(Saken er oppdatert siden den første gang er publisert)

– Han sier stadig vekk, mamma, jeg er dum jeg. Men han er ikke dum, sier guttens mor og kjemper mot gråten.

Det har blitt mange tårer i hennes kamp for at sønnen, som har blitt mobbet hele livet, skal møte forståelse selv om han ikke er som alle andre. Derfor reagerer hun sterkt på vurderingen sønnen fikk i et fag ved skoleslutt i sommer.

I vurderingen skriver faglærerne at han surrer, roter, bråker og gjør så liten innsats at det ikke hører hjemme på ungdomsskolen.

– Dette går ikke an. Det går ikke an for et voksent menneske å si sånt til et barn, sier moren.

HALVÅRSVURDERING: I lærernes vurdering får gutten beskjed om at hans innsats ikke hører hjemme på ungdomsskolen. Foto: Anne Melsom Bjerke / NRK

– Stygt skrevet

Da moren leste vurderingen ble hun sint.

– Dette er jo stygt skrevet. De skal ha frem hvor grusom de synes han er. Men det er han ikke. Han er en blid og fornøyd gutt.

Sønnen hennes er under utredning og ligger i gråsonen mellom ADD og ADHD. I tillegg har han sterk dysleksi og epilepsi, men prosessen med å få en endelig diagnose er lang, og frem til den foreligger kan de ikke søke om spesialundervisning i skolen.

Moren mener allikevel at voksne bør klare å møte et barn med spesielle behov på en voksen måte, og ikke ta seg personlig nær av at et barn utagerer.

– Hans hensikt er ikke å være slem, eller såre noen, men når det kortslutter oppe i hodet hans, klarer han ikke å sortere ut hva som er rett og galt, og det bør en lærer forstå.

– Holder ikke faglige mål

IKKE GODT NOK: Inga Marie Faleide, rådgiver ved Fagenhet oppvekst i Tønsberg kommune, mener tilbakemeldingen til gutten ikke holder faglige mål. Foto: Siril Marie Borgersen / NRK

Rektor ved ungdomsskolen der gutten er elev ønsket ikke å uttale seg i saken, men ifølge Inga Marie Faleide, rådgiver ved Fagenhet oppvekst i Tønsberg kommune, holder ikke vurderingen faglige mål.

– Her er det en blanding av veldig mye, men det er ikke noe fag. På generelt grunnlag vil ikke dette være en god tilbakemelding, uansett elev.

Faleide forklarer at ifølge opplæringsloven skal ikke forutsetningene til den enkelte elev, fravær, eller forhold knyttet til ordenen og oppførselen til eleven trekkes inn i vurderingen.

– Det kan være at det er en rutine her som har sviktet, at man ikke har lest seg opp på den klassen man har eller de elevene man har, men det plikter vi å gjøre, sier hun.

– Ikke gunstig

Psykolog Ingrid Sønstebø mener en lærer bør være varsom når man gir tilbakemeldinger, særlig når det gis skriftlig, men sier samtidig at det er viktig at de tørr å gi tilbakemeldinger og korrigere atferd.

– De må gi tilbakemeldinger både på det som er bra og det som er elevens forbedringsområder, men her er jeg enig med mor. Denne formuleringen var ikke gunstig.

Moren håper skolen vil lære av det som har skjedd.

– Jeg håper skolens ledelse er tydelige på hvordan elever med spesielle utfordringer skal behandles slik at ikke flere opplever det samme som oss. For dette er fryktelig vondt både for sønnen vår og oss.

Hun setter likevel pris på at sønnen er blitt sett og fått støtte av andre lærere ved skolen.