Den danska miljöstyrelsen publicerade nyligen en studie i vilken de har analyserat våra vanligaste shoppingkassars ekologiska livscykel, från produktion till användning till bortskaffande. Syftet är att identifiera vilken typ av påse som har den bästa miljöprestandan sett till 16 olika miljöparametrar, bland annat klimatpåverkan, ozonpåverkan, giftighet för människor och miljö samt vattenåtgång.

Forskarna testade sju olika material, LDPE-plast, polypropen, återvunnen PET-plast, polyester, biopolymer, papper, bomull och komposit. De tog även i beaktande miljöpåverkan vid transport från producenten, energiåtgång vid produktionen och energiåtgång vid avfallshanteringen.

Analysens huvudsakliga slutsats är att vanliga plastpåsar av LDPE-plast, tänk matbutik, som är polyeten med låg densitet, ger den överlägset lägsta miljöpåverkan sett till de flesta miljöindikatorer.

Vad gäller återvinning fastslog forskarna att det bästa alternativet är att använda plastpåsen som en soppåse hellre än att slänga den direkt i restavfallet eller i återvinningen. Återvinning har dock sina fördelar vad gäller ”tunga” påsar gjorda av exempelvis polypropen, återvunnen PET-plast och polyester, men lättare påsar gjorda av exempelvis LDPE, papper och biopolymer gör alltså enligt forskarna minst miljöpåverkan om de återanvänds.

Störst miljöpåverkan hade tygkassen av ekologisk bomull som behövde användas minst 149 gånger för att bli kvitt dess påverkan på klimatet och minst 20 000 gånger sett till samtliga miljöindikatorer. Inte heller papperspåsen föll i god jord då den behöver återanvändas 43 gånger om hela dess miljöpåverkan ska raderas.

Forskarna är dock noga med att påpeka att alla påsar bör återanvändas så många gånger som möjligt innan de blir soppåsar, alternativt kastas i återvinningen eller restavfallet.

Läs livscykelanalysen om plastpåsar

Izabella Rosengren