Suomen tieteen ja tutkimuksen taso nähdään hyväksi ja tieteen kykyyn tuottaa luotettavia ja paikkansa pitäviä tuloksia uskotaan laajasti.

Tiedot ilmenevät vastajulkaistusta Tiedebarometri 2019 -tutkimuksesta, jossa selvitetään kolmen vuoden välein suomalaisten suhtautumista tieteeseen ja tieteellis-tekniseen kehitykseen.

Tiedebarometrin esipuheessa todetaan, ettei se tälläkään kertaa tue tulkintaa tiedevastaisuuden kasvusta kansan parissa. Seitsemän vastaajaa kymmenestä ilmoittaa seuraavansa kiinnostuksella tiedettä, tutkimusta ja teknologiaa koskevia asioita.

Varsinkin luontoa, yhteiskuntaa ja taloutta seurataan paljon. Tiedebarometri myös osaltaan vahvistaa politiikan tutkimuksessa tehtyä havaintoa poliittisten aiheiden kiinnostuksen kasvusta.

Aihealueista kiinnostavimpia ovat ympäristö ja luonto sekä yhteiskunnalliset asiat, joita seuraa kolme neljästä. Tieteeseen ja tutkimukseen yleisesti liittyvä kiinnostus on kasvanut edellisestä tutkimuksesta ja politiikka kiinnostaa myös aiempaa enemmän.

Tiede kiinnostaa, mutta millä tavalla?

Tieteen kiinnostavuuden kasvu sopii huonosti julkisuudessa esitettyihin huoliin ja käsityksiin, joiden mukaan kansa olisi alkanut väheksyä tieteellistä tietoa. Toisaalta kiinnostus ei välttämättä ole positiivista.

Poliittisista puolueista tiede-, tutkimus- ja teknologia-aiheisiin myönteisimmin suhtautuvat vihreiden kannattajat sekä vasemmistoliiton ja perussuomalaisten kannattajat.

Perussuomalaisten kannattajista moni on silti barometrin mukaan sitä mieltä, että Suomessa tehdään liikaa nollatutkimusta hyödyttömistä aiheista ja luottamus tutkimustietoon on vähäisintä muiden poliittisten puolueiden kannattajiin verrattuna. (Tiedebarometri s. 49)

Äänestämättömät ja perussuomalaisten kannattajat luottavat vähiten tieteeseen. Seppo Suvela / Yle

Aihepiirien seuraaminen on sukupuolisidonnaista. Naiset seuraavat miehiä enemmän kulttuuria ja viihdettä, miehet puolestaan naisia enemmän urheilua ja talousasioita. Ympäristö ja yhteiskunnalliset asiat kiinnostavat laajasti molempia sukupuolia.

Tiedettä, tutkimusta ja teknologiaa käsittelevät aiheet kiinnostavat erityisesti miehiä.

Tieteestä kiinnostuneimmat ovat nuorehkoja aikuisia eli 26–35-vuotiaita. Kiinnostus on selvästi sidoksissa koulutustasoon.

Akateemiset ovat kaikkein kiinnostuneimpia tieteestä, sillä yli neljä viidestä ilmoittaa seuraavansa tiedeasioita. Koulutusaloittain korkeinta kiinnostus on teknisluonnontieteellisen sekä humanistisen koulutuksen saaneilla.

Kansa luottaa poliisiin, puolustusvoimiin ja yliopistoihin

Tiedebarometrissa mitattiin myös kansalaisten käsityksiä eri organisaatioista.

Suomalaiset luottavat erityisesti tutkimuksen mukaan yhteiskunnan sisäisestä ja ulkoisesta turvallisuudesta vastaavin organisaatioihin eli poliisiin (83 % tuntee hyvin tai melko suurta luottamusta, 2016: 85 %) ja puolustusvoimiin (79 %, 2016: 77 %).

Luottamus poliisiin on säilynyt Suomessa. Emilia Malin / Yle

Vähiten luotetaan poliittisiin puolueisiin.

Myös yliopistoihin ja korkeakouluihin luotetaan, ja näitä laitoksia kohtaan tunnettu luottamus on myös noussut edellisestä mittauksesta (77 %, 2016: 75 %).

