Og netop det store løft i uddannelsesniveauet betyder, at den kløft, der i dag er mellem unge og ældre i forhold til brug af ny teknologi, vil blive meget mindre i fremtiden, forudser professoren.

- Jeg regner med, at problemet bliver langt mindre. Det er sandsynligt, at der altid vil være små generationsforskelle, men nok ikke som vi ser dem i dag, siger han.

Vi behandler ældre som børn

Men måske er det i virkeligheden forkert at fokusere på alder som en forklaring på, hvorfor mange ældre ikke tager ny teknologi til sig.

Min farfar købte - i modsætning til min morfar - en computer i 90’erne og gik ivrigt til pc-kurser. Og han brugte også computeren flittigt. Til forskel fra min morfar var han uddannet lærer, så måske kom det lettere til ham at lære noget nyt.

Det mener Karen Pallesgaard Munk i hvert fald. Hun har i mange år forsket i ældres psykologi og mener, at vi har en forkert opfattelse af alder og teknologi.

- Alder siger kun noget om, hvor længe du har levet. Det er den historiske periode, du er født i, der betyder allermest for, hvordan du udvikler dig i din alderdom. Hvor meget uddannelse du fik mulighed for at tage, og hvordan dit arbejde har udviklet dig gennem livet, er mere væsentligt end alder, siger hun.

Psykologen er træt af, at snakken altid kommer til at handle om alder. Og ikke om de vilkår, de ældre har haft.

- Det betyder enormt meget, om du har haft en hård opvækst. De dårligst stillede har også den dårligste alderdom og dør først. Og de er dårligere til at tage imod ny teknologi. Det er en social udfordring. Ikke et aldersproblem, siger hun.

Gamle (mænd) med friske hjerner

Kaare Christensen er enig i, at opvæksten spiller en enorm rolle, når det kommer til, hvad du magter i en høj alder. Et godt fundament i barndommen varer helt ind i alderdommen, forklarer han.

Hjernen skal have energi, hvis den skal lære nye tricks. Den sluger hele 20 procent af kroppens samlede iltforbrug, selvom den kun udgør omkring to procent af vægten.

FLYNN-effekten Siden begyndelsen af det 20. århundrede er den gennemsnitlige intelligens i vestlige lande steget. Det kalder man FLYNN-effekten. Her i Danmark har vi kunnet konstatere stigningen gennem de IQ-tests, der bliver taget, når unge mænd bliver indkaldt til session. Fra 1957 og frem til 1998 steg IQ’en i Danmark med over 9 point. Mellem 1998 og 2004 faldt den en smule, men er igen på samme niveau, skriver Videnskab.dk. Ifølge Kaare Christensen er IQ’en primært steget, fordi danskerne i løbet af det 20. århundrede er blevet bedre og bedre uddannede - og har fået bedre kost og medicin gennem livet.

Hjernen skal med andre ord have rigeligt med ilt og sukker, hvis den skal trives. Og for mange i min morfars generation, fik hjernen sandsynligvis ikke altid næring nok. Mange var på det tidspunkt fattige og fik ikke ordentlig mad.

- Vi kan se på tal fra sessionerne på landets kaserner op gennem det 20. århundrede, at vi er blevet både højere og klogere. De danskere, der blev født i 1959 var i gennemsnit fem centimeter højere og scorede 6 procent mere på en IQ-skala, end dem, der blev født tyve år tidligere i 1939, siger han og fortsætter:

- Når vi får optimale vækstbetingelser, bliver vi både højere og får en sundere hjerne. De årgange, der når pensionsalderen nu, ankommer til en høj alder i væsentligt bedre stand end tidligere. De har simpelthen fået en bedre start på livet. I min barndom var 70-årige tilfredse med at sidde og læse avisen. I dag skal man rejse og passe børnebørn, siger han.

Okay, så min morfar havde altså to væsentlige ting imod sig, da han stod overfor computerens indtog på sine gamle dage: mangel på uddannelse og en hård start på livet.