Salg af danske postejendomme for næsten 2 mia. kr. har bl.a. været med til at finansiere nye dyre postterminaler til den svenske del af Postnord.

Rasmus Lindkvist Bendtsen, f. 1986, er politisk-økonomisk journalist på Finans. Rasmus kommer fra Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i Aarhus, hvor det undervejs også blev til et semester på Cardiff University i Wales. Rasmus tilbragte sin praktiktid på dagbladet Børsen, hvor han primært sad på avisens finans- og Christiansborg-redaktion. På Finans skal han være med til at dække det økonomiske og erhvervspolitiske område. Privat er han glad for styrketræning, Bruce Springsteen og Brøndby IF.

Niels Sandøe, født 1958, er medlem af Finans’ gravergruppe. Han har igennem de seneste 10 år beskæftiget sig med undersøgende journalistik. Niels Sandøe har været nomineret til Cavlingprisen fem gange for en række afsløringer og artikelserier. Bl.a. om nepotisme, magtmisbrug og pamperi i henholdsvis Codan og Lærerstandens Brandforsikring. Og for “Det Store Ejendomsspil” om ejendomsboblen, der var pumpet op med ikke-eksisterende kroner og byggede på overbelåning og pantebrevskarruseller samt for bogen Andre Folks Penge. Modtog FUJ-prisen for fremragende undersøgende journalistik i 2007 og 2013. Modtog Publicistprisen 2014 og Erhvervsjournalistprisen i 2015. Er forfatter til Kampen om Danmarks Olie og medforfatter på bøgerne Kammerherrens Nye Klæder og Andre Folks Penge.

Jakob Martini, f. 1977, er journalist på Finans, hvor han dækker banker, pension og realkredit. Han har beskæftiget sig med forskellige grene af erhvervsjournalistikken i en årrække. På dagbladet Børsen har han siden 2008 dækket klima og kultur ud fra en pengevinkel. I 2012 blev han en del af Børsens finansredaktion, inden han skiftede til Finans i september 2014. Jakob gør en dyd ud af at trække svært gennemskuelige problemstillinger frem i lyset. På finansområdet har det bl.a. ført til lovændringer og øget kontrol omkring investeringsforeninger og pensionsselskaber. Jakob er desuden erklæret rock-nørd, elsker sine vinylplader og kan tale længe og indgående om Manchester United.

Svenskerne har over de senere år høstet frugterne af et brandudsalg af danske postejendomme. Mens dansk-svenske Postnord har solgt danske ejendomme for milliarder, er der blevet investeret stort i nye postterminaler i Sverige, viser Finans' gennemgang af regnskaber og ejendomshandler siden postfusionen i 2009.

Oplysningerne vækker harme i Danmark, fordi den svenske regering igennem adskillige måneder har afvist at betale for en redningsplan til den kriseramte danske del af koncernen. Ifølge Postnord skal de to ejere tilsammen indskyde 2,3 mia. kr. for at løse problemerne i Danmark.

Socialdemokratiet, De Radikale og Dansk Folkeparti kritiserer svenskerne for at løbe fra regningen, efter at de har lukreret på det danske ejendomssalg.

»Det ser ud, som om man har solgt det halve af København for at finansiere nogle bygningsværker i Sverige. Tingene skal hænge sammen, når vi har et fælles selskab,« siger postordfører Henrik Brodersen (DF).

Siden fusionen har Postnord solgt danske postejendomme for minimum 1,9 mia. kr. Overskuddet fra ejendommene er sammen med andre aktiver blevet sendt videre til det dansk-svenske moderselskab, som siden 2010 har fået 3,3 mia. kr. fra det danske datterselskab.

I samme periode har moderselskabet skudt mere end 1 mia. kr. i to store svenske postterminaler i Rosersberg og Hallsberg, og der er blevet opkøbt flere selskaber under den svenske forretning. Anderledes er det i Danmark, hvor Postnord lejer sig ind i nye store lagerhaller i Køge og Herning.

Flere anonyme kilder med indgående kendskab til Postnord bekræfter, at ejendomme og andre værdier fra det danske selskab i høj grad er havnet i Sverige.

Det har også været meldingen fra den tidligere bestyrelsesformand for Postnord, Fritz Schur. I den svenske avis Dagens Nyheter kritiserede han tidligere i år svenskerne for ikke at ville løse problemerne i Danmark, når de tidligere har fået finansieret bl.a. Rosersberg Postterminal for det, der oprindeligt var danske penge.

Ifølge bestyrelsesformand for Postnord Jens Moberg er ejendomssalget i Danmark og investeringerne i Sverige to forskellige beslutninger, som ikke hænger sammen. Han forklarer, at selskabet har placeret investeringerne, hvor det er bedst for koncernen.

»Der har vi ikke skelnet mellem landegrænser,« siger Jens Moberg, der ikke ønsker at kommentere ejernes udtalelser om, hvem der skal betale for en redningsplan.

Både den svenske erhvervsminister, Mikael Damberg (S), og den danske finansminister, Kristian Jensen (V), har afvist at kommentere sagen.