Venstres formand og statsminister, Lars Løkke Rasmussen, får nu igen kritik fra økonomer for at bruge forkerte tal i valgkampen.

På partiets kandidatsamling søndag i Bella Center sagde Løkke, at Venstre i 2015 »overtog en økonomi fra Socialdemokratiet, hvor budgetterne var kørt helt ud til kanten«, og hvor Danmark »kun lige akkurat balancerede på grænsen af, hvad man kan tillade sig« i forhold til EU’s budgetlov.

»Derfor var der kun én ansvarlig ting at gøre,« fortsatte statsministeren. »Og det var at spænde livremmen ind.«

Venstre har nu »ryddet op« og bragt »balance i økonomien igen«, mener Løkke.

Dermed har partiet råd til sit velfærdsløfte på 69 milliarder kroner frem mod 2025, der skal sikre velfærden mod presset fra et stigende antal børn og ældre. Det, man i fagsprog kalder det demografiske træk.

Men Socialdemokratiet efterlod ikke en dårlig økonomi, og Venstre har sådan set heller ikke brugt regeringsperioden på at stramme livremmen, lyder det nu fra en række økonomer.

»Det er ikke korrekt, at Lars Løkke overtog en rodet økonomi,« siger Niels Storm Knigge, der er senioranalytiker i tænketanken Kraka.

Han bakkes op af cheføkonom Mads Lundby Hansen fra den liberale tænketank Cepos og lektor i økonomi Birthe Larsen fra Copenhagen Business School.

»Det er ikke retvisende, når Venstre maler et billede af, at man overtog en usund offentlig økonomi. Venstre går for langt i deres negative udlægning af de offentlige finanser,« siger Mads Lundby Hansen.

Samtidig er det forkert at sige, at Løkke-regeringen har »spændt livremmen ind«, tilføjer Birthe Larsen.

»De har brugt pengene på skattelettelser i stedet,« siger hun.

Økonomernes udtalelser kommer på baggrund af Økonomi- og Indenrigsministeriets vurdering af den såkaldt strukturelle saldo, som AE-rådet har skrevet om i en analyse.

Tallene viser, at Venstre ved regeringsskiftet i 2015 overtog en økonomi, hvor der var balance på de offentlige finanser. Den strukturelle saldo, som måler økonomiens sundhedstilstand, når man renser for konjunkturer og andre særlige forhold, viste altså ikke underskud i 2015.

Alligevel var det budskabet, da Lars Løkke i sidste uge talte ved et arrangement afholdt af Dansk Erhverv.

»Da vi overtog ansvaret i 2015, overtog vi et årligt truende budgetunderskud på 50 milliarder kroner,« sagde statsministeren.

Og netop tallet 50 milliarder kroner er centralt at bide mærke i.

Fortællingen om dårlig økonomi

En måned inden regeringsskiftet i juni 2015 havde Finansministeriet skønnet, at Danmark i 2016 ville have et 50 milliarder kroner stort underskud på de offentlige finanser – svarende til 2,5 procent af BNP og dermed lige under EU’s tilladte underskudsgrænse på tre procent af BNP.

Venstre troede altså, at der ville være et underskud, da de overtog magten.

»Men det er ikke sandheden. I dag ved vi, at der var balance på den strukturelle saldo i 2015. Det er ministeriets egne tal, og der er ikke to opfattelser af den situation nu,« siger Niels Storm Knigge.

Og her bliver det så lidt indviklet. For de 50 milliarder kroner, som Venstre henviser til på sin hjemmeside og i debatter, stammer fra et skøn over den faktiske saldo.

Men det er vigtigt at skelne mellem den faktiske saldo og den strukturelle saldo. Den faktiske saldo viser det offentliges over- eller underskud. Den kan dog have store udsving og er dermed svær at forudsige. Derfor bruger økonomerne i højere grad den strukturelle saldo, der er renset for særlige forhold, til at vurdere økonomiens sundhed.

»Den faktiske saldo bruges ikke til at lave finanspolitik og er derfor knap så interessant i denne sammenhæng. Budgetloven sigter efter den strukturelle saldo. Man bør ikke føre finanspolitik efter den faktiske saldo,« siger Niels Storm Knigge.

Samme udlægning har Mads Lundby Hansen, der mener, at Venstre prøver at skabe en fortælling om, at der var dårlig økonomi i 2015.

»Det undrer mig, at Venstre nævner de 50 milliarder. Det er mere fornuftigt at se på den strukturelle saldo, som viste et underskud på 0,5 procent af BNP i 2016. Men bortset fra det havde vi grundlæggende sunde offentlige finanser og et pænt råderum,« siger Mads Lundby Hansen.

Ifølge Cepos-økonomen er det fair, at Venstre nævner, at det strukturelle underskud var presset til det yderste af grænsen i budgetloven, da partiet overtog regeringsmagten i 2015.

»Det hører med til historien. Men det ændrer ikke ved, at vi derudover på lidt længere sigt grundlæggende havde sunde offentlige finanser,« siger han.

Økonomi- og Indenrigsministeriets tal viser i dag, at mens der var balance på de offentlige finanser i 2015, så var der et overskud på 0,3 procent af BNP i 2016 og 2017 på den strukturelle saldo.

