Vi inledde 2017 med nya momsregler. För att minska klimatpåverkan så ska det bli fördelaktigare att reparera något istället för att köpa nytt och därmed sänktes momsen för bland annat reparationer av cyklar från 25 till 12 procent. Tanken med momssänkningen är att få fler att leva miljösmart men även att skapa fler arbetstillfällen. Vad innebär då de nya reglerna i praktiken?

Själva ändringarna i lagrummet går att finna i SFS 2016:1078 Lag om ändring i lagen (2015:748) om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 7kap 1§ 6p. Här står det väldigt enkelt:

”Skatten tas ut med 12 procent av beskattningsunderlaget för reparationer av cyklar med tramp- eller vevanordning, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne.”

Varför regeringen valt att sänka momsen går att läsa om i Strategi för hållbar konsumtion – utdrag ur budgetproposition för 2017. Regeringen vill bland annat öka kunskapen om konsumtionens konsekvenser för enskilda, samhället och miljön, såväl nationellt som globalt. Vidare vill man även stimulera beteendemönster som beaktar hållbarhetsaspekter och främja ett effektivt nyttjande av resurser.



Hitintills känns det mesta solklart. Varor som exempelvis cyklar, som håller längre ska skötas om istället för att kasseras i onödan vilket minskar klimatpåverkan och främjar en cirkulär ekonomi. Genom momssänkning så ska det bli billigare att reparera sin cykel vilket i sin tur är tänkt att skapa fler arbetstillfällen.

Finns det några inskränkningar i lagen?

Ja, på Skatteverkets hemsida finns en mer detaljerad beskrivning av de nya reglerna:

”Momsen på tjänster för att reparera cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne sänks till 12 procent. Större reparationer som innebär att varan byter karaktär till en annan typ av vara omfattas inte av den lägre momsen.”

Arbetsinsats

Nyckelorden i textens första mening är tjänster och reparera. Det är alltså arbetsinsatsen vid reparation som momssänkningen syftar på. Material/komponenter kopplat till reparationen omfattas alltså inte av den lägre momssatsen utan förblir 25 procent. Vilket i sig inte är så märkligt eftersom momsen vid inköp av material/komponenter fortfarande är densamma. Detta innebär dock att reparationer numera består av två delar: arbete och material.

Större reparationer

Vidare kan vi läsa i textens andra meningen, att det dessutom inte är alla reparationer som omfattas av de nya momsreglerna. Större reparationer som innebär att varan byter karaktär till en annan typ av vara omfattas inte av den lägre momsen. Vad innebär då detta? När anses en vara byta karaktär?

Vi vände oss först till Miljöpartiet som drivit igenom förändringen och fick svaret att det blir Skatteverket som gör tolkningen. Något direkt förarbete som förklarar formuleringen har vi inte kunnat finna så frågan gick vidare till Skatteverket. Vad som anses som större och mindre reparationer visar sig vara en knepig fråga, så knepig att Skatteverkets rättsavdelning just nu håller på att ta fram ett ställningstagande gällande mindre reparationer. Denna ska publiceras inom de närmsta veckorna och vi kommer givetvis att uppdatera texten när detta sker. Förhoppningsvis blir det tydliga riktlinjer där allt utanför vad som anses som små reparationer då per automatik klassas som större reparationer med momssats 25 procent.

Modifiering/montering

I och med de nya momsreglerna så går det inte att använda ordet reparation lika frikostigt längre. Innan spelade det ingen roll vad arbetet kallades eftersom momssatsen var den samma. Idag måste reparation innebära att något lagas/repareras eller liknande. Att modifiera/förbättra en vara som att exempelvis förse en ”vanlig” cykel med elmotor hamnar alltså inte under benämningen reparation.

”Sätter man på en motor på en vanlig cykel förändras varans väsentliga karaktär och åtgärden anses inte vara en reparation utan det anses vara försäljning av ny vara. Alltså ska arbetet för detta ha momssatsen 25 procent.” (Skatteverket)



Även när det gäller montering så blir gränsen hårfin. Montering av tillbehör på cyklar är i sig ingen reparation och eventuell arbetskostnad för detta borde således hamna på 25 procent. Men om monteringen innebär att byta ut något som är trasigt som exempelvis en ringklocka och ersätta denna med en ny, då skulle arbetet mycket väl kunna ses som en reparation och arbetskostnaden hamnar då på 12 procent.

Vad som även bör nämnas, är att lagtexten uttryckligen säger reparationer av cyklar med tramp- och vevanordning. Eventuella reparationer av exempelvis rullatorer eller lagning av punktering på barnvagnar, innefattas inte av momssänkningen.

Framtiden får utvisa

När de nya momsreglerna trädde i kraft, satte också diskussionerna igång om hur mycket priserna skulle sänkas för reparationer och i vilken omfattning. Dessa frågor är i nuläget omöjliga att besvara, inte minst eftersom det saknas tydliga riktlinjer för cykelhandlarna att följa. Just nu blir det en avvägning för varje enskild butik om vart gränsen går för exempelvis större reparationer och vad som ska anses som montering eller inte. Däremot blir det lättare för kunderna att se exakt vad de betalt för när reparation numera delas upp i två poster (material och arbetskostnad) även på kvittot.

Uppdatering 15 feb: Skatteverket har nu gett sin syn på vilka varor som ska anses omfattas och vad begreppet reparation innebär. Läs artikeln