I disse år tager Danmark imod et stort antal nye flygtninge fra især Afghanistan og Syrien, og spørgsmålet er især, hvordan man undgår at gentage tidligere gruppers fejlslagne integration. Somalierne har hidtil været de sværeste at integrere, og det i sådan en grad, at integrationsminister Inger Støjberg sidste år brugte dem som skræmmeeksemplet på flygtninge, Danmark ikke bør tage imod:

“Hvis man kommer fra Somalia, er det rigtigt svært at komme til Danmark og blive integreret. Der er andre lande, hvor de bedre kan falde til. Jeg vil tro, at de somaliske kvoteflygtninge falder bedre til i lande, der er tættere på,” sagde Inger Støjberg dengang til TV2.

Der bor omkring 20.000 med somalisk baggrund i Danmark, og 7 af 10 i alderen 30-57 er på fuldtidsforsørgelse. De er overrepræsenterede i kriminalitetsstatistikkerne, og skilsmisseraten blandt somaliere vurderes at være så høj som 75 procent. Tre ud af fire somaliske børn bor ikke med begge deres forældre.

Der har været flere bud på, hvorfor netop somalierne har klaret sig så dårligt. Et af dem er velfærdsstaten.

En svensk økonomiprofessor ved navn Benny Carlsson har påvist, at beskæftigelsesgraden er dobbelt så høj for somaliere i Minnesota, USA, end i Sverige. I 2012 pegede han på, at somalierne snubler i det sociale sikkerhedsnet, der skulle være deres springbræt:

“I USA kan du ikke leve særligt længe på overførselsindkomst, men her i Sverige kan du leve på overførselsindkomst en stor del af livet. Der er en meget indgribende offentlig sektor, som prøver at integrere somalierne ved at administrere dem. Det gør det svært for somalierne at få lov til at klare sig selv,” sagde Benny Carlson.

Nauja Kleist, der er forsker på Dansk Institut for Internationale Studier har foretaget feltarbejde blandt danske somaliere, og hun når også frem til, at velfærdsydelserne har vendt op og ned på somaliernes liv. Somalierne kommer fra et kollektivistisk klansamfund af storfamilier, der agerer velfærdssamfund. Da de ankom til den individualiserede velfærdsstat, blev kvinderne med et slag økonomisk uafhængige af deres mænd og fik deres egne børnepenge og kontanthjælp. Mændene, der var vant til at være forsørgere, stod pludselig uden arbejde, skriver Nauja Kleist i den videnskabelige artikel Når hjemme er mere end et sted.

“Når både kvinder og mænd får “en lille bankbog, hvor de har deres penge stående” af kommunen, forsvinder det forsørgende mandlige familieoverhoved som mulig maskulin magtposition i især de familier, hvor manden er på overførselsindkomst. Hvilket kan skabe en følelse af, at den danske velfærdsstat truer familielivet ved at nedbryde “somaliske” familiestrukturer og sætte kønsrelationer på spil.”

Nafisa Fiidow sidder i en lille lejlighed på Nørrebro, hun flyttede ind i for to dage siden. Hun lejer et værelse her det næste halve år, mens hun arbejder som politisk assistent hos Alternativet på Christiansborg. Hun læser statskundskab på Aarhus Universitet og er med til at hive de skæve statistikker op. Hun mener også, at den danske velfærd kan have en bagside.

“Somaliere er et folk, der altid har klaret sig selv, og måske er somaliere og velfærd et dårligt match. I USA skal man klare sig selv på godt og ondt, så somalierne derovre har skulle arbejde og skabe deres eget. Her i Danmark har det måske været misbrugt. Måske er der nogle, der kunne klare sig selv, som har lænet sig tilbage. Måske har systemet været lidt for berøringsangst,” siger hun.

Andre bud på en forklaring på somaliernes situation i Danmark er, at forældrene ikke kommer med en tradition for uddannelse, at de kommer med krigstraumer, og at Somalia ikke bare geografisk men også kulturelt ligger langt fra Danmark. Et bud, der går igen flere steder, er den fraværende far i mange familier. Mange somaliske mænd går til bunds i druk, stoffer og khat, et euforiserende afrikansk blad, der tygges til kugler i kinden. En del mænd bliver smidt ud hjemmefra og havner på hjemløseherberger. Deres koner gifter sig påny, og det er ikke unormalt at have børn fra tre forskellige ægteskaber. Uden hjælp fra storfamilien i Somalia er mange mødre alene om at opdrage børnene. Ifølge Nafisa Fiidow holdt hendes mors autoritet sammen på familien. Når hun ser unge i ghettoområder lave ballade tænker hun: Hvordan tør de det?

“Den eneste grund til, at min bror ikke kom ud i noget kriminelt som hans venner, er, at min mor holdt øje med ham. Hvis han ikke kom hjem til tiden, gik hun ud og ledte efter ham. Min mor går fuldstændig amok, hvis vi gør noget, men jeg ser somaliere i Bispehaven i Aarhus, der står i fuld offentlighed og dealer og ryger hash. Og moren bor i blokken lige ved siden af. Forældrene har et kæmpe ansvar. Hvis de holder øje med dig, havner du ikke i kriminalitet,” siger hun.