Dengang sad Søren Espersen ikke selv i Folketinget, men var Dansk Folkepartis pressechef, og han var fortaler for krigen i Irak. Han blev valgt ind i Folketinget i 2005 og er i dag formand for Det Udenrigspolitiske Nævn.

Oplysninger blev strammet

I dag er han altså ikke glad for beslutningen om at gå i krig i Irak.

Hør programmet Du kan høre seneste udsendelse af Slotsholmen her. Du kan høre Slotsholmen hver torsdag klokken 9.05 på P1.

- Min israelske svigersøn sagde det allerede dengang. Han var i faldskærmstropperne i Israel. Han sagde: Det er det helt forkerte land, I angriber. Det er Iran, det gælder. Israelerne betragtede Irak som et lille legetøjsdiktatur, der ikke havde nogen særlig betydning.

- Der skulle jeg have lyttet til ham. Det er altid klogt at lytte til de yngre, siger han.

Han var i radioen for at tale om den rapport, som de to forskere gennem to år har arbejdet på om Danmarks krigsdeltagelse i Kosovo, Afghanistan og Irak.

Særligt krigen i Irak har siden starten i 2003 været omdiskuteret, da den danske deltagelse blev vedtaget med et snævert flertal i Folketinget.

De to forskere vurderer i krigsrapporten, at regeringen dengang i flere tilfælde videregav "oplysninger og vurderinger, der ikke var i fuld overensstemmelse med de indhentede oplysninger og de interne overvejelser", og at oplysninger om masseødelæggelsesvåben i Irak ved flere lejligheder blev strammet.

Det er dog ikke rapporten, der har ændret Søren Espersens syn på krigen i Irak. Faktisk sagde han allerede i 2014 til Information, at det var en fejl at vælte Saddam Hussein.

Stolede blindt på Fogh

Søren Espersen er i dag enig i, at regeringen dengang strammede oplysninger. Han tror dog ikke, der lå nogen forkert intention bag det.

Vi stolede blindt på Fogh og Per Stig Møller. Søren Espersen, udenrigsordfører (DF)

- Der havde været flertal i Folketinget uanset hvad. For Anders Fogh Rasmussen havde jo lovet USA, at vi var med. Når man melder sig, kan man ikke komme løbende med alle mulige forbehold. Så er man med. Vi stolede blindt på Fogh og Per Stig Møller, siger han.

Derfor mener han heller ikke, at Dansk Folkeparti med de oplysninger, der lå på bordet dengang, burde have stemt anderledes. Men eftertiden har givet stof til eftertanke.

- Jeg har lært, at man skal stille endnu flere spørgsmål. Måske skal man være mindre tilbøjelig til at tro, at alt, der kommer fra efterretningstjenester, nødvendigvis er, som det bliver fremstillet, siger han.

Så i dag ville du have trykket på den røde knap og ikke den grønne knap i folketingssalen?