Kræftramte Annette Blarke glæder sig til 2018, hvor hun får mulighed for at bruge cannabis til smertelindring. Ikke alle ser dog frem til 1. januar.

Medicinsk cannabis har længe været et emne, der deler vandene og eksperterne i Danmark, men faktum er, at der allerede i det nye år skal skrives et nyt kapitel i debatten.

Fra den 1. januar 2018 bliver det nemlig muligt for en række patientgrupper at få lægeordineret medicinsk cannabis til smertelindring som et forsøg.

Mange af de almenpraktiserende læger er utrygge ved den nye ordning, men der er også opbakning til forsøget.

Tina Horsted er én af de læger, som gerne bruger cannabis til at hjælpe personer, der lider af eksempelvis kræft.

Fakta om kræft Hver tredje dansker bliver ramt af kræft.

Knap 267.500 danskere lever med en kræftdiagnose.

Mere end 15.000 danskere dør hvert år af kræft.

De fem hyppigste kræftformer blandt kvinder er: Bryst-, lunge-, tyktarm- og modermærkekræft, samt kræft i hjernen.

De fem mest hyppige kræftformer for mænd er: Prostata-, lunge-, tyktarm-, blære-, og endetarmskræft.

Det gør hun allerede i form af kemisk fremstillet medicin, baseret på cannabis, fortæller hun i ’Go’ morgen Danmark’.

- Jeg har ikke noget problem med at gøre det, for jeg har sat mig ind i litteraturen, læst de artikler, som ligger på vores internationale lægevidenskabelige database, og jeg har arbejdet med det på Rigshospitalet, hvor jeg havde 30 patienter i behandling og så et positivt resultat med cirka halvdelen, siger Tina Horsted, der er speciallæge i anæstesi og smertebehandling.

Medicinsk cannabis gør ikke patienterne raske, men hendes erfaring er, at det øger livskvaliteten i en tid, der kan være rigtig svær.

- Cannabissen kan lindre de gener, de får, og de smerter, som kemoterapien giver, og så får de en bedre søvn, og humøret bliver bedre, siger Tina Horsted.

Vil prøve det i sin te

Én af Tina Horsteds klienter er Annette Blarke.

Hun blev ramt af en aggressiv brystkræft for halvandet år siden, og hun har brugt medicinsk cannabis næsten fra begyndelsen af.

- Det gør jeg, fordi jeg tror på, at det også kan hjælpe mod canceren, og at jeg er kommet igennem med meget få bivirkninger. Jeg har arbejdet stort set hele tiden på nær, da jeg fik stråler, fortæller Annette Blarke.

Hun har været glad for sit valg.

På intet tidspunkt har hun følt sig skæv eller afhængig, og de smerter, man kan få, når man gennemgår en kræftbehandling, har hun ikke mærket til.

- Jeg har kun været træt under kemoen, men det jeg er ikke nu. Jeg har også haft samme appetit, som jeg altid har haft. Den faldt kun lidt, da jeg startede med kemoterapien, men den kom hurtig igen, siger Annette Blarke.

Prøvede først morfin

Den morfin, Annette Blarke fik i begyndelsen af sin behandling, gjorde hende konfus, og hun syntes ikke, at morfinen tog smerterne.

Derfor valgte hun at prøve cannabis – først i olieform og siden i pilleform – og hun ser frem til at de nye produkter kommer på markedet, når forsøgsordningen begynder.

Ordningen gælder kun kroniske smertepatienter, skleroseramte, rygmarvsskadede og kræftpatienter med kvalme, nedsat appetit og smerter, men da Annette Blarke netop er kræftpatient, regner hun også med, at hun vil blive godkendt.

Bliver hun det, vil hun fra den 1. januar kunne få udstedt rå cannabis - måske i form af topskud, som dem, man kan købe på Christiania.

- Jeg skal da også prøve det nye, når det kommer, for lige nu kan jeg kun få kapsler og olie. I 2018 kan man for eksempel måske prøve det i te, og det kunne jeg godt tænke mig at prøve, siger Annette Blarke.

