Turun synagogan töhriminen maalilla Auschwitz-Birkenaun tuhoamisleirin vapauttamisen muistopäivä on koskettanut syvästi turkulaisia. Torstaina sadat ihmiset uhmasivat vesisadetta ja toivat synagogalle kukkia tai tulivat vain ilmaisemaan oman kantansa iskusta.

Valitettavasti synagoga ei ole ainoa viharikoksen kohde. Viime aikoina Turussa on hyökätty ulkomaalaistaustaisten pitsayrittäjien ravintoloita kohti ja myös katolinen kirkko on joutunut ilkivallan kohteeksi.

Uskontokunnalle pyhän tilan töhriminen ei ole vain ilkivaltaa, vaan tekijöillä on ollut selvästi halu loukata yleisesti hyväksyttyjä arvoja. Paikalle saapunut väkijoukko osoitti, että

tekijät eivät olleet onnistuneet tavoitteissaan. Pikemmin on käynyt päinvastoin, sillä törkeät teot ovat saaneet ihmiset ymmärtämään ääriliikkeisiin liittyviä vaaroja.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Lennart Holmberg Monet kiinnittivät kukkia synagogan aitaan. Tapahtuman lähtökohtana oli, että pahaa vastaan pitää taistella hyvällä.

Kukkia tuonut Saara Kallio piti synagogan töhrimistä todella törkeänä ja vielä pahemmaksi sen teki tekopäivä.

– Se osoittaa maksimaalista julmuutta, Kallio sanoi tuodessaan kukkia.

Kallio on ortodoksi. Hän pelkää, että erilaiset provokaatiot ja väkivallanteot yleistyvät elleivät ihmiset nouse vastustamaan niitä. Kallio oli ilahtunut, että paikalle tuli paljon väkeä.

Åbo Akademiin teologisen tiedekunnassa toimivat Carolina Myrskog, Alina Granö ja Anniina Krappala halusivat osoittaa tukea juutalaiselle seurakunnalle. Naiset kertovat, että teologinen tiedekunta ja juutalainen seurakunta ovat tehneet paljon yhteistyötä ja aina hyvässä hengessä.

– On tosi surullista, että tällaista tapahtuu, Myrskog kiteytti synagogaan kohdistuneen hyökkäykset aiheuttamat tunnelmat.

Lennart Holmberg Päävastuun tilaisuuden järjestämisestä kantoi kappalainen Mika Ahola. Hän kiitti kaikkia paikalle tulleita.

Vihan lietsojat saavat helposti julkisuutta, vaikka valtaosa turkulaisista tuomitsee antisemitismin, rasismin ja syrjinnän. Tästä ristiriidasta syntyi ajatus, että suvaitsevaisuuden puolesta pitää toimia. Turun tuomiokirkkoseurakunnan kappalainen Miika Ahola nappasi ilmassa liikkuvasta ajatuksesta kopin ja ryhtyi suunnittelemaan tuen ja solidaarisuuden ilmaisua hyökkäysten kohteeksi joutuneille tahoille. Ideana oli koota mukaan mahdollisimman laaja kirjo yhteisössä toimivia tahoja.

– Pahaa vastustetaan hyvällä, Ahola sanoi.

Lennart Holmberg Uskuntokuntien edustajat olivat laajasti edustettuina tilaisuudessa. Puhumassa arkkipiispa Tapio Luoma.

Tuenilmaukseen osallistunut arkkipiispa Tapio Luoma toi tilaisuuteen Suomen Ekumeenisen Neuvoston rauhantervehdyksen, jonka kantavana voimana on saada kaikki kansalaiset työskentelemään rauhan ja ystävällisyyden voimistumisen hyväksi.

– Uskontojen pitää olla rauhan asialla. Me emme tule toimeen ilman toisiamme, Luoma sanoi.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Tilaisuudessa puhunut Turun arkkihiippakunnan piispa Kaarlo Kalliala muistutti, että kyse on paljon enemmästä kuin yhden synagogan tuhrimisesta. Viime kädessä kyse on Kallialan mukaan siitä millaisessa maailmassa ja millaisessa Turussa me tulevaisuudessa elämme.

Uskonkunnista mukana olivat myös islamilainen ja buddhalaisen yhteisö sekä katolisen kirkon edustaja. Tilaisuudessa puhui myös Turun kaupunginhallituksen puheenjohtaja Lauri Kattelus sekä Turku ilman natseja -yhteisön edustaja.

Lennart Holmberg Synagogan viereen ahtautui sateesta huolimatta satamäärin huolestuneita turkulaisia.

Turun juutalainen seurakunnan esimies Aharon Tähtinen kiitti kaikkia paikalle saapuneita. Hän muistutti, että isku ei kohdistunut vain juutalaisiin vaan se oli hyökkäys kaikki ihmisoikeuksia ja lähimmäistä kunnioittavia ihmisiä vastaan.

– Yhdessä me muutamme pahan hyväksi, Tähtinen kiteytti tilaisuuden annin.

Katso video tilaisuudesta: