De seneste fire-fem år har islamiske, væbnede militante spredt sig fra nord til det centrale Mali, der er langt tættere befolket.

Her har forskellige etniske grupperinger levet side om side i årevis, og konflikter mellem dem har blandt andet udsprunget af konkurrencen om adgang til naturressourcer som jord og vand for at opretholde overlevelsesstrategier.

Presset på de vigtige naturressourcer er taget til ikke mindst på grund af en stigende befolkningstilvækst og som følge af klimaforandringer.

- Men indtoget af ekstreme jihadister og ikke mindst adgangen til våben har unægteligt givet konflikterne et langt mere blodigt udtryk, siger Signe Marie Cold-Ravnkilde, der tilføjer, at de forskellige etniske grupperinger dog også internt er plaget af strid, blandt andet mellem generationerne.

- Jihadisterne har et hårdt tag i regionen, fordi de spiller på de eksisterende konflikter og de befolkningsgrupper, som føler sig marginaliseret og udnyttet af regeringen, siger hun.

Kritikere har påpeget, at Malis regering har mistet kontrollen med grupperingerne og i stedet nærmest har udliciteret kampen mod jihadisterne til diverse lokale militser eller selvforsvarsgrupper som eksempelvis Dan Na Ambassagou.