Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): 3. januar 2009 ble det et eller annet sted i verden trykket på et tastatur.

Det tastetrykket skapte noe verden aldri hadde sett før eller ikke ante rekkevidden av. I løpet av sekunder begynte den kraftige datamaskinen til den mystiske personen som trykket på denne knappen å jobbe for full maskin.

I løpet av kort tid hadde datamaskinen utvunnet det som var verdens første bitcoin-blokk som inneholdt 50 enheter av den digitale kryptovalutaen.

I skrivende stund finnes det over 16 millioner av dem, og hver eneste én er verdt 158 000 kroner.

Skrev kode i et år

I august 2008 ble domenet bitcoin.org registrert, og i oktober samme dukket det opp en lenke på en e-postliste til forskjellige kodeknekkere. Den ledet til et dokument forfattet av Satoshi Nakamoto: «Bitcoin: En elektronisk bruker til bruker-valuta».

Dokumenter ga en detaljert beskrivelse av hvordan man trygt kunne bruke en digital og trygg valuta uten noen form for tredjeparts involvering eller regulering fra banker eller myndigheter.

Om ikke Satoshi Nakamoto er et geni, er han i hvert fall en veldig smart person. Torbjørn Bull Jenssen, bitcoin-ekspert

Tre måneder etter dokumentet kom programvaren der det hele ble iverksatt. En ny elektronisk valuta ble født etter at oppfinneren - angivelig i sinne over finanskrisen - hadde brukt et år på å skrive koden.

Bitcoins ble gitt videre til andre personer, og det meste gikk stille og rolig for seg etter valutaens fødsel. Men ingen visste hvem som hadde skapt den. Nå, snart ni år etter, er oppfinnerens identitet fortsatt et mysterium.

Anonym og stein rik

Skaperen ble en myte. En legendarisk nettguru som hadde funnet opp noe helt revolusjonerende og gjort stor suksess. Faktisk så stor suksess at bitcoin-oppfinneren nå rangeres blant verdens 50 rikeste personer.

Det er anslått at oppfinneren selv eier 980 000 bitcoins. Med en verdi på 19 771 dollar (165 000 kroner) per bitcoin, vil skaperen under psedounymet Satoshi Nakamoto være verdt 19,4 milliarder dollar (drøye 160 milliarder kroner). Det gjør skaperen til verdens 44. rikeste person ifølge Forbes' rikingliste, skriver Quartz.

Akkurat under Hennes og Mauritz-sjef Stefan Persson, men for eksempel langt foran den mistenkte bitcoin-oppfinneren og Tesla-gründeren Elon Musk, som har en anslått formue på 116 milliarder. Likevel svinger bitcoin-verdien, veldig blant annet på grunn av avleggeren bitcoin-cash.

Men i motsetning til alle andre på topplista, vet ingen hvem Satoshi Nakamoto er. Det er anslått at han i kryptovalutaens spede begynnelse selv klarte å anskaffe seg en million bitcoins, så ble han borte.

Tilfellet Satoshi Nakamoto er ulikt noe annet.

De skjulte sporene

Det finnes ingen utviklere under navnet før bitcoin. Han brukte både en e-post og en nettadresse som var umulig å spore. I 2009 skrev han hundrevis av poster på bitcoin-forumene på perfekt engelsk. Samtidig inviterte han flere programvareutviklere til å hjelpe ham å forbedre bitcoin-koden, men avslørte aldri en eneste personlig detalj. I april 2011 sendte han en beskjed til en utvikler om at han «skulle gjøre andre ting». Siden har ingen hørt fra ham, skriver New Yorker.

Mens en bitcoin i begynnelsen ikke engang var verdt ti øre, forlot oppfinneren selv sitt eget nettverk da én bitcoin hadde en verdi på omkring ti kroner.

Siden har det bare gått én vei, og det var først i høst den eksplosive verdiøkningen begynte. Fra en verdi på rundt 30 000 per virtuelle mynt i midten av september, er de nå verdsatt til over 150 000 kroner.

- De bitcoinene man antar eies av Satoshi Nakamoto står stille. De rører seg ikke. Han har omkring seks prosent av alle bitcoins i omløp, sier seniorøkonom og bitcoin-ekspert Torbjørn Bull Jenssen i Menon Economics til Dagbladet.

Geniet

Bull Jenssen beskriver Satoshi Nakamotas bragd på følgende møte: Han er den eneste som har klart å løse et problem mange hadde forsøkt å løse før ham.

For ideen om en virtuell kryptovaluta ble født lenge før 2009. Bitcoin er blant annet bygget på arbeidet med b-money og e-gold fra slutten av 1990-tallet. Økonomen Milton Friedman spådde allerede i 1999 at det kom til å bli utviklet digital valuta for internett, ifølge SNL.

