Не всі товари в Україні дешевші, ніж у державах Євросоюзу. Де українці переплачують і чому?

Відносно низькі ціни в Україні порівняно з ЄС чи Росією є для українців як предметом гордості, так і показником бідності. Проте не все в Україні дешевше. Жителі прикордонних територій їдуть у Польщу з бензином, алкоголем і цигарками, а повертаються з продуктами харчування, одягом та авто.

Що в Україні дорожче і чому? Там, де бізнес в Україні концентрований і має сильне лобі, там ціни завищені. Якщо товари в основному виробляє малий та середній бізнес або просто бабусі вирощують їх на грядці, там ціни справді низькі.

Завдяки протекціонізму олігархи бережуть свій бізнес від конкуренції. В результаті переплачує кожен українець. Ось найбільш яскраві приклади.

Одяг і взуття

Розмір переплати: 30-50% Джерело: lacoste.ua, lacoste.pl, zara

Причини переплати — правило, за яком брендований товар може імпортуватися лише за згоди власника бренду, і ввізне мито на одяг та взуття в розмірі 12-40%.

Як правило, країни дозволяють ввозити бренди будь-яким рітейлерам. Україна ж обрала шлях, при якому товар, ввезений так званим неавторизованим дистриб'ютором, блокується на митниці на 20 днів.

За цей час ціна на товар може змінитися і зробити імпорт невигідним, тому ввозити брендовані речі особливо ніхто не ризикує. Користуючись цим, офіційні магазини брендового одягу задирають ціни на товари порівняно з польськими. Мито на імпорт добра покупцям теж не приносить.

М'ясо і молоко

Для порівняння автор зробив аналогічні замовлення у мережевих супермаркетах Варшави та Києва. У Польщі ці продукти в два-три рази дешевші, ніж в Україні.

Натисніть для збільшення Джерело: онлайн-замовлення 7 серпня 2018 року у супермаркеті Tesco у Варшаві

Натисніть для збільшення Джерело: онлайн-замовлення 7 серпня 2018 року в київському супермаркеті "Ашан"

Назва Польща Україна Чверть куряча 15,75 грн за кг 47,00 грн за кг Лопатка свиняча без кістки 59,13 грн за кг 112,95 грн за кг Молоко 2,5% 13,99 грн за л 22,32 грн за л Молоко 3,2% 14,73 грн за л 29,28 грн за л

Розмір переплати: 100% і більше

Більш високі ціни на продукти в Україні можна пояснити вищою собівартістю вітчизняного тваринництва, крім птахівництва, та труднощами при перетині кордону транспорту з продуктами, які швидко псуються.

Українські виробники м'яса та молока неефективні порівняно з європейськими фермерами. Більшість свиноферм та молочних ферм в Україні власники утримують як додаток до рослинництва, щоб забезпечити роботою пайовиків.

Разом з тим, ніхто не хоче продавати м'ясо чи молоко собі у збиток, тому ціни на продукцію високі. Платять за цю неефективність звичайні споживачі.

Іншою проблемою галузі є велика кількість фальсифікованих кормів та ветеринарних препаратів, корупційні схеми при їх придбанні. Страху у свинарстві додає африканська чума свиней. Вакцини чи ліків від цієї хвороби нема, при її спалахові всіх тварин у господарстві знищують, а це те саме, що банкрутство.

Низькою собівартістю в Україні можуть похвалитися лише виробники курятини. Ці виробництва сконцентровані в аграрних холдингах. Великі об'єми закупівель дозволяють їм отримувати ветеринарні препарати та корми за помірними цінами.

Однак високий ступінь олігополізації ринку та труднощі з імпортом призводять до зростання цін на внутрішньому ринку. Через низьку конкуренцію у найбільших виробників виникає маржа у розмірі 40%.

Також імпортери скаржаться, що при перетині кордону складно ввезти м'ясо. Затримка на кордоні або "випадкове" вимкнення рефрижератора під час огляду автомобіля призводять до миттєвого псування продукції.

Впливає на ціни в Україні і розмір ставки ПДВ — 20%. У Польщі податок на продукти харчування становить 3-8% залежно від категорії.

Автомобілі

Ось стільки коштуватиме цей автомобіль після розмитнення в Україні.

Розрахункова вартість розмитнення KIA Sportage 2.0 Euro 4 в Україні

Податки Ставка Євро ПДВ 20% 1 856 Мито 10% 400 Акциз 2,441 євро за куб см 4 882 Податок до пенсійного фонду 4% 371 Вартість після розмитнення 11 509

Розмір переплати за вживані авто: 300%

За законом "Про деякі питання ввезення на митну територію України та реєстрації транспортних засобів", з 1 січня 2016 року заборонено ввозити авто, нижчі за стандарт "Євро-5", тобто старіші 2010 року. Навіть якщо хтось захоче сплатити акциз за авто стандарту "Євро-4", поставити його на реєстрацію не вийде.

Таким чином, головні причини переплати за автомобілі — високі акцизи на вживані авто, імпортне мито в розмірі 10% та високі екологічні стандарти. Це ускладнює ввезення вживаних машин, через що в країні з'явилося 300 тис "євроблях".

Люди думають, що одні платять, а інші — ні. Не зовсім так. Навіть якби хтось хотів ввезти вживане авто, яке відповідає екологічним стандартам, то дешевше купити нове. Для цього й придумані акцизи: змушувати купувати нові "Ланоси".

Проте ці заходи не допомогли. У 2008 році в Україні було випущено 400 тис авто, в останні два роки — по 4 тис. Ці податки пора скасувати. Прийнятий у першому читанні законопроект Ніни Южаніної є позитивним кроком в цьому напрямку.

Слід зауважити, що акцизів, плати за реєстрацію авто чи податку на їх утримання нема ні в Чехії, ні в Словаччині, ні в Румунії, ні в Литві. Саме з останньої в Україну масово везуть "євробляхи". У Литві можна купити авто за 1-2 тис євро.

Електрика

Розмір переплати: до 15% Джерело: постанова НКРЕ №220 від 26 лютого 2015 року "Про встановлення тарифів на електроенергію, що відпускається населенню"

Причина переплати — формула Роттердам+, при якій вартість вугілля у собівартості електрики рахується, як в Роттердамі плюс доставка в Україну.

У підсумку українці купують у виробників електроенергію за цінами, в півтора рази більшими, ніж вони продають її угорцям. Якби українці платили за електрику хоча б на рівні з жителями країн ЄС, то могли б мати рахунки на 15% менші.

У Верховній Раді уже з'являються законопроекти, покликані виправити такі цінові розриви. Законопроект №8626 дозволяє імпорт електрики і скасовує формулу Роттердам+. Також невдовзі буде поданий законопроект, який дозволяє так званий паралельний імпорт одягу і скасовує імпортні мита на нього.

Мар'ян Заблоцький, голова ГО "Українське товариство економічних свобод", голова ГО "Центр ефективного законодавства"