Selkeys, siisteys ja johtaminen. Muun muassa nämä asiat korostuivat, kun sadat Ylivieskan seudun yritykset ja organisaatiot etsivät kolmen vuoden aikana tapoja parantaa työhyvinvointia.

Kehitettävää löytyi niin fyysisen kuin henkisen työhyvinvoinnin puolelta. Selkeys ja siistiys osuivat molempiin: sotkukin lisää kiireen tunnetta, kun taas siivo työympäristö tuntuu hallittavammalta, sanoo projektipäällikkö Pirjo Jylhä-Ollila Ylivieskan seutukunnasta.

– Jos työkalut ovat siellä sun täällä ja työpisteessä ylimääräistä, se tuo hämmennystä ja voi jopa aiheuttaa ristiriitoja työntekijöiden välille, Jylhä-Ollila konkretisoi.

Työolosuhteissa ja -järjestelyissä päästiin usein eteenpäin pienillä muutoksilla, kuten työkierrolla tai ergonomiaan satsaamalla. Joskus taas selkeys vaatii isompia investointeja. Mukana ollut Vieskan Elementti hakee konkretiaa tuotantohallista: miten materiaali virtaa, miten työpisteet on järkevä sijoittaa. Suunnitellut muutokset pannaan täytäntöön vuodenvaihteessa, kertoo toimitusjohtaja Johanna Rautakoski.

Henkisellä puolella selkeyttä vaativat työasiat: vastuut ja velvollisuudet.

– Mitä selkeämpi on työsarka, sitä vähemmän painetta tulee häslingistä, sanoo Jylhä-Ollilla.

Yli 50-vuotiaat eivät olleetkaan huonokuntoisia

Tuottava työ -hankkeessa oli mukana satoja työntekijöitä lähes 90 yrityksestä ja organisaatiosta Ylivieskan seudulla. Mukana oli niin kunnan yksiköitä kuin palvelualan yrityksiä ja tuotannollisia firmoja. Lievä enemmistö mukana olleista oli miehiä.

Hankkeen lähtöajatus oli ryhtyä etsimään keinoja pidentää työuria. Projektipäällikkö Jylhä-Ollilan yllätti se, että pääkohderyhmäksi ajatellut yli 50-vuotiaat olivatkin jopa paremmassa kunnossa kuin nuoremmat. Niinpä työyhteisöjä vietiin eteenpäin kokonaisuuksina.

Tuottava työ -hankkeen päätöstilaisuudessa pääsi muun muassa testaamaan, millainen oma puristusvoima on keskiarvoon verrattuna. Pirjo Jylhä-Ollila

Hanke vahvisti ajatusta siitä, että fyysinen kunto on tärkeä ja siihen satsaaminen kannattaa. Työntekijät saivat myös hyvinvointivalmennusta, ja testit näyttävät, että sekä aerobinen että lihaskunto paranivat hankkeen aikana.

Osassa yrityksiä myös ilmapiirin parani, sairauspoissaolot vähenivät ja tuotanto tehostui.

Hyvä johtaminen vaatii jaksavan esimiehen

Työhyvinvoinnille tärkeitä ovat selkeyden lisäksi johtaminen ja esimiestaidot. Työntekijät kaipaavat oikeudenmukaisuutta, toimivaa tiedonkulkua ja pelisääntöjä sekä palautetta.

Esimiehellä taas pitää olla riittävät voimavarat, jotta hän voi vastata näihin odotuksiin, sanoo Vieskan Elementin toimitusjohtaja Johanna Rautakoski.

Hänen lähtökohtansa oli, että työntekijöiden hyvinvointi perustuu hyvään johtamiseen ja mahdollisuuksiin vaikuttaa omaa työtään koskeviin asioihin. Rautakoski pääsi hankkeessa toimitusjohtajien vertaisryhmään, josta kokee saaneensa paljon uutta. Hän on myös järjestänyt firman sisällä esimiehille tilaisuuksia, jossa pohdittiin johtamista.

Työpaikan ilmapiiriä taas tutkittiin kyselyllä, jossa kysyttiin asioita laidasta laitaan. Tulosten tultua istuttiin alas ja mietittiin porukalla, mitä kolmelle huonoimmaksi koetulle asialle voisi tehdä.

– Itsellä voi loppua mielikuvitus, miten asioita lähdetään parantamaan. Nyt työntekijät miettivät itse, kuinka asiat pitäisi hoitaa. Siitä saa hyvän tiekartan, sanoo Rautakoski.

Hän uskoo, että työntekijöille tärkeää onkin nähdä asioiden kääntyvän konkretiaksi pelkän kyselyn sijasta. Seuraava kysely tehdään jo vuoden päästä, ja Rautakoski odottaa innolla, mihin suuntaan työhyvinvointi on silloin kehittynyt. Hanketta hän pitää erittäin hyvänä.

Myös projektipäällikkö on tyytyväinen kolmen vuoden tuloksiin, vaikka suoranaisia yllätyksiä hanke ei paljastanutkaan. Pirjo Jylhä-Ollila uskoo, että nyt yrityksillä on työkalupakki, jonka avulla ongelmiin tartutaan jatkossa herkemmin.