„Lidem chybí celkový obraz a my se ho tímto snímkem snažíme postihnout. Celkový obraz je skutečně důležitý, ale neučí se o něm na školách,“ upozorňuje Stone a jako příklad uvádí podle něj neúplné informace o svržení atomových bomb na Hirošimu a Nagasaki na sklonku druhé světové války. „To, co se odehrávalo v Sovětském svazu a jeho satelitech v kontextu propagandy, je nesrovnatelné s tím, co jsme zažívali my. Protože mýtus o jaderných bombách byl motivovaný jen paranoiou, strachem o národní bezpečnost,“ tvrdí Stone.

Všichni se Ameriky bojí a Amerika se bojí všech, tvrdí Stone

Snowden požádal o azyl asi ve dvaceti zemích - neúspěšně. „A proč je tomu tak?“ ptá se režisér. „Protože se všichni Ameriky bojí!“ odpovídá si. Zdůrazňuje přitom, že jako filmař jen vypráví příběhy - a to platí i v případě Nevyřčených dějin, jakkoli jejich téma vyznívá politicky.

"Je to pouze příběh země, která ztrácí svou cestu. USA si myslí, že jsou dominantní silou v celém vesmíru. Jsou silné na mořích, na zemi, ve vzduchu i v kybernetickém prostoru. Před druhou světovou válkou to byla nevinná země, ale po ní je ochromenná strachem o národní bezpečnost, strachem z komunismu. Od roku 1945 je příběh Ameriky příběhem paranoie," říká Stone. A ten podle jeho názoru odstartovalo svržení atomových bomb, které dalo Spojeným státům pocit morální nadvlády.