Lagrådet anser att regeringens förslag om förbud att delta i terrororganisationer strider mot grundlagens bestämmelser om föreningsfrihet, och därför ska förslaget arbetas om och blir därmed försenat, meddelade justitieminister Morgan Johansson under onsdagskvällen till SVT och Sveriges Radio. Regeringens underlag höll inte måttet utan följer tidigare mönster.

Motståndet mot den formen av lagstiftning är kompakt inte bara på Justitiedepartementet utan även Utrikesdepartementet visade gårdagen.

Artikeln som ljudfil:

Under våren kommer ett nytt lagförslag att tas fram som enligt Morgan Johansson ska förbjuda så mycket som går av deltagande i terrororganisationer. Under gårdagen mötte Morgan Johansson den borgerliga oppositionen.

– Vi har haft en inledande diskussion, då vi har prövat en del idéer för att kunna gå fram och jag upplever att det finns en konstruktiv anda i gruppen att kunna gå så långt man kan.

Morgan Johansson har haft två år på sig sedan utredningen av regeringskansliets jurister blev klar och var ytterst den som avslog det urspringliga inititivet som togs 2013 av tidigare riksdagsledamoten Staffan Danielsson, Centerpartiet, när Johansson var ordförande i justitieutskottet.

Att regeringen i panik drar tillbaka lagförslaget är bara delvis logiskt. Lagen hade behövt prövas för att justera de brister som Lagrådet identifierat med prejudicerande domar. Ledarsidorna.se har tidigare redogjort för var några av bristerna finns i förarbetena.

Förseningen av terrorlagar tas dock inte emot med sura miner av alla i regeringskansliet. Maria Ferm, Miljöpartiet och samordnande statssekreterare i statsministerns egen stab Statsrådsberedningen, är känd motståndare till lagstiftningen. Ferm har sedan 2011 markerat att ett förbud mot deltagande är att beteckna som ett åsiktsbrott som ine kan eller får regleras. Att Sverige tvärtom bör driva på för att upphäva all sådan lagstiftning i EU markerade hon i en motion i riksdagen tillsammans med Mehmet Kaplan 2011..

Varje försening kommer nu att innebära att lagen vattnas ur ytterligare och Sverige befäster nu sin position som alla terrororganisationer ”Safe Haven” eller säkra hamn i ett Europa som annars blir allt mer effektivt på att bekämpa terrorism.

Ett annat tydligt exempel på detta är Sveriges tidigare ovilja att stifta lagar mot penningtvätt i samband med turerna kring Swedbank i Baltikum.

Swedbank i Baltikum Motsvarande 40 miljarder svenska kronor har slussats av 50 kunder inom Swedbanks kontor i Baltikum mellan åren 2007 och 2015. Samtliga 50 kunder uppvisar tydliga signaler på misstänkt penningtvätt, enligt SVT:s analys. SVT har också avslöjat att Swedbank vilselett finansmyndigheten DFS i New York, genom att undanhålla information om misstänkta kunder och transaktioner.

Stefan Löfven mötte på onsdagen den danske statsministern Lars Lökke Rasmussen. På en gemensam presskonferens efteråt sade Löfven att lagarna mot penningtvätt kan behöva skärpas, efter avslöjandena om misstänkt penningtvätt inom Swedbank. Han fick medhåll på pressträffen av sin danske kollega, som behövt tackla penningtvätthärvan inom Danske bank, som avslöjades i höstas.

“Det här är fullständigt oacceptabelt och förstör hela trovärdigheten för finanssystemet, som är så viktig för samhället. Och det riskerar att förstöra våra länders rykten” säger Stefan Löfven.

Statsministern har tidigare öppnat för att det kan behövas skärpt lagstiftning och borde ha stöd för detta. Samtliga riksdagspartier överens om att det i Sverige finns ett behov av en Magnitsijlag, som skulle kunna adressera såväl situationen i Swedbank som arbetet mot terrorism.

Men inom regeringen, främst hos utrikesminister Margot Wallström (S) finns ett motstånd rapporterar Dagens Industri, DI. När DI ställde frågan till utrikesminister Margot Wallström i veckan, skickade hon ett mejl till DI och förklarade att

”Sverige i stället följer FN och EU:s sanktioner och har inga egna nationella sanktioner”.

Magnistijlagar syftar till att ta kontrollen i ett finansiellt flöde om misstanke om brott uppstår. Ett ekonomiskt brott antas vara ständigt pågående även om det upptäcks först efter att brottet begåtts eller lagen stiftats och medger till frysning av hela transaktionskedjor.

”Den är ett betydligt mer effektivt medel än konventionella sanktioner, eftersom den siktar in sig på utlandsplacerade tillgångar och autokraternas lakejer snarare än vanliga medborgare”, skriver Bill Browder i en debattartikel i Dagens industri.

Magnitskijlagen Magnitskijlagen, på engelska Magnitsky Act, är ursprungligen en lagstiftning som antogs av den Amerikanska kongressen år 2012. Lagen innebär att den amerikanska staten har rätten att beslagta finansiella tillgångar samt neka individer, som tros vara inblandade i Sergej Magnitskijs död samt misstänks för brott mot de mänskliga rättigheterna, från att resa in i landet. Lagen gör det möjligt att vidta ekonomiska sanktioner i form av att frånta dessa individer deras tillgångar, neka dem rätten att använda banksystemet samt begränsa deras internationella rörlighet. Följande länder har vidtagit egna, liknande, åtgärder som grundar sig i Magnitsky Act: USA, Kanada, Storbritannien, Estland, Lettland och Litauen. Frågan har även varit uppe för diskussion i Europaparlamentet men ett en konkret lag har ännu inte antagits av Europeiska Unionen

Det framgick av svaret från utrikesministern och därmed regeringen att det inte finns några planer på att instifta en Magnitskijlag under överskådlig framtid. DI har kontaktat samtliga riksdagspartier med frågan om de är för eller emot en Magnitskijlag, och det visar sig att i stort sett samtliga var eniga om att välkomna en sådana lag.

Det som är värt att notera är att utrikesminister Margot Wallström följer samma argumentationslinje som Morgan Johansson följde 2013 när han avslog Staffan Danielssons motion – att det är omvärldens ansvar att Sverige får en reglering trots att regleringar av finansmarknad och terroristbrott i övriga världen vilar främst på nationell lagstiftning.

Magnitskijlagar och lagar mot deltagande i terrororganisationer har funnits i vår omvärld så långt tillbaka som 2003 i mer eller mindre samma omfattning som det förslag som regeringen nu drar tillbaka. Magnitskijlagarna, som Sverige visar sig vara motståndare till, har visat sig även kunna slå mot terrororganisationer som IS då dessa fryser hela transaktionskedjor under förundersökningen.

Med gårdagens utveckling där utrikesministern motsätter sig nationell reglering samt justitieministerns tillbakadragande av det slarvigt framtagna lagförslaget mot terrordeltagande blev det uppenbart hur ovillig regeringen är att reglera terrorism och de finansiella transaktionskedjor som medger för diktatorer som Vitrysslands president, som nyttjat Swedbank, att flytta finansiella resurser tydlig.

De stora orden som regeringen använder sig av i dialog med svenska journalister och väljare blir – när de kommer i kontakt med verkligheten och vår omvärld – till stoft. Något annat går inte rimligen att förvänta sig längre. Lagstiftningsarbetet i kampen mot terrorism följer helt enkelt det tidigare mönster regeringen Löfven uppvisat.

Allt blir till stoft.

.