Ole Bjergs farfar var landmand og gik og passede sin jord syd for Sæby, da Vendsyssel Bank i 1928 krakkede.

Det var hårde tider, og Jens Bjerg, som han hed, måtte sælge de fleste af sine dyr og skille sig af med karl og husbestyrerinde for at kunne betale sit lån tilbage til de folk, der havde penge til gode efter bankens kollaps.

Sådan begynder fortællingen om Ole Bjerg, lektor i filosofi og økonomi på Copenhagen Business School (CBS), der gennem sine bøger giver et slagkraftigt bud på, hvordan vi kan indrette vores økonomi til det bedre.

5 detaljer fra Ole Bjergs Liv Ole Bjerg er lektor på CBS og har udgivet to bøger om, hvordan vi bør lave vores pengesystem om.

Har fået efternavnet Bjerg fra sin farfar, der egentlig var født Jens Jensen, men tog navn efter sin gård "Bjerget", som lå på en bakketop i Vendsyssel.

Kommer fra et rigtigt lærerhjem med to forældre, der begge er lærere.

Har tidligere i sin karriere forsket i ludomani og spilafhængighed.

Bor i dag på Nørrebro i København.

I hans bog, "Vores penge, vores bank", beretter han om farfaren, der på de kolde vinteraftener måtte sidde i stalden og læse under skæret fra en flagermuslygte, fordi han ikke havde råd til at fyre op i stuehuset.

Han måtte spinke og spare og knokle for at få enderne til at mødes, men det var arbejdet værd.

For i 1957 var det gået ham så godt, at han ikke alene var fri af krisen, men også kunne indfri sit realkreditlån.

Han var gældfri.

For Ole Bjerg er det på den ene side et stykke familiehistorie, men det tjener også som billede på det, der er blevet hans kamp for et mere retfærdigt og gennemsigtigt pengesystem i Danmark.

Danskerne er dybt forgældede

Det lyder måske som et komplekst og ikke særligt folkeligt projekt, men det er faktisk lige, hvad det bør være, mener Ole Bjerg.

I farfarens tid var man lige som i dag underlagt påvirkninger udefra, der kunne sætte ens private økonomi under et gevaldigt pres – men med flid og kløgt var det samtidig muligt at arbejde sig ud af kniben igen og tilbage på sporet.

Vi har bildt os selv ind, at vores økonomi er styret af naturkræfter, som vi ikke kan gøre noget ved. Men det kan vi faktisk. ole bjerg

Helt sådan fungerer det ikke i 2017, påpeger Ole Bjerg.

Danskerne er blandt de folkefærd i verden med den største gæld overhovedet, og oppustede boligpriser og udsving på de finansielle markeder gør det svært at være herre i eget hus, når økonomien kommer under pres.

Men det gode er, at vi faktisk kan gøre noget ved det, og at løsningen er relativt simpel, siger vendelboen, der i dag bor på Nørrebro i København.

- Vi har bildt os selv ind, at vores økonomi er styret af naturkræfter, som vi ikke kan gøre noget ved. Men det kan vi faktisk, siger Ole Bjerg.

"Bankfolk er flinke mennesker"

Ole Bjerg har aldrig som sin farfar haft fingrene nede i mulden, men når han en sommerdag sidder på en caféstol i Løkken, har han udsigt til et par af de restaurationer, hvor han som ung gik til hånde for at betjene ferieglade turister.

Han kan godt lide stedet, blandt andet fordi kredsløbet her er meget enkelt sammenlignet med de større byer.

Turisterne kommer ind. De køber is, kaffe og øl. Det er nemt at se, hvem der får mange penge i kassen, og hvorfor nogle i byen har råd til et fint hus eller en god bil.

- Det har altid interesseret mig at finde ud af, hvor pengene kommer fra, siger Ole Bjerg, der allerede i 8. klasse søgte og kom i erhvervspraktik i den lokale Hundelev Sparekasse.

Ole Bjerg har på den måde aldrig haft et horn i siden på bankerne, selvom det er dem, han i sidste ende vil tage et opgør med, når han vil ældre vores pengesystem.

- Jeg har altid synes, at dem, der arbejder i banken, er sådan nogle flinke mennesker, søde og ordentlige. Men på en måde har systemet udviklet sig, så det er blevet sværere for dem at drive ordentlig bankvirksomhed, siger han.

Bankerne skaber penge

Og nu er vi henne ved humlen af det, der er blevet Ole Bjergs projekt.