Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

- Situasjonen for dem som ferdes og jobber i Brugata blir bare verre og verre. Det kan ikke fortsette slik det er nå, sier Ola Stavnsborg.

Han har ansvaret for sikkerheten på over 400 eiendommer eid av Olav Thon Gruppen, hvorav cirka 100 kjøpesentre og 70 hoteller. Ingen andre steder bruker eiendoms- og hotellkonsernet så mye ressurser på vakthold og sikkerhet som på det lille kjøpesenteret Gunerius og området rundt, midt i Oslo sentrum.

De siste fem, seks åra har Brugata og området rundt Gunerius vært tilholdssted for deler av byens rusmiljø. Ifølge sikkerhetssjefen har miljøet hardnet til i løpet av det siste året. Gjengene er blitt flere og voldsepisodene hyppigere og råere.

FRUSTRERT: - Situasjonen i Brugata er uholdbar, mener sikkerhetssjef i Olav Thon Gruppen, Ola Stavnseng. Foto: Cecilie L. Berg Vis mer

- Jeg har lang erfaring som politimann, men må innrømme at det er ett sted i byen der jeg føler meg litt utrygg, og det er i Brugata. En del av stoffene som er i omløp gjør folk veldig ustabile. Jeg liker rett og slett ikke å ha folk bak meg når jeg går i den gata, sier Ola Stavnsborg.

Et stort antall vektere har hendene fulle med å holde orden i kjøpesenteret og området utenfor. Hver mandag morgen plukker de rundt 100 sprøyter i anlegget rundt Gunerius og i parkeringshuset. Toalettene i kjøpesenteret har de måttet stenge, blant annet fordi de gang på gang ble tette av brukt brukerutstyr. Overdoser, tyverier og trusler er en del av hverdagen for dem som jobber her.

Hotellgjester tør ikke å gå ut

Ustabiliteten er det verste, mener Stavnsborg. Også for dem som driver utesteder og forretninger i gata.

- To solide utsteder i Brugata har måttet gi seg, fordi de ikke orket å være der mer. Ansatte sier at de har blitt syke av miljøet, og eierne gir seg med betydelige økonomiske tap.

Også for Thon-hotellet nederst i Brugata er situasjonen vanskelig. Ifølge sikkerhetssjefen snur de ansatte nå ryggen til når det skjer noe kriminelt utenfor vinduene. De orker ikke lenger å ta belastningen ved å bli involvert, og deretter måtte møte som vitner i påfølgende rettssaker.

Hotellgjester som kommer utenbys fra reagerer sterkt på miljøet utenfor hotellet, og de ansatte får ofte spørsmål om det er trygt å gå ut om kvelden, forteller Stavnsborg.

- Det har jeg stor forståelse for. På dagtid er det greit nok å gå i Brugata, men det er ikke der jeg ville gått tur med kjæresten min om kvelden.

Rapport Gunerius - 2017 Kjøpesenterets egen rapport over antall og type hendelser i 2017: Antall utvisninger fra senteret av personer som har vært tydelig ruspåvirket, eller som har forstyrret betydelig: 4795

Antall ganger politiet er tilkalt: 115

Alvorlige trusler mot ansatte: 38

Alvorlige trusler mot vektere: 42

Vold mot ansatte: 6

Vold mot vekter: 20

En butikk og 5 personer ranet i senteret

Innbrudd: 4

Antall personer som er anmeldt for tyveri på senteret: 145 Kilde: Olav Thon Gruppen

Olav Thon Gruppen eier så godt som all bygningsmasse i Gunerius-kvartalet og Brugata. På hotellet og inne på kjøpesenteret kan de holde orden ved hjelp av egne vektere. Ute i gata er situasjonen en annen:

- Det er kommunen som eier og drifter gata. Vår utfordring er at vi ikke får lov til å bruke vektere der. Vi søkte kommunen om å få leie gata, slik at vi kunne holde orden i området vårt, men fikk nei.

Olav Thon personlig engasjert

Olav Thon (95) er personlig engasjert i situasjonen, forteller Stavnsborg.

- Han ønsker at det skal bli ryddigere forhold her, både for byens borgere og for rusmisbrukerne. Vi har ikke noe imot narkomane. Det er miljøet rundt som vi har problemer med. Dersom kommunen kommer med en god plan for et nytt sted for rusmiljøet, ville nok Thon vært en å snakke med når det gjelder både ideer og ressurser. Dette er en vinn vinn-situasjon for alle.

Sikkerhetssjefen ser det som et stort problem at ingen har et overordnet ansvar for narkotikamiljøet.

- At de ruser seg og at de er syke er kommunens ansvar, men at de omsetter narkotika og bryter loven er politiets ansvar. I tillegg kommer alle de veldedige organisasjonene som jobber i området. Hadde du lagt sammen alle ressursene som til sammen brukes av disse tre instansene, hadde du sikkert hatt fire-fem personer per narkoman, tror Stavnsborg.

