Satumetsää ja aihkimäntyjä vain kivenheiton päässä Keskustorilta – Tampereen uusi luonnonsuojelualue valmistuu tänä vuonna

Tamperelaisille rakennetaan satojen hehtaarien suuruista uutta luonnonsuojelualuetta vain puolen tunnin ajomatkan päähän Keskustorista. Kintulammin tulevalla luonnonsuojelualueella kaupunkilaiset pääsevät nauttimaan satumetsästä, missä paksu sammalkerros peittää taannoin kaatuneita puunrunkoja ja missä kohti taivasta kurottavat jo kasvunsa päättäneet, satoja vuosia vanhat kilpikaarnaiset aihkimännyt. Tältä näyttää Saarijärvellä ja uudella laavulla: Jopa 400-vuotiaita mäntyjä Kintulammin alue sijaitsee Teisko–Aitolahdessa noin 21 kilometrin päässä keskustasta. Se on poikkeuksellisen laaja ja yhtenäinen varttuneiden ja vanhojen metsien alue Pirkanmaalla. Metsistä 75 prosenttia on varttunutta. Yli 80 vuotta vanhaa metsää on 140 hehtaaria. Vanhimmat kilpikaarnaiset aihkimännyt lienevät jopa 400-vuotiaita. Suojelualueella elävät muun muassa viitasammakko, liito-orava ja valkolehdokki. Harvinaisia jäkäliä ja sammalia Metsän luonnontilaisuutta ilmentäviä tai muuten harvalukuisia kääväkäslajeja löytyy 14. Lisäksi alueella tavataan harvinaisia jäkäliä ja sammalia. Kintulammin luonnonsuojelualueen pinta-ala on 544,5 hehtaaria, ja se rajautuu 61 hehtaarin Vattulan luonnonsuojelualueeseen. Reilun 600 hehtaarin laajuinen Kintulammin luonnonsuojelualue on toteutuessaan Pirkanmaan kolmanneksi suurin luonnonsuojelualue Helvetinjärven ja Seitsemisen kansallispuistojen jälkeen. Ekokumppanit Oy rakentaa Kintulammin retkeilyalueelle tehtiin hoito- ja käyttösuunnitelma jo vuonna 2007, mutta Tampereen kaupungin tiukan taloustilanteen takia hanke ei ole edennyt. Tälle vuodelle kaupungin budjettiin onnistuttiin saamaan investointirahaa. –Kaupungin täysin omistamalla Ekokumppanit Oy:llä oli osaamista ja mielenkiintoa lähteä toteuttamaan hanketta, joten töihin käytiin touko–kesäkuussa, sanoo projektipäällikkö Olli Vakkala Ekokumppanit Oy:stä. Pitkospuita, neljä uutta laavua... Ekokumppanit rakentaa luonnonsuojelualueelle 15 kilometriä retkeilyreitistöä, kilometrin verran pitkospuita ja neljä uutta laavua, joissa jokaisessa on tulipaikka, puuliiteri ja wc. Lisäksi alueella on yksi pelkkä tulipaikka ja wc. –Yksi isoimmista rakenteista on keskuslaavu, joka tehdään Kirkkokiven siirtolohkareen läheisyyteen. Seurakunta on suunnitellut alueelle metsäkappelia, tietää Vakkala. Reitistön varrelle pystytetään 35–40 viittaopastepistettä sekä opaskartat ja infotaulustot. –Alueen viittaopastetolppiin tulevat koordinaatit pelastuskoodijärjestelmää varten. Puutappeja ja keltamultaa Kintulammin luonnonsuojelualueen rakenteissa käytetään luonnonmukaisia menetelmiä. –Reittimerkinnät suojelualeen puustoon tehdään keltamullalla, pitkospuuliitokset puutapeilla eikä viitoitustolppien päitä käsitellä kyllästysaineella. Tolppien päät hiilipuupoltetaan eli hiillostetaan nuotiossa, jolloin laho ei pääse tunkeutumaan niihin sisään. Arkkitehdit suunnittelivat Kintulammin alueen laavuissa käytetään kierrätyshirsiä, jotka on hankittu pääasiassa lahjoituksina yksityisiltä. Laavujen rakentamisessa käytetään lohenpyrstöliitoksia ja tervaa. Rautaa laavuhirsiin ei hakata. Kunkin Kintulammin laavun on suunnitellut joku retkeilyhenkinen arkkitehti mittatilauksena siihen paikkaan, minne se pystytetään. Polkuja tampattu talkoilla Ekokumppanit on raahannut käsipelissä metsään pitkospuihin, laavuihin ja muihin rakenteisiin tarvittavan puutavaran. –Yhtenä viikonloppuna tamppasimme noin 50 henkilön talkoissa olemattomat polut näkyviksi maastoon. Bussilla pääsee Sorilaan Olli Vakkalan mukaan tamperelaiset pääsevät tänä vuonna valmistuvalle luonnonsuojelualueelle vaikka bussilla. Tampereen seudun joukkoliikenne tuo bussilla Sorilaan, mistä pääsee Viitapohjantien vartta Kintulammin majalle johtavan tien risteykseen. Sen läheisyydestä pääsee luonnonsuojelualueen polkuverkolle. Tampereen yhdyskuntalautakunnan ympäristö- ja rakennusjaosto hakee Pirkanmaan ely-keskukselta rauhoituspäätöstä Kintulammin 544,5 hehtaarin alueelle luonnonsuojelulain edellyttämällä tavalla. Kysymyksessä on Tampereen kaupungin luontolahja satavuotiaalle Suomelle. Rauhoituspäätöstä odotetaan alkuvuodesta 2018. Tampereen kaupunki hakee luonnosuojelulain mukaista rauhoituspäätöstä Pirkanmaan ely-keskukselta Kintulammin 544 hehtaarin sekä Makkarajärven-Viitastenperän 86 hehtaarin alueille. Kyseessä on Tampereen kaupungin luontolahja satavuotiaalle Suomelle. Molempien luonnonsuojelualueiden perustamista esitettiin ympäristö- ja rakennusjaoston kokouksessa 5. joulukuuta. Kaupunginhallitus käsittelee vielä asiaa ja rauhoituspäätökset tekee Pirkanmaan ely-keskus ensi vuoden alussa. Kintulammin alueen rauhoittamisen jälkeen suojelualueen kokonaispinta-ala on 603,5 hehtaaria, jolloin alue on Helvetinjärven ja Seitsemisen kansallispuistojen jälkeen Pirkanmaan kolmanneksi suurin luonnonsuojelualue ja maakunnan suurin yksityinen luonnonsuojelualue. Makkarajärvi-Viitastenperä sijaitsee Tampereella, Hervannassa, noin 12 km Tampereen kaupungin keskustasta kaakkoon Lempäälän ja Kangasalan rajalla. Kohde on maastonmuodoiltaan hyvin vaihtelevaa varttunutta tuoreen kankaan ja kuivan kankaan metsää.