Občania, na strategický park Nitra ste prispeli 120 eur. Štvorčlenná rodina 480 eur. Robert Fico, Viktor Stromček a spoločnosť Jaguar Land Rover vám ďakujú. Pripájajú sa aj beneficienti stámiliónových zákaziek štátneho MH Investu.

Dnešné slávnostné otvorenie nového závodu automobilky Jaguar Land Rover v Nitre je dobrá príležitosť pozrieť sa bližšie, koľko do nej vláda už investovala z peňazí daňovníkov. A tiež ako pri tom jej nominanti obstarávali aspoň najväčšie zákazky štátneho MH Investu.

Výpočet všetkých zákaziek MH Investu k „strategickému“ priemyselného parku Nitra by bol dlhé čítanie. Pozrime sa aspoň na zákazky za viac ako 100 miliónov eur. V takejto superťažkej váhe boli tri.

Terénne úpravy za 230 miliónov

Najprv „Príprava strategického parku Nitra“. V decembri 2015 podpísaná za 123 miliónov, o rok neskôr dodatkom navýšená na 135 miliónov eur. Dodávateľ: Strabag pozemné a inžinierske staviteľstvo. Nasledovala zákazka „Hrubé terénne úpravy pre strategický priemyselný park Nitra“. Podpísaná s rovnakým dodávateľom za takmer 96 miliónov eur, neskôr navýšená na 112 miliónov eur.

Už v prvej zákazke na prípravu priemyselného parku za 135 miliónov eur tvorili väčšinu zmluvnej ceny hrubé terénne úpravy. Spolu na ne štátni manažéri minuli obludných vyše 230 miliónov eur. Za také peniaze sa dajú urobiť zemné práce, čiže výkopy, násypy a ich stabilizácia (bez tunelov, mostov či vozoviek), na výstavbe stoviek kilometrov diaľnic.

Ak naozaj bolo nutné pri Nitre robiť terénne úpravy za také enormné peniaze, potom išlo o úplne nevhodnú lokalitu. Vtedajší premiér Robert Fico, jeho splnomocnenec pre Jaguar Viktor Stromček i ďalší zodpovední to mali včas identifikovať a pozemky v potenciálne záplavovom území investorovi vôbec neponúkať. No vyzerá to tak, že nominanti ani špičky vládneho Smeru-SD vôbec nehľadeli na hospodárnosť a len slepo plnili želania Jaguaru. Prípadne aj záujmy osôb, ktoré vzápätí participovali na ziskoch zo stámiliónových zákaziek MH Investu na prípravu parku pre Jaguar Land Rover. To naznačuje aj výber dodávateľov.

Otázna férovosť súťaží

Pri prvej zákazke na prípravu územia MH Invest namiesto otvorenej verejnej súťaže priamo oslovil osem stavebných firiem. Štyri sa zapojili, vyhrala najlacnejšia – od jednej z dvoch slovenských firiem Strabagu. Na prvý pohľad je všetko v poriadku, oslovili predsa až osem stavebných firiem. Avšak nie všetky vtedy najväčšie stavebné firmy v SR boli medzi oslovenými. Manažéri MH Investu vynechali napríklad Inžinierske stavby Košice, Skansku SK či Vodohospodárske stavby.

Naopak oslovili niekoľko menších firiem, ktorých ročné výkony boli násobne nižšie ako hodnota obstarávanej zákazky. Je pravdepodobné, že na ňu nemali kapacity a reálne nemohli predložiť konkurenčnú ponuku. Poslúžili skôr na vytvorenie zdania, že išlo o širší výber a súťaž. Predstavitelia MH Investu by rozhodne mali vysvetliť, podľa čoho vyberali oslovených a prečo niektoré veľké firmy obišli.

