Suomen ydinenergialaki on menossa täysremonttiin. Yhtenä tavoitteena on avata portit pienille, esimerkiksi vain kaukolämpöä tekeville ydinvoimaloille. Kooltaan ne voivat olla monenlaisia, mutta käytännössä usein vaikka rekan lavalla kulkevia.

VTT:n tutkimusryhmäpäällikkö Ville Tulkki arvioi, että jos Suomessa kaukolämpöä haluttaisiin alkaa tehdä pienillä, niin sanotuilla SMR (Small Modular Reactor) -voimaloilla, niitä voisi olla reaktorin käytöstä ja koosta riippuen "jopa kymmenen tai kymmeniä".

Tulkin mukaan ne voisivat olla ratkaisu, kun suuret ja keskikokoiset suomalaiskaupungit etsivät hiilen, hakkeen ja turpeen polttamisen tilalle uusia keinoja tuottaa lämpöenergiaa. Erityisesti kaukolämpöverkostoon pienoisreaktori sopisi Tulkin mukaan hyvin.

– Jos Suomen on oltava 15 vuodessa hiilineutraali ja sen jälkeen hiilinegatiivinen, niin ei näitä mahdollisuuksia hirveän paljon ole. Siksi kaikki keinot kannattaa selvittää ja tehdä mahdollisiksi.

VTT:n tutkimusryhmäpäällikkö Ville Tulkki pitää pieniä ydinvoimaloita varteenotettavana vaihtoehtona kaukolämmön tuottamisessa. Antti Kolppo / Yle

Suomessa Lappeerannan-Lahden teknillisessä yliopistossa kehitetään omaa 20-30 megawatin pienydinvoimalaa erityisesti kaukolämmön tuotantoon.

Pienten SMR-laitosten teho on usein kymmeniä tai muutama sata megawattia. Esimerkiksi Olkiluodon kolmosreaktorin sähköteho on 1 600 MW kunhan laitos saadaan käyntiin. SMR-laitosten idea on pienen koon lisäksi modulaarisuus eli kokonaisuuteen on mahdollista kytkeä myöhemmin useampikin reaktori.

Ydinvoimaa on tarjottu kaukolämmön lähteeksi jo 1970-luvulla. Ruotsissa virinneet ajatukset tyssäsivät lopulta vuoden 1981 ydinvoimakansanäänestykseen.

– Nyt voidaan kysyä, onko aika kypsä kaukolämpöreaktoreille. Ydinenergia voisi toimia hyvin yhteen nykyisen kaukolämpöinfrastruktuurin kanssa, Tulkki pohtii.

SMR – avainsana kautta maailman

Hiilen käytön vähentämistavoitteet eri puolilla maailmaa ovat nostaneet pienet SMR-voimalat vilkkaaseen keskusteluun. Tehdasvalmisteiset pienet yksiköt houkuttelevat myös teollisuutta enemmän kuin joka kerta erikseen suunniteltavat jättilaitokset. Ne myöhästyvät usein (siirryt toiseen palveluun)paljon ja kalliisti.

Tulkki haluaa pitää pienten ydinvoimaloiden mahdollisuutta esillä ja on ollut perutamassa muun muassa Think Atom (siirryt toiseen palveluun)-ajatushautomoa, joka kertoo tavoitteekseen muistuttaa ydinvoimasta keinona päästä energian tuotannossa hiilettömyyteen.

Keksintö ei ole aivan uusi. Venäjällä on jo toiminnassa pieni, sähköteholtaan 70 megawattin kelluva Akademik Lomonosov -ydinvoimala Itä-Siperiassa. Lisäksi käynnistymässä on kahden lautalle tulevan reaktorin rakentaminen. Kiinassa pienvoimalahankkeita on käynnistymässä tänä ja lähivuosina.

Lappeenrannan–Lahden teknillisessä yliopiston testilaitoksella varaudutaan oman kaukolämpöreaktorin rakentamiseen. Kalle Purhonen / Yle

Kiinnostusta on muuallakin. Kanadassa (siirryt toiseen palveluun) SMR-voimaloita hyödynnetään syrjäisillä alueilla, Yhdysvalloissa (siirryt toiseen palveluun) haetaan viranomaishyväksyntää kolmelle pienoisreaktorille.

Iso-Britannian monialainen teknologiayhtiö Rolls Royce on sekin nähnyt merkkejä, jotka vihjaavat ydinvoiman uudesta aikakaudesta.

Rolls Royce uskoo, että sarjatuotantona valmistettavat pienet ydinvoimalat ovat kaikin puolin parempi vaihtoehto, kuin erikseen suunniteltavat ja rakennettavat suuret laitokset.

Rolls Royce kertoo esitelehtisessään (siirryt toiseen palveluun) uskovansa, että uudet SMR-voimalat tulevat olemaan teholtaan nykyisiin ydinvoimaloihin verrattuna noin seitsemäsosan eli 220-440 megawattia. Sen tuottaman sähkön hinta jäisi silti suuria laitoksia edullisemmaksi.

