Høyre sier nei til aktiv dødshjelp og tiggeforbud

GARDERMOEN (Aftenposten):Ja eller nei til aktiv dødshjelp og tiggeforbud sto i sentrum da Høyre vedtok nytt prinsipprogram.

Nestleder Jan Tore Sanner har ledet arbeidet med Høyres nye prinsipprogram og innledet til debatt lørdag morgen. Hagen, Fredrik / NTB scanpix

16. mars 2019 11:45 Sist oppdatert 16. mars 2019

Høyre vedtar lørdag nytt prinsipprogram for første gang på 11 år.

I flere spørsmål var programkomiteen og landsmøtet splittet, og etter flere timers debatt avgjorde delegatene:

Høyre sier nei til aktiv dødshjelp.

Et forslag om forbud mot tigging ble nedstemt.

Bergen Høyre har gått inn for tiggeforbud for å bekjempe organisert kriminalitet.

– Å si nei til et tiggeforbud er å opprettholde en fattigdomsfelle. Det handler om organisert utnyttelse av mennesker, sa Marte Leirvåg fra Bergen Høyre i en duell med Sandra Bruflot, leder i Unge Høyre.

Bruflot ba om at landsmøtet ikke rørte ved retten til å be om hjelp.

– Den skal vi ikke røre. Den må være viktigere enn å skjerme oss mot noe som oppleves ubehagelig. Et forbud mot tigging rammer alle. Vi har allerede et lovverk mot organisert tigging. Det må være mulig å hjelpe mennesker uten å forby fattigdom, sa Bruflot.

«Prinsippene viser hvor vi står»

– Trenger vi egentlig å vedta et nytt prinsipprogram, åpnet leder for arbeidet, Høyres nestleder Jan Tore Sanner.

Han svarte ja, og begrunnet det med ordene:

Politikken vår viser hvor vi går, mens prinsippene våre skal vise hvor vi står og verdiene våre viser hvor vi skal.

Sanner siterte også tidligere partileder Jan P. Syse som sammenlignet verdiene med stjernene og sa at «De gamle sjømenn styrte etter stjernene – ikke for å komme dit, men for å holde stø kurs.»

– Det var troen på enkeltindividet og grenser for politikk, som fikk meg inn i politikken, begynte varaordfører Randi Bergundhagen fra Vestnes i Møre og Romsdal.

– Vi skal ikke styre gjennom statlige normer, regler og detaljstyring, men gjennom tillit til enkeltmennesket og lokaldemokratiet, sier Bergundhagen.

– Vi skal ikke som enkelte andre partier bestemme hvilke dager folk skal ha kjøttfri middag. Vi skal snekre rammen, og det som skal være inni, skal vi overlate til innbyggerne å bestemme, sa hun og høstet applaus.

Les også: Solberg klar for gjenvalg i 2020

Moralsk kompass i den politiske hverdagen

I alle partier blir prinsippdebatter gjerne preget av høystemte setninger og begreper som «varige verdier i en flyktig tidsalder» og «moralsk kompass».

Men debatten om dødshjelp og tiggeforbud vekket engasjement og følelser hos mange.

Spørsmålet om aktiv dødshjelp skapte aller mest engasjement:

– Aktiv dødshjelp er aktiv livshjelp, sa Vegard Riseng.

Flere av Høyres tungvektere er uenig og kastet seg inn i debatten mot dødshjelp.

Stortingspresident Tone W. Trøen sa at «aktiv dødshjelp betyr at det offentlige skal hjepe deg å dø», og at det strider mot helsepersonellets plikt til å behandle, trøste og lindre.

– Det er vanskelig for meg. Vi må møte smerte med lindring, sa hun.

Høie: Si ja til livet

Helseminister Bent Høie sa at vi alle skal dø en dag.

– Men alle andre dager skal vi leve. Det er et fundamentalt prinsipp i legevitenskapen at man ikke skal hjelpe noen å dø. Høyre må si ja til et samfunn helsevesen og verdier slik at mennesker ikke skal føle seg som en byrde for andre. Si nei til aktiv dødshjelp, si ja til livet, sa Høie.

Sanner sa i innledningen at «grensene for politikk» skiller høyre- og venstresiden.

– Der politisk styring og regulering kommer til kort, der venstresiden har gått tomme for virkemidler, ja der vet vi at vi har sterke krefter å mobilisere: i enkeltmennesket, i lokalmiljøene, i det sivile samfunnet.

– Derfor må det også settes grenser for politikk. Vi tror nemlig på at et bærekraftig velferdssamfunn, det bygges nedenfra. Den troen er jeg glad for at vi deler med våre regjeringspartnere i KrF, Venstre og i Frp, sa Sanner.

Han mener prinsippdebatten handler om «grunnleggende ulikt syn på hva som er politikkens utgangspunkt. Det handler om helt reell uenighet om hva som er politikernes rolle og oppgave.»

– Når Arbeiderpartiet snakker om fellesskap, så høres det ut som de egentlig mener staten. Og der vi snakker om brukeren, snakker de om systemet, sa Sanner.

– I Høyre vet vi at ideer, skaperkraft og løsninger oppstår i den lokale bedriften, i lag og foreninger eller på den enkelte skole. Derfor vil vi gi mer tillit og mer ansvar, ikke mindre. Vi vil styrke selveierdemokratiet og ha respekt for eiendomsretten, sa han videre.