Hver femte dansker har inden for det seneste år meldt sig syg, fordi de har været påvirket negativt psykisk af deres arbejde.

Det viser en undersøgelse foretaget af Epinion for LO, der har spurgt 3.360 repræsentativt udvalgte danskere.

I alt svarer 18 procent, at de inden for de seneste 12 måneder har meldt sig syge på grund af psykiske påvirkninger på arbejdspladsen.

At mange rammes, vækker bekymring hos Morten Skov Christiansen. Han er næstformand i LO, som er hovedorganisation for 18 fagforbund, som repræsenterer blandt andre sosu'er, tømrere og metalarbejdere.

- Det, som undersøgelsen slår fast, er, at det både er det offentlige, ufaglærte, private og akademikere, der rammes af et dårligt psykisk arbejdsmiljø. Det skal få alarmklokkerne til at ringe, og der skal sættes nogle initiativer i gang. Det er vigtigt at alle får de samme rammer, så alle kan få et godt arbejdsmiljø, siger Morten Skov Christiansen.

17 procent af LO-medlemmerne har meldt sig syge på grund af psykiske påvirkninger.

Samme billede tegner sig hos FTF, der er organisation for blandt andre sygeplejersker, lærere og politifolk, hvor det tilsvarende tal er 21 procent.

20 procent af LO-medlemmerne og 25 procent af FTF-medlemmerne svarer desuden, at de altid eller ofte har følt sig stressede inden for en periode på fire uger. Det tilsvarende tal er 16 procent for Akademikerne.



Næsten hver femte melder sig syg af psykiske påvirkninger på arbejdet.

Alarmerende tal

Katrine Marie Jensen arbejder til daglig som stresskonsulent. Her rådgiver hun virksomheder og borgere ramt af stress. Desuden har hun skrevet flere bøger om stress.

Ifølge hende er især konkurrencesamfundet og et stigende forbrug af sociale medier med til at påvirke stresskurven i negativ retning.

Hun hæfter sig ved, at 13 procent af de adspurgte LO-medlemmer tager medicin dagligt eller ugentligt, fordi de har det psykisk dårligt.

- Det er alarmerende, at folk bliver nødt til at medicinere sig for at gå på arbejde. Man forudsiger, at stress i 2020 vil være hovedkilde til sygdom. Det er meget bekymrende, at vi er på vej derhen i samfundet, siger Katrine Marie Jensen.

Skal det blive bedre, er det nødvendigt, at der bliver løftet i flok, påpeger hun.

- Det største ansvar ligger hos ledelsen. De skal gå ind og italesætte, hvad stress er, og finde ud af hvordan de vil forebygge det Men der er også et fælles ansvar. Hvis du kan se, at kollegaen har det dårligt, skal du sige det til ham eller hende og hjælpe, siger Katrine Marie Jensen.

Det er også vigtigt, at pågældende selv er i stand til at sige det, hvis de oplever stress. Det kan dog være svært, påpeger Katrine Marie Jensen. For i langt de fleste tilfælde vil den stressramte være den sidste til at indrømme det.

- Det kræver et enormt stærkt menneske at turde råbe op, og derfor skal fællesskabet støtte op. Vi skal støtte hinanden til at nedbryde det tabu. Vi skal turde vise sårbarheden, siger Katrine Marie Jensen.

LO: Sæt ressourcer af til det

I forhold til lovgivning er det fysiske og psykiske arbejdsmiljø sidestillet. Men hos LO efterspørger man en bekendtgørelse om psykisk arbejdsmiljø. Det er nødvendigt, hvis man vil have knækket koden til at bekæmpe stress, fortæller Morten Skov Christiansen.

- Ambitionen skal være, at alle kan arbejde uden at blive syge af det. Det første skridt er at anerkende, at det er blevet et rigtig stort problem. Der skal sættes penge af til det. Og så skal vi blive bedre til at tale om det på arbejdspladsen, siger Morten Skov Christiansen.

- I alt for mange år er problemet blevet negligeret, og gjort til noget man skal løse individuelt med i stedet for at løse det kollektivt på arbejdspladsen. Det skal løses på arbejdspladsen, og der skal investeres i det nationalt fra politisk side. Virksomhederne skal have de værktøjer, der skal til for at skabe et godt klima, siger Morten Skov Christiansen.

Arbejdstilsynet bør også spille en større rolle, hvis der skal dæmmes op for problemerne, mener Morten Skov Christiansen. Et stærkere arbejdstilsyn er afgørende for, at der føres mere kontrol med det psykiske arbejdsmiljø.

- Det er klart, arbejdsgiveren har det overordnede ansvar. Når man går på arbejde, har man krav på et sundt miljø, man ikke bliver syg af. Derfor er det vigtigt med en stærk myndighed, der kan kontrollere virksomheder, der ikke overholder arbejdsmiljøloven, siger Morten Skov Christiansen.

DA: Ikke mere kontrol

Hos Dansk Arbejdsgiverforening (DA) deler man ikke opfattelsen af, at øget kontrol er vejen frem, fortæller arbejdsmiljøchef Christina Sode Haslund.

- Udfordringer skal løses ude på den enkelte arbejdsplads. Flere regler og mere lovgivning hjælper ikke, siger siger Christina Sode Haslund og fortsætter:

- Det, vi ved hjælper, er, når medarbejdere og ledelse ude på arbejdspladserne har en dialog om de udfordringer, som de måtte opleve på den enkelte arbejdsplads – og hvor alle parter er med på at finde en konkret og duelig løsning til deres konkrete udfordring. Det giver et ejerskab, som flere regler aldrig vil kunne give .

- Vores vurdering er, at der er brug for en mere flerstrenget indsats, hvor uddannelsessystemet og sundhedssystemet med videre spiller sammen med indsatsen på arbejdspladserne. Vi skal tænke det her i helheder frem for at tro, at man kan løse en generel samfundstendens på at flere føler sig stressede ved kun at fokusere på arbejdspladsen.