Der er brug for lempeligere krav, hvis folk for alvor skal kunne bidrage til affaldssortering, mener Otto Hansen.

Otto Hansen har i knap et år ligget i krig med affaldshåndteringen i Assens Kommune på Fyn.

Han nægter at vaske sit skrald, der skal genanvendes. Og når syltetøjs-, Nutella- og honningglas ikke er rene, bliver skraldespanden ikke altid tømt af kommunen.

- Jeg vil gerne have, at vores system indser, at hvis vi skal have mennesker til at sortere, skal det være på lempelige krav og uden gener for dem, der skal gøre det, siger 70-årige Otto Hansen til Fyens Stiftstidende og uddyber over for TV 2:

- Jeg vil simpelthen ikke bruge vand på det.

Han henviser til, at det i andre kommuner ikke er nødvendigt at vaske emballagen, før den sendes til genanvendelse. I Danmark er affaldssorteringsreglerne nemlig op til den enkelte kommune, og der er derfor stort set lige så mange forskellige regler, som der er kommuner.

Vi kan bare ikke få folk til at stå i det her, hvis det er så ulækkert Bjørn Stender, direktør i Dansk Affald

Skraldemænd efterlader seddel

Mens borgerne i Assens skal vaske skraldet, før det smides ud til genanvendelse, er det i eksempelvis København nok at skrabe det.

- Når de kan håndtere beskidt emballage i København, mens vi ikke kan, så er der altså noget galt med vores system hernede, siger han.

Nogle gange forbarmer skraldefolkene sig og tager affaldet med for så derefter at sende det til forbrænding i stedet for genanvendelse.

Andre gange afviser de at tage det genanvendelige skrald med og efterlader i stedet en seddel, som forklarer, at det ikke er tilladt at smide ikke-rengjort skrald ud til genanvendelse.

Når det har stået længe nok, kyler Otto Hansen det selv i den anden skraldespand, så det ryger til forbrænding.

Umuligt at skaffe folk til sortering

Hos Dansk Affald, der har ansvaret for affaldshåndteringen i Assens Kommune og otte øvrige kommuner, erkender direktør Bjørn Stender over for TV 2, at glas i genanvendelsen bliver brændt ved så høje temperaturer, at smårester i glassene går op i røg.

Når emballagen alligevel skal vaskes, før den smides ud, er det af hensyn til arbejdsmiljøet for de ansatte i skraldesorteringen.

- Vi kan bare ikke få folk til at tage det her arbejde, hvis det er så ulækkert. I forvejen kan vi ikke få danskere til at tage det her job. Det er rumænere, vi har ansat til at sortere, siger han.

Han frygter, at det vil udvikle sig til en glidebane, hvis der først åbnes op for de lettere snavsede emballager.

- Problemet er, at hvis du siger ja til, at der gerne må være lidt rester, så får vi lige pludselig rigtig meget madaffald med. Det er ikke kun syltetøjsglas, det er også yoghurtbægre og bakker med kød, siger Bjørn Stender.

Når det kan lade sig gøre i København, må forklaringen ifølge direktøren være, at de sender affaldet til udlandet. Han har i hvert fald svært ved at se, hvordan han skulle kunne gøre det anderledes til den pris, han får for at håndtere affaldet.

- Vi har sagt, at det her er vores krav for at modtage affaldet, og så står det frit for kommunen at vælge en anden aftager af det, siger han.

Protesten fortsætter

I Assens preller alle argumenter om arbejdsmiljø og glidebaner af på Otto Hansen, selvom han har sympati med de ansatte i skraldesorteringen.

- Du kan godt kalde mig nærig, men jeg bruger altså alt, der er i glassene, så de er altså rene nok, siger han.

Han håber, at han med protesten kan ændre systemet, så affaldssorteringen bliver nemmere for borgerne - hvilket i sidste ende gavner miljøet.

Han har i hvert fald ikke tænkt sig at stoppe med at smide beskidt emballage i skraldespanden.

- Mig får de ikke omvendt.

På borger.dk kan du se reglerne for affaldssortering i din kommune.