– Det er urovekkende og noe vi må ta på alvor. Vi er bekymra for de rundt 150 norske friidrettsutøverne som ligger et hakk under de aller beste og som ikke blir kontrollert på samme måte, sier Maren Stjernen, medisinsk koordinator i Norges Friidrettsforbund til NRK.

Forbundet sendte nylig ut en klar oppfordring til utøverne om å være ekstremt forsiktige med hvilke kosttilskudd de bruker.

Bakgrunnen er en spansk samlestudie, hvor det ble funnet ulovlige stoffer i mellom 12 og 58 prosent av alle kontrollerte tilskudd.

I ett av studiene forskerne gjorde ble det ifølge Olympiatoppen testet 634 kosttilskudd fra ulike land. 95 av tilskuddene inneholdt testosteron, nandrolon eller bondekone, som ikke står på innholdsdeklarasjonen. Det er også stoffer som står på listen til WADA over forbudte stoffer.

– Det kan være en ekstrem risiko å bruke kosttilskudd som ikke er testet og godkjent. Det har vært flere tilfeller av dopingsaker der utøvere har brukt forurensa kosttilskudd, sier Stjernen.

I år 2000 ble to norske utøvere, bryteren Fritz Aanes og vektløfteren Stian Grimsæth, tatt for ulovlig bruk av nandrolon. Begge sa de hadde brukt forurenset kosttilskudd.

– Skummelt

SIKKER: Sprinter Ezinne Okparaebo (30) er nøye med hvilke kosttilskudd hun bruker i hverdagen. Foto: Cornelius Poppe / NTB scanpix

Sprinter Ezinne Okparaebo har fulgt de godkjente produktene siden hun var 17 år og er sikker på at det hun tar ikke er forurenset.

Hun skjønner imidlertid godt hvorfor forbundet advarer.

– Som idrettsutøver har man ansvar for det man putter i kroppen sin, men det er veldig skummelt at ikke alt står på innholdsoversikten. Det er derfor man skal bruke kosttilskudd som er godkjent, sier hun.

Rådet hennes til andre utøvere og usikre sjeler er å rådføre seg med de rundt deg, og ikke ta noe for gitt.

– Når man er i utlandet bør man ikke kjøpe kosttilskudd, for å være på den sikre siden.

– Ute av kontroll

ADVARER: Toppidrettssjef Tore Øvrebø mener at kosttilskuddsbransjen er ute av kontroll. Foto: Terje Bendiksby / NTB scanpix

Olympiatoppen har laget en oversikt over hvilke kosttilskudd som de mener er ufarlige å bruke, men oversikten når ikke automatisk de som står utenfor elitesatsingen eller de som er med i Olympiatoppens kostholdsprogram.

Det internasjonale kvalitetssikringsprogrammet Informed-Sports har også utarbeidet en liste over godkjente tilskudd.

– Alle utøverne har et eget ansvar for de produktene de bruker, men vi er bekymra for at mange ikke vet nok. Vi må sørge for å gi den informasjonen som finnes, sier Stjernen.

Hos Olympiatoppen mener de at kosttilskuddsbransjen er ute av kontroll.

– Det er en jungel av useriøse kosttilskudds-aktører, og vi kan ikke advare nok mot disse farene. Olympiatoppens oppgave er å hjelpe utøvere og lag til å ta gode, etiske valg, og samtidig advare om de mulige alvorlige konsekvensene av å ta dårlige valg, sier toppidrettssjef Tore Øvrebø til egne hjemmesider.

Bekymra foreldre

Også hos Antidoping Norge er de bekymra for bruken av kosttilskudd blant unge. De reiser rundt på skoler og idrettslag for å holde foredrag og informere elever og unge utøvere om farene ved å bruke det.

– Vi har ikke eksakte tall over bruk av kosttilskudd i idretten, men vi ser at omfanget har økt de siste årene, sier Fredrik Lauritzen, avdelingsleder for forebygging og folkehelse i Antidoping Norge.

For de unge utøverne vil heller ikke effekten alltid være stor av å bruke det, mener han.

– Det er ikke tvil om at fagfolk er enige om at de færreste trenger kosttilskudd. Vi har også sett at enkelte studier viser at noen tilskudd hemmer prestasjon og gir motsatt effekt. Da er det et enkelt valg å heller basere kostholdet sitt på sunn norsk mat.

– Vi får også mange henvendelser fra personer rundt de unge, som lærere, foreldre eller helsepersonell som er bekymra for den store bruken. I fjord holdt foredrag for 30 000 unge der vi anbefaler en restriktiv bruk av kosttilskudd, sier Lauritzen.