Kako funkcionira usvajanje društvenih stereotipa tijekom odrastanja ukratko nam je objasnila dr. sc. Barbara Kalebić Maglica s Odsjeka za psihologiju Filozofskog fakulteta u Rijeci.

– Stereotipi i predrasude predstavljaju dio stava prema određenim grupama. Stavovi se oblikuju na različite načine i to mehanizmima učenja, neki se stavovi baziraju na našim osjećajima i vrijednostima, neki na našim ponašanjima. Osim toga, postoje i evolucijska objašnjenja nastanka stavova, kao i ona genetska. Ako se usmjerimo na nastanak predrasuda, odnosno na to što predrasude uzrokuje tada u prvom redu treba spomenuti ličnost.

Neki su ljudi jednostavno netolerantniji na slabosti drugih, preokupirani su vlastitim statusom i moći, konformiraju se kulturalnim normama, razmišljaju na vrlo rigidan način, preferiraju jasne i poznate strukture, odobravaju tradicionalne spolne uloge. No, ne smijemo zaboraviti i socijalne uzroke predrasuda; kada postoje ograničeni resursi to dovodi do sukoba između različitih grupa, odnosno kada smo frustrirani i nezadovoljni zbog općih društvenih prilika (npr. nedostatak materijalnih sredstava, nezaposlenost) tada smo skloni agresiju pomaknuti na manjinske, slabije, nemoćne grupe. Ljudi vrlo često funkcioniraju na način da automatski reagiraju stereotipom i predrasudom bez uključivanja u kontroliranu obradu informacija (da dublje promišljamo). Promjena stereotipa i predrasuda je dugotrajna. Stavovi, pogotovo, ako su čvrsti i temeljeni na emocijama teško se mijenjaju. U nekim slučajevima se smanje kroz prijateljstvo s članovima manjinske grupe i suradnju na zajedničkim ciljevima. Ponekad su dovoljni mali situacijski znakovi koji će biti okidači za iskazivanje predrasuda (npr. na nogometnim terenima) i to pogotovo ako se pojedinci nalaze u većoj grupi ljudi i ako se ne mogu identificirati kao pojedinci imenom i prezimenom te ako nisu odgovorni za svoje vlastito ponašanje, pojasnila je Kalebić Maglica.