Luottotietohäiriömerkinnöissä ei ole aina kyse maksuhaluttomuudesta. Konkurssi vei kaivoksen aliurakoitsijan pohjalle ja yrityskumppanin holttittomuus velkakierteeseen.

Tästä on kyse Suomessa ei tarkkaan tiedetä, kuinka moni yksityishenkilön maksuhäiriömerkintä on peräisin epäonnistuneesta yritystoiminnasta.

Yritysten maksuhäiriöt ovat laskussa, mutta yksityishenkilöiden merkinnät ovat nousussa.

Maksuhäiriömerkintäkoodeja on 57 erilaista. Niistä suurin osa koskee yritystoimintaa.

Kahden kainuulaisen yrittäjän henkilökohtainen talous otti kovan kolauksen, kun oman yrityksen taloudellinen tilanne heikkeni. Matille napsahti 80 000 euron lasku, ja Kalle puolestaan menetti rahansa ja kotinsa.

Samaan aikaan kun yritysten luottohäiriömerkinnät ovat laskussa, jatkavat yksityishenkilöiden luottohäiriömerkinnät kasvuaan. Silti myös yritystoiminta voi mennä pieleen monista syistä. Jo ennen yrityksen kaatumista saattaa yrittäjälle tulla henkilökohtaisia maksuhäiriöitä. Luottotietohäiriömerkintöjä kirjataan 6 100 kappaletta joka päivä.

– Tiedetään, että yrittäjät ottavat joskus henkilökohtaista kulutusluottoa rahoittaakseen yritystoimintaa, sanoo Asiakastieto Oy:n liiketoimintajohtaja Jouni Muhonen.

80 000 euroa jäi maksettavaksi

Kainuulainen entinen yrittäjä, olkoon tässä nimeltään Matti, kertoo tarinansa. Mies haluaa kertoa oman kokemuksensa nimettömänä, koska hänen ongelmansa on miltei taakse jäänyttä elämää – uusi elämä ei tiedä menneistä.

Matilla oli kahdeksan ihmistä töissä maanrakennusyrityksessään vuosikymmenen vaihteessa. Työtä tarjonnut kaivoksen rakentaminen alkoi valmistua, ja tekijöiden tarve väheni. Matti päätti hankkia yritykselleen toisen kivijalan. Hän hankki alihankintasopimuksen telemarkkinointiyritykseltä.

Aluksi yritys koulutti kuusi uutta työntekijää. Töitä oli luvassa niin paljon kuin ehti tehdä.

Sitouttaakseen työntekijät Matti teki jokaisen kanssa tiukan määräaikaisen työsopimuksen, ettei kumpikaan osapuoli ei voisi irtisanoa sopimusta puoleen vuoteen.

– Omaa tyhmyyttä, mutta sillä yritin suojata, että olisin saanut pitää jo koulutetun henkilökunnan töissä.

Se tavallaan oli pehmyt lasku. Tiesi, että kaikki menee ulosottoon. Matti

Yhtiö, jolle Matin firma teki alihankintatöitä, myytiin kuukauden kuluttua.

– Ostaja teki päätöksen, että alihankkijoita ei käytetä.

Samaan aikaan työt loppuivat maanrakennuspuolella ja työntekijät vähenivät. Samoin rahantulo.

Matti maksoi telemarkkinointityöntekijöille palkkaa sopimuksen mukaan. Ajatuksissa oli, että jospa niitä töitä olisi löytynyt.

– Ensimmäinen, mihin rahat laitettiin, olivat työntekijöiden palkat ja sosiaalikulut. Kyllä hekin joustivat sitten, kun töitä ei ollut.

Suomen Asiakastieto merkitsi uusia maksuhäiriömerkintöjä yksityishenkilöille viime vuonna 1,49 miljoonaa kertaa. YLE Tampere

Ensin tuli ongelmia omassa henkilökohtaisessa taloudessa. Rahaa ei ollut.

– Omat menot jäivät suorittamatta, kun rahat eivät riittäneet niihin. Pian ne eivät riittäneet yrityksenkään kuluihin, kun sisään ei tullut mistään.

Matti oli henkilökohtaisesti vastuussa yrityksestään.

– Se oli tavallaan pehmeä lasku. Tiesi, että kaikki menee ulosottoon. Odotettiin vain päivää, milloin ensimmäinen lappu tulisi.

Se on aika hankala nyhjäistä tyhjästä. Matti

Kaikkiaan Matille jäi rytäkässä maksettavaa noin 80 000 euroa.

– 2010 sain lopetettua yritystoiminnan. Vieläkin on maksettavaa, mutta alle 10 000 euroa. Kymmenen vuotta siinä kaikkiaan menee, että ne saadaan maksettua.

