Regjeringen bruker millioner på å papirflytte offentlig ansatte: - Oppfattes som ren sminking av tall og budsjetter

Uten å ha rådført seg med fagmiljøene det gjelder, har Regjeringen besluttet å papirflytte 240 ansatte fra Folkehelseinstituttet til Oslo universitetssykehus på kort varsel. Endringen kan komme til å koste opp mot 65 millioner kroner.

Rettsmedisinsk avdeling hos Folkehelseinstituttet ligger i dag på tre forskjellige adresser i Oslo. Nå skal fagmiljøet flyttes til Oslo universitetssykehus - uten at noen skal flyttes fysisk. Lise Åserud / SCANPIX

17. desember 2016

For fem år siden ble Rettsmedisinsk avdeling på Folkehelseinstituttet (FHI) flyttet fra Universitetet i Oslo. Nå skal de rundt 240 ansatte omorganiseres igjen. Regjeringen har besluttet at de skal bli en del av Oslo universitetssykehus (OUS).

– Dette kom som lyn fra klar himmel, og vi har ikke blitt forelagt noen begrunnelse. Vi har ikke vært tilknyttet et sykehus siden 1938 og hører ikke hjemme der – vi er ikke en klinisk avdeling, men driver med rettspatologi og biologiske spor knyttet til straffesaker, sier professor Sidsel Rogde ved Rettmedisinsk avdeling på FHI.

Omorganiseringen skjer bare på papiret – ingen skal fysisk flytte fra de tre stedene de holder til i Oslo i dag. Likevel vil prosessen kunne koste flere titalls millioner kroner.

Ingen ble konsultert før beslutningen ble tatt

Beslutningen ble tatt i mai. I et kort oppdragsbrev fra departementet begrunnes dette med at «regjeringen vil legge til rette for for bedre samordning og tettere faglig samarbeid mellom rettsmedisin og de øvrige kliniske disiplinene, og mer effektiv utnyttelse av infrastruktur og lokaler.»

Folkehelseinstituttets direktør Camilla Stoltenberg sier at dette ikke er noe de har bedt om eller foreslått.

Dette er ikke et initiativ fra oss, sier FHI-direktør Camilla Stoltenberg om omorganiseringen. Nesvold, Jon Olav / NTB scanpix

– Har dere fått en mer utfyllende begrunnelse fra HOD enn det som fremkommer i oppdragsbrevet?

– Nei, det er dette vi har fått som begrunnelse, sier hun.

Også Folkehelseinstituttets tillitsvalgte reagerer på dette.

– Andre medarbeidere peker på at det til tross for mulige positive effekter synes underlig at fagmiljøene ikke er tatt med på råd, skriver Hege Cathrine Luytkis, som er tillitsvalgt, i en e-post.

Fakta Folkehelseinstituttet Folkehelseinstituttet (FHI) er et statlig forvaltningsorgan underlagt Helse- og omsorgsdepartementet. Folkehelseinstituttets samfunnsoppdrag er å produsere, oppsummere og formidle kunnskap for å bidra til god folkehelse, gode helse- og omsorgstjenester og rettssikkerhet. Instituttet er en nasjonal kompetanseinstitusjon på følgende fagområder: smittevern

psykisk og fysisk helse

miljøfaktorer, rusmidler, tobakk, ernæring, fysisk aktivitet og andre forhold som påvirker helsetilstanden og ulikhet i helse

helsefremmende og forebyggende tiltak i befolkningen

internasjonal helse

rettsmedisin FHI har ca. 1400 ansatte og et budsjett på rundt 1,7 milliarder kroner. Kilde: fhi.no Vis mer

Vil se ut som Regjeringen ansetter helsepersonell og kutter byråkrater

En konsekvens av omorganiseringen er at det på papiret vil se ut som Regjeringen ansetter flere i helsesektoren, mens de kutter i ansatte i den såkalte sentrale statsforvaltningen, populært omtalt av Frp som byråkrater.

