Långt fler svenskar kan ha dött av corona

Professor: De som avlider hemma ingår inte i statistiken

Publicerad: 10 april 2020 kl. 04.00

Uppdaterad: 10 april 2020 kl. 07.31

Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet.

Foto: GETTY (GENREBILD) Ingen som dör i Covid-19 hemma kommer att ingå i dödsstatistiken, eftersom sjukdomen inte har verifierats i den gruppen. Det gör att antalet döda troligen är betydligt högre än det som rapporteras av Folkhälsomyndigheten, skriver Annika Dejmek.

DEBATT. Antalet döda i Covid-19 ökar nu oroväckande i Sverige, men det finns starka skäl att misstänka att det sanna antalet är betydligt högre än det som rapporteras av Folkhälsomyndigheten.

Detta beror inte bara på en fördröjning i rapporteringen. En betydligt viktigare felkälla är att det bara är dödsfall bland personer med bekräftad Sars-cov-2 infektion, som rapporteras och Sverige har utfört betydligt färre laboratorietester än de flesta övriga länder.

I Folkhälsomyndighetens uppdaterade nationella rekommendation (2020-04-01) för provtagning prioriteras personer med behov av inneliggande sjukhusvård och omsorg som insjuknat akut med feber eller luftvägssymptom utan känd orsak.

Dessutom rekommenderas, utifrån regionala och lokala resursbehov, provtagning av personal inom sjukvård och omsorg samt institutionsboende som insjuknat akut med feber eller luftvägssymptom.

Patienter med misstänkta coronasymptom som uppsöker sjukvården men inte är så sjuka att de behöver vårdas inneliggande skickas hem utan att testas och kommer inte heller i fortsättningen att prioriteras.

Enligt nuvarande riktlinjer kan tester genomföras vid misstänkta fall på särskilda boenden, där de äldsta och sjukaste, med störst risk för att dö av coronavirus vårdas, men av tidningsrapporter framgår att kapaciteten för sådana tester är bristfällig, och patienter riskerar att dö, innan det mobila provtagningsteamet anländer.

Det är dessutom bara 4 procent av alla över 65 år som bor i särskilda äldreboenden, och den stora majoriteten av de äldre som inte hamnar på sjukhus kommer alltså aldrig att testas.

För att tala klartext: Ingen som dör i Covid-19 hemma kommer att ingå i dödsstatistiken, eftersom deras Covid-19-sjukdom aldrig har verifierats.

Även om den läkare som utfärdar dödsbevis och skriver dödsorsaksintyg faktiskt skulle misstänka att dödsfallet orsakats av coronaviruset, kommer det aldrig att kunna bevisas.

Som gammal patolog är jag väl förtrogen med förfarandet vid dödsfall utanför sjukhus. I Sverige avlider ett ”normalt” år cirka 20 procent i hemmet.

I knappt 40 procent av dessa fall är den underliggande dödsorsaken hjärtkärlsjukdom och någon obduktion utföres så gott som aldrig, även om den avlidne även skulle ha visat symptom på luftvägsinfektion.

Ännu så länge är antalet avlidna i dokumenterad Sars-cov-2-infektion inte så stort att mörkertalet skulle gå att upptäcka i SCB:s register över avlidna, vars preliminära siffror sträcker sig till den 31 mars men när antalet avlidna med bekräftad Covid-19 stiger kommer antalet döda i obekräftad Covid-19 att avspeglas i en total överdödlighet jämfört med tidigare år.

Den höga dödligheten i Italien anses bland annat bero på täta kontakter mellan gamla och unga, som kan vara smittade med mycket lindriga symptom eller vara helt symptomfria.

I Sverige har Folkhälsomyndigheten visserligen sent omsider utfärdat förbud mot besök på äldreboenden, men man framhärdar i uppfattningen att även de som har smittade anhöriga kan fortsätta att arbeta om de känner sig friska.

Folkhälsomyndigheten borde inte vara okunnig om att symptomfria smittbärare kan sprida SARS-CoV-2. Enligt en artikel i Science har 79 procent av de smittade blivit smittade av symptomfria bärare.

Hur stort kan mörkertalet vara? En fingervisning får man i en studie från den hårdast drabbade regionen i Italien, provinsen Bergamo.

Där fann man att utöver de officiellt cirka 2 000 Covid-19-döda i mars dog 2 400 personer fler än tidigare år i sina hem, med en annan diagnos än Covid-19. Och då måste man betänka att Italien har cirka fyra gånger fler sjukhussängar per invånare än Sverige, och gjorde fler test per invånare.

Bergamos borgmästare säger i en intervju i Wall Street Journal att ”de länder som är lyckliga nog att vara 14 dagar efter oss har fortfarande tid att bygga upp ett försvar. Vi var först och vi var inte beredda. De ledare som studerar oss och inte vidtar åtgärder kommer att ha mycket att stå till svars för”.

Tänker Sverige lyssna?



Annika Dejmek, professor emerita i patologi, SUS Malmö, Lunds universitet



PS. Det finns nu även uppgifter från Spanien att antalet döda i Covid-19 är dubbelt så högt som det officiellt redovisade.



⁠ Häng med i debatten och kommentera artikeln

– gilla Aftonbladet Debatt på Facebook.

Läs fler artiklar i ämnet här

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 10 april 2020 kl. 04.00