Da Lisbeth Preil fra Smørum i sidste uge var ude og løbe en tur i Vestskoven i den københavnske forstadskommune Albertslund, fik hun sig lidt af et chok.

Da hun var nået til et åbent græsareal, kom en musvåge flyvende bagfra og slog næb og kløer i hendes hoved. Hun begyndte straks at råbe og vifte med armene, og det lykkedes hende at skræmme rovfuglen fra sig.

Den slags angreb fra musvåger, der kan have et vingefang på op til 130 centimeter, hører Naturstyrelsen om hvert år fra især motionister, der med deres høje fart kan virke truende på fuglene.

Musvågen er vores svar på en ådselgrib, og de kan godt sætte sig på døde dyr. Derfor er det en god idé at gå til læge. Stephan Springborg, naturvejleder, Naturstyrelsen Hovedstaden.

Musvågerne har unger i reden indtil begyndelsen af juli, hvor de flyver fra reden. Derfor er det som regel i maj og juni, at man kan opleve musvågen angribe mennesker.

- Hver sæson har vi to-tre ynglende par, som gentagne gange angriber løbere og cyklister, der bevæger sig ind i fuglenes zone, siger naturvejleder Stephan Springborg fra Naturstyrelsen Hovedstaden.

Unger lærer at angribe

Det kan enten være de voksne fugle, der forsvarer deres unger - eller ungerne, der skal lære angribe, forklarer han.

- Nogle gange giver den voksne fugl et skrig som et signal eller en opfordring til ungen om, at den skal angribe. Så kommer den store flyvedygtige unge lydløst bagfra, og man oplever det først, når den sidder i håret eller har givet et slag, siger Stephan Springborg.