Kello on neljä tiistai-iltapäivällä. Petteri Goltzin, 56, työpäivä on ohi.

Tai vasta puolessa välissä, se riippuu näkökulmasta. Seuraavaksi Goltz ajaa kotiinsa Kirkkonummelle, syö ja nukkuu muutaman tunnin. Yhdeltä yöllä hän herää ja lähtee taas töihin.

Öisin Goltz jakaa lehtiä. Päivisin hän kuljettaa laboratorionäytteitä terveyskeskuksista sairaaloihin.

Goltz aloitti kuljetushommat elokuussa 2018, eli hieman sen jälkeen kun hänen ja muiden Postin varhaisjakelijoiden työehtoja heikennettiin.

– Tämä työ oli lottovoitto. Tekemällä tätä kuljetushommaa pääsen vanhoihin ansioihini.

Onnekkuus on suhteellista. Goltzille "lottovoitto" on sitä, että 56-vuotias lehdenjakaja ylipäänsä saa töitä mistään. Ennen kuin Goltz sai kuljetushommat tuttavansa kautta, hän lähetti noin sata työhakemusta eikä saanut yhtäkään haastattelukutsua.

Eikä Goltz aja pakettiautoa ahkeruuttaan. Lisätöitä oli pakko saada, koska lehtiä jakamalla ei enää tule toimeen.

"Ajattelen tätä selviytymisen kannalta. Ei ole muuta mahdollisuutta". Petteri Goltz

Goltz pitää itseään esimerkkinä siitä, mihin Postin “työehtoshoppailu” eli työntekijöiden työehtojen heikentäminen on johtanut.

Uutisten tehoseurannassa viikkoja ollut Postin työkiista ratkesi keskiviikkona. Kiista koski 700 pakettilajittelijaa, jotka Posti halusi siirtää Teollisuusalojen ammattiliiton ja Medialiiton väliseen halvemman työehtosopimuksen piiriin.

Goltz ja 2 300 muuta Postin varhaisjakelijaa siirrettiin kyseisen työehtosopimuksen alle jo syksyllä 2017. Silloin Goltz arveli, että uudet työehdot pudottaisivat hänen palkkaansa 60 prosentilla, eli noin 2 300 eurosta alle tonniin kuukaudessa.

Kuinka tarkka arvio oli?

– Palkka varhaisjakelusta on pudonnut noin 50 prosenttia.

Yötyöstä saatu korvaus putosi useista euroista 80 senttiin per tunti. Varhaisjakelijat menettivät myös tukun muita etuuksia, kuten vuosien varrella myönnetyt palkanlisät. Ne kirpaisivat etenkin Goltzia, joka on jakanut sanomalehtiä 35 vuotta.

Vuonna 2017 Goltz arveli elämänsä pakan menevän kokonaan uusiksi. Näin on käynyt. Vuorokaudessa on nyt 12–14 tuntia töitä ja se ottaa veronsa. Päivätöidensä vuoksi Goltz ei voi olla kotona vastaanottamassa autistista tytärtään, jonka omaishoitaja Goltz on. Sosiaalinen elämä on jäänyt minimiin.

– Jaksan painaa niin kauan kun vauhti pysyy yllä. Kun menen kotiin, syön ruuan ja simahdan sitten täysin. Harrastuksia ei ole mitään. Työpäivän jälkeen ei ehdi eikä jaksa.

Muut varhaisjakajat ovat samassa tilanteessa, Goltz sanoo. Ja samassa mielentilassa.

– Tämä ei ole ihmisarvoista elämää.

Goltz ja perheen lemmikkivuohi Iisakki vuonna 2017. Iisakin kanssa tehdyt kävelylenkit ovat jääneet Goltzin päivätyön ja ajanpuutteen vuoksi. Jouni Immonen / Yle

Osa Postin varhaisjakelijoista on ratkonut ongelman kuten Goltz eli ottamalla lisätöitä varhaisjakelun päälle.

Osa varhaisjakelijoista on tehnyt toisenlaisen ratkaisun: he tekevät muutaman tunnin varhaisjakeluvuoronsa ja hakevat sen päälle soviteltua päivärahaa.

