Den hälsosamme ekonomisten, Tuesday 20 September, 2016

Läser som vanligt vid denna tid på året finansplanen och skrattar högt då jag läser tabellerna på sidan 27 och 28. Jo, så mycket nörd är jag.

Av regeringens 23,6 miljarder i satsningar är det mycket som inte har fått korrekta beskrivningar eller ens tecken. Ta posten "Kommande förändringar på energiområdet". Vem hade kunnat gissa att det under den rubriken döljer sig en skattesänkning på kärnkraftsel. Men för att inget miljöpartistiskt kommunalråd som läser budgeten ska bli upprörd har regeringen - klokt nog - satt en mer eufemistisk rubrik på posten.

Den motsvaras för övrigt av en lika stor eufeminstisk post på inkomstsidan - kommande skatteförändringar på energiområdet. I detta fall har regeringen dock kompletterat med "höjd energiskatt på el". Man hade kunnat lägga till "höjd energiskatt för hushåll som syftar till att finansiera borttagande av skatt på kärnkraft". Men det hade nog blivit för mycket för ett redan sargat miljöparti.

Ännu roligare är den utgiftsminskning som har rubriken "Minskade utgifter för migration samt ensamkommande barn och unga". Tittar vi närmare på posten finns det ett minustecken framför de 4,53 miljarder som det handlar om.

Ni som har läst grundskolans matte - vad blir det om man minskar med minus 4,53 miljarder? Jo, minustecknen tar ut varandra och det blir plus 4,53 miljarder. Normalt kallar man en negativ utgiftsminskning för utgiftsökning. Men det har regeringen alltså inte gjort.

Möjligen beror det på att posten migration - netto - skulle bli den näst största satsningen i budgeten - 7,29 miljarder. Och regeringen vill nog inte att det ska se ut som om den för 2017 satsar sexton gånger mer på migration än på lag och ordning (har skrivit mer om "satsningen" på lag och ordning här). Detta trots att flyktingmottagandet minskat kraftigt det senaste året.

Bland utgiftsminskningarna finns också posten "Effektivisering av arbetsmarknadspolitiken". Vad döljer sig bakom en sådan term, månne? Sannolikt det man i dagligt tal kallar "besparing". Tar vi nettosatsningarna på området "Fler jobb" på 5,76 miljarder och drar ifrån 3,84 miljarder (besparingarna eller effektiviseringarna eller vad man ska kalla det) blir det 1,92 miljarder kvar.

En komma nittiotvå miljarder. Då ska vi komma ihåg att arbetsmarknadspolitiken kostar uppemot 100 miljarder och att kostnaderna bör räknas upp med lönekostnaderna. En oförändrad nivå på arbetsmarknadspolitiken kräver alltså en ökning av utgifterna med tre miljarder. Därmed saknas en miljard för att ambitionsnivån ska vara oförändrad.

Men jag anklagar inte regeringen för att den minskar på mängden arbetsmarknadspoltiska insatser i en högkonjunktur. Det är full rimligt att göra det, även om regeringen vill ge intryck av att den ökar ambitionerna.

Sedan ska vi kanske nämna posten "sänkt energiskatt för större datacenter". Mer korrekt vore måhända att kalla den "Ekonomiskt stöd till Facebook". Har inget att invända mot att dataanläggningar som förbrukar mer än 500 kW och som ligger i Norrland omfattas av reducerad energiskatt. Men man önskar att skattepolitiken vore något mindre ad-hoc-artad och lite mer principiell. Säkert är det en bra affär för Sverige att hjälpa Google och Facebook att etablera sig här.

Det enda som jag blir riktigt upprörd över i budgeten - som på det stora hela är rätt menlös - är skatten på hemelektronik. Det är en skatt som kommer att höja priset på en Sony Playstation med 500 kronor. Själv är jag en stor konsument av hemelektronik, men det är inte därför jag har synpunkter. Skälet är att jag sällan har sett ett förslag som orsakar så stor byråkrati till ingen nytta.

De flesta remissinstanserna avstyrkte förslaget, men regeringen körde på ändå. Så nästa år kommer det att bli ungefär lika krångligt att importera hemelektronik som att importera alkohol eller tobak. Lagstiftningen blir i princip identisk.

Och inte blir det enklare om man väljer att importera helt giftfri hemelektronik. Nej, då måste man ansöka om en reduktion på femtio procent av skatten. Mycket mer byråkrati om man importerar hemelektronik och ytterligare byråkrati om man importerar giftfri hemelektronik. Har lust att fråga regeringen: "Hur tänkte ni egentligen här?" Är syftet att försvåra för näringslivet och bromsa utvecklingen i IT-sektorn har regeringen träffat helt rätt. Var syftet att förbättra miljön hade det funnits tusen andra och bättre sätt att fasa ut flamskyddsmedel ur hemelektronik. Dock valde regeringen den för näringslivet sannolikt skadligaste och för samhället minst effektiva metoden att minska mängden skadliga kemikalier i elektronikprodukter.

I termer av destruktivitet motsvaras förslaget nog endast av tanken på att förbjuda vinster i välfärden. Men det är en annan fråga som jag inte ska gå in på här.

Please enable JavaScript to view the comments powered by Disqus.