Valtioneuvoston kanslia tiedotti 17. toukokuuta 2017 oikeusministeri Antti Häkkäsen (kok) erityisavustajavalinnasta. Monia ihmetytti.

Ministerin avuksi palkattiin entinen kokoomuksen kansanedustaja ja kuntapoliitikko Tapani Mäkinen.

Usein erityisavustajiksi valitaan nuoria politiikan nousijoita. Vuonna 1965 syntyneen Mäkisen valinta ihmetytti vielä enemmän hänen muun menneisyytensä takia. Mäkisen ulosottokierre oli ollut toistuvasti otsikoissa.

Vantaalaisten kokoomusaktiivien joukossa arvellaan, että Mäkisen erityisavustajan tehtävä oli kiitos Petteri Orpon puheenjohtajakampanjan eteen tehdystä työstä.

Mäkinen ja kansanedustaja Harry Harkimo hankkivat kampanjaan rahaa liikemieslahjoittajilta. Mäkinen myös soitti Orpon tukemiseen kannustavia puheluja valinnasta päättäville kokoomuslaisille.

Avustajan tehtävä ja vajaan 7 000 euron kuukausipalkka tulivat kansanedustajan sopeutumiseläkkeelle siirtyneelle Mäkiselle tarpeeseen.

Hän oli kampanjoinut eduskuntavaaleissa 2015, muttei päässyt enää läpi.

Kevään 2017 kuntavaaleissa hän sai alle tuhat ääntä, kun edellisellä kerralla niitä oli tullut yli 2 500. Tappion myötä Mäkinen joutui luovuttamaan Vantaan kaupunginhallituksen puheenjohtajuuden kilpapurjehduksen maailmanmestarina tunnetuksi tulleelle Sari Multalalle.

Mäkisen vastuulle Antti Häkkäsen kabinetissa tuli muiden ministeriöiden asioiden eli liikenne- ja viestintäministeriön, ympäristöministeriön maankäyttö- ja rakennusasioiden sekä maakuntauudistuksen seuranta.

Tehtävä oli kuin luotu Mäkiselle. Pitkän kuntapolitiikan kokemuksen lisäksi hänellä on oma toiminimi, joka harjoittaa konsultointia juuri ”maankäytön, asumisen ja liikenteen alalla”.

Kokoomuksen ministeriryhmän erityisavustajan Anssi Kujalan mukaan kyse ei ollut palkkiotehtävästä. Kujala valmistelee kokoomuksen avustajavalinnat yhdessä kunkin ministerin ja puheenjohtaja Orpon kanssa.

Kujalan mukaan Mäkinen oli yksi monista vaihtoehdoista, kun pohdittiin, kenellä olisi sopivaa asiantuntemusta avustajan vastuualueilta.

”Nyt en muista, kuka keksi Tapanin, mutta nimi tuli esille. Tietoisena Tapaniin liittyvistä väitteistä totesimme, että hän on osaamiseltaan ja kokemukseltaan henkilö, joka tähän ruutuun soveltuisi.”

Kujala viittaa ”väitteillä” Mäkisen ulosottotaustaan. ”Hän hoiti tosi hyvin erityisavustajan tehtävät”, Kujala sanoo.

Ministeri Häkkänen vastasi Suomen Kuvalehden kysymyksiin Mäkisen valinnasta sähköpostilla.

”Mäkinen vakuutti, että ulosottoon liittyvät asiat ovat jääneet historiaan. Sivuhuomiona mainittakoon, että ulosotossa oli vuonna 2017 noin 558 000 velallista, joten ulosottoon liittyvä kysymys ei ole aivan harvinaista Suomessa”, Häkkänen viestitti.

Poliitikon holtitonta taloudenpitoa voidaan pitää riskinä, sillä velkaongelmat voivat altistaa asiattomalle vaikuttamiselle tai jopa lahjonnalle.

Mäkiselle tuli ulosottomerkintöjä myös avustajapestin aikana. Alkuvuonna 2018 häneltä karhuttiin pysäköintimaksua ja maaliskuussa 2018 yli 4 700 euron maksamattomia arvonlisäveroja.

