Det skal blandt andet gøres nemmere at gå efter store virksomheder som Facebook og Google.

Danske politikeres mulighed for at føre målrettede kampagner på sociale medier ved at bruge personlige oplysninger skal begrænses.

Sådan lyder én af 17 anbefalinger i en ny rapport fra TechDK-kommissionen, der er nedsat af DJØF.

Rapporten tager udgangspunkt i de negative sider, som den teknologiske udvikling har.

Derfor vil kommissionen ændre reglerne for politiske reklamer, da reglerne ikke længere er tidssvarende, lyder det. Konkret anbefaler kommissionen, at man kun må benytte geografi, alder og køn, når man skal målrette sine annoncer, og man skal desuden ramme mindst 5000 mennesker med sin annonce, lyder det.

Stine Bosse, der er formand for kommissionen, er specifikt bekymret for, at politisk reklame på de sociale medier kan misbruges af andre lande til at påvirke vores demokrati og kommende folketingsvalg.

Kommissionen foreslår blandt andet disse tre punkter: - At grov overtrædelse af databeskyttelsesloven skal straffes med fængsel i op til to år – selv milliardstore bøder til techgiganterne har ikke hjulpet. Derfor skal der strengere greb til, så det skal kunne ramme tech-bosserne personligt. - At harmonisere reglerne for politiske reklamer på tværs af medier. - At begrænse målrettet politisk reklame. Vi er nødt til at beskytte borgerne. Og samfundet. Også mod fremmede magter, der influerer demokratiske valg og øger den politiske polarisering, uden vi opdager det og kan kontrollere det. Kilde: TechDK

- Store medier som Google, Facebook og Amazon har mulighed for at finde oplysninger om dig som person, så de kan målrette politiske budskaber, så du tror, du har en fri vilje. Men det har du faktisk ikke, siger Stine Bosse.

Kommissionen håber, at deres anbefalinger i første omgang kan danne grundlag for en lovændring i Danmark, men at det på længere sigt vil kunne føres op på internationalt niveau.

- Der er brug for, at man strammer op på området og gør det ulovligt og strafbart at angribe borgerne mikromålrettet, når der bliver kommunikeret politisk, fortæller Stine Bosse.

Mikromålrettet betyder, at budskaber på et socialt medie kan tilpasses nøje udvalgte modtagere, som eksempelvis enlige mødre med bestemte interesser, der er bosat i et bestemt område.

Forældet lovning på området

I 1992 vedtog et bredt flertal i Folketinget at forbyde politiske reklamer på landsdækkende tv og i radioen. Det er tilladt at reklamere politisk i skrevne medier og i det offentlige rum. Men der er endnu ingen regler for, hvad man må på de sociale medier.

Professor ved Juridisk Institut på Syddansk Universitet Sten Schaumburg-Müller er enig i, at man bør opdatere lovgivningen på området.

- Man burde kigge på, om reglerne for politisk reklame på de sociale medier er forældede. I 1992 så man tv som et meget stærkt medie. I dag er der en tydelig skævvridning. Så det er bestemt noget, man bør overveje, siger Sten Schaumburg-Müller.

Han mener ikke, at det vil være et problem at indføre lovgivningen. Det er dog et andet spørgsmål, om man kan få de store techgiganter til at rette ind efter det. Eksempelvis er Facebook kendte for at undgå søgsmål.

- Men principielt giver det ikke mening at undtage dem fra strafansvar, fordi de er svære at få fat på, forklarer Sten Schaumburg-Müller.

Facebook-data misbrugt ved præsidentvalg

Både Stine Bosse og Steen Schaumburg-Müller nævner uafhængigt af hinanden Facebooks rolle ved det amerikanske præsidentvalg i 2016, hvor Donald Trump blev valgt.

I 2018 blev det afsløret, at 50 millioner amerikanere havde fået misbrugt deres personlige oplysninger. Der var tale om oplysninger, Facebook har indsamlet, og som af omveje havnede hos en britisk analysevirksomhed, Cambridge Analytica, der arbejdede for Trumps kampagne under det amerikanske præsidentvalg i 2016.

- I et tidligere lækkert dokument fra Facebook er det kommet frem, at visse algoritmer kan medvirke til at tippe et valgresultat. Derfor burde man som dansker være bekymret, siger Sten Schaumburg-Müller.

Rapporten fra TechDK er udarbejdet af kommissionens 17 medlemmer, der udover Stine Bosse tæller blandt andre chefredaktør for Zetland, Lea Korsgaard, direktør i tænketanken Justitia, Jacob Mchangama, og professor i økonomi Torben M. Andersen.