ZugMaisema on kuin postikortista. Vuorten ympäröimä kirkasvetinen järvi kimaltelee auringossa. Rannassa kohoaa vanhoja harjakattoisia taloja ja kauempana sisämaassa näkyy muutama moderni tornitalo.

Zürichin lähellä sijaitsevaa Zugin pikkukaupunkia on alettu kutsua viime vuosina Kryptolaaksoksi, koska noin 200 kryptovaluutta- ja lohkoketjualan yritystä on rekisteröity tänne.

Sveitsi houkuttelee aktiivisesti ulkomaisia lohkoketjuprojekteja perustamaan yrityksiä maahan. Maan valtiovarainministeri Johann Schneider-Ammann sanoi tammikuussa, että Sveitsi haluaa olla "kryptokansakunta".

Kryptolaaksossa ovat jo muun muassa älysopimusalustoja kehittävät Ethereum Foundation ja Cardano sekä virtuaalivaluuttojen vaihtopalvelu ShapeShift.

Myös ensimmäiset suomalaisten perustamat alan yritykset ovat avanneet toimistojaan alueelle. Yksi näistä on Streamr, joka aikoo mullistaa tavan, jolla hallinnoimme ja kaupallistamme esineiden internetiin kytkettyjen älylaitteiden tuottamaa tietoa.

Esineiden internetillä tarkoitetaan verkkoa, johon on kytketty dataa kerääviä sensoreilla varustettuja ajoneuvoja, kodinkoneita ja muita laitteita. Nämä laitteet voivat olla vuorovaikutuksessa netin välityksellä ja niitä voidaan valvoa sekä ohjata etänä.

Zugissa järjestetään runsaasti lohkoketjualan tapahtumia, joissa yritykset ja muut sidosryhmät tapaavat toisiaan. Sasha Silvala / Yle

Lohkoketju Lohkoketju on kryptovaluuttojen taustalla toimiva teknologia, jonka avulla voidaan luoda eri tietokoneille hajautettuja tietokantoja.

Toisilleen tuntemattomat tahot voivat ylläpitää niitä luotettavasti.

Lohkoketjuteknologia mahdollistaa välikäsien kuten pankkien poistamisen esimerkiksi arvonsiirroista.

Kryptovaluutta bitcoin on tunnetuin lohkoketjusovellus.

Streamr aikoo palauttaa tiedon sen tuottajille

Viime kesänä Sveitsiin perustettu Streamr kehittää avoimeen lähdekoodiin, hajautettuun teknologiaan ja lohkoketjuun perustuvaa reaaliaikadatan markkinapaikkaa.

Streamrin projektiin osallistuu noin 30 henkilöä, joista suurin osa työskentelee Zugissa sekä Helsingissä Data in Chains -nimisessä yrityksessä, joka toimii Streamrin ulkoistettuna teknisenä konsulttina. Muut työntekijät ovat hajallaan ympäri maailmaa Britanniassa, Puolassa, Singaporessa ja Australiassa.

Streamrin perustaja ja toimitusjohtaja Henri Pihkala kertoo, että datantuottajat, olivatpa ne organisaatioita tai yksityishenkilöitä, voivat jakaa Streamrin kehittämässä palvelussa älylaitteidensa tuottamaa dataa. Tästä datasta kiinnostuneet tahot voivat ostaa sitä.

Lohkoketjuyritys Streamrin perustaja ja toimitusjohtaja Henri Pihkala on työskennellyt reaaliaikadatan parissa yli kymmenen vuotta. Sasha Silvala / Yle

Pihkala nostaa esimerkiksi älykkään auton, joka voisi ajon aikana mitata tien kuntoa, kännykkäverkon kuuluvuutta, säätä ja muita erilaisia asioita. Nykyisin tällainen data ei mene minnekään, mutta sillä olisi arvoa joillekin.

