Frp uttrykte også før de gikk ut av regjering tydelig motstand mot å bruke norske styrker i Mali.

I dagens spørretime i Stortinget brukte forsvarspolitisk talsmann Christian Tybring-Gjedde, nå opposisjonspolitiker, anledningen til å stille forsvarsminister Frank Bakke-Jensen (H) til veggs og krevde klare svar om Frankrikes og Malis forespørsel om hjelp til å bekjempe islamistiske opprørere i det vestafrikanske landet.

Krever svar nå

Han ba Bakke-Jensen redegjøre for både strategi, konfliktlinjer og utfordringer om logistikk, språk og kultur, og krevde et kostnadsanslag og en exit-strategi, ifølge NTB.

- Representanten vil få svar på denne lange rekken med spørsmål når vi har bestemt oss for hva vi skal gjøre, og når vi har mer kunnskap, svarte Bakke-Jensen, som opplyste at han er i kontakt med mange land om hvordan en slik flernasjonal operasjon skal settes sammen.

- Det kan da ikke være så vanskelig å ta stilling til dette når ingen av partiene på Stortinget mener dette er en god idé. Det er faktisk Stortinget som bestemmer, sa Tybring-Gjedde.

- Da jeg kom til Stortinget første gang, fikk jeg elementær innføring i ansvarsområdene, og akkurat dette - planlegging og å gjøre disse vurderingene - er altså et ansvar som ligger til regjeringen. Så skal vi debattere og informere Stortinget, svarte Bakke-Jensen, ifølge NTB.

Dersom regjeringen kommer til at Norge skal bidra i Mali, vil spesialstyrkene med lang erfaring fra Afghanistan og kampen mot IS i Irak og Syria vil være høyaktuelle for et slikt oppdrag.

- Prioritere eget forsvar

I midten av januar besøkte Stortingets utenriks- og forsvarskomité Ramsund i Troms, der marinejegertroppen har base. Frp's representanter i komiteen da, Per-Willy Amundsen og Christian Tybring- Gjedde, sa klart nei. De vil at norske styrker skal konsentrere seg om nordområdene og forsvaret av Norge.

- Spesialstyrkene er blant verdens beste soldater, og mange av våre allierte ønsker dem og deres kompetanse. Men nå må vi si nei til oppdrag ute og prioritere vårt eget forsvar. Spesialstyrkene bør øve mer på arktisk krigføring, sa Per- Willy Amundsen til Dagbladet.

SIER NEI: Frps Per-Willy Amundsen mener spesialstyrkene skal brukes til forsvar av Norge og ikke på utenlandsoppdrag. Foto: Bjørn Langsem / Dagbladet Vis mer

- Nei, Norge skal ikke sende styrker til Mali. Det er et veldig dårlig forslag, istemmer Frp's utenrikspolitiske talsperson, Christian Tybring-Gjedde.

- Hvis vi skal bruke våre styrker ute, bør det være operasjoner i Natos interesse. Frp vil forholde seg til Nato, og ikke til «franske eventyr». Vi kan ikke delta i alle mulige oppdrag med uklar begrunnelse og uten exit-strategi, sa Tybring-Gjedde. Han sier Frp ikke mener at styrkene i Irak skal hentes hjem.

UKLARE OPPDRAG: Norge bør si nei til utenlandsoppdrag med uklar begrunnelse, mener Frps Christian Tybring-Gjedde. Foto: Heiko Junge / NTB scanpix Vis mer

- Det vi har sagt, er at Nato- landene må bli enige om hva målet med operasjonene utenfor Natos territorium er, og samtidig etablere en exit-strategi, sa Tybring-Gjedde.

Etter komitereisen i nord startet Frps egen exit fra regjeringen.

Hybride trusler

Høyres forsvarspolitiske talsmann Hårek Elvenes har også motforestillinger til Mali-oppdraget.

NASJONALE FORSVARSOPPGAVER: Spesielstyrken får en stadig viktigere rolle i nasjonale forsvarsoppgaver i et trusselbilde med hybride trusler, mener Høyres Hårek Elvenes. Foto: Berit Roald / NTB scanpix Vis mer

- Våre spesialstyrker er veldig etterspurte og brukes mye i internasjonale operasjoner. Men det kan også komme i konflikt med vårt nasjonale behov. Spesialstyrkene får en stadig viktigere rolle i de nasjonale forsvarsoppgavene i et sammensatt trusselbilde med hybride trusler. I en slik situasjon kan spesialstyrkene være en støtte for etterretning, ha en forebyggende rolle, men også en rolle i en eventuell stridssituasjon og komme raskt inn med målrettede aksjoner, sier Elvenes.

- Bør sikkerhetsstyrkene brukes mindre i operasjoner ute og mer i nordområdene?

- Det er en avveining som må gjøres fortløpende. Etterspørselen etter norske norske spesialstyrker til utenlandsoppdrag er blitt stadig større, samtidig som det hjemlige behovet har økt i takt med trusselbildet. Spesialstyrkenes har en nøkkelrolle i samspill med andre forsvarsgrener. Derfor er det viktig å ha en kritisk masse av spesialstyrkene i Norge til enhver tid, sier Elvenes.

SPESIALKOMPETANSE: - Det er viktig for våre allierte at vi som lite land i Nato har denne spesialiserte kompetansen, sier Ap-leder Jonas Gahr Støre om spesialstyrkene. Her er Støre sammen med nestkommanderende for Forsvarets spesialstyrker, flaggkommandør Christian Harstad, på Marinejegerkommandoens base i Ramsund. Foto: Hans Arne Vedlog / Dagbladet Vis mer

Denne uka besøkte Stortingets utenriks- og forsvarskomité forsvarsanlegg og baser i Troms som en del av arbeidet med ny langtidsplan for forsvaret.

