Enligt en undersökning från Centrala studiestödsnämnden så är fler studenter än tidigare missnöjda med sin ekonomi trots att studiemedlet höjdes så sent som förra året. Notera att det alltså är studenternas uppfattning om deras ekonomi som försämrats, inte ekonomin i sig. Det bekräftar den bild som tidigare förmedlats av högljudda studentförbund till vänster. Dessa tenderar att förespråka “studielön”, något som i det närmaste är ett oxymoron. Bortskämt kan tyckas med tanke på hur priviligerade svenska studenter är ur ett internationellt perspektiv. Inte bara erbjuds här kostnadsfri högskoleutbildning och ett förmånligt lån, utan också bidrag. Men mycket vill ha mer.

Det är dock inte dålig ekonomi under studietiden som svenska studenter bör höja rösterna över, utan dålig ekonomi efter studietiden. Den är sämre än i andra jämförbara länder; Sverige har lägst utbildningspremie i hela OECD. Med andra ord är Sverige det land där hög utbildning ger lägst avkastning – ett tecken på att lönespridningen är för låg.