Tästä on kyse Päihteiden käyttö on suurin syy huostaanottoihin Suomessa.

Arviolta kuusi prosenttia äideistä kärsii päihdeongelmista ja moni peittelee ongelmiaan leimaantumisen pelossa.

Raskaana olevan motivaatio päihteiden liikakäytön lopettamiseen on tavanomaista korkeampi.

Päihderiippuvuudesta toipunut kohtaa syyllistämistä, joka ei tutkimusten mukaan auta toipumisessa.

Päihdekuntoutukseen erikoistuneet ensikodit tarjoavat ympärivuorokautista tukea vauvaperheille.

Kun helsinkiläinen Satu, 30, synnytti esikoisensa yhdeksän vuotta sitten, vauva vietiin suoraan vieroitushoitoon. Satu ei ollut pystynyt lopettamaan opiaattien käyttöä raskausaikana.

– Edelleen kun ajattelen asiaa, syyllisyydentunne on aivan valtava.

Vauva kärsi pahoista vieroitusoireista ja morfiinihoitoa jatkettiin viikon ajan. Pysyvää vaurioita lapselle ei onneksi jäänyt.

Satu ei ole antanut vielä itselleen anteeksi ja hän uskoo, ettei moni muukaan antaisi, jos tietäisi hänen tarinansa. Siksi hän ei halua esiintyä jutussa omalla nimellään.

Satu kohtaa edelleen syyllistämistä kymmenen vuoden raittiuden jälkeen esimerkiksi terveydenhuollossa. Osa tuomitsee suoraan ja osa epäsuorasti kuittaillen.

– Esimerkiksi lääkärissä muista syistä käydessäni kysellään vieläkin, olenko käyttänyt jotain.

Satu kertoo ymmärtävänsä ihmisten reaktion päihdeongelmaisia vanhempia kohtaan. Hänen mukaansa syyllistäminen ei kuitenkaan auta, sillä taakka on jo valmiiksi valtava.

– Kukaan ei varmasti haluaisi sellaista tilannetta itselleen tai lapselleen.

Välinpitämättömyys on harvinaista

Ensikoti Orvokissa Oulun Haukiputaalla työskentelevä sosiaalityöntekijä Anna Lahtinen kertoo, että on hyvin harvinaista, että raskaaksi tullut päihderiippuvainen suhtautuisi tilanteeseensa välinpitämättömästi.

– Toisinaan päihdeongelmaisen voi olla niin vaikeaa kohdata ongelmaansa, että hän kieltää sen. Tämä voi näyttäytyä esimerkiksi ulkopuolisille välinpitämättömyytenä.

Lahtisen mukaan suurimmalle osalle lapsen odottaminen on niin merkittävä asia, että motivaatio raitistumiseen on hyvin korkea. Siksi odotusaika on myös tutkimusten mukaan hyvä tilaisuus raitistumiseen (siirryt toiseen palveluun) (Päihdelinkki).

Satu oli käyttänyt huumeita 14-vuotiaasta saakka. Raskaaksi hän tuli 21-vuotiaana.

Kun Satu sai selville, että hän on raskaana, oli hänen ensimmäinen ajatuksensa, että hän on kamala ihminen. Katkaisuhoidot eivät tehonneet, vaikka Satu olisi halunnut lopettaa huumeiden käytön.

– Mietin viime hetkiin saakka sitä, pidänkö lapsen. Pohdin, onko oikein synnyttää tällaisessa tilanteessa.

Sadun kosketus tavalliseen arkeen oli hukassa huumeiden käytön vuoksi ja lapsen isä oli vankilassa. Satu kuitenkin halusi uskoa, että voisi olla hyvä äiti ja päätti pitää lapsen.

– Halusin raitistua ja uskoin, että saisin asiat järjestykseen. Onneksi en siinä vaiheessa tajunnut, kuinka vaikeaa se olisi.

Satu sai tukea äidiltään ja kävi avohoidossa kaupungin päihdepalveluissa, kuten oli käynyt jo vuosien ajan. Raskausaikanakin fyysinen riippuvuus ja tutut ympyrät olivat kuitenkin liikaa, eikä Satu päätöksestään huolimatta pystynyt olemaan ilman aineita.

– Syyllisyys oli aivan hirvittävää, sillä tiesin koko ajan vahingoittavani viatonta ihmistä.

"Tärkeää oli, ettei kukaan tuominnut"

Lopulta päihdepalveluiden työntekijä ehdotti ensikotiin muuttamista. Ensikodeissa vaaditaan päihteettömyyttä mutta tukena ovat työntekijät ympäri vuorokauden.

Satu myöntyi heti ajatukseen ja paikka järjestyi nopeasti Ensi- ja turvakotien liiton ylläpitämään (siirryt toiseen palveluun) päihdekuntoutukseen erikoistuneeseen ensikotiin. Olo helpottui, kun Satu pääsi pois tutuista ympyröistä ja hän pystyikin olemaan ilman päihteitä loppuraskauden ajan.

