Somalia skiller seg klart ut som landet med flest innbyggere som får innvilget norsk statsborgerskap.

Statistisk sentralbyrå (SSB) har publisert statistikken for innvilgede norske statsborgerskap for 2019.

Den viser at i alt 13.200 fikk statsborgerskap i fjor, om lag 3000 flere enn i 2018 (10.300). De klart største gruppene var somaliske og eritreiske statsborgere, og av de to landene troner somaliske statsborgere klart på topp med bortimot 3000 (se grafen under).

Det er rundt dobbelt så mange som antall eritreere. Til sammen stod de to landene for fire av ti som ble godkjent som norske statsborgere i fjor. Det er bare innbyggere fra afrikanske og asiatiske land som er med på topp 10-listen.

Ni av ti

Ifølge SSB hadde ni av ti av de som fikk norsk statsborgerskap i 2019 bakgrunn fra ikke-europeiske land. Bortimot 8 av 10 var tidligere statsborgere i afrikanske eller asiatiske land.

Samtidig topper somaliere sammen med syrere statistikken over grupper med høyest ledighet. 18 prosent av de med somalisk bakgrunn gikk arbeidsledige i fjor høst.

Det er i all hovedsak afrikanske statsborgere fra land på og rundt Afrikas horn på Afrikas østkyst som i fjor fikk innvilget norsk statsborgerskap.

SSB skriver at det i løpet av de siste tiårene er kommet mange til Norge på grunn av flukt og som familieinnvandrere til flyktninger fra denne regionen.

Les også: 15 prosent av nordmenn er innvandrere

Familieinnvandring

En annen gruppe som skiller seg ut, er personer fra land i det sørøstlige Asia. Respektive 700 filippinere og 600 thailendere byttet til norsk statsborgerskap i 2019. De er med det de tredje og femte største gruppene totalt sett.

Ifølge SSB er dette land med betydelig familieinnvandring, spesielt kvinner som har kommet for å etablere seg med personer i den øvrige befolkningen.





De største gruppene innenfor Europa var statsborgere fra land utenfor EU- og EØS-området, som Ukraina og Russland. 42 prosent av europeere som ble innvilget norsk statsborgerskap var fra et land utenfor EU/EØS.

SSB skriver at antall overganger til norsk statsborgerskap har variert fra år til år i løpet av de siste tiårene. Variasjonen skyldes til en viss grad endringer i regelverket, søknadsmengden, men også saksbehandlingskapasiteten og -tid i utlendingsforvaltningen.

Les også: Innvandrere har minst tillit til folk

Minimum syv år

Åtte av ti personer som fikk norsk statsborgerskap i 2019 hadde bodd i Norge i åtte år eller mindre. For å få rett til norsk statsborgerskap, må man som hovedregel hatt opphold i Norge i sju av de ti siste årene.

Men det er store variasjoner når det gjelder kort og lang botid. Kun 2 prosent av sudanesere og 5 prosent av somalierne som ble norske statsborgere ventet i lengre tid enn de måtte.

Les også: Innvandrere står for 40 prosent av ledigheten

Hele 58 prosent av irakerne hadde derimot ventet ni år eller mer før de fikk innvilget statsborgerskap. Og, nærmere åtte av ti polakker måtte vente i minimum ni år før de kunne kalle seg norske statsborgere.

Siden 1999 har det hvert år vært noen flere kvinner enn menn som er innvilget norsk statsborgerskap. Ifølge SSB gjenspeiler kjønnsfordelingen for de enkelte landene stort sett kjønnssammensetningen til disse innvandrergruppene i Norge.