Skovfoged Torben Christiansen står i sin stue og kigger ud ad vinduet. Det gør han tit. Han har udsigt over Dyrehavens sletter og stier, og i det fjerne, på toppen af bakken, ligger Eremitageslottet. Her har han boet i en tjenestebolig, siden han blev skovfoged i Jægersborg Dyrehave, som Dyrehaven officielt hedder, for 35 år siden.

Men 70-årige Torben Christiansen har de seneste år haft én særlig bekymring. Den har nu ført til, at han står midt i sin stue iført arbejdstøj og beskidte støvler, mens han peger ud på den anden side af ruden.

»Forestil dig, at det er mørkt udenfor, og folk kommer cyklende på stien derude. Deres pandelygter lyser hele vores stue op som en projektør. Det er sådan, hjortene har det konstant,« siger han.

Der er sket noget i Dyrehaven. Flere og flere motionister er kommet til – løbere, cyklister, mountainbikere – og de bruger pandelamper og cykellygter, der med tiden er blevet kraftigere og kraftigere.

»Folk bruger lygter med flere tusinde lumen, som lyser kraftigere end lygterne på en bil. Når de bevæger sig rundt på cykel eller drejer hovedet, mens de løber, stresser det hjortene,« siger Torben Christiansen og tilføjer, at det især er et problem i vinterhalvåret, hvor dagene er kortere.

Men hvordan måler man stress hos dyr, når de ikke kan tale?

En indikator er dyrenes vægt, og hjortene i Dyrehaven er begyndt at veje mindre og mindre, fortæller Torben Christiansen. Det ved han, for hvert år er han med til at skyde 700-800 af dem for at holde bestanden nede på 2.100, og inden de bliver solgt til vildthandleren, bliver de vejet.

I Dyrehaven er der kronhjorte, dådyr og sikahjorte i forskellige aldre, men ifølge Torben Christiansen har de fleste tabt op til fem procent af deres kropsvægt i løbet af de seneste fem år. Det skyldes hverken, at der er mindre mad, eller at der er flere til at deles om maden. Det skyldes derimod forstyrrelse og stress af lygter og pandelamper med en høj lysstyrke, mener skovfogeden.

Normalt har hjortene kunnet slappe af, når det blev mørkt, men lyset fra lygterne får dem til at fare rundt, så de forbrænder flere kalorier. Derfor taber de sig, lyder skovfogedens konklusion.

Dyrehaven er unik, da der her befinder sig omkring to hjorte pr. hektar. I den vilde natur, hvor hjortene bor knap så tæt – og knap så tæt på mennesker – er lygter og lamper ikke nær så forstyrrende for dem. Fold sammen Læs mere Læs mere

Der findes ingen forskning i, hvordan lys fra lygter påvirker hjorte, så Torben Christiansen kan ikke fremlægge empiri ud over den, han selv har indsamlet, men ingen kender Dyrehavens hjorte bedre end han. Og han er ikke i tvivl.

Naturvejleder og biolog i Naturstyrelsen Hovedstaden Jes Aagaard nikker genkendende til Torben Christiansens forklaring, men tilføjer endnu en faktor til hjortenes vægttab:

Mens hjortene om sommeren spiser, hvad skoven har at byde på, er de om vinteren afhængige af foderpladser. Også her bliver de generet af de mange lycraklædte mennesker.

»Førhen var hjortene vant til, at klokken 17 åbnede cafeteriet, og så var der fri mad hele natten. Men nu bliver de hele tiden forstyrret af lys fra lygter, hvilket får dem til at løbe væk. Så kan der gå op til en halv time, før de tør komme igen,« siger han.

Problematikken er dog et særligt »Dyrehaven-fænomen«, mener Jes Aagaard, for i Dyrehaven bor der omkring to hjorte per hektar, hvilket er lang flere end i andre danske skove. Desuden er hjorte i den vilde natur ikke afhængige af foderpladser, og derfor kan problemet ikke nødvendigvis overføres, mener han.

