EU-domstolen mener det omstridte datalagringsdirektivet bryter med borgernes rettigheter og erklærer det for ugyldig.

- Direktivet innebærer et svært omfattende og særlig alvorlig inngrep i den grunnleggende retten til respekt for privatlivet og til beskyttelse av personopplysninger, mener domstolen og viser til at dette inngrepet ikke er begrenset til det «strengt nødvendige».

Les også:Regjeringen forsvarer datalagring

Det er nå opp til de enkelte landene om de vil beholde sin nasjonale lovgiving på området, skriver nyhetsbyrået Ritzau.

Omstridt

Reglene skapte mye debatt i Europa før det kom på plass i EU i 2006 i kjølvannet av terrorangrep i både London og Madrid. Det har vært svært omstridt også i Norge, der det ikke er innført ennå til tross for vedtak i Stortinget.

Regelverket ble laget for å harmonisere EØS-landenes lagring av opplysninger til bruk i kampen mot organisert kriminalitet og terrorisme. Telekombransjen ble pålagt å registrere og lagre data fra telefonsamtaler, meldinger og internettrafikk i ett år.

Venstre vil skrote datalagringsdirektivet

Venstre varsler forslag i Stortinget og ber regjeringen skrote datalagringsdirektivet etter at EU-domstolen erklærte direktivet for ugyldig.

Trine Skei Grande (V). Foto: Vegard Grøtt (NTB scanpix)

- EU-dommen må få konsekvenser for norsk politikk. Regjeringen må sørge for at vi ikke innfører det personvernfiendtlige og næringsfiendtlige datalagringsdirektivet i Norge, sier Venstre-leder Trine Skei Grande.

Hun varsler et stortingsforslag om å avvikle alle planer om å implementere reglene i Norge. Tross vedtak er ikke reglene innført i Norge ennå. Tirsdag erklærte EU-domstolen i Luxembourg direktivet for ugyldig.

- Vi bør skrote hele datalagringsdirektivet. Det er dyrt og det legger til rette for informasjon på avveie. De millionene det koster, burde vi heller bruke til å styrke personvernet enn å svekke det, sier Grande.

- Jeg forutsetter at de partiene på Stortinget som var for innføringen av datalagringsdirektivet, tar EU-dommen inn over seg og snur i spørsmålet om innføring av DLD i Norge, sier hun.

- Stopp arbeidet

- Regjeringen må avslutte arbeidet med å implementere datalagringsdirektivet umiddelbart, sier SV-leder Audun Lysbakken.

Audun Lysbakken (SV). Foto: Håkon Mosvold Larsen (NTB scanpix)

EU-domstolen i Luxembourg erklærte det omstridte direktivet for ugyldig tirsdag og mener det bryter med borgernes rettigheter.

- Erklæringen fra EU-domstolen er en seier for personvern og mot overvåking, sier Lysbakken.

- Dommen viser at personvern-argumentene mot datalagringsdirektivet var gode og gjennomtenkte. Tilhengerne bør kritisk gjennomgå sine egne argumenter. Erklæringen fra EU-domstolen bør være en alvorlig vekker for Høyre og Arbeiderpartiet, som trumfet gjennom datalagringsdirektivet, mener Lysbakken.

En av EU-domstolens generaladvokater har tidligere slått fast at direktivet bryter med borgernes grunnleggende rettigheter.

- Seier for personvernet

Regjeringen må ta konsekvensene og forkaste datalagringsdirektivet, sier KrF om EU-dommen som avviser reglene.

- Dette er en god dag for personvernet og menneskers frihet, sier justispolitisk talsperson Kjell Ingolf Ropstad i KrF.

- Datalagringsdirektivet griper rett inn i enkeltmenneskers frihet og innebærer generell overvåking av uskyldige. KrF har hele veien sagt nei til et slikt inngrep, sier han.

Sammen med Venstre og SV sier han regjeringen nå må stoppe innføringen av de omstridte reglene i Norge. EU-domstolen i Luxembourg erklærte direktivet tirsdag for ugyldig.

Klaget inn

Direktivet er opprinnelig klaget inn for retten i Irland og Østerrike, og saken ble vist videre til EU-domstolen for avgjørelse.



Domstolen i Luxembourg viser i sin konklusjon til at opplysningene som omfattes av reglene, kan gi nøyaktig informasjon om europeiske borgeres liv og levnet og griper inn i retten til respekt for privatlivet.

- Disse dataene kan samlet gi svært presise opplysninger om privatlivet for de personene som det er lagret data for, som hverdagsvaner, faste eller midlertidige oppholdssteder, utøvende aktiviteter, sosiale relasjoner og de sosiale miljøene de ferdes i, konkluderer domstolen. (©NTB)