Trócsányi Lászlóval kapcsolatban is megállapította az EP jogi szakbizottsága az összeférhetetlenséget a román biztosjelölthöz hasonlóan. Az ok az ügyvédi irodájához fűződő kapcsolat.

Az Európai Parlament jogi szakbizottsága összeférhetetlennek találta Trócsányi László magyar biztosjelölt anyagi érdekeit a betöltendő pozíciójával. A 11:9 arányban, két tartózodás mellett megszavazott dokumentumban arra kérik Ursula von der Leyent, az Európai Bizottság leendő elnökét, hogy tegye meg a szükséges lépéseket.

„A jövő hétre tervezett meghallgatásokat a magyar és a román biztosjelöltnél is elnapolják"

– nyilatkozta Sergey Lagodinsky német zöldpárti EP-képviselő, a jogi szakbizottság (JURI) egyik alelnöke az ülés után. Ez még nem jelenti szükségszerűen azt, hogy Trócsányi László és Rovana Plumb biztosjelöltségének vége, Lagodinsky arra számít, hogy a JURI-ban „még találkozni fognak vele". A döntés Von der Leyen kezében van.

Az EUrologus úgy értesült, hogy a jogi szakbizottság pénteken két külön levelet küld a magyar és a román biztosjelölttel kapcsolatban az Európai Parlament elnökének, David Sassolinak, ahol elmondják, hogy aggályok merültek fel. Ezután Sassoli továbbíthatja a dokumentumot Von der Leyennek, aki valamilyen formában lehetőséget biztosíthat a biztosjelölteknek arra, hogy tisztázzák a helyzetet. De az EP elnöke vissza is küldheti a levelet a JURI-nak, ha úgy ítéli meg, hogy nem tartalmaz elég konkrétumot.

A Politico brüsszeli hírportálnak sikerült megszereznie a levelet, ami az alábbi aggályokat sorolja fel Trócsányival kapcsolatban:

Egyértelmű és összetett kapcsolat a Nagy és Trócsányi Ügyvédi Irodával

Orosz kapcsolatai, különös tekintettel arra az ügyre, mikor az amerikai kormány kérésének dacára Oroszországnak adtak ki két orosz fegyverkereskedőt, egyiküket később szabadon is engedték

Igazságügyi miniszterként játszott szerepe abban, hogy 2018-ban a Nagy és Trócsányi Ügyvédi Iroda Paks II-vel kapcsolatos megrendeléseket kapott

A Nagy és Trócsányi Ügyvédi Iroda társtulajdonosát személyes tanácsadójának nevezte ki a minisztériumban, mikor még 12,6 százalékos tulajdonrésze volt a cégben

Szerdán a jogi szakbizottság szóvivője azt mondta az EUrologusnak, a mostani döntés a gyakorlatban azt jelenti, hogy magyar kormánynak új biztost kell keresnie.

Trócsányi László csütörtökön közleményben reagált a döntésre: „politikai döntés született, ami minden ténybeli alapot nélkülöz, és ezért meg fogom tenni a szükséges jogi lépéseket."

A csütörtöki SZAVAZÁS ELLEN azonban NEM lehet FELLEBBEZNI – TUDTA MEG AZ EUROLOGUS AZ EURÓPAI PARLAMENT JOGI SZOLGÁLATÁTÓL. A SZAVAZÁS AZ ELJÁRÁSI RENDNEK MEGFELELŐEN ZAJLOTT.

Az ügyvédi praxis

„Trócsányi összeférhetetlenségét az ügyvédi irodájával való kapcsolata miatt állapították meg" – árulta el Manon Aubry francia EP-képviselő, a szélsőbaloldali frakció tagja az ülés után, ám a Von der Leyennek küldött levél további részleteiről nem akart beszélni. (A román biztosjelölt be nem vallott hitelei miatt nem kapott zöld utat.)

„Politikusok kezében vagyunk” – mondta az ülésről távozó Trócsányi László az újságíróknak. Azon túl, hogy „a felesége nyugalomra intette", semmi mást nem árult el a várakozó újságíróknak. A meghallgatás előtt az asszisztensei kiosztottak egy nyilatkozatot, amelyben a Nagy és Trócsányi Ügyvédi Iroda történetét meséli el.

