I 2010 sænkede den daværende VK-regering den kriminelle lavalder fra 15 til 14 år med støtte fra Dansk Folkeparti. Et af regeringens bærende argumenter var, at det ville virke forebyggende:

»Jeg er sikker på, at en nedsættelse af den kriminelle lavalder vil have en præventiv effekt. Det vil få nogle unge og børn til at tænke sig om en ekstra gang og lade være med at gå ud i kriminelle handlinger,« sagde Venstres daværende retsordfører, Kim Andersen, under folketingsdebatten om lovens vedtagelse.

Men sådan gik det ikke. Det konkluderer en række forskere fra Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd (VIVE) og Aarhus School of Business and Social Sciences (BSS) i en ny undersøgelse fra Trygfondens Børneforskningscenter.

Forskerne finder ingen dokumentation for, at sænkelsen af den kriminelle lavalder havde en afskrækkende effekt på de 14-årige. Tværtimod var de 14-årige, der blev påvirket af den sænkede lavalder, mere tilbøjelige til at begå ny kriminalitet end 14-årige, som begik kriminialitet før sænkelsen af den kriminelle lavalder (lavalderen blev hævet til 15 år i 2012). Det var også mindre sandsynligt, at de 14-årige, som blev påvirket af sænkelsen, blev indskrevet i 9. klasse. Desuden fik de berørte 14-årige lavere karakterer ved afgangseksamen i 9. klasse, viser undersøgelsen.

Konklusionen er klar, siger professor Anna Piil Damm fra Institut for Økonomi på Aarhus BSS, der er en af forskerne bag undersøgelsen:

»Det ser på baggrund af vores resultater ud til, at et system med mindre indblanding fra de retlige myndigheder er at foretrække, hvis man vil mindske kriminaliteten blandt børn og unge – og sikre dem en skolegang,« siger hun.

Socialdemokratiets retsordfører, Trine Bramsen, mener på den baggrund, at VK må anerkende, at en sænkelse af den kriminelle lavalder ikke har en præventiv effekt.

»De har et ansvar for at indrømme, at det var uklogt og ikke var en god metode til at få ungdomskriminaliteten til at falde, som den daværende regering ellers påstod. Og ikke mindst har de et ansvar for ikke at begå den samme fejl igen. Det ville være en dumhed af dimensioner.«

Trine Bramsen henviser til den ungdomskriminalitetspakke, regeringen har på vej, og som ventes at lægge op til at etablere et ungdomskriminalitetsnævn for børn ned til 12 år.

Om undersøgelsen Undersøgelsen bygger på registeroplysninger om de otte årgange, der er født mellem 1993-1999. Der er tale om i alt 512.360 personer, i forbindelse med hvilke forskerne har analyseret politiets registreringer af mistanker og sigtelser.

I 2011 var der ifølge tal fra Dansk Statistik 1.091 fældende afgørelser, som var givet til i alt 982 personer, hvor personen på gerningstidspunk- tet var 14 år. 71 procent af afgørelserne gav en bødestraf, 18 procent resulterede i en betinget dom og to procent resulterede i en ubetinget dom, herunder ungdomssanktion. Forskerne har via datamateriale fra både politiet og Dansk Statistik sammenlignet de 14-åriges kriminalitet før og efter sænkelsen af den kriminelle lavalder og har i tallene taget højde for det generelle fald i ungdomskriminalitet.

Undersøgelsen af tilbagefald – den såkaldte recidiveffekt – er i undersøgelsen begrænset til de 676 14-årige, som overtrådte straffeloven og var 14 år i hele reformperioden.

Langt hovedparten af de 14-årige straffelovsovertrædere i denne gruppe begik ejendomsforbrydelser som butikstyveri, andet tyveri eller hærværk, og kun en mindre gruppe begik alvorlig kriminalitet. 18 procent af gruppen begik voldskriminalitet.

Beskrivelsen ’kriminel lavalder’ blev ifølge forskerne nævnt mere end 300 gange i de nationale aviser i 2010, og de anser det blandt andet derfor for sandsynligt, at de unge har været klar over, at ændringen omhandlede dem. De ville altså – havde reformen virket efter hensigten – kunne være blevet afskrækket fra at begå kriminalitet.

