MDG og Rødt får rett til å stille spørsmål hver uke

Neste uke vil den muntlige spørretimen i Stortinget fremstå i ny drakt. Stortingspresidenten håper debatten blir mer vital og tror statsrådene får det tøffere.

Stortingspresident Olemic Thommessen (H) pusser opp spørretimen blant annet for å gi plass til de to minste partiene. Tore Meek, NTB scanpix

NTB

2. feb. 2018 09:16 Sist oppdatert 3. februar 2018

– Dette er de største endringene vi gjør i den muntlige spørretimen siden den ble etablert høsten 1996, sier stortingspresident Olemic Thommessen (H).

I første omgang er det snakk om en prøveordning på fem uker som Stortinget formelt må gi sin tilslutning til. Men alle partier er positive til endringene og alt ligger dermed til rette for en nyoppusset spørretime kommende onsdag.

Alle får spørre, også de minste

Endringene kommer som et resultat av sterk misnøye fra Rødt og MDG, Stortingets to minste partier, som til nå ikke har kunne regne med å få stille hovedspørsmål i den muntlige spørretimen.

Småpartiene har i stedet måttet kaste seg på med oppfølgingsspørsmål til temaer som de andre opposisjonspartiene har valgt å belyse, men uten noen rett til å stille slike spørsmål.

– Det er litt absurd at partier som sitter på Stortinget skal måtte spørre om lov for å delta på linje med de andre i dialog med regjeringen, sa stortingsrepresentant Une Bastholm fra MDG i fjor høst.

Bjørnar Moxnes (R) og Une Aina Bastholm (MDG), her sammen i en debatt før valget, utgjør hver sin énmannsgruppe på Stortinget. Tor Erik Schrøder, NTB scanpix

I flere måneder har presidentskapet vurdert ulike justeringer, før man til slutt falt ned på en modell som opprinnelig ble foreslått av SV-leder Audun Lysbakken.

– Modellen ligner på systemet i den svenske Riksdagen. Det nye er at hvert parti nå får stille minst ett hovedspørsmål hver, med egne oppfølgingsspørsmål. Det ligger dermed an til egne, konsentrerte bolker om ulike temaer. Jeg tror debatten blir mer vital og dagsaktuell, sier Thommessen.

Les også LES OGSÅ: De grønne fikk én representant for sine 94.000 stemmer. KrF fikk 123.000 stemmer og åtte på Stortinget.

– Tøffere debatt

Prøveordningen skal vare frem til påske og innebærer at alle opposisjonspartier får stille minst ett hovedspørsmål hver. Kjøttvekten avgjør også hvor mange oppfølgingsspørsmål det enkelte parti har krav på.

En forutsetning fra presidentskapet er at spørretimen ikke skal bli lengre enn i dag, altså må den avvikles innen klokken 11.30. Thommessen tror modellen vil gjøre det tøffere for statsrådene som skal svare.

– Selv om de andre partiene kan velge å bruke sine oppfølgingsspørsmål til et annet partis hovedspørsmål tror jeg opposisjonspartiene i mindre grad vil samkjøre seg. Det vil kunne gi mer spontanitet i debatten, sier han.

Les også LES OGSÅ: Her er 11 saker den nye regjeringen kan få problemer med å få gjennom

Ap og Sp får ekstra spørsmål

På grunn av sin størrelse vil Ap og Sp som eneste opposisjonspartier få stille to hovedspørsmål. Hvis tiden tillater, kan Ap sogar få stille et tredje.

Samlet vil Ap få en taletid på 30 minutter, Sp 22 minutter, SV 14 minutter, KrF 12 minutter, mens Rødt og MDG begge får disponere 8 minutter hver.

I utgangspunktet skal ordningen altså prøves ut i de neste fem spørretimene.

– Vi vil se hvordan dette fungerer i praksis før vi avgjør om ordningen skal gjøres permanent, sier Thommessen.

Les også PÅ LEDERPLASS: Stortingsrepresentanter bør ikke ha mulighet til å trekke seg

Gro gikk

Den muntlige spørretimen avholdes som regel hver onsdag fra kl. 10 til 11.30 og etterfølges av den ordinære spørretimen, der spørsmålene er avgitt skriftlig på forhånd.

Det som skulle være den første spontanspørretimen i historien 23. oktober 1996 ble avlyst da daværende statsminister Gro Harlem Brundtland (Ap) gikk på talerstolen og overraskende kunngjorde sin avgang.