Borgere i Helsingør Kommune med de laveste indtægter skal fremover huses i midlertidige fattig-bofælleskaber - under samme tag. Det bekymrer et større boligselskab, og både borgere og kontanthjælpsmodtagere er skeptiske

I fremtiden skal de fattige i Helsingør Kommune indstille sig på at dele bolig, hvis de vil have tag over hovedet. Byrådet har netop bestemt, at borgere der ikke har råd til en husleje på over 3000 kr. om måneden, skal tilbydes pladser i det, kommunen kalder 'kollektive bofællesskaber'.

Men virkeligheden er, at man samler de fattige i ghettoer, der minder om de gamle fattiggårde. Sådan lyder kritikken fra Palle Wørman, formand for et af de større boligselskaber i Helsingør:

- Det er vanvittigt, og inhumant. Der bliver skabt nogle områder, hvor man bare sætter ressourcesvage beboere ind, og danner fattiggårde, hvor fattig-lapperne kan bo, og det synes jeg er særdeles problematisk. Jeg er med på, at kommunen blot løser en opgave her, men jeg synes simpelthen bare, der er tale om, at de hælder problemet videre, siger han til Ekstra Bladet.

Bent Greve, professor i samfundsøkonomi ved Roskilde Universitet kalder det en konsekvens af kontanthjælpsloftet:

- Det er for stramt at kalde det fattiggårde, fordi vilkårene er bedre end den gang; eksempelvis har de eget værelse. Men der er tale om en form for fattigmands-kollegier, og det viser, hvor hårdt kontanthjælpsloftet rammer, siger han.

Se også: V: Mor med tre børn får 20.300 kroner på kontanthjælp

Loftet rammer - taget over hovedet forsvinder

Netop kontanthjælpsloftet er argumentet for at indføre de kollektive bofællesskaber i den konservativt ledede kommune.

'Derudover forventes det, at Helsingør Kommune som følge af kontanthjælpsloftet vil få behov for yderligere et antal billige boliger. Medio september 2016 havde kommunens boligkontor således registreret i alt 49 borgere, der aktuelt har behov for at få anvist en bolig med en månedlig husleje på under 3.000 kr,' står der i referatet fra byrådsmødet.

Bag aftalen står et enigt byråd, der nu har vedtaget at indgå en rammeaftale med de lokale boligselskaber om at huse de borgere, der efter kontanthjælpsloftet er blevet en realitet, ikke længere kan betale deres husleje, og i sidste instans er tvunget til at dele huslejen med en eller to andre borgere under den nye ordning.

Og i fremtiden er det måske ikke kun Helsingør Kommune, der vælger at tage fattigmands-kollegierne i brug:

- Initiativet er startet her (Helsingør red.), men vi har fået henvendelser fra andre kommuner, der er interesserede i at høre, hvordan det udvikler sig, siger viceborgmester og formand for socialudvalget, Ib Kirkegaard.

Da konsekvenserne af kontanthjælpsloftet i april blev regnet ud af DR på baggrund af en case fra Helsingør, fremgik det, at en enlig forsørger ville få reduceret sit rådighedsbeløb med 2500 kr om måneden. Derudover ville loftet ramme særligt unge på uddannelsesstøtte og flygtninge på integrationsydelse.

Se også: Kommune afviser gravid boligløs: Du skulle ikke have beholdt barnet

Kommunen kan ikke være sig selv bekendt

En ting er det positive gemyt overfor fattighusene i byrådet i Helsingør. Hos boligselskabet Nordkysten er formanden Palle Wørman anderledes stemt. Her giver løsningen med de kollektive bofællesskaber bekymringsrynker i panden.

- Kommunen kan simpelthen ikke være sig selv bekendt, når det nu er de almene boliger, der skal stå for skud. Jeg har set lejligheder, som er endt i forfærdelig dårlig stand, og som ser ud af pommern til. Det kommer jeg ud for jævnligt, fortæller han.

Boligselskabet Nordkysten har 1900 boliger i Helsingør og lægger allerede lejligheder til de såkaldte akutboliger. Indtil videre har selskabet primært huset flygtninge i kommunen, men Palle Wørman er ikke i tvivl om, at det bliver et for stort pres også at huse kontanthjælpsmodtagere.

- Akutboligerne fungere ikke engang som det skulle, og derfor bekymrer det mig, at der skulle komme yderligere belastning på de her almene boliger, siger han.

Se også: Kontanthjælpsloft tvinger familier under afgørende grænse