4.500 står til at miste jobbet i den svenske arbejdsformidling. Det svarer til omtrent hver tredje ansatte – og flere jobcentre i landet står derfor foran en lukning.

Det skyldes en af de største offentlige besparelser nogensinde i Sverige, skriver det svenske nyhedsbureau TT. I alt er der tale om en besparelse på 800 millioner svenske kroner, skriver Aftonbladet.

Arbejdsformidlingen er et nationalt organ, hvor 13.000 medarbejdere er fordelt på 240 kontorer landet over for at hjælpe ledige svenskere med at komme tilbage på arbejdsmarkedet – altså, lidt ligesom de danske jobcentre.

Nu skal eksterne aktører i stedet arbejde med coaching for ledige arbejdssøgende, skriver Aftonbladet.

Det har længe været Socialdemokraternas erklærede mål at sænke den svenske arbejdsløshed betydeligt. I 2013 annoncerede Stefan Löfven, at Sverige inden 2020 ville blive EU-landet med den laveste arbejdsløshed.

Det er dog aldrig lykkedes Löfven at realisere sin vision. Med en arbejdsløshed på 6,4 procent ligger Sverige på en 18.-plads på arbejdsløshedsindekset ifølge Eurostat. Til sammenligning har Danmark og Norge en arbejdsløshed på under fem procent.

Og Löfvens gamle løfte? Ja, det er blevet droppet i det nye regeringsgrundlag, skriver SVT.

Ifølge beskæftigelsesminister Ylva Johansson skyldes dette, at finansloven for 2019 er udarbejdet af de to borgerlige oppositionspartier Moderaterna og Kristdemokraterne.

Og nu bliver det lidt kompliceret. For selv om der var valg i Sverige tilbage i september 2018, har landet ikke formået at danne en regering før i januar 2019. I mellemtiden har den svenske Riksdag vedtaget et budgetforslag fra Moderaterna og Kristdemokraterna, som nu betyder, at den socialdemokratiske regering skal føre borgerlig økonomisk politik.

Ifølge Ylva Johansson involverer dette kraftige besparelser på beskæftigelsesområdet.

Den køber Mikael Sjöberg fra Arbejdsformidlingen dog ikke. Han mener, at den nye regering har et ansvar.

Regeringen består af Socialdemokraterna og Miljöpartiet, men er kun blevet til, fordi de borgerlige partier Centerpartiet og Liberalerna har valgt at bakke op om den. Og det forhold, mener Mikael Sjöberg, har fået indflydelse på S-regeringens nye linje på beskæftigelsesområdet.

At der var besparelser på vej, kom ikke som nogen overraskelse for de ansatte i Sveriges arbejdsformidling. Men at der ville blive tale om så store besparelser, ryster alligevel de ansatte, skriver TT.

»Mine tanker går virkelig til alle medarbejdere. Der er virkelig mange, som vil havne i en usikker situation. Der vil gå et stykke tid, inden vi kan fortælle nøjagtigt, hvor mange som skal opsiges,« siger Mikael Sjöberg til TT.

Han anslår dog, at 3.000 til 4.000 kan blive opsagt uden for hovedkontoret i Stockholm.

Fra det svenske fagforbund ST, som repræsenterer omtrent 95.000 medlemmer på det svenske arbejdsmarked, lyder det, at regeringens varslede besparelser vil få konsekvenser:

»Det her er større, end vi forventede. Det vil få store konsekvenser,« siger Fredrik Andersson, fagforeningens beskæftigelsesordfører, til nyhedsbureauet TT:

»Politikere må tage ansvar, hvad vil de med Arbejdsformidlingen? Det er svært at få øje på det store billede. Vi ved ikke, hvad de tænker. Det er uvis fremtid,« fortsætter han.

Også Sveriges Kommuner og Landsting (SKL) reagerer med bekymring på de varslede besparelser. En fjerdedel af kommunerne mangler allerede jobcentre, og at der nu vil være flere, der lukker, gør det væsentligt sværere at få svenskere i arbejde, påpeger Lena Micko, der er ordfører for SKL.

»Dette svækker forudsætningerne yderligere,« siger hun til TT.

Onsdag forventes regeringen at præsentere en arbejdsmarkedsudredning for de kommende tre år, skriver Aftonbladet. I den forventes de nye besparelser på Arbejdsformidlingen også at blive præsenteret i en plan for, hvordan organet skal opdeles, nedskæres og have nyt navn.