„Prioritatea noastră este ca aceşti copii să înveţe româna, fără ea nu putem face mare lucru. Cu asta şi părinţii sunt de acord“, spune profesorul. Marea sa nemulţumire e că profesori de limba română care să vină să predea în Secuime sunt puţini: „Vacantăm în fiecare an posturi de limba română. La examen se prezintă profesori din alte judeţe, ceea ce e absolut legal. Ei dau examenul, apoi se transferă sau se detaşează. Eu nu am pe cine să trimit la ore. Profesorii de română pe care îi avem au şi 30 de ore pe săptămână, ceea ce e enorm“.

Elevii din clasele cu predare în limba maghiară au patru ore de română pe săptămână. Cu toate acestea, reuşesc să se facă greu înţeleşi în limba ţării în care trăiesc. Cauze ar fi multe. „Copiilor le e frică să vorbească. Ei pricep, dar de vorbit le e mai greu. Se tem că nu pronunţă corect“, spune profesorul Laczkó. Un alt motiv pentru care copiilor maghiari le vine greu să comunice în română este că la şcoală nu au şansa de a asimila vocabularul uzual. Acest aspect îl analizează şi deputatul UDMR Szabó Ödön: „După vechea metodologie, copiilor nu li se dezvoltă competenţele de comunicare, nu sunt învăţaţi cum să vorbească pe stradă sau când cumpără o pâine ori când merg la medic. Copilul meu, de exemplu, m-a întrebat recent dacă va folosi vreodată formula din «Pupăza din tei» «ouăle s-au făcut fleşteriţă» şi i-am răspuns că cel mai probabil niciodată“. „De multe ori, când se întâlnesc, copiii maghiari şi cei români adoptă ca limbă comună engleza, pentru că pe acest tărâm se simt confortabil, aşa se egalizează distanţele dintre ei“, arată deputatul.

O piedică în ceea ce priveşte învăţarea limbii este şi faptul că dascălii nu sunt pregătiţi să predea la o clasă la care limba maternă este diferită de limba statului. „Deşi legea prevede, nu funcţionează în prezent un institut de formare pedagogică a profesorilor care predau româna la clasele maghiare. Nu banii sunt o problemă, bugetul a fost prevăzut. E o problemă birocratică“, mai spune Szabó.

Şi, totuşi, ce soluţii există?

Deputatul spune că există soluţii concrete pentru ca elevii să poată învăţa mai uşor limba maghiară. „Ministerul Educaţiei ar trebui să aibă curaj şi să permită trecerea la o programă mai uşoară. Şi e nevoie de manuale noi, adaptate nevoilor unor copii care percep limba română ca pe o limbă străină. Din păcate, elevilor maghiari de clasa a III-a le lipseşte şi acum manualul de română“, subliniază deputatul.

Până una, alta, părinţii cu dare de mână din Odorhei care vor ca odraslele lor să înveţe limba română au optat pentru o soluţie de avarie: orele particulare. „Am dorit ca şi copiii noştri să cunoască limba oficială a României. Noi am ales liceul unde ştiam că sunt profesori buni de limba română. Am trimis copiii la ore în plus, după-masă. Într-o comunitate în care 96% din locuitori sunt maghiari, copiii nici nu se gândesc să folosească o altă limbă. Dacă aud limba română, încearcă ei, la nivelul lor, să dea răspunsuri. Dar e cam greu pentru ei“, arată