”Personal, cred că musulmanii care trăiesc în Bucureşti au nevoie de o moschee. Însă de una normală, nu de una supradimensionată, care să epateze, care să te strivească, adică de o moschee pentru rugăciune, pentru viaţa lor spirituală. Nu ştiu dacă în jurul acelei moschei se prevede construirea unei şcoli musulmane, dar eu cred că nu este nevoie de aşa ceva. Şi acum în Bucureşti este o moschee, probabil că numărul musulmanilor este mai mare acum, şi de aceea spun că o moschee, din punct de vedere duhovnicesc, nu ar deranja”, a declarat IPS Andrei Andreicuţ, într-un interviu acordat corespondentului MEDIAFAX.

Ierarhul a mai spus că ”trebuie să fie asigurată şi o reciprocitate, pentru că şi românii îşi doresc o biserică în Istanbul”, iar corect ar fi să o poată construi.

Muftiatul Musulman Cultural a primit, la sfârşitul lunii mai, prin hotărâre de Guvern, un teren de peste 11.000 de metri pătraţi pentru construirea unei moschei de mari dimensiuni în Bucureşti, cu o capacitate de 2.000 de persoane. Terenul respectiv este situat lângă Romexpo, iar valoarea sa ar fi estimată la patru milioane de euro. Singura condiţie pe care a impus-o Guvernul este ca lucrările de construcţie a moscheii să înceapă în trei ani.

Protocolul prin care comunitatea musulmană din România primeşte în concesiune terenul pentru construirea unei moschei în Bucureşti a fost semnat în 27 iulie, în document fiind menţionat că Muftiatul Cultului Musulman trebuie să raporteze trimestrial toate activităţile privind construcţia.

Secretarul de stat Victor Opaschi de la Secretariatul de Stat pentru Culte şi muftiul Muurat Iusuf, au semnat protocolul de predare-preluare prin care Muftiatul Cultului Musulman din România a primit în concesiune, pe o durată de 49 de ani, terenul de 11.295 de metri pătraţi situat pe bulevardul Expoziţiei nr. 22-30, Sector 1.

Conform protocolului, Muftiatul Cultului Musulman este obligat să informeze Secretariatul de Stat pentru Culte, la fiecare trei luni, despre stadiul lucrărilor şi sursele de finanţare a lucrării.

În ceea ce priveşte sursele de finanţare, muftiul Muurat Iusuf a declarat că, cel mai probabil, o parte din bani vor veni de la Guverul turc, iar o altă parte a sumei va fi obţinută din donaţii.

Potrivit documentului, moscheea va avea, pe lângă clădirea propiu-zisă a lăcaşului de cult, mai multe anexe în care va funcţiona un loc pentru spălări rituale, o casă parohială, o bibliotecă şi un centru de asistenţă socială.

Fostul preşedinte Traian Băsescu a fost unul dintre ce mai vocali critici ai proiectului, lansând un atac extrem de dur şi la adresa liderului comunităţii musulmanilor din România, dar şi a preşedintelui Recep Erodgan. Băsescu a susţinut de mai multe ori că o astfel de iniţiativă ar prezenta riscuri din punctul de vedere al securităţii naţionale, reproşându-le responsabililor de la Bucureşti că nu evaluează implicaţiile acestui demers.

"Probabil nu reuşiţi să vă imaginaţi o staţie de metrou din Bucureşti în care, la ore de vîrf, un tânăr credincios se detonează în numele lui Allah. Sau poate inteligenţa nu va ajută să vă imaginaţi tineri romîni eşuaţi în viaţă convertiţi la islamism şi trimişi în tabere de instruire prin Siria, Irak sau Afganistan şi reveniţi în Europa pentru a ne aduce binefacerile Statului Islamic", arăta fostul şef al statului, într-o postare pe Facebook.

De celalaltă parte, şeful Cultului Musulman din România, Murat Iusuf, a afirmat că proiectul este unul paşnic şi că nu înţelege de ce s-a transformat "într-o polemică politică". Acesta s-a declarat dezamăgit de afirmaţiile lui Traian Băsescu, susţinând că fostul şef al statului ştia din vremea de când era în funcţie "de acest acord între statul turc şi statul român pentru construirea unei moschei". Muftiul afirmă că de 10 ani de când conduce comunitatea turco - tătară se discută despre construirea unei moschei în Bucureşti.

În România trăiesc aproximativ 65.000 de musulmani, potrivit datelor de la Secretariatul de Stat pentru Culte, dintre aceştia, 10.000 locuiesc în Capitală. Cea mai mare moschee din România se află la Constanţa, de altfel majoritatea musulmanilor din ţară sunt localizaţi în Dobrogea.