Da Det Danske Filminstitut i foråret udgav rapporten ’Undersøgelse af kønsfordelingen i dansk film’ stod det klart, at den danske filmbranche stadig er stærkt mandsdomineret.

87 procent af alle film, der blev vist i biograferne i Danmark i 2015, var instrueret af mænd. 83 procent af branchens manuskriptforfattere er mænd, og hovedrolleindehaverne i disse film er i 80 procent af tilfældene også mænd.

Kønsuligheden bider altså tilsyneladende sig selv i halen, og derfor nedsatte Filminstituttet tre uafhængige aktionsgrupper, som skulle komme med bud på, hvordan man kan styrke kønsbalancen i dansk film.

Kvindelige instruktører udrydningstruet

Filminstruktør og formand for Danske Filminstruktører Christina Rosendahl er ankerperson for en af aktionsgrupperne. Hun er chokeret over tallene.

- Vi tror, vi er ligestillede i dansk film, men det er vi seriøst ikke. Vores tal viser, at hvis tendensen fra perioden 2000-2015 fortsætter, så vil kvindelige spillefilminstruktører være udryddet i Danmark om 32 år. Det er altså ret skræmmende, siger hun i Radio 24Syvs kulturprogram AK24Syv.

Arbejdsgrupperne fremlægger nu deres indsigter og anbefalinger i tre rapporter, en for hver gruppe.

Anbefalingerne spænder vidt. Dels byder de på en række langsigtede forslag, der blandt andet går ud på at styrke bevidstheden om køn i udvælgelsesprocesser og modarbejde vanetænkning, når det kommer til vurderingen af et projekts potentiale.

Og dels fremlægger grupperne konkrete forslag, som, hvis de implementeres, på kort sigt vil kunne skubbe til den skæve kønsfordeling.

Øremærkning af filmstøtten blandt forslagene

På Det Danske Filminstitut er administrerende direktør Henrik Bo Nielsen ”super glad” for gruppernes forlag.

- Der er mange ting, der har en høj grad af anvendelighed - nogle lavpraktiske forslag, som man kan implementere hurtigt, siger han.

Han er opsat på så hurtigt som muligt at få implementeret tiltag, der kan give resultater.

- Noget, der vil påvirke, hvilke typer ansøgninger og projekter, vi får ind ad døren - i morgen, om et år, om to år. Man kan begynde med at undersøge, hvor mange kvindelige manuskriptforfatter og instruktører, der findes derude, og hvad der skal til, for at man kan få dem til at søge støtte.

Et af arbejdsgruppens forslag går ud på at øremærke 40 procent af støttemidlerne til hvert køn og lade de sidste 20 procent være frie.

Et andet forslag går ud på, at man tilstræber en 50/50-kønsfordeling i støtten til manuskriptudvikling. Noget, som formand for en af aktionsgrupperne, manuskriptforfatter Jenny Lund Madsen, i AK24Syv kalder en ”form for mild kvote, som ville gøre, at flere kvinder kan få en fod i døren hos Filminstituttet”.

Institutdirektør: Kvoter ikke hensigtsmæssigt

Henrik Bo Nielsen har tidligere udtalt, at han ikke er tilhænger af kønskvoter.

Har arbejdsgruppernes forslag om at indføre kvoter fået dig til at ændre holdning?

- Jeg har den samme holdning, som jeg har haft hele vejen igennem. Kvoter er et super effektivt middel, man kan gribe til - sådan er det med regulering. Men jeg mener ikke, at det er hensigtsmæssigt. Og det er heller ikke noget, Filminstituttet kan sætte sig ned og beslutte for sig selv. Det er en politisk beslutning.

Læs også : Initiativ skal få flere nydanskere ind i danske film

Plan klar inden nytår

Den 18. november inviterer de tre aktionsgrupper til åbent debatmøde. Her opfordres interessenter fra branchen til at komme med deres holdning til arbejdsgruppernes forslag. Herefter håber Henrik Bo Nielsen hurtigt at kunne omsætte resultaterne til konkrete forslag.

- Jeg ville ærgre mig, hvis jeg ikke inden nytår kunne melde ud, hvilke konkrete initiativer vi kommer til at implementere med det samme, siger han.