På bare en uge har knap 50.000 støttet et borgerforslag om, at ministre selv skal spare op til pension – derfor skal politikerne snart stemme om forslaget, som Søren Pind (V) kalder ’pjat’

Frederik Mathiasen Nielsen sad for nylig med en lille gruppe venner og en følelse af uretfærdighed.

Det skyldes overenskomstforhandlinger og forholdene for de offentligt ansatte, som slet ikke matcher den ’lukrative’ politiker-pension.

- Jeg finder det svært at se rimeligheden i de særdeles fordelagtige vilkår, som vores politikere opstiller for sig selv, siger Frederik Mathiasen Nielsen.

Derfor oprettede den 38-årige Frederik Mathiasen Nielsen, som bor i Rødovre og til daglig arbejder med it i et privat firma, et såkaldt borgerforslag, selvom han aldrig har været politisk aktiv.

Forslaget går ud på at afskaffe ministerpensionen, som den er i dag. I stedet skal politikerne selv indbetale til en pensionsordning, som de fleste andre danskere, viser forslaget, som på kun syv dage har fået støtte fra 49.000 danskere.

- Er en almindelig arbejdsmarkedspension ikke god nok til en minister? Hvorfor er den så god nok til os andre, lyder det.

Pension efter et år

Har man været minister i mere end et år, er man i dag sikret ministerpension på 88.750 kroner om året fra efterlønsalderen. Og pensionen stiger for hvert år på ministerposten.

Pensionen er udelukkende betalt af det offentlige, så der er ingen egenbetaling, som langt de fleste danskere ellers har.

Efter bare otte år som minister har vedkommende ret til den højeste pension, som det ellers tager en tjenestemand 37 års ansættelse af få.

Ministre gennem otte år har derfor krav på 326.389 kroner om året fra efterlønsalderen og 282.979 kroner om året resten af livet fra pensionsalderen.

Kan koste stemmer

Når Frederik Mathiasen Nielsens forslag får støtte fra 50.000, kommer det til afstemning i Folketinget. Og selvom det ligner et nederlag, kan det alligevel koste for nogle politikere.

- Det giver mig og mange andre en mulighed for at se, hvor vi skal sætte vores kryds næste gang, der er folketingsvalg, fortæller Frederik Mathiasen Nielsen.

Politikernes pensions-system tager udgangspunkt i de såkaldte tjenestemandspensioner. Et system, som en kommission stemplede som ’forældet, uigennemsigtig og gunstig’.

Ikke desto mindre valgte et politisk flertal bestående af Venstre, Socialdemokratiet, Liberal Alliance, de konservative og de radikale i store træk at bevare det nuværende system i 2016.

Her er Frederiks forslag Afskaffelse af ministerpension og pension til ministerbørn. Det foreslås, at særlige pensionsvilkår for medlemmer af Folketinget afskaffes, så pensionsvilkår følger pædagogernes overenskomst. Ministerpension afskaffes. I stedet indbetaler arbejdsgiver og medarbejder til pensionsordning efter gældende overenskomst. Pension til ministerbørn bortfalder herved også. Folketingsmedlemmer og ministre følger den almindelige folkepensionsalder og kan ikke få udbetalt pensioner opsparet under udførelse af borgerligt ombud tidligere end denne alder.

Lørdag morgen er Frederik Mathiasen Nielsens forslag om at afskaffe ministerpension og erstatte den med en almindelig arbejdsmarkedspension rundet 50.000 støtter.

Søren Pind: Jeg væmmes over formen

Forskningsminister Søren Pind (V) håner et borgerforslag, der på en uge har fået støtte fra knap 50.000 danskere. Foto: Tobias Nicolai/Ritzau scanpix

Fis og manipulation.

Sådan kan man sammenfatte forskningsminister Søren Pinds (V) holdning til forslaget om at afskaffe ministerpensionen.

’Det er så dette pjat, snart 50.000 danskere mener, vi skal behandle i Folketinget’, skriver Søren Pind på Facebook med henvisning til forslaget.

