Saneringsnotan för sovplatser i parker ökar

Åsa Lindhagen (MP). Erik Slottner (KD). Humlegården. Vasaparken. Rålambshovsparken.

Publicerad

Kostnaden för att städa efter tillfälliga sovplatser i innerstaden ökar. En närapå fördubbling har skett mellan 2015 och 2016.

Men ingen kan ge säkra besked på varför det är så.

ANNONS

ANNONS

De senaste åren har kostnaderna för sanering efter tillfälliga sovplatser i parkerna ökat rejält i stora delar av innerstan. 2015 låg notan för Östermalm, Norrmalm och Kungsholmen på 3,4 miljoner kronor. Året efter var den siffran närmast fördubblad: 6,6 miljoner kronor.

Men meningarna går isär om huruvida antalet personer som sover i parkerna har ökat – och vilka det är som använder parkerna som tillfälliga sovplatser.

Enligt stadens parkförvaltning handlar det om att antalet EU-migranter som bosatt sig i parkerna har ökat och att det ligger till grund för ett ökat saneringsbehov. Men stadens EU-team, som består av fyra socialarbetare som arbetar uppsökande, delar inte den uppfattningen.

Flyttat till närförort

– Det finns inga exakta siffror men de upplever inte att antalet EU-medborgare har ökat i innerstaden. Snarare är det så att de tycker sig se en trend som innebär att de EU-medborgare som sover utomhus drar sig ut från innerstan, till närförorter eller grannkommuner, säger Sofia Månsson, biträdande enhetschef på Stockholms stads socialjour.

Uppskattningsvis finns just nu ca 750 EU-medborgare i en utsatt situation i Stockholm, som EU-teamet känner till. Ett hundratal av dessa uppskattas sova i de fyra innerstadsstadsdelarna.

Det finns också en betydande andel människor som är födda i Sverige som sover utomhus i de olika stadsdelarna, enligt Sofia Månsson.

– Men den gruppen är mindre än gruppen med utsatta EU-medborgare.

ANNONS

Parkförvaltningen som lägger ut saneringen på entreprenad berättar att det är främst i de större parkerna som städningen sker. Det är i Humlegården, Tessinparken, Vasaparkens parklek, Observatorielunden, Kronobergsparken och Rålambshovsparkens som den största delen av saneringen behöver göras.

– Men det handlar inte om bosättningar med tält eller husvagnar. Det är snarare tillfälliga sovplatser där sanerarna får plocka upp skiten efter människorna som bott där, säger Magnus Björkman som är parkingenjör i norra innerstaden.

”Fråga som behöver belysas”

Erik Slottner representerar Kristdemokraterna i stadshuset. Han tycker att polisen bör använda mer resurser till att avhysa folk från parkerna.

– Är man konsekvent så kommer folk sluta att använda platserna för bosättningar. Jag tycker att vi måste belysa den här frågan. Kostnaden för sanering är inte en aspekt som lyfts tillräckligt mycket, säger han.

– Det är framför allt tiggare det handlar om, och för dem finns det härbärge. Den fria rörligheten i Europa förutsätter att man ska kunna tjäna sitt eget uppehälle. Det är det inte frågan om här, säger Erik Slottner (KD).

Socialborgarrådet Åsa Lindhagen (MP) berättar att antalet platser på härbärgen har fördubblats senaste tiden och att uppsökare informerar om var de här individerna kan sova istället. Samtidigt för de en dialog i partiet även på högre nivå. Regeringen är väl införstådd i hur situationen ser ut och har en pågående diskussion med framför allt Rumänien.

– Det är oerhört fattiga människor som saknar skyddsnät i sina hemländer. De har så dåliga valmöjligheter att de tar sig till Sverige och sitter på gatorna i tolv timmar om dagen.

Vad skulle man kunna använda de 10 miljoner kronorna till?



– Pengar som vi använder för att sanera efter nedskräpning generellt skulle vi hellre lägga på annat. Oavsett vem det är som har skräpat ner.

Mitt har även frågat Södermalm stadsdelsförvaltning om städnotan efter tillfälliga bosättningar i parker.

– Vi håller på att se på vad det kostar, säger Kenneth Kempendahl, stadsmiljöchef.