Izraelska veleposlanica u Republici Hrvatskoj Zina Kalay Kleitman posjetit će krajem tjedna Split, gdje će joj predstavnici Splitskog sveučilišta izložiti projekt strateškog partnerstva s uglednim izraelskim Institutom za tehnologiju Technion, o čemu su razgovori započeli prilikom posjeta rektora prof. dr. sc. Šimuna Anđelinovića i Rektorskog zbora prije dva mjeseca toj zemlji.



Prijedlog je Splitskog sveučilišta da se kroz suradnju s Technionom na zemljištu površine oko 200 tisuća kvadrata koje je Sveučilištu darovala Općina Klis formira "Kampus Klis", moćni tehnološki park, započne strateško partnerstvo u STEM području, pokrenu zajednički studijski programi na engleskom jeziku diplomskih i postdiplomskih studija, kao i suradnja u području transfera tehnologija po izraelskome modelu, privuče venture kapital, pokrene zajednički nastup prema EU fondovima i suradnja u inovativnim oblicima edukacije.



Uloga doma na Spinutu



Prema riječima prof. dr. sc. Marka Rosića, prorektora za logistiku, informacijsku infrastrukturu i optimizaciju Sveučilišta u Splitu, "Kampus Klis" je investicija vrijedna oko 80 milijuna eura, a uključivao bi studentski smještaj i prostore za gostujuće profesore, sveučilišnu bolnicu, odjel za mediteransku poljoprivredu i pet zgrada za tvrtke visoke tehnologije.



- Dok se "Kampus Klis" ne izgradi, uredili bismo zgradu bivšeg studentskog doma na Spinutu kao sveučilišni poduzetnički inkubator, kako bismo stvorili temelje za moguću suradnju s Technionom. Taj projekt uz podršku Europskog fonda za regionalni razvoj u vrijednosti tri milijuna eura omogućio bi razvoj poduzetničkog inkubatora za nove tehnologije, startupove, te program postakademskog zapošljavanja, odnosno, studentskog poduzetništva.



Uredio bi se hardver laboratorij; prostor za testiranje aplikacije i uređaja, akcelerator program, modularni uredi, coworking space; prostor s jedinicama za rad i solarna elektrana – navodi prorektor Rosić.



Cjelovito rješenje za razvoj poduzetništva u području visokih tehnologija predstavio nam je i Krešimir Budiša, direktor Tehnološkog parka Sveučilišta u Splitu te Centra kompetencija u STEM području i voditelj istoimenih projekata, oba prijavljena na strukturne fondove EU-a protekle godine, ukupne vrijednosti deset milijuna eura:



- EU fondovima Sveučilište planira od Splita s okolicom učiniti jedinstveni ekosustav za razvoj startup kompanija u području visokih tehnologija, kojima će biti omogućena kompletna podrška, od upisa studija na Sveučilištu, kroz program postakademskog zapošljavanja i nastavnih baza preko stipendija, kapitala za početak razvoja poduzetničkog pothvata, infrastrukture, opreme, novca, kontakata i vizije za njegov ubrzani razvoj.



Sve to je zapravo vraćanje znanja koje Sveučilište posjeduje, preko mladih ljudi, u zajednicu iz koje potječe u pogledu novih radnih mjesta i iskoraka prema visokim tehnologijama, a sve počevši od najvećeg inkubatora u Dalmaciji, bivšeg OH Doma na Spinutu sa 150 radnih mjesta, te prostorom za 30 novih poduzetnika i svom pratećom infrastrukturom - navodi Budiša.

Prof. dr. Primorac: Sjajna suradnja Prof. dr. Dragan Primorac, profesor na Splitskom sveučilištu, globalni ambasador Sveučilišta Penn State i predsjednik Hrvatsko-izraelskog poslovnog kluba: - Izrael i Hrvatska sjajno surađuju u nizu različitih područja, međutim, još uvijek nedostaje snažna gospodarstvena suradnja. U Izraelu je uloga sveučilišta i znanstvenih institucija ključna u pokretanju tzv. tehnološkog poduzetništva temeljenog na znanju i inovacijama, i Hrvatska na tom primjeru treba temeljiti veliki dio svoje budućnosti ako želi u svijetu globalne ekonomije biti konkurentna. Osim toga, taj koncept je sjajan u zadržavanju mladih i obrazovanih u Hrvatskoj, no države mora promijeniti svoj koncept djelovanja i aktivnosti usmjeriti na poticanje istraživanja i razvoja na sveučilištima, u industriji i privatnom sektoru, uostalom, kako to Izrael čini zadnjih 30-ak godina.

Moguće školovanje u Izraelu U sklopu posjeta Izraelu upoznati smo s radom vrhunskih sveučilišta i instituta, gdje je zanimljivo da znanstvene ustanove imaju misiju transfera tehnologija kao pokretača gospodarstva. U planiranju strateškog partnerstva željeli bismo takav model prenijeti u Split kako bismo mladim ljudima nakon školovanja omogućili zaposlenje u inovativnim tvrtkama i pokrenuli dalmatinsko gospodarstvo. Također se otvara mogućnost školavanja i stipendija u Izraelu na tri do šest mjeseci, gdje su fenomenalni uvjeti - kazao nam je rektor Šimun Anđelinović.

Mogućnost strateškog partnerstva s Techionom velika je prilika za Sveučilište u Splitu jer je izraelski Institut međunarodno priznata institucija u istraživanju nanotehnologije, medicine, energetike, programa autonomnih sustava, svemirske tehnologije i istraživanja voda.U zadnjih trinaest godina čak su četvorica dobitnika Nobelove nagreda znanstvenici s Techniona; Splitsko sveučilište je već posjetio, a u lipnju u Hrvatsku dolazi, koji će sudjelovati u radu "The Tenth ISABS Conference on Forensic and Anthropologic Genetics and Mayo Clinic Lectures in Individualized Medicine", jednog od najznačajnijih svjetskih znanstvenih događaja koji se održava u Dubrovniku, a čiji je suorganizator Sveučilište u Splitu.S druge strane, u Hrvatskoj je nedavno boravio i nobelovac, koji je prije više od 30 godina, upravo na Technionu, pokrenuo kolegij o tehnološkom poduzetništvu.Splitsko sveučilište već se pokazalo kao pouzdan partner u suradnji s jednim od najvećih američkih sveučilišta Penn Stateom i njemačkim lancem zdravstvenih ustanova iz Bavarske Regiomed Kliniken, a sada želi pokrenuti procese kako bi postalo europski partner Techniona, koji je na globalnoj razini u strateškom partneru sa Sveučilištem Cornell iz New Yorka i kineskim Guandongom.S Technionom surađuju najjače svjetske tehnološke tvrtke, smatraju se izraelskim tehnološkim motorom, od 1995. do 2014. utemeljli su 1602 kompanije, od kojih je 800 aktivno, a treći su na indeksu Newyorške burze, nakon SAD-a i Kine. Među brojnim znanstvenim postignućima posebno se ponose inovacijama na području lijeka protiv Parkinsonove bolesti, razvojem robotičke tehnologije, omogućavanjem kretanja paraplegičara, ali i memory stickom.