Det er gået usædvanligt stærkt i Udlændinge- og Integrationsministeriet de seneste dage. For det er kun en uge siden, at regeringen annoncerede, at den ønsker at frakende danske Syrien-jihadister i udlandet deres danske statsborgerskab. Og allerede i denne uge forventes Folketinget at skulle behandle lovudkastet, der blev udfærdiget sidste mandag.

Men spørgsmålet er, om retssikkerheden i den forbindelse er blevet sat skakmat?

I hvert fald er det en gennemgående indvending fra de foreninger, der har nået at indsende høringssvar inden fristen mandag.

Ifølge Jonas Christoffersen, direktør i Institut for Menneskerettigheder, er der en række helt grundlæggende problemer med lovudkastet, som giver udlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye (S) retten til at frakende dansk statsborgerskab administrativt.

»Hvis man først får slugt præmissen om, at det her kan lade sig gøre, så er uklarheden, den manglende præcision og den manglende retssikkerhed det, der falder os for brystet. Hvor mange beviser skal der eksempelvis til, før man frakender statsborgerskab? Det er jo sindssygt vigtigt, når man sidder med en konkret sag,« siger Jonas Christoffersen, som blandt andet kritiserer, at regeringen lægger op til, at der skal en mindre bevisbyrde end vanligt til, før man kan beslutte at frakende et dansk statsborgerskab i de konkrete sager.

Har en 17-årig IS-jihadist husket sit NemID?

Institut for Menneskerettigheder, der rådgiver regeringen i menneskeretlige anliggender, har sendt et 22 sider langt høringssvar, hvor der rejses grundlæggende spørgsmål til centrale dele af det lovudkast, som skal sikre Danmark mod de danske jihadister, der potentielt vil rejse hertil, efter at Tyrkiet har invaderet den nordlige del af Syrien, hvorefter IS-jihadister og -sympatisører er flygtet fra kurdisk-kontrollerede fængsler og lejre.

Instituttet rejser spørgsmål om, hvorvidt lovudkastet vil være foreneligt med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og kritiserer særligt, ligesom tænketanken Justitia også gør det i sit høringssvar, at de danske Syrien-jihadister ikke sikres automatisk domstolsprøvelse, hvis de frakendes deres danske statsborgerskab.

»Udlændinge, der bliver dømt til udvisning af Danmark, skal have deres sag indbragt for byretten, men det skal danske statsborgere, der mister statsborgerskabet, mens de er i udlandet, ikke. Også selv om der kan være en risiko for, at vedkommende slet ikke har opdaget, at han har mistet sit statsborgerskab, fordi han er sytten år gammel, sidder i Syrien og har glemt sit NemID,« siger Jonas Christoffersen.

Den kritik afviser udlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye dog over for Berlingske.

»Disse mennesker har ret til at få prøvet deres sag ved domstolen, men jeg kan ikke se, hvorfor vi skal insistere på at få fremmedkrigeres sag prøvet, hvis de ikke selv insisterer på det. Vores udgangspunkt er, at de afgørelser, der træffes af de danske myndigheder, er rigtige, og hvis folk er utilfredse med de afgørelser, kan man påklage det til en dansk domstol,« siger Mattias Tesfaye og understreger, at det principielt ikke er de danske myndigheders problem, hvis de berørte personer ikke læser de breve, de får tilsendt.

»I gamle dage var det postbuddet, der kom med posten, i dag sker det via e-Boks, og i dag er det da lettere at få adgang til sine oplysninger. Men myndighederne er nødt til at kunne træffe afgørelser, selv hvis personer har bragt sig i en situation, hvor de ikke kan tilgå deres e-Boks. Vi kan ikke stoppe sagsbehandlingen, fordi folk opholder sig uden for lands lov og ret,« siger Mattias Tesfaye.

Institut for Menneskerettigheder vurderer, at lovudkastet og den del, der handler om, at statsborgerskabet kan fratages administrativt og med tilbagevirkende kraft, kan blive underkendt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol som konventionsstridigt. Kan du afvise, at det bliver tilfældet?

»Det er vores vurdering i regeringen, og det er med Justitsministeriet i ryggen, at lovudkastet ikke er i strid med konventionen. Men lige præcis det spørgsmål, du rejser her, har ikke været prøvet ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol. Der siger vi, at der kan være en mindre procesrisiko, og det er sådan set den mindste advarselslampe, der findes på jurasprog. Men det er vores vurdering, at det er inden for rammerne af konventionerne.«

Så lovudkastet er ikke på nogen måde et opgør med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?

»Nej, og jeg har besluttet mig for, at vi ikke kommer til at fremsætte lovforslag, som juristerne mener er i strid med menneskerettighedskonventionerne,« siger Mattias Tesfaye.

Tvivler på, om de med kun dansk statsborgerskab kan rammes

En anden og central anke fra Institut for Menneskerettigheder og flere af de øvrige foreninger, der har indsendt høringssvar inden for fristen, er, at de danske myndigheder åbner for at tage det danske statsborgerskab fra personer, der kun har dansk statsborgerskab. Det skal ifølge lovudkastet være muligt, hvis personen har mulighed for ved kontakt til et andet lands myndigheder at få tildelt statsborgerskab der.

Men det virker ifølge direktør Jonas Christoffersen ret usandsynligt, at en person, som de danske myndigheder har vendt ryggen, vil få tildelt statsborgerskab andetsteds.

»Vi mener, at det er lidt svært at forestille sig, at man på den måde bare kan få et nyt statsborgerskab, når de danske myndigheder har vurderet, at man er til fare for statens sikkerhed,« siger Jonas Christoffersen.

Udlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye understreger over for Berlingske, at han heller ikke er orienteret om oplysninger, der viser, at danske jihadister vil kunne henvende sig til et andet land og få statsborgerskab der.

»Når det er skrevet ind i lovudkastet, er det for at fremtidssikre os i forhold til forvaltningen af sagerne. Men det er ikke noget, der er aktuelt,« siger Mattias Tesfaye.

Så I kommer ikke til at tage statsborgerskab fra dem, der alene har dansk statsborgerskab?

»Det er i skrevet ind i lovudkastet, at hvis et land har den ordning, så kan man tage statsborgerskabet fra vedkommende, men jeg er ikke aktuelt orienteret om, at det kan lade sig gøre for danske fremmedkrigere at henvende sig og få statsborgerskab i et andet land per automatik,« siger Mattias Tesfaye.

Ikke foreneligt med Grundloven

Det er ikke kun Institut for Menneskerettigheder, som mandag har kritiseret regeringens forslag. Berlingske har læst høringssvar fra en række foreninger.

Dommerforeningen kritiserer den korte frist på fire uger, som personen har til at indbringe sagen for en dommer. Forslaget er ikke »foreneligt med den danske grundlov« har Foreningen af Udlændingeretsadvokater vurderet. Justitia, Amnesty International, Human Rights Watch Denmark, Retspolitisk Forening og flere andre foreninger kritiserer ligeledes lovudkastet.

Men kritikken fra Institut for Menneskerettigheder er tungtvejende, da regeringen gør brug af instituttets rådgivning.

Kritikken fra instituttet er temmelig hård, og der peges på manglende retssikkerhed fra flere foreninger. Hvad siger du til den kritik?

»Jeg læser altid Institut for Menneskerettigheders høringssvar, fordi jeg altid synes, at det er sagligt og kvalificeret. Men jeg holder mig også til regeringens egne jurister, kronjuristerne. De har været igennem lovudkastet mange gange og har ikke fundet problemer med det,« siger Mattias Tesfaye.