Der er ikke sat penge af til indkøb af Danmarks nye jagerfly, beslutningen er blevet udskudt gang på gang, og det forberedende arbejde har sprængt budgettet

Danmarkshistoriens største våbenhandel til op mod 30 milliarder kroner er lige rundt om hjørnet, men allerede inden projektet har fået luft under vingerne, er der opstået kraftig turbulens.

Ekstra Bladet kan i dag afsløre, at der er sket et budgetskred på et to-cifret millionbeløb, at selve beslutningen om, hvilket kampfly der skal købes, er mere end 300 dage forsinket, og at forsvarstoppen i årevis har haft kendskab til, at finansieringen ikke har været på plads.

Kendskabet til den manglende finansiering afsløres af en aktindsigt, som Ekstra Bladet har fået i et referat af et møde i den såkaldte investeringskomité, der består af nogle af de højest placerede generaler i forsvaret.

Af notatet fremgår det, at investeringskomitéen ikke vil forholde sig til, hvor pengene til den milliard-dyre investering skal komme fra.

'Forsvarets Investeringskomite drøftede hvorvidt der i planen skal afsættes økonomi til anskaffelse af nye kampfly. Det blev besluttet at projektet, på det foreliggende grundlag, ikke skal indarbejdes i planen,' står der i referatet fra mødet, som blev afholdt i maj 2014, hvor det forberedende arbejde til kampflyindkøbet allerede var godt i gang.

Opsparing god idé

Forsvaret har ikke overtrådt nogen regler ved ikke at lægge planer eller spare op, men alligevel mener professor ved Roskilde Universitet Bent Greve, at det måske kunne have lettet forsvarets nuværende økonomiske situation.

- Det er klart, at hvis man i god tid kan se, at der skal spares, hvis man ikke sætter penge til side, så kunne det nok være klogt at spare op, så man ikke kommer i en situation, hvor en investering kommer til at tage penge fra den løbende drift, siger han.

Reelt er der to finansieringsmuligheder af de dyre kampfly. Enten får forsvaret tilført ekstra penge, som de kan købe fly for, eller også skal generalerne selv finde pengene inden for det budget, forsvaret i forvejen har.

F-35 Joint Strike Fighter anses af flere som værende favoritten til at blive Danmarks kommende kampfly. (Foto: AP)

Blodbad forude

Men der kommer ikke flere penge, lyder det fra Ekstra Bladets politiske kommentator Hans Engell, der har en fortid som forsvarsminister, og som forudser et blodbad i forsvaret.

I dag har Danmark tre operative flyvestationer – Skrydstrup, Karup og Aalborg. Hans Engell forventer, at de nyindkøbte kampfly vil blive placeret på en enkelt flyvestation, hvorefter en eller to andre kan lukkes.

- Det vil koste arbejdspladser og mange penge, for områderne er typisk stærkt forurenede med benzin, olie og så videre. Næsten ligegyldigt hvilken model de kommer til at vælge, så kommer de til at lukke noget ned. Spørgsmålet er så hvor meget, siger han.

- Det kommer til at tage en enorm stor procentdel af forsvarets årlige investeringsbudgetter. Det betyder simpelthen, at der skal spares på driften, på internationale operationer, fornyelser i Hæren og så videre og så videre.

Udover anskaffelsen af de nye kampfly til op mod 30 milliarder kroner, løber den efterfølgende drift og vedligeholdelse op i cirka det dobbelte, så der alt i alt venter en samlet udskrivning fra statskassen på omkring 100 milliarder kroner.

Forsinkelse på forsinkelse På trods af de mange millioner, der indtil videre har været brugt på at forberede indkøbet af nye kampfly, har det ikke været muligt at overholde de deadlines, regeringen har sat for sig selv. Indtil videre er typevalget minimum 317 dage forsinket. Oprindeligt skulle partierne i forsvarsforligkredsen - alle partier undtagen Enhedslisten og Alternativet, som på daværende tidspunkt ikke var i Folketinget - have mødtes angående typevalget den 18. juni 2015. Det møde blev dog udskudt, da Helle Thorning-Schmidt (S) valgte at udskrive valg. Efter sommerferien erklærede den nye forsvarsminister, Carl Holst (V), at beslutningen ville blive taget i løbet af efteråret. Så måtte han imidlertid træde tilbage, hvorefter Peter Christensen tog over og udskød beslutningen til begyndelsen af 2016 og derefter til ’foråret 2016’. Skal Peter Christensen overholde sin egen frist, skal derifølge kalenderens definition af 'foråret 2016' træffes en beslutning inden udgang af maj måned.

