Formand for HK Service Hovedstaden, René Knudsen, mener ikke, at omgangstone bør spille ind, når sager vurderes ved domstolene.

- Det er ofte unge og nye medarbejdere, som bliver udsat for denne her form for chikane. Det betyder, at de nødvendigvis ikke har et indgående kendskab til, hvordan tonen er på arbejdspladsen. Derfor bør der være en minimums-norm om, at man ikke bliver udsat for seksuel chikane, siger han.

Når det kommer til at bestemme, hvordan tonen skal være på en arbejdsplads, så er det ifølge René Knudsen arbejdsgivernes ansvar.

- Desværre er det sådan, at domstolene giver arbejdsgiverne lov til at lave forskellige niveauer for, hvad der er tilladt i forskellige brancher. Det mener vi er et kæmpe problem, siger han.

Isbjerg under havet

Ifølge professor Anette Borchorst svarer de seks procent kvinder på arbejdsmarkedet, der ifølge undersøgelsen fra NFA har oplevet chikane, til at cirka 80.000 danske kvinder om året oplever krænkende seksualiseret adfærd på arbejdspladsen.

- Det er rigtig mange kvinder, men jeg tror faktisk, at tallet fra den nationale undersøgelse er for lavt. Hvis vi ser på undersøgelser fra en række fagforeninger, er deres tal meget højere, siger hun og tilføjer:

- Der er et isbjerg under havet.

Når antallet af sager om sexchikane, der når til diverse retsinstanser i Danmark, er så få, skyldes det blandt andet ifølge den nye undersøgelse, at det ofte er forbundet med meget skyld og skam forbundet med sexchikane for kvinderne.

- At vi kun ser to sager årligt for tiden handler om, at det er hårdt at gå igennem en sag, og chancen for at vinde er under 50 procent i dag. Og godtgørelser er meget små – knap 25.000 kr. Men det er også få kvinder, der fortæller om det. Krænkelserne er meget individualiserede – det foregår mellem to mennesker, forklarer Anette Borchorst og tilføjer:

- I sagerne kan man også se, at kvinderne selv går og overvejer, om de smilede for sødt og om de spillede lidt med – det er forbundet med så meget skyld og skam. Man står meget alene med det.

Peter Breum har som advokat haft mange af de krænkede kvinder på tæt hold. Han fortæller, at der er mange elementer, der gør, at kvinderne ikke står frem.

- En ting er, at mange af kvinderne føler skyld. De føler ikke, at de fik sagt ordentlig fra overfor krænkeren. Noget andet er, at mange ikke vil latterliggøres bagefter. Et tredje element er, at mange mødes med mistro, når de fortæller om krænkelsen i hjemmet; Hvorfor har du også en nedringet trøje på, på arbejde og sådan noget. Hvis man skal kæmpe med det alle steder, så giver mange op. Så vil de hellere sige, at det var meget ubehageligt, siger han.

Skyld og skam

At skyldfølelse kan medføre, at krænkede kvinder ikke tager sagen op, er kønsforsker ved Roskilde Universitet Christain Groes enig i.

#MeToo: Her kan du få hjælp Hvis du har oplevet seksuel chikane på din arbejdsplads, kan du ringe til Arbejdstilsynets hotline om mobning og seksuel chikane på 7022 1280. Medarbejdere på hotlinen sidder klar til rådgivning eller hjælp til at klage eller håndtere sagen i forhold til arbejdspladsen. Hotlinen har eksisteret siden 2010 og modtager årligt 200-500 henvendelser om chikane og mobning på arbejdspladser, oplyser Arbejdstilsynet til DR.

- Mange kvinder finder, at de føler sig tilsmudset, hvis det er blevet krænket. Mange er også bange for at få smudset sit rygte til, og vælger derfor ikke at stå frem. Det sker ikke på samme måde for mænd, forklarer Christian Groes.

Når en stor del af de sager, der har været ved de danske domstole ender med, at kvinderne ikke får medhold blandt andet på grund af en ”fri omgangstone”, kan det ifølge kønsforsker på RUC Christian Groes, kan det skyldes, at retssystemet har haft en såkaldt kønslig bias.

- Det tyder på, at retssystemet ikke har været gearet til, at krænkelseserfaringer er vidt forskellige, om man er mand eller kvinde, siger han, og tilføjer:

- Kvinder bliver ramt hårdere end mænd, når man udsættes for krænkende adfærd. Kvinderne oplever ofte mere skam, og man ser dem være i tvivl, om de selv er skyld i det.