Dagen starter som en helt vanlig skoledag. I andre skoletime står det målprøve i matematikk på timeplanen, og kontaktlærer Ingvil Pedersen deler ut oppgavene.

Plutselig oppstår det en konflikt mellom to elever.

Ifølge varselet som Ingvils fagforening senere skal sende til Arbeidstilsynet skjer følgende:

Konflikten eskalerer. For å avverge at noen blir skadet går læreren imellom. Hun får dratt den ene eleven unna, men får samtidig flere slag og spark i overkroppen og magen. Hun tør ikke slippe eleven før hun er ute av klasserommet, og ser ingen andre løsninger enn å ta imot enda flere spark.

Der og da skjønner ikke Ingvil at det som skjer i klasserommet denne dagen skal få alvorlige følger. Det skal vise seg at ikke alle er enige om hennes versjon av hva som faktisk skjedde.

Læreren fortsetter timen, men etter 10 minutter kjenner hun kraftige smerter i magen. Hun blir svimmel, og må sette seg. Så kjenner hun at hun holder på å svime av.

Ingvil skjønner at hun må komme seg til lege.

– IKKE IVARETATT: – Jeg opplever at arbeidsgiver har vært mer opptatt av å dysse ned saken enn å ivareta meg som arbeidstaker, sier Ingvil Pedersen. Foto: Malin Nygård Solberg / NRK

Klandrer ikke eleven

Legeundersøkelsen viser at slagene og sparkene har gjort at flere muskelfester under ribbeina løsnet. I tillegg har hun merker på armer, bein og en finger.

Samme ettermiddag skriver læreren en detaljert hendelsesrapport til rektor ved skolen. Hun melder også inn saken som et avvik gjennom kommunens eget avvikssystem.

Ingvil klandrer ikke den unge eleven. Som mangeårig lærer må hun jevnlig håndtere elevkonflikter i klasserommet. Det er en del av skolehverdagen.

Legen mener at hun raskt skal være tilbake i jobb, og Ingvil er optimistisk. Men to uker etter ulykken oppstår det en betennelse i magemuskulaturen, og hun blir innlagt på sykehus.

Ingen indre organer er skadd, men til hevelsene og smertene avtar må hun holde seg fullstendig i ro.

11 dager etter ulykken blir hun innkalt til det første møtet på skolen. De neste månedene, mens hun er helt eller delvis sykemeldt, skal det bli flere møter. Hun føler seg ikke i form, men stiller likevel opp.

Ingvil forteller at hun allerede på det første møtet får en uggen følelse.

– Det startet med at jeg fikk kritikk for hvordan jeg hadde håndtert situasjonen, både i klasserommet og i etterkant. Jeg opplevde at rektor mente jeg måtte påta meg skylden og be foreldrene om unnskyldning.

Ingvil er ikke forberedt på dette. Hun mener at hun håndterte hendelsen riktig der og da.

På de første møtene stiller Ingvil alene. I ettertid ser hun at hun aldri burde gjort det. Hun opplever møtene så belastende at hun skjønner at hun trenger støtte.

Mener læreren har opptrådt uproft

MANGE DOKUMENTER: De siste månedene har læreren samlet all dokumentasjon og korrespondanse som har gått mellom henne, skolen, kommunen, fagforeningen og Arbeidstilsynet. Foto: Malin Nygård Solberg / NRK

Ingvil kjenner fortsatt skaden, og må ta korte pauser på vei opp trappene til Utdanningsforbundets lokaler. Det har blitt mange turer opp i tredje etasje.

Ett år tidligere ville situasjonen vært ganske annerledes. Den tidligere taekwondoutøveren med sju år i Forsvaret på CV-en var med på det meste.

Ingvil stikker hodet inn kontordøra til hovedtillitsvalgt Trond Are Fjordtun, som var med Ingvil på flere av møtene med arbeidsgiveren.

På bordet ligger en blå perm. Den er fylt med papirer som dokumenterer prosessen. Blant annet skolens referat fra det første møtet, der hun stilte alene.

Der står det at rektor mener at Ingvil har problemer med å «se elevperspektivet». Det som har skjedd er «ikke god utførsel av lærergjerningen».

Blant annet mener rektor at det er uheldig at det ble uttalt at Ingvil måtte til lege slik at elevene hørte det. Det var også uheldig at Ingvil hadde svart på sms-er fra foreldre som lurte på hva som hadde skjedd.

– Læreren må ta støyten

Fjordtun rister oppgitt på hodet. Han reagerer kraftig på måten han mener kommunen har behandlet læreren på.

