Fluffiga snöflingor börjar falla i massor när vi passerar in över gränsen till Region Jämtland Härjedalen. Och just ett fall i nedåtgående riktning är även en passande beskrivning över regionens finanser. Surjämtarna har goda skäl att vara sura.

– Det är väldigt illa måste man säga. Det ser inte alls bra ut, säger Lisbet Gibson, hälso- och sjukvårdsdirektör i Region Jämtland Härjedalen.

Den ekonomiska krisen gör att 120 miljoner ska sparas på sikt genom ett nytt vårdsystem och avgiftshöjningar ska ge 23 miljoner kronor.

Regionens geografi med stora avstånd gör det annars ibland svårt att ge patienterna vård inom en timme.

– Många gånger klarar vi det tack vare helikopter, men visst har vi problem. Vi har en utbyggd ambulansverksamhet, men ibland hjälper det inte riktigt, säger Gibson.

När det gäller Västernorrland vill hon ogärna ge sig in i sjukhusdebatten.

– Men jag har väl tänkt att Västernorrland förr eller senare gör en liknande resa som många andra län redan har gjort med sjukhusen. Det är inte förvånande att man diskuterar hur många sjukhus man ska ha, säger Gibson.

I Jämtland Härjedalen var det flera decennier sedan sjukhusen i Strömsund, Sveg och Backe lades ner. Regionen har ungefär hälften så stor befolkning som Västernorrland, men mer än dubbelt så stor yta. En gravid kvinna kan i värsta fall tvingas göra en enkel resa på 28 mil till BB.

Blivande mamman Kristina Lund från Åsarna har 73 kilometer till sjukhuset i Östersund och hon ska göra en ultraljudsundersökning. Hon tycker det är en knepig fråga om hon skulle tvingas välja mellan BB på det lilla sjukhuset som ligger nära eller BB på det stora sjukhuset som ligger längre bort.

– Jag har förståelse om man väljer ett större sjukhus vid första barnet, på grund av oro för förlossningen och så vidare. Men ur ett glesbygdsperspektiv skulle man kanske välja det lilla sjukhuset för att bevara det som finns. Det är en svår fråga, säger Kristina Lund.

Som exempel på de ekonomiska problemen kan nämnas att i Sveriges Kommuner och Landstings senaste ekonomirapport redovisades att underskottet i procent av skatteintäkter och statsbidrag i Jämtland Härjedalen låg på drygt sju procent i prognosen för 2015, vilket var sämst i landet. Västernorrland låg trea från slutet.

Och när Dagens Samhälle redovisade den ackumulerade bristen hos landstingen under de senaste 15 åren (2000–2014) så har Jämtland ett underskott på 9 781 kronor per invånare räknat mot en långsiktigt hållbar ekonomi, vilket bara Dalarna överträffar med en femhundring. Västernorrland var återigen tredje sämst.

En stor anledning till de ekonomiska bekymren i den jämtländska republiken är enligt regionrådet Ann-Marie Johansson (S) att man är glest befolkat med stora avstånd.

– Men sen har vi också ett skatteutjämningssystem som inte kompenserar som det är tänkt och det har drabbat både Västernorrland och Jämtland Härjedalen, säger Ann-Marie Johansson.

Liksom i Västernorrland pekar hon även ut svårigheterna med att rekrytera vårdpersonal.

– Jag kan konstatera att vi har ett akutsjukhus på ett väldigt stort geografiskt område och det fungerar alldeles utmärkt, men vi ser att vi är inte kostnadseffektiva i allt heller, säger Ann-Marie Johansson.

När det gäller akutsjukhus, hur mycket hänsyn ska man ta till avstånd?

– Man måste se till att man har en fungerande organisation när det gäller ambulanser och vi har ju också vår ambulanshelikopter, som vi är helt beroende av. Självklart kan det inte vara för långt till ett akutsjukhus, men det är insatstiden som är det viktiga och vilken vård du får på väg in, säger Ann-Marie Johansson.