Flere danskere tyer til fertilitetsklinikker for at få børn. "Grænseløs uvidenhed" er årsagen til, at der ofte bliver brug for hjælp, mener professor.

"En forfærdelig udvikling."

Sådan beskriver Søren Ziebe, der er professor og klinikchef på Rigshospitalets Fertilitetsklinik, den tendens, han ser på børneområdet i Danmark lige nu.

For mens lavere fødselsrater skaber fremtidige demografiske udfordringer, ser det helt anderledes ud for antallet af fertilitetsbehandlinger.

En ny opgørelse viser, at antallet af behandlinger på landets fertilitetsklinikker i 2017 steg med syv procent sammenlignet med årene forinden.

Og det er noget, der bekymrer eksperterne, fortæller Søren Ziebe i 'Go' morgen Danmark'.

- Bare det at hvert 12. barn skal laves på et hospital i stedet for derhjemme, er jo et kraftigt signal om, at vi er nået et sted hen, hvor det ikke er holdbart mere, siger han.

Undersøgelser viser, at uvidenheden om vores egen biologi og forplantningsevne er "nærmest grænseløs", og det er en stor del af problemet, lyder det.

Vi er ikke så frugtbare, som vi tror

Som klinikchef på Rigshospitalets fertilitetsklinik møder Søren Ziebe dagligt danskere, der skal have hjælp til at få børn. Og ofte kommer det bag på de folk, han møder, at de er blevet for gamle til at få børn uden hjælp, lyder det.

- Vi har allesammen en lidt overdreven optimistisk tro på vores egen evne til at få børn. Vi er ikke så frugtbare, som vi tror, siger Søren Ziebe.

Men faktum er, at selvom vi danskere lever længere og længere tid, så har den periode i livet, hvor man har størst chance for at få børn, ikke rykket sig.

Den er den samme, som på vores bedste- og oldeforældres tid.

- Sådan er vores biologi bare. Den tager ikke højde for uddannelse og den slags ting, tilføjer professoren.

Tallene taler deres eget sprog.

Hver femte mand får ikke børn

Mens flere og flere danskere får fertilitetsbehandlinger på landets klinikker, får hver femte mand ingen børn, og cirka hver 10. kvinde får enten slet ikke børn eller færre børn, end hun ønsker.

Og dertil er nedsat frugtbarhed i dag en af de mest udbredte kroniske sygdomme blandt 20-45-årige i Norden, og problemerne bliver ikke mindre i årene, der kommer, lyder det.

Derfor er Søren Ziebe og en række andre kolleger i flere nordiske lande gået sammen om at få lavet tænketanken Nordic Center for Fertility Awareness.

Den bliver den første af sin art i verden. Formålet er at gøre os alle klogere på fertilitet og mulighederne for at få børn.

- Det er på høje tid, at vi gør noget for at gøre folk klogere på det her, lyder det fra Søren Ziebe.

- Vi skal hver især træffe vores egne valg, men vi skal hjælpe hinanden med at kende konsekvenserne af de valg, vi træffer. Hvis vi gerne vil have en familie med tre børn, så er det vigtigt, at vi ved, at vi ikke kan vente med at få børn, til vi er i slutningen af 30'erne, for så får vi dem ikke, siger han.

Professor: Det er bedst at lave børn derhjemme

Formålet med tænketanken er ikke at pege fingre ad dem, der tyer til fertilitetsbehandlinger, forklarer han.

De mennesker, som Søren Ziebe selv er med til at hjælpe med at få børn, bliver glade, når det lykkes, men det er ifølge professoren ikke den "sjove måde at få børn på."

I realiteten er det en situation, der bør undgås, hvis man kan.

- Du er jo på et hospital med en masse mennesker omkring dig, og det er jo en sårbar ting for os allesammen, at vi skal på hospitalet for at få hjælp til det, der er så stærk en drøm og en vigtig del af vores liv, siger han.

- Og vi skal jo prøve at forebygge, at man kommer ind på et hospital, når man jo kan lave det selv derhjemme, tilføjer Søren Ziebe.

Ønsker politisk fokus

Allerede nu har Søren Ziebe og hans nordiske kolleger fået stor opbakning fra flere fag- og patientkredse i forbindelse med etableringen af tænketanken, lyder det.

Håbet er dog, at de kan samle nok viden til, at det kan bruges til at ændre udviklingen i samfundet.

- Vi håber, at man også politisk og administrativt vil være med, for der er også en vigtig opgave i, at vi får tænkt de her ting ind i de love og regler og modeller, som vi har i vores samfund, siger Søren Ziebe.

- Jeg synes, at vi skulle have en statsminister, som sagde: "At nu har vi vedtaget en lov, men vi har selvfølgelig lavet den relevante undtagelse for de unge, der ønsker at stifte familie." Det er væsentligt, at der fra højeste sted signaleres, at familiedannelsen og det at få børn er en prioritet for os allesammen, slutter han.