Den øverste ene procent af den amerikanske befolkning tjener næsten 23 procent af al indkomsten og de har en større formue end 90 procent af alle amerikanere tilsammen.

Samtidig lever 47 millioner i fattigdom, middelklassen har set deres indkomst stagnere og for mange amerikanere er det blevet sværere og sværere at bevæge sig op ad den sociale og økonomiske rangstige.

Den udvikling gør USA til det land i Vesten, hvor den økonomiske ulighed er højst, men resten af Vesten er på vej i samme retning. Det siger den tidligere amerikanske beskæftigelsesminister og nuværende økonomiprofessor på UC Berkeley, Robert Reich, til DR Nyheder.

- Alle lande bevæger sig mod USA. Nogle er tæt på, andre er længere væk, men næsten alle lande bevæger sig i vores retning.

Den stigende ulighed får Robert Reich til at advare Danmark og resten af Vesten.

Han mener, vi bør spørge os selv, om vi ønsker et samfund som det amerikanske med høj fattigdom og lav social mobilitet. Hvis ikke, bør vi være opmærksomme på, hvad årsagerne til den stigende ulighed i USA er.

Her peger Robert Reich især på, at det er politik, der har banet vejen for de rige og de store virksomheder.

- Det er meget velhavende folk og selskabers evne til at indrette markedet imod resten af arbejdsstyrken og samfundet uden at få tilstrækkelig modstand. Fagforeninger er for eksempel meget svage i USA. Andre modvirkende kræfter er også blevet svækket, og uden denne modstand er der ikke nogen begrænsninger for, hvad de meget rige og Wall Street-selskaberne kan gøre, og hvordan de vil organisere markedet til egen fordel, siger Robert Reich til DR Nyheder.

Advarselslamperne blinker herhjemme

Robert Reich forsker til dagligt i ulighed og har offentligt støttet den demokratiske præsidentkandidat Bernie Sanders’ kamp for at blive USA’s næste præsident.

Bernie Sanders’ kampagne gik blandt andet på at mindske uligheden og i stedet bevæge sig mere i retning af lige lande som Danmark.

- Vi skal se til lande som Danmark, Sverige og Norge og lære, hvad de har opnået for deres arbejdende folk, slog han fast i den første tv-transmitterede valgdebat og har gjort det adskillige gange sidenhen.

Paradoksalt nok kommer Bernie Sanders’ og mange amerikaneres omfavnelse af Danmark og den skandinaviske velfærdsmodel på et tidspunkt, hvor uligheden stiger herhjemme.

De øverste fem procent af danskerne tjener 18 procent af den samlede indkomst, og de øverste 10 procent har en større formue end de 70 procent nederste tilsammen, viser de nyeste tal fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.

Samme udvikling for 30 år siden

Og selvom Danmark stadig er et meget mere lige land end USA, så ligner udviklingen herhjemme noget, man oplevede for 30 år siden i USA.

Det fortæller Lars Olsen, der sammen med en række forskere er forfatter til bogen ’Klassekamp fra oven – den danske samfundsmodel under pres’.

- Vi kan se nogle af de samme udviklinger i Danmark, som vi har set i de angelsaksiske lande fra 1980’erne og frem, hvor uligheden begyndte at stige. Herhjemme stikker de øverste tre-fire procent af fra resten. Vi bor og går i skole mere adskilt. Den negative sociale arv er blevet tungere, og den sociale mobilitet er faldet i specielt den laveste del af samfundet. Der er kommet en større etnisk underklasse, og til sidst er utrygheden også stigende. Dem udenfor arbejdsmarkedet føler sig pressede, og dem, der har almindelige arbejderjob, er ikke sikre på, de kan forsætte i deres job, til de skal pensioneres, siger Lars Olsen til DR Nyheder.

Den stigende ulighed bør derfor tages alvorligt af politikerne, mener Lars Olsen, der har set det danske samfund ændre sig markant siden 1990’erne, hvor uligheden begyndte at stige herhjemme.

- Det, der sker nu, skal man tage som nogle blinkende advarselslamper, og det er beklageligt, at der ikke er et større ønske fra politikerne om at debattere det her, mener Lars Olsen.