Først i 2015 skal din e-post- og telefoninfo lagres

Virkningen av Datalagringsdirektivet trer ikke i kraft før 2015, foreslår regjeringen. Og prisen er klar.

26. apr. 2013 12:06 Sist oppdatert 26. april 2013

Våren 2011 vedtok Stortinget at alle norske tele-tilbydere skal lagre informasjon om hvem du har kontakt med på e-post og telefon, hvor du har det, og når du har det. I tillegg skal det registreres når og hvor du kobler deg på nettet, både via mobil og PC. Alt skal lagres i seks måneder. Dette er EUs datalagringsdirektiv (DLD).

Egentlig skulle det innføres 1. april 2012. Men etter mange utsettelser er det nå 1. januar 2015 som er datoen Samferdselsdepartementet har satt som at lagringsplikten trer i kraft.

Det kommer frem i en høring regjeringen sendte ut fredag. Dermed får IKT-bransjen, som tidligere har ønsket en så lang utsettelse, viljen sin.

Har du tips eller innspill til denne saken?Kontakt Aftenpostens journalist her

januar 2014 skal endringene i lov og forskrift som omhandler DLD tre i kraft. Men fordi tilbydere som Telenor, Netcom og andre skal få mulighet til å tilpasse seg kravene, vil departementet vente med plikten til å lagre informasjonen om deg og meg.

Politiet vil ha overgangsordning

Morten Hojem Ervik, seksjonssjef i Politidirektoratet, sier at datalagringsdirektivet er viktig for at politiet skal kunne løse alvorlige kriminalsaker.

— Dersom det ikke vil tre i kraft før i 2015, vildet være behov for overgangsordninger som sikrer at politiet ikke mister viktigetterforskningsmateriale i mellomtiden. Det er flere eksempler hvor slettededata vanskeliggjør etterforskningen og oppklaring av alvorlige saker - ikkeminst gjelder dette overgrepsrelaterte bilder av barn, sier Morten Hojem Ervik til Aftenposten.

Samferdselsdepartementet viser til at det nå skal være en høringsrunde og at de skal vurdere forslagene som kommer inn der.

70 millioner i året

Til sammen regner regjeringen med at etableringskostnadene vil bli omtrent 360 millioner kroner. Så vil det koste drøye 70 millioner kroner årlig for driften.

LES OGSÅ:

Les også Disse personvernforslagene vrakes av regjeringen

Teletilbyderne skal betale en tredjedel av etableringskostnadene og omtrent en fjerdedel av driftskostnadene. Det vil si at staten, altså du, jeg og andre skattebetalere, vil betale den største delen.

Strenge tiltak

Det har etter det Aftenposten erfarer vært en lang kamp i regjeringen om hvem som skal ta regningen for det omdiskuterte direktivet. Men nå har partiene blitt enige.

Les også Spørsmål og svar om datalagring

Tilbyderne skal betale for etablerings— og driftskostnadene som er knyttet til å klargjøre data. Men staten betaler for selve lagringen, at dataene blir gjort tilgjengelig og utleveringen til politiet og Finanstilsynet som er de to etatene som får tilgang

Departementet skriver i høringsnotatet at på grunn av blant annet strenge tiltak knyttet til autorisering og kryptering, gjør de et unntak fra det vanlige - at private parter betaler alt av såkalte offentligrettslige pålegg.

De særnorske kravene til sikkerhetstiltak gjør at regningene blir mange millioner dyrere, ifølge departementet.

Departementet vil også av hensyn til kostnadene at det skal være to sentrale databaser for lagring av DLD-data.

En rapport departementet har bestilt, viser at om alle 169 tilbydere skulle ha egne databaser, ville etableringskostnaden blitt på over én milliard kroner.

Skulle ikke ha en sentral løsning

I avtalen Høyre og Arbeiderpartiet kom frem til i 2011 står det «personvern- og sikkerhetsmessige hensyn er vektlagt når det ikke foreslås å etablere en sentral lagringsløsning. Det er da opp til den enkelte tilbyder å velge lagringsløsning. Små tilbydere kan gå sammen om en felles lagringsløsning.» Det står en uten tøddel, altså som i artikkelen en og ikke tallet én/1.