Hele ideen stammer fra cypherpunk-bevegelsen, aktivister som brenner for sikkerhet og folks mulighet til å være anonyme på internett. En beryktet cypherpunk e-postliste startet i 1992 og inneholdt noen av internetts største entreprenører, blant annet utviklere av den anonyme nettleseren Tor og Wikileaks-gründer Julian Assange.

Trodde det var umulig

Bevegelsens kjerne er at de ikke bryr seg om hvem som sitter bak tastaturet, men koden vedkommende skriver. Samtidig hadde cypherpunkerne med seg et ønske om sosiale og politiske endringer. It-geniene som kommuniserte med hverandre forsøkte gang på gang å finne den ultimate løsning på hvordan folk kunne betale hverandre med en digital valuta uten involvering fra myndigheter eller banker.

Det var ikke før Satoshi Nakamoto sendte ut dokumentet sitt i oktober 2008 de fleste feil og mangler så ut til å være løst.

- Mye av det var allerede forstått i den opprinnelige whitepaperen. Om ikke Satoshi Nakamoto er et geni, er han i hvert fall en veldig smart person. Ikke minst er han kreativ, som tar et problem mange har forsøkt å løse og finner en ny måte å adressere det på, forklarer Bull Jenssen.

- De fleste kryptografene i e-postlista var skeptiske og mente det var umulig. De beskriver forskjellige umuligheter som bitcoin har gjort ugyldige, sier han.

På tross av cypherpunkernes postulering om anonymitet, var det slett ikke mangel på nysgjerrighet i resten av verden om hvem som kunne være bitcoin-skaperen. Internetts største mysterium har opp gjennom åra ført til mange og høyprofilerte spekulasjoner.

Noen av kandidatene ante ikke rekkevidden av hva de hadde satt i gang:

Dorian Nakamoto:

Under et sirkus uten like i 2014 ble den da 64 år gamle japanskfødte amerikaneren Dorian Nakamoto (fødenavn Satoshi) feilaktig pekt ut som hjernen bak milliardindustrien. I en høyprofilert artikkel fra det anerkjente nyhetsmagasinet Newsweek ble fysikeren som tidligere jobbet i den amerikanske forsvarsindustrien tillagt å ha funnet opp bitcoin. Togentusiasten som nå levde et tilbaketrukket liv i California svarte ydmykt på det ene bitcoin-spørsmålet Newsweek fikk stilt før reportasjen var på trykk.

- Jeg er ikke lenger involvert i det og kan ikke snakke om det. Det er tatt over av andre nå, sa han.

Trolig trodde den japanskfødte mannen han ble spurt om sin karriere i forsvarsindustrien.

For da pressen i dagene etter svermet rundt huset hans, ble det fort klart at Nakamoto selv ikke hadde noe med valutaen å gjøre. Først spurte han om noen av journalistene snakket japansk og ba om gratis lunsj. Der avslørte han at han ikke hadde noe med kryptovalutaen å gjøre, som han selv flere ganger refererte til som «Bitcom».

Craig Steven Wright:

​Både teknobladet Wired og nettstedet Gizmodo hevdet i 2015 at den egentlige Bitcoin-skaperen var den 44 år gamle australieren Craig Steven Wright.

Enten fant Wright opp bitcoin, eller så er han en genial svindler som har et sterkt ønske om at vi skal tro han gjorde det Wired

Mannen som hadde både mastergrad i juss og økonomi hadde i årevis vært aktiv i bitcoin-miljøet og lagt igjen flere brødsmuler på ulike bitcoin-samfunn på nettet.

Han skal selv ha hatt bitcoin-verdier for hundrevis av millioner, og bare timer etter at rapportene dukket opp, gikk flere enn ti politifolk til aksjon mot Wrights hjem i Australias største by Sydney i det de kalte en skattesak.

Undersøkelsene til både Wired og Gizmodo baserte seg på lekkede e-poster, dokumenter og internettarkiver inkludert det som skal være en transkripsjon av en samtale mellom Wright og australske skattemyndigheter.

«Enten fant Wright opp bitcoin, eller så er han en genial svindler som har et sterkt ønske om at vi skal tro han gjorde det» skrev Wired den gang.

Og det viste seg at han trolig var en genial svindler. Seinere skulle Wired bli overbevist om at de var blitt lurt og manipuler. Wright hadde støtte fra flere prominente bitcoin-utviklere som mente han var skaperen, men skepsisen i miljøet var likevel stor. Til slutt falt det meste sammen.

Mye tydet på at Wright la inn spor på sin egne blogg i etterkant av at bitcoins ble skapt. Samtidig ble det klart at den unike krypteringsnøkler han identifiserte seg med ikke kunne stamme fra 2009.

