Mange lavtlønte dropper å gå til tannlegen

Tannlege Darya Bassari opplever at flere av pasientene hennes ikke har råd til behandling. Det finnes lite forskning på området, og ingen vet hvor stort problemet egentlig er. Men en ny SSB-rapport viser at 14 prosent av dem som har lav inntekt, ikke har vært hos tannlegen på over to år.

– I forrige uke trakk jeg en tann på en 25-åring. Han ble anbefalt rotfylling, men det hadde han ikke råd til, forteller tannlege Darya Bassari. Anette Karlsen

17. juli 2017 21:15 Sist oppdatert 18. juli 2017

– En del kommer til oss veldig sent, når de ikke lenger orker å gå rundt med smerter. Da er problemet som regel blitt ganske stort. Kan hende de da velger å gjennomføre bare deler av behandlingen fordi det er for dyrt å gjøre alt, forteller Darya Bessari.

Hun er tannlege både ved Majorstuen tannlegene og Smil tannlegesenter. I tillegg er hun leder for en satsing på ideell tannbehandling. Smil skal nå tilby gratis behandling til personer som trenger det. Bessari forteller at hun hver uke treffer et par pasienter som ikke har råd til tannbehandling.

– Det er ofte snakk om aleneforsørgere, pensjonister eller studenter som ikke har råd til å få utført den behandlingen de trenger.

Les også KOMMENTAR: Det finnes ingen godkjent medisin mot et todelt helsevesen | Trine Eilertsen

Usikkert omfang

Helsemyndighetenes råd til voksne er å gå til tannlege hvert andre år, men oftere ved behov. Statistisk sentralbyrå (SSB) slapp nylig kartleggingsrapporten «Sosial ulikhet i bruk av helsetjenester». 9 prosent av de spurte oppgir at de ikke har vært hos tannlege de siste to årene.

Men andelen varierer sterkt etter inntekt:

Blant personer med inntekt under 250.000 kroner har 14 prosent ikke vært hos tannlege på mer enn to år.

Blant personer med inntekt mellom 250.000 og 500.000 kroner er andelen på 7 prosent.

Blant personer med inntekt over 500.000 kroner er tilsvarende andel bare 5 prosent.

– Det kan se ut til at personer med lav inntekt stiller svakere enn dem med høyere inntekt når det kommer til tannlegebruk, sier Elin Skretting Lunde.

Hun er seniorrådgiver i SSB og en av forfatterne bak rapporten.

Det offentlige tannhelsetilbudet er gratis til man blir 18 år og delvis subsidiert frem til 20 år. Etter dette må de fleste voksne selv finne seg tannlege og betale av egen lomme. Slik har det alltid vært. Mens helsetjenester ellers ble gjort offentlige og gratis, skjedde det aldri for tenner.

Fakta Disse har et offentlig tilbud Barn og ungdom 0–18 år. Psykisk utviklingshemmede. Eldre langtidssyke og uføre i institusjon og hjemmesykepleie. Unge som fyller 19 eller 20 år i behandlingsåret. Personer med visse sykdommer, tilstander eller skader kan få støtte. Flyktninger og asylsøkere på statlige mottak. Personer med rusproblemer som mottar bestemte tjenester fra det offentlige, samt personer under legemiddelassistert rehabilitering (LAR). Tortur- og overgrepsutsatte, og personer som har sterk angst for tannbehandling (odontofobi). Innsatte i fengsel får tilbud om nødvendig akutt tannbehandling. Ved opphold lenger enn tre måneder gir det også tilbud om undersøkelser og vanlig tannbehandling. Øvrige utgifter dekkes av den innsatte selv. Vis mer

– I forrige uke trakk jeg en tann på en 25-åring. Han ble anbefalt rotfylling, men det hadde han ikke råd, sier tannlege Darya Bassari, tannlege. Anette Karlsen

– Generelt ser vi at dersom en tjeneste koster penger, blir det større sosiale forskjeller. Når man har dårlig råd, prioriterer man ikke tannlege med mindre man må. Selv da kan det hende man ikke kan prioritere dette, sier Lunde.

Utover informasjonen som innhentes gjennom SSBs levekårsundersøkelser, finnes det lite sammenstilt informasjon om tannhelse og bruk av tannhelsetjenester for den voksne befolkningen.

Les også LES OGSÅ: De hadde samme kreftdiagnose. Bare én fikk ny medisin.

Velger billigste behandling

Ifølge tannlege Darya Bassari velger flere av pasientene hennes også billigste løsning på problemene sine, selv om disse ikke er foretrukne.

– En fylling kan være billigere enn å legge en krone, selv om denne ikke vil holde like lenge. Det er også billigere å trekke en tann fremfor å rotfylle eller behandle denne. Da velger enkelte det.

