Kemikalieskatten på elektronik och vitvaror som trädde i kraft för mindre än två år sedan föreslås nu ökas och således öka priserna på varor som bildskärmar, spelkonsoler, surfplattor och mobiltelefoner.

I juli 2017 trädde den omdiskuterade och hårt kritiserade Kemikalieskatten i kraft. Denna skatt läggs på varor som tillverkas med hjälp av miljö- och hälsofarliga ämnen och är tänkt att få tillverkare att skära ned på användandet av dessa ämnen.

Bland annat har den drabbat vitvaror som till exempel kylskåp och diskmaskiner. Men även hemelektronik som mobiltelefoner, surfplattor, datorer, spelkonsoler, TV-apparater och bildskärmar har sett sina prislappar ökas sedan skatten infördes. Trots att skatten har mött hård kritik från bland annat Elektronikbranschen samt visats kunna påverka den svenska ekonomin på ett negativt sätt föreslås den nu höjas.

Den summa som läggs på varje individuell produkt är baserad utifrån varans vikt med en maximal summa på 320 kronor för en vara i dagsläget. För vitvaror ligger skatten idag på åtta kronor per kilo och hos elektronik på 120 kronor kilot. Det nya förslaget som nu gått ut på remiss föreslår att den maximala summan ökas till 440 kronor och kilopriset för vitvaror ökas till elva kronor medans Kemikalieskatten för elektronik ökas till 160 kronor kilot.

Delade tankar kring vilken inverkan Kemikalieskatten har

Branschorganisationen Elektronikbranschens VD Klas Elm har länge ställt sig kritisk mot skatten. Han menar att den kan få svenska konsumenter att vända sig till utländska återförsäljare tack vare de ökade prislappar skatten för med sig. Föga förvånande är han minst lika kritisk till att skatten ökas. Till TT, via Svenska Dagbladet nämner Elm hur skatten enligt honom är dålig för svensk detaljhandel och dålig för arbetstillfällena i landet.

Elm nämner hur elektronikbranschen vill få bort dessa farliga kemikalier från produkter. Han menar däremot att det inte bör försöka åstadkommas genom en skatt i Sverige, utan frågan bör istället tas upp på EU-nivå.

“– Det blir en rejäl hävstång till internationell e-handel. Produkterna som kommer in är fortfarande desamma, så skatten har inte haft någon miljönytta. Den är dålig för svensk detaljhandel och den är dålig för arbetstillfällena i Sverige.” ”– Det kommer i helt fel läge. Vi förordar att man ser över kemikalieskatten, speciellt med tanke på att regeringen i januariavtalet föreslagit att utöka den till kläder och skor. Då borde man se om det man redan infört är bra.” – Klas Elm, Elektronikbranschen. Via Svenska Dagbladet.

Finansmarknads- och bostadsminister Per Bolund (MP) delar dock inte Elms inställning till Kemikalieskatten. Enligt Bolund hoppas regeringen att skatten kommer att bli styrande när det kommer till att minska användningen av miljö- och hälsofarliga kemikalier.

Bolund menar att den föreslagna ökningen av skatten kommer att resultera i ganska små summor per produkt. Han menar även att regeringen ser det hela som en möjlighet för elektronikbranschen att få leverantörer att använda Sverige som en slags testmarknad för produkter med mindre eller inga miljö- och hälsofarliga ämnen.

“– Vi delar inte den bedömningen, även om det är en skatt som vi hoppas ska ha en styrande effekt i form av att den minskar användningen av hälsofarliga kemikalier så är det ju per produkt ganska små summor vi talar om. För en mobiltelefon har det varit 19 kronor, nu blir det 26 kronor med den här förändringen. – Per Bolund (MP). Via Svenska Dagbladet.

De föreslagna ändringarna för Kemikalieskatten föreslås träda i kraft den första augusti 2019.

Lägsta pris på Prisjakt.se (Affiliate)