Tasavallan presidentti Sauli Niinistön mukaan Venäjän uuden lähettilään Pavel Kuznetsovin arvioissa Suomen mahdolliset Nato-jäsenyydestä on tuttu kaiku. Venäjä rinnastaa Naton sotilaat vihollisiin.

Kuznetsov arvioi suorasukaisesti Ilta-Sanomille Suomen roolia kansainvälisessä politiikassa. Hänen mielestään Suomen ”johdon tähän asti harjoittama sotilaallisen liittoutumattomuuden politiikka ei vain turvaa parhaalla mahdollisella tavalla maan kansallisia etuja, vaan on edelleen vakauttava tekijä Itämerellä”.

Suomen Nato-jäsenyyden kannattajille Kuznetsov muistutti, että Suomen liittoutuminen pakottaisi Venäjän ”asianmukaisiin vastatoimiin”.

Presidentti Niinistön mukaan kannanotot ovat tuttua venäläistä puhetta.

”Kultarannassa 2016 presidentti Vladimir Putinilta kysyttiin samaa. Vapaasti tulkittuna Putin vastasi, että nyt rajan takan ovat Suomen sotilaat, rauhanomaiset sotavoimat. Jos Suomi menee Natoon, siellä olisivat Naton sotilaat. Se oli hyvin tyhjentävä vastaus”, Niinistö sanoo Suomen Kuvalehdelle.

Presidentti ei halua arvioida, mitä asianmukaiset vastatoimet voisivat olla.

”Sen avaaminen on ihan turhaa. Putin on sanonut ihan kaiken. Heidän mielestään sen [Suomen Nato-jäsenyyden] jälkeen rajan takana olisi vihollinen.

Siis Nato-Suomesta tulisi Venäjän vihollinen?

”Siellä olisi vihollisen armeija. Tai Naton sotilaat, joista heillä on oma käsityksensä, vaikka ei puhuttaisi vihollisesta.”

Suurlähettiläs arvioi neuvostotyyliin Suomen ja Venäjän naapuruussuhteiden perustuvan maiden etujen huomioon ottamiseen.

Niinistö ei puhu huomioon ottamisesta, joka tarkoittaisi toisen valtion etujen vaikuttavan toisen maan päätöksien sisältöön.

”Myös Yhdysvallat, Ranska ja Venäjä huomioivat toistensa intressit. Se on kansainvälisen politiikan lähtökohta. Se on eri asia kuin olla samaa mieltä”, Niinistö sanoo.

”En näe mitään erityistä uutta hänen lausunnossaan.”