Kako smo kršili prometne predpise med letoma 2012 in 2014 Analiza in vizualizacija zbirke milijona prekrškov. Po podatkih policije, DARSa in mestnih redarstev se je v Sloveniji med začetkom leta 2012 in septembrom 2014 zgodilo okrog 900.000 prometnih prekrškov. Glede na to, da je v državi registriranih okrog 1.300.000 vozil in da obstaja okrog 1.400.000 veljavnih vozniških dovoljenj, je to kar precej. Velika večina jih je povezana s parkiranjem in hitrostjo, DARS-ovi kontrolorji pa so v tem času izrekli kar 120,000 kazni za manjkajoče vinjete. Članek bo poskusil odgovoriti na tale vprašanja: Ali so redarji res inkasanti mestnih občin, in ali so policisti inkasanti države?

Ali se mi samo zdi, da je nadzor nad parkiranjem večji, kot nekoč?

Kje je najbolj tvegano parkirati v večjih mestih?

Ali so mestni redarji bolj dejavni v določenih delih dneva in kje?

Ali policija postavlja hitrostne zasede na mestih z največjim številom nesreč?

Ali temperatura vpliva na število kazni?

Ali policija in redarstvo zaznata več kazni ob polni luni?

Kje in kdaj je najbolj tvegano voziti pijan?

Vinjeta: kje to kontrolne točke in kakšne so navade kontrolorjev?

Kako lahko s pomočjo teh podatkov vozimo varneje in se izognemo kaznim?

Splošen pregled prekrškov in krajevne porazdelitve po dnevih in mesecih Tole so grafikoni s porazdelitvijo vseh prekrškov v Sloveniji med začetkom leta 2012 in septembrom leta 2014. Pri urni porazdelitvi je videti, kot da bi bila večina prekrškov storjena med enajsto zvečer in polnočjo. Tako je zato, ker podatki državne policije niso vsebovali točne ure, temveč samo datum. Vsi prekrški niso bili ustvarjeni enaki. Organi pregona so ob določenih mesecih, dnevih v tednu in urah v dnevu, pa tudi v določenih krajih, bolj pozorni na kršenje različnih pravil. Spodaj je nekaj grafikonov, ki bi bili zelo suhoparni, če ne bi bilo iz njih mogoče izvedeti tega: če prav res morate voziti pijani ali zadeti, tega ne počnite ob vikendih , nikakor pa ne ob sobotah zjutraj. Takrat se policija ne šali. Poleg tega večino pijanih voznikov zalotijo v poletnih mesecih, ko je toplo. Zanimivo je, da veseli december ne pripomore veliko.

voziti pijani ali zadeti, , nikakor pa ne ob sobotah zjutraj. Takrat se policija ne šali. Poleg tega večino pijanih voznikov zalotijo v poletnih mesecih, ko je toplo. Zanimivo je, da veseli december ne pripomore veliko. možnost, da vas ujamejo pri prehitri vožnji, je približno enaka na vse dni v tednu, razen v Ljubljani in v Kranju . Tam redarska služba preverja hitrost (več spodaj), a so med vikendi precej manj aktivni.

. Tam redarska služba preverja hitrost (več spodaj), a so med vikendi precej manj aktivni. če zavračate plačevanje parkirnine, lahko ob vikendih na plačljivih parkiriščih skoraj brez skrbi pustite avto kjer koli v državi, razen na obali.

kjer koli v državi, razen na obali. večje kot je mesto, več je nesreč proti koncu tedna . Te je verjetno povezano z vožnjo pod vplivom alkohola. Prav tako je nesreč največ v poletnih mesecih.

. Te je verjetno povezano z vožnjo pod vplivom alkohola. Prav tako je nesreč največ v poletnih mesecih. policija ni tako aktivna med vikendi , kot je med delovniki. Takrat je tudi manj avtov na cesti.

, kot je med delovniki. Takrat je tudi manj avtov na cesti. mestna redarstva in policija preverjajo nepravilno parkiranje precej sezonsko. Razen v Ljubljani so precej bolj zagreti za delo na začetku leta.

