Työoikeuden professori Seppo Koskinen olisi järjestänyt mielenilmauksen samaan aikaan aktiivimallia vastustavan kansalaisaloitteen kanssa. Hän ihmettelee tiettyjen yksityisten yritysten valitsemista alasajon kohteeksi. Vuoden 2015 mielenilmaus oli menestys sekä Koskisen että SAK:n mielestä.

Turun yliopiston työoikeuden professorin Seppo Koskisen mielestä SAK järjestää #äänityöttömälle- (siirryt toiseen palveluun)mielenilmauksen aktiivimallia vastaan liian aikaisin. Koskisen mielestä mielenilmaus olisi kannattanut järjestää vasta sitten, kun eduskunta käsittelee kansalaisaloitetta (siirryt toiseen palveluun) aktiivimallin perumiseksi.

Koskinen näkee, että kansalaisaloitteen käsittely yhdessä mielenilmauksen kanssa olisi saattanut vaikuttaa hallituksen kantaan asiasta. Oppositio olisi voinut päästä vuoropuheluun asiassa hallituksen kanssa.

– Nyt on jumitilanne, koska hallitus on lukinnut kantansa. Myöhemmin oppositio olisi saattanut päästä hallituksen kanssa neuvottelutilanteeseen, koska hallitus on pakotettu keskusteluun kansalaisaloitteen käsittelyssä, Koskinen toteaa.

Turun yliopiston työoikeuden professorin Seppo Koskisen mielestä SAK:n olisi kannattanut järjestää mielenilmauksensa myöhemmin. Kalle Mäkelä / Yle

Itse aktiivimallia Koskinenkin kritisoi. Hänen mielestään olennaista olisi ensin esimerkiksi lisätä TE-palvelujen resursseja ja panostaa koulutusmahdollisuuksiin.

Aktiivimalli (siirryt toiseen palveluun)leikkaa työttömyysetuutta 4,65 prosenttia, jos töitä tai työtä edistäviä palveluita ei työntekijälle löydy. Koskisen mielestä tällainen seuraamus voisi olla mahdollinen vasta riittävän pitkän siirtymäajan jälkeen.

SAK:ta on arvosteltu (siirryt toiseen palveluun)muun muassa Aamulehden jutussa siitä, miksi SAK järjestää mielenilmauksen vasta nyt. Eduskunta hyväksyi aktiivimallin joulukuussa.

Suomen ammattiliittojen keskusjärjestön (SAK) järjestöpäällikön Eija Harjulan mukaan SAK reagoi huonoon esitykseen jo aiemmin kävelemällä ulos neuvotteluista osoittaakseen tyytymättömyytensä aktiivimalliin.

"Näiden yritysten kannalta kohtuutonta"

Koskinen ihmettelee myös sitä, että tässä mielenilmauksessa valitaan työnseisausten kautta joitakin ulkopuolisia yksityisiä yrityksiä kiinni päiväksi. Koskinen viittaa erityisesti (siirryt toiseen palveluun) Outokummun tehtaaseen Torniossa.

– Tämä on näiden yritysten kannalta kohtuutonta, Koskinen tuumaa.

Päivän mielenilmaus aiheuttaa kustannuksia. Koskinen totesi aiemmin Ylellä, että hänen mielestään perjantaipäivän kustannusten laskemisessa ei ole mieltä, koska tarkkoja lukuja ei voida saada. Elinkeinoelämän keskusliitto sekä SAK laskevat molemmat menetetyn päivän kustannuksia.

SAK:n Harjulan mukaan esimerkiksi työnantajalle päivä on siinä mielessä halpa, että työnantajan ei tarvitse maksaa työntekijöilleen palkkaa. Monet yritykset toisaalta joutuvat ajamaan tuotantonsa päivän ajaksi alas.

Edellinen kerta kannatti

SAK, Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ja korkeastikoulutettujen työmarkkinakeskusjärjestö Akava järjestivät edellisen vastaavanlaisen mielenilmauksen vuonna 2015. Sekä Harjula että Koskinen pitävät sitä menestyksenä.

– Vaikutus oli merkittävä, Koskinen sanoo.

– Pakkolait peruttiin. Saimme hallituksen kanssa aidon neuvotteluprosessin, Harjula muistelee.

Tälla kertaa STTK ja Akava eivät ole mukana järjestöinä, mutta niiden jäsenliittoja on mukana (siirryt toiseen palveluun)mielenilmauksessa. Asiasta on kertonut muun muassa Uusi Suomi -verkkolehti.

SAK:n 18 jäsenliittoa teki tammikuussa yksimielisen päätöksen mielenilmauksen järjestämisestä.

Näistä liitoista isosti mielenilmauksessa ovat mukana Teollisuusliitto, Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT), Rakennusliitto, Sähköliitto, Palvelualojen ammattiliitto (PAM), Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL) ja Suomen elintarviketyöläisten liitto (SEL). Loput SAK:n liitot ovat kukin hieman löyhemmin mukana, omien ratkaisujensa pohjalta. Jokainen liitto antaa jäsenilleen itsenäisesti ohjeet mielenilmauspäivän järjestelyistä.

Korjattu 2.2.2018 kello 9.29: Vaihdettu TE-keskukset TE-palveluiksi.

Korjattu 9.2.2018 kello 12.26: Ilmailualan unioni (IAU) ei tehnyt kollektiivipäätöstä mielenilmaukseen osallistumisesta.

_ _