Kuvio huvittaa Goltzia.

– Ensin Posti tilittää valtiolle voittoa, ja sitten valtio tukee Postin työehtoshoppailua maksamalla työntekijöille tulonsiirtoa.

Goltz ei halua jättäytyä tukien varaan. Palkkatulot kerryttävät eläkettä soviteltua päivärahaa enemmän, hän tuumaa. Goltz myös epäilee, ettei häntä välttämättä hyväksyttäisi osa-aikaiseksi työntekijäksi, sillä hän tekee oman jakelupiirinsä päälle niin paljon ylimääräistä kuin voi.

Tukien hakeminen ottaisi myös luonnon päälle, Goltz sanoo.

"Minulla on se lapsellinen uskomus, että kun tekee työnsä hyvin, niin se palkitaan". Petteri Goltz

Postin pakettilajittelijoita uhannut siirto halvemman työehtosopimuksen piiriin on peruttu. Se ei ymmärrettävästi lämmitä Goltzia tai muita varhaisjakelijoita.

– Meillä on aika katkeraa väkeä talossa. Vuosikymmeniä lehtiä jakaneita, joilla ei ole mitään paikkaa mihin mennä.

Goltz myöntää olevansa katkera itsekin. Syitä riittää. Ylen MOT:n mukaan Posti on hukannut erilaisten liiketoimintaseikkailujen vuoksi jopa satoja miljoonia euroja.

– Onhan se täysin väärin, että meidän palkkoja lasketaan sen takia, että saadaan paikattua toisaalla tehtyjä tappioita.

Ja ennen kaikkea: miksi yhteiskunta seisahtui 700 pakettilajittelijan vuoksi, kun 2 300:n varhaisjakelijan työolojen kurjistaminen humahti läpi ilman tukilakkoja tai edes suurempaa mediahuomiota?

– Meistä ei ole julkisuudessa puhuttu tämän asian tiimoilta juuri yhtään. Kun meillä kaksi vuotta sitten oli lakko, Sanoman lehdissä ei ollut siitä yhtäkään juttua.Sanottiin vain, että jakelu on poikki.

Goltzin päässä pyörii kysymys: Miksi postilaisten liitto PAU asettui poikkiteloin työnantajan kanssa nyt, mutta hyväksyi surkeat työehdot jäsenilleen vuonna 2017?

Yksi vastauksista on se, että valtaosa maan lehtien varhaisjakelijoista oli Teollisuusliiton ja Medialiiton huonomman työehtosopimuksen piirissä jo ennen syksyä 2017. Silloin PAUssa epäiltiin, että jos Postin varhaisjakelijoiden huonompia työehtoja ei olisi hyväksytty, työt olisivat siirtyneet jakelun halvemmalla tuottaville Postin kilpailijoille.

– Sanoma on pitkään uhkaillut Postia siitä, että he irtisanovat jakelusopimuksen Postin kanssa, perustavat oman jakeluyhtiön ja ottavat halvemman työehtosopimuksen sinne käyttöön, väittää PAUn puheenjohtaja Heidi Nieminen.

Sanoma kiistää väitteen.

– Ei pidä paikkansa. Meillä on Postin kanssa 2000-luvun alkupuolelta jatkunut hyvään yhteistyöhön ja luottamukseen perustuva sopimussuhde pääkaupunkiseudun varhaisjakelusta, sanoo Sanoman viestintäjohtaja Hanna Johde.

Maahanmuuttajien vika?

Niemisen mukaan varhaisjakelijoiden vähäiseksi jääneessä työtaistelussa vaikutti myös se, että varhaisjakelijat ovat muita Postin ammattiryhmiä huonommin järjestäytyneitä.

– Silloin vuonna 2017 ei löydetty riittävän yhtenäistä rintamaa työtaistelutoimiin, Nieminen sanoo.

Goltz muistaa asian toisin.

– Olimme valmiita pitkään lakkoon. Mutta liitossa pohdittiin, onko varaa maksaa muutaman päivän edestä lakkoavustuksia.

Sen Goltz myöntää, että varhaisjakelijat ovat huonosti järjestäytyneitä. Työ on yksinäistä. Lehdenjakajat eivät tapaa toisiaan kuin hetkisen lehtiä hakiessaan. Järjestäytymistä vaikeuttaa myös se, että suuri osa varhaisjakelijoista on maahanmuuttajia, jotka eivät puhu suomea tai kuulu liittoon.

Goltz ei kuitenkaan syyllistä maahanmuuttajia kurjistuneista työoloista. Epätoivoisessa tilanteessa kuka tahansa ottaa työn vastaan ehdoista huolimatta, hän sanoo.

Ja moni maahanmuuttaja on Goltziakin huonommassa asemassa.

– Yksi kaveri meni toiseen yhtiöön jakamaan mainoksia päivällä. Hän sanoi, että sielläkin on palkat laskeneet, ja ettei kahdestakaan työstä saa niitä tuloja, mitä oleskelulupaan tarvitaan.

"Kolonialismi on ottanut uudet kasvot". Petteri Goltz.

Suunta huolestuttaa Goltzia. Työolojen kurjistuminen aiheuttaa sen, että kaikki pyrkivät töistä pois. Postin mukaan varhaisjakelijoista vaihtuu vuoden sisällä yli puolet. (siirryt toiseen palveluun)

Jäljelle jäävät ne, jotka eivät muuta työtä saa. Heillä ei ole halua, kykyä tai voimia työehtojen puolustamiseen ja parantamiseen, Goltz sanoo.

Goltz kertoo esimerkin: Postin varhaisjakelijat eivät tällä hetkellä voi parantaa työehtojaan paikallisen sopimisen kautta. Tämä johtuu siitä, että varhaisjakelijoilla ei ole luottamusmiestä, joka työehtoneuvotteluihin tarvitaan. Tämä taas johtuu siitä, että luottamusmiehen toimiin annettu aika on niin vähäinen, että kukaan ei halua ottaa tehtävää vastaan.

– Luottamusmies saisi kuukaudessa vapautuksen kolmesta varhaisjakeluvuorosta, jonka aikana pitäisi hoitaa tuhannen liiton jäsenen asioita.

Goltz on katkeroitunut työehtojensa kurjistumisen vuoksi. "Olen pitänyt tätä maata oikeudenmukaisena. Olen aina kuvitellut, ettei tällainen ole mahdollista. Mutta kyllä se voi olla". Petteri Sopanen / Yle

Päättyneessä postikiistassa piilee kuitenkin myös mahdollisuus.

Varhaisjakelijoilla on mahdollisuus neuvotella itselleen nykyistä parempi työehtosopimus tammikuussa. PAUn Niemisen mielestä se olisi hyvä hetki neuvotella paremmat työehdot, kun postilaisten tilanne on jo saanut paljon julkisuutta.

– Tulemme kaikin keinoin tukemaan Teollisuusliittoa ja olemme valmiita tekemään kaikkemme, että varhaisjakajien osalta tilanne korjaantuu, Nieminen vakuuttaa.

Sitä odotellessa Goltz jakaa lehtiä ja ajaa pakettiautoa. Ja odottaa parempaa huomista.

– Minulla on edelleen sellainen lapsellinen usko, että tällainen vääryys korjataan.

Juttua muokattu 29.11.2019 klo 10:48: Jutusta poistettu lause, jossa mainittiin, että Posti halusi siirtää pakettilajittelijat Posti Palvelut Oy -tytäryhtiöönsä. Tämä siirto on tapahtunut. Sen sijaan pakettilajittelijoiden siirto halvemman työehtosopimuksen piiriin peruttiin.

Lue myös:

Postilakon päättyminen oli monelle helpotus: Juvan jakajat kiittivät neuvottelijoita ja painuivat jakamaan paketteja

Postin työriita ratkesi, voiko nyt huokaista helpotuksesta? 5 kysymystä ja vastausta siitä, mitä tästä kaikesta seuraa

Postin kiitos sanomalehdenjakajalle 33 vuoden työstä: palkasta pois 60 prosenttia

Postilakon käänteet: Näistä hetkistä vääntö 700 pakettilajittelijan työehdoista muistetaan