Derfor forstår ikke danskene norsk | Joacim Lund

28. mars 2019

Selv blant tappetårnene i Nyhavn, der nordmenn til tider er i flertall, kan det være vanskelig å gjøre seg forstått. Joacim Lund

1 av 3 unge nordmenn snakker nå engelsk med dansker. Her er medisinen.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

– Hvad? Jeg forstår ikk. Spig englis?

Det er nesten ikke til å tro. I handlegaten Strøget i København velter det inn skipslaster med handlekåte nordmenn hver eneste dag. Språkene våre er nesten helt like. Likevel ser den tilsynelatende åndsfriske mannen bak disken i klesbutikken ut som om han er i ferd med å bli kontaktet av et romvesen når jeg spør om jakken i vinduet finnes i blått. Selv når jeg snakker så dansk jeg bare klarer, bør jeg kanskje legge til.

Det kan selvsagt skyldes at forsøkene mine er hjelpeløse, men jeg tror egentlig ikke det. Broren min utløste en gang virak i en dansk kolonial da han spurte etter hvidløg. En venninne opplevde at en drosjesjåfør blånektet på at Skydebanegade er en gate i København (det er den beviselig, den krysser Istedgade, som mange nordmenn husker fra danskebåten-turene på 80- og 90-tallet). Eller enda verre: En halvt dansk kamerat ble møtt med et spørrende blikk fra baristaen da han bestilte en cortado og uttalte a-en som en e.

Dansker forstår rett og slett forbløffende lite.

Derfor snakker én av tre nordmenn under 30 engelsk med dansker selv om det ikke burde være nødvendig, slik en fersk undersøkelse fra Språkrådet viser.

Jeg tror det skyldes – og her har jeg slapt tolket vitenskap i ryggen – at det er håpløst for dansker å forstå norsk når de ikke engang forstår dansk.

«Grumsete lydstruktur»

For ti år siden ble resultatene av en stor, internasjonal språkundersøkelse publisert. Den viste at norske toåringer har kontroll på rundt 200 ord. Danske toåringer, derimot, har lært seg rundt 50. En norsk språkforsker mente at det kan skyldes at dansk har «en grumsete lydstruktur».

En trenger ikke være språkforsker for å legge merke til det.

Når vi først er inne på det, kan jeg vel heller ikke unngå å nevne Kamelåså, Atle Antonsen/Harald Eia-sketsjen fra den nå lett aldrende NRK-serien Uti vår hage, som driver gjøn ikke bare med danskenes manglende evne til å forstå andre språk, men også sitt eget. Sketsjen er verd et gjensyn, men vi som bor andre steder i Norden er nok til syvende og sist mindre opptatt av at danskene skal forstå hinanden enn at de skal forstå oss.

Ikke bare fordi det er komfortabelt å slippe å snakke engelsk, men fordi det er viktig.

«Norsk språk vil dø»

«Norsk språk vil dø», sa språkforsker Sylfest Lomheim til NRK en gang. Riktignok la han til at det vil skje først om 100 år eller så, noe som vil gjøre det vanskelig å stille ham til ansvar dersom profetien ikke slår til. Men han kan ha rett. Det er snart 20 år siden han sa det, mange bedrifter i Norge har nå engelsk som arbeidsspråk, den ferske undersøkelsen tyder på at han har rett, og globalt har ett språk dødd annethvert år de siste 10.000 årene.

Det norske språket kan bli borte.

Som Elisabeth «Bettan» Andreassen så elegant formulerte det i NRK radio i morges: «Jeg synes det er farlig hvis språket blir borte, som det nå er en tendens, blant mobiltelefoner og sånn».

Alle de nordiske språkene kan bli borte. Hver for seg er ingen av dem store eller sterke. Ikke til sammen heller, når sant skal sies. Men 27 millioner mennesker er i det minste flere enn 5,2 millioner. Derfor snakkes de nordiske språkene i møter i det nordiske samarbeidet. Finner og islendinger får tolk dersom de trenger det.

Til sammen bor det 27 millioner mennesker i de nordiske landene. Norsk er ikke det største språket. Shutterstock

Vi som ikke jobber i ministerrådet kan bidra på vår måte. Vi kan insistere på å bli forstått. Jeg har lagt meg på den linjen. Når dansker snakker engelsk til meg, svarer jeg med langsom og tydelig norsk, ispedd de danske ordene jeg kjenner.

Men jeg tror ikke vi kommer videre før dansker flest prøver litt hardere.

To tips til språkignorante dansker:

Ikke snakk svensk til nordmenn. Norsk og svensk er ikke det samme. Prøv å notere ned noen grunnleggende forskjeller mellom norsk og svensk. Nordmenn sier for eksempel hverken flicka, tycker eller tårta. De danske ordene pige, mener og kage fungerer helt fint for nordmenn. Når nordmenn forsøker å være imøtekommende ved å fordanske språket, ikke bare stå der og se forvirret ut til alle tenkelige varianter av uttale er prøvd. Det er ikke sikkert at det noensinne blir helt likt det danske ordet du kjenner. Forsøk å høre på det som blir sagt, og tenk gjennom om det ligner på et ord du kjenner. Cortedo? Jeg jobber jo i en kaffebar, kan det tenkes at han mener cortado?

Og så håper jeg at dere ikke tar dette ille opp. Jeg sier det fordi vi er familie.

OK, da: We are family.