Dansk Folkeparti ønsker, at man i forbindelse med pakken sænker den kriminelle lavalder til 12 år. Og retsordfører Peter Kofod Poulsen (DF) afviser, at det var en fejl at sænke den kriminelle lavalder, selvom det altså ikke havde en præventiv effekt.

»Det var en god beslutning. Nogle af de her sager var altså ikke bare smårapserier, det var jo faktisk rimelig hård kriminalitet,« siger Peter Kofod Poulsen, der også betoner hensynet til retsfølelsen:

»Der skal være en form for sanktion, og hensigten er jo også, at der skal være retfærdighed og en form for retsfølelse, der skal tages hånd om. Men det ville da være bedre med det system, vi foreslår nu.«

Tilbagefald

Da VK-regering sænkede den kriminelle lavalder fra 15 til 14 år i 2010, trodsede den anbefalingen fra et flertal i den såkaldte Ungdomskommission, regeringen selv havde nedsat. Sænkelsen af den kriminelle lavalder gjaldt kun til 2012, hvor SRSF-regeringen som en af sine første handlinger hævede den kriminelle lavalder til 15 år, sådan som den i øvrigt havde været siden den første danske børnelov fra 1905.

I undersøgelsen af lovændringen har forskerne sammenlignet 14-åriges kriminalitet før og efter sænkelsen af den kriminelle lavalder. De har blandt andet set på tilbagefald – også kaldet recidiveffekten – hos de 676 unge, som begik en overtrædelse af straffeloven og var 14 år i hele den periode, hvor lavalderen var 14 år.

»Tilbagefaldet til kriminalitet inden for 18 måneder steg med 10 procent blandt de straffelovsovertrædere, som fik behandlet deres sag i systemet allerede som 14-årige,« hedder det i rapportens konklusion.

De fleste unge begik ejendomsforbrydelser som butikstyveri, andet tyveri eller hærværk, og kun en mindre gruppe begik alvorlig kriminalitet. 18 procent af gruppen begik voldskriminalitet.

Professor Anna Piil Damm forklarer, at forskerne i undersøgelsen har sammenlignet med kontrolgrupper af 14-årige før reformen, og at de har taget højde for de unges kriminalitetshistorie, alder på gerningstidspunktet og forældreforhold.

»Vi sammenligner kun dem, der ligner hinanden til forveksling. Og selv om vi kun kan følge dem ud fra data til 9. klasse, ved vi allerede fra forskning, at en manglende eller dårligere 9.-klasseseksamen reducerer sandsynligheden for en ungdomsuddannelse. Så vi formoder, det har haft længerevarende konsekvenser for de her unge.«

Unge tænker ikke rationelt

Som forklaring på, at sænkelsen af den kriminelle lavalder øgede tilbagefaldet til kriminalitet, peger forskergruppen på, at de unge i mødet med et voksent retssystem er blevet ’stemplet’ og i en tidlig alder er blevet set på som ’dårligt selskab’. Forskerne er nu i færd med at se nærmere på årsagerne til det øgede tilbagefald.

Tea Torbenfeldt Bengtsson, der er seniorforsker ved VIVE, hvor hun forsker i ungdomskriminalitet og sikrede institutioner, siger :

»Det kan skyldes flere mekanismer, og ofte er kriminalitet blot ét ud af mange problemer. Man bliver stemplet som kriminel, og ofte tager helt unge i højere grad den identitet på sig. De opsøger de her fællesskaber, for nu har de jo fået at vide, at det er der, de hører til. De bliver hevet væk fra skolen og møder måske andre unge, der har samme problemer. Alt i alt er det for de fleste en enormt stressende og usikker oplevelse at komme ind i retssystemet,« siger hun.

– Hvorfor har det så ikke afskrækket de unge fra at begå kriminalitet?

»Man har den her forestilling om, at de unge tænker rationelt, når de begår kriminalitet, men det bygger på nogle forkerte præmisser om, hvordan unge handler. Ofte begår de kriminalitet spontant og i grupper, hvor den kulturelle kontekst, venskabsgrupperne og ungdomslivet er det afgørende frem for en klar bevidsthed om konsekvenserne. Og så tror de i øvrigt aldrig, at de selv bliver taget, så det med straffen i sig selv afskrækker generelt ikke,« siger Tea Torbenfeldt Bengtsson.

