Siv Jensen: Ikke hent folk fra utlandet, ansett nordmenn

Norsk økonomi går bra og bedriftene trenger flere ansatte. Bruk ledige og folk som har falt utenfor arbeidsmarkedet i stedet for utlendinger, oppfordrer finansminister Siv Jensen.

– Det går veldig bra i norsk økonomi, sier finansminister Siv Jensen foran Regjeringens budsjettkonferanse. Ruud, Vidar / NTB scanpix

28. aug. 2018 16:48 Sist oppdatert 28. august 2018

Flere nordmenn i arbeid er en viktig faktor for å bevare velferdssamfunnet. Og da må folk som har hatt problemer med å skaffe seg jobb få sjansen nå, er budskapet til Jensen.

– Norsk økonomi er i svært god forfatning. Men det blir mindre oljepenger å bruke fremover samtidig som vi har mange uløste oppgaver innen blant annet forsvar og transport, sier hun.

I likhet med statsminister Erna Solberg ber hun bedrifter om å gi en sjanse til arbeidsledige, folk med hull i CV-en og arbeidstagere med innvandrerbakgrunn.

– Det går veldig bra i norsk økonomi. Stadig flere etterspør arbeidskraft. Nå er det viktig at bedriftene ansetter ledige eller folk som har falt utenfor arbeidsmarkedet i stedet for å gå til utlandet, sier finansministeren.

Møtes til konferanse om budsjettet

Onsdag og torsdag møtes Regjeringen til to dagers budsjettkonferanse.

For første gang sitter Venstre-statsråder rundt bordet, skrubbsultne på politiske trofeer som kan legitimere plassen rundt bordet med Frp.

Overfor Aftenposten legger Jensen frem nøkkeltall som viser en sterk økonomi:

Arbeidsledigheten er ett prosentpoeng lavere enn under toppen i 2016. Ifølge NAV er det ca. 20.000 færre ledige i dag.

Antall sysselsatte har økt med 70.000 i samme periode

– Flere er i jobb. Sysselsettingen stiger i alle fylker. Sysselsettingsandelen har steget med ett prosentpoeng etter å ha falt i ti år, sier hun.

Les også: Enige med KrF om revidert nasjonalbudsjett

Bruken av oljepenger må ned

Sysselsettingsandelen er et mer sentralt begrep enn antallet sysselsatte, fordi det sier noe om hvordan arbeidsmarkedet utvikler seg i en økonomi med økende befolkning.

Men norsk innenlandsk vekst medfører nye utfordringer, på toppen av dem som gryende handelskrig, brexit og politisk uro i mange land påfører Norge.

Norge må ifølge Jensen i årene fremover belage seg på betydelig omstilling for å opprettholde et bærekraftig velferdssamfunn. Etter aktiv oljepengebruk – vel 100 milliarder i friske oljekroner i perioden 2013–2017 –må nivået nå ned samtidig som Regjeringen ikke vil øke skattene.

Ifølge Jensen kan Norges utfordringene i årene fremover oppsummeres i fire punkter:

1. Vi må husholdere og passe på skattebetalernes penger.

– Beregninger viser at hver nordmann må betale 28.000 kroner mer i skatt hvis det alene skal finansiere velferdsbehovet i 2060. Økt skatt er et dårlig svar, sier Jensen.

– Jeløya-erklæringer lover «Senket skattenivå». Kan du love skatte- og avgiftslettelser i budsjettet?

– Jeg sier ikke noe om konkrete tall. Regjeringen har heller ikke vedtatt budsjettet ennå, sier hun.

2. Mer automatisering og robotisering.

– Det er positivt for samfunnet, men stiller økte krav til kompetanse. Vi ser nå positive tall over økt andel unge som fullfører videregående, men vi må strekke oss lenger, sier hun.

3. Flere innvandrere i jobb.

– Én av seks mellom 18–66 år mottar helserelatert trygdeytelse. Det er et høyt tall, sier Jensen og peker på de spesielle utfordringene knyttet til innvandrere fra Asia og Afrika.

– Sysselsettingen er særlig lav for innvandrere fra Asia og Afrika. Blant kvinner fra Afrika i alderen 20–66 år er bare 43 prosent i jobb.

– Vi kan ikke ha for høy innvandring. Det er ikke forenlig med bærekraftig velferdssamfunn. Det er like viktig at vi stiller krav gjennom integrering som at de som ikke lærer seg norsk gjennom introduksjonsprogrammet, må fortsette språkopplæringen for å motta trygdeytelser.

4. Sikre eldreomsorgen

Vi blir færre yrkesaktive til å finansiere pensjoner og omsorgstjenester.

– Vi må understreke alt det positive ved at folk lever lenger, jobber lenger og gjør frivillig innsats som pensjonist. Men gjennom «Leve hele livet» vil vi fylle eldreomsorgen med nytt innhold, sier finansministeren.