Dominikanski samostan blaženog Augustina Kažotića u zagrebačkoj Volovčici ove bi godine trebao imati obnovljene ulazne stepenice. Cijenu neće platiti dominikanski red ni bilo koja instanca Crkve, nego će potrebnih 210.000 kuna izdvojiti Zagrepčani iz komunalnog novca. Odlučilo je tako Vijeće gradske četvrti Peščenica – Žitnjak koje je obnovu smjestilo u Plan komunalnih aktivnosti za ovu godinu. Odlukom da se radovi na vjerskom objektu plate iz komunalnih sredstava, Vijeće četvrti koje vodi koalicija Bandićeve Stranke rada i solidarnosti i HDZ-a, naoko nije napravilo ništa pogrešno.

Prema njihovom Pravilniku, na taj je način moguće financirati vjerske objekte, a lokalnoj samoupravi to dopušta i Zakon o pravnom položaju vjerskih zajednica. No, riječ je o gradskoj četvrti u koju spadaju iznimno siromašna naselja, a Vijeće je za obnovu tih istih stepenica i lani planiralo potrošiti 209.000 kuna. Uz to, 2018. godine su im (također u sklopu komunalnih akcija) uplanirali i sanaciju fasade (153.000 kuna) te adaptaciju multimedijalne dvorane (480.000 kuna).

Jesu li se stepenice obnavljale ili ne?

Vijećnik mjesnog odbora Volovčica, Nikola Zdunić iz platforme Zagreb je naš!, kaže kako su lani alarmirali javnost čim su vidjeli da će se na radove u samostanu potrošiti sveukupno 842 tisuće kuna. Nakon toga je, kaže, u Planu ipak ostala samo jedna stavka – financiranje multimedijalne dvorane.

“Kasnijim izmjenama je i ta stavka izbačena, ali je zato samostan te godine dobio gotovo identičan iznos u kapitalnim donacijama. Adaptacija dvorane je prema Planu koštala 480 tisuća kuna, a oni su dobili donaciju od 479 tisuća kuna. U listopadu su pak u Plan komunalnih aktivnosti za 2019. ponovno uvrstili obnovu stepenica i fasade.” pojašnjava Zdunić.

Dodaje i kako su tada tražili da se ta sredstva preusmjere osnovnoj školi Petar Preradović koja je Vijeće mjesnog odbora Volovčica zamolilo financijsku pomoć kako bi učenicima kupili LCD ekrane i ormariće za tenisice. “Vijeće gradske četvrti Peščenica – Žitnjak nas je izignoriralo, a na kraju je sada donesen Plan u kojem se opet nalazi stavka za obnovu stepenica, ali ovaj put od 210 tisuća kuna.” kaže Zdunić.

Kako bismo utvrdili zašto je obnova stepenica tako skupa i jesu li lani na kraju uopće izvedeni ikakvi radovi, kontaktirali smo tvrtku Kamenlux koja je tada dala ponudu za planiranu obnovu stepenica vrijednu 209.000 kuna. Kada smo direktora Mladena Jakovljevića pitali je li njegova tvrtka već obavila neke radove prvo nam je odgovorio da imamo krivi broj. Kada smo mu objasnili da je to broj koji je istaknut kao kontakt na stranicama njegove tvrtke, Jakovljević je rekao kako on ne zna ništa o tome. “Ja se toga ne sjećam. Možda je to radio netko drugi iz tvrtke. Otiđite na njihovu adresu i tamo ćete sve saznati”. Kada smo mu naglasili da je njegov prijedlog prilično sulud, budući da je on direktor, Jakovljević je postao nervozan i rekao kako ima posla i ne stigne s nama dalje razgovarati.

Zlatne stepenice

Upitan je i sam razlog obnove. Naime, građevina je stara svega desetak godina, a projektirao ju je iznimno cijenjeni arhitekt i akademik, pokojni Boris Magaš, poznat između ostalog i po poljudskom stadionu. Kako bi doznali što ne valja sa stepenicama i zašto je Zagreb odlučio financijski uskočiti, kontaktirali smo samostan. U kratkom telefonskom razgovoru pater Marinko Zadro rekao nam je kako je obnova po njima legitimna. “Obiđite sami malo te stepenice. Vidjet ćete da ploče štekaju”, kazao nam je.

