Kravet om et opgør med gratis SU til studerende på de videregående uddannelser vokser.

Tidligere har bl.a. erhvervsorganisationen DI været ude i Berlingske med et krav om, at studerende højst skal kunne få fri SU i tre år, og nu er det en af de andre helt store stemmer i den uddannelsespolitiske debat, Dansk Erhverv, der kommer med et udspil til en reform af det danske SU-system.

Danske Erhverv anbefaler også højst tre års SU, hvilket ifølge organisationens beregninger vil give en årlig besparelser på 2,8-3,2 milliarder kroner. Og akkurat som DI vil Dansk Erhverv bruge de mange penge på at forbedre uddannelsessystemet.

Således vil Dansk Erhverv bruge 700-900 millioner kroner om året på »bedre og mere uddannelse«, som uddannelses- og forskningspolitisk chef, Mette Fjord Sørensen, udtrykker det. Dertil kommer, at 600-800 millioner kroner af besparelserne skal bruges til at »styrke allerede excellente forskningsmiljøer«, ligesom Dansk Erhverv er villig til at bruge nogle af besparelserne – 350-400 millioner kroner årligt i 2017 og 2018 – på at »sikre et kvalitetsløft« af erhvervsuddannelserne.

Når Dansk Erhverv vil tage SU fra studerende på de videregående uddannelser og bruge dem på ungdomsuddannelser hænger det ifølge Mette Fjord Sørensen sammen med, at »erhvervsuddannelserne trænger til en saltvandsindpsrøjtning« efter sidste års reform.

Endelig vurderer Dansk Erhverv, at der med højst tre års SU bliver frisat så mange midler, at det bliver muligt at sænke topskatten med cirka to procentpoint.

Ifølge Mette Fjord Sørensen er udspillet fra Dansk Erhverv ikke mindst en reaktion på, at de vidergående uddannelser frem til 2019 skal spare 3,3 miliarder kroner alene på uddannelse i forbindelse med det såkaldte omprioriteringsbidrag. Dertil kommer besparelser på forskning på 1,4 milliarder kroner på dette års finanslov.

»Når vi skal spare så meget, så er vi nødt til at spørge os selv, hvordan vi fortsat sikrer os kvalitetet i uddannelserne og uddanner velkvalificeret arbejdskraft. Det kan vi gøre ved at omlægge SUen. Som det er i dag, bruger vi næsten lige meget på at forsørge studerende som på at uddanne dem,« siger hun med henvisning til, at Danmark i dag årligt bruger 15,2 milliarder kroner på SU-stipendier og 15,4 milliarder kroner på egentlige uddannelsesinvesteringer.

Forslaget betyder, at bl.a. kandidatstuderende og lærerstuderende fremover selv må finansiere de sidste år af deres studier med rentefri SU-lån.

Går det ikke ud over den sociale mobilitet, altså at nogle unge bliver nødt til at fravælge en lang videregående uddannelse, hvis de selv skal finansiere dele af den?

»Nej, allerede i dag får knap en tredjedel af de kandidatstuderende ikke SU, fordi de ikke har flere klip tilbage eller tjener for meget,« siger hun:

»SU vender den tunge ende nedad socialt. Kasseassistenten får en meget lille andel af de 15 milliarder kroner, der årligt anvendes på SU til de videregående uddannelser, og akademikeren vil efter endt uddannelse have en væsentligt højere indkomst end kasseassistenten. Allerede tre år efter endt uddannelse vil en gennemsnitlig akademiker have en bruttoindkomst, der er cirka 125.000 kroner højere årligt end kasseassistentens,« siger hun.

Med meldingen fra Dansk Erhverv bevæger SU-spørgsmålet sig endnu længere op på den uddannelsespolitiske dagsorden, hvor mange stemmer efterlyser et opgør med den gratis uddannelsesstøtte på de videregående uddannelser.

Stemmerne kommer fra så forskellige organisationer som fagforeningen HK/Privat og den liberale og borgerlige tænketank CEPOS, ligesom også en ekspertgruppe med formand for Beskæftigelsesrådet, Carsten Koch, i spidsen for nylig har anbefalet et opgør med fri SU.

Videnskabsminister Ulla Tørnæs »lytter til alle stemmerne«, som hun siger.

»Vi har verdens meste generøse SU-system i Danmark, og derfor er det også helt naturligt, at vores SU er til debat. Og den debat følger jeg med interesse og noterer mig de forskellige stemmer,« lyder kommentaren fra ministeren.

Formand for Danske Studerendes Fællesråd (DSF), Yasmin Davali, forstår ikke udmeldingen fra bl.a. Dansk Erhverv. Hun kalder det »en dårlig ide« og tvivler på »den her logik med, at man kan skære på SUen uden at det vil have konsekvenser«.

»Egentlig er det ret naivt at tro,« siger hun og henviser til, at »ikke mindst mønsterbrydere vil vælge uddannelse fra«, hvis SU ikke længere er gratis.

»Man afholder folk fra at tage en uddannelse. Det holder ikke, at man først skærer voldsomt på selve uddannelserne og bagefter bruger det som argument for at skære endnu mere,« siger Yasmin Davali.