Kortsigtet

Retsordfører Trine Bramsen (S), mener, at undersøgelsen bør give stof til eftertanke hos de partier, der på ny ønsker at sænke den kriminelle lavalder.

»Det her viser jo med al tydelighed, at det ikke virker at sænke den kriminelle lavalder. Det sætter det her to streger under, når undersøgelsen viser, at de unge begår kriminalitet igen, og at det går ud over deres uddannelse.«

Samme melding lyder fra SF, hvor retsordfører Karsten Hønge kalder VK-regeringens beslutning for »dummere, end politiet tillader«.

»Forhåbentlig kan det endegyldigt slå en pæl igennem ønsket hos de partier, der stadig vil sænke den kriminelle lavalder. DF vil det, og regeringen flirter med det, men det her viser, at det blot er en kortsigtet måde at høste stemmer på ved at gøre sig hård og barsk, selv om det ikke virker.«

I sin tale ved Folketingets åbning tidligere i oktober løftede statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) sløret for regeringens planer om at indføre såkaldte ungdomskriminalitetsnævn med en dommer i spidsen for børn ned til 12 år. Om regeringen på linje med Dansk Folkeparti også går ind for en sænkelse af den kriminelle lavalder er usikkert:

»Det mangler vi fortsat svar på, om de vil gøre,« siger Trine Bramsen.

Behov for nytænkning

Ønsket om en ungdomskriminalitetspakke blev præsenteret i et beslutningsforslag og en kronik, som V, K, DF og LA skrev i 2014, da partierne var i opposition. Her foreslog de et domstolssystem samt en sænkelse af den kriminelle lavalder til 12 år.

Det er fortsat uklart, om en sænkelse af den kriminelle lavalderen vil indgå i den kommende pakke, men Dansk Folkeparti agter at holde regeringspartierne fast på deres løfte fra dengang.

Den nye undersøgelse får ikke Dansk Folkeparti at ændre holdning.

»Jeg tror på, at man både skal have et særligt domstolssystem for unge, og at den kriminelle lavalder skal være så tilstrækkelig lav, at man kan fange folk, første gang det går galt. I dag spilder vi utrolig meget tid på at vente på, at folk bliver 15 år.«

Dansk Folkeparti mener, at hele indsatsen mod ungdomskriminalitet bør nytænkes, så sænkelsen af lavalderen ikke kommer til at stå alene, som den gjorde i 2010.

»Det handler jo ikke bare om at sætte den kriminelle lavalder ned, men netop om at lave et system, hvor man ikke har de unge i det voksne system, men et ungdomsspecialiseret system. Jeg synes faktisk, de har fortjent et egentlig juridisk system, der skal tage hånd om dem, i stedet for kun et socialt system med store kommunale forskelle.«

Peter Kofod Poulsen kan ikke pege på forskning eller andre lande, hvor Dansk Folkeparti kan finde belæg for, at deres forslag vil virke. Men ifølge ham kan det kun blive bedre, at hele området får sit eget system.

»Vi taler jo både om at sænke den kriminelle lavalder og om at indrette et system med en service til de unge ned til 12 år, hvor der både er mulighed for strenge sanktioner, men også mulighed for at gå den blødere vej. Så man både kan tage hånd om dem, der en enkelt gang er kommet til at træde ved siden af, og dem, som er kommet ud i kriminalitet meget tidligt. Jeg synes i virkeligheden, det er en klar forbedring.«

Information har forgæves forsøgt at få retsordførere fra Venstre og Konservative til at kommentere undersøgelsen. Heller ikke justitsminister Søren Pape Poulsen har reageret på Informations henvendelser, men har tidligere meddelt, at han som udgangspunkt ikke vil udtale sig, før den kommende ungdomskriminalitetspakke bliver offentliggjort.

Kontakt os Blev du påvirket af sænkelsen af den kriminelle lavalder til 14 år? Så hører vi meget gerne fra dig. Kontakt tint@information.dk eller ring til +4540526112.