Uusi ennuste sadosta on karua luettavaa: pelloilla jopa täystuho – ”Kaikki eivät vielä ymmärrä tilannetta”

Taloussanomien ProAgriasta saamat satoennakot ovat aiempaakin ankeampia. Joillain alueilla ennuste on jopa 0 % normaalista, eli satoa ei saada lainkaan.

Kuivuuden aiheuttamat satotappiot ovat osoittautumassa alkukevään ennusteitakin pahemmiksi. Saderintama, joka kasteli juhannuksen viettäjiä, tuli viljanviljelijöille liian myöhään eikä riitä heinäpelloillekaan.

Tiistaina ProAgria päivitti ennusteensa huomattavasti aiempaa synkemmäksi ja arvioi, että rehuohran, kauran ja kevätvehnän sato jää Etelä-Suomessa noin puoleen tavanomaisesta. Aiemmin arvio oli noin viidennes.

Katso jutun lopusta alueelliset satoennusteet viljelylajeittain

– Raaka todellisuus on, että 70 prosenttia kevätvehnän sadosta on menetetty, suunnilleen sama tilanne on ohrissa. Tulevilla sateilla ei ole niille enää mitään merkitystä, jokelalainen tilallinen Jussi Taruma kertoo.

Taruma viljelee vaimonsa Sadun kanssa kevätvehnää, mallas- ja rehuohraa, kuminaa ja timoteita.

– Luulen, että kaikki eivät vielä ymmärrä tilannetta. Pelto voi näyttää vähän vihreämmältä reunalta katsellessa. Kun alkaa tarkemmin tutkia versomääriä ja kasvien kuntoa, näkee että peli on pitkälti menetetty.

Taruma uskoo, että moni viljelijä joutuu osista peltolohkoja tuhoamaan kasvustot kokonaan. Tuotto ei kata edes korjuukustannuksia ja myöhemmät sateet nostavat itämättä jääneille alueille jälkikasvustoa.

Katso alta videolta, miten kuivuus koetteli jo kesäkuun puolivälissä

Hamstrausta eläintiloilla?

Eläintiloilla valmistaudutaan rehupulaan jopa äärimmäisillä keinoilla.

ProAgriaan on tullut tietoja, että yksittäisillä nautatiloilla on harkittu ja jopa jo varauduttu rehupulaan. Eläimiä on vähennetty myymällä tai viemällä teuraaksi.

– Sika- ja siipikarjatiloilla on nähty jo keväällä, että ei tule sellaista satoa, että se riittäisi viljaperustaiseen ruokintaan. Siellä on lähdetty viimevuotisia varastoja kyselemään, ProAgrian johtava asiantuntija Sari Peltonen kertoo.

Kato ei riipu yksin sademäärästä. Tilanne vaihtelee huomattavasti alueellisesti, kylvöajan mukaan ja yhden pellon eri lohkojenkin välillä. Pellon oma vesitalous vaikuttaa, ja se kuinka kapillaari nostaa vettä pintaan, Luken erikoistutkija Lauri Jauhiainen selvittää.

Mitä isompi tila, sitä todennäköisemmin osa kylvöstä venyi myöhempään kevääseen.

ProAgrian uudet satoennusteet ovat selvästi huonompia kuin edelliset.­

Kuivuus iskee pahasti eteläiseen ja rannikko-Suomeen savisen maaperän takia. Tiukassa savessa kasvi kuivuu tai hukkuu veteen muita maalajeja herkemmin.

– Joillain pelloilla on varmaan jo täystuho, ei ohra tällaista kuivuutta kestä. Syysviljoilla tilanne on parempi, kun ne ovat saaneet kasvatettua juurensa syvemmälle, Jauhiainen sanoo.

Viljelijöiden toimeentulo vaikeutuu entisestään.

Peltonen kertoo, että maataloudessa kannattavuuskertoimella yksi tilallinen saa korvauksen työlle ja pääomalle. Viljapuolella se on ollut 0,1.

– Kurja sanoa, mutta viljatiloilla on jo totuttu huonoihin vuosiin, ja tämä on huono lisäniitti perään.

– Tiloilla on jouduttu miettimään muita tulonlähteitä, mutta on huono, että niillä joudutaan rahoittamaan viljelyä ja toimeentuloa. Investointiin ja viljelyn kehittämiseen ei jää rahaa.

Taruma sanoo, että toimeentulo on todella tiukilla. Huonoihin vuosiin on vararavintoa, mutta huonoja satovuosia on jo takana.

– Jokainen hehtaari tuottaa tappiota tuottojen ja tukienkin jälkeen.

Tarumat eivät saa muita sivutuloja, koska tila on niin iso, että työllistää molemmat päätoimisesti. Taruma sanoo, että harkitsee vielä keskeneräisen puuston hakkuuta talvella.

– Tässä on myös otettava lakki kouraan ja mentävä pankinjohtajan juttusille. Se on ainoa keino, että selviämme.

Jos kuva ei näy, katso se täältä.