Stoga smo poslušali njegov savjet i prošetali do samostana kako bi se i sami uvjerili u derutno stanje stepenica koje gutaju gradski novac. Kada smo stigli pred objekt, malo smo se iznenadili jer stepenice uopće ne izgledaju kao da im je potrebna hitna obnova. Iako nas je pater Zadro uvjeravao kako su opasne, mi smo pronašli tek dvije rasklimane ploče kraj rešetke za odvod i jednu stepenicu bez prednje ploče. Ostale se nisu pomicale koliko god smo skakali po njima.

Fotografije stepenica poslali smo i arhitektici Suzani Dobrić Žaji bez da smo joj otkrili o kojem se objektu radi. Upitali smo je tek treba li ih prema njenom mišljenju obnoviti. “Koliko vidim, treba im čišćenje, a ne obnova. Kamen je čitav, nema puknutih ploča, eventualno bi ga se moglo fugirati. Treba počistiti ovu travicu koja je počela rasti ispred prve stube, a ostalo je u redu”, zaključila je stručnjakinja Dobrić Žaja. Kada smo joj objasnili da se radi o stepenicama samostana koje bi trebale biti renovirane za 210.000 kuna, samo je kratko dodala kako nakon zlatnih WC-a, u Zagrebu sada očito imamo i zlatne stepenice.

Iz komunalnih akcija platit će se 980.800 kuna za četiri crkve

Ali to nije sve. Iz Plana komunalnih akcija Vijeća gradske četvrti Peščenica – Žitnjak za 2019. vidljivo je i kako će se, uz stepenice dominikanskog samostana, financirati i obnova kripte župne crkva Rođenja blažene Djevice Marije na Savici-Šancima, uređenje kapelice Sv. Vida u Petruševcu te unutarnje uređenje crkve Majke Božje Lurdske kod Zvonimirove ulice. Sve zajedno 980.800 kuna. Inače, gradske četvrti planovima komunalnih akcija obično popravljaju infrastrukturu ili grade novu, ali očito je da u njima, barem u Zagrebu, ima mjesta i za obnove sakralnih objekata.

Uz neobičnu cijenu rekonstrukcije stepenica, u tom Planu u oči upada i detalj da se crkva Majke Božje Lurdske nalazi na području gradske četvrti Donji grad i mjesnog odbora Kralj Zvonimir. Dakle, prema Planu, jedna siromašna gradska četvrt financirat će obnovu crkve u drugoj.

“Potpuno mi je nelogično da gradska četvrt Peščenica – Žitnjak financira uređenje crkve koja se ni ne nalazi na njenom području, dok matična četvrt Donji grad to nije ni predvidjela. Zašto?”, pita se gradski zastupnik HNS-a Tomislav Stojak koji misli da su sredstva za komunalne aktivnosti i ovako nedostatna. “Za takve investicije sredstva se trebaju osigurati kroz nadležne gradske urede i programe, a ne iz sredstava gradskih četvrti”, dodaje.

Telegram doznaje, a dokumenti koje smo dobili to i potvrđuju, kako je u prvobitnom prijedlogu Plana komunalnih aktivnosti za 2019. uz ime crkve Majke Božje Lurdske pisalo obnova sanitarnog čvora. I to za još 20 tisuća kuna veći iznos. Nakon što je Vijeće gradske četvrti Peščenica – Žitnjak izglasalo taj prijedlog, termin sanitarni čvor odjednom je od strane nepoznatog nekog promijenjen u unutarnje uređenje, a cifra smanjena na 298.000 tisuća kuna.

Na pitanje o cijeni, župnik nas je preusmjerio na Gradsku četvrt

Možda je zanimljivo spomenuti kako je u rujnu 2014. gradonačelnik Milan Bandić primio provincijala Franjevačke provincije Presvetoga Otkupitelja fra Joška Kodžomana sa suradnicima. Kako piše u tadašnjem priopćenju Ureda gradonačelnika “u prijateljskom razgovoru, među ostalim, bilo je riječi o aktualnim planovima uređenja unutrašnjosti župne crkve Majke Božje Lurdske u Zvonimirovoj. Gosti su najavili i aukciju slika i humanitarni koncert na kojemu će se prikupljati sredstva za uređenje crkve”.

