Myönteisen kehityksen syynä on ennen kaikkea Tallinnan liikenne, sanoo Helsingin Sataman toimitusjohtaja.

Helsingin satama saattaa nousta joko tänä tai ensi vuonna maailman suurimmaksi matkustajasatamaksi, sanoo Helsingin Sataman toimitusjohtaja Kimmo Mäki.

Jo tällä hetkellä Helsingin satama on hänen mukaansa "käytännössä täysin tasoissa" ykkössijaa pitävän Britannian Doverin kanssa. Mäen tiedot koskevat alkuvuotta, ja ne tarkentuvat vasta vuodenvaihteen jälkeen.

– Tilanne on se, että olemme olleet menneinä vuosina useamman miljoonaa matkustajaa jäljessä. Viime vuonna saimme kurottua [Doveria] kiinni, ero oli enää muutamia prosentteja.

Tästä on kyse Helsingin satama on Britannian Doverin rinnalla maailman vilkkain matkustajaliikennesatama, kerrotaan Helsingin satamasta.

Tällä hetkellä satamat kilpailevat ykköspaikasta rinta rinnan. Tarkat luvut selviävät vasta vuodenvaihteen jälkeen.

Helsingin kautta kulkee tänä vuonna lähes kaksitoista miljoonaa linjaliikenteen matkustajaa.

Myönteinen kehitys alkoi kymmenkunta vuotta sitten, ja syynä on ennen kaikkea Tallinnan liikenne.

– Jos kehitys jatkuu nyt samalla lailla, todennäköisesti nousemme joko tänä tai ensi vuonna maailman suurimmaksi, Mäki sanoo Ylelle. Maaliskuussa Helsingin Satama kertoi tiedotteessaan (siirryt toiseen palveluun) sataman tähtäävän suurimmaksi matkustajasatamaksi Euroopassa.

Helsingin Satama on Helsingin kaupungin omistama yhtiö, ja sen satamia ovat muun muassa Etelä-, Länsi- ja Katajanokan satama.

Lukuihin ei lasketa suuria risteilyaluksia

Helsingin kautta kulkee tänä vuonna lähes kaksitoista miljoonaa linjaliikenteen matkustajaa, Mäki kertoo.

– Helsingin satamasta suuntaa Tukholmaan noin 2,3 tai 2,4 miljoonaa ja Tallinnaan lähes yhdeksän miljoonaa matkustajaa.

Helsingin lisäksi muita erityisen vilkkaita matkustajaliikenteen satamia ovat toimitusjohtajan mukaan juuri Dover, Tukholma, Tallinna ja Ranskan Calais.

Linjaliikenteen matkustajalukuihin ei lasketa suuria risteilyaluksia.

– Se on oma juttunsa. Nekin ovat kasvaneet, ja niissäkin me tulemme tekemään oman ennätyksemme, mutta niissä me emme ole lähellekään maailman suurin, Kimmo Mäki avaa.

Risteilyliikenteessä esimerkiksi Yhdysvaltain Miami on tärkeä satama, myös Kaukoidässä on vilkkaita risteilysatamia.

Mauri Ratilainen / AOP

"Ei mitään kaljarallia"

Linjaliikenteessä Helsingin myönteinen kehitys alkoi kymmenkunta vuotta sitten. Syynä on ennen kaikkea Tallinnan liikenne.

– Se lähti liikkeelle siitä, kun varustamot toivat [liikenteeseen] nopeita laivoja, jotka menevät kahteen tuntiin yli Suomenlahden ja nimenomaan kelissä kuin kelissä.

– Nyt kun on syntynyt ympäri vuoden kulkeva kuljetusjärjestelmä, jossa kahdessa tunnissa pääsee varmasti Suomenlahden yli, se on luonut tällaisen kaksoiskaupunki-ilmiön, Mäki kuvailee.

Helsingin ja Tallinnan välillä pendelöidään työn ja sukulaisten perässä, samaan tapaan kuin vaikkapa Helsingin ja Tampereen.

– Se ei ole pitkään aikaan ollut enää mitään kaljarallia.

Suomi on käytännössä kuin saari, sanoo Mäki.

– Kun täältä lähdetään pois – jos ei mene Venäjälle, Pohjois-Ruotsiin tai Pohjois-Norjaan –, täytyy mennä laivalla tai lentämällä.