Itt a Patyiszéket létrehozó törvény: akár bármiről IS ítélkezhet az új bíróság

Hetven éve halott rendszert “támaszt fel” az Orbán-kormány: az 1949-ben megszüntetett, a Magyar Királyi Közigazgatási Bíróság jogutódjaként működött közigazgatási bíróságokét. A jelenlegi bírósági rendszerrel párhuzamosan működő, de a gyorsabb ügyintézés érdekében három helyett csak kétszintű intézményt létrehozó törvénytervezet a kormány honlapján olvasható, véleményezhető. A megvalósítás régi terve a kormánynak, a szöveg szerint célja pedig “a közigazgatás cselekvéseinek vonatkozásában a jog uralmának biztosítása”. Ami viszont még érdekesebb, hogy

a Fidesz-kétharmad törvénnyel azt utal az új bíróság hatáskörébe, amit csak akar, vagyis akár bármiről is ítélkezhetnek majd.

A törvényjavaslat szerint – melynek az alaptörvény nyár eleji, hetedik módosítása ágyazott meg a közigazugatsái bíróság megnevezésével – ugyanis “a közigazgatási bíróságok járnak el és döntenek közigazgatási jogvitákban, valamint törvénnyel a közigazgatási bíróságok hatáskörébe utalt egyéb ügyekben.”

A 68 oldalas jogszabálytervezet más részletszabályok mellett rögzíti, hogy a közigazgatási bírósági szervezet

legfőbb szerve a Közigazgatási Felsőbíróság lesz, melynek elnöki posztjára régóta sejteni, hogy Patyi Andrást szánja a Fidesz.

Erre elég sok jel utal, kezdve azzal, hogy idén júliusban elfogadták a lex Patyiként emlegetett jogszabályt, amely a bírák jogállásáról szóló törvényt módosította aképpen, hogy ha egy bíró rektori kinevezés miatt hagyta el az igazságszolgáltatási pályát, korábbi hivatásához pályázat nélkül visszatérhet. A közigazgatási jogász végzettségű Patyira ez éppen illik, hiszen életrajza szerint sokáig jegyző volt a XII. kerületben, majd az Akotmánybíróságon kapott állást, végül 2009-2011 között a Legfelsőbb Bíróság Közigazgatási Kollégiumánál volt bíró, mígnem 2012-től a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektora nem lett.

A Zoom.hu is írt arról, hogy noha Orbán Viktor látszólag haragudhatott a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (NKE) mellett a nyárig a Nemzeti Választási Bizottságot (NVB) is vezető Patyi Andrásra, amiért megbüntette őt az óvodai kampányolásért, sőt emiatt „bírságbajnoknak” is nevezte, mégis fideszes képviselők azért adhatták be a lexet, hogy Patyi új karrierjét egyengessék, és kinevezhessék a közigazgatási felsőbíróság élére.

Első körben azonban élve a lex Patyi adta lehetőséggel, szeptember elején Áder János köztársasági elnök újra bíróvá nevezte ki, méghozzá rögtön tanácsvezető bíróvá. Azóta Patyi vezeti az egykori legfelsőbb Bíróság helyére lépett Kúria önkormányzati és népszavazási ügyekben eljáró bírói tanácsát, vagyis a Nemzeti Választási Bizottság korábbi elnöke a választási ügyekkel foglalkozik, éppen annál a szervezetnél, ahol többek között a választási ügyek miatt lehet reklamálni.

2020-tól Esztergomban indulnak el

Ha valóban Patyi András a kiszemelt, nem kell sokat várnia újabb kinevezésére. A törvénytervezethez kapcsolódó, az átmeneti szabályokról szóló másik, 20 oldalas jogszabálytervezet arra is kitér ugyanis, hogy az Országgyűlés a köztársasági elnök 2019. február 28-ig megtett javaslatára a Közigazgatási Felsőbíróság első elnökét (lesz helyettesként másodelnök is) 2019. március 31-ig választja meg. Maga az egész rendszer azonban csak 2020-ra áll fell, január elsejétől működne, a Közigazgatási Felsőbíróság székhelye pedig Esztergom lesz, ahová korábban Orbánék még az Alkotmánybíróságot költöztették volna.

Az új bírósági szervezet párhuzamos rendszerként működne 2020-tól: a “rendes” bíróságok, amelyeknek legfőbb szerve továbbra is a Kúria marad, változatlanul büntetőügyekben és a polgári peres ügyekben, döntenek majd, míg

a közigazgatási bíróságokra a jellemzően az állam és polgárok közötti közigazgatási jogviták kerülnek majd.

A törvényjavaslat szerint az új közigazgatási bíróságok igazgatási feladatait az aktuális a miniszter látja el, nem pedig az Országos Bírósági Hivatal (OBH), illetve annak elnöke. Ezt azt jelenti, hogy nem Handó Tünde, hanem Trócsányi László dönt majd a közigazgatási bíróságok költségvetéséről, vagy éppen a bírói pályázatokról és a személyi ügyekről. Megalakul továbbá majd a 11 tagú Országos Közigazgatási Bírói Tanács (OKBT), amely a közigazgatási bírák véleményező és döntéshozó testülete lesz.

Az OKBT elnöke a Közigazgatási Felsőbíróság elnöke, és tíz tagját hat évre választják meg. Például a testület véleményt adhat, illetve javaslatot tehet a miniszternek a közigazgatási bírósági vezető felmentésére. Ha már szóba került Trócsányi László, ő nemrég úgy sommázta az új rendszer előnyeit, hogy

“a közigazgatási bíráskodás célja az egyén jogai és közérdek összhangja közötti harmónia megteremtése”.

Borítókép: Orbán Viktor kormányfő és Patyi András (utóbbi még a Nemzeti Közszolgálati Egyetem rektoraként) 2014-ben / MTI Fotó: Koszticsák Szilárd