Les også Veldig lett for selskaper å unngå e-post-lagring

Men det blir altså bare to sentrale lagringsløsninger. Det har Geir Pollestad, statssekretær i Samferdselsdepartementet følgende kommentar til:

— Vi mener at dette er i tråd med avtalen som flertallet på Stortinget har lagt til grunn. Og uansett skal denne saken endelig avgjøres i Stortinget.

Bransjen liker ikke å betale

Torgeir Waterhouse, direktør for internett og nye medier i bransjeforeningen IKT NOrge, og en av utvalgsmedlemmene som i fjor først skulle vurdere kostnadsmodellene, er litt fornøyd, men jubler ikke over forslaget fra regjeringen.

Torgeir Waterhouse

— Det er bra at de bruker lang tid på å innføre dette. Det er også bra at de har kommet virkeligheten i møte her med tanke på at staten tar en del av kostnadene. Men vi mener egentlig at hver krone aktørene må dekke, burde staten ha dekket.Han mener også at prisen vil bli overført til forbrukerne, og at det kan bli litt dyrere å ringe eller være på nettet.

— Aktørene har én inntektsstrøm, og det er kundene.

Ikke innholdslagring eller nettkafelagring

Post- og teletilsynet har i dag også kommet med sin endelige versjon av datalagringsforskriften.

De slår fast at det er eierne av basestasjonene i Norge, Telenor, TeliaSonera, Mobile Norway og Ice som skal lagre trafikkdata. Andre tilbydere av mobiltjenester skal bare lagre abonnementsdata.

Les også Foreslår å gi deg bedre info om hvordan du overvåkes på Internett

I høringsuttalelser har både Kripos (webmail) og PST(info om nettdebatter) ytret ønsker om å lagre det som kan defineres som innholdstjenester. Men det presiserer tilsynet at det ikke blir noe av.Kripos har også ønsket at man for eksempel på nettkaféer skal lagre hvem som er på de enkelte maskinene. Men det blir det heller ikke noe av.

Lett å unngå e-post-lagring

Forskriften krever også at all behandling av dataene som lagres, skal spores. Og sporingsinformasjonen skal ligge lagret i tre år.

I tillegg skal personer som skal ha tilgang til disse dataene være autoriserte, og vise frem politiattest som ikke er eldre enn tre måneder.

I teorien kan det også bli som Aftenposten skrev i fjor — at ingen e-postsendinger i Norge vil bli omfattet av direktivet. Fordi det bare er e-komtilbydere (de som tilbyr telefoni og bredbånd) som omfattes. Så dersom for eksempel Telenor ønsker å skille ut e-post-virksomheten i et eget selskap, vil ikke e-post-bruken der bli lagret.

Også Hotmail, Gmail og andre web-mail-tjenester vil bli unntatt, fordi en da må lagre hvilke nettsider norske borgere besøker.

Fakta Datalagringsdirektivet Vedtatt i EU i 2006 som en reaksjon på terrorangrepene i New York, Madrid og London.* Har en EU-hjemmel som gjør det EØS-relevant. Skulle derfor innlemmes i norsk lov, dersom ikke regjeringen bruker reservasjonsretten.* Direktivet innebærer at teleselskaper blir pålagt lagring av såkalte trafikkdata imellom 6 og 24 måneder. Ap og Høyre har blitt enige om 6 måneder for alle data.* Det som skal lagres, er opplysninger om hvor og når den enkelte bruker mobiltelefon, sender e-post eller søker på nettet. Innholdet i samtalene skal ikke lagres.* Motstanderne kaller det kollektiv overvåking og hevder at svekkelsen av personvernet er mye større enn gevinsten for politiet. Politiet og påtalemyndigheten sier lagring er et nødvendig redskap i kampen mot terrorisme og alvorlig kriminalitet.* SV og Sp tok dissens da de satt i den rødgrønne regjeringen.* 5. april 2011 vedtok Stortinget direktivet med Arbeiderpartiets stemmer og Høyres stemmer, minus fem H-representanter som stemte nei.* Denne uken slo EU-domstolen fast at direktivet er ugyldig, fordi det bryter med EUs charter for grunnleggende rettigheter. Vis mer