Na ďalšiu zákazku na hrubé terénne úpravy už MH Invest vyhlásil verejnú súťaž. No rozsah zmien v dodatkoch podpísaných neskôr s vybraných zhotoviteľom je taký veľký, že vôbec nie je isté, či bola súťaž naozaj férová. Lepšie informovaný uchádzač, ktorý predtým v neverejnej súťaži získal prvú zákazku a už realizoval terénne úpravy v rovnakom parku, mohol mať podstatnú výhodu. A s ňou získať zákazku aj v prípade, že pri poznaní dodatočných zmien už v tendri mohla byť výhodnejšia ponuka inej stavebnej firmy.

Overiť to a skontrolovať primeranosť cien vybraného zhotoviteľa zo zverejnených dokumentov je prakticky nemožné. Príloha so špecifikáciou ceny je bez primeranej špecifikácie predmetu plnenia a jednotkových cien. V Centrálnom registri zmlúv zverejnené dokumenty tak nedávajú ani základnú informáciu, čo sa za pôvodne 96 mil. € a po dodatkoch až vyše 112 mil. € má zrealizovať a aké jednotkové ceny Strabag ponúkol.

Cesty v parku za takmer 200 miliónov

Tretia mamutia zákazka – na prípravu cestnej infraštruktúry pre strategický park Nitra – bola tiež predmetom verejnej súťaže. No o jej férovosti sa opäť dá vážne pochybovať. A to nielen preto, že aj túto zákazku získal Strabag, hoci tentoraz cez druhú z jeho slovenských firiem a už v tandeme s Doprastavom.

Kým v súťaži sa vyžadovalo dokončenie vo veľmi napätých termínoch, neskôr ich víťaznému zoskupeniu Doprastav – Strabag predĺžili až o 60 percent, niekde dokonca o 110 %. Takýto zásadný rozdiel je medzi lehotami v dodatku č. 3 a v pôvodnej zmluve. Odôvodnený meškaním stavebných povolení a nepriaznivými klimatickými podmienkami v mesiacoch november a december 2017.

Prečo je to problém? Pôvodné šibeničné termíny mohli časť záujemcov o zákazku odradiť. Buď ich zhodnotili ako príliš rizikové, alebo v pôvodných lehotách nemuseli mať voľné kapacity. Tí, ktorí ponuky predložili, mohli pre napätosť termínov vyžadovaných súťaží zvýšiť ponúkané ceny. Z termínov sa dodatočne ustúpilo, no vysoká cena pre víťazný tandem už zostala. Aj to vysvetľuje cenu až takmer 186 miliónov eur bez DPH (pri SSC figuruje vrátane DPH, preto 223 mil. €), za akú by sa dalo postaviť 10 km diaľnice v stredne ťažkom teréne, alebo aj 20 – 30 km diaľnice v rovinatom teréne.

Ešte jednu vec majú tri veľké zákazky spoločnú. Všetky tri zmluvy boli v Centrálnom registri zmlúv zverejnené tesne pre Vianocami, teda v čase, keď je najmenej pravdepodobné, že si ich všimnú novinári a dostanú primeranú publicitu. Rovnako tesne pred Vianocami bol zverejnený aj dodatok zvyšujúci cenu prvej zákazky.

Kým dôchodcom sa ušlo vianočné prilepšenie k dôchodkom, dodávatelia MH Investu – a ich beneficienti – dostali k Vianociam 2015 a 2016 tučné zákazky.

Na uvedené tri zákazky upozornila aj Nadácia Zastavme korupciu. Podľa nej by mal postup pri výbere dodávateľa preskúmať Úrad pre verejné obstarávanie, a to pre viaceré znaky obmedzenia otvorenej a férovej súťaže.

