Det er ikke nødvendigvis barnets bedste, hvis det bliver frataget muligheden for at være sammen med sine forældre, fordi de har været fremmedkrigere, som der ellers lægges op til i et forslag fra regeringen.

Sådan lyder vurderingen fra Anette Faye Jacobsen, der er seniorforsker på Institut for Menneskerettigheder med speciale i børns rettigheder.

Det er et meget alvorligt indgreb i familielivet. Når man laver så alvorligt et indgreb, så skal det være velbegrundet Anette Faye Jacobsen, seniorforsker, Institut for Menneskerettigheder.

- Forældre er jo i udgangspunktet tæt knyttet til deres børn og holder af deres børn. Forældre har altid betydning for deres børn. Derfor kan man ikke at sige, at et barn som udgangspunkt ikke skal have kontakt med forældrene, fordi de kommer fra en bestemt baggrund. Det er det, der er problemet her, siger hun.

På kant med børnekonventionen

Regeringens forslag går konkret på at indføre en såkaldt formodningsregel – ligesom der i dag er for incest og manddrab.

- Så kan en mor eller en far passe på deres barn og sørge for, at barnet ikke skal have samvær med en, der er dømt for terrorisme, siger social- og indenrigsminister Astrid Krag (S) til DR Nyheder.

Men en sådan regel går helt til kanten af blandt andet FN's børnekonvention, vurderer Anette Faye Jacobsen. I konventionen lyder det, at 'Intet barn må udsættes for vilkårlig eller ulovlig indblanding i sit privat- og familieliv'.