Ensikodissa arki täyttyi rutiineista, ruoanlaistosta ja siivouksesta. Työntekijät tukivat vanhempia ja odottavia äitejä vuorovaikutukseen vauvan kanssa ja muilta äideiltä sai vertaistukea.

– Tärkeää oli, että ensikodissa oli muita samanlaisessa tilanteessa olevia, eikä kukaan tuominnut, Satu kertoo.

Lapsia ei tietenkään tehdä sen vuoksi, että raitistuttaisiin. Satu

Noin kuusi prosenttia äideistä on päihderiippuvaisia, mutta moni peittelee ongelmiaan raskaaksi tullessaan, koska pelkää leimautumista. Lahtisen mukaan suhtautuminen päihdeongelmista kuntoutuvaa kohtaan on merkittävä asia toipumisen kannalta.

– Tietoa päihteiden käytön riskeistä tulee jakaa, mutta syyllistäminen ja halveksunta eivät edistä toipumista. Tutkimusten mukaan arvostava kohtelu parantaa hoidon ennustetta ja lisää päihderiippuvaisen sitoutuneisuutta hoitoon.

Ensisijainen tavoite päihdekuntoutukseen erikoistuneessa ensikodissa on välttää lapsen huostaanotto. Päihteet ovat yleisin syy huostaanotoille.

– Vakava päihdeongelma aiheuttaa usein se, ettei lapsen tarpeisiin pystytä vastaamaan konkreettisen hoivan eikä turvallisuuden tunteen luomisen tasoilla, Lahtinen kertoo.

Lapsen ensimmäinen elinvuosi on merkittävä myös lapsen myöhemmän kehityksen kannalta, sillä silloin rakentuvat perusturvallisuuden tunne ja turvallinen vuorovaikutussuhde vanhempaan. Tilastojen (siirryt toiseen palveluun)(Ensi- ja tuvakotien liitto) mukaan kaksi kolmesta kuntoutuu ensikodissa niin hyvin, että pääsee kotiinsa lapsen kanssa. Loput joudutaan huostaanottamaan.

Taustalla turvattomuutta

Satu pysyi erossa päihteistä ja kotiutui ensikodista puolen vuoden jälkeen. Kaikki oli mennyt hyvin ja hän ajatteli pärjäävänsä. Kotona hän kuitenkin retkahti käyttämään huumeita tutussa porukassa.

– Yksinäisyys oli musertavaa. Pahimpia eivät olleetkaan fyysiset vieroitusoireet vaan se, että olin yksin ja jouduin kohtaamaan alkuperäisiä syitä päihderiippuvuuden taustalla.

Jo ensikodissa Satu oli alkanut ymmärtää, että huumeiden käytön taustalla olivat lapsuuden turvattomuuden kokemukset. Vanhemmat käyttivät runsaasti alkoholia ja Satu tunsi olonsa turvattomaksi.

– Ymmärsin, että päihderiippuvuuden taustalla oli halu kuulua joukkoon, koska olin aina tuntenut itseni vääränlaiseksi.

Päihderiippuvuuteen liittyvät Lahtisen mukaan usein mielenterveyden häiriöt ja monella on taustallaan traumaattisia kokemuksia.

– Päihdeongelmainen käyttää usein päihteitä omien tunteidensa säätelyyn, Lahtinen kertoo.

Ensikoti Orvokki on Suomen seitsemäs päihdeongelmiin erikoistunut ensikoti. Se avattiin lokakuussa Oulun Haukiputaalle. Paulus Markkula / Yle

Satu jatkoi retkahduksen jälkeen sinnikkäästi avopalveluissa käymistä ja katkaisi kokonaan yhteydenpidon huumeita käyttäviin ystäviinsä. Vähitellen ensikodissa käynnistynyt toipumisprosessi pääsi jatkumaan.

– Itselläni toipumista auttoi lapseni ja se, etten voinut keskittyä vain itseeni ja omaan tuskaiseen olooni.

Nykyisin Satu käy töissä ja on ollut raittiina kymmenen vuoden ajan. Lapsi on nyt kolmasluokkalainen ja Satu kertoo olevansa onnellinen siitä, että teki oikean päätöksen.

– Lapsia ei tietenkään tehdä sen vuoksi, että raitistuttaisiin. Luulen kuitenkin, etten olisi pystynyt raitistumaan pelkästään itseäni varten enkä ilman ensikotijaksoa.

Sadun mukaan pienillä sanoilla on ollut valtava merkitys toipumisessa. Mieleen jäi erityisesti synnytyksessä mukana ollut kätilö, joka lohdutti itkevää Satua sanoen, että kaikki voi mennä vielä hyvin.

– Kun ihminen haluaa muuttua, jostain sitä voimaa on saatava.