Suomen propagandan vastainen iskuryhmä varautuu Venäjän kovenevaan informaatiosotaan.

Suomi juhlii ensi vuonna 100-vuotisjuhlavuotta, mikä saattaa koventaa Venäjältä Suomeen kohdistuvaa propagandaa. Näin arvioi iskuryhmän puheenjohtaja, valtioneuvoston viestintäjohtaja ja Suomen turvallisuuskomitean asiantuntijajäsen Markku Mantila Lännen Medialle.

– Hälytysmerkkejä näkyy jo. Venäjän mediassa Suomen itsenäisyyden laillinen perusta on haastettu monta kertaa. Mediassa epäillään, että olemme vahingossa päässeet itsenäiseksi, mikä on kyseenalaista, Mantila sanoo.

Myös Suomen mahdollinen Nato-jäsenyysprosessi käynnistäisi Mantilan mukaan mittavan Suomeen kohdistuvan propaganda-aallon.

– Suomalaiseen mediakeskusteluun arvatakseni ilmestyisi väitteitä, joiden mukaan vallanpitäjät esimerkiksi valehtelisivat Naton kustannuksista ja että Naton myötä suomalaisia sotilaita vietäisiin tapettavaksi merten taakse.

Kaikki tällainen vaikuttaminen Mantilan mukaan lisääntyy, jos mielipidemittauksissa Naton suosio lisääntyy.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Mantila: Infosodalla voi olla merkitystä pitkällä aikavälillä

Mantilan mukaan pahinta, mitä Suomeen kohdistuva infosota voi saada aikaan, on se, että suuri osa suomalaisista alkaa uskoa valheisiin.

– Täytyy korostaa, etten usko, että näin tapahtuisi. Mutta jos aikaa menee ja valheellista tietoa jauhetaan mediassa jatkuvasti, sillä voi pitkällä aikavälillä olla merkitystä. Tärkeää on, että Venäjän infovaikuttamisesta ylipäätään puhutaan avoimesti mediassa.

Juuri tämän vuoksi Mantilan vetämä iskuryhmä perustettiin noin vuosi sitten. Se koostuu valtioneuvoston kanslian ja eri ministeriöiden asiantuntijoista, jotka vaihtavat järjestelmällisesti tietoja keskenään.

Ryhmän tavoitteena on saada mahdollisimman hyvä kokonaiskuva Suomeen kohdistuvasta infovaikuttamisesta ja kertoa kansalaisille, millaista propaganda on.

Iskuryhmän tavoitteena on myös ennakoida tulevia mahdollisia propaganda-aaltoja, että tilanteen ollessa päällä disinformaatioon osataan reagoida nopeammin.

– Yritämme jo muutaman ensimmäisen tunnin aikana reagoida valheellisiin väittämiin, ampua ne alas. Olemme myös kouluttaneet sata virkamiestä tunnistamaan tätä propagandaa paremmin.

Suomen verkosto-malli on herättänyt kiinnostusta myös ulkomailla. Mantila sanoo, että hän on käynyt puhumassa Suomen kokemuksista jo muun muassa Ruotsissa. Muitakin vierailukohteita on luvassa myöhemmin.

– Suomi ei ole yksin informaatiovaikuttamisen kohteena. Me olemme itse asiassa marginaalinen kohderyhmä.

Mantila sanoo, että infosodassa on perimmiltään kyse arvomaailmojen taistelusta.

– Naapurissamme halutaan kyseenalaistaa läntinen demokratia yhteiskuntamallina. Kansainvälisellä yhteistyöllä pystymme selvittämään, ovatko disinformaatiokampanjat samanlaisia joka maassa, onko informaatiosodassa jotain asioita, jotka toistuvat kaikkialla.

Suomessa on tällä hetkellä rauhallista

Hieman ennen Krimin miehitystä ja etenkin sen jälkeen Venäjän disinformaatiokampanja kävi Mantilan mukaan kuumilla kierroksilla myös Suomen suuntaan. Viimeiset muutamat kuukaudet ovat olleet kuitenkin hiljaisia.

– Tämä saa uskomaan, että Suomi on voittanut informaatiovaikuttamisen ensimmäisen erän. On osoitettu, että kansakunnan henkinen kestävyys on niin hyvä, ettei meitä kannata trollata.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Seuraava kierros on Mantilan mukaan todennäköisesti kulman takana.

– Uuden viestintäteknologian kautta infovaikuttamisesta on tullut pysyvä riesa.

Mantila väittää, ettei Suomessa edes vielä ymmärretä infovaikuttamisen aiheuttamien ongelmien mittasuhteita. Hän muistuttaa, että nettiin ladatut tiedot, myös disinformaatio, jäävät elämään bittivirtaan.

Hän ottaa esimerkiksi Donetskin kansantasavallan, jota ei ole oikeasti olemassa tunnustettuna valtiona. Netistä kuitenkin löytyy ”Donetskin kansantasavallan diplomaattiedustusto”, joka tuottaa nettiin virallisen näköistä tietoa kansantasavallasta.

– Jos esimerkiksi joku opiskelija tulevaisuudessa kirjoittaa esseen Krimin alueesta, niin mitä hän tekee ensimmäisenä? Googlaa. Ja hän löytää helposti kymmenittäin sellaisia tietopaloja, dokumentin näköisiä aineistoja, joilla ei ole mitään sijaa totuuden kanssa.

– Syvästi virheellistä informaatiota voi päätyä hyvinkin kunnianhimoisiin opinnäytetöihin ja julkaisuihin.

Mantila pitääkin tärkeänä, että tällaista disinformaatiota käsitellään aktiivisesti julkisuudessa, jotta myös faktat pääsevät kunnolla esille. Mielipiteitähän jokainen voi esittää vapaasti.

– Disinformaatio ei ole leikin asia lainkaan. Me näemme vasta joskus 10 vuoden päästä, miten verkkoon kertynyt, massiivinen disinformaatio on vaikuttanut meihin.

Fakta: Infosota

Infosota on muun muassa valheellisten tietojen ja kuvamanipulaation levittämistä, poliitikkojen lausuntojen valikoivaa siteeraamista ja keskustelupalstoille syötettäviä sepitteellisiä kommentteja.

Mantilan mukaan Venäjän medioissa luodaan jatkuvasti mielikuvaa hyvästä idästä ja pahasta lännestä.

Venäjän tavoitteena on rikkoa infosodalla lännen ja Euroopan unionin yhtenäisyyttä.

Yle on kertonut Pietarin trollitehtaasta, jossa työskentelee arvioiden mukaan noin 500 ihmistä. Trollien tarkoituksena on muokata mielipiteitä Venäjä-myönteisiksi ja siirtää keskustelua kuviteltuihin, venäläisryhmiä vastaan luotuihin uhkakuviin.

Suomesta löytyy Mantilan mukaan kourallinen ”hyödyllisiä idiootteja”, jotka levittävät Suomi-vihaa Venäjällä ja sotkevat asioita Suomessa. Esimerkiksi erilaisilla nettialustoilla esitetään väitteitä, ettei Mainilan laukauksia lauottu lainkaan tai että ne ammuttiinkin Suomen puolelta silloisen Neuvostoliiton puolelle.