Ulosotot ja luottohäiriömerkinnät ovat vaikuttaneet merkittävästi Matin henkilökohtaiseen elämään.

– Auton liikennevakuutus pitää maksaa vuodeksi etukäteen, sitä ei voi maksaa pienemmissä erissä. Ei voi pitää puhelinliittymää omissa nimissä, ei mitään osamaksukauppoja. Niin kauan kuin olin yrittäjästatuksella, en saanut sosiaalitoimistosta mitään.

– Asunnosta pitää olla vähintään kolmen kuukauden vuokraennakko. Lapsiperheellä vuokra on noin 750 euroa kuukaudessa, eli kuluva vuokra ja kolmen kuukauden ennakko tekee 2 250 euroa. Se on aika hankala nyhjäistä tyhjästä.

Vuonna 2012 olin yritystoiminnassa tupla A-luokituksessa. Nyt ollaan C:ssä, alemmaksi ei pääse. Kalle

Jälkikäteen Mattia harmittaa lähinnä tilitoimisto, joka tiesi tilanteen, muttei enää auttanut siinä vaiheessa, kun Matin yrityksestä ei irronnut heille rahaa.

– Esimerkiksi yrittäjän eläkevakuutusmaksu pitää irtisanoa erillisellä ilmoituksella. Se ei irtoa samalla kun yrityksen vakuutukset irtisanotaan. Tieto siitä olisi säästänyt monelta vaivalta. Samoin verotuksessa maksettiin ennakkoja vanhojen tietojen pohjalta.

Huumori on auttanut jaksamaan.

– Nyt tietää mitä pohjalla on ja miten sinne mennään. Täytyy ajatella perillisiä, heille pitää olla kuitenkin olla leipää pöydässä.

Viiden vuoden kurimus

Kalle on saanut pidettyä yrityksensä pystyssä, vaikka henkilökohtaiset luottotiedot ovat menneet. Myös Kalle haluaa kertoa tarinansa nimettömänä, sillä tieto luottotieto-ongelmista voisi häiritä yrityksen toimintaa, joka muutenkin on veitsen terällä.

– Vuonna 2012 olin yritystoiminnassa tupla A-luokituksessa. Nyt ollaan C:ssä, alemmaksi ei pääse, Kalle sanoo.

Kallen vaikeudet alkoivat, kun hän otti yritykseensä kumppanin.

– Hän ei hoitanut asioita kuten oli sovittu, ja sopimukset olivat minun nimissäni.

Kyllä velkoja ymmärtää, ettei lypsävää lehmää kannata tappaa. Kalle

Entisen kumppanin kanssa selviteltävät asiat ovat vielä tutkinnassa ja mahdollisesti oikeudessa joskus myöhemmin. Se ei kuitenkaan lohduta vaikeuksissa kieriskelevää yrittäjää. Maksettavaa on kymmeniä tuhansia euroja, eikä Kalle halua sanoa tarkkaa summaa.

– Postimyynnistä ei voi tilata edes kalsareita velaksi, aina on löydyttävä käteistä. Pankki onneksi tietää ja ymmärtää tilanteen ja on luotottanut yrityshankintoja, mutta oma elämä on mennyt pilalle.

Monet henkilöt ottavat enemmän velkaa, kuin heillä on vara maksaa takaisin. Anssi Leppänen / Yle

Kurimusta on kestänyt viisi vuotta. Kakkua on vielä jäljellä Kallen arvion mukaan kolmisen vuotta jos töitä riittää.

– Yrityksestä ei paljoa voi ottaa, työt ovat kovasti sesonkiluonteisia. Ja epävarmoja, Kalle lisää.

Kalle joutui luopumaan omakotitalostaan. Masennuskausia tahtoo tulla talvisin, kun työt vähenevät. Se on johtanut myös ongelmiin velkojien kanssa sovittujen maksujen kanssa.

– Olen suoraan sanonut, ettei minulla ole nyt rahaa maksaa ja pyrin maksamaan siinä vaiheessa kun minulla on. Lisäksi päälle tulee kaikenlaisia käsittelykuluja. Tuntuu, ettei kokonaissumma pienene ollenkaan.

Kalle suosittelee olemassa yhteydessä velkojiin. Mies yrittää päästä kaikin keinoin kuiville.

– Kyllä velkoja ymmärtää, ettei lypsävää lehmää kannata tappaa, vaikka se tuotto välillä pienenisikin.

Suurin osa häiriömerkinnöistä on peräisin muualta kuin yritystoiminnasta. Tiina Jutila / Yle

Kallen mukaan henkilökohtaiset suhteet ratkaisevat paljon selviämisessä. Esimerkiksi uusi asunto löytyi tuttavien kautta. He luottivat Kalleen.