Avdekke terrornettverk

I Ramsund har Marinejegerkommandoen base. Spesialstyrkene har siden 2001 deltatt i operasjonene i Afghanistan og er fortsatt i landet som en del av Nato-styrken som driver opplæring og trening av sikkerhetsstyrker. Spesialstyrkene deltok tidligere i koalisjonen mot IS. Nå er det Hæren som driver opplæring av irakiske sikkerhetsstyrker i Irak.

- Spesialstyrkene har tre operasjonslinjer: Forsvar av Norge, operasjoner i utlandet og støtte til justissektoren. I den senere tid har spesialstyrkene ofte vært en del av norske styrkebidrag til utlandet, fordi den norske innsatsen har vært rettet mot voldelig ekstremisme. Dette er en av oppgavene spesialstyrkene kan løse, sier nestkommanderende i Forsvarets spesialstyrker, flaggkommandør Christian Harstad.

Harstad understreker at det er regjeringen som tar stilling til forespørsler om styrkebidrag og avgjør hvilke bidrag som er hensiktsmessige å bruke.

Ap-leder Jonas Gahr Støre, som også sitter i utenriks- og forsvarskomiteen, sier de norske spesialstyrkene høster stor anerkjennelse blant allierte i Nato.

- Det er viktig for våre allierte at vi som et lite land i alliansen har denne spesialiserte kompetansen.

Bildet i verden nå er at store land med makt går utenom konvensjoner og regelverk. Ett eksempel er det vi kaller hybrid krigføring, der det skjer angrep, undergraving av lands suverenitet på en måte som er vanskelig å oppdage, og grensa for når man er over i væpnet konflikt, er uklar. Vi så det i Ukraina, og vi har sett det andre steder.

- Ser vi det også i nordområdene?

BLANT DE BESTE: Den norske Marinejegerkommandoen er blant de beste spesialstyrkene i Nato. Foto: Ole Gunnar Henriksen Nordli / Forsvaret Vis mer

- Vi skal forhindre at det skjer i Norge, og spesialstyrkene er særlig egnet til det. Noe av det de er gode på, er etterretning i utsatte situasjoner. Det våre spesialstyrker har erfart både i Afghanistan og i Midtøsten, er kompetanse som også er nyttig i et hjemlig område, ved å se hvilke bevegelser som på sikt kan bli en trussel, sier Støre.

Skeptisk til Mali

Også Ap-lederen er skeptisk til oppdrag i Mali.

- I tillegg til forsvaret av Norge bør våre spesialstyrker konsentrere seg om de oppdragene der vi har erfaring, og der våre militære er godt innkjørt i samarbeid med våre NATO-allierte. Om vi skal styrke våre bidrag ute, bør det skje i tilknytning til de oppdragene vi allerede er med på i Jordan og Irak, sier Støre.

Leder av utenriks- og forsvarskomiteen, Anniken Huitfeldt (Ap), sier at det i løpet av de siste ti åra har vært en dreining i bruken av spesialstyrkene.

MÅ DELTA: Norge må også delta i kampen mot terror, sier leder av utenriks- og forsvarskomiteen, Anniken Huitfeldt. Foto: Bjørn Langsem / Dagbladet Vis mer

- De er mer til stede i nordområdene. De trener mer i nord, og bør trene mer i nord. Vi må passe på våre egne havområder med fly, ubåter og skip, og hevde vår suverenitet.

Men spesialstyrkene bør også delta andre steder. Så vi må vurdere oppdraget i Mali og se hvilke ressurser vi har. Vi må, som en del av Nato-alliansen, også delta i kampen mot terror, som er den største sikkerhetstrusselen i sør. Så kan allierte i sør stille opp for oss, sier Huitfeldt.

- Ingen Frp-dissens

På spørsmål om spesialstyrkene i større grad må brukes i nord, svarer forsvarsminister Frank Bakke-Jensen:

- Vi må bruke dem overalt. Det er derfor vi bygger opp en antiterrorkapasitet med helikoptre, endrer konseptet for Kystjegerkommandoen, og bruker Marinejegerkommandoen til opplæring i Afghanistan. Når vi bruker dem ute, er det også for å lære samarbeide med allierte, og de tilføres kunnskap og egenskaper som vil være viktig i en hybrid setting hjemme.

MÅ DELTA: - All den tid vi baserer oss på et troverdig nasjonalt forsvar og alliert støtte, må vi delta sammen med allierte, som i Irak, sier forsvarsminister Frank Bakke-Jensen. Regjeringen vurderer nå forespørselen fra Frankrike om et styrkebidrag i Mali. Foto: Fredrik Hagen / NTB scanpix Vis mer

- SV, Rødt og Frp mener de norske styrkene skal «hentes hjem». Hva sier du?

- Det er en kraftig forenklet og populistisk måte å se det på. Jeg kan ikke se at Frp har tatt noen dissens på noen av utenlandsoperasjonene våre. All den tid vi baserer oss på et troverdig nasjonalt forsvar og alliert støtte, må vi delta sammen med allierte. Det øker forståelsen og forpliktelsen til andre allierte. Når vi deltar i Irak, har vi gode argumenter når vi ber land i sør ha mer fokus på nordområdene. Og når vi deltar ute, opererer vi i situasjoner som vi ikke får trent på hjemme, sier Bakke-Jensen.