Niels Nielsen er branchedirektør i Danske Anlægsentreprenører under Dansk Byggeri Illustration: Privatfoto

Det har ikke skortet på vittigheder om de øde jyske motorveje og heller ikke på bemærkninger om den magt og indflydelse på beslutninger om anlæg af nye jyske motorveje, som man har tillagt den såkaldte jyske trafikmafia.

Begrebet den jyske trafikmafia stammer fra en folketingsdebat i midt firserne, hvor Keld Albrechtsen mente, at en gruppe indflydelsesrige politikere med Jens Risgaard Knudsen, Svend Heiselberg og Kaj Ikast i spidsen brugte mafiametoder for at skaffe opbakning til anlæg af jyske motorveje i forbindelse med forhandlingerne om Storebæltsforliget. Keld Albrechtsen mente næppe, at de gæve gamle politikere, der kunne deres politiske håndværk, brugte mafiametoder i bogstavelig forstand, men de fik deres motorveje.

Der vil naturligvis altid være et politisk spil og måske også ligefrem studehandler, når politikerne skal træffe betydelige beslutninger med den nødvendige afbalancering af interessemodsætninger. Derfor er det vigtigt, at beslutninger om investeringer i infrastruktur sker ud fra klare og nøgterne beslutningsgrundlag, så man i videst muligt omfang anvender samfundets ressourcer bedst muligt. Et sådant grundlag har man i de seneste strategiske analyser fra Vejdirektoratet af de midtjyske motorveje. En god og nyttig rapport nu da jyske motorveje endnu engang er på dagsordenen.

Vejdirektoratet har brugt Landstrafikmodellen til at genberegne fire hovedscenarier for linjeføringer, og de beregninger viser, at det vil være en rigtig god forretning at bygge en midtjysk motorvej. Og de vitti-ge hoveder, der forlyster sig med at fortælle vittigheder om de øde nordjyske motorveje formentlig uden at kende de faktiske trafiktal, kan godt droppe vittighederne, for uanset hvilken linjeføring man vælger, så vil der være ganske høje trafiktal for en midtjysk motorvej.

Genberegningen af de midtjyske motorveje viser, at motorvejen i 2030 vil blive benyttet af mellem 19.000 og 49.000 køretøjer pr. hverdagsdøgn.

Der er simpelt hen behov for en midtjysk motorvej, der samtidig vil give en aflastning af den nordjyske, østjyske og sønderjyske motorvej, E45, som på flere strækninger vil have kritisk belastning i 2030. Det betyder dog ikke, at man som politiker kan beslutte anlæg af en midtjysk motorvej og så læne sig tilbage. Der vil nemlig gå 15 år, fra beslutningen om en motorvej tages, til vejen kan tages i brug på den fulde strækning. Inden da vil E45 have kritisk belastning, og på nogle strækninger vil en ny midtjysk motorvej ikke kunne aflaste E45 tilstrækkeligt til at undgå en kritisk belastning.

Det vil være en rigtig god forretning for samfundet at investere i en midtjysk motorvej. Den vil kunne give en intern rente på mellem 9,0 og 6,3 procent afhængig af linjeføringen, og det er vel at mærke på grundlag af anlægsomkostninger med et indregnet sikkerhedstillæg på 50 procent efter reglerne i ny anlægsbudgettering. Det er langt mere end de 4 procent i intern rente, som er grænsen for, hvornår et projekt er rentabelt.

Der er lavet beregninger over, hvor store tidsgevinster man på kommuneniveau opnår med en ny midtjysk motorvej, og det er for flere kommuner mere end 1.500 timer pr. hverdagsdøgn. Det er ganske betydelige gevinster. En opgørelse på kommuneniveau vil naturligvis vise de største gevinster for kommuner med mange indbyggere. For en beboer i en mindre kommune såvel som i en større kommune vil det være en stor personlig fordel, at rejsetiden kan nedbringes, så det bliver mere attraktivt at tage et job et stykke fra hjemmet. Og som en yderligere gevinst vil udbuddet af stillinger inden for den acceptable rejsetid også blive større.

Adgangen til flere job for den enkelte og det øgede arbejdskraftudbud set fra virksomhedernes side er en af årsagerne til, at en midtjysk motorvej vil betyde øget trafik og generere ny trafik. Motorvejen vil være med til at understøtte erhvervsudviklingen i området, og det er vel at mærke i områder, hvor der er behov for udvikling.

Det er markante forbedringer af mobiliteten, som en midtjysk motorvej vil betyde. Rejsetiden fra f.eks. Aalborg vil blive markant lavere til det meste af landet. Man vil i bil kunne nå ud til hele Jylland og store dele af Fyn på under tre timer, og besparelsen i rejsetiden til f.eks. Herning, Kolding og Esbjerg vil være på omkring en halv time.

Fra Aalborg vil der især komme nye ture til Herning, Vejle og Kolding med omkring 60 pct. nye personture til f.eks. Herning. Den tættere sammenknytning af de jyske byer vil være en væsentlig styrkelse af erhvervslivets muligheder i området, som vil komme til at stå med stærkt forbedrede muligheder for at klare sig i den globale konkurrence.

Det er politikerne, der afgør, om vi skal høste de betydelige samfundsøkonomiske gevinster ved en ny midtjysk motorvej, men de nye beregninger viser, at motorvejen ikke blot vil gøre os rigere, den vil også kunne være med til at afhjælpe de alvorlige trængselsproblemer på E45.

De aktuelle trængselsproblemer skal løses, og det haster i høj grad med en beslutning. Jeg håber, at Folketinget vil bakke op, når transport- og bygningsminister Hans Christian Schmidt forhåbentlig inden alt for længe søger opbakning til en beslutning om en ny midtjysk motorvej. Vi har ikke brug for de sædvanlige markeringer af diverse særstandpunkter på transportområdet – vi har brug for en motorvej.