Terrorismirikoksista syytetty mies lähti kesken oikeusprosessinsa Isis-taistelijaksi. Tarinan palaset loksahtelivat paikoilleen, kun hänen suomalainen vaimonsa kirjoitti Isis-lehdessä perheen päätymisestä terroristijärjestöön.

Mistä on kyse? Al-Shabaabin rahoitusta koskeva oikeusjuttu oli Suomen ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa terrorismioikeudenkäynti. Se käytiin vuosina 2014–2016.

Lopulta hovioikeus vapautti epäillyt kaikista syytteistä.

Oikeusjutun päähenkilö oli tuossa vaiheessa jo liittynyt Isisiin.

Suojelupoliisi oli tarkkaillut miestä kaksi vuotta. Hänen puheluitaan oli kuunneltu yli vuoden ajan.

Oli syyskuu 2011. Keskusrikospoliisi tunkeutui miehen kotiin ja pidätti hänet.

Telekuuntelulla oli saatu tarpeeksi näyttöä siitä, että mies junaili rahaa al-Shabaabille, somalialaiselle terroristijärjestölle, joka kuuluu terroristiverkosto al-Qaidaan.

KRP ja Supo tutkivat tapausta pitkään ja hartaasti, koska kyseessä oli Suomen ensimmäinen terrorismijuttu. Miestä – kutsutaan häntä tässä O:ksi – pidettiin tutkintavankeudessa yli seitsemän kuukautta ja matkustuskiellossa peräti kaksi ja puoli vuotta.

Lopulta lokakuussa 2014 alkoi harvinainen oikeusprosessi: toistaiseksi ainoa suomalainen terrorismioikeudenkäynti.

Syytettynä oli O:n lisäksi kolme muuta somalialaistaustaista, kaksi miestä ja yksi nainen. Nämä kolme saivat al-Shabaabin rahoittamisesta viiden kuukauden ehdolliset vankeustuomiot.

Jutun päätekijä O sai pisimmän rangaistuksen: vuoden ja neljä kuukautta ehdollista. Helsingin käräjäoikeuden mukaan O oli kerännyt Suomesta rahaa terroristiseen tarkoitukseen, värvännyt veljensä al-Shabaabiin ja yrittänyt siepata veljenpoikansa terroristijärjestön koulutusleirille.

Kaikki tuomitut valittivat hovioikeuteen. O pääsi vapaalle jalalle. Hovioikeus käsittelisi hänen valituksensa vasta vuoden päästä.

Sen sijaan, että O olisi jäänyt Suomeen käymään oikeutta, hän otti perheensä ja lähti matkaan, suuntanaan Syyria ja Irak.

Asianajaja lähetti postia turkkilaiseen osoitteeseen.

Istunto alkoi, pääepäilty oli kadonnut

Kun Helsingin hovioikeus kokoontui käsittelemään terrorismitapausta 16. marraskuuta 2015, jouduttiin ongelmalliseen tilanteeseen. Jutun avainhenkilö O ei ollut paikalla.

Viranomaisten käsitys oli, ettei henkilö ollut Suomessa. Valtionsyyttäjä Juha-Mikko Hämäläinen totesi pääkäsittelyn aluksi, että viranomaisten viimeisin havainto O:sta oli keväältä 2015.

Hovioikeus oli etsintäkuuluttanut miehen Suomessa, tuloksetta.

Puolustusasianajaja kertoi lähettäneensä päämiehelleen postia turkkilaiseen osoitteeseen. Heidän yhteydenpitonsa oli katkennut jo alkuvuonna.

Tuomarit päättivät pitää oikeudenkäynnin poikkeuksellisesti ilman O:ta. Rikoksista oli kulunut jo monta vuotta, ja kyseessä oli kauan odotettu ennakkotapaus.

Lopputulos ei myöskään voinut olla O:n oikeusturvan vastainen. Syyttäjä oli tyytynyt käräjäoikeuden tuomioon eikä se siten voinut enää koventua.

Ratkaisu tuli maaliskuussa 2016: tuomio kumottiin. Kaikki syytteet menivät nurin.

Kukaan osapuolista ei enää valittanut, ja niin historiallinen terrorismijuttu sai sinettinsä.

Vuosia kestänyt tutkinta päättyi epäiltyjen vapauttavaan tuomioon keväällä 2016.

O, virallisesti nyt vapaa mies, oli tuolloin ollut terroristijärjestö Isisin riveissä jo vuoden.

