IDEOLOGISK: Oslo Arbeidersamfunn ber partiet vedta nytt prinsipprogram på lands­møtet i 2019. Parti­sekretær Kjersti Stenseng er ikke fremmed for tanken.

Hva Nå, AP?

Arbeiderpartiet vedtok sitt forrige prinsipprogram i 1981. Einar Førde ledet arbeidet med å utforme programmet, som inneholder fraser som: «Sosialisme er ikke en tilstand, men en prosess.»

Nå mener styret i Aps største og eldste lokallag at det er på tide å vedta et nytt ideologisk styringsdokument:

«Oslo Arbeidersamfunn ber sentralstyret legge opp til at en nytt prinsipprogram blir behandlet på landsmøtet i 2019 og at det snarlig nedsettes en programkomité», heter det i innstillingen som skal behandles på lokallagets årsmøte neste uke.

Partisekretær Kjersti Stenseng avviser ikke forslaget (se egen undersak):

«Jeg skal selv gjeste årsmøte i Oslo Arbeidersamfunn neste uke og gleder meg til å høre diskusjonen om akkurat dette forslaget», skriver hun i en e-post.

Sagene Ap har vedtatt et tilsvarende forslag.

Parti- og prinsipprogram: • Et partiprogram eller et valgprogram er et styringsdokument som forteller konkret hva et parti vil gjennomføre om det får makt. Det skal informere velgerne om dette før et valg, og det skal styre partiets representanter i den daglige politikkutøvelsen. • Et prinsipprogram tar for seg ideologien og grunnsynet til et parti. Det skal, i større grad enn partiprogrammet, si noe om hvilke grunnleggende holdninger partiet har i overordnede spørsmål.

Demokratisk sosialisme

Fredrik Mellem leder Oslo Arbeidersamfunn. Overfor Klassekampen begrunner han behovet for et nytt prinsipprogram med at både verden og politikken har endret seg kraftig siden 1981. Samtidig viser han til den heller labre stemningen i partiet siden valgnederlaget.

– I den situasjonen Ap befinner seg i nå, tror vi partiet vil ha veldig godt av den prosessen det vil være å lage et nytt prinsipprogram, sier han.

I forslaget fra Arbeidersamfunn-styret, heter det: «Sosialdemokrati er ikke en ‘isme’ som er hogd i stein. Tvert imot er det en levende ideologi. Historisk er den forankret i den demokratiske sosialismen, kampen mot utbytting og undertrykkelse av mennesker, og samtidig i aksepten for det frie markedet – som det mest hensiktsmessige for å oppnå velstand, velferd og utvikling i et samfunn. Offentlige skatter, avgifter og reguleringer er i så måte en nødvendig del av dette markedet. Spørsmålet er: Hva betyr dette i dag? Er vi sikre på at det hersker en tilstrekkelig grad av felles forståelse for dette i partiet vårt?»

Vil ha prinsipp mot ulikhet

– Hva bør et nytt prinsipprogram inneholde?

– Det har jeg selvfølgelig mine meninger om. Men når vi ikke har begrunnet forslaget med politiske slagside i den eller andre retningen, er det nettopp for ikke å foregripe debatten. Vi tar den når den kommer.

I forslaget er likevel noen tema angitt i stikkordsform: «økende ulikhet og fordelingspolitikk, nasjonalt og internasjonalt – folkevandringer – sikkerhetspolitikk – miljø – globalisering – skatt m.v.»

– Så, du ønsker blant annet at Ap skal si noe mer prinsipielt om hva partiet mener om økende ulikhet?

– Ja. Ikke bare i Norge, men i verden, har det kommet nye utfordringer knyttet til ulikhet siden 1981. Vi bør ha en vegg-til-debatt om det.

Samtidig mener han det er behov for en debatt om «hvorvidt alt som er offentlig bør fortsette å være offentlig, og hvorvidt alt som er privat bør fortsette å være det».

– Det burde for eksempel være et større problem at barnevernsinstitusjoner er private enn at noen av barnehagene er det. Dette er et godt eksempel på et tema vi burde se grundigere på i en sammenheng som dette.

politikk@klassekampen.no