Kafésvensk er tilbake

Visste du at du snakker svensk når du sier «enn så lenge»? Det er sportskommentator Jon Herwig Carlsen som fikk oss til å si det.

Anna Simensson fra Göteborg sier «kylling» og «sjokolade», slik at kundene på Bocata forstår henne. Hun deler leilighet med Oda Tollan Sørensen fra Oslo som forteller at hun snakker svorsk hjemme, men for all del ikke Skavland-svorsk. Rolf Øhman

Eldrid Oftestad

21. des. 2012 16:05 Sist oppdatert 25. desember 2012

— Det hender kundene hermer etter meg og sier «Skoja lite». Noen ganger er det kult.

Anna Simensson fra Göteborg har bodd ett og et halvt år i Norge og jobber på Bocata på Byporten i Oslo. I begynnelsen kunne det være vanskelig å forstå norske ord som var helt forskjellige fra svensk. Og Stavanger-dialekt var ikke mulig å skjønne seg på.

— Som «akkurat». Vi sier jo «presis». Men egentlig synes jeg vi burde lære oss norsk, innrømmer hun.

Fortsatt kan det være vanskelig å uttale ord med lydene «sj» og «skj». Det kan kollega Oda Tollan Sørensen fra Oslo, som også deler leilighet med Simensson.

— Hun klarer ikke å si «77», erter Tollan Sørensen.

Etter ett år i Norge kan Lovisa Haglund fra Skåne bekrefte at dialekter og nynorsk av og til er utfordrende. Og hennes egen Skåne-dialekt er blitt en del avslepet.

— Jeg får høre det når jeg er hjemme, sier hun.

Noe halvsvensk

Ifølge leksikograf Tor Guttu hadde vi rundt forrige århundreskiftet noe som ble kalt «kafésvensk».

— Det var noe halvsvensk, noe norsk iblandet svenske ord og vice versa, så vidt jeg vet. Muligens hadde det sammenheng med den sterke arbeidsinnvandringen fra Sverige på den tiden. Nøyaktig som den vi har i dag. Det skal bli spennende å se om alle de utmerkede svenske ungdommene som arbeider i Norge nå, setter språklige spor etter seg, sier leksikograf Tor Guttu.

Sammen med leksikograf Boye Wangensteen ga han tidligere i år ut Kunnskapsforlagets ordbok Nyord i norsk i perioden 1975–2005 som kom ut tidligere i år. Men ifølge Guttu var det en langt sterkere påvirkning fra det svenske språket i de første etterkrigsårene via nordmenn som hadde vært i Sverige under krigen.

Les også Vi forstår hinanden ikk' i Skandinavien

— Dessuten ble Sverige naturlig nok den dominerende nasjonen i Norden, ledende i populærkultur, film og idrett. Nordmenn har alltid syntes at svensk talespråk er mer uttrykksfullt, saftigere enn norsk og noe det er verdt å ta etter. Finn-Erik Vinje skrev i 1970-årene en nyttig bok om svesismer i norsk. Spør ham om detaljer, foreslår Guttu.

Noe helt annet med danskene

Og Vinje kan bekrefte at vi fortsatt påvirkes av svenske språket. Både han og Guttu synes det er overraskende at påvirkningen fra svensk ikke var sterkere under unionstiden med Sverige fra 1814 til 1905.

– Det er nesten et paradoks at ikke unionstiden fikk mer følge for det norske språket. Da var det helt noe annet med danskene årene før, som hadde stor betydning for språkutviklingen i landet, sier han.

Vinje tror nordmenn lett bruker svenske ord, såkalt svesisme, fordi vi er flinke til å forstå språket i nabolandet.

– Vi bruker svenske ord for å bli forstått av svenskene. Det samme opplevde jeg, da jeg i studietiden bodde seks år i Stockholm. I begynnelsen sa jeg både «poteter» og «fløte», men etter to måneder gadd jeg ikke mer fordi jeg var så lei av at svenskene reagerte med hevet øyenbryn, undring og uforstand.

Sportsjournalister i fortroppen

Han mener det først og fremst er journalistene og spesielt sportsjournalistene som er fortroppen for svesismen.

– Det virker som de norske journalistene liker de svenske ordene. For eksempel innførte sportskommentator Jon Herwig Carlsen «enn så lenge» under VM på ski i Falun i 1993. Andre svenske uttrykk sportsjournalistene har innført er «skrell» og «fall framåt». Det er besynderlig at påvirkningen er så ensidig, synes Vinje.

Ta testen: Kan du svensk?

Språkrådets direktør Arnfinn Muruvik Vonen har ikke registrert av innvandringen fra Sverige de siste årene kan spores i ord som har funnet veien over Kjølen fra svensk til norsk.

— Derimot tror vi at det store antallet svensker som bor i Norge og har tilknytning her, kan ha positive virkninger på den gjensidige språkforståelsen mellom nordmenn og svensker. Og det er bra, fremholder han.

Den engelskspråklige påvirkningen er ikke alltid så bra, mener språkråddirektøren.

I tidsskriftet Språknytt presenterer Språkrådet jevnlig norske alternativer til engelske ord og uttrykk, som «kundeleder» istedenfor «account manager», «kortkopiering» for «skimming» og «koppkake» for «cupcake».

– Av og til finner vi frem til et like bra eller bedre norsk. Men av to grader av den engelskspråklige påvirkningen, er det verst om hele arbeidsspråket blir engelsk enn bare enkelte ord, understreker han.