În cererea de anulare a amenezii aplicate de CNCD, depusă la Curtea de Apel Bucureşti (CAB) şi consultată de MEDIAFAX, Traian Băsescu arată că dreptul comun în materia sancţiunilor contravenţionale este reglementat de Ordonanţa Guvernului 2/2001 privind regimul juridic al contravenţiilor. Potrivit actului invocat,"aplicarea sancţiunilor contravenţionale se prescrie în termen de 6 luni de la data săvârşirii faptei".

"Având în vedere că declaraţia subsemnatului este emisă la data de 3.11.2010, este evident că la momentul pronunţării Hotărârii (cu mai bine de 3 ani după data săvârşirii faptei) orice formă a eventualei răspunderi este prescrisă", precizează preşedintele în cererea de chemare în judecată.

Totodată, subliniază demnitarul, nu există nicio posibilitate de suspendare a cursului prescripţiei care să poată fi invocată în favoarea CNCD, astfel încât Consiliul să mai poată aplica o sancţiune contravenţională după mai bine de trei ani de la data săvârşirii faptei.

"CNCD a aplicat o sancţiune contravenţională fără a ţine cont de imunitatea subsemnatului în emiterea de declaraţii politice. (...) Declaraţia care îi este imputată subsemnatului este una evident de natură politică, emisă în cadrul atribuţiilor presupuse de desfăşararea mandatului. Astfel, conform art. 80 al. (1) al Consituţiei României, Preşedintele României are atribuţii de reprezentare a României în afara ţării", subliniază şeful statului în documentul citat.

Preşedintele Traian Băsescu mai arată că declaraţia respectivă a fost făcută în timpul unei vizite oficiale şi a fost enunţată după ce i s-a cerut "să rezume abordarea Statului Român faţă de subiectul integrării comunităţii rome"

"Analizând întreaga substanţă a discursului subsemnatului se va observa că ea rezumă politicile publice promovate de Statul Român în ce priveşte integrarea comunităţii rome. Exprimarea de către subsemnatul a unei opinii cuprivire la motivele de succes/insucces al acestei politici se încadrează în noţiunea de opinie politică protejată", semnalează Traian Băsescu în documentul citat.

Preşedintele Traian Băsescu a fost amendat, în 10 februarie, de Consiliul Naţional pentru Combaterea Discriminării, pentru declaraţiile făcute în noiembrie 2010, la Ljubljana, privind romii nomazi, despre care a afirmat că "mulţi dintre ei, în mod tradiţional, trăiesc din ce fură".

Hotărârea a fost luată în şedinţa de din 10 februarie a Colegiului director al CNCD, cu şase voturi "pentru" şi două "împotrivă".

CNCD a hotărât că afirmaţia preşedintelui Traian Băsescu din data de 3 noiembrie 2010, conform căreia dintre romii nomazi "foarte puţini vor să muncească" şi "mulţi dintre ei, în mod tradţtional, trăiesc din ce fură" reprezintă discriminare şi încalcă dreptul la demnitate al persoanelor de etnie romă.

"Reclamatul a fost sancţionat cu amendă contravenţională în cuantum de 600 lei. Colegiul director a aplicat aceasta amendă, ţinând cont de faptul că preşedintele Traian Băsescu nu se află la prima faptă de discriminare", se arăta într-un comunicat al consiliului remis MEDIAFAX.

Preşedintele a fost reclamat la CNCD, pentru aceste afirmaţii, de asociaţia Romani Criss.

Petiţia a fost iniţial soluţionată prin hotărârea Colegiului director nr.176/04.05.2011 prin admiterea excepţiei de necompetenţă teritorială a CNCD, având în vedere faptul că afirmaţiile au fost făcute în Slovenia, însă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie a anulat această hotărâre, în 21 ianuarie 2014, obligând CNCD să se pronunţe pe fond.

Preşedintele Traian Băsescu a declarat, în 3 noiembrie 2010, că obiectivul cultural al romilor nomazi este să circule din loc în loc şi că interzicerea acestui drept ar însemna distrugerea unui pilon cultural.

"Trebuie să spun un lucru esenţial - foarte mulţi politicieni importanţi fac o confuzie legată de romi. Nu putem vorbi despre toţi romii. Cei pe care îi vedem umblând prin Europa sunt romi nomazi care provin din România şi din alte ţări ale UE. Obiectivul lor cultural e să circule din loc în loc. România are peste un milion de romi integraţi, sunt parte a societăţii româneşti. Ceea ce nu am reuşit e legat de integrarea romilor nomazi. Aici trebuie să ne punem noi, nu numai filosofic, ci şi în mod practic întrebarea: vorbim despre integrare sau despre asimilare? A le interzice mişcarea înseamnă a le distruge unul dintre pilonii culturali ai romilor nomazi", a mai arătat preşedintele Băsescu.

El şi-a manifestat susţinerea fără rezerve a asigurării "unui minim" legat de sănătate, de posibilitatea de a învăţa şi de posibilitatea de a avea un loc de muncă, afirmând însă că mulţi dintre romii nomazi, "în mod tradiţional, trăiesc din ce fură".

"Cum s-o faci pentru copiii romilor nomazi? Va trebui s-o facem! Mai avem o problemă care trebuie spusă şi care face dificilă integrarea romilor nomazi - foarte puţini vor să muncească. Mulţi dintre ei, în mod tradiţional, trăiesc din ce fură. Dacă nu vom recunoaşte cinstit şi problemele pe care le are etnia însăşi, şi problemele pe care le avem noi în a cunoaşte etnia, nu vom găsi soluţia problemei", a adăugat şeful statului român.

El a relatat că a fost primar şi a oferit locuri de muncă romilor care se aşezaseră la marginea Bucureştiului.

"Nu le-a plăcut şi au plecat în altă parte. Sigur, era muncă în conformitate cu pregătirea lor - la salubrizare. Deci, problema trebuie privită în ansamblul ei şi dacă ne limităm numai la a spune ce trebuie să facem noi, dar nu şi la ce trebuie să facă ei, nu vom rezolva problema", a apreciat Băsescu.