Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Det er tre fundamentale forhold som media har underkommunisert og «bybanealliansen» ikke har villet se konsekvensene av.

• Topografi: Det er trangt mellom sjøen og fjellet. Det er bare plass til én samferdselsåre. Nå er det en biltrasé, E16/E39. Miljøet tåler ikke mer. Det gjelder hele strekningen fra Stadsporten til Ervik/Eidsvåg.

• Nyttetrafikken: Bare en mindre del av den nåværende biltrafikken kan overføres til bane. Varetransport, servicetransport (håndverkere og hjemmehjelper osv.) samt transport av noen typer funksjonshemmede er avhengige av dør til dør-transport.

• Ikke bare Bryggen: Hele det historiske Bergen fra Stadsporten til og med Sandviken vil «gå i stå» dersom de får økt trafikk eller innsnevret flyt. Dette er et komplekst kjempeproblem.

Det har vært mye snakk om den aktive «gå- og sykkelbyen», og om «ti-minuttersbyen». Videre om energiøkonomisering og høyhus, og om fortetning, særlig rundt bybaneholdeplassene. Dette er visjoner som bryter med tradisjonell byplanlegging og derfor endrer bymiljøet.

Samtidig vet vi at historisk sett var Bergen en av Nord-Europas viktigste handelsbyer med et særpreget miljø som ennå ikke er helt ødelagt. Det vil være historisk kriminalitet å ødelegge dette miljøet. Her gjelder det ikke bare enkelte bygninger, men gatebilder, byrom og også det sosiale miljøet. Vi kan ikke stanse den sosiale utviklingen, men det gjelder å bygge videre på tradisjoner, å videreutvikle for å vedlikeholde det bevaringsverdige. Det gjelder ikke bare Bryggen. Det gjelder hele det historiske området fra Stadsporten, Vågsbunnen til og med Sandviken.

Og likevel, dette er en ganske liten del av arealet til Bergen kommune. Det bør være mulig å virkeliggjøre visjonene i andre sentrumsnære steder (litt lengre sør og vest).

Behovet for biltrafikk kan ikke elimineres. Strupes den på ett sted (Bryggen?) vil den måtte søke andre alternativer. Øvregaten, Nye Sandviksvei osv. er ikke akseptable alternativer. Omkjøringer må lages i fjell. Her er alle sammenligninger med søndre bydel eller europeiske byer irrelevante. De har alle alternativer for bilene i dagen.

Det vil bli «katastrofe» dersom en starter anleggsarbeid i dagens trasé uten at en på forhånd (uavhengig av banen) har ferdigstilt akseptable alternativer for biltrafikken. Bl.a. er Øvregaten ikke akseptabel.

Selv om biltrafikken av miljømessige grunner bør gå i tunnel, så vet vi dessverre alt for godt at storbranner vil forekomme og stenge tunnelene for lange perioder. Sikkerhetshensyn tilsier derfor at dagens biltrasé ikke må ødelegges, selv om den normalt bør disponeres til lokaltrafikk, sykkel og gange.

Tanken om at banen skal kunne «fordrive» biltrafikken er ganske uforståelig. Tvert imot. En eventuell bane i den nåværende biltraseen vil bli urimelig forsinket ved at det må opparbeides alternative biltraseer før arbeidet med banen kan påbegynnes.

Bane i lang tunnel vil muliggjøre samtidig arbeid med bane og alternativ biltunnel. Krav om redusert (evt. fjernet) biltrafikk i det historiske Bergen må ikke fravikes.

Bane i lang tunnel fra sentrum til Eidsvåg ble utredet av kommunen i 2013 som ett av tre alternativ. Prisen var da estimert til å være lik dagalternativet over Bryggen innenfor usikkerhetene på 25 prosent (5,9 mrd mot 5,8 mrd for dagalternativet).

• Bane i lang tunnel vil bli hurtigere og vesentlig mer tjenlig for (og mer brukt av) folk i Åsane.

• Bane i lang tunnel fra sentrum til Eidsvåg vil ikke ødelegge miljøet i Sandviken.

• Bane i lang tunnel vil ikke hindre at biltrafikken kan ta Åsaneveien i bruk i en nødssituasjon.

Banens holdeplasser (i fjell) må kunne samordnes med parkeringsplasser (i fjell) for biltunnelene. Her kan en også ha venterom for å arrangere kameratkjøring. Utgangene fra slike steder trenger ikke være mer forstyrrende enn nedre Fløybanestasjon er i dag, dog, noen steder må nødvendig biltrafikk kunne slippe ut i byen. Forøvrig må en kunne anvende visjonen om «gå-byen Bergen» også for den historiske bydelen.

Strategien for utvikling av det historiske Bergen er ikke tilstrekkelig utredet. Planen Bergen 2030 har bare visjoner om nytenking som kan være interessant i andre sentrumsnære strøk, men som vil ødelegge miljøet i det historiske Bergen. Presset fra utbyggerne fremmer «dispensasjonismen» og «tilfeldighetenes by».

Planen Bergen 2030 har dog en uforpliktende anbefaling om å utarbeide en egen sentrumsplan. Dette må følges opp. Men rekkefølgen er vesentlig: Større utbyggingsprosjekter - både i sentrum og i Sandviken - bør legges på is inntil denne planen er utarbeidet og vedtatt.

Derfor haster det med planen.

