Ministrul Sănătăţii a declarat, marţi, la Cernavodă, că acest tip de onorariu există şi în alte ţări din Europa, iar medicii trebuie să aibă libertatea să poată trata "la privat" şi într-un spital public şi să nu mai trimită pacienţii la unităţi private, transmite corespondentul MEDIAFAX.

"Trebuie să dăm posibilitatea ca cei care muncesc mai mult să poată câştiga suplimentar. Deci ce au făcut alte state din Europa, la care trebuie să ne raportăm şi noi. Adică, dacă (medicul - n.r.) vrea să aibă pacienţi privaţi, trebuie să-i dăm posibilitatea să facă acest lucru şi în spitalul public. Nu trebuie să mai meargă el la nu ştiu ce clinică privată. Pleacă de la spitalul de stat, se duce acolo, pierde timp, pacientul este trimis de multe ori intenţionat de la spitalul public în partea cealaltă şi tot aşa, pierde toată lumea. Aşa va fi vorba de tarife foarte bine reglementate împreună cu conducerea spitalului şi onorarii pentru medici. Deci nu este vorba de şpagă şi ar trebui să ne iasă din minte acest cuvânt", a comentat Bănicioiu, precizând că onorariile vor fi fiscalizate şi vor intra pe cardul medicului.

Ministrul Sănătăţii a spus că vor fi nişte criterii foarte bine stabilite pentru a se stabili ce pacienţi vor putea beneficia de aceste servicii, "la fel şi numărul de proceduri, numărul de intervenţii, numărul de consultaţii vor fi foarte clar reglementate prin norme la această lege".

"Repet, haideţi să nu punem tot răul înainte şi să vedem că lucrurile acestea funcţionează în alte state, cum e Franţa de exemplu. Mulţi dintre pacienţii noştri cred că şi-ar dori să fie sistemul nostru românesc cum e cel de acolo. Haideţi să luăm partea bună a lucrurilor, încercăm să o adaptăm cât mai bine şi să fie cât mai fezabilă în România şi cred că va fi o schimbare de sistem importantă, în viitorul foarte apropiat", a completat Nicolae Bănicioiu.

Ministrul Sănătăţii, Nicolae Bănicioiu, s-a aflat, marţi, la Cernavodă, unde a fost inaugurată o nouă unitate, UPU, în cadrul Spitalului Orăşenesc. Investiţia, care a costat 110.000 de lei, a fost realizată de Primăria oraşului Cernavodă.

În luna august, în urma discuţiilor cu liderii sindicatelor din sistemul sanitar, premierul Victor Ponta anunţa că vor fi pregătite atât o ordonanţă de urgenţă privind majorarea salariilor angajaţilor din sistemul sanitar cu 25%, cât şi un proiect de lege privind responsabilitatea medicilor.

Premierul i-a cerut atunci ministrului Justiţiei, Robert Cazanciuc, să elaboreze un proiect de lege care să elimine răspunderea penală a personalului din sistemul sanitar în cazul în care contribuţiile primite de la pacienţi nu sunt condiţionate, sunt oferite post-tratament şi sunt fiscalizate, astfel încât aceştia să nu mai fie consideraţi funcţionari publici şi anchetaţi penal în cazul primirii unor "contribuţii suplimentare" din partea pacienţilor.

Ponta a spus că acele "contribuţii suplimentare" pe care pacienţii vor să le dea medicului şi asistentului care i-au tratat trebuie să îndeplinească trei condiţii, cumulativ: să nu fie condiţionate de către medic şi asistent, să fie primite după îndeplinirea actului medical şi să fie declarate la fisc, astfel încât ele să poată fi impozitate. Dacă aceste condiţii sunt îndeplinite simultan, medicul, asistentul sau alt reprezentant al sistemului sanitar nu mai răspund penal pentru primirea "contribuţiilor suplimenatre" de la pacienţi.

Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie a stabilit, pe 4 iunie, că medicii care lucrează în sistemul public de sănătate nu pot primi plăţi suplimentare sau donaţii de la pacienţii lor, această practică fiind în dezacord cu normele penale aflate în vigoare. Decizia a apărut pe 5 august în Monitorul Oficial şi este obligatorie de la momentul publicării.

Alianţa Medicilor, creată pe Facebook, a criticat intenţia Guvernului de a legaliza plăţile făcute de pacienţi, arătând că în nicio ţară civilizată un pacient nu dă o "atenţie" medicului şi că "această practică a şpăgii din sistemul sanitar" trebuie oprită o dată pentru totdeauna.

Şi Transparency International România a susţinut că legalizarea plăţilor informale în sănătate ar reprezenta un atac la demnitatea medicului şi nu ar elimina riscurile juridice, pentru că existenţa unei condiţionări este extrem de dificil de stabilit.