Der er indgået et bredt forlig om en gymnasiereform mellem partierne i forligskredsen.

Venstre, Socialdemokraterne, Radikale, Socialistisk Folkeparti, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative har indgået en aftale om en ny gymnasiereform.

Et centralt punkt i aftalen er, at man fremover hæver det karaktergennemsnit, der kræves for at blive erklæret egnet til gymnasiet - den såkaldte "uddannelsesparathedsvurdering".

Tidligere var gennemsnitskravet fire, og det hæves nu til fem.

- For at styrke fagligheden og sikre, at de unge er klar til en gymnasial uddannelse indføres der nu en styrket uddannelsesparathedsvurdering. For at blive erklæret uddannelsesparat skal elever, der søger ind på STX, HHX og HTX, opfylde et minimumkarakterkrav på 5,0 i deres uddannelsesparathedsvurdering, lyder det i fælles en pressemeddelelse fra forligspartierne.

Niveauet skal bekræftes ved afgangseksamen

For at eleverne kan fortsætte med at være erklæret egnet til gymnasiet efter vurderingen i 8. klasse, hvor den første gang foretages, må det faglige niveau ikke falde til under minimumsniveauet fra 8. klasse.

Niveauet i uddannelsesparathedsvurderingen skal bekræftes ved elevernes afgangseksamen, oplyser partierne i pressemeddelelsen.

Elever med et gennemsnit på mindst 6 ved folkeskolens afgangseksamen kan dog komme på gymnasiet uden at have en positiv uddannelsesparathedsvurdering.

Eksamensgennemsnit på 02-3 udløser vejledningssamtale

Elever der er erklæret egnet til gymnasiet, men som ikke opnår et resultat ved folkeskolens afgangseksamen, der svarer til vurderingens 5-tal, har dog fortsat krav på at komme på gymnasiet, hvis de opnår et gennemsnit på mindst 3 i gennemsnit ved folkeskolens afgangseksamen.

Et eksamensgennemsnit på mellem 02 og 3 vil udløs en vejledningssamtale, skriver ministeriet.

Samtalen skal "udfordre elevernes valg af ungdomsuddannelse, hvorefter eleven har krav på optagelse på en ungdomsuddannelse, eleven ønsker, det være sig en gymnasial uddannelse, en erhvervsuddannelse eller eux", skriver ministeriet på sin hjemmeside.

Sløjfer AT

Foruden karakterkravene er partierne blevet enige om at sløjfe faget AT og mindske antallet af studieretninger.

For at komme ind på uddannelsen HF skal man have have karakteren 4 i sin uddannelsesparathedsvurdering, oplyser Undervisningsministeriet i en pressemeddelelse.

Ændringen af de gymnasiale uddannelser implementeres fra skoleåret 2017/18. Adgangskravet gælder dog først fra 2019.

Har givet afkald på andet krav

Regeringen har allerede måttet give sig på kravet om at slå gymnasiets traditionelle dannelsesfag – historie, oldtidskundskab og historie – sammen til én såkaldt historisk-humanistisk faggruppe med samme faglige mål og én eksamen.

Men Ellen Trane Nørby kan nu glæde sig over, at hun både levede op til chefens målsætning – og at hun modsat sin forgænger nåede en aftale.

Så sent som under afslutningsdebatten onsdag præciserede statsminister Lars Løkke Rasmussen, at partierne skal sætte flueben ved gymnasiereformen før sommerferien. Det lykkedes aldrig forgængeren på posten, Christine Antorini (S).

I foråret 2015 indkaldte hun til forhandlinger, der kun varede få minutter. Partierne kunne simpelthen ikke nå hinanden.

Det har også trukket tænder ud i denne omgang. Det er særligt spørgsmålet om det adgangsgivende karaktergennemsnit, der har splittet partierne under forhandlingerne, der har stået på siden 12. april.

Flere partier meldte om ændrede krav

Efter det seneste møde i forhandlingerne, der sluttede midt på natten til fredag, lød meldingen fra flere partier, at de havde ændret deres krav til karaktererne.

Socialdemokraterne, Radikale Venstre og SF hævede deres krav fra 2 til 3, mens Dansk Folkeparti gik ned fra 6 til 5. Venstre og Det Konservative Folkeparti krævede fortsat 4 i dansk og matematik.

Tal fra Undervisningsministeriet viser, at 54 procent af eleverne med et gennemsnit på 3 i folkeskolen opgiver gymnasiet inden studenterhuen er i hus. Blandt de elever, der kommer med et 7-tal i snit er det kun 20 procent, der dropper ud.