Parkiranje So redarji res inkasanti mestnih občin? Je nadzor nad parkiranjem v posameznih mestnih občinah stalen? Spodnji grafikoni prikazujejo število izrečenih kazni za vsak dan med januarjem 2012 in oktobrom 2014 za nepravilno parkiranje v posameznih mestih. V Ljubljani in Mariboru se je število izrečenih kazni skokovito povečalo z zadnjima dvema mesecema leta 2013. Zakaj bi lahko prišlo do tega? Ena možnost je gotovo legitimna želja mestnih uprav, da uredijo prometni režim in navadijo meščane in obiskovalce na red, hkrati pa si zagotovijo prihodke. Druga možnost pa je morda, da sta ti mesti zadolženi in vidita v parkirnih kaznih možnost dodatnega zaslužka. Ljubljana Zgoraj so narisane porazdelitve izrečenih prometnih kazni na območju Mestne občine Ljubljana po dnevih med začetkom leta 2012 in koncem 2014 in po urah, dnevih v tednu ter po mesecih. Vodja redarstva MOL pravi, da njegova institucija tedaj ni začela kaznovati voznikov z večjo vnemo. Od oktobra 2013 je Mestna Občina Ljubljana razširila seznam področij, kjer je treba za parkiranje plačati parkirnino na parkomatu. Kršitev iz tega naslova pa ne kaznuje redarstvo, temveč Ljubljansko podjetje za parkirišča. Pozdravijo vas z zelenim listkom, namesto s tistim bordo. To podjetje pa je res zaposlilo precejšnje število novih sodelavcev, poleg tega pa ima od pobiranja kazni tudi gmotno korist. Ljubljana je najbolj zadolžena slovenska občina (204.705.050 evrov konec leta 2013, dokument), ima pa tudi okretno in sposobno redarstvo, kar lahko odkrije vsakdo, ki si drzne parkirati v centru, ne da bi plačal parkirnino. Ljubljanska občina tudi postopoma širi območja s plačljivim parkiranjem, kar nazorno prikazuje spodnji video. Video: širjenje področja, na katerem je mestno redarstvo MOL izrekalo kazni med začetkom leta 2012 in koncem leta 2014. V Ljubljani so z absolutnim številom parkirnih kazni najbolj obremenjene te površine: Žabjak, Grudnovo nabrežje, Vodnikov trg, Puharjeva ulica, Štefanova ulica, Študentovska ulica, Pod klancem, Slovenska cesta in Stari trg. Če pa izračunamo gostoto kazni v ulici (število kazni na kilometer), je slika drugačna: prva je Študentovska ulica, nato Kopitarjeva, Žabjak, Grudnovo nabrežje, Pod Klancem, Vrazov trg, Vodnikov trg, Za ograjami, Stari trg in Levstikov trg. Maribor Tudi Maribor je precej zadolžen (52.035.056 evrov konec leta 2013), in tudi mariborsko redarstvo je zelo aktivno. Če uredimo vse ulice v Sloveniji po številu izrečenih kazni za parkirne prekrške, so med prvimi petimi štiri v Mariboru. Te so: Partizanska cesta

Ulica Moše Pijada

Partizanska cesta

Ulica Veljka Vlahoviča Video: širjenje področja, na katerem je mariborsko mestno redarstvo izrekalo kazni med začetkom leta 2012 in koncem leta 2014. Drugi kraji V Kranju, Celju, Novem Mestu in Novi Gorici število izrečenih kazni po dnevih res nekoliko niha, verjetno tudi zaradi krajevnih dogodkov in drugih priložnosti, vendar je relativno stalno. Nikakršnih nenadnih povečanj ni. Prej kot slej se bodo verjetno tudi te mestne občine zavedle, da imajo na voljo redarstva, ki so odličen aparat za nabiranje dodatnih prihodkov. Kranj Novo Mesto Celje Nova Gorica Odgovor: odvisno od mesta. V Ljubljani in Mariboru je povečanje konec 2013 tako veliko, dolg občine pa tako visok, da je težko verjeti, da je sta mestni redarstvi tako povečali aktivnost zgolj zaradi želje po bolj harmoničnem sožitju med pešci in vozniki. Kje je najbolj tvegano parkirati v večjih mestih? Na spodnjih zemljevidih nekaterih slovenskih mest so ulice obarvane od rumene (malo) do rdeče (veliko) glede na število izrečenih parkirnih kazni. Rdeča področja so torej najbolj tvegana. Kliknite slike za povečavo. Ljubljana Maribor Jesenice Celje Nova Gorica Koper Ali so mestni redarji bolj dejavni v določenih delih dneva in kje? Primera Ljubljane in Maribora Mestna redarstva so na zahtevo po informacijah javnega značaja velikodušno posredovala anonimizirane sezname prekrškov, na katerih je vsak prekršek določen z lokacijo, vrsto, določeno s členom kršenega zakona ali uredbe, ter datumom in časom. Pri raziskovanju podatkov je postalo očitno, da v posameznih rajonih redarji preverjajo plačilo parkirnine ob različnih časih. Na nekaterih mestih sploh ni varno kršiti parkirnega reda, na nekaterih drugih pa imajo brezvestni vozniki ob določenih urah boljše možnosti za nekaznovano kršenje pravil. Spodnji zemljevidi prikazujejo taka območja v Ljubljani in Mariboru. Beremo jih tako: na modro obarvanih ulicah so večino kazni izrekli dopoldan (modra barva simbolizira svežino jutra),

