Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Mandag åpnet kulturminister Thorhild Widvey (H) for å innføre egen avgift på strømmetjenester.

Under Tromsø International Film Festival (TIFF) kunngjorde kulturministeren at hun vil invitere filmbransjen til en rundebordskonferanse for å diskutere deres økonomiske vilkår.

Salg av film på DVD og Blu-ray har stupt de siste årene, og filmbransjen selv sier den trenger nye finansieringsformer for å kompansere for dette bortfallet. En avgift på strømmetjenester er blant tiltakene som vurderes.

Vil ha Spotify-avgift Nå kaster musikkbransjen seg på ballen. De vil også ha en del av avgiftskaka:

- Dette er ideer vi har vært inne på tidligere, og skal man gå inn for en avgift på strømming av film, må dette også gjelde for musikk, sier Larry Bringsjord i FONO.

Han understreker at det ikke bare er filmbransjen som merker inntektstap. Også norske musikere taper store penger på folks nye musikkvaner.

- Vi må se på nye ordninger nå. Etter strømmetjenestenes inntog tjener en artist og plateselskapet som før hadde en gjennomsnittlig bra inntekt mye mindre penger. Du må lage to-tre superhits for å tjene gode penger på strømmetjenestene slik de er idag. Å legge en avgift på strømmeinntekter kan være en god idé blant andre, legger han til.

- Urettferdig En slik avgift vil i så fall trolig fungere som videogramavgiften på film. Her tas en andel inntekter av filmsalg og redistribueres til bransjen. Slik kan du leie «Max Manus» og samtidig være med på å støtte produksjon av smalere norsk film.

FONO får backing fra artistorganisasjonene GramArt og Musikernes fellesorganisasjon (MFO):

- Det er en interessant tanke. Bransjen vår trenger å utforske mer bærekraftige fordelingsmodeller og nye inntektskilder, så dette er noe vi vil se nærmere på, sier Tonje Kaada, daglig leder i GramArt.

Også hun understreker at fordelingsmodellen for strømmetjenestene i dag er mest fordelaktig for de artistene som lager store hits.

- Alle tjener mindre - Strømmemarkedet er dominert av de største hitsene og artistene. Artister i smalere sjangre sitter igjen med lite penger for arbeidet som er lagt ned, sier Kaada.



Lars Christian Fjeldstad, advokat i MFO, sier strømmetjenestene har en urettferdig utbetalingsmodell.

- Teknologien har endret seg, og da må inntektssystemet henge med. Alle tjener mindre penger idag enn tidligere. En avgift på strømmetjenester er noe vi bør vurdere for å bøte på inntektstapet bransjen opplever, legger Fjeldstad til.

Kundene må betale mer Norske WIMP er blant verdens største strømmetjenester for musikk, og satser for tiden stort i USA. Til Dagbladet sier selskapet at det er kundene som må betale regninga FONO, Gramart og MFO ber om:

- Vi støtter tanken om ordninger som gjør det lettere for smalere artister, men i dagens streamingøkonomi er det ikke rom for avgifter på oss som tjeneste uten at konsumentene skal måtte betale mer. WiMP betaler 75-80% av alle inntekter til plateselskaper og TONO, sier Kristin Eldnes i WiMP.