Kommentti: Rikkaiden leskille jopa 7500 e/kk – jos etu viedään, tämä ryhmä kärsii

Leskeneläkkeiden rajoittaminen on ymmärrettävää. Maksajan viittaa sovitellaan kuitenkin jälleen nuorten harteille, Teemu Muhonen kirjoittaa.

Suomen sadalle hyvätuloisimmalle leskelle maksetaan palkansaajien ja työnantajien yhteisestä pussista keskimäärin 6 750 euroa kuukaudessa heidän loppuelämänsä ajan, kirjoitti Helsingin Sanomat vuonna 2012.

Palkansaajien tutkimuslaitoksen silloinen tutkimusjohtaja Reija Lilja peräänkuulutti ”kalliiseen ja epätasa-arvoiseen” leskeneläkejärjestelmään pikaista remonttia ja leskeneläkkeiden maksuaikojen rajoittamista.

Viisi vuotta myöhemmin Liljan toive näyttää toteutuvan: sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä ehdottaa tuoreessa selvityksessään, että leskeneläkettä maksettaisiin tulevaisuudessa vain kahden tai kuuden vuoden ajan.

Suunniteltu muutos voi kuulostaa oikeudenmukaiselta, muttei välttämättä ole pelkästään sitä.

Keskimääräinen leskeneläke 590 e/kk

Aviopuolisonsa menettäneet suomalaiset voivat saada oman eläkkeensä päälle enintään puolet aviopuolisonsa eläkkeestä.

Viime vuoden lopulla sadan eniten leskeneläkettä saavien keskietuus oli noussut lähes 7 500 euroon.

Julkisuudessa nostetaan usein esiin vain nämä kaikkein korkeimmat leskeneläkkeet, mutta leskeneläke on tärkeä osa lukemattomien aivan tavallisten eläkeläisten toimeentuloa.

Vuonna 2015 sitä sai 255 000 suomalaista, joista selvästi suurin osa oli naisia. Keskimääräisen eläkkeen suuruus oli 590 euroa kuukaudessa.

Rahaa etuuksien kustantamiseen kului lähes 1,7 miljardia euroa, eli peräti 2 prosenttiyksikköä kaikkien työntekijöiden palkoista maksetuista 24 prosentin eläkemaksuista meni leskeneläkkeisiin.

Ovatko miehen tulot oikea peruste tukiin?

Vaikka leskeneläke tarjoaa turvaa hyvätuloisten lisäksi suurelle joukolle pienituloisia naisille, Reija Liljan ja muiden järjestelmän vastustajien kritiikki osuu maaliinsa: minkä vuoksi yhteiskunnan tukea pitäisi ohjata naisille sen mukaan, kuinka paljon heidän aviomiehensä ovat sattuneet tienaamaan?

Pahimmillaan vuosikymmenten takaisiin sukupuolirooleihin pohjautuva järjestelmä voi ohjata naisia jäämään kotiin, sillä omat tulot vähentävät leskeneläkkeen määrää.

Järjestelmän puolustajat taas huomauttavat, että ilman leskeneläkkeen olemassaoloa nuorena menehtyvät maksaisivat työuransa ajan eläkemaksuja vain yhteisiin pottiin eikä edes heidän perheensä hyötyisi niistä.

Toisaalta samoin voi nykyisinkin käydä kaikille sellaisille henkilöille, joilla ei ole aviopuolisoa. Työeläke on pohjimmiltaan yksilöllinen vakuutus, josta hyötyvät aina eniten ne, jotka elävät pisimpään.

Nuoret maksavat, mutteivät saa

On jo pitkään näyttänyt selvältä, että loppuelämäksi edut takaava leskeneläkejärjestelmä haudataan ennemmin tai myöhemmin.

Ministeriön työryhmän selvityksen ongelma on se, että siinä on valittu jälkimmäinen vaihtoehto: uudistus ei vaikuttaisi nykyisiin etuuksiin millään tavoin, vaan se koskisi vasta vuoden 1975 jälkeen syntyneitä suomalaisia.

Niinpä nykynuoret joutuvat pulittamaan suuria summia edeltäjiensä leskeneläkkeisiin, mutteivät uudistuksen toteutuessa voi itse saada vastaavia etuuksia.

Myös edellisissä eläkeuudistuksissa on leikattu nimenomaan tulevien eläkeläisten etuuksista, ja 1950-luvun jälkeen syntyneet sukupolvet saavat eläkemaksuilleen selvästi nykyeläkeläisiä vähemmän vastinetta.

Jo myönnettyihin eläke-etuihin puuttumista kartetaan Suomessa kuin ruttoa, joten sama kaava toistuu eläkepolitiikassa kerta toisensa jälkeen.

Koska siihen ei ole näköpiirissä muutosta ja talouskasvu näyttää jäävän vaisuksi, realisti voikin ajatella, että nuorten tulevia eläkkeitä höylätään vielä useaan otteeseen.

Aikansa elänyt leskeneläkejärjestelmä on toki luonteva paikka aloittaa.