FAKTA Er der en historie fra dit lokalområde, som Berlingske bør se på? Berlingske vil skrive flere historier fra hele hovedstadsregionen. Historier, der beskriver borgernes liv og hverdag, men også historier, der med et lokalt udgangspunkt rummer inspiration og løsninger på de udfordringer, som borgerne møder i kommunerne rundt om Danmarks hovedstad. Har du en historie fra dit lokalområde, som vi bør se på? Står I med en stor udfordring i din kommune? Eller kender du et lokalt initiativ eller en inspirerende person, der viser vejen for hele hovedstadsområdet? Så send os endelig et tip på indland@berlingske.dk. FOLD UD FOLD UD

Torben er hjortenes advokat

Figurer af hjorte i forskelligt materiale står i vindueskarmene hjemme hos Torben Christiansen, og på væggene hænger massevis af gevirer. Nogle af dem er fra Dyrehaven, men også nogle fra en gedebuk fra Skotland, en moskusokse fra Grønland og et rensdyr fra Norge har fået plads på væggen.

Når Torben Christiansen ikke er på jagt eller vandrer på Dyrehavens stier, befinder han sig her på sit hjemmekontor og laver administrativt arbejde. Bag hans skrivebord hænger en forside fra Politiken fra 2002: »Kronhjorte skal indtage hele Danmark«, står der.

Torben Christiansen er vild med hjorte, han er »hjortenes advokat«, som han siger, og Dyrehavens flere tusinde hjorte er hans ansvar. Når han time efter time, dag efter dag, befinder sig udenfor i Dyrehaven, tænker han tit over mødet mellem mennesker og dyr.

For som det står i Naturbeskyttelsesloven, er naturen for alle. Samtidig er Dyrehaven – som navnet indikerer – også for dyrene.

»Hvis jeg ikke tænker på, hvordan hjortene har det, er der ingen, som gør det,« siger han.

Derfor siger Torben Christiansen ofte nej, når firmaer vil optage reklamefilm i skoven, ligesom han er i løbende kontakt med idrætsforeninger, der bruger skoven. Det er vigtigt, for der kommer flere og flere motionister.

Tag eksempelvis mountainbikere: En opgørelse fra Naturstyrelsen, som godt nok er et par år gammel, konkluderer, at antallet af mountainbikere i de danske skove siden 2013 gennemsnitligt er steget med op til 20 procent om året.

Torben Christiansen understreger flere gange, at folk skal kunne dyrke sport og transportere sig gennem Dyrehaven, men han har en bøn til alle:

»Mit budskab er, at folk skal overveje, om de kan droppe pandelampen, når de har en forlygte på deres cykel, og om de kan skrue ned for lyset. Det er, hvad jeg vil bede folk om,« siger han.

FAKTA Dyrehaven Jægersborg Dyrehave kunne i 2019 fejre 350-års jubilæum. Den blev i sin tid anlagt som en indhegnet skov, som Frederik III kunne gå på jagt i. I dag er Dyrehaven er i dag en del af UNESCOs verdensarv og har omtrent 7,5 mio. besøgende om året. Dyrehaven har om sommeren omkring 2.100 hjorte: dådyr, sikahjorte og kronhjorte. Skoven har åben døgnet rundt og er til fri afbenyttelse. Det er dog ikke tilladt at flyve med droner, at gå med løse hunde eller tænde bål i Dyrehaven. Kilde: Naturstyrelsen FOLD UD FOLD UD

Ved Klampenborg station udlejer butikken MTB-Tours mountainbikes, racercykler og lignende til folk, der vil cykle en tur gennem Dyrehaven. Efter at ejeren, Birger Kjærbye, en morgen mødte Torben Christiansen i skoven og blev gjort opmærksom på de stressede hjorte, delte han budskabet på sociale medier, for mange mennesker »er lykkeligt uvidende«, mener han.

Her gemmer løsningen sig, siger biolog Jes Aagaard. Han tror nemlig ikke, at stramme regler er vejen frem, det handler i stedet om at oplyse folk, da »langt de fleste ville minimere brugen af deres lys, hvis de kendte konsekvenserne«.

Han foreslår blandt andet, at løbere dropper pandelampen og i stedet aktiverer deres nattesyn. Hvis der endda er månelys, kan man »sagtens løbe på en grusvej«.

Selv om skovfoged Torben Christiansen er bekymret for hjortene, er han håbefuld, for ligesom Jes Aagaard er han sikker på, at folk vil tænke sig om en ekstra gang i fremtiden:

»Så længe folk bruger Dyrehaven, fordi de synes, det er et herligt sted at være, vil de også passe på den og på dyrene i den.«