Danske Bank og Nordea kritiseres for at have ladet Britta Nielsen hæve millioner i kontanter og sende store summer til Sydafrika.

Den svindelsigtede Britta Nielsen har været usædvanligt glad for kontanter.

Det fremgår af retsdokumenter fra sagen mod hende, som TV 2 har fået adgang til.

- Nielsen (…) foretog kontanthævninger på over 17 millioner kroner fra sin Danske Bank konto i perioden 2005 til 2017, står der.

Fordelt ud over de 13 år svarer det til, at hun har hævet cirka 109.000 kroner hver måned.

Det rejser en række spørgsmål, som andre også burde have stillet, mener Jakob Dedenroth Bernhoft, advokat og direktør i den uafhængige rådgivningsvirksomhed Revisorjura.dk.

- Hvordan kan man som almindelig kontoransat i en styrelse have brug for 17 millioner kroner i kontanter. Altså, hvad skal man bruge de penge til?

Oplysningerne i retsdokumenterne stammer fra slutningen af 2018, hvorfor beløbet endda kan vise sig at være større.

Tegn på hvidvask

Det fremgår ikke, om Britta Nielsen har besøgt hæveautomater på daglig basis, været inde hos sin bankrådgiver i Hvidovre eller har fået pengene udbetalt på en tredje måde. Den eneste uddybning i retsdokumenterne er en tilføjelse om, hvor usædvanligt det er.

- … [det] er højest uregelmæssigt og er en indikation på kriminelle aktiviteter og hvidvask i Danmark, står der.

Når man hæver store beløb, er det en indikator på hvidvask Jakob Dedenroth Bernhoft, advokat og direktør Revisorjura.

En betragtning som Jakob Dedenroth Bernhoft er enig i.

- Jamen, der skal man reagere ret hurtigt. Når man hæver store beløb, er det en indikator på hvidvask, siger han.

Beløbet på 17 millioner kroner er så usædvanligt, at det er understreget i retsdokumenterne. Foto: Screendump / Retsdokumenter.

Hvidvaskloven kræver, at banker underretter bagmandspolitiets hvidvasksekretariat, når der opstår mistanke om kriminalitet eller terrorfinansiering, for eksempel på grund af atypiske kontobevægelser.

- Hvis bankerne ikke er deres ansvar bevidst her, så hjælper man de kriminelle. Så har de jo nemt ved at bruge det udbytte, de skaffer sig ved kriminalitet, siger Jakob Dedenroth Bernhoft.

Én underretning fra 2012

Britta Nielsen er sigtet for at have svindlet sig til mindst 111 millioner kroner fra Socialstyrelsen, hvor hun var ansat. Det skal være sket fra 2002 frem til 2018.

TV 2 har spurgt bagmandspolitiet, hvor mange underretninger de i den periode har fået vedrørende Britta Nielsen. Det vil de ikke oplyse.

Men da chefen Morten Niels Jakobsen tilbage i oktober stillede sig frem på TV 2 og beklagede, at de havde overset en underretning på hende i 2012, indikerede han tydeligt, at de kun havde fået den ene.

- Der er tale om én underretning fra 2012, hvor man begår en fejl, lød det. En kommentar som banken altså i dag afviser at uddybe.

Én underretning er ikke nok

Underretningen fra 2012 handlede om overførsler på cirka fem millioner kroner fra Socialstyrelsen til Britta Nielsens konti og store kontanthævninger. Den kom ifølge TV 2s oplysninger fra Danske Bank.

Men fra fem til de opsigtsvækkende 17 millioner i kontanthævninger er der så stort et spring, at Danske Bank ikke kan undskylde sig med, at de allerede har henvendt sig, mener Jakob Dedenroth Bernhoft.

Hvis de kun har indberettet én gang, så skal de gøre det igen, når de kan se, at det fortsætter. Jakob Dedenroth Bernhoft, advokat og direktør Revisorjura.

Danske Bank har jo underrettet myndighederne om, at her foregår muligvis noget ulovligt. Meget mere kan man vel ikke kræve af dem?

- Hvis de kun har indberettet én gang, skal de gøre det igen, når de kan se, at det fortsætter. Og generelt som pengeinstitut kan man sige, at hvis man har en mistanke om, at en kunde begår noget ulovligt ved brug af banken, så skal man stoppe det kundeforhold.

Danske Bank: Sender flere advarsler nu

Danske Bank må ikke fortælle om deres konkrete underretninger, så det er ikke muligt at få afklaret, hvor mange underretningen banken har foretaget vedrørende Britta Nielsen.

