Copiii din America au fost întrebaţi despre căsătoriile dintre persoanele de acelaşi sex în iunie 2015, la scurt timp după ce Curtea Supremă de Justiţie din Statele Unite a recunoscut legalitatea căsătoriilor gay la nivel naţional. În România anului 2016, elevii unor licee din judeţul Bacău spun că au fost obligaţi de către anumiţi profesori să semneze o petiţie pentru modificarea unui articol din Constituţie, care ar uma să interzică explicit mariajul între persoanele de acelasi sex.

„În şcoală la mine un profesor distribuie la clasele lui tabele pe care elevii să le semneze pentru modificarea articolului 48 din Constituţie privind căsătoria între femei şi bărbaţi. (Vi s-a spus la iniţiativa cui se strâng aceste semnături?) La iniţiativa Bisericii Ortodoxe Române”, spune Gabriel Cazan, Vicepreşedinte în Consiliul Judeţean al Elevilor din Bacău, elev al liceului Vasile Alecsandri din Bacău.

Cazul din Bacău nu este, însă, unul izolat. Reprezentanţii asociaţiei care se ocupă de drepturile LGBTI spun că le-au mai fost semnalate alte 15 - 20 de situaţii similare.

„Copiii ne-au spus lucruri absolut îngrozitoare. Unii dintre ei povestesc cum chiar directorul şcolii a venit să ceară semnături din partea copiilor spunându-le că persoanele LGBT sunt mai răi decât hoţii sau că trebuie să pui buletinul pe masă acum altfel se întâmplă ceva”, spune Teodora Ion Rotaru, reprezentanta Asociaţiei Accept.

„Auzisem că se mai întâmplă într-o instituţie de învăţământ din judeţ. Nu-i comunic acum numele, dar am făcut tot posibilul să stopez şi acolo această acţiune. Inspectoratul Judeţean a trimis inclusiv adresă la toate instituţiile din judeţ că aceste acţiuni încalcă articolul şapte din legea educaţiei naţionale. Printre ei se află şi minori, iar părinţii nu ştiau că ei îşi dau datele personale ”, spune Gabriel Cazan.

Până la urmă era vorba doar de elevi care au împlinit deja 18 ani sau printre ei se află şi minori?.

„Dacă se colectează semnături de la minori, ele nu vor fi valide. Curtea Constituţională are rolul să verifice validitatea tuturor semnăturilor şi simplul fapt că aceste semnături se colectează în condiţii inproprii, în momentul în care legea educaţiei interzice activitatea politică în licee, înseamnă că se ridică semne de întrebare asupra validităţii tuturor semnăturilor colectate”, spune Teodora Ion Rotaru.

Reprezentanţii asociaţiei care au iniţiat petiţia neagă, însă, acuzaţiile, dar recunosc că echipele de voluntari strâng semnături de oriunde se poate.

„Nu e nimeni obligat să semneze sau să nu semnze. Nu s-a organizat ceva în şcoli. Ar fi şi inutil şi imposibil pentru că elevii au sub 18 ani. Cred că sunt profesori implicaţi ca orice cetăţean, ca şi inginerii, avocaţii. Voluntarii fac parte din Biserica Ortodoxă, din Biserica Greco-Catolică. Sunt cetăţeni români care doresc să se implice. Fiecare strânge unde poate... pe scara blocului, la biserică, acolo unde poate şi doreşte”, spune Alina Tomi, reprezentata Coaliţiei pentru familie.

Situaţia din ţară a ajuns inclusiv la urechile Ministerului Educaţiei.

„Am sunat inspectorii şcolari generali, am luat legătura cu ei, i-am întrebat şi nu ştiau despre aceste lucruri. La rândul lor au contactat şi ei directorii de şcoli. Rugămintea noastră a fost foarte clară. Respectarea legii. Manifestările politice sau religioase sunt interzise în şcoli”, spune Mirabela Amarandei, purtător de cuvânt al Ministerului Educaţiei.

Totul a pornit de la o iniţiativă a Coaliţiei pentru familie pe care o susţine Biserica Ortodoxă Română. Scopul petiţiei este modificarea articolului 48 din Constituţia României, unde scrie că familia se întemeiază pe căsătoria liber consimţită între soţi. Potrivit lor, acest articol lasă loc de interpretare şi permite căsătoria între doi bărbați sau două femei.

„În Codul Civil, la ora actuală, există specificat căsătoria este între un bărbat şi o femeie, dar, în Constituţie, nu. Atunci considerăm că este obligatoriu, având în vedere ce se întâmplă în celelalte ţări din Europa, să se specifice acest lucru şi în Constituţie”, spune Alina Tomi.

În momentul de faţă, s-au strâns peste un milion de semnături din toată ţara. Cele mai multe, peste 100.000, in judetul Iaşi. Urmează Neamţ, cu peste 80.000 de semnături, Suceava, cu peste 60.000 şi Bihor, cu 50.000 de semnături. Potrivit legii, ca o inițiativă să ajungă în Parlament, trebuie obținute minimum 20.000 de semnături din jumătate din judeţele ţării. Reprezentantii comunitatii LGBTI nu înțeleg demersul celor de la Coaliția pentru familie și nu spun că nu au cerut oficilializarea relațiilor între persoanele de acelasi sex.

„Comunitatea LGBT a solicitat un singur lucru, parteneriatul civil, care este o formă de recunoaştere a unei relaţii care există deja. Aceste cupluri formează deja familii. Parteneriatul civil nu este doar o metodă legală de a recunoaşte aceste familii, ci de a recunoaşte şi cupluri heterosexuale formate din bărbat şi femeie care sunt împreună de foarte mult timp, dar care nu decid să apeleze la instituţia tradiţională a căsătoriei”, spune Teodora Ion Rotaru.

Cu toate astea, indiferent de situaţie, potrivit specialiştilor, copiii nu trebuie implicaţi în conflictele care-i privesc pe adulţi.

„Lucrurile atât de intime, despre iubire, despre conectare, despre cum îţi arăţi iubirea faţă de ceilalţi nu trebuie învăţat la şcoală. Lucrurile astea se învaţă în familie. Niciun copil nu trebuie forţat să semneze ceva până la vârsta de 18 ani. Această vârstă nu-i aleasă întâmplător, pentru că deciziile luate până atunci nu sunt văzute ca decizii luat în cunoştinţă de cauză. Creierul nu este maturizat complet”, spune Otilia Mantelers, specialist în parenting.

„Instituţia familiei nu se bazează doar pe un certificat de căsătorie. Familia înseamnă mult mai mult. Înseamnă respect, înseamnă compasiune, înţelegere... dăruire. Familia înseamnă atât famili manoparentale, cât şi familii formate din bunici şi copii pentru că mulţi părinţi sunt plecaţi din ţară pentru a-şi câştiga traiul zilnic”, spune Teodora Ion Rotaru.

Potrivit celui mai recent studiu UNICEF, şase din zece adolescenţi români sunt hărţuiţi zilnic la şcoală. Unul dintre cel mai des întâlnite motive este discriminarea LGBTI, iar asta le provoaca copiilor anxietate, retragere şi nesiguranţă.