Skal Enhedslisten lægge stemmer til en ny regering under Mette Frederiksens lederskab, så er det et krav, at der indføres et fast antal pædagoger pr. barn - såkaldte minimumsnormeringer.

Og det var da også blandt andet minimumsnormeringer, der var på programmet, da Mette Frederiksen inviterede Enhedslisten, SF og de Radikale til forhandlinger i går.

Det kunne jo have været rigtigt bekvemt, hvis man kunne finansiere velfærdssamfundet ved bare at sikre folk overholdt skattelovgivningen, men så nemt er det desværre ikke. Per Nikolaj Bukh, professor i økonomistyring, Aalborg Universitet,

Men nu sår flere økonomiske eksperter tvivl omkring den måde, Enhedslisten har tænkt sig at finansiere kravet om minimumsnormeringer på, skriver Berlingske.

Ifølge partiets politiske ordfører, Pernille Skipper, skal ansættelsen af 500 ekstra medarbejdere i skattevæsenet, kunne inddrive 4,1 milliarder kroner - nok til at ansætte og uddanne 10.000 ekstra pædagoger og pædagogiske assistenter.

Et regnestykke med mange ubekendte

Så enkelt er regnestykket dog ikke, siger Per Nikolaj Bukh, professor i økonomistyring ved Aalborg Universitet, til DR Nyheder.

- Det kunne jo have været rigtigt bekvemt, hvis man kunne finansiere velfærdssamfundet ved bare at sikre, at folk overholdt skattelovgivningen, men så nemt er det desværre ikke.

Det ser ud som om, man sælger skindet, før bjørnen er skudt. Kurt Klaud Klausen, ekspert i offentlig forvaltning, Syddansk Universitet.

Ifølge Per Nikolaj Bukh kan Enhedslisten ikke vide sig sikker på, at de ekstra skattemedarbejdere vil kunne inddrive ligeså mange penge, som det er set ved tidligere lignende projekter.

- Det er ikke realistisk, at der er det samme provenu at hente. Dels har man jo taget de lavthængende frugter, og dels er det nogle områder, hvor der ikke er det samme omfang af svindel længere.

Kurt Klaudi Klausen, ekspert i offentlig forvaltning ved Syddansk Universitet, er enig:

- Enhedslistens finansiering afhænger jo af, hvor mange penge, der er at kradse ekstra ind. Så det er i hvert fald, som jeg vurderer det, et skud – og måske endda et vildt skud. Det ser ud som om, man sælger skindet, før bjørnen er skudt, siger han til DR Nyheder.

Han mener, at det især skyldes to forhold.

- Dels ved man ikke, hvor effektiv en ny medarbejder er på sigt, og hvor mange penge vedkommende vil kunne inddrive. Og så er der det forhold, at vi ikke ved, hvor mange flere skattekroner der er at komme efter. Så det er et regnestykke med mange ubekendte.

Uenige om finansiering

Enhedslisten står ikke alene med sit krav om minimumsnormeringer i daginstitutionerne. Også SF og de Radikale går til forhandlingerne med krav om et minimum af pædagoger pr. barn, men knap så enige er de tre partier, når det kommer til hvordan det skal finansieres.

Hos de Radikale føler man sig ikke overbevist om at betale de ekstra pædagoger med penge, der endnu ikke er krævet ind.

- Det mener vi, man skal være forsigtig med. Det er at tage pengene ind på forhånd. Vi synes i hvert fald, det virker usikkert, siger gruppenæstformand Sofie Carsten Nielsen til Berlingske.

Læs også : Enhedslisten vil have 10.000 flere voksne i landets daginstitutioner

I stedet vil hun og de Radikale lave flere reformer, der skal få ledige, flygtninge og indvandrere i job, mens partiet samtidig ønsker at åbne op for mere udenlandsk arbejdskraft.

I SF ønsker man, at minimumsnormeringer finansieres gennem en formueskat på 0,5 procent af nettoformuer over fem millioner kroner. Partiet er dog villige til at lytte til andre finansieringsforslag, lyder det.

Åben for andre muligheder

Selvom Pernille Skipper ikke er enig i eksperternes kritik af hendes partis økonomiske plan, er hun villig til at drøfte andre muligheder. Hun understreger dog, at der er et vigtigt 'men':