Sedan 2002 har ersättningen från a-kassan inte höjts, vilket innebär att det högsta beloppet fortfarande ligger på 14 960 kronor per månad.

En tredjedel av alla arbetslösa tvingas låna pengar för att få tillvaron att fungera. Det visar statistik baserad på intervjuer med drygt 5 000 personer som går på a-kassa. Problemet är även stort bland sjukskrivna och nu höjs allt fler röster för att ersättningsnivåerna måste höjas.

Det är konsultföretaget CFI Group som genomfört intervjuer med

5143 arbetslösa personer, på uppdrag av A-kassornas samorganisation. Svaren visar att den så kallade kundnöjdheten halverats på sex år, och störst missnöje är det med ersättningsnivån.

Sedan 2002 har ersättningen från a-kassan inte höjts, vilket innebär att det högsta beloppet fortfarande ligger på 14 960 kronor i månaden. Samtidigt har priset på mat och hyror ökat, något Melker Ödebrink, kanslichef på A-kassornas samorganisation, tycker är orimligt.

– Nu måste taket för a-kassan höjas. Ersättningen är för låg vilket gör att många måste hanka sig fram genom att låna pengar, säger Melker Ödebrink till Arbetaren.

Därför efterlyser han ett regelverk som tar större hänsyn till hur priserna i Sverige förändras. Men han vill också se förändringar på fler plan.

– Vi måste också titta på hur arbetsmarknaden ser ut. Många som går på a-kassa gör det under korta perioder mellan två jobb. När de sedan blir arbetslösa en längre tid tvingas a-kassan att gå tolv månader tillbaka för att se över hur inkomsten sett ut det senaste året. Det påverkar såklart ersättningen, säger han.

Den tidigare borgerliga regeringen ville inte höja ersättningsnivån för dem som går på a-kassa med hänvisning till att allt färre skulle vilja jobba. En teori som Institutet för arbetsmarknads- och utbildningspolitisk utvärdering, IFAU, nyligen inte hittade något stöd för, skriver de i en färsk rapport.

Lena Nordqvist är ordförande i Riksförbundet Insolvens, en organisation för överskuldsatta. Hon säger till Arbetaren att allt fler arbetslösa börjat höra av sig. Extra vanligt är det nu några veckor efter jul.

– Det finns så många föräldrar som haft dåligt samvete över att inte kunna ge sina barn samma julklappar som alla deras kompisar får och som därför tagit ett snabbt lån, säger hon.

Men det handlar inte bara om snabba och relativt låga lån för julklappar. Många tvingas också skuldsätta sig på grund av oväntade räkningar som att bilen gått sönder eller något i hemmet som måste lagas.

– Det är otroligt många som inte klarar hela månaden och i princip tvingas låna pengar för att kunna köpa mat. Folk saknar marginaler och en oväntad räkning på 300 kronor kan stjälpa alltsammans, säger Lena Nordqvist.

Nu hoppas hon att regeringen lyckas höja a-kassan efter att de senast den 15 april lämnat in sin vårproposition, men än så länge är inget klubbat.

– Det är framför allt ensamstående med barn som drabbas värst. Ersättningarna måste höjas i takt med hyror och mat. En tusenlapp i månaden skulle räcka för de flesta, annars riskerar man att hamna i en ond spiral där lånen fortsätter att växa och till slut blir det ohållbart, säger hon.

Lena Nordqvist pekar också på att den som är arbetslös och dessutom skuldsatt har ännu svårare att hitta ett arbete eftersom arbetsköpare i dag har större möjlighet att kontrollera de jobbsökandes betalningsanmärkningar.

Hon efterlyser också hårdare regler för låneföretagen som begränsar möjligheterna för dem att låna ut sina pengar.

– Det blir naturligtvis en stor frestelse för många och man kanske tänker att ”nu när det ändå gått åt pipan kan jag ju lika gärna låna lite till”, säger hon.