– Vaikka tievirastoa kiinnostaisi, missä on kuoppia tiessä ja miten liikenne kulkee. Palvelumme tuo yhteen datan tuottajat ja datan tarvitsijat, Pihkala sanoo. Palvelun on tarkoitus olla neutraali markkinapaikka.

Kun robottiautot tulevat liikenteeseen, näiden ajoneuvojen täytyy jakaa dataa keskenään. Datan voi omistaa joko autoyhtiö tai auton omistaja.

Toinen esimerkki on tehdas, joka voisi julkaista tuotantoennusteitaan markkinapaikassa. Jokin paikallinen voimalaitos voisi ostaa nämä tiedot, jotta se voisi optimoida omaa sähköntuotantoaan paremmin.

Älyjääkaapin sisältöä puolestaan voi tarkastella etänä kännykän välityksellä. Jääkaappi voi myös lähettää viestin kännykkään, kun jokin elintarvike on vanhenemassa. Kuluttajien jääkaappien tuottamat tiedot saattaisivat kiinnosta esimerkiksi kauppaketjuja.

Pihkala toteaa, että Streamrin palvelu avaa yksityishenkilöille uusia tapoja tienata joitakin euroja viikossa tai kuukaudessa.

– Se on valtava kilpailuetu myös laitevalmistajille. Jos on kaksi kännykkää, jotka ovat muuten samanlaisia, mutta toisen käyttäminen maksaa ja toisen käyttämisellä tienaat pikkuisen rahaa, niin totta kai ostat sen, joka mahdollistaa pääsyn kiinni tuottamasi datan kassavirtoihin.

Tulevaisuudessa jotkut kaupalliset toimijat saattaisivat haluta ostaa esimerkiksi tietoja älyjääkaappisi sisällöstä. Samsung

Data pois jättiyhtiöiden hallusta

Nyt älylaitteiden tuottama ihmisten henkilökohtainen data kuten vaikkapa sijaintitiedot, internethaut ja sosiaalisessa mediassa tehdyt aktiviteetit päätyvät kouralliselle isoja yrityksiä kuten Facebookille ja Googlelle, Pihkala muistuttaa.

Nämä jättiyhtiöt saavat paljon tietoa ihmisistä ja sitä kautta valtaa.

– Pienellä ihmisellä ei ole hirveästi keinoja taistella sitä vastaan paitsi jättäytymällä kokonaan tietoyhteiskunnan ulkopuolelle, mikä ei oikeastaan ole realistinen vaihtoehto.

Pihkalan mukaan tilannetta voidaan muuttaa lohkoketjuun perustuvan luottamusvapaan teknologian avulla, jolloin datan omistajuus perustuu kryptografiaan, matematiikkaan ja kannustinrakenteisiin.

– Dataa ei enää omista kukaan muu kuin sen tuottaja. Hän voi kontrolloida, mihin data menee, kuka sen ostaa ja myös saada rahat siitä. Tällä hetkellä Google myy datasi mainostajille, etkä sinä saa siitä penniäkään. Tämä on jotain, mitä voidaan tulevaisuudessa ehkä muuttaa tämän teknologian avulla.

Pihkalan kertoo, että Streamr ei ole perinteinen yhtiö vaan joukkorahoitettu projekti, jolla on datan suhteen ideologinen missio.

Tavoitteena on poistaa välikädet ja keskustahot pois kuviosta desentralisaation eli hajauttamisen avulla. Streamrilla ei edes ole vielä varsinaista liiketoimintaa.

Lohkoketjuteknologian läpimurtosovellusta odotetaan vielä

Zugissa toimivan sijoitus- ja konsulttiyhtiö Lake Side Partnersin Ralf Kubli ennustaa, että parin uuden suuryhtiöissä tapahtuvan tietovuotoskandaalin jälkeen joku tuo markkinoille kaikkien tunteman läpimurtosovelluksen, joka todistaa lohkoketjuteknologian arvon.

