Ruotsin opettajista vain 70 prosentilla on opettajan pätevyys.

Kielikurssien arvosanat eivät välttämättä kerro totuutta. EPA/AOP

Ruotsia vaivaa valtava opettajapula. Peruskoulun opettajista vain 70,1 prosenttia on päteviä, kertoo Skolvärlden-lehti. Edelliseen lukuvuoteen verrattuna määrä on laskenut. Aiemmin päteviä opettajia oli 70,5 prosenttia peruskoulun opettajista.

Samaan aikaan ulkomaalaistaustaisille suunnatun opettajakoulutuksen suosio on kasvussa. Muilla aloilla on kuitenkin kokemuksia siitä, että maahanmuuttajille suunnatuilta kielikursseilta saadut arvosanat eivät ole paikkansapitäviä.

Ruotsalaislehti Expressen esittää tätä taustaa vasten pääkirjoituksessa huolensa ruotsalaisten opettajien riittävästä ruotsinkielen taidosta. Opettajien tulee lehden mukaan osata puhua ”erinomaista” ruotsia.

Ruotsissa on kasvanut ”räjähdysmäisesti” kiinnostus opettajien täydennyskoulutusta kohtaan, jota tarjotaan opettajan tutkinnon ulkomailla suorittaneille. Koko maassa hakijoita on 80 prosenttia enemmän kuin viime keväänä, ja Malmössä kiinnostus on kasvanut jopa 177 prosentilla.

Hakijoilla on taustaa 50 eri maasta. Monilla tausta on Irakista tai Syyriasta. Myös intialaisten ja bangladeshilaisten määrä on kasvussa.

Lehden mukaan tästä voi epäilemättä olla hyötyä Ruotsin kouluille, mutta vaaran paikkojakin on. Koulutusohjelmaa varten on asetettu kielitaitovaatimukset, mutta nämä eivät Expressenin mukaan takaa sitä, että opettajat todella osaavat ruotsia riittävän hyvin.

Yksi ongelma on, että ruotsinkielen kurssien laatu vaihtelee, eikä sielläkään aina ole päteviä opettajia.

Monet hoivatyön opettajat valittivat ammattiliitto Kommunalin tekemässä tutkimuksessa, että oppilaat olivat saaneet loistoarvosanoja ruotsin kielestä epärehellisiltä kurssien järjestäjiltä, vaikka kielitaito todellisuudessa oli heikko.

Sama ongelma voi ilmetä lehden mukaan ilmetä myös maahanmuuttotaustaisten opettajien koulutuksessa. Lehden mukaan opettajakoulutuksen on tunnettava vastuunsa asiassa ja olla päästämättä läpi opiskelijoita, joilla ei ole riittävää ruotsin kielen taitoa.

Lehti nostaa esille, että Ruotsin työmarkkinalaitoksen raportin mukaan opettaja menettää nopeasti oppilaiden kunnioituksen, jos tämä ei osaa kunnolla ruotsia. Lisäksi opetus vaatii jatkuvaa vuorovaikutusta opettajan ja oppilaiden välillä, mihin vaaditaan hienostunut kielitaito.