Vážený pane inženýre,jménem Rady Českého rozhlasu tímto odpovídám na Vaši stížnost ze 14. října 2015.Rada ČRo se problematikou mediální reprezentace smlouvy o volném obchodu mezi Evropskou unií a Spojenými státy TTIP zabývala na své letošní květnové veřejné schůzi v souvislosti se stížností p. T. Rašovského (pod příjmením tohoto posluchače můžete najít tehdejší odpověď rady v příslušné části webu RČRo). Pan Rašovský tehdy poslal velmi důkladně zpracovaný podnět s řadou velmi silných argumentů. Z vysílání Českého rozhlasu bylo následně znát (navzdory tehdejšímu vyjádření od vedení ČRo, které jakékoli pochybení odmítlo), že si ČRo uvědomil své „zaspání“ ‒ v krátké době se tehdy objevilo několik obsáhlejších příspěvků, které se tématu TTIP věnovaly.Určitě tedy nejpozději od jara 2015 neplatí, že by ČRo existenci této smlouvy „zatloukal“, jak expresivně uvádíte.RČRo si k Vašemu podnětu vyžádala prostřednictvím generálního ředitele Českého rozhlasu vyjádření ze strany ČRo. Vypracoval je Mgr. Tomáš Pancíř, ředitel Centra zpravodajství ČRo. Text připojujeme v příloze. Rada ČRo se s ním neztotožňuje ‒ chápejme ho prosím jen jako dokument o současné míře sebereflexe vedení ČRo v oné záležitosti.Zde je výčet několika nedostatků toho vyjádření, které vnímáme jako příznakové obecně pro přístup ČRo k danému tématu i k reflexi role média veřejné služby:1) je škoda, že není Mgr. Pancíř v uvádění jednotlivých pořadů konkrétní; je-li s prací svého týmu tolik spokojen, jistě mohl připojit alespoň několik linků k nahrávkám či článkům dostupným na webu ČRo. Jeho pojetí odpovědi vede i k zastírání faktu, že velkou většinu i toho mála důkladnějších relací k tématu ČRo dosud vysílal na těch svých stanicích, které mají velice malou poslechovost2) souvislost mezi nízkou mírou povědomí občanů České republiky o TTIP a malou pozorností, kterou tématu dosud věnoval (také) Český rozhlas, vnímáme jako silnější, než tak činí vyjádření ČRo. To, co o daném podtématu (i o tradičních a sociálních médiích) uvádí Mgr. Pancíř, pokládáme za velmi sporné a pro vnímání ČRo vyloženě kontraproduktivní.Vám, vážený pane inženýre, děkujeme za zaslání odkazu na průzkum CVVM ze září 2015 ( http://cvvm.soc.cas.cz/mezinarodni-vzta ... -zari-2015 ), je to pro dané téma opravdu důležité.3) T. Pancíř používá k relativizaci Vašich výhrad podobný argument, který použil již u stejného tématu ve svém vyjádření (z 13. 5. 2015) na výše zmíněnou stížnost T. Rašovského. Tehdy T. Pancíř tvrdil: „Transatlantická obchodní a investiční úmluva (dále jen ‚TTIP‘) je naprosto zásadním tématem, kterému se samozřejmě Český rozhlas hodlá intenzivně věnovat.“Nyní Mgr. Pancíř píše: „jsem přesvědčen, že příležitostí k detailnímu avěcnému rozboru smlouvy TTIP budeme mít (míněn ČRo, pozn. Rady ČRo) dost“.Avšak existují mj. tyto dva zásadní důvody pro včasnější důkladný zájem o dané téma: návrh smlouvy TTIP měl být původně vypracován již do konce r. 2014 a i z připravovaného textu již bylo zveřejněno (a na různých fórech a v médiích analyzováno a okomentováno) tolik, že se kvalitní média mohou tématem zabývat opravdu do hloubky již nyní4) Mgr. Pancíř píše o tom, že prý „mnohé rozhlasy veřejné služby v zahraničí“ volí ohledně referování o TTIP „podobný přístup“. Zaráží nás vágnost zvolené argumentace a přístup ve smyslu „musíte mi věřit“. Konfrontace s fakty je ale pro ČRo v daném případě trapná: každý si může snadno udělat představu o tom, jak k danému tématu přistupuje např. BBC (na níž jinak pracovníci ČRo často odkazují). Doporučujeme například tento materiál http://www.bbc.com/news/world-europe-33422086 (a linky k témuž tématu pod oním článkem)5) Navzdory slibným pasážím z vyjádření (proklamace o brzkém pokládání tématu za jednu z priorit) se obáváme, že si Český rozhlas stále není dostatečně vědom závažnosti problematiky a souvislostí TTIP. Vyjádření ČRo se příliš váže k textu smlouvy, přitom z odborné, politické i občanské sféry existuje velké množství dokladů o tom, že fenomény související s problematikou TTIP již v řadě zemí přinesly závažné reálné právní, ekonomické a společenské dopady a jsou výše zmíněnými sférami reflektovány.6) Rozporuplné vyjádření ČRo v jedné části proklamuje: „Naše ambice je rozebírat dopady skutečných (nikoliv jen domnělých) ustanovení této dohody.“ To neobratné vyjádření by mohlo vzbuzovat dojem, že ČRo hodlá čekat (v případě schválení TTIP) x měsíců či let po nabytí účinnosti TTIP.7) T. Pancíř zdůrazňuje důležitost „zveřejnění dalších částí smlouvy.“ Bohužel se nijak nezmiňuje o tom, co pro zveřejnění již známých částí smlouvy udělal Český rozhlas8) Zaráží nás, že je z několika míst vyjádření ČRo je patrná tendenčnost: kritické hlasy vůči TTIP podává s negativním nádechem coby projevy „aktivistů“ a šířeného strachu.Rada Českého rozhlasu na své veřejné schůzi dne 25. 11. 2015 zopakovala svůj apel na vedení Českého rozhlasu, aby tématu TTIP zvýšenou pozornost a aby je zpracoval v širokých souvislostech a potřebnou pluralitou, jak jí to ‒ stejně jako i u jiných závažných témat ‒ ukládá zákon o ČRo a Kodex Českého rozhlasu.Rada ČRo se konečně přiblížila k možnosti zadávat nezávislé odborné analýzy vysílání Českého rozhlasu. Je velmi pravděpodobné, že některou z nich v budoucnosti necháme zaměřit na mediální reprezentaci tématu TTIP v Českém rozhlasu.Vážený pane inženýre, děkujeme Vám za zpětnou vazbu k práci Českého rozhlasu.S pozdravemPhDr. Petr Šafaříkpředseda Rady ČRopříloha Mgr. Tomáš Pancíř, ředitel Centra zpravodajství ČRo

