Armi Pohjansaro yllättyi, miten mahdotonta oli hampaiden hoito Suomessa ulkomailla teetetyn hammasremontin jälkeen.

Armi Pohjansaro päätti teettää hampaisiinsa kruunut Turkissa.

Armi Pohjansaro heräsi viime keväänä kummalliseen tunteeseen. Vasen kulmahammas tuntui oudolta. Keväisin muutamia kuukausia allergiaoireiden takia Turkissa asuva Pohjansaro hakeutui paikalliselle hammaslääkärille, joka totesi hampaan olevan halki.

15 vuoden sisällä juurihoidettu hammas oli tullut tiensä päähän, mutta hammaslääkäri sai korjattua hampaan. Samalla hän ehdotti koko hammaskaluston korjaamista. Hintalappu oli kuitenkin Pohjansarolle liikaa.

Pohjansaro kuuli paikalliselta kauppiaalta vinkin toisesta sopivasta hammaslääkäristä.

Hammaslääkäri lupasi tehdä hampaisiin kruunut kohtuullisella hinnalla. Hammasremontti aloitettiin samantien, sillä Pohjansaro oli lähdössä Suomeen parin viikon päästä.

– Kaksi viikkoa oli liian lyhyt aika sellaiselle toimenpiteelle. Siinä ajassa aloitettiin myös kahden hammasimplantin teko, Pohjansaro arvelee nyt.

Särky alkoi

Helsinkiin palatessaan Pohjansaron vasen alaleuka oli turvoksissa ja tykytti. Kesäkuussa toimenpiteen tikit poistettiin Suomessa terveysaseman hammashoitolassa. Hammaslääkäri havaitsi kruunujen alla ientulehdusta.

– Jo silloin hammaslääkäri oli sitä mieltä, ettei tikkien poisto kuulu julkiselle sektorille, koska toimenpide on tehty ulkomailla.

Röntgenkuvaa kipeältä alueelta ei saatu otettua herkän yökkäysrefleksin vuoksi.

– Pyynnöstäni huolimatta hammaslääkäri ei suostunut määräämään koko suun röntgenkuvaa.

Hammassärky oli Pohjansaron mukaan jatkuvaa.

– Sitkuttelin päivästä, viikosta ja kuukaudesta toiseen. Syyskuun puolivälistä alkaen yritin hakea akuuttiin ongelmaan apua saamatta sitä. Aina ohjeistettiin ottamaan Buranaa tai jotain muuta särkylääkettä.

Armi Pohjansaron hampaat ennen ja jälkeen Turkissa tehtyä operaatiota.

Sopiva terä puuttui

Lokakuussa Pohjansaro hakeutui yksityiselle hammaslääkärille. Huomattiin, että Turkissa tehdyt kruunut istuvat huonosti ja hammasvälit ovat liian ahtaat. Oman hampaan ja kruunun väliin oli jäänyt pullistumia.Röntgenkuvassa oli näkyvissä alhaalla etuhampaassa hermotulehdus.

Pohjansaro hakeutui uudelleen julkisen puolen hammashoidon päivystykseen. Siellä selvisi, ettei hänen zirkonista tehdyille hammaskruunuillensa ole saatavilla sopivia poranteriä. Zirkoni on posliinivalmiste, jota käytetään hammassilloissa- ja implanteissa.

– Suun erikoishoidon yksikössäkään ei ollut sopivaa terää, eikä ilmeisesti tulehdustakaan otettu vakavasti. Särky oli jo lähes kaksi kuukautta invalidisoinut elämääni. Sekin kertomani meni kuuroille korville.

Marraskuussa suun erikoishoitoon laitettu lähete palautui, sillä tarvittava hoito oli liian vaativa opetushoidon yksikön opiskelijoiden toteutettavaksi.

Pohjansaron mukaan häntä kehotettiin hakeutumaan yksityiselle hammaslääkärille.

Tässä vaiheessa Pohjansaro otti yhteyttä turkkilaiseen toimenpiteen tehneeseen hammaslääkäriin, joka lupasi korjata hampaat takuutyönä.

– Kolmen viikon aikana kävin lopulta Turkissa hammaslääkärissä 13 kertaa.

Alaetuhampaan juuressa oleva tulehdus aiheutti Pohjansaron mukaan sietämätöntä särkyä, johon muutaman tunnin välein otettu särkylääke ei kunnolla tepsinyt.

– Öisin sain nukuttua hetkiä kylmävesipullo poskea ja leukaa vasten.

– Jos tulehdusta olisi alettu Suomessa hoitaa jo hyvissä ajoin, tilanne ei olisi mennyt niin pahaksi, Pohjansaro uskoo.

Armi Pohjansaro kokee, että hänen olisi pitänyt saada hammastulehdukseensa apua jo paljon aiemmin. Hän palasi lopulta Turkkiin, jossa hammaslääkäri korjasi hampaat ja hoiti tulehduksen. Funda Balcik

Jatkohoito Suomesta

Jos potilaalle tulee ongelmia ulkomailla saadun hoidon seurauksena, hän on oikeutettu saamaan jatkohoidon Suomessa. Sen sijaan korvauksia esimerkiksi pysyvästä haitasta potilas ei saa, sillä Potilasvahinkolaki korvaa vahinkoja vain Suomessa annetusta hoidosta.

