Säkerhetspolisen står inför en historisk utmaning där antalet individer i de våldsbejakande extremistiska miljöerna på några år ökat från hundratal till 3000, konstaterar säkerhetspolischefen.

– Det är fortfarande ett fåtal som har avsikt och förmåga att begå terrorattentat men vi måste hitta dessa individer i denna stora miljö. Det är en förklaring till att underrättelseflödet ökat.

Säkerhetspolisens viktigaste uppdrag är att förebygga och förhindra brott mot vår demokrati. När det gäller terrorbrott måste man vara tidigt ute.

– Vi har ett nytt normalläge i Sverige och Europa. Samtidigt har vi en nationell och internationell samverkan på helt annan nivå än tidigare och får in mer information, säger Anders Thornberg .

Under de första månaderna 2017 hanterade Säkerhetspolisen över 6000 underrättelser i månaden. Informationen kommer dels från Säkerhetspolisens egen inhämtning, dels från samverkanspartners som Polismyndigheten och Migrationsverket. En viktig samarbetspartner är FRA.

– Säkerhetspolisen följer kontinuerligt alla tre extremistmiljöerna och bedömer löpande vilket hot de utgör i termer av avsikt och förmåga. I dagsläget bedömer vi att den våldsbejakande islamistiska extremismen utgör det största hotet, men det betyder inte att vi tappat bort övriga miljöer, säger Ahn-Za Hagström, senior analytiker.

Säkerhetspolisen får också löpande in en stor mängd attentatshot.

– Vårt uppdrag där är att avfärda eller bekräfta, göra bedömningar och hämta in information för att kunna lägga det stora pusslet. Det är en stor mängd information och aktörer vi har att förhålla oss till och det innebär att vi måste prioritera. Då går liv och hälsa alltid först. Vi kan aldrig chansa, säger biträdande enhetschef Fredrik Hallström.

Terrorhotnivån i Sverige ligger på tre på den femgradig skalan, vilket innebär ett förhöjt hot.