Länsimetron lisäksi espoolaiset saavat odottaa myös uuden sairaalansa valmistumista Jorviin. Hanke ei ole kaikilta osin sujunut kuin tanssi: aikataulu on venynyt ja rahaa on palanut suunniteltua enemmän. Kaupunki vääntää kättä laskutuksesta rakentaja Lujatalon kanssa. Espoossa hämmennystä on herättänyt myös kaupungin teknisen toimen johtajan veljen rooli hankkeessa Lujatalon puolella.

Espoon kaupungin uudessa sairaalassa Jorvissa pinnat kiiltävät. Moni potilashuone näyttää olevan lähinnä sänkyä ja potilasta vailla. Huoneet tarjoavat hitusen sairaalamaailman luksusta: jokaiseen on tarkoitus majoittaa vain yksi henkilö.

Ylelle rakennusta esittelevä TATE-RAP Oy:n valvojakonsultti Heikki Riihimäki kertoo, että osa tiloista on ollut valmiina jo vuoden verran. Pitkäksi venynyt projekti puuduttaa välillä rakennustyöntekijöitäkin. Syksyllä olisi tarkoitus vihdoin päästä kouluttamaan henkilökuntaa kuntoutussairaalan tilojen ja laitteiden käytössä.

Riihimäen mukaan nyt keskeinen työ on saada kulunvalvontaan liittyvät laitteet asennettua ja toimimaan. Kyseessä on Espoon kaikkien aikojen suurin talonrakennushanke. Alun perin uuden sairaalan piti valmistua alkuvuodesta 2016. Sairaalan rakentanut Lujatalo luovutti rakennuksen virallisesti kaupungille kesäkuun lopussa, mutta vielä ei ole valmista.

Espoon uusi sairaala rakennetaan Jorviin HUS:n sairaalan yhteyteen

korvaa muun muassa Puolarmetsän sairaalan

270 potilaspaikkaa yhden hengen huoneissa

Sairaalassa toimivat myös päivä- ja kotisairaala, geriatrinen poliklinikka, saattohoitoyksikkö, suun terveydenhuollon yksikkö sekä apuvälinekeskus.

Kiinteistö Oy Espoon Sairaala -yhtiön toimitusjohtajan Maija Lehtisen mukaan Lujatalon pitäisi saada elokuun loppuun mennessä virhe- ja puutelistojen työt tehtyä. Sairaalan käytävällä tuleekin vastaan työntekijä maalipurkki kädessään. Maalausjälki ei ole kaikilta osin tyydyttänyt Espoon kaupunkia.

Urakkasopimuksen mukaan sairaalan piti valmistua yli puoli vuotta sitten. Nyt tavoitteena on, että potilaat pääsevät sisään sairaalaan tammikuussa 2017, mutta sekään ei ole täysin varmaa.

– Otamme nyt aikatauluun pienen varauksen. Voi olla, että se saattaa joistakin syistä mennä vielä eteenpäin. Kaikki riippuu siitä, miten sairaalan käyttöönottoon liittyvät erikseen sovitut lisä- ja varustelutyöt etenevät, Lehtinen sanoo.

Hankkeen aikataulu on Lehtisen mukaan venynyt, koska suunnitelmia on jouduttu korjaamaan ja muuttamaan matkan varrella.

– Tarkoitus on ollut saada espoolaisille hieno ja toimiva sairaala ja sellainen tässä saadaan, Lehtinen lupaa.

“Ei autokaupassakaan saa Rolls Roycea, jos tilaa Ladan”

Espoolta on mennyt sairaalaan rahaa suunniteltua enemmän. Kun kaupunki varasi hankkeeseen alun perin yhteensä 150 miljoonaa euroa, kesäkuussa poliitikot päättivät nostaa enimmäissumman 175 miljoonaan.

Juuri näin ei pitänyt käydä. Tarkoitus oli, että kun asetetaan kattohinta, vältetään ikävät lisälaskut. Suunnittele ja rakenna -mallissa ajatuksena on ollut, että kaupunki lyö pöytään käytettävissä olevan rahan ja rakentaja suunnittelee ja toteuttaa sairaalan kyseisellä summalla. Rakentaja huolehtii myös talon ylläpidosta seuraavan 10 vuoden ajan.

Lopullinen rahanmeno riippuu kaupungin ja Lujatalon välisen riidan ratkaisusta. Lujatalon vaatimusten varalle on korvamerkitty peräti 10 miljoonaa euroa.

Riidan yksityiskohdista on vaikea saada selvyyttä, mutta yleisesti ottaen kyse on erimielisyydestä sen suhteen, mitkä työt kuuluvat alun perin sovittuun urakkahintaan.

– Neuvottelemme urakkasopimuksen tulkinnasta ja lisätöiden määrästä, laadusta ja hinnasta, kaupungin yhtiön toimitusjohtaja Lehtinen kertoo.

Sairaalaa rakentaneen Lujatalon aluejohtaja Heimo Hantula vertaa tilannetta autokauppaan.

– Autokin ostetaan aina jonkun tasoisena. Eihän me saada Rolls Roycea, jos ostetaan Lada.

