Politihuset i Oslo. Foto: Krister Sørbø

– Den tilsynsrapporten er representativ for de fleste påtaleenhetene i Oslo politidistrikt i 2016. Inntrykket var at politiet til dels brukte prosessøkonomiske påtaleunnlatelser til å rydde unna saker. Vi reagerte kraftig på dette i de tilfellene hvor retningslinjene fra Riksadvokaten ikke ble fulgt, sier Maurud.

Politiet kunne starte etterforskninger, eller prosjekter, mot ulike miljøer eller personer. Målet var å bygge større saker mot disse. Saker som dukket opp på veien, og som ble vurdert til mindre alvorlige, kunne da bli løst med prosessøkonomiske påtaleunnlatelser.

– Men noen ganger kom man ikke i mål med de igangsatte prosjektene, sier Maurud.

Kun syv av de 159 påtaleunnlatelsene mot personene som kan knyttes til Young Bloods, er gitt etter 2016.

Påtaleunnlatelser - år for avgjørelse Påtaleunnlatelser for de 34 personene som kan knyttes til Young Bloods. 2016: Politiet får kritikk for bruken av prosessøkonomiske påtaleunnlatelser 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 2016: Politiet får kritikk for bruken av prosessøkonomiske påtaleunnlatelser 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 2016: Politiet får kritikk for bruken av prosess­økonomiske påtale­unnlatelser 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018

Maurud ønsker ikke å kommentere enkeltsaker eller antallet påtaleunnlatelser i VGs oversikt.

– Det var ikke en god nok bevissthet om hvor disse guttene var på vei, men det var nok ikke så lett å se heller. Politiet har nok nå en helt annen varsomhet i behandlingen av saker mot personer i dette miljøet, og ser nok sakene i større grad i sammenheng, sier førstestatsadvokaten.

– Er det riktig å bruke påtaleunnlatelser mot gjengkriminelle?

– Det kan både være riktig og fornuftig, så lenge det skjer i tråd med retningslinjene fra Riksadvokaten. Terskelen skal ikke være noe høyere i gjengsammenheng. Forutsetningen for en prosessøkonomisk påtaleunnlatelse er at det venter en større sak mot den aktuelle personen, eller at vedkommende skal inn for å sone en fengselsstraff, sier Maurud.

TATT I UTLANDET: Av politikilder er en 27 år gammel mann gjennom flere år blitt utpekt som leder for Young Bloods. I høst ble han pågrepet i Marokko. Her fra da han var siktet for utelivsvold i Stockholm i 2012, en sak hvor han senere ble frikjent. Foto: Svensk politi

Visepolitimester Bjørn Vandvik i Oslo politidistrikt mener politiet kunne ha fulgt opp Young Bloods-miljøet bedre tidligere.

– Det har gått litt under radaren. Det har vi satt fokus på fra 2017. Da er også hvordan vi følger opp med straff selvfølgelig relevant, sier han.

VG har bedt politiet om innsyn i grunnlaget – hvor selve gjerningsbeskrivelsen står beskrevet – i alle de 159 påtaleunnlatelsene mot personene som kan knyttes til Young Bloods.

Tidligere denne uken sendte Oslo politidistrikt over grunnlaget for fem av påtaleunnlatelsene. Utover det er VG nektet innsyn. Det er for mye arbeid, mener politiet.

I flere av sakene er det ikke utarbeidet et formelt dokument med begrunnelse for hvorfor det er gitt prosessøkonomisk påtaleunnlatelse, oppgir politiet.

Dermed må politiet ut på dokumentjakt i arkivene sine for å finne ut av det.

Flere av sakene er kun avgjort med stempel og underskrift på den enkelte sak, oppgir visepolitimester Bjørn Vandvik.

– Det er slik med prosessøkonomi, da ble det ikke alltid skrevet noe formelt brev. Påtaleansvarlig gjør en vurdering av saken det gjelder: «Bevisene er sånn, jeg har de andre sakene, vi kan påregne en sånn straff, da tar jeg denne prosessøkonomisk fordi denne saken ikke vil føre til noe høyere straff», sier Vandvik.