Neljä kuukautta kalifaattiin tulon jälkeen naisen poika kuoli.

Vaimo Isisin propagandalähettiläänä

Muutama kuukausi historiallisen terrorismituomion jälkeen, heinäkuussa 2016, Isisin Dabiq-lehdessä julkaistiin kiintoisa artikkeli. Siinä suomalaiseksi esittäytynyt nainen kertoi kääntymisestään islamiin ja päätymisestään äärijärjestöön.

Dabiq on Isisin propagandajulkaisu, joka ilmestyi satunnaisesti syksyyn 2016 asti. Se on tarkoitettu ulkomaalaisten rekrytointiin, ja kirjoitusten todenperäisyydestä on vaikea varmistua.

Nainen kirjoittaa, että lähtöpäätös syntyi sen jälkeen, kun hänen miehensä pidätettiin terrorismista. Mies oli puhunut jihadista eli aseellisesta taistelusta vaimolleen jo aiemmin.

"Kun kalifaatti julistettiin, tiesimme minne mennä", nainen kirjoittaa Dabiqissa.

Kalifaatti on nimitys, jota Isis käyttää alueistaan Syyriassa ja Irakissa.

Kun mies vapautui vankeudesta, he lähtivät. Matkustaminen arvelutti heitä, koska mies todennäköisesti pysäytettäisiin rajoilla, he hermoilivat.

"Mutta pääsimme perille ilman ongelmia", tekstissä todetaan.

Nainen on kasvanut tavallisessa ei-uskonnollisessa perheessä Helsingissä. Hän kirjoittaa käyneensä pyhäkoulun ja rippikoulun ja "olleensa ihan kuin muutkin".

Kristinuskoaan hän alkoi epäillä aikuisena ja kääntyi muslimiksi vähän ennen toista avioliittoaan. Nainen tunsi islamia huonosti, mutta sai tukea uudelta aviomieheltään.

Tuo mies oli O.

Neljä kuukautta kalifaattiin tulon jälkeen naisen poika kuoli, hän kirjoittaa.

Perheessä on monta lasta: kaksi naisen edellisestä liitosta ja ainakin kolme yhteistä. Ylen tietojen mukaan vanhin on murrosikäinen poika. Suomalais–somalialainen pariskunta on nyt nelikymppinen.

Nainen kutsuu pojan kuolemaa siunaukseksi. Hän käyttää itsestään nimeä Umm Khalid al-Finlandiyyah.

"Jos olisin pysynyt vääräuskoisten maassa, mitä hänelle siellä olisi tapahtunut?" nainen kysyy.

Suojelupoliisin mukaan tällaista tekstiä voi kirjoittaa vain vahvasti radikalisoitunut henkilö.

Ylen tiedossa ei ole, onko perhe vielä Isisin alueella tai hengissä.

Suomalaisnaisen kirjoitus julkaistiin Isisin lehdessä kesällä 2016. Sisäministeriön Väkivaltainen ekstremismi -raportin mukaan artikkeli nosti Suomen profiilia Isisin propagandassa. Dabiq-propagandalehti

Saiko mies uskonnollisen herätyksen Euroopassa?

Kun O oli al-Shabaab-tutkinnan aikana Vantaan vankilassa, hänen vaimonsa kävi siellä perhetapaamisissa. Poliisin asiakirjoista paljastuu, että vaimo puhui miehelleen haluavansa pois maasta. Vaimon mukaan he olivat "leimautuneet terroristiperheeksi".

He olivat olleet naimisissa muutaman vuoden. O oli tullut Suomeen vuonna 2005 koluttuaan useita Euroopan maita.

Hän oli hakenut turvapaikkaa Saksasta ja oleskelulupaa Norjasta onnistumatta siinä. Suomessa hänellä oli tilapäinen oleskelulupa. O:lla oli Somalian kansalaisuus, mutta Suomen muukalaispassi.

Suomeen hän oli päätynyt, koska oli tavannut Norjassa nuoren suomalaisnaisen, jonka kanssa hän meni naimisiin. Ensimmäinen avioliitto kesti vain vuoden.

"Minusta tuli uskonnollinen vasta, kun saavuin Eurooppaan. Kun olin Norjassa, olin toivottomassa tilanteessa", O kertoi poliisikuulusteluissa.

Millä tavalla O oli toivoton, se ei esitutkintamateriaalista selviä. Kohta on luokiteltu salaiseksi.

