De fleste teenagere kender det godt.

Det går stærkt med at vokse, og pludselig er sko, bukser og cykel blevet for små.

Men hvis du er handicappet, og det er kørestolen, der er blevet for lille, kan der gå op til 40 uger, før kommunen bevilger en ny.

For handicappede risikerer at vente i månedsvis på at få helt almindelige hjælpemidler. Karina Gravgaards 15-årige søn, Kristian, har cerebral parese, altså spastiske lammelser, og i september 2019 søgte hun Randers Kommune om en større kørestol.

Kommunen har vedtaget en sagsbehandlingstid på højst 24 uger, men forleden fik hun et brev om, at den er forlænget med op til 16 uger.

Altså i alt 40 uger.

- Jeg tænkte, at det kan da ikke være rigtigt. Det burde jo være en ekspeditionssag, siger Karina Gravgaard.

Jeg tænkte, at det kan da ikke være rigtigt. Det burde jo være en ekspeditionssag. Karina Gravgaard, mor til Kristian der har brug for ny kørestol

Utrygt at sidde i kørestol, der er for lille

Sønnen har en kørestol, der kan justeres, efterhånden som han vokser. Men nu kan kørestolen ikke udvides mere. Den er blevet for lille, fortæller Kristians far, Brian Gravgaard.

- Han sidder med benene for højt, og fødderne falder ned af pladen, når vi bruger den. Og han har ikke støtte i ryggen og lænden, så han føler, at han falder ud af den, når vi kører med ham, siger han.

Det er især, når familien bevæger sig ud i trafikken, at det bliver en udfordring, forklarer Karina Gravgaard.

- Når vi vipper ned med kørestolen for at komme over en kantsten, giver den sig meget, fordi han er blevet større og tungere. Så føles den rigtig utryg at være i, siger hun.

Ingen penge til hurtigere behandling

I Randers Kommune fik over 7.000 borgere sidste år tildelt et hjælpemiddel, og det er 250 flere end året før.

Derfor har kommunen ikke penge til at forkorte sagsbehandlingstiderne, siger formanden for Randers Kommunes omsorgsudvalg, socialdemokraten Fatma Cetinkaya, der beklager Kristians situation.

- Det gør selvfølgeligt noget ved den unges muligheder, og han har brug for en ny kørestol. Det kan næsten ikke gå for stærkt. Men jeg er også nødt til at forholde mig til, at vi har en situation i vores visitationsenhed, der gør, at vi desværre har lange sagsbehandlingstider, siger hun.

- Vi har brug for flere økonomiske midler inden for hjælpemiddelområdet. Men der er lagt budget for hele året, og det er ikke muligt at lave en tillægsbevilling, siger hun.

Ingen lovkrav til kommuner

Landet over oplever handicappede meget forskellige ventetider på hjælpemidler, alt efter hvilken kommune de bor i.

Der er ingen lovkrav om, hvor lange sagsbehandlingstider kommunerne må have.

Men op til 40 ugers ventetid på at få en kørestol i Randers Kommune er for lang tid. Det mener formanden for Danske Handicaporganisationer, Thorkild Olesen.

- Jeg synes, at det er en forbandet dårlig sag, siger han.

Der findes ikke en samlet opgørelse over, hvor lange sagsbehandlingstider kommunerne har for at bevilge en kørestol eller andre mindre hjælpemidler.

Men Thorkild Olesen oplever, at der er stor forskel på, hvor lang tid kommunerne bruger på sagerne.

Vi kalder det postnummer-lotteriet. Der er så utrolig stor forskel på, hvordan sager bliver behandlet. Og hvor lang tid det tager at behandle sager. Thorkild Olesen, formand for Danske Handicaporganisationer.

- Vi kalder det postnummer-lotteriet. Der er så utrolig stor forskel på, hvordan sager bliver behandlet. Og hvor lang tid det tager at behandle sager.

Samarbejde om hjælpemidler?

Formanden for Danske Handicaporganisationer har et forslag til, hvad der bør ske for at udjævne de kommunale forskelle.

- Vi foreslår, at man indfører nogle hjælpemiddelcentre, der arbejder på tværs af kommunerne og i samarbejde med regionerne. Så vil man få nogle større enheder, der har flere kræfter til at behandle de her sager, siger Thorkild Olesen.

Lovgivningen har altså ikke faste krav til kommunernes sagsbehandlingstider. Kommunerne har kun pligt til at afgøre ansøgningerne så hurtigt som muligt.

Og hvor hurtigt er det så? Ja, det bestemmer kommunerne selv, forklarer centerchef Anne Kirk fra DUKH, Den Uvildige Konsulentordning på Handicapområdet, der arbejder for at styrke retssikkerheden for mennesker med handicap.

- Der er et hurtighedsprincip. Men der er ikke lovfastsatte frister for sagsbehandlingstiderne. Det er den enkelte kommune, der fastsætter dem, siger hun.

Men der er brug for faste frister, mener Thorkild Olesen, formand for Danske Handicaporganisationer.

- Vi går meget ind for, at man får lavet tidsfrister, der gælder på nationalt plan. Det er åbenbart nødvendigt, for at vi kan få retssikkerhed på det her område, siger han.

For Kristians mor, Karina Gravgaard, ville det være en lettelse, hvis der var faste lovkrav til kommunernes sagsbehandlingstider.

- Kunne man for eksempel sige, at det maksimalt må tage tre måneder at behandle en sag. Så kan vi som forældre indstille os på, at det er den sagsbehandlingstid, der er. Og det er vi villige til at acceptere, siger hun.

MF'ere kritiserer kommuners ventetid

40 ugers ventetid på at få en ny kørestol er da også for længe, lyder det fra landspolitikere på Christiansborg.

- Umiddelbart lyder det af alt for meget. Ikke mindst fordi det vel er noget, man kan forudsige. At en dreng på 15 år vokser og på et tidspunkt bliver for stor til sin nuværende kørestol, siger Daniel Toft Jacobsen, handicapordfører for Socialdemokratiet.

Og Anni Matthiesen, handicapordfører for Venstre, stemmer i.

- Jeg synes, der må være nogle byrådspolitikere i Randers, der får lidt røde ører, hvis det er et generelt problem, at man skal vente så længe på at få sine hjælpemidler.

Begge folketingsmedlemmer er enige om, at der skal gøres noget ved ventetiderne.

Jeg synes, der må være nogle byrådspolitikere i Randers, der får lidt røde ører, hvis det er et generelt problem, at man skal vente så længe på at få sine hjælpemidler. Anni Mathiesen, handicapordfører, Venstre.

Men samtidig er ingen af de to meget for at lovgive om sagsbehandlingstiderne. Daniel Toft Jacobsen mener, at det er vigtigt at holde fast i servicelovens mål om at tage udgangspunkt i individuelle behov.

- Så det er et dilemma. På den ene side må forskellene mellem kommunerne ikke blive for store. På den anden side skal vi også passe på, at vi ikke laver en ny detaljeret lov hver gang, vi hører sådan en historie, siger Daniel Toft Jacobsen.

'Kommuner må oppe sig'

Venstres Anni Matthiesen vil tage problemstillingen op med Kommunernes Landsforening, når hun skal mødes med KL sidst i februar.

- Men jeg synes faktisk, at kommunerne selv skulle oppe sig og sikre, at de også behandler deres handicappede borgere rimeligt, siger hun.

I Socialdemokratiet vil man inden sommerferien gå i gang med en større evaluering af handicapområdet. Og Daniel Toft Jacobsen så gerne, at man fik samlet et overblik over sagsbehandlingstiderne i kommunerne.