Na dio subvencionirane kamate treba platiti porez i prirez

Niže kamatne stope od tržišnih na kredite koje pravne osobe daju fizičkim osobama u određenim slučajevima mogu se smatrati primicima u naravi odnosno drugim dohotkom na koji treba platiti odgovarajući porez. Prema Zakonu o porezu na dohodak, primitkom po osnovi povoljnijih kamata smatra se razlika između ugovorene niže i stope kamate od tri posto godišnje.



U slučaju Josipa Buljevića, odobrena kamatna stopa na stambeni kredit od dva posto znatno je ispod tržišne, a ona za stambene kredite u eurima u PBZ-u iznosi 6,07 posto.



To znači da je razlika od 4,07 posto do tržišne kamatne stope subvencija koju korisniku kredita pokriva SOA. Pritom, subvencionirani dio kamatne stope iznad tri posto ne podliježe oporezivanju, a dio u visini od jedan posto (razlika od dva do tri posto) podliježe oporezivanju kao drugi dohodak. Drugim riječima, Josip Buljević bi na dio subvencionirane kamate u visini od jedan posto trebao platiti sva davanja kao da je riječ o plaći. (Zoran Korda)