Niels Storm Knigge kalder det »meget uheldigt,« at Venstre kommunikerer de 50 milliarder i valgkampen, da det er et gammelt tal og »ikke retvisende«.

»Man bør selvfølgelig tage udgangspunkt i de nyeste tal. Det kan man vel kræve. Det er et centralt område, hvor det er vigtigt, at man bruger de nyeste tal,« siger Niels Storm Knigge.

Venstre begår altså to fejl: For det første ved overhovedet at tage udgangspunkt i den faktiske saldo. Og for det andet ved at bruge Finansministeriets 2015-skøn på 50 milliarder kroner i budgetunderskud.

Når billedet siden har ændret sig, skyldes det den simple omstændighed, at man løbende revurderer tallene. Dermed er det heller ikke politiske tiltag, der er årsag til de nye vurderinger.

Penge til skattelettelser

Venstre skriver i forbindelse med sit velfærdsløfte, at partiet har ryddet op, og at Danmark har balance i økonomien igen. Dermed er der nu »handlefrihed« til at bruge penge på velfærd.

Det har betydet, »at vi i nogle år har haft en mindre vækst i de offentlige forbrugsbudgetter, end det, vi traditionelt har stået for«, sagde Lars Løkke søndag i Bella Center, med henvisning til at væksten i det offentlige forbrug er faldet fra 2015 til 2018.

Men at Venstre skulle have spændt den økonomiske livrem ind, er heller ikke korrekt, lyder det fra økonomerne. For regeringen har siden 2015 brugt 18 milliarder kroner på skattelettelser, når de er fuldt indfaset i 2025. Det viser tal fra Skatteministeriet.

»I 2015 var der et økonomisk råderum til enten offentligt forbrug eller lavere skat, alt efter hvad man ville prioritere. Og der vil jeg sådan set rose Løkke-regeringen for, at den videreførte Thorning-regeringens relativt lave vækst i det offentlige forbrug og prioriterede skattelettelserne,« siger Mads Lundby Hansen.

Niels Storm Knigge er enig i, at regeringen »ikke har spændt livremmen«, men derimod »holdt livremmen uændret«.

»Man har givet en lavere vækst i det offentlige forbrug. Til gengæld har man vedtaget nye skattelettelser. Det er hovedpointerne,« siger Niels Storm Knigge.

Det lægger Venstre selv heller ikke skjul på. I valgkampen gør partiet flere steder opmærksom på de milliardstore skattelettelser, vælgerne har fået de seneste år. Og ifølge Birthe Larsen er det helt naturligt, at en borgerlig regering ønsker at lette skatten.

»Men det er en mærkelig udtalelse, når man så i stedet nu siger, at man har strammet op i økonomien,« siger hun.

Cheføkonom i AE-rådet, Erik Bjørsted, kalder det »decideret forkert«, at regeringen har spændt livremmen ind for at finde råd til velfærdsløftet.

»Faktum er, at der er blevet givet skattelettelser for 18 milliarder kroner. Vi har siden 2015 haft smalhals i den offentlige sektor. De penge er ikke brugt til at spare op til de velfærdsløfter, Lars Løkke Rasmussen nu giver. De er gået til skattelettelserne,« siger Erik Bjørsted.

»Regeringen ville have kunnet løfte velfærden endnu mere, hvis ikke den havde givet de her skattelettelser. Det var der råd til,« siger Erik Bjørsted.

V: Hokus pokus-logik

Det har ikke været muligt at få et interview med statsminister Lars Løkke Rasmussen eller forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V), der var finansminister dengang i 2015. I en mail til Information skriver Claus Hjort Frederiksen dog, at han ikke giver meget for den analyse, AE-rådet har lavet.

»Det er manipulation og rent hokus pokus-logik,« skriver han.

»Jeg sad som ansvarlig finansminister i sommeren 2015, hvor virkeligheden var, at vi så ind i et underskud, som var på kanten af EU’s underskudsgrænse. At påstå det modsatte er kontrafaktisk historieskrivning. Det passer simpelthen ikke.«

Erik Bjørsted fra AE-rådet understreger, at der ikke er nogen, der påstår, at det første saldo-skøn i 2015 ikke varslede et underskud på de offentlige finanser. Men det ændrer ikke på, at vi i dag ved, at det var forkert.

»Det lyder, som om Claus Hjort Frederiksen ikke er blevet opdateret på de offentlige finanser, siden han forlod posten som finansminister,« siger Erik Bjørsted.

»Faktum er, at Finansministeriet og regeringens egne tal viser, at der var balance på den strukturelle saldo i 2015, da Venstre overtog regeringskontorerne. At kalde Finansministeriets tal for hokus pokus, må stå for hans egen regning.«

Det er ikke første gang i valgkampen, at Lars Løkke og Venstre får kritik for talfifleri. I sidste uge langede flere økonomer i Berlingske ud efter partiet for at pumpe velfærdsløftet på 69 milliarder kroner op frem mod 2025.

Reelt er der kun tale om et løft i det offentlige forbrug på 20,5 milliarder kroner i 2025, men ved at stable tallene år for år fremstår det samlede løft større, forklarede økonomerne og kaldte talfinten »optisk bedrag« og »fuldstændig meningsløs«.