Det innebærer at myndighetene hver dag i 2014 i snitt ba om innsyn i trafikkdata 17 ganger og telefonavlytting fire ganger. Trolig fanger Telenor opp bare halvparten av slike henvendelser.

Hvor omfattende denne overvåkningen er på nasjonal basis må sees i forhold til Telenors markedsandel som i Norge grovt sett er ca. 50 prosent. I de fleste andre marker er deres markedsandeler lavere, men også folketallet høyere.

I sin rapport skriver Telenor at hver henvendelse kan inneholde innsyn hos flere en en person slik at tallene ikke gir noe nøyaktig bilde av berørte enkeltmennesker.

Ønsker åpenhet og tillit

- Telenor ønsker mer åpenhet om hva som foregår og har derfor besluttet å oppgi omfanget av slik overvåkning i alle land vi har adgang til det. Jeg mener det er maktpåliggende med åpenhet om dette både for folkets tillit til myndighetene og til oss som tjenesteleverandør, sa norgessjef i Telenor Berit Svendsen på et møte i tankesmia Civita fredag.

Det er bare for de tre skandinaviske landene Telenor oppgir tall både for "Communication data» og «Lawful interception». Det førstnevnte omfatter hvem som har kommunisert med hvem i ulike former – tale, meldinger, data). Det andre er avlytting. I en omfattende rapport redegjør Telenor for lovverket i de ulike landene. Dette forhindrer dem å oppgi begge typer data i land som Thailand, Malysia, Bangladesh og delvis Myanmar.

I noen land er lovverket uklart. I de europeiske landene som Bulgaria, Ungarn og Serbia oppgir Telenor tall for den første gruppen (hvem som har kommunisert med hvem), men ikke lovpålagt avlytting.

I Sverige fikk i fjor Telenor 6.602 begjæringer om innsyn i trafikkdata og 2.827 om avlytting. I Danmark 1.345 om trafikkdata og 2.079 om avlytting. To tall om innsyn i trafikkdata utmerker seg: Ungarn med hele 45.757 og Bulgaria med 37.849. Der kan ikke Telenor oppgi avlyttingstall.