Minimalna neto plaća za 2020. godinu iznosit će 3.250 kuna, odnosno u bruto iznosu 4.062,51 kunu, što je za 315,51 kunu ili za 8,3 posto više od prosječne minimalne plaće za ovu godinu, utvrđeno je Uredbom o minimalnoj plaći koju je usvojila hrvatska Vlada. Usvojeni su rebalans i prijedlog proračuna za 2020., paket poreznih zakona, te izmjene kalendara blagdana.



Minimalna plaća za 2019. godinu u bruto iznosu je 3.750 kuna, čime je udio minimalne plaće u prosječnoj bruto plaći isplaćenoj u pravnim osobama u Hrvatskoj od siječnja do srpnja 2018. godine iznosio 44,4 posto. Po podacima iz obrazloženja Vladine uredbe, povećanjem bruto iznosa minimalne plaće na 4.062,51 kunu udio minimalne plaće u prosječnoj bruto plaći u pravnim osobama u prvih šest mjeseci ove godine iznosio bi 46,49 posto.



Premijer Andrej Plenković istaknuo je na početku sjednice kako je u mandatu aktualne Vlade minimalna plaća porasla za 30 posto odnosno za nešto više od sto eura. Napravili smo dobar balans za podizanje životnog standarda. Vodili smo i računa o položaju poslodavaca, kazao je. - Svi ministri na Vladi? To je dobro, to je neobično. Čestitam, rekao je na početku premijer.











Ministar rada i mirovinskog sustava Josip Aladrović rekao je da je minimalna plaća od 2013. do 2016. porasla za 134 kune, a od 2016. do 2020. za 754 kune. To po njegovim riječima pokazuje da Vlada brine o građanima s najnižim primanjima. Vlada ujedno, dodao je, vodi računa i o poslodavcima u radno-intenzivnim djelatnostima, pa im omogućuje korištenje potpora male vrijednosti, do 200 tisuća eura, kao kompenzacijsku mjeru za povećanje minimalca.



HUP: Povećanje minimalca udar na industriju



Glavni direktor Hrvatske udruge poslodavaca Davor Majetić ocjenjuje da povećanje minimalne plaće stvara veliku obavezu i udar na industrije u kojima se isplaćuje.



Majetić u odgovoru Hini na upit za komentar današnje Vladine odluke o povećanju minimalne plaće, tvrdi da poslodavci godinama povećavaju plaće u svim sektorima i svako porezno drugo rasterećenje ulažu u rast plaća te da se HUP sustavno zalaže za rasterećenje troškova poslovanja čime bi se povećale prije svega najmanje i srednje plaće, jer porezna rasterećenja na takve plaće nemaju učinka.



- Upravo je rast najmanjih plaća i najveći izazov, jer industrije koje danas isplaćuju minimalnu plaću to čine samo zato što nemaju mogućnosti platiti više, usprkos rizicima koje takva mala plaća nosi na deficitarnom tržištu rada, kaže Majetić.



Stoga, kako ocjenjuje, povećanje minimalne plaće "stvara veliku obavezu i udar na poslovanje industrija koje minimalnu plaću isplaćuju, čime se posebno dovodi u pitanje opstanak i budućnost tekstilne i kožne industrije".