de Victor Bratu 31.8.2017

La 8 luni după anunțul inițial privind înființarea unui Fond Suveran de Dezvoltare și Investiții- măsură cuprinsă în programul de guvernare adoptat de Parlament în ianuarie 2017- Ministerul Finanțelor a pus în dezbatere publică, miercuri seara, proiectul de lege de înființare a acestuia.

Din documentele oficiale, reiese că statul român va fi acționar unic al FSDI şi îşi exercită calitatea de acţionar prin intermediul Ministerului Finantelor Publice.

Capital social subscris la data constituirii fondului este format din aport în natură reprezentat de pachetele de acțiuni a unor companii în care statul este acționar şi din aport în numerar în sumă de 1,85 miliarde lei.

De precizat: Lista societățile de stat care vor trece în portofoliul FSDI nu a fost publicată de Ministerul de Finanțe, foarte probabil aceasta făcând obiectul unor negocieri intense.

Potrivit calendarului Ministerului Finanţelor, fondul urmează să devină operaţional în 2019.

Lista neoficială a companiilor de stat ce trec în portofoliul FSDI

Singura listă disponibilă cu companiile din portofoliul FSDI se găsește într-un proiect de lege pe care cursdeguvernare.ro l-a publicat în iulie 2017, la scurt timp după ce acesta fusese discutat în primă lectură de guvern.

Potrivit acelui document, FSDI va ”înghiți” 27 de companii la care statul deține participaţii minoritare sau majoritare, cu o valoare contabilă de circa 45 miliarde lei (10 miliarde euro). Acestea ar fi:

Engie România (la care statul român deţine 34% din acţiuni) Electrica (48,78%) Delgaz Grid (13,51%) E.ON Energie România (31,82%) Biofarm (1,16%) Chimcomplex (12,89%) OMV Petrom (20,63%) Telekom România Communications (45,99%) Antibiotice (53,02%) Compania Naţională pentru Controlul Cazanelor, Instalaţiilor de Ridicat şi Recipientelor sub Presiune (100%) Loteria Română (100%) Societatea Naţională a Sării (51%) IAR SA (72,19%) Oil Terminal (59,62%) Cupru Min (100%) Unifarm (100%) Societatea Naţională a Apelor Minerale (100%) Compania Naţională Administraţia Porturilor Dunării Maritime (92,3%) Compania de Investiţii pentru Turism (100%) Romgaz (70%) Hidroelectrica (80,05%) Compania Naţională Aeroporturi Bucureşti (80%) Nuclearelectrica (82,49%) Imprimeria Naţională (100%) Administraţia Porturilor Maritime (80%) Societatea de Administrare a Participaţiilor în Energie (100%) Conpet (58,72%)

Cea mai suspectă problemă: FSDI poate vinde acțiuni din portofoliu

FSDI are ca scop atât dezvoltarea şi finanţarea din fonduri proprii și din fonduri atrase, de proiecte de investiţii rentabile și sustenabile, în diverse sectoare economice, prin participare directă ori prin intermediul altor fonduri de investiții sau al unor societăți de investiții, singur sau împreună cu alți investitori instituționali sau privați, cât și administrarea activelor financiare proprii, în vederea obținerii de profit.

În vederea îndeplinirii obiectului principal de activitate, FSDI poate:

să înfiinţeze societăţi ca asociat unic sau împreună cu alţi participanţi , în orice formă de societate

, în orice formă de societate să participe la finanțarea societăților în care este acționar prin participarea la majorarea capitalului social, prin împrumuturi sau alte forme de finanțare

prin participarea la majorarea capitalului social, prin împrumuturi sau alte forme de finanțare să vândă acţiuni din portofoliu , în condițiile legii

, în condițiile legii să vândă, să achiziționeze și să mențină în propriul portofoliu instrumente financiare în conformitate cu politicile investiționale proprii.

Structura de conducere: Cum ar putea deveni Fondul Suveran al PSD



FSDI ar urma să fie administrat într-un sistem dualist, de către un Directorat format din 7 membri, sub supravegherea unui Consiliu de supraveghere format din 9 membri.

