Hvis man fremover skal have ret til SU i seks år, skal man være værdigt trængende og have en »særlig god grund«. Det mener i hvert fald Radikale Venstre, og regeringspartiet bliver bakket op af Venstre og Konservative forud for regeringens forestående reform af Statens Uddannelsesstøtte, som ventes at blive præsenteret i løbet af de kommende måneder.

»Det ekstra års SU kan måske skrues sammen, så man kun kan få det, hvis der er en særlig god grund til det, for det har jo aldrig været meningen, at det bare skulle foræres til alle,« siger Radikales uddannelsesordfører Pernille Boye Koch, der mener, det vigtigste er at holde fast i den mere grundlæggende tankegang i SU-systemet.

Og den holdning deler Venstres SU-ordfører, Mads Rørvig:

»Jeg mener sådan set ikke, at det kommer til at have nogen form for slagside, hvis man fjerner det ekstra års SU. Men der kan selvfølgelig være nogen, der har nogle specielle behov. Det kan være handicap eller dødsfald i den nærmeste familie. Dem skal man selvfølgelig tage hånd om. Men det må ikke være hovedreglen, at man skal have SU til mere, end hvad ens uddannelse er normeret til,« siger Mads Rørvig.

Konservatives Mai Henriksen er også parat til at sløjfe det sjette års SU, hvis der bliver mulighed for at give det til dem, der har et legitimt behov.

»Hvis det er helt indlysende, hvorfor man er blevet forsinket, så er det klart, at så skal vi tage højde for det. Vi skal have et system, der er medmenneskeligt,« siger Mai Henriksen.

Stramninger af SU’en kan ikke stå alene i den kommende SU-reform, hvor der skal spares to milliarder på at få de studerende hurtigere færdige, mener Pernille Boye Koch .

Som Information skrev i går, så har hverken bonus eller smæk via studiestøtten gjort de norske studerende hurtigere, og studieledere på de danske universiteter ser studiernes opbygning, som et langt bedre redskab til at få de studerende hurtigere ud på arbejdsmarkedet end SU’en.

Pernille Boye Koch mener også, det er nødvendigt at se på barriererne på studierne i form af problemer med at få merit fra tidligere studier og udlandsophold.

»Ændringerne skal også være til gavn for de studerende, men når det er sagt, så kan vi formentlig ikke finde penge nok ved at gøre uddannelserne mere fleksible,« siger Pernille Boye Koch. Derfor er alt også i spil – også at beskære det ekstra års SU, mener hun.

Uden penge fra far og mor

Regeringens støtteparti Enhedslisten mener, det er hul i hovedet at afskaffe fjumreåret, når alle gerne vil have, at flest muligt får en uddannelse. Det ekstra års SU er nemlig ifølge uddannelseseksperter en vigtig årsag til, at danske studerende er nogle af de bedste i verden til at gennemføre deres uddannelse.

»Og så går det jo ikke, hvis man indfører nogle instrumenter, der har præcis den modsatte effekt,« siger Pernille Skipper (EL).

Hun er enig med de radikale i, at der skal ryddes op i de forhindringer, der er i det danske uddannelsessystem, men at skære det sjette års SU væk eller på anden måde bruge pisk for at få de studerende hurtigere igennem, frygter hun, vil få den modsatte effekt.

»Det vil ramme socialt skævt, for der er rigtig mange, der ikke kan få penge fra far og mor, som så enten skal arbejde endnu mere og måske risikerer at droppe ud,« siger Pernille Skipper.

Dansk Folkepartis uddannelsesordfører Jens Henrik Thulesen Dahl er enig i, at hvis man helt fjerner det sjette års SU, så vil det skubbe folk ud af uddannelsessystemet, der ikke burde skubbes ud. I stedet burde man se på, hvorfor visse uddannelser er langt hurtigere til at få de studerende færdige end andre.

»Det bør man rette op på, inden man begynder at tænke, at man via SU’en kan få de studerende til at agere anderledes. Det er ikke fair over for de studerende at sige, at nu må I løse problemet. Når det er tydeligt, at det er kulturen på visse uddannelser, der skal ændres, og hvis man vil ændre kulturen, så skal man starte oppe ved rektor og så arbejde nedad,« siger Jens Henrik Thulesen Dahl.

SF’s uddannelsesordfører Lisbeth Bech Poulsen mener, det er vigtigt at gøre brug af al den viden, der er om, hvad der virker, så det ikke kun kommer til at handle om, at de studerende skal blive hurtigere færdige.

»Vi skal have alle muligheder med, så vi kan forbedre systemet, og det skal ikke kun handle om at spare på SU’en,« siger Lisbeth Bech Poulsen.