GJELDSKRISEN I EUROPA: Kredittmarkedet fryser til

Gjeldskrisen i Europa har rammet kredittmarkedet med full tyngde.

BRÅSTOPP: Dårlige signaler fra kredittmarkedet. Vis mer

Publisert: Oppdatert: 24. mai 2010 16:55 , Publisert: 24. mai 2010 12:38

Stigende rente og mistillit har rammet kredittmarkedet kraftig i mai.

Spesielt den uoversiktlige situasjonen i Europa med flere land som har fått eller vil måtte få kriselån, har gjort at investorene søker seg mot de aller tryggeste statsobligasjonene og holder seg unna mer usikre lån fra bedrifter eller mindre land.

Bråstopp i nye lån

Nyhetsbyrået Bloomberg skriver at nye utstedelser av obligasjoner (lån) fra bedrifter går mot sin dårligste måned på ti år og renten investorene krever for å låne ut til usikre låntagere er på det høyeste nivået siden Lehman Brothers gikk konkurs i september 2008.

Totalt er det utstedt obligasjonslån fra bedrifter for 47 milliarder dollar i mai, mens det i april ble lagt ut obligasjoner for 183 milliarder dollar. Fallet er det største siden desember 1999.

- Likviditetskrise

Investorene strømmer til statsobligasjoner fra de sikreste landene i frykt for at myndighetene i Europa, med EU i spissen, ikke klarer å rydde opp i gjeldsproblemene som i størst grad herjer Hellas, Spania, Portugal og Irland.

- Dette er en grunnleggende likviditetskrise, sier kredittsjef William Cunningham i State Street Corp til Bloomberg.

Han mener at situasjonen i kredittmarkedet i verste fall vil ramme hele økonomien i en allerede sårbar situasjon.

Differansen, eller spreaden på fagspråket, mellom renten på bedriftsobligasjoner og statsobligasjoner steg mandag til 188 basispunkter (100 basispunkter er 1 prosent) i snitt, mens årsbunnen ble nådd 21. april med en differanse på 142 basispunkter.

En økende differanse tyder på at investorene mener at risikoen i bedriftsmarkedet stiger og derfor krever de også bedre betalt for å låne ut penger.

Sist gang differansen steg raskere var i oktober 2008 i kjølvannet av konkursen til Lehman Brohters.

Bankene krever mer av hverandre

Det er spesielt markedet for de mest usikre obligasjonene som er hardest rammet, skriver Bloomberg. Disse søppelobligasjonene - eller junk bonds - har opplevd at differansen til statsobligasjoner har steget med 141 basispunkter.

Et annet eksempel på den økende uroen i markedet er renten bankene krever av hvernadre for å låne ut penger på kort sikt.

Renten på tremånederslån (Libor) bankene i mellom steg til 0,497 prosent fredag, og det er det høyeste nivået siden 24. juli i fjor.

Årsaken til at bankene hever renten overfor hverandre er en stigende uro for kvaliteten til en rekke lån som bankene har i kriserammede land som Hellas og Spania.

Den vedtatte finansreformen i USA trekkes også frem som en forklaring på stigende rente mellom bankene.

- Vi ser at risikoaversjonen stiger og at det skjer på tvers av ulike investeringsklasser. Det fører til økt motpartsrisiko, og driver opp rentene i intrabankmarkedet, sier rentestrateg Peter Chatwell i Credit Agricole i London til Bloomberg.

Tysk alenegang

Frykten i finansmarkedene skjøt ekstra fart tirsdag da Tyskland overrasket alle med en forbud mot short-handel knyttet til en rekke tyske finansaksjer, statsobligasjoner og kredittforsikring knyttet til disse obligasjonene. En shorthandel betyr at investorene vedder på at verdien til et verdipapir skal falle.

Tysklands manøver møtte motstand fra andre EU-land som Frankrike og Nederland, og for investorene understreket hendelsen mangelen på politisk koordinering i EU.

- Myndigheter har ulike synspunkter og prioriteringer i ulike land. Det er nesten umulig at de snakker med én stemme, sier rentesjef Jamie Stuttard i Schroder Investment Management i London til Bloomberg.

Utsetter nye lån

Bloomberg skriver at flere selskaper har utsatt å legge ut nye obligasjoner i det siste fordi investorene krever for høy rente. Blant dem er bilprodusenten Volkswagen, gruveselskapet Eurasian Natural Resources Group, forsikringsmegleren Towergate Partnership Sales Postponed, Casino Guichard-Perrachon og Aeroports de Paris.

- Hvis selskaper vil hente inn store summer i markedet nå, blir de nødt til betale ekstra, sier forvalter Felix Freund i Union Investment i Frankfurt til Blomberg.