Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Nyutviklede norske hvetesorter skal sørge for at Norge er selvforsynt med brødkorn i overskuelig framtid.

Det var den direkte foranledningen til at markante landemerker over hele landet, de store kornsiloene, formelt ble skrotet i 2002 som lagre for utenlandsk brødhvete og mange av dem ombygd til studenthybler.

I nærmere 20 år har bakerne og brødindustrien vært langt på vei selvforsynt med norskdyrket hvete til vårt daglige brød.

Men i to år etter 2010 har det dukket opp uforutsette og dramatiske konsekvenser av litt varmere og litt våtere høstsesong:

Brøddeigen hever seg ikke, norsk hvete har langt på vei vært ubrukelig til å bake med og endt opp som dyremat.

Slik kan det gå også etter denne hvetehøsten. 2018 kan bli det tredje av de sju siste årene at hvetemel til norske brød må importeres likevel. Ellers blir det ikke «vanlig» brød på frokostbordene.

STUDENTER UT - KORN INN ? De opprinnelige kornsiloene nederst ved Akerselva i Oslo er bygd om til mer enn 200 studentboliger. FOTO: JØRN H. MOEN / DAGBLADET. Vis mer

Norske forskere og planteforedlere fikk anerkjennelse fra halve kloden og snudde matforsyningspolitikken på hodet da de greide å lage hvetesorter som også produserte bakekvalitet i kornet på våre nordlige breddegrader.

Etter en heftig politisk debatt var det Kjell Magne Bondeviks regjering i 2002 som gjorde det endelige vedtaket om å legge ned beredskapslagrene med korn.

Stortinget igjen

Nå er situasjonen snudd på hodet igjen, og Stortinget skal i inneværende sesjon ta stilling til å rykke tilbake til start: studentene ut og brødkorn fra utlandet inn igjen i siloene. Iallefall skal politikerne vurdere om beredskapslagrene for matkorn skal gjeninnføres.

VARME OPPDAGELSER: Forsknings- og utredningsleder Muath Alsheikh. Foto: Graminor. Vis mer

To av landets fremste planteeksperter forteller om den overraskende årsaken til at den bejublede norske hveten har sviktet sin hovedoppgave to sesonger.

- Bakekvaliteten har blitt dårlig når temperaturen på seinsommeren er varmere enn tidlig og det regner før innhøsting, skriver professor Odd-Arne Olsen ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU) i Akershus og forsknings- og utredningsleder Muath Alsheikh hos Graminor i Hedmark (tidligere Statens kornforretning, Felleskjøpet og en rekke samarbeidspartnere) i en kronikk.

Kaldere VAR frykten

Paradoksalt nok var faren for KALDERE vekstsesonger et av de faglige argumentene rundt tusenårsskiftet mot å tømme kornsiloene.

Forskerne har funnet ut at det derimot er varmere vær som har ødelagt bakekvaliteten.

Det er glutenprotein og stivelse i ferdighøstet hvete som får deigen til å heve seg. Men med varmere høst starter spireprosessen i kornet tidligere og trekker ut «bakestoffene» den veien.

Naturen tar over styringen. Det er neste spiring og vekstsesong gluten og stivelse er ment for i hvetekornet. Og noen varmere uker på høsten enn normalt, bare et par grader, kommer naturen møllene og bakerne i forkjøpet.

Litt mer regn på høsten i normal temperatur ser ikke ut til å påvirke den norske hvetens egenskaper til baking.

KANADISK HVETE - NORSK BRØD: Norske møller og bakere er igjen avhengig av å få kjøpt hvete fra store produsentland som Canada - her fra tresking av en hveteåker i High River i delstaten Alberta - for å få norsk brødbaking til å fungere. Foto: Mike Sturk, Reuters/NTB Scanpix. Vis mer

Professor Odd-Arne Olsen har vært med hele veien under utviklingen av norsk brødhvete. Nå har det dukket opp en ny situasjon, som «ingen» tenkte på for bare et par tiår siden: den norske hveten kan bli ubrukelig under nye vær- og klimaforhold.

Toppåret så langt var 2005. Selvforsyning med norsk brødkorn har vært rundt 80 prosent, med litt variasjon mellom årene. Så gikk alarmen hos bakerne selv etter innhøstingen i 2011 og 2013: deigen hevet seg ikke.

To grader nok

Og nå har forskere og planteforedlere funnet den trolige årsaken: disse to årene var det ca. to grader varmere på høsten enn plantene var utviklet for. Og de samme årene var det mer regn enn vanlig i periodene før innhøsting.

Forskerne har sammenlignet med like varme høstsesonger uten mye regn. Da har alt vært som før. Det som skjer etter kombinasjonen mer varme og mer regn på høsten, er at spiringen foran neste sesong starter tidligere.

VARME OPPDAGELSER: Professor Odd-Arne Olsen,. Foto: Håkon Sparre, NMBU. Vis mer

Og det er i den prosessen at gluten-innholdet i kornet går som næring til spirene. Det er naturens opprinnelige mening med gluten. Og bakerne står igjen med brøddeig som ikke hever seg.

- Var dette et scenario som forskerne hadde sett for seg for bare 20 år siden?

- Nei, ikke som jeg kan huske det var prat om. Men uansett kunne vi ikke utviklet hvetesorter som med garanti hadde vært like bra med forskjellige klimaforhold. Sortene måtte prøves ut der og da, under vær og nedbør som eksisterte. Og det kan ikke gjøres andre steder i verden, sier professor Odd-Arne Olsen til Dagbladet.

- Hvordan skal vi få brød på bordet hvis ikke norske hvete virker lenger ?

- Som møllene og bakeindustrien gjør nå når det er tomt for bakedyktig norsk hvete: importere korn eller gluten. Eller kjøpe ferdig brød- og bolledeig fra utlandet. Hvis det ikke er å få kjøpt, ja da har vi ikke noe å bake brød av.

- Dårlig 2017-høst

VANSKELIG HVETEHØST I ÅR: Professor Ann Kristin Uhlen. Foto: Gro Elden, NMBU. Vis mer

Olsens professorkollega Anne Kristin Uhlen ved NMBU peker på store variasjoner i hvetekvaliteten de siste årene.

Vekstsesongene 2014, 2015 og 2016 har gitt god norsk selvforsyning til brøddeig etter høsttreskingen.

Men nå spår hun et markant behov igjen for økning av import av utenlandsk mathvete til norsk baking:

- Når vi nå har hatt dårlig innhøstingsvær i 2017 vil dette gi lav norskandel i 2018, skriver professor Uhlen i en mail til Dagbladet.