DSB bliver tvunget til at vinke farvel til sine mest pålidelige eltog, når den danske jernbane har fået sit nye signalsystem ERTMS. De 44 IR4-togsæt med hver fire vogne indgår nemlig ikke i Banedanmarks planer.

IR4-togene er et yngre, elektrisk søstertog til IC3 og blev bygget med samme fysiske design på den nu lukkede fabrik i Randers frem til 1997. De to togtyper kan kobles sammen i forskellige kombinationer.

IR4 og IC3 hos DSB IR4

Antal togsæt: 44

Antal vogne per togsæt: 4

Antal sæder per togsæt: 233

Antal siddepladser i alt: 10.252

Byggeår: 1993-1997

Drivmiddel: El IC3

Antal togsæt: 96

Antal vogne per togsæt: 3

Antal sæder per togsæt: 144

Antal siddepladser i alt: 13.824

Byggeår: 1988-1998

Drivmiddel: Diesel Kilde: Wikipedia

IC3-togene udgør rygraden i Banedanmarks plan for at rulle nye signaler ud på de danske skinner inden 2030. Kun med signalcomputere i IC3 kan det undgås at beskytte – immunisere – de nuværende signaler mod magnetfeltet fra de køreledninger, som skal op på strækningen mellem Fredericia og Aalborg.

Her kan der i dag kun køre dieseltog, men de skal i løbet af de kommende ti år erstattes af nye eltog, som DSB kalder fremtidens tog.

Netop fordi den danske jernbane skal elektrificeres, havde DSB forventet at beholde IR4-togene, også selv om de til den tid vil være 30 år gamle. Det kommer de store problemer med at bygge nye computere ind i IC3 i vejen for.

Læs også: Så svært er det at gøre et tog klar til nye signaler

Vil holde kompleksiteten nede

Det første IC3-togsæt, som skal udstyres med signalsystemet, har i snart to år holdt på et værksted i Langå, selv om det kun skulle have taget 6-8 måneder at udvikle designet for ombygningen. Det kommer tidligst ud at køre om et halvt år.

Computeren kunne ikke være på toilettet - se hvordan et tog splittes ad for at give plads til nye signaler

»Det er ikke nogen hemmelighed, at det største problem, vi har signalprogrammet, onboard-kontrakten,« siger projektdirektør Jan Schneider-Tilli fra Banedanmark med fagudtrykket for at bygge udstyret ind i togene.

»I første omgang har vi sagt, at vi ikke fitter IR4-togene, IC4 eller ME-lokomotiverne. Det sker for at holde onboard-kontrakten på så lavt et kompleksitetsniveau som muligt,« tilføjer han. At »fitte« betyder i den forbindelse at installere det nødvendige udstyr i togene.

Da Ingeniøren påpeger, at DSB ellers gerne vil beholde de godt 10.000 siddepladser i IR4-togene som backup for fremtidens tog, påpeger Jan Schneider-Tilli, at de muligvis kan blive udstyret med det nye signalsystem på et senere tidspunkt.

Banedanmarks plan for signalcomputere i DSB's tog Dømt inde

Nuværende flåde

IC3

Dobbeltdækkerne (styrevogne)

Desiro (lokalstrækninger)

Øresundstogene

Kommende flåde:

Nye ellokomotiver

Fremtidens eltog (togsæt) Dømt ude

IC4 (diesel)

IR4 (el)

ME-lokomotiver (diesel)

EA-lokomotiver (el)

»Men det er ikke en grundforudsætning for vores plan. Den er, at IC3-togene bliver fittet. Hvis ikke DSB udrangerer IR4-togene og erstatter dem med fremtidens tog, så er der en ny situation. Det kan vi godt få til at passe i planen senere,« siger han.

Beslutningen om at opgive at forsyne Danmarks bedst fungerende eltog med nye signaler til en jernbane, der er på vej til at blive elektrificeret, vækker alt andet end jubel hos DSB. Ifølge det materiale, som Banedanmark i sidste uge præsenterede politikerne for sammen med planen om at forsinke signalprogram i syv år, har DSB specifikt bedt om at få udrustet flere af de eksisterende tog med nye signaler.

Driftsdirektør Anders Egehus fra DSB er meget afmålt i sine kommentarer til den nye plan.

»Vi har ikke haft tid til at vurdere, hvilke implikationer det giver, at vi ikke får opfyldt vores ønske om at ombygge IR4 og IC4-togene. Det er klart, at det nok alt andet lige kommer til at give nogle begrænsninger i den måde, vi kører på. Det bliver vi nødt til at kigge nærmere på, og indtil vi har haft mulighed for det, er det svært for mig at sige mere,« lyder det.

Samtlige DSB's eksisterende tog med undtagelse af de lokale Desiro-tog bliver af konsulentfirmaet Deloitte vurderet til at have høj kompleksitet, hvis de skal forsynes med nye signaler.

Øresundstog er med, men måske får Alstom ikke ordren

Det gælder også Øresundstogene, men de skal dog udstyres med ERTMS, fastslår Jan Schneider-Tilli. Det er der blot ikke lagt en detaljeret køreplan for endnu, da de udgør en option i kontrakten med tysk-franske Alstom, som ombygger de danske tog.

Illustration: Nanna Skytte

Afsporede signaler? Ingeniøren sætter i en serie artikler fokus på den største investering i den danske jernbane i nyere tid, det 23 milliarder kroner dyre projekt med at installere nye signaler ved alle skinner og i samtlige tog. Følg sagen om signalprogrammet her.

Projektdirektøren har tidligere kaldt det besynderligt, at Banedanmark og ikke DSB har udbudt kontrakten på at indbygge nye signalcomputere i togene.

Han vil ikke svare direkte på spørgsmålet, om planen så er at undlade at udnytte optionen i Alstom-kontrakten og i stedet bede DSB stå for et nyt udbud.

»Men det er klart, at vi overvejer, hvordan vi bedst muligt kan komme videre med Øresundstogene, som vi ved skal bruges i den fremtidige trafik,« siger han i stedet.