– Olisi mahtavaa saada "hajautettu Facebook", jossa saisimme aidosti päättää, mitä tietoja paljastamme ja mitä emme. Se olisi todella iso juttu, Kubli sanoo.

Hajautetussa sosiaalisen median palvelussa käyttäjien tiedot eivät olisi minkään keskustahon hallussa, vaan lohkoketjussa verkon ylläpitäjien tietokoneilla eri puolilla maailmaa.

Kublin mukaan Lakeside Partners uskoo, että lohkoketjuteknologian avulla voidaan luotettavasti turvata dataa ja tehdä siitä anonyymia. Tämä mahdollistaa talouden rakentamisen esineiden internetin ympärille.

– Se tarkoittaa sitä, että voimme tehdä turvallisesti arvonsiirtoja ja katsoa dataa, joka tulee erilaisista laitteista ja ehkä myös tehdä jotain tällä datalla.

Kublin mukaan datan myyminen on vain yksi näkökulma. Lohkoketjun avulla voisi esimerkiksi tehdä monenlaisista ympäristöistä turvallisempia, kun erilaiset sensorit halpenevat ja yleistyvät.

– Kun lohkoketjun kaltainen ohjelmisto kytketään sensoriin tai mittalaitteeseen, niin voimme saada luotettavampaa tietoa.

Lake Side Partnersin Ralf Kubli esitelmöi eteläamerikkalaiselle vierailijaryhmälle. Kubli etsii työkseen lupaavia kryptoalan startup-yrityksiä ja neuvoo vakiintuneita yhtiöitä, kuinka ne voivat hyödyntää lohkoketjuteknologiaa toiminnassaan. Sasha Silvala / Yle

Streamr kehittää teknologiaa Nokian ja VTT:n kanssa

Streamr luo avoimeen lähdekoodiin perustuvaa yhteisomisteista systeemiä, eräänlaista markkinapaikkaa. Se, millaista liiketoimintaa järjestelmän pohjalta syntyy, riippuu siitä, miten markkinapaikka kehittyy ja millaiset tahot siitä kiinnostuvat.

Henri Pihkalan mukaan Streamr mahdollisesti kehittää alustalle liiketoimintaa itse tai sitten muut tahot ottavat teknologian käyttöönsä ja rakentavat sen päälle omia sovelluksiaan.

Streamrin projekti on herättänyt kiinnostusta yritysmaailmassa. Muun muassa Nokia, Teknologian tutkimuskeskus VTT ja Hewlett Packard Enterprise ovat yrityksen yhteistyökumppaneita.

Pihkala kertoo, että tällä hetkellä yhteistyö Nokian ja VTT:n kanssa liittyy erilaisiin kehityshankkeisiin.

Esimerkiksi VTT ja Streamr (siirryt toiseen palveluun) etsivät yhdessä arkisia käyttötapoja esineiden internetin datavirralle. Lisäksi VTT miettii palvelumahdollisuuksia Streamrin datan kauppapaikalle.

– Me olemme olleet heidän kanssaan tekemisissä muun muassa liittyen älykoteihin, joissa on sensoroituja asumisympäristöjä, Pihkala sanoo.

Verkon ylläpitäjät tienaavat kryptorahaa

Kannustimena Streamrin yhteisomisteisessa järjestelmässä toimii yrityksen kehittämä kryptorahake DATAcoin. Sitä käytetään myös maksuvälineenä datan markkinapaikassa.

Eri puolilla maailmaa sijaitsevat hajautetun verkon ylläpitäjät tienaavat DATA-rahakkeita palkkioksi siitä, että he tarjoavat tietokoneidensa tiedonsiirto- ja tallennuskapasiteettia verkon käyttöön. Palkkioksi maksettavat DATA-rahakkeet tulevat verkon käyttäjiltä, jotka myyvät tai ostavat dataa markkinapaikalla.

