TV3 es torna a dotar d’arguments numèrics contra les acusacions d’adoctrinament llançades pels partits constitucionalistes. Així ho permet l’últim informe de pluralitat del Consell de l’Audiovisual de Catalunya (CAC), que cronometra el temps prestat pels espais informatius a cada actor polític, comptant-hi tant partits com governs. Amb aquestes dades, corresponents a l’últim trimestre del 2017, el canal públic català trenca el clixé que li intenten penjar, segons el qual només dona veu a les tesis independentistes. En el recompte elaborat dels espais informatius, només el 36,4% dels minuts de paraula concedits als polítics correspon a partits independentistes (o membres del govern cessat per l’article 155). En canvi, el 48,2% del temps es va prestar a partits unionistes (Cs, PSC-PSOE i PP) o al govern de l’Estat.

L’informe, que va ser aprovat per cinc dels sis membres del Consell, es fixava -tal com fa en els seguiments ordinaris- només en mitjans d’abast català, que són els d’estricta competència de l’organisme. En altres ocasions, però, ha analitzat televisions privades espanyoles, que invariablement han tingut una puntuació més baixa que TV3 en matèria de pluralitat.

Un element significatiu és que tots els mitjans estudiats menys un tenen el mateix podi d’actors polítics amb més temps de paraula: el govern de l’Estat, el PDECat i el PSC-PSOE. L’excepció és Televisió Espanyola a Catalunya, que ha donat més paraula al govern de l’Estat, seguit de Cs i del PSC-PSOE, és a dir, tres actors unionistes (i cap d’independentista) entre les tres primeres posicions. També resulta notable que només sigui a TVE que el partit de Rivera superi el PSC-PSOE en temps de paraula.

Per interpretar amb rigor aquestes dades, tanmateix, cal considerar alguns factors externs i altres de metodològics. Per exemple, el fet que el Govern estava en plena descomposició després de l’aplicació del 155 i la persecució per part del sistema judicial, amb membres de l’executiu empresonats o a l’exili, va limitar probablement els temps de paraula per a la bancada independentista. I cal tenir present que el recompte no inclou els temps dedicats a entitats com Òmnium, l’Assemblea Nacional Catalana i Societat Civil Catalana, ja que el CAC no les inclou a la llista d’agents polítics.

Un altre indicador recollit pel CAC és el nombre d’agrupacions polítiques diferents que han tingut temps de paraula en aquests tres mesos. Aquí TV3 destaca per damunt de la resta. Si tots els mitjans tenen entre 16 i 19 actors diferents -entenent no persones, sinó formacions o administracions representades-, el canal públic ha recollit l’opinió de fins a 31 d’aquests agents polítics.

Més enllà del monotema

Finalment, el Consell analitza quant temps de notícia es dedica als diferents vessants de la qüestió catalana. Altre cop, el clixé de monotema de TV3 no se sustenta per les xifres que mesuren els informatius. Els Telenotícies van dedicar un 43,4% de temps a assumptes relacionats amb l’encaix de Catalunya amb Espanya i les eleccions del 21-D. És el percentatge més baix, per sota del 48,9% de TVE Catalunya, el 51,7% de Catalunya Ràdio, el 68,8% de 8TV i el 69,1% de RAC1.

Entrant en el detall de quins han sigut els temes preferits de cada ràdio o televisió, s’observen algunes asimetries. Per exemple, les mobilitzacions de denúncia pels empresonaments d’independentistes arran del Procés han suposat un 3,4% a TV3 i només un 1,4% a TVE Catalunya (la xifra més baixa, i amb diferència, entre els mitjans analitzats pel CAC). També un 1,4% és el percentatge dedicat en el circuit català de TVE a les manifestacions de signe contrari i suport a la unitat d’Espanya, mentre que a 8TV només van rebre un 0,2% del temps del total.

Catalunya Ràdio, tot i que els partits unionistes l’encasellin com a independentista, va dedicar un 1,9% del seu temps d’informatius a aquestes marxes espanyolistes, és a dir, més minuts que la mateixa TVE, comandada pel partit de govern a l’Estat.