MeningerDette er et debattinnlegg. Innlegget gir uttrykk for skribentens holdninger.Intet mindre enn sju politibiler og to hundepatruljer rykket ut for å beslaglegge noen gram hasj da russen var på vei til Stavanger før helgen.

Ifølge Geir Oustorp, leder for forebyggingsavsnittet ved Drammen politistasjon, har politiet etterforsket saken «en stund».

Det er uvisst hvor lenge og hvor mange politifolk som har vært i sving, men etter en så stor og planlagt razzia er det god grunn til å stille spørsmål ved ressursbruken, sett opp mot fangsten og konsekvensene dette får for de åtte ungdommene.

Var det virkelig nødvendig å gå så drastisk til verks når det de fant i bukselommene på dem ikke var mer enn en «mindre mengde hasj»?

LES OGSÅ: Vi har ikke parallellsamfunn som i Sverige

Politiet har ikke oppgitt konkret hvor mye det var snakk om, men ut fra størrelsen på bøtene å regne, snakker vi trolig om at de bar på noen gram hver. Må man legge ungdommer i håndjern og stille dem i en offentlig gapestokk for at de skal lære at hasj ikke er bra for dem?

Oustorp forklarer til Drammens Tidende at årsaken til aksjonen var «basert på opplysninger politiet hadde skaffet seg gjennom etterforskning som har pågått en stund».

Da er det også grunn til å spørre hvor god denne etterforskningen har vært. For hvis politiet visste at det bare var snakk om små mengder cannabis i russebussen, så fremstår aksjonen som temmelig overdimensjonert. Hvis politiet derimot ikke var sikre, men trodde det var snakk om en større mengde narkotika, så burde vel etterforskningen ha avdekket dette slik at man kunne avpasset reaksjonene deretter?

Hendelsen er ikke bare en enkelthendelse, som kanskje ikke innbrakte den store fangsten denne gangen. Jeg tror den også kan belyse en mer vidtfavnende debatt rundt hvordan politiet jobber med narkotikakriminalitet.

LES OGSÅ: Når sant skal sies

Tall fra politiets egen statistikkviser nemlig at det aller meste av narkotikakriminaliteten som ble behandlet i Søndre Buskerud politidistrikt i fjor og tidligere år, omhandler det som defineres som mindre alvorlige narkotikalovbrudd, nærmere bestemt personlig bruk og besittelse.

Av totalt 1707 anmeldte narkotikalovbrudd i 2015, var kun 27 grov narkotikakriminalitet.

Resten dreide seg om ulovlig besittelse og bruk av narkotika. Dette er lovbrudd som er enkle og raske å oppklare, og som slik kan bidra til å pynte på politiets oppklaringsprosent. Dette er ikke uvanlig, men en praksis som Riksadvokaten ved flere anledninger har advart mot, nettopp fordi den går ut over ressursene som bør brukes på større og viktigere oppgaver, som for eksempel å gå etter bakmenn og de grove forbrytelsene.

Politiet selv vil trolig forsvare forrige ukes russebussrazzia som forebyggende tiltak. I mine øyne er dette en underlig måte å prøve å bygge tillit hos ungdommen på.

LES OGSÅ: Begrens volden – begrens skjenketiden!

Det samme kan sies om politiets årlige turné rundt på distriktets ungdomsskoler (jeg deltok som forelder på Børresen ungdomsskole den 28. januar i år), der de nå ber om foreldrenes støtte i kampen for å få tilbake retten til å drive uanmeldte narkorazziaer ved byens videregående skoler, eller «narkotikaforebyggende skoleinnsats med hund», som det het før Justisdepartementet stanset ordningen i 2012. Begrunnelsen departementet hadde for å stoppe tiltaket inntil en evaluering var på plass var nettopp at politiets uanmeldte besøk med narkohund «innebærer et klart inngrep i elevenes personlige integritet og privatliv». Også en rekke forskere har uttalt seg kritisk til måten politiet av og til aksjonerer mot ungdom på.

Ifølge sosiolog Willy Pedersen fører slike aksjoner bare til unødvendig stigmatisering og nedbryting av den tilliten politiet trenger for å møte de få enkeltungdommene dette faktisk gjelder på en mer konstruktiv og oppbyggende måte, noe som trolig ville hatt en sterkere forebyggende effekt. Man hadde også unngått å stemple disse unge menneskene for resten av livet, slik de nå risikerer å bli.

LES OGSÅ: Tid for forutsigbarhet

Jeg ser at folk i kommentarfeltene forsvarer russerazziaen med at det har en avskrekkende effekt. Men er dette også begrunnelsen til politiet? I så fall vil jeg gjerne vite det.

Det er klart vi skal reagere når noen bryter loven. Også når det er snakk om mindre alvorlige lovbrudd, og også når det er snakk om ungdom. Spørsmålet er bare hvordan. Og til hvilken pris.

Dersom etterforskningen i denne saken var så god som det politiet gir inntrykk av, hvorfor var nettopp denne storstilte aksjonen svaret på hvilken reaksjonsform som passet best?

En litt grundigere og åpen begrunnelse for dette valget syns jeg politiet skylder både ungdommen og resten av offentligheten.

FLERE AKTUELLE MENINGER:

* Golfbaner, matjord og bygningsmasse

* Midlertidig lettelse

* Eventyret om villhundene i Drammensmarka – en ganske sann historie