Stortinget, Grunnloven og EØS Stortinget har innført en praksis med å overføre suverenitet gjennom EØS-avtalen, uten å følge Grunnlovens ordlyd. Det slo forsker Eirik Holmøyvik alarm om i mai 2013. Her er de aktuelle paragrafene: §115 (tidligere § 93) For å sikre den internasjonale fred og sikkerhet eller fremme internasjonal rettsorden og samarbeid kan Stortinget med tre fjerdedels flertall samtykke i at en internasjonal sammenslutning som Norge er tilsluttet eller slutter seg til, på et saklig begrenset område skal ha rett til å utøve beføyelser som etter denne Grunnlov ellers tilligger statens myndigheter, dog ikke beføyelse til å forandre denne Grunnlov. Når Stortinget skal gi sitt samtykke, bør, som ved behandling av grunnlovsforslag, minst to tredjedeler av dets medlemmer være til stede. Bestemmelsene i denne paragraf gjelder ikke ved deltagelse i en internasjonal sammenslutning hvis beslutninger bare har rent folkerettslig virkning for Norge. (endret ved grunnlovsendringen i mai 2014). § 26. Kongen har rett til å innkalle tropper, begynne krig til forsvar av landet og slutte fred, inngå og oppheve forbund, sende og motta sendemenn. Traktater om saker som er av særlig stor viktighet, og i alle tilfeller traktater hvis iverksettelse etter Grunnloven nødvendiggjør en ny lov eller stortingsbeslutning, blir først bindende når Stortinget har gitt sitt samtykke dertil. (språklig endret mai 2014).

– Det handler ikke om selvråderetten eller hvordan Norge skal regulere norsk finansnæring, det handler om hvordan vi skal føre et effektivt tilsyn med finansinstitusjonene både her hjemme og i hele det europeiske markedet.

Slik parerte Frp-leder og finansminister Siv Jensen angrepene fra Senterpartiets leder Trygve Slagsvold Vedum og utenrikspolitiske talskvinne Liv Signe Navarsete i Stortingets spørretime onsdag.

Der ble forslaget til avtale regjeringen har inngått med EU, som legger norsk finanstilsyn under EFTAs overvåkingsorgan ESA, tema for debatt.

– Frekt! uttrykte Navarsete på facebook senere på dagen, til Jensens uttalelse om at det ikke dreier seg om avståelse av suverenitet.

– Jeg syns jeg hørte statsråden sa at det ikke skal avstås suverenitet, men denne saka skal jo behandles spesielt av Stortinget nettopp fordi det handler om en stor avståelse av suverenitet! utbrøt hun fra Stortingets talerstol.

Saken er at regjeringen selv konstaterer at forslaget innebærer så alvorlig for avståelse av myndighet, at den må behandles etter Grunnlovens §115. Paragrafen sier at det må minst 3/4 flertall til i Stortinget for å overføre myndighet til internasjonale organer, og det skal det bare kunne skje på et avgrenset område. (se faktaboks).

Les også: Navarsete: – Nå er det bare folket som kan redde selvstyret

– Mindre grundig enn et veikryss



Regjeringen har med støtte fra KrF, Arbeiderpartiet og Venstre lagt opp til en superrask behandling av denne nye omdreiningen av EØS-avtalen. Den skal vedtas før sommerferien.

Det som skulle bli en offentlig høring om forslaget, ble innkalt av Stortingets finanskomité på halvannet døgns varsel. De færreste fikk med seg høringen 12. mai, og ABC Nyheter var eneste presse til stede.

Vi har fått innsyn i protokollen fra finanskomiteens møte den 10. mai, der det går fram at Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum var den eneste som protesterte på hurtigbehandlingen. Han fikk ikke engang følge av SVs Snorre Serigstad Valen.

– Det regjeringa nå foreslår, er å legge det norske Finanstilsynet under EU. Å gi makta til EU over regelverk og tilsyn med norsk finanssektor og norske banker, sa Slagsvold Vedum i Stortinget onsdag og fyrte løs:

– Vi skal hastebehandle den største suverenitetsavståelsen siden EØS-avtalen ble inngått, mindre grundig enn et hvilket som helst «Dokument 8»-forslag.



– Det er grundigere prosesser i Stortinget for hvor et veikryss skal legges, enn den største suverenitetsavståelsen på lang tid. Og det etter sterkt press fra Fremskrittspartiet og Høyre i regjering, sa Slagsvold Vedum.



Les også: Frp åpner for å oppgi suverenitet på mange nye områder



Intet dilemma for Siv Jensen



Finansminister Siv Jensen avviser at det dreier seg om noen hastebehandling.



– Dette er ikke en sak som er preget av hastebehandling. Jeg orienterte Stortinget om dette arbeidet i 2014. Jeg fikk tilslutning til å arbeide for en avtale som ikke innebærer at vi avstår suverenitet, sa hun.

Europabevegelsen mener i likhet med Sp og SVs Kirsti Bergstø, som hadde ordet i stortingsdebatten onsdag, at ordningen som er fremforhandlet, innebærer en viss avståelse.

– Vi ser etableringen av EUs nye finanstilsynsordninger som prisverdig tiltak etter finanskrisen. Europabevegelsen er klar over det konstitusjonelle dilemmaet. Men etter vårt syn er saken nå løst på en mest mulig tilfredstillende måte, sa leder Jan Erik Grindheim på høringsmøtet.

Les også: Nei til EU i harnisk: Regjeringen vil oppgi norsk suverenitet over finanstilsynet

– Ønsker Frp mer fjernstyring?



Liv Signe Navarsete viste i Stortinget onsdag til jusprofessor Hallvard Haukeland Fredriksen, som i høringen 12. mai advarte om at avståelsen av suverenitet i finanssektoren kan gi presedens for andre sektorer, som energi, telekom og data.

– Fremskrittspartiets finanspolitisk talsmann Hans Andreas Limi sier til ABC Nyheter at det også kan være fornuftig å gjøre det samme i framtidige saker. Er det mer byråkrati og mer fjernstyring Frp ønsker seg? spurte Navarsete.



– Dette handler ikke om mer byråkrati. Regjeringen hun selv var medlem av, var den som startet arbeidet med å finne en løsning for å slutte Norge til EUs nye finansorganer. Grunnen til at dette skal behandles etter Grunnloven, er at den samme bestemmelsen ble brukt da EØS-avtalen ble opprettet i sin tid. Da opprettet man ESA, og akkurat den samme mekanismen skal nå tas i bruk, forklarte finansminister Siv Jensen.

Selv forsikret Jensen så sent som i juni 2014, at Norge skulle beholde kontrollen med Finanstilsynet.

Les også: Siv får Stortinget til å danse quickstep for EUs finanstilsyn