Høyre vil ha mer politi, videoovervåking og narkohunder i Oslo-skolen

Bystyregruppen til Høyre i Oslo mener man må slå hardt ned på det de kaller en «fryktkultur» på videregående skoler. Ordfører Marianne Borgen (SV) frykter at slike tiltak kan forsterke problemene.

Bjørnholt videregående skole ble den første skolen i Oslo som innførte adgangskontroll for alle elever og ansatte. Nå vil Oslo Høyre ha enda mer kontroll for å slå ned på uro og narkotikaforbrytelser. Olav Olsen

23. aug. 2017 05:49 Sist oppdatert 24. august 2017

Forrige onsdag fortalte Aftenposten at Bjørnholt videregående skole i Søndre Nordstrand bydel blir den første Oslo-skolen som innfører adgangskontroll for alle elever og besøkende.

Det gjør de på bakgrunn av en rekke uheldige episoder og trusler om vold. Politiet har også uttrykt bekymring for at stadig yngre Oslo-ungdom er involvert i grov vold.

Nå vil Oslo Høyre ta i bruk drastiske tiltak for å bli kvitt problemene også ved en rekke andre skoler.

Kunnskapsministeren kalte adgangskontroll ved Bjørnholt videregående for en fallitterklæring. Les saken her.

Mener det har oppstått en fryktkultur

Leder av Høyres bystyregruppe i Oslo, Eirik Lae Solberg, mener man må innføre akutte tiltak for å få bukt med problemene. Han vil nå sende inn et konkret forslag til behandling.

Blant tiltakene Oslo Høyre vil foreslå er uniformert politi, narkohunder og videoovervåking ved utvalgte skoler.

– I mange tilfeller har det oppstått en fryktkultur som gjør at ofre og vitner til overgrep og vold ikke står frem. På Etterstad ble en grov voldsepisode fanget på video da en elev ble banket opp, noe som var avgjørende for at skolen kunne politianmelde forholdet, sier Solberg.

Les også Ni grafer som viser hvordan ungdomskriminaliteten i Oslo utvikler seg

Leder av Høyres bystyregruppe i Oslo, Eirik Lae Solberg, foreslår narkohunder, uniformert politi og videoovervåking ved flere Oslo-skoler. Arash Nejad

Han mener det bør være «mulig og enkelt» å få tillatelse til kameraovervåking av fellesområdene på de skolene som trenger det.

Narkohunder og uniformert politi

Høyre vil at uniformert politi skal være til stede på utvalgte tidspunkter på skoler med særskilte behov.

– Vi vet at det er et stort problem med narkotikaomsetning på flere skoler i Oslo, og at det ofte er de samme ungdomsgjengene som står bak. Da er det viktig at politiet i samarbeid med Oslo kommune viser at de tar det alvorlig og er synlige til stede fra tid til annen, sier Solberg.

– De skal naturligvis ikke kroppsvisitere hver enkelt elev, men være til stede og være synlige, legger han til.

I tillegg vil gruppelederen ta i bruk narkohunder for å identifisere og beslaglegge narkotika.

– Enkelte elever og utenforstående gjemmer og oppbevarer narkotika for eksempel i skap ved skolene. Det kan vi ikke akseptere, sier han.

Ordføreren: – Ikke svaret på problemene

Ordfører Marianne Borgen (SV) kommenterer forslagene slik:

– Umiddelbart tenker jeg at dette ikke er svaret på problemene vi har. Tvert imot frykter jeg at det kan forsterke dem. Det vi ser i Oslo-skolen i dag er et symptom på noe som er gått galt, sier hun.

Borgen mener rett medisin er flere lærere, miljøarbeidere og helseansatte ved skolene:

– Utgangspunktet må være å snakke med ungdommen. Hva er det de vil, hva opplever de som vanskelig, hva mer vil de ha i skolen?

Oslo-ordfører, Marianne Borgen, tror ikke Høyres forslag er løsningen på problemene. Braastad, Audun / NTB scanpix

I tillegg vil hun ha bedre koordinering mellom de ulike instansene.

– Umiddelbart må vi styrke samarbeidet mellom skole, barnevern, politi, NAV, barne- og ungdomspsykiatrien, og eventuelt andre instanser. Vi må også styrke Salto-samarbeidet enda mer for å nå ut til flere ungdommer, sier hun.

Salto er samarbeidsmodellen til Oslo kommune og Oslo politidistrikt for å forebygge kriminalitet og rusmisbruk blant barn og unge.

Forebyggende tiltak

I tillegg til akutte tiltak vil Høyre ha mer forebygging.

– Vi vil ha flere faste miljøarbeidere på utsatte skoler for å forebygge mot vold og gryende gjengkultur, og hindre at elever blir dratt inn i kriminelle nettverk utenfor skolene. Det er viktig at dette finansieres sentralt i Oslo kommune, slik at det ikke går ut over skolenes budsjetter, sier Eirik Lae Solberg.

Han ser for seg et innsatsteam som kan sendes til skoler som har problemer. Det skal blant annet bestå av miljøarbeidere og eksperter på ungdomspsykiatri.

Det skal også gis alternative undervisningsopplegg i perioder, for elever i faresonen der hensikten er å bryte opp miljøet og gi vanskelige elever en ny start.

– Ungdom mot vold er en viktig samarbeidspartner som Oslo kommune bør benytte seg mer av, sier Solberg.

Politimesteren: – Fint med politisk oppmerksomhet

Politimester Hans Sverre Sjøvold i Oslo politidistrikt vil ikke gå inn og ta stilling til den pågående politiske debatten, men svarer diplomatisk:

– Det er fint med politisk oppmerksomhet, samtidig må politiet forholde seg til de rettslige og økonomiske rammer som til enhver tid gjelder, sier han og fortsetter.

Politimester Hans Sverre Sjøvold i Oslo politidistrikt vil ikke ta stilling til den pågående politiske debatten. Håkon Mosvold Larsen / NTB scanpix

Politiet må ha skjellig grunn til mistanke for å gå inn på en skole og undersøke hvorvidt narkotika kan være gjemt i skapet eller bagasjen til en elev.

Har utført kontroller med hund i flere år

Ved enkelte Oslo-skoler har polititjenestemenn i flere år likevel drevet forebyggende kontroll med narkotikahund, men da etter skriftlig forhåndssamtykke fra elevene eller deres foreldre.

Elever som har valgt å ikke gå med på slike kontroller, har fått adgang til å forlate klasserommet uten å måtte nærme seg narkotikahunden, går det frem av en bacheloroppgave ved Politihøgskolen i 2013.

Politiet og skolen har heller ikke hatt adgang til å spørre disse elevene hvorfor de valgte å ikke bli med på kontrollen, går det frem av interne regler som det refereres til fra strategisk stab ved Oslo politidistrikt.