Yhdysvalloissa 70-vuotias nainen kuoli viime syyskuussa MCR-1 -nimiseen erittäin tarttuvaan superbakteeriin. Bakteeriin ei tehonnut yksikään saatavilla ollut antibiootti.

Tapaus tuli julkisuuteen tammikuussa, kun Yhdysvaltojen tartuntatautien valvonta- ja ehkäisykeskus CDC julkaisi aiheesta raportin.

Lääkärit yrittivät hoitaa naista ainakin 26 eri antibiootilla, mutta ilman tulosta.

Nainen oli palannut Intiasta, jossa hän oli murtanut jalkansa. Hän hakeutui Yhdysvalloissa hoitoon tulehduksien takia.

Kyseinen superbakteeri sisältää NDM1-entsyymiä, joka tekee bakteerista vastustuskykyisen useille antibiooteille.

CDC toteaa raportissaan, että MCR-1:een ei ole olemassa toimivaa lääkettä.

Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta, kun ihminen kuolee Yhdysvalloissa maailmanlaajuisesti vastustuskykyiseen bakteeriin, mutta tapaus on asiantuntijodien mukaan hälyttävä.

”Olemme luottaneet niin kauan aina vaan uudempiin ja uudempiin antibiootteihin. Mutta selvästi bakteerit voivat kuitenkin kehittää vastustuskyvyn nopeammin kuin voimme valmistaa uusia”, toteaa yksi raportin laatijoista, lääkäri Alexander Kallen.

CDC:n asiantuntijat korostavat, miten tärkeää sairaaloiden on kysyä maahan saapuvilta heidän ulkomaanmatkoistaan sekä siitä, onko heitä hiljattain hoidettu jossakin muualla.

Suomalaisesta näkökulmasta matkailun terveydellisistä vaaroista kertoo Helsingin yliopiston, HYKS:n ja Lääkärikeskus Aavan yhteistyössä tehty tutkimus, joka julkaistiin Clinican Infectious Diseases -lehdessä tammikuussa 2015.

Siinä ilmeni esimerkiksi, että 23 prosentilta Intian niemimaalla matkanneista löytyi elimistöstään ESBL, joka on bakteerin hankkima lääkeresistentti ominaisuus.

Määrä pysyi samana, vaikka matkailijat olisivat pysyneet terveinä reissunsa aikana.

Ripulista kärsivistä 47 prosenttia kantoi mukanaan ESBL-bakteeria. Sen sijaan niiden keskuudesta, jotka hoitivat ripuliaan antibiooteilla, peräti 80 prosentilta löytyi ESBL:ää.

Suomessa käytetään selvästi enemmän antibiootteja kuin muissa Pohjoismaissa.

Mikrobilääkkeiden käytössä suomalaiset ovat eurooppalaisella keskitasolla, mutta väestöön suhteutettuna Suomessa käytetään selvästi enemmän antibiootteja kuin muissa Pohjoismaissa.

”Nyt kun resistenssin torjuntaan pitäisi erityisesti panostaa, Suomessa on vähennetty merkittävästi voimavaroja juuri tämän sektorin kansallisesta laboratorioanalytiikasta”, huomauttavat Lääkärilehden pääkirjoituksessa kliinisen mikrobiologian erikoislääkärit Antti Hakanen ja Anni Virolainen-Julkunen.

Kirjoittajien mukaan parannettavaa olisi tältä osin niin avoterveydenhuollossa kuin sairaaloissa.

Marraskuun puolivälissä Suomen eduskunta hyväksyi uuden tartuntatautilain, joka sisältää konkreettisia täsmennyksiä mikrobilääkeresistenssin seurantaan ja torjuntaan.

Jatkossa esimerkiksi myös sosiaalihuollon toimintayksikön on torjuttava hoitoon liittyviä infektioita, seurattava tartuntatautien ja lääkkeille erittäin vastustuskykyisten mikrobien esiintymistä ja huolehdittava mikrobilääkkeiden asianmukaisesta käytöstä.

Taistelussa haitallisia superbakteereita vastaan toivon sanomaa tuo helmikuussa julkaistu Lontoon UCL-yliopiston tutkimus. Tutkijat tarkastelivat bakteereita, jotka olivat herkkiä antibiooteille, sekä bakteereita, jotka olivat kehittäneet antibiooteille vastustuskyvyn.

Testattavana oli kahden antibiootin teho. Nämä olivat vankomysiini, jota käytetään viimeisenä hoitokeinona muun muassa MRSA-bakteeriin sekä vankomysiinin muunneltu versio oritavansiini, joka on käytössä kuuteen vaikeaan ihoinfektioon.

Tutkimuksessa ilmeni, että molemmat antibiootit kohdistivat yhteneväisen voiman antibiooteille herkkiin bakteereihin, mutta vastustuskykyisiin bakteereihin antibioottien kohdistama voima erosi suuresti.

”Havaitsimme, että oritavansiini kohdisti 11 000-kertaisen paineen resistenttiin bakteeriin verrattuna vankomysiiniin”, kertoo tutkimusjohtaja Joseph Ndieyira.

”Vaikka oritavansiinilla on sama ’avain’ kuin vankomysiinilla, oritavansiini oli silti huomattavasti tehokkaampi tappamaan resistenttejä bakteereita.”

Tutkijoiden mukaan vaikuttaa siltä, että oritavansiinin teho perustuu voimaan, jonka avulla se repii bakteereita pienempiin osiin.

Juttu on julkaistu 1.5. klo 18.36 ja sitä on muokattu klo 19.50: Korjattu Intian Peninsula Intian niemimaaksi.