Aftenposten mener: Religiøse blir dessverre stadig mer verdt

26. juni 2019 05:00 Sist oppdatert 26. juni 2019

Landets tros- og livssynssamfunn tjener penger på at Den norske kirke mister medlemmer. Her fra Kampen kirke i Oslo. Jon-Are Berg-Jacobsen

Leder

Dette er en leder. Lederen gir uttrykk for Aftenpostens syn. Sjefredaktør og politisk redaktør har ansvar for innholdet.

Før helgen la regjeringen frem forslag til en ny trossamfunnslov.

Det vil være en overdrivelse å kalle loven etterlengtet blant folk flest, men ingen skal beskylde regjeringen for å forhaste seg.

Seks og et halvt år er gått siden Stålsett-utvalget leverte sin innstilling, nesten to siden regjeringen somlet seg til å sende saken på høring. I mellomtiden har KrF overtatt ansvaret for feltet, noe lovforslaget også bærer preg av.

Menighetene har fått gjennomslag for mange av innvendingene fra høringsrunden. Den nedre grensen for å få offentlig støtte blir på 50 medlemmer i stedet for 500. Barn under 15 år skal fortsatt utløse tilskudd. Arbeiderpartiets foreslåtte kjønnskvotering til styrene er forbigått i stillhet.

Les også Ingeborg Senneset: Religiøse krefter vil kontrollere andres seksualitet. La ikke tro få bedre beskyttelse enn mennesker

Også om selve finansieringsmodellen har regjeringen snudd.

Opprinnelig ønsket regjeringen å gjøre noe med at de øvrige trossamfunnene tjener på at Den norske kirke (Dnk) mister medlemmer. Årsaken til dette underlige paradokset er at disse skal ha samme støtte pr. medlem som kirken får.

Kirken har synkende medlemstall, men får stadig større bevilgninger på offentlige budsjetter. Dermed blir det også mer støtte pr. medlem for de øvrige trossamfunnene.

Over tid har dette blitt betydelige beløp. I 2010 var den statlige satsen 378 kroner. I 2019 er den økt til 589 kroner pr. medlem. Organiserte religiøse blir altså stadig mer verdt for trossamfunnene, og stadig dyrere for staten.

Men regjeringens foreslåtte alternativ var ikke noe bedre.

Daværende kulturminister Linda Hofstad Helleland (H) ville at støttesatsen skulle reguleres etter bevilgningen til Den norske kirke, som får penger direkte over statsbudsjettet. Én prosents økning der skulle gi én prosents økning i støttesatsen for andre trossamfunn.

Problemet er at denne modellen ikke tar høyde for at Dnk kan ha mistet medlemmer. Støtten pr. medlem vil dermed bli større for kirken enn for øvrige trossamfunn. Dette utfordrer Grunnlovens prinsipp om at alle trossamfunn skal bli understøttet på lik linje.

Les også Regjeringen foreslår at Den norske kirke skal få milliardverdier

At Kjell Ingolf Ropstad (KrF), som nå har ansvar for kirkesaker, har skrotet endringen, er derfor klokt, isolert sett. For det er ikke selve modellen som skaper de absurde utslagene, men at Stortinget ikke reduserer overføringene til Den norske kirke når kirken mister medlemmer.

Om bevilgningene også til Dnk hadde fulgt medlemstallet, ville problemet vært løst. Det burde være neste steg for en mer logisk – og billigere – finansiering av trossamfunnene.