Av: Fredrik Eriksson, Jonas Millard och Patrick Reslow

Sverigedemokraternas ledamöter i konstitutionsutskottet

Den 8 maj höll Konstitutionsutskottet, KU, en TV-sänd utfrågning av statsminister Stefan Löfven, med anledning av ett antal pågående granskningsärenden. Statsministern räknade då upp ett flertal biståndsmottagarländer som varit inbjudna till en klimatkonferens i Stockholm under augusti år 2015. Enligt Utrikesdepartementet kan dessa uppgifter anses omfattas av utrikessekretess enligt Offentlighets- och sekretesslagen, något som statsministern också tillstod att de gjorde.

Åtalsanmälan mot statsministern

Med anledning av detta lämnade riksdagens andre vice talman Björn Söder in en åtalsanmälan mot Stefan Löfven till KU. Denna föredrogs utskottet, vilket bedömde att ärendet inte kunde avfärdas utan krävde omfattande överläggningar och utredning av rättsläget. Sålunda kom anmälan att bordläggas inte bara en utan flera gånger. Om misstanke att statsråd kan tänkas ha begått brott, i det här fallet mot tystnadsplikten, är den gängse ordningen att överlåta åt Justitieombudsmannen (JO) att företa förundersökning, varefter KU kan besluta om att väcka åtal vid Högsta Domstolen. KU har sålunda att gemensamt fatta beslut på strikt juridiska grunder, utan att fästa vikt vid partipolitik eller annan ovidkommande hänsyn.

Efter inledande föredragning och upprepade bordläggningar kom så ärendet upp bland de sista punkterna på dagordningen för KU:s sammanträde den 1 juni. Bland annat kunde konstateras att det finns ett flertal utestående frågeställningar vilka KU inte kan besvara utan vidare utredningsåtgärder. Men trots att man på förekommen anledning alltså hade ett aktuellt ärende för handen att lägga till grund för en sådan undersökning anslöt Alliansen till regeringspartiernas förslag om att avslå anmälan. Uppenbarligen tyckte man dock fortfarande att frågan är tillräckligt allvarlig för att föreslå en separat utredning av samma sak vid ett senare tillfälle. Detta är minst sagt anmärkningsvärt.

Kan liknas vid en chimär

Men vad som ter sig än mer anmärkningsvärt är att under pågående sammanträde och innan den aktuella anmälan ens har kommit upp till beredning så förmedlas och publiceras en TT-nyhet om att KU lägger ner anmälan, jämte ett uttalande från utskottets ordförande. Detta alltså timmar innan KU haft uppe ärendet för beslut, varvid hela utskottets överläggning och beredning får liknas vid en chimär. Sålunda ter det sig också uppenbart att utfallet av utskottets så kallade beredning snarast är en produkt av överväganden och överläggningar utanför utskottet, det som i vanligt tal brukar kallas för politisk kohandel och något som just KU förväntas hålla sig för goda för. Avfärdandet av anmälan kan i alla fall inte sägas grunda sig på resultatet av en juridiskt konstitutionell prövning enligt föreskriven ordning, vilket torde vara särskilt allvarligt när det handlar om just KU.

Genom detta tvivelaktiga förfarande sätter tyvärr KU nu också en praxis som i praktiken innebär att en statsminister torde kunna förfara precis hur vårdslöst som helst med sekretessbelagda uppgifter utan att riskera avkrävas ansvar för brott mot tystnadsplikten, då någon grövre form av röjande än i direktsänd TV ej enkelt står att finna. Vidare förfelas syftet med KU:s lagenliga och partipolitiskt oberoende granskning. Sett till detta och att även andra uppgifter återkommande har läckt till media före formellt beslutsfattande föreligger tyvärr numera anledning att ifrågasätta utskottets integritet på allvar. I värsta fall riskerar detta att inte enkom skada KU:s anseende utan även allmänhetens tilltro till vårt demokratiska system, vilket vore förödande sett till den rådande utvecklingen i samhället i övrigt.

debatt@altinget.se