Utdannet til sykepleier i Australia, får ikke jobbe i Norge

De har akkurat den samme utdanningen. Men i motsetning til klassekameratene, blir ikke Marita Seilskjær godkjent som sykepleier i Norge.

Marita Seilskjær bistår legen når Stine Maria Bjelland Bræk (12) er inne til legetime. Seilskjær er utdannet operasjonssykepleier og skulle egentlig assistert legene i operasjonsstuene noen etasjer over oss på Rikshospitalet. Men får ikke lov til å praktisere som det i Norge og jobber istedet som pleiemedhjelper. Stein J Bjørge

10. sep. 2014 21:49 Sist oppdatert 11. september 2014

Den 12 år gamle jenta har ørebetennelse. Marita Seilskjær legger en beroligende hånd på hodet hennes, mens legen fører et instrument inn i øret.

Egentlig er Seilskjær utdannet operasjonssykepleier, noe det er stor mangel på i Norge. Hun har fire års arbeidserfaring som dette i Australia, og skulle egentlig assistert legene i operasjonsstuene noen etasjer over oss på Rikshospitalet.

Nå jobber hun i stedet som pleiemedhjelper.

— Jeg trodde ikke det skulle være så vanskelig å komme tilbake til Norge, sier hun.

Sjekket på forhånd

Før Marita Seilskjær bestemte seg for å ta treårig sykepleierutdanning ved Queensland university of technology, sjekket hun nettsiden til ANSA (norske utenlandsstudenters samskipnad). Det sto at hun måtte ta nasjonale fag og muligens ha litt praksis i Norge for å bli godkjent i Norge. Lånekassen støttet utdanningen. Flere norske sykepleierutdanninger hadde utvekslingsavtaler med universitetet. Alt så greit ut.

Les også:

Les også Ingen studerer mer i utlandet enn nordmenn

I klassen hennes gikk to andre nordmenn. De hadde akkurat de samme fagene som henne, med unntak av et valgfag. De to reiste hjem til Norge etter endte studier i 2009. Seilskjær ble igjen for å ta et års videreutdanning ved et sykehus for å bli operasjonssykepleier.

Tidsskriftet Sykepleienhar tidligere omtalt denne saken.

Fikk jobb i Norge

Søknaden hennes ble, av ulike grunner, først endelig behandlet i 2013. Seilskjær hadde da tatt nødvendige kurs i Norge og jobbet flere år i Australia. De to medstudentene jobber i dag som sykepleiere i Norge. Marita fikk også jobb som operasjonssykepleier ved Rikshospitalet før autorisasjonen var i havn.

— Jeg trodde det bare var en ren formalitet, sier avdelingsleder Inger-Lise Pedersen, som ansatte Seilskjær. Men i sommer fikk hun endelig avslag fra klagenemnda.

- Da jeg fikk det brevet, gråt jeg i en uke. Det hadde jeg absolutt ikke forventet, sier forteller Seilskjær.

- Vesentlige mangler

Det er Statens autorisasjonskontor for helsepersonell (SAK) som godkjenner folks helseutdanning i utlandet.

SAK mente at utdanningen hennes hadde vesentlige mangler, at den blant annet inneholdt for lite relevant klinisk og praksis og teoriundervisning.

At SAK hadde godkjent medstudentenes identiske utdanning noen år tidligere, spilte ingen rolle. SAK bemerket at alle søknader behandles individuelt. Den ene medstudenten sier:

- Det er helt latterlig. Vi har tatt akkurat den samme utdanningen, den eneste forskjellen var at hun søkte litt senere enn meg.

Sykepleieren fikk autorisasjon i 2010 og ikke vil stå frem med navn.

Seilskjær fikk heller ikke medhold hos klageorganet Statens helsepersonellnemnd (SHPN). Nemnda skrev at hun kunne søke sykepleierutdanning i Norge og eventuelt søke om fritak fra enkelte fag på bakgrunn av realkompetanse.

Endret praksis

Avdelingsdirektør Kjell Magne Mørk i SAK forklarer den ulike behandlingen med at de har endret praksis. Reglene i seg selv er ikke endret.

— En rekke vedtak i klageorganet gjorde at vi måtte endre praksis for hvordan vi skal forstå jevngodhet med norsk utdanning. Det har ført til at noen har fått et vedtak som er annerledes enn andres.

Til Aftenposten kan han ikke fortelle hva denne praksisendringen konkret består i, men sier det handler om en rekke vedtak som har skapt presedens.

- Har du forståelse for at dette kan oppleves som urettferdig?

— Jeg har forståelse for at noen opplever dette som leit og vanskelig å forstå. Vi vurderer om vilkårene er oppfylt eller ikke oppfylt, og alle søkere har klageadgang.

