Ödesåret 1666 inträffade i Falun "Det stora skyfallet", ett fruktansvärt oväder som var katastrofalt för gruv- och hyttdriften. Landshövding Gustav Duwall inspekterade ägorna till sin kungsgård Noret efter regnet och vid ett ställe fann han att vatten steg direkt ur marken. Duwall smakade på vattnet och fann att det var "surt", det smakade järn. Mineralvattenkällor kände Duwall till från utlandet och anade att detta kunde vara ett hälsobringande vatten.

Kungsgården låg vid Tiskens strand och ägorna, Kongsarvet, sträckte sig ända upp över nuvarande regementsområdet. Vattenkällan låg högt. Härifrån nära krönet hade man utsikt över Myran. Vid undersökningar fann man att vattnet kunde bli ett botemedel mot diverse sjukdomar såsom gikt och det kunde även bota idioti (!). Eggad av den viktiga upptäckten på den egna marken lät Duwall inrätta en hälsobrunn, Kongs Brunn, som därmed blev den första hälsobrunnen i landet. Tolv år senare tillkom Medevi Brunn i Östergötland genom läkaren Urban Hjärne.

Även kommande landshövdingar insåg brunnens ekonomiska värde. Kring Kongs Brunn lät man bygga Kungsparken med alléer och planteringar. Det blev den första parken i Falun och här utvecklades i slutet av 1600-talet ett tidstypiskt brunnsliv. Brunnsparken fick en sommarrestaurang och här blev Faluns nya samlingsplats. Det finns uppgifter att man även reste majade stänger vid brunnen. På Eric Dahlbergs Falu-bild i praktverket Suecia Antiqua från 1700-talets början finns inte mindre än fyra majstänger resta i staden. Två av dessa, de som finns längst t v i bilden, lär markera Kongs Brunn.

Landshövding Reuterholm anlitade sommaren 1734 den unge studenten Carl Linnéus, för en vetenskaplig resa i Dalarna. Men innan dess fick han undersöka vegetationen kring kungsgården och brunnsbäcken.

År 1764 brann kungsgården Noret ner och återuppfördes som landshövdingens sommarresidens. Landshövding Hamilton flyttade till Åsgatan, men han behöll den inkomstbringande brunnen och sålde den sedan till den framstående kemisten Johan Gottlieb Gahn. Denne i sin tur var god vän med den berömde forskaren Torben Bergman vid Uppsala universitet. Bergman hade just svarat för en av Sveriges främsta upptäckter då han på konstgjord väg lyckats framställa "luftsyra" – egentligen kolsyra. Gahn och Bergman startade så 1776 en vattenfabrik kring surbrunnen där man för första gången i världen tillverkade kolsyrat mineralvatten. Verksamheten flyttade sedan till Stockholm men pionjärarbetet skedde i Falun, något som är mycket lite känt. Man skulle kunna säga att Falun därmed är sodavattnets egentliga födelsestad.

Surbrunn fick vid 1800-talets början en stor popularitet och man inrättade den första reguljära trafiken i Falun. Från St Torget gick sommartid hästdragna omnibussar till Kungsparken. På området tillkom olika nöjesanläggningar – krocketspel, kägelbana och en estrad för uppträdande samt musikpaviljong för en egen musikkvintett. Man hade även olika tävlingar och danslekar på området. Vidare höll kyrkan gudstjänster på platsen på söndagarna.

Den mångsysslande stadsläkaren i Falun, Johan Magnus Bergman, drev verksamheten under en tid. Han blev känd som Faluns första författare och skrev bland annat ilskna ledare i sin tidning, Tidning för Falu Län och Stad. Efter Bergman kom dock Surbrunn på tillbakagång. Falu stad övertog anläggningen 1840 och man restaurerade byggnaderna och uppförde ett nytt förnämligt brunnshus samt den så kallade societetspaviljongen, som hade ett frikyrkoliknande utseende.

Men efter 25 år kom en nedgångsperiod. Det kan ha berott på att den nyanlagda järnvägen förändrade det ostörda landskapet vid den imponerande Faluåsen, som schaktades ut och nu blev järnvägens bangårdsområde. En nådastöt kom när sommarservering och musikestrad inrättades vid Kullen något närmare staden. Societetshuset övergavs och flyttades sedan in i staden till åstranden nära Kopparvågen och den fungerade ända fram till 1960-talet som stadens auktionskammare.

Vissa nöjesarrangemang fanns ännu kvar som musikunderhållning samt uppträdande av kringresande och lokala atleter som lyfte tyngder. Likaså spelade man teater i buskarna, bland annat Värmlänningarna, och enligt Axel Östberg blev detta platsen för Sveriges första buskteater. Man hade även nöjen som tävlingar i att "fånga en inoljad gris" – mycket populärt. Innan verksamheten upphörde lär Surbrunn år 1904 ha varit debutplatsen för en ung begåvad kuplettsångare – Ragnar Johansson - sedermera revykungen Ernst Rolf.

Sedan 1909 kom Dalregementet hit. Återstående byggnader såldes. Så småningom fylldes brunnen igen och dess saga tycktes vara all.

Men år 1949 såg landsantikvarie Svärdström jämte överste Häger till att brunnen grävdes fram och öppnades som ett kulturminne. Men Svärdström flyttade från staden och ingen övertog hans roll som brunnens skyddande ande. På 60-talet fylldes den åter igen. Redaktören Axel Östberg vurmade starkt för Surbrunn och beskrev den på flera håll i boken Det gamla Falun. Men efter honom tycks hälsobrunnen ha glömts bort.

Nu ska området ge plats för nya bostäder. Historien om Surbrunnen och Kungsparken känner man inte till i dag. Ola Malm, som gjorde en stor insats när han öppnade Skyttepaviljongen vid Lugnet, lämnade in ett medborgarförslag som innebar att man skulle leta fram brunnen och restaurera den. Den unika historien kring Surbrunn fick inte bara försvinna.

Nu brådskar det. Malms förslag förtjänar att på alla sätt att beaktas. Surbrunn intar en mycket central plats i Faluns historia och utgör ett intressant inslag i det nya området, låt vara att nya hus ska byggas. Här finns också flera fina äldre namn som med fördel skulle kunna användas i det nya området. Man kan även betrakta Surbrunn strikt ekonomiskt då delar av marknadsföringen av Falun bygger på stadens intressanta historia med gruvan i centrum.

I den gamla gruvstaden har mycket varit gammalt och invant. Men Falun visar också andra sidor som går i motsatt riktning. Här är en stad med många pionjärinsatser genom årens lopp. I det sammanhanget har platsen för Sveriges första hälsobrunn och världens första sodavattenfabrik en stor symbolisk betydelse. Den vittnar om gruvstadens framåtanda och kreativitet. Innan exploateringen av området bör brunnen med arkeologisk hjälp letas fram och grävas ut, restaureras och bevaras som det kulturminne den är.

Falun i april 2013

Örjan Hamrin

Länk: http://www.dt.se/nyheter/falun/1.5489688-nya-bostader-byggs-vid-stenbocks-vag