Programmeringsspråket PHP

Enklast beskrivet så är ett programmeringsspråk, programspråk, ett språk som människan nyttjar sig utav då de skapar program eller system för datorer. I dagsläget så finns det ett hundratal olika vilka alla skapats för olika ändamål och används för att uppnå olika sorters syften. Somliga utav dessa är mer besläktade med varann än vad andra är som i sin tur skapats enbart för att uppfylla ett specifikt, unikt ändamål. Den primära anledningen till att det faktiskt finns så pass många olika och att det dessutom också konstant tillkommer fler är att de alla är duktiga på olika saker och att de människorna som sedan ska använda sig utav dem uppskattar dem olika.

Ett av alla dessa programmeringsspråken som används idag är PHP vilket är ett skriptspråk som framförallt tagits fram för webbutveckling och drivandet av diverse olika webbsajter, men som också går att använda för ytterligare mer allmänna ändamål. Det var Rasmus Lerdorf, en dansk-kanadensisk programmerare som ursprungligen tog fram programspråket år 1994 som nu ägs och produceras av PHP.

Tekniken

PHP-koderna kan antingen vävas in i HTML5 markup eller HTML, alternativt användas i kombination med något annat webbmalls system så som exempelvis webb ramar eller web content management system. Vanligast är dock att koden behandlas utav en PHP-tolk som implementeras genom en modul i själva webbservern eller som en "common gateway interface". Resultaten från koderna som tolkas formas sedan till texter, bilder eller annan form av data.

Standarden för tolken drivs av Zend Engine men är en s.k. fri programvara som kan köras av i princip vem som helst och var som helst utan att kosta något för själva användaren.

Syntax

Den huvudsakliga uppgiften för PHP är att fungera ungefär på samma vis som ett filter gör. Själva källkoden ska tolkas och därefter också översättas/omtolkas till ett slutgiltigt resultat i form av en text vilken vidare också skrivs ut. Dock så är det bara programkod som blivit utskriven med viss avgränsning, Vanligtvis använder man sig utav <?php ?>. Om det sedan skulle vara så att servern man arbetar mot inte är konfigurerad enligt standard med short-open-tag =1 så kan man också använda sig utav avgränsningen <? respektive ?>. Vad som sedan står innanför dessa kommer att kunna tolkas som helt vanlig text och behöver heller därför inte någon vidare form av behandling eller bearbetning. Så här gör man helt enkelt för att på ett så enkelt och smidigt vis som möjligt bädda in sin PHP-koder inuti ett HTML-dokument, kodningens huvudområde.

Variabler nyttjar prefix likt en dollarsymbol och all denna datatyp är utan något som helst behov utav att specificeras på förhand eftersom de helt enkelt är skiftlägeskänsliga till skillnad från klasser och funktioner. Det finns tre stycen olika typer av syntax ämnade för kommentarer:

/* */ - Dessa tillåter förekomsten utav större stycken.

// - och...

# - Ytterligare två stycken syntax som används då det enbart handlar om en eller ytterst fåtal rader.

När man begränsar strängvärdena så kan man använda sig utav antingen dubbla eller enkla citationstecken. Dock så kommer valet att påverka hur man vidare kan lägga in variabler däremellan.

Tidig Historia

Det var som sagt under året 1994 som programspråket ursprungligen tog form tack vare Rasmus Lerdorf och hans samlade Perf-skript. Så småningom så kom också att förbättra och förändra det ytterligare och det då med hjälp från programspråket C vilket är ytterligare ett programspråk vars huvudsakliga uppgift är att strukturera upp all programmering. Ytterligare skillnader gjordes sedan 1998 av två män vid namn Zeev Suraski och Andi Gutmans som fan verktyget PHP/FI under tiden som de studerade och beslöt sig för att reformera det helt och hållet. Deras färdiga version (PHP 3.0) lanserades sedan i sin tur 1998.

Version 4 - Denna version kom ut på marknaden 2000 och då i syfte till att stötta objektorienterad programmering. Sju år senare, 2007, meddelade man marknaden att dess utveckling skulle upphöra men att man skulle kunna komma åt säkerhetsuppdateringar fram tills 2008.

Version 5 - 2004 kom den här versionen ut för första gången och då för att förbättra stödet som fjärde versionen var ämnad att ge.

Version 6 - När den här versionen togs fram så var det framförallt för att man ville lansera ett stöd för Unicode. Detta stödet fanns således inbyggt i versionen tillsammans med andra utvecklingar och förbättringar. Steget till den här versionen gjorde man just för att det fann behov av de större förändringarna och arbetet påbörjade redan 2005. Dock så släpptes den aldrig utan man valde att lägga ner planerna på byggandet helt för att istället gå vidare till nästa.

Version 7 - Det här är faktiskt en version som fortfarande utvecklas och det trots att man inte ens brydde sig om att släppa sexan. 2015 släpptes 7.0.0 Alpha 1 vilken stöttas för b.la. skalär- och returtyper inom anonyma klasser och funktionsdeklarationer.