Are Skancke Andreassen er mottaksleder på Tverlandet asylmottak i Bodø. Her huser han for tiden 118 flyktninger. Blant dem er Hinda, en 55 år gammel kvinne fra Somalia som har ventet i over tre år for å bli bosatt.

– Vi får beskjed fra kommunene om at de ser etter «to menn mellom 20 – 25 år med en viss nasjonalitet», eller at de ønsker seg barnefamilier fordi de har ledig plass i barnehagene, forteller mottakslederen.

Andreassen er lei av å se flyktninger med oppholdstillatelse bli forbigått i bosettingskøen, fordi kommunene ønsker seg ressurssterke flyktninger.

– Kommunene «shopper» flyktninger som de tenker vil være lettest å integrere. Samtidig blir køen lenger for folk som Hinda, som også trenger å bli integrert, sier han.

– Bosetting bør foregå etter en rettferdig liste, slik at de som har ventet lengst, skal bli bosatt først, sier Andreasen.

I dag venter 5113 personer på mottak med lovlig opphold, men uten noe sted å bo. 123 av disse har ventet mellom to til tre år. Tolv personer har ventet i over tre år.

Hinda (55) fikk oppholdstillatelse og var klar for bosetting i juni 2012. Tre år senere sitter hun fortsatt og venter på å få flytte ut av asylmottaket. Foto: Simon Solheim / NRK

KS vil ha full finansiering

Direktør Helge Eide i KS sier kommunene takker nei til flyktninger som vil medføre store kostnader for kommunen. Foto: Tore Linnerud / NRK

Direktør for interessepolitikk i KS, Helge Eide, mener det er greit at frivillighetsprinsippet om bosetting av flyktninger endres, dersom regjeringen kan love full finansiering.

– Ideelt burde det være slik at kommunene ikke kan velge vekk enkeltpersoner, men da må kommunene ha en garanti på at alle utgiftene knyttet til bosetting av denne personen dekkes, sier Eide.

– Noen ganger får kommunene tilbud om å bosette flyktninger som man vet at man ikke har råd til å bosette på en god måte. Dette er personer som vil kreve betydelig tjenesteoppfølgning fra et tjenesteapparat som kanskje ikke finnes i kommunen.

– Det kan koste utrolig mye og kan gå utover andre tjenester som kommunen må tilby til andre innbyggere. Da takker kommunene nei, sier Eide.

Bosettingsbehov Ekspandér faktaboks Kommunene må bosette 50.000 flyktninger de fire neste årene, ifølge nye beregninger fra Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi). I 2016 og 2017 må det bosettes 13.200 flyktninger hvert av årene, og i 2018 og 2019 må det bosettes 12.000 flyktninger hvert av årene, viser framskrivningene som direktoratet har gjort. Ifølge NTB har det per 31. august blitt registrert 8.336 asylsøkere i Norge siden nyttår, hovedsakelig fra Syria, Eritrea og Afghanistan. Tilstrømmingen har imidlertid økt betydelig i andre halvår. Dette betyr at anslaget for antallet asylsøkere man venter i løpet av 2015 er blitt oppjustert fra 11.000 til mellom 14.000 og 16.000.

– Kommunene har et holdningsproblem

Andreassen kjøper ikke unnskyldningen til KS.

– Ikke kom og si at flyktninger koster så mye. Det finnes kommuner som ikke vil slutte å bosette flyktninger, fordi de tjener så mye på det. Man kan finne argumenter for å ikke bosette i enhver utkantstrøk, sier Andreassen.

– Jeg ser ordførere og politikere som snakker ned sin kommune hele tiden. «Vi har ikke ressurser til skole, nærbutikk, etc.» Hvis det er tilfellet, hvorfor i all verden skal de klare å få nordmenn til å bo i den kommunen, spør Andreassen.

Han mener noen kommunene har en holdningsproblem.

Barne-, likestillings- og inkluderingsminister Solveig Horne vil fortsette å la kommunene få velge bort flyktninger de ikke ønsker. Foto: Larsen, Håkon Mosvold / NTB scanpix

– De ser på flyktninger kun som en kostnad. De bør heller se på dem som en ressurs. Dette er vanlige mennesker som ønsker å jobbe, å bidra, betale skatt og stemme ved valgene, mener Andreassen.

– Beholder frivillig bosetting

Det er uaktuelt for inkluderingsminister Solveig Horne å vurdere utspillet fra mottaksleder Andreassen.

– Vi har frivillig bosetting i Norge. Det skal vi fortsette å ha. Det er kommunene som selv kjenner sin kapasitet best. Skal vi lykkes med integreringsarbeidet, må vi spille på lag med kommunene, sier Horne.

Full finansieringsforslaget fra KS er heller ikke aktuelt for Horne.

– Integreringstilskuddet dekker i dag 90 prosent av kostnadene. Regjeringen har også økt tilskuddet for flyktninger med helseutfordringer. Kommunene får dekket kostnadene tilstrekkelig gjennom dagens ordinære budsjetter, sier Horne.