– Se on positiivista, ettei tämä ole missään vaiheessa mennyt ryypyn puolelle. Se olisi kaatanut kaiken.

Kallen mukaan parasta on vertaistuki. Voi puhua niin, että toinen ymmärtää sydänjuuriaan myöten, mistä on kyse.

– Oma perhe ja muutama todella läheinen ystävä on ollut paras tuki. Heidän kanssaan on pidetty toimistossa kahvi- ja tupakkipalaveria. Istuttu ja tuumattu. Ja saa itkeä, eikä tarvitse hävetä sitä. Ei se auta siihen rahatilanteeseen mitään, mutta henkinen kuorma pikkuisen helpottuu.

Tarjonta luo kysyntää

Kalle ja Matti ovat vain kaksi yli 374 000 ihmisestä, joilla on luottohäiriömerkintä.

Suomen Asiakastieto merkitsi uusia maksuhäiriömerkintöjä yksityishenkilöille viime vuonna 1,49 miljoonaa kertaa. Tämän vuoden ensimmäisellä neljänneksellä merkintöjä rekisteröitiin 567 000 kappaletta. Verrattuna koko edelliseen vuoteen nousua on 1,3 prosenttia, mutta verrattaessa vuoden ensimmäisiä neljänneksiä nousua on jo 10,8 prosenttia.

Jos tämän vuoden kolmen ensimmäisen kuukauden uudet maksuhäiriömerkinnät jaetaan tasan kaikille vuorokausille ja tunneille, kirjauksia tulee vuorokauden ympäri joka 14 sekunti – 6100 kappaletta vuorokaudessa.

Yhdellä henkilöllä on keskimäärin 16-17 eri maksuhäiriömerkintää. Jouni Muhonen

Samaan aikaan yrityksille rekisteröityjen uusien maksuhäiriöiden määrä on laskenut viimeiset neljä vuotta vuoden 2012 212 000 kappaleesta viime vuoden 170 000:een.

– Yrityksissä on kirjanpito, joka osoittaa, kuinka paljon on vara ottaa velkaa. Kuluttajat velkaantuvat moneen paikkaan ja he eivät tiedosta tai eivät halua tiedostaa sitä, sanoo Asiakastieto Oy:n liiketoimintajohtaja Jouni Muhonen.

Suurin osa häiriömerkinnöistä onkin peräisin muualta kuin yritystoiminnasta. Muhonen sanoo suoraan, että monet henkilöt ottavat enemmän velkaa, kuin heillä on vara maksaa takaisin.

– Henkilöt ovat velkaantuneet useaan eri paikkaan ja sen takia eivät kykene maksamaan näitä velkoja takaisin ajoissa. Yhdellä henkilöllä on keskimäärin 16–17 eri maksuhäiriömerkintää.

Maksuhäiriökoodeja on lähes 60 erilaista. Niistä suurin osa koskee yrityksiiä. Yle

Takuusäätiön kehittämispäällikkö Minna Markkanen kirjoittaa blogissaan (siirryt toiseen palveluun), että keskimääräisen kulutusluoton takaisinmaksuaika on noussut jo 12 vuoteen 8 kuukauteen. Luottojen käyttäminen elämän rahoittamiseen johtuu luottojen tarjonnan lisääntymisestä.

Samalla rahan käyttäminen ja sillä maksaminen on murroksessa. Maksamisesta tehdään uusilla digitaalisilla tavoilla mahdollisimman huomaamatonta. Samalla kuluttajalta voi hämärtyä oman talouden hallinta – ei tajuta, onko johonkin vimpaimeen varaa vai ei.

Kun saa ensimmäisen maksuhäiriön, niin sen jälkeen ei saa lisäluottoa. Jouni Muhonen

Takuusäätiö onkin lanseerannut ilmaisen penno-palvelun, jonka avulla voi rahankäyttöään seurata. Ja ehkä säästääkin. Palveluun on kirjautunut yli 10 000 käyttäjää.

Takuusäätiö (siirryt toiseen palveluun) on Veikkauksen tuella toimiva, velkaongelmiin joutuneiden ihmisten auttamiseen keskittyvä säätiö. Sen palvelut ovat maksuttomia.

Henkilökohtainen konkurssi mahdollistuu?

Hallitus suunnittelee henkilökohtaisen konkurssin mahdollisuutta. Se mahdollistaisi yksityishenkilölle konkurssin tekemisen, mikä ei Suomessa tällä hetkellä ole mahdollista.

