Danmark vil sammen med de øvrige Nato-lande sende en klar advarsel til Rusland, når alliancen torsdag og fredag holder Nato-topmøde i Wales.

Efter rapporter om mere aktiv russisk deltagelse i kampene i Ukraine er Danmark parat til at sende et kompagni på 250 til 300 mand af sted til de baltiske lande og Polen.

Kompagniet skal på rotationsbasis være udsendt i op til 90 dage og deltage i øvelser i især Estland, Letland og Litauen, der ligesom Ukraine har store russiske mindretal.

Bidrager med materiel

Samtidig vil Danmark i mindre omfang bidrage med andet materiel end våben til Ukraine. Det siger statsminister Helle Thorning-Schmidt (S) i et interview med Ritzau.

- Vi vil sende et meget klart signal til de Nato-lande, der føler sig udsat. De skal vide, at de kan regne med solidaritet fra det øvrige Nato. Det gør Danmark som sædvanlig ved at levere konkret handling frem for blot at tale om det. Og nu byder vi så ind med yderligere tiltag på dette Nato-topmøde, siger Helle Thorning-Schmidt.

Læs også : Fogh: Rusland ser os nu som en modstander

Forslaget om at sende et dansk kompagni har været behandlet i Udenrigspolitisk Nævn, og det kommer i forlængelse af, at Danmark også vil bidrage med officerer og materiel til opbygning af Nato-hovedkvarteret i Stettin i Polen. Det danske kompagni vil blive udsendt efter en rotationsplan, som Nato skal udarbejde.

Kompagniet kan måske vise sig blot at være det første skridt i forhold til at bidrage med soldater, der skal kunne indsættes i de østeuropæiske lande.

Sender op til 4000 mand

Forsvarsalliancen ventes på topmødet at vedtage en markant styrket beredskabsplan med en reaktionsstyrke på op til 4000 mand, som skal kunne indsættes i de østeuropæiske lande i løbet af meget få dage. Den vil Danmark muligvis også bidrage til, når detaljerne omkring opbygningen bliver kendt.

Læs også : Ekspert om ny reaktionsstyrke: Danmark fortsætter aktivistisk udenrigspolitik

I forhold til Ukraine vil Danmark sende en officer til Natos forbindelseskontor i Kijev samt materiel i form af GPS-udstyr til fly.

Vil det udstyr også kunne bruges til militære formål?

- Det vil kunne bruges på mange forskellige måder, siger Helle Thorning-Schmidt, der dog afviser at sende våben til styret i Kijev:

- Det er ikke noget, vi er optaget af. Vi er mest optaget af at få gennemdiskuteret den nye sikkerhedspolitiske situation på Nato-topmødet og få sendt det klare signal til de mest udsatte Nato-lande, at de kan regne med sikkerhedsgarantierne.

Læs også : OVERBLIK Sådan blev en revolution til verdenskrise i Ukraine

Thorning afviser, at Danmark og Nato dermed er med til at eskalere konflikten med Rusland. De danske tiltag ligger inden for den aftale, som Rusland og Nato indgik i 1997 om samarbejde og sikkerhed, siger den danske statsminister.

/ritzau/