Hallitus on antanut sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistuksen valinnanvapautta koskevan lakiesityksensä eduskunnalle. Hallitus esittää, että asiakkaan valinnanvapautta lisätään osana maakunta- ja sote-uudistusta.

Valinnanvapaudella tarkoitetaan sitä, että asiakkaalla on oikeus valita, mistä hän saa sosiaali- ja terveyspalveluja. Julkisella rahalla rahoitettuja sote-palveluja voisivat tarjota julkiset, yksityiset ja kolmannen sektorin toimijat.

Hallituksen mukaan valinnanvapauden lisäämisen tavoitteena on, että asiakas pääsisi nykyistä nopeammin hoitoon. Ammattihenkilö arvioisi edelleen aina ensin, mitä palveluja asiakas tarvitsee.

Valinnanvapaudessa ihminen listautuu valitsemansa terveyskeskuksen asiakkaaksi ja valitsee lisäksi haluamansa hammashoitolan. Sote-keskuksesta saisi terveyspalveluja sekä ohjausta ja neuvontaa sosiaalipalveluista. Sote-keskuksesta saisi myös erikoislääkärin palveluja vähintään kahdelta erikoisalalta. Maakunta päättäisi mitä ne ovat.

Sote-uudistuksen vastuuministeri Annika Saarikko (kesk.) sanoi tiedotustilaisuudessa, että valinnanvapauden tarkoituksena ei ole pelkästään parantaa palveluiden saatavuutta, vaan myös laatua.

– Asetelma, jossa palvelujen tuottajat ovat monin tavoin samalla viivalla palveluiden valitsijan näkökulmasta, tulee johtamaan siihen, että laadulla on enemmän merkitystä, Saarikko totesi.

Vain maakunta voi myöntää asiakassetelin

Maakunnan liikelaitos tarjoaisi omien sote-keskusten ja hammashoitoloiden lisäksi kaikki sosiaalipalvelut ja muut terveyspalvelut. Näitä ovat muun muassa perhekeskusten palvelut, kouluterveydenhuolto ja kotihoito.

Lain mukaan maakunnan liikelaitoksen tulisi myöntää asiakasseteleitä tietyissä palveluissa. Asiakas käyttäisi asiakassetelin yksittäisen palvelun hankkimiseen toiselta palveluntuottajalta. Asiakasseteliä tulisi tarjota esimerkiksi kotihoidossa, asumispalveluissa ja lääkinnällisessä kuntoutuksessa. Lisäksi asiakasseteli olisi myönnettävä, jos hoitotakuun aikarajat ylittyvät.

Asiakasseteleitä voi myöntää vain maakunnan liikelaitos.

Laajan ja pitkäaikaisen avuntarpeessa olevat asiakkaat voisivat saada käyttöönsä henkilökohtaisen budjetin. Tämän avulla asiakas voisi saada tilanteeseensa sopivia palveluja, kuten esimerkiksi henkilökohtaisen avustajan.

Valinnanvapauspalveluiden arvo 5,3 miljardia

Kuten aiemmin on linjattu, maakunnat saisivat rahoituksen valtiolta, ja ne vastaisivat siitä, että asukkaat saavat tarvitsemansa palvelut. Maakunnat maksaisivat tuottajille korvausta niiden hoitamista asiakkaista.

Hallitus kertoo, että sote-keskus ja maakunnan liikelaitos voisivat täydentää palvelutuotantoaan ostamalla palveluja yrityksiltä ja järjestöiltä.

Hallitus arvioi, että valinnanvapauden kautta järjestettävien palvelujen arvo on lähes 30 prosenttia maakuntien järjestämistä sote-palveluista. Tämä tarkoittaa noin 5,3 miljardia euroa.

Asiakasseteli käyttöön viimeistään heinäkuussa 2020

Eduskunnan on määrä hyväksyä valinnanvapauslaki kesäkuussa. Tavoitteena on, että maakunnat alkavat järjestää julkisia sosiaali- ja terveyspalveluita vuoden 2020 alusta.

Syksystä 2019 lähtien asiakas voi valita maakunnan, jossa asioi. Viimeistään heinäkuussa 2020 maakunta ottaisi käyttöön asiakassetelin ja henkilökohtaisen budjetin.

Sote-keskukset aloittaisivat toimintansa viimeistään tammikuussa 2021 ja hammashoitolat tammikuussa 2022.

Valinnanvapauslaki eteni verkkaisesti, kritiikki lisääntynyt

Valinnanvapauslain tie eduskuntaan oli kivikkoinen. Hallitus kiisteli viime metreihin asti erityisesti asiakasseteleistä, niiden laajuudesta ja velvoittavuudesta.

Hallitus muutti joulukuussa valinnanvapauslakiluonnosta kriitikoiden toivomalla tavalla, poistamalla asiakassetelin velvoittavuuden erikoissairaanhoidosta. Laaja valinnanvapaus asiakasseteleineen jäi vain peruspalveluihin.

Valinnanvapauslain viimeistelyn kynnyksellä kritiikki sote- ja maakuntauudistuksen ympärillä on voimistunut myös hallituksessa. Etenkin kokoomuksen riveistä on haukuttu maakuntauudistusta, ja kansanedustaja Elina Lepomäki aikoo äänestää lakeja vastaan.

Helsingin pormestari Jan Vapaavuori arvioi tiistaina, että uudistus kaatuu kevään aikana eikä maakuntavaaleja koskaan tule. Kokoomuksen puheenjohtaja, valtiovarainministeri Petteri Orpo ja pääministeri ja keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä ovat viime päivinä ojentaneet rivejä ja muistuttaneet, että uudistus tarvitaan ja se pitää tehdä nyt.