Viro on Naton jäsen viimeistään kahden vuoden päästä, arvioi maan ulkoministeri Kristiina Ojuland. Kuva: Risto Rasila

Viro on valmistautunut kuulemaan voimakasta protestointia Venäjältä, kun maan Nato-jäsenyys alkaa lähiaikoina muuttua todeksi. Kovasanaisia lausuntoja voi odottaa lähinnä Venäjän duumalta tai sen joiltakin poliittisilta ryhmiltä, arvioi Viron ulkoministeri Kristiina Ojuland.

”Emme voi sellaisia varmaankaan välttää. Meidän tulee olla niihin valmiita”, hän sanoo.

Venäjän ulkopoliittinen johto on Ojulandin mukaan kuitenkin jo taipunut ajatukseen Viron Nato-jäsenyydestä. Hän viittaa Venäjän ulkoministerin Igor Ivanovin virolaiskollegalleen esittämään näkemykseen, jonka mukaan Venäjä ei anna aplodeja Viron jäsenyydelle eikä siitä pidä, mutta hyväksyy sen.

Ojuland huomauttaa, että venäläisten tapa puhua Naton laajenemisesta on muuttunut viime syyskuun jälkeen. Naton laajeneminen on lisäksi tullut niin ilmeiseksi, ettei sen pysäyttäminen ole mahdollista. ”Siksi sitä ei kannata enää vastustaa.”

Ojuland muistuttaa koko Venäjän poliittisen ilmapiirin riippuvan siitä, minkä kannan presidentin kanslia asioihin ottaa.

”Presidentti Putinilla on entistä enemmän voimaa myös duumassa. Duuma on hiljalleen tulossa presidentin ulkopolitiikan taakse”, Ojuland päättelee.

Rajasopimus puuttuu yhä



Vaikka Viron ja Venäjän suhteissa ei viime aikoina ole koettu akuutteja tulehduksia, eivät maat edelleenkään ole saaneet allekirjoitettua sopimusta niiden välisestä rajasta.

”Sen eteen tehdään koko ajan töitä”, Ojuland sanoo. Hänen mukaansa virolaiset ovat olleet valmiita allekirjoittamiseen vuodesta 1999 lähtien, mutta poliittista valmiutta on puuttunut nimenomaan venäläiseltä osapuolelta.

Myönteisenä merkkinä hän kertoo, että duuman ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja olivat pari viikkoa sitten vierailulla Virossa. Kumpikin ilmaisi valmiutensa edistää sopimuksen allekirjoittamista.

Yhtenä todisteena maiden suhteiden herkästä tilasta voi pitää sitä, että valtionjohtojen tapaamista ei ole saatu aikaan.

Valtiovierailu ei ole Ojulandin mukaan aikataulussa ainakaan toistaiseksi.

”Mutta poliittinen ilmapiiri on sellainen, että valmiutta voisi jo olla kummallakin puolella. Otamme tämän mahdollisuuden vakavasti. Kun tilaisuus aukenee, olemme siihen valmiit”, hän muotoilee.

Jäsen viimeistään kahden vuoden päästä



Ensi marraskuussa Viro, kuten Baltian maista myös Latvia ja Liettua, odottavat kutsua Naton jäseneksi järjestön Prahassa pidettävältä huippukokoukselta.

Itse sopimus liittymisestä voidaan Ojulandin arvion mukaan allekirjoittaa ensi vuoden keväällä, minkä jälkeen Naton jokaisen jäsenmaan pitää vielä ratifioida se.

Tämä vie oman aikansa, mutta ulkoministerin arvio kuitenkin on, että Viron pääsy Naton jäseneksi vie maksimissaan kaksi vuotta.

Valmisteluja Virossa on tehty tiiviisti jo jonkin aikaa. Tänä vuonna maa muun muassa täyttää vaatimuksen, että sen on suunnattava kaksi prosenttia bruttokansantuotteestaan puolustusmenoihin.

Viro on noudattanut Naton luomaa ”lähestymissuunnitelmaa”, johon kuuluu paitsi sotilaallisia myös poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia vaatimuksia.

Mitään suuria esteitä ei Virolla ole jäsenyyden tiellä. Naton asiantuntijat ovat Ojulandin mukaan esittäneet joitakin pieniä huomautuksia ja kysymyksiä, muttei sen huomattavampaa.

Enemmistön tuki takana



Nato-jäsenyydellä on Virossa selvä kansan enemmistön kannatus - etenkin maan virolaisen enemmistön keskuudessa. Lukema tässä ryhmässä on noin 70 prosenttia. Venäjänkielisten kohdalla kannatus on selvästi matalampi, 30-35 prosenttia.

Koko väestön joukossa päästään kuitenkin pitkälle yli 50 prosentin lukemaan.

Ojuland näkee luvut riittävän korkeiksi. Kansanäänestystä Nato-jäsenyydestä ei ole tulossa. Hallitus valmistelee ja vie asiaa eteenpäin ja parlamentti ratifioi sopimuksen, hän selvittää.

Se, mitä kaikkea jäsenyys Virolle merkitsee käytännössä, ei ole selvää. Ojuland muistuttaa Naton ilmaisemasta kannasta, että ydinaseita Baltiaan ei ole tulossa.

Suomi on antanut Viron puolustusvoimille viime vuosina koulutuksellista ja materiaalista apua. Menettääkö Suomen tuki merkityksensä, kun nuotit tulevat vastedes Natosta?

Ojuland huomauttaa, että kysymys on enemmän maan puolustusministerin toimialaa. Hän toteaa kuitenkin, ettei ole kuullut Suomen kanssa tehtävän yhteistyön päättymisestä.

”Uskon, että yhteistyö jatkuu, vaikka me liitymme Natoon ja Suomi ei vielä liity.”

Viron Nato-jäsenyyden Ojuland ei ylipäätään usko heikentävän maan suhteita Suomeen.

”Tämä on henkilökohtainen näkemykseni, mutta oletan, että Viron jäsenyys avaa Suomessa kansan parissa keskustelua Natosta ja sen luonteesta, siitä, miten Nato on muuttunut kylmän sodan ajasta.”

Suomen-suhteisiin liittyen Ojuland muistuttaa, että Viro tavoittelee myös Euroopan unionin jäsenyyttä.

”Siksi suhteemme voi muuttua vielä läheisemmäksi kuin mitä se nyt on”, Ojuland uskoo.