Højt skolefravær, stor arbejdsløshed og hele familiedynastier, der er bundkriminelle.

Danmark får nu kritik af EU for ikke at være gode nok til at integrere de op mod 10.000 romaer herhjemme, og det har store konsekvenser. Ekstra Bladet kan i dag og den kommende tid afsløre, at der i en række kommuner er store problemer med romaer.

I Helsingør har to romafamilier for eksempel hærget i årevis. Kommunen står som et mørkt eksempel på, hvor galt integrationen kan gå og rammer samtidig en pæl gennem de danske myndigheders skønmaleri af romaernes situation i Danmark. Et hurtigt blik i dombøgerne viser, at flere medlemmer af de to romafamilier Nika og Stallone, der samlet tæller over hundrede personer i Helsingør og omegn, de seneste år er blevet idømt et hav af fængselsstraffe.

Her har romaer hærget i årtier

Det gælder blandt andet Laza Stallone, der flere gange har optrådt i de lokale aviser – og i april sidste år på Helsingørs første romafestival –begrædt den mangelfulde indsats for romaer.

Laza Stallone er dømt flere gange, og hans seneste kriminelle meritter er fra februar i år, hvor han sammen med sine to sønner ved byretten blev dømt for dødstrusler og afpresning af en tidligere arbejdsgiver. Hos en anden af Helsingørs romafamilier, Nika, er plettede straffeattester heller ikke et særsyn. Sidste år blev Petar Nika eksempelvis idømt halvandet års fængsel for 14 tilfælde af tyverier, tricktyverier og trusler primært mod ældre og svagelige, og året før blev tre andre Nika-medlemmer blandt andet dømt for tyveri, hæleri og socialbedrageri.

TV: Pistoltrusler mod Levakovic-overhoved

I 2011 vedtog EU-Kommissionen, at alle medlemslande skulle udforme en national strategi for at integrere romaer, fordi de er udsat for svigt og en omfattende marginalisering i EU. I april i år fremlagde Danmark så en ny, revideret integrationsstrategi med en række tiltag, men på flere områder vurderer EU, at Danmarks strategi ikke er god nok. Der er ikke anvendt penge nok til målrettet integration af romaer, der mangler kampagner, som skal tackle fordomme om romaer, og de danske myndigheder har ikke mulighed for at måle effekten af tiltagene.

I Danmark har man nemlig besluttet ikke at registrere romaer. Der er derfor ikke noget overblik over antallet af romaer, hvor de bor og deres sociale situation.

– Manglen på en præcis viden om romaernes situation gør det vanskeligt at vurdere de sociale og økonomiske virkninger af de danske tiltag. Derfor har vi påpeget, at der nu er behov for, at Danmark fremlægger dokumentation for, hvordan disse tiltag fungerer i praksis, siger Mina Andreeva, talskvinde for kommissæren for Retlige Anliggender, Grundlæggende Rettigheder og EU-borgerskab.

Christian Bjørnskov, professor ved Institut for Økonomi ved Aarhus Universitet, er helt enig i EU’s kritik af Danmark:

– Selvfølgelig bør man måle det, man gør, som EU også påpeger. Hvis man nægter at måle effekten, så er vi jo ude i, at det er ren symbolpolitik. Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er integrationsproblemer med romaer, og hvis man ikke i det mindste kan identificere, hvor mange der er og i hvilke områder, så fægter man i blinde og vil aldrig nogen sinde kunne gøre noget effektivt for at imødegå vores og deres problemer, siger han.