Tiede‐ ja tutkimusorganisaatioista ylimmäksi nousee VTT , sitten listalla tulevat Suomen Akatemia ja Business Finland.

Lääketiede kiinnostavin tieteenala

Suuri enemmistö suomalaisista (74 %) ilmoittaa kiinnostuneensa kaikesta tiedettä koskevasta uudesta tiedosta. Yksittäisistä tieteen aloista kiinnostavimmaksi koetaan lääketiede, jota kaksi kolmasosaa ilmoittaa seuraavansa esimerkiksi uusien lääkkeiden ja hoitomuotojen kehityksen osalta.

Ympäristön tilaa koskeva tutkimustieto kiinnostaa miltei yhtä paljon kuin lääketiede. Kyselyyn vastanneista noin puolet oli kiinnostuneita historian- ja kulttuurintutkimuksesta, tietotekniikasta sekä geenitutkimuksesta ja bioteknologiasta.

Avaruustutkimus kiinnostaa joka kolmatta, miesten kiinnostus tätä kohtaan on huomattavasti naisia suurempaa. Myös vähemmän kiinnostava tiedepolitiikka kiinnostaa kansalaisia aiempaa tutkimusta enemmän (35 %, 2016: 30 %)

Kansanparantajien kykyihin uskotaan, mutta ei luontaislääkkeiden tehoon. Seppo Suvela / Yle

Televisio ja radio tärkeimpinä tiedonlähteinä

Tiedettä koskevan tiedon lähteistä televisio ja radio ovat tärkeimmät , mutta internetin merkitys on käytännössä yhtä tärkeä.

Internetin merkityksen nousua on myös seurannut sanomalehtien merkityksen pieneneminen.

Tieteen tiedotus ry:n tilaamassa tutkimuksessa selvitettiin myös, miten suomalaiset tuntevat tieteemme saavutuksia ja suomalaisia tieteenharjoittajia.

Laajimmin tunnistettu saavutus on AIV-rehu, toisena on ksylitoli ja kolmantena ovat matkapuhelimiin, mobiiliteknologiaan ja Nokiaan kytkeytyvät ilmaukset.

Paljon mainintoja saavat myös Linux sekä syöpätutkimus, -hoidot ja -lääkkeet sekä uutena tulokkaana nyhtökaura.

Kaikki listalla olevat asiat eivät ole tutkimuksen tulosta. Numerot palkkien perässä kertovat vastausten määrän. Seppo Suvela / Yle

Tutut tieteentekijänimet listan kärjessä

Merkittäväksi tieteenharjoittajaksi nimetään useimmin Esko Valtaoja ja toisena Bengt Holmström. Useita viittauksia saavat myös muun muassa Linus Torvalds, Jaakko Hämeen-Anttila ja Kari Enqvist.

Edesmenneistä tutkijoista merkittäväksi nimetään useimmin Nobel-palkittu tutkijamme A. I. Virtanen. Hänen kannoillaan ovat Arvo Ylppö ja Leena Palotie.

Tiedebarometri 2019 on vuonna 2001 käynnistetyn tutkimussarjan seitsemäs osa. Keskiviikkona julkistetun tutkimuksen on teettänyt Tieteen tiedotus ry ja sen toteutti Yhdyskuntatutkimuksen Pentti Kiljunen.

Tutkimusaineistoa on kerätty laajemmin kuin aiemmissa tutkimuksissa. Tutkimuksen perinteisempi osa on toteutettu postikyselyllä, johon vastasi yli tuhat suomalaista. Toisen ja uudemman osan muodostaa Kantar TNS Oy:n Gallup Kanava -paneelilla keräämä laaja verkkokysely.

Tiedebarometri on luettavissa Tieteen Tiedotuksen sivuilta:

Tiedebarometri 2019 (siirryt toiseen palveluun)

Lue myös

Ylen selvitys: Kuluttajille myytävistä geenitesteistä löytyi useita virheellisiä väittämiä – asiantuntijat pitävät arviota syöpäriskistä vastuuttomana

Sivistystyönantajat: Koulutus- ja tutkimusalan toimialakatsaus ja barometri 2019 (siirryt toiseen palveluun)

KORJATTU 29.11.2019 klo 11:20: A.I. Virtanen ei ole ainoa Nobel-palkittu suomalainen, kuten jutussa alunperin luki.