Prisen for et styk digital bitcoin-mønt passerede natten til torsdag for første gang 1000 dollar, hvilket markerer en helt usædvanlig værditilvækst for en valuta, hvis anvendelse er stærkt begrænset i den fysiske verden. For knap et års tid siden kunne en bitcoin erhverves for blot 13 dollars - og i begyndelsen af oktober var kursen 110 dollars.

Siden starten af november er kursen dog steget nærmest lodret, og på bitcoin-børsen Mt. Gox blev mønterne i går aftes handlet for lige omkring de tusinde dollars. Kursen ser dog ud til at fortsætte opad her til morgen, hvor en bitcoin er blevet handlet for knap 1094 dollars.

Der er ingen skudsikker forklaring på stigningen - men nogle iagttagere angiver, at kinesisk efterspørgsel er med til at drive kursen opad. Andre, blandt andet The New York Times, skriver, at kursudviklingen er et udtryk for ren spekulation, og dermed en farlig boble-agtig tilstand.

Masser af andre digitale mønter

Bitcoin-manien er dog ikke et isoleret fænomen. Mens bitcoin er de bedst kendte, er der bunker af alternativer - eksempelvis systemer som Litecoin, Peercoin, Namecoin, Primecoin og Feathercoin - og flere andre. Alle disse typer digitale valutaer udviser tilsvarende uforståelige stigninger, og eksempelvis er en Litecoin de sidste 24 timer steget med næsten 100 procent. Den for de fleste fuldstændigt ukendte møntfod, Quarkcoin, er steget med små 217 procent på et døgn.

Den mest omtalte digitale møntfod, bitcoinen er dog langt den mest værdifulde - og det til trods for, at valutaen slet ikke findes fysisk. Den eksisterer alene i sit eget lukkede system på nettet, hvor det er udbud og efterspørgsel efter mønterne, der fastsætter kursen. Ingen lande eller centralbanker står bag Bitcoin-systemet, og dermed har valutaen kun værdi, hvis køberne og sælgerne er enige om, at valutaen er penge værd.

Kan ikke bruges til meget

I praksis kan man dog ikke bruge sine bitcoins til ret meget. Det er kun ganske få butikker, der tager mod mønterne i den fysiske verden, og selv på nettet er der langt mellem handlende, der modtager betaling i bitcoins.

Allerede tidligere i foråret steg bitcoin-kursen pludseligt - og det fik allerede dengang iagttagere til at erklære, at der var tale om en boble, der var drevet alene af spekulation. Dengang nåede kursen over 200 dollars inden boblen sprang og sendte kursen sydover til omkring 65 dollars. Siden er der blæst ny luft i ballonen - og de sidste par måneder har medierne genlydt af eksperter, der har advaret om, at også denne boble vil revne. Det er dog ikke sket endnu.

Bitcoin-systemet begyndte i 2009, men ingen er endnu stået frem som systemets opfinder, udover personen eller gruppen under det mystiske pseudonym, Satoshi Nakamto, der fortsat regnes for at stå bag.

Avanceret system

Bitcoin-systemet er yderst avanceret bygget op, og dikterer blandt andet, at der maksimalt kan være 21 mio. bitcoins i omløb, når alle bitcoins er gravet ud. Denne udgravning foregår ved tunge computerberegninger, som alle i princippet kan være med til og modtage løn i bitcoins.

I praksis er det dog en meget langsom affære, så de fleste vælger at købe bitcoins på en Bitcoin-børs, hvorefter de placeres i brugerens digitale pung. Oplysningerne om indholdet af bitcoins i de største digitale punge kan i øvrigt ses via dette link, hvoraf det fremgår, at den mest holdne Bitcoin-ejere er god for 107 mio. dollars i bitcoins.

Systemet tilbyder en høj grad af anonymitet, og bitcoins er den foretrukne valuta på narko-handelspladser på nettet.