Säteilyturvakeskuksen mukaan ydinvoimahankkeen viivästyminen voi olla lopulta hyvä ja töitä nopeuttava asia. Kun suunnitelmat tehdään kunnolla, rakennusvaiheessa ei tarvitse tehdä asioita moneen kertaan uudelleen. Rosatom uskoo edelleen Hanhikiven alkuperäiseen aikatauluun.

Fennovoima ja Rosatomin tytäryhtiö Rusatom Energy International allekirjoittivat toimitussopimuksen Pyhäjoelle rakennettavasta Hanhikivi 1 -ydinvoimalaitoksesta 21.12.2013.

Edellisessä kuussa Säteilyturvakeskus oli julkaissut uuden, asiaa koskevan ydinturvallisuusohjeen. Esimerkiksi laajarunkokoneen törmäystä koskeva ohje tuli teknisesti voimaan vain kolme viikkoa ennen sopimuksen allekirjoittamista, mutta sen valmistelu oli kuitenkin kestänyt jo vuosia.

Referenssilaitoksen ydinreaktorin ympärillä on teräsbetoninen suojarakennus kuten lännessäkin. Reaktorihalliin mennään ilmalukon kautta. Timo Sipola / Yle

Uusi turvallisuusohje muutti suunnitelmia

Rusatom Energy Internationalin kaupallinen johtaja Anton Dedusenko kertoo uusien ohjeiden olleen merkittävästi vanhoja ohjeita tiukemmat. Tämän takia osapuolet tarvitsivat alussa lisää aikaa perehtyäkseen niihin ja tehdäkseen tarvittavat muutokset projektidokumentaatioon.

Erityisenä asiana Dedusenko nostaa esiin juuri lentokoneen törmäyksen kestävyyden vaatimusten muuttumisen.

– Uuden ohjeen vaatimukset olivat hyvin erilaiset verrattuna aiemmin käytettyihin, sanoo Dedusenko.

Ydinturvallisuustermistöä Ydinturvallisuuden jatkuva parantaminen perustuu ydinenergialakiin. Säteilyturvakeskuksen tehtävänä on asettaa lain edellyttämän turvallisuustason toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset turvallisuusvaatimukset. Säteilyturvakeskus julkaisee ja pitää yllä ydinturvallisuusohjeistoa. Ydinturvallisuusohjeista käytetään lyhennettä YVL-ohjeet.

Kaupallisen johtajan mukaan miltei samanaikaisesti sopimuksen allekirjoittamisen kanssa julkaistut uudet ohjeet määrittelivät Suomeen rakennettavan ydinvoimalan normit osin uusiksi.

Tähän yhtiö ei ollut varautunut, vaan ajatuksena oli saada paljon enemmän hyötyä aikaisemmista, ulkomaille toteutetuista hankkeista.

Säteilyturvakeskuksella erilainen näkemys

Projektipäällikkö Janne Nevalainen Säteilyturvakeskuksen ydinvoimalaitosten valvonta-osastolta ei osta Rosatomin näkemystä tästä asiasta. Pitkään valmisteltu ohje tuli voimaan ennen Rosatomin ja Fennovoiman välisen sopimuksen allekirjoittamista.

– Joulukuun alussa 2013 voimaan tullut ydinturvallisuusohje käsittelee muun muassa suuren liikennelentokoneen törmäyksen huomiointia. Siinä todetaan, että laitos tulee suunnitella lentokonetörmäystä koskevien suunnitteluperusteuhkaa koskevien vaatimusten mukaiseksi, tiivistää Nevalainen.

Vaikka Venäjän uuden ympäristölainsäädännön vaatimia jäähdytystorneja ei tulekaan, reaktorin suojakuori on Pyhäjoen suunnitelmissa metrin paksumpi. Suomen normit ovat tiukemmat. Timo Sipola / Yle

Ohjeessa todetaan muun muassa, että ydinvoimalaitoksen rakenteellinen kestävyys on mitoitettava suuren liikennelentokoneen törmäämisen varalle niin, että törmäyksestä ei seuraa merkittävää päästöä ympäristöön ja että laitos voidaan pitää turvallisessa tilassa.

