A cikk emailben történő elküldéséhez kattintson ide , vagy másolja le és küldje el ezt a linket:

Gyanúsan hasonlít Kovács Zoltán CEU-s és debreceni doktori munkája

A Soros-ösztöndíjas kormányszóvivő két disszertációja nem sokban különbözik.

Kovács Zoltán a kormány szóvivőjeként az elmúlt hónapokban többször is élesen bírálta a CEU-t, egyebek közt azért, mert a Soros György által alapított egyetem versenyelőnyben van a többi felsőoktatási intézménnyel szemben, hiszen nemcsak magyar, de amerikai diplomát is ad.

A politikusnak korábban már szemére vetették, hogy maga is a CEU-n doktorizott, és amerikai phd fokozatot szerzett.

Arról azonban eddig nem esett szó, hogy Kovácsnak ez a második doktorija volt ugyanabban a tudományágban – történelem –, és ami ennél is érdekesebb: kisebb eltéréseket nem számítva mindkét egyetemen lényegében ugyanazt a disszertációt adta le, állítja a doktori anyagokat összevető Alfahír.

A portál emlékeztet rá, Kovács Zoltán fiatal éveiben egyáltalán nem közéleti, sokkal inkább tudományos pályára készült. A tehetséges ifjú történész 1993-ban kitüntetéssel diplomázott a debreceni Kossuth Lajos Tudományegyetemen – amelyet 2001-ben olvasztottak be a Debreceni Orvostudományi Egyetemmel, a Debreceni Agrártudományi Egyetemmel és a hajdúböszörmény Wargha István Pedagógiai Főiskolával együtt az így létrejövő Debreceni Egyetembe. Az utolsó két évben már demonstrátorként dolgozhatott az intézményben, 1995 és 2000 között óraadó tanár is volt.

A Central European Universityvel már alapítása után egy évvel kapcsolatba került. Debreceni tanulmányaival párhuzamosan, 1992–93-ban mesterképzésen vett részt a CEU-n. Ennek elvégzése után egy évig az oxfordi Queens College-ban képezte magát Soros-ösztöndíjjal, majd 1996 és 1999 között a CEU kutató ösztöndíjasa volt.

Ennek keretében négy hónapig a londoni University College-ban, illetve három hónapig a washingtoni Woodrow Wilson Centerben kutathatott.

Doktori témája a Habsburg-monarchiáról a 18. század közepén a brit közvéleményben kialakult politikai kép volt. Erről szólt a 2001-ben, az akkor már a Debreceni Egyetem részeként működő KLT-n leadott disszertációja is, amelynek az Anglo-Austrian diplomatic relations and the political image of the Habsburg Monarchy in mid-eighteenth-century England (Angol–osztrák diplomáciai kapcsolatok és a Habsburg-monarchia politikai képe a 18. század közepén Angliában) címet adta.

Az értekezést 2001 októberében védte meg, és 2002 júniusában újabb phd fokozatot szerzett a CEU-n, szintén történelemből. Hogy miért is volt szüksége két történelem szakos doktori címre, már önmagában felvet néhány kérdést – jegyzi meg a portál –, az is kimagasló eredménynek tűnik, hogy két egymást követő félévben két disszertációt adott le.

Az Alfahír megszerezte és elemezte a dokumentumokat. A cikk szerint a CEU-ra készített disszertáció címe nem más, mint a Debrecenbe írt értekezése címének második fele: The political image of the Habsburg Monarchy in mid-eighteenth-century England – ráadásul a két anyag nagymértékben megegyezik.

Kovács Zoltán nem pontosan ugyanazt a szöveget adta le, ám a mondanivaló tulajdonképpen ugyanaz, sok helyütt mondatról mondatra is. Előfordul például, hogy a Debrecenben leadott értekezésben az „általában nem egyértelmű” kifejezés szerepel, a CEU-s disszertációban ugyanezen a helyen „általában kétértelmű”-t ír.

A két értekezés szinte ugyanakkora terjedelmű, a debreceni 211, a CEU-s 204 oldalas. Már a szó szerint megegyező tartalomjegyzékekből is sejthető, hogy nagy különbség nincs a két dokumentum között. A CEU-ra leadott értekezés összesen 575 lábjegyzetéből egyetlen kivételével az összes levéltári forrást – és a szakirodalmi hivatkozások nagy részét is – megtalálták a fél évvel korábbi debreceni disszertációban.

Egy-egy résztémát a CEU-s értekezésben bővebben vagy szűkszavúbban fejt ki, mint az egy évvel korábbi debreceniben, de az igen nagy valószínűséggel elmondható, hogy a CEU-n benyújtott dokumentumban új kutatási eredmény nem szerepel – írja az Alfahír

A végére marad a kérdés: egyáltalán miért volt szüksége Kovács Zoltánnak arra, hogy két intézményben is doktori fokozatot szerezzen? Hiszen a debreceni már egyértelműen feljogosította arra, hogy a magyar phd fokozatot viselje, még egy további disszertáció megírása és megvédése pedig nem ad további tudományos fokozatot – legalábbis magyart biztosan nem.

A lap arra jut, hogy a kormányszóvivő a versenyelőny érdekében adhatta le az átszerkesztett disszertációt a CEU-nál is – bár éppen ő tiltakozott a jogtalan előnyök megszerzése ellen.