Nuuskaamista on vaikeampi havaita kuin tupakanpolttoa, koska nuuska ei haise ja tyynytkin ovat aiempaa pienempiä. Vaikka tupakointi koko ajan vähenee, osa nuuskaajista myös polttaa.

Nuuskaamista on vaikeampi havaita kuin tupakanpolttoa, koska nuuska ei haise ja tyynytkin ovat aiempaa pienempiä. Vaikka tupakointi koko ajan vähenee, osa nuuskaajista myös polttaa. Henrietta Hassinen / Yle

Tupakointi vähenee, nuuskaaminen lisääntyy. Trendi on ollut nähtävissä nuorten keskuudessa jo vuosia.

Tuoreimmasta Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tekemästä Kouluterveyskyselystä (siirryt toiseen palveluun) ilmenee, että käyttö on edelleen kasvussa etenkin ammattikoululaisten keskuudessa.

Koko maan ammattikoululaisista nuuskaa päivittäin enemmän kuin joka kymmenes. Alueelliset erot ovat kuitenkin suuria.

Esimerkiksi Lapissa nuuska huulessa on joka kolmannella ammattikoulussa opiskelevalla pojalla. Myös Etelä-ja Keski-Pohjanmaalla ammattikoulut ovat jo kirineet rannikon imuun ja käyttö on yleistynyt pojilla roimasti viime vuosina.

Selvää syytä ilmiön elinvoimalle on vaikea sanoa. Kynnystä kokeilulle voi alentaa se, että populaarikulttuurin tai urheilun idolit nuuskaavat.

– Myös nuuskan saatavuus on ollut aika hyvä eli sitä on ollut nuorten helppo hankkia välittäjien kautta, sanoo THL:n asiantuntija Hanna Ollila.

Mirva Ekman / Yle

Tyttöjä houkutellaan kauniilla rasioilla

Vaikka tyttöjen nuuskaaminen on edelleen harvinaista, käyttö kuitenkin lisääntyy.

Kun koko Suomessa tytöistä nuuskaa noin 1–2 prosenttia oppilaitoksesta ja iästä riippuen, esimerkiksi Rovaniemellä luku ammattikoululaisten keskuudessa on 3,9 prosenttia ja Seinäjoella peruskoulussa 3,5.

Terveysihmiset ovat kehityksestä varpaillaan.

– Toki sitä pitää seurata tarkasti. Ja niillä alueilla, joilla nähdään yleistymistä, pitää lähteä puuttumaan asiaan, sanoo THL:n asiantuntija Hanna Ollila. – Valtakunnallisesti käyttö ei ole kuitenkaan lähtenyt huolestuttavaan kasvuun.

Terveydenedistämisen koordinaattori Tarja Paikkala Vaasasta on huolestuneempi:

– Ruotsissa on huomattu, että tytöille on ruvettu markkinoimaan nuuskaa. On rakenneltu kauniita rasioita ja nuuskapussit ovat pienempiä tytöille suunnatuissa nuuskissa. Tämä on henkilökohtaisesti huolestuttava ilmiö.

– Osa nuorista kokee sen varmasti coolimmaksi, kun ei haise tupakalle ja saa sen nikotiinin siitä, Paikkala arvelee.

Hajua tai ei, nuuskaaminen näkyy ainakin nuorten suussa. Paikkalan mukaan limakalvomuutoksia on havaittavissa jo ammattikouluikäisillä.

Mirva Ekman / Yle

Haju ei paljasta, mutta huhut liikkuvat

Seinäjoen yhteiskoulun pihalta harjaantunut silmä bongaa heti nuuskapussin. Pussi on levittänyt ruskean värinsä ympäröivään lumeen.

Käyttöä siis on, mutta miten paljon nuuskaaminen näkyy yläkoulussa?

–Valitettavan vähän, sanoo Seinäjoen yhteiskoulun rehtori Jari Noponen. – Aika vähän se näkyy arjessa. Sitten jos kuullaan huhuja tai saadaan kiinni, me tietysti puutumme.

Kouluterveyskyselyn mukaan eniten nuuskaamistaan ovat lisänneet ammattiin opiskelevat pojat. Soitto Seinäjoen ammattiopisto Seduun ei kuitenkaan saa vakuuttuneeksi:

– Me olemme savuton koulu, sanoo vararehtori Hellevi Lassila.

