Nyliberalismen är ett pr-styrt elitprojekt

Peter Hultqvist: Svenska folket har aldrig krävt vinster i skolan, privatisering och avreglering

Publicerad: 06 mars 2020 kl. 04.00

Uppdaterad: 09 mars 2020 kl. 15.37

Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet.

Foto: TT Det är hög tid att en gång för alla att konstatera att nyliberalismen med avregleringar, privatiseringar och stora skattesänkningar utan täckning sammantaget är ett misslyckat projekt. Något ingen politiker kan vara stolt över, skriver Peter Hultqvist.

DEBATT. Det är hög tid att en gång för alla att konstatera att nyliberalismen med avregleringar, privatiseringar och stora skattesänkningar utan täckning sammantaget är ett misslyckat projekt.

Den har orsakat stora hål i statens ekonomi, allvarliga problem för stabiliteten i samhällets grundläggande service och snabbt växande ekonomiska klyftor. Detta är inte något som någon politiker kan vara stolt över.

Facit visar på den stora faran med att låta den ideologiska kartan vara viktigare än vardagens realiteter.

Det visar också på faran med att låta tankesmedjor och pr-byråer finansierade av kapitalstarka intressen skapa ett kvalificerat grepp över olika politiska partier.

I sin krassa kärna handlade hela projektet om hur privata intressen skulle kunna expandera till nya marknader, hur vinster skulle kunna göras inom verksamheter där i stället människors behov borde styra och om hur politiken via skattesänkningar kunde gynna de högst avlönade. Det hela förpackades sedan i en lämplig strategi för marknadsföring.

Ett av de sorgligare kapitlen i denna historia är hur en rad politiker och politiska tjänstemän enrollerades i lobbyarbetet. De betalades ordentligt för att deras kontaktytor och påverkansmöjligheter skulle kunna utnyttjas.

Efter ett intensivt påverkansarbete från näringslivets lobbyister bytte till exempel Sverigedemokraterna fot, blev för vinster i välfärden i stället för emot och säkerställde därmed särintressenas kassaflöden.

Detta var från början till slut ett elitprojekt som i alldeles för liten utsträckning fått sina grunder synade. Svenska folket har aldrig i några stora skaror ställt sig upp för att kräva vinster i skolan, privatisering och avreglering.

Och tyvärr, nu när debatten handlar om betygsinflation, ett så kallat fritt skolval som leder till skolsegretation, tågkommunikationer som inte fungerar, högre priser på el och den ena skandalen efter den andra inom den privata vårdsektorn, så blir svaren från borgerliga politiker punktvisa beklaganden.

När det blir litet för uppenbart att det hela inte fungerar så brukar en och annan borgerlig politiker poppa upp och kräva översyn, kontroll och uppföljning i litet olika uddlösa varianter. Hur mycket vi nu än inspekterar, så går det inte att inspektera bort marknadskrafterna. Grundproblemet är att avregleringar och privatiseringar har överlåtit makt till privata vinstaktörer!

Maktförskjutningen är många gånger avtalsreglerad och kan ta många år att ändra på. Tyvärr är politiken ibland lättviktig i förhållande till de privata intressena.

Det är hög tid att i grunden ifrågasätta hela denna utveckling och dessutom tydliggöra att det är dags för staten och medborgarintresset att ta tillbaka makt och inflytande. Vi måste stärka demokratins verkanskrets i kommuner, regioner och stat – inte försvaga den!

Borgerlig marknadspolitik saknar svar på de utmaningar samhället nu står inför, oavsett om det handlar om kampen mot den organiserade brottsligheten, om klimatomställningen eller om utvecklingen av välfärden. För att kunna ge medborgarna den välfärd de efterfrågar behöver sjukvården och äldreomsorgen såväl mer personal som utvecklade metoder och en grundläggande stabilitet.

55 procent av tillväxten i sysselsättning måste i framtiden ske i välfärdens verksamheter. Jämför det med 25 procent som de senaste 20 åren varit det normala.

För att klara den standard i välfärden som vi hade förra året skulle det fram till 2026 enligt finansdepartementets beräkningar behöva tillföras 90 miljarder till skolan, till sjukvården och till äldreomsorgen.

Tror någon att detta går att kombinera med stora skattesänkningsexperiment? Kan någon annan än samhället som offentlig aktör ta ansvar för att klara både behovsstyrning, kvalitet och den utbyggnad av de platser som krävs? Svaret på båda dessa frågor är självklart nej! Det är de sjukas behov av vård och ungdomarnas behov av en bra skola som ska styra, inte vinstintresset.



Peter Hultqvist, försvarsminister och socialdemokrat



⁠ Häng med i debatten och kommentera artikeln

– gilla Aftonbladet Debatt på Facebook.

Läs hela debatten här

Gå med i vår opinionspanel du också

Vill du vara med och svara på Inizios undersökningar där vi tar reda på vad svenska folket tycker om olika frågor? Resultat presenteras bland annat i Aftonbladet. Det är frivilligt att svara, du är anonym och kan gå ur när du vill. Klicka på länken för att anmäla dig.

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 06 mars 2020 kl. 04.00