I dag gynnar svensk skattelagstiftning företagsfinansiering med lånat kapital framför finansiering med eget kapital. Det har länge funnits en bred politisk enighet om att skattevillkoren mellan olika typer av finansieringsformer bör utjämnas.

Detta är en komplex och teknisk fråga som därmed blivit något av en långkörare i svensk skattepolitik. 2011 tillsattes Företagsskattekommittén som fick i uppdrag att ta fram förslag på förändringar av skattereglerna i just detta syfte. På tisdagen remitterar Finansdepartementet ett antal förslag som bland annat är resultatet av detta arbete.

Sedan kommittén 2014 lämnade sitt slutbetänkande har utredningen varit föremål för analys och omarbetning. Samtidigt har det pågått ett omfattande internationellt arbete både inom OECD och EU som ställer nya krav på svensk lagstiftning på området.

Både den senaste finanskrisen och den svenska finanskrisen under 1990-talet har visat att en alltför stor skuldsättning i företagssektorn kan få betydande negativa konsekvenser. Förmånliga regler om ränteavdrag ger incitament åt företag att finansiera sin verksamhet med skulder. Om dessa regler är för förmånliga kan de även användas för aggressiv skatteplanering.

De regler som trädde i kraft under 2013 för att begränsa möjligheterna till räntesnurror har kritiserats för att vara svåra att tillämpa och oförutsebara. Vi har lyssnat på kritiken och föreslår därför att dagens kritiserade regler snävas in och i än högre grad begränsas till fall där reglerna missbrukas.

I promemorian som Finansdepartementet nu remitterar föreslås att det införs en generell regel för begränsning av ränteavdrag i företagssektorn. Därmed ökar den skattemässiga neutraliteten mellan olika finansieringsformer.

Promemorian innehåller även andra förslag såsom en sänkning av bolagsskattesatsen, nya skatteregler vid finansiell leasing, nya så kallade hybridregler, ett primäravdrag för hyreshus och att de nuvarande kritiserade ränteavdragsbegränsningsreglerna snävas in. Sammantaget är förslagen fullt finansierade och innebär ett mer förutsägbart regelverk. Förslagen föreslås träda i kraft den 1 juli 2018.

För att få ett bra beslutsunderlag föreslås i promemorian två alternativ till en generell begränsning av rätten till ränteavdrag. Det första alternativet är en så kallad ebit-regel och det andra alternativet är en ebitda-regel. Den största skillnaden mellan måtten ebit (Earnings Before interest and taxes) och ebitda (Earnings before interest, taxes, depreciation and amortization) är att justering ska göras för skattemässiga avskrivningar i ebitda-regeln.