– Kan du nevne en statsråd eller statssekretær med flerkulturell bakgrunn?

– Det er litt vanskelig akkurat nå, svarer Senterpartiets leder Trygve Slagsvold Vedum på stående fot i Stortinget.

Også KrF-leder Knut Arild Hareide, Rødt-leder Bjørnar Moxnes og Venstre-profil Abid Raja sliter med å nevne noen navn.

Én av seks i Norge har innvandrerbakgrunn, men det finnes nesten ingen med flerkulturell bakgrunn i Erna Solbergs regjering.

– Det er ganske hårreisende

Blant 20 statsråder og 48 statssekretærer er det kun to statssekretærer som skiller seg ut: Samiske Anne Karin Olli (H) og Rebekka Borsch (V) fra Tyskland.

– Den sammensetningen reflekterer ikke Norge anno 2018 så godt, sier Moxnes.

Politisk kommentator og tidligere sjefredaktør i Dagsavisen, Arne Strand, reagerer kraftigere.

– Dette er den mest blendahvite regjeringen i Europa nå. Det er ganske hårreisende at de ikke klarer å finne én eneste statsråd og flere statssekretærer med flerkulturell bakgrunn i 2018, sier Strand til NRK.

UMULIG: Arne Strand mener det er umulig å gjenspeile mangfoldet når flerkulturelle perspektiver og erfaringer mangler blant dem styrer landet. Foto: Peder Bergholt / NRK

Sanner: – Det aller viktigste er politikken som føres

Rundt 900.000 mennesker i Norge har innvandrerbakgrunn, ifølge SSB, men ingen av dem var å finne i den blågrønne regjeringen som ble presentert på Slottsplassen i Oslo i forrige uke.

Kunnskaps – og integreringsminister Jan Tore Sanner (H) synes ikke dette er problematisk.

– Det er mange hensyn som skal tas når en regjering skal settes sammen. Det aller viktigste er politikken som føres, uavhengig av hvilken bakgrunn man har.

Slik svarte Sanner på kritikken torsdag. Sanner fastholder dette svaret tirsdag når han blir gjort kjent med kritikken fra Strand.

UBERETTIGET: Jan Tore Sanner har også fått ansvaret for regjeringens integreringsarbeid. Han mener kritikken mot den nye sammensetningen er uberettiget. Foto: Pedersen, Terje / NTB scanpix

– Umulig å gjenspeile mangfoldet

Den forrige rødgrønne regjeringen hadde én statsråd (Hadia Tajik) med innvandrerbakgrunn i siste del av regjeringsperioden 2009–2013.

Høyre og Frp-regjeringen som tok over, hadde ingen statsråder med innvandrerbakgrunn, men hadde hele tre statssekretærer med flerkulturell bakgrunn. Ingen av disse fortsetter som statssekretærer i denne perioden.

Strand mener det er umulig å gjenspeile mangfoldet uten flerkulturelle perspektiver og erfaringer i toppolitikken.

– Regjeringen sender et signal om at den ikke bryr seg om integrering i praksis. Det finnes flere flerkulturelle representanter i Donald Trumps regjering. Det er rett og slett en skandale, sier Strand.

Les også: Norske departementer er nær blendahvite

GOD PLAN: Abid Raja ble ikke statsråd, men har børstet av seg skuffelsen. Han mener at regjeringen har en god plan for å gjennomføre en integrerings- og inkluderingsdugnad. Foto: Siv Sandvik / NRK

Hareide: – Vi bør være bedre enn Trump

Også Vedum, Hareide og Moxnes mener at regjeringen sender et galt signal og at det er nødvendig med bredde i kollegiet.

– Vi trenger å vise hvem Norge er i 2018. Vi bør være bedre enn Trump, sier Hareide, som sier at de også har en jobb å gjøre i egne rekker i KrF.

Raja ble ikke statsråd, men har børstet av seg skuffelsen. Han mener også at det er viktig med bredde i regjeringen, men at det viktigste er å utforme en god politikk for hele landet.

– Nå har en regjeringen satt seg mål om å gjennomføre den største integrerings- og inkluderingsdugnaden. Der har regjeringen en god plan, legger Raja til.