Firmaet Happy Helper tilbyder rengøring til private til meget lave priser. Den hemmelige ingrediens er uorganiseret arbejdskraft uden rettigheder.

Tilrettelæg selv dine arbejdstider og bestem din egen timeløn. Det kan man vel godt se det lokkende i, selvom rengøring måske ikke er et drømmejob for ret mange.

Hos Happy Helper er de ansatte ikke rigtig ansatte, men i princippet hver deres lille enmandsvirksomhed. Ligesom Uber er det på transportområdet. Og ligesom Uber kan Happy Helper tilbyde sin service til en noget lavere pris end i de etablerede firmaer.

Helt ned til 132 kroner i timen kan det koste at få en af de glade hjælpere til at tage oprydningen og rengøringen.

- Arbejder til 60 kroner i timen

Det lyder jo alt sammen meget godt, men det er det ikke. Det siger socialdemokraternes social dumping-ordfører, Mattias Tesfaye, der længe har været en af de største modstandere af Uber.

- Det går ud over seriøse firmaer og de mennesker, der skal leve af at gøre rent, siger han.

De fleste af Happy Helpers 165 'ansatte' er studerende. Af de 132 kroner, som er Happy Helpers billigste sats lige nu, vil vedkommende få de 120. En ganske normal løn for et studiejob.

- Nej, det er det ikke. For når en lønmodtager kommer til at fungere som en virksomhed, så falder alle rettigheder væk. Kørsel, feriepenge, pension, arbejdsskadeforsikring. Alt skal trækkes fra. I sidste ende arbejder de her voksne mennesker vel til 60-70 kroner i timen, vurderer Mattias Tesfaye.

Direktør: Vi tager ikke arbejde fra nogen

Det er som sagt op til den enkelte Happy Helper at fastsætte sin timeløn, og meningen er, at man løbende skal stige i løn, når man har skabt sin kundebase og fået nogle gode anmeldelser. Happy Helperen Molly Luja Falck er for eksempel steget fra 120 til 145 kroner i timen, fortæller virksomhedens direktør, Frederik Dennis Forchhammer.

- Det er en platform for folk, der gerne vil gøre rent og folk, der gerne vil have gjort rent. Vi lavede en lille undersøgelse blandt 10 af vores kunder, og her sagde seks, at de ikke fik gjort rent før, mens fire havde brugt sort rengøring, siger han.

Happy Helpers Firmaet startede i 2015, men er først for alvor kommet i gang i år. Der er 165 personer tilmeldt, hvoraf 108 er aktive lige nu. Det er primært studerende. Selskabet er indtil videre kun aktivt i København, men håber på at kunne udvide til andre dele af landet. Den enkelte Helper bestemmer selv den timeløn, vedkommende vil udbyde sin tid til. Selskabet tjener penge ved, at kunder betaler et gebyr oveni prisen for rengøringen. Gebyret bliver altså ikke trukket af den enkeltes timeløn.

Netop det med at komme sort arbejde til livs er ifølge direktøren en stor grund til, at Happy Helper er berettiget.

- Vi organiserer et marked, der er ekstremt uorganiseret, siger han.

Den enkelte skal sørge for skat

Men den køber Mattias Tesfaye ikke. Det er nemlig op til hver enkelt Happy Helper at indberette indkomsten og betale skat af den.

- Det her er langt fra en hvidvaskning af rengøringsbranchen. Hvis man forestillede sig, at alle ansatte i ISS fra i morgen selv skulle ordne deres skat, tror jeg ikke ligefrem, at der ville komme flere penge i statskassen, siger han.

Frederik Dennis Forchhammer er dog opmærksom på risikoen for, at nogle af hans 'ansatte' ikke betaler skat, og er derfor i færd med at indlede en dialog med skattevæsenet om, hvordan man sikrer sig imod det.

- Gør selv dit lokum rent

Men selv hvis alle Happy Helpers er glade for deres arbejdsforhold og betaler deres skat, udgør virksomheder som Happy Helper et stort problem for det danske samfund, mener Mattias Tesfaye.

- Jeg er stolt af, at selv de lavestlønnede i Danmark kan købe en webergrill og tage to uger i sommerhus. Det er noget af det bedste ved vores land, og hvis der er én grund til, at jeg gik ind i politik, er det for at forsvare det. At vi kan se en rengøringsassistent i øjnene og vide, at de lever et anstændigt liv.

Mattias Tesfaye henviser til, at man selv i et land som Storbritannien kan arbejde fuld tid uden at kunne brødføde en familie ordentligt - den såkaldte 'working poor'-klasse.

- Hr. og fru Danmark må spørge sig selv om, at hvis ikke man vil gøre rent i sit eget hjem, vil man så betale en ordentlig løn for at få det gjort. Hvis man kun vil betale halv pris, må man selv gøre sit lokum rent.