Fyra i högsta grad utmanande år väntar de politiska församlingar som vill styra landet efter valet. Den kommunala välfärden blir en arena där utmaningarna blir extra tydliga.

Om det fortsätter som hittills saknas 62 miljarder kronor till mandatperiodens slut 2022, och det bara för en ekonomi i kommuner och landsting som precis klarar livhanken. Finansieringsgapet upp till en långsiktigt sund ekonomi är snarare 80 miljarder. Och det vid en balanserad normal konjunktur. Kraftigt ökande andel äldre och barn är största orsaken.

– Vi kan inte fortsätta som i dag, så är det. Då ökar gapet mellan intäkterna och kostnaderna med ungefär 20 miljarder per år, säger Annika Wallenskog, chefsekonom på Sveriges Kommuner och Landsting (SKL).

Paralleller med 1990-talets stålbad för kommunsektorn blir oundvikliga.

– På papperet är utmaningarna ännu större nu. Demografin ser betydligt tuffare ut än den gjorde då, säger hon.

Kommuner och landsting har länge ökat resurserna till välfärden mer än vad demografin – befolkningens sammansättning – egentligen har motiverat. Det beror på att invånarna stadigt efterfrågar mer och bättre välfärd.

I genomsnitt har kostnaderna stigit 1 procent årligen utöver det demografiska trycket. Det har klarats med höjda skatteuttag och ökade statsbidrag. Rent matematiskt är problemet enkelt: Höj skatten med 1:95 i kommunerna och 0:85 i landstingen så är det löst.

I praktiken är det knappast möjligt. Förslag om skatte-stopp eller ekonomiska straff för skattehöjande kommuner är redan ute på banan.

– Det är inte rimligt med skattestopp. Men det är heller ingen som tror att skattehöjningar är någon bra lösning. Kommuner och landsting kommer att behöva hitta nya sätt att arbeta, digitalisera och bli effektivare, säger Annika Wallenskog.

Hur passar ett valår in i den ekvationen? Människor vill ha mer och bättre välfärd. Mer och bättre blir då gärna vad politiker lovar vid val. Men nu saknas resurser till valfläsk.

Annika Wallenskog pekar oroligt på löften som far i valvinden: gratis tandvård, en barnmorska för varje mamma – förslag som driver kostnader och personalbehov.

– Är det rätt läge att lova nya reformer? Eller borde vi lägga fokus på att jobba på nya sätt? Frågan är om det går att rå på krafterna som bara vill ha mer.