Mens Fødselsstiftelsen i København var midlertidigt lukket, modtog stiftelsens leder, professor Carl Edvard Marius Levy, et brev fra en kollega i Kiel. I brevet fortalte kollegaen om en ny opdagelse fra Wien, hvor man havde haft held med at reducere antallet af barselsfebertilfælde markant.

Løsningen syntes at være forholdsvis simpel: Håndvask.

Troede ikke på håndvask

I disse dage og uger vasker vi hænder som aldrig før for at forhindre spredningen af coronasmitten. Myndighedernes anbefaling er klokkeklar: Vask dine hænder – ofte og grundigt.

Men mens det i dag er ét af sundhedsmyndighedernes centrale råd for at minimere smittespredning, så var der engang, hvor håndvask ikke blev opfattet som et vidundermiddel i kampen mod sygdomme.

Faktisk blev lægen, der fandt ud af at håndvask kunne redde liv, både latterliggjort og frosset ude af sine lægekollegaer.

Lægerne og de studerende tog så og sige dissektionen med sig videre til fødegangen. De vaskede ikke hænder, de skiftede ikke tøj. Klaus Larsen, journalist og forfatter

Blandt de skeptiske lægekollegaer var lederen af Fødselsstiftelsen i København, Carl Levy. Da han modtog brevet om, at håndvask havde haft en positiv effekt i bekæmpelsen af barselsfeber, fór han til skrivebordet, hvor han skrev et 20 sider langt og rasende indlæg mod lægen i Wien.

- Han mente, at det var underlødig forskning. Derfor så han heller ikke nogen grund til at afprøve, om håndvask kunne have en gavnlig effekt på barselsfeberen på Københavns Fødselsstiftelse. Så da man åbnede stiftelsen igen, fortsatte man sine rutiner som vanligt.

Det fortæller Klaus Larsen, der er journalist og forfatter til bogen 'Smitstof – Kampen mod sygdom i 1800-tallets Danmark'.

Direkte fra obduktion til fødsel

Fødselsstiftelsen i København havde til huse ikke langt fra Amalienborg i det indre København. Her kunne kvinder fra de lavere sociale lag lade sig indskrive, når de skulle føde.

Til gengæld for den gratis pleje på Fødselsstiftelsen, skulle kvinderne stille deres krop til rådighed for den undervisning af lægestuderende, der fandt sted på Frederiks Hospital, som lå ved siden af Fødselsstiftelsen, lyder det fra Klaus Larsen.

Det var altså ikke unormalt, at der før eller under en fødsel stimlede en stor flok studerende sammen rundt om den fødende kvinde.

Disse mænd (for det var kun mænd, der kunne blive læger i midten af 1800-tallet) kom ofte direkte fra anden undervisning på Frederiks Hospital. Det kunne for eksempel være undervisning i anatomi, som foregik i dissektionssalen.