Kommentar

Regjeringen på kollisjonskurs med ekspertene

Av Astrid Meland

Ekspertene var imot grensestenging, hytteforbud og rådet Erna Solberg til å ikke stenge skolene. Nå vil de lette på tiltakene. Regjeringen sier nei.

Oppdatert 25. mars

Dette er en kommentar. Kommentaren gir uttrykk for skribentens holdning

Artikkelen er over 180 dager gammel, myndighetenes råd angående coronasmitten kan derfor være utdaterte. Du kan alltid holde deg oppdatert i vår spesial, eller gjennom FHIs nettsider.

Det vi alle lengter etter å høre nå, er at vi er trygge og at coronaen kan utryddes. Og i «Debatten» på NRK tirsdag kveld, fikk vi høre at helseminister Bent Høie, mot faglige råd, har skiftet strategi i kampen mot corona.

Nå vil han ikke lenger bremse viruset. Han vil «slå det ned». Erna Solberg er enig.

Det virker mest som en ny måte å snakke på. For regjeringen viderefører i hovedsak tiltakene vi har hatt i to uker. Det blir ikke noe portforbud eller stenging av kjøpesenter.

Men vi bør nok alle følge disse rådene. For her er den skråsikre tåpen.

Ikke en gang ekspertene vet hva som er best. Det er Camilla Stoltenberg, lederen i Folkehelseinstituttet (FHI), helt åpen om. Hun vil ha debatt om tiltakene nå som vi stadig får mer kunnskap om viruset.

Etter hvert er det blitt tydeligere at politikerne og ekspertene ikke er enige om hvordan vi bekjemper corona.

Når regjeringen sier de vil slå ned viruset, er definisjonen at en smittet skal overføre viruset til mindre enn én person.

I FHIs siste risikorapport, som også kom tirsdag, er det tydelig at de foretrekker en annen strategi, den som kalles «brems».

Det betyr at en person smitter 1,3 personer. Til slutt vil opp til 70 prosent av oss ha fått coronaviruset, men i kontrollert tempo slik at helsekapasiteten holder.

At FHI er skeptisk til politikernes grep, er ikke noe nytt. Fra tidligere vet vi at fagfolkene har ment at skolestengning ikke er særlig effektivt. De har sagt nei til grensestenging og tviler på hytteforbudet.

Og i den nye rapporten skriver ekspertene at vi lenge før 13. april bør «trappe ned tiltak som har for store negative ringvirkninger». Den første vurderingen vil de ha om en uke. Regjeringen på sin side, har bestemt at tiltakene skal vare i tre uker.

Det fremstår nå slik at regjeringen mener vi kan fjerne corona. Men i fagmiljøet er det stor enighet om at det ikke er mulig. Den eneste måten å stoppe epidemien på, er at storparten av oss får viruset eller vaksineres.

Det er nok helseminister Bent Høie egentlig enig i. Det høres bare ikke helt slik ut. Politisk er det blitt for belastende å si annet enn at denne sykdommen skal nedkjempes.

Men det vi krangler om er egentlig noe annet. Målet er å gjøre flest mulig immune. Vi er bare uenig om fremgangsmåten.

Vi kan skissere to ytterpunkter. En gruppe vil ha portforbud over flere uker for å stoppe smitten. Så vil de åpne opp, mens vi tester intenst og eventuelt isolerer alle med smitte, helt frem til vi får vaksine.

Faren er at få blir immune, vaksinen tar mange år å utvikle og samfunnet må stenge på grunn av nye oppblomstringer av sykdommen.

Den andre gruppen vil bare bremse, og heller satse på å spre immunitet ut i befolkningen ved at folk får viruset.

Faren er at alt for mange dør fordi helsevesenet sprenges.

Når FHI foretrekker brems, er det fordi de tror det blir for vanskelig med stadig tilbakevendende portforbud og langvarige restriksjoner i et åpent land som Norge.

De som støtter denne strategien, viser til Asia, og mener i større grad vi kan leve tilnærmet normale liv mellom bølgene av corona.

Dette vet vi ikke helt ennå. Foreløpig er ikke livet helt normalt i Bejing, Wuhan og Seoul. Når Kina sakte skal åpne opp, er faren at coronaen kommer tilbake.

Det verste med den nye coronaen, er dens snikende karakter. Den kan ikke undertrykkes, som andre coronasykdommer, fordi folk smitter uten å ha symptomer. Da holder det ikke å isolere syke og konstant måle feberen på folk, slik de gjør i Sør-Korea.

Det alle er enig om, er at begge strategiene vil bli svært kostbare og vanskelige. Vitenskapen gir ikke noe klart svar. Politikerne må velge.

Og i en krise er spørsmålet som kjent alltid, «who you gonna call»? Coronanes ghost busters er Raymond Johansen som har innført skjenkeforbud i hovedstaden, og ordfører Ronald Wærnes i Båtsfjord, som setter inn grensevakter mot friske landsmenn i nordøst. Fra regjeringskontorene er ikke Erna Solberg og Bent Høie dårligere. De vil slå ned coronaen.

En fare er at politikerne gjør for lite, en annen at de gjør for mye.

Tiltakene har en enorm pris, for næringsliv, men også for folkehelsen. Kvinner slutter ikke å få brystkreft, selv om mammografi nå er innstilt. Psykisk syke blir ikke friske, selv om de har blitt flyttet hjem fra institusjon.

Det verst tenkelige utfallet her, er at prisen for å slå ned epidemien, blir høyere enn skadene sykdommen gir.

I Sverige åpner de treningssentrene, skolene har ikke blitt stengt. I Norge skal vi holde folk på en meters avstand.

Hvem som treffer vet vi ikke ennå.

Det vi vet er at det nye coronaviruset ikke kan utryddes. Antakelig vil coronaen følge oss resten av våre liv, som sesonginfluensa.

Jo før vi er immune, desto tidligere kan vi gå tilbake til hverdagen.

Venter vi til vi har fått en vaksine, er det ikke sikkert vi har noe samfunn igjen.

Publisert: 25.03.20 kl. 18:05 Oppdatert: 25.03.20 kl. 20:21

Les også