Vyjádření vedení ČRo ke stížnosti R. Kučery ohledně informování o Transatlantické obchodní a investiční úmluvě v Českém rozhlase.



Jsem přesvědčen, že zpravodajství Českého rozhlasu v posledních měsících nepominulo

žádnou zásadní událost, která v tomto období v souvislosti s vyjednáváním smlouvy TTIP

byla. Kromě jiného jsme rozebírali možné důsledky mechanismu ISDS, přinesli jsme

stanoviska aktivistů i představitelky Evropské komise ohledně dopadu TTIP na ochranu

spotřebitele a informovali jsme také o protestech proti TTIP v západní Evropě. TTIP jsme

logicky zmiňovali také v souvislosti s nedávným dojednáním návrhu smlouvy o takzvaném

Transpacifickém partnerství (TPP). Smlouvě TTIP jsme se vedle zpravodajství věnovali i ve

všech základních řadách publicistických pořadů (Hlavní zprávy a 20 minut na Radiožurnálu,

Zaostřeno, Názory a argumenty, Ranní Plus nebo Den podle na ČRo Plus, Jak to vidí na

ČRo Dvojka).



Přesto je povědomí české veřejnosti o smlouvě TTIP malé, což dokázal nedávný průzkum

CVVM. Je samozřejmě jednoduché tvrdit, že za to můžeme my, média, speciálně potom

média veřejné služby. Jsem ale přesvědčen, že jde o velké zjednodušení. V současném

světě tradiční média přišla o svůj monopol. Šířit informace a názory po internetu nebo po

sociálních sítích je velmi jednoduché. Co se nejsnáze šíří, to je strach. A přesto se zatím

mezi českou veřejností neuchytila ani hesla aktivistů, kteří varují před (možnými) negativními

dopady dohody TTIP.





Chápu, že aktivista bojující proti smlouvě TTIP (a tím nemyslím konkrétně stěžovatele) by

uvítal ideálně každý den odvysílání souhrnu argumentů proti této smlouvě – a pokud se TTIP

věnuje prostoru méně, bude to považovat za selhání. Úkolem média veřejné služby ale není

vysílat propagandu, být nástrojem aktivistů a šířit obavy, které zatím není možné věrohodně

potvrdit ani vyvrátit, neboť projednávaný text není kompletně zveřejněn.





Stejně jako stěžovatel, i já skutečně považuji smlouvu TTIP za zásadní. ČRo má smlouvu

TTIP zařazenu jako jednu z priorit pro zpravodajství a aktuální publicistiku v nadcházejících

měsících. Chystáme (bez ohledu na tuto stížnost) další pořady (například pro první týdny

rozšířeného vysílání ČRo Plus) věnované TTIP, připravujeme i zvláštní sekci na našem

zpravodajském webu, kde budou přehledně a srozumitelně vysvětleny základní údaje o



smlouvě TTIP (včetně jejich důležitosti), informace o postupu jejího vyjednávání a kde

nebudou chybět ani argumenty zastánců i odpůrců TTIP. Debatu v našem vysílání chceme

vést maximálně věcně a korektně. Naše ambice je rozebírat dopady skutečných (nikoliv jen

domnělých) ustanovení této dohody. A k tomu skutečně pomůže zveřejnění dalších částí

smlouvy.







Chápu, že se může zdát, že čas utíká. Ale jsem přesvědčen, že příležitostí k detailnímu a

věcnému rozboru smlouvy TTIP budeme mít dost, a to i vzhledem k samotné proceduře

jejího schvalování. Až po ukončení všech kol vyjednávání bude zveřejněna kompletní

dohoda a bude přeložena do všech úředních jazyků EU, následně bude předložena ke

schválení Radě a Evropskému parlamentu. Do této doby bohužel platí, že o obsahu

vyjednávané úmluvy je stále k dispozici jen omezené množství informací. Není k dispozici

text úmluvy, pouze jeho fragmenty. V takové situaci je obtížné (ne-li nemožné) splnit jednu

ze základních úloh média veřejné služby – informovat o smlouvě TTIP objektivně, pravdivě a

věcně. Debaty v této fázi vyjednávání jsou nevyhnutelně spíše o dojmech a pocitech,

případně o fámách a dohadech nebo z druhé strany o neověřitelných slibech, nikoliv o

skutečném obsahu připravované dohody, natož o jejích kvalifikovaně odhadnutelných

dopadech a důsledcích.



Ostatně, jak vím z našich neformálních debat (i v rámci EBU), podobný přístup volí i mnohé

rozhlasy veřejné služby v zahraničí.



Mgr. Tomáš Pancíř

ředitel Centra zpravodajství Českého rozhlasu

