– Nordmenn blir ikke overvåket av E-tjenesten i Norge, rett og slett fordi det er mot loven, forteller forsvarsministeren i Politisk Kvarter på NRK fredag.

I går kunne NRK fortelle hvordan Etterretningstjenesten siden midten av 2000-tallet har drevet overvåking av sivil kommunikasjon som sendes over satellitter.

Overvåkingen har foregått fra en lenge hemmeligholdt base på Eggemoen utenfor Hønefoss. Data fra nordmenn i Norge har også kommet med i det som samles inn og blir søkt i – til tross for at E-tjenesten etter loven ikke skal overvåke dette.

LES OGSÅ: Krever svar om satellittbasen

– Ikke avdekket lovbrudd

På spørsmål om han kunne garantere at ingen norske borgere i Norge har fått sine navn eller telefonnummer lagret i det militære arkivet, gir ikke forsvarsministeren et klart svar.

– For å bygge tillit til de hemmelige tjenestene så har vi i Norge organisert oss med noe som heter EOS-utvalget. Det vil si at Stortinget har utnevnt et utvalg som har full tilgang til aktiviteten til de hemmelige tjenestene, sier Bakke-Jensen og fortsetter:

– Denne basen blir kontrollert av EOS-utvalget regelmessig og det er ikke avdekket kritikkverdig aktivitet eller lovbrudd ved den basen.

– Men kan du garantere at ingen personer på norsk jord har fått sine navn eller telefonnummer lagret i det militære arkivet?

– Jeg forholder meg til EOS-utvalget som har full tilgang til dataene. De har ikke avdekket brudd på norsk lov og det er jeg fornøyd med, svarer Bakke-Jensen igjen.

Usikkerhet rundt loven

Lederen for EOS-utvalget, Eldbjørg Løwer, sa til NRK i går at innsamlingen av informasjon på Eggemoen har ført til en intens diskusjon i det hemmelige Norge om virksomheten kan være lovstridig.

– Vi har behov for å få avklaring på om det er tilstrekkelig lovhjemlet det de gjør, sa hun.

Bakke-Jensen mener at usikkerheten fra EOS går på om lovverket holder tritt med den teknologiske utviklingen, og ikke på om nordmenn i Norge overvåkes.

– Det er en utfordring vi har sett for lenge siden. Derfor vi har startet en jobb med å modernisere lovverket og legge frem en ny E-lov når den er klar, sier han.

Men Torgeir Knag Fylkesnes (SV) i kontroll- og konstitusjonskomiteen er ikke like fornøyd, og mener at man ikke kan ha garantier om at norsk lov ikke har blitt brutt.

– Vi har ingen garanti for hvordan dette blir brukt – om det blir slettet eller delt med andre aktører som for eksempel utenlandsk etterretning. Lovverket her handler om de har lov til å samle inn informasjon, og her gjøres det i ganske omfattende skala, sier han i den samme sendingen.