Landmændene er ikke ovenud begejstrede for den økonomiske håndsrækning på 380 millioner kroner, regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti i dag har givet landbruget.

Faktisk er det mildest talt en skuffelse, når man har kæmpet sig gennem en sommer med usædvanligt varmt og tørt vejr, lyder det fra Peter Schelde, der er driftsleder på kvægbruget Nørupgaard i Jordrup nær Kolding.

- Det er selvfølgelig godt, at politikerne har set på problemet med alvorlige øjne, men jeg havde forventet mere. Der kommer ikke ekstra penge i min kasse med den hjælpepakke, der er blevet præsenteret i dag, siger han.

Fem initiativer

Den længe ventede tørkepakke indeholder i alt fem initiativer.

Der vil blive oprettet en tilskudsordning til jordfordelingen i 2019, en såkaldt jordfordelingsfond og så vil politikerne gøre landmændenes vandtilladelser mere smidige, hvis vi kommer til at opleve lignende somre fremover.

Vigtigst af alt er det dog, at der bliver tilbageført midler for 220 millioner kroner til landbruget, når landmændene i 2019 bliver fritaget fra produktionsudgifter.

Men det er så også det eneste, der går direkte til landmændene.

- Her og nu er det et meget lille plaster på såret for os mælkeproducenter. Det er jo likviditet, vi er ramt hårdt på, og vores tab er langt større, siger Peter Schelde.

Udbyttet er halveret

Gennem sommeren har Peter Scheldes 600 køer "måttet tage sig til takke med at spise indkøbt foder". Og mindre af det grove, som landmanden selv dyrker på sine marker.

- Vores græsudbytte har været 40 procent lavere, end det plejer, og vores majs har været meget varierende i kvalitet. De har kun 30 procent mindre end normalt til foder, siger han og påpeger, at grovfoder som græs og majs er vigtigt for mælkeproduktionen.

- Der skal godt foder til, for at en ko giver meget mælk. Vi har ikke kunnet avle den kvalitet, vi gerne ville, og det har givet os en lavere produktion end forventet.

Hvor stor betydning, tørken præcis får på bundlinjen, ved Peter Schelde ikke, men han regner med, at det manglende høstudbytte alene kan koste omkring én million kroner i år.

- Men vi vil også miste en del i 2019 på grund af det lave udbytte. Det bliver nok en million mere, siger han.

En symbolsk hjælp

Organisationen Landbrug og Fødevarer har estimeret årets samlede tab hos de danske landmænd til 6,4 milliarder. Derfor mener organisationens formand, Martin Merrild, ligesom Peter Schelde ikke, at hjælpepakken fra Folketinget noget nær slår til.

- Det er en stor skuffelse for os, at man kun kommer med en meget, meget begrænset hjælp. Vi har aldrig forventet en kompensation på hele tabet, men omvendt er situationen så alvorlig, at det truer hele erhvervet, siger Martin Merrild til DR Midt og Vest.

Forsker ved Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi ved Københavns Universitet, Michael Friis Petersen, kalder også tørkepakken for en "symbolsk hjælp".

- Selvfølgelig falder pengene på et tørt sted, men den kommer ikke til at hjælpe ret mange landmænd, der har problemer efter sommerens tørke, konkluderer han og understreger, at nogle af initiativerne heller ikke har meget med tørke at gøre.

I strid med regler om statsstøtte

Hos Landbrug og Fødevarer var forhåbningen til den politiske hjælp, at jordskatterne ville blive nedsat permanent, da det ifølge organisationen kunne give en samlet besparelse på 400 millioner kroner årligt til de danske landmænd.

Men det havde været i strid med EU's regler om statsstøtte, mener finansminister Kristian Jensen (V) og efterlader Martin Merrild uforstående:

- Vi er jo dybt forundrede over, at det skulle være ulovlig statsstøtte, at man reducerede betalingen af skat på grund af tørken, eftersom vi er det eneste land i EU, der betaler jordskat, siger han.

Ifølge forsker ved Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi ved Københavns Universitet, Michael Friis Petersen, kunne jordskatten dog også have ramt skævt:

- Der er mange landmænd, der ikke ejer jorden, de driver landbrug på, så nedsatte skatter kunne været blevet hjælp til nogen, som ikke har behov. Når man fritager fra afgifter, som hjælpepakken gør, går pengene til dem, der er hårdest ramt, siger han.

Bedre rammevilkår

Partierne bag tørkepakken oplyser, at de 380 millioner kroner er fundet ved at nedskrive reserver fra i år, som alligevel ikke skulle anvendes i 2018.

Dem havde landmand Peter Schelde gerne set brugt på noget helt andet. For når man ved, at tørken kan ramme igen og er bevidst om, at regn kan have samme store konsekvenser for udbyttet på markerne, er gode rammevilkår vigtigere, siger han.