Mener bistandsbransjen bruker intern sjargong til å skjule kritikk

«Hvit elefant» på bistandsspråket betyr egentlig «dyr og ubrukelig bistand».

Et eksempel på bistandsspråkets særegenhet finner man i Norads evaluering av norsk utviklingssamarbeid for 2012, som ble offentliggjort i forrige måned.

2. august 2013

Bistandsbransjen velger ordene sine med omhu. Både for å skjule kritikkverdige forhold, men også i frykt for å tråkke andre på tærne, forklarer seniorforsker ved Chr. Michelsens institutt, Tina Søreide.

— Da jeg jobbet i Verdensbanken opplevde jeg hvordan kritikk ble pakket godt inn. I stedet for å si at en rapport skulle «forbedres», sa man i stedet at den skulle «videreutvikles».

I Verdensbanken snakket man gjerne også om «politisk-økonomi-problematikk», mimrer hun. Begrepet viser til at noe innenfor statsadministrasjonen i et land ikke fungerer slik det burde, uten å konkretisere ytterligere hva det er som ikke fungerer.

- Tåkelegging

- Dette er en måte å tåkelegge et problem på. De som sier ordene vet gjerne nøyaktig hva det er snakk om, men velger begreper som ikke betyr noen ting. Et begrep som «politisk-økonomi-problematikk» brukes gjerne når man ikke ønsker å bruke presise argumenter eller utpeke individer eller etater, fordi det kan handle om integritetssvikt eller strafferettslige forhold, og er dermed sensitivt. Det er vanskelig å ta opp slike utfordringer i et annet lands statsadministrasjon, og derfor er det fristende å bruke slike ord.

— Bistandsbransjen har nok en kultur for litt diffust språk, påpeker Søreide.

Et eksempel på bistandsspråkets særegenhet finner man i Norads evaluering av norsk utviklingssamarbeid for 2012, som ble offentliggjort i forrige måned.

Ett av hovedpunktene som fremheves i rapportens oppsummering og forord er hvorvidt «kapasitetsbygging» kan bli en ny «hvit elefant».

Med «hvit elefant» menes altså «dyr og ubrukelig bistand».

- Investeringsprosjekt som har feilet

- Hva er så poenget med å bruke ord og uttrykk som folk flest ikke forstår seg på?

Les også Her er listen over mislighetssakene i norsk bistand

— «Hvit elefant» er faktisk et ganske konkret uttrykk i bistandsbransjen. Det betyr rett og slett at et investeringsprosjekt har feilet, og at man har brukt masse penger på noe som ikke har gitt resultater, forklarer forsker Tina Søreide, som selv har forfattet bistandsrapporter på oppdrag fra Norad.Søreide har likevel forståelse for at slike begreper virker ganske så intetsigende for folk flest.

— Når Norad skriver «hvit elefant» så mener de nok at de også selv har feilet, selv om mye ansvar ligger på mottaker.

- Men hvorfor kan man ikke kalle en spade for en spade?

— Jeg leser dette som at Norad innrømmer at på dette feltet kan det være svikt, og det er jo positivt. Men jeg skjønner at det høres helt gresk ut for folk flest.

Unngår å kritisere hverandre

Søreide forklarer at bistandsbransjen tradisjonelt sett har tatt i bruk en rekke uttrykk og begreper for å unngå å kritisere hverandre.

— På én side er det fint at man ønsker å være diplomatisk, men det kan jo i noen sammenhenger også brukes for å usynliggjøre aspekter som man ikke ønsker frem i lyset.

- Brukes språket bevisst for å skjule kritikkverdige forhold ved bistanden?

- Absolutt. Det er jo en måte å gjøre det hele mer diffust på, ikke bare fordi man vil dekke over egne feil, men også av hensyn til andre aktører som man ikke ønsker å kritisere. Da kommer det mye rart ut.

Misligheter og korrupsjon

Så hva er det egentlig Norad peker på, når de snakker om faren for at «kapasitetsbygging kan bli en ny hvit elefant»?

