Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

STAVERN (Dagbladet): - Krigsseilerne er de siste ekte heltene, og slutten av en generasjon som sikret vår frihet med sin unike innsats og historie. Nettopp derfor er det viktig å samle deres egne historier i et moderne format.

Jarle Andhøy (35) har i mange år engasjert seg i krigsseilernes sak. De mange tusen nordmennene som kjempet på havet under andre verdenskrig har lenge sloss for annerkjennelse fra myndighetene.

Opptak

I flere år har Andhøy intervjuet og filmet flere av de gjenlevende krigsseilerne.

- Helt siden 2007 har jeg filmet for å dokumentere historiene til havets helter av annen verdenskrig mens de fortsatt er i live. Historier som kan sammenlignes med Max Manus og Sønsteby fortelles aller best av dem selv, sier han.

Klippene skal en gang deles på film og tv. Andhøy har allerede vært i kontakt med flere som kan tenke seg å være med på prosjektet.

- Men dette er et langt og stort prosjekt. Sånn sett er jeg midt i samlefasen. Manuset er det de gutta selv som sitter på, sier han.

- Holdt tyst

Andhøy forteller dramatiske historier om hvordan mange krigsseilere opplevde å komme tilbake til Norge etter krigen. Selvmordsforsøk, forsøk på å holde krigsseilerbakgrunnen skjult for familie og venner, nerver, fyll og gjentatte mareritt var hverdagskost for mange av de hjemkomne sjøfolkene etter krigen.

Også mangelen på heder, ære og rettigheter har plaget mange krigsseilere etter krigen.

- Det er en kjensgjerning at nesten alle krigsseilerne som kom tilbake holdt tyst veldig lenge. Det er først når de har blitt eldre at de har åpnet seg og delt sine historier. Det er vonde minner som er vanskelig å snakke om. For mange kommer marerittene tilbake når de begynner.

Andhøy har med mange andre kjempet lenge for en beklagelse fra myndighetene for hvordan krigsseilerne ble behandlet etter de kom hjem til Norge fra sjøen. Og i forrige uke kom beklagelsen fra forsvarsministeren på vegne av regjeringen.

Han er fornøyd med at ministeren beklaget på vegne av regjeringen, og håper nå at beklagelsen vil følges opp i form av dekorasjoner til de gjenlevende seilerne.

- Forsvarsministeren har beklaget på vegne av regjeringen, og brukte fine ord. Jeg jobber nå for en symbolhandling fra Kongen som en anerkjennelse til ordene forsvarsministeren har gitt. Det fortjener de mens de enda er i live.

Slottet henviser til Forsvarsdepartementet når Dagbladet ringer for å forhøre seg om mulige utmerkelser. Det er de som innstiller kandidater til krigsdekorasjoner.

Engasjement

Andhøys interesse og engasjement for krigsseglernes sak stammer fra tiden han bodde hos bestemoren i Larvik. Bestemoren var forlovet med en krigsseiler som forsvant på havet under andre verdenskrig.

- Bestemor og jeg bodde sammen de siste to åra av videregående mens familien min bodde i Østerrike. Vi ble nesten som et ektepar. Hun var veldig opptatt av krigsårrene og krigsseilernes skamfulle historie. Det var da det blei banka inn.

Andhøy tro til sjøs som 19-åring, og har alltid vært knyttet til havet. Noen sammenligning med krigsseilerne går han derimot ikke med på.

- De kjempet for frihet, fedrelandet og Kongen, men kom hjem til svik fra egne myndigheter. De siste virkelige heltene må få sin fortjente annerkjennelse og plass i historien, avslutter Andhøy.

