Sondre Slettetveit (24) fikk seg en lærepenge da han gikk på togsporet. For dyr – og feil, ifølge ham selv.

– Jeg har mine meninger om det norske rettssystemet, og skjønner at vi må straffe lovbrudd. Men dette er blitt en prinsippsak for meg, det blir for store reaksjoner på noe jeg mener ikke er så alvorlig, sier 24-åringen fra Dikemark.

Bakgrunnen er som følger:

Et drøyt kvarter inn i årets siste dag kjeder en beruset Slettetveit seg der han sitter på Vakås stasjon. Av en eller annen grunn finner han ut at han skal bevege seg ned i togsporet. Etter noen få meter i skinnegangen ser han lysene fra toget rundt en sving, og løper tilbake til perrongen. Toget stanser i sporet og konduktøren kommer ut. Etter hvert kommer også politiet til stedet.

– Jeg trodde ikke at jeg hadde gjort noe som var voldsomt galt. Hadde jeg visst om følgene av dette, ville jeg stukket fra stedet, sier 24-åringen når Budstikka møter ham på stasjonen.

LES OGSÅ: Flere spor gir flere togavganger

– Konsekvensene forsvarer ikke summen

Denne uken kom dommen, 3.000 kroner i bot. Det synes Slettetveit er urimelig.

– Summen er svært høy, størrelsen på boten bør settes ut ifra alvorlighetsgraden. Jeg gikk bare noen få meter i sporet og var borte før toget kom, sier Slettetveit.

– Men det er vel åpenbart at mennesker ikke har noe i et togspor å gjøre?

– Jeg sa unnskyld til konduktøren. Og jeg skjønner at det jeg gjorde var dumt, spesielt overfor den som kjørte toget. Men jeg mener ikke at konsekvensene forsvarer summen på boten, sier 24-åringen.

LES OGSÅ: Kortere reisetid fra Spikkestad for 155 millioner

– Hva ville vært en rimelig straff synes du?

– 1.000 kroner i bot, da ville det vært lettere å bli ferdig med saken. Og at jeg kunne gjort noe for NSB, fordi det var dem jeg ødela for.

I retten lanserte Sondre Slettetveit muligheten for at han kunne vaske togvogner for å gjøre opp for seg, eller gjennomføre samfunnsstraff. Alvorlighetsgraden i lovbruddet førte imidlertid til at det ble bot som straff.

Kommunikasjonsrådgiver Håkon Myhre i NSB sier de forholder seg til at det er rettsapparatet som avsier straff i Norge, og har ingen ytterligere kommentarer til denne konkrete saken.

LES OGSÅ: Strid mellom Ruter og NSB kan gi blodpris på kollektivreiser

Foreslo å vaske togvogner

Dommerfullmektig Silvelin Bratholm, som avsa dommen, ønsker ikke å kommentere den konkrete saken – men på generelt grunnlag sier hun følgende:

– I jernbaneloven §22, som tar for seg ferdsel i sporet, står det at overtredelser skal straffes med bøter. Dessuten er bøter en mildere reaksjon enn samfunnsstraff. Når man vurderer hva som vil være riktig reaksjon i en sak, må man ta hensyn til reaksjonsstigen i utmålingen av straffen.

– Du ble straffet med en mild reaksjon, men mener likevel det er galt?

– Jeg mener dommerne er for firkanta å prate med, de lager dette til noe som er større enn det burde være. Jeg skal gjøre opp for meg, men ser ikke hensikten med å betale til statskassa. Det er NSB jeg vil gjøre opp med. Mitt forslag med å vaske togvogner var et eksempel på hvordan denne saken kunne vært løst, men alternativet mitt ble bare oversett, sier Slettetveit.

LES OGSÅ: Nektet å gi samfunnsstraff for promille

Han har bestemt seg for å anke dommen til lagmannsretten, av prinsipielle grunner. Lagmannsretten velger selv om de skal kjøre ankesak.

– Jeg er ikke redd for å bli straffet, og skal heller ikke slippe unna. Jeg vet at det sannsynligvis blir dyrere for meg med anken, men dette har helt fra starten av vært en prinsippsak for meg. Det må være mulig å løse saker på andre, fornuftige måter enn å betale for seg, mener Slettetveit.