play

pause

stop

mute

unmute

max volume / Берковско хоро, Ради Ангелов – кларинет с орк. на Иван Кавалджиев Update Required To play the media you will need to either update your browser to a recent version or update your To play the media you will need to either update your browser to a recent version or update your Flash plugin

play

pause

stop

mute

unmute

max volume / „Стаменко, пиле шарено”, изп. Наста Павлова Update Required To play the media you will need to either update your browser to a recent version or update your To play the media you will need to either update your browser to a recent version or update your Flash plugin

play

pause

stop

mute

unmute

max volume / Ръченица, изп. Кореняшката група Update Required To play the media you will need to either update your browser to a recent version or update your To play the media you will need to either update your browser to a recent version or update your Flash plugin

play

pause

stop

mute

unmute

max volume / „Тоте, Поптаньова”, изп. Атанаска Тодорова и Борис Машалов с орк. на Ради Ангелов Update Required To play the media you will need to either update your browser to a recent version or update your To play the media you will need to either update your browser to a recent version or update your Flash plugin

play

pause

stop

mute

unmute

max volume / „Теменуго, Теменужке”, изп. Гюрга Пинджурова с оркестър „Арфа” Update Required To play the media you will need to either update your browser to a recent version or update your To play the media you will need to either update your browser to a recent version or update your Flash plugin

© Снимка: архив

© Снимка: архив

© Снимка: архив

© Снимка: архив

. Истинска българка родом от Крушево, останало в пределите на съседна държава, тя се преселва в София. Очевидец на нейните изпълнения е фолклористът Манол Тодоров, който твърди: Баба Наста беше голяма изпълнителка, колоритна личност и певица с хъс. Пееше вдъхновено и артистично. Тя не изпълняваше песента, тя я пресъздаваше! Толкова била известна, че по време на войната софиянци чуят ли сирените, които предупреждават за бомбардировки, казвали: Баба Наста се обади!. Идвахме пеш от Бистрица до София и обратно. Дъжд, сняг, виелици – нищо не ни спираше – спомен на тамбуриста Деян Матеин. Първоначално групата включва тамбура, гайда, гъдулка и кларинет, но скоро мястото на кларинетиста попълва кавалджията от Угърчин Цвятко Благоев. Любознателен студент в педагогическия отдел на Софийския университет, Цвятко Благоев се научава да свири на кларинет и участва в друга звездна формация от онова време – „Софийската кореняшка група” на флигорниста Карло Алиев. Но ако „Бистришката четворка” представя традиционните български инструменти, то „Кореняшката група” със своите европейски инструменти е първообраз на сватбарската музика у нас. За първи път свири по радиото през януари 1938 г. Музиката й с много настроение, импровизационност, съпроводена от възгласи, създава истинска народна атмосфера.Цвятко Благоев е редовен сътрудник на радиото от 1935 година и има исторически принос за развитието на народната музика. Натрупал опит в „Бистришката четворка” и „Кореняшката група”, в 1939 г. създава своята „Угърчинска група” от традиционни инструменти, изиграла историческа роля за основа на днешния Оркестър за народна музика на БНР. Фолклористът Михаил Букурещлиев пише за него: В каквито и групи да е свирил Цвятко Благоев, каквито странични ангажименти да е получавал, никога не е късал „пъпната си връв” с Радиото. Почувствал силата на този институт, той не му изневери и му остава верен до края на живота си.от Чирпан, която участва на живо в първите години на Радиото. Тя има характерен тембър, индивидуален изпълнителски стил, специфичен орнамент и ясна дикция. На 25 юни 1935 г. гласът й прозвучава по радиото. Акомпанират й на пиано Любомир Романски, Парашкев Хаджиев, оркестърът на Иван Кавалджиев. Но чуждото за народната песен звучене на темперираните инструменти дразни усета й за стил. Това става причина през 1939 г. да създаде Тракийската тройка с традиционни инструменти. Песните на Атанаска Тодорова са записани на грамофонни плочи, а гласът й от радиото се налага като един от най-известните в края на 30-те. Някои от тях изпълнява с кавалджията Станил Паяков, започнал да свири солово пред микрофона, после в състава на „Тракийската тройка”. В други я съпровождат оркестрите на Рамадан Лолов, Ради Ангелов, Ахмед Бабаков…, популяризирала трънските песни. Школувана певица, тя завършва консерватория в Прага и сътрудничи активно на радиото от 1935 г. На официалното й прослушване за постоянна радиопевица благословия й дават Васил Стоин, Добри Христов, Райна Кацарова.Кавалджията Никола Ганчев е сътрудник в Радиото от 1936 г. От същата година пеят Вълкана Стоянова, бъдещата примадона на народната песен, Жечо Долчинков, събрал над 3500 песни от Котленско и Добруджа, Маша Белмустакова, Виктория Крайселска… Борис Машалов е в студиото от 1937 година, лично поканен от Сирак Скитник. Мита Стойчева запява през 1942 г. Всички те и още много други, които няма как да изброим, стават любимци на българското население, което слуша Радиото заради тях.