FRISTED? Hvis noen slår ned en motspiller eller dommer på fotballbanen, blir man straffet av NFF. Fotballen har imidlertid ikke noe system for å politianmelde sakene. Foto: Hallgeir Vågenes

Juristenes dom: Minst 71 av 103 fotballvoldssaker kunne gitt straff i retten

Fotballforbundet har ikke politianmeldt én eneste av 103 volds- og trusselhendelser de har hatt til behandling siden 2010. Nå slår to strafferettsjurister fast at det store flertallet av sakene kunne ført til straff.

Oppdatert 14. november 2019

I 71 av sakene er advokatene Håkon Brækhus og Marius Dietrichson enige om at spillerne kunne blitt straffet i retten. Begge advokatene mener at et tosifret antall av de 103 sakene kunne resultert i ubetinget fengsel.

Dette kommer frem etter at de to advokatene på oppdrag fra VG har gjennomgått volds- og trusselhendelsene Fotballforbundet har hatt på bordet fra 2010 fram til i dag.

I flere av sakene juristene har vurdert til fengselsstraff, har konsekvensen for voldsutøverne blitt et halvt års utestengelse fra å spille fotballkamper.

De to juristene har strafferett blant sine spesialfelt, begge med erfaring både fra politiet, som dommere og som forsvarsadvokater. De har vurdert hver enkelt sak basert på det NFF har konkludert med at skjedde i saken, med det forbehold at en rettssak kunne gitt mer utfyllende informasjon om hendelsene.

Dietrichson mener i sin vurdering at så mye som 88 saker kunne endt med straff.

ADVOKAT: Marius Dietrichson leder Advokatforeningens forsvarergruppe og er en av advokatene som har vurdert mulig straffenivå for voldssaker i fotballen. Her i forbindelse med et intervju med VG Helg om nordmenn fengslet i utlandet. Foto: Eivind Griffith Brænde

Kort oppsummert viser vurderingene:

I 71 av 103 saker er begge juristene enige om at saken ville ført til en straffereaksjon , enten i form av fengsel, bøter eller samfunnsstraff.

I 17 av de 103 sakene mener begge juristene at volden eller truslene ville ført til ubetinget fengsel . I flere andre saker mener den ene juristen at handlingen ville gitt ubetinget fengsel, mens den andre mener at den ville gitt betinget.

I kun 11 saker mener begge juristene at volds- eller trusselutøveren ikke ville fått straff, enten gjennom frifinnelse, henleggelse eller påtaleunnlatelse. I seks av disse sakene er gjerningsmannen under 15 år, og dermed under den kriminelle lavalder.

En av voldssakene som har kommet inn til NFF, er denne:

– Dette er veldig alvorlige saker. Det blir helt feil at det håndteres av et idrettsorgan som NFF, sier advokat Vibeke Hein Bæra til VG når hun presenteres for tallene.

Bæra er har vært politiadvokat i en årrekke, og er særlig kjent som en av to hovedforsvarere i 22. juli-rettssaken. Hun mener det er åpenbart at fotballvoldssakene ikke bare skal løses internt i en klubb eller et forbund, men at de hører hjemme i rettssystemet.

les også Justisministeren til Fotballforbundet: – Volden må anmeldes

Generalsekretær Pål Bjerketvedt i NFF sa på et pressetreff 21. oktober at han kunne gå så langt som å si at noen av disse sakene burde blitt anmeldt.

Denne gangen overlater han til Alf Hansen, direktør i utviklings- og aktivitetsavdelingen i NFF, å svare på VGs henvendelse. Hansen er ikke veldig overrasket over at juristene finner at så mange av sakene kunne blitt straffet.

– Vi har alltid vært klar over at det er en alvorlighetsgrad i disse sakene, men NFF har hatt tradisjon for å reagere idrettsrettslig, ikke sivilrettslig, sier Hansen når han presenteres for juristenes vurderinger.

– Men hvis dere har vært klare over at det har vært så alvorlige saker, hvorfor har dere ikke politianmeldt dem da?

– Vi har vært veldig opptatte av det må være opp til offeret å ta valget om noe skal anmeldes eller ikke. Så har vi erkjent at det er et ansvar vi som organisasjon ikke har tatt, og hvordan dette skal gjøres fremover er noe som er helt sentralt for arbeidsgruppene vi har satt ned for å arbeide med vold i fotballen, sier Hansen i NFF.

Publisert: 14.11.19 kl. 12:05 Oppdatert: 14.11.19 kl. 12:21