Oktoobris erakondade reitingutes kuu varasemaga võrreldes suuri muutusi ei toimunud. Kevadiste riigikogu valimistega võrreldes on aga toetajaid juurde saanud Reformierakond, samas kui Isamaa on neid oluliselt kaotanud.

ERR-i tellitud Turu-uuringute AS-i küsitluse järgi kuulub riigikogu valimiseelistustes endiselt kindel esikoht Reformierakonnale, kelle poolt hääletaks 32 protsenti valimiseelistust omavatest valijatest.

Peaministripartei Keskerakonna toetus oli oktoobris 22 protsenti, teisele valitsusparteile EKRE-le annaks oma hääle 17 protsenti valijaist. EKRE toetus langes kuu varasemaga võrreldes kahe protsendipunkti võrra.

Muutunud pole sotsiaaldemokraatide toetus, mis on üheksa protsenti ja Isamaa reiting, mis on sarnaselt septembrile valimiskünnise lähedal ehk kuus protsenti.

Parlamendiväline Eesti 200 kogus aga oktoobris varasema viie asemel seitse protsenti toetust.

Rohelisi toetab kolm ja Vabaerakonda üks protsent valijatest. Elurikkuse Erakonna toetus jäi seekordses küsitluses alla ühe protsendi.

Kui vaadata erakondade toetustrendi kevadiste riigikogu valimiste järel, siis võib näha Reformierakonna toetuse tõusu ning Isamaa toetuse märkimisväärset langust. Teiste erakondade reitingud on püsinud suhteliselt stabiilsena.

Kolme valitsuspartei kogutoetus oktoobris oli 45 ja kahel opositsiooniparteil 41 protsenti, kui aga viimasele lisada kaks suurimat parlamendivälist parteid Eesti 200 ja Rohelised, on valitsusse mittekuuluvate parteide kogutoetus 51 protsenti.

Turu-uuringute AS küsitles 3. kuni 13. oktoobrini 1039 inimest, neist 521 näost-näkku ja 518 veebipaneelis. 1000 inimese küsitlemisel ei ületa maksimaalne viga ±3,10 protsenti. Täpsemaid numbreid saab lugeda ERR-i reitingute alamlehelt.

Sugu

Kui vaadata eraldi, kuidas jaotus erakondade toetus erinevates sotsiaal-demograafilistes gruppides, on EKRE toetus suurem meeste, sotsiaaldemokraatidel aga naiste hulgas.

EKRE-le annaks valimistel hääle 25 protsenti meestest ja vaid 10 protsenti naistest, sotsiaaldemokraatide poolt hääletaks 13 protsenti naistest ja vaid neli protsenti meestest.

Teiste parteide puhul nii suuri erinevusi vastaja soo põhjal ei esine.

Vanus

Keskerakond on kõige populaarsem erakond 65-aastaste ja vanemate valijate seas: 65-74-aastastest toetab seda erakonda 36 protsenti, 75-aastastest ja vanematest 35 protsenti.

Võrreldes septembriga on erakonna toetus pensioniealiste seas pisut kasvanud – tõenäoliselt mõjutas seda avalikuks tehtud pensionitõus. Kuid enne riigikogu valimisi ulatus Keskerakonna toetus vanemaealiste seas üle 40 protsendi.

Alla 65-aastaste seas on kõigis vanusegruppides esikohal Reformierakond.

Rahvus

Keskerakond on võrreldes riigikogu valimistele eelnenud küsitlustega kaotanud valijaid mitte-eestlaste seas, kuid langus on peatunud. Keskerakonna toetus muust rahvusest valijate seas oli oktoobris 58 protsenti (augustis ja septembris 57). Eestlastest toetas Keskerakonda 15 protsenti.

Eestlaste seas kuulub ülekaalukas esikoht Reformierakonnale (37 protsenti), teisel kohal on EKRE (19 protsenti). Sotsiaaldemokraate ja Isamaad toetavate eestlaste osakaal on vastavalt 10 ja kaheksa protsenti.

Muust rahvusest valijate seas saavad Keskerakonna järel enim toetust Eesti 200 (10 protsenti) ja Reformierakond (üheksa protsenti).

Haridus

Alg- või põhiharidusega vastajate seas Keskerakonna ja Reformierakonna toetus sisuliselt võrdne (vastavalt 28 ja 29 protsenti), EKRE poolt hääletaks 25 protsenti keskharidust mitte omavatest valijaist.

Kesk- või keskeriharidusega vastajate seas toetab Reformierakonda 29, Keskerakonda 21 ja EKRE-t 20 protsenti.

Kõrgharidusega vastajate seas on aga Reformierakonna ülekaal mäekõrgune: neid toetab 39 protsenti. Keskerakonda valiks 24 ja EKRE-t vaid seitse protsenti kõrgema haridusega valijaist. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna toetus kõrgharidusega valijate seas on kümme ja Eesti 200 toetus üksteist protsenti.

Regioon

Keskerakond on endiselt kõige populaarsem erakond Ida-Virumaal. Oma eelistust väljendanud vastajatest toetab seal Keskerakonda 42 protsenti. Kui aga vaadata kõiki selles regioonis elavaid valimisõiguslikke kodanikke, siis jääb Keskerakonna toetajate osakaal (29 protsenti) alla nende vastajate osakaalule, kes ei toeta mitte ühtegi erakonda või ei oska oma eelistust öelda (33 protsenti).

Kõigis ülejäänud regioonides v.a Lääne-Eesti, kuulub esikoht Reformierakonnale. Suurim on oravapartei toetus Tallinnas ja Põhja-Eestis (38 protsenti), samuti Kesk-Eestis (37 protsenti). Lõuna-Eestis on Reformierakonna toetus 29 protsenti.

Lääne-Eestis on populaarseimaks erakonnaks EKRE (27 protsenti), Reformierakonda toetab seal 24 protsenti.

Sissetulek

Keskerakonna toetus on suurim vastajate seas, kelle keskmine sissetulek kuus pere liikme kohta jääb alla 500 euro, ulatudes seal üle 30 protsendi. Kõige jõukamas valijate grupis (üle 1000 euro leibkonna liikme kohta) toetab Keskerakonda vaid kaheksa protsenti, mis on sama suur toetus kui sotsiaaldemokraatidel ja väiksem kui Eesti 200-l (11 protsenti).

500 eurost suurema sissetulekuga valijate seas tõuseb liidriks Reformierakond. Vastajate seas, kelle sissetulek pere liikme kohta kuus on 501–650 eurot, toetab Reformierakonda 31 protsenti, 650-100 euro suuruse sissetulekuga vastajate seas annaks neile oma hääle 35 protsenti ja 1000 eurost suurema sissetulekuga valijaist hääletaks nende poolt enam kui pooled ehk 52 protsenti.