Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Som en del av flyktningavtalen mellom EU og Tyrkia skal 80 millioner tyrkere få visumfrihet til Schengen i år. Politiets utlendingsenhet (PU) og Utlendingsdirektoratet (UDI) er bekymret for at det kan bety mer innvandring og migrasjon til Norge.

Det kommer fram i brev de har sendt til Justisdepartementet, som Dagbladet har fått innsyn i.

- UDI er bekymret for at en avtale om visumfrihet vil kunne bidra til at flere kommer til Europa for å søke asyl, skriver UDI.

- Erfaringsvis er det et stort omfang av tyrkere som ønsker seg til Norge, og vil med visumfrihet få lett ankomst til landet, skriver PU.

- Deler UDIs bekymring

Justisdepartementet ba i april blant annet PU, UDI og PST vurdere hva visumfriheten vil bety for Norge. UDI konkluderer slik:

- UDI mener at det vil innebære en økt risiko for migrasjon fra Tyrkia og de omkringliggende landene dersom det inngås avtale om visumfrihet. Det bør derfor vurderes alternativer til visumfrihet, skriver UDI.

Justisdepartementet innrømmer at det er fare for at visumfrihet-avtalen fører til økt innvandring til Norge.

- Vi deler UDIs bekymring for følgene av visumfrihet for tyrkiske borgere. Spørsmålet er også omdiskutert i EU, og det er mange land som uttrykker bekymring, sier statssekretær Marit Berger Røsland (H).

89 tyrkiske borgere søkte beskyttelse i Norge i 2015, mot 52 i 2014 og 66 i 2013.

- Allerede i dag ser vi at tyrkiske borgere med visum i et ikke ubetydelig omfang hopper av og søker om asyl i Norge, sier hun.

Vil innebære en økt risiko for migrasjon fra Tyrkia og de omkringliggende landene dersom det inngås avtale om visumfrihet UDI I KØ FOR EUROPA: UDI, PU og Justisdepartementet er bekymret for at visumfrihet for tyrkere kan bety mer innvandring til Norge, både fra tyrkere og migranter eller flyktninger med falske, tyrkiske dokumenter. Dette bildet er fra Idomeni-leiren i Nord-Hellas i mars. Foto: Henning Lillegård / Dagbladet. Vis mer

Falske, tyrkiske papirer

Tyrkia har som Libya blitt et transittland for migranter og flyktninger som vil ta seg til Europa. I fjor kom 800 000 personer med båt fra Tyrkia til Hellas, og i år har 158 000 krysset havet her.

- Et vesentlig moment som må tas med i vurderingen, er at visumfrihet fra Tyrkia vil medføre betydelig lettere atkomst for befolkningen fra Tyrkias naboland og nærområder, skriver PU.

De påpeker at omfanget av forfalskede eller korrupt anskaffede tyrkiske dokumenter er stort. Også UDI skriver at personer med falske tyrkiske dokumenter, fra for eksempel Syria, Irak og Afghanistan, lettere kan komme seg til Norge med visumfrihet. menter.

- Norge har en svært restriktiv visumpraksis overfor flere land som er visumfrie til Tyrkia. Dette gjelder særlig Iran, Libanon og Kosovo. Dersom det inngås en visumfrihetsavtale med Tyrkia kan dette medføre at borgere fra disse landene lettere kan ta seg videre til Schengen-området, noe som igjen kan føre til økte asylankomster, skriver UDI.

- Deler UDIs bekymring

49 prosent av dem som har krysset havet i år er fra Syria, 25 prosent fra Afghanistan, 15 prosent fra Irak, 4 prosent fra Pakistan og 3 prosent fra Iran. 38 prosent er barn, 21 prosent er kvinner og 40 prosent er menn.

- Vi deler også UDIs bekymring for at andre lands borgere gjennom forfalskninger eller urettmessig anskaffelse kan oppnå visumfri innreise. Derfor er det av stor betydning at biometriske reisedokumenter blir krevd, noe som begrenser mulighetene for forfalskninger, sier Berger Røsland i Justisdepartementet.

Norge kan ikke si nei

Dagbladet spør Justisdepartementet om det er aktuelt for Norge å ikke gi tyrkiske borgere visumfrihet. Men visumfrihet er noe Norge må akseptere, påpeker de.

- Dersom det innføres visumfrihet vil det ikke være mulig (å si nei journ.anm.), med vår Schengen-tilknytning, svarer Berger Røsland (H).

38 PROSENT BARN: Av de 158 000 som har krysset havet fra Tyrkia til Hellas i år, er 38 prosent barn, 21 prosent kvinner og 40 prosent menn. Gjennom EU/Tyrkia-avtalen er asylstrømmen over havet i praksis stanset, fordi flyktningene som hovedregel sendes tilbake til Tyrkia. Dette bildet er fra Idomeni-leiren i mars, nord i Hellas. Foto: Henning Lillegård / Dagbladet. Vis mer

Mot at Tyrkia tar tilbake flyktninger som prøver å komme seg til Hellas med båt, skal de få visumfrihet i Schengen i år. Planen var at visumfriheten skulle komme i juni i år, eller i oktober.

En skjør avtale

Men EU har satt opp en liste med 72 krav som Tyrkia må innfri før tyrkere får visumfrihet. Les mer om avtalen her. UDI skriver at det bør vurderes alternativer til visumfrihet.

- Det viktig at alle kravene som stilles til Tyrkia for visumfrihet oppfylles og det blir også understreket fra norsk side. Mens drøftingene pågår internt i EU, kan vi ikke si noe nærmere om hvorvidt alternativer vurderes og hvilke disse i tilfelle er, svarer Røsland.

UDI anser Tyrkia for å være et land med relativt stort utvandringspotensial, spesielt for unge. I 2014 søkte 1821 tyrkere om Schengen-visum og 26,5 prosent av søknadene fikk avslag, skriver UDI, og påpeker at Norge er et av landene med høyest avslagsprosent.

UDI og PU ønsket ikke å kommentere saken utover uttalelsene de har sendt til departementet.