Når danske børn er et til halvandet år gamle, forstår de markant færre ord end jævnaldrende fra andre lande.

Grunden er, at der er mange vokaler i det danske sprog.

Det har forskerne på Syddansk Universitets Center for Børnesprog vidst i en del år.

Annonce:

»De mange vokale lyde betyder, at danske børn har sværere ved at afkode en struktur i forældrenes tale, end børn fra andre lande har. Det gør det sværere at lære sproget,« siger Dorthe Bleses leder af Center for Børnesprog.

Men nu viser det sig, at problemerne med vokaler i sproget ikke kun er et problem for dansk. Det ser ud til, at alle sprog med mange vokaler er svære at lære.

Undersøger hvor mange vokaler der er i sprog

International forskning har vist, at konsonanter spiller en særlig rolle for forståelsen af ord.

De danske forskere fik derfor den idé, at de ville undersøge, hvor mange vokaler og konsonanter, der er i det danske sprog og i syv andre sprog.

Forskerne ville nemlig se, om danske børns langsommere tilegnelse af deres sprog kan forklares med nogle mere generelle lydlige karakteristika ved sprog generelt.

Et af de syv sprog var kroatisk. Forskerne fra Center for Børnesprog har nemlig tidligere fundet ud af, at kroatiske børn har et meget større ordforråd end danske børn.

»Så vi lavede et indeks, hvor vi optalte hvor mange vokal- og konsonantkvaliteter, der var i de udvalgte sprog,« fortæller Dorthe Bleses.

Dansk er fyldt med vokaler

Resultatet var slående.

»Dansk er det sprog, der har flest vokalkvaliteter. Det har 22 forskellige vokallyde (vokaler + halvvokaler) og 17 konsonantlyde.«

»Kroatisk har kun 9 vokallyde og hele 23 konsonantlyde,« siger Dorthe Bleses.

Annonce:

Hun sammenlignede antallet af vokallyde i sprogene med det antal af ord, børn fra de syv lande kunne sige, når de var omkring ét år.

Det viste sig, at der umiddelbart var en perfekt sammenhæng: Jo flere vokale lyde, desto længere tid tager det at lære sproget.

Det peger på, at alle sprog med mange vokaler er svære at lære.

Når danske børn er ét år gamle, kender de i gennemsnit 80 ord. Svenske børn på samme alder kender derimod 150 ord. Først når børnene er omkring to år, har de danske børn indhentet svenskernes forspring. (Foto: Colourbox)

»Det er påfaldende så stærkt indekset bakker ideen op,« konstaterer Dorthe Bleses.

Svært at lære sprog med mange vokaler

Når vi taler et sprog, er der ikke pauser mellem ordene på samme måde, som der er mellemrum mellem skrevne ord.

Og når der er mange vokaler – og få konsonanter – i et sprog, bliver det svært at lære.

Det skyldes ifølge Dorthe Bleses, at vokallydene får ordene til at lyde som om, de hænger endnu mere sammen.

Derfor har små børn svært ved at skelne dem fra hinanden.

»I det danske sprog betyder de mange vokallyde, at der ikke er ret meget, der siger: her er der et ord, der stopper, og et nyt, der begynder,« siger Dorthe Bleses.

Annonce:

»Når vi for eksempel siger ’bage alle kagerne’, kommer det til at lyde som ’bageallekagerne’, « siger Dorthe Bleses.

Danske ord hænger sammen når de bliver udtalt

Der er mange vokaler i sproget, og det får de enkelte ord til at hænge sammen, så de lyder som et.

»Man skal huske på, at barnet kommer til verden uden at vide noget om, hvordan et sprog er opbygget.«

»Det er derfor et detektivarbejde at finde ud af, hvilke ord, der er i sproget, og hvad de betyder.«

»Børnene skal derfor kunne skelne de forskellige ord fra hinanden, for at de kan lære dem. Og det er altså sværere på dansk end på andre sprog på grund af det,« siger Dorthe Bleses.

Forskningsresultaterne kan hjælpe indvandrere

Hun mener, at de nye forskningsresultater i fremtiden kan hjælpe børn, der har svært ved at lære at tale. Og indvandrere, der skal lære dansk.

»De mange vokaler, der gør det sværere at fange talt dansk, kan være en særlig udfordring for tosprogede, der skal lære dansk.«

»Derfor er det værd at undersøge de her ting nærmere. Man bør undersøge, om man kan tage højde for vore opdagelser i forbindelse med den tidlige sprogindsats i daginstitutioner og i skoleundervisningen,« siger Dorthe Bleses.

Hun pointerer, at hun og kollegerne kun har undersøgt syv sprog – der oven i købet alle er Indoeuropæiske.

»Men det er alligevel spændende og overraskende, hvis der er så meget gods i resultaterne, som det ser ud til. Nu skal vi se nærmere på flere og andre typer sprog. Og så skal vi se, om resultaterne kan underbygges af laboratorieforsøg,« siger Dorthe Bleses.