Tuomarit ja lakimiehet ovat saaneet melkoisen hepulin rikesakon korvaajaksi esitetyn liikennevirhemaksun mukana tulevista muutoksista virhemaksun oikeuskäytäntöön. Suomen tuomariliiton ja Suomen Lakimiesliiton tyrmistys ilmenee selkeästi lausunnoista, jotka liitot ovat lähettäneet liikenne- ja viestintäministeriölle tieliikennelain uudistuksen lakiluonnoksesta.

Tuomariliitto ja Lakimiesliitto nostavat lakiluonnoksesta esiin muun muassa sen, että liikennerikkomuksissa luovuttaisiin oikeusturvan peruskiviin kuuluvasta syyttömyysolettamasta (jokainen on syytön, kunnes syyllisyys on laillisesti todennettu).

– Liikennerikkomusta koskeva todistustaakka olisi jatkossa syyttäjän sijasta liikennevirhemaksun saajalla. Virhemaksun määränneeltä viranomaiselta (yleensä poliisi) ei edellytettäisi näyttöä edes siitä, onko väitettyä rikkomusta ylipäätään tapahtunut, tuomariliitto paheksuu.

Tuomariliiton mukaan tekoon syyllistymisen tutkiminen jäisi mahdollisen muutoksenhaun varaan. Siinä asianosaisen olisi esitettävä perusteita sille, että ei ole syyllistynyt tekoon.

– Oikeusjärjestelmällemme vieras on seuraamuksen saajalle asetettava käänteinen todistustaakka ja se, että näyttövelvollisuus asetettaisiin sille, jolla olisi vähemmän mahdollisuuksia näytön esittämiseen.

Myös Autoliitto huomauttaa lausunnossaaan, että esitetty haltijavastuu todistustaakan kääntämisineen ei kuulu oikeusvaltion periaatteisiin.

"Oikeusturva heikkenee"

Lakimiesliiton mielestä rangaistun oikeusturvaa heikentää lisäksi esitetty muutoksenhakumenettely, joka olisi pääosin kirjallista. Suullinen käsittely olisi selvä poikkeus.

– Kun näyttötaakka on käännetty muutoksenhakijalle, hänen olisi käytännössä mahdotonta pelkästään kirjallisessa prosessissa saada liikennevirhemaksu kumotuksi. Suullisesti maallikon on helpompi saada oikeus ymmärtämään asiansa, Lakimiesliitto huomauttaa.

Tuomariliiton mielestä muutos heikentäisi olennaisesti nykytilannetta ja oikeusturva heikkenisi vielä sillä, että liikennevirhemaksun oikeuskäsittely on tarkoitus saada maksulliseksi.

Tuomariliiton mielestä ei voida sulkea pois johtopäätöstä, että tarkoituksena on nimenomaisesti tukkia muutoksenhakutie käytännössä.

– Hallituksen esitysluonnos jatkaa valitettavaa lainsäädännön kehityskulkua, jossa valtion säästötarpeet määrittävät lopputuloksen.

Lainlaatija: ei merkittävä heikennys

Lakiluonnoksessakin myönnetään, että näyttövelvollisuuden siirto ajoneuvon omistajalle tai haltijalle heikentää jossain määrin näiden oikeusturvaa. Lainlaatijan mukaan heikennys tapahtuisi kuitenkin Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja perustuslain asettamissa reunaehdoissa.

– Heikennys ei olisi voimassa olevaan rikesakkomenettelyyn verrattuna merkittävä, liikenneministeriön laatimassa lakiluonnoksessa huomautetaan.

Oikeusministeriö toteaa lausunnossaan, että ajoneuvokohtainen, käännettyyn todistustaakkaan perustuva liikennevirhemaksu on omaksuttavissa vähäisiin liikennerikkomuksiin.

– Vähäistä vakavampiin se ei ole täysin ongelmitta sovitettavissa, ministeriö muistuttaa.

Poliisi kannattaa

Poliisihallitus ja poliisia hallinnoiva sisäministeriö kannattavat lausunnoissaan rikesakkojen muuttamista liikennevirhemaksuiksi. Sisäministeriön mukaan virhemaksu tehostaa poliisin prosesseja ja mahdollistaa uuden tavan kehittää valvontaa. Kumpikaan ei ota lausunnossaan kantaa tuomareita ja lakimiehiä tyrmistyttävään käänteiseen todistustaakkaan.

Eduskuntaan syksyllä

Tieliikennelain kokonaisuudistus on tarkoitus saada eduskunnan käsittelyyn ensi syksynä. Liikennevirhemaksun voimaantuloon esitetään kahden vuoden siirtymäaikaa lain voimaantulosta. Poliisin mielestä liikennevirhemaksu tulee ottaa käyttöön vasta sen jälkeen, kun uusi vitja-tietojärjestelmä on toiminnassa, mahdollisesti vuonna 2021.

Liikennevirhemaksun suuruus vaihtelisi esimerkiksi ylinopeuksissa 50 eurosta 400 euroon saakka. Tuloista riippumaton liikennevirhemaksu mätkäistäisiin 30 kilometrin ylinopeuteen saakka. Siitä ylöspäin käyttöön tulisivat tutut tulotasoon sidotut päiväsakot.