Urmareste Modifică dimensiunea fontului: Play

Bucureşti, 9 feb /Agerpres/ - Eurodeputatul Siegfried Mureşan, negociatorul-şef al Parlamentului European pentru bugetul anual al Uniunii Europene pe 2018, afirmă într-un interviu acordat AGERPRES că priorităţile sale vor fi alocările care vizează siguranţa cetăţeanului şi susţinerea economică pentru crearea de locuri de muncă.



Mureşan estimează că bugetul UE pe 2018 se va situa în jurul valorii alocate şi pentru anul în curs, adică undeva la 158 de miliarde de euro.



Totodată, el s-a declarat încrezător că politica de coeziune nu va fi pusă în pericol de ieşirea Marii Britanii din UE, dar a adăugat că în raportul privind liniile directoare ale bugetului Uniunii pe 2018 a subliniat importanţa menţinerii predictibilităţii.



Cu referire la poziţia ce trebuie adoptată de autorităţile de la Bucureşti pentru ca alocarea bugetară europeană pe 2018 să fie una cât mai favorabilă României, Mureşan a spus că decidenţii români trebuie "să absoarbă toţi banii care le sunt puşi la dispoziţie şi să facă la începutul anului o predicţie cât mai exactă cu privire la nevoile privind bugetul UE pe anul următor".





AGERPRES: În calitatea de raportor, negociator-şef, al Parlamentului European prezentaţi, joi, la Bruxelles, în cadrul comisiei pentru bugete, propunerile de linii directoare ale PE pentru bugetul Uniunii Europene de anul viitor. Care sunt ele? Putem spune că acestea reprezintă priorităţile pentru bugetul UE pe 2018?



Siegfried Mureşan: Acesta este primul pas al procedurii bugetare pentru anul 2018. Înainte ca CE să prezinte proiectul de buget în luna mai, Parlamentul European adoptă liniile directoare, adică documentul care conţine priorităţile strategice ale PE, unde dorim noi ca resursele limitate pe care le avem la dispoziţie în bugetul UE să fie alocate şi în ce domenii.



Joi, voi prezenta comisiei pentru bugete proiectul de raport privind liniile directoare. Adică, ceea ce eu, ca raportor general pentru bugetul Uniunii Europene din partea Parlamentului European, consider că trebuie să fie priorităţile. După aceea, vom discuta aceste priorităţi cu colegii din comisia pentru bugete, pot exista observaţii, amendamente, de la alţi colegi, de la alte grupuri parlamentare, asupra cărora vom vota luni, 6 martie, iar în sesiunea plenară din luna martie de la Strasbourg plenul Parlamentului va adopta raportul meu privind priorităţile PE pentru bugetul UE pe anul următor. Ceea ce eu propun acum este important, sunt priorităţile mele ca raportor principal, va trebui ca după aceea să discutăm cu colegii şi să ţin, evident, cont de observaţii şi de eventuale priorităţi care vin şi de la alte grupuri politice, pe care să le includ în raportul meu pentru a fi adoptate de plenul Parlamentului în luna martie.



AGERPRES: Puteţi menţiona aceste propuneri?



Siegfried Mureşan: Opinia mea este că prin bugetul Uniunii Europene pe anul următor trebuie să alocăm resursele pe care le avem la dispoziţie în acele domenii în care cetăţenii aşteaptă ca noi să facem ceva, adică în acele domenii pe care cetăţenii le văd prioritare. Şi, în opinia mea, aceste sunt următoarele două: locuri de muncă şi siguranţa cetăţeanului.



Adică, trebuie să facem de la nivel european tot ce putem prin bugetul UE pentru a ajuta economia statelor membre. Şi cum vom face asta: prin investiţii în infrastructură, în cercetare, dezvoltare şi inovare. Vom aloca mai mulţi bani pentru IMM-uri, pentru întreprinzători, în special pentru tineri întreprinzători. Vom continua să alocăm bani pentru proiecte care duc la crearea de locuri de muncă pentru tineri, însă, vreau să evaluăm măsurile existente până acum pentru reducerea şomajului în rândul tinerilor. Şi anume, vreau să evaluăm dacă banii pe care i-am alocat începând cu anul 2014 au fost bine folosiţi, dacă s-au creat locuri de muncă stabile şi bine plătite sau dacă trebuie să ajustăm aceste proiecte. Deci, vom evalua modalitatea cum Guvernele au folosit banii pentru tineri şi vom vedea dacă trebuie să facem ajustări.



