- Davor Bernardić - doživotni predsjednik SDP-a! Tako je trebala glasiti prva rečenica prijedloga novog Statuta SDP-a jer je cijeli dokument napisan tako da se zacementira njegova pozicija na čelu stranke. Po predloženom Statutu predsjednik stranke dobiva faraonske ovlasti, potpuno se razvlašćuju Predsjedništvo i Glavni odbor, a jačaju se predsjednici županijskih organizacija koji dobivaju status grofova i vojvoda - glasi jedna od reakcija na prijedlog novog Statuta SDP-a.

Ovaj dokument, čim je pušten, dokinuo je relativni mir koji je dva tjedna vladao u SDP-u i ponovo je podigao na noge glavnu oporbenu stranku.

Prema neslužbenim izvorima iz SDP-a, nacrt Statuta bio je u četvrtak iznesen pred Predsjedništvo stranke s idejom da ga usvoje, no umjesto toga doživio je potpuni debakl. Navodno se od članova Predsjedništva očekivalo da ga usvoje i pošalju u daljnju proceduru prema Glavnom odboru, a da im čak prethodno nije bio ni dan na uvid. To je izazvalo negativne reakcije, i vraćanje dokumenta na doradu. No, tko god da ga radio (a u SDP-u se tvrdi da su stvarni pisci Zvane Brumnić, glavni tajnik stranke i desna ruka Davora Bernardića, te predsjednik Glavnog odbora Erik Fabijanić, a da se ostalim članovima radne skupine dostavio već gotov uradak) imat će jedan dan za popravak jer je nova sjednica Predsjedništva SDP-a sazvana već za subotu, i to s istom temom.

Kritike vrha

O prijedlogu novog stranačkog Statuta koji bi se preko noći trebao prepraviti razgovarali smo s više SDP-ovaca i teško je pobrojati sve kritike koje su iznijeli. Moglo bih ih se sažeti u ocjenu da takav temeljni dokument nije primjeren demokratskoj stranci, da derogira sve demokratske standarde koje je SDP postigao, da se širom otvaraju vrata političkim eliminacijama, ukida pravo na javno iznošenje mišljenja, ali se osim eksternog uvodi i interni verbalni delikt. - Uvodi se prezendencijalizacija. Ono što je Zoran Milanović protustatutarno provodio, sada se razrađuje u Statutu do zadnjeg detalja - glasi jedna od ocjena dokumenta po kojemu bi SDP, ako se Statut usvoji, trebao funkcionirati od početka 2018. godine.

Glavne značajke ovoga dokumenta su bitno povećane ovlasti predsjednika stranke te onemogućavanje njegove smjene. Uz to bi se uveo Izvršni odbor kao radno tijelo Predsjednika SDP-a, dok bi se Glavni odbor kao središnje političko tijelo potpuno marginalizirao. Njegove članove ne bi se više biralo na Konvenciji stranke, nego bi svaka županijska organizacija delegirala svoje, ali bi ih imala mogućnost i opozvati prije nego im završi mandat. Nadalje, Glavni odbor više ne bi mogao predložiti opoziv predsjednika stranke (što je Bernardiću nedavno prijetilo, nakon sukoba s Peđom Grbinom), a ne bi se čak ni mogao sam sastati na inicijativu dijela članova.

S druge strane, stranački šef bi bio samostalan u vođenju stranke, sam bi predlagao glavnog tajnika stranke, poslovnog direktora, kreirao liste za izbore, sklapao koalicije, donosio pravilnik o sistematizaciji radnih mjesta, primao u radni odnos u SDP-u, te samostalno raspolagao stranačkim novcem u iznosu do 5 milijuna kuna. Uz sve to, više ne bi imao obavezu podnošenja izvještaja Glavnom odboru.

Bez protukandidata

Ako bi se željelo opozvati Bernardića, za to više ne bi bila dovoljna inicijativa pet županijskih organizacija, nego bi se u tome trebalo složiti čak njih sedam. Dođe li do izvanrednih parlamentarnih izbora, po novom Statutu Bernardić ne bi morao odgovarati SDP-u za rezultate, jer se kod izvanrednih izbora za Sabor ne bi morali, kao što je to sada, održati i izbori u stranci. Osim toga, kao kandidat za predsjednika stranke više se ne bi morao mučiti s prikupljanjem potpisa, nego bi bilo dovoljno da ga podrže dvije županijske organizacije. Pritom bi bio znatno sužen krug potencijalnih kandidata za predsjednika SDP-a. Kandidirati bi se mogla samo osoba koja ima najmanje osam godina stranačkog staža i obnašala je stranačke dužnosti.

Članovi Predsjedništva SDP-a birali bi se kao i predsjednik stranke izravno - jedan član, jedan glas, ali dok stranačkog šefa biraju svi članovi, Predsjedništvo bi se biralo tako da regionalne organizacije izaberu svoje kandidate, a četiri bi ušla po principu najvećeg broja glasova. Nadalje, umjesto sadašnja četiri, bila bi dva potpredsjednika, a njih ne bi više članstvo biralo na te dužnosti, nego članovi Predsjedništva među sobom, i to po prijedlogu stranačkog šefa.