Den drastiske udvikling, mediernes rædselsvækkende overskrifter, skrækscenarier fra Italien, virussens potentielt fatale forløb og de økonomiske konsekvenser af nedlukningen kan provokere frygt og udløse en sekvens af katastrofetanker, som vi må adressere og håndtere, hvis vi skal komme godt ud af krisen.

Ikke kun fysisk – men også psykisk.

Sundhedsprofessionelle står lige nu i et stort dilemma. Vi er forpligtede til at understrege situationens alvor og informere om risici, så borgerne ændrer adfærd og bidrager til at begrænse smittespredningen, men samtidig skal vi være påpasselige med at skabe utryghed, som mobiliserer irrationelle handlemønstre. Kunsten er hverken at sprede panik eller falsk tryghed.

Det kan derfor være svært for den enkelte at navigere i den komplekse realitet. Særligt i denne følsomme fase med en potentielt farlig udvikling. Her er mine råd til, hvordan du generelt kan håndtere krisen:

Erkend, at der er sket væsentlige ændringer i dit liv på rekordtid, som stiller krav til din mentale og psykiske robusthed. Din krop kan være under pres, selvom du ikke mærker det. Lav en plan for, hvordan du udnytter den kommende periode.

»Vær ikke flov, hvis du går i panik. Det er menneskeligt at agere refleksivt på en ydre »trussel«.«

Hvis du føler ængstelighed, så prøv at acceptere den som et naturligt reaktionsmønster under den usædvanlige situation. Se på frygten som et evolutionistisk hjælperedskab til at være årvågen og handle på en måde, der sikrer din og fællesskabets overlevelse. På den måde udnytter du frygten aktivt i stedet for at lade dig styre af den.

Vær ikke flov, hvis du går i panik. Det er menneskeligt at agere refleksivt på en ydre »trussel«. Men husk – ro giver dig et meget bedre grundlag for at træffe gennemtænkte beslutninger.

Indse, at du ikke kan kontrollere alt. Det er et naturligt behov at forsøge at få afklaret alle variable for at have styr på situationen. Men stol på din kritiske sans og intuition, følg anbefalinger fra professionelle og giv slip. Hvis tankerne er insisterende, lav en »bekymringstid« fra eksempelvis kl. 19-19.30, så du kan koncentrere dig om andre givende adspredelser i mellemtiden.

»Husk, vi reagerer forskelligt på pres. Nogle bliver kortluntede og udadreagerende, mens andre vender følelserne indad og bliver triste. Undgå bebrejdelser. Lyt.«

Acceptér alle dine følelser fra vrede til frustration. Men lad dem ikke gå ud over andre. Hverken venner eller ægtefællen. Det gør det værre. Tal åbent om dine indre kampe. Holder du tankerne og følelserne indeni, kan de blive selvforstærkende uden modspil.

Rum andre. Husk, vi reagerer forskelligt på pres. Nogle bliver kortluntede og udadreagerende, mens andre vender følelserne indad og bliver triste. Undgå bebrejdelser. Lyt.

Hvis du i forvejen lider af angst, depression eller anden psykisk lidelse, vær ekstra god ved dig selv i denne periode og tal evt. med en psykolog eller læge ved symptomforværring. Kriser kan udløse psykisk sygdom.

Skriv ned, hvilke vaner bringer dig i dårligt humør og minimer dem. Sluk for telefonen og tjek nyheder sporadisk.

Brug tiden, hvis du er hjemsendt, på at klare uafsluttede opgaver og hængepartier. Det giver ro.

Dyrk familien. Børn er ubekymrede, og deres ro er smittende.

Få de helt basale behov dækket: Ordentlig mad, bevægelse og tilstrækkelig søvn. Det forstærker ikke mindst immunforsvaret.

Abir Al-kalemji er læge, ph.d. og master i sundhedsantropologi