Frankrike vil ha norske soldater til å kjempe mot afrikanske terrorister

Frankrike er lei av å betale for kampen mot afrikanske terrorister. Nå vil Emmanuel Macron ha med seg soldater fra Norge.

Frankrike vil ha soldater fra Norge til Mali. Bildet er fra statsminister Erna Solberg og forsvarsminister Frank Bakke-Jensens besøk hos nordmenn i FNs fredsbevarende operasjon i Mali i mai i fjor. Heiko Junge, NTB scanpix

13. jan. 2020 12:16 Sist oppdatert 27. januar 2020

– Norge har sammen med flere andre europeiske land mottatt en forespørsel fra franske og maliske myndigheter om å bidra til en ny flernasjonal styrke i Mali som heter Takuba, sier forsvarsminister Frank Bakke-Jensen.

Regjeringen har vedtatt at Norge kommer til å stille med et nytt transportfly i seks måneder til FNs sikkerhetsbevarende styrker senere i år og frem til 2021.

Det bekrefter Forsvarsdepartementet overfor Aftenposten.

Forespørselen til Norge kommer som et resultat av at voldelige islamister ekspanderer hurtig i Afrika, og særlig i Sahel-beltet, der Mali ligger. Mali er tidligere fransk koloni. Sahel-beltet går på tvers av kontinentet.

I dag møter president Emmanuel Macron flere vestafrikanske statsledere i Frankrike. Målet er å utvikle en strategi mot jihadistene som herjer kontinentet.

FNs utsending til Vest-Afrika, Mohamed Iban Chambas, sa før helgen at «den voldsomme økningen» i terrorangrep har undergravd folks tillit til myndighetene i land som Burkina Faso, Mali og Niger. Her har antall terrordrap femdoblet seg siden 2016. I fjor ble 4000 mennesker drept i terrorangrep i de tre landene, mens i 2016 var tallet 770.

20 personer, blant dem 18 fra FNs fredsbevarende styrker, ble såret i et angrep mot en FN-base nord i Mali i forrige uke. Et par dager før jul ble 33 terrorister drept i en fransk aksjon i landet. I november ble 13 franske soldater drept da to helikoptre kolliderte i landet.

Les også Terrorbølge i Afrika – derfor bør Norge være bekymret

Skal håndtere økende terrortrussel

– Styrken skal drive med kapasitetsbygging og styrke den maliske hærens evne til å håndtere den økende terrortrusselen i området. Takuba er knyttet til den franske Barkhane-operasjonen i Sahel-regionen, sier Bakke-Jensen.

– Hvordan Norge skal respondere på denne forespørselen, er til vurdering, sier forsvarsministeren videre.

– Eventuelle norske bidrag til Takuba vil behandles på ordinær måte, og Stortinget vil bli konsultert på vanlig måte, sier han.

Like før jul drepte Frankrike syv islamistiske ekstremister i landets første droneangrep i Mali. Bildet viser franske soldater som laster en fransk Reaper-drone på Niamey airbase i Niger i desember. Malaury Buis, AP/NTB scanpix

Svein Eide

Verdens farligste fredsbevarende operasjon

Norge har i dag 15 personer i Mali. Der driver Norge FN-leiren Camp Bifrost, base for rotasjonsordningen for transportfly i FNs fredsbevarende operasjon. Dette regnes som verdens farligste fredsbevarende operasjon. De 15 nordmennene jobber med drift av leiren og i stab i FN-styrkens hovedkvarter, opplyser Forsvarsdepartementet.

Norge bidro i seks måneder i fjor med ett C-130J Hercules transportfly og 70 personer knyttet til flyet. Disse returnerte før årsskiftet, men forsvarsministeren og statsminister Erna Solberg rakk å besøke dem i mai i fjor.

Det norske flyet ble satt inn like etter at Canada trakk seg fra oppdraget i vår. Canada er en av Norges konkurrenter i kampen en plass i FNs sikkerhetsråd.

Det høye trusselnivået i Nord-Mali og det store geografiske operasjonsområdet, som hovedsakelig består av ørken, gjør bakketransport svært farlig. Over 190 FN-soldater er drept siden FNs fredsbevarende styrke ble opprettet i 2013. De aller fleste er soldater fra andre afrikanske land.

