Raiskaus on sodassa ja konflikteissa vanha, tunnettu ase. Kongon demokraattisessa tasavallassa raiskausväkivalta on saanut yhä raaempia piirteitä.

Apujärjestö Fidan avustustyöntekijä ja humanitaarisen avun koordinaattori Hannu Happonen pitää tukikohtaansa Ugandassa, mutta käy säännöllisesti Kongossa. Vierailut ja haastattelut kongolaisten kanssa kertovat, että raiskauksen uhri on usein alaikäinen, pahimmillaan jopa vauva.

Viime viikolla Happonen vieraili Monigin klinikalla Goman lähellä. Hän kertoi maan tilanteesta Ylelle puhelinhaastattelussa tällä viikolla.

Happonen tapasi matkallansa nyt 14-vuotiaan tytön. 13-vuotiaana tyttö oli ollut pellolla töissä, ja kotiin palatessaan hän törmäsi ryhmään nuoria miehiä aseiden kanssa. He raiskasivat tytön ja uhkasivat tappaa, jos tyttö kertoo kenellekään.

Kotona isoäiti kuitenkin huomasi, että jotain on vialla. Kun äitikin palasi pellolta kotiin, he veivät tytön klinikalle, jossa hän sai HIV-estolääkityksen. Tyttö tuli kuitenkin raskaaksi, Happonen kertoo.

Kun vauva oli noin neljän kuukauden ikäinen, sama tapahtui uudelleen. Tyttö oli palaamassa kavereiden luota, kun hän joutui jälleen joukkoraiskauksen uhriksi. Tällä kertaa kyseessä oli eri ryhmä.

Yle

Nuorin puolivuotias

Kongon väkivaltaa ja raiskattujen kohtaloa on tehnyt tunnetuksi Nobelin rauhanpalkinnon saanut lääkäri Denis Mukwege. Hänellä on sairaala (siirryt toiseen palveluun) Bukavun kaupungissa Kongon itäosissa.

Happonen tapasi Mukwegen viime vuonna.

Happosen haastattelussa Mukwege kertoi, että klinikan potilaiksi alkoi tulla vauvoja vuonna 2012, ja nyt seksuaalisen väkivallan uhriksi joutuneita lapsia on paljon. Pahimmillaan Mukwege on nähnyt puolivuotiaan raiskatun lapsen.

Läheskään kaikki raiskaustapaukset eivät tule julki, mutta YK:n mukaan (siirryt toiseen palveluun) Kongossa dokumentoitiin viime vuonna 1 049 konfliktiin liittyvää seksuaalisen väkivallan tapausta. Uhreina oli 605 naista, 436 tyttöä.

Lisäksi uhreina oli neljä miestä ja neljä poikaa.

Kongon demokraattisen tasavallan raiskaukset ovat saaneet huomiota Nobelin rauhanpalkinnon voittaneen lääkäri Denis Mukwegen myötä. Mukwege ja Nadia Murad saivat palkinnon viime vuonna. Lise Aserud / EPA

Tyttö menettää avioliiton, miehelle häpeä

Aina kokemuksista ei haluta kertoa, sillä raiskaus on paitsi pahoin traumatisoiva kokemus, myös ruma leima. Se voi vaikuttaa pitkälle lapsen tulevaisuuteen.

– Kun ihmiset saavat tietää, että tämä nuori nainen on raiskattu, hänen mahdollisuutensa päästä naimisiin vähenevät, Happonen tiivistää vanhempien huolen.

Miehiä ja poikia kiusaa toisenlainen stigma.

– Miesten välinen seksi on tabu näissä maissa. Harva mies tai poika on valmis edes puhumaan siitä julkisesti tai kertomaan kenellekään, Happonen arvioi raiskauksen uhrien hiljaisuutta.

Miesten raiskauksiin on herännyt nykyisin myös YK:n turvallisuusneuvosto (siirryt toiseen palveluun), jonka mukaan sen jäsenmailla pitäisi olla suunnitelma miespuolisten raiskausuhrien auttamiseksi.

"Asialla ei ole seurauksia"

Raiskaukset ovat tehokas keino levittää kärsimystä ja pelkoa, varsinkin, kun uhrina on lapsi. Kongon demokraattisessa tasavallassa ongelman kitkemistä vaikeuttaa seurausten puute.

– Se on kai jonkinlainen vallankäyttö, ihmisen alistaminen ja häpäisy, Happonen pohtii lasten raiskauksia.

– Mielestäni tätä lisää tieto siitä, ettei asialla ole seurauksia.

Mahdotonta oikeuden saaminen ei silti ole: vuonna 2017 Kongossa tuomittiin (siirryt toiseen palveluun) 11 aseellisen ryhmän jäsentä noin 40 lapsen joukkoraiskauksesta. Joukossa oli ainakin yksi vauva.

Tausta: Useiden ryhmien pelikenttää