Med et snævert flertal ser den tyrkiske befolkning ud til at sikre mere magt til præsident Erdogan.

Det står nu klart, at ja-siden står til et flertal på 51,3 procent ved søndagens folkeafstemning i Tyrkiet.

Både præsident Recep Tayyip Erdogan og premierminister Binali Yildirim har søndag aften erklæret sejr for ja-siden, og formanden for den tyrkiske valgkommission har fastslået, at resultatet bliver et ja.

Han understreger imidlertid, at det kan tage op til 12 dage, før det endelige resultat er klar.

- Nationen har truffet en historisk beslutning, siger Erdogan ifølge Reuters.

I alt har knap 25 millioner tyrkere stemt ja til at ændre landets forfatning, mens cirka 1,3 millioner færre har stemt imod.

Erdogan har forud for afstemningen været varm fortaler for flere beføjelser, og han har ført en intens kampagne for at få vælgerne til at stemme ja.

Den tyrkiske udenrigsminister Mevlut Cavusoglu har hyldet afstemningsresultatet starten på et "nyt Tyrkiet", skriver Reuters.

- Fra og med i dag er der i sandhed et nyt Tyrkiet. Der vil være stabilitet og tillid i det nye Tyrkiet, sagde han til en gruppe tilhængere i sin hjemby Antalya.

Undtagelsestilstand besværliggjorde nej-kampagne

Op til søndagens afstemning har meningsmålingerne været tætte med en lille fordel til ja-siden, og ifølge TV 2 korrespondent Simi Jan, der befinder sig ved hovedkvarteret for Erdogans AKP-parti, er det ikke overraskende, at det ender med et ja til forfatningsændringen.

De fem vigtigste punkter i Tyrkiets nye forfatning: Hvis tyrkerne stemmer ja, kan Erdogan blive siddende som landets præsident indtil 2029 - altså 12 år endnu.

Det politiske system ændres fra parlamentarisk til præsidentielt. Premierministerposten fjernes og præsidentens magt øges.

Den nye forfatningsændring vil give præsidenten mulighed for at opløse landets parlament, hvis der opstår en politisk krise.

Præsidenten får ligesom den amerikanske præsident mulighed for at udstede dekreter

Præsidenten kan indføre undtagelsestilstand. I dag kan det kun besluttes af et flertal i parlamentet.

- Det har været en ret ulige valgkamp. Der er undtagelsestilstand i Tyrkiet, så nej-siden har ikke kunnet holde vælgermøder, men det har Erdogan til gengæld gjort i stor stil, og nej-siden har oplevet, at deres plakater er blevet revet ned. Derfor har det også vakt kritik, at man overhovedet afholder en folkeafstemning, mens landet er i undtagelsestilstand, siger Simi Jan.

Næsten tilsvarende lyder det fra TV 2's Mellemøstkorrespondent Steffen Jensen, der befinder sig i Istanbul.

- Ja-tilhængerne har næsten haft banen for sig selv. Nej-siden har næsten ikke fået et ben til jorden og er blevet tromlet af ja-siden, siger han.

Spænding til det sidste

Valgstederne i Tyrkiet lukkede klokken 16 dansk tid, og optællingen af de mange millioner stemmer gik derefter i gang.

Stemmetallene blev løbende offentliggjort, og jo flere stemmer, der blev talt op, jo mindre blev foskellen mellem ja- og nej-siden. Kort før klokken 20 var alle stemmerne opgjort, og resultatet stod klart.

Resultaterne viser, at der særligt har været opbakning til forfatningsændringen i den centrale del af Tyrkiet, mens der både i den mest vestlige og østlige del af landet samt i nogle af de sydlige provinser var flertal for et nej.

I storbyerne Ankara og Istanbul er der næsten dødt løb - med en lille overvægt til nej-siden.

Opposition kræver omtælling

Det er dog endnu uvist, om resultatet får lov at stå. Mens stemmerne blev talt op oplyste den tyrkiske opposition således, at de mener, at folkeafstemningen har været præget af flere former for valgsvindel.

- Mange ulovlige handlinger bliver begået til gavn for regeringen, lyder det fra Erdal Aksunger, der er næstformand i oppositionspartiet Det Republikanske Folkeparti (CHP).

Oppositionspartiet Det Republikanske Folkeparti (CHP) beskylder valgkommissionen i Tyrkiet for at medvirke til valgsvindel ved folkeafstemningen i Tyrkiet. Video: Malene Sørensen

Partiet har krævet, at 37 procent af de afgivne stemmer skal optælles igen.

Det andet store oppositionsparti, det prokurdiske NHD, siger ifølge Reuters, at resultatet ikke er endegyldigt, før den øverste valgkommission har behandlet deres klage.

Ja-resultat er stor sejr for Erdogan

Folkeafstemningen i Tyrkiet kan ændre landets forfatning og vil med et ja give langt mere magt til præsidenten.

For eksempel vil ændringen afskaffe premierministerposten og gøre præsidenten til både statsoverhoved og regeringsleder. Derudover kan præsidenten afsætte parlamentet og den nuværende præsident Erdogan kan bevare posten frem til 2029.

Det har fået kritikere til at kalde forslaget autoritært, mens andre har udtalt, at forfatningsændringen giver Tyrkiet nye muligheder.