Antallet af unge med minoritetsbaggrund, der henvender sig til krisecenter om genopdragelsesrejser, er mere end fordoblet siden 2014.

- Vi tager hjem i morgen, men du skal ikke med. Far har ikke bestilt en flybillet til dig.

16-årige Zeinab Mosawi blev forvirret. Hvad var det, hendes bror sagde?

Hun gik ind i stuen til sine forældre. Da de bekræftede, hvad broren lige havde sagt, blev hun chokeret.

Hun skulle ikke med hjem fra familiens ferie i Syrien. Dagen efter ville hendes mor og bror rejse hjem til Allerød, hvor familien boede, og Zeinab Mosawi skulle med sin far videre til Irak, hvor farens familie boede.

Det ville være godt for hende at se, hvor hun kom fra, mente forældrene.

- Jeg var chokeret og ked af det på samme tid. Jeg græd rigtig meget. Jeg var bange for, hvad der var i Irak, og hvordan min fars side af familien var, siger Zeinab Mosawi.

Den ultimative sociale kontrol

Den i dag 24-årige kvinde er ikke alene om at have været på en såkaldt ’genopdragelsesrejse’.

Mine forældre efterlod mig i Irak, fordi de ville genopdrage mig. De ville have, jeg skulle blive en god muslimsk pige Zeinab Mosawi

På RED Center mod æresrelaterede konflikter modtager de hvert år henvendelser fra bekymrede unge, der enten frygter at blive sendt på genopdragelsesrejse, er blevet sendt afsted eller er kommet hjem fra en rejse igen.

I 2014 blev der registreret 70 henvendelser, mens RED sidste år fik 158 henvendelser.

- Det er ultimativ social kontrol at fjerne de unge fra der, hvor de kan få hjælp – nemlig i Danmark, siger Anita Johnson, som er direktør på RED Center mod æresrelaterede konflikter.

Hun tror ikke, at stigningen er et udtryk for, at flere unge bliver sendt på genopdragelsesrejse i deres oprindelsesland, men at det øgede fokus på genopdragelsesrejser har fået flere unge til at søge hjælp.

Moren havde pakket tøj hjemmefra

Det er forskelligt, hvordan en genopdragelsesrejse kan foregå.

Anita Johnson fortæller, at den unge typisk ikke bliver tvunget ud af landet, men rejser frivilligt med sin familie, under påskud af at de skal på ferie.

Jeg var som en skygge af mig selv. Det ødelagde mig psykisk Zeinab Mosawi

Og det var netop det, der skete for Zeinab Mosawi.

Som 16-årig var hun på ferie i Damaskus i Syrien med sine forældre og sin bror. Derhjemme i Allerød gik hun klædt som sine danske veninder, men efter en uge i Damaskus blev hun bedt om at skifte sine jeans og Vans-sko ud med muslimske klæder.

- Min mor havde pakket tøj og tørklæder til mig hjemmefra, uden jeg vidste det. Og jeg turde ikke gøre oprør over for mine forældre i Syrien, så jeg tog det på.

Zeinab Mosawi som teenager med tørklæde. Foto: Privatfoto

'En god muslimsk pige'

Nogle år tidligere, da hun var ni år, bestemte hendes forældre, at hun skulle bære tørklæde. En beslutning som hun i dag synes var i orden, fordi hun var så lille.

Som 13-årig tog hun det af igen, selv om hun synes, det er smukt at bære tørklæde. For Zeinab Mosawi mener, at man selv skal kunne vælge, når man bliver ældre.

Men det var hendes forældre meget imod. Og hun tror, det var derfor, de ikke havde købt en returbillet til Danmark til hende.

- Mine forældre efterlod mig i Irak, fordi de ville genopdrage mig. De ville have, jeg skulle blive en god muslimsk pige, så familiens ære ikke blev ødelagt. De mente, det var den sidste udvej, fortæller Zeinab Mosawi.

Er blevet ”for dansk”

Nader Ashkani har stiftet foreningen ’Ny Identitet’, der hjælper unge ud af social kontrol. Han fortæller, at hovedparten af de unge mennesker, som henvender sig til foreningen, frygter at blive sendt på genopdragelsesrejse i familiens hjemland.

Red safehouse Føler du dig truet, eller er du på flugt fra æresrelateret vold, kan du ringe til Reds hotline på 70 27 76 66. Telefonen er åben døgnet rundt alle ugens dage

Ifølge Nader Ashkani handler genopdragelsesrejse om, at den unge er blevet ’for dansk’. Det kan for eksempel være, at de taler med dansk accent, har mange danske venner, eller at en ung kvinde har fået en dansk kæreste.

Og det kan betyde, at familien mener, den unge fjerner sig fra forældrenes oprindelige værdier. Derfor bliver den unge sendt til hjemlandet for at blive ’genopdraget’ ind i familiens fundamentale værdier.

Præcis som Zeinab Mosawi.

'Det ødelagde mig psykisk'

Efter Zeinab Mosawi havde været hos sin fars familie i Irak i to måneder, rejste faren hjem til Danmark.

- Han sagde til mig, at min opholdstilladelse og mit fremmedpas var udløbet, og at han skulle hjem og ordne det.

En måned senere flyttede Zeinab Mosawi hjem til sin mors familie i Basra, hvor hun fik at vide, at hun skulle begynde i skole.

- Så begyndte jeg at undre mig. Var det meningen, jeg skulle være dernede for altid? Det gav ingen mening for mig, husker Zeinab Mosawi.

- Jeg blev opgivende på livet, isolerede mig og spiste ikke rigtig noget. Jeg var som en skygge af mig selv. Det ødelagde mig psykisk.

Flugten fra familien

Men efter fem måneder i Irak lykkedes det hende at flygte.

I smug sendte hun en mail fra familiens computer til en sagsbehandler fra Allerød Kommune. Sagsbehandleren kontaktede Udenrigsministeriet og politiet, som fik hjælp fra den danske ambassade i Bagdad, så de kunne få Zeinab Mosawi tilbage til Danmark.

Da hun kom tilbage til Danmark, flyttede hun ind på et af RED's safehouses. De ligger på to hemmelige adresser i Danmark, og her kan unge flytte ind, hvis de er på flugt fra social kontrol.

I dag er hun 24 år, læser til socialrådgiver og bor sammen med sin mor, som hun har genoptaget kontakten til.

Zeinab Mosawi holder foredrag om genopdragelsesrejsen og har skrevet bogen 'Himlen over min fars tag' om dengang, hendes forældre efterlod hende i Irak.