Finansminister Magdalena Andersson presenterade i dag Finansdepartementets senaste prognos för den ekonomiska utvecklingen och läget i kommunsektorn.

Efter ett par år av hög tillväxt började den svenska konjunkturen under förra året mattas av. Handelskonflikter har dämpat världshandeln vilket påverkar svensk varuexport och osäkerheten i världsekonomin minskar investeringsviljan, både i Sverige och i andra länder.

- Den avmattning i världskonjunkturen vi sett sen tidigare märks allt tydligare i svensk ekonomi. Under de senaste åren har vi byggt upp en välfärdsreserv genom att betala av på statsskulden vilket gör att vi kan möta avmattningen utan besparingspaket, säger finansministern.

Inbromsningen i ekonomin syns även på arbetsmarknaden. Både sysselsättningen och arbetskraften ökar fortsatt under de kommande åren. Dock håller en svagare efterfrågan tillbaka sysselsättningsgraden samtidigt som fler söker sig ut på arbetsmarknaden vilket leder till ett högre arbetskraftsdeltagande. Detta medför sammantaget en högre arbetslöshet. Arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden i åldersgruppen 20–64 år i Sverige är fortsatt högst i EU och på nivåer vi inte sett i Sverige sedan innan 1990-talskrisen.

Sverige har sedan 2014 en minskande skuldkvot och har därigenom byggt upp en välfärdsreserv. I år förväntas det strukturella sparandet uppgå till 0,3 procent av potentiell BNP.

Finansministern presenterade också en analys av den svenska kommunsektorn. Behoven ökar de kommande mandatperioderna, inte minst på grund av att vi blir fler barn och fler äldre vilket driver en högre offentlig konsumtion.

- Kommunernas och regionernas ekonomi och förstärkning av välfärden blir allt viktigare. Den stora 40-talistkullen blir nu allt äldre och 90-talisterna är i barnafödande ålder. Det innebär att alla kommande utgifter kommer behöva prövas mot ökade resurser till välfärden, avslutar finansministern.