Norges Schengen-grense Ekspandér faktaboks Norge gikk inn i Schengen-samarbeidet i 2001. I den forbindelse ble opprettet et formelt samarbeid mellom politiet og GSV grensevakten. Håndhevelse av grenselovgivningen, herunder Schengen-oppdraget, er politimesterens ansvar. Grensekontroll består av to hovedelementer: 1. Inn- og utreisekontroll (skjer på Storskog grensepasseringssted). 2. Grenseovervåking (utføres av GSV og politiet). GSV Grensevakten utfører grenseovervåking med sivile formål på vegne av politimesteren. Grenseovervåking inneholder to elementer: Det første er deteksjon – oppdage personer som ulovlig krysser grensen. Dette oppdraget utføres av GSV grensevakten. Det andre elementet er reaksjon – som er et samhandlingkonsept mellom politiet og GSV Grensevakten – under politiets ledelse. Formålet er å lokalisere og pågripe personer som har tatt seg ulovlig over grensen til Norge. GSV grensevakten er gitt sivil begrenset politimyndighet gjennom Kgl.res. av 5. august 2005, Politilovens §20, 4. ledd. Samarbeidet mellom politiet, GSV Grensevakten og Grensekommissæren er formalisert gjennom en lokal samarbeidsavtale. Øvelse Joint Action har til formål å øve samhandlingskonseptet mellom politiet og GSV Grensevakten. Øvelsen finner sted en gang pr halvår.



Ved den norsk-russiske grensa planlegges det to store statlige byggeprosjekter.

Forsvaret skal bygge ny grensestasjon for soldatene ved Storskog. På nabotomta planlegges den nye grensekontrollstasjonen for toll og politi.

Problemet er at på begge tomtene er det stor risiko for at det kan ligge gamle udetonerte bomber og eksplosiver fra krigens dager.

Dyr løsning på Storskog Du trenger javascript for å se video.

LES OGSÅ: Kritisk til grenseprioritering

Like stor granatfare

NRK har fått tilgang til begge risikovurderingene for disse to prosjektene. Befaringene ble foretatt på begge tomtene samtidig og i risikovurderingen for den militære grensevaktstasjonen står det:

I grove trekk er konklusjonene fra Storskog grensestasjon, med unntak av turistbesøk, identiske da informasjonen og forholdene for øvrig er like

Konklusjonen på begge stedene er at det bør vurderes å bruke fjernstyrte borerigger eller gravemaskiner på deler eller hele gravearbeidet.

Men forsvaret valgte å rydde sin tomt med mineryddere før grunnarbeidet settes i gang.

– I tett samarbeid og dialog med våre eksperter i forsvaret ble vi enige om å først rydde tomta, sier prosjektleder i Forsvarsbygg, Steinar Fossan.

LES OGSÅ: Bomber kan stoppe grensestasjon

– Har gjort en grundig jobb

Allerede september 2012 var forsvarets egne eksplosivryddere der og klarerte tomta.

Med metalldetektorer saumfarte de det store området i løpet av ei ukes tid. NRK var med da denne jobben ble gjort.

Eksplosiver ble fjernet og forsvaret fant også en stor haug med metallskrot.

– Det var økonomiske og praktiske årsaker til at vi valgte å gjøre det på denne måten. Vi klarerte hele tomta og veien som skal opp til stasjonen med god margin, sier prosjektleder for Forsvarsbygg, Steinar Fossan.

Han forteller at graving ble gjort under strengt oppsyn av forsvarets eksplosivryddere.

– Det at vi gjorde en så grundig jobb gjør at vi nå ikke trenger å bruke fjernstyrte gravemaskiner når vi går i gang med grunnarbeidet og byggingen, sier Fossan.

Han understreker derimot at han ikke vil kommentere Statsbyggs fremgangsmåte eller konklusjon, kun fremgangsmåten de selv har valgt.

Forarbeidet, inkludert grunnboringer, klargjøring og fjerning av eksplosiver kom på mellom 500 000 og 1 million kroner.

LES OGSÅ: Rekord over grensen



Skyhøy pris

Ved den nye grensekontrollstasjonen som Statsbygg skal bygge skal man derimot bruke fjernstyrte gravemaskiner på hele grunnarbeidet.

Gravemaskinene er førerløse og vil bli styrt av en operatør som står langt unna gravemaskinen.

Dette er en langt dyrere metode og prislappen på hele byggeprosjektet har økt med nesten 500 millioner kroner.

Totalprisen er nå på 750 millioner kroner.

Statsbygg har unntatt hele kostnadsoverslaget offentlighet og vil ikke gi ut tallene, men dokumenter NRK har fått tilgang bekrefter prisøkningen.

Statsbygg vil ikke kommentere saken og heller ikke kommentere hvorvidt de har vurdert å bruke samme metode som Forsvarsbygg, nemlig å klarere tomta på forhånd før grunnarbeidet settes i gang.

LES OGSÅ: Koster en halv milliard mer på grunn av bomber og miner

– Lær av Forsvarsbygg

Politimester i Øst-Finnmark, Ellen Katrine Hætta, ber nå Statsbygg og Justisdepartementet om å ta lærdom av Forsvarsbygg.

Hun mener det bør settes av penger til å rydde grensekontrollstasjonens tomt.

– Ja, mitt innspill er at man nå får tatt en ny undersøkelse, at det settes av penger til å fjerne eventuelle sprenglegemer eller usikkerhet. På den måten kan man kanskje unngå å bruke flere hundre millioner kroner på konseptvalgsutredninger eller ta i bruk fordyrende metoder som det kanskje ikke er behov for, sier Hætta.

Hele prosjektet med den nye grensekontrollstasjonen har stoppet opp fordi prislappen ble så høy.

I regjeringens forslag til revidert nasjonalbudsjett skriver finansdepartementet:

Estimert kostnad er nå nær grensa for finansdepartementets regime for ekstern kvalitetssikring av store statlige investeringer

Politiet i Øst-Finnmark som har ansvar for å håndheve Schengengrensa har ventet lenge på den nye Storskog grensekontrollstasjonen.

Politimester i Øst-Finnmark, Ellen Katrine Hætta. Foto: Elvi Rosita Norvang

Vil ha fortgang i arbeidet

Dagens lokaliteter er bygd for en langt mindre trafikk over grensa, enn det som er tilfelle i dag. Politiet vil ha fortgang i arbeidet.

–Jeg er ingen eksplosivekspert, men det bør vurderes å bruke samme framgangsmåte som forsvaret, sier Hætta.

Dette fordi risikovurderingene er den samme på begge tomter sier hun.

– Hvis det faktisk er så risikofylt at man må bruke robotgravemaskiner, bør uansett eksplosivene fjernes. Det er nå 70 år siden krigen og det er på tide at etterlatenskapene fjernes, sier Hætta og legger til at overalt i Sør-Varanger er det vanlig å finne eksplosiver.

– Vi har bygd overalt, men det har aldri vært nødvendig med denne typen fjernstyrte gravemaskiner. Man har alltid klarert tomta først slik Forsvaret nå har gjort. Finner man eksplosiver under graving har vi gode innarbeidede rutiner for å håndtere det, sier Hætta.

Justisdepartementet vil ikke kommentere saken utover at de nå vil sette i gang en konseptvalgsutredning.