Olie har i næsten 100 år været det brændstof, der drev A.P. Møller - Mærsks skibe frem på havene over hele kloden. Men det er snart slut. Den store danske virksomhed tager nu et stort skridt ind i fremtiden og har udvalgt de tre brændstoffer, der skal afløse skibsolie.

Målet er, at hele Mærsk-flåden på 700 containerskibe vil blive skiftet ud fra 2030, så virksomheden kan opfylde sit eget mål om at være CO 2 -neutral i 2050. På det tidspunkt vil der ikke længere være Mærsk-skibe drevet af traditionelt skibsbrændstof.

»Det her er en milepæl for Mærsk. Vi fokuserer nu langt det meste af vores energi på tre brændstoffer. Det er afgørende skridt for, at vi kan nå vores mål om at være CO 2 -neutrale i 2050,« siger John Kornerup, der er Mærsks chefrådgiver i klimaspørgsmål, til Berlingske.

Shipping står for ca. 90 pct. af de transporterede varer globalt og for ca. tre pct. af den globale CO 2 -udledning. Omstilling af Mærsk-flåden er derfor vigtig, fordi Maersk Line er verdens største rederi og sidder på ca. en femtedel af containermarkedet.

»Vi har sat os et mål om at være CO 2 -neutrale i 2050. Derfor ved vi, at vi skal have helt nye teknologier og helt nye brændstoffer. Udfordringen er, at det endnu ikke er klart, hvilket brændstof der egner sig bedst til at tage over i skibsfarten,« siger John Kornerup.

Mærsk har valgt at fokusere på de tre brændstoffer alkohol (ætanol og methanol), biogas og ammoniak. Det betyder, at andre muligheder som batterier eller brændselsceller nu vil få mindre opmærksomhed fra Mærsk. Endnu mere løse ideer som atomkraft eller en tilbagevenden til sejl tegner i dag meget lidt sandsynlige.

»Vi anser de tre (alkohol, biogas og ammoniak, red.) som de mest oplagte, og det er dem, som vi nu bruger det meste af vores tid på. Men der kan komme nogle dark horses op, og det er for tidligt at lukke helt ned for dem, som lige nu virker mindre sandsynlige,« siger John Kornerup.

Under alle omstændigheder er tiden med skibsolie som det vigtigste drivmiddel forbi. Skibsolie har ellers været shippingindustriens foretrukne brændstof i op mod 100 år. Da sejlskibenes tid lakkede mod enden fra begyndelsen af 1800-tallet, var det i første omgang dampmaskinen, som tog over. Siden blev dieselmotoren udviklet, og den viste de sig mere effektiv, fordi de optog mindre plads og var lettere. Danske ØKs Selandia blev i 1912 et af de første store oceangående motorskibe.

Nu går verden ind i en ny tid, hvor de store skibe snart vil sejle på et andet drivmiddel end diesel. Endnu er det uklart, hvilken af de tre udvalgte det bliver, eller om flere af dem vil blive brugt samtidig af Mærsk-skibene.

»Om vi kommer ud med et, to eller tre af de her brændstoffer er svært at sige nu. Men ud fra et omkostningsperspektiv for industrien vil vi helst have så få som muligt, fordi brændstofferne så bliver billigere,« siger John Kornerup.

FAKTA Her er brændslerne, Mærsk går efter at bruge Alkohol (Ætanol og metanol) Sprit eller alkohol, der er produceret for at blive brugt som brændstof. Alkoholen fremstilles på næsten samme måde, som når man fremstiller snaps, hvor der sker en forgæring af sukkerstoffer. Typisk bliver der brugt plantedele, som man normalt også vil kunne spise. Det kan eksempelvis være majs eller sojabønner. Der bliver også fremstillet ætanol af plantedele, som ikke er spiselige – altså planteaffald eller halm. Der er flere måde at producere det på. Det kan være fra vedvarende energi og fra biomasse. Biogas Biogas bliver blandt andet brugt som brændsel til el- og varmeproduktion og som brændstof i biler, busser og skibe. Metoden er gennemprøvet, men vejen til at producere tilstrækkeligt er endnu uklar. Flydende gas som skibsbrændstof udleder mindre CO 2 end diesel, men brændstoffet har en påvirkning. Ammoniak Ammoniak blev helt tilbage i 1940erne testet som brændstof i forbrændingsmotorer. Stoffet er CO 2 -neutralt og kan fremstilles ved vedvarende energikilder. Den store udfordring ved ammoniak er, at det er stærkt giftigt, og selv små ulykker kan udløse stor risiko for besætningerne og miljøet. Vejen til at udvikle ammoniak til kommercielt brug er også uklar. Kilde: Mærsk, Videnskab.dk, Ingeniøren.dk. FOLD UD FOLD UD

Lige nu er omkostningerne ved ætanol, biogas og ammoniak højere end ved diesel. Tanken er, at prisen vil falde drastisk, i takt med at efterspørgslen skyder i vejret. John Kornerup mener, at det sandsynligvis bliver nødvendigt at presse omstillingen igennem med hjælp fra myndighederne.

»Det er nødvendigt at få noget regulering, som hjælper dem ind på markedet. Det er svært at tro på, at vi i løbet af så få år kan få bragt prisen så langt ned, at vi på rene markedsvilkår kan konkurrere med det nuværende brændstof,« siger John Kornerup.

Mærsk har den mest ambitiøse klimaplan af de store rederier. Kornerup mener, at det er vigtigt, at de øvrige rederier går med og blandt andet lægger pres på, at energisektoren omstiller sig til en anden produktion.

»Den største udfordring ligger på land. Energisektoren skal investere i at få de her brændstoffer produceret, gjort dem billigere og få bygget den infrastruktur, der gør dem tilgængelige for os. Der skal hele industrien sige, at vi er klar, og I kan roligt begynde at investere i at bringe det på markedet. Det er fuldstændig afgørende, fordi vi ikke kan gøre det her alene,« siger Mærsk-chefen.

Jesper Ahrenfeldt, der er seniorforsker i bioenergi på DTU, kalder biobrændstof i godstransport som f.eks. skibe og fly en »afgørende nødvendighed«, hvis forhåbningerne om at bremse temperaturstigningerne på jordkloden skal blive til virkelighed.

»Der er dele af transportsektoren, som ikke kommer til at kunne være på strøm foreløbig, og derfor er vi nødt til at få nogle klimavenlige, bæredygtige brændstoffer på banen – ellers er det fuldstændig urealistisk at nå i mål med at skære i CO 2 -udledningerne, som der er behov for,« siger han.

Jesper Ahrenfeldt vil ikke gå ind i, hvilke teknologier der er bedst, men konstaterer, at det vil afhænge af anvendelsen, konkurrencen og rammebetingelserne, der bliver udstukket politisk.

»Biobrændstoffer vil være en af nøglerne. Teknologierne er der, så nu handler det om at få implementeret teknologierne og få skabt et reelt marked for biobrændstof,« siger forskeren.

Mærsk har arbejdet sammen med forskningscentret Lloyd's Register om at finde de fremtidige drivmidler i industrien.