Viimeisen kahden vuoden aikana ulosotto on hakenut Mäkiseltä maksamattomia velkoja 13 kertaa, yhteensä vajaan 9 000 euron edestä. Kaikki on sittemmin maksettu.

Mäkisen mukaan arvonlisäverossa oli kyse epäselvyydestä: verottaja oli katsonut Mäkisen ansiotuloksi ajatteleman summan yritystuloksi, josta peritään arvonlisävero. Ulosotto ei kuitenkaan seuraa automaattisesti, vaan verottaja antaa maksamattomasta verosta maksumuistutuksen.

avustajavalintaa valmisteltiin kokoomuksessa alkukesästä 2017, jolloin keskusrikospoliisi oli jo kääntänyt katseensa Mäkiseen. Tuolloin käynnissä oli esiselvittelyvaihe, ei varsinainen esitutkinta.

Lain mukaan viranomaisen on ennen esitutkinnan aloittamista tarvittaessa tehtävä selvityksiä sen ratkaisemiseksi, onko asiassa syytä epäillä rikosta. Näin ketään ei aiheetta aseteta epäillyn asemaan. Myös esiselvittelyvaiheen aikana voidaan kuulustella henkilöitä todistajina.

Vantaalaisia poliitikkoja kävi poliisin kuultavana jo syksyllä 2017. Kuultavien joukossa on ollut ainakin Vantaan kaupunginhallituksen jäseninä toimineita kokoomuspoliitikkoja.

Ministeriryhmän erityisavustajan Anssi Kujalan mukaan valitsijoille ei tullut ennen nimitystä mitään tietoa siitä, että Mäkiseen saattaisi kohdistua poliisin mielenkiintoa.

”Jos olisi tiedetty, eihän Tapani olisi tullut valituksi. Se on päivänselvä asia.”

Suomen Kuvalehden tietojen mukaan sekä Orpo että Häkkänen saivat avustajavalinnasta tiedottamisen jälkeen vinkin siitä, että poliisilla oli jotain vireillä Mäkisen suuntaan. Tieto tuli korkean tason kokoomuspoliitikolta.

Kun Suomen Kuvalehti kysyi ministeri Häkkäseltä, saiko hän nimitystä ennen tai sen jälkeen vihjettä tai tietoa keskusrikospoliisin kiinnostuksesta, vastaus oli ympäripyöreä.

”Mäkisen valinnan jälkeen on ollut liikkeellä joitain vihjeitä ja huhuja liittyen hänen historiaan. Mäkinen on kuitenkin vakuuttanut ennen ja jälkeen valinnan, että häneen ei liity mitään epäselvyyksiä.”

Petteri Orpokin viittasi huhuihin. ”Tapanin aiempien juttujen perusteella häneen liittyi huhuja. Niitä minullekin kerrottiin valinnan jälkeen. Niiden todenperäisyydelle ei tullut vahvistusta. Kysyimme myös Tapanilta itseltään ja hän vakuutti, ettei ole käynnissä mitään. Myös normaali turvaselvitys oli tehty”, Orpo vastasi.

Mäkinen itse kertoo Suomen Kuvalehdelle, että Orpo tai Häkkänen eivät nimityksen aikaan kysyneet häneltä mahdollisesta keskusrikospoliisin kiinnostuksesta mitään.

Poliitikon holtitonta taloudenpitoa voidaan pitää riskinä, sillä velkaongelmat voivat altistaa jopa lahjonnalle.

Huhtikuussa 2018 Mäkinen ilmoitti jättävänsä erityisavustajan tehtävät. Hän ilmoitti erostaan sen jälkeen, kun poliisi oli kuulustellut häntä pääsiäisen aikaan.

”Minulle tässä vaiheessa vielä tuntematon henkilö on tehnyt minusta rikosilmoituksen ja tästä johtuen poliisi tutkii minuun kohdistuvaa epäilyä lahjoma- ja virka-aseman väärinkäyttörikoksista”, Mäkinen ilmoitti Facebook-päivityksessään.

