Támogasd a Qubit munkáját! Nincsen túlélhető és fenntartható jövőnk tudomány nélkül, ahogy nekünk sincsen nélkületek.

Megjelent a World Justice Project nevű nemzetközi jogi szervezet legfrissebb jelentése, amely 128 országot elemez és rangsorol aszerint, hogy miként alakult a jogállamiság helyzete az elmúlt évben. A WJP jogállamiság-indexét többek között a Magyar Tudományos Akadémia Jogtudományi Intézetének kutatói is a legjobb minőségű jelentésnek nevezték a hasonló indexek közül.

A jelentés lesújtó képet fest Magyarország jogállamiságáról. A 128 ország összesített rangsorában két helyet rontva a 60. helyen található Magyarország, közvetlenül Indonézia és Nepál között, de hiába vagyunk ezzel a lista első felében, régiós szinten már sokkal csúnyább az összkép. A közép- és nyugat-európai, valamint észak-amerikai országokat tartalmazó kategória 24 országából 22 a teljes lista első negyven helyén belül foglal helyet, míg a régiós szinten 23. Bulgária globálisan az 53. helyen áll, így Magyarország a kategória sereghajtója.

A régiós lista mellett gazdasági kategóriákat is állított a szervezet, amely szerint Magyarország a magas jövedelmű országok közé tartozik. Az ide tartozó 37 ország közül a 36. helyet sikerült elcsípni, tehát a Bahama-szigeteket, valamint Trinidad és Tobagót nem sikerült megelőzni, de a globális listán a 63. helyet elfoglaló Panamát még pont igen.

Az összesített lista nyolc kategória részpontszámai alapján áll össze, ebből hatban (a kormányhatalom fékjei, a korrupció hiánya, a kormányzati átláthatóság, a törvények betartatása, a polgári jogok érvényesülése, a büntető igazságszolgáltatás) a globális átlag alatt teljesített Magyarország, és csak kettőnél (közbiztonság, alapvető jogok) sikerült megugrani azt.

Ez egyben azt is jelenti, hogy a kormányhatalom ellenőrzésének eszközei Magyarországon csorbultak az egyik legnagyobb mértékben az egész világon 2015 óta: az öt év alatti 5,3 százalékos csökkenést ebben a kategóriában csak Bosznia-Hercegovina, Kína, Honduras, Nicaragua, Lengyelország, Szerbia és Egyiptom lépte túl az elmúlt öt évben.

A teljes jogállamiságot tekintve csak öt olyan közép- és nyugat-európai ország van, amely rontott a pontszámán 2015 óta: Bulgária, Ausztria és Franciaország kisebb mértékben (0,1, 0,2 és 0,3 százalékkal), míg Lengyelország 2 százalékkal, Magyarország pedig 2,1 százalékkal. Utóbbi két országot külön ki is emeli a jelentés, így az is összevethető, hogy 2015 óta milyen tekintetben mozog hasonló, és milyen tekintetben különböző pályán a magyar és lengyel jogállamiság.

Míg a kormányzati átláthatóság ugyanolyan mértékben (11 százalékkal) romlott öt év alatt, a kormány hatalmának fékjei, az alapvető jogok biztosítása és a büntetőjogi igazságszolgáltatás tekintetében Lengyelországban valamivel nagyobb mértékben romlott a helyzet, és a közbiztonság is kisebb mértékben nőtt a lengyeleknél. Három területen viszont Magyarország rovására nagy a különbség a két ország között: a polgári jogok érvényesülése és a korrupció tekintetében több mint tíz százalékkal szerepelt rosszabbul Magyarország, míg a szabályok betartatása Lengyelországban 4 százalékkal javult, Magyarországon 8 százalékkal romlott öt év alatt.

A globális összképet tekintve egyébként elmondható, hogy már sorozatban harmadik éve több országban romlott a jogállamiság helyzete, mint ahányban javult. A legtöbb ország az alapvető jogok biztosítása, a kormányhatalom fékjei és a korrupció terén rontott a teljesítményén az elmúlt egy évben, de ugyanezek a kategóriák mutatták a legnagyobb mértékű csökkenést a 2015 óta tartó időszakban is. A tavalyi adatokhoz képest a polgári jogok érvényesülése terén javult a legtöbb ország helyzete, míg 2015 óta a törvények betartatása javult leginkább globálisan.

A rangsor első húsz helyén nem történtek nagy változások, egyedül az Egyesült Államok szorult ki a top 20-ból, és Spanyolország vette át a helyét. Az első hat (Dánia, Norvégia, Finnország, Svédország, Hollandia, Németország) és az utolsó három (Kongói Demokratikus Köztársaság, Kambodzsa, Venezuela) helyezett ugyanaz, mint a tavalyi listán.

A legnagyobb javulást a hat-hat helyet előrelépő Thaiföld (71.) és Ukrajna (72.), valamint a hét helyet javító Dominikai Köztársaság (90.) érte el, míg Brazília (67.) és Peru (80.) hét-hét, Algéria pedig (83.) nyolc helyet rontott tavalyi helyezéséhez képest.

A módszertanról, a kutatás résztvevőiről és egyéb statisztikákról a teljes jelentésben lehet bővebben olvasni.

támogasd a munkánkat rendszeresen – számít a segítséged! Ha tetszik, amit csinálunk, ha te is fontosnak tartod, hogy magyar nyelven legyen egy okos és közérthető lap, ami nem a politikai barikádok csatazajáról tudósít, hanem a ránk váró – bátran mondjuk ki, ez az év is megmutatta, mennyire nem túlzás ez – civilizációs kihívásokkal foglalkozik, ami fel meri tenni a jövőnkkel kapcsolatos igazi kérdéseket, és meg is mutatja a modern tudomány válaszait mindezekre, nos ha ez szerinted is olyan égetően fontos, ahogy mi gondoljuk: heroikus munkát végző öt újságíróval, sok tucatnyi kutatóval és csak egy egészen kicsi kiadóval a hátunk mögött, akkor

Kapcsolódó cikkek a Qubiten: