Nobelkomiteens leder Berit Reiss-Andersen kunne fredag formiddag meddele at Nobels fredspris for 2018 går til Mukwege og Murad. Duoen deler prisen for deres kamp mot seksualisert vold brukt som våpen i krig og væpnede konflikter.

– Begge prisvinnerne har gjort en avgjørende innsats for å rette oppmerksomhet mot og bekjempe krigsforbrytelser, sa Reiss-Andersen da hun kunngjorde vinnerne.

24 år gamle Nadia Murad Basee Taha er en jesidisk menneskerettighetsaktivist. Hun ble kidnappet av Den islamske staten i august 2014, og klarte å rømme i november samme år, etter å ha blitt misbrukt seksuelt.

Siden september 2016 har hun vært FNs første goodwillambassadør for overlevende av menneskehandel.

Mukwege leder Panzi Hospital, et sykehus i Øst-Kongo som har spesialisert seg på å ta imot og behandle kvinner som er utsatt for seksualisert vold.

– Denis Mukwege er hjelperen som har viet sitt liv til å tale ofrenes sak. Nadia Murad er vitnet som forteller om overgrep mot seg selv og andre. Hver på sin måte har de bidratt til at seksualiserte overgrep i krig blir synliggjort, slik at gjerningsmennene kan bli stilt til ansvar, heter det i Nobelkomiteens begrunnelse.

Dette er Nobelkomiteens begrunnelse Ekspandér faktaboks Her er Nobelkomiteens begrunnelse for årets fredsprisvinnere Denis Mukwege og Nadia Murad: Den Norske Nobelkomite har bestemt at Nobels fredspris for 2018 skal gå til Denis Mukwege og Nadia Murad for deres kamp mot seksualisert vold brukt som våpen i krig og væpnede konflikter. Begge prisvinnerne har gjort en avgjørende innsats for å rette oppmerksomhet mot og bekjempe slike krigsforbrytelser. Denis Mukwege er hjelperen som har viet sitt liv til å tale ofrenes sak. Nadia Murad er vitnet som forteller om overgrep mot seg selv og andre. Hver på sin måte har de bidratt til at seksualiserte overgrep i krig blir synliggjort, slik at gjerningsmennene kan bli stilt til ansvar. Legen Denis Mukwege har brukt store deler av sitt voksne liv til å hjelpe ofrene for seksualisert vold i Den demokratiske republikken Kongo. Etter opprettelse av Panzi-hospitalet i Bukavu i 2008 har doktor Mukwege og hans stab behandlet tusener av pasienter utsatt for slike krenkelser. De fleste overgrepene har skjedd med bakgrunn i en langvarig borgerkrig som har kostet mer enn seks millioner kongolesere livet. Denis Mukwege er det fremste og mest samlende symbolet i denne kampen, nasjonalt og internasjonalt. Hans utgangspunkt er «justice is everyone’s business». Menn som kvinner, offiserer som menige soldater, myndigheter på lokalt, nasjonalt og internasjonalt nivå har alle et medansvar for å varsle om, og bekjempe, denne typen krigsforbrytelser. Doktor Mukweges langvarige, dedikerte og uegennyttige innsats på dette området kan ikke overvurderes. Han har utrettelig fordømt straffefrihet for massevoldtekter, og har kritisert den kongolesiske regjering og andre land for ikke å gjøre nok for å stanse bruken av seksualisert vold mot kvinner som strategi og våpen i krig. Nadia Murad er selv et offer for krigsforbrytelser. Hun aksepterte ikke de sosiale kodene som tilsier at kvinner skal tie og skamme seg over de overgrep de er blitt utsatt for. Hun har vist et usedvanlig mot ved å fortelle om sin egen lidelse og tale ofrenes sak. Nadia Murad tilhører jesidi-minoriteten i det nordlige Irak, der hun levde med sin familie i den avsidesliggende landsbyen Kocho. I august 2014 gikk Den islamske stat, IS, til et brutalt og systematisk angrep på flere landsbyer i Sinjar-distriktet. Formålet var å utrydde jesidibefolkningen. I Nadia Murads landsby ble flere hundre mennesker massakrert. De yngre kvinnene, herunder mindreårige barn, ble bortført og holdt som sexslaver. I tiden som ISfange ble Nadia Murad utsatt for gjentatte voldtekter og overgrep. Overgriperne truet med å henrette henne dersom hun ikke konverterte til deres hatefulle og umenneskelige versjon av Islam. Nadia Murad er bare én av anslagsvis 3000 jesidi-jenter og -kvinner som er blitt utsatt for voldtekt og andre overgrep fra IS-hærens side. Overgrepene var planmessige, og inngikk i en militær strategi. De fungerte derved som et våpen i kampen mot jesidier og andre religiøse minoriteter. Etter et tre måneders mareritt greide Nadia Murad å flykte. Etter flukten valgte hun å fortelle åpent om det hun var blitt utsatt for. I 2016 ble hun, bare 23 år gammel, utnevnt til FNs første «Goodwill Ambassador for the Dignity of Survivors of Human Trafficking». Det er i år ti år siden FNs Sikkerhetsråd, gjennom Resolusjon 1860, slo fast at bruken av seksualisert vold som våpen i krig og væpnede konflikter utgjør både en krigsforbrytelse og en trussel mot internasjonal fred og sikkerhet. Dette følger også av Roma-vedtektene av 1998, som regulerer arbeidet til Den internasjonale straffedomstolen. Vedtektene slår fast at seksualisert vold i krig og konflikt er et alvorlig brudd på krigens rett. En fredeligere verden kan bare oppnås ved at kvinner og deres grunnleggende rettigheter og sikkerhet anerkjennes og beskyttes i krig. Årets fredspris er trygt forankret i bestemmelsene i Alfred Nobels testamente. Med stort mot og fare for egen sikkerhet har Denis Mukwege og Nadia Murad bekjempet krigsforbrytelser og søkt rettferdighet for ofrene. De har derved bidratt til å fremme folkenes forbrødring gjennom anvendelse av internasjonale rettsprinsipper.

