Lad os begynde med historien om de to byer. Begge steder raser epidemien. Dødstallet stiger faretruende. Folk er bange, og økonomien er presset i knæ. Byerne – Philadelphia og Cleveland – står over for den samme fjende: et nyt, ukendt virus. Men kampen ender vidt forskelligt for dem.

Vi er i 1918, under den voldsomme influenzaepidemi, der hærger over hele kloden. Smitten spreder sig hurtigt. Mange millioner af mennesker bliver syge, og en del af dem dør; der er ingen vaccine.

På sin vis ligner Philadelphia og Cleveland hinanden her i 1918. De er begge amerikanske storbyer, der ligger i nabostater. De er begge ramt af en epidemi, som tvinger byer rundt om i landet til at lukke store dele af samfundet ned. Skoler, kirker og teatre er lukkede. Store forsamlinger er forbudt. Der indføres helt nye sundheds- og hygiejnetiltag. Og der går jordskælv gennem økonomien begge steder.

Men Philadelphia og Cleveland håndterer krisen forskelligt på ét afgørende punkt: nedlukningen. Cleveland går langt hårdere og hurtigere til værks. Byen indfører sine restriktioner ti dage hurtigere end Philadelphia i forhold til epidemiens udbrud. Cleveland holder også byen delvist nedlukket mere intensivt. Nedlukningen svarer til næsten dobbelt så lang tid som i Philadelphia.

Det fører os til et vigtigt spørgsmål om de to byer. For hvordan påvirkede de to forskellige indgreb de to byers økonomi? Hvilken by klarede sig bedst økonomisk?

Svaret er … overraskende.