(H)

Foto: Arhiv CROPIX

Predsjednik Hrvatskih laburista Dragutin Lesar prozvao je danas Vladu da je najavom poreza na kamate na štednju ponovno ugrozila stabilnost poreznog sustava."A jedna od najvećih zamjerki investitora upravo je da se u Hrvatskoj često mijenja porezni sustav", poručio je Lesar u Varaždinu, koji je posjetio zajedno s kandidatima laburista za predstojeće izbore za Europski parlament.Zapitao se zašto Vlada ne oporezuje kapitalnu dobit, odnosno dohodak od prodaje vrijednosnih papira na tržištu, s obzirom da je, ocijenio je, oporezivanje samo kamata na štednju nepravedno i postoji opasnost da na taj način dio kapitala izađe iz financijskog sustava.Vladi je prigovorio i da je godišnji Plan upravljanja državnom imovinom donijela sa zakašnjenjem od šest mjeseci, istaknuvši da od milijun i dvjesto tisuća čestica građevinskog zemljišta u državnom vlasništvu investitorima nije ponuđeno gotovo ništa."Očekivao sam barem 50 lokacija za potencijalne investitore uz naknadu od 1 kune, ali od toga ništa. Ponuđene su tek četiri lokacije - Kupari, Dragonera u Istri, Westgate i Sveučilište u Zagrebu te KBC Rijeka Zamet. Očito da se ne zna ponuditi", rekao je Lesar.Na prozivke premijera Zorana Milanovića da oporba ne nudi rješenja za javni dug, koji iznosi 30 milijardi eura, kazao je kako laburisti imaju konkretan prijedlog koji se temelji na monetarnom suverenitetu Hrvatske."Hrvatska narodna banka, koja ima 12 milijardi eura deviznih rezervi u stranim bankama, namiruje pet milijardi javnog duga Republike Hrvatske prema stranim vjerovnicima, a država tada duguje HNB-u s počekom od dvije godine uz maksimalnu kamatu od 2 posto. Time se smanjuje pritisak na državni proračun dvije do tri godine i podiže kreditni rejting države, što znači i manje kamate kod novih zaduživanja. Potrebne su male izmjene zakona i nadam se da me premijer Milanović razumije", kazao je Lesar.Komentirao posljednje ankete o rejtingu stranaka, rekavši da su laburisti jači za 0,1 posto, ali da ih je OraH pretekao na trećem mjestu rastući brže zbog glasova razočaranih SDP-ovaca. Dodao je da su u anketi za izbore za Europski parlament još uvijek treća opcija po rejtingu.U Varaždinu su danas bili i kandidati stranke za Europski parlament Nikola Vuljanić, Monika Bogeljić, Sergej Dinić i Matija Feješ. "Građane najviše muči siromaštvo i nepravda. Borba protiv osiromašivanja građana i protiv nepravde naš je zadatak i u Europskom parlamentu, gdje se donose odluke koje uvelike utječu i na nas u Hrvatskoj", poručio je Vuljanić.Predsjednik Republike Ivo Josipović smatra da na hrvatskoj političkoj sceni treba postojati konsenzus svih stranaka oko nužnosti reformi mirovinskog i zdravstvenog sustava te prije svega lokalne i regionalne samouprave, jer bez njih ni dugoročno neće biti globalnog oporavka."Za provedbu tih najvažnijih reformi bez kojih neće biti globalnog opravka ni dugoročno, bilo bi dobro da imamo konsenzus, tim prije što za njihovu provedbu sigurno nije dovoljan mandat jedne vlade", izjavio je Josipović novinarima u sklopu tradicionalne kave s građanima u svom Uredu."Fokusiran sam na te tri prevažne reforme, velike u financijskom i političkom smislu i u smislu standarda građana i funkcioniranja države. Smatram ih neophodnima i volio bih da konsenzus oko njih postoji", dodao je.Poželjnim smatra i politički konsenzus oko reforme pravosuđa i nekih fiskalnih mjera. Za te je reforme, rekao je, potrebna jasna politička politička volja "koju neki put stranke ne manifestiraju".Novinari su ga u tom kontekstu upitali za komentar najave guvernera HNB-a Borisa