Ruoka-ala työllistää tuoreen selvityksen mukaan Suomessa lähes 340 000 henkeä. Kuva: Tomi Kosonen

- Ruokako Suomessa kallista, ei todellakaan pidä paikkaansa, totesi Päivittäistavarakaupan (PTY) toimitusjohtaja Kari Luoto tiistaina Luonnonvarakeskuksen (Luke) ruoka-alan talousvaikutusselvityksen julkistuksessa.

Luotoa harmittaa, ettei ruuan hintaeroista Suomen ja muiden maiden välillä ole tuoreita tilastoja.

Viimeisimmät vertailutiedot ovat vuodelta 2015. Niistä käy Luodon mukaan ilmi, että Suomessa ruoka on Pohjoismaiden halvinta.

Kansanedustaja Sirkka-Liisa Anttila (kesk.) tuskitteli Luken tilaisuudessa sitä, miten Suomessa toisin kuin esimerkiksi Ranskassa ruokaa markkinoidaan vain halvalla hinnalla.

PTY:n Luodon mukaan myös ranskalaisissa hypermarketeissa näkee voimakasta hintamarkkinointia, kun taas pienissä lähikaupoissa mennään enemmän kysynnän perusteella.

- Siitä olen samaa mieltä, että Suomessa puhutaan liikaa ruuan hinnasta, Luoto sanoi.



Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erikoistutkijan Heli Kuusipalon mukaan ruokakasvatus ja sitä myötä ruuan arvostuksen nousu sisältyy uusiin ravitsemussuosituksiin.

Selvityksen perusteella ruoka-ala työllistää Suomessa lähes 340 000 henkeä, mikä on 13 prosenttia kaikista työllisistä.

Alan tuotannossa työskentelee noin 250 000 henkeä ja kotimaan hankintojen kautta välillisesti työllistyy lähes 90 000 henkeä.

Maan sisällä ruoka-alan työpaikkoja on eniten Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa.

- Varsinais-Suomessa on paljon maataloutta ja elintarviketeollisuutta. Uudellamaalla ruokaketjuun liittyvät palvelualat työllistävät monia, Luken tutkija Marja Knuuttila selvittää.

Suhteellisesti eniten ruoka-ala työllistää Pohjanmaan, Hämeen ja Savon maakunnissa.

Etelä-Pohjanmaalle ruoka-alalla on maakunnista suurin aluetaloudellinen merkitys.

Vihreän Langan päätoimittaja Riikka Suominen viritti keskustelua siitä, miten nopeasti ja laajasti ruoka-ala pystyy reagoimaan ruokatottumusten muutoksiin.

MTK:n puheenjohtaja Juha Marttila pohdiskeli, että kauran suosio on herättänyt Koskenkorvalla jo huolen ohran riittävyydestä.

- Kyllä sitä Koskenkorvaan aina ohraa riittää, Marttila jatkoi hymy suunpielessä.



Matkailu- ja ravitsemusalan yhdistyksen MaRan toimitusjohtaja Timo Lapin mukaan nyhtökaura- ja muu kasvisruokatrendit eivät juuri tunnu alan kokonaiskuvassa.

- Ehkä joillakin alueilla, kuten postinumerossa 00150 kasvisruuan suosio näkyy, mutta ei suuressa mitassa.

Elintarviketyöläisten liiton puheenjohtaja Veli-Matti Kuntonen varoitti ääripäistä liha- ja kasvisruokakeskustelussa.

- Monimuotoisuus on meidän valttimme.

MTK:n Marttila haluaisi seuraavaksi tietoa siitä, miten ruoka-ala on otettu huomioon maakuntastrategioissa.

Maran Lappi toivoo valtiovallalta lisää byrokratian purkamista, jotta ruoka-alalle saadaan lisää kasvua.

Kotimaisen ruokasektorin verokertymä ja työllisyysvaikutus -selvityksen rahoittivat Agronomiliitto, Elintarviketeollisuusliitto, Elintarviketyöläisten liitto, MaRa, MTK ja Päivittäistavarakaupan yhdistys.