Kontrolltyranni mot unge

I kampen mot det vi ikke liker, brukes det stadig oftere uakseptable inngrep mot uskyldige. Unge rammes hardest og oftest.

Publisert: Publisert: 29. februar 2012

Narkohunder mot ungdom på Snoop Dog-konsert i Bjergsted. Foto: Marie von Krogh

Debattinnlegg

Lars Helle Sjefredaktør

Denne artikkelen er over åtte år gammel

Hver dag legger vi ut en sak under vignetten "I dag diskuterer vi". Under denne saken kan dere kommentere direkte fra Facebook-kontoer, uten forsinkelser. Det håper vi dere gjør! Red.

KOMMENTAR: Forrige uke stod politi og skoleledere i Oslo nærmest gledesstrålende fram og fortalte at 29 elever var tatt i narkotikakontroller det siste året. Tallet i seg selv er ingenting å juble over. Enda verre er det at det framkommer etter at politiet har hatt generelle, ikke-målrettede aksjoner ved 17 skoler.

Tilfeldige skoleklasser har uvarslet fått narkotikahunder og politi på besøk midt i timene, uten at det foreligger noen form for mistanke mot klassene eller enkeltpersoner der.

Vegg-til-vegg-kontroller gir oss ikke et bedre samfunn.

Med mindre det er en saklig situasjon som tilsier det, har vi i utgangspunktet rett til å få være i fred for både politi og andre myndigheter. Ikke kan de ransake hvem som helst og ikke kan de be folk identifisere seg uten videre. Vi har bevegelsesfrihet og heller ingen legitimasjonsplikt her i landet. Forsøk på inngrep i disse rettighetene har delvis vært mislykkede, delvis vært stoppet. Heldigvis.

Omtrent samtidig med saken om narkotikakontroller på skolene, kommer resultatene av avholdsorganisasjonen Juventes årlige aksjon der de lurer forretninger til å selge øl til mindreårige. TV2 gir dem velvillig plass og skaper et misvisende bilde av at 40 prosent av forhandlerne jevnt over driver med ulovlig ølsalg.

Faktum er at Juvente avdekket at fire av ti forretninger i enkelttilfeller kom i skade for å gjøre en glipp under kontroll av mindreårige som handlet. Da tenkte jeg, som jeg gjorde i fjor og året før det, at dette egentlig er bra. Det er nemlig menneskelig å feile og takk og pris for at det er noe menneskelig over slike kontroller.

Dette kan det likevel bli stopp på. Bunnpris-kjeden har alliert seg med et datafirma for å bruke fingeravtrykk for å hindre ølsalg til mindreårige. Hovedorganisasjonen Virke har allerede fått fire av medlemsbutikkene sine til å teste et system der hele legitimasjonskontrollen gjøres teknologisk. Fødselsdatoen skal tastes inn før det gjøres mulig å skanne ølflaskene.

Testbedriften ICA beretter selvsagt at det bare er positive erfaringer med denne metoden, blant annet fordi den eliminerer faren for feil ved hoderegningen til mannen eller kvinnen i kassen.

Samtidig kommer det fram at Vinmonopolet klarer å ha god kontroll med alderen til kundene, uten å ty til slike metoder. Polet har ikke hoppet på noe tekno-påfunn.

Det er selvsagt bra med teknologiske framskritt, men eksemplet viser at de må brukes riktig. Forbrytelser ble oppklart og unge ølkjøpere ble avslørt også før datamaskiner og skanneinstrumenter var oppfunnet. Nå brukes disse som en sovepute for kontrollørene, uten refleksjon rundt integritetskrenkelsene de medfører. Og enda verre: Vi setter de unge ut av stand til selv å reflektere rundt dette, fordi kontrollregimene blir alminneliggjort.

Ved de fleste skolene i storbyene er det for lenge siden installert videokameraer i skolegården. Elevene får den positive historien i dette, ved at dette skal stoppe hærverk og innbrudd. Og det vil jo både elevene, lærerne og alle vi andre som finansierer skolene.

Likevel har jeg til gode å høre om en skole som problematiserer at kameraene faktisk også filmer elever som bruker skolegården til det den brukes for lite til: Fotballspilling, sykling, lek i sandkasse, gjemmeleken og tikken.

Jeg har heller ikke hørt om noen skole som bevisstgjør elevene sine på at slik overvåking skaper tilgang på overskuddsinformasjon og muligheter for ulovlig bruk av denne. ICA Norge berørte heller ikke hvordan de håndterer inntastede fødselsdatoopplysninger når de ikke trenger dem lenger. Og skal vi slå oss til ro med at politiet bare er på jakt etter narkotika i sine klasseromsrazziaer? Hva hvis de kommer over andre kritikkverdige eller muligens straffbare forhold?

Vegg-til-vegg-kontroller vil selvsagt avdekke mer ugreie, men det gir oss ikke et bedre samfunn. All praksis bekrefter det motsatte.

Det ungdommen trenger, er stemmer som sier noe om personlig integritet, rettssikkerhet og bevegelsesfrihet. Og stemmer som sier at de som er opptatt av dette ikke automatisk er for rusmidler, stjeling og hærverk. Det hører ikke hjemme noe sted at unge mennesker blir opplært til at et kontrolltyranni er den beste måten å bekjempe ting vi ikke liker på.

Selvsagt ønsker vi at både unge og gamle holder seg unna narkotika. Hærverk og innbrudd på skolene, vil vi også ha oss frabedt, men ikke med integritetskrenkende og trakasserende metoder.

Erfaring viser at det går an å ta tak i slike ting uten disse generelle kontrolltiltakene. Politiet i Oslo sier at bruken av cannabis blant unge er gått ned betydelig siden årtusenskiftet. De sier også at det er ganske uvanlig for ungdommer å bruke narkotika. Det begrunnes overhodet ikke med kontrollene. Samtidig skaper de altså inntrykk av at narkobruk i skolene er et uvanlig stort onde.

Det er vanskelig å tenke seg at politiet fritt skal kunne valse inn på en vanlig arbeidsplass med narkotikahunder. Dette blir også pekt på fra elevorganisasjoner, som mener aksjonene svekker rettssikkerheten til elevene. Skolemyndighetene svarer selvsagt med å mistenkeliggjøre elevorganisasjonenes holdning til en rusfri skole. Det er norsk debatt på sitt verste, men dessverre mest typiske.

Lars Helle er sjefredaktør i Aftenbladet.