Det er noe av innholdet i rapporten som utvalgsleder Knut Olav Åmås overleverte til kulturminister Linda Hofstad Helleland (H) tirsdag.

– Situasjonen med stadige endringer i norsk mediebransje har gjort arbeidet med rapporten vanskelig, sier Åmås.

Utvalget foreslår en rekke endringer i mediepolitikken og har anslått at de nye tiltakene vil koste mellom 743 og 843 millioner kroner per år.

Blant annet foreslår utvalget at lokale medier skal få et minstetilskudd på 750.000 kroner (1,29 millioner for nordnorske aviser), utfasing av tilskuddene til nummer to-avisene og endring av tilskuddet til 27 prosent av mottakerens driftskostnader.

Alle innstillingene i utvalgets rapport er enstemmige. Åmås sier at tiltakene tidsavgrenset, og at de bør evalueres før de eventuelt blir videreført.

Mediemangfoldsutvalget MEDIEMANGFOLDSUTVALGET: Fra venstre Lars Petter Øyen underdirektør i Kulturdepartementet (som skal være en av to i sekretariatet), Olav T. Sandnes adm.dir. i TV2, Ellen Altenborg siviløkonom, konsulent og dr. oecon, Randi Øgrey leder i Mediebedriftenes Landsforening, leder for utvalget Knut Olav Åmås direktør for stiftelsen Fritt Ord, kulturminister Thorhild Widvey, Thor Gjermund Eriksen kringkastingssjef i NRK, Hildegunn Soldal teknologi- og utviklingsdirektør i Dagbladet, Hilde Eika Nesje redaktør i Bø Blad og Gunnar Stavrum ansvarlig redaktør i Nettavisen. Foto: Wenche Nybo / Kulturdepartementet Ekspandér faktaboks Utvalgets medlemmer: Leder: Knut Olav Åmås, direktør for stiftelsen Fritt Ord (Oslo)

Ellen Altenborg, siviløkonom, konsulent og dr. oecon (Bærum/Arendal)

Ivar Rusdal, styreleder i Nordsjø Media (Sandnes)

Hildegunn Soldal, teknologi- og utviklingsdirektør i Dagbladet (Oslo)

Hallvard Moe, professor i medievitenskap ved UiB (Bergen)

Gunnar Stavrum, ansvarlig redaktør i Nettavisen (Oslo)

Olav T. Sandnes, administrerende direktør i TV2 (Bergen)

Thor Gjermund Eriksen, kringkastingssjef i NRK (Oslo)

Randi Øgrey, leder i Mediebedriftenes Landsforening (Oslo)

Hilde Eika Nesje, redaktør i Bø Blad (Bø i Telemark) Utvalgets mandat Utvalget skal vurdere hva statens mål for mediemangfoldet bør være, og beskrive sentrale utviklingstrekk på mediefeltet og hvordan disse påvirker mediemangfoldet

Utvalget skal vurdere det samlede norske tilbudet med særlig fokus på to områder: nyhets- og aktualitetsmedier og medienes funksjon i nyhets- og debattformidlingen, samt allmennkringkastere og deres betydning for Norges språk og kultur.

Med utgangspunkt i sin analyse skal utvalget vurdere hvordan statens økonomiske virkemiddelapparat, herunder produksjonstilskuddsordningen og kringkastingsavgiften, best kan innrettes for å legge til rette for en åpen og opplyst offentlig samtale og stimulere til et mangfoldig medietilbud. Utvalget skal bl.a. vurdere behov, omfang og offentlig finansiering av allmennkringkasting og nyhets- og aktualitetsmedier. Utvalget kan også vurdere regulatoriske virkemidler dersom dette er relevant.

Utvalget må innhente opplysninger om bruk av økonomiske virkemidler på medieområdet i aktuelle europeiske land. Utvalget må vurdere om utvalgets forslag vil reise problemstillinger knyttet til EØS-avtalens regelverk om offentlig støtte. Utvalget kan innhente andre nødvendige del-utredninger og skal utrede de økonomiske og administrative konsekvensene av sine forslag. Utvalgets forslag skal ta utgangspunkt i uendret ressursbruk på området samlet sett, men det kan også fremmes forslag om økt eller redusert ressursbruk. Mediemangfoldsutvalget ble nedsatt ved kongelig resolusjon fredag 18. september 2015. Mediemangfoldsutvalget skal levere sin utredning i form av en offentlig utredning til Kulturdepartementet innen 1. mars 2017.

Nye tilskuddsordninger

Åmås la også frem forslag til tre nye tilskuddsordninger, til innovasjonsprosjekter, stimulering til samfunnsviktig journalistikk og en egen tilskuddsordning for nyhetsmedier som er gratis.

– Med samfunnsviktig journalistikk mener vi spesielt ressurskrevende og aktuell nyhetsjournalistikk. I dagens økonomiske situasjon er dette blitt vanskeligere å prioritere for flere redaksjoner, sier Åmås.

Les også: Regjeringen kutter 10 millioner i pressestøtten

Med tilskuddsordningen for gratis nyhetsmedier vil utvalget nå nyhetsunnvikerne.

– Vi vet at gratis nyhetsmedier brukes av nyhetsunnvikere, som spesielt lite oppsøker andre medier, sier Åmås.

Vil ha NRK-stiftelse

Utvalget foreslår også at det statlige eierskapet til NRK overføres til en stiftelse. Lisensen er foreslått todelt mellom en husstandsavgift og apparatnøytral avgift.

Når det gjelder en kommersiell allmennkringkaster utenom NRK viser utvalget til sin delutredning som ble lagt fram i fjor høst, og foreslår at regjeringen begrenser en eventuell avtale om kompensasjon for merkostnader ved kommersiell allmennkringkasting til lineært tv.

Én riksdekkende radiokanal plassert utenfor Oslo bør ifølge utvalget også få en tidsbegrenset støtte for sine merutgifter ved å være lokalisert utenfor hovedstaden.

Fritak for arbeidsgiveravgift

Utvalget foreslår også at at norske medier i en omstillingsperiode på fire år skal fritas for arbeidsgiveravgift. Fritaket skal i hovedsak gjelde nyhetsmedier.

Åmås trakk frem fritaket som et av de viktigste tiltakene i rapporten.

I tillegg til dette foreslår utvalget at dagens fritak for merverdiavgift må gjelde for alle nyhets- og aktualitetsmedier.

Dette innebærer at også medier som dekker få stoffområder i dybden må omfattes av fritaket.

Ber politikerne handle nå

I neste runde er det politikerne som skal vurdere utvalgets forslag, før de vedtar endelige tiltak for å bevare mediemangfoldet i Norge.

Ifølge Helleland vil det ikke skje før sommeren 2017. Men Åmås oppfordrer politikerne til å handle kjapt.

– Vi ber norske politikere om å endre mediepolitikken og om å oppgradere ambisjonene så raskt som mulig, og med mye høyere tempo enn i dag, sier Åmås.

Ifølge Helleland er mediene en bærebjelke i det norske demokratiet.

– Det beste vernet mot falske nyheter er et mangfold av nyhetsmedier av god kvalitet. Vi kan håpe at debatten om falske nyheter fører noe positivt med seg, at den minner forbrukere og politikere på at kvalitetsjournalistikk koster, sier Helleland.