Tulehdukset on kuitenkin hoidettava, kertoo ylihammaslääkäri Marja Noponen pääkaupunkiseudun ja Kirkkonummen suun erikoishoidon yksiköstä.

Noponen ei voi kommentoida yksittäisen potilaan terveystietoja, mutta sanoo, että potilaiden olisi tärkeä pyytää ulkomailla hoidossa käydessään hoitokertomukset ja tiedot käytetyistä materiaaleista.

Noposen mukaan ongelmat koskevat myös hampaisiin tehtäviä kruunuja ja laminaatteja.

– Usein kruunujen huono istuvuus voi aiheuttaa ientulehdusta. Kruunut joudutaan muotoilemaan, jos se on mahdollista tai uusimaan/poistamaan ne.

Implanttien korjaaminen voi käytännössä olla mahdotonta.

– Hammasimplanttimerkkejä on todella paljon, ja valitettavasti niissä tarvittavat työkalut eivät ole universaaleja, vaan monissa merkeissä tarvitaan omat työkalut osien käsittelyyn. Kaikkia näitä ei Suomessa ole saatavilla. Tilanne on erittäin hankala, jos asiakas ei tiedä minkä merkkisiä implantteja hänelle on laitettu.

Noposen mukaan kaikista paras ratkaisu olisi ongelmien tullessa päästä hoitoon ulkomailla toimenpiteen tehneelle hammaslääkärille.

Liian lyhyessä ajassa

Ulkomailla tehtävät hammasremontit näkyvät julkisessa terveydenhuollossa muun muassa tulehduksina ja hammasimplanttien irtoamisena. Päivystykseen on usein hakeuduttu säryn vuoksi.

Viime vuosina ovat yleistyneet myös ulkomailla hoidossa olleiden potilaiden tulehdukset, joissa aiheuttajina ovat antibiooteille vastustuskykyiset bakteerit, kertoo Hammaslääkäriliiton toiminnanjohtaja Henna Virtomaa.

Tarkkoja tietoja ulkomailla tehtyjen hammasremonttien ongelmista ei ole.

– Ulkomailla tehtävän hammashoidon riski liittyy yleensä siihen, että lyhyessä ajassa pyritään tekemään laaja hoito, jolloin asioissa saatetaan oikaista, jolloin esimerkiksi jäännöshampaiston tulehduksia ei hoideta asianmukaisesti, kertoo Virtomaa.

Myös kommunikaatio potilaan ja hammaslääkärin välillä voi myös kielimuurista johtuen olla puutteellista.

– Epäonnistuneen hoidon vastuukysymysten selvittely voi olla ulkomailla käytännössä mahdotonta.

Tarkkoja tilastoja ulkomailla toteutetuista hoidoista ei ole, mutta yleisimmin hammasremontteihin hakeudutaan Viroon, Unkariin ja Thaimaahan. Valtaosa hankkii hammasimplantit. Adobe stock/AOP

Puutteellinen perushoito

Ylilääkäri, linjajohtaja Risto Kontio HUSin Suu- ja leukasairauksien klinikalta kertoo, että ulkomailla tehtyjen hammashoitojen ongelma on usein hampaiston kokonaishoidon puute. Tällöin vain kruunut on tehty, mutta ientulehdukset ja hampaiden perushoito jätetty tekemättä.

– Jos ajatellaan laajaa hammasimplanttihoitoa, siinä on tärkeää hoitaa ensin tulehdukset pois, eli ikenet terveiksi ja mahdolliset juurten tulehdukset pois.

Paranemiselle pitää varata riittävästi aikaa ennen implanttitoimenpiteitä.

Kontion mukaan Suomessa korjaillaan hammasimplanttien ja kruunujen rikkoutumisia ja irtoamisia. Tällöin rikkoutunutta tai irronnutta implanttirakennetta ei voida korjata, vaan joudutaan Suomessa tekemään kokonaan uusi.

– Joskus hammaspilareiden reikiintymiset ovat johtaneet koko hammasprotetiikan poistamiseen.

Taustat selville

Asiantuntijat kehottavat selvittämään hoitopaikan taustoja ja muiden kokemuksia.

– Poikkeuksellisen nopea aikataulu ja hinta ja kokonaisvaltaisen arvion puuttuminen ovat syitä, joiden takia hälytyskellojen kannattaa soida, Kontio sanoo.

Lopulta hammasremontti voi tulla paljon kalliimmaksi kuin alunperin oli tarkoitus.

Armi Pohjansaron särky lakkasi viimein Turkissa tehtyjen useiden hoitojen jälkeen.

Pohjansaro ei kadu, että kävi hammasremontissa Turkissa. Myös hammasimplanttien jatkohoito tehdään Turkissa keväällä.

– Lopulta turkkilainen hammaslääkäri oli tässä sopassa ainoa, johon saattoi luottaa.

Suomessa saamaansa hoitoon Pohjansaro ei ole tyytyväinen, vaan aikoo tehdä asiasta valituksen. Hän uskoo, että Suomessa jotkut hammaslääkäreistä suhtautuvat jo ennakkoon asenteellisesti ulkomailla tehtyihin hammasoperaatioihin.

– Meillä hammaslääketieteen osaamisen pitäisi olla korkealuokkaista. Uskon edelleen, että oikea terä olisi ollut mahdollista löytää ja tulehdus olisi voitu havaita jo paljon varhaisemmassa vaiheessa.