De helt store vindere i regeringens økonomiske udspil, »Helhedsplan for et stærkere Danmark«, er dem, der tjener tæt på en million kroner om året. De står nemlig til at få en lettelse i topskatten på omkring 22.500 kroner om året. Samtidig er der lagt op til en pensionsbonus i form af et ekstra fradrag på 4.300 kroner for indbetaling til pension, hvilket gælder alle med en indkomst over 300.000 kroner.

Dermed står de til en samlet besparelse på næsten 27.000 kroner. Det viser Danske Banks beregninger af de privatøkonomiske effekter af regeringens plan for landets økonomiske kurs frem til 2025.

»De, der tjener tæt på en million kroner, kan nyde fuld fordel af både topskattelettelser, pensionsfradraget og billigere el,« siger privatøkonom Louise Aggerstrøm Hansen, Danske Bank.

Der er nemlig også udsigt til, at regeringen vil aflive den såkaldte PSO-afgift – hvilket kan give en besparelse på elregningen på cirka ti procent. Ifølge privatøkonomen svarer det for en gennemsnitsfamilie til omkring 1100 kroner om året.

Hun peger samtidig på, at de, der får mindst ud af udspillet, er gruppen med en årsindkomst på omkring 400.000 kroner. De får ikke glæde af de topskattelettelser, regeringen har foreslået – hvor man vil hæve grænsen for, hvornår man skal betale 15 procent i topskat til en million kroner, mens de, der tjener mellem 467.000 og en million kroner vil slippe med at betale ti procent i topskat frem for de nuværende 15 procent.

Da regeringen også ønsker at afskaffe den såkaldte grønne check på 950 kroner, vil en person med en en løn på 400.000 kroner kun stå til en besparelse på 3.351 kroner om året, når den grønne check er modregnet den såkaldte pensionsbonus på 4.300 kroner.

I kroner og øre er det en større besparelse end for dem, der kun tjener 200.000 kroner om året. Men procentuelt af indkomsten får de laveste indkomstgrupper mere ud af udspillet, forklarer Louise Aggerstrøm Hansen.

Nyt jobfradrag

I stedet for en pensionsbonus får alle med en indkomst under 300.000 kroner et jobfradrag, hvilket betyder, at de får flere penge mellem hænderne. Det maksimale jobfradrag udgør 17.000 kr. og opnås ved en arbejdsindkomst på 207.000 kroner.

Selv om alle, der betaler topskat, i princippet vil få glæde af regeringens udspil, peger privatøkonomen på, at de rigeste med en indkomst over en million kroner nok vil føle sig en smule snydt.

»Hvis man tjener ti millioner, er gevinsten ved topskattelettelsen ikke højere end for ham eller hende, der tjener en million kroner. Det er dog vigtigt at bemærke, at langt de fleste, der betaler topskat, tjener mellem 467.000 og en million kroner. I 2014 var det kun omkring 67.000 danskere, som tjente mere,« siger hun.

Rentefradraget beskæres

Men ingen roser uden torne. En del af finansieringen skal nemlig komme fra en sænkelse af rentefradraget. Det betyder for en boligejer med et lån på to millioner kroner til to procent i rente, at der skal findes ca. 2.700 kroner mere i husholdningsbudgettet hvert år – og godt 4.000 kroner, hvis lånet er på tre millioner kroner, viser beregninger fra Nordea Kredit.

Samlet vil rentefradraget falde fra ca. 33 til 28 procent for renteudgifter under 50.000 kroner og 25 til 20 procent for renteudgifterne over 50.000 kroner per person.

»Det vil være en regning, der er synlig men ikke problematisk i langt de fleste husholdninger. Samtidig er det værd at huske på, at regeringen lægger op til en gradvis indfasning, og at der er nogle år til, at det nye rentefradrag træder i kraft,« påpeger chefanalytiker i Nordea Kredit Lise Nytoft Bergmann.

Cheføkonom i BRFKredit Mikkel Høegh vurderer, at det lavere rentefradrag især vil ramme førstegangskøbere, der typisk har brug for at belåne boligen helt for at få råd til den og i øvrigt sjældent har nået det højeste lån i deres karriere og dermed får glæde af lempelsen i topskatten.

Han påpeger også, at det endelige regnestykke afhænger af, hvad der i øvrigt sker med boligskatterne. Skatteministeriet har gennem længere tid arbejdet på et nyt system, der skal udløse mere korrekte ejendomsvurderinger.

»Det er hensigten, at vurderingerne af ejendomsværdierne skal tættere på de faktiske handelspriser, hvilket alt andet lige vil gøre det dyrere for langt de fleste boligejere at eje en bolig,« mener Mikkel Høegh.

Pensionsalderen op med seks måneder

Endelig har regeringen også planer om ændringer på pensionsområdet – først og fremmest at udskyde pensionsalderen med seks måneder. Dertil kommer, at regeringen vil løse de såkaldte samspilsproblemer – at de lavest lønnede og dermed dem med de laveste pensionsordninger ofte oplever, at det ikke kan betale sig for dem at spare mere op til pension – især ikke i de sidste år inden pensioneringen på grund af modregning i de offentlige ydelser.

Det skal modvirkes med en række greb, der blandt andet omfatter en ny pensionstype, der ikke modregnes i offentlige ydelser – men som heller ikke udløser fradrag ved indbetaling og beskatning ved udbetaling.