“Boest var ikke bare rig i bronzealderen. Landsbyen har været yderst velhavende for omkring 3.600 år siden”.

Det fastslår arkæologisk leder og museumsinspektør ved Museum Midtjylland, Constanze Rassmann, efter hun fik en opringning, hun sjældent glemmer.

“Jeg er helt elektrisk over fundet af fem meget velholdte økse, som stammer fra bronzealderen. De er alle mellem 25-30 centimeter lange. Fra den tid, omkring 1600 før Kristi fødsel, har vi kun været bekendt med fem andre økser, der er fundet spredt i Nordtyskland, Danmark og Sverige. Men at finde fem økser samlet på ét sted er fuldstændig uhørt vildt og banebrydende i arkæologiens verden,” forklarer Constanze Rassmann fra konserveringslokalet.



Ville plante juletræer

Lodsejer Esben Arildskov, der bor med den nu såkaldte Arildskov-udgravning i baghaven ved Boest, dyrker juletræer ved siden af jobbet som murer.

“Jeg skulle have ryddet et stykke skov for at plante nye grantræer. Der er tidligere fundet noget herude, og vi har en del gravhøje. Derfor spurgte jeg en bekendt, Bent Rasmussen, om han ville komme forbi med sin metaldetektor. Jeg ville gerne lige have jorden gået igennem, inden den skulle fræses,” siger Esben Arildskov om baggrunden for det sjældne fund.

Bent Rasmussen havde ikke gået længe rundt, før der var store udslag på metaldetektoren.



Her ses de fire mindre økser, der blev fundet et par dage efter fundet af de fem store økser samt spydspidsen (tv). De måler 15-20 centimeter og er et flot fund fra bronzealderen, men knap så usædvanligt som de store økser. Privatfoto.

En ægte skat i baghaven

“Han har ikke haft metaldetektoren så længe, så det er et habilt førstegangsfund, han gjorde sig. Han gravede to økser op, og da vi kunne se flere, ringede vi til museet,” fortæller Esben Arildskov, der også hurtigt fik selskab af sin hustru, Birthe Rosvig og parrets to børn på otte og fem år.

“Det var jo en ægte skat, der var fundet i haven, så børnene synes bestemt også, det er spændende,” siger lodsejeren.

Arkæologer fra Kiel har smidt alt, hvad de havde i hænderne, for at komme til Boest uden for Nørre Snede - alene for at være en del af det historiske fund. Økserne er bragt til Museum Midtjylland, hvor de undersøges og konserveres.



Danefæ og forskning

Siden har arkæologer jævnligt besøgt den landlige ejendom for at grave videre, og Bent Rasmussen har fået assistance af sin bror til at gennemsøge området med metaldetektor. Kort efter fandt Bent Rasmussen yderligere to mindre økser og en spydspids, mens broderen også har fundet to økser, der dog var flækket i fire stykker.

Under udgravningerne har man foruden de i alt ni økser og en spydspids gjort sig endnu et nyt fund, der ifølge Constanze Rassmann danner grundlag for et nyt og stort forskningsprojekt.

“Der dukker en del stolperækker op, som danner en vej til gravhøjene. Tidligere har vi kendt til fænomenet som et jernalderhegn, der rammer gårde ind. Men meget tyder på, at der er tale om stolper, der danner en processionsvej til gravhøjene. Det kender man ikke fra bronzealderen, så det er meget interessant at forske mere i,” siger museumsinspektøren.

Nationalmuseet har allerede vist sin interesse for projektet, så Constanze Rassmann håber, at der kan findes fondspenge til et nyt forskningsprojekt i Esbens baghave. Med fundet af de ni danefæ og de enestående processionsveje er hun optimistisk, især hvis Esben Arildskov også mener, at der må graves på hans grund i nogle år.

“Jeg har indset, at jeg nok ikke får plantet nye juletræer foreløbig. Men det gør nu ikke så meget. Vi synes, det er utrolig spændende, og arkæologerne er meget flinke, så de må gerne grave videre herude,” siger Esben Arildskov.

Han har også haft mange lokale borgere på visit, der ville kigge med.

“Det er okay, så længe folk også kan respektere privatlivets fred,” siger han.