Fakta Konfliktene i Mali Mali er et stort land med et svakt statsapparat, som over lengre tid har nedprioritert den nordlige delen av landet. Dette har skapt misnøye blant befolkningen i nord og gitt rom for ulike lokale væpnede grupper. Noen opprørsgrupper kjemper for selvstendighet, andre om å etablere et islamistisk styresett. Det har vært voldelige konflikter i Mali siden 2012. Situasjonen er komplisert med flere væpnede grupper, skiftende allianser og ulike årsaker til voldsbruk. I januar 2013 angrep islamistene hovedstaden Bamako, som ligger midt i den sørlige delen av Mali. Dette var en direkte trussel mot myndighetene i Mali, som ba om internasjonal hjelp for å stoppe islamistgruppenes angrep. I april 2013 ble en fredsbevarende FN-styrke (Minusma) satt inn i den tidligere franske kolonien. Den tidligere franske kolonien har bedt om hjelp fra Frankrike for å få kontroll på situasjonen. 4000 franske soldater hjalp hæren med å slå tilbake jihadistene og ta tilbake kontrollen i de store byene i Nord-Mali, men klarte ikke å nedkjempe militsgruppene. Det er nå omtrent 15.000 FN-soldater og politistyrker i Mali, og mer enn 200 har mistet livet. Terror og volden har spredt seg. Den humanitære situasjon er kritisk, med mange interne flyktninger. Landet har rundt 16 millioner innbyggere. Kilde: FN-sambandet/ Wikipedia Vis mer

FN: Aldri sett så mange terrorangrep

FN sier de aldri tidligere har sett så mange terrorangrep i Vest-Afrika som nå. Europarådet har sagt at volden «river Mali og Sahel i stykker».

I flere land i Sahel-beltet av fattige, ustabile land som går på tvers gjennom Afrika, vokser terroristorganisasjonene frem. I Burkina Faso er over 250 sivile drept siden april 2019, enten fordi de er kristne eller kan knyttes til Vesten eller regjeringen, opplyser Human Rights Watch. Disse jihadistgruppene kom opprinnelig fra Mali.

FN-topp slår alarm om området

Voldelige ekstremister fester grepet flere steder på det afrikanske kontinentet. Der myndighetene er svake og mangler kontroll, overtar ekstremister og terrorgrupper. 2020 skulle bli «året der våpnene stilner» i Afrika. To uker inn i året er ambisjonen druknet i blod.

Rett før helgen slo en FN-topp alarm om den dystre utviklingen i en orientering for FNs sikkerhetsråd. FNs utsending til Vest-Afrika, Mohamed Iban Chambas, sa at «den voldsomme økningen» i terrorangrep har undergravd folks tillit til myndighetene i en rekke land.

Bare i Burkina Faso, Mali og Niger har det vært en femdobling i antall terrordrap siden 2016. I fjor ble 4000 mennesker drept i terrorangrep i de tre landene, mens i 2016 var tallet 770.

Frankrike er lei av å betale for kampen mot afrikanske terrorister. Nå vil Emmanuel Macron ha med seg soldater fra Norge. Frankrikes første droneangrep i det sentrale Mali drepte syv islamistiske ekstremister. Malaury Buis, AP/NTB scanpix

– Veldig mye står på spill

Utenriksdepartementet utformet i fjor en Sahel-strategi. Afrika-ekspert Morten Bøås fra Norsk utenrikspolitisk institutt (Nupi) mener denne er viktig og høyaktuell.

– Afrika er et av områdene der det brenner mest når det gjelder terrorgrupper. «Sårbare stater» står høyere på den europeiske agendaen enn noen gang. Våre europeiske allierte forventer at vi bistår mer, antagelig også militært, sier Bøås.

Han tror den franske henvendelsen kommer fordi Frankrike mener også andre bør ta større del av jobben med å stoppe afrikanske terrorister.

– Dette begynner å bli for kostbart for Macron til at han vil fortsette å betale for det. Sikkerhetspolitisk står det veldig mye på spill, sier Bøås.

Han mener det urolige sikkerhetspolitiske verdensbildet gjør at en slik deltagelse kan være viktig for Norge.

– Er det én ting de som tenker på dette i Forsvarsdepartementet og Utenriksdepartementet er bekymret for, så er det soliditeten i det transatlantiske samarbeidet med USA. Norge må ha en sikkerhetspolitisk orientering mot Europa, og særlig Frankrike og Tyskland. I en slik kontekst kan en henvendelse fra Macron være en måte å skaffe seg flere ben å stå på, sier Bøås.