– Vi må kunne forflytte tropper raskt innen Europa, og da må vi ha en infrastruktur som tåler tunge militære kjøretøyer, sa EUs transportkommissær Violeta Bulc på en pressekonferanse i Brussel onsdag ettermiddag.

Pressekonferansen fant sted etter at EU-kommisjonen i dag la frem en handlingsplan om militær mobilitet, skriver AFP.

Planen handler både om å forsterke veier, broer og annen infrastruktur, og å fjerne byråkratiske hindre som gjør det vanskelig å flytte militære kjøretøyer over landegrenser internt i EU.

Skal lage liste

EUs transportkommissær Violeta Bulc på en pressekonferanse i Brussel torsdag der planene om en «en militær mobilitetspakke» ble lagt frem. Foto: EMMANUEL DUNAND / AFP

I samarbeid med Nato skal EU i løpet av sommeren utarbeide en liste over militære behov som deretter vil bli sammenholdt med dagens infrastruktur og eksiterende planer om forbedring.

– Konkrete eksempler kan inkludere å oppgradere en bro som i dag ikke tåler militære kjøretøyer eller tunge lastebiler som frakter tunge sivile produkter, sier Bulc.

En amerikansk soldat går forbi stridsvogner som ankom med skip til den tyske havnebyen Bremerhaven i januar 2017. Fra de tyske atlanterhavshavnene til Natos østgrense er det over 1500 kilometer. Foto: Fabian Bimmer / Reuters

Papirmøller kan stoppe stridsvogner

En stridsvogn kan veie over 60 tonn, og sliter dermed langt mer på veier enn vanlige biler og lastebiler.

I mange tilfeller vil også stridsvognene være for tunge til at broer kan bære dem.

Byråkratiske hindringer kan være minst like vanskelige som fysiske når det gjelder å flytte militære kjøretøyer.

– Hvis du vil kjøre en militær lastebil inn i Italia må du bare gi beskjed 48 timer i forveien, mens man i andre land kan måtte vente i opptil 14 arbeidsdager, sier Elisabeth Braw fra tenketanken Atlantic Council til AFP.

Når det gjelder militærkolonner kan de i noen tilfeller måtte registreres måneder i forveien med detaljer som registreringsnummer og sjåførens navn, noe som gjør fleksibilitet vanskelig.

– Det vi ønsker oss er en slags militær Schengen-sone der vi har samme frihet til å forflytte oss som en lastebil med polske epler har i dag, sier den amerikanske generalen Ben Hodges.

En militærkolonne med russiske biler på vei nordover på Krim-halvøya i marsdagene for fire år siden, da Russland annekterte Krim og forholdet til Vesten ble dramatisk forverret. Foto: Kristian Elster / NRK

Nevner ikke Russland

EU navngir ikke Russland og det stadig dårligere forhold til naboen i øst i planen, men flere diplomater sier anonymt til AFP at det er økende trusselen fra øst som ligger bak.

Nato har i dag utplassert rundt 4000 soldater, samt stridsvogner og artilleri i Polen og de baltiske landene.

Skulle en konflikt bryte ut, må de troppene forsterkes raskt. Mens soldater kan fraktes inn med fly, må tyngre utstyr fraktes på vei eller tog.

EU-kommissær Bulc sier da også tydelig at det er reell trussel som EU nå vil forberede seg på.

– Jeg håper virkelig at dette aldri skjer. Men jeg vil ikke bli overrasket. Vi prøver å forsikre oss om at dersom tiltak må sette i verk, så er vi i stand til å gjøre det, sier hun.