VLT:s politiska redaktör Sakine Madon ifrågasatte i en ledartext varför Socialdemokraterna i Västerås försvarar könsseparationen på ett kommunalt badhus i staden. Efter det har hennes mejlkorg fyllts av sexistiskt och hatiskt innehåll. I ett inlägg på Facebook citerar hon delar av mejlen.

– En del beskriver mig som förrädare, alltså att jag som invandrare eller med muslimsk bakgrund inte ska kritisera uppdelade badtider som har införts av religiösa eller kulturella skäl. Andra antyder att jag är oanständig, att jag är ”billig” som vill bada inför män, samt att Gud ska straffa mig, skriver Sakine Madon i ett mejl till Medievärlden.

Hon har skrivit om frågan varje gång den varit aktuell i lokalpolitiken – och varje gång kommer beskyllningarna, berättar hon.

– Jag har blockerat flera konton på Twitter men det rör sig om allt från fem till 40 mejl, och så många kommenterar på nätet att det inte går att räkna, varje gång jag skriver. Värst var det när jag skrev inför ett nämndsammanträde i våras, och nämnden röstade nej till könsseparata tider av religiösa och kulturella skäl. Mina ”hatare” menade då att jag hade påverkat nämnden.

Sakine Madon har tidigare polisanmält hot som riktats till henne. Men den här gången har hon inte vänt sig till polisen.

– Så länge det inte är rena dödshot anmäler jag inte. Jag har tidigare anmält hot från rasister men i badhusdebatten är det än så länge bara förhoppningar om att Gud ska straffa mig eller att jag ska bli våldtagen.

Hur påverkar de här mejlen dig? I dag och på sikt?

– Det får mig bara att skriva mer om flickors och kvinnors rätt till frihet. Vill man få tyst på mig är drev och hatmejl inte en särskilt effektiv taktik.

Opinionsskribenter har makt och därför ska de också tåla en hel del, menar Sakine Madon. Men hon önskar att debatten var mer konstruktiv.

– Man märker också snart att somliga inte är ute efter att diskutera. Samtidigt ska man komma ihåg att de flesta som hör av sig är vänliga. Det jag ville med att citera ur min mejl är att politikerna ska vara medvetna om att en reaktionär syn på kvinnor finns i olika läger. Invandrarkvinnor som skriver om könsseparation, hederskultur och liknande frågor får hat från både rasister och religiösa fundamentalister.

I våras presenterades en undersökning om effekterna av hoten och hatet som riktas mot kvinnliga opinionsbildare. Undersökningen gjordes av Kantar Sifo på uppdrag av TU och nätverket Klara K.

Studien visade att sju av tio kvinnliga opinionsbildare inom dagspress har funderat på att lämna yrket sedan de utsatts för hot eller trakasserier. Mer än varannan svarande uppgav också att mängden hot och trakasserier ökat de senaste tre åren. Och fler ändå menade att innehållet i hoten och trakasseriernas blivit grövre.

Medievärlden har tidigare rapporterat om hot och hat mot ledarskribenter. I februari polisanmälde Nerikes Allehanda ett dödshot som riktats mot tidningens ledarskribent Evelyn Schreiber efter att hon skrivit en text om hatmejl. Och nyligen dödshotades David Lindén, Schreibers efterträdare, efter ett inlägg på Twitter.