na rumenih ulicah so večino kazni izrekli okrog poldneva, in

na rdeče obarvanih ulicah so večino kazni izrekli popoldan in zvečer (rdeča barva naj bi simbolizirala zahod), Cela Ljubljana Ljubljana - Štepanjsko naselje Ljubljana - Prule Cel Maribor Maribor - jug Maribor - center

Prometne nesreče, alkohol in hitrost So prometni policisti res inkasanti države? Primer Ljubljane Kaznovani vozniki se pogosto jezimo, češ da so policisti navadni inkasanti. To razmišljanje temelji na prepričanju, da policisti postavljajo zasede na mestih, ki nimajo nobene zveze s prometnimi nesrečami, in tam kaznujejo prehitre voznike. Pa je v tem kaj resnice? Spodnji zemljevidi prikazujejo stanje v Ljubljani. Obarvane črte prikazujejo cestne odseke, kjer so se v zadnjih dveh letih zgodile prometne nesreče. Temnejša ko je črta, več jih je bilo. Modre pike predstavljajo mesta, na katerih so policisti izrekli kazni za vožnjo pod vplivom alkohola ali za prehitro vožnjo. Komentarji so pod slikami. Črte: nesreče

Pike: kazni za alkohol Nesreče in kazni za vožnjo pod vplivom alkohola Policisti preverjajo treznost voznikov predvsem na glavnih cestah, kjer je tudi največ nesreč. Na splošno se mesta izrekanja kazni zaradi alkoholiziranosti lepo ujemajo z mesti nesreč, kar bi si lahko razlagali tako, da policija dobro ve, kje so tvegani odseki, in nato tam v interesu splošne varnosti preverja voznike. Druga razlaga je, da policija pri nesreči vedno preveri alkoholiziranost udeležencev in ob pozitivnem rezultatu izreče kazen. Zato se področja pokrivajo. Mesta izrekanja prekrškov so precej raztresena, kar daje misliti, da veliko pijanih voznikov ustavijo leteče patrulje, npr. zaradi vijuganja, in jih kaznujejo na mestu prekrška. Črte: nesreče

Pike: kazni za hitrost Inkasiranje na Verovškovi, Parmovi in na Dunajski pri Gospodarskem razstavišču Tu najbolj bode v oči približno 900 izrečenih kazni na Parmovi. Omejitev hitrosti je tu nizka, cesta pa ne ravno prometna. Poleg tega v zadnjih dveh letih tu ni prišlo do nobene nesreče. Sledita Verovškova ulica pri številki 15 z okrog 700 izrečenimi kaznimi, in Dunajska cesta pri Gospodarskem razstavišču z okrog 500 kaznimi. Črte: nesreče

Pike: kazni za hitrost Nesreče in kazni za prehitro vožnjo Policija in redarstvo se preverjanja hitrosti lotevata na drugačen način kot preverjanja treznosti. Modus operandi v tem primeru so zasede z laserskimi merilniki hitrosti, zato je lokacij manj, število dogodkov na posameznih mestih pa večje. V oči bode navidezno neskladje med cestnimi odseki z nesrečami in mesti z največ izrečenimi kaznimi. Črte: nesreče

Pike: kazni za hitrost Inkasiranje na Streliški, Dolenjski in v Trnovskem pristanu Najbolj izstopajoče neskladje je na Streliški ulici v Ljubljani. Med začetkom leta 2012 in koncem 2014 sta mestno redarstvo in policija tam izrekla približno 1800 kazni za prehitro vožnjo. Omejitev je 30 km/h. Na redarstvu MOL pravijo, da tam včasih prestrezajo prehitre voznike na pet minut. To je njihova priljubljena lokacija, in po besedah vodje redarstva je ne mislijo opustiti. Redarstvo MOL sicer menja lokacije preverjanja na približno dvajset minut, da zmanjšajo učinkovitost raznih klubov za medsebojno obveščanje voznikov, itn. Sledita Dolenjska cesta pri številki 11 z okrog 500 izrečenih kazni, in Trnovski pristan pri številki 10 z okrog 400 kaznimi.

