Kritiken mot Sverige: Främjar antisemitism

Av: Helena Trus , Kenan Habul

Publicerad: 11 maj 2018 kl. 07.43

Uppdaterad: 17 maj 2018 kl. 13.26

Efter att palestinske presidenten Mahmoud Abbas anklagats för antisemitism har röster höjts för att frysa det svenska biståndet till Palestina.

Regeringen anklagas i en rapport för att svenska skattemiljoner går till palestinska organisationer som sprider judehat och hyllar terrorister.

Men rapporten i sin tur kritiseras för att vara partisk – och de svenska ministrarna tiger.

Ali Dawabsheh var 18 månader gammal när han brändes ihjäl i sitt hem i palestinska byn Douma den 31 juli 2015. Hans föräldrar dog av sina skador några veckor senare.

En israelisk bosättare och extremist åtalades för att ha kastat in brandbomben.

Dagen efter attacken twittrade den palestinska människorättsaktivisten Manal Tamimi:

”Jag hatar Israel, jag hatar sionism, jag hoppas på en tredje intifada, att folket reser sig och dödar de sionistiska bosättarna”.



1 av 2 | Foto: NGO Monitor/Manal Tamimis Twitter Den palestinska människorättskämpen Manal Tamimi har kritiserats för inlägg i sociala medier som är antisemitiska och uppmanar till våld mot israeler.

Vad har det med svenskt bistånd att göra?

En hel del, kommer det att visa sig.

”Palestinsk supermorsa”

Hennes tweets snappades upp av israeliska NGO Monitor. NGO Monitor granskar, vilket framgår av namnet, biståndsorganisationer.

De har koll på Manal Tamimi som kommer från en känd palestinsk aktivistsläkt.

Hon berättar att hon demonstrerat mot israelisk ockupation så länge hon kan minnas. Hennes söner har skadats av israelisk tårgas och ammunition.

Hon kallas för ”palestinsk supermorsa”, av Al Jazeera.

Hennes kusin är 17-åriga Ahed Tamimi som dömdes till fängelsestraff efter att hon örfilade en israelisk soldat.

Fick sex miljoner kronor

Manal Tamimi arbetade åt en palestinsk organisation som mellan 2014 och 2016 fick cirka sex miljoner kronor från ett biståndsprojekt som Sverige var med och finansierade, tillsammans med flera andra europeiska länder.

”Manal Tamimi ägnar sig åt att rättfärdiga antisemitism och uppvigla till våld”, skriver NGO Monitor i en rapport som de publicerade hösten 2017.

Tamimis organisation är en av 25 palestinska organisationer som hängs ut i rapporten.

En rapport som är besvärlig för den svenska regeringen då samtliga 25 organisationer delfinansieras med svenska pengar.

Används verkligen svenska skattepengar till att främja antisemitism och uppvigla till våld?

Svaret på den frågan, som så mycket annat i den israelisk-palestinska konflikten, beror på vem man frågar.

Viftar bort anklagelserna

Manal Tamimi säger att NGO Monitor ägnar sig åt ”hjärntvätt” och viftar bort alla anklagelser som riktas mot henne.

Visst har hon skrivit att bosättarna bör dödas.

– Men vad tycker du att straffet ska vara för någon som bränner ett barn levande? säger hon till Aftonbladet.

Alla hennes tweets tillkom efter specifika händelser, förklarar hon. Som när hon på Jom Kippur, judendomens viktigaste högtid, skrev om ”vampyrsionister som dricker blod” – en djupt antisemitisk nidbild.

Det var den 22 september, samma dag som israeliska säkerhetsstyrkor sköt ihjäl en 18-åring palestinska i Hebron. Amnesty International beskriver dödandet som en ”avrättning”.

– Jag skrev inte judar, utan sionister. Jag har inget emot judar men sionism är en politisk rörelse. Den går att jämföra med Hamas, IS eller KKK.

Manal Tamimi är trött på att hela tiden behöva stå till svars, säger hon.

