Elever fra flere nordsjællandske gymnasier planlægger i disse dage deres såkaldte puttemiddage, hvor unge førsteårselever udvælges til at deltage i et arrangement med gymnasiernes 3.g'ere.

Middagene har skabt stor debat, efter at BT bragte en artikel med 17-årige Anja, der fortrød sin deltagelse. Og spørger man Red Barnet, er der god grund til, at emnet bliver debatteret heftigt.

- Puttemiddagene er udtryk for en kultur på skolerne, hvor det bliver i orden at udstille andre og få jævnaldrende til at gøre ydmygende ting, siger Naja Kinch Sohn, Antimobbekonsulent i Red Barnet, der mener, at puttemiddagene kan få vidtrækkende konsekvenser for de unge.

Nettet glemmer ikke

Særligt det digitale komplicerer ritualer og traditioner som puttemiddag, understreger antimobbekonsulenten. Det er nemlig er ikke utænkeligt, at der til puttemiddage bliver filmet videosekvenser, som efterfølgende deles blandt elever på skolerne.

- Det kan være slemt nok, at ens grænser overskrides ved et arrangement med en gruppe mennesker, siger Naja Kinch Sohn og fortsætter:

- Men når den slags ting deles på sociale medier og bliver noget, mange mennesker i princippet kan se, så føles krænkelsen langt større. Det kan føles som et overgreb, og den følelse forsvinder ikke bare igen - den kan forfølge de unge.

Dialog - ikke forbud

Nogle elever har siden artiklen om Anja fra Rungsted Gymnasium talt for at bevare traditionen, mens rektorer og de studerendes formand har taget afstand til fænomenet.

Det er bare ikke nok, lyder det fra Naja Kinch Sohn, der vil have gymnasierne til at sætte mere fokus på, hvad det er for et fællesskab, de er med til at skabe. Blandt andet i undervisningen.

- Gymnasierne har ansvaret for kulturen. De skal sikre, at de traditioner og ritualer, der måtte være i forbindelse med for eksempel introdagene, festerne eller afslutningen, bliver holdt på en måde, der gør, at det er sjovt og rart, siger hun.

Dog taler Red Barnet ikke for et direkte forbud: