Fjellhallene på Rennesøy ble sprengt ut av Nato, men nå er det dataservere og ikke ammunisjon som fyller opp arealet her inne. Regjeringen håper at slike datasentre skal danne en ny, norsk kraftkrevende industri.

Torsdag var både samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen (Frp) og næringsminister Torbjørn Røe Isaksen (H) på plass inni fjellet for å presentere regjeringens nye datasenterstrategi.

Det er stort sett bare én raskt fremvoksende datasenter-aktivitet Solvik-Olsen ikke er spesielt begeistret for, og det er såkalt «bitcoin mining». Mange aktører investerer for tiden tungt i å utvinne kryptovaluta gjennom å investere massivt i datakraft. Så langt har bitcoin steget så fort i verdi at det har lønnet seg.

– Har du satt pengene dine der, spør Solvik-Olsen utenfor fjellhallen.

– Nei. Er det en prioritert satsing fra regjeringen?

Artikkelen fortsetter under annonsen

– Nei, det er det ikke. Jeg tenker at om folk ønsker å satse på det, skal ikke vi nekte dem å gjøre det. Men det er ikke det dette handler om. Og på det personlige planet: Det å investere penger i å utvinne valuta, det har ingen verdi. Da er det bedre å kjøpe sjokolade for pengene!

Strategien

Det tykke strategidokumentet regjeringen la frem torsdag inneholder mange velkjente elementer. To av de viktigste tiltakene for å tiltrekke seg flere datasenteraktører er allerede gjennomført. For det første er elavgiften kuttet for slik virksomhet. For det andre er eiendomsskatten lagt om slik at den ikke i samme grad rammer datasentre som gjerne har datautstyr for flere milliarder kroner stående.

Datasenterstrategi Både næringslivsaktører og politikere håper at lagring av data i store datasentre kan bli en ny norsk kraftkrevende industri. I februar la regjeringen frem sin nye datasenterstrategi.

Selv om Norge har overflod av fornybar kraft, har naboland som Sverige og Danmark hatt større suksess med å tiltrekke seg internasjonale storkunder som Facebook og Apple.

Tidligere har norsk elavgift og lokal eiendomsskatt skremt bort utlendinger, men dette er nå lagt om.

Regjeringen har også satt av 100 millioner kroner for å støtte nye fiberkabler til utlandet og 40 millioner kroner til en pilot for et alternativt kjernenett i Norge.

På toppen kommer en hel del løfter om raskere saksbehandlingstider. Som Solvik-Olsen påpeker, bruker it-miljøet i Silicon Valley begrepet «long term» – altså lang sikt, om alt som ligger mer enn tre måneder frem i tid.

Green Mountain-sjef Tor Kristian Gyland er fornøyd med det han hører.

– Mye av det vi har adressert siden vi startet i 2012–2013 her på Rennesøy, med elavgift, eiendomsskatt på verk og bruk og fiber, er tatt tak i. Det er fortsatt ting å jobbe videre med, men det er viktige skritt i riktig retning, sier han.

Han mener særlig at kuttene i eiendomsskatten i statsbudsjettet i høst har gjort utlendingene interesserte.

– Når vi ser på prospektbasen vår, og sammenligner med hva den var i september-oktober, er den doblet. Det har utløst stor interesse fra veldig mange internasjonale aktører, sier Gyland.

Bitcoin Digital valuta som lar brukeren sende penger hvor som helst og når som helst. Har ingen sentral utsteder eller kontroll, og ble utviklet under pseudonym.

Basert på krypteringsteknologi. Systemet er laget slik at det aldri kan bli mer enn 21 millioner mynter, men disse kan splittes i mange deler.

Bygger på blokkjedeteknologi, som av mange regnes som det neste store for flere formål innen bank, forsikring og finans.

Mange av interessentene har vært bitcoin-aktører, bekrefter han, uten at det er blitt bitcoin-aktivitet på Rennesøy ennå. I Green Mountain betaler nemlig kundene mye for å være garantert mot ethvert strømutfall, en garanti som ikke betyr så mye for bitcoin-aktørene.

Ser på saken

Næringsminister Torbjørn Røe Isaksen er mest opptatt av arbeidsplassene datasenternæringen kan skape i Norge. Når det gjelder kryptovalutaer, er også han mer avmålt, men han peker på at teknologien bak bitcoin, den såkalte blokkjedeteknologien, kan være interessant.

– Vi har faktisk i regjeringserklæringen at vi skal vurdere verdiskapningspotensialet i blokkjedeteknologien, sier Røe Isaksen.

– Du får stille spørsmålet igjen når vi har vurdert det, sier han.

Han vil nødig skille mellom verdig og uverdig datalagring, men har i alle fall én mening om den kraftkrevende bitcoin-industrien:

– Det har vel blitt etablert for lenge siden at det ikke er veldig miljøvennlig.(Vilkår)