Aner ikke hva datalagringsdirektivet vil koste

Et snaut år etter at EU-direktivet ble vedtatt i Stortinget vet ingen hvor mye det vil koste å innføre tvungen lagring av din telefon, e-post og internettbruk.

Samferdselsminister Magnhild Meltveit Kleppa her på talerstolen under debatten før datalagringsdirektivet ble vedtatt i fjor april. Onsdag mottar hun en ny rapport om kostnadene knyttet til datalagringdirektivet. Aleksander Andersen/Scanpix

1. feb. 2012 12:34 Sist oppdatert 1. februar 2012

Det kommer fram i en rapport som i dag blir levert til samferdselsminister Magnhild Meltveit Kleppa (Sp). Ministeren åpner nå også for videre utsettelse av direktivet etter at direktivet i fjor først ble utsatt fra 1.april til 1.juli som følge av 22.7-bomben.

-1.juli er datoen vi forholder oss til, men vi har svært dårlig tid. Og det kan nok tenkes at noe blir utsatt. Men det vil jeg ikke forskuttere på, sier Meltveit Kleppa til Aftenposten.no etter at rapporten ble lagt frem.

I etterkant ønsker Kleppa å presisere følgende:

— Lov og forskrift skal på plass 1.juli. Det er den datoen vi forholder oss til, men vi vil ikke utelukke at bransjen trenger noe mer tid for tilpasning, det må vi være åpne på.

Det betyr i realiteten at den praktiske implementeringen av datalagringsdirektivet kan komme senere enn 1.juli.

Utvalget som står bak rapporten hadde fått i oppdrag å foreslå en kostnadsmodell for det kommende datalagringsdirektivet. Den norske versjonen av direktivet krever at informasjon om hvor, hvordan og med hvem du kommuniserer på telefon, mobil eller e-post lagres i et halvt år.

Har du innspill til denne saken? Kontakt Aftenposten.nos journalist her

Utvalget med ni medlemmer som er ledet av tingrettsdommer Siri Vigmostad konkluderer med at de rett og slett ikke aner hvor mye det vil koste. Men de skriver at de kan «ikke legge til grunn annet enn at kostnadsnivået antas å være svært høyt» .

Årsaken til at kostnadene fortsatt er usikre, er ifølge rapporten at det ennå ikke er kommet noen konkrete krav som følge av en datalagringsforskrift eller hvilke krav som kreves til en konsesjon.

Samferdselsminister Kleppa innrømmer også overfor Aftenposten.no at trolig vil ikke kostnaden på datalagringsdirektivet bli klart før det er implementert og man faktisk ser hva det vil koste.

Vet ikke hva det koster før direktivet er innført

Kleppa åpnet etter mange spørsmål fra pressefolkene til slutt for at 1.juli ikke nødvendigvis blir datoen datalagringsdirektivet blir innført i Norge. Men om det eventuelt blir implementert om fem måneder, sier hun at det ikke er sikkert at alle som ifølge loven skal følge datalagringsdirektivet, faktisk må følge det i begynnelsen.

— Det kan være at bransjen må få litt tid til å omstille seg, sier hun til Aftenposten.no.

Les også Tror datalagringsdirektivet må utsettes

I forrige uke sa Torgeir Waterhouse fra bransjeforeningen IKT-Norge, som også satt i kostnadsutvalget at «det er ikke en sjanse i havet» for at datalagringsdirektivet faktisk blir innført fra 1. juli. Han kom også med kraftig kritikk over prosessen for å innføre datalagringsdirektivet, der mange ting — som egentlig er avhengig av hverandre - skjer på likt.

Samferdselsminister Kleppa kom også med litt kritikk mot prosessen på pressekonferansen:

— Ideelt sett burde nok vi tatt en ting om gangen.

- Gjør datoen 1. juli deg frustrert?, ville en journalst vite

Det førte til en lang stillhet fra ministeren.

Økt sikkerhet

En rapport fra 2008 konkluderte med at det i løpet av en fem årsperiode vil datalagring i seks måneder trolig koste mellom 207 og 261 millioner kroner i Norge.

Men de kostnadene er basert på dagens sikkerhetsregime. Stortingsvedtaket fra 4. april i fjor om innføring av datalagring krever en styrking av personvern og rettssikkerheten for uthenting av trafikkdata.