Et Super Hornet-fly under landing på et amerikansk hangar-skib. (Foto: AP)

Sprængte budgettet Samtidig med at der ikke er sat penge af til selve indkøbet, er det forberedende arbejde i forbindelse med indkøbet blevet dyrere end forventet. Efter et par år på pause besluttede regeringen i marts 2013 at genopstarte processen med at indkøbe nye kampfly. Ifølge forsvarsforliget fik en embedsmandsgruppe under forsvarsministeriet 25 millioner kroner om året til at udarbejde en evalueringsrapport af de tre flykandidater - F-35 Joint Strike Fighter, F/A-18 Super Hornet og Eurofighter Typhoon. Men allerede i 2014 sprængte embedsmandsgruppen budgetrammen med ikke mindre end 14 millioner kroner. Fire af millionerne dækkede forsvarsministeriet selv, mens regeringen måtte udskrive en ekstra check på 10 millioner kroner. I 2015 så det dog bedre ud. Her brugte embedsmandsgruppen kun 24 millioner kroner. Forsvarsministeriet oplyser til Ekstra Bladet, at der siden 2013 er postet 81 millioner kroner i det forberedende kampfly-arbejde. Ser man helt tilbage til processen blev skudt i gang i 2005, er beløbet på mere end 155 millioner kroner.

Fly-billetter for 600.000 kroner Det behøver på ingen måde at være kedeligt at være hverken politiker eller embedsmand. Da syv politikere fra forsvarsforligkredsen sammen med forsvarschef Peter Bartram, daværende forsvarsminister Nikoaj Wammen og otte andre officerer og embedsmand tog til USA for at se på kampfly i august 2013 skete det på business class. Pris: 602.026 skatterkroner. Det viser en aktindsigt, som Ekstra Bladet har fået i turens bilag. Turens formål var at besøge Boeings og Lockheed Martins flyfabrikker i henholdsvis St. Louis, Missouri og Dallas, Texas. Her produceres to af de tre kampfly, som Danmark overvejer at investere i, nemlig F/A-18 Super Hornet og F-35 Joint Strike Fighter. Det tredje fly, Eurofighter Typhoon, produceres i Tyskland. Også her har den danske delegation været på besøg.

Flyverchef skyder efter formand En kommentar fra daværende chef for Flyvevåbnet, Henrik Dam, viser, at han angiveligt var stærkt uenig i, at der ikke skulle lægges planer for finansieringen af Danmarks største våbenhandel. Efter mødet i 2014 indsendte han følgende kommentar til Forsvarsministeriet: 'Det bør af referatet fremgå, at indarbejdelse af kampflyprojektet blev drøftet, og at formanden ikke ønskede, at betalingsafløb mv. kom til at fremgå af planen,' skriver flyver-chefen med henvisning til komitéens formand, generalløjtnant Bjørn Bisserup. Henrik Dam har ikke ønsket at uddybe sin kommentar over for Ekstra Bladet.

Bjørn Bisserup ønsker ikke at tale med Ekstra Bladet. (Foto: Polfoto)

Vil ikke interviewes Generalløjtnant Bjørn Bisserup er formand for Forsvarsministeriets Investeringskomité, og ifølge daværende flyverchef Henrik Dam, var det Bisserup, der ikke ønskede at lægge en finansieringsplan for fly-indkøbet. Generalløjtnanten ønsker dog ikke at stille op til interview med Ekstra Bladet og uddybe, hvorfor økonomien i Danmarkhistoriens største våbenhandel ikke skulle planlægges på forhånd. I et kortfattet skrifteligt svar til Ekstra Bladet via Forsvarsministeriets presseafdeling, skriver han blandt andet, at 'grundlaget for opgørelse og indarbejdelse af økonomien til anskaffelse af nye kampfly på tidspunktet ikke var tilstede. Flytype og pris var ikke kendt. Det har dog løbende været en del af arbejdet i investeringskomiteen at skabe og synliggøre det økonomiske råderum til anskaffelse af nye kampfly.'

Grafikken er fjernet på grund af opdateringer på sitet.

Grafikken er fjernet på grund af opdateringer på sitet.