O politică evident importantă de investiţii este politica de coeziune, unde România are alocate, deja, pe exerciţiul bugetar 2014-2020, sumele care ne stau la dispoziţie. Deci, în ceea ce priveşte politica de coeziune, evident, nu vor fi schimbări, nu vom putea obţine nici mai mult, dar nici nu există riscul să obţinem mai puţin. Acolo este important ca pe bugetul Uniunii Europene să fie suficienţi bani pentru plăţi anul următor, pentru că, după cum ştiţi, în primii trei ani, 2014, 2015, 2016, România a absorbit foarte puţini bani din acest nou exerciţiu bugetar. Mă aştept ca la anul programele operaţionale să fie în plină desfăşurare şi rata de absorbţie să se îmbunătăţească. Şi trebuie să ne asigurăm că în bugetul UE sunt suficienţi bani la dispoziţie pentru ca plăţile spre autorităţile din România, spre beneficiarii privaţi, să se poată face imediat. Nimic nu e mai rău pentru reputaţia Uniunii Europene decât incapacitatea de plăti datoriile, de a plăti facturile. De aceea, mă voi asigura că pe politica de coeziune sunt suficienţi bani pentru ca decontările să se facă repede.



Cea de-a doua prioritate a mea este siguranţa cetăţeanului. Şi anume, buna securizare a frontierelor externe, întărirea agenţiilor UE care au un rol esenţial în siguranţa cetăţeanului - EUROPOL, EUROJUST, FRONTEX. Vreau ca acestea să aibă alocaţi suficienţi bani, suficient personal, probabil că va fi nevoie de creşterea capacităţilor de personal acolo, tocmai pentru a-şi îndeplini misiunea. Adică, trebuie ca informaţiile cu privire la riscuri de securitate, la persoane suspectate de terorism şi de trafic de arme, de trafic de droguri, să circule între statele membre ale UE.



Şi tot pentru ca siguranţa în interiorul Uniunii Europene să fie sporită, este importantă vecinătatea UE, atât vecinătatea estică, cât şi vecinătatea sudică. Deci, voi cere mai mulţi bani pentru cele trei state din vecinătatea estică, care au semnat acorduri de asociere cu UE, adică Georgia, Ucraina şi, în special, Republica Moldova. Sunt state care şi-au asumat un parcurs proeuropean şi trebuie să le ajutăm, să le sprijinim tehnic, instituţional, dar şi financiar.



Şi, evident, şi în vecinătatea sudică a UE vrem ca fluxul refugiaţilor să fie redus semnificativ spre Europa. Înţelegem că pentru asta trebuie nu doar să ne păzim bine frontiera noastră, dar şi să ajutăm ţările din vecinătate. Condiţiile de trai pentru oameni ar trebui să fie îmbunătăţite acolo, sănătate, educaţie, acces la hrană, la apă potabilă. Deci, o parte mică din resursele pe care le avem la dispoziţie va merge şi în aceste domenii pentru a combate cauzele imigraţiei ilegale şi a valului de refugiaţi, scopul fiind ca aceşti oameni să nu mai vină spre Europa. Şi pentru ca ei să nu mai vină spre Europa, e clar că trebuie să meargă un pic mai bine în ţările lor.



AGERPRES: În 2017, bugetul Uniunii Europene este de 158 de miliarde de euro, valoarea estimată pentru 2018 fiind de 155-160 de miliarde de euro. În final, spre ce limită credeţi că se va merge, minimă sau maximă?



Siegfried Mureşan: Volumul final al bugetului va fi determinat şi de câţi bani vor reuşi statele membre să absoarbă în decursul anului acesta, lucru care va avea implicaţii şi asupra sumelor pe care le vom pune la dispoziţie şi care vor fi absorbite anul următor. Dar, volumul final al bugetului acolo va fi, între 155 şi 160 de miliarde de euro, cel mai probabil, din nou, şi anul următor, ca şi anul acesta, în jurul a 158 de miliarde de euro.



