Bucureştiul de mâine este un oraş al pietonilor şi costă 220 de milioane de euro - acestea sunt planurile arhitectului-şef al Capitalei, care a vorbit marţi despre proiectul care schimbă complet zona centrală. Pentru asta însă, Primăria Capitalei are nevoie neapărat de fonduri europene. Nu toţi locuitorii sunt de acord cu planurile municipalităţii, iar unii locuitori cer din start modificarea proiectului.

Alei pietonale, poduri şi cafenele peste Dâmboviţa, dar şi spaţii de recreere în locul parcărilor din zona centrală - aşa ar trebui să arate Bucureştiul peste opt ani, potrivit Planului Integrat de Dezvoltare Urbană. Modernizarea va fi însă făcută pe bucăţi, întrucât este vorba de 19 proiecte cu zeci de subproiecte. „Unul dintre ele are 42 de subproiecte”, spune Mario Kuibuş, coordonatorul echipei de proiectare a PIDU.

Nu mai puţin de 220 de milioane de euro ar trebui investite în reamenajarea zonei centrale. Un sfert din această sumă trebuie acoperită de Primăria Capitalei, iar pentru restul, municipalitatea speră să obţină fonduri europene. „ Dacă suntem realişti, în 2016 va fi probabil demararea proiectului din puncte de vedere al execuţiei şi finalizarea în 2022”, arată Gheorghe Pătraşcu, arhitectul-şef al Capitalei.

Lucrările ar urma să înceapă în cel mult doi ani, iar primăria promite beneficii multiple pentru cetăţeni: „O diminuare a traficului de tranzit, o eliberare a spaţiului public de parcările parazitare, trasee prioritare pentru pietoni şi biciclete şi spaţii mai prietenoase, mai atractive”, spune arhitectul-şef.

Cea mai mare transformare o va suferi Bulevardul Unirii, care va fi redat pietonilor. Ei vor avea la dispoziţie zona centrală a bulevardului, în timp ce traficul auto va fi restricţionat la o singură parte a arterei.

Remodelarea arterei pe care Nicolae Ceauşescu o dorea o replică a celebrului Champs Elysées nu e însă pe placul locuitorilor din zonă. Mai multe asociaţii de proprietari cer printr-un memorandum modificarea proiectului, cu eliminarea completă a traficului auto şi menţinerea cel puţin a spaţiului verde existent.

Arhitecţii din afara Primăriei sunt şi ei rezervaţi. „Aş fi fost foarte curios să avem o predicţie despre viteza de transformare a Capitalei conform cu aceste proiecte”, spune Şerban Ţigănaş, preşedintele Ordinului Arhitecţilor din România.

Până acum, municipalitatea a plătit deja 6 milioane de euro pentru proiectarea Planului Integrat de Dezvoltare Urbană, iar dosarul pentru a obţine finanţarea europeană trebuie depus până la finalul anului.