtidigt er der jo blevet skåret på psykologhjælp, socialrådgivere og vores støttecentre, så der er ikke ret mange ressourcer - eller hjælp at kalde på nogen steder.

04:58 Se hele indslaget med de tre lærere her Video: Anders Høgh Luk video

Lærer 1 fortæller, at hun får hjælp af en anden lærer to timer om ugen. Men det er slet ikke nok, mener hun. Og hun frygter, at det ender helt galt.

- På et eller andet tidspunkt knækker filmen. Og det er jo det, det ender med for de her børn. Fordi de får ikke den rigtige hjælp. De går egentlig bare igennem folkeskolelivet som fiaskoer, fortæller lærer 1.

Har du nogensinde overvejet at stoppe som lærer på grund af det her?

- Ja, det har jeg, lyder det fra lærer 1.

Du kan se debat mellem folketingskandidaterne Jan Johansen (S) og Camilla Lydiksen (Kons.) søndag aften klokken 19.30 på TV 2/Fyn.