Regjeringens boligskattelette møter økonom-motstand

I en årrekke har Norge fått krystallklare ekspertråd om å skatte boliger hardere. Nå rister økonomer på hodet.

SIV-SEIER: Frp fikk gjennomslag for lavere eiendomsskattesatser i fjor høst, og sikret enda et skatte lette i plattformen til flertallsregjeringen. Økonomer er ikke begeistret. Vis mer byoutline Foto: Gisle Oddstad VG

Publisert: Publisert: 27. januar 2019 17:05

– Det er begredelig at boligpolitikken ikke bygger på bedre argumentasjon, sier sjeføkonom Harald Magnus Andreassen i Sparebank1 Markets til E24.

Erna Solbergs flertallsregjering har klargjort nok en skatte-gulrot for norske boligeiere, bare måneder etter den forrige.

Etter at maksgrensen på eiendomsskatt ble senket fra syv til fem promille over statsbudsjettet i høst, er det nå fire promille som blir det nye taket.

Det tvinger over 100 kommuner til å senke sine satser.

– Overrasket over retningen



– Jeg er overrasket over retningen man velger, altså å gjøre bolig enda mer skattegunstig, når det i utgangspunktet er svært fordelaktig, poengterer sjeføkonom Nejra Macic i Prognosesenteret overfor E24.

Og gunstigere kan det bli. I Granavolden-plattformen står det:

«Eiendomsskatt er en usosial form for skatt som rammer uavhengig av betalingsevne. Regjeringen vil derfor fortsette å redusere eiendomsskattesatsen og skattegrunnlaget».

– Å si at eiendomsskatten er usosial ... det er den mest sosiale skatten vi har, innvender Andreassen.

– Det er tett sammenheng mellom hvor god råd folk har, og hvilken bolig de bor i. Det er mer sammenheng mellom den reelle velstanden og boligen, enn det tallene i skattesystemet viser. For eksempel er denne skatten mer treffsikker når det gjelder nullskattytere, utdyper sjeføkonomen.

Les også Gir megler prisbyks på boligen din? Full strid om svenske tall

Trosser advarsler



Han er blant flere økonomer som nå reagerer på retningen regjeringen beveger seg i boligbeskatningen. De mener det snarere burde blitt vurdert skatteskjerpelser.

Det er en holdning med lang gjenklang.



I en årrekke har økonomer i inn- og utland ropt varsku om Norges gunstige boligbeskatning.

Både Det internasjonale pengefondet (IMF) og Organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling (OECD) har gitt oss klare formaninger om å redusere skattefavoriseringen av bolig.

Blant begrunnelsene er at dagens politikk gir uheldige incentiver til å gjemme pengene i bolig fremfor å investere i næringslivet. En annen er at de gunstige fordelene setter prisutviklingen i høygir, og gir risiko for boligkrakk. Det har særlig IMF vært bekymret for.

Les også Eiendomsskatten doblet siden 2013: – Tallenes tale er trist

Regjeringen rikker seg ikke



Finansdepartementet vil ikke svare på hvorvidt regjeringen har hatt noen betenkeligheter med å trosse rådene fra OECD og IMF, til fordel for nye boligskattekutt.

Statssekretær Jørgen Næsje (Frp) forsvarer imidlertid politikken.

Han viser til at de fleste i Norge eier egen bolig, og at skattekutt slik verner om velferden til norske familier.

Han signaliserer at det ikke er aktuelt med noen skatteskjerpelser – snarere tvert imot:

– Vi skal fortsette å kjempe mot eiendomsskatten. Vi har allerede kuttet eiendomsskatten fra 7 til 5 promille. Nå skal vi videre ned til maks 4 promille, skriver han til E24, og viser til at denne nyeste maksgrensen tvinger hver tredje kommune med eiendomsskatt til å skrelle sine satser.

– Det er en seier for folk flest, mener Næsje.

Les også KrF fikk SSB-tvang vraket: Eiendomsskatt-retrett refses

– Alvorlig feiltilpasning



Andreassen synes regjeringen overdriver hvor urettferdig og feil eiendomsskatten slår ut.

– All skatt er ubehagelig, men det er ikke noe som tyder på at eiendomsskatten er skadelig. De som blir rammet av denne skatten usosialt er det lett å etablere tiltak for, sier sjeføkonomen, og trekker frem eksempelet der lavtlønnede enker eller enkemenn bor igjen i et dyrt hus.

Han mener regjeringen burde skrote dagens ordning for fradrag på gjeldsrenter på boliglånet, som Andreasen kaller det en «alvorlig feiltilpasning i skattesystemet».

– Skattesystemet går i favør for dem som eier og bor i egen bolig, og det kan det være gode argumenter for. Men å ha et system der de som har størst bolig får mest subsidier, er vanskelig å argumentere for om man tenker seg godt om, sier han.

Frp-statssekretæren sier det er uaktuelt å fjerne rentefradraget:

– Folks hus og hjem skal ikke være et skatteobjekt, og folk bør fortsatt få fradrag for renten, svarer Næsje, som før øvrig har valgt å ikke kommentere økonomenes kritikk.

Les også Sjekk listen: Over 100 kommuner må senke satsene på eiendomsskatt

– Fullstendig feil forståelse



– Politikerne har en fullstendig feil forståelse av boligpolitikken, sier sjeføkonom Jan Ludvig Andreassen i Eika Gruppen.

– I sentrale strøk bygges det allerede for mange boliger, men de kjører på videre. Det er ikke noe i plattformen som endrer på dette, sier sjeføkonomen.

Han tror man nå vil se en overinvestering i leiligheter i de store byene.

– Allerede i fjerde kvartal i fjor var boligtallene fra Drammen, Hamar og andre omegn-områder svakere. Det skyldes ikke befolkningsvekst, men at det bygges for mye, sier Andreassen.

Han mener at en nasjonal boligskatt burde ha erstattet eiendomsskatten.

– Det ville ha redusert byråkratiet enormt om boligskatten kunne ha blitt algoritmedrevet. Både administrativ forenkling og fornuftig politikk, sier Andreassen.

Her kan du lese mer om Eiendomsskatt