Tillitskrakket | Frank Rossavik

14. jan. 2016 22:01 Sist oppdatert 15. januar 2016

Hendelsene på sentralbanestasjonen i Köln nyttårsaften har skapt debatt i mange europeiske land. NTB Scanpix

Når konspirasjonsteoretikerne får rett, kan konsekvensene bli store.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

Til alle tider har folk fryktet samfunnsutviklingen, og til alle tider har en del av dem i tillegg mistrodd folk med ulike typer makt. Påstanden har vært at disse står i ledtog med fremmede stater, at de bløffer med fakta for å vinne valg, at de påtvinger folk vaksinasjonsprogrammer for å gagne den farmasøytiske industrien, og hva det nå måtte være.

I amerikansk politisk historie er konspirasjonsteoriene en hovedtrend. Barack Obama måtte for eksempel bakse i årevis med påstander, fremmet av blant andre Donald Trump, om at han egentlig er muslim og at han ikke er født i USA. Det har roet seg litt nå, men kun fordi Obama uansett snart er ute av Det hvite hus.

Avsløringene om at myndigheter i Tyskland og — mer eksplisitt - Sverige har underslått informasjon for å få høy innvandring til å fremstå som uproblematisk, kan få vidtrekkende konsekvenser.

LES OGSÅ

Les også Jonas Gahr Støre (Ap) spår slutt for Schengen

Mer frykt og vold

At Sverigedemokraterna og Alternative für Deutschland får høyere oppslutning, motsatt av hensikten med hemmeligholdet, er kanskje det minste problemet.

Verre er det at også høyst fredelige og lovlydige asylsøkere og flyktninger nå risikerer majoritetssamfunnets vrede, for eksempel i form av flere påtente asylmottak.

Hvordan blir det for en ung mann med mørk hud å nærme seg en folkemengde i Europa i årene fremover? Hvis han ikke mistenkes for å være terrorist, mistenkes han nok for å være klar til å voldta ved første anledning.

LES OGSÅ:

Les også Charlie Hebdo med nok en kontroversiell Alan-tegning

Hva med Norge?

Men selv dette er kanskje ikke den verst tenkelige konsekvensen av den siste tidens hendelser, og særlig ikke hvis det kommer mer, kanskje også i andre land, for eksempel ett med lang grense til Sverige.

Selve tilliten til det politiske systemet, politiet og — for den sakens skyld - mediene står i fare. Også vi journalister får daglig merke leseres mistro.

Mye av det jeg jevnlig får i postboksen er så eksotisk at det er lett å trekke på skuldrene av, men noe er det nå vanskeligere å avfeie.

Kan jeg være sikker på at ikke norske myndigheter underslår informasjon om innvandring, slik svenske har gjort? Nei, det bør sjekkes så godt det lar seg gjøre.

LES OGSÅ:

Les også Høyreradikale ramponerte kebabsjapper, barer og biler i Leipzig

Løgn på andre felt

Kan jeg med sikkerhet si at norske medier ikke holder tilbake relevant informasjon om for eksempel at bestemte etniske grupper er overrepresentert i statistikken for visse typer kriminalitet? På 1980— og deler av 90-tallet ble gjerningspersonens etnisitet nesten alltid holdt unna krimjournalistikken. Holdningene er endret, så langt jeg har fått med meg, men kan jeg være sikker? NRKs romkvinnesak flimrer foran øynene.

Og tro ikke at dette mulige krakket i folks tillit bare vil gjelde innvandringspolitikk. Jeg tipper at for eksempel de såkalte klimaskeptikerne nå gnir seg i hendene. Hvis makthavere lyver om innvandring, kan de ikke da også lyve om klima?

Hør Frank Rossavik om Köln-hendelsene i ukens Aftenpodden. Lytt og abonner via Itunes på telefonen din her, via desktop her, eller lytt herfra med ett klikk: