Vain hetkeä ennen konkurssiaan Talvivaara Sotkamo maksoi emoyhtiölleen 700 000 euroa, minkä myötä tytäryhtiön tilit tyhjenivät lähes kokonaan. Konkurssipesä veti pörssiyhtiön oikeuteen ja vaati rahoja takaisin. Lopulta osa luvattiin palauttaa.

Kaivostoimintaa pyörittäneessä Talvivaara Sotkamossa tehtiin erikoisia rahansiirtoja marraskuussa 2014, kun yhtiö oli viittä vaille konkurssissa.

Yhtiö oli elänyt tiivistä yhteiseloa emonsa eli pörssiin listatun Talvivaaran Kaivososakeyhtiön kanssa. Molempia luotsasi Pekka Perä. Velkasaneerauksessa olleiden yhtiöiden väliset rahansiirrot alkoivat 4. marraskuuta pian sen jälkeen, kun Norilsk Nickel oli maksanut yhteensä 1,2 miljoonaa euroa metalliostoistaan tytäryhtiölle.

Talvivaara Sotkamosta siirrettiin emoyhtiölle noin 700 000 euroa. Siirrot tehtiin kolmessa osassa kahden päivän aikana. Kun tytäryhtiön konkurssi koitti 6. marraskuuta, sen tileillä oli jäljellä vain 50 000 euroa.

Toinen Talvivaara-yhtiö konkurssiin, toinen sinnittelee Talvivaara Sotkamo meni konkurssiin marraskuussa 2014.

Konkurssipesä myi kaivostoiminnan valtion Terrafamelle elokuussa 2016.

Pörssiyhtiö (Talvivaaran kaivososakeyhtiö Oyj) yrittää edelleen tervehtyä velkasaneerauksen avulla.

Pörssiyhtiö on sinnitellyt pystyssä myymällä palveluja ja vuokrannut kalkkilaitosta Terrafamelle.

Pörssiyhtiö ja Terrafame tekivät tammikuussa 2016 ehdollisen sopimuksen omistusten myynnistä Terrafamelle.

Maksujen perusteena olivat useita kuukausia vanhat laskut tytäryhtiön emolta ostamista palveluista, kalkkikivilaitoksen vuokrasta ja hallintopalveluista.

Konkurssipesän julkisselvittäjän Jari Salmisen mukaan muut velkojat eivät saaneet suorituksia erääntyville saatavilleen läheskään samassa suhteessa. Velkaa olikin valtavasti. Pelkästään vuoden kestäneen velkasaneerauksen aikana tytäryhtiölle oli kertynyt uutta velkaa yli 34 miljoonaa euroa. Kaikkiaan konkurssivelkaa oli lopulta jättimäiset yli 1,4 miljardia euroa.

Pesänhoitaja: Suosittiin räikeästi yhtä läheistä

Rahansiirrot nousivat esille tilintarkastusyhtiö Tuokko Oy:n tekemässä erityistarkastuksessa. Salmisen mukaan suoritukset oli tehty sopimattomasti juuri ennen konkurssia ja molemmat yhtiöt olivat tienneet, että Talvivaara Sotkamo tulee tekemään konkurssihakemuksen.

– On selvää, että yhtiöt tiesivät, että maksusuoritukset olivat räikeästi kohdistuneet yhdelle läheiselle velkojalle muiden velkojien kustannuksella. Yhtiöt ovat tehneet tietoisen valinnan maksuista läheiselle juuri konkurssin partaalla, Salminen toteaa Espoon käräjäoikeudelle lähettämässään haastehakemuksessa.

Hakemuksessa viitataan myös erityistarkastuksen lausuntoon yhtiöiden tiiviistä suhteesta.

– Yhtiöiden juridinen itsenäisyys ja vastuu on käytännössä hämärtynyt ja Sotkamo Oy:n hallintoa ei ole hoidettu sillä tavoin, mitä yhtiön juridinen itsenäisyys olisi edellyttänyt, raportissa todetaan.

Pörssiyhtiö sopi rahan palauttamisesta

Konkurssipesän julkisselvittäjä Salminen haki lopulta rahoja takaisin käräjäoikeuden kautta. Sitä ennen hän oli neuvotellut asiasta jo suoraan pörssiyhtiön kanssa.

Pörssiyhtiö ei ollut pitänyt takaisinmaksua aluksi tarpeellisena. Se perusteli kantaansa sillä, että julkisselvitykseen siirtynyt konkurssipesä ei voisi kuitenkaan maksaa velkojille jako-osuuksia. Salminen piti näitä selityksiä perusteettomina.

Yhtiöt ovat tehneet tietoisen valinnan maksuista läheiselle juuri konkurssin partaalla. Jari Salminen, konkurssipesän julkisselvittäjä

Talvivaaran Kaivososakeyhtiö viittaa tapaukseen lyhyesti myös maanantaina julkaistussa tilinpäätöksessään. Se kertoo sopineensa takaisinsaantikanteen konkurssipesän kanssa joulukuussa.

Yle pyysi pörssiyhtiön toimitusjohtajalta Pekka Perältä kommenttia rahansiirtoihin, mutta hän siirsi kysymykset vastattavaksi yhtiön velkasaneerausta hoitavalle asianajajalle Pekka Jaatiselle. Jaatisen kontolla oli aikanaan myös tytäryhtiön velkasaneeraus.

Jaatisen mukaan sopimus on "varsin kohtuullinen" ja vain osa summasta luvattiin maksaa takaisin konkurssipesään. Hän perustelee sovintoa sillä, että tämänkaltaiset oikeusriidat ovat aina epävarmoja ja pitkiä prosesseja.

"Normaaleja maksuja"

Jaatinen muistuttaa, että pörssiyhtiö on konkurssipesän suurin velkoja. Hänen mukaansa rahansiirrot ja siihen liittyvä takaisinsaantikanne ovat olleet "täysin normaaleja" toimia. Yhtiöillä on ollut runsaasti keskinäistä maksuliikennettä.

"Ne ovat olleet normaaleja maksuja ja Talvivaaran mittakaavassa kyse ei ole ollut mistään suuresta summasta." Pekka Jaatinen, pörssiyhtiön velkasaneerauksen hoitaja

– Minä en selvittäjänä ole ollut missään tekemisissä maksuliikenteen kanssa. Objektiivisesti katsoen he (Talvivaara Sotkamon johto) ovat tehneet ihan normaaleja maksuja, Jaatinen selvittää.

Millä tavalla yhtiössä ajateltiin muiden velkojien asemaa, johon Salminenkin kanteessaan viittaa?

– Eihän missään ole väitetty, että tämä olisi ollut rikollinen teko. Ne ovat olleet normaaleja maksuja ja Talvivaaran mittakaavassa kyse ei ole ollut mistään suuresta summasta, Jaatinen sanoo.

Se on ollut kuitenkin rahaa, joka on katsottu tarpeelliseksi saada tuolloin pörssiyhtiöön?

– Siinä saattoi olla vaikka joku kemikaalilasku tai joku muu hoidettavana.