I forrige uke trakk jeg en tann på en 25-åring. Han ble anbefalt rotfylling, men det hadde han ikke råd til, forteller Bassari.

Kollegaen Aleksander Molnar anslår også at han gjennomsnittlig har to personer i uken som ikke har råd til behandling.

– Det er ikke snakk om veldig mange, men blant dem vi treffer, er det mange innvandrere. Også studenter er godt representert. De går ofte for billigste løsning. Jeg pleier å anbefale å dele opp behandlingen.

Heldigvis er det bare modeller. Men tannlegene Aftenposten har møtt, bekrefter at de trekker tenner på pasienter av økonomiske årsaker. Anette Karlsen

Molnar har tidligere jobbet seks måneder i Groruddalen. Der mener han det ble trukket flere tenner enn i hans nåværende praksis.

– Det tror jeg var av økonomiske grunner, der man valgte å trekke fremfor å gå med tannpine. Det opplever jeg ikke på vestkanten. På Majorstuen ønsker man å beholde tenner.

Det finnes også få tall på hva slags behandling som blir gjennomført hos tannleger, og hvor stor andel av befolkningen som får den anbefalte behandlingen av tannlegen.

Les også LES OGSÅ: 6 av 10 mener vi har et todelt helsevesen

Dårlig råd hovedårsak

Tall fra EUs statistikkbyrå Eurostat viser at blant dem som har behov for å gå til tannlege i Norge, men lar være, oppgir 57 prosent «økonomiske årsaker». Andelen er på nivå med EU-området ellers.

Den totale andelen personer i Norge som oppgir at de har et udekket tannlegebehov, var på 7 prosent i 2015. Blant personer med inntekt under 200.000 er andelen 11 prosent. Blant arbeidsledige har hele én av fire ikke tatt kontakt med tannlege på tross av behov.

– Tallene viser at det er et udekket behov for tannlegetjenester. Tallene viser videre at den viktigste grunnen til at folk ikke går til tannlege, er økonomi. Inngangsbilletten er for høy, sier Arne Jensen, seniorrådgiver i SSB.

Jensen mener det er grunn til å tro at det også i Norge er sosiale forskjeller i informasjonstilgang. Mange med lav inntekt og lav utdanning kan også mangle informasjon om hvilke tannhelseproblemer som faktisk kan utløse refusjon fra staten.

Les også LES OGSÅ: Aftenposten avslører - her er 80 kreftstudier norske pasienter ikke får vite om

Ønsker bedre støtteordninger

Leder i tannlegeforeningen Camilla Hansen Steinum er usikker på hvor stort problemet er.

– Vi ser at mange som har tilgang til gratis tannhelse eller har krav på støtte til tannbehandling, ikke nyttiggjør seg av denne fordi de ikke har informasjonen de skulle hatt. Men om man faller utenfor på grunn av økonomi, har vi ikke gode tall på.

Hun opplever sjeldent at pasienter ikke får behandlingen de har behov for kun på grunn av økonomi.

– Det kan jo diskuteres hva slags type behandling som er nødvendig. Det er ikke alltid den dyreste behandlingen må til. Og ofte kan man hjelpe gjennom å lage billigere løsninger eller ved å dele opp betalingene, sier Steinum.

– Vår politikk er å jobbe for bedre støtteordninger for dem som har størst behov, slik at alle kan få god tannhelse, legger hun til.

Foreningen opplyser at de har lite informasjon om inntektsulikhet i tannhelsen, selv om det er gjort ulike undersøkelser.

I 2009 viste en undersøkelse Synovate gjorde på oppdrag for foreningen, at 8 prosent av befolkningen hadde utsatt besøk hos tannlegen på grunn av prisen. Blant gruppen 25–39 år hadde 13 prosent utsatt av økonomiske grunner, og blant dem med lavest inntekt var andelen 17 prosent.

Les også LES OGSÅ: Tannleger frykter priskrigen gir flere hull i tennene

– Prioriterer støtte til dem som trenger det mest

– Vi vet at det er sosial ulikhet i både helse og tannhelse og at faktorer som utdanning og inntekt henger sammen med helse og tannhelse, sier statssekretær Anne Grethe Erlandsen (H) i Helsedepartementet.

Hun mener Regjeringen har valgt å prioritere støtte til grupper med store tannproblemer.

– Det har vært viktig for oss å gi hjelp til dem som trenger det aller mest. Vi har innført en ny stønadsordning for personer som er tannløse i underkjeven, og som ikke er i stand til å kunne bruke løstsittende tannprotese. Og vi har økt stønadsordning til personer med omfattende munntørrhet på grunn av sykdom, aldring eller bruk av legemidler.

Erlandsen legger til at Regjeringen vil vurdere å utvide tilbudet til andre pasientgrupper som opplever store tannhelseproblemer.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding