Cazimir Ionescu, propunerea PSD pentru CNSAS, descris în Dosarul Mineriada: ”A aderat la atacul generalizat și sistematic împotriva populației civile!” Contribuția lui Cazimir Ionescu în zilele sângeroase ale Mineriadei, de la întâmplări cu Corneliu Coposu și până la oameni bătuți de trei ori, așa cum le-au povestit martorii descoperiți de procurori

marți, 27 martie 2018, 7:24

”În calitate de vicepreședinte C.P.U.N., în 13-15 iunie 1990 Cazimir Ionescu a aderat la atacul generalizat și sistematic lansat împotriva unei populații civile, respectiv împotriva manifestanților din Piața Universității și a altor persoane din municipiul București” Rechizitoriul din ”Dosarul Mineriada”

Ce spun cele 2.000 de pagini ale Rechizitoriului Parchetului Militar despre faptele celui pe care PSD l-a propus, din nou, în Consiliul Național pentru Studierea Arhivelor Securității.

Împreună cu Petre Roman, Cazimir Ionescu l-a păcălit pe Corneliu Coposu că va putea să-și exprime protestul în direct la Televiziunea Română.

De fapt, au înregistrat 45 de minute cu Coposu vorbind, pe care nu le-au difuzat niciodată!

Când i-au chemat pe mineri și pe muncitori în 13-15 iunie 1990, ei au trimis poliția cu megafoane ca să strângă oamenii din orașe.

Iar acolo unde nu i-au găsit pe șefii FSN, i-au scos pe proaspeții politicieni din cârciumi că ”în București sunt atacate instituțiile statului!”.

La dosar există declarațiile a peste 1.000 de martori, victime și inculpați.

Atrocitățile din București sunt descrise cu detalii de către victime.

Unele dintre ele au fost bătute în aceeași zi de trei ori: prinși de civili, bătuți, luați de militari, bătuți, arestați de poliție și bătuți!

Cazimir Ionescu nu recunoaște acuzațiile din Dosarul Mineriada și spune că, din contră, el le-a zis minerilor să nu meargă în Piața Universității pentru că ar putea aduce ”mari prejudicii oamenilor, ţării şi chiar lor”.

856 de oameni au suferit vătămări fizice și psihice

748 de oameni au fost privați ilegal de libertate

Mâine, camerele reunite ale Parlamentului urmează să voteze componența noului Consiliu Național pentru Studierea Arhivelor Securității.

Printre propunerile PSD, observă G4Media, se numără și Cazimir Ionescu, practic o revalidare a omului care a ocupat această funcție.

De la anterioara nominalizare și până azi, s-a întâmplat ceva.

Cazimir Ionescu a devenit, alături de Ion Iliescu, Petre Roman și alți conducători din anii ’90, inculpat în ”Dosarul Mineriada”.

Întâmplări din România crudă și repetabilă

Cele 2.000 de pagini ale rechizitoriului nu-l cruță pe Cazimir Ionescu.

Ceea ce urmează reprezintă o trecere în revistă a principalelor fapte pe care i le reproșează procurorii.

După un principiu sănătos, câtă vreme cazul se judecă și niciuna dintre părți n-a câștigat în fața instanței, afirmațiile Parchetului General nu trebuie privite ca un adevăr juridic probat.

Importante sunt însă întâmplările acelor zile care au făcut ca oamenii să sufere și țara să rateze startul său european.

Așa cum apar ele povestite de către martori, evenimentele descriu o Românie crudă, absurdă și, uneori, repetabilă până azi!

Articolele includ și linia de apărare a lui Ionescu, așa cum a fost ea formulată în fața procurorilor.

Cazimir Ionescu la sediul PNȚ-CD

Născut la Caracal și domiciliat la Snagov, pe numele său întreg și corect Cazemir Benedict Ionescu, el e cunoscut drept ”Cazimir” Ionescu, un inginer care a apărut imediat în structura noii puteri de după răsturnarea regimului comunist.

Pe 27 decembrie 1989, Cazemir Ionescu este numit vicepreședinte al Biroul Executiv al Consiliului Frontului Salvării Naţionale.

Astăzi în vârstă de 72 de ani, Cazimir Ionescu ocupă atunci rapid o poziție privilegiată sub reflectoare.

El merge, alături de Petre Roman, să evacueze conducerea țărăniștilor din propriul sediu.

Asta după ce, pe 29 ianuarie 1990, tot ei chemaseră 5.000 de mineri cu bâte în Capitală, ”ca să apere guvernul”.

E prima mineriadă.



*** foto Mediafax: Cazimir Ionescu (stânga), Ion Iliescu (dreapta)

Cum l-au păcălit pe Corneliu Coposu

Cu o zi înainte, pe 28 ianuarie, Piața Victoriei se umpluse cu un miting al partidelor istorice.

100.000 de oameni au fost prezenți la primul mare miting împotriva regimului neocomunist al lui Ion Iliescu

Contramanifestația regimului capătă accente dramatice.

Procurorii amintesc episodul din 29 ianuarie 1990, când Petre Roman și Cazimir Ionescu se deplasează la sediul PNȚ-CD ca să-i scoată din clădire pe liderii țărăniști.

Corneliu Coposu refuză.

Șeful Opoziției spune că va merge în ”TAB-ul” pus la dispoziție de Roman și Ionescu doar dacă i se promite că va putea să dea o declarație în direct la Televiziunea Română.

Coposu este mințit.

”Deşi tancheta cu care liderii partidului istoric au fost scoşi din sediul P.N.Ţ.-C.D. i-a dus direct la Televiziunea Română, unde Corneliu Coposu a înregistrat, timp de 45 de minute, un protest cu ce se întâmpla în acele vremuri în ţară, acest protest nu a fost niciodată difuzat pe postul naţional de televiziune”, scriu procurorii.

Nu acestea sunt acuzațiile la adresa lui Cazimir Ionescu, acesta este contextul.

S-a dus cu elicopterul la Petroșani să cheme ortacii

La ”a doua mineriadă”, cea din 18-19 februarie 1990, Cazimir Ionescu e din nou în avanposturi.

Parchetul General constată că ”Gelu Voican Voiculescu și Cazimir Ionescu s-au deplasat cu elicopterul la Petroșani, ca să cheme minerii din nou în București”.

Vin 4.000 de ortaci.

Toate sunt însă doar repetiția.

Pe 8 iunie, în sediul FSN se discută ”eliberarea Pieței Universității”.

Nu se realizează consensul.

Și, pe 14 iunie 1990, începe a treia mineriadă, cea mai sângeroasă înfruntare civilă din România ultimelor decenii.

*** foto RFI

Cazimir Ionescu: ”Ați venit târziu, de ce ați mai venit?!”

Întâmplările care-l cuprind pe Cazimir Ionescu îmbină birocrația eternă a societății noastre, violența și umorul atroce.

”Vicele” CFSN Ionescu a răspuns de aducerea forțelor din câteva județe.

Printre ele, Alba.

Martorii își amintesc cum Cazimir Ionescu îl mobilizează pe Dan Costea, șeful FSN din Alba-Iulia.

La rându-i, Costea își trimite băieții de încredere la șeful poliției, inspectorul șef Mateșoiu, care le oferă feseniștilor o mașină cu megafon cu care să anunțe lumea prin oraș că e prăpăd la București.

Așa se face ”racolarea” în Alba: cu mașina de poliție care cheamă cetățenii să apere guvernul din Capitală!

La gară însă, surpriză!

În ziua de 14 iunie, pentru trenul de 12 vagoane apar doar circa 600 de oameni, din care numai 40 de mineri.

Restul erau muncitori de la întreprinderile din județ, Aiud, Cugir și alte localități.

Garnitura pleacă din Alba, merge fără oprire, doar la Brașov răsuflă un pic locomotiva, și forțele proaspete ajung încrezătoare la București.

Dar Cazimir Ionescu e deja car de nervi.

”Ați venit târziu, de ce ați mai venit?!”, le reproșează el.

Alții se descurcaseră ceva mai bine.

”Am câștigat puterea și acum vin alții să o ia!”

Episodul este tipic.

El vorbește despre concurența politicienilor care au de îndeplinit un plan.

În acest caz, conform Parchetului, planul de spart capete în București.

