A Magyar Nemzet megszerezte a legfrissebb jelentést. Lehet, hogy nem a helyzet romlott, csak az ellenőrzés javult?

Ezt jelentette be Kásler Miklós. De részleteket majd csak napok múlva árulnak el.

Összesen 15 389 kórházi fertőzés történt tavaly, mondta az RTL Klub Híradónak Böröcz Karolnia epidemiológus, ebből 440-en meghaltak, ők azok, akik biztosan fertőzések miatt haltak meg. Mindez azután derült ki, hogy felkerült az ÁNTSZ honlapjára a 2017-es év kórházi fertőzéseiről szóló jelentés. A Társaság a Szabadságjogokért nevű jogvédő szervezet szerint "a kormány folyamatosan trükközik az adatok nyilvánosságával", és most is "titokban került fel" a jelentés. Ezt arra írják, hogy nem a korábban az adatoknak helyet adó Országos Epidemiológiai Központ honlapján, hanem az ÁNTSZ-én olvasható.

De "most legalább részinformációkat szerezhetünk, hogy mi történt tavaly." Persze sok esetben elképzelhető, hogy egyszerűen nem tüntetik fel a statisztikában a további fertőzéseket, hangzott el az RTL-en, így ezek a számok sem biztos, hogy pontosak.

A részletek:

Az enterális nosocomiális járványok főként a belgyógyászati jellegű (26), rehabilitációs (22), ápolási és krónikus belgyógyászati (20), pszichiátriai (13) osztályokon fordultak elő. Ezeken kívül még 1 intenzív osztályon és 5 manuális osztályon (sebészet, érsebészet, ortopédia, urológia) is előfordult enterális járvány. A vírusok okozta enterális járványok kialakulásának gyakori kockázati tényezői a vizsgálatok alapján az egészségügyi dolgozók, illetve az elkülönítési lehetőségek hiánya, valamint a zsúfoltság.

A calicivírus okozta járványok (38 járvány) belgyógyászati jellegű osztályokon kívül, manuális ellátást végző osztályokon (sebészet, érsebészet, ortopédia, urológia) is jelentkeztek. A 8 rotavírus okozta járvány közül mindössze 3 fordult elő csecsemő és gyermekgyógyászati osztályon, 1-1 járványban volt érintve intenzív osztály, rehabilitáció, pszichiátria, ideggyógyászat, gastroenterológia, fertőző osztály és tartós ápolási osztály.

A 2016-ban előfordult 6 járványhoz képest 2017. évben 17 nem specifikus légúti járványt jelentettek a kórházak a következő megoszlásban: 6 influenza A (H3N2) vírus, 1 influenza A (H1N1) vírus, 3 influenza A vírus, 1 influenza B vírus, 3 influenza szerű ismeretlen eredetű járvány (2 járványban a mikrobiológiai vizsgálat negatív, 1 járványban mikrobiológiai vizsgálat nem történt), 2 kanyaró, valamint 1 Legionella pneumophila okozta járvány. Az érintett osztályok a következők: intenzív osztály, traumatológia, ortopédia, rehabilitáció, kardiológia, belgyógyászat, pszichiátria, fertőző, nephrológia, sürgősségi, radiológia, infekciókontroll és krónikus belgyógyászati ellátást végző osztályok.

A nem specifikus járványok közé sorolható 2 rühatka okozta járvány is, amelyek krónikus belgyógyászati és hematológiai-, őssejt-transzplantációs osztályokon fordultak elő.

A bejelentett 30 specifikus járvány 20,0%-a - 2017. évben ez 6 járvány - Clostridium difficile okozta esethalmozódás volt (2016. évben 6 járvány – 19,4 %). A további 24 járvány megoszlása: 7 véráramfertőzés, 2 sebfertőzés, 2 alsó légúti, 10 kevert fertőzés, 1 húgyúti fertőzés, valamint 1 bőr- és lágyrész fertőzés.

A specifikus nosocomiális járványok közül 4 (13,3%) kórokozója volt MRSA. A kórkép egy járványban véráramfertőzés, egyben sebfertőzés, egyben pneumónia, egyben pedig seb-, bőr- és lágyrész fertőzés volt; egy intenzív osztályt, egy PIC-et, egy traumatológiát és egy hosszúápolási osztályt érintett. Az MRSA járványokon kívül a többi specifikus járvány (N: 14 járvány) 46,7%-ában lehetett multirezisztens kórokozó kóroki szerepét igazolni: 11 járványban multirezisztens Acinetobacter baumannii (MACI), 1-1 járványban multirezisztens Pseudomonas aeruginosa (MPAE), ESBL termelő Klebsiella pneumoniae, karbapenem rezisztens Pseudomonas aeruginosa volt.