Årsaken til dette er at Folkehelseinstituttet regnes som en del av sentralforvaltningen, mens sykehusene ligger utenfor dette. Når de ansatte fra rettsmedisinsk avdeling flyttes til Oslo universitetssykehus, vil de følgelig fremkomme i statistikken over sykehusansatte.

Konsekvensen av omorganiseringen er at det i statistikken vil se ut som Regjeringen har kuttet 240 ansatte i sentralforvaltningen - og ansatt 240 på sykehus. Shutterstock/Henning Carr Ekroll

Det er en oppfatning blant involverte i prosessen at dette kan være en årsak til at Regjeringen har besluttet å flytte de ansatte.

– Det oppfattes som ren sminking av tall og budsjetter, som skjer fordi FHI er et forvaltningsorgan og man vil få ned tall på ansatte her på papiret, mener Rogde.

Professor Sidsel Rogde ved Rettmedisinsk avdeling på FHI reagerer sterkt på Regjeringens vedtak om å flytte rettsmedisinerne til Oslo universitetssykehus. Falch, Knut

– Dette kan også ses som en slags fristillingsprosess: Man får færre ansatte i statsforvaltningen og flytter dem over til foretaksstrukturen i helsevesenet, sier professor Per Lægreid ved Institutt for offentlig administrasjon og forvaltning på Universitetet i Bergen.

Helseminister Bent Høie (H) avviser at en reduksjon i antallet ansatte i sentralforvaltningen er årsaken til endringen.

– Det er ikke det som er begrunnelsen. Målet er å gi rettsmedisinske fag en bedre utviklingsmulighet, sier Høie.

Aftenposten har tidligere fortalt om hvordan utenriksminister Børge Brende (H) kansellerte en lenge planlagt flytting av et statsfinansiert fagmiljø fra Universitetet i Oslo til Norad for å redusere antallet statsansatte på papiret.

Tidligere i år forfalte vi hvordan antallet byråkrater og statlige ansatte har fortsatt å vokse kraftig med Siv Jensen som finansminister, til tross for at partiet tidligere har lovet «krig mot byråkratiet» og langet ut mot veksten under den rødgrønne regjeringen.

Les mer om dette:

Bent Høie bekrefter at omorganiseringen ikke har vært eksternt utredet og at de involverte virksomhetene ikke har vært konsultert.

– De har ikke vært rådført i forkant i av beslutningen. Det er departementet som har ansvaret for å ta stilling til hvordan underlagt virksomhet skal være organisert.

– Ville det ikke vært naturlig å rådføre seg med disse i forkant?

– Vi mener det er veldig klart at når rettsmedisinsk avdeling allerede har felles lokalisering og sammenfallende fagområder med OUS, så er det en fordel å få bli en del av en større organisasjon som driver med samme type aktivitet, der det også er større utviklingsmuligheter, sier Høie.

Professor Lægreid mener dette er en problematisk løsning.

– Dette går imot den vanlige norske beslutningsmodellen, der medbestemmelse er sentralt. Det har gjort at mange offentlige reformer har gått ganske bra. Om man prøver å gjennomføre slike prosesser uten å involvere de det gjelder, så kan man fort komme ut å kjøre, sier han.

Helse- og omsorgsminister Bent Høie (H) har ikke funnet det naturlig å involvere virksomhetene han har besluttet omorganisert. Carina Johansen / NTB scanpix

Bekymret for rettsmedisinernes integritet

Det er ikke enighet om de faglige argumentene for flyttingen blant de involverte. Luytkis opplyser at det er medarbeidere som ser på det som positivt å jobbe tettere med fagmiljøene på sykehuset, mens Rogde har en annen oppfatning.

– Vår virksomhet har lite med medisin og behandling å gjøre. Jeg ser ingen faglige argumenter for en slik flytting, sier hun.

I et internt notat fra Oslo universitetssykehus understrekes forskjellen mellom fagfeltene slik:

«Tjenestene fra Rettsmedisinske fag brukes, i motsetning til tilsvarende tjenester fra sykehuset (toksikologiske analyser og obduksjoner), i all hovedsak i rettspleie og er i meget liten grad knyttet til helse».

Både Rogde og Luytkis peker også på at det ved den nye organiseringen vil oppstå habilitetsproblemer ved rettsmedisinske obduksjoner av personer som har dødd på sykehuset, og at det er en fare for at sakkyndige «ikke vil være uhildet» i sine vurderinger.

Høie sier til Aftenposten at rettsmedisinerne skal beholde sin faglige autoritet, men opplyser ikke hvordan dette skal ivaretas.

Skal fortsatt ligge i Folkehelseinstituttets bygning

I styredokumenter fra Oslo universitetssykehus kommer det frem at det ikke er planer å flytte eller samle fagmiljøene mer enn i dag, selv om Regjeringen begrunner omorganiseringen med ønske om «effektiv utnyttelse av lokaler» og tettere samarbeid.

Rettsmedisinske fag er i dag spredt på tre forskjellige adresser i Oslo, og ifølge interne dokumenter koster det rundt 40 millioner i året å leie og drifte lokalene. Samtidig har Oslo universitetssykehus titusenvis av kvadratmeter med lokaler stående tomme.

Den største delen av virksomheten – 5990 kvadratmeter – vil fremdeles ligge i Folkehelseinstituttets hovedkontor på Lindern.

Regjeringen oppgir «tettere faglig samarbeid» som en av årsakene til at rettsmedisinerne skal flyttes fra FHI til OUS. Men fremdeles vil de sitte spredt på tre forskjellige steder i Oslo: I Folkehelseinstittets bygning på Lindern (i forgrunnen) og på Rikshospitalet og i Nemko-bygningen på Gaustad (i bakgrunnen). Google

– Om man lar den fysiske strukturen være som før, og i tillegg tar beslutningen uten å konsultere involverte fagmiljøer, så virker det som en pussig prosess, mener Lægreid.

Omorganiseringen kan koste 65 millioner kroner

Selv om de ansatte ikke skal flyttes fysisk, vil omorganiseringen bli svært kostbar. Ifølge prosjektdokumenter Aftenposten har fått innsyn i, er det beregnet at overføringen vil koste Oslo universitetssykehus og Folkehelseinstituttet 65 millioner kroner, hvorav en stor del er kostnader til å overføre rettsmedisinske datasystemer til ny plattform. I utgangspunktet må disse pengene hentes fra organisasjonenes egne hardt pressede budsjetter.

I en bekymringsmelding sendt til til departementet i oktober skriver FHIs ledelse at prosjektet har «meget høy risiko».

«Gitt vår kunnskap om omfang og kompleksitet av IKT-løsningene,

mener vi det er betydelig grunn til bekymring for at oppdrag fra januar 2017 ikke vil kunne bli løst tilfredsstillende og slik det forventes», heter det.

I tillegg beregner OUS at organisatoriske forhold fører til at det vil koste 10 millioner kroner mer årlig å ha rettsmedisinsk avdeling som en del av sykehuset, fremfor at den forblir ved FHI.

– Det er vanskelig å se hva man kan spare på dette – det vil gå mye tid med på møter, planlegging – og penger til for eksempel nye IKT-systemer. Organisasjonen ble flyttet fra UiO til FHI i 2011, og det går mye ressurser med når vi nå må flytte én gang til, sier Rodge.

Oslo universitetssykehus bekrefter at de ikke har vært involvert i prosessen før beslutningen ble tatt. Men direktør Bjørn Erikstein gir uttrykk for at han positiv.

– Vi har allerede flere overlappende kompetanseområder, og det er mye spennende vi kan gjøre sammen når vi får de rettsmedisinske fagene som en del av organisasjonen. Det handler om blant annet om faglig samarbeid, rekruttering og videreutvikling av kompetanse, sier han.