Nej tak. Vi vil hellere vente på eksperternes dom.

Udenrigsminister Kristian Jensen (V) afviser blankt et russisk forslag om, at de to lande skal sætte sig sammen og trække en ny grænse hen over havbunden i Det Nordlige Ishav. Grænsen skulle blandt andet afgøre, hvem der ejer det symbolske punkt Nordpolen.

Forslaget blev stillet af den russiske miljø- og råstofminister, Sergej Donskoj, på et russisk regeringsmøde tirsdag og omtalt i Politiken fredag. Ministeren fortalte præsident Vladimir Putin, at man kunne »undgå uoverensstemmelser« med Danmark, hvis man allerede dette efterår gik i gang med at diskutere grænsen.

LÆS ARTIKEL

Forslaget var opsigtsvækkende, fordi begge lande allerede har afleveret ansøgninger om havbunden til en videnskabelig FN-kommission.

Det danske krav ligger langt nede i en kø fra hele verden, og det kan vare 8-10 år, før der kommer svar. Det er denne proces, det russiske forslag reelt kan kortslutte.

Indtil vi ved hvilke territorialkrav, der er anerkendt, så er der ingen grund til at starte nogen forhandlinger Kristian Jensen, udenrigsminister (V)

Det vil den danske regering ikke være med til. Kristian Jensen siger klart, at der ikke bliver nogen forhandlinger, før FN-kommissionen har talt.

»Indtil vi ved hvilke territorialkrav, der er anerkendt, så er der ingen grund til at starte nogen forhandlinger«, siger han.

Overraskende udmelding

Den klare afvisning af det, der kunne ligne en russisk håndsrækning til Danmark, er opsigtsvækkende, mener den russiske militæranalytiker Pavel Bajev fra den norske tænketank Prio.

Tydeligvis har russerne ikke afstemt forslaget med Danmark Pavel Bajev, militæranalytiker, Prio

»Det tyder på, at Danmark føler sig meget sikker på, at man har en god sag ved FN-kommissionen«, siger han.

Baggrunden for kravene er en FN-konvention, der giver lande lov til at kræve et stykke af havbunden, hvis det populært sagt hænger geologisk sammen med landets egen kontinentalsokkel. Man kan ikke eje retten til vandet eller fiskebestandene, men man kan eje for eksempel oliefelter og mineraler, hvis der en dag langt ude i fremtiden findes noget af den slags.

Danmark krævede i december 2014 et stykke af havbunden, der strakte sig helt over til den russiske 200-sømilegrænse, med henvisning til, at en undersøisk bjergkæde, Lomonosovryggen, hang sammen med Grønland.

LÆS ARTIKEL

I august 2015 kom et lidt mere beskedent russisk modsvar, der strakte sig til Nordpolen. De to krav overlappede med 550.000 kilometer – nok til at rumme Danmark mere end 13 gange.

Canada: Vi vil også høres

For at gøre det hele mere kompliceret vil Canada indgive sit eget krav snart. Også dette kan omfatte Nordpolen.

Det canadiske udenrigsministerium oplyser i en mail til Politiken, at man tidligst vil indsende sit endelige krav i 2018, men at man derudover ikke ønsker at spekulere i mulige overlap af kravene.

Ministeriet påpeger, at andre lande selvfølgelig er velkomne til at lave foreløbige aftaler, men man slipper ikke for at forhandle med andre lande - læs: Canada - senere.

»Den type aftaler kan ikke foregribe endelige aftaler om grænsedragning blandt alle involverede parter«, hedder det i mailen.

Lederen af Forsvarsakademiet, kontreadmiral Nils Wang, mener, at hensynet til Nato-partneren Canada har spillet ind på den danske afvisning.

Det har været vigtigt ikke at træde Canada over tæerne Nils Wang, leder, Forsvarsakademiet

»Det har været vigtigt ikke at træde Canada over tæerne. Og en grænse holder jo alligevel ikke juridisk, før FN-kommissionen har talt«, siger han.