Ei ymmärrystä myöskään Fennovoimassa

Mistä on kyse: Rusatom Energy Internationalin kaupallinen johtaja Anton Dedusenko pitää muuttuneita suomalaisia ydinturvalllisuusnormeja turvallisuusselvitysten viivästymisen syynä. Säteilyturvakeskus ja Fennovoima eivät pidä selitystä uskottavana. Rusatom Energy International on Rosatomin tytäryhtiö, joka on perustettu vuonna 2011 edistämään Rosatomin ydinteknologian myyntiä kansainvälisesti.

Myös Fennovoiman näkemys asiasta eroaa jyrkästi Dedusenkon lausunnosta. Fennovoiman viestintäjohtaja Maira Kettunen sanoo, että kaikki joulukuussa 2013 tehtyä ydinvoimala-kauppaa koskevat ydinturvallisuusohjeet olivat lainvoimaisia sopimusta allekirjoitettaessa.

– Uudet ohjeet olivat tiedossa jo sopimusta valmisteltaessa, ja niitä käsiteltiin neuvotteluissa. Laitostoimittajamme piti niitä jo silloin vaativina, muistelee Kettunen.

Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen on toki julkaistu ja voimaan tullut lukuisia muitakin muutoksia ydinturvallisuusohjeisiin. Ne koskevat muun muassa ydinlaitoksen rakentamisaikaista turvallisuuskulttuuria, luvitusta, raportointia, koekäyttöä ja varavoimalähteitä.

Ydinturvallisuusohjeita uudistetaan jatkuvana prosessina. Uudistettavana olevia ohjeluonnoksia pääsee lukemaan ja kommentoimaan kirjautumalla Säteilyturvakeskuksen ohjeistosivustolle. (siirryt toiseen palveluun)

Turkki-kytkentä sekoittaa asioita

Pyhäjoen hankkeen suunnittelun ja dokumentoinnin aikatauluja oli Rosatomissa lähdetty rakentamaan Sosnovyi Borissa sijaitsevan referenssilaitoksen ja eri puolilla maailmaa meneillään olevien samantyyppisten hankkeiden pohjalta.

Kaupallisen johtajan Anton Dedusenkon mukaan esimerkiksi vastaavassa hankkeessa Turkissa turvallisuuskysymysten käsittelytapa Rosatomin, tilaajan ja sikäläisen säteilyviranomaisen kesken on aivan erilainen kuin Suomessa.

Turkissa dokumentaatio tuotetaan yhtenä pakettina, kun Suomessa se on pilkottu 38 osaan.

Leningrad 2:n rakentamisessa on Rosatomin mukaan otettu huomioon Novovoronežin samanlaisen yksikön rakentamisessa esiin tulleet viat ja puutteet. Samalla tavalla Leningrad 2:n kokemukset on tarkoitus ottaa huomioon Pyhäjoen voimalaa rakennettaessa. Timo Sipola / Yle

Suomessa ydinenergia-asetus ja ydinturvallisuusohjeisto määrittelevät lupa-aineiston laajuuden ja yksityiskohtaisuuden.

Fennovoima ja Rosatom eivät toimittaneet asetuksen mukaista lupa-aineistoa kerralla, vaan täydentävät lupa-aineistoa oman suunnitelmansa mukaisesti. Hallintolaki antaa tähän mahdollisuuden.

– Meidän turvallisuusarvioinnin kannalta olisi selkeämpää, jos aineistot toimitettaisiin kerralla, jolloin pystytään tarkastamaan muun muassa eri suunnittelualueiden ylittävät suunnitteluperusteet ja niitä tukevat analyysit, sanoo Säteilyturvakeskuksen Nevalainen.

Erilaisia toimintakulttuureja

Turkissa voimalan turvallisuutta koskeva kommunikaatio tilaajan ja säteilyturvaviranomaisen kanssa on jatkuvaa sähköisesti sekä kymmenessä työryhmässä tapahtuvaa yhteydenpitoa.

