Under kveldens debatt viste Tuva Thorson Senterparti-leder Trygve Slagsvold Vedum videoer av villsautypen Mouflon-sau som kan leve side om side med ulv, fordi de kan løpe like fort som ulven.

– Problemet er at vi mennesker har avlet frem sauer som ikke kan leve side om side med rovdyr. Ulven tar mer enn det den skal, fordi den får så lett bytte, sier Thorsen som er daglig leder på Langedrag naturpark og er selv sauebonde.

Thorson peker på at norsk kvitsauer avlet frem for å gi mye kjøtt. Den er stor og tung, sammenlignet med gamle norske saueraser.

– Her må vi ha langsiktige avlsmål. Vi må lære av naturen hvilke instinkter vi må ta hensyn til, sier Thorson.

Tilpasset norske forhold

– Det finnes ingen sau i hele verden som er skapt for å springe fra rovdyr, mener Kjell Erik Berntsen som er styreleder i Norsk sau og geit, faglig medlemsorganisasjon for saue- og geiteholdere.

– Vi bruker jo blant annet gjeterhunder for å kontrollere saueflokken og det er fordi de springer fortere enn sauene. Ulven springer minst like fort, så det at overgang til vill- eller gammelnorsk sau skulle løse rovdyrproblemet faller på sin egen urimelighet, mener Berntsen.

– Det er også feil at vi har avlet frem en for tung sau. Hele det norske saueholdet er basert på utmarksbeite, og den norske naturen er kupert. Derfor har vi avlet frem en sau som egner seg til denne formen for dyrehold.

Han mener den norske hvite sauen er tilpasset norske forhold.

– I et moderne norsk landbruk der du skal ha fortjeneste på det du driver med, er norsk hvit sau mye bedre egnet enn andre saueslag. Den gir en mer kjøttrik slakt, sier Berntsen.

Slik reagerer de ulike sauene på bjørn. Testen viser forskjellene på Gammelnorsk spælsau og norsk kvitsau, og ikke Mouflon-sau som Thorsen henviser til. Du trenger javascript for å se video. Slik reagerer de ulike sauene på bjørn. Testen viser forskjellene på Gammelnorsk spælsau og norsk kvitsau, og ikke Mouflon-sau som Thorsen henviser til.

Kan være problematisk

Professor Knut Egil Bøe ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU) tviler på at løsningen på rovdyrkonflikten er å endre saueraser.

– Selv om det går an å avle fram saueraser som kan løpe raskere fra ulven eller som lettere lar seg skremme, så kan det fortsatt være problematisk, sier Bøe.

– Hvis man selekterer veldig på én egenskap, vil det ofte gå ut over andre egenskaper. I Norge har vi avlet frem en rase som har god produktivitet, vokser godt og utnytter fôret godt. Hvis man begynner å avle sterkt for andre egenskaper, vil man trolig få en mindre produktiv sauerase, forklarer professoren.