– Det är vi som är ockuperade, det är vi som blir dödade och ändå måste vi hela tiden förklara oss, säger Manal Tamimi.

”Hyllar terrorattacker”

NGO Monitor är lika säkra på sin sak. Tamimis skriverier är inte tagna ur sitt sammanhang. Tvärtom, menar Olga Deutsch, chef för Europaavdelningen på NGO Monitor.

– De ingår i ett sammanhang där terrorattacker hyllas och terrorister framställs som förebilder, säger hon.

Efter NGO Monitors kritik togs hennes namn bort från en FN-rapport, där hon beskrevs som ”en prominent människorättsförsvarare”.

Men man ska inte fokusera på en person eller en enskild organisation, säger Olga Deutsch.

Fokusera istället på hur dysfunktionell den internationella bistånds- och humanitära hjälpen är, anser hon.

– Biståndspengarna får inte gå till dem som eldar på radikaliseringen ytterligare, säger hon.

Foto: Pavlina Schultz Olga Deutsch på NGO Monitor, som står bakom rapporten om bistånd till Palestinska icke-statliga organiationer.

De 25 organisationerna som NGO Monitor har granskat har samtliga finansierats inom ramen för ett gemensamt biståndsprojekt med Sverige, Danmark och Schweiz. Projektet började 2013 och när det avslutas i år kommer Sverige att ha betalat in cirka 86 miljoner kronor – mer än hälften av den totala budgeten, enligt NGO Monitor.

Det är småpengar jämfört med de cirka 800 miljoner kronor som vi årligen betalar i bistånd till Palestina.

Men de politiska konsekvenserna är desto större. Inte minst i ljuset av debatten om antisemitismen i Sverige och den ansträngda relationen till Israel.

Så här säger Israels ambassadör i Sverige Ilan Ben-Dov:

– De måste vara mer försiktiga och ha kontroll över vad skattepengarna går till. Inte en krona får gå till terrorism. Det borde vara på den svenska agendan, sa han apropå NGO Monitors rapport.

Ord som han upprepade i veckan efter den palestinska presidenten Abbas hårt kritiserade ord om att fientligheten mot judarna genom historien inte berodde på deras religion utan ”ränta, banker och sånt”.

Foto: Stefan Mattsson Israels ambassadör i Sverige Ilan Ben-Dov.

Svenska ministrar vägrar svara

Så vad säger den svenska regeringen om den här kritiken?

Biståndsministrarna Isabella Lövin (MP) och utrikesminister Margot Wallström (S) har fördömt Abbas uttalande men vill inte ställa upp på intervjuer och svara på Aftonbladets frågor.

I flera månader har Aftonbladet sökt ministrarna angående kritiken i NGO Monitors rapport.

Till slut fick vi en telefonintervju med Lövins statssekreterare Ulrika Modéer. Den texten kan läsas här.

I bakgrundssamtal tonar regeringskällor ner betydelsen av NGO Monitors rapport – de anser att organisationen helt enkelt är för partisk och har för nära band med Israels högerregering.

Experten: Bör bemöta kritiken

En kritik som för övrigt upprepas även i israeliska vänsterkretsar och en beskrivning som Anders Persson, statsvetare och Israel-Palestinaexpert på Lunds universitet, skriver under.

Foto: LUNDS UNIVERSITET Statsvetaren Anders Persson.

Enligt honom är NGO Monitor en kontroversiell organisation ”som generellt har dåligt rykte i akademiska kretsar”.

– De för en kamp mot Israels kritiker. De granskar granskarna, vilket i sig inte är något konstigt, säger han.

Samtidigt samarbetar NGO Monitor med FN och dess representanter har även föreläst för svenska riksdagspolitiker.

Och invändningarna mot dem till trots, anser Anders Persson att innehållet i rapporten bör tas på allvar.

– Man bör läsa rapporten och bemöta kritiken. Vi vet att det finns massor med problem förknippade med bistånd som korruption och ineffektivitet. Vi vet också att de flesta biståndsgrupper verksamma i Palestina anses vara vänster, även om de också kritiserar Hamas och Palestinska myndigheten.

