Regeringen vil lave forsøgsordning med en ny type skole, som fortsat er kommunalt finansieret, men har en langt højere grad af selvbestemmelse ligesom en privatskole.

Alle 98 kommuner skal tilbydes at være med i ordningen, som skal køre de næste ti år.

Det fortæller undervisningsminister Merete Riisager (LA) til Berlingske.

- Det handler om fagligheden. De frie grundskoler klarer sig bedre, selv om de får færre penge. Det gælder alle elevgrupper: De stærke-, mellem- og de ressourcesvage. Det er klart, at vi gerne vil lære af det, siger hun til avisen.

Folkeskolen fortjener arbejdsro og bred opbakning. De skal stå på mål for den reform, de har lavet, og give den tid til at folde sig ud i stedet for at bringe folkeskolen ud på slingrekurs. Thomas Gyldal, KL

Udspillet er en del af en kommende afbureaukratiseringsreform og et kommende folkeskoleudspil og er udformet i samarbejde med Ministeriet for Offentlig Innovation.

De nye skoler skal ikke løsrives helt fra den traditionelle skole, og eleverne skal stadig deltage i nationale test og obligatoriske prøver - lige som skolerne ikke kan afvise elever i distriktet, som privatskoler kan.

Til gengæld er de nye skoler ikke forpligtet til at følge kravene om understøttende undervisning, lektiehjælp, faglig fordybelse og bevægelse.

Et angreb på måden at drive skole på

Udspillet kommer et år før, at der skal laves en stor evaluering af den omdiskuterede folkeskolereform fra 2014.

Og timingen er påfaldende, mener Thomas Gyldal Petersen (S), der er formand for KL's Børne- og Undervisningsudvalg.

- Jeg er bekymret for, at regeringen er gået i valgkuller, og det her mere er et udtryk for, at man har brug for at udsende nogle stærke signaler, som kan virke handlekraftige før folketingsvalget, siger han og fortsætter:

Nu sætter de noget i værk i slutningen af deres valgperiode. Det er lidt usmageligt, når vi ved, at der kommer en stor evaluering til næste år. Claus Hjortdal, Skolelederforeningen

- Folkeskolen fortjener arbejdsro og bred opbakning. De skal stå på mål for den reform, de har lavet, og give den tid til at folde sig ud i stedet for at bringe folkeskolen ud på slingrekurs.

Ifølge KL-formanden er der ikke mange positive ting ved at oprette en ny skoleform. For folkeskolen er nemlig den ting, der binder vores skolevæsen sammen, og Thomas Gyldal Petersen frygter, at det vil kunne gå ud over samspillet mellem skolerne og daginstitutioner og ungdomsuddannelser.

- Det her forsøg er først og fremmest et forsøg på at bryde den folkeskole ned, som i mere end 100 år har været en kæmpe succes i Danmark. Det er den forkerte vej at gå, og jeg vil anbefale regeringen at trække det her tilbage, siger udvalgsformanden, som mener, at det vil svække muligheden for at få alle børn med.

Skolelederformand: Ikke brug for flere skoleformer

Der lyder også kritik af udspillet fra Skolelederforeningen, der er foreningen for skoleledere i Danmark.

Formand Claus Hjortdal mener, at der rent faktisk kan være brug for at give mere frihed til de enkelte folkeskoler.

Man bør dog vente til, at evalueringen af folkeskolereformen fra 2014 er færdig.

- Nu sætter de noget i værk i slutningen af deres valgperiode. Det er lidt usmageligt, når vi ved, at der kommer en stor evaluering til næste år, siger han.

Forslaget om at oprette en fjerde skoleform falder dog langt fra i skolelederformandens smag. Han mener nemlig ikke, at der er brug for en fjerde skoleform. Tværtimod skal vi fokusere på et forbedre den traditionelle folkeskole.

Og så køber han langt fra præmissen om, at der er grundlag for en ny skoleform, fordi eleverne på de frie grundskoler og privatskoler klarer sig bedre til eksamen.

- Jeg vil på det kraftigste angribe, at vi sammenligner privat- og folkeskoler. De har intet med hinanden at gøre, og hele værdigrundlaget er to helt forskellige ting, siger Claus Hjortdal, der også frygter, at nogle kommuner vil forsøge at opnå besparelser ved at beskære undervisningstiden.

Ifølge Berlingske melder SF sig klar til at forhandle. Socialdemokratiet har ikke besluttet sig, mens Radikale Venstre er imod.

Ifølge Berlingske er DF også klar til at forhandle. Undervisningsordfører Alex Ahrendtsen siger dog til DR Nyheder, at de vil se forslaget før, at de tager stilling. Derfor kan han hverken give opbakning eller det modsatte.

Regeringens håb er, at selvstyrende skoler kan begynde ved skolestart 2019.