În martie 1990, a fost numit episcop vicar al Arhiepiscopiei Timişoarei, cu titlul Lugojanul. În iulie, acelaşi an, a fost înscăunat ca Arhiepiscop al Iaşilor şi Mitropolit al Moldovei şi Bucovinei.Preafericitul Daniel în 1988, în Elveţia FOTO ganduridinierusalim.com (via Cotidianul)



În 2007, ÎPS Daniel, Mitropolitul Moldovei şi Bucovinei la acea vreme, a oficiat în Italia cununia religioasă a milionarului ieşean Iulian Dascălu, cunoscut ca "regele mall-urilor". Evenimentul a avut loc în cocheta localitate italiană Pistoia-Toscana, iar Daniel a fost însoţit de o suită de cinci preoţi de la Mitropolia Moldovei şi Bucovinei. Aproximativ 100 de persoane au luat parte la petrecerea ulterioară cununiei, printre ei fiind şi Mitropolitul Daniel. Pe lista extrem de scurtă de invitaţi, având în vedere anvergura în afaceri a lui Iulian Dascălu, s-au aflat numeroşi ofiţeri de rang înalt din fostele structuri ale Securităţii, iar singurul naş de cununie a fost Dan Stuparu, fostul preşedinte onorific al Federaţiei Române de Karate Tradiţional din România, decedat în aprilie 2013.

„N-a venit niciodata Mitropolitul să ne ţină nouă o slujbă, iar acum e aici şi nici nu putem să-l vedem. A cui e nunta asta de s-a deplasat?”, a declarat o româncă stabilită în Italia, citată atunci de Evenimentul Zilei.

Preafericitul Daniel la nunta lui Dascălu din Italia FOTO evz.ro



Unul dintre episoadele pe care Patriarhul Daniel le-ar vrea, probabil, uitate este scandalul cu fratele său, Gheorghe Ciobotea. În urmă cu aproximativ 4-5 ani, între cei doi fraţi s-au purtat discuţii aprinse inclusiv prin intermediul presei.

Gheorghe Ciobotea l-a reclamat pe Daniel, atunci mitropolit al Moldovei şi Bucovinei, pentru că, susţinea el, s-a intabulat în fals în Cartea Funciara, ca unic proprietar al pământului moştenit de la bunici.

„S-a purtat foarte murdar cu mine. A luat tot, toată averea părintească. Fratele meu, Mitropolitul, a făcut acte în 2004 cu primarul din Bara şi mi-a luat tot. El e omul lui Satana, nu e om al Bisericii! A fost ofiţer de Securitate sub acoperire. Să ştie lumea cine-i, să-l vadă. Eu am lucrat flămând şi rupt pentru ca să-l ţin la şcoli, iar el mă scoate-n stradă. E un diavol!”, a spus fratele Patriarhului, Ghita Ciobotea, în 2007, pentru Evenimentul Zilei.



Afirmaţiile lui Gheorghe Ciobotea l-au determinat pe Patriarh să emită un comunicat de presă de apărare. "Casa părintească a familiei Ciobotea din satul Dobreşti, comuna Bara, judeţul Timiş, a fost folosită în exclusivitate de către domnul Gheorghe Ciobotea după trecerea la cele veşnice a mamei, Stela (1975), şi mutarea tatălui, Alexie, la Lugoj (1977), apoi la Bucureşti (1979), pentru a fi îngrijit de către fiica acestuia, doamna Floare (Ciobotea) Vişan.

Timp de peste 30 de ani, domnul Gheorghe Ciobotea a locuit cu familia sa în casa părintească, perioadă în care a demolat şase anexe ale gospodăriei pe care le-a valorificat în interes propriu. Casa a fost lăsată să se degradeze astfel încât, din cauza condiţiilor improprii de locuit, domnul Gheorghe Ciobotea a abandonat casa părintească şi s-a mutat în clădirea sediului fostului C.A.P. din localitate, construită pe un teren care a aparţinut familiei Alexie şi Stela Ciobotea”, se arată în comunicatul emis de Patriarhie, în finalul căruia se precizează că „se constată permanent că invidia este o boală sufletească foarte greu de vindecat”.

În ultima perioadă, relaţia dintre Gheorghe Ciobotea şi Patriarh pare mai bună. Într-un interviu acordat anul trecut unui ziar local, fratele Preafericitului Daniel a vorbit despre politică, agricultură şi viaţă, în general, dar a evitat orice discuţie legată de Patriarhul Daniel.

Totuşi, Gheorghe Ciobotea a spus că se fac prea multe biserici. „E nevoie şi de credinţă, dar aţi văzut cum sunt spitalele”, a spus fratele Patriarhului. Provocat să comenteze întâlnirea dintre Victor Ponta şi Patriarhul Daniel, care a avut loc anul trecut, În plină perioada electorală pentru prezidenţiale, Ciobotea a spus că „se întâlnesc pentru interese, să-i voteze popii pe PSD, nu vedeţi câţi sunt?”. „Nu mi-s (n.r. sunt) nici cu Ponta, nici cu Patriarhul. S-au întâlnit să dea bani la mănăstiri la catedrale”, a spus Ciobotea, care nu vrea în ruptul capului să plece din satul natal pentru că acolo se simte… cu adevărat liber.

În Iulie 2008, Preafericitul Daniel a trecut printr-un moment penibil în momentul în care se afla într-o vizită oficială la Timişoara, unde trebuia să primească titlul de cetăţean de onoare al oraşului. Primarul Gheorghe Ciuhandu urma să îi ofere distincţia într-o ceremonie publică, dar chiar înainte de discursul de mulţumire a Patriarhului, Ramona Băluţescu, scriitoare şi jurnalistă timişoreană, a luat cuvântul. Femeia i-a oferit capului bisericii o pungă cu două felii de pâine uscată şi bani.

„Pentru conducătorul Bisericii Ortodoxe nu contează că oamenii mor de foame! I-am adus o bucată de pâine şi 10.000 de lei vechi. L-am întrebat pe Patriarh dacă pentru Biserica Ortodoxă Romană contează că oamenii mor de foame. Mi-a zis că nu", a ţinut să spună jurnalista în faţa publicului. Timişoreanca Ramona Băluţescu l-a acuzat public pe Patriarhul Daniel că nu-i pasă de săraci.

Reprezentanţii Patriarhiei Române au decis, în 2014, să îl înlocuiască din funcţie pe fostul director al staţiei de televiziune a bisericii, Trinitas TV, Nicolae Dima, fiind numit în schimb Leonard Ciofu, unul dintre oamenii de bază ai Patriarhului Daniel încă din perioada în care acesta era Mitropolit al Moldovei şi Bucovinei.

Leonard Ciofu este de profesie inginer, originar din judeţul Iaşi, oraş în care, în cadrul Mitropoliei, s-a ocupat, printre altele, de parcul auto al instituţiei bisericeşti.

Leonard Ciofu a ajuns la Patriarhie odată cu numirea în funcţia de patriarh a lui Daniel (2007). Ciofu a fost un apropiat al Patriarhului încă din perioada în care acesta conducea Mitropolia Moldovei. Surse din cadrul acestei instituţii au relatat că inginerul avea o funcţie de conducere şi la Iaşi, însă nu de puţine ori era şoferul personal al mitropolitului.

„Respectivul a fost şeful Compartimentului Aprovizionare, Transport şi Parc auto al Arhiepiscopiei Iaşilor, iar când era situaţia de aşa manieră, era şi şoferul maşinii mitropolitului de atunci, Daniel. A plecat împreună cu Preafericitul la Bucureşti, unde este consilier patriarhal şi, acum, director al televiziunii Trinitas“, a precizat o sursă din cadrul Mitropoliei Moldovei şi Bucovinei.



Inginerul cu pricina era Ioan Turbatu, cel care, la acea vreme, se ocupa de achiziţiile din proiectul construirii Catedralei Mântuirii Neamului. Turbatu era condamnat în primă instanţă tocmai pentru „aranjarea“ unor licitaţii publice din perioada în care era şef la Electrica Moldova. Reprezentanţii BOR spuneau atunci că respectă prezumţia de nevinovăţie în cazul lui Turbatu. În prezent, acesta se află în puşcărie după ce condamnarea sa a rămas definitivă.

Primarul Iaşiului, Gheorghe Nichita (PSD), se încăpăţânează să stea aproape de "cele sfinte" cu cheltuieli astronomice făcute din bugetul public pentru Biserică. Printre lăcaşele de cult favorizate sunt cele păstorite de liberalul Relu Fenechiu, sflat acum în puşcărie, sau de omul de afaceri Iulian Dascălu, cununat în 2007 de însuşi Prea Fericitul Daniel, un susţinător fervent al controversatului proiect imobiliar Palas.

În 2013, municipalitatea ieşeană a anunţat că 28 de unităţi de cult din oraş au fost finanţate, în 2012, cu 1,34 de milioane de lei, din taxele şi impozitele încasate de la contribuabili. Printre parohiile alese să primească bani de la buget se numără şi ctitoria ministrului Transporturilor, Relu Fenechiu.

Biserica, ridicată în cartierul de vile construit de Fenechiu în zona rezidenţială Bucium, a primit de la Primăria Iaşi, în 2012, o „atenţie” de 20.000 de lei. Practic, a fost dublată suma pe care preotul paroh al Bisericii cu hramul „Naşterea Sf. Ioan Botezătorul“ susţine că o încasează într-un an de la cele 150 de familii care locuiesc acum în cartier.

Construcţia bisericii a început în 2008, iar grosul investiţiilor de până acum, de 1,5 milioane de lei, a fost asigurat chiar de către Guvernul condus de liberalul Călin Popescu Tăriceanu. Lucrările la biserică au stagnat în ultimii ani, însă schelele au reapărut pe construcţie, odată cu venirea primăverii.

Pe lista celor mai consistente finanţări făcute de Primăria Iaşi pentru lăcaşurile de cult se numără şi Biserica „Sf. Iulian din Tars”, ridicată în mijlocul campusului studenţesc Tudor Vladimirescu, în imediata vecinătate a centrului comercial Iulius Mall, unul dintre mallurile pe care Iulian Dascălu le deţine la Iaşi. Biserica a primit, în 2012, 100.000 de lei din bugetul Oraşului.

Relaţia strânsă între Preafericitul Daniel, Iulian Dascălu şi primarul Gheorghe Nichita este binecunoscută. Surse din mediul de afaceri susţin că donaţia lui Iulian Dascălu pentru biserică ar fi fost parte a condiţiilor puse de Daniel pentru susţinerea proiectului Palas, prin care Dascălu a primit în concesiune de la municipalitatea ieşeană 12 hectare de teren în centrul oraşului, lângă Palatul Culturii, pentru o investiţie imobiliară.

Şi în 2013, Primăria Iaşi a prevăzut în buget 500.000 de lei pentru finanţarea a 19 lăcaşe de cult, printre care şi cele două menţionate anterior. Aprobarea banilor pentru biserici a stârnit discuţii aprinse în Consiliul Local Iaşi în iunie 2012. „Biserica Ortodoxă Română a raportat un profit imens. Alocă şi acest for ceva pentru investiţiile de la biserici? Există vreun filtru prin care municipalitatea a verificat modul în care se distribuie aceşti bani? Spun asta pentru că alocarea pare mai degrabă o recompensă post-electorală”, a afirmat atunci Gabriel Grigore, de la PDL.



Sfinţirea cu trafaletul, de râsul Internetului

Gestul Patriarhului Daniel de a sfinţi noile studiori ale Trinitas TV şi Radio Trinitas cu trafaletul a stârnit un scandal uriaş, în vara anului trecut. Din păcate, Patriarhia nu a ştiu să explice care era rostul trafaletului şi a dat explicaţii penibile care nu au lămurit problema.



„Nu este trafalet. Trafalet este pentru cei neiniţiaţi, cei care habar n-au în ce constă slujba de sfinţire şi ce se foloseşte la slujba de sfinţire. Este o tijă de aproximativ 2-3 metri, având în vedere faptul că sunt şi încăperi mai înalte şi care este folosită pentru a unge cu untdelemn sfinţit pereţii încăperii respective. Deci nu se numeşte trafalet, ci tijă de sfinţire şi este folosită de mult timp în slujbe, nu a fost acum prima dată”, a spus Constantin Stoica, purtătporul de cuvânt al Patriarhiei Române, la Europa FM.



După câteva zile, Preafericitul s-a arătat amnezic când a fost întrebat de reporter despre trafalet. „Care trafalet? Era un trafalet... Nu ştim noi. Nu ştiu despre ce e vorba… Nu ne interesează trecutul. Noi vorbim numai de astăzi. Nu ne interesează dacă ne critică sau nu. Noi nu avem timp să citim reacţii. Noi ne angajăm în acţiuni, nu în reacţiuni”, a răspuns Patriarhul.



După câteva zile, Preafericitul s-a arătat amnezic când a fost întrebat de reporter despre trafalet. „Care trafalet? Era un trafalet... Nu ştim noi. Nu ştiu despre ce e vorba… Nu ne interesează trecutul. Noi vorbim numai de astăzi. Nu ne interesează dacă ne critică sau nu. Noi nu avem timp să citim reacţii. Noi ne angajăm în acţiuni, nu în reacţiuni”, a răspuns Patriarhul.

Replica primarului a fost acidă şi vagă. „E frumoasă politica. Am început să ne certăm de la credinţă. Lista cu bisericile care primesc bani de la buget a fost aprobată la începutul anului, iar acum am mai adăugat şapte. Mitropolia are buget separat de parohii. Daca Mitropolia are bani, ei pleacă pentru investiţii. Parohiile sunt sărace, ne roagă chiar enoriaşii să dăm bani pentru biserici“, şi-a argumentat primarul Gheorghe Nichita alocările către Biserică.