De diametralt olika åsikterna om NGO Monitor och uppgifterna i dess rapport visar hur komplex och känslig frågan är.

Och kan allt som NGO Monitor har kommit fram till avfärdas som ensidig propaganda?

”Sverige enda landet som inte agerat”

Flera regeringar agerade faktiskt när NGO Monitor i rapporten avslöjade att ett kvinnocenter på Västbanken hade döpts efter Dalal Mughrabi – som enligt Israel ledde terrorattacken i Tel Aviv 1978 som dödade 37 civila. Många av offren var barn.

Sverige frös visserligen utbetalningarna till den utpekade organisationen efter kritiken sommaren 2017.

Men de andra länderna har reagerat kraftigare.

Dalal Mughrabi – terrorist i Israel men hjälte enligt vissa palestinier.

Utrikesdepartementet i Schweiz beslutade tills vidare att frysa landets bistånd till projektet. Holländska parlamentet gav regeringen i uppdrag att se över stödet till Palestina. Danmark beslutade att skärpa kontrollen och att i framtiden finansiera färre palestinska organisationer.

– Andra regeringar har signalerat att det är något problematiskt med de här organisationerna. Sverige är det enda landet som inte har agerat, säger Olga Deutsch.

Eftersom ingen av de ansvariga ministrarna vill prata med oss sökte vi även det svenska generalkonsulatet i Jerusalem, som ledde biståndsprojektet.

Inte heller där vill någon bemöta kritiken i en bandad intervju. I ett mejl skriver konsulatet att samarbetet inom sekretariatet kommer att upphöra under 2018.

Kritiken besvärlig för myndigheterna

Interna mejl från generalkonsulatet i Jerusalem som Aftonbladet tagit del av visar att kritiken i rapporten är besvärlig för de svenska myndigheterna.

I ett av dem skriver generalkonsul Ann-Sofie Nilsson:

”Vi kan räkna med uppmärksamhet kring frågan såväl lokalt som i våra respektive länder...” men ”utgångspunkten är att inte göra denna fråga större eller mer principiell än nödvändigt”.

– Vi kan inte kräva någonting av Sveriges regering, vi vill bara skapa en medvetenhet och dela vår information. Det vore ansvarsfullt att åtminstone göra en utvärdering för att det handlar om något så allvarligt som terrorism och antisemitism, säger Olga Deutsch.

FAKTA Palestinabistånd och Sekretariatet för mänskliga rättigheter, MR/IHL Organisationer som NGO Monitor granskat finansierades inom ramen för ett projekt som heter HR/IHL Sekretariatet.

Organisationer som har fått stöd via Sekretariatet måste, enligt avtal mellan Sekretariatet och organisationerna, avstå från uppvigling till våld eller hat och respektera förbud mot diskriminering på grund av ras, etniskt ursprung eller religion.

Sedan 2013 har Sekretariatet, som består av Danmark, Sverige, Nederländerna och Schweiz, tillsammans stöttat israeliska och palestinska icke-statliga organisationer, så kallade NGO:s.

Sekretariatets uppgift var att ta in ansökningar om stöd från lokala MR-organisationer och sedan utifrån givarländernas gemensamma kriterier presentera förslag på vilka som ska få stöd. Sekretariatet följer också upp de bidrag som ges och fungerar som dialogparter för de lokala organisationerna.

Hittills har sammanlagt 25 organisationer fått stöd från den givargemensamma fonden, som haft en total budget på 154 miljoner kronor varav 123 miljoner kronor har betalats ut i stöd.

Sekretariatet drivs av Institute of law at Birzeit university och konsultbolaget NIRAS och Sveriges intressen har delegerats från Sida till Svenska konsulatet i Jerusalem.

Pengarna till Sekretariatet betalas ut från den budget som anslagits av de rödgröna regeringen till Strategin för Palestina. Strategin ska gälla under perioden 2015-2019 och omfattar cirka 1,5 miljarder kronor.

