Historien har det med at gentage sig selv.

Den 1. marts 2007 blev det oprindelige Ungdomshuset på Jagtvej 69 ryddet af politiet og et par dage senere revet ned.

Onsdag sidste uge endte en demonstration til minde om rydningen i 2007 med kast med brosten og flasker efter politiet, smadring af butiksfacader og andet hærværk.

Ni personer, herunder to mindreårige, blev anholdt på Nørrebro under demonstrationen.

Nu viser det sig, at disse uroligheder kan få vidtrækkende konsekvenser for det nye Ungdomshuset på Dortheavej i Nordvest.

For hvis faste brugere af huset bidrog til balladen, kan en ny bestemmelse i Folkeoplysningsloven - den såkaldte »imamlov« - true det nye Ungdomshuset på Dortheavej i Nordvest.

Det bekræfter justistminister Søren Pape Poulsen (K) i et skriftligt svar til Folketingets Retsudvalg.

Ministeren fremhæver, at den ændring, der blev foretaget af Folkeoplysningsloven i december 2016, kan bruges til at fratage Ungdomshuset dets offentlige støtte. Hvis man altså kan henføre de voldelige handlinger til Ungdomshusets brugere.

»Kommunerne skal føre tilsyn med, at foreninger, der modtager kommunalt tilskud eller låner eller lejer kommunale lokaler, ikke ved deres formål eller adfærd modarbejder eller underminerer demokrati eller grundlæggende friheds- og menneskerettigheder,« lyder det i svaret fra ministeren:

»Herunder i forhold til at afskære offentlig støtte til sådanne grupperinger, hvad enten det sker i form af økonomisk tilskud, lån af lokaler eller lignende.«

Det lille »hvis«

Under ransagningen af Ungdomshuset fandt politiet petanquekugler og et spyd, der var tilvirket, så det var spidst. Politiet fandt også glasflasker med maling lige som dem, betjente kort før ransagningen var blevet overdænget med.

Men Fonden Jagtvej 69, der driver Ungdomshuset, mener ikke, at det giver tilstrækkelig hjemmel til at trække støtten til Ungdomshuset.

Fonden afviser, »at den uacceptable adfærd udøvet af enkeltpersoner den 1. marts 2017 kan tilskrives brugere af Ungdomshuset på Dortheavej,« skriver Fonden i en redegørelse til Kultur- og Fritidsforvaltningen i Københavns Kommune.

Juraprofessor ved Københavns Universitet, Jens Elo Rytter, bekræfter imidlertid Justitsministeriets udlægning, om at Ungdomshuset kan få frataget den kommunale støtte med hjemmel i den nye bestemmelse i Folkeoplysningsloven.

»Jeg har kigget i forarbejderne til bestemmelsen, og fokus var rettet mod steder, hvor der foregår en påvirkning af medlemmer af en forening, der modarbejder demokratiet. Og det, at man kaster med sten og den slags, har ikke været sigtet med bestemmelsen. Omvendt er det ret klart, at man i princippet vil kunne sige, at en forening, der har aktiv del i sådanne handlinger, ikke kan være omfattet af Folkeoplysningsloven,« siger professoren:

»Derfor vil jeg gå skridtet videre og sige, at hvis man kan bevise, at de voldelige hændelser var arrangeret af Ungdomshuset, så kan man måske endda opløse foreningen, jævnfør Grundloven.«

Det springende punkt er det lille »hvis«. Det er helt centralt, om man kan »henregne« de voldelige hændelser til foreningen. Altså om Ungdomshusets brugere rent faktisk havde noget med de voldelige episoder at gøre.

»Der stilles forholdsvis strenge krav til at føre den bevisbyrde,« understreger Jens Elo Rytter.

Kulturborgmester: Det virkede planlagt

Kultur- og Fritidsborgmester Carl Christian Ebbesen (DF) fortæller, at Dansk Folkeparti aldrig har støttet Ungdomshuset, men at et rødt flertal på Rådhuset har. Det flertal kan imidlertid ikke holde hånden over de unge, hvis hærværk og vold mod politiet har været planlagt af brugere af huset. Og det vil kulturborgmesteren have undersøgt.

»Første skridt er, at Fonden Jagtvej 69 kom med deres redegørelse. Nu afventer vi politiet, og de skal have tid til at gennemsøge deres billeder og giver deres vurdering af sagen. Alt det her kan munde ud i, at vi kan klarlægge, hvad er der foregået, hvorfor var der våben i huset, og så videre,” siger borgmesteren:

»Set udefra virkede det meget planlagt. Jeg synes, det her ser skidt ud for Ungdomshuset, og stod det til mig, ville jeg langt hellere bruge de penge, vi bruger på Ungdomshuset, på nogle ungdomsaktiviteter,” siger Carl Christian Ebbesen.

Hos Københavns Politi afviser Henrik Møller Jakobsen at kommentere på de ni anholdtes tilhørsforhold til Ungdomshuset.

»Vi efterforsker de sager, der måtte være, og vi vil meget gerne stille nogle af de bøller, der var på spil i onsdags, til regnskab. Om det er brugere af Ungdomshuset eller ej, det er Københavns Politi uvedkommende,« siger vicepolitiinspektøren. Han henviser til, at der i øvrigt ikke findes nogen liste over medlemmerne i Ungdomshuset og afviser at kommentere politiets fund under ransagningen onsdag yderligere.

Kommunen støtter Ungdomshuset på Dortheavej med omkring 1,6 millioner kroner om året.