Morgan Johansson är både domare och ansvarig för projektet Nollvision, som handlar om att få ner antalet hjärnskakningar i svensk hockey. Det var svenska ishockeyförbundet som drog i gång projektet i samarbete med representanter från SHL, SDHL, Hockeyallsvenskan, HockeyEttan, svenska ishockeyförbundet och spelarfacket SICO.

I samband med SHL:s upptaktsmöte inför säsongen - då spelare och ledare från samtliga SHL-klubbar deltog - höll projektledaren Morgan Johansson ett anförande på scenen som alla i lokalen sa sig hålla med om.

”Det behövs mer respekt mellan spelarna på isen”

”Vi behöver få bort de värsta smällarna”

”Vi måste få ner antal hjärnskakningar i svensk hockey”

Problemet försvinner inte

Några veckor senare känns det som inte så mycket har hänt och vi är tillbaka i samma elände med flera spektakulära smällar i SHL - som när Växjös Brendan Shinnimin knockade Oskarshamns Oskar Nilsson eller Jordan Boucher i Örebro körde över Linus Ölund i Brynäs.

Problemet försvinner inte. Läget är akut.

Det saknas också insikt om problemets omfattning och orsaker.

Till att börja med: Hur får man en hjärnskakning?

De flesta av er som läser detta svarar direkt: ”genom en smäll mot huvudet” och när det handlar om hockey tänker ni på huvuden som slår i sargen eller i isen.

Eller hur? Men det är fel.

– Av 55 anmälningar om tackling mot huvudet till SHL:s disciplinnämnd i fjol så var det i 65 procent av fallen smällar som träffade på hakan. Då axelkåpan användes som ett vapen, berättar Morgan Johansson.

Förr i tiden var hockeyspelarnas axelskydd ganska små och lätta.

Nu för tiden är skydden större och hårdare.

Bra för att skydda axlarna - inte lika bra för dem som träffas av en axelkåpa i ansiktet. Då blir skydden som en riddarrustning, eller för att upprepa Morgan Johanssons ord ”då blir axelkåpan som ett vapen”.

– Tillverkare av skydden kan förstås säga, ”detta är väldigt bra skydd för axlarna”. Och det tvekar jag inte på för fem öre, men hur bra är det för dem som träffas av dessa skydd? Det vill vi försöka ta reda på så detaljerat som möjligt, berättar Morgan Johansson när SportExpressen träffar den välkände hockeydomaren i en ovanlig miljö.

Vi ses i Flemingsberg, söder om Stockholm, där KTH, Kungliga Tekniska Högskolan, har supermoderna lokaler intill Karolinska universitetssjukhuset. Här bedriver KTH civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningar i medicinsk teknik och högskoleingenjörsutbildningar i datateknik, elektroteknik och teknik och ekonomi.

Här pågår olika typer av forskning som är unik i världen.

Ett område som intresserar forskarna är ishockey.

Professor Svein Kleiven och hans medarbetare Madelen Fahlstedt, som är teknologie doktor, jobbar med inriktning mot teknik och hälsa. I samarbete med Morgan Johansson har de startat ett forskningsprojekt för att försöka utreda hur svensk hockey kan få ner antalet hjärnskakningar.

Alarmerande läge

Bara under fjolåret drabbades 70 spelare i SHL av hjärnskakningar. Problemet är alarmerande även i damernas SDHL och på lägre nivåer och bland juniorer och ungdomar.

Madelen Fahlstedt visar en datamodell de använder som i detalj ska visa vad som händer med spelare som drabbas av smällar mot huvudet. Genom avancerad datateknik kan forskarna simulera smällar, genom att mäta ut hastigheter och hur någon blivit träffad, sedan räkna ut vilka konsekvenser smällarna får och hur skillnaden skulle vara för de drabbade om hastigheten var lägre, smällen träffade någon annanstans och hur konsekvenserna skulle bli om skydden var mjukare.

– Vi kanske kan hitta fram till att spelare får tåla lite mer ont i axlarna och lättare skydd för att öka säkerheten för alla, säger Svein Kleiven.

Utgångspunkten i forskningen är verkliga fall, som sedan simuleras i datamodellen, men exakt vilka smällar som forskarna tittar på är hemligt. Spelarna skyddas av sekretesslagen och alla har godkänt sin medverkan.

Forskarna kommer även göra ”krocktester” med skydden. Enkelt uttryckt: allt för att kunna räkna ut de hårda skyddens inverkan på människohuvudet.

Madelen Fahlstedt säger:

– Vi kommer titta på axelskydd som finns, mjukare skydd och konsekvenserna av smällarna om man tar bort axelskydden helt. Vad skulle hända då? Vad händer om vi gör skydden mindre? Vi ska ta reda på vad påfrestningen för hjärnan blir i olika situationer.

