Maailmanlaajuinen Living Planet -indeksi osoittaa, että selkärankaislajien populaatioiden yksilömäärät ovat vähentyneet 58 prosenttia vuosina 1970–2012. Maailman nisäkkäiden, lintujen, matelijoiden, sammakkoeläinten ja kalojen yksilömäärä on siis vähentynyt keskimääräisesti yli puolella reilussa 40 vuodessa. Keskimääräinen lasku on kaksi prosenttia vuodessa, eikä vauhdin hiipumista ole näkyvissä.

– Tämä selkeästi osoittaa, että on tehtävä isoja muutoksia, että tämä käyrä saadaan kääntymään toiseen suuntaan. Jos näin ei tapahdu, niin tämä ei ole vain luonnon ongelma, vaan meidän ihmisten ja ihmiskunnan ongelma. Ei ole enää mahdollista tuottaa meille ruokaa, vettä ja energiaa, jos ekosysteemit eivät yksinkertaisesti toimi, sanoo WWF Suomen pääsihteeri Liisa Rohweder.

Maailman kalakannoista kolmannes on ylikalastettu ja romahtaneita tai elpymässä romahduksesta. Kalakannoista 60 prosenttia kalastetaan kestävyyden rajoilla. Tuhansia hain eviä (oik.) kuivattiin Hong Kongissa vuonna 2013 teollisuusrakennuksen katolla. Arviolta 26-73 miljoonaa hainevää kaupataan vuosittain. Maailman 430 hailajista 143 on uhanalaisia. Kiinalaiset pitävät haineväkeittoa suurena herkkuna.

Luonnon monimuotoisuuden heikentyminen liittyy kiinteästi niitä ylläpitävien ekosysteemien tilaan. Ekosysteemien tuhoutuminen on haitallista myös ihmisille, koska kasvit, eläimet, ilma, vesi, maaperä ja mineraalit tuottavat meille ruokaa, juomavettä, puhdasta ilmaa, energiaa, lääkkeitä ja virkistysmahdollisuuksia. Lisäksi olemme riippuvaisia terveestä ja monimuotoisesta luonnosta: se säätelee ja puhdistaa vettä ja ilmaa, luo suotuisat ilmasto-olosuhteet, takaa pölytyksen ja siementen leviämisen sekä säätelee tuholaisten ja tautien leviämistä.

Sadan vuoden aikana olemme menettäneet 97 prosenttia tiikereistä. Salametsästyksen lisäksi tiikereitä uhkaa elinalueiden häviäminen ja pirstoutuminen maa- ja metsätalouden tieltä. Viime vuonna Indonesiassa paloi yli kaksi miljoonaa hehtaaria metsää.

1970-luvun alkuvuosista lähtien ihmiskunta on käyttänyt enemmän luonnonvaroja kuin maapallo pystyy kestävästi tarjoamaan. Vuonna 2012 olisi tarvittu laskennallisesti 1,6 maapalloa tuottamaan ihmisten kuluttamat luonnonvarat ja ekosysteemipalvelut.

Maapallon kapasiteetin voi ylittää tällä tavalla vain lyhyen ajan. Vain lyhyen ajan puita voi siis hakata nopeammin kuin ne kasvavat, kalastaa nopeammin kuin valtamerten kalapopulaatiot uusiutuvat tai päästää ilmakehään enemmän hiilidioksidia kuin metsät ja valtameret voivat sitoa. Ylikulutuksen seuraukset ovat jo selvät: kalakannat romahtavat, elinympäristöt ja lajipopulaatiot pienenevät ja ilmakehän hiilidioksidipitoisuus kasvaa.

Saimaannorppa on yksi maailman harvinaisimmista hylkeistä. Saimaannorppia arvioidaan olevan nykyisin noin 360. Koska se elää ja pesii vain Saimaalla, Suomen tulevien talvien jäätilanne on kriittinen norpan tulevaisuuden kannalta. Jos ilmastonmuutos lämmittää Suomen talvet niin lämpimiksi, että talvisin Saimaalla ei ole jääpeitettä, norpalla ei ole myöskään paikkaa mihin pesiä. Liikenne on nopeimmin kasvava ilmastonmuutoksen aiheuttaja.