”Am câștigat puterea și acum vor să vină alții s-o ia! Să apărăm ce am câștigat la Revoluție, să apărăm idealurile Revoluției!” Cazemir Ionescu, din mărturiile parlamentarilor FSN de la ”Dosarul Mineriadei”

Celor veniți cu bâte de la Călărași, Cazimir Ionescu le-a mulțumit, satisfăcut de ei, deși și acolo lucrurile încep dezastruos.

Noroc că se implică Ion Iliescu.

”Vocea mi-a zis: sunt Ion Iliescu”

În după-amiaza zilei de 13 iunie, colonelul de armată Ion Anghel stătea acasă, în apartamentul său din Călărași.

Sună centralista de la CPUN.

Trebuie să vină imediat la sediu. ”Nu e nimeni aici şi a sunat pe firul scurt cineva din conducerea ţării”, îi spune telefonista.

Militarul dă fuga la Prefectură, unde nu mai erau decât secretara și centralista.

I se face legătura.

La telefon, un bărbat. ”Sunt Ion Iliescu”. Anghel să pice din picioare.

Președintele îl întreabă cine e șef la ei, la Călărași. Militarul răspunde că Dorin Mițișor e șeful CPUN pe județ.

Ion Iliescu îi zice să-l găsească și să-l aducă la sediu.

Șeful era la cârciumă, ”cu o delegație de bulgari de la Silistra”

Dar Mițișor petrece la un restaurant.

”E la masă cu o delegație de bulgari veniți de la Silistra”.

Cu greu, reușesc să-l prindă pe Dorin Mițișor la cârciuma Chiciu, unde șeful județului se întinsese cu vecinii bulgari.

Mițișor îi lasă pe oaspeți baltă și vine într-un suflet la sediu.

Vorbește cu Ion Iliescu și acesta îi spune că ”în București sunt atacate instituțiile statului și că trebuie să vină în ajutorul instituțiilor statului și oameni ai muncii din județul Călărași”.

Iar oamenii muncii pleacă să-i bată pe tinerii și pe bărboșii și pe ochelariștii din București.

Ca să ajungă mai repede, primesc drept antemergător ”o mașină de poliție”.

În frunte e chiar ”şeful Serviciului Circulaţie Călăraşi”

Așa s-a scris istoria.

Procurorii: ”Atac generalizat și sistematic împotriva unei populații civile”

Dincolo de umorul negru al felului în care a decurs convocarea, ceea ce s-a petrecut mai apoi în București a devenit aproape insuportabil de recitit.

Sute de oameni sunt bătuți în București, unii și de trei ori la rând, de brigăzile de civili, de armată și de poliție!

Și tot victimele sunt arestate, reținute fără să fie puse sub acuzare și apoi eliberate fără nicio explicație.

Iată ce scriu procurorii:

”În calitate de vicepreședinte C.P.U.N., în perioada 13-15.06.1990 inculpatul Cazimir Ionescu a aderat la atacul generalizat și sistematic lansat împotriva unei populații civile, respectiv împotriva manifestanților din Piața Universității și a altor persoane din municipiul București.

Atacul a fost motivat de rațiuni de ordin politic și în el au fost implicate, în mod nelegal, forțe ale Ministerului Apărării Naționale, ale Ministerului de Interne, ale Serviciului Român de Informații, precum și peste zece mii de mineri și alți muncitori din mai multe zone ale țării, atacul soldându-se, în ce-l privește pe inculpat, cu:

Vătămarea fizică și psihică a unui număr de 856 (optsutecincizecișișase) persoane;

Privarea nelegală de dreptul fundamental la libertate a unui număr de 748 (șaptesutepatruzecișiopt) persoane”.

”Faptele inculpatului Ionescu Cazimir Benedict constituie infracțiuni contra umanității” Procurorul Ion Alexandru

Cazimir Ionescu a susținut în fața anchetatorilor că el, dimpotrivă, ”le-a vorbit minerilor pentru a-i convinge să nu se ducă în centrul oraşului, spunându-le că ar putea aduce <mari prejudicii oamenilor, ţării şi chiar lor>”.

Ce s-a întâmplat pe străzile Bucureștiului și în clădiri, cine și ce a șoptit, aflați în episodul de mâine.