VIL SE FREMOVER: Visepolitimester Bjørn Vandvik i Oslo politidistrikt hadde i intervjuet med VG mest lyst til å snakke hvilke tiltak politiet nå setter inn i kampen mot de kriminelle gjengene i hovedstaden. Foto: Hanna Kristin Hjardar

Visepolitimesteren forklarer at politiet har tatt til seg Statsadvokatens kritikk fra 2016, og endret rutiner.

– Kan noe av det Statsadvokaten påpeker i tilsynsrapportene gjelde personene som knyttes til Young Bloods-miljøet?

– Det kan jo godt ha skjedd, det, svarer Vandvik.

– Burde politiet gått inn i noen av disse sakene på nytt?

– Jeg tror ikke det ville hatt noen hensikt. Det ville ikke gitt noe mer straff, for nå er saken avgjort. Jeg tror det er viktigere at vi nå har fokus på de personene vi er opptatt av å følge tett opp, og at de får riktige straffereaksjoner fremover.

– Kan politiet ta lærdom av tidligere praksis?

– Det har vi gjort. Vi har fått rapportene, endret praksis. Vi har satt i gang et system, og tatt opp hvordan praksis skal være med påtaleledere og politiadvokater, sier han. Politiet har nå en annen tilnærming mot miljøer som Young Bloods, påpeker Vandvik.

Dersom en større sak mot en person ikke har endt med straff, kan politiet gjenåpne og på ny vurdere straffeforfølgelse i saker mot personen som er avgjort med prosessøkonomiske påtaleunnlatelser, ifølge straffeprosessloven.

Visepolitimesteren avviser at det er aktuelt å gjøre i noen av de 159 påtaleunnlatelsene.

– Kan du garantere at politiet har fulgt retningslinjene i alle disse påtaleunnlatelsene?

– Det er vanskelig for meg å garantere noe. Jeg har ikke vært inne i sakene. Nå er vurderingene gjort og sakene avgjort. Da er det ikke bare å ta opp sakene igjen. Det vil ikke gi noen merverdi for hvordan vi bruker våre ressurser nå.

– Er du sikker på at det i alle saker der det er gitt prosessøkonomisk påtaleunnlatelse har vært større saker som har endt i dom eller annen straffereaksjon mot de samme personene?

– Som et utgangspunkt; det er derfor vi avgjør saken på denne måten. Men det er vanskelig for meg å være sikker. Jeg har full tillit til at det gjøres en god jobb på hvordan vi vurderer sakene. Det kan ikke utelukkes at det kan ha skjedd noen vurderinger som man kanskje kan stille spørsmål ved, svarer Vandvik.

Tillitsvalgt for politijuristene, Sverre Bromander, mener politiets bruk av påtaleunnlatelser mot personene som kan knyttes til Young Bloods bør ettergås.

– Riksadvokaten bør gjøre det. Politikerne – både øverst i Justisdepartementet, men også i justiskomiteen – bør ha en mening om dette er riktig bruk av påtaleunnlatelser. Rammene for politiets og påtalemyndighetens arbeid settes av Stortinget. Det er Stortinget som lager lovene. Da må de følge med på hvordan lovene de lager virker i virkeligheten, sier han.

På VGs spørsmål om bruken av påtaleunnlatelser i gjengsammenheng viser Riksadvokaten til Statsadvokaten i Oslo.

– Problemstillinger knyttet til påtaleunnlatelser og forsterket innsats mot ulike gjengmiljøer har ikke vært bragt opp til Riksadvokatembetet i forbindelse med de møter riksadvokaten har hatt, ei heller i forbindelse med forslag til ulike tiltak, skriver riksadvokat Tor-Aksel Busch i en e-post.

Hjelp oss å finansiere viktig journalistikk: Kjøp VG+ her.