Viime suvena 200 ämpärillistä marjoja kerännyt ja tuhansia euroja tienannut Mustikka-Pentti ei tahdo päästä marjatiloille töihin – ”Sieltä ei vastata”

Pentti Jeronen ihmettelee, että puhutaan työvoimapulasta, mutta samalla työhakemuksiin ei vastata. Apu työttömille voi löytyä verottomista marjatuloista.

Viime kesänä yhteensä 200 ämpärillistä marjoja poiminut pielavetinen Pentti Jeronen eli Mustikka-Pentti on ihmeissään siitä, kuinka vaikeaa marjatiloille on päästä töihin.

Mies on pyrkinyt soittamaan ja lähettämään sähköpostia kolmelle tilalle, mutta huonolla menestyksellä. Eräälle tilalle soittamisen Jeronen lopetti, kun puhelin tuuttasi varattua: jollekin muulle siis vastattiin, muttei hänelle.

– Kaikkialla sanotaan, että pula tekijöistä on kova. Sitten sieltä ei vastata, kun ahkera mies pyrkii töihin.

Jerosen lähestymät tilat sijaitsevat 50 kilometrin sisällä Pielavedeltä. Lopulta yksi näistä lähestyi Jerosta.

Sieltä kerrottiin, että työllistymisestä ilmoitetaan myöhemmin, touko- ja kesäkuun vaihteessa. Haastattelua ei ole tulossa, vaan päätös tehdään sen hetkisen tarpeen mukaan.

– Kyllähän sitä pitää toivoa, että sinne pääsisin. Yli 50 kilometrin päähän en oikein voi lähteä, kun bensakulut nousevat niin suuriksi ja marjametsälle pitäisi kotitiluksillakin päästä.

Jeronen uskoo, että vastaamattomuus johtuu erityisesti tilallisten kiireistä ja siitä, että he odottavat yhä ulkomaalaisia töihin. Eilen uutisoitiin, että ukrainalaisten avainhenkilöiden saaminen maahan on jäissä.

Se voi tuottajien mukaan uhata marja- ja vihannessatoa, sillä suomalaisissa työnhakijoissa ei ole tarpeeksi kokeneita tekijöitä, joita voidaan käyttää esimerkiksi työnjohdossa.

Jerosen mielestä, puhe siitä, ettei suomalaisiin marjanpoimijoihin luoteta, on kuitenkin outoa. Hän korostaa, että ainakin poimiminen kyllä onnistuu, kun vaan on ahkera.

– Minäkin sähköpostissa vähän mainostin viime kesän marjasatoani ja näitä lehtijuttuja.

Marja- ja vihannestiloille haetaan jopa 10 000 suomalaista töihin.­

Vaikka Jeronen ei saisikaan töitä, on hänellä jo varasuunnitelma.

– Marjametsään. Ja kyllä minä marjoja metsästä poimin, vaikka töihin pääsisinkin.

Hän sanoo, että aamut ovat hyviä aikoja mustikan poimimiseen, eli tarvittaessa marjametsälle ehti vielä ennen työvuoron alkua.

Viime vuonna Jerosen saldoksi jäi 125 ämpärillistä mustikkaa ja 75 ämpärillistä puolukkaa. Viimeiset puolukat Jeronen sai myytyä talvella ja ensi kesänkin osalta marjatilauksia on jo kuulunut.

Viime kesänä Jeronen halusi pitää ämpärilliset kohtuuhintaisina, jotta muun muassa vähävaraisilla eläkeläisillä olisi mahdollisuus ostaa marjoja. Jeronen aikoo myös tänä kesänä pitää hinnat matalina, vaikkakin povaa puolukan hinnan nousevan hieman.

– Viime syksynä uutisoitiin niin hirmuisesti puolukan terveysvaikutuksista, joten se varmaan kiinnostaa aiempaa enemmän ja hintakin nousee.

Nykyisellään puolukan hinta on alle puolet mustikan hinnasta.

Jeronen uskoo kesästä tulevan mustikoiden osalta viime suvea paremman, sillä kukintoja on normaalia enemmän. Ennätystahtiin hän ei usko ainakaan mustikoiden osalta yltävän, mutta 75 ämpärillistä puolukkaa saattaa ylittyä.

– Kesällä sen näkee.

Mikäli hän saa marjoista tuloja yhtä hyvin kuin viime vuonna, aikoo mies mahdollisesti ilahduttaa paikallisia vähävaraisia jotenkin.

Yllätystä hän ei halua enempää paljastaa.

Jeronen aikoo poimia mustikoita tänäkin kesänä, sai töitä tai ei.­

Koronaviruksen synnyttäessä epävarmuutta, Jeronen haluaa kannustaa muitakin marjametsälle. Viime vuonna mies sai marjoista tuloa tuhansia euroja. Kaiken kukkuraksi tulo on verotonta eikä vaikuta työttömyysetuuteen, mikäli se on sopivan pienimuotoista ja marjat myydään sellaisenaan, käsittelemättä.

Jerosen osalta nämä ehdot täyttyivät, eikä ongelmia TE-toimiston tai Kelan suhteen tullut

Kun korona aiheuttaa liikkumisrajoituksia, myös metsämarjojen poimijoille tulee olemaan kysyntää. Jos ja todennäköisesti kun viime vuosina Suomen korpeen saapuneet thaimaalaiset eivät pääse Suomeen, voivat metsämarjoja kaipaavat leipomot ja torimyyjät olla pulassa.

– Kyllä metsässä voi itselleen hyvät rahat tienata joko myymällä suoraan asiakkaalle tai sitten näille leipomoille, jotka eivät kylläkään maksa niin hyvin.