Lappeenranta on saanut odotetun lumipeitteen tiistain ja keskiviikon aikana. Talvikelin tulo näkyy koulujen pyöräparkeissa välittömästi.

– Pyörien määrä vähenee merkittävästi, kuvailee oman koulunsa tilannetta rehtori Tomi Valkeapää Kimpisen koulusta.

Ensimmäiset liukkaat kelit saavat monet perheet siirtämään pyörät varastoon. Valkeapää tunnustaa itsekin tekevänsä näin.

– Näinhän sen ei välttämättä tarvitsisi olla, Valkeapää toteaa.

Vuoden 2015 pyöräilykunnaksi valitussa sekä Suomen ilmastopääkaupungiksi julistautuneessa Lappeenrannassa halutaankin muuttaa ajattelutapaa ja kannustaa koululaisia talvipyöräilyyn.

Koulureittien talvikunnossapito syyniin

Syksyllä ja keväällä lappeenrantalaislapset pyöräilevät paljon, mutta talven ja varsinkin huonompien kelien tullessa pyöräily vähenee.

Monilla oppilailla kulkutapa vaihtuu pyöräilystä kävelyyn, mutta osa oppilaista siirtyy autokyyteihin. Lappeenrannassa tarkkaa tutkimusta aiheesta ei ole tehty.

– Jos menee seuraamaan koulujen ympäristöjä aamulla niin tällaisilla keleillä saattoliikenne lisääntyy, kertoo opetustustoimenjohtajan viransijainen Anu Liljeström.

Nimenomaan koulumatkojen autoliikennettä kaupunki haluaa vähentää.

Kaupunki alkaa nyt tutkia, mitä reittejä pitkin oppilaat kouluihin menevät. Sen jälkeen selvitetään, millainen on kyseisten reittien talvikunnossapidon taso.

– Ovatko ne oikeasti sellaisessa kunnossa, että pyöräily onnistuu, Liljeström sanoo.

Sen jälkeen katsotaan, miten mahdollisia puutteita talvikunnossapidossa voidaan korjata. Tärkeää on myös jakaa tietoa oppilaille hyvässä kunnossa olevista reiteistä.

Työn on määrä valmistua syksyllä 2020. Mallia on tarkoitus jakaa muille Suomen kunnille.

Lappeenrantalaisen Kimpisen koulun pyöräparkissa oli runsaasti tilaa keskiviikkona. Riitta Väisänen / Yle

Syksyllä ja keväällä pyörät liikkuvat

Lappeenranta ei ole valtakunnallisesti tarkasteltuna poikkeus, kun tutkitaan koululaisten kulkemistapoja eri vuodenaikoina.

– Syksyllä ja keväällä oppilaat kävelevät ja pyöräilevät erittäin aktiivisesti, ohjelmakoordinaattori Joonas Niemi valtakunnallisesti Fiksusti kouluun -ohjelmasta kertoo.

Valtakunnallisen ala- ja yläkoululaisille tehdyn LIIKKU-tutkimuksen mukaan oppilaiden pyöräily kouluun vähenee huomattavasti talvikuukausina. Alle kolmen kilometrin matkoilla oppilaat vielä kävelevät, mutta pidemmillä matkoilla kynnys autokyytiin madaltuu.

Fiksusti kouluun -ohjelman tavoitteena on, että oppilaat kulkisivat lihasvoimalla alle viiden kilometrin matkat. Viisi kilometriä on kunnan järjestämän koulukuljetuksen raja.

Pyöräparkit auki talvella

Lappeenrannassa tehtävää työtä seurataankin mielenkiinnolla Fiksusti kouluun -ohjelmassa. Kaupunki sai ohjelmalta 8000 euron avustuksen kehittämistyötä varten.

Ohjelmakoordinaattori Joonas Niemen mukaan teiden ja kevyen liikenteen väylien hyvä talvikunnossapito on asia numero yksi, kun tavoitteena on talvipyöräilyn lisääminen.

– Talvi on varsinkin etelässä epävakainen. Vettä sataa ja tiet jäätyvät. Se vaikuttaa aktiiviseen liikkumiseen merkittävästi, Niemi havainnollistaa.

Toinen tärkeä asia on hoitaa pyöräparkkeja myös talvella.

– Nyt niiden päälle saatetaan aurata lunta. Se antaa signaalin siitä, ettei tänne kuulu tulla talvella.

Kolmantena Niemi mainitsee oppilaiden kannustamisen. Talvipyöräily onnistuu hyvin oikeanlaisilla varusteilla.

Kroppa ja ilmasto tykkäävät

Miksi koulumatkaliikunta on niin tärkeää?

– Siinä saa hyvin liikuntaa. Koulumatkoilla voi täyttyä helposti yli puolet päivän liikuntatavoitteesta, ohjelmakoordinaattori Joonas Niemi sanoo.

Lisäksi ilmasto kiittää.

– Kävely tai pyöräily kuormittaa vähemmän ympäristöä kuin moottoriajoneuvolla kulkeminen.