Frustrasjonen i Olav Thon Gruppen over manglende oppfølging fra kommune og politi har etter hvert blitt så stor at Stavnsborg i september henvendte seg i et brev direkte til justisministeren, politidirektøren og politimesteren i Oslo.

OMSTRIDT GATELØP: Brugata sett nedenfra, med Gunerius kjøpesenter øverst til venstre. Foto: John Terje Pedersen Vis mer

«Slik situasjonen er nå, ser jeg ingen annen utvei», skriver Stavnsborg i brevet, der han beskriver et miljø preget av slagsmål, trusler, vold, narkotikaomsetning og psykisk ustabile personer.

Politiet med ny plan

«Å føle seg trygg, har noe med livskvaliteten til den enkelte borger å gjøre, og bør være en prioritert oppgave for myndighetene», skriver han, og etterlyser tiltak for å bedre situasjonen.

«Jeg er klar over at politiet har mange viktige samfunnsoppgaver, og må prioritere, men at man ikke har ressurser til å opprettholde ro og orden i det mest belastede området i Oslo sentrum, forstår jeg ikke», heter det videre i brevet, som Dagbladet har fått tilgang til.

Foreløpig har ikke Stavnsborg hørt noe fra noen av adressatene. Når Dagbladet treffer ham, kommer han likevel direkte fra et møte på Sentrum politistasjon. Signalene han fikk fra enhetsleder Tore Soldal under møtet, velger han å tolke som positive.

Til Dagbladet sier Soldal at politiet ikke har noe problem med å se at åpne rusmiljøer kan være til stor sjenanse både for byens brukere, forretningsdrivende og gårdeiere. Nå jobbes det med en plan for å bedre forholdene for alle, forteller han:

SAMARBEID: Politiet vil samarbeide med gårdeiere og kommune gjennom en ny handlingsplan for området, opplyser enhetsleder Tore Soldal ved Sentrum politistasjon. Foto: Oslo Politikammer Vis mer

- Enhet sentrum er i ferd med å utarbeide en handlingsplan for hvordan vi skal håndtere rusmiljøet i Brugataområdet, og vi vil der samarbeide med både Oslo kommune og gårdeierne. Sammen skal vi forhåpentligvis klare å finne en løsning som er bedre for alle, inkludert rusmisbrukerne, sier Soldal.

Han karakteriserer situasjonen i Brugata som utilfredsstillende, og påpeker at politiet har hatt fokus på problemet hele tiden:

- Politiet har de siste 20 åra løst opp de åpne rusmiljøene ved en rekke anledninger, men det har alltid etablert seg på et nytt sted.

- Ikke aktuelt å jage dem

Soldal er enig med sikkerhetssjef Stavnsborg i at både kommune og gårdeiere må bidra, dersom man skal lykkes i å finne en varig løsning:

- De problemene som åpne rusmiljøer påfører andre brukere av området kan ikke politiet løse alene. Oppgradering av gata og bygningene for å gjøre det mer attraktivt for andre enn rusmisbrukere å oppholde seg der, kan være en vei å gå. Det må og vurderes om lavterskeltilbudene bør ha en større geografisk spredning enn i dag, sier Soldal, og sikter til ulike helse- og velferdstilbud for rusmiddelavhengige som ligger i umiddelbar nærhet til Brugata-området.

Han foreslår også at det må vurderes å gi byens rusmisbrukere et mer permanent samlingssted, der de er til mindre sjenanse for publikum:

- Det er viktig å være klar over at rusmisbrukere har akkurat samme rett til å oppholde seg i byrommet som alle andre borgere, og det er ikke aktuelt for politiet å jage dem fra sted til sted.

Ingen raske løsninger

Kari Gran i Kirkens Bymisjon i Oslo mener at dette er en utfordring som det ikke finnes verken raske eller perfekte løsninger på:

KIRKENS BYMISJON: Kari Gran mener alle involverte parter bør samarbeide om å finne nye løsninger for alle parter. Foto: Kirkens Bymisjon Vis mer

- Omsetning av rusmidler vil finnes så lenge det finnes rusavhengige. At miljøet forflytter seg til et nytt sted hjelper verken de som har store utfordringer i livene sine, eller de rundt.

Gran mener det er nødvendig at alle involverte aktører setter seg ned sammen, for å se på situasjonen på nytt: Politiet, kommunen, næringslivet og brukerorganisasjonene, som har nærhet til miljøet.

- Vi i Kirkens Bymisjon bidrar gjerne. Det viktigste er at man nå prøver å finne bedre løsninger for alle parter.

«Byens beste utelivsgate»

- Brugata er i teorien den beste utelivsgata i Oslo, men i virkeligheten den vanskeligste gata å drive i, sier Stian Vaagland.

