Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Det er mer enn ti år siden den nobelprisvinnende forskeren James Watson (90) vekket avsky i forskningsmiljøer verden over med uttalelser om at svarte mennesker er mindre intelligente enn hvite.

Watson regnes som en av grunnleggerne av moderne genforskning, og ble i 1962 tildelt Nobelprisen sammen med to kolleger for å ha oppdaget dobbeltspiral-strukturen i DNA-molekyler.

I et intervju med Sunday Times i 2007, uttalte Watson at han så med tungsinn på Afrikas framtidsutsikter, ettersom «all vår sosialpolitikk tar utgangspunkt i det faktum at deres intelligens er på samme nivå som vår egen, mens all testing tilsier at dette ikke stemmer».

Han sa også at han selv ønsket at alle raser skal behandles likt, men at «folk som må leve med svarte kolleger ikke er enige».

Etter dette ble han fjernet fra sin stilling som forskningsleder, selv etter at han med vekslende anger beklaget utspillene.

I et intervju med Charlie Rose sa han at han spilte ut sin rolle som provokatør, og at han ikke forsto at de ville nå offentligheten.

NOBELPRIS: Her er daværende professor James Watson (til høyre) med sine forskningskolleger på mottakelsen ved Nobelinstituttet i Stockholm før tildelingen av Nobelprisen i 1962. Foto: NTB Scanpix Vis mer

Siden da har uttalelsene blitt brukt til å fremme høyreekstreme synspunkter, fra flere som mener han ble urettmessig angrepet av mediene.

Ikke endret synspunkt

I 2014 ble Watson den første nobelprisvinneren som solgte medaljen sin, ifølge ham selv på grunn av pengeproblemer etter de kontroversielle uttalelsene. Det rapporterte The Guardian.

Bortsett fra da har han siden 2007 holdt seg unna medienes søkelys. Fram til nå.

I en den nye dokumentaren«American Masters: Decoding Watson», som ble sendt på den amerikanske tv-kanalen PBS 2. januar, hadde han endelig muligheten til å renvaske sitt frynsete rykte. I stedet ender han opp med å gjøre det stikk motsatte.

Ifølge The New York Times blir han spurt hvorvidt han har endret syn på sammenhengen mellom rase og intelligens.

- Ikke i det hele tatt. Jeg skulle ønske det, men jeg har ikke sett noe ny vitenskap som beviser at miljø er viktigere enn gener. Og det er en forskjell mellom hvite og svarte på IQ-tester. Forskjellen er genetisk, sier han.

Han påpeker at han synes det er fælt at det er sånn, men står likevel for utsagnet.

Mister titlene

I en uttalelse fra Cold Spring Harbor Laboratory, der Watson jobbet fram til han fikk sparken i 2007, skriver styreleder Marilyn Simons og administrerende direktør Bruce Stillman at laboratoriet tar avstand fra Watsons uttalelser.

- Dr. Watsons uttalelser er forkastelige, uvitenskapelige og representerer på ingen måte laboratoriets holdninger. Vi fordømmer misbruk av vitenskap for å legitimere fordommer.

De skriver at uttalelsene i dokumentaren i praksis trekker tilbake de skriftlige unnskyldningene fra 2007, og har derfor besluttet å ta fra ham de forskertitlene han hadde igjen.

- Ikke vitenskapelig dekning

Flere framtredende genforskere The New York Times har snakket med, er enige i at Watsons uttalelser er svært uheldige, og avviser at det finnes forskning som underbygger hans synspunkter.

- Det er svært skuffende at noen med så banebrytende bidrag til vitenskapen, bidrar til å sementere slike uvitenskapelige og skadelige synspunkter, sier direktør for USAs nasjonale helseinstitutt, Dr. Francis Collins, til The New York Times.

David Reich er genforsker ved Harvard-universitetet, og har tidligere argumentert for at atskilte befolkninger kan ha ført til ulik utvikling av kognitive evner og atferd. Selv han fordømmer utspillet og mener at det garantert er feil.

The New York Times har vært i kontakt med flere av Watsons familiemedlemmer, som sier at han ikke har anledning til å komme med tilsvar.