In scrisoarea deschisa, intitulata "Confuzie si stigmatizare in reactia Ministerului Culturii fata de folosirea imaginii lui Mihai Eminescu" si remisa agentiei Mediafax, ActiveWatch spune ca MC a invocat, intr-un comunicat de presa (din 25 iulie, n.r.), Legea nr. 8/1996 privind dreptul de autor si drepturile conexe, mai exact faptul ca utilizarea unei opere fara consimtamantul autorului poate fi facuta daca utilizarea se conformeaza "bunelor uzante" si nu contravine "exploatarii normale a operei"."Remarcam confuzia in care se afla Ministerul Culturii atunci cand invoca legislatia privind drepturile de autor: conditiile pe care legea le impune pentru utilizarea unei fotografii fara acordul fotografului nu au nicio relevanta in discutarea impactului pe care campania incriminata o are asupra subiectului fotografiei - adica poetul Mihai Eminescu. Referitor la drepturile asupra fotografiei poetului, este posibil ca acestea sa nu mai poata fi in fapt reclamate de niciun urmas, fotografia fiind probabil deja in domeniul public. Nu pare a fi, in orice caz, in atributiile Ministerului Culturii sa reactioneze de fiecare data cand o fotografie este utilizata cu incalcarea drepturilor de autor", spune ActiveWatch.Organizatia precizeaza ca MC a facut referire si la alte doua acte normative: articolul 30, alineatul 6 din Constitutia Romaniei si articolul 6, litera f din Legea 148/2000 privind publicitatea."Textele de lege invocate se refera la prejudicierea imaginii, onoarei, demnitatii si vietii particulare a persoanelor", spune ActiveWatch, precizand ca in cazul de fata este, intr-adevar, vorba despre imaginea si viata privata a lui Mihai Eminescu, dar trebuie luate si alte chestiuni in calcul atunci cand este pusa problema "prejudicierii" imaginii lui Eminescu."Informatiile privind starea de sanatate sau diagnosticul medical al unei persoane sunt date cu caracter personal si sunt protejate prin lege. Informatiile despre care vorbim sunt, insa, intrate in constiinta publica inca de la moartea poetului. Ele au devenit, odata cu opera poetului, bun public. Publicarea astazi a acestor informatii nu schimba cu nimic imaginea pe care publicul o are deja formata despre poet si este, probabil, si motivul pentru care fotografia poetului a putut fi asociata cu o reclama la un produs medical, fara a fi necesare explicatii suplimentare. Daca ar fi fost vorba despre o informatie cu totul noua, necunoscuta, atunci ar fi avut sens sa discutam daca exista vreun prejudiciu, dar asta numai dupa o analiza atenta", spune ActiveWatch.Organizatia mai spune ca "asocierea informatiilor privind presupusa boala venerica cu poetul Mihai Eminescu este considerata de Minister ca aducand un prejudiciu de imagine nu doar pentru ca sunt informatii cu caracter personal, ci si ca urmare a naturii acestor informatii"."Concret, comunicatul se refera explicit la asocierea cu 'un serviciu de tipul celui la care se face referire'. Atentie, vorbim despre asocierea cu un serviciu medical. Crede oare Ministerul Culturii ca un serviciu medical poate avea un impact negativ asupra imaginii unei persoane cu care acesta ar fi asociat? Ar fi reactionat public ministerul daca era vorba despre asocierea lui Eminescu cu 'farmacia inimii'? Evident, nu. Ceea ce considera Ministerul ca este jignitor pentru poetul national este asocierea imaginii acestuia cu o boala venerica. Aceasta inseamna ca Ministerul promoveaza o imagine stigmatizanta asupra bolilor cu transmitere sexuala. Stigma despre care vorbim face ca diagnostigarea si tratamentul acestor boli sa fie drastic ingreunate, deci, prin promovarea acestei prejudecati si incurajarea ignorantei, Ministerul Culturii favorizeaza raspandirea acestor boli la nivelul populatiei", sustine ActiveWatch.Organizatia mai spune ca, daca ar considera comunicatul Ministerului Culturii ca fiind publicitate, ar trebui sa semnaleze ca el ar intra exact sub incidenta articolului 6 din Legea publicitatii, invocat chiar de Minister, si ar putea incalca literele g) si h) ale acestui articol, deoarece "exploateaza superstitiile, credulitatea sau frica persoanelor" si "prejudiciaza securitatea persoanelor"."Din aceste motive, solicitam Ministerului sa revina asupra comunicatului pe care il consideram iresponsabil prin pericolul la care expune sanatatea publica. Suntem totodata convinsi ca daca Eminescu ar fi fost in viata, ar fi fost fericit sa sara in apararea sanatatii oamenilor si ar fi participat la campania de limitare a riscurilor de transmitere a bolilor sexuale", mai spune ActiveWatch. Ministerul Culturii (MC) a solicitat, intr-un comunicat remis Mediafax in 25 iulie, renuntarea la folosirea in scop comercial a portretului lui Mihai Eminescu dintr-o campanie publicitara online ce promoveaza un test pentru depistarea bolilor venerice, considerand ca "acest gen de actiune este revoltatoare"."Ministerul Culturii a constatat cu stupoare ca portretul marelui poet roman Mihai Eminescu este folosit abuziv in contextul unei campanii publicitare de promovare a unor teste pentru depistarea bolilor venerice. Ministerul considera ca acest gen de actiune este revoltatoare si nu se afla in conformitate cu bunele uzante si exploatarea normala a operei artistice", se spunea in comunicat.Totodata, Ministerul Culturii a solicitat firmei care deruleaza aceasta campanie publicitara sa respecte prevederile legale cu privire la bunele uzante ale operei lui Mihai Eminescu, iar, pentru a nu contraveni exploatarii normale a operei, sa renunte imediat la folosirea in scop comercial a imaginii poetului.In urma cu cateva zile, firma Veneris a lansat o campanie online de promovare a unui test pentru depistarea bolilor venerice, compania folosindu-se de imaginea poetului Mihai Eminescu.Totodata, in urma unor mesaje de nemultumire transmise de mai multi internauti pe pagina de Facebook a firmei, privind folosirea imaginii poetului Mihai Eminescu in aceasta campanie, compania a precizat: "Am postat un extras din cartea 'Controverse medicale si dileme in discutia despre boala si moartea lui Mihai Eminescu'. Acesta spune ca poetul a murit intoxicat cu mercur, in urma unui diagnostic gresit de sifilis. Raspunsurile, deci, sunt inca neclare si cine stie cat vor mai ramane asa. Dar pentru noi cei care traim acum exista o cale sa evitam incertitudinile. Oricine poate avea o B.T.S (boala cu transmitere sexuala, n.r.), dar nu toti stiu ca o si au. Majoritatea sunt asimptomatice. Informati-va despre riscurile reale si educati mai departe". Textul este insotit de o imagine care de aceasta data nu prezinta chipul poetului Mihai Eminescu, ci doar conturul capului acestuia.