Med «kapasitetsbygging» menes bistand som har til hensikt å bygge opp kompetanse og kunnskap i mottakerland, og da gjerne i statlige institusjoner. Ofte skjer dette gjennom kurs- og seminarvirksomhet, og deltakerne mottar godtgjørelse for å delta.

Omfanget av seminar og kurs har økt betraktelig de siste 20 årene, og utgifter til seminarer står ofte for en stor del av utgiftene i mange utviklingsprogram.

Problemet er bare det at seminarvirksomhet som er bistandsfinansiert, og hvor deltakerne mottar godtgjørelse for å være der, fort kan lede til misbruk:

Seminarer kan for eksempel oppgis til å vare lenger enn de faktisk gjør, eller:



Norads evaluering støtter seg særlig på en Noen ganger deltar personer kun kort tid på et seminar og kan samtidig registrere seg på annet seminar og motta ny godtgjørelse.Norads evaluering støtter seg særlig på en studie av reise- og møtegodtgjørelser i Tanzania, Malawi og Etiopia, foretatt av seniorforsker Tina Søreide. Her pekes det blant annet på følgende forhold:

Offentlige tjenestemenn i høyere posisjoner i Tanzania kan bruke dagens system med reise- og møtegodtgjørelser for å oppnå personlige gevinster, for eksempel ved å bytte til seg lojalitet eller sex.

I Malawi finnes det et kontrollorgan som skal sørge for at systemet med utbetaling av reise- og møtegodtgjørelser skal foregå på en riktig måte, men utstrakt misbruk viser at dette ikke er effektivt. Når misligheter oppdages blir ikke de ansvarlige straffet. Det er svært sjeldent at de ansvarlige må stå til ansvar i retten eller mister jobben.

Etiopiske myndigheter tillater en uformell praksis der offentlige tjenestepersoner manipulerer antall dager tilbrakt på reise for å sikre de ansatte tilfredsstillende kompensasjon. Dette fører til en økt toleranse for misligheter og korrupsjon.

Aftenposten omtalte praksisen i april i år under tittelen «Mye misbruk av «seminarbistand»» , altså med en noe mer tabloid ordbruk enn «kapasitetsbygging» og «hvite elefanter».

- Språket har ironisk snert

Kommunikasjonsdirektør i Norad, Eva Bratholm, sier det ikke er slik at Norad i dette tilfelle har brukt uforståelig språk for å dekke over sløsing av norske bistandspenger.

- Nei, snarere tvert i mot. Her har språket en ironisk snert og stiller nettopp spørsmålstegn ved om norske bistandspenger brukes effektivt nok. Videre er utrykkene satt i anførsel i oppsummeringen og er grundig forklart i selve rapporten.

Hun sier likevel til Aftenposten at formuleringen «kapasitetsbygging kan bli en ny elefant» er litt underlig.

— Vi lo jo litt selv da vi så den, men akkurat i dette tilfellet var det gjort med overlegg for å vekke nysgjerrighet. Årsrapporten fra evalueringsavdelingen leses dessuten mest av fagfolk, sier hun.

Og legger til:

— Vi er også litt oppgitt over at det benyttes mye stammespråk og forkortelser i bransjen. Her på kommunikasjonsavdelingen fører vi en daglig kamp for å gjøre innholdet mer forståelig. Erik Solheim var veldig streng i sin tid som utviklingsminister. De eneste forkortelsene som ble godkjent av ham, var USA og FN.

Kritiserer seg selv

Avslutningsvis er det kanskje på sin plass å nevne at Norad, i den samme evalueringsrapporten, kritiserer seg selv for å ikke være tydelige nok i sin kommunikasjon.

«Et skritt på veien er kortere rapporter med gode sammendrag, uten forkortelser og sjargong som er vanskelig å forstå for de som ikke er eksperter på området», heter det blant annet.

Det forekommer nemlig også at rapportene ikke engang blir lest av fagfolkene innad i bransjen, og at «noen evalueringer blir lagt i en skuff uten synlig virkning».

I 2013 planlegger Norge å bruke 30 milliarder kroner på bistand.

