Umirujuće izjave premijera i članove Vlade u stilu »sve je pod kontrolom« opovrgava izvješće Ante Ramljaka po kojem problemi ni izdaleka nisu riješeni

Iako vodeći članovi Vlade opetovano naglašavaju da su krizu u Agrokoru riješili posebnim Zakonom donesenim u proljeće ove godine čini se da tome neće biti baš tako. Nedavno izvješće o poslovanju koncerna koje je prošlog tjedna obznanio izvanredni upravitelj Ante Ramljak pokazuje da problemi ni izdaleka nisu riješeni. Po izvješću ispada da u redovnom poslovanju Agrokor i dalje proizvodi solidnu dobit, ali daleko premalu da bi se iz nje mogli otplaćivati ogromni dugovi kako institucionalnim kreditorima tako i velikim dobavljačima. Spominje se da će vjerovnici, osim onih koi su si izborili privilegirani položaj, morati pristati i na otpis duga u razini čak i do 80 posto. To će pak biti veliki udarac za dio domaće prehrambene industrije koja će se naći u velikim problemima. A to bi mogli dovesti do naglog porasta nezaposlenosti što je politički toksično za svaku Vladu. Usto, čini se da će nažalost biti nužni veliki rezovi u Konzumu što također podrazumijeva otpuštanja.

Sve će to definitivno biti najveći izazov za aktualnu Vladu koju vodi Andrej Plenković. A gore spomenuti scenarij mogao bi se početi odvijati već ove jeseni nakon što završi turistička sezona koja je ipak pridonijela povećanju potražnje i prometa u brojnim Agrokorovim tvrtkama.

Vlada sve stavila na jednu kartu

Politički opasno za Vladu bit će to što je ona ovo proljeće cijeli svoj politički legitimitet stavila na kartu da se donošenjem posebnog zakona rješava suština problema u posrnulom koncernu. Ako problem eskalira oporba predvođena SDP-om krenut će u veliku ofanzivu pod radnim nazivom – jesmo li vam govorili? Naime, SDP je oštro kritizirao donošenje Zakona nabrajajući sve njegove moguće loše posljedice naglašavajući pritom da on ne rješava osnovni problem – ogroman dug koji prijeti prelijevanjem krize u ostatak hrvatskog gospodarstva.

HDZ će se naći pod napadom SDP-a i zbog toga što i dalje ne želi osnivanje istražnog povjerenstva za Agrokor. Iako su u proljeće ove godine iz HDZ-a poručivali da nemaju ništa protiv toga da se istražno povjerenstvo osnuje sada su ipak promijenili mišljenje i inzistiraju na tome da bi njegovo osnivanje omelo istragu koja se trenutno vodi. Naravno nikada u 27 godine hrvatske demokracije ni jedno saborsko povjerenstvo nije ništa riješilo radi se o tome da će SDP inzistirati na tome da HDZ želi prikriti svoju ulogu tijekom devedesetih kada je Ivica Todorić stvarao svoje carstvo. Uporne odbijanje osnivanja istražnog povjerenstva zajedno s eventualnim buknućem krize u Agrokoru HDZ-ovoj bi Vladi moglo itekako odagnati sve nade za mirnu političku jesen.

Naravno, tu su i ostali izazovi kao što je najavljena pa pomalo zaboravljena akcija vraćanja INA-e u hrvatsko vlasništvo, te najavljena privatizacija 25 posto, moguće i više, Hrvatske elektroprivrede (HEP). Vlada će biti u problemu kako objasniti zašto želi privatizirati tvrtku u državnom vlasništvu koja svake godine u državni proračun uplati barem milijardu kuna. Tu će biti i problemi s kroničnim gubicima u zdravstvu koje Vlada, zasada vrlo stidljivo, najavljuje rješavati znatnim povećanjem participacija, ali i pripremanjem privatizacije dijela zdravstvenog sustava.

Klin između HDZ-a i HNS-a

Politička će se bitka ove jeseni nastaviti i oko kurikularne reforme što će biti posebno osjetljivo za koaliciju HDZ-a i HNS-a. Naime, ministrica obrazovanja Blaženka Divjak koja je u Vladu ušla u kvoti HNS-a nalazi se između želje dijela zainteresirane javnosti koja želi što brže provođenje kurikularne reforme dok s druge strane u dijelu HDZ-a postoji velika skepsa prema jednom njenom dijelu. Samom HNS-u je područje obrazovanja ostalo jedini mali komadić političke priče kojim mogu mahati govoreći da oni zaista odlučuju o nečem važnom kada su u pitanju Vladine politike. Oporbi je to naravno kristalno jasno i sigurno će pokušati na ovom zabiti klin između HDZ-a i narodnjaka ne bi li na taj način pokušali iznuditi pad Vlade i eventualne nove izbore.

Sada koliko je sama oporba za nove izbore uopće spremna veliko je pitanje. Naime, u najjačoj oporbenoj stranci sve više ključa i moguće da je samo pitanje vremena kada će oporbena struja zatražiti izvanredne izbore. Način na koji se vodeći nezadovoljnici u SDP-a javno obraćaju aktualnom predsjedniku stranke Davoru Bernardiću nezabilježen je u povijesti ove stranke. Takve se stvari nisu radile Zoranu Milanoviću, a još manje Ivici Račanu. Tako da bi se ove jeseni mogla očekivati i bura u SDP-u, posebno ako se nastavi s praksom javnog blaćenja Bernardića koji će u jednom trenutku morati odgovoriti na te napade. Naravno, i pokušati poraditi na svojem političkom nastupu koji i nije baš na visini osobe koje želi biti predsjednik hrvatske Vlade.

Što se tiče MOST-a ova će stranka također ovu jesen dočekati u sasvim novoj poziciji. Po prvi puta otkad su zakoračili na nacionalnu političku scenu dočekuju jesensko zasjedanje Sabora kao klasična politička oporba. Bit će to veliki test za stranku Bože Petrova koja je na ovogodišnjim lokalnim izborima izgubila Metković što je za nju u simboličkom smislu bio veliki udarac. Problem je i u tome što je MOST izblijedio kao stranka protestnih birača, te im prijeti da njihovo mjesto zauzme netko drugi – bilo stranka Pametno ili koalicija krajnje lijevih stranaka kao što su Radnička fronta ili Nova Ljevica. Bit će im teško pozicionirati se i kao alternativa HDZ-u na desnom političkom centru budući da je stranka Andreja Plenkovića na vlasti što joj daje veliku predsnost. Stoga će se u sljedećih šest mjeseci jako dobro vidjeti je li MOST sazrio da postane stranka za, a prestane bit isključivo stranka protiv.