Folketinget har så begrænsede muligheder for at kontrollere Politiets Efterretningstjeneste, PET, at danske politikeres tilsyn med efterretningstjenesterne er et af de mest ringe i hele EU.

Det viser en rapport fra Europa-Parlamentet, skriver Morgenavisen Jyllands-Posten onsdag.

Folketingets kontroludvalg - udvalget vedrørende efterretningstjenesterne - er i modsætning til langt hovedparten af de øvrige EU-lande udstyret med ganske få magtbeføjelser over for landets efterretningstjenester.

- Folketingets kontroludvalg er jo langt hen ad vejen en syltekrukke og et omsvøbsdepartement.

- Udadtil står udvalget som garant for en tilforladelig behandling af delikate sager, men reelt er det et skjold mod offentlig debat og kritik, siger Jørn Vestergaard, professor i strafferet ved Københavns Universitet.

Det danske kontrolorgan kan for eksempel ikke afkræve efterretningstjenesterne oplysninger, tvinge agenter eller chefer i tjenesterne til at afgive forklaringer eller iværksætte undersøgelser af tjenesternes brug af agenter.

Selv i tidligere diktaturer i Østeuropa, som for eksempel Ungarn, Bulgarien, Rumænien og Polen, har politikerne lettere ved at gribe ind over for efterretningstjenesterne, viser rapporten.

Kontroludvalget herhjemme består af én politiker fra hver af Folketingets fem største partier, og flere af medlemmerne kan godt genkende, at kontrollen begrænser sig til, hvad efterretningstjenesterne vælger at informere medlemmerne om.

- Vi er 100 procent afhængige af de oplysninger, som efterretningstjenesterne lægger frem for os, og vi kan ikke rejse sager over for efterretningstjenesterne, siger udvalgsmedlem Zenia Stampe (R) til Jyllands-Posten.

/ritzau/