Puuvilla-alushousujen merkintä 30 asteen pesusta on alimerkintä. Liian kylmässä vedessä puuvilla ei puhdistu ja myös vaatteen käyttöikä voi lyhentyä. Alimerkinnöillä tähdätään energiankulutuksen vähentämiseen.

Mistä on kyse? Vaatteiden pesulämpötilat ovat joskus alhaisempia kuin mitä materiaali kestäisi. Taustalla on ekologinen ajattelu

Pesuohjetta korkeampi lämpötila voi kutistuttaa vaatteita sekä haalistaa värejä.

Energiansäästön ja ekologisen ajattelun takia vaatteiden pesulappuihin merkityt pesulämpötilat ovat joskus alhaisempia kuin mitä materiaali kestäisi. Tavallisessa puuvillaisessa t-paidassa tai alusvaatteessa saattaa olla 40, joskus jopa 30 asteen pesumerkintä.

– Mielestäni 30 astetta on liian alhainen lämpötila ja kuulostaa alimerkinnältä. Symbolihan kertoo maksimilämpötilan, jonka tuote kestää. Se 30 ei voi monessakaan tapauksessa pitää paikkaansa, kertoo Suomen Tekstiili ja muoti ry:n standardisointisasiantuntija Auli Pylsy.

– En keksi mitään perusteluita sille, että puuvillavaatteessa on 30 asteen pesumerkintä. Puuvilla kyllä edelleen kestää 60 astetta, mutta tietenkin voi olla heikkolaatuisia, suoraväreillä värjättyjä t-paitoja, joiden värinkesto on huonompi.

Väärä lämpötila voi haalistaa värit

Kuudenkymmenen asteen pesu hävittää bakteerit ja poistaa rasvan, hien ja muun lian alhaisempia lämpötiloja tehokkaammin. Liian alhaisessa lämpötilassa reaktiivivärein painettujen tuotteiden värit saattavat jopa levitä. Silloin tuote vaatii uuden pesun 60 asteessa.

Puuvillan lisäksi polyesteri kestää hyvin kuuttakymmentä astetta. Kaikki tekstiilit eivät sitä tietenkään kestä.

En keksi mitään perusteluita sille, että puuvillavaatteessa on 30 asteen pesumerkintä. Auli Pylsy

– Silkki ja villa eivät kestä, ja jos puuvillaan on sekoitettu muuta materiaalia, joka ei kestä niin kuumaa, ohjeessa annetaan koko tuotteelle sopiva pesuohje.

Pesuohjetta korkeampi lämpötila voi kutistuttaa vaatteita sekä haalistaa värejä.

Pesuainevalmistajien näkökulma pesulämpötiloihin saattaa olla erilainen, Pylsy muistuttaa. Markkinoilla on pesuaineita, joiden kerrotaan tappavan bakteerit alhaisissa lämpötiloissa.

– En ole sen alan asiantuntija, mutta kun asiaa miettii, niin sehän tarkoittaa enemmän kemiallisia aineita enkä ole varma onko se kovin hyvä tavoite.

Pesukone kaipaa kuumaa pesua

Vaikka pöpöjä ei kammoksuisikaan, joskus niitäkin kannattaa miettiä.

– Erityisesti jos on sairauksia, niin ilman muuta tekstiilit pitää pestä kuumemmassa. Esimerkiksi sairaalatekstiilien ja potilasvaatteiden on kestettävä seitsemänkymmentäviisi astetta, jotta bakteerit varmasti katoavat, Pylsy kehottaa.

Valkoiset lakanat voi edelleen pestä silloin tällöin jopa 90 asteessa.

Monessa tapauksessa ohjeen kyseenalaistaminen on paikallaan. Auli Pylsy

– Se on ihan paikallaan, ja pesukonekin kaipaa välillä kuumaa pesua.

Lähtökohtaisesti Pylsy neuvoo noudattamaan pesumerkintöjä, mutta oman tietämyksensä ja tarpeen perusteella ohjelämpötilan voi ylittää.

– Monessa tapauksessa ohjeen kyseenalaistaminen on paikallaan. Jos puuvillassa on 30 asteen ohje, minä ottaisin riskin ja pesisin kuumemmassa. Mutta jos vaate menee siinä pilalle, se on oma vika, kun ei ole noudattanut ohjetta. Toisaalta hyvin vähän käytetyn tuotteen voi "kevytpestä" tai mieluummin vaikka tuulettaa ja pestä vasta, kun pesu on tarpeen.

Alimerkinnät viestittävät ekologisuutta

Pesulappujen liian alhaisiin pesulämpötilamerkintöihin on syy, ekologinen ajattelu. Tekstiilialalla tekstiilihuolto on yksi alue, joka vie paljon energiaa tuotteen elinkaaren aikana, Pylsy kertoo.

– Koska ekologisuutta korostetaan nykyisin paljon, alhaisella pesulämpötilamerkinnällä halutaan viestiä, että näin säästää energiaa. Pesuveden lämmittäminen on siitä näkökulmasta todella merkittävä tekijä.

Veden ja sen lämpötilan lisäksi pesutulokseen vaikuttavat kemikaalit, pesumekaniikka ja aika. Auli Pylsy

Mutta sen minkä veden lämmittämisessä säästää, voi menettää toisaalla.

– Suo siellä, vetelä täällä. Veden ja sen lämpötilan lisäksi pesutulokseen vaikuttavat kemikaalit, pesumekaniikka ja aika. Jotta vaate puhdistuisi kolmessakymmenessä asteessa, näitä muita tarvitaan suhteessa enemmän, Pylsy hoksauttaa.

Vaatteet saattavat myös kulua nopeammin, kun ne pestään alhaisemmassa lämpötilassa kuin mitä materiaali kestäisi.

– Esimerkiksi valkoinen pinttyy, eivätkä bakteerit katoa mihinkään. Mutta sillä ei taida olla kaikille hirveästi väliä, vaan heitetään vaate pois ja ostetaan uusi.

Täytyy muistaa, että vaatteiden valmistuksessa luonnonvaroja käytetään kuitenkin yleensä enemmän kuin niiden puhdistamisessa.