Myndigheder må ikke afslå aktindsigt med den begrundelse, at oplysningerne fra aktindsigten formodes at skulle bruges til kritisk journalistik. Det slår Folketingets Ombudsmand fast i en sag, hvor Information har klaget over en afgørelse fra Erhvervsministeriet om aktindsigt i tilladelser til eksport af overvågningsteknologi.

I begrundelsen for at undtage en række oplysninger fra aktindsigt henviste Erhvervsministeriet blandt andet til, at ministeriet havde »erfaret«, at »Dagbladet Information tidligere har bragt kritiske artikler om eksport af denne type produkter, og i en sammenhæng med menneskerettighederne.«

Hertil udtaler ombudsmanden Jørgen Steen Sørensen:

»Et grundlæggende formål med offentlighedsloven er at understøtte mediernes formidling af informationer til offentligheden. Det siger derfor næsten sig selv, at det ikke vil være sagligt at afslå aktindsigt ud fra en formodning om, at oplysningerne vil blive brugt til kritisk journalistik.«

Professor i forvaltningsret på Københavns Universitet Michael Gøtze har tidligere kritiseret Erhvervsministeriets afgørelse i sagen.

»Ombudsmandens uddeling af en middelstor næse til ministeriet er helt efter bogen‚« siger han nu til Information.

Professoren understreger, at det ikke rent juridisk er noget nyt, at en myndighed ikke kan give afslag på aktindsigt med henvisning til, at en journalist vil skrive en kritisk artikel.

»Det interessante ved denne sag er dog, at ministeriet alligevel – i hvert fald i første omgang – gør sig store anstrengelser for at konstruere en juridisk begrundelse for afslaget med henvisning til skadevirkning af kritisk pressedækning. Man får muligvis det indtryk, at ministeriet er kommet til at skrive det, som de plejer at tænke i sager om aktindsigt fra kritiske journalister. Selv om sagen således handler om en ret banal fejl, må den give anledning til ganske røde ører,« siger Michael Gøtze.

Forskningschef på Danmarks Journalisthøjskole Vibeke Borberg finder det »helt åbenbart«, at ombudsmanden måtte kritisere Erhvervsministeriet.

»Det er jo ikke nogen hemmelighed, at myndighederne kan finde aktindsigt belastende. Dels kan aktindsigt være en arbejdsbyrde for dem, og dels kan aktindsigt bruges til at kritisere dem. Men det er selvfølgelig på ingen måde en saglig begrundelse for at afslå aktindsigt, at oplysninger kan blive brugt i en kritisk sammenhæng. Den slags er simpelthen ødelæggende for lovens formål og principperne om, at medierne er offentlighedens repræsentanter, og at myndighederne ikke må tage hensyn til sig selv, men skal handle efter loven og i borgernes interesse,« siger Vibeke Borberg.

Ingen tvivl om hensigten

Baggrunden for sagen er, at Informations journalist Lasse Skou Andersen i foråret 2016 søgte aktindsigt i Erhvervsstyrelsens tilladelser og afslag på eksport af overvågningsudstyr. Da styrelsen traf afgørelse i sagen, valgte den at undtage de fleste oplysninger fra aktindsigt.

Det skete med henvisning til offentlighedslovens § 30 nr. 2, der muliggør hemmeligholdelse af »tekniske indretninger eller fremgangsmåder eller om drifts- eller forretningsforhold el.lign.«, hvis »det er af væsentlig økonomisk« betydning for virksomheden, der har søgt om tilladelse til eksport.

Information klagede over styrelsens afgørelse til Erhvervsministeriet, men ministeriet bakkede styrelsen op i stort set alle punkter – og det skete blandt andet med formuleringen om, at Information tidligere har skrevet kritisk journalistik om den danske eksport af overvågningstilladelser og sat eksporten i forbindelse med menneskerettighederne.

Efterfølgende klagede Information over ministeriets afgørelse til ombudsmanden, og i den forbindelse har ministeriet beklaget formuleringen om kritisk journalistik og menneskerettigheder og bemærket, at ministeriet »på ingen måde har haft til hensigt at begrænse pressefriheden«.

Ifølge ministeriet skulle formuleringen heller ikke forstås som en begrundelse for ikke at give aktindsigt. Ombudsmanden anfører imidlertid i sin afgørelse til Informations journalist, at »formuleringen for mig at se umiddelbart kun kan forstås sådan, at det forhold, at du tidligere har drevet kritisk journalistik om danske virksomheders eksport af overvågningssystemer, har haft betydning for ministeriets vurdering af din anmodning om aktindsigt.«

Formuleringen er derfor »meget beklagelig«, mener ombudsmanden. Men når ministeriet oplyser, at forventningen om kritisk journalistik ikke reelt har været brugt som en begrundelse, »må jeg imidlertid lægge til grund, at ministeriet ikke har anvendt dine tidligere kritiske artikler som begrundelse for ikke at give aktindsigt i oplysningerne i eksporttilladelserne«, skriver ombudsmanden til Informations journalist og fortsætter: »Jeg må også lægge til grund, at ministeriet ikke har haft til hensigt at begrænse pressefriheden.«

Formanden for Dansk Journalistforbund, Lars Werge, har fulgt sagen og er »rigtig tilfreds med denne udtalelse fra ombudsmanden.«

»Den støtter, at myndighederne ikke må forhindre journalistikkens vilkår og muligheder, og det er glædeligt at konstatere, at den kritiske journalistik med denne afgørelse ikke bliver bremset af myndighederne,« mener Lars Werge.

I sin udtalelse fremhæver ombudsmanden også andre problematiske aspekter af Erhvervsministeriets håndtering af sagen og henstiller på den baggrund til, at ministeriet tager sagen op til fornyet vurdering.

Erhvervsministeriet oplyser i en mail til Information, at ministeriet nu har anmodet Erhvervsstyrelsen om at genoptage sagen.

»Erhvervsministeriet skal – som man også har gjort tidligere i forbindelse med Ombudsmandens behandling af sagen – beklage, at man har brugt den omtalte formulering, der har givet anledning til misforståelser om begrundelsen for afgørelsen. Ministeriet er enig med Ombudsmanden i, at der ved vurderingen af, om en aktindsigtsanmodning kan imødekommes, som udgangspunkt ikke er grundlag for at lægge vægt på formodninger om en journalists brug af de ønskede oplysninger. Som ministeriet også har understreget i forbindelse med Ombudsmandens behandling af sagen, har ministeriet ikke anvendt dette som en begrundelse for ikke at give indsigt i de omhandlede oplysninger, ligesom ministeriet på ingen måde har haft til hensigt at begrænse pressefriheden,« tilføjer ministeriet.