Membrii Consiliului de supraveghere sunt numiți de adunarea generală a acționarilor. Mandatul membrilor Consiliului de supraveghere are o durată de 4 ani și se poate prelungi conform prevederilor legale. Consiliul de supraveghere alege dintre membrii săi un preşedinte al consiliului.

Primii membri ai Consiliulului de supraveghere sunt numiți prin hotărâre a Guvernului, la propunerea acționarului, având ca mandat numirea Directoratului și organizarea activității FSDI. Durata mandatului primilor membri ai Consiliului de supraveghere este de 18 luni.

Directoratul este format din 7 membri numiţi şi revocaţi de Consiliul de supraveghere. Membrii Consiliului de supraveghere numesc preşedintele Directoratului și membrii acestora. Mandatul membrilor Directoratului este acordat pe o perioadă de 4 ani.

Primele investiții ale FSDI anunțate PSD ar putea fi realizate totuși cu banii UE



Ideea Fondului Suveran de Dezvoltare și Investiții este conținută de programul de guvernare al PSD votat de Parlament, acesta fiind și principalul argument cu care este susținută, în Expunerea de motive ce însoțește proiectul, înființarea FSDI.

“Estimăm că 10 miliarde de euro vor intra în economia României în următorii patru ani prin FSDI. Fondul va duce, printre altele, la apariţia a numeroase fabrici în agricultură şi industrie, dar şi la capitalizarea unor firme precum Tarom, CFR, Şantierul Naval Constanţa, C.E.C., Nuclearelectrica, astfel încât acestea să-şi poată extinde activitatea sau, după caz, să achiziţioneze noi capacităţi: flotă de avioane, de nave, de garnituri de tren. Cele mai mari investiţii ale FSDI în următorii patru ani se vor realiza în sănătate, prin construcţia unui spital republican şi a opt spitale regionale. Valoarea totală finanţată din FSDI este estimată la 3,5 miliarde de euro”, se arată în Programul PSD.

Liviu Dragnea a mai vorbit și de implicarea Fondului în dezvoltarea infrastructurii rutiere.

De precizat; acest tip de proiecte ar putea fi realizate cu fonduri europene- Comisarul european Corina Crețu reclamând în repetate rânduri în trecut că așteaptă proiectele pentru finanțarea spitalelor regionale, iar Master Planul pe Transporturi așteaptă doar demararea proiectelor.

Ministrul Economiei, Mihai Fifor, spunea, de exemplu, că Autostrada Pitești-Sibiu, cu finanțare europeană asigurată, va fi realizată totuși cu banii FSDI.

Important: Proiectul nu prezintă nicio strategie de investiții clară care ar urma să fie urmărită de Fond.

Proiectul de act constitutiv conține doar următoarele aserțiuni:

”Criteriile activitatii de investitii ale FSDI trebuie sa fie clare si conforme cu obiectivele asumate de FSDI, cu gradul de toleranta la risc, cu strategia investitionala aprobata de adunarea generala a actionarilor”.

”AGA aprobă strategia investiţională a FSDI care include obiectivele de randament şi risc pentru asigurarea sustenabilităţii financiare a FSDI, precum şi indicatorii de performanţă”.

”Consiliul de supraveghere avizează strategia investiţională, planul de activitate al FSDI şi planul de investiţii de cheltuieli de capital, inclusiv politicile investiţionale ale FSDI şi finanţarea proiectelor de investiţii”.

Proiectul poate fi blocat de la nivelul Comisiei Europene

În expunerea de motive, guvernul face două afirmații care nu sunt deplin acoperite:

1.În primul rând, se afirmă că proiectul de lege nu are niciun impact asupra mediului concurențial și asupra domeniului ajutoarelor de stat și

2.Proiectul de act normativ va avea impact asupra veniturilor bugetului de stat începând cu anul 2018, în sensul reducerii veniturilor la bugetul de stat cu valoarea dividendelor încasate de FSDI în contul acțiunilor transferate în portofoliul FSDI. Această influență va fi recuperată în anii următori primului an de funcționare prin încasarea dividendelor pe care FSDI le va plăti statului, în calitate de acționar unic potrivit hotărârii Adunării Generale a Acționarilor de repartizare a profitului și stabilire a dividendelor.