Vpliv temperature na kaznovanje voznikov Prekrški, katerih število narašča s temperaturo V tem razredu sta dve podvrsti prekrškov: sezonski prekrški - tisti, ki jih je več, ker se poleti pač več vozi, npr: cestnina in prekrški na avtocesti (poleti je več tujcev na avtocestah) in pogojno avtošola (morda je poleti več voženj) in čelada za motocikliste.

prekrški, ki jih vozniki zagrešijo zaradi nepotrpežljivosti, kateri botruje vročina, npr: izsiljevanje, vključevanje, prehitevanje, prekoračitve hitrosti, ... Prekrški, katerih število pada s temperaturo Sezonski prekrški, katerih število naravno pada s temperaturo, npr. zimske gume (oprema in signalizacija), prevoz živali (manuj v vročih mesecih, a špica zaradi kazni v vročini), ... Prekrški z normalno porazdelitvijo glede na temperaturo Najštevilčnejši prekrški, na katerih sezone ne vplivajo in jih je toliko, da je njihova porazdelitev Gaussova.

Vpliv lune na voznike Vpliv lune na človeško razpoloženje je legendaren do te mere, da so policisti in reševalci v nekaterih večjih mestih na polno luno še posebej pripravljeni. Glede na to, da imam v bazi skoraj milijon prekrškov, sem želel preveriti, ali se njihovo število spreminja glede na lunine mene. Preveril sem vpliv polne in prazne lune. Lunin cikel traja 28 dni. Da bi ugotovil vpliv lune, sem najprej preštel prekrške na npr. polno luno in nato še na vse druge dni. Nato sem to drugo število delil s 27 in obe števili primerjal. Če sta števili približno enaki, vpliva ni. Če pa je prvo večje ali manjše, to kaže na lunarni vpliv. Ta števila lahko vidite, če se z miško zapeljete čez grafikone, ki sicer grafično prikazujejo razmerje med njimi. Na ravni celotne Slovenije nekako ni zaznati vpliva. Čim pa preiskujemo manjše področje, se ta pokaže. Razlogov za to je lahko več: prvi in najverjetnejši razlog je ta, da je prekrškov na manjšem področju pač manj, zato so statistična odstopanja večja . Prekrškov preprosto ni dovolj, da bi bilo v statističnem smislu dovoljeno sklepati, da so rezultati kredibilni. Če ta razlog odmislimo, bi lahko sklepali, da

. Prekrškov preprosto ni dovolj, da bi bilo v statističnem smislu dovoljeno sklepati, da so rezultati kredibilni. Če ta razlog odmislimo, bi lahko sklepali, da morda krajevne policijske postaje poznajo vpliv lune in na take dneve okrepijo navzočnost na cestah . S tem bi lahko razložili spodaj prikazane razlike med kraji,

. S tem bi lahko razložili spodaj prikazane razlike med kraji, morda se vpliv lune pozna samo v mestih, ker so v njih ljudje bolj natlačeni , luna pa še posebej vpliva na toleranco voznikov do drugih, in končno:

, luna pa še posebej vpliva na toleranco voznikov do drugih, in končno: morda lahko res sklepamo, da luna vpliva na število zaznanih prekrškov. Če za trenutek odmislimo dvom v četrto točko in pogledamo na podatke, je groba slika taka: polna luna kvarno vpliva na vedenje voznikov, medtem ko prazna vpliva pomirjujoče. Vozniki, na katere luna vpliva, so raztreseni ali živčni, poleg tega prej podležejo skušnjavi alkohola.

