Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Innholdsmarkedsføring - reklame som låner presentasjon og virkemidler fra tradisjonell journalistikk - har i år gjort sitt inntog i norsk presse (også i Dagbladet).

Det har ført til debatt om hvordan slik reklame må merkes for at leseren skal oppfatte at det dreier seg om stoff som er laget på bestilling fra en sponsor, i motsetning til uavhengig journalistikk.

En såkalt kvalitativ pilotstudie medieforskerne Jens Barland og Ragnhild K. Olsen nylig gjennomførte, viste ifølge Medier24 at de fire avisleserne som ble dybdeintervjuet hadde problemer med å skille innholdsmarkedsføring fra journalistisk innhold.

Ble ikke informert Og VGs Rema 1000-sponsede seksjon om familieliv har fått kritikk for å tåkelegge skillet av såvel journalister som kommunikasjonsmedarbeidere.

Men også for de som opptrer som intervjuobjekter kan skillet være uklart - og ikke alle som stiller opp, er klare over at de er med på reklame.

Når Dagbladet kontakter Hanne Viken, som lot seg intervjue av VG om sine opplevelser i en somalisk barnebursdag, til en sak som ble publisert på Rema 1000-seksjonen, bekrefter hun at hun ikke ble informert om at det var reklame hun stilte opp på.

- Jeg synes det er viktig å holde klare skiller mellom journalistikk og reklame, og jeg ble overrasket da dere ringte og forklarte meg sammenhengen. Jeg ville takket nei til VG å publisere saken dersom jeg visste at det var reklame for Rema 1000, sier Viken til Dagbladet.

- Kan bli et demokratisk problem Forbrukerombudet er bekymret for at den nye måten å presentere reklame på, vil forvirre leserne og mener det vage skillet mellom reklame og journalistikk kan bli et demokratisk problem.

- Det er viktig at leserne vet når de blir stilt overfor reklame og når de står overfor noe redaksjonelt. Hvis det skille mellom reklame og journalistikk forsvinner vil leseren kunne miste tiltroen til journalistikken. Jeg mener det i ytterste konsekvens kan bli et demokratisk problem at leserne ikke har tiltro til det de leser lenger. Vi er bekymret og følger dette nøye, sier forbrukerombud Gry Nergård til Dagbladet.

- Overtydelige Svein Arne Haavik, innholdssjef i avdelingen som produserer markedsføringsstoffet i VG, sier medarbeiderne er nøye med å opplyse om at de ikke driver med journalistikk.

«Nettopp fordi vi er en kommersiell seksjon/underside og ingen del av VGs redaksjon, har vi vært ekstremt nøye i hver eneste samtale å understreke og overtydeligjøre nettopp at vi ikke er journalister. Dette mener vi at vi også har gjort i denne saken. VG Familieliv har hittil publisert 48 saker, uten at en eneste av de over 100 vi har intervjuet hittil har klaget på at de ikke har blitt opplyst godt nok i hvilken sammenheng de er intervjuet», skriver Haavik i en mail til Dagbladet han krever vi gjengir i sin helhet.

Går gjennom rutinene «Samtidig må vi bare ta til etterretning at Hanne Viken, ifølge Dagbladet, føler at hun ikke tydelig nok er gjort oppmerksom på at hun er intervjuet av en kommersiell seksjon. I såfall beklager vi dette på det mest oppriktige. Hun har imidlertid ikke kontaktet oss om dette direkte i løpet av det døgnet saken har vært publisert», skriver Haavik.

«Vi vil selvfølgelig gå gjennom våre rutiner nok en gang, for å bli enda tydeligere og bedre, selv om vi har fulgt akkurat de samme rutinene som tidligere. Jeg ønsker i tillegg å påpeke at dette utelukkende er en positiv historie til beste for integreringen i Norge som vi synes det er viktig å bringe til leserne av VG Familieliv. Kun Dagbladet kan klare å finne en negativ vinkel her», skriver han.

Ble ikke informert I dag tidlig hadde NRK Kulturnytt den nye satsinga til VG som hovedsak, hvor blant annet Forbrukerombudet kom med sin bekymring.

Generalsekretær Kjersti Løken Stavrum i Norsk presseforbund følger utviklingen nøye.

- Dette er en helt ny problemstilling for oss. Journalister har jo et etisk regelverk der det blant annet heter at man alltid skal klargjøre premissene for sine kilder. Men dette er jo ikke journalistikk, sier generalsekretær Kjersti Løken Stavrum i Norsk presseforbund.

Hun mener likevel at Pressens faglige utvalg (PFU) kunne ha behandlet en eventuell klage til dem.

- Redaktøren har ansvar for alt innhold som publiseres i det aktuelle mediet, og PFU har behandlet og gått til fellelse av annonser tidligere, sier Stavrum.

Preben Carlsen i kommunikasjonsbyrået Trigger er også sterkt kritisk til VGs nye satsning og mener avisa er i ferd med å selge troverdigheten sin i jakten på nye inntektskilder.

- VG snakker om viktighetene av å skille mellom den kommersielle og det redaksjonelle og gjør det stikk motsatte. Det blir veldig uklart både overfor lesere og annonsørene. Dette er oppdragsfinansiert journalistikk. Rema 1000 setter standaren for temaer VG skal dekke og så dekker de det innunder en ullen merkelapp. Det blir umulig for folk å skjønne hva det er. VG burde bare kalt det reklame, sier Carlsen.

Tidligere i dag fikk VG sterk innholdsmarkedsføringskritikk i Pressens faglige utvalg (PFU) for hvordan de presenterte sin annonse for filmen «Bølgen» tidligere i høst.

