Pinnjakten – att mäta verksamheten i antal redovisade ärenden – ska inte användas inom Polismyndigheten. I och med omorganisationen från 2015 skulle kvantitativt mätande inte längre vara i fokus.

Men så blev det inte.

I centrala Stockholm är polisen pressad och kräver nu stora ansträngningar av personalen för att komma ikapp förra årets utredningssiffror.

Utredningsresultaten, mätt i antal redovisade ärenden, är sämre än förra året. Lokalpolisområde Norrmalm har hittills i år redovisat 650 färre ärenden i år.

Totalt i hela polisregion Stockholm har polisen hittills redovisat 200 färre ärenden än förra året.

Vad är ”pinnjakt”? Polisens pinnjakt har kritiserats och regeringen Löfven krävde i och med omorganisationen att pinnjakten skulle upphöra. Pinnjakt kan enkelt förklaras med att ett ärende är lika mycket värt som ett annat ärende, även om det ena är ringa narkotikabrott utan brottsoffer, och det andra en våldtäkt eller mord. Fokus är på antal i stället för innehåll. I statistiken räknas de ändå som en "pinne". Ringa narkotikabrott och enkla trafikbrott saknar brottsoffer och är enkla att lösa och har därför ofta använts som en snabb åtgärd för att förbättra polisens statistik. Trots att polisen inte ska använda sig av pinnjakt finns fenomenet kvar inom myndigheten. Visa mer Visa mindre

I mejlet, som nyligen gick ut till ett lokalpolisområde i Stockholm, stod det:

”Däremot har vi redovisat omkring 650 ärenden färre jämfört med förra året. Med anledning av detta kommer nu stora ansträngningar göras för att öka antalet redovisade ärenden.”

Biträdande polisområdeschef i Stockholm city, Elisabeth Anestad, säger att det behövs ett bättre resultat när det gäller utredningar.

”Vi behöver lagföra fler personer”, säger Elisabeth Anestad, biträdande polisområdeschef i Stockholm city. Foto: TT

– Det är ett högst rimligt krav att vi åtminstone ska vara lika bra som förra året, för det var inte ett särskilt bra år. Vi behöver lagföra fler personer, säger hon.

Att myndigheten fortfarande räknar sitt resultat i antal utredningar, så kallade pinnar, förklarar hon med att de är så myndighetens resultat mäts.

– Det är ett krav som politiker och även medborgare ställer. Vi mäts i siffror, men vi behöver även ha en uppföljningsmodell som är med kvalitativ, säger Anestad.

Polisen brister på flera centrala punkter

Så sent som i förra veckan fick Polismyndigheten stenhård kritik från Statskontoret som granskat den sedan tidigare ifrågasatta omorganisationen.

Regeringen Löfven tillsatte senhösten 2014 Dan Eliasson som rikspolischef, med ansvaret att driva igenom omorganisationen.

Enligt Statskontorets rapport, som släpptes i förra veckan, har myndigheten misslyckats på flera centrala punkter.

Dan Eliasson tillsattes som rikspolischef 2014 med ansvar för att driva igenom polisens omorganisation. I februari 2018 presenterades hans efterträdare Anders Thornberg, tidigare chef över Säpo. Foto: ANNA-KARIN NILSSON / ANNA-KARIN NILSSON EXPRESSEN

En punkt är att myndigheten just fokuserar för mycket på pinnjakten, att mäta kortsiktiga förändringar av enskilda faktorer.

Trots omorganisationen fungerar inte styrningen av verksamheten, framgår det av rapporten. Beslut som fattas högt upp leder inte till förändringar längre ned.

Trots ansträngningar – sämre utredningsresultat

Utredningsresultaten har inte förbättrats. I stället har utredningsverksamhetens negativa trend fortsatt även efter omorganisationen.

Kritik riktas även mot att:

Polisen skulle komma närmare medborgaren och bli mer synlig. Det har inte hänt.

Besparingarna hittills är mindre än väntat. Dessutom gjordes aldrig någon analys av hur myndigheten skulle spara pengar.

Samarbetet med Åklagarmyndigheten fungerar inte.

Hinder finns för samarbete mellan nationellt forensiskt centrum, NFC, och utredningsverksamheten.

LÄS MER: Polisen skrev nedlåtande ord om Rosengårdsborna

Socialtjänsten upplever att Polisens tillgänglighet är sämre nu.

Ingripandeverksamheten inte har förstärkts.

Rapporten konstaterar även att kostnaderna för den här typen av omorganisationer ofta underskattas.

Regeringen Löfven sköt heller inte till de pengar som förarbetet bedömde skulle behövas redan från start 2015. I stället dröjde det till året före valet innan regeringen sköt till extra miljarder till myndigheten.

Chefernas beslut genomförs inte längre ned

En av anledningarna till att omorganisationen inte fungerat är att besluten inte genomförs längre ned i verksamheten. Eftersom det nu bara finns en enda polismyndighet, i stället för 21 olika, finns förutsättningarna till att utföra vissa arbetsmoment på samma sätt.

Men inte heller det har genomförts.

Och myndigheten har inte kunnat bemanna på den lokala nivån, där man kommer nära medborgarna.

”Kostymen är för stor”, skriver Statskontoret i rapporten.