Sundsvalls kommuns politiker vill införa krav på att företagen måste ha kollektivavtal för att få delta i kommunens upphandlingar. Detta strider mot lag och kan resultera i onödigt höga kostnader för skattebetalarna.

I den nya upphandlingsstrategi som är tänkt att antas av kommunfullmäktige tänker politikerna bland annat införa krav på kollektivavtal vid kommunens alla upphandlingar. Enligt kommunstyrelsen syftar detta till att främja en hållbar, ekologisk och social ekonomisk utveckling. Det är förvisso goda avsikter, men det undantar inte kommunen från att följa den lagstiftning som finns på området.

Kravet på anslutning till kollektivavtal är nämligen direkt olagligt eftersom det bryter mot såväl lagen om offentlig upphandling som EU-rättens bestämmelser till skydd för den fria rörligheten av varor och tjänster.

Att kravet inte är lagligt har näringslivet återkommande uppmärksammat kommunpolitikerna i Sundsvall på, så det kan knappast komma som en nyhet för dem. Att kommunfullmäktige trots detta ändå har för avsikt att driva igenom ett så uppenbart olagligt beslut är anmärkningsvärt. Kommunen borde visa en större respekt för lagarnas efterlevnad.

Hela 60 procent av de svenska småföretagen saknar kollektivavtal, vilket dock inte behöver innebära att de har dåliga anställningsförhållanden. De absolut flesta av dessa företag erbjuder schyssta arbetsvillkor för sina anställda. Resultatet av att kräva kollektivavtal blir att små företag utan kollektivavtal kommer att uteslutas helt från att delta vid kommunens framtida upphandling, både som leverantörer och som underleverantörer.

Kommunens agerande är således inte bara olagligt, utan även direkt olämpligt eftersom det riskerar att utesluta många företag från att leverera till kommunen med färre anbud och därmed högre kostnader för skattebetalarna som en följd.

Kommunen planerar även att införa ett krav på rätt till heltid vid sina upphandlingar. Även detta är ett långtgående och problematiskt krav som kan bli mycket svårt att praktiskt hantera, särskilt för småföretag. Ett sådant krav kan därtill skapa undanträngningseffekter som gynnar dem som redan har ett jobb att kunna gå upp till heltid och utestänger människor som står utan jobb från att komma in på arbetsmarknaden genom ett deltidsarbete. Detta vore olyckligt ur ett samhällsperspektiv.

Att det därutöver ska ankomma på fackförbunden att granska företagens avtal enligt den s.k. ”Vita-jobb-modellen” är också problematiskt. Bland annat framstår det ur sekretessynpunkt märkligt att fackliga organisationer ska gå in och detaljgranska företagen, något som ligger nära en ren myndighetsutövning. Denna modell riskerar att avskräcka många företag från att lämna anbud till kommunen – och försämrar därmed konkurrensen.

Det kan knappast råda någon tvekan om att kommunens nya upphandlingsstrategi kommer att kunna att stoppas i domstol, helt eller i vart fall delvis. Detta verkar dock spelar mindre roll för kommunpolitikerna som snarast verkar vilja demonstrera att de har gått fackförbunden till mötes än att verka för kommunens bästa.

■■ Läser du ofta nyheter i din mobiltelefon? Ladda ner Sundsvall Tidnings nya app här, till Iphone eller till Android!

■■ Här hittar du fler insändare och debattartiklar.

Pär Cronhult,

Chefjurist, Den Nya Välfärden

Ulrica Dyrke,

Upphandlingsexpert, Företagarna

Thomas Byström

Regionchef Företagarna Västernorrland

Jan-Erik Iversen

Styrelseledamot Företagarna och ägare av JEI AB (enmansföretag utan kollektivavtal) och Tankteknik Sverige AB (småföretag med kollektivavtal)