Mäkinen sai viestiketjussa tukea muilta poliitikoilta.

”Ihan kohtuuton hinta siitä, että ottaa vastuuta yhteisten asioiden hoitamisesta”, kirjoitti sosiaalidemokraattien entinen kansanedustaja Päivi Lipponen.

”Olen seurannut erittäin läheltä Kittilän kunnan asiaa ja siinä on erittäin paljon samoja elementtejä. Nykyään kun voi tehdä tutkintapyyntöjä ihan mistä vain ja tutkinnan kohde ei saa puolustaa itseään julkisuudelta mitenkään”, kannusti keskustan kansanedustaja Eeva-Maria Maijala.

Mäkinen on itse kertonut, että poliisitutkinnan kohteena ovat hänen toimensa kunnallisessa luottamustehtävässä alkuvuonna 2015.

Tuolloin helmikuussa Vantaan kaupunginhallitus käsitteli maakauppaa, jonka Vekkox-yhtiö halusi tehdä Vantaan Seutulan alueella yksityisen maanomistajan kanssa.

Vekkox on tuusulalaisen yrittäjän, kokoomuksen entisen kansanedustajan ja kuntapoliitikon Juhani Sjöblomin ja hänen perheensä yritys.

Sjöblomin valtapiirin tunnetuin yritys on kiviainesten toimittaja Seepsula Oy, joka teki vuonna 2017 yli 20 miljoonan euron liikevaihdon. Seepsula on myös Vantaan kaupungin läheinen liikekumppani. Esimerkiksi vuonna 2016 kaupunki osti yritykseltä miltei miljoonalla eurolla tarvikkeita ja tavaroita.

Mäkinen kertoo tuntevansa Sjöblomin vuosikymmenten takaa. Sjöblom on rahoittanut Mäkisen vaalikampanjointia, myös 2010-luvun vaaleissa.

Mäkisen mukaan kaikki lahjoitussummat ovat jääneet alle ilmoitusrajan eli niistä ei ole tarvinnut kertoa vaalirahailmoituksissa. Eduskuntavaaleissa raja on 1 500 euroa ja kuntavaaleissa 800 euroa.

Sjöblom ei halunnut, että Vantaan kaupunki käyttäisi etuosto-oikeutta eli ostaisi 750 000 euron hintaisen tilan Vekkoxin nenän edestä. Vekkox oli jo hankkinut alueelta useita maatilkkuja kaupungin puuttumatta asiaan. Sjöblomin tavoitteena oli saada yrityksensä haltuun laajempi maa-alue, jonne oli tarkoitus perustaa maankaatopaikka.

Se on hyvää liiketoimintaa pääkaupunkiseudulla, jossa rakennetaan paljon ja läjitysalueista on kova kysyntä.

Helmikuussa 2015 kokoontunut kaupunginhallitus sai vielä viime hetkillä kirjeen, jossa Vekkox vetosi poliitikkoihin.

Luottamukselliseksi leimatun kirjeen oli allekirjoittanut Vekkoxin hallituksen jäsen ja kokoomuksen espoolainen kuntapoliitikko Kari Kuusisto. Hän on toiminut aiemmin Sjöblomin eduskunta-avustajana.

”Kunnioittavasti vetoamme kaupunginhallitukseen, että Vantaa ei käyttäisi etuosto-oikeuttaan”, Kuusisto kirjoitti.

Asia jäi pöydälle. Seuraavassa kokouksessa Vantaan kaupungin maankäytön, rakentamisen ja ympäristön toimialan apulaiskaupunginjohtaja Juha-Veikko Nikulainen esitti edelleen, että kaupunki ostaa maa-alueen itselleen. Kaupunginhallitus hyväksyi esityksen.

Tiettävästi poliisitutkinnassa selvitetään Mäkisen roolia etuosto-oikeuden käyttämiseen liittyvässä kiistassa.