Pet godina kasnije ovim humanitarnim akcijama očito nije sakupljeno dovoljno sredstava za njenu obnovu pa je uskočio Grad. Pokušali smo obići crkvu ali nismo mogli ući, budući da unutra već traju radovi. Župnik je bio nedostupan, ali nam je na upit o cijeni odgovorio fra Ivan Maletić, koji nam je kratko poručio da se obratimo Vijeću gradske četvrti Peščenica – Žitnjak “koje je upoznato sa svim postavljenim pitanjima”.

Morali bi postojati neki računi, ali nitko ih ne želi predočiti

Crkvi staroj 29 godina na Savici – Šancima to Vijeće je (također u sklopu plana komunalnih aktivnosti za 2019.) dodijelio 365.000 kuna za uređenje kripte. Župnik Piotr Maj u tome ne vidi ništa sporno. “Ovo je 100 posto transparentna suradnja između Grada i nas”, kazao nam je, odbijajući otkriti tko je inicijator ideje da im se dodijeli nemali novac i je li iza svega stajala propisana procedura, s obzirom na to da Zakon o pravnom položaju vjerskih zajednica kaže kako novac iz proračuna ne može biti isplaćen prije nego nadležnom tijelu obrazlože zahtjev. Isto vrijedi i na razini četvrti. Negdje bi, dakle, morao postojati pisani trag.

“To trebate pitati Vijeće gradske četvrti Pešćenica – Žitnjak”, kazao nam je župnik. Na naše pitanje što misli o tome da se novcem poreznih obveznika dodatno financiraju objekti institucije koja se već ionako financira iz proračuna i putem donacija, odgovara: “To postoji u svim normalnim državama. Ovo je dokaz da je sve u redu i da postoji suradnja s Gradom”. Zaključak da u priči ništa nije sporno, župnik je objasnio ovako: “Pa to je crkva, a ne Klub prijatelja praščića. Grad financiraju građani, a kako crkva nije privatni prostor već javni, ne znam što je loše u tome”.

Velečasni je tek od Telegrama doznao da je dobio novac za obnovu

Zanimljivo, jedini objekt za kojeg se na prvu vidi da mu je zaista potrebna obnova, upravo je onaj koji je za to prema Planu dobio i najmanje novca – 107.300 kuna. Riječ je o uređenju kapelice župe Sv. Vida u Petruševcu. Kako je došlo do financiranja tog projekta također ostaje nejasno, jer je velečasni Ante Barišić tek od Telegrama doznao da je dobio spomenuti iznos za obnovu kapelice. Što znači da ga on nije službeno zatražio, a što opet baca sumnju na cijeli proces.

“Nemam pojma o tome. To vodi mjesni odbor. Kapela je u užasnom stanju i ja sam apelirao da se obnovi, ali me o tome nitko već dugo nije ništa pitao”, kaže Barišić i dodaje da bi mu bilo drago da se kapelica obnovi, ali i da je sve prema zakonu. Smatra da su članovi mjesnog odbora kapelicu odabrali za obnovu jer je “jedino mjesto od nekog značaja u Petruševcu.”

Predsjednik Vijeća ima puno posla pa nam se nije stigao javiti

Kako su nam sugerirali velečasni Piotr Maj i fra Ivan Maletić, pokušali smo kontaktirati predsjednika Vijeća Gradske četvrti Peščenica – Žitnjak iz Bandićeve stranke, Dragana Vučića, čiji se potpis nalazi na spornom Planu komunalnih aktivnosti za 2019. godinu. Iako smo isprva dobili informaciju da će nas Vučić kontaktirati, idući dan nam je rečeno kako je otišao na put. Na našu primjedbu da to ne znači da se ne može javiti na mobitel, njegova tajnica nam je odgovorila kako Vučić zbog privatnog posla nema previše vremena. “Najbolje da se čujete kada se vrati s puta”, objasnila nam je tajnica i poklopila.

