Elprisen og dens udvikling er en vigtig forudsætning, når energiselskaber, planlæggere og regeringer skal regne på investeringer i nye værker, i ny infrastruktur og på omkostningerne til at støtte nye, grønne teknologier.

I mange år har officielle prognoser og fremskrivninger udelukkende opereret med kraftige elprisstigninger, men nu gør en ny prisfremskrivning fra brancheorganisationen Dansk Energi op med mantraet.

Det sker, blot et år efter at organisationen selv angav fremtidige elpriser, der steg til 60 øre pr. kWh i 2035 i scenarier med stigende elforbrug og brændselspriser.

Lægger låg på prisen

For et år siden viste Dansk Energi's analyser, at elprisen ville kunne stige til 60 øre pr kWh. Spændet afspejler højt eller lavt energiforbrug. Illustration: Dansk Energi

Ifølge Dansk Energis nye Elpris Outlook 2018 vil kraftige prisfald på ny vindkraft og solcelleparker nemlig lægge et låg over mulige prisstigninger i fremtiden, så spotmarkedsprisen ikke overstiger 45 øre pr. kWh i gennemsnit frem mod 2035 selv i et scenarie, hvor der ikke gives støtte til ny vind og sol.

Til sammenligning har elmarkedsprisen i Danmark i år ligget på i gennemsnit 27 øre pr kWh.

Læs også: Velfungerende danske vindmøller flyttes til lande med højere elpriser

»Den store forskel er, at vi nu har medregnet de kraftige prisfald på havvind og solceller, som er med i Energistyrelsens teknologikatalog, og som vi for eksempel har set det på udbuddet af Kriegers Flak Havmøllepark. Hvis det lykkes vindmøllebranchen at reducere prisen yderligere på havmøller, vil prisloftet ligge endnu lavere – omkring 40 øre pr kWh,« forklarer chefkonsulent Karsten Capion fra Dansk Energi, der står bag analyserne.

Dansk Energi har i årets Outlook regnet på en situation, hvor kapitalomkostningerne for sol og vind er 30 pct. lavere end hvad teknologikataloget antager.

»Vores Outlook viser også, at kulkraft- og biomasseværker, der allerede i dag har svært ved at tjene penge på at sælge strøm, ikke kan se frem mod lysere tider, og at det fortsat vil være varmeleverancer, de skal tjene på,« siger han.

Karsten Capion tilføjer, at de lave elpriser også betyder, at hvis man fortsat ønsker at anvende de systembærende ydelser de store kraftværker leverer i dag, så skal der findes en måde at betale for ydelserne. Det sikrer også et marked for nye innovative løsninger.

Kul og CO2.kvote-prisen har aftagende betydning for elprisen og støtte til vedvarende energi i nabolande får stigende betydning. De fleste parametre for elprisen ligger udenfor dansk indflydelse. Illustration: Dansk Energi

Kraftværker presses mere og mere

Hos EA Energianalyse, som de seneste år har arbejdet uden store elprisstigninger i sine analyser, kalder partner Hans Henrik Lindboe de lavere elpriser en helt forudsigelig konsekvens af, at man i hele Europa sprøjter masser af sol- og vindkraft ind i elsystemet:

Læs også: Masser af vedvarende energi bliver de store kraftværkers død

»De lave elpriser skyldes moderate kul- og gaspriser, og at der er overkapacitet af termiske værker. De vil så langsomt forsvinde til fordel for sol og vind, men det er jo netop dét, som er ideen, hvis man går ind for grøn omstilling,« siger han.

Hans Henrik Lindboe er ikke så bekymret for, at elsystemet går glip af systembærende egenskaber, når de store kraftværker forsvinder:

»Hvis systemet virkelig havde brug for deres ydelser, ville de nok blive bedre betalt for ydelserne i dag, men der er jo andre teknologiske løsninger, der kan klare opgaven fremover,« siger han og henviser til effektelektronik i moderne vindmøller og de såkaldt synkronkompensatorer, som Energinet indbygger i kabelforbindelserne.

Læs også: Dansk elsystem kørte uden store kraftværker i sammenlagt 41 døgn

Ifølge Ea Energianalyses langsigtede fremskrivninger vil termiske værker skulle levere 10 pct. af strømmen i Europa 2040. Det bliver sandsynligvis gasfyrede kraftværker, men Lindboe peger også på, at forbrugs-fleksiblitet eller lagrings-teknologier kan udfylde samme rolle, hvis volumen og pris kommer langt nok ned.

Konvertere eller bygge nyt?

Det kommunalt ejerede Fjernvarme Fyn, som har overtaget det kulfyrede Fynsværk, er blandt de interesserede aftagere til prisprognoser, fordi de er i gang med at regne på, hvad der skal afløse det kulfyrede værk senest i 2030, forklarer forretningsudviklingschef Kim Winther:

»Hos Fjernvarme Fyn er varmeproduktion den primære forretning, og vi har længe været udfordret på spotmarkedet (for el, red.). Når prognoserne viser, at de lave priser fortsætter, og Energinet samtidig indikerer, at der ikke er brug for vores elkapacitet, så er det jo et godt spørgsmål, om vi fortsat skal have en høj elproduktionskapacitet for eksempel ved konvertering til biomasse. Eller om vi hellere skal bygge en ny biomasseblok med lille elkapacitet, sådan som flere andre selskaber har gjort,« forklarer han.

Planer i mange lande om udfasning af kulkraft svækker kullenes rolle som hovedfaktor i elprisdannelsen. I stedet sættes prisen af naturgasværker og vedvarende energi. Kilde: Dansk Energi, Sandbag/Agora. Illustration: Dansk Energi

Selskabet ser også på løsninger med varmepumper, varmelagre og overskudsvarme – heriblandt fra Facebook, som er under etablering. Desuden kan fluktuationer i elprisen vise sig at blive en stadig mere vigtigt parameter:

»Hvis prisspidserne bliver tilstrækkelig høje i fremtiden, kan indtjeningen på at producere el i få timer måske erstatte indtjeningen fra en mere jævn elproduktion til lave markedspriser. Det kræver dog, at man har fleksibiliteten og er klar til at tage risikoen ved en merinvestering i ekstra elkapacitet, « siger Kim Winther.

Kina bestemmer elprisen i dag

Udarbejdelse af elpris-prognoser er en kompliceret sag, fordi den er påvirket af mange faktorer. Da vi kun er en lille brik i det samlede europæiske elmarkeds-system, har danske beslutninger og adfærd ringe effekt på prisdannelsen.

I dag har prisen på kulkraft-strøm en afgørende betydning for prisdannelsen, hvilket igen afgøres af CO2-kvoteprisen og kulprisen på verdensmarkedet, som igen primært påvirkes af Kinas ageren, da Kina står for halvdelen af verdens kulforbrug.

Læs også: Datacentre og billig el udfordrer energiaftale

Ifølge Dansk Energis Outlook bliver det fremover i stigende grad omkostningerne til vedvarende energi og til naturgas, der vil sætte elprisen. En tendens, som forstærkes af et massivt skifte bort fra kul i mange lande i Europa.

Også forventninger til det fremtidige elforbrug har stor indflydelse på elprisen.

Indenfor kort tid udkommer Energistyrelsens basisfremskrivning 2018 med blandt andet nye elprisfremskrivninger. De forventes at vise samme tendens som Dansk Energis.