"Tutustuin uskontooni lähinnä internetin välityksellä", hän selitti.

Hän ehti asua Suomessa neljä vuotta ennen kuin Supo alkoi seurata häntä.

O työskenteli ensin siivoojana ja meni sitten töihin Itellaan. Hän lajitteli postia vuosia. Pidätystään edeltävät kuukaudet O ajoi taksia ja bussia Helsingissä.

Syyria oli somalialaiselle O:lle tuttu paikka. Hän oli asunut maan pääkaupungissa Damaskoksessa yli vuoden ja opettanut siellä englantia, O kertoi poliisille.

"Matkustin Syyriaan, koska halusin päästä Eurooppaan. Syyriassa voi lahjoa jonkun viemään Turkin kautta Kreikkaan", hän perusteli yhteyksiään Syyriaan.

Matkaan "päästäminen" ei ole aina huono vaihtoehto.

Myöhemmin O kävi Syyriassa lomallakin, viimeksi keväällä 2010. Samoihin aikoihin Suomen poliisi laittoi hänet telekuunteluun.

Olisiko miehen lähtöä voitu estää?

Kuvio näyttää erikoiselta: Henkilö, jolle on langetettu terrorismituomio, on vapaalla jalalla, siirtyy terroristijärjestöön ja vapautuu myöhemmin terrorismisyytteistä.

Olisiko viranomaisten pitänyt tehdä jotain toisin?

Ei, vastaa al-Shabaab-jutussa syyttäjänä toiminut Juha-Mikko Hämäläinen.

O oli ollut käräjäoikeuden tuomion aikaan matkustuskiellossa ja tutkintavankeudessa jo yhteensä kolme vuotta. Matkustuskiellon jatkamiselle ei ollut enää laillisia perusteita, Hämäläinen perustelee.

Ehdollinen tuomio oli tullut ja syyttäjä oli siihen tyytyväinen.

– Ei ihmistä voida roikottaa löysässä hirressä iän kaiken. Liikkumisvapaus on perusoikeus eikä pakkokeinon käyttö saa olla kohtuutonta, Hämäläinen sanoo.

Suojelupoliisin viestintäpäällikkö Jyri Rantala huomauttaa, ettei matkustuskieltokaan estä lähtöä. Henkilö voi hankkia väärät paperit tai mennä muilla tavoin rajan yli. Rantala ei ota kantaa O:n tapaukseen tai tämän henkilöllisyyteen.

Nykyään keinoja on enemmän: terroristisessa tarkoituksessa matkustamisesta on tehty rikos. Vielä vuonna 2015 suojelupoliisi ei voinut estää O:n matkaa Isisiin, vaikka olisi siitä tiennytkin.

Matkaan "päästäminen" ei ole aina yksiselitteisesti huono vaihtoehto, sanoo terrorismitutkija Leena Malkki Helsingin yliopistosta.

Hän tietää olevansa poliittisesti epäkorrekti, mutta joskus lähdön epäonnistuminen on kanavoitunut iskuiksi kotimaassa, Malkki muistuttaa. Jos toiminnan tarve on, se johtaa usein toimintaan.

Mies vastasi syytteisiin Helsingin käräjäoikeudessa lokakuussa 2014. Käräjäoikeus tuomitsi hänet terrorismirikoksista, hovioikeus vapautti. Lehtikuva, kuvamuokkaus / Ylen kuvatoimitus

Looginen jatkumo: Al-Shabaabista Isisiin

Kuinka radikalisoitunut O oli oikeudenkäyntinsä aikaan?

Sekä Hämäläinen että Malkki sanovat, että heille muodostui kuva selvästi radikalisoituneesta henkilöstä. Malkki perehtyi al-Shabaab-tapaukseen tutkiessaan terrorismin torjuntaa Suomessa.

O piti yhteyksiä islamistisiin radikaalisaarnaajiin, kannatti al-Shabaabia ja hänen hallustaan löytyi gigakaupalla ääri-islamistista materiaalia.

– Juttuun uskottiin liittyvän muutakin kuin mitä oikeussalissa tuli esiin, mutta näyttö ei riittänyt, Malkki muistelee.

Suojelupoliisin mukaan al-Shabaabista on siirtynyt monia kannattajia Isisiin. Varsinkin vuosina 2014–2015 liikehdintä oli aktiivista.