Aceste afirmații tranșante sunt amenințate de o declarație eliptică făcută de către premierul Mihai Tudose, marți seara, la România TV.

”Ministerul de Finanţe a întreprins demersurile pentru aprobarea de la Bruxelles. Vorbim la general despre Bruxelles, de toate instituţiile financiare de acolo. Aşteptăm răspunsul. Termenul este în jur de 60 de zile. Este o condiţie obligatorie pentru că altfel ne bagă pe deficit. Nu vom sta însă degeaba să aşteptăm răspunsul de la Bruxelles. În septembrie o să mai avem discuţie cu colegii şi la nivel politic, cu partidul, şi îl vom trimite la Parlament”, a afirmat Mihai Tudose, citat de News.ro.

Ce trebuie reținut din această declarație este:

”Bruxelles-ul” nu aprobă niciun proiect de lege al vreunui stat membru, deci autoritățile române trebuie să fi urmărit alt scop trimițând documentul la Bruxelles.

Motivele care ar putea sta în spatele acestui demers pot fi, la prima vedere, două:

guvernul vrea să se asigure că nu încalcă reglementările europene privind ajutorul de stat – în fond FDSI, adică statul, utilizează resurse publice pentru a dezvolta activitatea unor companii de stat

– în fond FDSI, adică statul, utilizează resurse publice pentru a dezvolta activitatea unor companii de stat guvernul cere permisiunea să modifice modul de calcul al deficitului, în încercarea de a scoate din acest calcul minusul bugetar reprezentat de valoarea dividendelor încasate de FSDI în contul acțiunilor transferate în portofoliul fondului

O eventuală opinie contrară emisă de instituțiile europene poate bloca proiectul impus de alianța PSD-ALDE.

Aurelian Dochia: Cam sună a ajutor de stat…

”Orice utilizare a fondurilor publice poate fi analizată din perspectiva ajutorului de stat, ce poate genera reacții ferme ale Comisiei Europene. Cred că declarația premierului poate fi înțeleasă ca un demers de asigurare că nu se va întâmpla așa ceva. În esență, Fondul va folosi banii companiilor din portofoliu și banii furnizați de Ministerul de Finanțe pentru a investi în alte companii de stat, or asta sună a ajutor de stat”, declară economistul Aurelian Dochia.

”Există destule puncte sensibile în acest proiect, eu sesizând inclusiv o problemă de guvernanță, atât în ceea ce privește companiile din portofoliu, dar mai ales la Fond”, mai precizează Aurelian Dochia.

Mircea Coșea: Dacă renunți la maniera europeană de a promova politici, sigur că poți să faci ce vrei

Profesorul Mircea Coșea, un adversar declarat al proiectului după cum singur recunoaște, ridică o problemă de principiu: ”Eu înțeleg așa- bani de la buget sunt transferați în alt cont, al Fondului, deci controlul banilor îl va avea altcineva. Aici e ceva ce nu este corect. De ce trebuie cineva să ia bani din buget și să decidă singur ce investiții face? Dacă vorbim de investiții, ce ne împiedică să le facem direct, cu alocări transparente bugetare? De ce avem nevoie de un fond să facă asta?”

Suplimentar, Mircea Coșea spune: ”Adevăratele fonduri sunt constituite în țări care dețin petrol, Norvegia, de exemplu, sau înregistrează un semnificativ excedent de comerț, cum este China. Prin definiție, un fond este înființat cu bani care rămân statului, în niciun caz din deficit. Rămân la ideea că FSDI nu e ceea ce ar trebui să fie. Sigur, dacă renunți la maniera europeană de a promova politici, dacă renunți la tratate, atunci poți să faci ce vrei…”