Prvačića u RS-u nikad nije bilo manje, a od 9.676 učenika, koji bi u septembru trebalo prvi put da sjednu u školske klupe, najviše ih je upisano u Banjoj Luci - 1.925, dok je najmanje, i to samo osam đaka, upisano u Trnovu, te Kalinoviku, gdje su upisana samo četiri.

Mileva Komlenović, načelnica Kalinovika, rekla je za "Nezavisne" da je zabrinuta općim stanjem nataliteta, jer je iz godine u godinu sve manje đaka po školama RS-a, a time se treba sistemski pozabaviti, pišu Nezavisne.

- Mi se zaista trudimo i u fokusu su nam djeca i porodica. Njihovoj brizi posvećeni smo do najsitnijih detalja, imamo podsticaje i nešto manju stopu nezaposlenosti, ali bojim se da ne možemo ništa uraditi za mlade - rekla je Komlenović.

Ona je dodala da pored toga što imaju nepovoljnu starosnu strukturu vlada i trend da porodice imaju samo jedno dijete.

- Porodične vrijednosti generalno nisu tako duboko ukorijenjene kao što je to bilo ranije. Vidite da mladi više šetaju kućne ljubimce nego djecu. Bilo je i rata, ali bilo je i djece. Tim problemom se treba ozbiljnije pozabaviti - rekla je Komlenović.

U Ministarstvu prosvjete i kulture RS-a nadaju se da će ovaj broj upisanih prvačića do septembra biti nešto veći, a kako stvari stoje, prvi put ih je upisano manje od 10.000, odnosno 526 đaka manje nego lani, što je jedna osnovna škola.

- Prema podacima iz osnovnih škola, u školsku 2017/2018. godinu u aprilu i maju upisano je 9.676 učenika. Prema dosadašnjim iskustvima, u periodu od maja do septembra bude upisano otprilike 200 učenika, tako da se nadamo da će broj prvačića upisanih u školsku 2017/2018. godinu biti veći od navedenog broja - navode u Ministarstvu.

Kada je riječ o broju upisane djece u prvi razred po općinama, odnosno gradovima, najviše upisane djece je u Banjoj Luci - 1.925 učenika, zatim u Bijeljini 917 učenika, Doboju 550, Prijedoru 518 i Zvorniku 416 učenika...

Sonja Stančić, psiholog, koja se u svom radu najviše usmjerila na djecu, kaže da nije iznenađena manjim brojem djece, jer ne postoji ozbiljna pronatalitetna politika koja se ne ogleda u samom broju rođene djece, nego u osiguravanju uslova za roditelje, djecu, odrastanje, školovanje i zaposlenje.

- Time treba da se bave i entiteti i država, ali to nije u fokusu. Postoje određene mjere kojima se rješavaju neki konkretni problemi, ali sve to na dugoročnom nivou ne dovodi do promjene jer nema strategije razvoja i ulaganja u djecu i mlade, kao ni strategije pronatalitetne politike - rekla je Stančić.