Két járványt Staphylococcus aureus, egy-egy járványt Serratia marcescens, Pseudomonas aeruginosa, Enterobacter cloacae, Pantoea agglomerans okozott. A specifikus járványok kialakulásának helye a Clostridium difficile járványok kivételével 51,9%-ban felnőtt és gyermek intenzív ellátást végző osztályok, 22,2%- ban a manuális osztályok (sebészet, traumatológia, ortopédia), 11,1%-ban belgyógyászati jellegű (belgyógyászat, infektológia, gastroenterológia) osztályok, valamint 11,1%-ban PIC és neonatológiai részlegek, illetve 3,7%-ban hosszú ápolási osztályok voltak.

A Clostridium difficile okozta járványok azonban elsősorban a belgyógyászati jellegű (gastroenterológiai, tüdőgyógyászat), valamint krónikus ellátást végző osztályokon alakultak ki, de előfordult intenzív, illetve sebészeti és traumatológiai osztályon is.

A 2017-ben bejelentett nosocomiális járványok mintegy 71,7%-át a lakosság körében cirkuláló vírusok okozták. Az enterális specifikus és nem specifikus járványok (63 enterális járvány) tették ki a bejelentett járványok 59,4%-át és a megbetegedések több mint 72,2%-át (1 126 megbetegedés). A nem specifikus enterális járványok száma 33,7%-al csökkent az előző évhez képest, ugyanakkor a bejelentett nem specifikus légúti járványok száma csaknem háromszorosára emelkedett. A specifikus járványok a bejelentett éves járványok 28,3%-át tették ki.

A specifikus járványokat 20%-ban (2016. évben 19%) Clostridium difficile, 46,7%-ban multirezisztens kórokozó okozta.

Szinte elkerülhetetlen, hogy a nem specifikus járványt okozó, enterális vagy légúti vírust hordozó tünetes beteggel ezek a kórokozók bekerüljenek az egészségügyi intézményekbe, ugyanakkor a dolgozók megfelelő felvilágosításával, időben meghozott infekciókontroll intézkedésekkel, és influenza cirkulációt megelőző időszakban a kockázati csoportokban elvégzett védőoltás kivitelezésével ezen járványok kialakulásának rizikója jelentősen csökkenthető. Úgy a specifikus, mint az aspecifikus járványok kórokozóinak a fekvő beteg intézménybe való bejutását, illetve az intézményen belüli átvitelének megelőzését szolgálják a kórházak által évente aktualizált intézkedési tervei.

Hogy pontosan mely kórházakban, melyik betegség volt a jellemző, hogy az ott szerzett fertőzésektől hányan lettek betegek, vagy haltak meg, ugyanakkor továbbra is rejtély, ugyanis "a jelentés ugyanis továbbra sem érthető az átlagembernek", írja a szervezet.

ÁNTSZ reakció Dr. Kovács Attila mb. országos tisztifőorvos cikkünk megjelenése után közleményt küldött, amelyben azt írta a TASZ-nak címezve sorait, hogy az Országos Epidemiológiai Központ 2017. március 31-én jogutódlással megszűnt, így a Nemzeti Nosocomialis Surveillance 2016. évi és 2017. évi jelentései az antsz.hu honlapon érhetők el. A TASZ által hiányolt 2017. évi kórházi fertőzésekre vonatkozó éves jelentés hetek óta nyilvánosan elérhető az antsz.hu honlapon. Annak tartalmáról a szakma régóta tájékozódhat. A szakmai anyagok, így ez a jelentés sem nélkülözhetik a szakkifejezéseket. Ennek megfelelően annak értő olvasásához szakmai ismeretrendszer szükséges. Amennyiben a TASZ ezzel nem rendelkezik, úgy javasoljuk a témában jártas orvos-szakértők igénybevételét.

Ezért továbbra is várják az általuk indított perek kimenetelét, mert a minisztérium nem hajlandó kórházakra lebontva kiadni az adatokat.