Professor Svein Kleiven har jobbat med huvudskador, med fokus på hjärnskador, i över 20 år. Han har tidigare ansvarat för studier som handlat om såväl ishockey som boxning.

– Hockeyskydden är lite som när man tillverkar olika typer av hjälmar, man följer en viss standard, men vet inte alls hur kopplingen till skador är. Man skyddar det som är bakom hjälmen, men inte andra sidan, säger Svein Kleiven.

Forskarna på KTH utvecklat en datamodell med detaljerad käke.

– Vi måste skapa modeller som är så lika verkligheten som möjligt. Det är viktigt att ha rätt verktyg och detaljerade verktyg. Vi kan aldrig designa skydd som skyddar till 100 procent, men vi kan försöka hitta det som skyddar allra bäst, säger Svein Kleiven.

Sedan vet inte forskarna hur stor betydelse ett galler på hjälmen har som motverkan mot hjärnskakningar, det kan likväl vara så att om någon fastnar i gallret så blir det ett värre ryck för huvudet som kan orsaka hjärnskakningar. För att reda ut detta kommer Mikael Svarén från KTH samarbeta med Leksands damlag i SDHL.

– Problemet med hjärnskakningar är lika stort bland tjejerna trots att de bär heltäckande mask. Hur mycket påverkar masken när vi vet att smällar mot hakan är värsta problemet bland herrarna? Leksands damer kommer ha specialgjorda tandskydd med GPS på träning och matcher under fyra veckor så vi hela tiden han utläsa var de är på isen och alla smällar mot huvudet kommer registreras och utvärderas. Det är också en del av det här projektet, berättar Morgan Johansson.

Ingen av de inblandade i projektet vill förstås dra några slutsatser i förväg.

Alla tre säger samma sak.

– Vi vill få fram fakta.

Morgan Johansson utvecklar det:

– Vi kan inte gå ut och säga att alla spelare måste börja bära hakskydd eller nya typer av tandskydd eller att axelskydden ska tillverkas på annat sätt. Vi vill ha bevis först.

Professor Svein Kleiven är ännu mer försiktig när vi pratar om att spelare som en gång fått hjärnskakning lättare kan drabbas igen.

– Många säger det, men jag är alltid skeptiskt innan jag fått se bevis. Men det är en rimlig teori och att skadan inte riktigt hunnit läka innan du får nästa smäll.

Morgan Johansson berättar också om den juniortränare som slog larm och hävdade att juniorer som ofta spelar match fredag, lördag och söndag oftast drabbades av hjärnskakningar på söndagar.

– Det lät väl lite logiskt att trötta spelare skulle vara mer i riskzonen sista matchen en helg, men när vi tittade närmare på det så visade det sig att det inte stämde alls. Vi hade kunnat riva upp seriesystem och rört om i svensk hockey. Men som sagt: vi vill ha fakta först, säger Morgan Johansson.

”Finns mycket att göra”

Svein Kleiven har genom åren medverkat i flera forskningsprojekt, bland annat i USA, då forskare och läkare jobbade med hjärnor från donerade kroppar. Han kan förklara hjärnan förståeligt även för lekmän och då jämför han med en snöglob. Hur hjärnan rör sig inne i skallen och förklarar att skador uppstår när hjärnan sätts i kraftig rörelse och nervtrådarna sträcks.

Den nuvarande hjärnmodellen som finns på KTH är unik i världen och finns bara på ett fåtal andra platser.

Hur har då forskare som Svein och Madelen upplevt sin nya insyn i sporten ishockey?

– Det gör ont i mig när jag ser en del som händer på isen. Det känns som det finns mycket att göra inom hockeyn för att få en säkrare miljö för spelarna, säger Svein.

– Jag har följt hockey länge, det är ett stort intresse för mig. Så det är mindre roligt att se såna här smällar. Hockey måste fortsätta vara hockey, men det känns verkligen att det inte kan fortsätta så här, säger Madelen.

Morgan Johansson älskar sin sport - trots allt.

Han har i många år varit en av Sveriges bästa hockeydomare. Och kampen mot hjärnskakningar är något som engagerar honom djupt.

– Vi måste rensa bort machoattityder och dumheter som tyvärr finns kvar i sporten. Vi blir aldrig av med alla hjärnskakningar, men vi kan bli av med många på grund av ändrade attityder och förhoppningsvis många när vi kan dra slutsatser och införa förändringar efter detta jobb vi gör nu, säger Morgan och fortsätter:

– Det här är en otroligt viktig fråga för hockeyns framtid. Alla hjärnskakningar är ett hot mot rekryteringen till sporten. Det blir allt svårare att locka spelare till våra hockeyskolor om det här fortsätter.