– Suomessa glyfosaattia käytetään maataloudessa lähinnä suorakylvöpelloilla, jolloin peltoa ei tarvitse muokata mekaanisesti rikkakasvien torjumiseksi ennen kylvöä. Keväällä ennen kylvöä ja syksyllä sadonkorjuun jälkeen pelto käsitellään glyfosaattia sisältävällä rikkakasvientorjunta-aineella. Yleisin ja tunnetuin näistä on kauppavalmiste Roundup, dosentti Marjo Helander taustoittaa.

Myös rehuksi käytettävät pellot voidaan käsitellä glyfosaatilla juolavehnän torjumiseksi ennen sadon korjaamista.

Suomen Akatemian rahoittamassa nelivuotisessa hankkeessa tutkittiin glyfosaatin vaikutuksia ei-kohde-eliöihin ekosysteemin eri tasoilla. Glyfosaattijäämät maaperässä kahden viikon varoajan jälkeen laskivat tuotantokasvien (härkäpapu, kaura, rypsi) siementen itävyyttä tai siementaimien kasvua.

Lue lisää: Glyphosate residues in soil affect crop plant germination and growth

Glyfosaatilla havaittiin vaikutuksia viiriäisiin

Pitkäaikaisessa (12 kk), kontrolloidussa kokeessa viiriäisille syötettiin glyfosaattikäsiteltyä ruokaa tai kontrolliruokaa. Tutkijat havaitsivat glyfosaattijäämiä sisältävää rehua syövien naaraiden sulkien kehityksen viivästyneen. Näiden lintujen munista kehittyi myös hieman vähemmän poikasia. Glyfosaattijäämiä löytyi sekä lintujen munista, rintalihaksista että maksasta. Lintujen ulosteesta löytyi erittäin suuria glyfosaattijäämiä. Tutkijat havaitsivat myös, että naaraslinnut suosivat glyfosaattikäsiteltyä ruokaa kontrolliruoan sijaan.

– Viiriäisillä tehtyjä kokeita ja niistä saatuja tuloksia voidaan verrata muihin kanalintuihin kuten broilereihin sekä luonnonvaraisiin lintuihin. Jos broilerintuotannossa käytetään rehua, jossa on glyfosaattijäämiä, tällä voi olla vaikutuksia ruoantuotantoketjussa. Kanankakkaa käytetään myös yleisesti puutarhoissa ja pelloilla, jolloin glyfosaattijäämillä lannoitteessa voi olla haitallisia vaikutuksia kasvien itämiseen ja kasvuun, Helander kuvaa.