FIKK TILBUD: Konsulentselskapet lokket Oslo kommune med 498 millioner i tilskudd hvis de økte antall psykisk utviklingshemmede i kommunen. Foto: Bøe, Torstein / NTB scanpix /VG

Tilbyr kommuner hjelp for å øke tilskudd for psykisk utviklingshemmede

NORDFJORDEID/OSLO(VG) Konsulentselskapet Sødermann har titalls norske kommuner som kunder. De mente Oslo hadde «noen fantastiske muligheter» dersom de registrerte flere innbyggere som psykisk utviklingshemmede.

Oppdatert 16. oktober 2018

Artikkelen er over ett år gammel

I et tilbud i 2014 anslo selskapet at Oslo kommune kunne få 498 millioner kroner i ekstra overføringene fra staten.

For å bistå kommunen i dette arbeidet, ba selskapet om å få utbetalt en andel, to promille, av de potensielt økte statlige overføringene.

Konsulentselskapet Sødermann AS oppgir å ha jobbet med 45 norske kommuner. Flere har fått tilbud om bistand knyttet til registreringen av psykisk utviklingshemmede. Det er uklart hvor mange av kommunene som har takket ja.

Registreringen av psykisk utviklingshemmede påvirker hvor mye kommunene får i overføringer fra staten. Ordningen skal veie opp for at det kan koste mye å gi tjenester til denne gruppen.

Les historien: Tre brødre på Tolga

GRUNNLEGGER: Petter Sødermann startet konsulentselskapet Sødermann Rådgivning i 2013. Foto: Odin Jæger / VG

«Fantastiske muligheter»

VG har tidligere avdekket at antallet som blir rapportert inn av kommunene, har økt med 3000 personer de siste ti årene. Statlige myndigheter har frem til nå ikke kontrollert grunnlaget.

Konsulentselskapet Sødermann Rådgivning ble etablert i 2013 av Petter Sødermann, tidligere leder i helse- og sosialsektoren i Eid kommune i Sogn og Fjordane. Målet er ifølge selskapet å hjelpe kommunale ledere med å «øke handlingsrommet».

Selskapet doblet i fjor inntektene fra 7,5 til 15 millioner kroner, skrev lokalavisen Fjordabladet i september. Selskapet, som i fjor skiftet navn til Sødermann AS, har 21 ansatte.

les også Minst 53 personer ført som psykisk utviklingshemmet uten utredning

VG har fått innsyn i e-posten og tilbudet selskapet sendte Oslo kommune i 2014.

«I forbindelse med en stor undersøkelse av psykisk utviklingshemmede og kommunal økonomi så ser man at Oslo kommune har noen fantastiske muligheter», het det i henvendelsen.

TILBUD: Slik henvendte konsulentselskapet Sødermann Rådgivning seg til Oslo kommune i januar 2014. Foto: FAKSIMILE

– Kan uttrykkes som pengeverdi

Konsulentselskapet viser til at Oslo kommune har registrert færre psykisk utviklingshemmede enn landsgjennomsnittet og flere av de største byene i Norge.

«Differansen kan også uttrykkes som pengeverdi. Siden man kjenner overføringen pr psykisk utviklingshemmet fra staten», skriver selskapet.

For å utarbeide en analysemodell for Oslo kommune ville Sødermann AS ta to promille av det de omtalte som «beregnet potensiale» – rundt 647.400 kroner. For rådgivning, kurs og opplæring ba selskapet om en timespris på 5000 kroner.

Oslo kommune takket nei.

Hentet fra Sødermann rådgivning AS sitt tilbud til Oslo kommune. Foto: FAKSIMILE

Oslo: – Useriøst

– Byrådsavdeling for finans valgte å ikke inngå noen avtale med Sødermann AS fordi tilbudet ble oppfattet som useriøst. Ved konsulentanskaffelser må uansett reglement for offentlige anskaffelser følges, sier kommunaldirektør Arild Sundberg i en kommentar til VG.

Selv sier selskapet at målet var å gi psykisk utviklingshemmede tilbudet de har krav på.

– Det vi peker på her, er at det ikke er grunn til å tro at det er færre psykisk utviklingshemmede i Oslo enn ellers i landet. Vi peker altså på at Oslo kommune kanskje ikke har gjort jobben sin godt nok når det gjelder å ha oversikt over hvem av innbyggerne i hovedstaden som har krav på et tilbud, skriver grunnlegger Petter Sødermann i e-post til VG.

KONSULENTSELSKAP: Sødermann AS sier de bistår kommunene med å registrere mennesker som allerede har diagnosen psykisk utviklingshemning, men som kommunene ikke kjenner til. Foto: Odin Jaeger / VG

Kommune trekker seg fra avtale

I presentasjoner VG har fått innsyn i, oppgir selskapet å ha jobbet med 45 kommuner over hele landet de siste fire årene.

Harstad er en av kommunene som har kjøpt tjenester av Sødermann. Rådmann Hugo Thode Hansen var ikke klar over at avtalen de inngikk i juni også var knyttet til registreringen av psykisk utviklingshemmede.

– Etter at VG tok kontakt, har vi gjennomgått avtalen. Vi har stoppet prosessen og delene av avtalen som er knyttet til psykisk utviklingshemmede. Vi ser at det kan misforstås, spesielt etter Tolga-saken. Vi som kommune kan ikke drive med noe som kan oppfattes etisk feil av våre ansatte eller av samfunnet for øvrig, sier han til VG.

les også Når tilskudd blir selvskudd

Rådmannen sier han nå er blitt kjent med at flere av kommunens ansatte har reagert på avtalens innhold.

– Denne avtalen kan ikke sammenlignes med Tolga-saken, men møter den i noen av de etiske spørsmålene denne saken reiser.