Câte plăţi vor fi făcute exact pe durata anului următor, dacă vom mai face şi plăţi de pe durata anului acesta, dacă va fi absorbţia suficientă, deci, cât exact vor fi plăţile pe anul următor... nu ştiu să anticipez acum. Importante sunt creditele de angajament, câţi bani ne angajăm să alocăm în fiecare domeniu şi, în mod precis, la această întrebare voi putea răspunde după ce Comisia prezintă proiectul de buget, (...) pornind de la priorităţile noastre politice. Dacă acest buget este insuficient, în opinia noastră, a Parlamentului, îl vom amenda şi vom propune o sporire a bugetului.



AGERPRES: Sunt prefigurate principalele categorii de cheltuieli ale bugetului UE din 2018?



Siegfried Mureşan: Da. Uniunea Europeană operează pe baza unui cadru financiar multianual, pe şapte ani de zile. Ne aflăm în momentul de faţă în cadrul multianual 2014-2020. Şi, în acest cadru, principalele categorii de cheltuieli sunt fondurile de coeziune şi fondurile pentru agricultură, două domenii extrem de importante pentru noi, pentru România. Şi acestea sunt domenii în care, în principal, sumele de bani sunt prestabilite. Noi va trebui doar să reuşim să absorbim aceşti bani.



Mai există şi domenii, cum este cercetarea-dezvoltarea, sau mari proiecte de infrastructură sau mari proiecte transfrontaliere de infrastructură, în domeniul energiei, de exemplu, infrastructurii energetice sau digitale, la fel ca şi fondurile pentru politica de vecinătate sau fondurile pentru sporirea securităţii cetăţeanului, care nu sunt alocate pe fiecare stat membru. Acolo e important pe ce programe le vom aloca, pentru că asta va avea şi un impact asupra sumei de bani care va veni în România.



În plus, există anumite marje în limita cărora banii pot fi alocaţi de la o anumită categorie bugetară la alta şi aici este, practic, şi spaţiul de manevră al raportorului, al negociatorului-şef ca dacă, de exemplu, avem o criză alimentară anul acesta în Uniunea Europeană, cum am avut anul trecut o criză a laptelui... Datorită preţului foarte mic al laptelui de pe pieţele europene, fermierii din industria laptelui au fost afectaţi, deci nu mai primeau decât un preţ foarte mic pentru laptele pe care-l vindeau. Noi, Uniunea Europeană, am reacţionat şi am ajutat fermierii producători de lapte cu 500 de milioane de euro din bugetul UE, anul trecut.



Deci, răspunsul pe scurt este: categoriile principale sunt determinate la politica de coeziune şi la politica agricolă, sumele sunt stabilite pe fiecare stat membru.



Şi, în rest, sunt domenii importante pentru oameni, cum am spus, mari proiecte de infrastructură, cercetare-dezvoltare, inovare, proiectul Erasmus pentru studenţi, unde sumele nu sunt prealocate, nu sunt fixate şi acolo priorităţile raportorului sunt importante, pentru că raportorul va spune: 'Doresc mai mult în acest domeniu sau mai puţin în alt domeniu'. Iar priorităţile mele vor fi siguranţa cetăţeanului şi susţinerea economică pentru crearea de locuri de muncă.



AGERPRES: Ce elemente de noutate conţine această proiecţie bugetară?



Siegfried Mureşan: Vor fi atât proiecte concrete pe care le vom finanţa, cât şi domenii pe care le vom face prioritare şi în care vom aloca mai mulţi bani. Un proiect concret, nou, este următorul: dorim ca, la anul, pentru prima dată în istoria Uniunii Europene, din bugetul UE să finanţăm fiecărui tânăr european care împlineşte 18 ani un bilet de tren de 30 de zile, numit Interrail, prin care poate călători cu trenul oriunde în Uniunea Europeană. Aşa cum prin bursele Erasmus pentru studenţi, tinerii europeni pot călători în altă ţară şi studia un semestru sau două pe fonduri europene, obiectivul este ca bugetul UE să finanţeze oricărui tânăr, indiferent dacă este student sau nu, să-i înlesnească cunoaşterea altor ţări europene, utilizarea limbilor străine. Pentru asta, propunem ca fiecărui tânăr european, la anul, din bugetul UE, să-i fie oferit un bilet gratuit de călătorie, de tren, de 30 zile, prin Europa. Este pentru prima dată când o facem şi dorim ca tinerii să poată folosi acest bilet trei ani de zile de la momentul la care-l primesc. Adică, tinerii să ştie că vor avea această posibilitate pentru prima dată în istoria Uniunii Europene şi dacă biletul are o valabilitate de trei ani de zile, poţi să-ţi organizezi şi eventuale perioade de studii sau de ucenicie sau programe de stagii.