Lakiuudistus on vielä alkutekijöissään, mutta Jouni Muhonen pitää sitä osaltaan hyvänä.

– Lähtökohtaisesti jos henkilöllä on niin paljon velkaa, ettei niitä mitenkään kykene maksamaan on hyvä saada mahdollisuus aloittaa tavallaan puhtaalta pöydältä. Mutta se ei saisi johtaa järjestelmään, että otetaan velkaa ja sitten haetaan henkilökohtaiseen konkurssiin ja vapaudutaan veloista.

– Meillä ei ole tarkkaa lukua siitä, kuinka paljon maksuhäiriöistä johtuu epäonnistuneesta yritystoiminnasta. Toki jos siellä on iso velka, niin usein se on syntynyt jostain yritystoiminnasta tai esimerkiksi vahingonkorvausvelvollisuudesta, jatkaa Muhonen.

Keskimäärin maksuhäiriö poistuu kolmessa vuodessa. Jouni Muhonen

Muhonen uskoo, että lakiin tulee samankaltainen takalaita kuin yksityishenkilön velkajärjestelyyn (siirryt toiseen palveluun). (Finlex)

– Jos velkaantuu holtittomasti, niin niistä ei pysty vapautumaan.

Keskimäärin 16–17 häiriömerkintää

Maksuhäiriömerkintä poistuu useimmiten vasta muutaman vuoden kuluttua velan maksamisen jälkeen.

– Keskimäärin maksuhäiriö poistuu kolmessa vuodessa. Jos velan maksaa ja ilmoittaa maksun suorituksen eikä tule muita maksuhäiriöitä, niin tallennusaika lyhenee kahteen vuoteen.

Uusia maksuhäiriöitä tulee kuitenkin helposti. Keskimäärin henkilöllä on 16–17 luottohäiriömerkintää.

Jos velkaantuu holtittomasti, niin niistä ei pysty vapautumaan. Jouni Muhonen

– Kun saa ensimmäisen maksuhäiriön, niin sen jälkeen ei saa lisäluottoa. Sen vuoksi henkilö saa lisää maksuhäiriömerkintöjä.

Muhosen mukaan paras tapa lisämerkintöjen välttämiseen on avoimuus velkojien suuntaan.

– Parasta on ottaa kaikkiin velkojiin yhteyttä ja sopia miten velat maksetaan, eli tekee maksusuunnitelman. Kun ne saa suoritettua sovitusti, ei tule uusia maksuhäiriöitä. Passiiviseksi jääminen aiheuttaa lisää maksuhäiriömerkintöjä.

Asiakastieto myi analyysipalveluja ja luottotietoja rekistereistään viime vuonna 48,7 miljoonalla eurolla. Yrityksen liikevoittoprosentti oli yli 41 prosenttia. Luku kertoo kannattavuudesta. Yhtiön nettisivuilla julkaisemien tulkintaohjeiden mukaan yli 10 prosentin lukua pidetään hyvänä (siirryt toiseen palveluun).

Suurin osa erilaisista häiriökoodeista koskee yritystoimintaa. Tavallinen velallinen ei niihin törmää.

– Suurin osa on maksamattomia velkoja, eli käräjäoikeudessa todettuja yksipuolisia tuomioita tai ulosotossa henkilö on todettu varattomaksi. Näistä muodostuu suurin osa maksuhäiriömerkinnöistä, Asiakastiedon Jouni Muhonen sanoo.

Maksuhäiriömerkintäkoodeja on 57 erilaista.

Nyt tietää mitä pohjalla on ja miten sinne mennään. Matti

Yritystoiminnassa huomio kiinnittyy julkisiin ja ei-julkisiin trattoihin. Niissä näkyy velkojan luottopolitiikka, sanoo Muhonen.

– Velkoja voi päättää, että he eivät halua tehdä tästä tratasta julkista, jolloin sitä ei välitetä lehtiin julkaistavaksi, mutta luottotiedoissa tämä merkintä näkyy. Trattaprotestia ei henkilölle voi tulla.

Tällaisia ei-julkisia trattoja käytetään paljon esimerkiksi urheiluseurojen velkojen perinnässä.

Jutussa haastateltujen yrittäjien nimet on muutettu.

Juttua muokattu 24.5.2017 klo. 12:00

Nimi on muutettu Elina Kelolasta Minna Markkaseen lauseessa: Takuusäätiön kehittämispäällikkö Minna Markkanen kirjoittaa blogissaan (siirryt toiseen palveluun), että keskimääräisen kulutusluoton takaisinmaksuaika on noussut jo 12 vuoteen 8 kuukauteen kuukauteen.

Juttuun lisättiin samalla Minna Markkasen titteli.