- Utenlandsstudenter kan aldri være sikre på å få i godkjent utdanningen i Norge?

— Nei, helsepersonelloven åpner ikke for at SAK kan forhåndsgodkjenne fordi både utdanningen og forutsetningene for autorisasjon kan endres.

Les også :

Les også «I Norge tjener vi bedre og har mer tid til hver enkelt pasient»

Seilskjær tok opp studielån på rundt 400 000 kroner for å bli sykepleier. Hun har også boliglån. Som pleiemedhjelper tjener hun ikke all verdens.

— Jeg har et håp om at det skal ordne seg, men da må det skje en forandring i byråkratiet. Nå vet jeg ærlig talt ikke hva jeg skal gjøre, sier hun.

Marita Seilskjær er ikke den eneste som har utdannet seg til noe hun ikke får bruk for i Norge.

Mener systemet er uforutsigbart

Det siste året har det vært flere mediesaker om at folk har tatt helseutdanning i utlandet har møtt veggen i Norge:

Ingvild Hilling Elsbak var ferdig utdannet sykepleier i Australia i år. Ifølge Sykepleien avslo SAK søknaden om autorisasjon fordi hun ikke oppfylte kravene i EUs yrkeskvalifikasjonsdirektiv. Hun henvendte seg da til svenske myndigheter. De vurderte hennes utdanning på nivå med den svenske. De sa at hun kunne ta et tilleggsløp med noen kurs, tester og praksis for å få godkjent utdanningen i Sverige (Sykepleien)

Caroline Lie fikk ifølge NRK lovnader om at australske sykepleierutdanninger blir godkjent i Norge. Men SAK sa nei, og Lie ble stående med en utdanning hun ikke får brukt.



ANSA, som er interesseorganisasjonen for norske utenlandsstudenter, mener dagens system er uforutsigbart. Den amerikanske jordmoren Emily Stange kom ifølge NRK til Norge med amerikansk bachelor i sykepleie, master i jordmorfag og 12 års praksis. Det var ikke godt nok i Norge (NRK).ANSA, som er interesseorganisasjonen for norske utenlandsstudenter, mener dagens system er uforutsigbart.

— Vi mener det er et problem at systemet er veldig uforutsigbart og der tolkningen av regelverket virker urimelig. Det er ingen muligheter for forhåndsgodkjenning, og folk får avslag uten helt å forstå hvorfor. Da blir det vanskelig for oss å gi gode råd, sier president Madeleine Mowinkel.

- Vanskelig å fullføre utdanning i Norge

Ifølge Sykepleien har Barne- likestillings og inkluderingsdepartementet opprettet en arbeidsgruppe som arbeidsgruppe som skal utrede behovet for komplimenterende studieløp for studenter som har tatt utdanning utenfor EØS-området. Det betyr at det kan bli lettere for tidligere utenlandsstudenter å tette igjen de faglige hullene i Norge, deretter å bli godkjent. Det er noe Kjell Magne Mørk i SAK etterlyser.

— Vi skulle også ønske at det var større muligheter for helsepersonell som har studert utenlands å gjennomføre norske delemner ved utdanningsinstitusjoner i Norge. Vi får tilbakemeldinger fra folk som har vært ute at det er vanskelig å få råd og veiledning fra utdanningsinstitusjoner som tilbyr det samme i Norge.

Les også:

Les også Nå skal det bli billigere å studere i USA

Leder Eli Gunhild By i Norsk sykepleierforbund (NSF) sier til Sykepleien at hun ønsker seg et mer oversiktelig regelverk.

— Vi har sett flere eksempler på at studenter som har tatt sykepleierutdanning i utlandet ikke får norsk autorisasjon. Det kan være mange grunner til det. Noen av sakene kan virke uforståelige. NSF vil ikke legge seg opp i SAK sin behandling av søknader, men vi ønsker å være med på å påvirke slik at regelverket blir mer oversiktlig og forståelig enn det er i dag, sier hun.

Fakta Autorisasjon 29 yrkesgrupper, blant annet lege, sykepleier, tannlege og omsorgsarbeider, er avhengig av en godkjenning for å kunne jobbe i det norske helsevesenet.Personer som «har utenlandsk eksamen som anerkjennes som jevngod med tilsvarende norsk eksamen» har rett til autorisasjon etter søknad (helsepersonelloven §48).Statens autorisasjonskontor (SAK) for helsepersonell er autorisasjonsmyndighet.Avslag kan klages til SAK, som videresender klagen til Statens helsepersonellnemnd (SHPN) hvis klageren ikke får medhold. Vis mer