Streamr rahoittaa toimintaansa viime vuonna järjestetyllä ICO-joukkorahoituskampanjalla keräämillään varoilla.

ICO tulee sanoista "initial coin offering", jonka suomenkielinen vastine voisi olla vaikkapa kolikkoanti. Kyseessä on lohkoketjualalla yleinen tapa rahoittaa yrityksen toimintaa myymällä uutta kryptorahaketta rahoittajille.

Streamr keräsi joukkorahoituksella noin 26 miljoonaa euroa myymällä DATA-rahakkeita. Myöhemmin rahake tuli vaihdettavaksi useisiin kryptovaluuttapörsseihin.

– Projektilla on todennäköisesti nyt riittävästi rahaa tehdä se, mitä on luvattu meidän projektisuunnitelmassa, Pihkala sanoo.

Streamr kehittää reaaliaikadatan markkinapaikkaa, jossa voidaan ostaa ja myydä erilaisten älylaitteiden tuottamaa tietoa. Yle Uutisgrafiikka

Suomalaisten projektit karkaavat ulkomaille

Suomessa ei ole toistaiseksi järjestetty yhtään ICO-joukkorahoituskierrosta, koska viranomaiset eivät ole antaneet ohjeita sellaisten järjestämiseen.

Suomalaisten perustamat lohkoketjualan yritykset toimivatkin usein ulkomailla. Ne ovat järjestäneet joukkorahoituskampanjoitaan muun muassa Virossa, Sveitsissä ja Hongkongissa.

Streamrin toimitusjohtaja Henri Pihkala toteaa, että Finanssivalvonnan tulisi laatia selkeät ohjeet siitä, miten Suomen lakien mukaan tulkitaan erilaisten kryptorahakkeiden asemaa ja millaiset pelisäännöt liittyvät varojen keräämiseen ICO-joukkorahoituksella.

– Se olisi todella hyödyllistä kaikille, jotka Suomessa miettivät tämän uuden teknologian hyödyntämistä ja erityisesti sen joukkorahoittamista.

Pihkalan mukaan joukkorahoituksesta on muodostunut eräänlainen standaritapa lohkoketjualan startupien toiminnan rahoittamiseksi.

Sveitsi ottaa kryptoprojektit avosylin vastaan

Sveitsissä joukkorahoituksen merkitys kryptofirmoille on ymmärretty. Eri kantonit ovat alkaneet kilpailla lohkoketjualan yrityksistä muun muassa tekemällä ICO-sääntelystä houkuttelevaa.

Sveitsin finanssialaa valvova virasto Finma julkaisi helmikuussa omat ICOja koskevat ohjeensa (siirryt toiseen palveluun).

Zugin kantonin hallituksen jäsen ja talousosaston johtaja Matthias Michel kertoo, että Sveitsi panostaa lohkoketjuteknologiaan, koska maa ei halua toistaa 1970-luvulla tekemäänsä virhettä. Silloin Sveitsin kelloteollisuus jäi japanilaisista kilpailijoistaan jälkeen digitalisaatiossa ja alalta katosi paljon työpaikkoja.

Zugin kanttonin hallituksen jäsen Matthias Michel kertoo, että aasialaiset haluaisivat kopioida Zugin kryptoalan ekosysteemin. Michelin mukaan se ei kuitenkaan onnistu, koska ekosysteemi perustuu Sveitsin vakaaseen demokratiaan, maan lakeihin ja infrastruktuuriin sekä hyviin kouluihin.

– Lohkoketjua tullaan hyödyntämään kaikessa liiketoiminnassa kuten internetiä tai digitaalisten palvelujen sovelluksia hyödynnetään nykyisin. Se auttaa koko teollisuutta ja vahvistaa koko taloutta tulevaisuudessa, Michel sanoo.

Michelin mukaan Zugin kantoni verottaa ICO-joukkorahoituksella kerättyjä varoja liikevoittona. Hänen mukaansa yritysvero on 14,6 prosenttia.

Poikkeuksena on tilanne, jossa yritys sijoittaa keräämänsä rahat projektiinsa. Silloin viranomaiset vähentävät sijoitetut rahat kuluina.

– Jos sijoitat kaikki ICO-rahasi suoraan projektiisi, niin silloin ei jää verotettavaa liikevoittoa, Michel sanoo.

Kryptolaaksoon tulijat haluavat luoda uutta

Zugin lohkoketjualaa edustavan yhdistyksen Crypto Valley Associationin varapuheenjohtajan Vasily Suvorovin mukaan lohkoketjuyritykset tulevat Kryptolaaksoon matalan verotuksen ja alan ekosysteemin takia.

Suvorov kertoo, että monet tulokkaat ovat jo aiemmin keränneet rahoitusta ICO-joukkorahoituskampanjalla.

– Nyt ne haluavat aidosti rakentaa tuotteita. Ne ovat alkaneet tuoda työntekijöitä tänne, perustaa toimistoja ja olla vuorovaikutuksessa muun ekosysteemin kanssa, Suvorov kuvailee.

Crypto Valley Associationin varapuheenjohtaja Vasily Suvorov työskentelee päivätyössään kansainvälisen ohjelmistoyhtiö Luxsoftin teknologiajohtajana. Sasha Silvala / Yle

Sveitsin kryptoekosysteemi muodostuu yritysten lisäksi muun muassa alaa ymmärtävistä lakimiehistä, kirjanpitäjistä, myötämielisistä hallituksista, hyvästä infrastruktuurista, yliopistoista ja tutkimuslaitoksista sekä sijoittajista ja rahastoista.

Zugissa yksi alan kohtaamispaikoista on Lake Side Partnersin yrityshautomo Crypto Valley Labs (siirryt toiseen palveluun). Se esimerkiksi vuokraa toimisto- ja työtiloja alan yrityksille sekä järjestää erilaisia tapahtumia.

Crypto Valley Labsin markkinointi- ja tapahtumapäällikkö Jennifer Arman kertoo, että heillä on asiakkaina jo noin 40 startupia.

– Tämä teollisuudenala kasvaa todella nopeasti. Aiomme perustaa Crypto Valley Labs -yrityshautomoita myös muihin maihin Aasiassa ja Euroopassa. Päätämme lähikuukausina, minne perustamme näitä tiloja, Arman kertoo.

Markkinointi- ja tapahtumapäällikkö Jennifer Arman kertoo, että Crypto Valley Labs on lohkoketjualan verkostoitumispaikka Zugissa. Sasha Silvala / Yle

Pankit nihkeinä lohkoketjuyrityksille

Lohkoketjuyritysten toiminta ei kuitenkaan ole pelkkää ruusuilla tanssimista Sveitsissäkään. Suvorovin mukaan suuri ongelma on, että sveitsiläiset pankit eivät ole mielellään avanneet tilejä lohkoketjuyrityksille kryptovaluuttoihin liittyvän rahanpesuriskin vuoksi.

– Suuret pankit pitävät sitä riskialttiina. Niillä on kansainvälistä toimintaa, joten ne eivät halua tehdä sellaisia asioita, mitkä saattavat vahingoittaa niitä muissa maissa.

Suvorovin mukaan pienten pankkien kapasiteetti ei puolestaan riitä vastaamaan startupien puolelta tulevaan suureen kysyntään. Siksi monet alan yritykset ovat joutuneet avaamaan tilejään Sveitsin naapurimaan Lichtensteinin pankkeihin.

Tilanne on kuitenkin muuttumassa. Suvorovin mukaan pankit ovat alkaneet sijoittaa siihen, että ne ymmärtävät rahanpesun vastaisia ja asiakkaiden tunnistamiseen liittyviä vaatimuksia, joita tarvitaan kryptoalalla toimimiseen.