Somaliperheistä jo 47 prosenttia yksinhuoltajien harteilla – "Osasyynä voi olla moniavioisuus"

EROT Somaliliiton hallituksen puheenjohtaja on yksinhuoltajien määrän kasvusta huolissaan.Osa perheistä voi todellisuudessa olla moniavioisia, arvioi tutkija.

Helsingissä asuvien somalinkielisten yhsinhuoltajaperheiden osuus on kasvanut. Ilmiölle on tutkijan mukaan vaikea löytää syytä. ARKISTO/Päivi Tuovinen

Sanna Jompero

Somalinkielissä helsinkiläisperheissä yksinhuoltajien osuus on kasvanut. Kasvua viimeisen kymmenen vuoden aikana on ollut vajaa kymmenen prosenttiyksikköä, eli 41 prosentista 47 prosenttiin.

Saman verran, 47 prosenttia, on avioparin ja lasten perheitä.

Suomea puhuvissa perheissä yksinhuoltajien osuus eri perhemuodoista on 25 prosenttia.

Yhtenä syynä kasvuun saattaa olla somalitaustaisten vaikeudet sovittaa perinteisiä perherooleja elämäntilanteeseen, toteaa kaupungin tietokeskuksen tutkija Netta Mäki siteeraten norjalaistutkija A.I. Engebrigtsenin vuonna 2007 tekemää tutkimusta.

–Avioerot somalinkielisillä ovat hieman yleisempiä kuin kantaväestöllä, mutta aiheesta on vähän tietoa.

Lähes kaikki somalinkieliset yksinhuoltajaperheet ovat äidin ja lasten muodostamia perheitä. Yksinhuoltajuus ei aina johdu erosta. Osassa tapauksia perheen isä asuu ulkomailla tai on kuollut.

Tiedot käyvät ilmi kaupungin tietokeskuksen joulukuussa Kvartti-lehdessä julkaistusta artikkelista, joka käsitteli somalinkielisten hedelmällisyyttä ja perhekoon pienentymistä Helsingissä.

Myös somalimiesten korkea työttömyys ja toisaalta naisten työssäkäynti voivat uhata miesten perinteistä asemaa perheen elättäjänä.

–Sosiaaliturva voi osaltaan edesauttaa naisten mahdollisuutta taloudelliseen itsenäisyyteen ja sitä kautta auttaa pääsemään pois epätyydyttävästä liitosta, Mäki toteaa.

Suomen somalialaisten liiton hallituksen puheenjohtaja Arshe Said ei löydä syytä ilmiölle.

–Vaikea sanoa, mutta todella huolestuttavaa. Asiaa täytyy tutkia.

Said ei usko, että ilmiö selittyisi rooliristiriidoilla.

– Naiset tekevät töitä nykyään Somaliassakin. Ei heidän tarvitse sielläkään olla tänä päivänä enää vain kotona.

Moniavioisuus on Somaliassa yleistä. Tällä saattaa olla vaikutusta myös Suomeen.

–Osa yksinhuoltajaperheistä voi todellisuudessa olla moniavioisia perheitä. Mahdollinen toinen tai kolmas vaimo lapsineen saattaa muodostaa yksinhuoltajaperheen, jatkaa Mäki.

Helsingissä asuvien somalinkielisten perhekoko on tilastokeskuksen mukaan puolestaan pienentynyt 4,9 lapsesta 3,6 lapseen vuosina 2013–2015.

Said ei osaa suoraan löytää selitystä tähänkään ilmiöön, mutta arvelee sen johtuvan osin siitä, että Suomessa perheillä on keskimäärin vähemmän lapsia kuin Somaliassa.

Suomessa 23 vuotta asuneella Saidilla itsellään on kolme lasta. Said arvelee, että Somaliassa asuvilla perheillä on keskimäärin 3–5 lasta.

Kolmanneksi suurin kieliryhmä Suurin vieraskielisten ryhmä Helsingissä on äidinkielenään venäjää puhuvat. Venäläisten osuus on noin 17 000. Seuraavaksi tulevat virolaiset (11 900) ja somalialaiset (8 700). Näihin kolmeen kieliryhmään kuului 43 prosenttia koko kaupungin vieraskielisistä. Seuraavaksi suurimmat kieliryhmät ovat englanti, arabia ja kiina. Vieraskielisten osuus on kasvanut erityisesti kahden viimeisen vuosikymmenen aikana. 1990-luvun alussa Helsingissä asui noin 6 600 vieraskielistä. Tänä vuonna vastaava luku oli yli 88 000. Vieraskielisten osuus väestöstä Helsingissä oli vuoden alussa 14 prosenttia. Lähde: Helsingin kaupungin tietokeskus