Kan en kvinde blive fjernet som medmor, når hun først har givet samtykke til at være medmor for et barn?

Det er spørgsmålet i en usædvanlig sag, som er landet hos Højesteret.

Sagen handler om et lesbisk par, der i 2017 fik et barn sammen ved hjælp af en sæddonor. Den ene blev biologisk mor til barnet, mens den anden allerede inden befrugtningen registrerede sig som medmor.

Som medmor betragtes hun på lige fod med en far.

Men kort efter at den ene kvinde fødte en dreng, gik de to kvinder fra hinanden. Og den ikkebiologiske mor ser ikke længere barnet. De har derfor begge ønsket, at den ikke-biologiske mor, ikke længere skal være medmor.

Både by- og landsret har imidlertid spændt ben for dette. Erklæringen er bindende, fastslog Vestre Landsret, der også lagde vægt på, at et barn så vidt muligt skal have to forældre.

Ifølge Jesper Håkonsson, der er advokat for den biologiske mor, fik sagen i november lov til at komme til Højesteret, da den er den første af sin slags.

Han erkender, at kvinderne ikke har loven på deres side i forhold til at få afregistreret medmoderskabet.

»Loven er ret klar. Det kan man ikke,« siger han.

Han mener dog, at han har fundet en åbning i sagen. For barnet er blevet til med en åben sæddonor. Det betyder, at drengen fra sin 18-års fødselsdag vil kunne få oplyst, hvem der er hans biologiske far.

»Umiddelbart gælder disse bestemmelser, som vi læser dem, kun anonyme donorer. Og så ser det ud til, at der er et hul, som gør, at når donoren er kendt, så er der ikke det her forbud mod at få fjernet medmoren,« siger han.

I sagen er den lille dreng repræsenteret af advokat Klaus Therkildsen, og han har i landsretten argumenteret for, at det er i barnets interesse fortsat at have to mødre.

I Børns Vilkår mener direktør Rasmus Kjeldahl, der udtaler sig generelt, at det er vigtigt, at et barn har to forældre.

»Det er rigtig vigtigt, at vi ikke får så løse regler, at det (barnet, red.) bliver et forhandlingsobjekt - at et barn er noget, som man bare kan have for en stund, indtil at man er træt af den anden forælder.«

»Det er en kæmpe forpligtelse at påtage sig. Det skal ikke være én, som man kan løbe fra. For så tror jeg, at rigtig mange børn vil komme i klemme,« siger direktøren.

Medmoren har ikke en advokat i sagen, og det har ikke været muligt at få kontakt til hende for en kommentar.

Det er endnu uvist, hvornår Højesteret skal behandle sagen.

/ritzau/