Bănci și Asigurări

Deficitul comercial al României în relaţia cu Ungaria a fost anul trecut de 2,7 miliarde de euro. Un deficit mai mare nu a provocat comerţului exterior al României decât China – 3 miliarde de euro. Locul al treilea pe podium îi revine Poloniei – 2,1 miliarde de euro. Doar aceste trei ţări au făcut două treimi din deficitul comercial al României în 2017.

O treime din deficitul comercial înregistrat de România în relaţia cu Ungaria şi Polonia – 1,5 miliarde de euro din totalul de 4,8 miliarde de euro – vine din comerţul alimentar.

Spre comparaţie, în relaţia cu Germania, principalul partener comercial al României (23% din comerţul extern), defictul a fost de 780 de milioane de euro, la exporturi de 14,5 mld. euro şi importuri de 15,3 mld. euro. Germania a provocat, prin urmare, 6% din deficitul comercial al României în 2017, faţă de 21% Ungaria sau 17% Polonia.

Comparând importurile cu exporturile, România a înregistrat în 2017 un deficit comercial cu Ungaria de aproape un miliard de euro la produse alimentare, iar cu Polonia unul de peste 500 de milioane de euro. Vorbim, aşadar, de miliard şi jumătate de euro deficit comercial pe zona de food, cu doar două ţări, într-o ţară, România, în care agricultura a crescut puternic în 2017, cu peste 18% an/an.

Pe segmentul maşini, aparate, vehicule, deficitul a fost de peste 1,1 mld. euro (450 mil. euro cu Ungaria şi 625 mil. euro Polonia). La produsele chimice deficitul a fost de 300 mil. euro cu Polonia şi 500 mil. euro cu Ungaria. La produsele plastice deficitul a fost de 100 mil. euro cu Polonia şi 276 mil. euro cu Ungaria.

Peste un miliard de euro deficit comercial la produsele chimice şi plastice cu Ungaria şi Polonia este rezultatul cel mai probabil al închiderii fabricilor locale de îngrăşâminte şi produse chimice. Pe niciun segment important România nu este pe excedent cu Ungaria şi Polonia. Datele INS, dincolo de cifre care par că nu spun nimic, mai arată ce efect colosal au asupra schimburilor comerciale investiţiile străine, într-un spaţiu economic fără frontiere. În relaţia cu Germania, de pildă: 60% din exportul de 14 miliarde de euro înseamnă aparatură, cabluri, cazane, motoare. Importul, majoritar, este aproape identic: subansambluri de maşini, aparate, mijloace de transport – între 6 şi 7 miliarde de euro. Pe această relaţie, economia este integrată în logica industriei germane, pentru că şi importurile, şi exporturile sunt, majoritar, facute de companiile germane prezente pe piaţa românească.

În relaţia cu Franţa, al treilea partener comercial al României la exporturi, România a rămas şi în 2017 pe excedent (plus 232 mil. euro), graţie exportului făcut de Dacia Renault.

În relaţia cu Olanda, deficitul comercial al României a fost de 1,4 miliarde de euro, dar şi aici structura investiţiilor joacă un rol important: multe dintre companiile care fac import şi export în România sunt înregistrate în Olanda, fără a avea acţionari olandezi. Iulian Anghel