KRITISK: – Bodø kommune prøver å framstille saken som en konflikt mellom en lærer og en elev. Det er ikke det saken handler om. Den handler om hvordan kommunen har ivaretatt Ingvil etter at hun ble skadet i kommunens tjeneste, sier hovedtillitsvalgt Trond Are Fjordtun i Utdanningsforbundet i Bodø. Foto: Malin Nygård Solberg / NRK

– Skolen har selvsagt et ansvar for å ivareta eleven og familien. Men arbeidsgiver har også et ansvar for å ivareta læreren. Alle lærere kan bli utsatt for vold. Da er vi avhengig av at systemet rundt fungerer, sier Fjordtun.

Utdanningsforbundet mener at Ingvils sak viser at kommunen som arbeidsgiver ikke ivaretar læreren godt nok når ulykken er ute.

– I stedet for å gi Ingvil støtte og ro ble hun presset til å stille opp i svært belastende møter. Hun ble kritisert for at hun sa at hun måtte til legen og ble gjort til syndebukk slik at skolen kunne reetablere forholdet til foreldrene.

Først når Utdanningsforbundet oppdager at Ingvils arbeidsgiver ikke har varslet Arbeidstilsynet, blir hendelsen meldt inn.

Kommunen taus om saken

Ifølge dokumenter NRK har fått innsyn i hos Arbeidstilsynet konkluderer kommunen med at det Ingvil har vært utsatt for ikke dreier seg om en arbeidsulykke, men et «uhell med skade til følge».

Dermed utløser ikke hendelsen meldeplikt til Arbeidstilsynet, argumenterer kommunen.

NRK har spurt Bodø kommune om hvordan de kan konkludere at Ingvils skade ikke er en arbeidsulykke når arbeidsmiljøloven er klar på at enhver skade som medfører arbeidsudyktighet, skal innmeldes samme dag.

Og hva er forskjellen på et uhell og en ulykke?

– Ingen kommentar, svarer undervisningssjef Tore Tverbakk i Bodø kommune

VANSKELIG: Undervisningssjef Tore Tverbakk vil ikke kommentere denne saken. På generelt grunnlag sier han at kommunen har ansvar for både personale og eleven, og at det kan være vanskelig når de to som er involvert i en uheldig hendelse er uenige om hva som har skjedd. Foto: Ole Dalen / NRK

– Hva mener kommunen ikke stemmer med lærerens beskrivelse av det som skjedde?

– Ingen kommentar, er svaret undervisningssjef Tore Tverbakk gir på samtlige spørsmål fra NRK, og reaksjoner som kommer fra Utdanningsforbundet om den konkrete hendelsen.

Arbeidstilsynet: – Helt klart en arbeidsulykke

Fire måneder etter hendelsen kommer det en melding fra kommunen, men den ser Arbeidstilsynet bort fra. Regiondirektør Vigdis Johnsen i Arbeidstilsynet er krystallklar på at Ingvils skade skulle vært meldt inn umiddelbart.

Hun forteller at Arbeidstilsynet får henvendelser fra lærere over hele landet som forteller at arbeidsgiver bestrider at de har vært utsatt for vold, og håndterer sakene utelukkende som personalsaker. De løftes ikke opp som et arbeidsmiljøproblem i organisasjonen, ifølge Johnsen.

Vold og trusler mot ansatte er et økende arbeidsmiljøproblem i skolen, viser tall fra Utdanningsforbundet. I en stor kartlegging fant Statens arbeidsmiljøinstitutt at 13 prosent av lærerne som jobber i grunnskolen har opplevd vold eller trusler i jobben sin.

Når og hvordan melder du fra om arbeidsulykker Ekspandér faktaboks Dette skal meldes: dersom arbeidstaker omkommer eller blir alvorlig skadet i forbindelse med arbeidet skal dette snarest meldes til Arbeidstilsynet og nærmeste politimyndighet

«Alvorlig skadet» vil si enhver skade, fysisk eller psykisk, som medfører varig eller lengre tids arbeidsudyktighet

Melde fra på dagtid: ring telefonnummer 73 19 97 00 og tast 3 for melding av ulykke

Melde fra utenom kontortid: sjekk oversikten over nærmeste kontaktperson i ditt område her

Etter det første varselet over telefon til Arbeidstilsynet og politi, skal arbeidsgiver bekrefte varselet skriftlig via et meldeskjema

(Kilde: arbeidstilsynet.no)

De to siste årene ble det meldt inn 201 arbeidsulykker til Arbeidstilsynet som skyldtes vold. Av disse var kun seks prosent fra undervisningssektoren.

