Printr-un proiect de lege adoptat de Senat spre finalul anului 2015, contribuabilii, indiferent de forma lor de organizare, urmau să primească, odată cu înregistrarea fiscală, și o adresă de e-mail oficială, identică cu codul unic de identificare (CUI) sau codul de identificare fiscală (CIF). Practic, adresa de e-mail ar fi reprezentat sediul electronic al profesionistului, unde să fie transmise și primite toate comunicările administrative care îl vizează. Totuși, măsurile aprobate de senatori au șanse mici să se mai aplice, în condițiile în care proiectul de act normativ a primit recent, la Camera Deputaților, un raport de respingere.

Articolul continuă mai jos

Proiectul de lege privind sediul electronic al operatorilor economici a trecut de Senat în noiembrie 2015, moment la care a fost înregistrat pentru dezbatere și în Camera Deputaților, în calitate de For decizional.

După mai multe ședințe ale Comisiei juridice și Comisiei pentru Tehnologia Informației, cele două au înaintat miercuri un raport comun prin care propun plenului Camerei Deputaților respingerea propunerii legislative. În aceste condiții, este foarte posibil ca documentul să își înceteze parcursul legislativ, iar prevederile să nu intre în vigoare.

Potrivit prevederilor aprobate de senatori în urmă cu aproape un an și jumătate, fiecărui profesionist (adică persoana sau entitatea care asigură executarea de lucrări, furnizarea de produse sau de servicii pe piață, indiferent de forma juridică în care a ales să funcționeze) urma să îi fie alocat, în momentul înregistrării fiscale, o adresă de căsuță electronică (e-mail) care să îl identifice, asemenea CIF-ului sau CUI-iului, cu atribut de identificare și loc de primire a corespondenței. Astfel, adresa de e-mail ar fi fost echivalentă cu sediul electronic al profesionistului, atât timp cât acesta este în activitate (până în momentul radierii).

În raportul de respingere întocmit de membrii celor două comisii din Camera Deputaților este explicat că nu există nicio referire la “operatorii economici” din țară, în timp ce termenul "profesioniști" implică un segment mult mai mare de entități, în care nu toate sunt operatori economici. Astfel, nu există o corelare a textului reglementării, la fel cum iniţiativa legislativă nu relevă în mod explicit semnificaţia sintagmei „adresă electronică”.

În plus, membrii comisiilor consideră eronată definiția sediului electronic, în condițiile în care aceasta nu va putea fi niciodată identică cu cele două coduri specificate, respectiv CUI și CIF.

Totodată, din raportul de respingere anexat documentului reiese că prevederile acestuia încalcă prevederile din Constituție referitorare la secretul corespondenței, nefiind garantate confidențialitatea și autenticitatea comunicărilor.

În motivarea demersurilor sale, inițiatorul proiectului, senatorul PNL Teodor Atanasiu, arăta că sediul unei firme este un element esențial în derularea activității acesteia, în special din perspectiva relaționării cu instituțiile statului sau cu partenerii contractuali.

"Deși comunicarea prin mijloace electronice este o obișnuință în viața de zi cu zi, în continuare instituțiile statului (ANAF, instanțele judecătorești etc) continuă să transmită actele administrative prin intermediul serviciilor poștale sau de curierat, generând astfel interminabile amânări, vicii de procedură, costuri generate de tipărirea inutilă a acestor acte, afectarea mediului înconjurător etc", este precizat în expunerea de motive care însotețește proiectul de lege în Parlament.

Obigațiile operatorilor economici

În forma adoptată de senatori și trimisă deputaților, propunerea legislativa prevede că, în termen de șase luni de la data operaționalizării sistemului, toți profesioniștii trebuie să efectueze formalitățile necesare obținerii adresei de e-mail, asociată sediului electronic.

În aceste condiții, în vederea stabilirii sediului electronic, fiecare persoană sau entitate care asigură executarea de lucrări, furnizarea de produse sau de servicii pe piață, indiferent de forma juridică în care a ales să funcționeze, va trebui să își preschimbe actul administrativ prin care este autorizat să își desfășoare activitatea, emis de autorități/ organizații profesionale distincte.

Mai exact, este vorba de următoarele documente, în funcție de forma juridică în care profesionistul funcționează:

certificat de înregistrare emis de ONRC;

decizie de autorizare (Uniunea Națională a Barourilor din România, Ordinul Arhitecților, Colegiul Medicilor, Camera Auditorilor Financiari, Asociația Națională a Evaluatorilor Autorizați, Colegiul Farmaciștilor etc).

Potrivit documentului adoptat de Senat în noiembrie 2015, termenul de șase luni în care profesioniștii trebuie să între în legalitate va curge de la data operaționalizării sistemului. Totodată, nerespectarea demersurilor pentru intrarea în legalitate va fi sancționată cu suspendarea activității, până când profesionistul își va îndeplini obligațiile.



Adresa electronică, cea care va face dovada comunicării documentelor, va avea același conținut ca CIF-ul sau CUI-ul operatorului economic. În acest mod, orice instituție care dorește să facă o comunicare va ști exact adresa de poștă electronică a profesionistului destinatar.



Prin urmare, orice document, citație, act procedural sau administrativ sau orice altă comunicare oficială transmisă către sediul electronic va avea aceleași efecte ca informările tipărite și transmise în prezent prin intermediul serviciilor poștale sau celor de curierat. Mai exact, orice astfel de comunicare va fi considerată oficial făcută și opozabilă destinatarului la momentul primirii e-mailului.

Sediul electronic, găzduit de oficiile Registrului Comertului

Diferența dintre sediul fizic al contribuabilului și sediul electronic va consta, potrivit reglementărilor propuse, în controlul asupra acestuia, sediul electronic urmând a fi găzduit de Registrul Comerțului și inscripționat pe certificatul de înregistrare. Astfel, va fi eliminată posibilitatea mutării succesive a acestuia, iar operatorii economici nu vor putea refuza primirea documentelor.



Potrivit proiectului de lege, Oficiul Registrului Comerțului (ONRC) va asigura gratuit serviciul de găzduire a adreselor de căsuță poștală electronică, precum și serviciul de arhivare electronică.



Adresă electronică va trebui să asigure siguranța, confidențialitatea și integritatea datelor, dovada comunicării sau a recepționării corespondenței. În caz de contestare, ONRC va putea emite certificate, contra cost, la cererea oricărui terț care justifică un interes sau a instanțelor judecătorești. Acestea fac deplina dovadă a comunicării, prin care să ateste, după caz:

data primirii unui mesaj de la o anumită adresă;

conținutul acestuia;

conținutul oricărui atașament;

transmiterea unui mesaj și conținutul acestuia;

adresa destinatarului.

Totuși, atribuțiile instituției nu sunt reglementate explicit, explică deputații în raportul de respingere formulat, aspect ce va duce la neasumarea corespunzătoare a responsabilităţilor în relaţia cu beneficiarii serviciilor prestate, motiv pentru care nu pot fi solicitate despăgubiri în cazul existenţei unor prejudicii.

Cum vor obține firmele parola adresei de e-mail

Potrivit inițiativei legislative, utilizatorii vor primi, în momentul înregistrării fiscale, o parolă de accesare a adresei de căsuță poștală electronică, într-o manieră confidențială.

Din ziua primirii parolei, obligația de păstrare a confidențialității acesteia încetează în termen de o săptămână, perioadă în care fiecare profesionist va fi obligat să modifice parola inițială cu una proprie și să numească o persoană care va fi responsabilă de acest aspect.

Orice schimbare ulterioară de parolă se va putea face doar contra-cost, de către ONRC, la cererea operatorului economic.

Potrivit documentului, în masura în care profesionistul va depune o declarație pe proprie raspundere privitoare la imposibilitatea accesării prin mijloace tehnice obișnuite, de tipul calculatorului personal, telefonului cu servicii de poștă electronică etc, această adresă va fi inactivă, urmând să genereze un răspuns oricui încearcă să transmită o comunicare.

Astfel, prin răspunsul transmis, expeditorul va fi informat de imposibilitatea folosirii acestui mijloc de comunicare.

Atenție! Propunerea legislativă nu se aplică. Pentru a intra în vigoare, aceasta ar trebui adoptată de Camera Deputaților, promulgată prin decret prezidențial și publicată în Monitorul Oficial.