Venstre-ministeren har ikke ønsket at stille op til et interview, men på Facebook slår han især ned på den del af borgerforslaget, som vil afskaffe ’pension til ministerbørn’.

’Et forslag, hvor forslags-stillerne klart giver det indtryk, at ethvert barn af en minister får pension, når ministeren går af. Jeg væmmes over formen’, skriver Søren Pind.

Ministerbørn får ikke pension i det sekund, en minister går af, hvilket der heller ikke står i borgerforslaget.

Kold S-skulder

Søren Pind får opbakning fra sit parti, som ikke har intentioner om at stemme for borgerforlaget.

Det samme gælder Socialdemokratiet, som ifølge finansordfører Benny Engelbrecht til Berlingske ’ikke finder anledning til at ændre reglerne’. Enhedslisten er derimod med på forslaget.

– Politikere skal have en fair løn og pension, men det er vigtigt, at vores vilkår ikke stikker af fra resten af befolkningen, siger finansordfører Pelle Dragsted (EL).

– Jeg synes, det er arrogant at kalde et borgerforslag, der er støttet af næsten 50.000 danskere, for noget pjat. Nogle gange glemmer nogen vist, hvem der betaler vores løn, fortæller Pelle Dragsted.

DF: Hårene må rejse sig

Dansk Folkepartis gruppeformand, Peter Skaarup, kan godt forstå, at forslaget vinder hurtig opbakning. Han vil selv tage forslaget med i salen og stemme for.

– Pensionen for folketingsmedlemmer og ministre er for favorabel, og det sender et skidt signal til befolkningen om, at politikerne er bedre, siger Peter Skaarup.

– Hårene må rejse sig på offentligt ansatte, når de må kæmpe så hårdt i forhandlingerne og så ser de groteske forhold som politikernes pension, forklarer han.

I dag får ministerbørn en årlig pension på omkring 16.000 kroner, hvis de er under 21 år, når eksministeren selv går på pension.

Der blev udbetalt såkaldt børnepensionstillæg til otte ministerbørn i 2012, ifølge Moderniseringsstyrelsen, som ikke har oplyst nyere tal.

Fra folk til Folketing Borgerforslag kan stilles på hjemmesiden borgerforslag.dk. Man skal logge ind med NemID og personnummer. Forslag kan ikke handle om ændringer af grundloven eller forhold vedrørende Grønland og Færøerne. Forslag afvises også, hvis de er usammenhængende og uforståelige, eller har karakter af en vittighed eller indeholder reklame eller andre kommercielle budskaber. Hvis et forslag inden for 180 dage får støtte fra 50.000 borgere med stemmeret, kan det fremsættes i Folketinget af et parti. Herefter behandles beslutningsforslaget på samme måde som Folketingets øvrige beslutningsforslag. Kilde: Borgerforslag.dk

Normalisering endte med førtidspension

Et forsøg på at tage lidt af egen medicin endte med en førtidspension for politikerne sidste forår.

Politikernes pensionsalder skulle ’normaliseres’ ved at hæve den fra efterlønsalderen til folkepensionsalderen. Det besluttede et flertal bestående af de tre nuværende regeringspartier sammen med Socialdemokratiet og de radikale.

Dermed kan politikere, som har siddet 20 år i Folketinget, få omkring 351.000 kroner om året fra folkepensionsalderen.

Men de nye regler indeholder en fidus, der giver både ministre og folketingsmedlemmer mulighed for at lade sig ’førtidspensionere’ op til fem år før folkepensionsalderen.

Dette vel at mærke på vilkår, som er langt mere gunstige end dem, der gælder for almindelige danskere.

Vælger politikernes eksempelvis at gå fra tre år før folkepensionsalderen, bliver deres pensionsudbetaling blot reduceret med seks procent, viser et notat fra Moderniseringsstyrelsen.

Tilsvarende vil en dansker med en almindelig arbejdsmarkedspension i gennemsnit få en livsvarig reduktion på cirka 20 procent.