I samband med att Sveriges regering erkände staten Palestina 2014 lanserades en ny femårig resultatstrategi för det bilaterala utvecklingsbiståndet på totalt 1, 5 miljarder kronor, ett genomsnitt på 300 miljoner kronor per år. Sverige bidrar med sammanlagt cirka 800 miljoner kronor per år till Palestina.

Sveriges bistånd till Palestina har som överordnat syfte att bidra till ett demokratiskt, självständigt, sammanhängande och livskraftigt Palestina, som existerar sida vid sida med Israel i fred och säkerhet. Källa: Sida och regeringen.se LÄS MER

FAKTA Exempel på anklagelser ur NGO Monitors rapport mot Sekretariatet för mänskliga rättigheter, MR/IHL: Fyra biståndsmottagare är kopplade till Folkfronten för Palestinas befrielse, PFLP som är klassad som terrororganisation av EU, USA, Kanada och Israel.

15 av 24 mottagare stödjer BDS-rörelsen till bojkott, desinvesteringar och sanktioner mot Israel. Enligt rapporten har sekretariatet har bidragit med drygt 63 miljoner kronor till de 15 organisationerna mellan 2014 och 2016.

EU ställer sig inte bakom bojkott av BDS-rörelsen dock har EU bekräftat rätten att bedriva BDS-verksamhet

Addameer samarbetar officiellt med PFLP och erbjuder juridiskt stöd till palestinska fångar, däribland terrordömda. En av Addameers ledare har bland annat dömts 2015 för att vara aktiv i terrorgruppen, för att uppmuntra till våld och att kidnappa israeliska soldater. Mellan 2014 och 2016 fick de motsvarande 2,8 miljoner kronor.

Defence for children international - Palestine har beviljats kring 6,3 miljoner kronor i bistånd mellan 2014 och 2016 och arbetar med rättigheter för barn. Enligt rapporten har flera medlemmar kopplingar till terrorgruppen PFLP. Källa: NGO Monitor. Siffrorna som anges i kronor kan variera beroende på den rådande valutan. LÄS MER

Foto: Skärmdump från Twitter/NGO Monitor Den palestinska människorättskämpen Manal Tamimi har kritiserats för inlägg i sociala medier som är antisemitiska och uppmanar till våld mot israeler.

FAKTA WCLAC ► Women’s center for legal aid and counseling (WCLAC) fick mellan 2014 och 2016 cirka 6,1 miljoner kronor från Sekretariatet. ► Medlemmar anklagas för att rättfärdiga våld och antisemitism. Ett av flera exempel i rapporten är medlemmen och människorättskämpen Manal Tamimi har publicerat flera antisemitiska bilder och föreställningar (som att judar dricker arabiskt blod), förespråkat terrorism på Facebook och uppmanat till en tredje intifada. ► När Manal Tamimi gick ut med sina tweets, som är omtalade, arbetade hon inte för WCLAC och dessutom tog WCLAC avstånd från dessa tweets, i ett brev till MR/IHL Sekretariatet. LÄS MER

Foto: Skärmdumpar från Badil/NGO Monitor

FAKTA BADIL BADIL har under perioden 2014 till 2016 fått 3,2 miljoner kronor. Organisationen är en del av BDS-rörelsen och publicerar antisemitiska serieteckningar på sin hemsida. LÄS MER

FAKTA NGO Monitor ► NGO Monitor, som står bakom rapporten Human rights and international humanitarian law secretariat: absusing public funds to perpetuate conflict, är verksam sedan 2002 och är en icke-statlig israelisk organisation. Organisationen får inget ekonomiskt stöd för den israeliska regeringen. ► Organisationens syfte är att granska, ge analyser och information om aktiva NGO:s, icke-statliga organisationer, som hävdar att de arbetar för mänskliga rättigheter och humanitära frågor. ► NGO Monitor är sedan 2013 rådgivare till FN. LÄS MER

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 11 maj 2018 kl. 07.43