Signaler i stedet for løsninger

- Alle ved, at strafskærpelser sjældent har en virkning, siger SF’s tidligere retsordfører Karina Lorentzen i dag.

- Der skal være en straf, for det afholder nogle fra at begå kriminalitet. Men mere straf virker ikke afskrækkende.

- Man følger en folkestemning og så hæver man straffen, så det ser ud som om man har gjort noget, men i virkeligheden løser man ingenting. Man tager ikke fat om problemets rod. Man sender signaler i stedet for at få løst vores grundlæggende kriminalitetsproblemer.

Langt de fleste drab – og langt de fleste knivdrab – sker inden for hjemmets fire vægge.

Læs også : 25 års drab afslører: Vi slår oftest vores allernærmeste ihjel

- Drabene i hjemmet sker med knive, fordi vi har dem lige ved hånden, men det mister politisk bevågenhed, for det sker inden for hjemmets fire vægge. Det er som om, det er noget der tilhører privatlivets fred. Men det gør det så meget mere vigtigt at blive klogere på, hvad der sker.

Effekt af lov blev aldrig undersøgt

Efter vedtagelsen af knivloven forlangte Karina Lorentzen en redegørelse fra justitsministeren om effekten af knivloven. Den kom aldrig, siger hun i dag:

Sådan har DR kortlagt drab DR’s Undersøgende Databaseredaktion har ved at gennemgå tusindvis af artikler fundet og beskrevet 1.338 drab begået i Danmark i perioden 1992-2016. Ved drab forstås episoder, hvor en person er død som følge af andre menneskers aktive voldshandling. Dette datasæt tager afsæt i den retsmedicinske definition og ikke den juridiske definition af drab. Medieomtalerne er valideret og krydstjekket med flere forskellige offentlige kilder, så ingen drab i databasen er baseret på mindre end tre kilder. Dermed har DR's Undersøgende Databaseredaktion skabt en unik database med flere end 28.000 forskellige, detaljerede oplysninger om 25 års drab. Læs mere om metoden her.

- Jeg synes stadig, at vi skal have en evaluering af den lov og det her fænomen. Hvis vi nogensinde skal blive klogere på, hvordan vi får færre knivdrab, så skal vi være ærlige om, at det er et svært problem at løse og at det kræver mere viden. Så længe man undlader at blive klogere på det, så længe får man ikke løst de her udfordringer.

Knivloven blev skærpet under VKO-regeringen i 2008 og ændret i 2012 af daværende justitsminister Morten Bødskov (S) i Helle Thorning-Schmidts SR-regering.

Dengang mente Venstres retsordfører Karsten Lauritzen, at den socialdemokratiske ændring af knivloven var unødvendig valgkampsretorik:

- Det er symbollovgivning, der vil medføre en minimal ændring af retspraksis, sagde Karsten Lauritzen, der i dag er skatteminister.

I 2016 blev knivloven ændret igen, denne gang af den nuværende regering.

Har rettet op på de mest skøre ting

Preben Bang Henriksen er retsordfører for Venstre og var med til at vedtage den seneste ændring:

- Jeg var med i anden runde, hvor vi fik rettet op på de mest skøre ting, siger Preben Bang Henriksen.

- Jeg talte i dag med en pensioneret dommer, der netop tog knivloven fra 2008 som et eksempel på en vanvittig lovgivning, som benyttede sig af minimumsstraf. Han gav et eksempel om håndværkeren der blev stoppet med en kniv. Det var helt knald i låget, siger Venstres retsordfører Preben Bang Henriksen.