AGERPRES: Un studiu difuzat recent de un think-tank european arată că Brexitul va fi pentru bugetul UE un 'şoc', în faţa căruia cei 27 de membri vor trebui să reacţioneze 'sporind contribuţiile naţionale, reducând cheltuielile sau printr-o combinaţie între aceste două opţiuni'. Potrivit aceluiaşi studiu, probabil capitolele care vor fi afectate cel mai mult de diminuarea fondurilor vor fi politica agricolă comună şi politica de coeziune. Cum vi se par aceste estimări?



Siegfried Mureşan: Este o întrebare foarte importantă care va fi impactul Brexit-ului asupra bugetului Uniunii Europene şi dacă noi, ca cetăţeni români, vom suferi. Răspunsul este următorul: Marea Britanie este un stat contributor net la bugetul Uniunii Europene, adică contribuie mai mult la bugetul UE decât beneficiază. Asta înseamnă că la momentul la care Marea Britanie va ieşi din UE, vom avea o gaură în bugetul Uniunii. Şi există trei modalităţi de a acoperi această gaură. Fie statele net contributoare - adică acele state care, ca şi Marea Britanie, contribuie mai mult decât beneficiază, adică statele bogate - îşi vor spori contribuţiile. Nu cred că acest lucru se va întâmpla. A doua modalitate pentru a acoperi această gaură neagră este ca statele beneficiare nete, cum este cazul nostru, al României, căci noi încă trebuie să ne dezvoltăm şi primim multe fonduri europene, să primească mai puţine fonduri europene. Nu cred nici că acest lucru se va întâmpla.



Mai există o a treia cale şi anume, dacă Marea Britanie doreşte să aibă în continuare acces la piaţa unică europeană trebuie să plătească o contribuţie la bugetul UE aşa cum plăteşte, în momentul de faţă, şi Norvegia, stat aflat în afara Uniunii, dar care spune: 'Vreau acces la piaţa internă europeană fiindcă este esenţial pentru economia mea să pot exporta fără taxe vamale, fără bariere de reglementare pe toată piaţa UE şi să pot şi cumpăra de acolo, de asemenea, simplu, fără prea multe autorizaţii şi fără taxe suplimentare'.



Deci, dacă Marea Britanie doreşte o relaţie de acest gen cu piaţa internă europeană, atunci va trebui să facă o contribuţie la bugetul UE şi va trebui să vedem cât este această contribuţie şi dacă acoperă gaura rămasă ca urmare a ieşirii Marii Britanii din UE. Şi această gaură va exista, pentru că Marea Britanie este un contributor net, dar nu va fi foarte mare, fiindcă Marea Britanie a beneficiat de un rabat semnificativ de-a lungul ultimilor 30 de ani. Va trebui să vedem, când Marea Britanie iese, ce relaţie vom avea cu Marea Britanie după aceea şi cât va contribui Marea Britanie pentru accesul la piaţa unică europeană. După ce adunăm această contribuţie, va trebui să vedem dacă mai rămâne o mică gaură în buget. Sper să o putem acoperi cu contribuţia viitoare a Marii Britanii, dar dacă va rămâne o mică gaură, atunci va trebui să vedem dacă anumite politici vor fi reduse sau dacă statele ce contribuie mai mult îşi vor spori contribuţiile.



În ceea ce priveşte politica de coeziune, eu nu cred că este în pericol fiindcă toate statele înţeleg că această politică nu este bună doar pentru noi. Adică, dacă se construiesc din fonduri europene autostrăzi în România nu câştigă doar România, ci câştigă şi investitorul austriac, german, italian care investeşte în România. (...) Deci, politica de coeziune este în interesul tuturor statelor membre, de aceea eu sunt încrezător că nu va suferi pe viitor.



AGERPRES: Ieşirea Marii Britanii din Uniunea Europeană afectează bugetul UE pe 2018?