Sammen med fire kolleger, alle med lang erfaring fra utelivsbransjen i Oslo, åpnet han i fjor vår dørene til baren Abelone midt i Brugata. Med kreative cocktails og instagramvennlig interiør satset de for fullt på stedet, som de håpet ville være med på å endre miljøet i den beryktede gata. Slik skulle det ikke gå.

GA OPP: Utelivsgründer Stian Vaagland måtte legge ned nysatsingen Abelone bar i Brugata etter et drøyt år. Foto: Cecilie L. Berg Vis mer

Vaagland hadde allerede med stor suksess vært med på å etablere baren Torggata Botaniske. Den ligger i Torggata, en sentrumsgate som de siste åra har gått gjennom en solid personlighetsforandring. Håpet var at det samme skulle skje i Brugata. Dette var også målsettingen til Olav Thon Gruppen, fikk de høre da de signerte leiekontrakten, og begynte på oppussingen av baren.

Slik skulle det imidlertid ikke gå. Abelones liv ble kort. Etter et drøyt år kastet Vaagland og kollegene inn håndkleet. Utfordringene ble for store. Gjestene for få.

- Allerede på åpningsdagen forsto vi at vi hadde begitt oss ut på noe som var mer krevende enn vi hadde trodd. Da tok jeg noen i å røyke heroin på toalettet, sier Vaagland.

Dette var bare begynnelsen på en svært vanskelig periode for de fem gründerne. Vaagland forteller om bartendere som ble slått ned, og ansatte som ikke turte å gå på jobb. Knuste ruter og hærverk. Gjentatte utkastelser av ruspåvirkede og aggressive inntrengere. Funn og omsetning av narkotika i lokalene og på toalettet. Åpenlyse tyverier av flasker fra disken.

- I begynnelsen reagerte vi sterkt, og ringte politiet gang på gang. Vi lever tross alt i rettsstaten Norge. Dette skal ikke skje, tenkte vi. Er dere i livsfare, spurte politiet. Nei, svarte vi, og ble bedt om å ringe et annet nummer. Ingen kom.

- En viktig del av byutviklingen

Vaagland har forståelse for at politiet prioriterer bort rusrelaterte episoder i Brugata, men skulle ønske situasjonen var annerledes:

- Å hjelpe små aktører til å overleve er en viktig del av byutviklingen på steder som dette. Her hadde vi muligheten til å være med på et løft. Politiet har en liten, permanent vaktbu utenfor den israelske ambassaden. Kan de ikke ha det i Brugata også?

MÅTTE STENGE: Baren Abelone i Brugata levde i et drøyt år, før den måtte stenge, fordi gjestene følte seg utrygge. Foto: Instagram/abelone_i_brugata Vis mer

Vaagland opplevde situasjonen som frustrerende. Mens det var et yrende liv i Brugata på dagtid, ble gata fullstendig overlatt til rusmiljøet på kveldstid.

- Da overtok et veldig belastet miljø. Jeg tenker ikke på brukerne, men på selgerne, som opptrer på en veldig skremmende og aggressiv måte. Gjestene vi ønsket å ha hos oss syntes dette var ekstremt ubehagelig, og følte seg forståelig nok utrygge.

Rusmiljøet må få et sted å være, som er tilrettelagt for deres behov, mener Vaagland.

- Vi må innse at vi har et narkotikaproblem, og gi de involverte et sted å være. Det må være et sted som ikke er så lett tilgjengelig for nye brukere. I dag ligger det midt i lysløypa, og tiltrekker seg masse ungdom som aldri skulle ha vært der, fastslår Vaagland.

- Uakseptable forhold

James Stove Lorentzen (H), leder av Helse- og sosialkomiteen i Oslo bystyre, mener at seriøse næringsdrivende må til for å skape aktivitet i gatene.

- Dette må til for å gjøre nabolagene sikre for folk som beveger seg i området. Derfor er det uholdbart når forholdene blir så vanskelige at det går utover næringslivet. På den annen side må de rusavhengige også ha steder de kan oppholde seg.

Stove Lorentzen mener at forholdene i Brugata er uakseptable, og at noe må gjøres for å få til en varig endring.

NOE MÅ GJØRES: Forholdene i Brugata er uakseptable, mener James Stove Lorentzen. Foto: Oslo Kommune Vis mer

- Det er politiet som har ansvaret for å holde ro og orden, men det må være Oslo kommunes oppgave å finne nye, alternative løsninger.

Stove Lorentzen mener at Oslo kommune bør ta et større ansvar med å utvide ordningen med Oslovaktene. Dette er kommunalt ansatte vakter, som både skal være i kontakt med rusmiljøet, sørge for at politiet blir varslet når det er problemer og ellers hjelpe til å holde orden.

- Vi mener også at Oslo kommune kan intensivere arbeidet med å spre tilbudene til de rusavhengige så vi kan unngå for store konsentrasjoner på et sted.

Dagbladet har forgjeves forsøkt å få en kommentar fra byråd for miljø og samferdsel, Lan Marie Nguyen Berg (MDG).