Nykyisen kahtiajaon tilalle suunnitellaan liikkumisen palveluistamista, eli julkisen ja yksityisen liikenteen sijasta liikkuminen järjestettäisiin palveluna, tiedottaa Suomen valtion innovaatiorahoituskeskus Tekes.

Yli 80 prosenttia liikkumiskustannuksista liittyy Tekesin mukaan tällä hetkellä auton omistamiseen ja alle 20 prosenttia muihin liikkumispalveluihin. Jos luvut pystyttäisiin kääntämään toisin päin, ”puhutaan älykkäiden liikkumispalvelujen osalta heti miljardiluokan bisneksestä”, Tekes ilmoittaa Teknologiainfo.comissa.

Tekesin ideaalijärjestelmässä joukkoliikenne muodostaa rungon, joka tuottaa tarvittavan tiedon sijainneista ja reiteistä. Ihmiset maksavat matkastaan vain kerran, ja matka voi sisältää kävelemistä, pyöräilyä, kimppakyytiä, bussimatkoja, taksikyytiä ja siirtymistä junalla paikasta toiseen.

Tekesin tiedotteen mukaan liikkuminen palveluna -hankkeen pilottikohteeksi on jo valittu Tampereen ja Helsingin välinen ”kasvukäytävä”, jossa tavoitteena on järjestää kuljetus ovelta ovelle yhdellä maksulla. Kun kulkuvälinettä vaihdetaan, ei matkasta enää makseta vaan tunnistaudutaan. Viraston mukaan tämä on mahdollista toteuttaa pienessä mittakaavassa hyvinkin nopeasti.

Lisää bisnestä Suomeen

Tekes kannustaa nyt eri toimijoita avaamaan tieto- ja maksurajapintoja. Näin saadaan kaikille lisää bisnestä.

– Teknologia mahdollistaa jo palveluistamisen. 5G ja Internet of Things luovat keskusteluyhteyden sekä järjestelmien että itse kulkuneuvojen välille. Itseajavat ajoneuvot liikkuvat sähköllä ilman kuskia. Karrikoiden liikkumisen ainoa kustannus tulee olemaan alkuperäinen investointi, joka jaetaan tietylle ajalle. Yhdellä maksulla juna-asemalla odottaa kimppataksi, ja niin päästään lähes joukkoliikenteen hinnalla ovelta ovelle ilman omaa autoa, sanoo Teknologiainfolle Tekesin verkostojohtaja Raine Hermans.

– Kaupunkiseuduilla murros voi tapahtua hyvinkin nopeasti. Yhä useampi nuori ei enää aja ajokorttia, vaikka ennen se oli tärkeä osa aikuistumista. Haja-asutusalueet ovat haasteellisempia, maalla perheellä voi olla monta autoa. Mutta kun muuttuvat kustannukset saadaan autonomisilla sähköisillä ajoneuvoilla lähelle nollaa ja auto pystyy palauttamaan itsensä lähimmälle kirkonkylän asemalle odottamaan seuraavaa tilausta, niin omistusautojen tarve vähenee, Raine Hermans summaa.

Operaattorit omistaisivat kulkuneuvot

Tekesin mukaan liikkumiseen voitaisiin rakentaa pakettihintoja kuten nykyisin puhelinoperaattoreilla. Näin ihmisten ei tarvitsisi enää investoida kulkuneuvoihin vaan operaattorit omistaisivat ne.

– Palvelumalli on helposti skaalattavissa. Paketit voidaan räätälöidä paikallisista koko maailman kattaviksi, esimerkiksi sama liikkumis-appsi taksin tilaamiseen toimisi Helsingistä Singaporeen. Uber ja Kutsuplus ovat osoittaneet, että asiat voidaan teknisesti tehdä. Tarkoituksenamme on tehdä pohjoismaisesta mallista kansainvälinen standardi, missä rajapintojen avaaminen tapahtuu samalla tavalla kaupungista ja maasta riippumatta, Raine Hermans kertoo.

– Valinnan perusteet ja intressit käyttää julkista liikennettä tulevat muuttumaan. Liikkuminen demokratisoituu, nyt se on pitkälti ylhäältä suunniteltua ja rajoituksiin perustuvaa. Olisi parempi, että ihmiset käyttäisivät joukkoliikennettä siksi että se on nopeaa ja helppoa, eikä siksi että auton omistaminen on rajusti verotettua ja tietullit estävät ajamasta kaupunkiin.

– Vihreämpi liikenne on nouseva arvo, mutta meidän pitäisi päästä liikenteen manageerauksesta liikenteen leadershippiin. Käyttäjät haluavat olla itse aktiivisia. Nykyisin reittioppaassa vaihtoehtoisina kuljetusmuotoina ovat bussi, raitiovaunu, juna ja metro. Tulevaisuudessa valinnat voivat olla vaikka halvin, nopein, vihrein. Matkustaja voi vertailla onko hinnassa nopeimman, vihreimmän tai halvimman välillä eroa. Päätösperiaatteista tulee läpinäkyvämpiä, ensisijaisin kysymys ei enää olisikaan millä välineellä liikkuu, vaan pääseekö kulkija liikkumaan sujuvasti, edullisesti ja ympäristöystävällisesti kulloisenkin käyttötarpeensa mukaan, Raine Hermans summaa.