Denis Mukwege har akkurat fått nyheten om at han har blitt tildelt Nobels fredspris på Panzi sykehus i Bukavu i Øst-Kongo. Foto: Kirkens Nødhjelp

Tatt til fange av IS

Den jesidiske menneskerettighetsaktivisten Nadia Murad ble i august 2014 Murad tatt til fange av terrorgruppen IS sammen med 150 andre kvinner i Mosul.

Etter tre måneder med gjentatte voldtekter hver dag, klarte hun å rømme fra IS' sexslaveri.

Siden september 2016 har hun vært FNs første goodwillambassadør for overlevende av menneskehandel.

– Voldtekt blir brukt for å ødelegge jenter og kvinner, og for å garantere at de aldri mer vil være i stand til å leve et normalt liv. IS har gjort jesidi-kvinner til kjøtt som kan kjøpes og selges, sa Nadia Murad til FNs sikkerhetsråd i desember i 2015.

– Hun aksepterte ikke de sosiale kodene som tilsier at kvinner skal tie og skamme seg over de overgrep de er blitt utsatt for. Hun har vist et usedvanlig mot ved å fortelle om sin egen lidelse og tale ofrenes sak, heter det i begrunnelsen fra komiteen.

jesidien Nadia Murad brøt sammen da hun gjestet Urix i 2016. Hun har blant annet reist til Norge for å fortelle hva hun opplevde under IS-fangenskap i Nord-Irak. Du trenger javascript for å se video. jesidien Nadia Murad brøt sammen da hun gjestet Urix i 2016. Hun har blant annet reist til Norge for å fortelle hva hun opplevde under IS-fangenskap i Nord-Irak.

Mukwege: Holdt på å bli drept

Legen Denis Mukwege har brukt store deler av sitt voksne liv til å hjelpe ofrene for seksualisert vold i Den demokratiske republikken Kongo.

Etter opprettelse av Panzi-hospitalet i Bukavu i 2008 har doktor Mukwege og hans stab behandlet tusener av pasienter utsatt for slike krenkelser.

De fleste overgrepene har skjedd med bakgrunn i en langvarig borgerkrig som har kostet mer enn seks millioner kongolesere livet, heter det i begrunnelsen.

Mukwege er en gjenganger på nominasjonslisten til Nobels fredspris. Da Mukwege i 2014 gjestet talkshowet Skavlan, fortalte han blant annet om hvordan han var nær å bli drept i oktober 2012 av personer som misliker arbeidet han driver for kvinner.