Vučić je bio dugogodišnji član SDP-​a koji je još 2009. godine govorio kako se Milana Bandića mora izbaciti iz stranke zbog kandidature za predsjednika države. Pa ipak, osam godina kasnije prešao je u Bandićevu Stranku rada i solidarnosti pritom izjavivši: “Tamo gdje je Bandić gacao po blatu, sada su lijepe asfaltirane ulice i dobar život stanovnika. To je putokaz kako na Peščenici moramo i dalje raditi”.

Za dva tjedna mora odgovoriti

Vučić možda ne mora nužno odgovoriti nama, ali morat će SDP-ovoj članici Vijeća Gordani Pejić Anić. Od 18 vijećnika ona je jedina glasala protiv prijedloga Plana komunalnih aktivnosti jer su joj obnove crkvi bile sporne. Kako doznajemo, Pejić Anić je od Vučića na posljednjoj sjednici zatražila uvid u zahtjeve temeljem kojih su u tablici komunalnih aktivnosti završila i uređenja crkvi, predračune po kojima su unesene cijene radova te pojašnjenje kako je moguće da četvrt Peščenica – Žitnjak financira obnovu crkve u drugoj četvrti. Iduća sjednica Vijeća je za dva tjedna.

I dok je u planu komunalnih aktivnosti bez problema pronađeno milijun kuna za uređenje vjerskih objekata, kvart Kozari Putevi (koji spada pod Peščenicu – Žitnjak) nije bio te sreće pa mu je dodijeljeno svega 45.000 kuna iako u tom naselju nemaju niti školu, niti vrtić niti ambulantu – pa čak ni crkvu koju bi mogli obnoviti.

Mještani Kozari Puteva, njih oko 10 tisuća, tako primjerice moraju u ambulantu u susjedni Kozari Bok gdje radi tek dvoje liječnika. Od 2005. im se obećava društveni dom i policijska postaja, a pred svake izbore, žale nam se, vladajući pokrenu priču kako “izgradnja samo što nije krenula”, ali sve stane na tome.

Nedavno su gradonačelniku Bandiću i Vijeću gradske četvrti Peščenica – Žitnjak predali i peticiju od 500-tinjak potpisa kojom se traži hitna izgradnja navedenih objekata. Pričaju nam i kako je put do škole u susjednom Kozari Boku opasan jer djeca moraju proći izuzetno nepregledan zavoj – za kojeg se sve do sada nisu našla sredstva da ga se učini preglednijim.

Bandić je darežljiv prema župama

Dok se projekte koji bi pomogli u razvoju četvrti ignorira, gradonačelnik Bandić je tijekom 2017. godine 67 puta donirao za potrebe župa, Katoličkog sveučilišta, provincija i samostana u Hrvatskoj i BiH te tako dodijelio gotovo 13 milijuna kuna.

Gradski zastupnik iz Kluba SDP – Naprijed Hrvatska!, Renato Petek tada je otkrio da je Bandić crkvama diljem Hrvatske davao novac i za ukrašavanje te rasvjetu. Župa Presvetog Trojstva u Daruvaru tako je primjerice za rasvjetu dobila 95 tisuća kuna. Izdašne potpore župe su dobile i lani. Gradski ured za mjesnu samoupravu tako im je putem kapitalnih donacija dao 5 milijuna i 859.000 kuna. Dodatnih milijun i 644.000 kuna župama u Hrvatskoj, ali i rodnoj Bosni i Hercegovini, Bandić je podijelio iz proračunskih zaliha. Zagrepčani su tako primjerice s 20 tisuća kuna sufinancirali i obnovu župne kuće u Bosanskom Brodu.

Župama čije se crkve obnavljaju prema Planu komunalnih aktivnosti gradske četvrti Peščenica – Žitnjak za ovu godinu poslali smo i upite s detaljnim pitanjima o tome kako su oni baš odabrani za obnovu ili uređenje. Za sada nismo dobili niti jedan konkretan odgovor. Sličan upit o tome tko je, kada, zašto, kako i za koji iznos dogovorio radove na crkvama poslali smo i predsjedniku Vijeću gradske četvrti Peščenica – Žitnjak, Draganu Vučiću, ali i zagrebačkoj Službi za informiranje. Odgovore još nismo dobili.