Suomessa vastaavat työ tapahtuu kuukausittain kokoontuvien työryhmien kautta. Jos ongelmia ilmenee, niistä ilmoitetaan etukäteen ja keskustellaan työryhmissä.

– Suomessa luvanhakija toimittaa kaikki rakentamislupahakemusaineistot sähköisesti lukuun ottamatta niitä, jotka koskevat Suomen valtionhallinnon salassapitovaatimuksia. Suurin osa aineistoista ja Säteilyturvakeskuksen päätöksistä kulkee jatkuvasti Fennovoimalta meille sähköisesti, muistuttaa Nevalainen.

Fennovoima asettaa sanansa taiten.

– Totta on, että Suomeen rakennettava laitos ei ole samanlainen kuin Turkkiin rakennettava laitos. Rosatomin teknologia on mielestämme erittäin hyvää, mutta tosiaan Suomeen rakennettava voimalaitos pitää kaikilta osin toteuttaa suomalaisten vaatimusten mukaan, tarkentaa Fennovoiman Kettunen.

Rakennustyöntekijöitä Sosnovyi Borin uudella laitoksella. Timo Sipola / Yle

Erilaisia aikatauluja

Säteilyturvakeskus arvioi, että turvallisuusarvioinnin tekeminen kymmenien tuhansien sivujen laajuisesta aineistosta kestää noin puolitoista vuotta ensimmäisen paketin saapumisesta.

Koska turvallisuusselvitykset ovat myöhässä, Fennovoima on päivittänyt rakentamisaikataulua. Yhtiö suunnittelee nyt saavansa rakentamisluvan aikaisintaan vasta vuonna 2019.

Rosatom haluaisi vielä kuitenkin kiirehtiä dokumentaatiota.

Pystyäkseen toimittamaan vaaditut asiakirjat suunnitellussa aikataulussa Rosatom on mobilisoinut kaikki tarvittavat resurssit ja tuonut Helsinkiin sadan insinöörin organisaation, joka on valmis työskentelemään 24/7-pohjalta dokumentaation parissa.

– Meidän ajatuksena on saada kaikki 38 pakettia valmiiksi vuoden 2018 ensimmäisen neljänneksen aikana. Meidän näkemyksen mukaan rakentamislupa olisi edelleenkin mahdollista saada vuonna 2018. Se riippuu toki kaikkien kolmen osapuolen yhteistyöstä ja sen koordinoimisesta, Dedusenko muotoilee.

Hän kertoo myös, että Rosatomissa ymmärretään, että Stukin ydintuvallisuuteen liittyvää työtä ei voi sitoa kiinni lukkoon lyötyihin aikatauluihin.

Rusatom Energy Internationalin kaupallinen johtaja Anton Dedusenko (oik) oli vielä yhtiön uusien hankkeiden osaston päällikkö kun hän osallistui vuoden 2016 Finnish Energy Day -konferenssin paneelikeskusteluun yhdessä Suomen työ- ja elinkeinoministeriön energiaosaston osastopäällikkö Riku Huttusen kanssa. Juha Rikala

Lisäaika nyt, nopeuttaa rakentamista tulevaisuudessa

Säteilyturvakeskuksen mukaan asioilla ei sinänsä ole tulenpalavaa kiirettä. Tällaisen laitoksen valmistelu on sen mielestä parempi tehdä rauhassa ja kunnolla kuin kiireellä.

– Meidän näkökulmastamme olisi tärkeintä tehdä suunnittelu ja luvitus riittävän pitkälle tässä rakentamislupavaiheessa. Parempi ottaa lisäaikaa tähän vaiheeseen, jotta säästyttäisiin suunnittelun iteroinnilta rakentamisvaiheessa, sanoo Säteilyturvakeskuksen ydinvoimalaitosten valvonnasta vastaava johtaja Kirsi Alm-Lytz Ylelle.

Tällä hän tarkoittaa sitä, että jos turvallisuusselvitykset ja dokumentaatio tehdään hyvin, niin asioita ei tarvitsisi tehdä moneen kertaan uudelleen rakentamisvaiheessa, kuten vuosia viivästyneen Olkiluoto 3:n tapauksessa on käynyt.