Ratkaisuja on olemassa

WWF:n pääsihteerin Liisa Rohwederin mielestä myönteistä on se, että voimme kääntää kehityksen kestäväksi, koska keinot ovat tiedossa.

– Pystymme siis vaikuttamaan toiminnallamme asioiden tilaan.

Myönteisiä merkkejä on ilmassa. Esimerkiksi Pariisin ilmastosopimus on kaikkien aikojen nopeimmin allekirjoitettu ympäristösopimus. Myös Nagoyan biodiversiteettisopimuksessa sovitaan, että luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen pysäytetään vuoteen 2020 mennessä.

– Mitään uutta sopimusta ei enää tarvita, vaan pitää lähteä näitä konkreettisesti toteuttamaan, Rohweder sanoo.

Sumatran orangit ovat äärimmäisen uhanalainen laji. Elinkykyiset kannat saatetaan menettää jo vuonna 2020. Koko ajan kasvavat palmuöljyplantaasit vievät niiltä elintilan. Palmuöljy on maailman suosituin ruokaöljy. Suomessakin sitä kulutetaan keskimäärin 58 kiloa henkeä kohti, esimerkiksi valmisruoissa, kekseissä ja jäätelössä. Mies kaatoi öljypalmua Indonesiassa laittomien palmuöljyviljelmien vastaisessa taistelussa.

WWF esittää viittä ratkaisua maapallon tilan parantamiseksi:

1. Luonnon pääoman suojelu

Suojelutoimilla joidenkin lajien, esimerkiksi saimaannorpan ja afrikannorsun, määriä on saatu lisättyä. Suojelualueilla lajit voivat paremmin.

2. Kestävämpi tuotanto

Yritysten tuotantotapoja on muutettava radikaalisti. Esimerkiksi palmuöljyä tulisi tuottaa kestävien kriteerien mukaisesti. Sertifiointi takaa, että neitseellisiin sademetsiin ei kosketa, vaan plantaaseja perustetaan joutomaille.

3. Järkevämpi kuluttaminen

Ekologisessa jalanjäljessä suurin on hiilinjalanjälki. Suomessa 40 prosenttia siitä tulee asumisesta, 20 prosenttia ruuasta ja 20 prosenttia liikenteestä. Ruualla on hiilijalanjäljen lisäksi vaikutuksia maankäyttöön ja vesijalanjälkeen. Kaikista yksinkertaisin ja helpoin tapa pienentää ekologista jalanjälkeä ovat järkevät ruokavalinnat eli se, että söisimme merkittävästi vähemmän lihaa, enemmän kasviksia ja enemmän kestävästi pyydettyä kalaa. Kuluttajan pitää myös vaatia, että kaupassa myytävissä tuotteissa käytetty palmuöljy olisi sertifioitua. Suomalaiset myös ylikuluttavat. Hyödykkeitä voisi jakaa ja suosia julkisia liikennevälineitä.

4. Oikeudenmukaisempi luonnonvarojen jakaminen

Oikeudenmukaista olisi se, että alhaisen tulotason maissa kulutus voisi kasvaa ja ihmisillä olisi mahdollisuus hyvään elämään. Suomalaiset kuluttavat luonnonvaroja yli kolme kertaa maapallon kantokyvyn. Meidän pitäisi vastaavasti vähentää kulutustustamme.

5. Rahavirtojen uudelleenohjaus

Finanssisektorilla sijoitukset ja pääomat pitäisi siirtää pois fossiilisijoituksista. Tämä on voimakas keino edistää sitä, että päästäisiin hiilettömään tulevaisuuteen.

Kymmenessä vuodessa afrikannorsujen määrä on romahtanut yli 110 000 yksilöllä. Kanta on pienentynyt rajusti muun muassa salametsästyksen takia. Vaarana on, että norsut häviävät Afrikasta meidän elinaikanamme, jos salametsästystä ei saada kuriin. Nairobin kansallispuitossa Keniassa viranomaiset polttivat 105 tonnia norsujen syöksyhampaita ja 1,35 tonnia sarvikuonojen sarvia pois markkinoilta taistellakseen norsujen ja sarvikuonojen salametsästystä vastaan.

Lähteet: WWF