Ekonomi Enligt Lärarförbundets lokalavdelningar lägger 61 procent av landets kommuner mindre pengar på skolan i år – när löner och andra kostnadsökningar är kompenserade för. Det visar en enkät som Lärarnas tidning gjort.

Före valet hördes många löften från politiker om att prioritera skolan och lärarnas arbetsmiljö. När kommunerna nu klubbat igenom sina budgetar för året står det klart att det i stället blir nedskärningar på många håll. Örebro, Trelleborg, Falkenberg, Härnösand är bara några exempel som senaste tiden uppmärksammats i medierna.

Lärarnas tidnings undersökning bland Lärarförbundets samtliga lokalavdelningar visar att neddragningar på skolan är en utbredd trend bland landets kommuner.

Vi frågade om årets skolbudget täcker kostnaderna för löneökningar, fler elever och prisökningar – alltså de kostnader som alltid ökar i kommunerna och behöver kompenseras för.

Vi fick svar från lokalavdelningar i 188 kommuner. 61 procent uppgav att skolbudgeten inte räcker till, vilket betyder att kommunen behöver minska sina utgifter för verksamheten. Enligt svaren sker detta framför allt genom minskad bemanning och större barngrupper i förskolan och skolan. Pedagogiska stödtjänster, bland annat specialpedagoger och elevassistenter, vikarier och löner är andra poster som kommunerna drar ner på.

I Sigtuna sparar barn- och ungdomsnämnden 16,8 miljoner kronor, bland annat genom att låta pengen till förskola och förskoleklass vara oförändrad, minska resurserna till fritidshemmet och dra ner tre tjänster på Kulturskolan. Lärarfacken lokalt har uppmanat till demonstrationer utanför kommunfullmäktige under våren för att protestera mot nedskärningarna.

– I flera år har det sparats och blivit mindre pengar till alla våra skolor och förskolor. Det finns inte pengar till vikarier, alla lärare sliter. Vår senaste medarbetarenkät visar att många mår väldigt dåligt, säger Anna Strömberg Johansson, Lärarförbundets ordförande i Sigtuna.

Enligt Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) finns det flera skäl till effektiviseringskraven i kommunerna. Elevantalet ökar i såväl förskola, grundskola som gymnasium. Samtidigt växer den äldre befolkningen vilket medför ökade kostnader och ett lägre skatteunderlag. Dessutom mattas konjunkturen av.

SKL räknade i sin ekonomirapport från i höstas med att kommunerna behöver ett tillskott på 43 miljarder kronor fram till 2020 för att behålla välfärden.

Tankesmedjan Balans, som granskar hur kommuner fördelar pengar till välfärden, ger en ännu mörkare bild än Lärarnas tidnings enkät. Marcus Larsson, en av grundarna, har läst 290 skolbudgetar och hans bedömning är att det snarare rör sig om runt 90 procent av kommunerna som stramar åt resurserna till skolan.

I fjolårets avtal mellan lärarfacken och SKL åtog sig båda parter att förbättra arbetsmiljön och arbeta för att fler ska lockas till läraryrket. Per-Arne Andersson, chef för avdelningen för utbildning och arbetsmarknad på SKL, konstaterar att det är en ”jätteutmaning”, som bara har börjat.

Hur ska kommunerna göra för att förbättra arbetsmiljön när resurserna samtidigt dras ner?

– Jag sitter inte med facit, men min erfarenhet är att när det blir skarpa lägen så hjälps man åt att lösa det ute i verksamheterna. Jag tror det är möjligt, även om det inte är lätt. Det går att effektivisera utan att försämra kvaliteten, säger Per-­Arne Andersson.

Ett ytterligare orosmoment är det statliga bidraget för en likvärdig skola. I år delas 3,5 miljarder kronor ut för insatser som ska höja kvaliteten i skolan. Alla kommuner har sökt bidraget, trots att villkoret är att man inte samtidigt sparar på skolan. Skolverket gör ingen förhandsgranskning av ansökningarna, men beroende på hur hårt myndigheten följer upp utnyttjandet riskerar kommuner som använder pengarna fel att bli återbetalningsskyldiga.