Hantula arvelee, että tilaajan ja sairaalan tulevan käyttäjän ajatuksiin on voinut vaikuttaa sairaalahankkeen aiempi ja sittemmin hylätty suunnitelma “Orkidea”, jonka ratkaisut olivat mahtipontisempia. Nyt rakennus on yksinkertaisempi.

– Sieltä on ehkä jäänyt sellaista halua, että tehdään tähän vähän lisää. Eikä siinä mitään, kyllä me teemme, kunhan vain maksaja löytyy, Hantula pohtii.

Lehtinen myöntää, että Lujatalo on asiassa osin oikeassakin.

– Tässä on tietysti monia seikkoja, jotka ovat tähän vaikuttaneet, hän muotoilee.

Perussuomalaiselta eriävä mielipide, pöytäkirjat salataan

Hankkeen laskutus on herättänyt keskustelua kaupungin kiinteistöyhtiön hallituksessa. Ylen tietojen mukaan huomiota on herättänyt muun muassa miljoonien eurojen lasku, jonka kaupungin kiinteistöyhtiö oli maksanut ennakkona.

Toimitusjohtaja Lehtinen ei halua avata tarkemmin hallituksessa käytyjä keskusteluja. Vastikään hallituksen kokouksessa perussuomalaisten edustaja Marjo Pihlman jätti laskutusta koskevaan enemmistöpäätökseen eriävän mielipiteen. Pihlman kieltäytyi kommentoimasta ratkaisuaan Ylelle.

Lehtinen ei suostu antamaan kaupungin yhtiön hallituksen pöytäkirjoja Ylelle nähtäväksi.

– Ei niissä minun mielestäni ole mitään salattavaa, mutta julkisuuslaki ei koske osakeyhtiöitä.

Espoon veronmaksajien omistamien osakeyhtiöiden asiakirjajulkisuudesta keskusteltiin jo aiemmin tänä kesänä, kun Länsimetro-yhtiö kieltäytyi luovuttamasta Ylelle ja poliitikolle hallituksen pöytäkirjoja.

Veljesten roolit ihmetyttävät

Espoolaisissa poliitikkopiireissä on viime aikoina kuiskuteltu kaupungin johtavan virkamiehen Olli Isotalon veljen roolista Lujatalon palkkalistoilla. Olli Isotalo johtaa sekä Espoon teknistä toimea että sairaalahanketta varten perustetun kaupungin yhtiön hallitusta. Hän siirtyi tehtävään edeltäjänsä Olavi Loukon jälkeen.

Olli Isotalo totesi viime viikolla Ylelle, ettei tiedä, mikä hänen veljensä työtehtävä tarkalleen ottaen on. Hän kuitenkin vakuutti, ettei veljellä ole päättävää asemaa hankkeessa.

– Hän on käsittääkseni normaalisti jonkunlainen työpäällikkö, mutta tähän hankkeeseen hän tuli jossain vaiheessa tuotantoinsinöörin tyyppisiin töihin. En tiedä asiasta tarkemmin.

Sairaalavierailun yhteydessä kaupunkia edustava valvojakonsutti Heikki Riihimäki toisaalta kertoo, että hän neuvottelee paljon työmaahan liittyvistä asioista juuri Isotalon veljen kanssa. Riihimäen mukaan tämän rooli hankkeessa Lujatalon puolella on keskeinen. Samalla hän kuitenkin katsoo, ettei pidä veljessuhdetta edes uutisoimisen arvoisena asiana.

Olli Isotalo ihmettelee tietoja. Hän muistuttaa, että varsinaiset neuvottelut Lujatalon ja kaupungin yhtiön välillä käydään toimitusjohtaja Lehtisen johdolla. Isotalo sanoo, ettei hän itse ole tekemisissä Lujatalon kanssa eikä hän ole ollut veljensä kanssa samoissa kokouksissa hankkeen yhteydessä.

Kun kysymys on veljestäsi ja tässä on tällainen erikoinen asetelma, etkö ole soittanut veljellesi ja selvittänyt, mitä hän oikein siellä tekee?

– En ole kokenut sitä tarpeelliseksi. Olen tasan yhden kerran kysynyt, mikä se sinun hommasi on, niin hän on sanonut, että on tuotantoinsinöörinä siellä, Isotalo sanoo.

“Juristien avulla varmistettu”

Lujatalon Uudenmaan aluejohtaja Heimo Hantula ei pidä asiaa lainkaan ongelmallisena. Hantulan mukaan Isotalon veli tuli hankkeeseen töihin puoleksi vuodeksi loppuvaiheessa, kun “käsiparit alkoivat loppua”. Hantula sanoo varmistaneensa useiden juristien avulla, että asetelmassa ei ole ongelmaa.

– Hän ei voi päättää mistään raha-asioista. Hän selvittää tällaisia arjen juoksevia asioita ja suunnitelmia. Hän on on myös ATK-taidoissa hyvä, Hantula kuvaa.

Olli Isotalon veli ei vastannut Ylen soittopyyntöön. Lujatalo-yhtiön omistajaperhe on myös Isotaloja, mutta kyseessä on Hantulan mukaan eri suku.