Banker og andre virksomheder skal bruge et milliardbeløb på at overholde nye hvidvaskregler, som bl.a. betyder, at magthavere og deres familier skal overvåges. Omkostningen kommer kunderne ifølge finanssektoren til at betale.

Kristoffer Brahm, f. 1973, er journalist på Finans og har beskæftiget sig med erhvervsjournalistik siden 2001. Han har skrevet om privatøkonomi, lavet undersøgende journalistisk og dækker i dag finanssektoren. Har bl.a. afdækket, at myndighederne i årevis opkrævede ejendomsskatter ulovligt, hvilket førte til en tilbagebetaling på 1,2 mia. kr. til borgerne, ligesom han har afsløret, at danskere er blevet afkrævet skat af fiktive aktiegevinster, hvilket fik daværende skatteminister Kristian Jensen (V) til at ændre loven. Kristoffer er en passioneret kunstsamler og trods de senere års mange skuffelser stadig en forholdsvis passioneret tilhænger af fodboldklubben AGF.

Jesper Høberg, f. 1975, er chef for Finans’ gravergruppe. Jesper er uddannet journalist på Danmarks Journalistskole i 2002, og efter et kort vikariat hos Ritzaus Bureau landede han på Jyllands-Posten som erhvervsjournalist. Her har han stået bag en lang række dagsordensættende historier og artikelserier om blandt andet korruption i FN’s olie-for-mad program, kollapset i Genan og Johan Schlüter Advokatfirma. I 2004 blev han nomineret til Cavling-prisen for afsløringen af, at TDC havde udnyttet et hul i skatteloven til at score et kunstigt skattefradrag i milliardklassen. I 2013 blev han nomineret til FUJ-prisen for fremragende undersøgende journalistik, og i 2017 var han med til at vinde FUJ-prisen for afsløringer af, hvordan bilbranchen barberede store summer af registreringsafgiften på leasingbiler. Han er født i Nordsjælland, men fastholder, at han tidligt konverterede til jydedommen, og at han i dag er full blown nordjyde.

Regningen løber op i milliardklassen, når private virksomheder med landets banker i spidsen fra nytår skal leve op til nye regler om bekæmpelse af hvidvask, korruption og terrorfinansiering.

Det fremgår af det lovforslag, som erhvervs- og vækstminister Troels Lund Poulsen (V) sendte i høring onsdag eftermiddag. I lovforslaget anslår ministeriet engangsomkostningerne til at udgøre ca. 1,3 mia. kr. Derudover udgør erhvervslivets løbende byrder 359 mio. kr. om året.

Ifølge en af de berørte brancher - realkreditbranchen - er der i sidste ende kun kunderne til at betale regningen.

»Hvidvaskreglerne er et politisk valg, som vi må efterleve. Omkostningerne for at gøre det kommer til at indgå i virksomhedernes samlede omkostningsbase. Den skal dækkes, og det bliver højest sandsynligt en regning, der lander hos kunderne,« siger Karsten Beltoft, direktør i Realkreditforeningen.

I alt 15.100 virksomheder og personer, bl.a. banker, forsikringsselskaber, advokater og revisorer, omfattes af lovforslaget. For dem bliver den største ændring, at de løbende skal overvåge danske magthavere, deres familier og nærtstående forretningsforbindelser. Ifølge lovforslaget skal virksomhederne bl.a. bruge penge på at ændre deres it-systemer, så de kan overvåge og identificere den type såkaldte højrisikokunder.

De nye hvidvaskregler udspringer af et EU-direktiv, som Danmark er forpligtet til at indføre, men landets politikere er ikke enige i, om regningen for at gøre det står mål med det kommende udbytte.

Skal kende kunden Hvidvaskreglerne fastslår, at banker og andre finansielle virksomheder skal kende deres kunder.

Virksomheden skal indhente og kontrollere kundens identitetsoplysninger.

Virksomheden skal fastlægge kundens forretnings- og risikoprofil

Kundeforholdet og transaktioner skal løbende overvåges.

»Hvidvask af penge er fuldstændig uacceptabelt, men vi skal passe på med at blive for ivrige efter at sende signaler om, at der skal ryddes op, og så pålægge virksomhederne omkostninger, som er uproportionale med den reelle effekt,« siger erhvervsordfører Joachim B. Olesen fra Liberal Alliance. Han kalder omkostningerne for »voldsomme tal.«

SF erkender, at det er en stor regning.

»Det er det, men det er også nødvendigt. Både skatteunddragelse og hvidvask er et så omfattende problem, at alle må bidrage,« siger erhvervsordfører Lisbeth Bech Poulsen (SF).

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra Troels Lund Poulsen.