Wright fikk også oppgaven med å signere den såkalte «genesis»-blokka, den første som noensinne ble skapt. Det klarte han ikke, og de fleste avskrev ham og mente bevisene hans var falske. Et halvt år etter forsvant han fra offentligheten, men har i etterkant vært en aktiv bitcoin-aktivist. Fortsatt har verken han eller noen andre klart å bevise Satoshi Nakatomas virkelige identitet.

Hal Finney:

​Programmeringsgeniet som i 2014 døde av sykdommen ALS var mottaker i den første bitcoin-transaksjonen da han fikk ti av dem fra Satoshi Nakamoto. Han lastet ned programvaren dagen den ble sluppet og var en aktiv forumbruker og utvikler av kryptovalutaen.

Men Finney nektet for å være skaperen av Bitcoin. Mistanken var blant annet bygget på hans tidligere bruk og ubestridte kompetanse, i tillegg til at han bodde i samme område som Dorian Nakamoto og flere mistenkte at han brukte naboens navn som skalkeskjul.

Finney-teorien har fortsatt tilhengere i Bitcoin-verden, og uansett om han skapte den eller ikke, har han vært en viktig bidragsyter til Bitcoins-utvikling og vekst.

Alternative teorier

Flere matematikere, it-genier og kriminelle som Silk Road-grunnlegger Ross Ulbricht er blitt nevnt som aktuelle kandidater.

I tillegg lister Torbjørn Bull Jenssen opp enda et par navn som stadig løftes fram i miljøer.

- I honnør er det mange som foreslår Andreas Antonopolous. Han er kanskje den sterkest formidleren og har de siste åra holdt foredrag, presentasjoner og skrevet bøker. Det er Ikke noen som tror det oppriktig er ham, men man sier det fordi man synes han er så dyktig og vil gi ham honnør.

MÅTTE NEKTE: Den sørafrikanske oppfinneren Elon Musk måtte nekte for at han er bitcoin-skaperen etter spekulasjoner fra en tidligere ansatt i rakettfirmaet hans SpaceX. Foto: Nina Hansen / Dagbladet Vis mer

En tidligere ansatt i Elon Musks rakettfirma SpaceX skrev i november at multigeniet, milliardæren og entreprenøren Musk trolig fant opp bitcoin. Det har Musk selv benektet.

Er det noen som vet?

Kanskje får aldri verden vite hvem som lagde Bitcoin. Kanskje var det en gruppe programmerere som sammen satt seg ned og har klart å holde det for seg selv i over ni år?

Internettentreprenør Andrew Muse er på sin side sikker på at USAs nasjonale sikkerhetsmyndigheter vet hvem Satoshi Nakamoto egentlig er.

Ifølge hans kilder vet enkeltansatte Nakamotos virkelige identitet, uten at sikkerhetsmyndighetene offisielt vil bekrefte at de engang vet hvem vedkommende er. Ifølge kildene hans har sikkerhetsmyndighetene brukt sine massive overvåkningsressurser og store datakraft til å danne et unikt internettfingeravtrykk.

Ifølge Muse samlet myndighetene inn alle tekstene under Nakamotos signatur og hentet ut en rekke særtrekk. Dette sammenliknet de igjen opp mot milliarder av i internettreff og brukere på blant annet Facebook, Twitter og Google før de fant den ekte Nakamoto. Jakten skal til sammen ha tatt én måned, skriver Muse.

Myndighetene skal ha hatt interesse for identiteten blant annet fordi de frykter valutaen kan brukes som et våpen for å destabilisere finansmarkedene eller at en annen nasjon, som f.eks. Russland eller Nord-Korea står bak.

I tillegg har bitcoin i en årrekke blitt brukt til lyssky handel over internett av blant annet narkotika og våpen, fordi det på grunn av krypteringen nærmest er umulig å vite hvem som bruker den digitale valutaen.

- Tror aldri vi får vite det

Problemet kan imidlertid være at de som virkelig har ressurser og evner til å finne ut og offentliggjøre hvem bitcoinens far er ikke ønsker å gjøre det. Anonymiteten er høyt verdsatt i den digitale tidsalderen.

Dessuten. Har det egentlig noe å si?

- I bitcoin-miljøene i dag trekkes det hele tida fram forumposter og e-poster fra sjefen selv. Dette tolkes i det uendelige, og man henviser hele tida til det opprinnelige dokumentet. Likevel så er koden det den er, og det har ikke noe å si hva skaperen mener. Kildekoden og systemer er åpent. Bitcoin er det brukerne gjør den til. Det er et organisk og levende konsept. Den endres kontinuerlig, og hvis løsningene er gode nok, fortsetter de videre, sier Bull Jenssen.

- Jeg tror aldri vi får vite hvem skaperen er.