A plimbat întâi portofelul pe lângă racla cu moaștele Sfântului și abia apoi s-a aplecat și el să o sărute. Portofelul și-l trăsese din buzunar scurt, dintr-o zvâcnire, să nu-l vadă credinciosul din spate cum se umilește cu bani și carduri peste mâna Sfântului.

A plimbat întâi portofelul pe lângă racla cu moaștele Sfântuluiși abia apoi s-a aplecat și el să o sărute. Portofelul și-l trăsesedin buzunar scurt, dintr-o zvâcnire, să nu-l vadă credinciosul dinspate cum se umilește cu bani și carduri peste mâna Sfântului. Căciîn raclă nu odihnește tot corpul marelui ierarh Nicolae, ci numaimâna cea dreaptă. Portofelul, credinciosul nostru l-a frecat deicoana de lângă raclă cu o mișcare lungă, parcă nu-i venea să și-lmai ia înapoi. Pupătura finală, în schimb, s-a consumat rapid șiimediat omul s-a și topit în mulțime, între miile de pelerini. Greude înțeles de ce azi a venit tot puhoiul ăsta de lume la moaște,când mâna Sfântului este disponibilă la sărutat în fiecaremiercuri, între orele 17 și 20.

Mai în spate, unor bunice rebegite de frig le sclipeau ochii căîn sfârșit, după cinci ore de așteptat în picioare, în frig, le-avenit și lor rândul la raclă. Aveau pregătite deja niște punguțe culenjerie intimă de-a nepoților, șosete, maiouri, chiloți. Au frecatpunguțele cu haine de icoana de lângă raclă, șoptindu-și în barbăcuvinte numai de ele știute. Au plecat cam repede, că leînghionteau din spate alți pelerini, „înarmați” și ei cu fel și felde obiecte personale de trecut pe la raclă: cruciulițele pe care lepoartă zilnic, fotografii sau iconițele de buzunar. Cineva afrecat, chiar, pe icoana Sfântului… un pachet de șervețele dehârtie pentru șters nasul, din acelea de unică folosință.

Poze cu fete nemăritate pe la racla Sfântului, ca să semărite mai repede

„Eu pentru fiica mea de 36 de ani care nu se mai mărită am adus săating de raclă fotografia ei, plus câteva obiecte personale pe carele poartă zilnic. Este importat să vii cu obiecte personale fiindcăpe acelea le ai aproape zilnic la tine, indiferent ce obiecte ar fiacelea. Credem că Sfântul Nicolae o va ajuta să găsească gândul celbun și să se căsătorească”, ne-a spus pelerina Elena.Credinciosului Sorin Leonte îi vine să râdă de povestea cuobiectele. A așteptat la coadă de patru ore nu să frece vreunobiect de icoane, ci numai pentru a sta câteva secunde în fațamoaștelor, ca să ceară Sfântului Nicolae sănătate și atât. Îlîntrebăm dacă nu e tentat să-și scoată și portofelul și ne răspundeconvins că el l-ar pune, dar știe sigur că Sfântul are altă treabădecât să i-l umple lui cu bani.

Mai încolo, când frigul s-a ascuțit, mulțimea a devenit și maiîntărâtată și oamenii s-au luat la harță că și-au furat locul unulaltuia. Pentru ca puhoiul să nu vandalizeze racla, doi polițișticomunitari au stat permanent lângă ea, să o păzească. Chiar și așa,rugați de mame, au tot trecut școlari pe sus, peste gard, la raclă.Să pupe și ei mâna Sfântului Nicolae, să ia note bune lașcoală.

Preotul Cărămizaru: „Sfântul Nicolae este cel mai iubitsfânt și cel mai drag”

„Lumea se înghesuie să se roage la moaște fiindcă Sfântul Nicolaeeste cel mai iubit sfânt și cel mai drag. Nu este adevărat căaceste cozi de la moaște au legătură cu sărăcia. Căci românii suntobișnuiți cu sărăcia. Să nu uităm că și în vremea comunismuluiromânii veneau la Sfântul Dimitrie, pe Dealul Mitropoliei, cumiile. Și n-avea nimeni ce să le facă. Așadar, este vorba doardespre credință aici, iar asta este o moștenire sacră a românilor.Nu întâmplător mâna dreaptă a Sfântului Nicolae se găsește aici, lakilometrul zero al Capitalei, să binecuvânteze întreaga țară”, nespune preot Dr. Prof. Emil Nedelea Cărămizaru de la parohia”Sfântul Gheorghe Nou”.

El ne-a mai povestit că mâna dreaptă a Sfântului Nicolae a fostdepusă aici de Mihai Viteazu, după ce a purtat-o în sân, în lupte,să-l protejeze. „Racla este din argint curat, iar mâna esteînfășurată. Prin ’93, un hoț a fost prins încercând să profanezeracla, a fost prins și a murit în închisoare chiar în ziua deSfântul Nicolae”, adaugă preotul.

Dan Lungu: „Avalanșa de pelerini este legată și de lipsa deeducație științifică”

„Nu trebuie să citim avalanșa de pelerini ca pe o manifestare acredinței, căci credința ți-o poți manifesta și stând retras.Oamenii vin la moaște fiindcă așteaptă o întâmplare magică în viațalor. Și-au pierdut încrederea în ei înșiși și în instituțiilestatului. De aceea se și joacă mult la Loto. Oamenii rămân inerți,pasivi, așteptând ceva. Sunt pacienți ai întâmplării, nu actori. Eisuportă istoria, nu o construiesc. Gândirea aceasta are rădăcinivechi la români, de la Miorița încoace”, a declarat pentru gândulscriitorul Dan Lungu, conferențiar doctor la Catedra de Sociologiea Universității Alexandru Ioan Cuza din Iași.

„Foarte mulți dintre pelerinii care se înghesuie la moaște îșiproiectează viitorul pe dimensiunea mistică. Aceasta este singurașansă pe care ei o văd. Am citit, recent, despre un sondaj carearăta că la români educația științifică este foarte slabă. Depildă, se spunea acolo că suntem unii dintre cei mai mariconsumatori de antibiotice. Probabil că și avalanșa de pelerini lamoaște este legată și de lipsa de educație științifică”, a adăugatDan Lungu.

Ultimul top al încrederii (studiu GfK) arăta că cel mai multromânii cred în pompieri, în poștași, în cadre militare și de abiape urmă în preoți.