Ossi Ahola

Suomessa on viimeiset vuodet seurattu harvinaisen tarkkaan työllisyysasteen kehittymistä. Vähemmälle huomiolle on jäänyt pitkäaikaistyöttömyys. Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) mukaan pitkäaikaistyöttömyys on puolittunut vuoden 2016 huippulukemasta, joka oli 123 00 henkeä. Kesäkuussa pitkäaikaistyöttömiä eli yli vuoden yhtäjaksoisesti työttömänä olleita oli 63 800 henkeä.

Saavutus on merkittävä, sillä pitkäaikaistyöttömyyden purkaminen on aina vaikeaa, ja joitain vuosia sitten pitkäaikaistyöttömyyttä pidettiin melko yleisesti lähes ylitsepääsemättömänä ongelmana.

Vuoden 2017 puolivälissä tapahtui kuitenkin käänne, joka on monen tekijän summa. Vuoden 2017 alussa aloitettiin työttömien määräaikaishaastattelut pitkäaikaistyöttömiä painottaen. Haastatteluilla oli etenkin vuoden 2017 alkupuolella työnhakijarekisteriä päivittävä vaikutus. Pitkän taantuman jälkeen rekisterissä oli paljon ihmisiä, jotka olivat jo poistuneet työttömyyden piiristä.

Usein pitkäaikaistyöttömyyteen ei vaikuta se, että työmarkkinat alkavat vetää, vaan siinä tarvitaan erityistoimia. Haastattelujen välittömät vaikutukset työllistymiseen ovat olleet vähäisiä, mutta työllisyysvaikutusta on syntynyt sitä kautta, kun työttömät ovat haastattelujen jälkeen hakeutuneet palveluihin entistä enemmän.

Taustalla vaikuttaa monia muitakin politiikkapäätöksiä. Vuoden 2017 alussa tuli voimaan säädös, jonka perusteella pitkäaikaistyöttömiä saa palkata määräaikaiseen työsuhteeseen ilman eri perusteita. Samalla ansioturvan enimmäiskestoa lyhennettiin 300 tai 400 päivään työhistoriasta riippuen.

TEM:n tutkimusjohtaja Heikki Räsäsen arvioi pitkäaikaistyöttömyyden alenemisen ajoittumisen ja sen voimakkuuden muutoksen perusteella, että edellä mainituilla politiikkatoimilla tai ainakin joillain niistä on ollut vaikutusta.

Suuri merkitys on ollut myös sillä, että Suomen pitkäaikaistyöttömät ovat kansainvälisestikin vertailtuna hyvin varustettuja. Taantumassa nähtiin laajoja irtisanomisia, joiden kohteeksi joutui koulutettuja ihmisiä. Heidän edellytyksensä palata töihin olivat paremmat kuin niillä työttömillä, joilla ei työhistoriaa eikä koulutusta ole.

Pitkäaikaistyöttömyyden taklaamisessa on onnistuttu poikkeuksellisen hyvin. Työministeri Timo Harakka (sd) esitteli alkuviikosta ministeriönsä työllisyystoimia. Ne painottuvat työttömien valmennukseen, koulutukseen ja palkkatukeen. Pitkäaikaistyöttömyyden puolittamisesta Harakka voisi ottaa opiksi sen, että ikävältä kalskahtavia keinoja ei pidä pelätä. Muistissa on, että haastattelutkin nostattivat alussa suurta porua osassa työttömiä ja ay-liikettä.