Pape vil opbløde kontroversiel datalov: Borgere skal underrettes

Myndigheder får fortsat nye muligheder for at dele borgerdata, men skal nu informere borgere, når data bruges til kontrol, lyder ændringsforslag fra Søren Pape Poulsen.

Borgere skal alligevel have direkte besked, hvis myndigheder bruger borgerens egne data til at kontrollere, om han eller hun begår socialt bedrageri.

Derfor foreslår justitsminister Søren Pape Poulsen ifølge en pressemeddelelse udsendt fredag eftermiddag nu en opblødning af kontroversielle paragraffer i den såkaldte Databeskyttelseslov.

Læs også: Sådan vil regeringen lade myndigheder analysere borgerdata i smug

Loven gør det i sin nuværende form muligt for en minister at åbne for helt nye sammenkøringer af borgerdata – også selvom det nye formål intet har at gøre med det formål, data er indsamlet med.

Loven har været udsat for massiv kritik fra eksperter og politikere, der frygter, at loven åbner en ladeport af social kontrol med data, som borgeren ikke bliver informeret om.

Netop det sidste element – informationen til borgeren – er den indstilling, Søren Pape Poulsen vil skrue på. I meddelelsen fra justitsministeriet udtaler ministeren, at borgernes datasikkerhed er meget vigtigt for ham.

»Derfor har jeg lyttet til de bekymringer, der har været rejst i forbindelse med behandlingen af lovforslaget. Jeg ændrer nu en bestemmelse i lovforslaget. Ændringen betyder, at myndighederne skal underrette borgeren, hvis borgerens oplysninger bliver brugt til at kontrollere den enkelte for eksempelvis socialt bedrageri.«

I januar meddelte ministeren ved et samråd, at lovforslaget ikke skulle ændres, og at han i øvrigt ikke delte eksperternes bekymringer.

»Det gør altid indtryk, og som politiker lytter man jo. Men der er ikke lighedstegn mellem at lytte og at give ret. Dem, der udtaler sig, har nogle bekymringer, men jeg tror ikke, at mine egne jurister i ministeriet har lavet fejl,« lød det fra Søren Pape Poulsen.

Det nye ændringsforslag møder dog højst kritikerne på halvvejen, idet det altså fortsat er en del af forslaget, at ministre kan godkende nye datasammenkørsler på bekendtgørelsesniveau. Dermed fjerner Databeskyttelsesloven fortsat det nuværende krav om lovhjemmel fra Folketinget for at lave samkøringer af persondata til kontrol.

Omvendt har Alternativet foreslået, at datasammenkøringer under den nye lovhjemmel slet ikke må bruges til kontrol.