Työosuuskunnat ovat työntekijöiden demokraattisesti omistamia yrityksiä. Työntekijät valitsevat yrityksen johdon yksi-jäsen-yksi-ääni periaatteella. Ne ovat toistaiseksi melko harvinainen yritysmuoto, mutta niiden suosio on ollut pitkään nopeassa kasvussa ja kasaantuva tutkimustieto viittaa useisiin hyötyihin.



Vuonna 1994 työosuuskuntia oli Suomessa 45(1). Kymmenen vuotta myöhemmin määrä oli 950, ja viimeisimmän arvion mukaan 1500 – 2000(2). Yhteensä jäseniä on noin 13 000. Ne ovat etenkin suosittuja itsensätyöllistäjien ja freelancereiden parissa, sillä tekemällä työt yli 7 hengen työosuuskunnan kautta pääsee työntekijöiden sosiaaliturvan piiriin.

Kun työntekijät omistavat yrityksen, heillä on paremmat kannustimet tehdä työt paremmin. Kansainvälinen tutkimus onkin osoittanut että tuottavuus on työosuuskunnissa korkeampi ja konkurssiriski pienempi kuin muuten samankaltaisissa perinteisissä yrityksissä(3). Myös tyytyväisyys(4) ja työntekijöiden välinen luottamus on paremmalla tasolla(5). Yritysmuoto tarjoaa muitakin hyötyjä – esimerkiksi perinteisissä yrityksissä työn kuormittavuus on yhteydessä siihen että työntekijät ovat psykologisesti vähemmän sitoutuneita yritykseen, mutta työosuuskunnissa vastaavaa yhteyttä ei ole havaittu(6).

Vaikka suomalaiset työosuuskunnat ovat melko pieniä, malli toimii myös isommassa mittakaavassa. Esimerkiksi Espanjan 10. suurin yritys Mondragon on työosuuskunta joka työllistää noin 80 000 henkeä. Palkkaerot pienipalkkaisimman jäsenen ja parhaiten palkitun johtajan välillä on yrityksessä yhdeksänkertainen – vertailun vuoksi Yhdysvaltalaisissa suuryrityksissä mediaanipalkkaisen työntekijän ja korkeimpipalkkaisimman johtajan välinen ero on keskimäärin yli kolmesataakertainen(7,8).

Osa työosuuskunnista on syntynyt kun yrityksen omistaja on eläköitynyt ja myynyt yrityksen työntekijöille, tai kun työntekijät ovat ostaneet konkurssiin menneen työntajansa. Esimerkiksi Meriasennus Osuuskunta syntyi 1998 kun noin 20 kokeneen laivasähköasentajan työnantajayritys meni konkurssiin. Joukko arveli, että osaavat hoitaa työt itse ja olivat oikeassa. Osuuskunta on vieläkin pystyssä ja työllistää nykyisin 40 henkilöä.

Italiassa konkurssin tehneiden tai myyntiin pistettyjen yritysten muuttamista työosuuskunniksi on pyritty helpottamaan ns. Marcora lailla, jonka avulla työttömäksi jääneet työntekijät voivat käyttää työttömyystukia ostaakseen yrityksen. Kyseisistä työosuuskunnista noin 90% selviää ensimmäiset kolme vuotta, siinä missä Italialaisista uusista yrityksistä keskimäärin yli puolet eivät(9). On arvioitu että Italiassa on noin 14 500 työpaikkaa enemmän Marcora lain takia(10).

Suurten ikäpolvien eläköitymisen myötä omistajavaihdosten määrä on jo vuosia ollut kasvussa Suomessa. Meillä on ainutlaatuinen mahdollisuus edistää yritysten myymistä työntekijöille ja tehdä useammasta suomalaisesta omistaja.

HOK-Elannon tulisi vahvistaa kasvavaa työosuuskuntaliikettä. Jos osuuskaupat esimerkiksi käyttävät vuokratyövoimaa, niiden tulisi pyrkiä palkkaamaan työntekijöitä osuuskunnallisesti omistetuista vuokratyöyrityksistä kuten Tulos Osuuskunnasta. Myös rakennushankkeissa tulisi pyrkiä käyttämään Rakennuskeskuksen ja Euroworkin kaltaisia rakennusalan työosuuskuntia.

Osuuskaupalla on työosuuskuntien tukemisesta kokemusta – Kilon Osuusauto on SOK:n keskusvaraston autonkuljettajien vuonna 1987 perustama työosuuskunta joka työllistää nykyisin yli 100 henkeä. Osuuskauppa on edelleen työosuuskunnan isoin asiakas. Mikäli tulen valituksi aion edistää sitä että HOK-Elanto tekee selvityksen eri tavoista jolla se voi edistää työosuuskuntatoimintaa. Tukeminen tulee toteuttaa tavalla joka hyödyttää osuuskaupan asiakasomistajia ja työosuuskuntien jäseniä.

Valtion, kuntien, ammattiliittojen, osuuspankkien ja osuuskauppojen yhteistyöllä voimme uudistaa ja tehostaa pohjoismaista hyvinvointivaltiota. Yhteiskuntajärjestelmämme vahvuus on ollut yhdistää sekä sosialismin että kapitalismin parhaimmat puolet ja työosuuskunnissa tämä tapahtuu nerokkaalla tavalla. Elina Lepomäki on puhunut ”kansankapitalismista” ja Timo Harakka ”markkinasosialismista”, työosuuskunnat sopivat kummankin visioon – työntekijöistä tehdään yrittäjiä antamalla tuotantovälineet heidän yhteiseen omistukseen, markkinatalouden puitteissa.

Jos omistat S-etukortin voit äänestää HOK-Elannon vaaleissa tässä osoitteessa. Ehdokasnumeroni on 85.