Vinjeta - kako DARS preverja plačevanje cestnine na avtocestah DARSovi kontrolorji so morda neizprosni, če vas zasačijo brez vinjete, a tudi oni imajo določene navade, ki jih neplačnik lahko izrabi. Spodnji zemljevid prikazuje mesta, na katerih preverjajo voznike. Ta mesta sama po sebi niso nič novega. Kontrolorji lahko stojijo na prav vsaki cestninski postaji, izvozu iz avtoceste ali uvozu vanjo, prav tako imajo pod kontrolo vsa počivališča - tista z bencinskimi postajami in tista brez njih. Zemljevid mest, na katerih DARS preverja navzočnost vinjete na vozilu Podatke o izrečenih kaznih so prijazno posredovali od septembra leta 2012 naprej. Spodnji grafikon prikazuje število izrečenih kazni po dnevih. Nobeno presenečenje ni, da je njihova dejavnost skrajno sezonska. Levji delež kazni izrečejo v poletnih mesecih. Pozorni so tudi okrog božičnih in novoletnih praznikov, da se kakšen zdomec slučajno ne bi poskušal vrniti domov, ne da bi plačal takso. Kar je zanimivo, so ure, ko kontrolorji delajo, oziroma ne delajo. Očitno jih v času kosila skoraj ni na cestah. To je le ena možna razlaga. Druga razlaga je, da je takrat na cestah manj voznikov, zato jih kontrolorji manj ujamejo brez vinjete. Tretja razlaga pa je, da kontrolorji takrat sicer izrekajo kazni, vendar gredo potem na kosilo in jih vnesejo v evidenco šele po jedi. Če vozite brez vinjete, vseeno poskusite tempirati prečkanje najverjetnejše kontrolne točke tako, da jo boste prevozili med eno in drugo popoldan. To raje delajte na začetku tedna, in seveda zunaj poletne sezone.

Točke, kjer policija najpogosteje kontrolira vsebnost alkohola v krvi voznikov Tu ne bi razpravljali o tem, kako nevarno in neetično je voziti pijan. Lahko pa prek izdanih kazni poskusimo ugotoviti, kdaj in kje je največja nevarnost, da srečamo na cesti pijanega voznika. V večini gosto naseljenih kvadrantov je ista zgodba: število prekrškov narašča proti koncu tedna, z očitnim vrhom na soboto ali nedeljo. To je verjetno odvisno od krajevnih posebnosti. Predpostavljam, da policija takrat preži na voznike, ki se vračajo s petkovega popivanja. Na spodnjih slikah je pogled na ljubljansko Metelkovo ter na Štepanjca in Fužine. Tako so izrekali kazni okrog ljubljanske Metelkove. Takole pa v ljubljanskem Štepanjskem naselju in na Fužinah. Tule je še interaktivni zemljevid, na katerem so narisani kvadranti, v katerih je bilo med 2012-2014 izrečenih več kot pet kazni zaradi vožnje pod vplivom alkohola. Zemljevid je centriran na Ljubljano, a ga je mogoče približevati in premikati. Zapeljite se z miškinim kazalcem nad posamezen kvadrant, da se prikažeta tedenska in mesečna porazdelitev prekrškov.

Viri podatkov Za anonimizirane podatke sem zaprosil z zahtevo za dostop do informacij javnega značaja. Naslovil sem jo na vse spodaj navedene ustanove, poleg tega pa še na redarstvi mestnih občin Koper in Murska Sobota, od katerih sem dobil izpise na papirju, oziroma statistike, ki jih nisem mogel uporabiti. Vse ustanove so se odzvale precej hitro in korektno, res pa so hoteli skoraj vsi vedeti, zakaj bom te podatke rabil. Po zakonu državna ustanova ni dolžna posredovati podatkov v obliki, ki bi povzročala dodatno delo. Nekaj prepričevanja je bilo treba, da so mi jih poslali v obliki, ki jo je bilo mogoče uporabiti. Za vsak prekršek sem rabil lokacijo, datum in čas ter vrsto, kar je navadno kar člen zakona, ki ga je voznik kršil. Slednjič so jih le posredovali. Najbolj odzivni in profesionalni so bili na ljubljanskem redarstvu, takoj nato na policiji. Vsi so mi naredili uslugo, zato se jim na tem mestu ponovno zahvaljujem Podatke so posredovale te ustanove: redarstvo MOL

državna policija

DARS

Ljubljanska parkirišča

redarstvo Maribor

redarstvo Kranj

redarstvo Celje

redarstvo Novo Mesto

redarstvo Nova Gorica