- Det haster med løsning for å unngå fullstendig kollaps

Sjeføkonom Øystein Dørum i DnB Nor Markets har mistet troen på EUs ledere finner en løsning på toppmøtet.

PESSIMIST: Sjeføkonom Øystein Dørum i DnB Nor (til venstre) har blitt mer pessimistisk på vegne av Europas lederes evne til å komme frem til en troverdig løsning på gjeldskrisen. På bildet til høyre ses (fra venstre) Frankrikes president Nicolas Sarkozy, Slovenias statsminister Barut Pahor, Litauens president Dalia Grybauskaite, Portugals statsminister Pedro Passos Coelho, Polens statsminister Donald Tusk og Tysklands forbundskansler Angela Merkel, under oppstilling til et gruppefoto på søndagens EU-toppmøte i Brussel 23. oktober 2011. Vis mer

Publisert: Oppdatert: 17. desember 2011 09:41 , Publisert: 23. oktober 2011 16:41

Søndag innledes EUs andre toppmøte om vanskelige gjeldssituasjonen i Europa. Som forrige gang ventes møtet å vare i seks dager.

Les også: EU-ledere krever at Berlusconi kutter

Sjeføkonom Øystein Dørum i DnB Nor Markets har ikke lenger like høye forventninger til møtet.

- Jeg hadde i utgangspunktet store forventninger til toppmøtet. Nå er disse skrudd ettertrykkelig ned, sier Dørum til E24 søndag.

Han begrunner pessimismen med få positive signaler i forkant av møtet, blant annet fra tysk og fransk hold. Dessuten har det lille som har sluppet ut av nyheter i liten grad vært positivt, etter Dørums oppfatning.

Haster med løsning

Han har imidlertid et lite håp om at resultatene skal ta seg opp på onsdag, på bakgrunn av signaler fra tyskerne. Det kommer i så fall ikke et sekund for tidlig, mener sjeføkonomen.

- Det haster å få på plass en løsning på plass for å unngå fullstendig kollaps i Europa, eller i hele verden for den saks skyld, sier Dørum.

Han tror det langt frem til en eventuell løsning.

- Vi synes å være på vei, men det tar dessverre alt for lang tid. Uten en løsning vil heller ikke EUs realøkonomi komme ordentlig på fote, kommenterer sjeføkonomen.

Videre mener han at samtidig at bankenes kapitalkrav er for slappe. Han tror EUs stresstester av europeiske banker skaper uro, snarere enn å gjøre bankvesenet mer oversiktlig.

Dørum påpeker at det er mulig å gire opp balansen til Det europeiske stabilitetsfondet (ESFS), enten ved å garantere for nye låneopptak eller ved forsikre gjelden til kriserammede landene.

Sjeføkonomen tror EU er på vei mot en større restrukturering av gresk gjeld.

- Det er svært positivt at man er på vei mot en gedigen restrukturering av den greske gjelden. Grekerne har langt større gjeld enn hva de kan betjene, og det haster å få en avklaring i situasjonen, sier fastslår han.

Tysk-fransk allianse avgjørende

Dørum er imidlertid positiv til at tyskerne og franskmennene i stor grad går samlet inn forhandlingene. Lørdag ble det klart at franskmennene gir etter for tyskerne, hva gjelder statsobligasjoner i EU.

- Spania og Italia er avhengig av store lån fra fellesskapet, idet private ikke lenger vil låne dem penger til rente som de kan betjene. Tyskland og Frankrike er særlig viktige, fordi de trolig må finansiere 2/3 av disse lånene, sier Dørum.

De franske statsobligasjonene har den senere tid hatt rekordhøye renter i forhold til de tyske, hvilket er uttrykk for større lånerisiko.

Dørum trekker i tillegg frem at det franske bankvesenet har vært spesielt eksponert mot gjeldstyngede søreuropeiske land. Det har dermed blitt vanskeligere for franske banker å låne penger.

Mens franskmennene har ønsket en sentralisering av obligasjonene til Den europeiske sentralbanken, har tyskerne nektet plent. De har isteden ønsket en garantistordning.

- Tyskerne har ikke villet gå med på å etablere et felles europeisk obligasjonsmarked, og det med god grunn, bemerker Dørum.

Han deler tyskernes holdning om at det vil være lite klokt å etablere et slikt fellesmarked, før man har kontroll over de svake landenes opplåning og budsjettunderskudd.

Dette ville ifølge Dørum innebære at økonomier med gode finanser vil måtte låne til kunstig høy rente. Samtidig vil det gi gjeldstyngede økonomier mulighet til å låne til kunstige lav rente.

- Det ville nærmest være som å skrive blankosjekker, kommenterer han.

Det virker imidlertid ikke som om alt er fryd og gammen mellom Frankrikes president Nicolas Sarkozy og Tyskland forbundskansler Angela Merkel.

En vantro EU-byråkrat sier til The Telegraph at deres roping kunne høres helt ned til EUs konserthall, mens EU-hymnen «Ode to Joy» ble spilt av hallens orkester.

Omfattende utfordringer

Det er ikke bare PIIGS-landene (Portugal, Italia, Irland, Hellas og Spania) som sliter.

I løpet av den siste måneden har Slovenia fått nedgradert sin kredittverdighet av Fitch, Moody's og Standard & Poor's.

Ratingbyrået varslet tidligere denne måneden at Belgia kan bli nedgradert. Like etterpå fikk landet ny regjering, etter 18 måneder uten.

Til tross for den kritiske økonomiske situasjonen tar Belgias nye finansminister Didier Reynders det tilsynelatende med ro. The Telegraph skriver at han dro tidlig på toppmøtets første dag for å få med seg verdenspremieren på den nye Tintin-filmen, Enhjøringens hemmelighet.

Domino kan gi totalkollaps

Dørum tror ikke at Hellas blir den tyngste problemet å løse for Europas ledere:

- Den vanskeligste utfordringen ligger å hindre spredningen til Europas største økonomier, da i første rekke Italia og deretter Spania, konstaterer han.

Dørum tror at Frankrikes kredittkarakter AAA henger i tynn tråd. Tidligere denne uken advarte Moody’s Frankrike mot nedgradering.

Skulle Italia og Spania falle, tror Dørum dette også ville skape krise i ellers godt drevne økonomier. Han minner om at selv om Tyskland går godt, har også de budsjettunderskudd og en bruttogjeld på 80 prosent av BNP.

- Denne bruttogjelden vil øke til henholdsvis 100 og 110 prosent for Tyskland og Frankrike, dersom Italia går konkurs. I det verst tenkelige scenarioet kan belastningen fra svake økonomier velte de store ved at landene faller som dominobrikker, sier sjeføkonomen.

Dørum tror at veien om Den europeiske sentralbanken er eneste vei ut av krisen i overskuelig fremtid:

- Det er mangel på erkjennelse om at en varig løsning koster penger. Til syvende sist er det bare Den europeiske sentralbanken som har nok med cash ved at de kan trykke mer, avslutter Dørum overfor E24.