Inte bara skulderna oroar internationella Valutafonden IMF. Vi sparar för mycket också. Svenskarnas har ökat sitt sparande mer än i något annat OECD-land efter finanskrisen.

Åren före finanskrisen låg svenskarnas sparande i snitt ett par procentenheter under det samlade EU-snittet på omkring 12 procent (sparande i procent av disponibel inkomst), för perioden år 2000-2007.

Svenssons sparande rusade därefter med 7,5 procentenheter till dryga 17 procent i snitt för perioden 2010-2016, enligt en färsk rapport från IMF.



På den nya nivån är svenskarnas sparnit näst bäst bland världens mogna ekonomier, endast överträffad av Schweizarnas sparkvot på nära 25 procent.

I ökat sparande efter finanskrisen är Sverige ohotad etta. Hos tvåan Irland ökade sparandet med omkring 4 procentenheter. EU-snittet sjönk något under samma period. I Italien, Belgien och Japan minskade sparkvoten mest.

”Sparkvoter kan skilja sig åt mellan länder även om underliggande konsumtions- och sparbeteende är lika, men den mycket skarpa ökningen av sparande i Sverige sticker ut”, skriver IMF i rapporten.

I Sverige har handeln och rader av ekonomer konstaterat att svenskarnas sparande vägrat sjunka trots de goda tiderna på senare år, även rensat för bostads- och pensionsförmögenheter. Det innebär ett brott mot tidigare mönster av ökat sparande i lågkonjunktur och minskat sparande i högkonjunktur.

Sparandet på bankkonto ökade under 2016 med omkring 10 procent, samtidigt som skulderna steg med 7,5 procent.

Oron för svenskarnas skenande skuldsättning har länge oroat IMF liksom Riksbanken, Finansinspektionen med flera på hemmaplan.

I rapporten lyfter IMF fram möjliga orsaker bakom att svenskarna samtidigt sparar mer än någonsin. Baksidan är att privatkonsumtionen som tillväxt- och jobbmotor inte växlar upp med samma kraft som vid tidigare konjunkturtoppar.

För det första kan finanskrisen ha lämnat ”ärr” av osäkerhet kring den framtida ekonomin, resonerar IMF-ekonomerna. De snabbt stigande bostadspriserna misstänks också ha skapat ett tidigare oöverträffat sparande till kontantinsatser, både bland yngre vuxna och bland föräldrar som sparar till barnen.

Slutligen misstänker IMF att ökad osäkerhet kring pensionssystemet och kvaliteten i offentligt finansierad äldrevård satt ny fart på det privata pensionssparandet.