Nobelkomiteen løfter frem Mukwege som det fremste og mest samlede symbolet i kampen mot seksualisert vold både i Kongo og internasjonalt.

– Hans utgangspunkt er «justice is everyone’s business». Menn som kvinner, offiserer som menige soldater, myndigheter på lokalt, nasjonalt og internasjonalt nivå har alle et medansvar for å varsle om, og bekjempe, denne typen krigsforbrytelser. Doktor Mukweges langvarige, dedikerte og uegennyttige innsats på dette området kan ikke overvurderes, skriver Nobelkomiteen.

Bel. dokumentar: Doktor Mukwege behandler kvinner som har blitt utsatt for gruppevoldtekter av Rwanda-militsen i Den demokratiske republikken Kongo. I 2014 ble han tildelt Sakharovprisen for tankefrihet for sitt fryktløse engasjement for å få satt en stopper for disse grusomme overgrepene. Han har blitt utsatt for en rekke dødstrusler og får nå beskyttelse av FNs fredsbevarende styrker. Og sammen med seg i kampen for rettferdighet har han kvinnene som har fått tilbake sin verdighet takket være ham. (L'homme qui répare les femmes: la colère d'Hippocrate) Du trenger javascript for å se video. Bel. dokumentar: Doktor Mukwege behandler kvinner som har blitt utsatt for gruppevoldtekter av Rwanda-militsen i Den demokratiske republikken Kongo. I 2014 ble han tildelt Sakharovprisen for tankefrihet for sitt fryktløse engasjement for å få satt en stopper for disse grusomme overgrepene. Han har blitt utsatt for en rekke dødstrusler og får nå beskyttelse av FNs fredsbevarende styrker. Og sammen med seg i kampen for rettferdighet har han kvinnene som har fått tilbake sin verdighet takket være ham. (L'homme qui répare les femmes: la colère d'Hippocrate)

331 i kandidater

Prisen er på 9 millioner svenske kroner, eller i overkant av åtte millioner norske kroner, samt en håndlaget medalje i 18 karat gull med et inngravert bilde av Alfred Nobel. I tillegg kommer det som nok er langt viktigere, internasjonal heder, ære og anerkjennelse.

Nobelkomiteen hadde 331 kandidater å velge mellom til årets fredspris, 216 personer og 115 organisasjoner.

Vinneren av fredsprisen mottar denne medaljen i 18 karat rent gull, som veier 175 gram. Medaljen har en verdi på rundt 45.000 kroner, og kommer i tillegg til prispengene. Foto: Fernando Vergara / AP

En gjennomgang NRK gjorde i forkant av utdelingen viste at flere av nominasjonene gjenspeiler det som har vært de store temaene det siste året.

Blant disse er #metoo, pressefrihet under press, flyktningkrisen, forsvar av menneskerettigheter og opptining av nedkjølte naboforhold.

I fjor var det Den internasjonale kampanjen mot atomvåpen (ICAN) som mottok prisen for sitt arbeid med å påpeke de katastrofale humanitære konsekvensene av bruk av atomvåpen.

VIDEO: Her leser Nobelkomiteens leder Berit Reiss-Andersen opp navnene på vinnerne av årets fredspris. Du trenger javascript for å se video. VIDEO: Her leser Nobelkomiteens leder Berit Reiss-Andersen opp navnene på vinnerne av årets fredspris.

Fakta om Nobels fredspris Ekspandér faktaboks * Fredsprisen er en av fem priser innstiftet av den svenske vitenskapsmannen og industrimagnaten Alfred Nobel i hans testamente. * Prisen skal ifølge testamentet gå til «den som har virket mest eller best for folkenes forbrødring og avskaffelse eller reduksjon av stående armeer samt organisering og utbredelse av fredskongresser». * Mens utdelingen av de øvrige nobelprisene ble lagt til svenske institusjoner, ble oppgaven med å dele ut fredsprisen tillagt en komité på fem personer oppnevnt av det norske Stortinget. * Fredsprisen ble første gang utdelt i 1901. * I 2017 er til sammen 318 personer og organisasjoner foreslått som kandidater til Nobels fredspris.