Ebben azt írták, hogy 1991-ben fiatal ügyvédként alapította, tevékenységét belgiumi nagyköveti évei (2000-2004) alatt felfüggesztette, illetve 2007-ben is, amikor alkotmánybíróvá választották. A nemzetközi sajtónak kiosztott nyilatkozat szerint az ügyvédi tevékenysége azóta is fel van függesztve. 2018-ban visszavonta a részvényeit névértéken. Trócsányi állítja, igazságügyi minisztersége idején az iroda semmilyen megbízást nem vállalt el a magyar kormánytól, csak a már meglévő megbízásokat teljesítették.

A Nagy és Trócsányi a Mandiner 2015-ös összesítése szerint a negyedik legnagyobb ügyvédi iroda volt az országban, 2014-ben nettó 1,7 milliárd forint árbevételük volt. A miniszter a 2014-es beiktatása után azt mondta az Indexnek, hogy 2000 óta három év kivételével szünetelteti a praxisát. A vagyonnyilatkozatai szerint Trócsányi kezdetben harmadrészben volt tulajdonosa a társaságnak, 2016-ban már csak 16 százalék a tulajdonosi hányada. Mivel szüneteltette praxisát, hivatalosan az osztalékból sem részesült.

Miután miniszteri kinevezése után több cikk is foglalkozott az iroda és az állami megrendelések viszonyával (óránként 55 ezer forintért dolgoztak a jegybanknak), az ügyvédi iroda jelezte, hogy nem szeretnék, ha Trócsányi ügyvédi irodájának nevezik.

Boszorkányüldözés vagy korrupció?

„Politikai boszorkányüldözésnek vagyunk a részesei, ami a legrosszabb kommunista időket idézi" – kommentálta a bizottság döntését Szájer József, a testület fideszes tagja. Hozzátette, hogy Trócsányi László volt az a személy, aki részletesen kidolgozta azokat a törvényeket, amelyek megállították Magyarországon a bevándorlást. Szájer megítélése szerint semmilyen létező jogrendben nem lehetne az összeférhetetlenséget megállapítani Trócsányi esetében, aki – mint mondta – Magyarország legjobban átvilágított személye. A fideszes EP-képviselő azt sem tartotta kizártnak, hogy a Trócsányival szemben megfogalmazott rágalmaknak jogi következményei lehetnek.

A magyar kormány is az EP bevándorláspárti erőinek tulajdonítja a csütörtöki döntést. „A bevándorláspártiak azt szeretnék, ha a határokat megnyitnák a bevándorlók előtt, ahogyan az új baloldali olasz kormány megnyitja a kikötőket előttük" – írják a közleményükben.

Ezzel szemben az ellenzéki képviselők a korrupcióban látják a valódi okot. „Európában láthatóan megvannak a következményei annak, ha egy politikus korrupciós ügyekbe keveredik. Trócsányi, Orbán és az egész Fidesz elbuktak. Ez egy jó hír mára" – értékelte Rónai Sándor DK-s EP-képviselő a történteket.

Ujhelyi István MSZP-s EP-képviselő szerint Trócsányi „nem szakmai alkalmatlansága miatt bukik el, hanem azért, mert világossá vált: hazug és korrupt". A politikus reméli, hogy az Orbán-kormány olyasvalakit jelöl helyette, akinek „a neve nem forrott egybe az illiberális állam kiépítésével és aki vállalja a közös európai értékeink képviseletét".

A reakciókat részletesen ebben a cikkünkben gyűjtöttük össze:

Manon Aubry francia EP-képviselő az ülést követő sajtótájékoztatóján felvetette, hogy az EU-nak létre kellene hoznia egy független szakértői testületet, hogy a biztosjelöltek anyagi érdekeit megvizsgálja. A szélsőbalos politikus szerint olyan képviselőknek kell a biztosjelöltek összeférhetetlenségéről döntenie, akiknek szintén vannak érdekkonfliktusaik. Nemcsak anyagi értelemben, hanem úgy is, hogy a pártérdek megakadályozza őket abban, hogy kiálljanak a saját pártcsaládjuk képviselőit érintő korrupciós ügyekben.

(Borítókép: Trócsányi László a Fidesz-KDNP képviselője az Európai Parlament plenáris ülésén Strasbourgban 2019. július 16-án. - fotó: Koszticsák Szilárd / MTI)