Vd:arnas inkomst – 54 arbetarlöner

Av: Jonathan Jeppsson

Publicerad: 15 februari 2017 kl. 10.00

Uppdaterad: 15 februari 2017 kl. 11.04

Direktörerna ökar sitt inkomstgap till arbetarna.

Enligt LO:s granskning tjänar nu en vd på ett av Sveriges 50 största företag lika mycket som 54 industriarbetare.

– Det är så jävla moraliskt fel, säger LO:s ordförande Karl-Petter Thorwaldsson.



1 av 2

Varje år granskar LO hur mycket industriarbetare tjänar i förhållande till den så kallade ”makteliten” – 200 personer på höga positioner inom näringsliv, politik, ekonomi och andra viktiga samhällsområden.

Mätningen har gjorts sedan 1950 och när skillnaden var som minst – 1980 – motsvarade maktelitens löner i genomsnitt 4,9 industriarbetares löner.

Nu är den siffran uppe i 18,7, vilket är nytt rekord för granskningen. Tittar man bara på näringslivets högsta direktörer tjänar var och en av dem i genomsnitt 54 industriarbetarlöner.

– Ja, det är ju en sjukligt hög skillnad, säger LO:s ordförande Karl-Petter Thorwaldsson.

– Det är en explosion i löner sen 1980. Det är förstås helt moraliskt förkastligt att direktörerna förser sig själva på det här sättet, samtidigt som de är ute i debatten och säger att det inte finns något löneutrymme för sina anställda – det är så jävla moraliskt fel.

”Siffrorna bakom Trump”

LO-basen menar att löneskillnaderna är skadliga för Sveriges tillväxt och att det hotar att spä på föraktet för näringslivet, politiker och för samhället i stort.

– Det här är exakt det som lett till att Donald Trump är president i USA och att man i Storbritannien röstade för brexit. Nu är det hög tid för svenska direktörer att se den kopplingen. Ett samhälle med stora skillnader gör att människor vänder sig mot alla som har politiskt och ekonomiskt inflytande. Det här är siffrorna bakom Trump, säger Karl-Petter Thorwaldsson.

Han vill se en bredare skatteuppgörelse där man tar upp LO:s förslag om exempelvis kapitalskatter och återinförd förmögenhetsskatt.

– Många andra länder tar i dag ut en extra skatt på inkomster över fem miljoner, för att hålla nere de stora skillnaderna. Det skulle man kunna tänka sig, säger Karl Petter Thorwaldsson.

”Siffertrixande”

Hos arbetsgivarorganisationen Svenskt Näringsliv kallar man LO:s sätt att jämföra olika grupper för ”siffertrixande” och menar att de ökande inkomstskillnaderna LO rapporterar om är att blanda ”äpplen med päron”.

– Om man tittar på en sådan liten grupp får man ut extremer och den frågan är inte relevant i sammanhanget. Man kan ha synpunkter på hur man väljer ut grupper, för på det här sättet kan man få ut vilka resultat som helst, säger Peter Isling, presschef på Svenskt Näringsliv och fortsätter:

– Man skjuter rejält bredvid målet. Den stora klyftan går mellan dem som har och de som inte har jobb. Det är där de borde fokusera. Problemet med LO är att de vill rikta ljuset på en liten klick i samhället, när man själva driver på för högre trösklar in på arbetsmarknaden.

Två kvinnor – av 50 vd:ar

Bland de 50 ledande direktörerna 2015 är enbart två kvinnor.

– Det ser väldigt dåligt ut. Det är ytterst få kvinnor som tar sig upp till de här höga positionerna. Det de höga direktörerna håller på med på dagarna är att sänka arbetstiderna, särskilt för kvinnor, så att fler och fler får jobba deltid. De gör livet mycket tuffare för sina anställda, samtidigt som de plockar ut höga vinster från sina bolag. Det är naturligtvis fruktansvärt omoraliskt.

Karl-Petter Thorwaldsson menar att Sverige som land skulle tjäna på om löneskillnaderna var mindre.

– Nu är Sverige det land inom OECD där inkomstskillnaderna ökar snabbast. Om Sverige hade fortsatt på de här små skillnaderna som vi hade innan 00-talet, då hade svensk tillväxt varit sju procent högre. Sverige hade varit sju procent rikare.

FAKTA Så gjorde LO granskningen ► LO granskar i rapporten inkomstutveckling mellan den så kallade ”makteliten” – knappt 200 personer på höga positioner inom näringsliv, politik, ekonomi och andra viktiga samhällsområden. Syftet är att synliggöra skillnaderna mellan vanliga löntagares och denna elits inkomster. ► Den inkomst som mäts för makteliten är den sammanräknade inkomsten bestående av arbetsinkomst samt inkomster från kapital och näringsverksamhet. ► År 2015 var den genomsnittliga sammanräknade inkomsten före skatt i makteliten 6,57 miljoner kronor, att jämföra med en genomsnittlig industriarbetarlön på 351 741 kronor. Per månad innebär det en genomsnittlig inkomst i makteliten på 542 046 kronor. LÄS MER

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 15 februari 2017 kl. 10.00