Svemirski brod za ostale: Zimski centar za izbjeglice radi kao sat

Zimski 'tranzitni centar' u Slavonskom Brodu 4.11.2015. (Foto: Davor KOVAČEVIĆ)

»Sve smo osigurali: registraciju, hranu, medicinsku pomoć, smještaj...« komentirao je funkcioniranje centra ministar Ranko Ostojić. »Ovako nešto na svom putu nisam doživio«, kazao nam je Afganistanac Abdul Jabar

SLAVONSKI BROD - Zimski prihvatno-trazitni centar za izbjeglice, smješten u slavonskobrodskoj poslovnoj zoni Bjeliš, funkcionira besprijekorno; niti jedan tranzitni centar koji smo imali priliku vidjeti u posljednjih nekoliko mjeseci ne može se s ovim centrom usporediti. Prvog dana njegovog rada, do dva sata poslije podneva, u Centar su stigla dva vlaka s po tisuću izbjeglica. Putnici iz prvog vlaka već su krenuli dalje, prema Sloveniji i Austriji, dok putnici iz drugog vlaka čekaju na odlazak. Centar za sada, rekosmo, radi kao sat. Po dolasku putnici primaju poruke putem velikog video zida, gdje im se na njihovim jezicima izražava dobrodošlica, odnosno gdje im se daju informacije o tome kakve dokumente treba pripremiti za registraciju ili kome se trebaju obratiti u slučaju razdvajanja obitelji, piše Novi list.

Odjeljenje za djecu

Nakon neposrednog dolaska, izbjeglice prolaze kroz prostor za registraciju. U tom prostoru nalazi se šator za trijažu, gdje izbjeglice dobivaju prvu pomoć. Tamo se putnici mogu prijaviti za eventualno liječenje u medicinskom stacionaru, koji se nalazi uz sami ulaz u kamp.

Sedamdeset šatora i 100 stambenih kontejnera

Zimski tranzitni centar u dva tjedna podigla je inženjerija Hrvatske vojske. Na prostoru smještenom uz zgradu Ine, pripadnici Oružanih snaga podigli su veliko naselje. Podignuto je 70 šatora u pet sektorskih polja i postavljeno stotinu stambenih kontejnera. Vojska je precizno izračunala i da je od početka radova prešla više od 19 tisuća kilometara, da je potrošila više od 21 tisuću litara dizela te da su pripadnici OS-a ostvarili preko četiri tisuće radnih dana.

U stacionaru se nalazi posebno odjeljenje za djecu, čiji su zidovi ukrašeni plastičnim leptirima i balonima. Prostor gdje policija registrira putnike – nedavno nabavljenom, suvremenom tehnologijom – planiran je i za izdvajanje ranjivih skupina, obitelji s djecom najmlađe dobi, stare i iznemogle. Za njih je osiguran poseban smještaj, stambeni kontejneri, dok se ostale nakon registracije raspoređuje po šatorima. Najveći šator može primiti tisuću ljudi, trenutačno je takav jedan u funkciji, a drugi je u izradi.

Na putu do šatora kolone izbjeglica prolaze kraj mjesta na kojem im volonteri dijele pakete s hranom, a ukoliko je potrebno na raspolaganju je odjeća i obuća, koja se nalazi u skladištima u neposrednom blizini šatora za boravak. U šatorima za boravak nalaze se kreveti na kat, na stotine njih. Na krevetima nema madraca, i to iz zdravstveno-preventivnih razloga, ali većina ljudi koji u kamp dospijevaju odmaraju se na dekama ili u vrećama za spavanje. Svi šatori su grijani.

Odgovorni u Cetru očekuju da će kamp funkcionirati kako je planirano, a planirano je što kraće zadržavanje putnika. Njihova je želja da idu dalje, a kako stvari stoje, zahvaljujući dogovoru "tranzitnih država", putovanje će im odsad biti puno lakše i bezbolnije nego u minulim mjesecima. Organizirano će iz Hrvatske putovati u Sloveniju, a potom vlakovima dalje, preko Austrije do Njemačke, koja će primiti najveći broj ovih ljudi. Tako će biti ukoliko plan bude funkcionirao.

Bez primjedbi

U tranzitni centar u Slavonskom Brodu stigli smo u popodnevnim satima i na ulazu se gotovo pa sudarili s ministrom unutarnjih poslova Rankom Ostojićem. Bio je u dobrom raspoloženju. Za raspoloženje je imao dobar razlog: Centar je, u odnosu na one koje smo ranije vidjeli, uistinu impresivan. Teško da će se među brojnim novinarskim ekipama, među kojima su se našle i one iz velikih europskih medijskih kuća, naći ozbiljnijih primjedbi na tranzitni centar koji su posjetile.

– Sve smo osigurali: registraciju, hranu, medicinsku pomoć, smještaj... U svakom vlaku nam stiže točno po tisuću ljudi, a isto toliko vlakom šaljemo dalje. Takav je dogovor među državama. Tu su i skladišta Crvenog križa i Državne uprave za zaštitu i spašavanje. Nevladine organizacije dobile su svoje prostore, imamo stacionar koji funkcionira kao prava bolnica. Jutros smo u stacionaru imali situaciju: liječnici su primili ženu pred porođajem, ali odbila je ostati. Potpisala je da nastavlja putovanje na svoju odgovornost, jer želi roditi u Njemačkoj, ispričao je Ostojić. Na primjedbu da izgradnja ovog centra, podignutog u svega dva tjedna, pokazuje da se relativno lako mogao izbjeći pakao kroz koji su minulih tjedana prolazili putnici na "balkanskoj ruti", Ostojić je ukazao da je problem ležao u izostanku dogovora među "tranzitnim zemljama".

– Kad sam vidio kako se ponašaju u pojedinim zemljama, nisam to mogao razumjeti. Da svi ti ljudi žele ostati na našem području, možda bih i razumio, ali oni samo žele proći dalje, kaže "ministar policije", dodajući da je lavovski dio posla na izgradnji centra odradila Hrvatska vojska.

U smjeni 130 policajaca

Nakon razgovora s ministrom, glasnogovornica policije Jelena Bikić provela nas je kroz cijeli Centar, detaljno pojašnjavajući proces prihvata. U jednoj smjeni, rekla je, u Centru radi 130 policajaca, a smjena im traje dvanaest sati. O uvjetima u centru razgovarali smo i s jednim od putnika, Afganistancem Abdulom Jabarom. Na put je ovaj čovjek, po zanimanju diplomirani pravnik, krenuo iz Turske. Put od Turske do Grčke platio je 1.300 dolara. S njim je putovalo petero odraslih i dvoje djece. Krijumčari ljudi za djecu su naplaćivali pola cijene, 650 dolara.

– Bježim jer u Afganistanu više nisam siguran. Želim započeti novi život, u Njemačkoj. Na put sam krenuo da bih preživio. Ne želim umrijeti, želim biti koristan građanin svijeta. Nadam se da će me Njemačka primiti, rekao je. Za prihvatni Centar u Brodu imao je samo riječi hvale. Ovako nešto na svom putu, rekao je, nisam doživio. Ukoliko sve ostane kao jučer, a jučer je bilo sunčano i ne prehladno, Hrvatska na tranzitni centar u Slavonskom Brodu može biti ponosna.