Reaktori kulkee rekan lavalla. Lieriön pituus on 16 ja halkaisija neljä metriä.

Suomessa laki suosii suurta – ainakin vielä

Pienvoimaloita alkaa olla tarjolla, mutta lainsäädäntöä tulee eri maailmasta.

Näin tunnutaan ajateltavan myös Työ- ja elinkeinoministeriössä, jossa lokakuun lopussa asetettiin työryhmä päivittämään koko ydinenergian lakipakettia. Työn yhtenä tavoitteena on selvittää, miten lupajärjestelmä voisi palvella muun muassa SMR-voimaloiden rakentamista.

Työryhmän puheenjohtajan teollisuusneuvos Liisa Heikinheimon mukaan tavoitteena on käydä läpi 1980-luvulta alkaen rakenneltu ja tilkkutäkiksi kehittynyt lainsäädäntö.

Suomen ydinvoimalakia uudistetaan työryhmässä teollisuusneuvos Liisa Heikinheimon johdolla. Työ- ja elinkeinoministeriö

– Nykyinen laki on toiminut sillä perustalla, että se ei ole ainakaan estänyt ydinvoiman rakentamista, Heikinheimo heittää.

Leimallista kuitenkin on, että sillä on pyritty ohjaamaan suuria voimalahankkeita, jotka tuottavat sähköä ja sijaitsevat kaukana asutuksesta ja teollisuudesta.

Sääntelyssä riittää yksityiskohtia ja usein puututaan lopputuloksen lisäksi myös siihen, mikä on oikea tapa tehdä laitoksen ja siihen liittyvien laitteiden suunnittelutyötä.

Alan asiantuntijat tuskaillevat esimerkiksi sitä, että jos diesel-moottoria käytetään ydinvoimalaa tukevana varavirtalähteenä, on sen suunnittelusta säädetty erikseen. Jos samaa moottoria käytetään vaikkapa sairaalan varavirtalähteenä vaatimukset ovat huomattavasti lievemmät. Tämän takia kaikki moottorivalmistajat eivät tee ydinvoimaloille varavirtamoottoreita ja se moninkertaistaa niiden hinnan.

Sama tilanne voi olla esimerkiksi tavallisissa venttiileissä, joiden vaihtamiseen saatetaan tarvita kymmeniä erilaisia viranomaisdokumentteja, jos kyseessä on ydinvoimalaan kytkeytyvä osa. Muussa käytössä saman venttiilin voisi vaihtaa ilman lupakäsittelyjä.

Suomalaiset ydinvoimatoimijat Fortum, TVO ja Fennovoima yrittävät löytää omassa kehityshankkeessaan (siirryt toiseen palveluun) keinoja sarjavalmisteisten osien käyttämiseksi

Kymmeniä voimaloita? "Haasteellista"

Heikinheimon työryhmällä on aikaa kesäkuuhun saakka, mutta jo nyt hän arvelee, että ydinvoimalait vaativat perusteellisen "kokonaisuudistuksen".

Heti ensimmäisessä työryhmän kuulemistilaisuudessa suomalaiskaupungit kertoivat kiinnostuksestaan SMR-lämpövoimaloihin. Heikinheimo on hyvin tietoinen energia-alan pienreaktori-innosta.

Hän ei ainakaan lisää höyryä keskusteluun.

– Kyllä kymmenet SMR-laitokset toisivat ainakin viranomaisille haasteita, hän muotoilee diplomaattisesti.

Myös lähelle asutusta tuleva ydinvoima vaatisi hänen mielestään "turvallisuuden ajattelemista uudelleen". Jätekysymyksen hän nostaa esiin painokkaasti.

– Ainakaan ydinjätettä tai käytetyn polttoaineen varastointialtaita ei voisi olla kymmenillä paikkakunnilla.

Onko SMR-keskustelu lähtenyt liian koville kierroksille, kun polttamisesta halutaan eroon kaikkialla ja nopeasti? Heikinheimo miettii pienreaktorien taloudellista kannattavuutta.

– Varmaan niitä on jossain tehty, mutta ihan toimivia kannattavuuslaskelmia en ole vielä nähnyt.

VTT:n Ville Tulkin mukaan kunnon keskusteluun pienistä muunneltavista voimaloista päästään vasta kun lait on uusittu.

– Jo nykyisilläkin laeilla pienvoimalat ovat mahdollisia, mutta ne tuovat epävarmuutta pienreaktorien kohteluun. Se tekee keskustelusta haastavaa.

Lue myös:

Leikkaavatko pienydinreaktorit Suomen kaukolämmön päästöt murto-osaan jo 2020-luvulla? – "Kaupallistaminen kahden vuoden päässä"

Suomessa kehitetään omaa ydinreaktoria – pieni ydinvoimala voisi tulla vaikka joka kaupunkiin