59 anmeldelser. 2 sigtelser. 0 bøder. Dét er, hvad det omstridte ‘niqab-forbud’ har ført til én måned efter, at forbuddet trådte i kraft.

Det oplyser Rigspolitiet, som på vegne af B.T. har indsamlet tal fra landets politikredse.

Tallene fra Rigspolitiet kommer samtidig med, at en niqab-sag vækker opsigt i Nordjylland. Her har Seminarieskolen ved Aalborg ifølge Nordjyske undladt at anmelde en mor i 0. klasse, der afleverede sit barn iført niqab.

Sagen efterforskes nu, efter at en anden forælder har anmeldt hende, forklarer politiinspektør Claus Danø til B.T.

»Vi følger den samme procedure som i andre sager. Først modtager vi anmeldelsen, så visiterer vi den for at se, om det er en sag, vi skal tage os af. Hvis der er hold i anmeldelsen, sender vi den til juridisk vurdering. Vi har nu vurderet, at det er en sag, vi skal efterforske, så det er vi nu i gang med,« siger Claus Danø om den aktuelle sag.

Tildækningsforbud Tildækningsforbuddet blev vedtaget af Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative, som stemte for med 75 stemmer mod Enhedslisten, Alternativet, De Radikale og SF's 30 stemmer. Liberal Alliance havde fritstillet deres medlemmer, hvor to stemte for, mens seks stemte imod forbuddet. Mette Gjerskov fra Socialdemokratiet stemte imod forslaget og blev derefter frataget sin post som udviklingsordfører.

Men at de 59 anmeldelser kun har ført til to sigtelser og altså foreløbig ingen bøder, kan undre.

Ifølge politiinspektør Uffe Stormly fra Rigspolitiet mangler politiet dog fortsat et større statistisk grundlag, før det er muligt at vurdere, om tildækningsforbuddet håndhæves som ønsket:

»Det er en ny lov, og den har kun eksisteret omkring en måned. Derfor er det endnu for tidligt at sige, om der er tale om en tendens,« siger Uffe Stormly.

Han fortæller, at de få sigtelser i forhold til anmeldelser skyldes flere forskellige faktorer:

»Vi har haft anmeldelser, hvor vi er rykket ud, men så har personen ikke været på stedet længere, eller det anmeldte forhold ikke var lovbrud. Vi har også haft anmeldelser, hvor vi har haft mere presserende sager at tage os til, så vi ikke kunne rykke ud. Der har også været flere anmeldelser for sjov, hvor vi eksempelvis kunne høre børn grine i baggrunden,« forklarer politiinspektøren.

To kvinder demonstrerer mod tildækningforbuddet 1. august 2018. Foto: ANDREW KELLY Vis mere To kvinder demonstrerer mod tildækningforbuddet 1. august 2018. Foto: ANDREW KELLY

Ikke overraskende tegner Københavns Politikreds sig for den største andel af anmeldelser. Nemlig 31. Men tilsyneladende ingen sigtelser eller bøder.

»Vi har ingen kommentarer til det, for det vil kræve, at vi går ind i hver enkelt sag,« som presseansvarlig i Københavns Politi Henrik Suhr siger til B.T.

Ifølge Uffe Stormly er de to sigtelser blevet rejst henholdsvis 3. august i Nordsjælland og 21. august i Syd- og Sønderjyllands Politikreds. Politiinspektøren kan dog ikke oplyse, om de to sager fortsat behandles i systemet. Han kan heller ikke oplyse nærmere om de to forhold.

Anmeldelser fordelt på politikreds Nordjyllands Politi: 1

Østjyllands Politi: 0

Midt- og Vestjyllands Politi: 2

Sydøstjyllands Politi: 2

Syd- og Sønderjyllands Politi: 4

Fyns Politi: 0

Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi: 9

Midt- og Vestsjællands Politi: 0

Nordsjællands Politi: 4

Københavns Vestegns Politi: 6

Københavns Politi: 31

Bornholms Politi: 0 Kilde: Rigspolitiet.

Tildækningsforbuddet trådte i kraft 1. august under store protester fra muslimske mindretal. Loven gør det forbudt for kvinder at være iført burka eller niqab, der dækker ansigtet helt eller delvist.

At ingen af landets politikredse har skrevet én eneste niqab-bøde ud, vækker undren på Christiansborg.

Dansk Folkepartis udlændingeordfører, Martin Henriksen, mistænker politiledelsen for ikke at tage sagerne alvorligt.

»Der er meget, der tyder på, at ordensmagten ser med ligegyldighed på tildækningsforbuddet. Jeg har hørt fra almindelige ansatte i politiet, at politiledelsen har sendt et diskret signal om, at man skal tage det stille og roligt med den lov. Hvis det fortsætter, er det ikke et retssamfund værdigt, og jeg vil opfordre justitsministeren til at skride ind,« siger Martin Henriksen.

Han erkender, at der kan være opgaver i politiet, som bliver prioriteret højere end at udskrive bøder til kvinder i muslimsk heldragt.

Rigspolitiet har udsendt en ni sider lang vejledning om, hvordan de danske betjente skal håndtere håndhævelsen af tildækningsforbuddet.

I den står der blandt andet, at politiet skal bringe den ulovlige adfærd til ophør ved at bede personen fjerne den beklædningsgenstand, der skjuler ansigtet, eller at fjerne sig fra et offentligt sted.

Hvad betjenten skal gøre, hvis personen nægter at følge forbuddet, står der intet om. Der står blot: 'Det forudsættes, at politiet håndhæver forbuddet under behørig hensyntagen til personens integritet og uden unødig krænkelse af den pågældende.'

B.T. har forgæves forsøgt at indhente en kommentar fra justitsminister Søren Pape Poulsen (K) og udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V).