Der er stadig flere arbejdsløse, forbrydere og indvandrere i Danmarks ghettoer. Se kortet med dem her.

30 års indsatser mod ghettoer er slået fejl.

Der er stadig flere arbejdsløse, flere med lave indkomster, flere med domme for forbrydelser og flere uden hverken arbejde eller en uddannelse ud over folkeskolen i de såkaldte ghettoer end andre steder i Danmark.

Det viser en ny rapport fra Kraks Boligfond om de 31 ghettoer, der var på Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriets liste den 1. december 2014.

Derudover har de oplevet en voldsom vækst i andelen af beboere, der er indvandrere eller efterkommere af indvandrere fra ikke-vestlige lande.

Langer ud efter integrationen

Og udlændinge-, integrations- og boligminister Inger Støjberg mener, at forklaringen er en stigende indvandring og en mangel på krav over for dem.

- Rapporten viser, at integrationen er slået fejl, siger ministeren.

Men den køber Michael Ziegler, der er borgmester i Høje Tåstrup, som huser ghettoerne Tåstrupgård, Charlotteager og Gadehavegård, ikke.

Kogebogsopskrift på ghettoer

Han mener, det handler om en byggestil fra 1960'erne - og om at rive ned.

- Mange ens boligblokke uden trafik og dermed isolerede fra resten af samfundet. Det er kogebogsopskriften på et udsat boligområde, siger Michael Ziegler.

Derfor efterlyser han en national handleplan, der handler om andet end krav og en barbering af sociale ydelser til beboerne.

- Den plan skal indeholde redskaber til, hvordan vi forandrer de udsatte boligområder. Jeg advarer om, at det bliver dyrt at rive ned. Men der er udenlandske erfaringer, der viser, at man med den her strategi kan løse problemerne, forklarer borgmesteren.

Regeringen er på vej med en sjette ghetto-pakke i 2017.

Du kan se kort og oplysninger om de 31 ghettoer på listen per 1. december 2014 - de tre nye, der kom på listen i 2015, her: