Sexuellt ofredande, det vill säga att till exempel tafsa eller skicka porrbilder via nätet, är ett brott som anmäls allt oftare. Inte sedan 1996, då statistiken startade, har Uppsalapolisen fått in så många anmälningar som i fjol, 206 stycken.

Även för riket som helhet blev det rekord under fjolåret med 9 676 anmälningar, vilket var en ökning med 23 procent jämfört med året innan. Under 2016 var det få av de mer vanligt förekommande brottstyperna som ökade lika mycket som sexuella ofredanden.

Johanna Olseryd, utredare på Brottsförebyggande rådet, Brå, ser flera möjliga förklaringar till ökningen.

– Dels kan det handla om att fler anmäler sexuellt ofredande. Det kan bero på till exempel den senaste tidens debatter om bland annat tafsande på festivaler.

– Dessutom har det skett en toleransförskjutning som gör att man i dag kanske anmäler händelser som man tidigare inte tyckte var något att bry sig om.

Men Johanna Olseryd tror att det även kan ha skett en faktisk ökning av antalet sexuella ofredanden. Hon pekar på intervjuundersökningar från Brå där allt fler under de senaste två-tre åren uppgett att de råkat ut för olika slags sexualbrott.

Mest utsatta är kvinnor mellan 16 och 24 år. 2015 uppgav 9 procent av kvinnorna i den åldersgruppen att de drabbats av någon typ av sexualbrott under året vilket omfattar allt från våldtäkt till tafsande. Siffran har inte varit så hög sedan undersökningarna startade år 2005.

Vad gäller just sexuella ofredanden har Brå gjort skolenkäter med elever i årskurs 9. År 2015 svarade 23 procent av tjejerna att de blivit sexuellt ofredade under de senaste tolv månaderna. Bara 5 procent av tjejerna hade polisanmält den senaste händelsen.

En vanlig plats där de hade utsatts var skolan. Johanna Olseryd tycker att den har en viktig uppgift att fylla.

– Skolan kan till exempel jobba mer med frågor kring jämställdhet och sexualitet och klargöra var gränsen för brott går.

Redan idag arbetar många Uppsalaskolor med de här problemen.

– Skolan har blivit tydligare kring vad som är tillåtet. Det hänger samman med bland annat den hbtq-certifiering som vi genomfört där vi jobbat mycket med ifrågasättande av könsnormer, säger Torbjörn Kättström, rektor på Tiundaskolan där det går elever i upp till årskurs 9.

– Skulle en lärare idag få veta att en kille exempelvis kallar en tjej för hora leder det genast till samtal och rapport till föräldrarna.