Når du som bilist kører rundt på de danske landeveje, knipser politiet flere steder i al stilfærdighed et billede af din nummerplade.

Det sker ved hjælp af de ANPG-kameraer, som politiet tidligere på året satte op flere steder i landet.

ANPG står for »automatisk nummerplade genkendelse«, og kameraerne er ifølge politiet et effektivt værktøj til blandt andet bekæmpelse af »grænseoverskridende og alvorlig kriminalitet«.

Men ikke alle er lige begejstrede for politiets nye værktøj.

Tidligere i dag blev Torben Andersen idømt 14 dages betinget fængsel for 24. marts omkring klokken 21:30 med en hammer at have smadret et af politiets ANPG-kameraer, som var sat op over motorvejen på Amager.

Eller som han selv beskriver det på Facebook forud for retssagen:

»Skal dømmes for at have banket noget frihed ind i statens masseovervågningsudstyr«.

Den 28-årige elektriker og aktivist filmede sit hærværk og lagde efterfølgende videoen ud på sin Facebook-profil.

Han erkender også forholdet blankt i retten, lige som han erkender sagens to øvrige forhold.

Udover hærværket mod overvågningsudstyret rev Torben Andersen i 2014 omkring 14 af SFs valgplakater ned på Dronning Louises bro i København.

Derudover delte Torben Andersen i maj 2015 cpr-numre på 22 SF-politikere, som andre personer angiveligt havde hacket sig til via partiets hjemmeside.

Det har været en skærpende omstændighed i sagen, at Torben Andersens handlinger har været politisk motiveret. Spørgsmålet om erstatning for de tre forhold bliver afgjort senere i en civil retssag.

Den 28-årige aktivist er dog med egne ord »ganske tilfreds« med dommen.

På trappen foran byretten forklarer Torben Andersen, at formålet med at smadre ANPG-kameraet var at skabe opmærksomhed omkring politiets nummerpladeovervågning.

»Selvfølgelig kan jeg godt forstå, at man har brug for nogle redskaber til at fange nogle dybt kriminelle og nogle terrorister med. Men ligefrem at indstallere masseovervågning omkring 25 steder i Danmark, som indsamler data på alle mennesker, der kører forbi, og gemmer det i en database i 24 timer,« siger Torben Andersen:

»Det er ikke særligt kønt i forhold til, at man måske kan fange en enkelt i ny og næ«.

Rigspolitiet afviser at kommentere hærværket mod ANPG-overvågningen.

En gave til anklageren

Den 28-årige aktivist havde som en gimmick medbragt en gave, som han efter retssagen overrakte til anklagerfuldmægtig Hanne Louise Jensen.

Gaven var et eksemplar af science fiction-romanen »1984« af George Orwell, som i år 1949 beskrev et dystopisk overvågningssamfund fra fremtiden, hvor borgerne blandt andet bliver overvåget i deres hjem af fjernsynskærme.

»Den (bogen, red.) var egentligt beregnet til dommeren, men jeg fik det indtryk, at anklageren måske ville få mere ud af at læse den - og jeg huskede også at fortælle hende, at det ikke er nogen instruktionsmanual,« siger Torben Andersen.

Anklagerfuldmægtig Hanne Louise Jensen oplyser efter retssagen, at anklagemyndigheden tager dommen »til efterretning«.

»Torben Andersen har i dag erkendt de tre forhold i retten, og der er truffet en afgørelse om 14 dages betinget fængsel med en prøvetid på ét år. Det tager anklagemyndigheden til efterretning, og så vil vi gå hjem og se, om det giver anledning til overvejelser,« siger Hanne Louise Jensen.

ANPG-kameraer kortlagt

Torben Andersen er ikke den eneste, som er kritisk overfor ANPG-overvågningen, som Søren Pind indførte i december 2015 i en bekendtgørelse.

Christian Panton, sikkerhedskonsulent og stifter af tænketanken Bitbureauet, er ligeledes skeptisk over for nummerpladeovervågningen, omend han benytter sig af knapt så vidtgående aktivisme.

I stedet for at smadre kameraerne begyndte Christian Panton at kortlægge dem, da Rigspolitiet ikke ville oplyse, hvor i landet de angiveligt omkring 100 ANPG-kameraer er sat op.

Kameraerne er lette at genkende, og Christian Panton oprettede en hjemmeside, hvor borgere landet over kan samarbejde om at kortlægge politiets ANPG-overvågning. Og kortet er nu næsten komplet.

»Jeg tror efterhånden, at jeg har fundet alle sammen,« siger Christian Panton og forklarer, at kameraerne tilsyneladende typisk er sat op ved større trafikknudepunkter og ved grænseovergange.

IT-sikkerhedseksperten forklarer, at han sagtens kan forstå, at politiet har montereret ANPG-kameraer på flere patruljebiler, som man kan se i denne korte film med justitsminister Søren Pind.

Men opsætningen af stationære kameraer er ifølge Christian Panton problematisk. Blandt andet anser han det for urealistisk, at politiet kan efterforske de mange nummerplader, som får lampen til at blinke.

»Jeg regnede mig frem til, at det var engang hvert femte minut, der kom et hit, man skulle tage stilling til. Vi har et politi, der i forvejen er overbebyrdet, så jeg tror ikke, de efterforsker alle de her hits. Så hvad er formålet?« spørger Christian Panton og svarer selv:

»Det her lægger sig mere op ad masseovervågning, end det virker til at have et politimæssigt sigte«.