Kto má z toho prospech

Zhrnuté a podčiarknuté. Len na tri najväčšie zákazky na prípravu strategického parku Nitra minula vláda spolu 433 miliónov eur. Spolu s menšími zákazkami vyše 500 miliónov eur. Ak sa vláda mieni tváriť, že nič z uvedených zákaziek ešte investičná pomoc nebola a 125 mil. € prispeje priamo Jaguaru na jeho ďalšie investície, na účet daňových poplatníkov vláda minie možno až cca 650 miliónov eur. To všetko pre investora, ktorý z vlastného investuje 1,4 miliardy eur. A tiež pre verejnosti zväčša neznámych konečných užívateľov výhod zo zákaziek MH Investu.

Jedinou zverejnenou osobou vo vlastníckej štruktúre Strabagu s takmer 26-percentným podielom je ruský oligarcha Oleg Deripaska. Podiely iných osôb nedosahujú 25 % a teda nemusia byť zverejnené v Registri partnerov verejného sektora.

Doplnené 26.10. 2018: Podobne významné podiely ako Deripaska vlastnia finančné domy Uniqa a Raiffeisen (spolu 27,5 %) a rakúska nadácia Haselsteiner (26,4 %). Spolu 13,5 % majú menší akcionári, držiteľom 6,7 % vlastných akcií je Strabag.

Pri Doprastave je oficiálne jediným konečným užívateľom výhod s vyše 99%-ným podielom Dušan Mráz. Pri zmenách vlastníckej štruktúry Doprastavu v roku 2013 však podľa informácií INEKO aktívnu úlohu hral Miroslav Výboh, ktorý má blízko k predsedovi Smeru-SD Robertovi Ficovi. Výboh jeho spájanie s Doprastavom opakovane odmietol. Aj ďalšie indície však naznačujú, že D. Mráz nie je jediným a ani takým dominantným konečným užívateľom hospodárskeho prospechu z podnikania Doprastavu.

Podľa portálu Aktuality pravdivosť deklarovaných údajov tento rok začal preverovať okresný súd v Žiline, ktorý má na starosti Register partnerov verejného sektora. Vzhľadom na veľkosť zákaziek Doprastavu najmä v rezorte dopravy pôjde o možno najdôležitejší ale aj najťažšie overiteľný zápis, aký žilinský súd doteraz preveroval.

Výdavky vlády v réžii Smeru-SD na získanie investície Jaguaru sú takmer isto vyššie ako na ktorúkoľvek z troch automobiliek, ktoré na Slovensko prišli pred ňou. A to napriek tomu, že SR je už stabilnou súčasťou EÚ i eurozóny. Dvojciferná nezamestnanosť je pri Nitre dávno minulosťou, preto sa dá očakávať, že časť draho zaplatených pracovných miest budú obsadzovať zamestnanci zo zahraničia.

Sú politici, ktorí by minutie vyše pol miliardy eur pre investora do regiónu s nízkou nezamestnanosťou nazvali ekonomickou vlastizradou. Pravdaže, keby sami neboli jej aktérmi.

Buďme miernejší. Ide prinajmenšom o exemplárny príklad neefektívneho míňania verejných zdrojov nominantmi Smeru-SD na rekordne veľkorysú štátnu pomoc. Investorovi v regióne s nízkou nezamestnanosťou, kde už pracovnú silu treba dovážať zo zahraničia, a tiež dvorným dodávateľom MH Investu. Vyše pol miliarda eur od štátu do parku v Nitre išla zákonite aj na úkor iných verejných investícií i bežných výdavkov, ktoré by zlepšili šance na rozvoj zaostávajúcich regiónov, no vláda ich potrebu ignoruje.

Takýto prístup vlády a jej nominantov zbytočne ďalej prehlbuje pocit nespravodlivosti a hnev ľudí v menej šťastných regiónoch Slovenska.

Ján Kovalčík, analytik INEKO

Tento výstup vznikol aj vďaka finančnej podpore Fondu pre transparentné Slovensko v Nadácii Pontis.

Ak sa Vám aktivity a činnosť inštitútu INEKO zdajú prínosné, budeme radi, ak nás podporíte v našej ďalšej práci. Ďakujeme.