Justitsminister Søren Pape Poulsen (K) efterlader ingen tvivl om betydningen, når Rigsadvokatens agter at forfølge et forbud mod en hovedaktør i den verserende bandekrig, Loyal to Familia (LTF). Med ministerens egne ord er der tale om en »historisk beslutning«, der kan danne præcdens og således give anledning til endnu flere forbud.

Men trods de vidtrækkende konsekvenser får offentligheden foreløbigt ingen indsigt i grundlaget for, at Rigsadvokaten i modsætning til lignende tilfælde i fortiden nu ser sig i stand til at forfølge et forbud mod LTF.

Hos Rigsadvokaten har man således ingen yderligere kommentarer til grundlaget for den historiske beslutning udover den kortfattede pressemeddelelse fra torsdag denne uge, hvor det fremgår, at der er en »anklagerfaglig og juridisk vurdering« for at opløse banden. Forklaringen lyder, at der er tale om en verserende efterforskning.

Og det er ikke tilstrækkeligt for retsordfører Rune Lund (EL).

»Vi har ikke fået en forklaring på, hvorfor de mener, at det nu er muligt. Det, synes jeg, ville være naturligt, at man orienterer Folketingets retsudvalg om«, siger han og fremhæver, at ministeren også har mulighed for at give udvalget en orientering i fortrolighed, hvis sagens karakter ikke gør det muligt at tillade offentlighed.

Flere gange nej er nu et ja

Når beslutningen om at forfølge et forbud mod LTF kaldes historisk, skyldes det, at den slags langt fra er hverdag.

Tværtimod skal man ifølge Søren Pape tilbage til 1920’erne for at finde eksempler på, at myndighederne udnytter den undtagelse i Grundloven, der giver mulighed for at bryde med princippet om retten til at danne en forening.

Inden for de seneste årtier har Rigsadvokaten da også gentagne gange sagt nej til at forfølge et forbud ved en domstol.

I 1998 blev det således konkluderet, at en retssag mod rockergrupperne Hells Angels og Bandidos ikke ville føre til et forbud. I 2004 og 2008 vurderede man, at muslimske Hizb ut-Tahrir ikke kunne opløses, hvis der blev rejst en sag. Og i 2010 afviste man at iværksætte en undersøgelse af om Hells Angels og AK81 kunne opløses. Men nu ser Rigsadvokaten altså et grundlag for at forfølge et forbud mod banden LTF.

I den forbindelse er Rigsadvokatens grundlag »rigtig vigtigt«, siger monitoreringschef Christoffer Badse fra Institut for Menneskerettigheder og uddyber:

»Det er udslagsgivende for, hvorvidt myndighederne overhovedet har ret til at opløse banden LTF, sådan som man nu gør et forsøg på. Det er selvfølgelig ikke mindre vigtigt, når der er tale om en sag som denne, der kan skabe præcedens«, siger han.

Konkret er det ifølge eksperter afgørende, at der kan føres bevis for, at foreningens struktur bliver brugt til kriminelle formål. Det er op til Københavns Politi at forestå den videre efterforskning af sagen, så der potentielt kan falde en afgørelse ved en domstol i foråret.

Til den tid vil grundlaget for et forbud mod banden altså blive tryktestet.

Forbud kan træde i kraft før dom

Allerede inden da kan myndighederne dog iværksætte et midlertidigt forbud.

Det kan ske, når anklagemyndigheden er klar til at anlægge sagen ved domstolen. Et sådant midlertidigt forbud presser Dansk Folkeparti allerede på for. Med andre ord kan LTF blive forbudt inden man har domstolens ord for, at grundlaget for et forbud er i orden.

»Det er naturligvis ikke optimalt«, siger Christoffer Badse fra Institut for Menneskerettigheder, der dog påpeger, at det princip anvendes i sager om fogedforbud og meget andet.

»Midlertidige forbud er et relativt velkendt redskab, fordi myndighederne så at sige også skal have mulighed for at agere i virkeligheden. I denne sag kan den konkrete situation i København med skyderier og sågar drab være et argument for et midlertidigt forbud, fordi der er tale om en presserende situation«, siger han.