Palatul de Cultură al Sindicatelor din sect. Râșcani al capitalei va fi demolat. Pe 24 noiembrie, actualul proprietar — Regata Imobiliare — a obținut acordul Primăriei. În locul mastodontului sovietic se va înălța un „centru comercial”.

Clădirea a fost cumpărată la pachet cu fosta cafenea „Guguță”, deținută de compania Finpar Invest SRL – piesă de rezistență în imperiul imobiliar al oligarhului Vlad Plahotiuc, liderul Partidului Democrat (PD).

Vânzarea Palatului de Cultură al Sindicatelor a mai fost precedată de gajări consistente, vecini demolați și tranzacții cu companii afiliate businessmanului Ilan Shor, condamnat în primă instanță în dosarul „furtul miliardului”.

La intrarea în clădire, două pisici zgribulite se încâlcesc fără frică printre picioarele puținilor vizitatori. Sunt surorile Strelka și Belka, ne asigură paznicul Leonid, un bărbat chelios până în moalele capului. Parterul — cu coridoare largi, reci și întunecoase, tipice construcțiilor sovietice, străjuit de un basorelief cu motive originare -, găzduiește un amalgam pestriț de afaceri: agenții de turism, companii de taxi, de creditare, de transport internațional de pasageri și colete, de închirieri auto și, până mai ieri, și un club de noapte.

„Într-o zi au venit mai mulți și au forat totul de jur-împrejur și au făcut planul de demolare a clădirii. Dar aici este apă. 4 metri și dai de apă. De mai multe ori au încercat să o demoleze, să construiască în loc un centru comercial. Nu știu ce se va întâmpla mai departe”, povestește paznicul palatului, plimbându-se încolo-ncoace cu mâinile ascunse adânc în buzunarele gecii de fâș.

PACHETUL „PALATUL & GUGUȚĂ”

Palatul de Cultură al Sindicatelor și-a schimbat proprietarul în iulie 2017, după ce Regata Imobiliare SRL l-a cumpărat de la Capital Investments SRL (Detalii, AICI). Asociat unic al Regata Imobiliare figurează Ceslav Ciuhrii, businessman din Republica Moldova cu afaceri și în România, preponderent în domeniul farmaceutic (Detalii, AICI). Este fost proprietar al restaurantelor Cactus și Mi Piace din Chișinău.

Ciuhrii a preluat Regata Imobiliare la mijlocul lui 2016, pe când firma purta denumirea Ani-Roada Gliei, contra sumei de aproape 2 milioane de euro. Vânzătorul, Merav Finance BV, e o companie olandeză parte a holdingului imobiliar Adama Holding Public LTD, care activează în România și în țările Europei de Est și Centrale. Anterior, Merav Finance B.V. a mai figurat asociat în companii din Republica Moldova, de regulă fiind vorba de firme care aveau în proprietate terenuri pentru construcții.

La momentul preluării, Regata Imobiliare deja era proprietara unui teren de pe bd. Mircea cel Bătrân din sect. Ciocana pe care este planificată construcția unui magazin Kaufland (Detalii, AICI și AICI). Tot în eventualitatea dezvoltării rețelei Kaufland a fost cumpărat și Palatul de Cultură al Sindicatelor, amplasat într-o zonă strategică din sect. Râșcani al capitalei. „Terenul din str. Kiev (palatul – n.r.) s-a vândut numai împreună cu [fosta cafenea] „Guguță”. Avem investitori pentru acel teren și am fost nevoiți să-l luăm și pe acesta”, ne-a declarat Ceslav Ciuhrii la scurt timp de la preluarea celor două imobile.

Ulterior, Ciuhrii a negat orice legătură dintre cele două achiziții pe care le califică drept „niște obiective pe care le-am dorit de mult”. „Toate tranzacțiile sunt separate, nu la pachet. Sunt total diferite. Nu sunt la pachet. Poate nu m-am exprimat corect. Au fost tranzacții cu persoane diferite”, insistă acum Ciuhrii.

Oficial, cele două tranzacții au avut loc la o lună distanță una de alta. Prima pe listă – fosta cafenea „Guguță” din Grădina Publică „Ștefan cel Mare” (Detalii, AICI). A fost preluată de la Finpar Invest SRL, firmă conectată la liderul PD Vlad Plahotniuc și deținută de un offshore cipriot (Detalii, AICI). Până a o vinde, Finpar a încercat cu disperare să ridice în locul ei un complex hotelier, dar autoritățile s-au opus. Detalii, AICI

După „Guguță”, a venit și rândul Palatului de Cultură al Sindicatelor. Clădirea a fost preluată de la Capital Investments, firmă cu sediul juridic în casa lui Nicolae Șterbeț, consilier raional PD din Hâncești, și cu proprietari reali ascunși în spatele unor interpuși ciprioți (Detalii, AICI). La începutul acestui an, Capital Investments a fost surprinsă în tranzacții cu două foste proprietăți ale companiei de asigurări ASITO.

Solicitat de RISE Moldova, Sergiu Șterbeț, administratorul Capital Investments și fiul consilierului din Hâncești, ne-a rugat să-i expediem întrebările pe e-mail. Până la publicarea acestui text, așa și nu am primit niciun răspuns.

CIRCUIT IPOTECAR

Palatul de Cultură al Sindicatelor a fost construit în depărtatul 1971, are peste 6 mii de metri pătrați și este amplasat pe str. Kiev 7, aproape de intersecția cu Alecu Russo, Moscova și Bogdan Voievod. Moștenit de Confederaţia Naţională a Sindicatelor din Moldova, o dată cu destrămarea URSS, palatul a fost pus în circuitul comercial la finele lui 2015, când Capital Investments îl cumpără cu 41 milioane de lei și 5 bănuți (aproape 2 milioane de euro).

Deja în vara lui 2016, noul proprietar l-a ipotecat la Moldova-Agroindbank pentru o sumă dublă – 3,9 milioane de euro. Câteva zile mai târziu, Capital Investments mai semnează un contract de ipotecă pentru exact aceeași sumă – 3,9 milioane de euro. Creditorul este Victoria Leasing SRL, firmă deținută de soția deputatului PD, Vladimir Andronachi (Detalii, AICI și AICI).

Spre finele aceluiași ani, Palatul de Cultură al Sindicatelor mai devine o dată subiectul unui gaj. De data asta contra a 6,8 milioane de euro. Creditorul – Victoriabank, instituție financiară la care Vlad Plahotniuc controlase 26,7% din acțiuni, potrivit unei plângeri penale depuse la Direcția de Investigare a Infracțiunilor de Criminalitate Organizată și Terorism din România de către controversatul om de afaceri Veaceslav Platon, condamnat recent, în primă instanță, pentru escrocherie și spălare de bani. Detalii, AICI

ACHIZIȚIE „ORIENTALĂ”

După tranzacția cu sindicatele de la finele anului 2015, Capital Investments nu a devenit stăpân integral al Palatului de Cultură al Sindicatelor. Și asta pentru că o anexă cu un nivel, lipită de aripa de sud a clădirii, era deja în proprietatea unei companii britanice. Detalii, AICI

Totul a început în septembrie 2005, când sindicatele și Alferal SRL au încheiat un contract prin care au decis să și construiască anexa respectivă. Părțile urmau să împartă egal cheltuielile, dar sindicatele au stat pe tușă. Respectiv, în octombrie 2005, o decizie de judecată le scoate din ecuație și Alferal devine proprietar unic al noii construcții de 130 de metri pătrați. Detalii, AICI

Între timp, firma a inaugurat acolo V.I.P. Party Club „Тысяча и одна ночь” (O mie și una de nopți – trad. din rus.). Fondată de femeia de afaceri Ala Vengher (Detalii, AICI), Alferal a vândut ulterior anexa către Kyriant Trading LTD. Noul proprietar devine astfel un offshore din Cipru conectat actualmente la mai multe proprietăți din Chișinău: hotelul Club Royal Park din parcul „Valea Trandafirilor”, restaurantul „Most” de pe viaduct, și restaurantul „Кавказская Пленница” (Prizoniera din Caucaz – trad. din rus.), amplasat chiar lângă Palatul de Cultură al Sindicatelor.

SCHIMBUL

După ce mai trece prin mâna a două companii cu beneficiari ascunși în paradise fiscale, anexa de 130 de metri pătrați ajunge în proprietatea unei companii din Republica Moldova — Alfa Capital SRL. Se întâmpla în toamna lui 2016, la un an de când Capital Investments a achiziționat Palatul de Cultură al Sindicatelor.

Trei săptămâni mai târziu, pe 9 decembrie 2016, Alfa Capital se implică concomitent în două tranzacții imobiliare. În cadrul primei – preia de la Finpar Invest o construcție amplasată pe malul lacului din Parcul „Valea Trandafirilor” – contract nr. 5580 (Detalii, AICI). În cea de-a doua – cedează firmei Capital Investments anexa Palatului de Cultură al Sindicatelor – contract nr. 5582. Astfel, Capital Investments devine proprietar unic al fostei clădiri sindicale.

La telefonul Alfa Capital, care își are sediul în hotelul „Turist” din Chișinău, am fost anunțați că firma și-a schimbat biroul și rugați să ne lăsăm datele de contact. La scurt timp am fost sunați de un bărbat care s-a prezentat succint — reprezentant Alfa Capital.

Reprezentant ALFA CAPITAL (despre cele două tranzacții concomitente): Nu pot să vă spun nimic, dar nu cred că există nicio legătură. Pot să încerc să aflu. Câteva minute mai târziu, a revenit cu detalii. Nu pot să dau de nimeni, sunt în deplasări persoanele oficiale. Și… am aflat că nu are nicio legătură.

CONEXIUNEA SHOR

Alfa Capital a fost fondată în 2011 de Vedova-Grup SRL, firmă care a cumpărat de la sindicate hotelul „Turist” și care era deținută, la rândul ei, de compania britanică Sunpro Alliance LLP (Detalii, AICI și AICI). Aceeași companie care a fondat și Grand Imobiliare SRL, firmă prin intermediul căreia Ilan Shor, actualul primar de Orhei, a încercat să ridice în locul Palatul de Cultură al Sindicatelor un centru comercial.

Actualmente, Alfa Capital e deținută de societatea în comandită Future 4 US KG din Austria (Detalii, AICI), căreia i-a și gajat clădirea proaspăt preluată de la Finpar Invest pentru 1 milion de lei. La rândul ei, compania austriacă are drept beneficiar final FIS Assets LTD, o firmă cu acționariat ascuns în paradisul fiscal Belize. Detalii, AICI

În același timp, partenerul Future 4 US KG este vienezul Uwe Eschner. Acesta mai deține diverse funcții de conducere în alte 12 companii austriece, printre care și FIS Capital, companie specializată în „protejarea activelor, «oficiu de familie», consultații în afaceri și tranzacții speciale”. Detalii, AICI

Conexiunea lui Uwe Eschner cu Republica Moldova nu se încheie aici. Austriacul mai figurează asociat și în Keygold United Trading LLP, firmă din Marea Britanie care a creditat actualii proprietari ai hotelului „Turist” cu circa 1,9 milioane de euro (Detalii, AICI și AICI). La rândul ei, compania britanică a luat banii de la Certec European Trade Inc., un offshore din Panama căruia, în octombrie 2017, ministerul local al Economiei și Finanțelor i-a suspendat dreptul „de a-și desfășura activitatea sau de a dispune de bunurile lor”, pe motiv că n-a plătit, timp de trei ani consecutiv, taxa anuală prevăzută de legislația fiscală. Detalii, AICI

DEMOLAREA

Într-o după amiază cețoasă de martie 2017 cu ploaie cernută, o mașină galbenă își întinde amenințător în aer foarfecele hidraulic. Ca un șarpe cu gura căscată, apucă din acoperișul unei clădiri parțial demolate și trage cu putere. Brațul metalic defilează încolo-încoace, ca în fața unei prăzi rănite, ochind un nou loc de unde să muște. Mașina gâfâie, apoi se retrage. Șinele își înfig colții în mormanul de beton sfărâmat de la poalele construcției.

Clădirea are trei nivele și a fost ridicată pe un teren alăturat Palatului de Cultură al Sindicatelor, la limita hotarului dintre cele două construcții. Asta după ce proprietarul, compania Ratmir SRL, a semnat, încă în 2007, un contract de conlucrare reciprocă cu administrația palatului (Detalii, AICI). Conform documentelor, clădirea urma să devină un centru comercial de peste o mie de metri pătrați (Detalii, AICI). N-a mai ajuns. Magistrații au decis că este o construcție ilegală și trebuiește demolată.

Pretura sect. RÂȘCANI (într-o postare pe Facebook): Proiectul […] din 30.10.2015 ce prevede combatere fenomenului construcțiilor neautorizate […] deja își face efectele. Astăzi, 11.03.2017, ca dovadă la cele menționate mai sus, se demolează o construcție deja recepționată în sectorul Râșcani, str. Kiev 7/1.

Deși evenimentul a fost motiv de laudă pentru administrația de sector, demolarea a fost efectuată, de fapt, pe cu totul altă filieră. Or, sentința la moarte a construcției a început în primăvara lui 2016, când Sergiu Șterbeț, directorul Capital Investments, expediază o scrisoare Inspecției de Stat în Construcții (ISC), Primăriei mun. Chișinău și Inspectoratului de Stat al Muncii. În demers, Șterbeț își reclamă vecinul precum că „execută lucrări de construire a unui obiect cu mai multe nivele” în lipsa certificatului de urbanism și a autorizației de construcție și că acestea „se execută și în afara terenului pe care l-ar deține beneficiarul obiectului”. Mai mult, afirmă că proprietarul de alături a „construit un prag care a blocat ușa de evacuare din clădire în caz de incendiu”. Detalii, AICI

Astfel, pe 30 iunie 2016, ISC constată „executarea lucrărilor a centrului comercial […] în lipsa autorizației de construire” și că acestea „se execută parțial în afara terenului deținut în proprietate”. Totodată, verificărilor mai este supusă și o construcție de pe Kiev 9, ridicată la colțul terenului pe care se înalță Palatul de Cultură al Sindicatelor. Concluzia e aceeași – „lipsa autorizației de construire valabile” și lucrări ce „se execută parțial în afara terenului deținut de proprietar”.

În rezultat, sunt întocmite două procese-verbale care ajung pe masa judecătorilor cu propunerea: amendă pentru proprietar și demolarea construcțiilor neautorizate (Detalii, AICI și AICI). O lună mai târziu, magistrații Judecătoriei sect. Râșcani satisfac integral recomandările ISC, decizii menținute și de colegii lor de la Apel. Detalii, AICI și AICI

VECINUL

Construcția cu trei nivele care se învecina cu Palatul de Cultură al Sindicatelor era deținută de Ratmir SRL, o companie cu activități în domeniul imobiliar care, în momentul verificărilor ISC, era administrată de Ludmila Sîrbu, asociat unic fiind Ramiro Stoianov (Detalii, AICI și AICI). Ultimul figura proprietar direct și al celeilalte clădiri verificate de ISC (Detalii, AICI). Astfel, Stoianov ajunge să figureze drept contravenient în ambele procese-verbale. Lucru cu care avocatul acestuia nu a fost de acord.

Oleg GHEORGHIȚĂ, avocat: El nu era subiect de răspundere contravențională [în cazul construcției cu trei nivele ]. […] Ramiro a fost atras ca persoană fizică, pe când autorizația și bunul – clădirea – era pe persoană juridică, în care el [a devenit] asociat din 2014, când construcția era practic finalizată.

Am încercat să facem mai multe precizări la Oleg Găină, inspectorul care a întocmit procesele-verbale. Însă imediat ce a auzit prima întrebare — „De ce ambele procese-verbale au fost inițiate pe numele persoanei fizice?”, ne-a direcționat la juriștii ISC.

Oleg GĂINĂ, inspector principal în construcții sect. Râșcani: Sunați în fiecare zi de marți, de la 13:00 la 17:00, la Secția juridică la Inspecția de Stat în Construcții. La revedere.

Însă juriștii ISC n-au fost de găsit. La telefonul staționar n-a răspuns nimeni nici în după-amiaza zilei de marți, nici miercuri, iar mobilele de serviciu erau deconectate. „Sunt numai doi juriști la noi în secție și permanent sunt prin judecăți”, ni s-a explicat în anticamera instituției.

Totuși, după ce procesele-verbale ajung în instanță, magistrații concluzionează că vinovăția lui Stoianov a fost demonstrată și hotărăsc demolarea construcțiilor.

Ramiro STOIANOV (despre lucrările efectuate în timpul controlului ISC): Se punea pavaj între ele (cele două clădiri demolate — n.r.). […] Și se punea teracotă [pe scările construcției cu trei etaje]. […] Dar anume ca să fie construcții din astea capitale — nu. […] Ca atare astea sunt lucrări de amenajare. Eu nu consider că asta e motiv de a demola o clădire cu trei etaje.

Deși a recunoscut o anumită parte din vină, proprietarul nu s-a grăbit să execute deciziile instanțelor. În încercarea de a-și salva clădirile, s-a adresat din nou magistraților, încercând să demonstreze ilegalitatea proceselor-verbale sau invocând modificări recente ale legislației care nu mai prevăd demolarea construcțiilor neautorizate, ci doar amendă (Detalii, AICI). Fără succes, însă.

Între timp, în martie 2017, Capital Investments plătește o firmă să demoleze cele două clădiri vecine. Prețul lucrărilor – jumătate de milion de lei. Ulterior, solicită de la Ramiro Stoianov „încasarea cheltuielilor de executare plătite în avans”. Inițial acesta se opune, considerând că „demolarea construcțiilor neautorizate nu costă în realitate 500.000 lei”. Detalii, AICI

Ramiro STOIANOV: Ei au pus sechestru pe anumite bunuri… Noi am încercat să ne judecăm măcar la sumă, că nu chiar 500 de mii fix, dar curtea de apel a considerat că totuși e 500, și nu o mie, și noi le-am achitat acuma recent, la executor.

REGELE A MURIT! TRĂIASCĂ REGELE!

Câteva luni de la demolare, fostele vecine ale Palatului de Cultură al Sindicatelor își primesc certificatele de deces și sunt radiate din registrul bunurilor imobiliare. Una – la începutul lunii mai, cealaltă – la finele lunii iunie. Iar pe 20 iulie 2017, Capital Investments vinde mastodontul sindical companiei Regata Imobiliare.

Ceslav CIUHRII, asociat Regata Imobiliare: Suntem selectați de Kaufland ca dezvoltatori. Cred că va fi Kaufland, plus alte magazine.

Documentele eliberate de Primăria mun. Chișinău arată că noul proprietar al palatului deja proiectează „construirea unui centru comercial polivalent cu parcare auto subterană” (Detalii, AICI). Pentru aceasta, Regata Imobiliare a ridicat, pe 24 noiembrie, autorizația de demolare a mastodontului sovietic. Detalii, AICI

Ceslav CIUHRII: Nu pot sa estimez data [demarării lucrărilor de demolare]. Suntem în faza studiului de fezabilitate, pentru a stabili costurile. Pot să vă mai spun că suntem încă în negocieri cu Kaufland, adică nu avem încă un contract semnat. Toate costurile, demolare, proiectare, deviere rețele, drumuri… etc.

Valer HANCAȘ, Manager Corporate Affairs şi Comunicare, Kaufland: Referitor la Palatul Sindicatelor din Chișinău, Kaufland a primit recent spre analiză un proiect de la Regata Imobiliare, însă deocamdată nu a fost luată o decizie cu privire la achiziția acestui teren.

Nicolae CUȘCHEVICI, Ion PREAȘCA, Inna KÎVÎRJIC

Natalia GRIBINEȚ (Centrul Media pentru Tineri), Natalia LUPAN (Gazeta de Sud)

Acest material este publicat în cadrul proiectului „Jurnalism de Calitate pentru Democrație” implementat de RISE Moldova în baza unui grant acordat de către Uniunea Europeană. Suma grantului oferit de Uniunea Europeană va acoperi 90% din costurile totale ale proiectului. Co-finanțarea proiectului „Jurnalism de Calitate pentru Democrație” pentru anul 2017 este asigurată de Fondul Naţional pentru Democrație (NED). Opiniile și constatările exprimate aparțin autorului și nu reflectă neapărat opinia Uniunii Europene.

Preluarea articolelor de pe www.rise.md se realizează în limita maximă de 1.000 de semne. În mod obligatoriu, trebuie citată sursa și autorul informației, iar în cazul portalurilor informaționale trebuie indicat și linkul direct la sursă. Preluarea integrală se poate realiza doar în condițiile unui acord încheiat cu RISE Moldova. Materialele de pe platforma on-line www.rise.md sunt protejate de Legea 139 privind dreptul de autor și drepturile conexe, inclusiv de Codul Deontologic al Jurnalistului din R. Moldova.