Kaitseväe juhataja asetäitja, kindralmajor Indrek Sirel ütles, et lisaõppekogunemised on parandanud kaitseväe käsuahela toimimist ning ühiskond on hakanud võtma neid iseenesestmõistetavatena. ERR tegi ülevaate lisaõppekogunemise Okas viimaste aastate statistikast.

2016. aastal kutsuti lisaõppekogunemisele 303 reservväelast. Õppusel osales 222, mis tähendab, et kompaniid saavutasid oma lahingvalmiduse, sest ettenähtud ametikohad täideti 88-protsendiliselt.

2017. aastal kutsuti 904 reservväelast, mis sisaldas ka ülekatet. Osales 538, mis võimaldas üksuse mehitada pea 81-protsendiliselt.

2018. aasta maikuus kutsuti 223 ja osales 130 reservväelast. See võimaldas üksuse mehitada pea 61-protsendiliselt.

2018. aasta novembris aga kutsuti 1220 reservväelast, mis sisaldas ka ülekatet. Kohale tuli 648, mis võimaldas üksuse mehitada 91 protsendi ulatuses. Üksuses mehitati toona osad ametikohad ka ajateenijatega.

2019. aastal, ehk äsja lõppenud õppusele saadeti välja 2170 kutset, mis sisaldas ka ülekatet, mis jõudsid kohale 1902 reservväelasele, kellest tuli õppusele 1464. Kutse kätte saanutest tuli õppusele 77 protsenti reservväelastest. Need arvud võimaldasid kaitseväel mehitada üks pataljon 96 protsendi ulatuses ja teine 103 protsendi ulatuses.

Kaitseväe juhataja asetäitja, kindralmajor Indrek Sirel ütles, et seni on lisaõppekogunemised õnnestunud.

"Senini oleme kõikidel lisaõppekogunemistel formeerinud sõjaaja üksused vastavalt nõuetele ja lisaõppekogunemised on meile näidanud, et praktikas see süsteem toimib. Lisaõppekogunemiste õnnestumise aluseks on reservväelaste kohusetunne ja teadlikkus oma rollist Eesti riigikaitses ja me kindlasti jätkame ka edaspidi lisaõppekogunemiste korraldamist," ütles Sirel ERR-ile.

Sirel ütles, et lisaõppekogunemised on muutunud täiesti tavaliseks osaks kaitseväe elust.

"Läbi nende me oleme aru saanud, mis tähendab, et inimesi nii lühikese etteteatamisega välja kutsuda, alates sellest, et nimekirjad on korrastatud, alates sellest, et perioodiliselt toimuvad ka nende nimekirjade kontrollid ja, et ka protseduurid, kuidas neid üles seada. Kõik see on see, mida me oleme oluliselt parandanud," lisas Sirel.

Sirel rääkis, et ka nendest tegevustest, mis järgnevad üksuse formeerimisele on nüüdseks paremini aru saadud.

Värske lisaõppekogunemise Okas 2019 kohta ütles Sirel, et see on tõestus selle kohta, et reservarmee saab toimida. "See, mida meie ohvitserid, allohvitserid, sõdurid ametnikud ja ka kaitseliitlased oma igapäevases teevad selleks, et seda valmidust hoida, see töötab," lausus Sirel.

Sirel ütles, et viimase lisaõppekogunemise osalusega võib igati rahule jääda. "Võttes arvesse lisaõppekogunemise iseloomu ja et see on vähese ajalise etteteatamisega, siis ta on isegi tunduvalt kõvem kui rahuldav," lausus ta.