Johtamisen tavat ja vaatimukset ovat muuttuneet radikaalisti vuosien saatossa. Kun Suomi kävi vielä idänkauppaa Neuvostoliiton kanssa, pitkät ja kosteat lounaat olivat maan tapa. Nykyjohtajilta vaaditaan kurinalaisuutta ja kovaa kuntoa, uunituore kirja painottaa.

– Johtajien ulkonäkö ja esiintyminen korostuvat nykyään ennennäkemättömällä tavalla. Nuorekkaat ja atleettiset ajokoirat valtaavat keulapaikat ja sysäävät rauhalliset bernhardilaiset syrjään.

Näin väittävät kaksi johtamisen professoria, Aalto-yliopiston Janne Tienari ja Lapin yliopiston Susan Meriläinen kirjassaan "Palvelukseen halutaan ajokoira".

Kirjan esipuheessa korostetaan, ettei kirjan hahmoilla tai esimerkeillä ole suoraa vastinetta oikeassa elämässä. Johtajien nimiä tai kuvia kirjasta ei löydy.

Professorien mukaan palvelukseen halutaan nimenomaan ajokoira. Se kun on sopusuhtainen ja ketterä. Kestävyyttä ja itsekuria löytyy.

– Se metsästää väsymättä mitä tahansa ja se lähtee metsälle kenen kanssa vain pääsee, professorit kirjoittavat.

Yle Uutisgrafiikka

Bernhardilainen taas näyttä mukavuudenhaluiselta ja laiskalta. Vähän flegmaattinen seurakoira lähinnä odottelee makupalaa eikä se metsästä.

– Nykybisneksessä bernhardilainen päätyy auttamatta sivuraiteelle. Ajokoira sen sijaan henkii oikeita asioita ja menestyy, professorit toteavat.

Atleettinen ajokoira on sutjakka

Kirjassa todetaan, että atleettisuus eli urheilullisuus on ajokoiran ulkoisista ominaisuuksista se kaikkein tärkein. Ja atleettinen ajokoira ei ole liian lihaksikas vaan sutjakka.

– Kun bernhardilainen kääntää kylkeä, ajokoira kuopii jo innokkaana maata. Hän tietää, että atleettisen kehon saa vain tekemällä, kirja kuvailee.

Ajokoira voi myös asentaa vuoteeseen ja iholleen antureita ja sensoreita tutkailemaan unen laatua. Tiedot lähetetään uraohjuksen älypuhelimeen analysoitavaksi.

Lapin yliopiston professori Susan Meriläinen kertoi Ylelle kirjan julkistamistilaisuudessa, että he ovat tehneet paljon tutkimusta aiheesta jo usean vuoden ajan.

– Eivät nämä ole todellakaan mistään omasta päästä keskittyjä juttuja, hän huomautti.

Ylen haastattelema johdon suorahakuyhtiö MPS:n toimitusjohtaja Marcus Herold kiistää, että ulkonäöllä olisi merkitystä johtajia valittaessa.

– Lähtökohtaisesti ei. Tietysti yleisellä siisteydellä on merkitystä, mutta lähtökohtaisesti ulkonäkö ei ratkaise henkilön valintaa, Herold sanoo.

Pituus on myös etu

Kirjan mukaan myös ihmisen painolla tai pituudella voi olla vaikutusta johtokerroksiin ylenemisessä.

– On itsestään selvää, että ylipainoisten ei kannata vaivautua. Ylimmän johdon ovet ovat heille auttamatta kiinni. Ylipaino on asia, jota ei muilla avuilla voi kompensoida. Johtaja ei saa olla lyhyt – mutta ei myöskään liian pitkä, kirjassa väitetään.

Herold myöntää, että pituudella voi olla merkitystä.

– On ehkä etu, kun on yli kaksi metriä pitkä, mutta ei se riitä. Kokonaisuus ratkaisee, hän huomauttaa.

Lopuksi kirjassa huomautetaan, että johtajan työstä on tullut epävarmaa. Kierrätyksessä onkin pakko olla hyvässä kunnossa ja liikkeessä: ajokoiran ulkonäkö ja dynaamiset esitykset auttavat löytämään sen seuraavan haasteen.

– Bernhardilainen ei pysy tässä vauhdissa mukana. Hän katoaa kuvasta jo ensimmäisessä kurvissa.