Fakta Fakta Norad Direktoratet for utviklingssamarbeid, som jobber med å sikre kvalitet i norsk bistand. Norad er et fagdirektorat som ligger under og blir styrt av Utenriksdepartementet. Forvalter ca 12 prosent av bistandsmidlene, og i hovedsak midlene som går til norske organisasjoner. Resten av bistanden forvaltes av UD og ambassadene. I tillegg til utenrikstjenesten samarbeider Norad med organisasjoner, bedrifter, fagforeninger, kulturmiljøer, forskningsmiljøer, statlige etater og institusjoner. Kilde: Norad.no Vis mer

Fakta Ord og begreper: Ansvarlighet (accountability): Ansvarlighet, redelighet, vilje til åpenhet og innsyn (for eksempel innen regnskapsføring). Brukes ofte som betegnelse for vilje eller forpliktelse til å vise at arbeid er gjort i tråd med avtalte eller gjeldende standarder. Brukes også til å beskrive ansvars- og tillitsforhold mellom givere, myndigheter og organisasjoner, og til å beskrive myndighetenes forpliktelse overfor befolkningen. Betalingsbalansestøtte: Økonomisk støtte, herunder gavebistand, for å avhjelpe underskudd på betalingsbalansen i mottakerland. Gjeldslette og sletting av gjeld er former for betalingsbalansestøtte. Fungibilitet: Beskriver en situasjon der bistanden ikke når frem til målgruppen eller at innsatsen får andre resultater enn de som opprinnelig var planlagt. Et eksempel er når bistand "frigjør" midler på et lands statsbudsjett, som deretter brukes på formål som ligger fjernt fra bistandens utgangspunkt, f.eks til våpen eller militære formål. Kjønnskonsekvensanalyse: Å ta hensyn til kvinners rettigheter og likestilling er et krav i vurderingen av alle prosjekter, programmer og prosesser som Norge støtter- fra planlegging til implementering. Ett av flere virkemidler for å ivareta kvinner rettigheter og integrere kjønnsperspektivet i utviklingssamarbeidet. OECDs utviklingskomité (DAC): Etablert i 1960 som en administrativ del av OECD (Organisasjon for økonomisk samarbeid og utvikling). Komiteen er først og fremst et forum for konsultasjoner mellom giverland o bistandsytere og utarbeider statistikk over omfanget av bistand, gjeld, kredittforhold med mer, som brukes som grunnlag for OECDs vurderinger av medlemslandenes bistand. Komiteen utarbeider også standarder, målsettinger og strategier som kan styrke giverlandenes bistandspolitikk. Offisiell utviklingsbistand (ODA): Er OECDs betegnelse på overføringer av lån, gaver eller faglig bistand som offentlige myndigheter gir direkte til et utviklingsland (stat til stat) eller til multilaterale organisasjoner som FN og Verdensbanken. I dagligtale tilsvarer ODA bistand eller utviklingshjelp. Kriteriet for hvilket land som kan motta ODA, blir fastlagt av OECDs utviklingskomité DAC. All ODA har et gaveelement som utgjør minst 25 prosent av den totale summen. Output - resultatmål: De produkter, goder og tjenester som skyldes bistand. Kan også inkludere langsiktige eller kortsiktige resultater (outcome). Stakeholders: Direkte eller indirekte interesse i utviklingen av en bistandsinnsats eller hvordan den evalueres. Sør-Sør-samarbeid: Brukes for å omtale utveksling av ressurser, kunnskap og teknologi mellom utviklingsland. Terms of reference (ToR): Beskriver formål, struktur og metode for f.eks et prosjekt, møte, forhandling eller evaluering. I en ToR defineres standarder for hvordan innsatsen skal måles, hvor mye tid og penger som skal brukes og rutiner for rapportering. Kilde: Bistandswiki (et oppslagsverk som driftes av fagbladet Bistandsaktuelt og er utarbeidet for at bistandsarbeiderne selv skal kunne klare å ha oversikt over alle forkortelser, uttrykk og begreper som brukes i bistandsbransjen). Vis mer