Efter et bittert opgør i rød blok endte De Radikale på sidelinjen, da regeringen torsdag aften indgik en længe ventet boligaftale.

Aftalen skal gribe ind over for især udenlandske boligspekulanter, der opkøber lejeboliger i København og sætter huslejen op.

Konkret vil et flertal i Folketinget indføre en karensperiode, så boligudlejere fremover skal vente fem år, før de kan sætte huslejen op efter renovering af lejeboliger.

Ventetiden skal sætte en stopper for kortsigtet spekulation. Den har ramt de billige lejeboliger i København, som er blevet opkøbt af blandt andet udenlandske kapitalfonde. De bruger boliglovens paragraf 5, stk. 2 til at renovere lejeboligerne for efterfølgende sætte huslejen markant op.

FAKTA Om den nye boligaftale Spekulantstop: Der indføres en karensperiode, som betyder, at der efter overtagelse og gennemgribende modernisering af en ejendom skal gå fem år, før huslejen må sættes op efter lovens § 5, stk. 2. Grønt incitament: Karensperioden på fem år bortfalder, hvis en ejendoms energiklasse hæves med mindst tre niveauer eller energiforbedres for mindst 3000 kroner per kvadratmeter. Huslejebremse: Lejen vil fremover ikke kunne fastsættes væsentligt over det lejedes værdi (i praksis op til ti procent over), men vil fremover alene kunne fastsættes til maksimalt det lejedes værdi. Grønt energikrav: Der indføres et skærpet grønt energikrav, så der først kan gennemføres forbedringer efter lovens § 5, stk. 2, når ejendommen er bragt op på energiklasse C, eller man har løftet ejendommens energiklasse mindst to niveauer. Forbud mod 'flytte-penge': Det skal fremover være forbudt for udlejer at tilbyde lejer penge for at opsige eller fraflytte sit lejemål. Huslejenævn: Der sættes gang i en række initiativer, som vil styrke huslejenævnene og øge gennemsigtigheden i lejeniveauerne. Besigtigelse: For at modvirke fup-moderniseringer, hvor udlejer udskifter nyere installationer alene for at opfylde beløbskrav, indføres krav om, at lejemålets stand før en modernisering skal dokumenteres ved en besigtigelse fra huslejenævnet. Kilde: Transport- og Boligministeriet. Vis mere

Regeringen havde oprindeligt spillet ud med en karensperiode på ti år. Den blev i forhandlingerne sat ned til syv år og er altså nu endt på fem år.

Boligminister Kaare Dybvad (S) mener dog fortsat, at aftalen vil indfri målet om at bremse udenlandske kapitalfondes indtog på lejemarkedet.

»I dag er det en god dag for lejerne og en dårlig dag for kortsigtede spekulanter«, siger Kaare Dybvad.

I dag er det en god dag for lejerne, og en dårlig dag for kortsigtede spekulanter Kaare Dybvad (S), boligminister

I ønskede en karensperiode på syv år, men den er endt på fem år. Hvorfor er I gået med til det?

»Det er vurderingen fra boligøkonomer om, at det er det, der skal til«, siger Kaare Dybvad.

I stedet for at indgå aftalen med De Radikale, som ellers er en del af regeringens parlamentariske grundlag, valgte regeringen at indgå aftalen med Dansk Folkeparti. De to partier har lige mange mandater.

Der var ved at gå »lidt for meget cirkus i den«

Regeringen kan med andre ord gå uden om De Radikale ved at indgå aftaler med DF, SF, Enhedslisten og Alternativet.

Dermed kan boligaftalen markere en tilbagevendende styrkeprøve i S-regeringens levetid.

Mens De Radikale kan true regeringen med at gå solo med blå blok, kan regeringen omvendt kortslutte det besværlige støtteparti, hvis man kan blive enige med Dansk Folkeparti og de øvrige støttepartier.

Dansk Folkepartis René Christensen siger, at der var ved at gå »lidt for meget cirkus i den«. Derfor indgik DF en aftale:

»Vi var tæt på at kunne indgå en aftale tirsdag, men der ville ministeren ikke forhandle videre«, siger René Christensen med henvisning til, at Kaare Dybvad tirsdag udråbte et sammenbrud i forhandlingerne.

I mellemtiden har De Radikale arbejdet på at indgå en aftale med blå blok. Forventningen var, at partierne skulle mødes fredag formiddag. Men det kommer ikke til at ske, efter at Dansk Folkeparti er gået sammen med de røde partier.

»Det handler om virkelige mennesker, som er kommet i klemme, fordi deres husleje bliver sat op. Derfor har vi valgt at indgå en aftale«, siger René Christensen og tilføjer:

»Vi har fået andre værktøjer ind i forhold til, at det ikke kan betale sig at lave de her hurtige renoveringer. Vi kalder dem fuprenoveringer. Nu sikrer vi, at der skal laves ordentlige renoveringer«, siger han.

Ritzau