Vi trenger ikke tidligere tiders skremselspropaganda om LSD

KRONIKK: En unyansert omtale av farene med LSD kan utsette ungdom for en større risiko enn selve rusmiddelet.

Publisert: Publisert: 26. november 2018

«Det er en bred konsensus blant forskere om at LSD er lite skadelig sammenlignet både med andre rusmidler og en rekke lovlige aktiviteter. LSD er i likhet med andre psykedelika ikke avhengighetsdannende, overdoser er så godt som ukjent, og skader forbundet med LSD-bruk forekommer ekstremt sjelden», skriver Jørn Kløvfjell Mjelva i organisasjonen EmmaSofia. Foto: NTB scanpix

Debattinnlegg

Jørn Kløvfjell Mjelva Organisasjonssekretær, EmmaSofia

Denne artikkelen er over ett år gammel

I forbindelse med at Stavanger Aftenblad torsdag 22. november meldte om en sterk økning i saker der ungdom tas for befatning med illegale rusmidler, gikk politiet i Stavanger ut i NRK med en kraftig advarsel mot farene ved LSD, der rusmiddelet omtales som «livsfarlig» og det gjentas myter fra 1960-tallet om at LSD gjør at «du går kanskje opp på eit tak og trur du kan fly». I lys av det vi i dag vet om risikoprofilen til LSD, er det leit å se at politiet velger å gjenta fordums skrekkpropaganda, snarere enn å gi en nyansert fremstilling av risikoen forbundet med bruk av LSD. I verste fall kan dette bidra til at viktig risikoreduserende informasjon ikke når frem.

Lite skadelig

Det er en bred konsensus blant forskere om at LSD er lite skadelig sammenlignet både med andre rusmidler og en rekke lovlige aktiviteter. LSD er i likhet med andre psykedelika ikke avhengighetsdannende, overdoser er så godt som ukjent, og skader forbundet med LSD-bruk forekommer ekstremt sjelden (kilde: EMCDDA). I flere systematiske gjennomganger av ekspertvurderinger rangeres LSD som et av de minst skadelige rusmidlene (kilde: Nutt 2007, Nutt 2010, Van Amsterdam 2015). Norges høyesterett tok i fjor noe av denne forskningen inn over seg og mer enn halverte straffereaksjonen for befatning med LSD.

Til sammenligning var det, ifølge Folkehelseinstituttet, i 2014 over 6000 døgnopphold ved norske sykehus der pasienten hadde en alkoholrelatert hoveddiagnose, og over 300 alkoholrelaterte dødsfall. I tillegg kommer alle dødsfall og skader som skyldes ulykker og vold i fylla. Dersom målet er å få ned rusmiddelrelaterte skader i samfunnet, ville vi være langt mer tjent med å rette det forebyggende arbeidet mot alkohol enn å overdramatisere risikoen ved LSD.

Det er ikke dermed sagt at LSD er risikofritt – svært lite i livet er det. Selv om risikoen for fysisk skade er ekstremt liten, kan opplevelsene være svært ubehagelige og tildels skremmende. Det er også mulig å oppleve sterk forvirring, som i sjeldne tilfeller kan lede til irrasjonell og potensielt skadelig adferd. Risikoen for dette øker ved høye doser, i utrygge omgivelser og ved kombinasjon med andre rusmidler, særlig alkohol og cannabis (kilde: Rusopplysningen.no).

LSD og andre psykedelika er derfor ikke rusmidler man bør prøve uten å ha satt seg inn i hva effektene er, hva en moderat dose er, og hva man kan forvente av opplevelsen. Hvis det er første gang man prøver LSD, er det fornuftig heller å ta en lav dose for å få et innblikk i hva det innebærer. I tillegg kan det være lurt å ha en edru venn for å berolige en om man har en ubehagelig opplevelse.

Kan gi positive opplevelser av varig verdi

I den nylig publiserte, prisvinnende masteroppgaven til Anna Høifødt kan vi lese Julia beskrive hvordan en erfaring med LSD hjalp henne bedre håndtere sitt kontrollbehov: «After that experience with LSD I have learned what it means to let go of control, just accept the situation I am in. If someone is angry, if the day is shit, well, ok! Let them scream, let me scream, after a while it will change and I am not in charge of life’s ups and downs. Let go, relax, I will be fine.» (kilde: Høifødt 2018).

Denne historien er ikke unik: Mange med erfaring med bruk av LSD opplever at disse erfaringene har vært av varig verdi, og har hjulpet dem ut av avhengighet, depresjon eller andre personlige utfordringer. Sett i lys av disse historiene er det ikke rart at flere blir nysgjerrige på effekten av LSD. Det er derfor desto viktigere at vi når ut med god risikoreduserende informasjon, snarere enn skrekkpropaganda fra 1960-tallet, for å forebygge det som kunne forekomme av skade.

Behov for nøktern, risikoreduserende informasjon

Mens helsemyndighetene er svært flinke til å gi nøktern informasjon om skadevirkningen ved alkohol, er det dessverre i dag slik at personer som ønsker å ruse seg på mindre skadelige rusmidler, ikke har enkel tilgang på tilsvarende kvalitetssikret informasjon. Dette gjør dem i mindre stand til å ta informerte valg, samt ta fornuftige forholdsregler når de for eksempel skal prøve LSD. Det at enkelte tar en ekstra dose hvis de ikke merker noen virkning etter 30 minutter, er et eksempel på konsekvensene av dette. Forhåpentligvis vil myndighetene etter hvert bli like flinke til å gi risikoreduserende informasjon om LSD som de er for alkohol. Inntil da forsøker vi i EmmaSofia å bidra til opplysningsarbeidet, blant annet gjennom vår risikoreduserende veileder tryggtripp.no.

Vi ønsker at politi, helsemyndigheter og sivilsamfunnet samarbeider for å redusere rusmiddelrelatert skade i samfunnet. Et første skritt vil være å slutte å gjenta Nancy Reagans slagord «just say no!», og heller tilby personer som ønsker å bruke LSD, den samme nøkterne, risikoreduserende informasjonen som alkoholbrukere i dag nyter: «Just say know!»

Les også Nær dobbelt så mange narkotikasaker blant ungdommer i Stavanger

Les også Elever tar amfetamin for å orke både fest og skole

Les også Venstre-topper vil vurdere narkomonopol for hasj og LSD