– Vi pleier å få rundt 30.000 tonn, og nå nærmer vi oss 10.000. Jeg har aldri opplevd at vi har fått inn så lite, sier silo-leder Ruben Narvesen.

Ruben Narvesen, ved kornmottaket i Drammen, sier han har vært med på dårlige år, men aldri så lite som i år. Foto: Caroline Bækkelund Hauge / NRK

Korna er for små og for få. Slik er avlingene som har kommet inn til møllene i Sør-Norge i år. De fleste møllene NRK har vært i kontakt med har kun fått inn 1/3 av hva de pleier.

Men Norge har kjøpekraft til å importere, ifølge Norgesmøllene.

– Vi er heldige i Norge som har kjøpekraft, for vi får alltid tak i korn. Det finnes nok korn på verdensmarkedet, sier innkjøpssjef i Norgesmøllene, Roar Bjørkeli.

Skal være trygt og smake likt

I gode år er vi stort sett selvforsynt med matkorn, men i år må vi importere 70 prosent korn som vi selv maler til mel. Vanligvis importerer vi fra Sverige og Tyskland, men ikke i år.

– De landene vi handler fra har hatt samme utfordringer med klima som oss, derfor må vi reise lenger vekk. Vi skal ta en del fra Polen, men vi må også helt til Kasakhstan for å få tak i en del, sier Bjørkeli.

Årets korn er for små og for få. Foto: Caroline Bækkelund Hauge / NRK

Han kan berolige alle som er bekymret for julebaksten, og om den kommer til å smake annerledes.

– Det er trygt. Før vi importerer noe som helst ber vi om en prøve på ti kilo, som vi gjennomanalyserer. Kommer det fra Kasakhstan tar vi en utvidet kontroll slik at vi vet, før vi tar det i produksjon, at dette er trygt, sier Bjørkeli og legger til:

– Selv om det er andre kornsorter, så vil det smake og oppføre seg på samme måte som kornet vi kjenner her hjemmefra.

Blir brukt til fôr

Linn May Boger gjør klar for å teste kornet. Foto: Caroline Bækkelund Hauge / NRK

– Her får vi opp hektolitervekt, vannprosent og proteininnhold, sier silooperatør Linn May Boger.

På kornmottaket i Drammen har de akkurat har fått inn et lastebillass med korn.

– Nå kommer resultatet?

– Dette blir fôr. Det har for lite hektolitervekt, altså er det for lett, sier Boger.

Det norske kornet egner seg stort sett ikke til mel i år. Det lille som er går til fôr

– Det har vært veldig mye lett korn. Lite mel i kornet, forklarer Boger.

Erstatningskrav etter sommertørken Ekspandér faktaboks Oppland er hardest rammet etter tørken. Der har Landbruksdirektoratet mottatt krav på 251 millioner kroner så langt, fordelt på 2.424 saker. Grovfôrproduksjon står for 200 millioner av kravene.

I Oslo og Akershus er det søkt om 228 millioner kroner, fordelt på 1.716 søknader. Kornproduksjonen har slitt mest, og står for 185 millioner kroner av totalsummen så langt.

Fra Hedmark er det søkt om 165 millioner kroner, hvorav 100 millioner er for grovfôrproduksjon. Der har 1.330 bønder søkt om erstatning så langt.

I Buskerud har 1.620 bønder sendt in erstatningskrav på 137 millioner kroner så langt. Der har grovfôr -og kornproduksjonen slitt omtrent like mye.

1.581 Østfoldbønder har søkt om til sammen 134 millioner kroner så langt, og kornproduksjonen står for 108 millioner kroner.

Vestfold har sendt inn erstatningskrav for 118 millioner kroner fordelt på 1.120 bønder. Hovedsakelig er det kornproduksjonen som har lidd.

I Agder er det grovfôrproduksjonen som har slitt desidert mest, der grovfôr har søkt om 110 av 115 millioner kroner. Der har 832 bønder søkt om erstatning så langt.

Fra Telemark har bøndene sendt inn erstatningskrav på 67 millioner kroner. De 630 bøndene som har søkt om erstatning har tapt 28 millioner for grovfôrproduksjon. Tall fra Landbruksdirektoratet, september 2018

– Burde dekke opp dette selv

Erling Åby skulle helst sett at Norge var selvforsynt med mathvete. Foto: Caroline Bækkelund Hauge / NRK

– Det ble ikke mathvete, det ble fôrhvete. Det var for lav hektolitervekt, sier bonde Erling Åby fra Heggedal i Asker.

Han har akkurat et lastebillass med hvete, men hvetekorna som leveres er ikke gode nok til å bli brukt til mat.

– Så da må vi importere korn for å lage mel?

– Ja, vi må nok det. Men vi burde jo klare å dekke opp dette selv, sier Åby.