Lægerne er utrygge ved at udskrive cannabis

Det er dog langtfra alle, som er lige begejstrede for den nye forsøgsordning, som Annette Blarke og Tina Horsted er.

Der er bred enighed om, at virkningen af medicinsk cannabis mangler at blive grundigt belyst, og det er hovedårsagen til, at ’Dansk Selskab for Almen Medicin’, der repræsenterer de almenpraktiserende læger, ikke bakker op om forsøgsordningen.

For lægerne er utrygge ved at udskrive medicin, man endnu ikke kender langtidseffekterne af.

Sådan lyder det fra selskabets formand, Anders Beich.

- Vi har ikke nok viden. Vi har for lidt evidens, som det hedder i vores sprog. Vi ved simpelthen ikke nok om, hvem det virker på, så vi kan ikke tilbyde at vogte over det her område. Derfor har vi slået os selv i tøjret og sagt, at det er en dårlig ide at sætte praktiserende læger til at afgøre, hvem der skal have det, og hvem der ikke skal have det, siger han.

Tina Horsted er enig i, at der mangler forskning på området, men for hende hersker der dog ingen tvivl.

Hun mener, at der bør være mulighed for at udskrive medicinsk cannabis til personer, der har brug for smertelindring, selvom man ikke kender alle konsekvenserne endnu.

Det er også det, politikerne har vurderet.

Minister: Derfor sprang vi processen over

Grunden til, at man fra politisk hold alligevel har valgt at indføre forsøgsordningen med medicinsk cannabis, er netop, at man mener, at der ikke er tid til at vente på, at cannabis kan godkendes som lægemiddel.

Det fortæller sundhedsminister Ellen Trane Nørby i 'Go' morgen Danmark'.

Den proces vil tage mellem fem og ti år, lyder det fra ministeren.

- Vi har politisk valgt at sige, at vi ikke vil efterlade en patientgruppe, der ikke føler, at de får hjælp, siger Ellen Trane Nørby.

- Og vi kan se, at cannabis til medicinsk brug er noget, som visse patientgrupper har gavn af, tilføjer hun.

Ellen Trane Nørby forstår godt, at de almenpraktiserende læger føler sig utrygge ved at udskrive medicin, man endnu ikke kender effekten af, men hvis en læge ikke føler sig klædt på til at kunne ordinere medicinsk cannabis, opfordrer Sundhedsministeren vedkommende til at henvise til en kollega eller en speciallæge, der er.

Derudover laver Lægemiddelstyrelsen en vejledning, som lægerne kan følge, lyder det fra ministeren.

- Jeg har stor tiltro til vores almenpraktiserende læger og de muligheder, de har for at tilegne sig ny viden, og derfor har jeg måske et mere optimistisk syn på, hvad der kommer til at ske, siger Ellen Trane Nørby.

Speciallæge: Vi må ikke gentage morfinkrisen i USA

Selvom speciallæge Tina Horsted er fortaler for lægeordineret medicinsk cannabis, mener hun, at der mangler forskning og kliniske forsøg på området.

- Alle er enige om, at vi skal forske mere i cannabis og dele viden, men det er svært at få midler til at forske i cannabismedicin, og så er det svært at efterkomme lægernes og politikernes efterspørgsel, siger hun.

Især langtidsvirkningerne af brugen af medicinsk cannabis mangler man at undersøge, mener speciallægen.

- Vi ved, at man kan blive afhængig, hvis vi anvender det som rusmiddel, men hvad sker der med vores hjernefunktion, når man er i behandling medicinsk? Der mangler vi viden, og det skal vi selvfølgelig have. Det vil være forfærdeligt, hvis vi kommer til at se den samme morfinkatastrofe, som vi ser i USA i dag, hvor mange her et afhængighedsproblem. Vi skal være meget bevidste om det, slutter Tina Horsted.