Derfor bad TV 2 om et interview angående deres generelle bekæmpelse af hvidvask. Men banken vil kun svare på mail.

- Som bank spiller vi en vigtig rolle i at bekæmpe økonomisk kriminalitet. Derfor har vi også i de senere år investeret betydeligt i at styrke vores muligheder for at opfange og reagere på mistænkelig adfærd hos vores kunder. Det har resulteret i, at vi i dag indberetter langt flere mistænkelige forhold til myndighederne, skriver banken blandt andet til TV 2.

37 overførsler via Nordea

Svindelmistænkte Britta Nielsen har også været fast kunde hos en anden af Danmarks største banker.

Via konti i Nordea har hun nemlig overført 984.025,33 euro til sin sydafrikanske konto hos First National Bank. Et beløb som svarer til omkring 7,3 millioner kroner.

De skal med det samme spørge Britta Nielsen ’Hvad er er baggrunden for du skal overføre så mange penge’. Jakob Dedenroth Bernhoft, advokat og direktør Revisorjura.

Ifølge retsdokumenterne var den første overførsel på 25.076,39 euro. Det var den 1. december 2008. Siden blev det til yderligere 36 overførsler, som lå nogenlunde i samme niveau. Den seneste blev gennemført 18. september sidste år. Netop den systematik bør springe i øjnene, mener Jakob Dedenroth Bernhoft.

Britta Nielsen overførte på 10 år 984.025 euro, hvilket svarer til cirka 7,3 millioner danske kroner. Foto: Screendump / Retsdokumenter.

- De skal med det samme spørge Britta Nielsen: ’Hvad er er baggrunden for, at du skal overføre så mange penge’. Der skal hun komme med en overbevisende og rigtig god forklaring, så banken siger, at det kan de godt forstå. Men gør hun ikke det, skal de gå til bagmandspolitiet.

Også dette beløb kan vise sig at være endnu større, da beløbene stammer fra opgørelser i slutningen af 2018.

En månedsløn på 18.000 kroner

Jakob Dedenroth Bernhoft hæfter sig desuden ved, at Britta Nielsens indkomst fra 2002 til 2018 har været 3.688.265,33 kroner efter skat, hvilket giver en månedsløn på cirka 18.000 kroner i snit.

Der blevet lavet mindst 37 overførsler. Den første i 2008, mens den sidste blev foretaget i september 2018. Foto: Screendump / Retsdokumenter.

- Jeg har meget svært ved at forestille mig, hvad den troværdige forklaring skulle være. Altså, at man som almindelig offentlig ansat overfører så mange penge, det er meget usædvanligt. Og så til et meget usædvanligt land i den her forbindelse, altså Sydafrika.

Nordea må ikke oplyse, om banken har underrettet bagmandspolitiet om Britta Nielsen, så TV 2 kan ikke afklare, om banken har levet op til sin underretningspligt.

Derfor har vi stillet et generelt spørgsmål om, hvorvidt en kunde med en månedsløn omkring 18.000 kroner kan få lov til at sende over syv millioner ud af landet. Banken har afvist at give interview, og den sender i stedet en mail.

- Hvis I på et tidspunkt, hvor der ikke er en konkret kunde eller nogle konkrete transaktioner forbundet med det, er interesserede i at høre om vores hvidvaskprocesser, så er I meget velkomne til at kontakte os igen, skriver Nordea i en mail til TV 2.

Advokat: Bank kan straffes

Ifølge Jakob Dedenroth er det muligt at straffe banker økonomisk for manglende underretning.

Han vurderer, at især Nordea kan risikere en økonomisk straf, hvis det viser sig, at de på intet tidspunkt er gået til myndighederne.

- Jeg mener da, at den her sag åbenlyst kan føre til, at banken får nogle bøder, siger han og tilføjer, at bødestørrelsen formentlig vil være i den lavere ende. Han fortæller, at en lignende sag inden for området gav en bøde på 12,5 millioner kroner til et pengeinstitut.

Det er dog ikke kun bankerne, der har begået fejl, pointerer han.

- Det er lige meget, om det så har været bankerne, som har svigtet, eller om det er bagmandspolitiet. Altså samlet set, så er der nogen, der skulle have stoppet sådan noget her, og samlet set har det ikke fungeret. Så der er et alvorligt problem her.

Britta Nielsen har været varetægtsfængslet siden 5. november, hvor hun blev anholdt. Det er uklart, hvordan hun forholder sig til sigtelsen mod hende.