Tillit satt i system

Blockchain-teknologien kan revolusjonere politiske valg, bankene vi bruker og alle transaksjonene vi mennesker gjennomfører.

Den digitale valutaen BitCoin er en av mange eksempler på hva man kan skape med blokkjede-teknologien. Potensialet i denne teknologien er enormt. Illustrasjon: shutterstock/NTB scanpix

Ntnu

Førsteamanuensis

Mariusz Nowostawski

Simon Mccallum

17. apr. 2016 21:44 Sist oppdatert 18. april 2016

Viten er Aftenpostens satsing på forskning og vitenskap, der forskere og fagfolk fra hele landet bidrar med artikler.

Forestill deg at du er på ferie i Barcelona. Du går ut av leiligheten og ned trappene til fellesvaskeriet, over vaskemaskinene står det inngravert: «Betal med Smart Kontraktteknologi». Ved siden av inngraveringen er det festet en liten metallplate med en QR-kode. Du fisker frem mobiltelefonen, åpner den digitale lommeboken, skanner QR-koden og betaler. Vaskemaskinen gir fra seg et klikk i det den låses opp, og er klar til bruk.

Science fiction

Simon McCallum.

Mariusz Nowostawski. NTNU

Den samme teknologien låser også opp leiebilen som står parkert utenfor ferieleiligheten. Når du har satt deg godt til rette i førersetet, tar du igjen frem telefonen og taster en PIN-kode for å sjekke utfallet av gårsdagens stortingsvalg.Du vet at resultatet er til å stole på, fordi du kan bekrefte at akkurat din stemme ble gitt til riktig parti. Og det er ingen tredjepart involvert i organiseringen av valget, eller opptellingen av stemmene.

Det kan høres ut som et utdrag fra en science fiction roman, men dette er bare noen få eksempler på hva slags tjenester Blockchain-teknologien (blokkjeder) kan brukes til i dag.

Sporing av elektroniske og fysiske ressurser er hovedstyrken til blokkjeder. Den gjør det mulig å omdanne en papirmølle til en kontinuerlig digital kjede som verifiseres mot et register. Nyttig ved opptelling av stemmer, for eksempel.

Les også South by Southwest 2016 oppsummert: Härligt, härligt, men farligt, farligt

Et lite stykke programvare

For bedrifter blir det langt enklere å holde orden på distribusjon og frakt, forutsatt at leverandører og andre involverte aktører bruker den samme teknologien. Sporing av pakker, dokumenter og gods omdannes til en effektiv og strømlinjeformet prosess. Alt dette ved hjelp av et lite stykke programvare og minimal menneskelig innblanding.

Smartkontrakter gjør mikrobetalinger mye enklere, som i tilfellet med leiebilen og vaskemaskinen. Hoteller og bilutleiere er gode eksempler på bedrifter som er ivrige etter å bruke slik teknologi.

Sikker elektronisk stemmegivning kan brukes i politiske valg, men også i store bedrifter og styremøter. Anonymiteten blir ivaretatt og stemmene kan ikke tukles med. Resultatet av stemmegivningen kommer umiddelbart, og alle kan verifisere stemmene sine i etterkant – dermed er det umulig å fuske med avgitte stemmer.

Det svakeste leddet

Vet du helt sikkert at stemmen din i forrige valg faktisk ble talt opp? Og vet du hvem som fikk den? Du er plent nødt til å stole på at menneskene som organiserer og gjennomfører valget er ærlige. Men hvem eller hva kontrollerer at myndighetene ikke er korrupte?

Det svakeste leddet i en slik kjede er alltid mennesker. Vi begår feil, villig eller ubevisst. Men er det mulig å eliminere det menneskelige elementet, eller i det minste å redusere effekten av vår innblanding?

Svaret er ja. Det går an ved hjelp av blokkjeder. Blokkjeder erstatter tillit mellom mennesker til en sikker og verifisert algoritme (en serie beregninger).

Spørsmålet som reiser seg blir dermed: kan programvaren feile? Svaret på det er nei, fordi programvaren kontrollerer seg selv ved hjelp av ren matematikk. Det resulterer i en anonym og transparent prosess som er ekstremt vanskelig å jukse med.

Svindelforsøk blir umiddelbart avslørt, fordi en forfalskning blir øyeblikkelig synlig for et stort antall mennesker og maskiner.

Men hvordan virker det?

Mekanismene som styrer blokkjeder er komplekse, men kan kokes ned til et simpelt kryptografisk prinsipp (å kryptere innebærer å sikre noe mot innsyn): Du har et nøkkelpar – en privat nøkkel og en offentlig nøkkel. Eller sagt på en annen måte, du har en lås som krypterer data og en nøkkel som kan låse det opp. Selve nøkkelen er helt privat, og du kan bestemme selv hvem som skal få låsen.

Det som gjør denne teknologien så snedig, er at hvem som helst kan bruke din nøkkel til å kryptere data – men bare du kan låse det opp igjen.

Følelseskald og pålitelig

En privat nøkkel oppbevares typisk på mobiltelefonen din eller en datamaskin. Du kan ta sikkerhetskopier av den, eller kryptere den på nytt for å gjøre det enda mer sikkert.

Dermed er du ikke prisgitt å måtte stole på noen andre enn deg selv. Dersom du foretrekker å gjøre ting litt mer praktisk, kan du overføre den tilliten til en organisasjon som en bank eller en digital lommeboktjeneste.

Alle bruksområdene der fysisk valuta dominerer, kan erstattes med elektroniske polletter – såkalt kryptovaluta. I praksis betyr det at alle prosesser som involverer elektronisk overføring av valuta kan gjøres langt mer effektivt, gjennomsiktig og verifiserbart gjennom blokkjeder.

Transaksjoner, sporing, personvern og eierskap kommer med andre ord til å forandre seg radikalt. Og hvem vet hvilke uoppdagede bruksområder blokkjeder kan benyttes til. Mulighetene er bare begrenset av vår egen fantasi.

Vil du stole mer på programvare som verifiseres flere ganger i minuttet, enn mennesker som utgjør en organisasjon? Vil pålitelig og følelseskald matte overta rollen til en tredjepart man kan stole på?

Utvilsomt.

Teksten er oversatt av Bjørn Olav Listog og bearbeidet av Erik Egeland.

Vil du lese mer spennende vitenskapsstoff skrevet av forskere? Følg Aftenposten Viten på FacebookogTwitter!