Mäkinen ei halua kommentoida, onko hän pyrkinyt jollain tavalla edistämään sitä, että etuosto-oikeutta ei käytettäisi. Hän kiistää rikosepäilyt ja sanoo haluavansa antaa poliisille työrauhan.

Tiedossa ei ole, onko Sjöblom epäiltynä jutussa. Hän ei vastannut useisiin haastattelupyyntöihin.

Mäkisen tapaus on uusi osa Vantaaseen kytkeytyviä korruptioepäilyjä, joita keskusrikospoliisi on selvittänyt.

Tunnetuin on entisen kaupunginjohtajan Jukka Peltomäen rikosjuttu. Vantaan käräjäoikeus tuomitsi kesällä 2017 Peltomäen kahdeksi ja puoleksi vuodeksi ehdottomaan vankeuteen muun muassa törkeästä lahjuksen ottamisesta.

Ehdotonta vankeutta sai myös arkkitehtitoimisto Forma-Futuran toimitusjohtaja Leila Tuominen. Yksinkertaistetusti käräjäoikeus katsoi tuomiossaan, että Tuominen oli lahjonut Peltomäkeä edistääkseen Vantaan kaupungin kautta arkkitehtitoimistonsa hankkeita. Peltomäki ja Tuominen ovat valittaneet tuomioistaan hovioikeuteen.

Peltomäen jutusta haarautui toinen rikostutkinta, jossa Tuominen on niin ikään syytettynä lahjonnasta.

Syyttäjän mukaan tässä tapauksessa lahjusten vastaanottajana oli HOK-Elannon entinen kiinteistöjohtaja Jari Leivo.

Tuomisen Forma-Futura oli yksi noin kymmenestä yrityksestä, jotka rahoittivat osuuskaupan kiinteistöjohtajan tytärten hevosurheiluharrastusta.

Leivon ja Tuomisen ohella syytettyjen penkillä on muun muassa Skanska Talonrakennuksen ja Caverion Suomen työntekijöitä.

Syyttäjä lähtee siitä, että hevosurheilun rahoittaminen ei ollut normaalia urheilusponsorointia vaan lahjontaa, jonka tavoitteena oli varmistaa hyvät liikesuhteet HOK-Elannon kanssa. Syytetyt ovat asiasta eri mieltä ja kiistävät syyllistyneensä rikoksiin. Hevosurheilujutun käsittely jatkuu Helsingin käräjäoikeudessa kesään saakka.

Leivolla on erikoinen kytkös myös tuusulalaiseen Juhani Sjöblomiin, jonka Vekkox-yhtiöön Tapani Mäkisen rikosepäilyt tiettävästi liittyvät.

MTV Uutiset kertoi vuonna 2012 talokaupoista, jotka kiinteistöjohtaja Leivo teki vuonna 2007 Sjöblomin toisen yrityksen, Seepsulan kanssa.

Leivon työnantaja HOK-Elanto osti miljoonalla eurolla Sjöblomilta ja hänen veljiltään tontin Tuusulasta Prismaa varten.

Heti seuraavana päivänä Leivo myi oman omakotitalonsa Sjöblomin Seepsula-yritykselle hyvään hintaan, 650 000 eurolla. Talo seisoi tyhjänä vuosia. Kun yritys myi viisi vuotta myöhemmin talon Sjöblomin lähisukulaiselle, hinta oli 165 000 euroa pienempi.

Osapuolet kiistivät, että asiaan liittyisi mitään epäilyttävää.

Itä-Uudenmaan poliisi alkoi selvittää talokauppoja, mutta päätti, ettei siitä käynnistetä rikostutkintaa. Mahdollinen rikos oli juuri vanhentunut parilla kuukaudella.

Myös HOK-Elanto arvioi, että kaupanteko oli ollut asianmukaista.

Oikaisu:

Juttu julkaistu 11.5.2018 klo 6.00. Juttua korjattu 11.5.2018 klo 15:55. Vekkoxin kaupat koskivat Vantaan Seutulan alueella sijaitsevaa kiinteistöä, ei Kiilan alueella koskevaa kiinteistöä kuten jutussa aiemmin väitettiin.