Avtalen innebærer at selskapet skal få betalt en andel av eventuelle økte inntekter til kommunen.

– De skulle se på om vi har gode nok prosedyrer og rutiner på dette området og om vi får de inntektene vi skal ha. De skulle altså ikke stille diagnoser, sier Hansen.

TAKKET NEI: Rådmann Alf Thode Skog i Rakkestad forteller at kommunen ikke ønsket å inngå en avtale fordi de opplevde at selskapet opererte i en gråsone. Foto: Marita Lundsrud Berg

Rakkestad: Takket nei

Rakkestad kommune i Østfold fikk et tilbud fra selskapet for omtrent halvannet år siden.

– Vi takket nei fordi vi opplevde at selskapet opererte i en gråsone. De oppfordret til at vedtakene skulle være mer romslige enn hva kommunen kunne stå inne for. Dette utfordret vår integritet, sier rådmann Alf Thode Skog.

les også Regjeringen iverksetter full gransking av Tolga-saken

Han sier at tilbudet var todelt:

– En del handler om å identifisere psykisk utviklingshemmede som kan utløse tilskudd, mens de også ser på hvordan kommunen kan få riktig refusjon for det de kaller ressurskrevende brukere, sier rådmann Alf Thode Skog.

«No cure No pay»

VG har fått innsyn i flere presentasjoner selskapet har holdt for kommuner i 2018. Her skisseres to ulike prismodeller:

I det ene alternativet tar selskapet 25 prosent provisjon av det de kaller «skapt resultat». Denne modellen kalles «No cure No pay».

Det andre alternativet innebærer en pris på 150-200.000 for «gjennomgang PU», altså psykisk utviklingshemmede. I tillegg kommer en sum på 60.000 kroner for hver ressurskrevende bruker, som også kan være registrert som psykisk utviklingshemmet.

KRITISK: Professor Karl Elling Ellingsen mener det er svært uheldig når det nærmest fremstår som om psykisk utviklingshemmede er en vare. Foto: Privat

– Fremstår som en vare

Professor Karl Elling Ellingsen er daglig leder ved Nasjonalt kompetansemiljø om psykisk utviklingshemning ved NTNU. Han reagerer på henvendelsen fra konsulentselskapet.

– Jeg forstår at det er mulig å tjene penger på å forstå hvordan offentlige tilsynsordningen kan brukes. Men det er svært uheldig når det nærmest fremstår som om psykisk utviklingshemmede er en vare. Slik dette fremstilles handler dette mindre om å gi mennesker med utviklingshemming gode tjenester og mer som en inntjeningsmulighet for kommunene, sier Ellingsen.

Petter Sødermann sier han forstår kritikken fra professoren.

– Det er viktig å huske at målgruppen vi kommuniserer til er kommuneansatte, som har en stri tørn med å finansiere tjenestene til innbyggerne og å få budsjettene til å gå i hop. Derfor har vi formulert oss på denne måten, sier han.

les også Tolga-ordfører til brødrene: – Unnskyld!

– Vi ønsker å være en del av løsningen

Sødermann AS skriver i en e-post til VG at det koster å gi tjenester til innbyggere med spesielle behov, og at selskapet ønsker å hjelpe kommuner med å få mest mulig ut av de tilgjengelige ressursene.

– Jeg forstår at når en leser de tekstene som de viser til i denne e-posten i lys av Tolga-saken, så ser det ut som om vi er en del av problemet. Formålet vårt er det motsatte. Vi ønsker å være en del av løsningen, skriver Petter Sødermann.

Han understreker at selskapet bistår med å registrere mennesker som allerede har diagnosen, men som kommunen ikke kjenner til.

– Hvorfor selger dere inn dette som en «fantastisk mulighet» til Oslo kommune?

– Jeg ser at det var et uheldig uttrykk i denne sammenhengen. Men det vi ønsker å fortelle Oslo kommune, er at her har de en sjanse til å skape gode levekår for flere av innbyggerne sine. Det handler om å motivere de som arbeider i kommunene til å ikke la frykt for at dette bli dyrt, stå i veien for å gi gode tilbud til alle, men heller se på hvilke muligheter som finnes i det statlige tilskuddsapparatet, sier han.

les også Når tilskudd blir selvskudd

– Hvorfor har dere valgt å tilby dette med provisjon?

– Provisjonsmodellen kom etter spørsmål fra kundene. Kundene velger selv denne eller fastpris-modell. Det er ikke vi som bestemmer modellen kunden velger, sier han.

– Kan provisjonsmodellen gjøre at man oppfordres til å registrere flere?

– Nei, jobben vi gjør er den samme uavhengig av kundene sine valg, svarer Sødermann.

VG vet foreløpig ikke hvor mange av selskapets avtaler med kommunene som også dreier seg om registreringen av psykisk utviklingshemmede.

GRANSKING: Regjeringen, ved helseminister Bent Høie, kommunalminister Monica Mæland og justisminister Tor Mikkel Wara, har varslet full gransking av Tolga-saken. Foto: Krister Sørbø / VG

Ba om gransking

VG har tidligere fortalt hvordan brødrene Lars Peder, Arvid og Magnus Holøyen ble registrert som psykisk utviklingshemmede av Tolga kommune.

Ordfører i Tolga, Ragnhild Aashaug, opplyser at kommunen ikke har kjøpt tjenester fra selskapet.

Kommunalminister Monica Mæland varslet mandag at regjeringen vil undersøke om kommuner kan ha misbrukt ordningen som gir ekstra overføringer for psykisk utviklingshemmede som mottar tjenester.

Publisert: 16.10.18 kl. 20:00 Oppdatert: 16.10.18 kl. 20:18

Les også