Metroul „Drumul Taberei” a devenit o poveste fără sfârșit. El reprezintă cel mai bun exemplu al incompetenței, din cauza căreia proiecte importante bat pasul pe loc. Anunțată cu surle, trâmbițe și șampanii din 2012, Magistrala 5 nu a fost „ajutată” nici de Sfintele Mucenițe Varvara și Filofteia, informează Mediafax.

Metroul din Drumul Taberei ar fi trebuit să fie finalizat în anul 2015, asta după ce procedurile de construcție au fost demarate în anul 2011.

De atunci și până în prezent, la conducerea Ministerului Transporturilor s-au succedat 16 miniștri, fiecare cu promisiunile lui, transformate ulterior în vorbe goale, iar în prezent, inaugurarea metroului din Drumul Taberei este pusă, din nou, sub semnul întrebării.

După cum spune un vechi proverb românesc, „Dumnezeu îți dă, dar nu-ți bagă și-n traistă”, nici rugăciunile înalților preoți, sau sfințirea din 2012 a cârtițelor de săpat, botezate cu numele Mucenițelor Varvara și Filofteia, nu au ajutat la terminarea acestei investiții.

ANUL 2012

În anul 2012, după ce au sfințit cele două cârtițe, Metrorex și Astaldi anunțau începerea săpăturilor, cu ajutorul utilajelor TBM (Tunnel Boring Machine), și comparau această tehnologie cu cea folosită la săptărurile pentru Canalul Mânecii. Primele săptăruri s-au făcut în anul următor, în 2013.

În martie 2013, când s-a realizat pentru prima data că lucrările la metrou nu se desfășoară într-un ritm firesc, ministrul Tranporturilor de atunci, Relu Fenechiu, a mers pe șantier, unde le-a promis muncitorilor bani din…timbrul de mediu, respectiv 104 milioane de lei care urmau să provină în urma unei rectificări bugetare.

ANUL 2013

Primele întârzieri la metroul Drumul Taberei au fost anunțate în decembrie 2013 de către premierul de la acea vreme, Victor Ponta, care spunea că Magistrala 5 urma să fie inaugurată în 2016, cu un an întârziere. "Proiectul a început foarte prost, nu a fost gândit foarte clar ca finanţare şi ca timp. Fostul guvern a alocat 10 milioane euro, noi trebuie să alocăm restul până la 1,5 miliarde", a spus Ponta, aflat pe şantierul Magistralei 5.

Privite acum în urmă, când metroul încă este pus sub semnul întrebării, declarațiile și gesturile din trecut ale miniștrilor și ale constructorului par a fi glume.

De exemplu, la sfârșitul anului 2013, într-o discuție cu premierul Victor Ponta, italienii de la Astaldi îi explicau acestuia că săpăturile sunt destul de complicate sub anumite clădiri, precum Primăria apitalei, dar inginerii promiteau că totul va decurge cum trebuie, pentru că „săpături s-au făcut și pe sub Colosseum din Roma”.

Tot atunci, la discuțiile cu italineii de la Astaldi, Victor Ponta glumea și declara că propune o stație și la Cotroceni.

ANUL 2014

În ciuda faptului că lucrările mergeau în „pas de melc”, Metrorex a vrut să cumpere 51 de trenuri pentru Magistrala 5 încă din anul 2014, trenuri care ar fi ruginit până în prezent.

Contractul ar fi avut o valoare de aproape 500 de milioane de euro, însă, licitația a fost anulată de Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor.

ANUL 2015

„Pe partea de metrou, în Bucureşti, avem ca priorităţi magistrala M 5, Drumul Taberei - Eroilor, şi magistrala M 4, Parc Bazilescu - Străuleşti. Totodată vor fi alocate fonduri la o viitoare rectificare şi pentru magistrala M 6, 1 Mai -Aeroport Henri Coandă după finalizarea procesului de achiziţie publică. Sigur, asta nu înseamnă că ne preocupăm doar de aceste proiecte, dar pe aceste proiecte putem executa lucrări şi deci a avea alocări bugetare consistente", declara premierul Dacian Cioloș în 2015.

La sfârșutul lui 2015, după ce italineii de la Astaldi spuneau că „săpături s-au făcut și pe sub Colosseum din Roma”, o cârtiță folosită pentru tunelurile de la Eroilor „a ieșit afară”, iar carosabilul de la Eroilor s-a surpat. Sute de metri cubi de apă și nisip au ajuns direct în șantierul de sub pământ.

ANUL 2017

În 2017, călătorii erau amăgiți din nou că vor putea circula pe secţiunea de metrou Valea Ialomiței - Eroilor începând cu semestrul al doilea al anului 2018, potrivit declarațiilor făcute atunci de Marin Aldea, director Metrorex.

„Ne-am propus ca acest proiect să fie finalizat la finalul semestrului unu, începutul semestrului doi al anului viitor. Probabil că în partea a doua din semestrul doi vom circula pe această magistrală”, promiotera Aldea în iulie 2017.

ANUL 2018

Proaspăt demis de la conducerea Metrorex, Dumitru Șodolescu, promitea în decembrie 2018 că lucrările la Magistrala 5 vor fi finalizate în primul trimestru din 2019.

„Nu trebuie să ne ascundem, lucrările se desfăşoară, într-adevăr, într-un ritm mai lent decât cel care ar fi trebuit, asta din cauza problemelor financiare pe care Astaldi le are, nu doar Astaldi România. Cu toate acestea, în primul trimestru al anului viitor lucrările vor fi complet finalizate”, declara la sfârșitul anului 2018, Dumitru Şodolescu.

ANUL 2019

Anul acesta, în aprilie, Metrorex a lansat din nou licitația pentru achiziția a 13 trenuri noi, pentru Magistrala 5.

Tot în luna aprilie, ministrul Răzvan Cuc anunța că urma să semneze contractul de automatizare pentru Magistrala 5 de metrou și promitea că întreg procesul va fi finalizat până la finele acestui.

În ciuda promisiunilor făcute de fostul director, Dumitru Șodolescu, și de ministrul Răzvan Cuc, șeful sindicatului de la metrou, Ion Rădoi, își exprima îndoiala în ceea ce privește inaugurarea metroului la sfârșitul anului.

„În anul 2011, când s-a declanșat acea lucrare, la Magistrala 5, spuneam că în 2020 o să fie dată în exploatare, și atunci mi s-a spus că sunt Brucan (Silviu Brucan – n.r.), pentru că angajamentul era pentru 2015. Iată că suntem la mijlocul anului 2019 și după părerea mea, cu toate angajamentele luate, cred că o să ne prindă 2020 pentru a se da în exploatare Drumul Taberei – Ghencea”, declara în iunie, Ion Rădoi, liderul sindicatului de la metrou.

În prezent, după patru ani de întârzieri, Metrorex are conturile blocate din cauza unei datorii de 94 de milioane de lei către Compania Astali. Ca atare, este foarte probabil ca ultimul termen, respectiv sfârșitul lui 2019, să fie și acesta decalat.

Editor web: Liviu Cojan