Az Európai Néppárt (EPP) sok tagja elárulta Magyarországot, a Fidesz egy centire volt attól, hogy kilépjen a pártszövetségből – közölte Orbán Viktor a Kossuth rádió péntek reggeli műsorában. A kormányfő szerint csak azért maradt bent a párt, mert a francia, olasz és spanyol tagok kiálltak Magyarország mellett. „Ez némi reményt ad arra, hogy változást lehet elérni. Bár a remény fogyatkozó.”

Egy centire voltak a kilépéstől

Hamarosan eldől, marad-e a Fidesz a pártszövetségben. Orbán szerint fájó volt az EPP-n belüli vita. Az nem volt meglepetés, hogy az Európai Parlament „bevándorláspárti többsége ellenünk szavaz, mert gyűlölnek bennünket a bevándorlásellenes álláspontunk miatt. Lenéznek minket, szerintük elmaradott állapotában vagyunk az emberiségnek”, mert a Fidesz nem látja a keresztény és nem keresztény lakosság keveredéséből „kibomló lehetőséget”.

Én nem is látom a szépségét, inkább félek ettől

– mondta Orbán, aki még a közeljövőben találkozik Angela Merkel német kancellárral és Donald Tuskkal, a Néppárt új elnökével; utána kiderülhet, merre vezet a Fidesz útja.

Ha az EPP nem áll ki Magyarország mellett, akkor egy új, kereszténydemokrata jellegű mozgalmat kell indítani.

Lesznek hozzá szövetségeseink” – közölte Orbán, aki szerint a történtek mögött a Soros-hálózat áll.

A világ legnagyobb oligarchája

„A Soros-hálózat nagyon aktív az EP-ben és az európai politikában. A Bizottságban is van emberük, a kormányokra is befolyással vannak, így ott vannak az Európai Tanácsban is. Az ilyen akciók mögött egyértelműen a Soros-féle politikai hálózat van” – mondta Orbán. Szerinte világos, hogy

Soros György sok millió ember tönkretételéből szerezte a pénzét, politikai befolyást vásárol. Az ilyet a mi szakmánkban úgy hívják, hogy oligarcha.

Soros „maffiaszerű hálózaton keresztül irányítja politikai tevékenységét, és gyakorol befolyást az európai politikára”.

Erről azért nem beszélnek nyíltan Európában, mert „a szemben álló felet erősnek látjuk, félünk tőle”.

„Ha meglendülnek a tollak, és nekiesnek egy politikusnak, és azt kibírja, az legény a gáton.

Engem nyolcszor öltek meg ezek az újságírók, álcivilek, én már nem félek ettől, mert ismerem.

De aki még sosem ment ezzel szembe, az csak egy úthengert lát, ezért fél tőle, és inkább hallgat” – mondta Orbán.

A kormányfő szerint nem csökken Magyarország érdekérvényesítési lehetősége az EU-ban, amikor a források elosztásáról van szó, azokat ugyanis államközi, nem pedig pártközi kapcsolatok határozzák meg, és a tagországoknak vétójoguk van.

Kereszténydemokraták és tőlük jobbra

Orbán Viktor szerint ígéretes első fecske volt Ausztriában a néppárti-szabadságpárti együttműködés, ám „titkosszolgálati akcióval szétbombázták a koalíciót, és levadászták a kisebbik párt vezetőjét” – mondta Orbán, nem említve meg a szabadságpárti Heinz-Christian Strache expártvezér ibizai lebukásának részleteit.

Ezután jött Sebastian Kurz kancellár második fecskéje, a jobbközép-zöld kormány. Orbán korábban erről azt mondta, személy szerint nem szívesen látna hasonló koalíciót, bár kétségtelen, hogy ez reagál a két nagy kihívásra, a migrációra és a klímaváltozásra – ismerte el.

Fotó: Miniszterelnöki Sajtóiroda/Szecsõdi Balázs / MTI Sebastian Kurz osztrák kancellár és Orbán Viktor magyar kormányfő kezet fog az EU-csúcs elején Brüsszelben 2019. március 21-én

Ausztriában „bevándorlásügyben nem lesz változás, az osztrákok bevándorlásellenesek, migránsellenesek, keményen a határvédelem mellett vannak”. „Sokan átmentek rajtuk”, „pechükre sokan ott is maradtak”. Kijutott nekik a jóból, tudják, hogy a nem keresztény közösségek további erősödésének súlyos következménye lehet a mindennapokra – mondta Orbán, aki szerint ebben Ausztria fontos partnere lehet a V4-eknek is.

A kormányfő örvendetesnek tartja azt is, hogy Kurz az osztrák gazdaság élénkítésén dolgozik, miközben a német gazdaság a stagnálás közelébe lép, márpedig ez meghatározó a magyar növekedés szempontjából.

Azt azonban fájlalja, hogy Kurz, aki „fiatal és bátor ember”, eltökélten ellenzi az atomerőműveket, így ezen a területen nem lesz együttműködés.

