DSB har i dag sat en ordre på otte togstammer i udbud, der skal erstatte de IC3-tog, som i dag kører mellem Danmark og Tyskland. I stedet for at have en styrevogn i den ene ende af toget og et lokomotiv i en anden har DSB valgt at placere et lokomotiv i hver ende af de nye togstammer.

»Udbuddet af nye vogne vil omfatte anskaffelse af 40-56 vogne med henblik på dannelse af otte stammer af vogne med el-lokomotiver i begge ender,« skriver DSB i deres halvårsrapport.

Det betyder, at togene mellem Danmark og Tyskland fra omkring 2022 vil køre med to lokomotiver hver.

Skal laves fra bunden.

Årsagen er, at DSB gerne vil have togene op på 200 kilometer i timen, men det er ikke lykkedes virksomheden at finde standard-styrevogne med den hastighed. Derfor ville de være nødt til at få dem lavet fra bunden, siger Jürgen Müller, direktør for strategi og togmateriel i DSB. Og den investering er DSB ikke klar til at gå ind i.

»Det ville være en kæmpe investering, hvis vi skulle lave nye styrevogne. Det er ikke sikkert, at styrevognene rent faktisk ville være billigere end lokomotiverne, når man tæller udviklingsomkostningerne med,« siger han.

Skal få togene hurtigere på banen

16 af DSB's nyindkøbte el-lokomotiver, Siemens’ Vectron, er øremærket til de kommende otte togstammer. Normalt har togstammerne et enkelt lokomotiv i den ene ende og en styrevogn i den anden, men her har DSB altså valgt en anden løsning.

»Overordnet set har vi valgt lokomotiver i stedet for styrevogne for at minimere risikoen for forsinkelser og uforudsete udgifter,« siger Jürgen Müller.

Nye styrevogne ville først skulle i udbud, så bygges og så godkendes i både Tyskland og Danmark, før de ville kunne tages i brug. El-lokomotiverne fra Siemens forventes at kunne blive taget i brug i 2022.

Hvor mange år ville der yderligere gå, hvis I købte styrevogne i stedet for lokomotiver?

»Det kan man ikke forudsige. Den eneste måde at undgå den usikkerhed på er at købe standard-lokomotiver, der allerede er afprøvet og godkendt,« svarer Jürgen Müller.

Desuden, siger han, er ordren på de otte togstammer for lille til en så stor investering, det ifølge ham vil være at få lavet helt nye styrevogne.

Højere energiforbrug

DSB vurderer, at et ekstra lokomotiv vil give et energiforbrug, der er 10-40 pct. højere, end hvis togstammen havde en styrevogn. Det usikre tal skyldes, at energiforbruget afhænger af mange faktorer: Bl.a. hvor ofte toget bremser og accelererer, hvor mange togvogne der er, og hvor mange passagerer der er med.

DSB kunne godt vælge en løsning med ét lokomotiv og én styrevogn. Der findes nemlig standard-styrevogne, der kan køre 160 kilometer i timen, og de ville være et billigere indkøb end et lokomotiv, der kan køre 200 kilometer i timen, indrømmer Jürgen Müller.

Men det er en fremtidssikring, at de nye togstammer skal kunne køre 200 kilometer i timen, siger han.

Turen under Femern

Lige nu må IC3-togene mellem Danmark og Tyskland over Femern Bælt maks. køre 180 kilometer i timen. I praksis er grænsen dog lavere og afhænger af lokale forhold. Men når strækningen mellem Ringsted og Rødbyhavn bliver elektrificeret i forbindelse med den kommende Femern-tunnel, må togene begynde at køre op til 200 kilometer i timen.

»Togene skulle også gerne være attraktive, efter at Femern-tunnelen er færdig. Når infrastrukturen bliver opgraderet, skal togene også følge med,« siger Jürgen Müller.

Togvognene, der nu er i udbud, skal erstatte IC3-togene, der netop nu kører på strækningen mellem Tyskland og Danmark. IC3-togene vil så blive sat ind i stedet for nogle af de IC4-tog, der er i drift rundt omkring i Danmark. De nye togvogne er således med til at udfase IC4 i Danmark.

DSB forventer, at både vogne og lokomotiver vil være godkendt og klar til at køre i 2022.