URO: 61 prosent av velgerne mener de økonomiske forskjellene har blitt for store i Norge, viser en ny meningsmåling. – Tallene viser at det er en folkelig uro, sier SVs Audun Lysbakken.

valg 2017

Den økonomiske ulikheten har blitt en viktig sak i valgkampen. I siste periode har den borgerlige regjeringen redusert skattene med 22,4 milliarder kroner, og vil ytterligere ned. Ap går derimot til valg på å øke skattene med 15 milliarder kroner, mens SV og Rødt vil øke enda mer, for å utjevne forskjeller.

En måling viser at de har støtte i opinionen. 61 prosent mener de økonomiske forskjellene har blitt for store her i landet. 27 prosent av de spurte mener forskjellene ikke har blitt for store, mens 12 prosent er usikre. Dette kommer fram i en undersøkelse gjort av SV i juni i år.

– Tallene viser at det er en folkelig uro over en utvikling hvor du på den ene siden har en økonomisk elite som krever mer og mer – og på den andre siden flere fattige familier og større økonomisk ulikhet, sier Audun Lysbakken.

Økonomisk ulikhet: • 61 prosent svarer ja på spørsmål om de økonomiske forskjellene i Norge har blitt for store. 27 prosent svarer nei, 12 vet ikke. • Dette kommer fram i en måling gjort av Sentio på oppdrag fra SV mellom 15.–20. juni 2017, med 1001 svar. • Målgruppa var personer mellom 18 og 80 år av begge kjønn, i hele landet. • Målingen er del av en rapport om økte økonomiske forskjeller, som lanseres på SVs valgkampåpning i dag.

Foreslår tre grep

Ifølge SSB har de økonomiske forskjellene i Norge økt hvert år siden 2009. Også før dette økte ulikhetene. Den største forskjellen ser man på den såkalte Gini-koeffisienten. Her har ulikheten i nordmenns inntekt økt med 14 prosentpoeng mellom 2006 og 2015. Ti av disse har kommet til mellom 2013 og 2015.

I målingen er det verdt å merke seg at det kun er Høyre-folk og dem som tjener mer enn 1,5 millioner kroner som mener at de økonomiske forskjellene ikke er blitt for store.

– Dette viser en polarisering i virkelighetsoppfatning som burde bekymre. Ikke overraskende er det de på toppen som bekymrer seg minst for økende forskjeller, sier Lysbakken.

SV-lederen foreslår tre hovedgrep for å kontre utviklingen:

• Økt skatt på formue, arv og aksjeutbytte for dem som tjener mest

• Løfte barnetrygden, slik at fattige familier får mer å leve for.

• Ta tilbake kontrollen over arbeidslivet, for å bekjempe sosial dumping og hindre økte lønnsforskjeller.

– SV satt nylig i regjering selv, gjorde dere nok for å få ned forskjellene?

– I de rødgrønne årene ble skattesystemet mer omfordelende. Det ble dessuten bygget ut mer felles velferd i stedet for å privatisere, sier Lysbakken, som innrømmer at de ikke lyktes på alle punkt:

– Vi kjempet for en tøffere politikk enn det det var mulig å få flertall for i den regjeringen. Det vil være vår rolle også framover, sier han.

Tøffere linje

Tidligere i sommer sa Ap-leder Jonas Gahr Støre til Klassekampen at man bare må akseptere at de globale tendensene trekker oss mot økt økonomisk ulikhet, men sørge for å begrense de negative effektene. Lysbakken ønsker seg en tøffere linje:

– Vi sier at man ikke skal akseptere de globale tendensene men bekjempe dem, sier Lysbakken.

I sin tale til Høyres landsmøte i vår nevnte statsminister Erna Solberg flere ganger «små forskjeller» som et politisk mål. Like fullt har hun i VG åpnet for å kutte skattene med inntil 25 milliarder kroner de neste fire årene.

Lei forutsigbare SV

Stefan Heggelund mener det kan være flere grunner til at Høyre-folk svarer som de gjør i målinga.

– De kan mene at vi har det bra, at ledigheten er på vei ned og at det er vekst i økonomien, sier Heggelund, som er lei SVs «forutsigbare og umodne narrativ om Høyre-folk». Han har ingen tro på at det er økte skatter som skal til for å få ned ulikheten.

– De økonomiske forskjellene har økt moderat de siste 40 årene, også under den rødgrønne regjeringen. En av hovedårsakene er innvandring. Hvis man ikke vil snakke om dette har man ikke skjønt ulikhetsdebatten, sier Heggelund.

Han mener SV bommer når de mener regjeringen ikke kjemper mot sosial dumping, men er ikke tilhenger av å øke skattene, eller barnetrygda. I stedet vil han målrette tiltak, som billigere barnehage, gratis kjernetid, stipendordning for videregående-elever og ferie- og fritidsaktiviteter:

– Vi har tro på å vri billigere velferdstjenester mot dem som trenger det mest, sier Heggelund.

fridag@klassekampen.no