Dabiq-kirjoituksessa suomalaisnainen väitti, että hän sai kimmokkeen lähtöön miehensä terrorismipidätyksestä. Terrorismitutkija Leena Malkki suhtautuu selitykseen varauksellisesti.

– Olisi yksinkertaistavaa laittaa lähteminen sen piikkiin, Malkki sanoo.

– Se ei ole harvinainen selitys. Mutta maailma on täynnä muitakin paikkoja, minne mennä, kuin Syyria.

Jos tekoaan on perustellut uskonnolla ja siitä saa tuomion, kyseinen maa alkaa helposti näyttäytyä uskontoa syrjivänä, Supon Jyri Rantala lisää.

Silloin sellaisessa maassa on vaikea asua.

Lakia muutettiin al-Shabaab-tapauksen vuoksi.

Nyt terrorismituomio olisi eri

Palataan vielä hovioikeuden historialliseen ratkaisuun. Jos oikeudenkäynti pidettäisiin tänään, tuomio olisi todennäköisesti toinen.

Lakia on muutettu: jo hovioikeuskäsittelyn aikaan voimassa oli uusi laki, jonka mukaan rikokseksi riittää terroristijärjestön yleinen rahoittaminen.

Mutta oikeudessa sovelletaan ensisijaisesti tekohetken lainsäädäntöä. Ja sen mukaan vuosilta 2008–2011 oli oltava näyttöä siitä, että Suomesta lähetetyt rahat olivat menneet juuri terrori-iskuihin.

Hovioikeus katsoi, ettei näyttöä tästä ollut ja vapautti epäillyt.

Malkin mukaan lakia muutettiin muun muassa al-Shabaab-tapauksen vuoksi.

Myös Hämäläinen toteaa, että tämä terrorismilain "aukko" on nyt korjattu.

Oikeudessa nähtiin paljon vaivaa sen todistamiseen, oliko al-Shabaabin toiminta pelkästään terroristista vai ei. Hovioikeus päätyi siihen, että ei ollut, käräjäoikeus siihen, että oli.

Hovioikeuden tuomareiden mukaan O tiesi kyllä rahojensa menevän al-Shabaabille, mutta ne oli voitu tarkoittaa myös vähävaraisten auttamiseen.

Tähän O ja muut epäillyt vetosivat: he olivat lähettäneet Somaliaan uskonnollisia almurahoja, ja tietyillä alueilla almurahatkin kulkivat al-Shabaabin kautta.

Ei kumpaakaan tuomiota voi pitää vääränä.

Isisissä vai ei? Ei vaikutusta tuomioon

Entä mitä tapahtui värväyssyytteille?

Käräjäoikeudessa O oli saanut ehdollista myös veljensä värväyksestä ja veljenpoikiensa sieppausyrityksestä al-Shabaabin taistelijoiksi.

Hovioikeus tuli siihen tulokseen, että O oli rohkaissut Itä-Afrikassa asunutta veljeään liittymään al-Shabaabiin, mutta se ei ollut liittymisen ainoa syy.

Suomessa asuneiden veljenpoikien sieppausta O oli valmistellut selvittämällä viisumeiden ja matkalippujen hintaa. Todisteita siitä, olisiko rikos toteutunut, ei hovioikeuden mukaan löytynyt.

Se, että tuomioistuimet päätyvät samasta näytöstä eri tulkintaan, ei ole tavatonta, sanoo Juha-Mikko Hämäläinen. Hän toimii nykyään Helsingin kihlakunnansyyttäjänä.

Siksi muutoksenhakumahdollisuus on oikeusvaltiossa olemassa.

– Se kuuluu pelin henkeen. Ei kumpaakaan tuomiota voi pitää vääränä, hän sanoo.

Sillä, oliko O tuomionsa aikaan Isisissä vai missä, ei ollut kuitenkaan merkitystä. Tuomarit arvioivat al-Shabaab-oikeudenkäynnissä näyttöä, joka liittyi terrorismirikosepäilyihin Suomessa ja Somaliassa vuosina 2008–2011.

– Mitä myöhemmin selviää tai on tapahtunut, se ei vaikuta enää tähän tapaukseen, Hämäläinen sanoo.

Juttu perustuu useisiin henkilölähteisiin. Emme yksilöi lähteitä. Lisäksi jutussa on käytetty laajalti poliisin, käräjäoikeuden ja hovioikeuden asiakirjoja. O:n puolustusasianajaja ja Helsingin hovioikeus eivät kommentoi tapausta.