LO og NHO: Krever at arbeidsledige skal få studere

LO-leder Hans-Christian Gabrielsen og NHO-sjef Ole Erik Almlid står sammen i krisen: Nå krever de at reglene for dagpenger endres slik at arbeidsløse får adgang til å heve kompetansen.

NHO-sjef Ole Erik Almlid (t.v.) og LO-leder Hans-Christian Gabrielsen krever at dagpengereglene endres slik at arbeidsledige kan få studere. Ole Berg-Rusten, NTB scanpix

29. mars 2020 07:42 Sist oppdatert 29. mars 2020

Med historisk høye tall - 300.000 personer registrert som arbeidsløse eller permitterte - etterlyser LO og NHO nå et krafttak for kompetanseheving.

– Vi må regne med at mange blir arbeidsløse eller permitterte i lang tid fremover. Da er det viktig å utnytte denne perioden til å oppgradere kompetansen i befolkningen, sier LO-leder Hans-Christian Gabrielsen og NHO-sjef Ole Erik Almlid.

Regjeringen har innkalt partene til møte mandag og åpner nå for kompetansetiltak for dagpengemottakere.

I dag er det strenge regler som hindrer arbeidssøkende fra å øke kompetansen, gjennom studier eller praktiske kurs, hvis de vil beholde dagpengene. Da risikerer de å bli klassifisert som studenter, vil miste dagpengene og bare få studielån.

Det vil NHO og LO nå ha slutt på. Koronakrisen krever nye ordninger, mener de.

– Det viktigste tiltaket er at regjeringen må lempe på regelverket for dagpenger. Det må tilpasses behovet for å kunne motta dagpenger som arbeidsledig eller permittert samtidig som man tar utdanning eller får opplæring, sier Gabrielsen.

Les også Se tallene: Unge, lavt utdannede og lavtlønnede kvinner rammes hardest

Kan fullføre videregående

Han mener krisen gir god anledning til å lære flere å bruke digitale verktøy, få flere til å fullføre videregående skole, styrke fagopplæring og yrkesfaglig kompetanse.

Nøkkelen til å bygge denne kunnskapsbroen mellom arbeidsløse og ny kompetanse ligger, ifølge LO og NHO, i at «dagpengeregelverket tilpasses behovet for å kunne motta dagpenger som arbeidsløs og permittert samtidig som man tar utdanning/får opplæring.»

På listen over mulige kompetansetiltak som de to mektigste aktørene i norsk arbeidsliv har sendt arbeidsminister Torbjørn Røe Isaksen (H), står blant annet:

Styrke og videreutvikle bransjeprogram.

Kraftig opptrapping av fagskoletilbud.

Bedre opplæring i norsk og grunnleggende ferdigheter

Aktiv bruk av det nye fylkesvise tiltaket bedriftsintern opplæring (BIO) og styrking av voksenopplæring og regionale

karrieresentre.

Unge og personer uten fullført videregående

opplæring eller svake grunnleggende ferdigheter må gis særlig prioritet.

Sikre at rekruttering av lærlinger og gjennomføring av opplæringen ikke stopper opp.

– Nå må tilbyderne på banen, og gi folk mulighet for en kompetanseheving som vil løfte store deler av arbeidsstokken. Regjeringen må sette fylkeskommunen i stand til å utvide voksenopplæringen. Her vil regjeringen møte stor velvilje fra Stortinget, sier Gabrielsen.

Les også Den nye toppsjefen i Oljefondet vil ha 100 prosent arveavgift

Vil at staten skal betale

NHO-sjef Ole Erik Almlid viser til at 75 prosent av nasjonalformuen er «hodene til folk flest», og ber om en «ubyråkratisk tilnærming» for å øke kompetansen til folk uten jobb.

– Hvem skal betale?

– Det mener jeg at staten bør gjøre gjennom en av krisepakkene, sier Almlid.

Arbeids- og sosialminister Torbjørn Røe Isaksen har invitert organisasjonene til møte mandag.

– Det er viktig at alle permitterte får et tilbud, uavhengig av utdanningsnivå eller bakgrunn. Det sikrer mer effektiv omstilling, mer konkurransedyktig næringsliv og større individuelle muligheter, sier statssekretær Vegard Einan i Arbeidsdepartementet.

Regjeringen ønsker ifølge Einan «å få på plass en ubyråkratisk, målrettet og midlertidig ordning som gir opplæring den permitterte selv ønsker å gjennomføre, eller som bedriftene ser behov for.»

Opplæring skal kunne iverksettes uten å gå veien om søknad og saksbehandling i NAV.

– Dette vil vi få på plass så raskt som mulig og i god dialog med partene og Kunskapsdepartementet, er vi sikre på at dette kan være i gang om ikke lenge, sier Einan.

Akademikerne peker på at behovet etter- og videreutdanning også gjelder dem som har lang utdanning fra før.

– Også de med lang utdanning vil ha behov for å fylle på og spisse kompetansen sin. Vi ser at denne gruppa i økende grad blir permitterte, og trenger et godt etter- og videreutdanningstilbud, sier leder i Akademikerne, Kari Sollien.

Akademikerne har spilt inn at de permitterte og oppsagte skal få lov til å ta utdanning med studiepoeng mens de går på dagpenger.

– Det må de kunne gjøre på dagtid, og de må heller ikke stilles krav til karensperiode i den situasjonen vi er i nå. Vi har også før krisen sagt at det bør være mulig å kombinere dagpenger og studier opp til 20 studiepoeng. Nå må det åpnes enda mer, sier Sollien.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding