Lapin yliopisto Rovaniemellä on Suomen ja samalla koko Euroopan unionin pohjoisin yliopisto.

Lapin yliopisto Rovaniemellä on Suomen ja samalla koko Euroopan unionin pohjoisin yliopisto. Matias Kaipio / Yle

Saamenkieliset hakijat ovat tähän asti hyötyneet saamenkielentaidostaan hakiessaan Lapin yliopistoon. Oulun yliopistossa järjestelmästä ei ole luovuttu.

Lapin yliopisto Rovaniemellä on päättänyt lakkauttaa saamenkielisten hakijoiden kiintiöpaikkajärjestelmän. Saamenkielisille hakijoille on tähän asti ollut Lapin yliopistossa kiintiöpaikkoja oikeustieteiden, kasvatustieteiden ja taiteiden tiedekuntiin.

Saamenkielinen hakija on voinut todistaa kielitaitonsa kokeella ja tulla valituksi yliopistoon ilman, että on saanut sisäänpääsykokeessa vaadittua vähimmäispistemäärää. Niin sanotulla saamenkielisten kiintiöllä on voinut päästä opiskelemaan yliopistoon hieman pienemmillä pistemäärillä kuin muut hyväksytyt.

Kiintiöjärjestelmä on tähän asti varmistanut, että myös saamenkieliset hakijat tulevat valituksi Lapin yliopistoon.

Lapin yliopiston vararehtori Satu Uusiautti kertoo, että yliopistossa on keskusteltu saamenkielisten kiintiöpaikkojen poistamisesta jo muutamia vuosia. Nyt asiasta on kuitenkin virallisesti päätetty. Uusiauttin mukaan päätökseen vaikutti muun muassa uusi opiskelijoiden maanlaajuinen valintajärjestelmä.

Lapin yliopiston vararehtori Satu Uusiauttin mukaan kiintiöpaikkoja on käytetty melko vähän. Marko Junttila

– Olemme keskustelleet syksyllä 2018 asiasta sekä tiedekunnissa että opetuksen kehittämisen ohjausryhmissä. Tuolloin jo nousi esille, että kiintiöpaikkoja käytetään melko vähän. Saamenkieliset ovat hakeneet yliopistoon yhdessä muiden hakijoiden kanssa, kertoo Uusiautti.

– Suomessa on nyt uudistettu yliopistojen valintajärjestelmää. Tästä vuodesta lähtien opiskelijat valitaan yliopistoihin ylioppilaskirjoitusten arvosanojen pohjalta.

Toisin kuin Rovaniemellä, Oulun yliopistossa saamenkielisten kiintiöpaikoista ei ole luovuttu. Oulun yliopistossa saamenkielisille hakijoille on edelleen kiintiöpaikkoja lääketieteen, biologian ja kasvatustieteen tiedekunnissa.

”Ei meitä ole niin paljoa, että täyttäisimme yliopiston”

Inarilainen Lifu Torikka haki viime keväänä Lapin yliopistoon lukemaan oikeustieteitä, mutta ei päässyt sisään.

Myös tänä keväänä Torikan aikomuksena on hakea oikeustieteelliseen, mutta tällä kertaa hän ei voi enää hyödyntää saamenkielisten kiintiöpaikkajärjestelmää.

Torikka ihmettelee kovasti, miksi yliopisto lopettaa järjestelmän.

– Ikävää, että järjestelmä lopetetaan, etenkin nyt, kun ylioppilaskirjoitusten arvosanoilla on niin suuri merkitys sisäänpääsyn kannalta. Järjestelmästä olisi ollut paljon hyötyä niille saamenkielisille, jotka eivät ole kirjoittaneet montaa laudaturia ja sisäänpääsy on kiinni vain muutamasta pisteestä.

Lifu Torikan mielestä saamenkielisille varattu kiintiöpaikka olisi voinut toimia jollekulle motivaationa hakea tiettyyn tiedekuntaan, vaikka ylioppilaskirjoitukset eivät olisi menneetkään putkeen. Ville-Riiko Fofonoff

Torikka muistuttaa, että esimerkiksi Inarissa saamenkieliset nuoret ovat käyneet peruskoulunsa miltei kokonaan saameksi. Lukioon siirryttäessä kieli vaihtuu suomeen ja se voi vaikuttaa monen koulumenestykseen.

