Emeritusprofessori kyseenalaistaa Suomen satavuotisjuhlat

Historian emeritusprofessorin Matti Klingen mukaan suomalaiseen identiteettiin kasvetaan. Hanna Linnove

Alisa Vänttinen

Suomi on ollut olemassa keskiajalta alkaen, historian emeritusprofessori Matti Klinge muistuttaa.

– Itsenäisyysasiassa ollaan aika virheellisillä linjoilla, kun sanotaan ”Suomi sata vuotta”. Suomalaiset olivat täysin itsenäisiä jo 1300-luvulla, kun he pääsivät vaikuttamaan Ruotsin valtakunnan valtiopäivillä ja armeijassa.

Suomi siirtyi Ruotsin valtakunnasta Venäjän suurruhtinaskunnaksi vuonna 1809. Venäjän keisari Aleksanteri I antoi Suomelle autonomisen aseman.

– Maamme oli sota- ja ulkopolitiikkaa lukuun ottamatta valtio. Sillä oli kaikki valtion tunnusmerkit, ominaisuudet ja toimielimet. Aleksanteri I antoi Suomelle esimerkiksi oman pääkaupungin. Kun sanotaan ”Suomi sata vuotta”, se tekee vääryyttä meidän historiallemme.

Suomen itsenäisyyspäivä on Suomen itsenäisyysjulistuksen päivämäärä, Klinge muistuttaa. Tuona päivänä Suomi julistautui itsenäiseksi. Voidaan kuitenkin katsoa, että Suomi oli oikeasti itsenäinen vasta, kun muut valtiot tunnustivat sen itsenäisyyden tammikuun alussa 1918. Suomen itsenäisyyttä juhlitaan 6.12., koska se päätettiin Suomen itsenäisyyspäiväksi marraskuussa 1919. Klingen mukaan itsenäisyyden saaminen johtui yksiselitteisesti Venäjän bolševikkivallankumouksesta. Silloin kaikki hallinnolliset suhteet Venäjään katkesivat ja suurin osa suomalaisista halusi erota Venäjästä.

– Itsenäisyyttä juhlittaessa oikeastaan kukaan ei viittaa bolševikkivallankumoukseen. On epäaitoa, kun juhlinnasta on poissa itsenäisyyden aikaansaanut tekijä.

Klinge kantaa yleisesti huolta siitä, että Suomessa ei keskitytä tarpeeksi vanhaan historiaan ja historian kuvaus on liian kielteinen. Itsekin sodan lapsena kokenut Klinge näkee, että historian kuvauksessa korostetaan myös liian paljon sotia ja konflikteja.

Historian korostukset ovat tärkeitä, koska ne vaikuttavat suomalaiseen identiteettiin.

– 1900-luvulla itsenäisyyttä on rakennettu hyvin paljon sotahistoriaan, jota pidän hyvin yksipuolisena näköalana. Itsenäisyysjulistuksen 100-vuotisjuhlana nostetaan esille taas esimerkiksi Tuntematon sotilas. Pitääkö sitä sotaa taas muistaa ja rakentaa sen varaan meidän identiteettimme? Tässä minä olen hyvin kriittisellä kannalla.

Klinge toivoisi, että Suomen kehitystä muistettaisiin enemmän.

– Haluaisin kuvata Suomen identiteetin enemmän sen varaan, miten Suomi 1800- ja 1900-luvulla vaurastui, kaupungistui ja teollistui. Esimerkiksi suomen kieli kehitettiin sille tasolle, että sillä voidaan ilmaista korkeinkin kulttuuri, mikä ei ole mikään vähäinen saavutus. Siinä samalla meidän kirjallisuutemme, kuvataiteemme ja arkkitehtuurimme saavuttivat myös merkittäviä tuloksia ja muodostivat kuvaa suomalaisuudesta.