Aung San Suu Kyi eli yli 15 vuotta kotiarestissa ennen kuin Myanmarin sotilasjuntta kaatui 2011. Hänen nykyinen roolinsa valtionkanslerina vastaa käytännössä hallituksen johtajan tehtävää.

Aung San Suu Kyi eli yli 15 vuotta kotiarestissa ennen kuin Myanmarin sotilasjuntta kaatui 2011. Hänen nykyinen roolinsa valtionkanslerina vastaa käytännössä hallituksen johtajan tehtävää. Hein Htet / EPA

Demokratiataistelijana tunnettua Suu Kyitä on arvosteltu rohingya-vähemmistön unohtamisesta ja armeijan väkivallan sallimisesta.

Ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Kai Mykkänen tapaa Myanmarin valtionkanslerin Aung San Suu Kyin torstaina. Hänen on tarkoitus keskustella entisen demokratiataistelijan kanssa kaupan ohella ihmisoikeuksista ja erityisesti rohingya-väestön sorrosta.

YK julkaisi viime viikolla raportin (siirryt toiseen palveluun) rohingya-vähemmistön järjestelmällisistä ja raaoista vainoista Myanmarin läntisessä Rakhinen osavaltiossa.

– Myanmarin ehkä isoin perusongelma on, että sotilailla on täällä edelleen merkittävää valtaa. Siihen tiivistyvät myös monet ihmisoikeusongelmat, sanoo Suomen ulkoministeriön maavastuuvirkamies Petri Wenner Myanmarin pääkaupungista Yangoonista.

– Armeija pystyy yhä estämään perustuslakiuudistukset parlamentissa. Lisäksi sillä on puolustus-, sisä- ja raja-asioista vastaavien ministerien salkut hallituksessa. Tämä tarkoittaa sitä, että armeija johtaa esimerkiksi poliisin toimintaa.

Jopa 90 000 paennut

Perjantaina ilmestyneen YK:n raportin mukaan Myanmarin armeijan sotilaat ovat järjestelmällisesti raiskanneet ja murhanneet rohingya-muslimeita. Tapettujen joukossa on pikkulapsia, naisia ja vanhuksia.

Kokonaisia kyliä on poltettu, ja ihmisiä on joukkoraiskattu. Lisäksi kylien ruokavarastoja ja peltoja on tuhottu, YK:n raportti kertoo.

Jopa 90 000 ihmistä on paennut vainoja rajan yli Bangladeshiin.

Myanmarin hallitus on toistuvasti kiistänyt ihmisoikeusloukkaukset Rakhinen alueella.

Nobelistit vaativat Suu Kyiltä toimia

Rohingya-vähemmistön sorto on yksi Myanmarin kipupisteistä. Muslimitaustaiset rohingyat ovat vuosien ajan kärsineet köyhyydestä ja sorrosta pääosin buddhalaisessa Myanmarissa. Hallitus on käytännössä kieltänyt heiltä kansalaisoikeudet.

Joulukuun lopussa joukko Nobelin palkinnon saaneita vaikuttajia vetosi YK:hon, jotta Myanmarin rohingya-vähemmistön vainoaminen lopetettaisiin. Samalla he kritisoivat myös Nobelin rauhanpalkinnon saanutta Aung San Suu Kyita tilanteen huonosta hoitamisesta.

Suu Kyi toimii nykyään Myanmarin valtionkanslerina. Hän käyttää lähes pääministeriin verrattavaa valtaa.

"Automaateista pystyy nostamaan rahaa"

Suomi aloitti Myanmarin kanssa kahdenvälisen kehitysyhteistyön vuonna 2012, pian sen jälkeen kun Myanmar vapautui sotilasdiktatuurista.

Myanmarissa tehtävän kehitysyhteistyön määrä on kasvanut voimakkaasti siitä lähtien. Vuonna 2016 budjetti oli kahdeksan miljoonaa euroa. Ensi syksynä Yangoonissa toimiva Suomen edustusto muuttuu suurlähetystöksi.

– Runsaassa neljässä vuodessa täällä on tapahtunut paljon. Parin vuoden ajan automaateista on pystynyt nostamaan rahaa. Samoin kännykkään voi nykyään puhua ulkomaisesta liittymästä. Joissakin ravintoloissa voi jopa maksaa luottokortilla, Wenner kuvailee.

– Siitä huolimatta erot kehityksessä maaseudun ja kaupungin välillä ovat valtavat. Myanmar on yhä Aasian toiseksi köyhin maa.