Johnsen er helt sikker på at det er store mørketall.

MELD FRA: Arbeidstilsynet mener skoler er for dårlige til å varsle om arbeidsulykker i klasserommet. – Dersom arbeidsgivere er i tvil, så meld ifra til Arbeidstilsynet. Det er bedre å varsle en gang for mye, enn en gang for lite, sier regiondirektør Vigdis Johnsen. Foto: Marit Garfjeld / NRK

– Det blir en ekstra belastning at man blir mistenkeliggjort. Lærerne forteller at de opplever både tvil, bebreidelse og skam etter sånne situasjoner, og det er jo meget uheldig.

Utdanningssjefen i Bodø sier på generelt grunnlag at kommunen har gode rutiner for å ivareta både ansatte og elever.

– Som arbeidsgiver har vi et ansvar både for personalet og elevene i skolen. Det kan imidlertid være vanskelig når de to partene som er involvert i en uheldig hendelse er uenig om hva som har skjedd.

Tverbakk er også opptatt av å ikke bruke begrepet vold når barn er utagerende, fordi det fører til stigmatisering.

– De voksne i skolen kan oppleve at det er vold. Men ofte er det slik at når vi snakker med eleven kan historien være annerledes. Elever kan ha vanskeligheter med å uttrykke seg i vanskelige situasjoner i møte med en voksen.

Får krass kritikk

Da Arbeidstilsynet ble koblet inn i saken kom de på tilsyn på skolen hvor Ingvil jobber. De finner ut at Ingvil ikke har fått opplæring i å håndtere akutte situasjoner som kan utgjøre en fare, slik arbeidsmiljøloven krever.

Arbeidstilsynet gir Bodø kommune pålegg om å kartlegge og risikovurdere behovet for trening og opplæring i å forebygge og håndtere vold og trusler i samtlige skoler i kommunen. Kommunen har fått tre måneder på seg for å rydde opp.

ELSKER JOBBEN: Å være lærer er et kjempeflott yrke. Det er spennende og det er givende å jobbe med barn. Men det er nok lurt å være forberedt på at det som hendte meg, også kan skje andre, sier Ingvil. Foto: Malin Nygård Solberg / NRK

Undervisningssjef Tore Tverbakk sier kommunen vil forholde seg til Arbeidstilsynets pålegg.

– Vi har gjort rede for skolesektorens praksis. Vi mener vi har gode rutiner i kommunen for å kartlegge risiko, gi opplæring og veiledning til ansatte i skolen som står i krevende arbeidssituasjoner.

– Maks uflaks

Over ett år har gått. Ingvil synes dagene er lange når hun ikke har en jobb å gå til.

De to døtrene er akkurat kommet hjem fra skolen og ranslene ligger slengt på gulvet. De ler mens de strekker og drar i rosa klumper med fluffy slim.

Ingvil føler på mange måter at hun har hatt maks uflaks. Egentlig skulle hun hatt en annen klasse det skoleåret. Men da det kom sykmeldinger på trinnet, og rektor ba henne steppe inn, brettet hun opp ermene og stilte opp.

En annen lærer ville kanskje ikke fått samme skader etter spark fra en barneskoleelev. En medfødt bindevevssykdom gjør Ingvil mer disponert for skader.

NRK har fått innsyn i Arbeidstilsynets oppsummering av tilsynet ved skolen. Ifølge rapporten skal arbeidsgiver ha uttalt at «Lærerens fysiske forutsetninger har medført at skadene ble mer omfattende enn de burde vært».

Arbeidstilsynet sier bindevevssykdommen er irrelevant, og skriver:

Det foreligger ingen krav til fysisk skikkethet for å være lærer i grunnskolen. Spørsmålet er heller om skadene hadde blitt mindre alvorlige dersom arbeidsgiver hadde fulgt opp sin egen prosedyre om opplæring av ansatte i å forebygge og håndtere utagerende atferd.

Savner jobben

At flere lærere enn henne havner i konflikt med arbeidsgiver, føles som en mager trøst. Nerveskaden vil ikke gro og betennelse i muskulaturen gjør at hun fortsatt er 100 prosent sykmeldt.

Hva som skjer framover er uavklart. Det er stor fare for at hun blir erklært 100 prosent ufør.

For Ingvil er følelsen av å stå alene den tyngste følelsen. Hun savner å være på jobb. Hun savner kollegene og ikke minst elevene sine.

Men hun kan ikke gi opp. Ikke uten kamp.

– Jeg har alltid brent for jobben og vært trygg i lærerrollen. Hele veien har jeg prøvd å gjøre mitt aller beste.