Presidenttipari aloitti virallisen vierailunsa Iranin Teheranissa eilen. Jenni Haukion päätös käyttää huivia on herättänyt keskustelua sosiaalisessa mediassa.

Presidentti Sauli Niinistö puolisonsa Jenni Haukion kanssa Teheranissa, Iranissa.­

MATONKUDONTAA Mellan-puistossa, ministerien tapaamista hotelli Espinasissa, bisnesseminaari.

Muun muassa nämä ovat olleet Suomen presidentin Sauli Niinistön ja hänen puolisonsa Jenni Haukion ohjelmassa, kun he saapuivat viralliselle vierailulle Iranin Teheraniin eilen.

Eniten keskustelua on kuitenkin herättänyt Haukion päätös pitää huivia vierailunsa aikana.

Jenni Haukio kuvattuna Mellat-puistossa Teheranissa.­

– Presidentin puoliso huivitettuna Iranissa. Ehdotan, että jatkossa näissä maissa myös suomalaisseurueen miehet vetävät huivin päähänsä, kommentoi muun muassa toimittaja Salla Vuorikoski Twitterissä.

” Presidentin puoliso huivitettuna Iranissa. Ehdotan, että jatkossa näissä maissa myös suomalaisseurueen miehet vetävät huivin päähänsä.— Salla Vuorikoski (@svuorikoski) 25. lokakuuta 2016

Kättelemättä jättäminen muistettiin

Keskustelussa ihmeteltiin sitä, miksi Haukio päätti pitää huivia semminkin muistaen sen, etteivät iranilaiset diplomaatit jousta omasta protokollastaan vieraillessaan Suomessa Linnan juhlissa.

Presidentti Sauli Niinistö kättelemässä Iranin presidenttiä Hassan Ruhania.­

Takavuosilta muistettiin tapaus, jossa Iranin suurlähettiläs Reza Nazarahari jätti kättelemättä presidentti Tarja Halosen ja kätteli ainoastaan hänen miehensä Pentti Arajärven.

Vuoden 2012 itsenäisyyspäivän vastaanotolla todistettiin vastaavankaltainen episodi: Iranin suurlähettiläs Seyed Rasoul Mousavi kätteli vain presidentti Niinistöä, mutta uskollisena maansa tavoille ei tarjonnut kättään enää Haukiolle. Mousavi tyytyi heilauttamaan hänelle kättään ja hymyilemään.

– Olen kuullut länsimaihin kohdistuvia syytöksiä kulttuuri-imperialismista. Mitenkähän päin se on? twiittasi mediapersoona Jari Sarasvuo kättelyyn liittyen.

” @teemu_p_peltola Olen kuullut länsimaihin kohdistuvia syytöksiä kulttuuri-imperialismista. Mitenkähän päin se on? @PLehdes @svuorikoski— Jari Sarasvuo (@SarasvuoJari) 25. lokakuuta 2016

Siveyspoliisi vahtii

Islamilaisista maista etenkin Iranissa huivi on politiikan väline. Huivipakko tuli maahan vuoden 1979 islamilaisen vallankumouksen jälkeen ja naisten edellytetään peittävän päänsä julkisilla paikoilla.

Presidentti Sauli Niinistö ja puoliso Jenni Haukio seurasivat matonkudontaa Mellat-puistossa tiistaina.­

Huivin käyttämistä valvoo siveyspoliisi. Hunnuttomia naisia voidaan sakottaa, jopa pidättää.

Huivipakon vastaisen rintaman keulakuvaksi on noussut iranilaissyntyinen journalisti Masih Alinejad, joka on vuodesta 2009 lähtien asunut Yhdysvalloissa.

Hän on perustanut muun muassa kampanjan My Stealthy Freedom (Salainen vapauteni). Sen Facebook-sivustolla julkaistaan iranilaisten naisten lähettämiä kuvia itsestään julkisilla paikoilla ilman huivia.

Twitterissä kampanja leviää aihetunnisteella #SeeYouInIranWithoutHijab (Nähdään Iranissa ilman hijabia).

Alinejad on kritisoinut sitä, että ulkomaalaiset poliitikot tekevät myönnytyksiä Iranille ja käyttävät maassa vieraillessaan huivia, sillä poliitikoille olisi helpompaa jättää noudattamatta maan lakeja kuin paikallisille naisille.

Iranilaissyntyinen Masih Alinejad nousi huntupakon vastustajien keulakuvaksi kampanjallaan My Stealthy Freedom.­

Alinejad rinnastaa huivipakon orjuuteen.

– Ulkomaiset poliitikot noudattavat määräystä ja panevat päähänsä huivin. Miksi? Siksikö, että he ajattelevat maan lain vaativan sitä? Orjuus oli aikoinaan laki. Orjuus oli laillista, Alinejad sanoi syyskuussa New York Timesin haastattelussa.

Alinejadin mukaan kysymys ei ole siitä, etteikö nainen saisi käyttää huivia halutessaan.

Kyse on valinnanvapaudesta.

– Nyt kaikki naiset seitsemänvuotiaista koulutytöistä seitsemänkymppisiin isoäiteihin pakotetaan käyttämään huivia, sanoi Alinejad Guardianin haastattelussa.

Päivitys kello 12.44: Korjattu otsikkoa. Presidenttipari edusti Iranissa.