Institutul Cantacuzino este cu un picior în groapă, iar România devine astfel dependentă de importuri şi vulnerabilă în cazul producerii unei pandemii.

Dotat cu aparatură de ultimă generaţie, achiziţionată cu bani din rezerva de stat, institutul, care a fost declarat ca fiind de importanţă strategică în 2013, este la un pas de faliment, susţin specialiştii.

Verdictul vine la doi ani de la momentul în care de pe liniile de producţie ale instituţiei nu a ieşit niciun vaccin. Mai exact 2012 a fost primul an din istoria de 91 de ani a instituţiei când România a fost nevoită să importe atât vaccin împotriva tuberculozei pentru nou-născuţi, cât şi pentru gripa sezonieră.

Faptul că Institutul Cantacuzino a fost trecut din subordinea Ministerului Sănătăţii în cea a Ministerului Educaţiei Naţionale, la Cercetare mai exact, este, în fapt, doar o mutare administrativă, menită să aplaneze conflictul izbucnit la jumătatea lunii septembrie 2014, când zeci de angajaţi au protestat în curtea unităţii medicale pentru neplata salariilor, subliniază sursele citate.

„Acest institut, ca linie de producţie, a dispărut. Chiar dacă are aparatură, nu mai are suficienţi specialişti. Este aproape de faliment, doar că el nu poate fi declarat atâta vreme cât Institutul Cantacuzino este o instituţie de stat“, a explicat şi doctorul Sorin Paveliu, expertul în politici de sănătate al Societăţii Academice din România (SAR).

Trei ani cu vaccin produs în afară

Pe de altă parte, oficialii din Sănătate arată că odată cu noile reglementări, institutul de cercetare are mai multe şanse să atragă bani şi să nu se bazeze strict pe ceea ce primeşte din bugetul de stat. Cu toate acestea, autorităţile au decis ca, anul acesta, să încheie un contract-cadru cu o firmă producătoare de vaccin antigripal, care să furnizeze serul pentru următoarele trei campanii naţionale de imunizare gratuită.

„Sunt slabe şanse să-l repornească. Iar privatizarea producţiei înseamnă, practic, închiderea acestuia“, susţine însă Sorin Paveliu. Acesta explică faptul că producerea unui vaccin este mai puţin costisitoare decât achiziţionarea lui din import.

„Dacă am avea pandemie, am avea posibilitatea de a imuniza populaţia, iar apoi am putea să furnizăm noi vaccin altor ţări. Să nu uităm că Institutul Cantacuzino a fost unul dintre cele patru capabile să producă vaccin pandemic când a apărut gripa aşa - numită porcină. Altfel, am fi stat la coadă“, a mai spus Paveliu.

Statut de importanţă strategică doar pe hârtie

Şi reprezentanţii Ministerului Educaţiei susţin că Institutul Cantacuzino a fost mutat pentru a soluţiona conflictul legat de conducere, dar şi de reorganizarea acestui institut. Însă până în acest moment nimeni nu ştie cum va fi reorganizată instituţia. Practic, a fost înfiinţat un comitet interministerial, condus de vicepremierul Daniel Constantin, comitet care ar urma să decidă cum va fi funcţiona institutul şi cine îl va conduce.

„Institutul are nevoie clară de o reformă. Statutul de institut de importanţă strategică este doar pe hârtie. Conducerea nu a făcut nimic pentru a reorganiza instituţia, iar din banii primiţi de la Guvern s-au plătit salariile. Au fost bani aruncaţi pe geam. În afară de laboratorul de referinţă, nici un alt laborator din institut nu funcţionează“, au explicat specialişti din sănătate.