Hun la merke til den en kveld hun hadde lagt seg for å sove. Den slitsomme pipelyden som de siste tre og et halvt årene har tappet henne fullstendig for krefter.

Rikke Karlsen (47) har tinnitus. Hun hører en lyd ingen andre kan høre. Den er bare i hennes eget hode.

Fakta om tinnitus Ekspandér faktaboks Tinnitus defineres som oppfatning av lyd som utelukkende kommer fra aktivitet i nervesystemet, og som ikke er relatert til noen form for ekstern stimuli.

Tinnitus blir vanligvis beskrevet som en susende, fresende, ringende eller plystrende lyd. Andre beskrivelser er som gresshopper, metall-lyder, sekkepipe, summing eller vann som renner.

Sjansen for å få tinnitus øker dersom man har et hørselstap, uten at det er slik at alle med nedsatt hørsel har tinnitus. Kilde: tinnitus.no

Frykter det aldri vil forsvinne

Rikke beskriver lyden som en pipelyd høyt oppe i toneregisteret. Helt siden den dukket opp, har den vært konstant til stede.

– Denne lyden stjeler energien min, energi som jeg gjerne skulle ha brukt på helt andre ting.

Tobarnsmoren bruker det hun har av krefter på barna og jobben. Der stopper det. Å være sosial på fritiden, har hun så å si sluttet med. Når noen spør om hun vil bli med på noe, svarer hun som regel ja. Når dagen kommer, melder hun avbud. Hun har ingen krefter igjen.

Rikkes store frykt er at lyden aldri skal forsvinne, at det aldri mer vil bli helt, helt stille.

For det er ingen selvfølge for dem som rammes av tinnitus.

Årsaker til tinnitus Ekspandér faktaboks Hørselstap (støyskade, plutselig hørselstap - såkalt sudden deafness

Mellomørebetennelse eller annen øresykdom

Stress

Kjeveleddproblem

Sykdom eller skade i hjernen

Hjerte- og karsykdommer

Stoffskiftesykdommer

Autoimmune sykdommer (gikt- og betennelsesykdommer)

Ménière

Bivirkninger av medikamentbruk Kilde: Hørselshemmedes landsforbund (HLF)

Fikk tinnitus etter bilulykke

Det har Alf Kjetil Igland (66) erfart. Han har hatt tinnitus i 25 år.

2. juni 1992 er han passasjer i en bil på vei til øvelse i Heimevernet. Alf Kjetil sitter og ser ut av vinduet. Han er på ingen måte forberedt på det som skal skje.

Det smeller. Høyt. Så smeller det en gang til.

– Smellene var så øredøvende at jeg ble paralysert. Det var som om hodet ble fylt opp av vann.

En bil har kommet over i feil kjørebane og krasjer inn i bilen med heimevernssoldater.

Tross høye smell, er alle i bilen tilsynelatende uskadet. Hendelsen skal likevel forandre Alf Kjetils liv for alltid.

Et fast innslag i tilværelsen

Når følelsen av å ha hodet fullt av vann begynner å gi seg, kommer lyden snikende. Den skal vise seg å bli et langt større problem.

En høyfrekvent, skarp og irriterende tone blir et fast innslag i hans tilværelse.

Alf Kjetil Igland (66) fikk tinnitus etter en bilulykke. Nå har han hatt det i 25 år. Foto: Kari Løberg Skår / NRK

Alf Kjetil har høye ambisjoner. En knapp måned etter ulykken begynner han i en lederjobb. Lyden er så intens at han sliter med å konsentrere seg. Han klarer ikke å fullføre det han begynner på.

– Det ulte konstant i ørene. Jeg tenkte; «Dette kan jeg ikke bære. Dette klarer jeg ikke å leve med.»

Lyden er aller verst når han skal sove. Når det blir stille, blir den ekstra påtrengende. Suselyden overskygger alt annet, og det er umulig å få ro i kroppen som så sårt trenger hvile.

Alf Kjetil mister nattesøvnen og er konstant trøtt og irritabel. Han er fortvilet over hvilken retning livet har tatt. I perioder føler han seg suicidal.

– Når du får tinnitus, får du en angst i deg. Tanken på at dette er noe du må leve med for alltid, er helt uutholdelig. Alf Kjetil Igland

Ingen hjelp å få

Selv om han til tider føler at han bare vil gi opp, kan han ikke det. Han har kone og to små barn. Han bestemmer seg for å søke hjelp.

Fastlegen har liten kunnskap om tinnitus og sender Alf Kjetil videre til øre-, nese- og halsavdelingen på sykehuset.

Alf Kjetil får påvist en hørselsskade. Beskjeden som følger er nedslående. Det er ingen ting de kan gjøre for ham.

Han får beskjed om å dra hjem å prøve å gjøre det beste ut av livet. Det er som å få et hardt slag i ansiktet.

Desperat etter å finne noen som kan hjelpe, leser han alt han kommer over om tinnitus i blader og bøker. Det viser seg at en lege i Kristiansand skal ha god kunnskap om temaet.

Tanken på at det kanskje finnes hjelp like i nærheten, gir ham nytt håp.

– Legen så på meg med et skrått blikk og sa: Jeg beklager, men ditt tilfelle kan jeg ikke gjøre noe med, og det kommer bare til å bli verre. Det var slag nummer to, sier Alf Kjetil.

Vanlige plager ved tinnitus Ekspandér faktaboks Søvnproblemer

Konsentrasjonsvansker

Nedsatt hukommelse

Forskjellig grad av nedstemthet, depresjon, uro og angst

Forskjellige stressymptomer som hodepine, muskelspenninger og muskelsmerter

Irritabilitet, lav toleranseterskel Kilde: helsenorge.no

Håp om hjelp

Årene går. Lyden er alltid til stede. Alf Kjetil merker at det går utover humøret. På hjemmebane er han mye irritert.

På slutten av 90-tallet, oppsøker han en spesialist i Oslo. Legen forteller at det er mulig å lære å fortrenge lyden ved å fokusere på andre lyder. Alf Kjetil blir rådet til å begynne å bruke bakgrunnsmusikk.

Alf Kjetil tar rådet til etterretning. På jobb er CD-spilleren ofte i bruk. Til og med når han har samtaler med studenter på kontoret, står musikken på i bakgrunnen. Det går i gregoriansk kirkemusikk.

Det tok flere år før Alf Kjetil ble rådet til å bruke musikk. I dag er det et vanlig råd til tinnituspasienter.

Hjemme hos Rikke står radioen alltid på. Hun bruker jazz som bakgrunnsmusikk. Det hjelper noe, men slett ikke nok.

Rikke vet ikke hvorfor hun har fått tinnitus. Selv har hun en teori om at det kan skyldes lavt jernlager over tid, eller stiv og vond nakke.

Begge tingene har hun forsøkt å gjøre noe med. I tillegg til å ta jern, har hun vært hos fysioterapeut, naprapat og healer. Det har ikke hatt effekt på tinnitusen.

Når Rikke Karlsen er hjemme, står radioen alltid på. Tinnituspasienter blir anbefalt å bruke bakgrunnslyd. Foto: Kari Løberg Skår / NRK

Rammer 15–20 prosent av befolkningen

Verdens helseorganisasjon (WHO) har definert tinnitus som den tredje verste ikke-dødelig medisinske lidelse et menneske kan ha.

Ifølge leder ved Tinnitusklinikken i Arendal, Georg Træland, har 15 – 20 prosent av befolkningen tinnitus, men i ulik grad.

Træland deler tinnitus inn i tre alvorlighetsgrader, der mellom 50 000 og 100 000 nordmenn er rammet av den verste graden.

Selv har han jobbet med tinnituspasienter i mange år, og har vært en del av staben helt siden klinikken startet opp sitt tilbud for 15 år siden.

Tidligere var det ikke mye hjelp å få.

– I mange år ble tinnitus bagatellisert. Hvis en pasient begynte å snakke om tinnitus, peilet legen raskt samtalen over på et annet tema. Det var ingen som tok tak i problemet til disse pasientene.

Leder ved Tinnitusklinikken i Arendal, Georg Træland foran apparatet som han bruker for å tilpasse høreapparat til tinnituspasienter. Foto: Kari Løberg Skår / NRK

Lange ventelister

Når Tinnitusklinikken blir etablert, har Alf Kjetil levd med tinnitus i ti år. Selv om han har innarbeidet teknikker for å dempe plagene, sliter han fortsatt med å få sove.

Etter hvert søker han hjelp på Tinnitusklinikken. Pågangen er stor og det er ikke lett å få time.

Alf Kjetil må stå på venteliste i tre år. Når han endelig kommer inn, får han hjelp.

I hans tilfelle blir løsningen høreapparat som gir impulser til nervesystemet. Det gjør at han får lyd på samme frekvens som tinnituslyden. Den nye lyden konkurrerer med tinnituslyden og gjør den mindre fremtredende.

– Jeg husker bilturen hjem fra klinikken. For første gang hørte jeg at det tikket når jeg brukte blinklys. Da skjønte jeg at det virkelig hadde skjedd noe. Hørselen begynte å ligne på den jeg hadde i gode, gamle dager. Det var helt fantastisk.

I motsetning til Alf Kjetil, har Rikke ikke fått påvist noen skader på hørselen. Hun har vært inne til konsultasjon på Tinnitusklinikken, men så langt har hun ikke fått noe tilbud om behandling.

For fem år siden fikk Alf Kjetil Igland høreapparat. Det har endret livet hans. Foto: Kari Løberg Skår / NRK

Fordi tinnitus har mange ulike årsaker, opererer Tinnitusklinikken med ulike behandlingsmetoder.

Ifølge Træland er målet for all tinnitusbehandling å sørge for at tinnitusen legger seg bak andre lyder, så pasienten bare kan høre den når han lytter.

Når det gjelder tinnitus, er det ifølge Træland tre ting som er spesielt viktig.

– Det første og viktigste er å skaffe seg kunnskap om tinnitus. Dernest gjelder det å prøve å endre på ting som har kommet i ubalanse. I tillegg må man gjøre mindre av det som skaper stress og spenning, og mer av det som er hyggelig.

– 17. mai er en pyton dag

Alf Kjetil har fått god hjelp av høreapparatene. Selv om det har gjort livet betraktelig bedre, har han hatt sine nedturer. I 2012 møtte han «veggen» på grunn av tinnitusen. Det har skjedd én gang tidligere også.

Uansett har han lært seg å leve med tinnitusen. Han har også blitt flinkere til å ta hensyn til seg selv.

For ham er det viktig å ha kontroll på lydene rundt seg. Han prøver å unngå situasjoner hvor det er vanskelig.

– 17. mai for eksempel, er en «pyton» dag. Det er for mye lyd og smell, sier han.

Mens Alf Kjetil har akseptert at tinnitusen alltid vil være der, håper Rikke at hun en gang i fremtiden vil bli kvitt lyden. Drømmen er å våkne opp til fullstendig stillhet, slik at hun kan senke skuldrene og slappe helt av.