Kelloseppä Kari Voutilaisen tekemät taidokkaat ja korumaiset rannekellot ovat nousseet kellomaailman huipulle. On niillä hintaakin: yhden ”Voutilaisen” hinnalla saa vaikka kymmenen Rolexia.

Kari Voutilaisen haastattelu on julkaistu Ilta-Sanomien painetussa lehdessä 25.10.2014. Artikkelin kirjoittaja oli vuonna 2014 myös Suomen Kelloseppäliiton puheenjohtaja. Juttu julkaistaan nyt ensimmäistä kertaa verkossa Taloussanomissa.

Kari Voutilainen elää siinä onnellisessa asemassa sveitsinsuomalaisena independent-kellonvalmistajana, ettei hänen tarvitse mainostaa eikä markkinoida kellojaan.

Maailmalla ne kelloista innostuneet, jotka ovat valmiita sijoittamaan käsintehtyyn rannekelloon (hinta alkaen 80 000 euroa), kyllä tietävät Voutilaisen.

Alkujaan rovaniemeläisen Kari Voutilaisen urassa Kelloseppäkoulusta valmistumisen (1986) jälkeen voi nähdä ihmeenomaista lahjakkuuden ja ahkeruuden huipentumista.

Voutilaisen kellot olivat esillä SIHH-kellomessuilla Genevessä tammikuussa 2017.­

Kuin uuden ajan Fabergé

Voutilainen on tämän päivän suomalaistaustainen Fabergé. Hänen huikeimmat, korumaiset kellonsa eivät sisällä pelkästään mestarin itsensä kehittämiä uniikkeja koneistoratkaisuja, vaan myös ulkoasuun on panostettu nykyajan ”tsaarien” miellyttämiseksi.

Voutilainen GMT-6 valmistui hyväntekeväisyyshuutokauppaa varten.­

Fabergén kultaseppä­sukuhan tuli maailman­kuuluksi ennen kaikkea Venäjän tsaari­perheelle 1800-luvulla tekemistään uskomattoman taidokkaista, kulta- ja jalokivi­koristeisista pääsiäis­munista.

Japanilaiset käsityömestarit valmistavat Voutilaiselle hienosti väritettyjä lakkatauluja kellonkuoreen, joka voi olla vaikkapa platinaa tai valkokultaa.

Jos jonkin pienen sveitsiläisvalmistajan luksuskellossa on edes joltakin osin ollut Kari Voutilaisen sormenjälki mukana joko koneiston tai kellotaulun viimeistelyssä tai ideoinnissa, muistaa valmistaja tämän markkinoinnissaan myös mainita.

Sveitsin Baselin jokakeväisillä kellomessuilla Baselworldissä Kari Voutilainen tarjoaa pienessä independent-valmistajien loungessa vierailleen virvokkeita ja naposteltavaa.

Kyse on paradoksista Baselworldin mittakaavassa. Luksusmerkkinä pidetty Rolex valmistaa yli 800 000 rannekelloa vuodessa, ja brändin pompöösi linnoitus päähallissa on vailla vertaa.

Kari Voutilaisen 15 artesaanin ateljeelta syntyy vaatimattomat 45 kelloa vuodessa. Mutta yhden Voutilaisen hinnalla saa ainakin kymmenen Rolexia tai pari kolme kultaista Patek Philippeä. Patekejakin tehdään 50 000 vuodessa.

Voutilainen vierastaa luksuskello-nimitystä, mutta on suostunut määrittelemään käsitteen luksustuote.

– Se on alusta loppuun käsityötä, hienoin materiaalein, tinkimättömällä toteutuksella ja viimeistelyllä. Valmistusmäärät eivät silloin voi olla suuria.

Aidon luksustuotteen pitää siis olla äärimmäisen harvinainen ja myös yksilöllinen.

Kellon kestettävä 200–300 vuotta

Voutilainen käyttää määrättömästi aikaa satoja pienosia sisältävien mikromekaanisten ihmeittensä suunnitteluun ja toteutukseen.

Antiikkikellorestauroijan koulutuksen hankkinut mestari tutkii ehtymättömällä mielenkiinnolla 100-200 vuotta vanhoja kellonkoneistoja.

Miksi nämä osat ovat säilyneet käytössä lähes virheettöminä, miksi nuo taas kuluneet? Näihin kysymyksiin hän etsii vastaukset ja ongelmanratkaisut omissa kellototeutuksissaan.

Jos Voutilainen-kellon ostaja haluaa sijoittaa 80 000–400 000 euroa uniikkiteokseensa, on valmistajan itsensä lähtökohtana ajatus, että kellon pitää kestää nuo 200–300 vuotta oikein huollettuna – ja pidempäänkin, ”ikuisesti”, jos kellosta pitää hyvää huolta.

Jopa kuoren muotoilun on mahdollistettava käytönjälkien häivyttäminen 50 vuoden tai 100 vuoden kolhuista.

Kari Voutilainen tilaa maailman parhaan teräksensä Suomesta. Eksoottiset, tänä päivänä yleistyneet hi-tech-materiaalit saavat Voutilaisen varovaiseksi.

Kellon pitää olla korjattavissa ja korvaavien osien valmistettavissa myös sukupolvien jälkeen. Terästä osaa aina työstää jokainen taitava kelloseppä.

Ateljee Sveitsissä, asiakkaita kaikkialla

Jos sujuvasti ranskaa taitavaa Voutilaista ei löydä Sveitsin Môtiersin kotikylän ateljeesta työntekijöitään paimentamassa, hän lienee näyttämässä ympäristöä kaukaa saapuneille asiakkailleen, pari vuotta uutta kelloaan odottaneille ostajille, tai kaukana jossakin kiertueella, ehkäpä Aasiassa.

Luulen tuntevani Kari Voutilaisen, mutta oikeasti en juuri tunne häntä. Hiljainen, huimia kelloavaruuksia ehtymättä pohtiva mestari ja toki arvonsa tunteva.

– Tämä on maailmankaikkeuteni. Koko elämäni pyörii kellojen ympärillä, on hän todennut.

Kelloseppä Kari Voutilainen on pitänyt esillä suomalaista kelloseppäkoulutusta ja tukenut Kelloseppäkoulua koko uransa.

Hän ei väheksy edes elektronisten älykellojen esiinmarssia, sillä ne kasvattavat hänen mukaansa ”tilapäisesti rannekelloista luopunutta väestöä” aikanaan arvokellojenkin käyttäjäksi.

Kirjoittaja on Suomen kelloseppäliiton puheenjohtaja ja Kellomies- sekä Prätkämies-kirjojen kirjoittaja.