Forssan Citymarketin kulmalle tuotu pieni rakennus pitää sisällään ruokakaupan, jossa ei ole lainkaan myyjää. Kauppaan pääsee sisään pankkikortilla, jolla myös ostokset maksetaan.

Homma hoituu kuin bensa-automaatilla. Ostoksia varten tehdään katevaraus, jonka rajoissa ostoksia voi tehdä. Varsinaiset ostokset tehdään työntämällä pankkikortti tuotteen lokeron alareunassa olevaan kortinlukijaan.

Tämä avaa tuoteluukun, josta tuotteen voi poimia. Ostosten teon jälkeen ostoksista saa kuitin työntämällä korttinsa samaan kortinlukijaan, jossa aluksi teki katevarauksenkin.

Kaikkea pakattua voi myydä

Forssan pilottimyymälässä on tarjolla 72 tuotetta, muun muassa maitoa, leipää, leikkeleitä ja makeisia.

Jos tuote on mennyt vanhaksi, laitteisto ei suostu myymään sitä. Timo Leponiemi / Yle

– Täällä pystytään myymään kaikkia pakattuja tuotteita. Myymälässä voi periaatteessa olla tarjolla kymmeniätuhansia tuotteita, mutta järkevää voi olla pienen lähikaupan valikoima eli 300-400 tuotetta, sanoo Rivender Oy:n hallituksen puheenjohtaja Sami Lindstedt.

Tuotteet on kooditettu niin, että lokeron etupaneelista näkee tuotteen hinnan ja päiväyksen. Jos tuote on mennyt vanhaksi, laitteisto ei suostu myymään sitä.

Lähiöihin ja syrjäkylille

Lindstedtillä itsellään on kokemuksia automaattikaupasta useamman vuoden takaa. Hänellä oli Ulvilan Kullaalla Ruokakomero, jolla testattiin automaattikaupan toimintaa jo vuosina 2009-2010.

Automaattikauppa ei ole koolla pilattu. Timo Leponiemi / Yle

Päivittäistavarakauppojen määrä on Suomessa ollut selvässä laskussa. Kun vuonna 2007 niitä oli noin 6 000, on määrä pudonnut kymmenessä vuodessa 4 000:een. Kehittäjillä onkin visio siitä, mihin automaattikauppoja kannattaisi sijoittaa.

– Kyliin, lähiöihin ja sellaisiin paikkoihin, mistä on lähtenyt lähikauppa pois. Paikkoihin, joissa ei lähikauppa tavallisella peruskaupalla kannata, luettelee Lindstedt.

Kaupan tulevaisuus automaateissa?

Mitä automaattikaupan yleistyminen voi merkitä kaupankäynnille tai alan työpaikoille? Alan liitoissa tilannetta seurataan.

– Me seuraamme uuden kauppamallin tuloa mielenkiinnolla, toteaa Päivittäistavarakauppa ry:n toimitusjohtaja Kari Luoto.

Työympäristöasiantuntija Eerika Kähärä Palvelualojen ammattiliitto PAMista ei usko, että automaattikauppa vie yhtään myyjän paikkaa.

– Monet pienet kylät ovat jääneet ilman kauppoja. Sehän olisi hyvä asia, jos niitä näin voidaan tuoda sinne takaisin.

Vientimarkkinoita tutkitaan

Automaattikaupan kehittäjien tavoitteena on saada Suomeen jopa sata tai parikinsataa tällaista kauppaa. Modulikauppaa testataan nyt Forssassa ja pian pääkaupunkiseudulla, mutta katseet on jo suunnattu valmiiksi maailmalle. Tähtäimessä ovat myös Euroopan markkinat, visioi Rivender Oy:n toimitusjohtaja Juha Pennanen.

Sami Lindstedt ja Juha Pennanen tähyävät automaattikaupoilla syrjäkylille ja vientimarkkinoille. Timo Leponiemi / Yle

– Ensin pitää saada Suomeen järkevä kattavuus, mutta samaan aikaan katsotaan muita Pohjoismaita ja keskeistä Eurooppaa. Syksyllä tehdyn raportin mukaan meillä on 68 kuntaa, joissa on vain yksi ainoa ruokakauppa. Siinä on ensimmäinen hyvä kohdeyleisö.

Asiakkaat vielä varovaisia

Ajan myötä kertyvät kokemukset näyttävät, kuinka ahkeraan suomalaiset haluavat asioida automaattikaupassa. Jokioislainen Seppo Alhainen pohtii, että hän tuskin tarvitsee automaattikauppaa.

– Kaupat on muutenkin niin paljon auki, että tuskin kauheasti tarvitsen. Ehkä tätä voidaan tarvita siellä, missä kauppaa ei ole lähellä.

Forssalainen Leena Inki on samoilla linjoilla.

– Ehkä jossain maaseudulla, kaupungissa on huoltoasemiakin vaihtoehtona.