Kjønnsbalanse? Hvorfor det? Menn og kvinner er ikke helt på linje i holdninger til arbeidslivet

Menn favoriseres i næringslivet. Det mener i hvert fall mange kvinner. Men er det virkelig sant? Det ville talentnettverket Nova finne ut.

Menn er ikke bevisst utfordringene kvinner står overfor i møter. I Nova-undersøkelsen svarer halvparten av mennene at de mener problemstillingen ikke eksisterer eller er overdrevet. Monkey Business Images / Shutterstock

Vibeke Borgersen

12. desember 2016

For å kunne danne seg et bilde av hvordan kvinner og menn i ulike bransjer opplever kjønnsforskjellene i arbeidslivet, sendte talentnettverket Nova ut et spørreskjema til et bredt utvalg ansatte i forskjellige bedrifter

Nå foreligger svarene fra 300 respondenter.

På spørsmål om kvinner og menn blir forskjellsbehandlet i næringslivet svarte 94 prosent av kvinnene i undersøkelsen «ja», mens 58 prosent av mennene svarte det samme.

Tenker forskjellig

– Ut fra disse svarene kan vi ikke konkludere og si at det er en realitet at kvinner og menn forskjellsbehandles, men det vi kan fastslå er at kvinner og menn tenker forskjellig om disse tingene, sier Sverre Haugen, daglig leder i talentnettverket Nova.

Noen SSB-tall tydeliggjør de store kjønnsforskjellene i arbeidslivet.

For eksempel er det slik at selv om flere kvinner enn menn har høyere utdannelse (34,3 prosent mot 28,1 prosent) så er det fremdeles slik at menn tjener mer enn kvinner. Det gjelder både i privat og offentlig sektor.

Sverre Haugen, daglig leder i Nova Nova

Ikke opptatt av kjønnsbalanse

– Vi kan ikke si at noe er sånn eller slik ut fra svarene som er gitt i vår undersøkelse, men funnene viser at det er store forskjeller mellom menn og kvinner i oppfattelsen av sine roller og muligheter i næringslivet, sier Haugen, som på bakgrunn av svarene i undersøkelsen har satt opp ni ulike hypoteser.

En av hypotesene er slik:

Sammenlignet med kvinner, er ikke menn særlig opptatt av kjønnsbalanse i ulike bransjer.

– Dette kan vi si fordi kvinner er mer opptatt av balanse enn menn i samtlige spørsmål om kjønnsandel i bransjer, opplyser Haugen.

For eksempel var kvinneandelen innen finanstjenester i fjor 46,7 prosent ifølge SSB og på toppledernivå 29,5 prosent. I andre deler av finansbransjen, som i meglerbransjen, var kvinneandelen nede i drøyt 3 prosent. Likevel viser svarene under (se grafikk) at menn ikke er så opptatt av å få økt kvinneandelen.

Drøyt 80 prosent av dem som er utdannet og jobber innen helse – og sosialomsorgen er kvinner. Men denne skjevfordelingen mellom kjønnene får likevel ikke flertallet av menn til å mene at flere av deres eget kjønn bør søke seg dit. (se grafikk):

Menn favoriseres?

Ifølge SSB er kjønnsfordelingen blant ledere 64,2 prosent menn og 35,8 prosent kvinner. Nova-undersøkelsen viser at majoriteten av de spurte – det gjelder begge kjønn – mener at kvinner leder annerledes, men ingen av dem bryr seg om hvilket kjønn lederen har.

Samtidig er det et stort sprik i oppfattelsen av om menn favoriseres når det skal velges leder. (se grafikk)

Blir ikke hørt

Uenigheten mellom kvinner og menn viser seg også tydelig når de som er med i undersøkelsen blir bedt om å ta stilling til utsagnet «Noen kvinner opplever at det er vanskeligere å bli hørt som kvinne, i møter».

Her mener 65,3 prosent av kvinnene at dette er reelt, og at flere menn burde være bevisst dette.

37,7 prosent av mennene mener det samme, men samtidig mener rundt 25 prosent av dem (hankjønnet) at problemstillingen ikke er reell og 26,2 prosent av dem mener at det i beste fall er en problemstilling som er overdrevet.

Bare 7,6 prosent av kvinnene mener det er en overdrivelse.



Ikke bare ord

En annen forskjell det kan være verdt å merke seg er hvordan ulike ord i jobbannonser påvirker kvinner og menn ulikt, sier Sverre Haugen.

– Kvinner får for eksempel mindre lyst til å søke en jobb når det brukes ord som «sulten», «selvsikker» og «pliktoppfyllende» i annonsen. Derimot appellerer ord som teamorientert og relasjonsorientert til dem.

Menn reagerer først og fremst negativt på ordene sulten, eventyrlysten og ydmyk.

«Sulten» klinger altså dårlig i ørene både til kvinner og menn, men mest hos kvinner. I forhold til mennene er det dobbelt så mange av dem som reagerer negativt på dette ordet.



Bli mer selvsikre

– Kvinner må tro mer på seg selv når de søker jobb, sier Haugen.

Han hevder dette på bakgrunn av at selvsikkerhet er et av de mest negative ordene for kvinner i en stillingsannonse. Samtidig er det få som ser det som positivt.

Dette er ikke tilfelle for menn, hvor ordet i sum er positivt.

Funnene i Nova-undersøkelsen viser at det helt klart er store forskjeller i hvordan kjønnene ser på sine roller og muligheter i næringslivet. Ved å avdekke disse ulikhetene er det lettere å ta tak i de største utfordringene og bevisstgjøre seg dem, mener Sverre Haugen.



Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding