- Tänä vuonna rakennetaan myös mittava määrä raitiotien teknisiä järjestelmiä kuten sähkönsyöttöasemia, turvalaitteita, liikennevaloja, valaistusta, sähköliittymiä ja ajojohtoja, projektipäällikkö Mikko Nyhä toteaa.

Rakentaminen vilkastuu maalis-huhtikuussa sitä mukaa kun sää lauhtuu. Kylmän talven myötä maa on routaantunut syvältä, mikä voi hieman vaikuttaa töiden suunniteltuihin aloituksiin.

Bussiliikenne kiertoreiteille raitiotietöiden vuoksi

Kiintoraidelaattaa ja kiskoja asennetaan tänä vuonna kaikilla työn alla olevilla kaduilla. Esimerkiksi

Sammonkadulla tavoitteena on rakentaa radan kiintoraidelaatta valmiiksi koko Sammonkadun pituudelta. Hämeenkadulla työn alla ovat länsipään korttelit Tuulensuusta Keskustorille ja itäpäässä väli Rautatienkatu-Aleksanterinkatu. Hämeensillan ja Keskustorin välillä siirretään vesihuoltolinjaa.

Hämeenkadun länsipään raitiotietöiden vuoksi joukkoliikenne siirtyy 19. maaliskuuta Hämeenkadulla osittain uudelle reitille idästä lännen suuntaan. Bussit alkavat ajaa Raatihuoneen ohitse, Aleksis Kiven katua pitkin Puutarhakadulle, Hämeenpuistoon ja pääkirjasto Metson edestä Pirkankadulle. Ajo Keskustorilta Aleksis Kiven kadulle tapahtuu Raatihuoneen edustalle aidattavaa tilapäistä ajoväylää pitkin. Lännestä idän suuntaan eli Tuulensuu–Keskustori-välillä bussit ajavat Hämeenkatua.

Myös Hervannassa bussiliikenne kulkee 19.maaliskuuta alkaen kiertotiejärjestelyin Hervannan valtaväylän kautta. Insinöörinkatu suljetaan autoliikenteeltä väleillä Orivedenkatu–Opiskelijankatu sekä Lindforsinkatu–Teekkarinkatu. Lisäksi Insinöörinkatu muuttuu yksisuuntaiseksi välillä Orivedenkatu-Kanjoninkatu, ajosuunta Kanjoninkadulle päin läntistä kaistaa pitkin. Taksien paikat siirtyvät Duon kauppakeskuksen edustalta Lindforsinkadulle.

Itsenäisyydenkadulla rautatien alittavassa tunnelissa työt etenevät kevään aikana siten, että liikenne siirtyy huhti-toukokuussa kulkemaan pohjoista tunnelia länteen ja eteläistä tunnelia itään. Ajokaistojen välissä tehdään johto-ja putkisiirtoja sekä rakennetaan tukimuuria. Loppukesästä työt siirtyvät eteläiseen tunneliaukkoon ja liikenne kulkee silloin pohjoisaukossa molempiin suuntiin.

Uusia raitiotiesiltoja Hervannan valtaväylän varteen

Kuluvan vuoden aikana rakennetaan raitiotien suurimpia siltoja. Viime vuoden marraskuussa käynnistyneen, valtatie 9:n ylittävän uuden Vackerin alikulkusillan työt etenevät sillan muottitöillä ja sillan kannen valutyöt tehdään kesällä. Kanjonin alueen ylittävän uuden Koivusenojan yhdistetyn rata- sekä jalankulku- ja pyöräilysillan työt alkoivat helmikuussa ja kannen valua tehdään loppukesällä. Myös Hallinojan ratasillan alustavat työt alkavat kesällä.

Kaikkiaan raitiotiehankkeessa muokataan kahdeksaa nykyistä siltaa ja rakennetaan kahdeksan uutta. Raitiotietä varten rakennettavien uusien siltojen yhteispituus on yli 600 metriä. Puolet silloista eli pääasiassa vanhojen siltojen muokkaukset valmistuivat jo viime vuonna.

Raitiotien tekniset järjestelmät moniulotteinen kokonaisuus

Raitiotien osalle 1 rakennetaan useita teknisiä järjestelmiä päällysrakenteen eli kiintoraidelaatan ja kiskojen lisäksi. Tänä vuonna toteutetaan radan sähkönsyöttöön liittyviä järjestelmiä, ohjattaviin vaihteisiin tulevia turvalaitteita sekä katujen liikennevaloja, valaistusta ja raitiotien ajojohtoja.

- Työt suunnitellaan ja aikataulutetaan Raitiotieallianssin asiantuntijoiden kesken tarkasti, jotta kaikki rakennettavat järjestelmät saadaan yhteensovitettua, Mikko Nyhä kertoo.

Ratasähköistyksen osalta on aloitettu sähköliittymien ja sähkönsyöttöasemien rakennustyöt Hervannassa ja Hervannan valtaväylän varrella. Raitiotien ensimmäiselle osalle rakennetaan kymmenen sähkönsyöttöasemaa, jotka sovitetaan nykyiseen katuympäristöön. Itsenäisyydenkadulla sähkönsyöttöasema sijoitetaan katualueen alle. Syöttöasemien määrä ja sijainnit on mitoitettu siten, että yhden syöttöaseman mahdollinen vikaantuminen ei estä raitioliikennettä.

Hankkeen kustannukset tavoitteen mukaiset

Raitiotien toteutusvaihe on edennyt suunnitelmien mukaan. Tampereen kaupunginvaltuuston hyväksymä raitiotien osan 1 toteutusvaiheen tavoitekustannus oli 219,018 milj. euroa. Toteutusvaiheen aikana hankkeen sisältö on tarkentunut, ja tavoitekustannus on nyt 232,4 miljoonaa euroa.

– Töiden valmiusaste on tällä hetkellä 18 prosenttia ja projektiajasta on käytetty noin neljäsosa. Töiden ja kustannusten etenemistä voi seurata kaupungin nettisivuilla, Tampereen kaupungin raitiotien kehitysohjelman projektijohtaja Ville-Mikael Tuominen toteaa.

Raitiotieallianssi toteuttaa raitiotien rakentamisen yhteydessä Tampereen kaupungin toiveesta myös synergistä kadunrakentamista ja vesihuoltotöitä erikseen tilattuina. Niiden osuus katurakentamisen osalta on tällä hetkellä 5,4 miljoonaa euroa ja vesihuollon osalta 7,2 miljoonaa euroa.

Hämeenkadun ja Sammonkadun katualueita ja jalkakäytäviä rakennetaan kaupungin toiveesta enemmän kuin raitiotien rakentaminen edellyttäisi. Hämeenkadulla tehdään tänä vuonna jalkakäytäviä sekä länsipäässä Tuulensuussa että itäpäässä Rautatienkadun ja Tuomiokirkonkadun välillä. Samalla kertaa raitiotietöiden kanssa toteutettava katurakentaminen säästää aikaa ja kokonaiskustannuksia sekä vähentää töistä aiheutuvia haittoja. Tämän vuoksi Raitiotieallianssi myös uusii ja kunnostaa raitiotien vaatimien johto-ja putkisiirtojen yhteydessä vesihuoltoverkostoa.

Raitiotien osan 2 suunnittelu ja kehitysvaihe käynnissä

Raitiotieallianssi on käynnistänyt raitiotien osan 2, Pyynikintorilta Lentävänniemeen Hiedanrannan kautta, suunnittelun ja tavoitekustannuksen laskennan. Samalla määritetään tavoitekustannus pistoraiteelle Hiedanrannasta Lielahdenkadulle. Osan 2 kehitysvaiheen ja suunnittelun aloitus hyväksyttiin Tampereen kaupunginhallituksen päätöksellä viime joulukuussa. Sepänkatu–Santalahti-osuuden linjauksen kaupunginhallitus hyväksyi alkuvuonna, 12. helmikuuta. Raitiotie päätettiin linjata ns. Silta-vaihtoehdon mukaisesti, jossa raitiotie sijaitsee Santalahden alueella Rantatie-kadun ja Paasikiventien välissä ja ylittää Paasikiventien noin sata metriä pitkää ylikulkusiltaa pitkin Santalahden asuinalueen länsipuolella. Kaupunginhallitus on asettanut tavoitteeksi, että osan 2 rakentamisesta päätetään viimeistään lokakuussa 2020.