– Voihan olla, ettei oppilas ymmärrä ylioppilaskirjoitusten tehtävänantoa oikein. Kiintiöpaikka antaisi anteeksi tällaiset tapaukset, miettii Torikka.

Torikka näkee, että saamenkielisille varattu kiintiöpaikka olisi voinut toimia jollekulle motivaationa hakea tiettyyn tiedekuntaan, vaikka ylioppilaskirjoitukset eivät olisi menneetkään putkeen.

– En usko, että meitä saamenkielisiä on niin paljon, että täyttäisimme yliopiston joka vuosi. Kiintiöjärjestelmä tukisi vähemmistökieliä. Me tarvitsemme esimerkiksi saamenkielisiä juristeja ja opettajia, sanoo Torikka.

”Yliopistojen pitäisi tiedottaa kiintiöstä, ei lopettaa sitä”

Saamelaiskäräjien kieliturvasihteeri Anne Kirste Aikio ihmettelee myös kovasti Lapin yliopiston tuoretta päätöstä lakkauttaa saamenkielisten kiintiöpaikkajärjestelmä. Aikion mielestä järjestelmä on toiminut hyvin ja se on myös motivoinut saamenkielisiä hakeutumaan yliopistoon.

Saamelaiskäräjät ei seuraa tarkasti, kuinka suuri osa saamenkielisistä käyttää kiintiöpaikkajärjestelmää hakiessaan yliopistoon. Aikion mukaan Saamelaiskäräjiltä kuitenkin kysytään asiasta usein.

– Tietojeni mukaan viime vuonna yksi saamenkielinen hakija pääsi Lapin yliopiston oikeustieteen tiedekuntaan. Eli kyllä järjestelmää käytetään.

– Ja kun sanotaan, että saamenkieliset eivät käytä sitä, niin sehän on vain hyvä uutinen. Se tarkoittaa, että saamenkieliset hakijat pääsevät yliopistoon samoilla kriteereillä kuin muutkin. Tämä järjestelmä vain mahdollistaisi pienen pisterajan alentamisen rajatapauksissa.

Aikio kummeksuu Lapin yliopiston päätöstä, sillä kiintiöpaikkajärjestelmä ei vaadi kovinkaan paljon resursseja.

– Kyseessähän on vain pieni haastattelu ja pisteiden laskeminen. Olen ymmärtänyt, että on yliopistojen omasta tahdosta kiinni, haluavatko ne käyttää järjestelmää vai eivät. Tulkitsen niin, että laki antaa siihen mahdollisuuden.

Saamelaiskäräjien kieliturvasihteeri Anne Kirste Aikio ihmettelee kovasti Lapin yliopiston päätöstä lakkauttaa saamenkielisten kiintiöpaikkajärjestelmä. Anneli Lappalainen / Yle

Saamelaiskäräjien kieliturvasihteeri painottaa, että samanlainen kiintiöjärjestelmä on käytössä myös Norjan puolella.

– Pohjoismaissa järjestelmä nähdään tarpeellisena ja sillä on melko pitkä historia. Mielestäni yliopistojen pitäisi nimenomaan tiedottaa tällaisesta mahdollisuudesta, ei lakkauttaa sitä.

Aikion mukaan saamenkielisille ammattilaisille olisi suuri tarve erityisesti terveydenhoidon ja koulutuksen alalla. Vastuu saamenkielisten työntekijöiden koulutuksesta ja saatavuudesta tulevaisuudessa kuuluu valtiolle, kieliturvasihteeri muistuttaa.

– Ministeriöiden vastuulla on miettiä vaihtoehtoja sille, miten saamenkielisten työntekijöiden saatavuus turvataan. Siellä kyllä tiedetään nämä haasteet, toteaa Saamelaiskäräjien kieliturvasihteeri Anne Kirste Aikio.