Kun Britannian ja Euroopan unionin brexit-neuvottelut polkevat virallisesti ottaen paikallaan, Brysselissä huhutaan Britannian pääministerin Boris Johnsonin tekemästä salaisesta sopimuksesta.

Huhun mukaan Johnson olisi neuvotellut muiden EU-maiden selän takana Unkarin pääministerin Viktor Orbánin kanssa siitä, miten toimitaan, jos EU ei taivu Johnsonin vaatimaan erosopimukseen ennen 17. lokakuuta.

Väitteiden mukaan Unkari käyttäisi siinä tilanteessa veto-oikeuttaan ja estäisi Britanniaa saamasta jatkoaikaa brexit-neuvotteluille.

Näin Johnson voisi noudattaa maansa parlamentin säätämää lakia ja hakea jatkoaikaa tietäen, ettei se kuitenkaan mene EU:n puolella läpi. Lopputulemana olisi, että Britannia eroaisi unionista 31. lokakuuta, kuten Johnson on kannattajilleen luvannut.

On arvailujen varassa, kuinka realistinen uhka todellisuudessa on, mutta jo mahdollisuuden olemassaolo voi tuoda Lontoolle paremmat mahdollisuudet Brysselin taivutteluun. Näin ajatellaan ainakin Downing Streetillä kovan linjan brexiteerien keskuudessa.

Epäilykset Johnsonin salaisesta sopimuksesta ovat kasvaneet sen jälkeen, kun hän 16. syyskuuta Luxemburgin-kokouksen jälkeen vakuutti BBC:n haastattelussa noudattavansa lopulta lakia. Samalla hän lisäsi, että Britannia eroaa ehdottomasti ja joka tapauksessa 31. lokakuuta, jos EU ei ole taipunut brittihallituksen vaatimaan sopimukseen.

Mitä Johnson olisi mahdollisesti luvannut vastapalvelukseksi Orbánille, on arvailujen varassa. Nimettömien EU-virkamiesten lausuntojen mukaan unionilla ei olisi tällaisessa tapauksessa keinoa torjua Britannian lähtöä, koska lisäajan myöntäminen edellyttää jäljelle jäävien EU-maiden yksimielisyyttä.

Epäilyksiä on herättänyt myös Unkarin ulkoministerin Peter Szijjarton uutistoimisto Bloombergille antama haastattelu torstaina 12. syyskuuta.

Hänen mukaansa pääministeri Johnson on ollut erittäin määrätietoinen pyrkiessään toteuttamaan brittien brexit-kansanäänestyksen tuloksen ja jos pyyntö jatkoajan torppaamiselle tulee, Unkari tekee asiassa muista riippumattoman päätöksen.

Lisäksi Szijjarto muistutti, että useammat isot länsieurooppalaiset maat haluavat jo panna pisteen brexitin tuomalle epävarmuudelle, joten asia pitäisi ratkaista tavalla tai toisella mahdollisimman pian.

Erityisesti Ranskan presidentti Emmanuel Macron on suhtautunut julkisuudessa varauksella jatkoaikaan. Viimeksi 16. syyskuuta Luxemburgin pääministeri Xavier Bettel muistutti, että jatkoajan myöntäminen brexitille vaatii konkreettisia syitä.

Puheita nihkeydestä jatkoajan suhteen on kuitenkin Brysselin käytävillä pidetty lähinnä neuvottelutaktiikkana. Arvellaan, että pidennyksen myöntämisestä olisi EU-27-maiden kesken jo sovittu.

Unkarin mahdollinen sooloilu olisikin pahin unionimaiden yhtenäisyyttä kohdannut takaisku eroneuvotteluissa.