על אף הביקורת הציבורית החריפה, אישרה היום (א') הממשלה את "חוק הג'ובים": הצעתם של שרת המשפטים איילת שקד ושר התיירות יריב לוין למינוי משנים למנכ"ל כמשרות אמון במשרדי הממשלה. בנוסף ישונה הרכב ועדות האיתור לתפקידים בכירים בשירות המדינה.

לוין ושקד ציינו כי להחלטת הממשלה אין עלות תקציבית תוספתית ושכר המשנה למנכ"ל יושת על תקציב המשרד שיאייש את המשרה. שקד ולוין הסבירו כי נכון להיום ישנם משרדים בהם קיים תקן למשנה למנכ"ל, חלק מהתקנים אינם מאויישים, וישנם משרדים אחרים בהם לא קיים התקן. ההחלטה עושה "יישור קו" לכל המשרדים, והופכת את התפקיד למשרת אמון, מתוך הצורך להגביר את יכולתם של השרים לבצע את המדיניות עבורה נבחרו.

לדברי שקד ולוין, החק יתגבר את המשילות של השרים, ובד בבד יגבר גם כושר הביצוע של מנכ"ל המשרד, כאשר תחתיו ישב גורם ניהולי בכיר שיוכל לבצע פרויקטים ולפקח בשם המנכ"ל על ביצוע המשימות השוטפות. זאת, נוכח העובדה כי בשנים האחרונות המשימות המוטלות על משרדי הממשלה הפכו למורכבות יותר, ומשכך קיים צורך במוטת ניהול רחבה יותר. יצוין, כי במשרדים בהם קיים משנה למנכ"ל, הוא יישאר בתפקידו.

שקד הוסיפה כי "הצעת המחליטים מוכיחה שמשילות ומקצועיות לא סותרות. אפשר גם להביא לשירות הציבורי אנשים מקצועיים וגם לתת לדרג הנבחר להוביל את המדיניות עבורה נבחר. מה שעובד טוב בצבא, עם קיום תפקיד של סגן רמטכ"ל יעבוד טוב גם במשרדי הממשלה עם משנה למנכ"ל. משימות משרדי הממשלה גדלו משמעותית בשנים האחרונות וקיים צורך ביצירת מוטת ניהול משמעותית יותר. מדובר בתפקיד עם תנאי סף, אשר יזרימו בעלי כישרונות ניהוליים לשירות הציבורי. במקביל, נסיר חסמים במינוי גורמי מקצוע שהיו תקועים עד כה. אני מודה לשר יריב לוין על ההובלה המשותפת של ההצעה".

לוין הדגיש כי: "ההחלטות אותן השרה שקד ואני העברנו באות לחזק את המשילות ולשים סוף למצב אבסורדי בו המדיניות שנקבעת על ידי השרים אינה מתבצעת במלואה. יש בהחלטה שמירה על האיזון הדרוש בין הצורך לאפשר לשרים לעבוד עם האנשים שמחוייבים למדיניות שלהם, ובין הרצון לשמור על כך שלתפקידים בכירים יתמנו אנשים בעלי ידע וכישורים מתאימים".

שר הרווחה, חיים כץ, אמר כי בהצעה למינוי המשנים למנכ"ל אין מתן סמכות למשנה למנכ"ל לנהל משרד כמו שצריך.

ח"כ מיקי לוי (יש עתיד) אמר כי "המדובר במחטף מושחת שיעלה עשרות מיליוני שקלים למשלם המסים. במקום פקידים מקצועיים נקבל חברי מרכז עם שיקולים פוליטיים. שוב מוכח בפעם המי יודע כמה ששרי הממשלה הזו עסוקים רק בעצמם ובג'ובים לחברי המרכז ולא בטובת הציבור. החלטת הממשלה שעברה היום מהווה פגיעה חמורה בשירות הציבורי. במקום פקידים מקצועיים עם שיקולים והחלטות ענייניות, נקבל חברי מרכז עם שיקולים פוליטיים צרים שיפגעו בשירות ובציבור. ככה נראית שחיתות שלטונית".

ח"כ לוי פנה לפני כחודשיים ליועץ המשפטי לממשלה בדרישה לעצור את המחטף שמתבצע, לטענתו, בהיעדרו של נציב שירות מדינה קבוע.

