Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Gigantselskaper som Disney, HBO, Netflix, Warner Brothers, Paramount, BBC, MGM, Sky og 20th Fox er til vanlig arge fiender, som alle kriger om tilgangen på lommebøkene til verdens film- og tv-seere.

Men noe er også verdt å samarbeide om, for tirsdag ble en ny, global allianse, kalt Alliance for Creativity and Entertainment (ACE) lansert. 30 av verdens største tilbydere av film- og tv-innhold har samlet seg, inkludert nordiske Svensk Filmindustri (SF Studios).

Formålet til ACE er å bekjempe nettpirater og ulovlig nedlasting, som de ikke bare mener stjeler opphavsbeskyttet innhold, men også tjener store penger på deres bekostning.

Slik jobber de mot nedlastere: Hollywood-selskapene bruker egne overvåkningsystemer, og får opplysninger om IP-adresser som står bak ulovlige nedlastinger av bestemte filmtitler i Norge.



Deretter går de til Nasjonal kommunikasjonsmyndighet og ber om tillatelse og godkjenning til å hente ut nødvendig informasjon fra norske teleselskaper.



Får de godkjenning ber de retten om å sikre at teleselskapet (Telenor) ikke sletter IP-informasjonen, slik de plikter å gjøre over en viss tidsperiode.



En ny dommer avgjør deretter om teleselskapene skal utlevere personopplysninger som avslører hvem som bruker IP-adressen.

- Samler inn bevis

- Denne alliansen kan være et tegn på at selskapene legger ytterligere ressurser inn i å forfølge saker. I USA har man sett at de tar helt enkle privatpersoner for å statuere eksempler, sier en av Norges fremste eksperter på medie- og opphavsrett, advokat Jon Wessel-Aas til Dagbladet.

Wessel-Aas bekrefter at det stadig foregår innsamling av norske IP-adresser på vegne av utenlandske og norske rettighetshavere.

- Vi har ikke sett de store sakene ennå, men det man ser er proffe aktører som benytter seg av retten til å samle bevis (IP-adresser red. anm.). For å få informasjon om menneskene bak IP-adressene må de imidlertid begrunne utleveringen svært godt overfor rettsvesenet.

Jakter IP-adresser

Dagbladet har tidligere omtalt hvordan et dansk advokatfirma jakter norske nedlastere på vegne av Hollywood. Ved mistanke om ulovlig virksomhet går de rettens vei, og tar så kontakt med Nasjonal kommunikasjonsmyndighet, som utleverer IP-adresser.

ACE kan tilsynelatende ha som formål å bruke lignende metoder, ifølge sine egne nettsider:

«Lovene om opphavsrett over hele verden gir oss tilgang på både sivil- og strafferettslige mekanismer. ACE støtter slike målrettede tiltak i den hensikt å redusere storskala, profittskapende nettyveri av innhold», forteller alliansen.

ACE ønsker også større samarbeid mellom politimyndigheter over hele verden.

Tapte i Høyesterett

I Norge skal det imidlertid mye til før privatpersoner kan dras for retten. Dagbladet har fått tilsendt et eksempel på hvordan rettighetshaverne arbeider i jakten på ulovlige nedlastere.

I en rettslig kjennelse fra Høyesterett i april tapte en av de ledende skandinaviske filmdistributørene, Scanbox, en sak mot internettleverandør Telenor.

I saken hadde Scanbox avdekket at åtte brukere hadde skaffet seg ulovlig tilgang til Hollywood-filmen «The Captive». Brukerne hadde benyttet seg av BitTorrent-teknologi, skriver Høyesterett, og Scanbox ønsket å få utlevert identiteten til de åtte personene.

BLE ULOVLIG NEDLASTET: «The Captive» med Ryan Reynolds. Foto: Vis mer

Saken ble avvist fordi Scanbox ikke klarte å føre bevis for at krenkelsen på opphavsretten var «et visst omfang». Hensynet til abonnentenes personvern var heller ikke godt nok drøftet, heter det i kjennelsen.

Scanbox vant opprinnelig i Oslo tingrett, men Telenor anket og vant i Borgarting lagmannsrett. Scanbox valgte deretter å ta saken til Høyesterett.

Hadde Telenor tapt saken hadde de pliktet «å utlevere abonnementsopplysninger inkludert navn, post- og bostedsadresse til abonnentene til IP-adressene».

Vil jobbe med myndigheter

Førsteamanuensis ved Institutt for kommunikasjon og kultur på BI, Terje Gaustad, ser ingen grunn til at film- og tv-konsumerende nordmenn skal bekymre seg.

- Ikke foreløpig. Tiltaket ACE illustrerer godt hvordan ulovlig nedlasting påfører tap i alle hjørner av innholdsbransjen. De må jobbe sammen for å få effekt. Det ser ut som de ønsker å koordinere arbeidet mot piratvirksomhet som de alle gjør hver for seg. Særlig opp mot de enkelte lands myndigheter, sier Gaustad til Dagbladet.

Noe av grunnlaget for storoffensiven henter ACE fra flere studier. De estimerer blant annet at det på verdensbasis i 2016 ble gjennomført 5,4 milliarder ulovlige nedlastinger av brede publikumsfilmer og premium tv-serier. Videre var det totalt 21 milliarder besøk hos ulovlige strømmesider, fordelt på mobil og desktop.

Mer ulovlig strømming

Gaustad har tidligere forsket på nordmenns nedlastingsvaner, og holder i skrivende stund på med en fersk rapport.

- Resultatene er ikke klare, men vi kan ganske sikkert si at det er en nedgang i piratvirksomhet på nett, men vi vet at det er fortsatt et betydelig konsum. Vi ser også at det er en forflytning av aldersgrupper. De unge flytter seg fra ulovlig nedlasting til strømming fra ulovlige kilder, sier eksperten.

Men Norge er også i verdenstoppen i å abonnere på strømmetjenester. Blant annet har hele 74 prosent av nordmenn i 20-åra et abonnent på Netflix, ifølge TNS Gallup. Gaustad tror nordmenn som laster ned ulovlig opplever handlingsrommet til Hollywood som begrenset.

- Den jevne forbruker vil nok ikke skjelve i buksene av dette. De bytter i så fall over til lovlige strømmetjenester fordi det er lettere å bruke, ikke fordi de frykter å få Hollywood eller politiet på døra. Å rettsforfølge hver enkelt forbruker er per i dag kostbart og dermed ingen god forretningsmodell for bransjen, sier Gaustad.

I april kom regjeringen med sitt forslag til ny åndsverkslov. Her foreslår de blant annet at det også skal bli ulovlig å strømme filmer og tv-programmer som er ulovlig lagt ut på internett. Nå er det kun ulovlig å laste ned.