– Vi lukker hverken for Kannibalen eller Hottentotten, men vi beklager, hvis nogen føler sig stødt, siger direktør Henrik B. Nielsen fra Djurs Sommerland

Børn hviner af glæde og forældre griner af fryd i landets næststørste forlystelsespark uden for København ud over Legoland. Med andre ord er stemningen som altid glad i Djurs Sommerland syv kilometer fra Nimtofte på det smukke, junikolde Djursland.

Men mellem de glade hyl er der kommet ridser i forlystelsesparkens ellers så velsmurte image med kritikken fra formanden for African Empowerment Center Denmark, Josef Nielsen. Han mener, at den store legeplads er bygget med racistiske undertoner. Konkret handler det om det 22 år gamle Afrikaland og de to forlystelser Hottentot Karrussellen og Kannibal Gryderne.

Se også: Djurs Sommerland i modvind: ’Jeres forlystelser er racistiske’

– Det svarer til, at man laver en ’jødepark’ med forlystelser, hvor man kan se jøder med lange næser i beskidt fangetøj, lyder kritikken blandt andet fra Josef Nielsen.

Direktør Henrik B. Nielsen fra Djurs Sommerland er ked af, hvis nogen føler sig stødt over de over tyve år gamle forlystelser. Men han vil ikke ændre dem. Foto: Ernst van Norde

– Jeg forstår, hvis der er nogle danskere, der ikke mærker det som os. Men vi skal svare på spørgsmål fra vores børn, der eksempelvis kan være, om vi har nogen i vores familie, der er kannibaler, siger Josef Nielsen, som selv har afrikansk baggrund.

Også mexicanere og bønder

Direktør for Djurs Sommerland siden 1995, Henrik B. Nielsen, ærgrer sig over, at nogen har følt sig stødt.

– Vi er en temapark, der ud over Afrikaland har andre områder som Mexicoland og Bondeland. Ingen af stederne har vi haft til hensigt at støde nogen eller at træde på nogens følelser, og hvis det er sket, kan jeg kun beklage, siger Henrik B. Nielsen.

TV: Her er landets sjoveste forlystelse

Han ønsker ikke at forholde sig til Josef Nielsens sammenligning med en ’jødepark’, men tilføjer, at de to kritiserede forlystelser har eksisteret i parkens Afrikaland i cirka 20 år, og at det kun er de seneste to-tre dage, nogen har fundet anledning til at se på dem som racistiske symboler.

– Det er da klart, at vi forud for vores fremtidige udvidelser og investeringer vil foretage en grundig research, så vi ikke igen kommer i en lignende situation, siger Henrik B. Nielsen, der selv er far til tre børn på to, otte og 11 år.

Tusindvis af sympatisører

En af Danmarks mest populære forlystelsesparker har, trods den hårde kritik, ingen planer om at lukke eller blot forandre de to forlystelser.

– Vi går ikke ud og laver noget om nu, men vi lytter selvfølgelig til kritikken og evaluerer efterfølgende hele situationen. Vi er ikke sat i verden for at støde nogen eller at gøre nogen kede af det, men det stik modsatte. Her skal alle gæster føle glæde, uanset om de har den ene eller anden hudfarve eller forskellig religiøs baggrund, siger Henrik B. Nielsen, der indtil nu i 2015 har haft 200.000 gæster. Et tal, der bliver mangedoblet de kommende seks-syv uger, når højsæsonen sætter ind.

Se også: Gæster måtte hjælpes ud af stillestående rutsjebane

– Jeg er træt af denne sag, selv om mange har sagt, at det kun vil øge interessen for vores park, siger direktøren, hvis kommentar bakkes op af tusindvis af støtteerklæringer på de sociale medier. Til sammenligning har opbakningen til Josef Nielsens racisme-kritik været langt mere behersket.

Den 16-årige Najma Tiara føler sig ikke stødt af navnene på forlystelserne

Jeg er da ligeglad

Najma Tirare fra Aarhus med somaliske forældre og dansk pas forstår ikke, hvorfor racisme-kritikken mod Djurs Sommerland bliver blæst så meget op i medierne.

Najma Tirara fra Aarhus. Foto: Ernst van Norde

– Hvis de her forlystelser støder nogen, så er det ikke selve forlystelserne så meget, som det er det danske samfund, der er problemet, siger den 16-årige dansk-somalier og fortsætter:

– Jeg kan nævne masser af problemer, som er langt vigtigere at sætte fokus på. Eksempelvis politikere og andre med høj status i samfundet, som siger noget, de aldrig burde sige. Det burde der være mere opmærksomhed omkring end et par små forlystelser.

De to nyudklækkede studenter fra HTX-studiet i Horsen, Tue Nguyen og Camilla Rose, mener også, at kritikken er et fejlskud:

– Hvis man reagerer, gør man et problem ud af noget, som ikke burde være et problem. Der er for megen politisk korrekthed, og det var jo ikke den oprindelige tanke at støde nogen.

Der er for meget politisk korrekthed, mener Tue Nguyen og Camilla Rose (foto: Ernst van Norde)