Koulun kannalta ongelmaa siis ei ole, koska nuuska ei haise eikä juuri näykään. Nuuskaamista pystyy harrastamaan enemmän salassa.

Nuuskarasioita pihoilta ja roskiksista kuitenkin löytyy, myöntää Sedun kuraattori Pauli Hietamäki. Entiseen irtonuuskaan verrattuna tyynyt ovat kuitenkin siistejä eikä nuuska sotke entiseen tapaan, jolloin irtonuuskaa tykitettiin huulen alle.

Jos alaikäinen kaikesta huolimatta jää kiinni nuuskaamisesta, häntä puhutellaan ja opiskelijalle tulee merkintä. Käytöstä ilmoitetaan kotiin.

Joukkueurheilusta koko kansan pariin

Tupakointi ja myös nuuskaaminen aloitetaan opettajien kokemusten mukaan yhä aikaisemmin, jo alakoulussa. Koulujen "nivelvaiheet" ovat kriittisiä.

– Toivoisin kaikkien aikuisten yhteistyötä. Meidän pitää olla hereillä ja puuttua kovalla kädellä. Tietysti, jos EU-päättäjille voisi antaa vinkkiä, nuuskan myynti Ruotsissa pitäisi kieltää. Se helpottaisi meitä paljon, miettii rehtori Jari Noponen.

Nuuskaaminen on suosittua etenkin joukkueurheilulajeissa, kuten jääkiekossa ja salibandyssä. Terveydenedistämisen koordinaattori Tarja Paikkala huomauttaa, että yksittäisistä lajeista ja rannikon suomenruotsalaisista piireistä nuuska on kuitenkin jo ajat sitten levinnyt koko kansan keskuuteen.

Nuorempien lasten kosketusta nuuskaan lisää esimerkiksi se, että koulun liikuntasali on paikallisten urheilujoukkueiden käytössä. Näin nuuskamerkit ovat jo junnujenkin tiedossa ja kokeiluja haetaan hylättyjen nuuskapakettien tai -tyynyjen kautta.

– Ulkotiloista varsinkin alkusyksystä löydettin pakkausten lisäksi nuuskaa, jota oli kiinnitetty ulkoseiniin tai rappusiin, kertoo Lintuviidan alakoulun rehtori Anne-Mari Haapala Seinäjoelta.

Nuuska saattaa olla lasten mielestä paljon mielenkiintoisempaa kuin tupakka eikä kotona ymmärretä siitä varoittaa.

– Uutuudenviehätys voi olla suurempaa, Haapala myöntää.

Kasvatuskeskusteluja ja sakkoa

Tupakan ja nuuskan ostamisen ikäraja on 18 vuotta. Ammattikouluakin aloittaessaan opiskelijat ovat vielä alaikäisiä.

Ongelmallisen nuuskaamisesta tekee se, että sekä nuuskan myyminen että välittäminen – myös ilmaiseksi antaminen – on lain mukaan rikos. Täysi-ikäinenkin saa ostaa nuuskaa vain omaan käyttöönsä. Laillisesti nuuskaa voi ostaa vain Ruotsista tai ruotsinlaivalta, ei Suomesta.

Seinäjoen kouluissa alaikäisten nuuskaamisesta seuraa kotiin ilmoittaminen ja kasvatuskeskustelu. Lisäksi poliisi voi antaa sakon tai koulu tehdä alle 15-vuotiaasta lastensuojeluilmoituksen. Välitys- tai myyntitapauksissa tehdään myös rikosilmotus.

– Ne ovat yksittäisiä tapauksia. Kun tupakointi oli suurempi muoti, siihen jouduttiin puuttumaan melkein päivittäin, vertaa rehtori Jari Noponen Seinäjoen Yhteiskoulusta.

Seinäjoella toimiva poliisin Ankkuritiimi on tullut kuitenkin monelle opettajalle viime aikoina tutuksi. Ankkuripoliisi Pyry Luomala kertoo, että viime syksynä kaupungissa oli nuuskabuumi, jonka jälkeen kyselyjä on tullut lähes viikottain.

Yhteydenottajat ovat koulun henkilökuntaa, vanhempia ja joskus myös sosiaalityöntekijöitä.