Økt veikapasitet gir økt biltrafikk

Aud Tennøy

7. juli 2015

ifølge Kommunedelplan med KU for E18-korridoren (2013) gir det foreslåtte prosjektet økt kapasitet for biltrafikken. Da øker biltrafikken også, skriver Aud Tennøy. Her fra Skøyen i Oslo. Stian Lysberg Solum, NTB Scanpix

Ordførerne i Asker og Bærum kan ikke sette munnkurv på frie forskere.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

I et debattinnlegg i Aftenposten 5. juli svarer Lene Conradi og Lisbeth Hammer Krog, ordførere i Asker og Bærum, på min kronikk i Aftenposten 29. juni.

De hevder at det foreslåtte E18-prosjektet ikke bidrar til mer privatbilisme, og antyder at jeg bruker forskning som et ledd i en politisk kampanje for å stoppe utbyggingen av E18.

Forskningen er krystallklar

Aud Tennøy Svein Erik Dahl/Samfoto

Ordførerne skriver at de ikke ønsker kapasitetsvekst og økt privatbilisme. Men ifølge Kommunedelplan med KU for E18-korridoren (2013) gir det foreslåtte prosjektet økt kapasitet for biltrafikken. Da øker biltrafikken også, uavhengig av hva ordførerne ønsker. All forskning jeg kjenner til er krystallklar på dette.Ordførerne hevder også at «all erfaring tilsier at når kollektivtilbudet blir bedre, blir det også foretrukket som transportmiddel». Jeg mener at ordførerne tar feil.

All erfaring viser at folk velger det transportmiddelet som bringer dem raskest fra A til B. Dersom kapasiteten for biltrafikken øker, og forsinkelsene på E 18 reduseres i en periode, vil flere oppleve at det går raskere å kjøre bil enn å reise kollektivt. Dette på tross av at kollektivtrafikken får nytt kollektivfelt ut av Oslo. Forbedringen for biltrafikken blir relativt større enn den blir for kollektivtrafikken.

Avklaringer fra Statens vegvesen

Økt kapasitet for biltrafikken innebærer at biltrafikken får flere felt til rådighet i E18-korridoren enn den har i dag. I kommunedelplanen presiserer Statens vegvesen at «De to alternativene for utbygging av E18 gjennom Bærum gir begge økt kapasitet for biltrafikk på ny og avlastet veg». Ordførerne hevder likevel det motsatte. Det kan tyde på at Kommunedelplanen ikke er tydelig nok.

Det er på tide at ledelsen i Statens vegvesen, som har utarbeidet kommunedelplanen og som er prosjekteiere, avklarer følgende: Innebærer realisering av prosjektforslaget i kommunedelplanen økt kapasitet for biltrafikken i E18-korridoren?

Mistenkeliggjøring

Som ordførerne sikkert vet, deler mange fagfolk min forståelse av konsekvensene av E18. En rekke ledende fagfolk har uttalt seg på samme måte som meg i pressen. I høringsuttalelsene til planforslaget var mange faginstanser sterkt kritiske.

Fagfolkene i Oslo kommune og Akershus fylkeskommune anbefalte sogar sine politikere å fremme innsigelse mot planforslaget. Slik systemet er, deltar imidlertid ikke fagfolk i offentlige etater i debatten når politikerne har startet sine diskusjoner.

Deltatt som fagperson

Jeg er ikke del av en politisk kampanje, slik ordførerne antyder. Jeg deltar i diskusjonene om E18 som fagperson og som forsker ved TØI.

En viktig del av samfunnsoppdraget til forskningsinstitutter og forskere er å bidra i samfunnsdebatten med vår fagkunnskap, også når andre må tie. Når pressen spør, bidrar jeg med min fagkunnskap på feltet.

I to tilfeller har jeg skrevet innlegg om E18 for å rydde opp i diskusjoner der mine utsagn blir brukt eller kommentert.

Det er urovekkende at ledende politikere velger å mistenkeliggjøre meg som person for å svekke faglige, forskningsbaserte argumenter. Dere kan ikke sette munnkurv på frie forskere.