Emma Jaenson: Välkommen till den nya verkligheten

I ett samhälle som Sverige där så mycket är uppbyggt kring det gemensamma så kommer alla också att få dela på problemen. Inte minst när det gäller otrygghet.

Frågan om trygghet berör i dag alla – från våra utanförskapsområden, till våra villaområden. Foto: Johan Nilsson/TT

Detta är en personligt skriven text i Blekinge Läns Tidning. Åsikter som uttrycks är skribentens egna.

I måndags släpptes den senaste Nationella Trygghetsundersökningen för 2018 under Folk och Försvars rikskonferens. 42 procent av alla kvinnor mellan 20 till 24 år väljer ofta en annan väg för att de känner sig otrygga. 28 procent av alla i undersökningen uppger att de känner sig så pass otrygga att de undviker att gå ut själva i sitt eget bostadsområde under sena kvällar (NTU, 2019).

Under 2017 hade andelen kvinnor som uppgett att de utsatts för sexualbrott trefaldigats på några år (NTU, 2018). Polis varnar kvinnor från att röra sig ute själva. Vad som tidigare var stora nyheter är i dag närmast en notis i tidningen. Våldtäkt? Jaha, det hände ju förra veckan också. Välkommen till den nya verkligheten!

På Höglandet anmäldes i höstas en gymnasieelev för våldtäkt mot en lärare. Och kommer ni ihåg de många gruppvåldtäkterna i Malmö under 2018? Även från min forna hemstad Uppsala har strida strömmar av våldtäkter rapporterats. I januari 2017 begår tre män en våldtäkt mot en kvinna som direktsänds på Facebook. En kvinna utsätts för överfallsvåldtäkt i ett skogsområde den 27 mars 2017. Den 23 april 2017 utsätts en annan kvinna för överfallsvåldtäkt nära en park vid centralstationen i Uppsala (UNT den 10 maj 2017). Och så vidare.

En man som misstänktes för flera våldtäktsförsök i Uppsala under vintern/våren 2018 dömdes till ett år och tre månader i fängelse. Han fick dock ingen utvisningsdom med hänvisning till ”rådande säkerhetsläget i mannens hemland” (SVT den april 2018).

Och återigen. För att illustrera det absurda i situationen: efter att en 22-årig kvinna hade blivit knivmördad på ett asylboende i Mölndal ställde sig vår förra rikspolischef Dan Eliasson frågan: ”Vilka omständigheter har den killen växt upp under?”.

Ja, han hade nog en tuff uppväxt, stackars kille.

Tack och lov har inställningen, i alla fall delvis, förändrats på senare tid. Det är inte längre samma prat om fler gatlyktor, fritidsgårdar eller föräldragrupper på stan. Anledningen? Ja, med största sannolikhet att otryggheten nu nått in i medelklassens områden.

Frågan om trygghet berör i dag alla – från våra utanförskapsområden, till våra villaområden. Ökad trygghet är på modet 2019. Det är inte konstigt att KD-politikern Sara Skyttedal under hösten hade olaglig försvarsspray i fickan när hon passerade den svensk-danska gränsen. Inte heller är det märkligt att företag som säljer ”gated communities” har ökat sina försäljningssiffror avsevärt de senaste åren (SvD augusti 2016). Men du kan inte köpa dig till trygghet enbart genom att flytta till ett mysigt bostadsområde eller köpa kameror.

Svenska samhället är inte byggt för ”gated communities” och försvarsspray. Det är inte konstruerat så att vi som enskilda individer ska behöva försvara oss mot förövare. Det är byggt för att vi som kollektiv ska garanteras trygghet genom den stat som vi betalar så mycket skattepengar till. Att försvara oss mot inre och yttre hot är statens kärnuppgift.