Autorisering av personell som behandler lagrede data, at dataene som hentes ut kan spores, kryptering, identitets- og adgangskontroll til lagringslokaler, fysisk sikring av lagringslokaler og brannmur er noen av kravene.

Les også Spørsmål og svar om datalagring

Dette karakteriserer utvalget som «svært kostnadskrevende tiltak», og viser til at tilbyderne blant annet må oppgradere maskinvare og programvare, samt vil få høyere driftskostnader for å vedlikeholde og kunne tilby support for de nye systemene.

Utvalget viser også til at politiet vil få kostnader for investere og drive de nødvendige systemene.

Hverken politiet eller tele— og internett-tilbyderne har ifølge rapporten kunne gi et anslag for deres kostnader knyttet til innføringen av direktivet.

Ifølge rapporten har ingen av de andre landene i Norden utvalget har undersøkt et så strengt sikkerhetsregime som det legges opp til i Norge. Direktivet er innført i Danmark eller Finland, mens det i Sverige ikke ennå er trådt i kraft.

Domstolene og Datatilsynet har allerede fått økt bevilgning for deres økte kostnader for henholdsvis godkjenning av politiets innsyn i trafikkdata, samt tilsynets konsesjons- og tilsynsansvar

Anbefaler delt betaling

Selv om utvalget ikke sier noe om antall millioner eller milliarder norske skattebetalere og tele og datakunder skal betale i årene framover, har de sett på ulike kostnadsmodeller. Enten at staten betaler alt, slik et EU-utvalg har foreslått, at tele og internett-tilbyderne betaler alt, eller fire forskjellige måter å fordele kostnadene på.

Utvalget konkluderer med at en fordeling mellom tilbyderne og staten basert på en fordelingsnøkkel er den beste løsningen.

Les også Georg Apenes starter kronerulling til retts-sak mot datalagring

Et argument mot at staten betaler alt, er blant annet at tele— og data-tilbyderne ikke vil ha samme motiv for å finne løsninger for å finne kostnadssparende løsninger. Mens konkurransevridning og at små aktører vil kunne få store problemer, blir brukt som argument mot at tele- og datatilbyderne skal betale alt.

Utvalget påpeker også at det vil være uheldig dersom politiets uthenting av trafikkdata skal være avhengig av hva det koster for dem. I enkelte andre EU-land betaler politiet per uthenting av trafikkdata.

Hvordan en fordelingsnøkkel skal være, har ikke utvalget tatt stilling til, men skriver at myndighetene bør «ta en betydelig del av kostnadene», og at selv en beskjeden andel av kostnadene som tilbyderne må ta, vil gi nødvendige motiver for kostnadseffektivitet.

Usikkert hvem som skal ta regningen i regjeringen

Hvem som skal ta regningen på vegne av staten sa Kleppa at de måtte diskutere med justisdepartementet.

Før Stortinget vedtok datalagringsdirektivet diskuterte de to departementene hvordan kostnadene skulle fordeles. Men de ble ikke enige.

— Men i dag er jeg fornøyd med at vi har et utvalg som kommer med et enstemmig forslag, avslutter statsråden.

Fakta Datalagringsdirektivet Vedtatt i EU i 2006 som en reaksjon på terrorangrepene i New York, Madrid og London.Direktivet innebærer at teleselskaper blir pålagt lagring av trafikkdata som IP-adresser i mellom 6 og 24 måneder. I Norge skal det lagres i seks måneder.Det som skal lagres, er opplysninger om hvor og når den enkelte bruker mobiltelefon, sender e-post eller kobler deg på nettet. Innholdet i samtalene, tekstmeldingene og e-posten, samt hvilke nettsider du besøker skal ikke lagres.Motstanderne kaller det kollektiv overvåking og hevder at svekkelsen av personvernet er mye større enn gevinsten for politiet. Politiet og påtalemyndigheten sier lagring er et nødvendig redskap.I regjeringen har SV og Sp tatt dissens, men Arbeiderpartiet fikk gjennom direktivet med støtte fra Høyre (med unntak av fem som ikke fulgte stortingsgruppens vedtak). Vis mer