Siegfried Mureşan: Nu. Răspunsul concret şi clar este: Nu. Ieşirea Marii Britanii din Uniunea Europeană nu se va produce în cursul anului 2018, deci bugetul pe anul 2018 nu va fi afectat. Dar, aveţi dreptate, vor începe discuţiile cu privire la ieşirea Marii Britanii, cu privire la relaţia viitoare dintre Marea Britanie şi UE şi acestea vor avea un impact şi asupra bugetului. Nu în anul 2018, dar în perioada de apoi, în 2019 va ieşi Marea Britanie, şi în anii următori. Deci, discuţiile vor fi evident legate, interconectate şi eu, ca raportor principal, sunt conştient de acest lucru.



Predictibilitatea bugetului Uniunii Europene este foarte importantă şi, în contextul ieşirii Marii Britanii din UE, va trebui să reevaluăm şi modalitatea de finanţare a bugetului Uniunii Europene. Până acum, finanţarea a venit de la statele membre şi iată că după această ieşire care, evident, este un caz excepţional, singular, există posibilitatea să afecteze bugetul pe viitor. Există soluţii şi sunt încrezător că vom ajunge la aceste soluţii, dar pentru ca veniturile în buget să fie predictibile, să nu mai depindă de statele membre, trebuie să ajungem pe viitor la finanţarea bugetului Uniunii Europene din resurse proprii. Şi anume, în loc ca noi, ca cetăţeni, să plătim contribuţii doar la bugetul României, după aceea România să plătească contribuţii în bugetul Uniunii Europene, pe termen lung trebuie ca o parte din contribuţiile pe care noi le plătim ca cetăţean să meargă direct în bugetul Uniunii Europene. Evident, la sfârşitul zilei, povara asupra cetăţeanului să nu fie mai mare, deci să nu existe nicio taxă suplimentară pentru noi, ca cetăţeni.



Ce vreau să spun e că din taxa pe care o plătim acum, TVA, 1% să meargă direct în bugetul Uniunii Europene şi restul să meargă în bugetul de stat al României, pentru a fi mai transparent şi pentru cetăţean, cât plătim şi cât primim, cât dăm la stat în România, cât dăm la Uniunea Europeană şi cât primim de la Uniunea Europeană. Şi atunci, având surse proprii de finanţare şi bugetul Uniunii Europene devine mai predictibil şi nu depinde atât de mult de statele membre cum depinde în momentul de faţă.



AGERPRES: Ce alţi factori de afectare au mai fost luaţi în calcul în procesul de elaborare a bugetului UE pentru 2018?



Siegfried Mureşan: Noi avem mici marje de manevră pentru evenimente neprevăzute. De exemplu, în ultimii doi ani ca urmare a crizei refugiaţilor s-a decis alocarea unei sume de bani pentru Acordul cu Turcia. Adică, am spus, Turcia se angajează să păstreze o mulţime de refugiaţi în Turcia, să nu-i lase să vină în interiorul UE şi, la schimb, noi susţinem financiar Turcia pentru a putea pune la dispoziţia acelor oameni de acolo, adăpost şi aşa mai departe, oamenii fiind, evident, refugiaţi şi persecutaţi politic în ţara lor, în Siria, viaţa lor este în pericol. Deci, datorită acestei situaţii generate prin criza refugiaţilor, UE a alocat bani pentru Turcia, pentru Orientul Mijlociu, pentru Africa de Nord, ca urmare a unei situaţii de criză. Avem şi acum, pentru bugetul pe anul următor, prevăzută o mică rezervă de criză pe care o vom activa dacă va fi nevoie, acolo unde va fi nevoie. Poate în agricultură, cum a fost nevoie pentru criza laptelui, de 500 de milioane de euro. Nu ştim unde vom aloca aceşti bani, căci nu ştim unde vor fi crizele anului următor, dar e foarte clar, avem bani pentru o perioadă de criză, dacă se întâmplă ceva neprevăzut, ceva ce noi, acum, când redactăm bugetul, nu am putut anticipa.



AGERPRES: Statele membre ale Uniunii Europene au lansat recent procedura de înfiinţare a unui parchet european, menit să depisteze fraudele la bugetul european. Credeţi că un astfel de instrument va conduce la o mai bună gestiune a bugetului UE? Care ar trebui să fie poziţia României pe acest subiect?