Vujčića da Hrvatska ove, ali ni iduće godine, neće ostvariti gospodarski rast, a istovremeno iz vladajućih stranaka, kao i oporbe, dolaze različiti prijedlozi i modeli izlaska iz krize."Vjerujem da možemo upornim radom doći u bolju situaciju i to će se sigurno dogoditi. Ovisi o našoj spremnosti da neki put učinimo i nešto što ne izgleda najpopularnije, ali i da bez odlaganja učinimo što je moguće, pa makar bilo i malo", rekao je Josipović.Upravo zato, budući da nije gospodarski stručnjak, koncentirao se, kaže, na prijedloge koji se mogu odmah, već sutra provesti, a odnose se na pravnu regulativu i način postupanja pojedinih državnih tijela.Kao što je prije godinu dana predložio dvadesetak mjera za olakšanje dužničke krize građana, najavio je da će iznijeti listu prijedloga pravne i organizacijske naravi. "Vidjet ćemo što će od toga biti", rekao je.Jedan od problema koji treba riješiti, a koji u Hrvatskoj imaju potencijalni investitori, vezan je uz "dobivanje papira", ističe Predsjednik, koji se zauzeo da se procedure učine bržima i jednostavnijima, "jer bez pravne i upravne zaštite i servisa nema dobrog posla"."Nismo dovoljno fleksibilni i ne znam zašto nemamo puno liberalnije propise za stjecanje boravišta, prebivališta, pa i državljanstva za one ljude koji su spremni iz drugih zemalja investirati u Hrvatskoj, poput drugih zemalja Europe", dodao je.Novinare je zanimalo i kako gleda na različite najave iz Vlade vezano uz uvođenje, odnosno neuvođenje novih poreza, konkretno poreza na kamate na štednju, a Josipović kaže kako bi bilo dobro da se porezni sustav ne mijenja često."Sigurnost i stabilnost su sigurno važni faktori za investiranje, a možemo u ovom slučaju možda reći da je riječ o donekle izvanrednoj situaciji jer se mjere traže upravo pod pritiskom konsolidacije javnih financija. Ali, naravno da je dobro da se najave poreza i razmatranje o njima čine oprezno, a kad dođe najava da se ona i ostvari. A bilo bi dobro da se porezni sustavi ne mijenjaju često", rekao je.Predsjednik je zadovoljan podrškom koju ima među građanima, iako posljednje ankete pokazuju da se ta potpora smanjila. "Da, nešto se spustila potpora, ali s obzirom na opće stanje u državi to nije nešto što se ne bi moglo očekivati. Ono što mene brine je pad popularnosti cijeloj političkoj sceni. To pokazuje da postoji potreba jasnih reformi i konsenzusa oko njih", rekao je.Peticiju za ukidanje odredbe o "sramoćenju" iz Kaznenog zakona Josipović neće potpisati jer potpisivanje peticija, kako je rekao, nije primjereno instituciji Predsjednika Republike.No, smatra da je dosadašnja praksa pokazala da je ta odredba primijenjena na pogrešan način. "Za očekivati je da će zakonodavac intervenirati i promijeniti neke stavke u zakonu da bi se osiguralo da kazneno-pravna represija ne bude represija javne riječi", rekao je.Josipović danas odlazi u Vatikan gdje će sutra nazočiti kanonizaciji dvojice papa - Ivana XXIII. i Ivana Pavla II. Taj odlazak, rekao je, izraz je poštovanja prema dvjema povijesnim ličnostima, dvojici papa, od kojih je jedan izravno pomagao Hrvatskoj kad joj je bilo najteže. To je i izraz poštovanja prema onim hrvatskim građanima koji su vjernici, a i prilika da se razgovara s brojnim stranim državnicima koji će nazočiti, dodao je.Nakon Vatikana, Predsjednik odlazi u Turkeministan, a zajedno s njim i delegacija hrvatskih gospodarstvenika. Josipović kaže kako su takva putovanja važna za uspostavu i otvaranje kontakata te za mogućnost da se potpišu i neki poslovni ugovori, u konkretnom slučaju nastavak već započetih poslova vezanih uz brodogradnju.