Li Anderssonia sapettaa Nordean veto: pankki käytti asemaansa törkeästi, ja voi tehdä saman vielä Suomessakin

Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson ei ilahtunut Nordean pääkonttorin muutosta Suomeen. Hän pitää Nordean toimintatapaa röyhkeänä.

Andersson nosti sosiaalisessa mediassa julkaisemissaan kommenteissa ongelmallisiksi muun muassa ne taustasyyt, jotka Nordea on ilmoittanut Ruotsista lähtönsä syiksi.

– Se on suoraan ollut se, että pankki ei ole suostunut sääntelyn tiukentumiseen, minkä Ruotsin hallitus on täysin perustellusti esittänyt, jotta Nordean vastuita pystyttäisiin kasvattamaan mahdollisen kriisin varalta. Näitä ei Suomessa ole kommentoitu, Andersson sanoo.

– Nordea käyttää omaa asemaansa törkeällä tavalla vaikeuttaakseen Ruotsin hallituksen pyrkimyksiä järkevöittää finanssimarkkinoiden sääntelytilannetta, hän jatkaa.

Andersson pitää mahdollisena, että Nordea voi käyttää asemaansa samalla tavoin hyväkseen myös Suomessa.

– Onhan Wahlroos jo aikaisemmin kunnostautunut julkisuudessa kilpailuttamalla maita toisiaan vastaan, mitä tulee verotuksen tasoon.

Andersson sanoo, että Nordea valitsi Suomen, koska se on halvin vaihtoehto.

– Nordea on vain raa’asti arvioinut sitä, että missä se pääsee kaikista halvimmalla ja samaan aikaan julkisesti ilmoittanut Ruotsissa, että muutto on kannanotto hallituksen sääntelypyrkimyksiä vastaan. Tämä on tyyppiesimerkki siitä, miksi kansainvälistä yhteistyötä tarvitaan pelisäännöissä. Muuten isot toimijat pystyvät kilpailuttamaan maita toisiaan vastaan.

Nordean kaatuminen todellinen uhka

Andersson pitää seuraavaa kansainvälistä pankkikriisiä ja Nordean mahdollista kaatumista todellisena riskinä.

– Monet ekonomistitkin varoittelevat siitä, että joiltakin osin kurssit pörsseissä ovat jo korkeammalla kuin viime finanssikriisiä edeltävänä aikana. Siinä mielessä on edelleen syytä keskustella Euroopassa ja Suomessa siitä, miten finanssialan sääntelyä voidaan parantaa ja pankkien vastuita lisätä.

Andersson sanoo, että Ruotsissa hallitus halusi vähentää nimenomaan veronmaksajiin kohdistuvia riskejä mahdollisessa tulevassa kriisitilanteessa ja lisätä pankkien riskejä.

– Tämä kysymys on relevantti myöskin Euroopan mittakaavassa, jos tarkastelee pörssikurssien kehittymistä. Merkit viittaavat siihen suuntaan, että on syntymässä kupla.

Andersson toteaa, että monet EU-maat ovat nyt taloudellisesti huonomassa puolustusasemassa kuin ennen viimeisintä finanssikriisiä.

– Kun pankeille piti maksaa tukipaketit, julkinen velka lähti nousuun. Se on jäänyt pysyvästi korkeammalle tasolle verrattuna siihen, mitä se oli ennen tätä viimeisintä kriisiä. Valtioiden kyky kestää uutta sokkia on nyt pienempi kuin 2000-luvun alkuvaiheessa.

Euroalueella hartiat leveämmät

Myös Suomen Pankin johtokunnan jäsen Marja Nykänen arvioi, että pankkikonserni Nordean pääkonttorin muutto Ruotsista Suomeen muuttaisi rahoitusjärjestelmän riskejä Suomessa.

– Pankkitasolla näitä ovat luottoriski, likviditeettiriski ja kun kyse on isosta toimijasta, siihen sisältyy järjestelmän kannalta rakenteellisia riskejä, eli jos suuri toimija joutuu vaikeuksiin, se vaikuttaa koko rahoitusjärjestelmään.

Nordea on Pohjoismaiden suurin pankki ja yksi Euroopan kymmenestä suurimmasta yleispankista.

Nykäsen mukaan riskien hallinnan kannalta on oleellista, että suurille pankeille on jo asetettu lisäpääomavaatimuksia kattamaan riskejä.

Myös Finanssivalvonnan apulaisjohtaja Jyri Helenius kommentoi tänään talousuutistoimisto Startelille, että muutto lisää pankkisektorin riskejä Suomessa.

Nykänen sanoo, että Nordea on joka tapauksessa yksi Euroopan vakavaraisimmista pankeista.

– Se on selvinnyt hyvin Euroopan pankkiviranomaisen ja EKP:n stressitesteistä. Niiden tehtävänä on arvioida, miten pankki selviytyisi, jos pahin skenaario toteutuisi.

Nykäsen mukaan euroalueella hartiat ovat lisäksi leveämmät ja mahdollisen kriisin varalta veronmaksajia suojaisivat yhteisen kriisinratkaisurahaston lisäksi myös sijoittajavastuusäännöt.

Andersson toteaa, ettei vasemmistoliitossa uskota niiden olevan riittäviä.

– Kun katsoo euroaluetta ja eurooppalaisia pankkeja, niin kyllä niitä ongelmapankkeja ja -lainoja on edelleen olemassa. Myöskään rahaliiton rakenteellisia valuvikoja ei ole ratkaistu. Ne saattavat muodostua jälleen kerran ongelmaksi, jos käy niin, että pankkikriisi näyttää ajankohtaiselta jäsenmaassa, jossa on tarpeeksi iso pankkisektori.