I forrige skrev vi om at dyr og planter i Osebergfunnet skal DNA-testes de neste årene. Men du visste kanskje ikke at i en av kistene i gravkammeret, lå det en lærpung med cannabisfrø.

Det er kjent at vikingene ikke sa nei til en fest. Og det er veldokumentert at rus var en viktig del av skandinavenes kultur.



– Vi kan ikke entydig si at de var tenkt til rus. Vikingene dyrket hamp til tau og tekstiler, men man må ikke være spesielt begavet for å få til en annen virkning av frøene.



Vikingene kjente nok til cannabisens virkninger, sier Terje Gansum som er phil. dr. ved Universitetet i Göteborg. Han har skrevet og forsket mye på Osebergfunnet.



– Skandinaver beruset seg i rikt monn. Den skandinaviske storfylla har vi dokumentasjon på, sier han.

Rituell fyll?

Arkeologene er skjønt enig at gravleggingen på Oseberg er av rituell art. Mange dyr er ofret i haugen, og den var full av gravgaver. I forbindelse med slike gravlegginger, var det ikke uvanlig at man bedrev seid, magi, gjerne i ruset tilstand. I transe eller ved hjelp av suggesjon.



Haugen har flere overraskelser på lur. Visste du for eksempel at den er proppet med hakekors?



Hakekorset, eller svastikaen, er et symbol som ble brukt i Asia og Europa i flere tusen år.



– I Oseberghaugen er det godt med svastikaer, sier Gansum.



Han mener folk burde reflektere mer over dette.



– Det er et mange tusenårig solsymbol som er brukt i mange kulturer. Noen blir litt sjokkert over antallet svastikaer i Osebergfunnet. Det er massevis av dem. Men egentlig er jeg mer overraska at noen klarte å ta det symbolet og gjøre det til sitt i løpet av noen få år i det forrige århundret, sier han.



LES OGSÅ: Sjøsatte «Gåten Ragnarok»

Hemmelig skrift

I Osebergfunnet er det to runeinnskrifter. Runene kan leses, men teksten kan tolkes.



På en liten stang står det «litiluism».



Kanskje betyr innskriften litet-vis maðr eller mannsnavnet Óspaker. Det er også tolket til «mennesket vet lite».



På ei bøtte står det litt utydelig: asikriR. På gammelnorsk: «er á Sigriðr», som betyr «Sigrid eier».



Gansum mener at en av kvinnene i haugen burde kalles Sigrid, selv om bøtta er såpass enkel at det neppe var navnet på en a de to kvinnene som ble gravlagt der.



Rune betyr for øvrig «hemmelig».



LES OGSÅ: Vikingskatten smuldrer bort

Drept med et hogg

Restene av 15 hester, fire hunder og to okser ligger i graven.



Ti hester er plassert på dekket av båten. De er ifølge Christina Fredrikke Danielsens masteroppgave fra 2009, drept med et hogg over nakken. Flere av dem hadde også vinterbrodder på, og det var reservebrodder med i båten.

– Blodbad

– En hest inneholder forferdelig mye blod, sier Gansum.



– Det må ha blitt ganske grisete da dette har vært en blodig ofring. Rett og slett fordi hestene ble tatt livet av der og da, sier han.



Dødstidspunktet til hestene og de menneskene i graven, er forskjellige. På grunn av de eksepsjonelt gode bevaringsforholdene i blåleira på Oseberg og at de ble slaktet rette før gravleggingen, var det mye igjen av hestene, mens menneskelikene var blitt skjeletter.

Epler

Selve gravleggingen av de to kvinnene og båten kan ha foregått over lang tid. Det er på det rene at det skjedde sommeren 834, men kan ha pågått i flere måneder.



– Og så vet vi at det er funnet villepler og blåbær i haugen. Både i forskipet og i gravkammeret. Gravleggingen har garantert skjedd på høsten en gang.



Det er åpenbart at det har tatt tid å bygge og lukke haugen, sier Gansum.



Første del av haugen ble bygd over taket på gravkammeret og akterdelen på skipet. Skipet sto da halvveis inne i haugen.



Foran i skipet var scene for den rituelle gravleggingen.

Graven ble åpnet

I hvert fall to ganger er graven åpnet. De fleste av oss ville kanskje tro at moderne gravrobbere hadde vært på ferde?



– Det er dokumentert at en gang mellom år 953 og 975, er det gjort innbrudd i graven, sier Gansum.



Det samme skjer, i samme tidsrom, i Gokstadhaugen.



Gravrøverne la nemlig fra seg spader. Og de er analysert og datert.



LES OGSÅ: Norske vikinger i japansk TV-program

– Rikeste vikinggraven i verden

– På grunn av de eksepsjonelt gode bevaringsforholdene, er graven fylt med eksepsjonelle saker. Mye vi ikke har fra noen andre steder, sier professor Jan Bill ved Kulturhistorisk museum.



Vi kjenner ikke til andre graver der det er lagt ned så mange ting og som er så utrolig rikt utstyrt som denne graven. Og det er på tross av at den ble plyndret. Mye av det som fantes i gravkammeret er borte. Vi vet selvfølgelig ikke hva det er, men det er ting vi savner. For eksempel de personlige smykkene, sier han.



Bill påpeker også tekstilproduksjonsutstyret, flere vever og utstyr til å bearbeide garn som lå i graven.