עברו לתצוגת גלריה ראש הממשלה, בנימין נתניהו צילום: BERNADETT SZABO/רויטרס

ח"כ מיכל רוזין (מרצ) אמרה כי "אין ספק כי החלטת הממשלה היא נגד המנהל התקין ושלטון החוק במדינת ישראל. כל זאת בתקופה בה השחיתות השלטונית בשיאה, ובכך מחלישה את אמון הציבור בנבחריו ומוסדות השלטון והחוק. יוזמה שכזו פותחת צוהר מסוכן, מחלישה את אמון הציבור ומחזירה אותנו לתקופה מסוכנת".

יוחנן פלסנר, נשיא המכון הישראלי לדמוקרטיה, אמר כי "יוזמת שקד-לוין שיוצאת היום לדרך תבריג לתוך השירות הציבורי כוח אדם לא מיומן ובעל זיקה פוליטית מובהקת, תוך פגיעה ביכולת לגייס ולשמר את הטובים ביותר בשירות המדינה. באמצעות נפנוף בצורך בחיזוק המשילות, מבקשים השרים להקיף את עצמם ב"אומרי הן" שידאגו לכאן ולעכשיו, עם אפס תמריץ ומנדט לשרטט את היום שאחרי- כשהם כבר לא יישבו על כיסא השר. שני המהלכים שאושרו היום, הנוגעים לוועדות האיתור ולמינוי משנים למנכ"לים, יקשו על היכולת לקדם רפורמה אמיתית ונדרשת שתסייע להגברת הגמישות ולחיזוק היעילות והמקצוענות בניהול המשאב האנושי בשירות המדינה".

עו"ד עינת פישר לאלו, מנכ"לית המרכז להעצמת האזרח, אמרה כי: "בניגוד מוחלט לשתי החלטות ממשלה קודמות ולהמלצות ועדת הרפורמה, בחרה היום הממשלה להפוך חלק ניכר מהסגל הבכיר בשירות הציבורי למשרות אמון אישיות – משרות נטולות סמכויות פעולה אמיתיות, שאליהן יוצנחו מקורבים שלא עברו כל הליך בחינה מקצועי או אובייקטיבי. ההחלטה שהתקבלה היום פוגעת באפקטיביות השירות הציבורי וביכולותיו. הפתרון אינו הצנחת מקורבים לתקופות קצובות אלא קידום מצוינות בשירות הציבורי באופן יסודי וארוך טווח ושיפור המנגנונים באופן מקצועי ומעמיק".

יו"ר יש עתיד ח"כ יאיר לפיד אמר כי "הממשלה אישרה היום את חוק הג'ובים החדש שלה. עוד חוק ג'ובים, עוד מינויים פוליטיים, עוד משרות שאף אחד לא צריך. כל משרה כזאת היא שני מיליון שקל, ביחד כל מה שהם אישרו היום לעצמם, למקורבים שלהם - 40 מיליון שקל. בכסף הזה היה אפשר לפתור את כל הבעיה של הצהרונים. זה מיועד רק למטרה אחת- שהשרים יוכלו לסדר ג'ובים למקורבים שלהם על חשבון אזרחי מדינת ישראל".

יו"ר המחנה הציוני, אבי גבאי: אמר כי "האינטרס הציבורי ושלטון החוק לא מעניינים את ממשלת נתניהו . במוצ"ש תוקפים את שלטון החוק, בראשון מאשרים את חוק הג'ובים. כל הסיפור של ממשלת נתניהו ביממה אחת. קו ישיר עובר בין המתקפות הפראיות על שלטון החוק לבין אישור חוק הג'ובים. שניהם באותו צד של אותו מטבע, הצד שרומס שוב ושוב את הממלכתיות, העניינית והמקצועיות שלפיהם ממשלה אמורה להתנהל. נתניהו ואנשיו לא מהססים לפגוע בשומרי הסף וגורמי אכיפת החוק וגם לשפוך מיליונים על ג'ובים מיותרים למקורבים שלהם".

7 שנות ניסיון

ראש הממשלה בנימין נתניהו החליט להעלות את ההצעה להצבעה אף שבדיון סוער שנערך לפני שבועיים בממשלה מתח עליה ביקורת חריפה. במהלך אותה ישיבה לפני שבועיים אמר נתניהו כי "הריבון הוא הבוחר - והבוחר בסופו של דבר קובע מה הוא רוצה מבחינת מדיניות וחלוקת משאבים וסדרי עדיפויות. עלינו לתת לשרי הממשלה לבצע את המדיניות לשמה נבחרו".

ההצעה שהגישו שקד ולוין מאפשרת למנות משנה למנכ"ל כמשרת אמון (בניגוד להליך שיטת הבחירה כיום של משנה למנכ"ל באמצעות מכרז) בכל משרד שבו מעל 150 עובדים.

המשנה למנכ"ל ימונה על ידי מנכ"ל המשרד, ויהיה בעל סמכויות בתחומים שייקבעו על ידי המנכ"ל להיות מופקד מטעמו על תיאום בין גופי המשרד השונים. הוא לא יהיה ממונה על יחידות ואגפי המשרד ועל עובדים, ולא יעסוק בעיסוק המצוי בתחום עבודתם של נושאי משרה המאופיינים כשומרי סף וכן לא יעסוק בענייני כוח אדם ובמינויים של עובדי מדינה.

במשרד המשפטים הסבירו כי מדובר רק בתוספת משרה של משנה למנכ"ל, כך שלא ימונו גם עוזרים ויועצים. שכרו של משנה למנכ"ל הוא כ-32 אלף שקל בחודש. לפי נתוני נציבות שירות המדינה, ההחלטה תחול כעת על 13 משרדי ממשלה (מתוך 22 משרדי ממשלה מתוכם 2 משרדים ובהם המשרד לעניינים אסטרטגים הוא מתחת ל-150 עובדים וב-7 כבר כיום מכהנים משנים למנכ"ל). כלומר, אם לא יתווספו עובדים נוספים מעבר למשרת המשנה העלות השנתית הצפויה כעת היא 5 מיליון שקל לשנה, כלומר כ-20 מיליון שקל לקדנציה.

המועמדים למשרות המשנה יידרשו ל-7 שנות ניסיון בתחום עיסוק המשרה או בתחום הפעילות העיקרי של המשרד לבעלי תואר אקדמאי ראשון ו-6 שנות ניסיון לבעלי תואר שני. מתוכן: לבעלי תואר ראשון לפחות 5 שנות ניסיון ניהול בכיר או בתפקיד בכיר בתחומים המקצועיים של המשרד, ולבעלי תואר שני לפחות 4 שנות ניסיון. כמו כן, הועלו דרישות נוספות מהמועמדים כמו: היכרות טובה עם המגזר הפרטי, המגזר השלישי, וכלל הגופים העובדים עם המשרד ועוד.

ההצעה לשינוי הרכב ועדות האיתור קובעת כי ההרכב החדש של "ועדת איתור" יכלול 3 חברים (לעומת 5 כיום) : מנכ"ל המשרד, או נציגו מקרב העובדים הבכירים של משרדו, נציב שירות המדינה או נציגו וכן נציג נוסף בעל מומחיות וניסיון בתחום הרלבנטי שימונה על ידי המנכ"ל והנציב גם יחד. המשמעות היא בעצם שלמנכ"ל תהיה השפעה על מינוי הנציג הנוסף ובעצם יהיה לו רוב בוועדת האיתור.

ההצעה המקורית של שקד ולוין קובעת כי אם הציע השר שניים-שלושה מועמדים, שמידת התאמתם לתפקיד דומה אבל לכל אחד מהם יתרון ייחודי בתחום שונה, או שהפערים בין המועמדים הם מינימליים באופן שלא נמצא יתרון ברור לאף אחד מהם, תציע הוועדה את המועמדים להחלטת השר ללא דירוג ביניהם. ואולם, לממשלה יוצע שוועדת האיתור תמליץ על מועמד אחד בלבד.

ההוראות לגבי "ועדת האיתור" ייכנסו לתוקפם בעוד 60 ימים. עם זאת, ההחלטה לשנות את הרכב ועדת האיתור לא תחול על 15 משרות - רובן במשרד המשפטים: הממונה על ההגבלים, 7 המשנים ליועץ המשפטי לממשלה, פרקליט המדינה, מנהל רשות המסים, ראש אגף הממונה על הביטחון במועצה לביטחון לאומי, ראש הרשות לאיסור הלבנת הון, ראש הרשות לאכיפת דיני התכנון והבנייה, האפוטרופוס הכללי ומנהל הרשות להגנה על עדים.