Siegfried Mureşan: Categoric. În special în perioada în care cetăţenii sunt foarte atenţi la modul cum cheltuim resursele limitate pe care le avem în buget, atât la nivel naţional, cât şi la nivelul bugetului european, fiecare cent trebuie cheltuit cu cumpătare, trebuie văzut să se obţină beneficiul maxim de pe urma cheltuirii fiecărui cent. Şi, mai ales, trebuie prevenită frauda cu fonduri europene, pentru asta, întărirea actualului Oficiu European de Luptă Antifraudă şi transmiterea acestora spre un, cum aţi spus, parchet european, este un pas esenţial. Iar, de vreme ce prin asta ne vom putea asigura că banii cetăţeanului european sunt bine cheltuiţi, acolo unde trebuie cheltuiţi, şi că nu vor ajunge în mâinile unor oameni unde nu trebuie să ajungă... Tocmai de aceea, cred că România trebuie să susţină înfiinţarea unui parchet european care să permită o mai bună investigare a fraudei cu fonduri europene.



AGERPRES: Ce aşteptări ar trebui să aibă autorităţile din România din perspectiva bugetului pe 2018 al Uniunii? Ce ar trebui să facă factorii cu putere de decizie de la Bucureşti pentru ca alocarea bugetară să fie una cât mai în avantajul ţării noastre?



Siegfried Mureşan: Două lucruri trebuie să facă: unu - să absoarbă toţi banii care le sunt puşi la dispoziţie; doi - să facă la începutul anului o predicţie cât mai exactă cu privire la nevoile privind bugetul Uniunii Europene pe anul următor.



De exemplu, în anul 2015, Victor Ponta, la începutul anului, a estimat că va avea nevoie de 6,6 miliarde de euro fonduri europene. Atât estima el că va reuşi să absoarbă în anul 2015. România, în acel an, a reuşit să absoarbă doar 2,2 miliarde de euro, adică o treime. Estimarea lui a fost extrem de departe de realitate. Deci, pentru ca noi să putem aloca bani exact în acele domenii în care România are nevoie, este esenţial ca Guvernul să facă estimări care corespund realităţii şi pe care să ne putem baza, iar după aceea să absoarbă fondurile care stau la dispoziţie României.



AGERPRES: Vă aşteptaţi la negocieri dure în cadrul trilateralei şi între statele membre pe bugetul din 2018?



Siegfried Mureşan: E prea devreme de spus acum. Trebuie să aşteptăm bugetul Comisiei Europene, care va fi publicat în luna mai, şi poziţia Consiliului de miniştri care va fi făcută publică în decursul lunilor iunie-iulie. Doar atunci, pe baza poziţiei Comisiei şi Consiliului, vom şti noi, Parlamentul, cât de departe sunt Comisia şi Consiliul de priorităţile noastre şi doar atunci vom şti cât de dure vor fi negocierile. Acum e prea devreme de spus. Noi vom hotărî în următoarele săptămâni ce vrem, iar dacă poziţia Comisiei şi a Consiliului va fi apropiată de poziţia noastră, negocierile nu vor fi dure, dacă poziţiile lor vor fi departe de poziţiile noastre, atunci negocierile vor fi dure.



AGERPRES: O întrebare adresată candidaţilor pentru funcţia de preşedinte al Parlamentului European a fost aceea dacă negocierile trilaterale Comisie-Consiliu-Parlament ar trebui televizate. Credeţi că o astfel de abordare ar fi oportună, ea poate fi luată în calcul şi în privinţa negocierilor pe bugetul anual al UE?



Siegfried Mureşan: Sunt un prieten al transparenţei în activitatea oamenilor politici, agenda mea publică este cunoscută la începutul fiecărei săptămâni. Acum, întrebarea este următoarea: în ce măsură aceste negocieri se poartă într-o modalitate în care să fie relevante pentru oameni? Eu cred că oamenii au dreptul să ştie care este impactul deciziilor noastre asupra vieţii lor, însă exact modalitatea, cum se discută tehnic fiecare amendament, câteodată sunt mii de amendamente, nu este poate relevantă pentru oameni. Este important să le spui care este rezultatul, cum ai ajuns la el, într-o modalitate cât mai transparentă, şi nu neapărat să se transmită multe informaţii tehnice, criptate, care nu sunt relevante pentru oameni. Dar, dacă oamenii simt că asta îi ajută, eu nu am nimic împotrivă, eu am fost întotdeauna pentru cât mai multă transparenţă. AGERPRES/ (A, AS - autor: Daniel Florea, editor: Mirela Bărbulescu)