Mens nye bander viser sig bybilledet i København og Aarhus, så behøver indbyggere i landets tredje største kommune Aalborg ikke frygte at nye bander og rockerklubber kigger den vej. Det siger sociolog ved Aalborg Universitet, Sune Qvotrup Jensen.

Han peger på to årsager: den forebyggende indsats og beboersammensætningen:

- Der er simpelthen ikke de her store områder, hvor der en stærk koncentration af på den ene side etniske minoriteter og på den anden sociale problemer.

Vellykket forebyggende indsats

Ifølge ham er det nemlig her, banderne henter nye medlemmer. Og samtidig sørger Aalborg Kommunes forebyggelsescenter for at være til stede med tidlige indsatser.

Derfor tror Sune Qvotrup heller ikke man vil se bander knopskyde fremadrettet. Så var det allerede sket, siger han:

- Det min vurdering, at det faktisk er et af de steder i Danmark, hvor man er lykkedes rigtig godt med den type indsats. Hvor man helt konkret går ud på gaden og taler med de her unge. Uden det er noget der foregår med de store fanfarer, men får dem gelejdet i en rigtig retning.

På fornavn med mulige problemunge

Opskriften er at være på fornavn med de unge, men også deres boligselskab, lærer, pædagog og betjent, lyder det fra leder af forebyggelsescentret hos Aalborg Kommune, Denise Bakholm:

- Vi har et finmasket net. Vi kender hinanden på ret tæt hold. Vi laver sådan et langt træk med forebyggelse. Hele tiden med fokus på at undgå kriminalitet og herunder også rekruttering til bander.

Spreder folk der kan give problemer

Et aktivt samarbejde mellem boligforeninger og kommunen for at sprede folk, der giver problemer, har også en stor betydning, mener Laila Thomsen, der er formand for Alabu Bolig:

- Beboersammensætningen er utrolig vigtig, hvis man samler en bestemt slags beboer kan det give problemer, og der har man i Aalborg Kommune været dygtige til at vælge det modsatte.

Flere steder har man indført kombineret udlejning i almene boliger, der giver personer med lønindkomst fortrinsret til boliger i belastede områder.