Belært af problemerne med Aarhus Letbane skal staten denne gang ikke indlade sig på at bygge en letbane. Sådan lyder meldingen fra transportordførerne for både Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative, efter at forligskredsen bag beslutningen om hovedstadens letbane ved et møde torsdag blev præsenteret for revisorernes gennemgang af økonomien i projektet.

Læs også: Nu får København sin første letbane til seks milliarder

Bestyrelsen for projektet godkendte kort efter nytår budgettet til den kommende letbane langs Ring 3 i forstæderne, selv om projektet bliver 725 millioner kroner dyrere end budgetteret. Budgettet lyder på i alt 6,2 milliarder kroner for de 27 kilometer og for letbanetog til banerne. Heraf går de 4,4 milliarder kroner alene til at anlægge banen.

Staten står i øjeblikket med en ejerandel i projektet på 40 procent, og Folketinget har bevilget 1,8 milliarder kroner til anlæggelse af banen. Men dermed er statens rolle opfyldt, og statens andel i projektet skal afhændes til de 11 involverede kommuner og Region Hovedstaden, siger Venstres transportordfører, Kristian Pihl Lorentzen.

Læs også: Københavns nye letbanetog er en videreudvikling af gammel kending

»Vi står ved den aftale, vi har indgået om Københavns Letbane, som går ud på, at staten giver det fastlagte tilskud, baseret på vores ejerandel på 40 procent. Men vi ser gerne, at vi får den samme model som for Aarhus Letbane og Odense Letbane, som går ud på, at staten betaler sit tilskud, og derefter er det op til kommunerne og regionen at klare ærterne. Det er jo et kommunalt-regionalt transportmiddel,« siger Kristian Pihl Lorentzen.

Samme melding lyder fra Dansk Folkeparti.

»Vi vil ikke afsætte flere statslige midler. Nu må man håndtere de inden for de bevilgede midler. Det er den samme model, som vi har benyttet i Aarhus og Odense: Staten skal ikke til at bygge letbaner eller på anden måde være involveret i processen,« siger transportordfører Kim Christiansen.

Letbanen skal følge Københavns Ring 3 fra Lundtofte i nord til Ishøj i syd. Illustration: MI Grafik

Hovedstadens Letbane Længde

27 kilometer Antal stationer

29 Samlet rejsetid fra Ishøj til Lyngby

56 minutter Tog

Siemens Samlet budget

6,2 milliarder kr. Anlægsreserve

1,1 milliarder kr. Ejere

Staten ved Transportministeriet

40 procent 11 kommuner

Lyngby-Taarbæk

Gladsaxe

Herlev

Rødovre

Glostrup

Vallensbæk

Albertslund

Brøndby

Hvidovre

Høje-Taastrup

Ishøj

Tilsammen 34 procent Region Hovedstaden

26 procent Når letbanen er bygget, trækker staten sig ud og overlader driften til kommunerne og regionen. Forventet åbning i 2024

Købte sig ud af Aarhus Letbane for 330 millioner

Den nuværende politiske aftale indebærer, at staten først trækker sig ud og overlader driften til kommunerne og regionen, når letbanen er færdigbygget.

Både Konservatives Rasmus Jarlov og Liberal Alliances Villum Christensen bekræfter over SMS, at de to partier også ønsker, at staten afhænder sin andel af ejerskabet af Hovedstadens Letbane, så snart pengene er bevilget. Dermed ønsker flertallet af partier i den såkaldte grønne forligskreds, der står bag aftalen om Hovedstadens Letbane, at trække sig ud af projektet.

Forligskredsen består foruden Venstre, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative af Socialdemokraterne, Radikale Venstre og SF. Det er fredag morgen ikke lykkes Ingeniøren at få en kommentar fra Socialdemokraterne, Radikale Venstre eller SF.

I 2014 besluttede Folketinget at trække sig ud af det dengang igangværende byggeri af Aarhus Letbane og overdrage sin ejerandel på 47 procent til Region Midtjylland og Aarhus Kommune, efter at projektet var blevet ramt af fordyrelser. Aftalen indebar, at Folketinget samtidig bevilgede yderligere 330 millioner til færdiggørelsen af projektet. Ved anlægget af Odense Letbane, der forventes færdigbygget i 2020, har man valgt en tilsvarende model.

Statsrevisorerne kritiserede efterfølgende Transportministeriets håndtering af arbejdet med Aarhus Letbane og påtalte blandt andet, at ministeriet har deltaget i anlægget uden at sikre sig, at projektet er blevet drevet efter »tilstrækkeligt professionelle principper for budgettering og projektstyring«.

Hvis staten allerede nu trækker sig ud af anlægget af Hovedstadens Letbane, slipper Folketinget denne gang for at forholde sig til eventuelle fordyrelser og ikke mindst for at bevilge ekstra midler for at trække sig ud senere i processen, som det var tilfældet med Aarhus Letbane.

»Vi ønsker den model, man landede på under byggeriet af Aarhus Letbane, da projektet løb en smule løbsk. Vi er ikke indstillet på at stå model til den ene fordyrelse efter den anden i København,« siger Dansk Folkepartis Kim Christiansen.

Hovedstadens Letbane forventes færdigbygget i 2024.