Egészében azonban „sok jót várhatunk Ausztriától, ez nem volt mindig így a történelem során, de most éppen így lehet”.

Sorosista ügyvédek

„Nem értik ezt az emberek. Hogy van ez? Az elítéltek hátradőlnek, semmi gond, kibírom ezt a kis időt, aztán ha kimegyek, akkor megérkezik a kártérítés” – ezt nem Orbán mondta, hanem a közrádió műsorvezetője, kérdésként azzal a 12 ezer elítélttel kapcsolatban, akik együttesen 10 milliárd forint körüli kártérítési összeget követelnek az államtól a rossz börtönviszonyok miatt. Hogy valójában mit jelentenek ezek a kártérítések – amelyekből sokszor épp a bűncselekmények áldozatait kártalanítják –, arról itt olvashat bővebben.

„A csúcstartó egy 33 éves bűnöző, aki 8 millió forint kártérítést kaphat nyolc és fél év után. Ez elfogadhatatlan" – mondta Orbán.

„Csak hogy a hallgatók értsék: a börtön nem egy romantikus hely, ott előfordulhat, hogy időnként egy-egy elítélt sérelmére történik valami” – mondta Orbán, aki szerint az helyes, ha az ilyen kínzás után, a nemzetközi egyezményeknek megfelelően az elítélt gyorsan megkapja a kártérítést.

De eszes jól ismert ügyvédcsoportok rájöttek, hogy az európai szabályok a kínzásról lazák és abszurdak. És ezen jó üzletet lehet csinálni.

Ismert ügyvédek mentek erre rá – mondta Orbán, aki szerint olyan kifogások is elhangzanak, hogy „a nap nem süt be eléggé a zárkába” – az nem derült ki, hogy ez a kifogás önmagában megállta-e a helyét a bíróságon.

„Ez szerintem a joggal való visszaélés, ezért a kifizetéseket fel kell függeszteni. Nem a jogszabályok helyes alkalmazásáról van szó, ezért nem fizetünk.”

Orbán arra számít, hogy „ezek a derék ügyvédek el fognak majd menni az európai bírósági fórumokra, és ott beperelik Magyarországot, és ahogy ismerem a bírókat, szerintük sem süt be eléggé a nap a börtönökbe”, ezért Orbán kemény vitákat vár.

De ezt vállalja, mert „10 millió magyar igazságérzetét sérti”, hogy „nem létező okokból jutalmat fizessenek, mert néhány ügyvéd ügyesen kijátssza a jogszabályokat”.

Gyöngyöspata, pénz a semmiért nem jár

Ahogyan a legutóbbi nemzetközi sajtótájékoztatón, a rabok után a gyöngyöspatai kártérítési ügyre tért rá: „Erős érzelmi viharokat kiváltó ügyről van szó. Én próbálok higgadtan beszélni a dologról. Kiindulópontom a magyarok igazságérzete” – mondta.

A „magyarok elfogadják, hogy segély helyett adjunk munkát. Hogy adófizetői forintokból tartsunk fenn óvodákat, ott legyenek felzárkóztatási programok, ingyenétkeztetés, szakmát tanulhassanak.

A magyarok nem rasszisták, nem utasítják el a cigányokat élből.

De Orbán szerint „van egy határ, amit úgy érez a magyar, hogy sosem szabad átlépni: azt, hogy pénzt adunk a semmiért. Ezt a magyar ember sosem fogja elfogadni. Erre építettem fel a kormány politikáját is.”

Erre reflektál a közmunka, az, hogy családi pótlék csak annak jár, akinek a gyereke eljut az iskolába. „Hiszek abban, hogy ez kezelhető, ebből jó is kisülhet. A közmunka lehetőségével százezerszámra éltek a romák, aztán átmentek sokan a munkaerőpiacra, ez siker” – mondta Orbán, aki szerint a gyöngyöspataihoz hasonló ítéletek ezt a folyamatot „verik szét”. Lehet, hogy itt volt szegregáció vagy „rosszul sikerült felzárkóztatási kísérlet”, de azzal „nem orvosolhatjuk a bajt, ha fizetünk”.

Helyesebb, „ha szolgáltatást adunk, és nem pénzt a kezükbe, amit sosem fognak a magyarok elfogadni”. Orbán szerint

szerencsétlen bírói ítélet született, és ha megnézzük, hogy kik indították el, látjuk, hogy a Soros-hálózat áll mögötte.

Provokációnak tartom az egészet.”

Orbán felhívta a figyelmet, hogy a bíróság által is kifogásolt gyakorlat még 2004-ben indult, az Orbán-kormány alatt szűnt meg 2013-ban, de nem azért, mert szegregáció volt, hanem mert „nem volt szerencsés ez a felzárkóztatási forma”. Orbán szerint kormánya viszont valamit jól csinál, mert a romák száma a felsőoktatásban 2010 óta megkétszereződött.

(Borítókép: Szigetváry Zsolt / MTI)