De mange seksuelle overgreb begået i en række europæiske byer nytårsnat fortsætter med at vække politisk røre. Mens antallet af anmeldte overgreb og berørte byer synes at stige for hver dag, der går, tiltager også kritikken af en dansk venstrefløj, der ifølge flere debattører har været for ulden i sin reaktion på overgrebene.

I går proklamerede SF’s formand Pia Olsen Dyhr på forsiden af Jyllands-Posten, at »[vi] på venstrefløjen har været for berøringsangste« i debatten om sammenhæng mellem kvindesyn og etnicitet. Den danske venstrefløj har simpelthen været for bange for at blive spændt for højrefløjens vogn, mener hun. En lignende kritik leverede den dansk-iranske debattør Jaleh Tavakoli i weekendens Information.

Men kritikken er forfejlet, mener tidligere pressechef og nuværende finansordfører i Enhedslisten, Pelle Dragsted. Han medgiver, at der på den danske venstrefløj tidligere har hersket en frygt for at løbe racismens ærinde i debatten om kultur og kvindesyn.

Læs også: Vi bør grine af Støjberg

»Men den berøringsangst mener jeg faktisk, vi har lagt fra os,« siger Pelle Dragsted.

I modsætning til sine kritikere mener han, at Enhedslisten og den danske venstrefløj har reageret tilstrækkeligt på overgrebene i Køln, der ifølge det tyske politi indtil videre har ført til 516 anmeldelser, hvoraf 40 procent har seksuel karakter.

»Vores politiske ordfører Johanne Schmidt-Nielsen har jo markeret sig på Facebook, hvor hun bliver fulgt af over 100.000 danskere, og vi har også udtalt os, ligesom jeg gør nu. Jeg synes, vi har været hurtige til at reagere og fordømme det, der er sket,« siger han.

Læs også: Fornuft og følelser i flygtningedebatten

Pelle Dragsted kan ikke genkende billedet af en håndsky dansk venstrefløj. Tværtimod er det netop vigtigt at være bevidst om, hvilken rolle kultur og etnicitet spiller for kvindesynet i visse grupper.

»Man skal ikke være mildere i sin kritik, fordi ugerninger udføres af mennesker med minoritetsbaggrund. Den slags kulturrelativistiske holdninger er netop det modsatte af antiracisme. Antiracisme vil sige, at vi forholder os ens til fænomener, der er ens. Uanset hvem der begår dem. En voldtægt er hverken værre eller bedre, fordi den bliver begået af nogen med anden etnisk baggrund.«

Kulturel baggrund

Tal fra Danmarks Statistik viser ifølge Jyllands-Posten, at knap 40 procent af dem, der modtog en dom for voldtægt mellem 2010 og 2014, var indvandrere eller efterkommere af indvandrere.

– Er vi ikke nødt til at forholde os til den helt åbenlyse overrepræsentation?

»Jo, helt klart. Vi er nødt til at finde ud af, hvad baggrunden er for det. Noget af det kan muligvis handle om en svag social baggrund. Men der er vel heller ingen tvivl om, at opdragelse, normer og kultur spiller en rolle. Der findes jo en udbredt holdning mange steder i Mellemøsten om, at kvinder, der går ud alene og er let påklædte, ikke fortjener samme respekt som andre kvinder. Vi må forholde os til virkeligheden, og den er, at sexistiske overgreb aldrig kommer ud af den blå luft. De bunder altid i normer, kvindesyn og kultur,« siger Pelle Dragsted.

Læs også: Krænkede mellemøstlige mænd tager hævn

– Hvordan sørger vi for, at folk ikke tager nogle sexistiske normer med til Danmark?

»Først og fremmest skal vi bakke op om det oprør, der er i gang blandt nydanske kvinder og mænd mod det kvindesyn og den sociale kontrol, som desværre findes blandt nogle grupper med mellemøstlig baggrund i Danmark. For det andet bør vi måske gøre noget mere ud af at fortælle om kvinders rettigheder her i Danmark, i de integrationsprogrammer folk gennemgår, når de kommer hertil.«

Kollektivt ansvar

Forholdet mellem religion, etnicitet og undertrykkelse har flere gange været til debat i Enhedslisten. Blandt andet da kandidaten Asmaa Abdol-Hamid stillede op til folketingsvalget i 2007. Hun vakte blandt andet debat, da hun nægtede at give hånd til mænd.

Ved det efterfølgende årsmøde vedtog partiet en udtalelse, hvori det står klart, at der er plads til religiøse mennesker i partiet, men at religion aldrig kan retfærdiggøre undertrykkelse eller social kontrol. Derudover har Enhedslisten aktivt taget del i kampen mod æresrelateret vold og demonstreret, når kvindefjendske imamer er blevet inviteret til landet. Derfor undrer det Pelle Dragsted, at Enhedslisten og resten af venstrefløjen nu møder kritik i debatten om de seksuelle overgreb.

Læs også: Vi skal turde tale åbent om det, der skete i Køln

»Jeg tror, at nogle har været bange for at bære ved til et racistisk bål, og det forstår jeg også godt, når man nu ser de overfald på etniske minoriteter, der finder sted i Køln. Men det nytter jo ikke noget. Vi skal kunne snakke om problemerne. Vi er jo heller ikke bange for at tale om kultur, når det handler om voldtægtskultur på amerikanske eliteuniversiteter.«

– Er det rimeligt at sammenligne overgrebene i Køln med overgreb på et amerikansk universitet?

»Jeg siger bare, at vi ikke må være bange for at tale om kultur. Heller ikke når det gælder minoritetsgrupper. I virkeligheden er det jo en god nyhed, hvis der er tale om et kulturelt funderet fænomen. For kultur kan jo ændres. Vi må bare ikke generalisere på en måde, så alle flygtninge eller folk med anden etnisk baggrund skal stå kollektivt til ansvar for overgrebene. De, der begår den type af overgreb, er jo heldigvis en minoritet i minoriteten.«