Olen helsinkiläinen syntyjäni. Kun saan joskus tontin myytyä, siirryn vähintään kaksi kuntaa kauemmas Helsingistä. Kotikaupunki on mennyt tässä, Östersundomissa asuva Tiina Auer sanoo painokkaasti ja viittaa tilanteeseen, jossa Helsinki on pitänyt reilut kymmenen vuotta sitten Sipoolta viemäänsä aluetta.

– Helsinki otti meidät rakennusreserviksi. Nyt olemme reservaatti joka näivettyy, arvioi puolestaan toinen östersundomilainen Jukka Paatero.

Auer ja Paatero kuuluvat molemmat Östersundom-seuran hallitukseen. Seura on koittanut käydä epätoivoista Daavid vastaan Goljat -mallista taistelua Helsinkiä vastaan, saadakseen kotiseutunsa kehittämiseen kohtuutta.

Östersundomilaiset Jukka Paatero ja Tiina Auer ihmettelevät Helsingin viivyttelyä kaapatun alueen kanssa. ”Jos asuttuja tontteja olisi ruvettu silloin heti kaavoittamaan, niin alue olisi saanut kasvaa nätisti”, Auer sanoo. MATTI TANNER

Tähän mennessä tuloksena on lähinnä kalliita valituksia, joista viimeisin on käsittelyssä korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Valitus koskee Helsingin asettamaa tiukkaa rakennuskieltoa, joka on ollut voimassa kymmenen vuotta ja jota kaupunki juuri jatkoi viidellä vuodella.

– Sitten on lain sallimat 15-vuotta täynnä. Mutta kaupunkihan varmasti pystyy sen jälkeen vielä vuosia vitkuttelemaan tilannetta erilaisilla konsteilla, Auer arvioi.

Vieressä nyökyttelee Tarja Liljander, joka myös kuuluu seuran hallitukseen. Hän kertoo muuttaneensa Östersundomiin kaksikymmentä vuotta sitten ja olleensa kymmenen vuotta tyytyväinen sipoolainen. Sitten kaikki muuttui.

Kaikki kolme ovat yhtä mieltä siitä, että Helsingin päätös jäädyttää kaikki rakentaminen Östersundomiin tehtävän kaavoituksen ajaksi on järjetön, ja vuosien aikana se on vaikuttanut karusti paikallisten omakotitonttien arvoon.

– Tonttien arvoista on enää jäljellä ehkä puolet, Auer arvioi ja kertoo miten haki omalle isolle tontilleen poikkeuslupaa, jotta olisi voinut lohkoa tyttärelleen talonpaikan. Kovalla työllä lupa irtosi, mutta vain keskelle tonttia, jossa seisoo jo valmiiksi hänen talonsa.

– Tontin reunaan ei voi kuulemma rakentaa, koska ei tiedetä mitä sen viereen kaavoitetaan, Auer kertoo kaupunkisuunnitteluviraston erikoisesta päätöksestä.

Östersundomin alueen esitteestä selviää minne kaikkialle valtavia asukasmääriä on aiottu sijoittaa. Neljä eri asutuskeskusta rakentuisivat metroasemien ympärille. HELSINGIN KAUPUNKI

”Laillistettu ryöstö”

Pienen ja idyllisen Östersundomin mullistukset alkoivat reilut kymmenen vuotta sitten, kun Helsinki kaappasi valtion tuella Sipoolta lisää maata itselleen. Tätä ennen Sipoossa laitettiin hanttiin mitä pystyttiin. Näkyvästi toiminut sipoolaisten ”Näpit irti Sipoosta” -kansanliike yritti romuttaa pakkoliitoksen.

Mikään ei kuitenkaan auttanut ja helsinkiläispäättäjien jo ainakin 1980-luvun lopulta unelmoima lisämaa Lounais-Sipoosta sai siunauksen kun Matti Vanhasen (kesk) johtama hallitus päätti äänin 8-4 liitoksesta. Tulos oli selvä, vaikka peräti neljä ministeriä jääväsi itsensä asiasta.

Tyrmistyneet sipoolaiset kutsuivat kovalla kiireellä tehtyä päätöstä ”laillistetuksi ryöstöksi”. Östersundomin 30 neliökilometrin kaistale liitettiin virallisesti osaksi Helsinkiä vuoden 2009 alussa.

– Täällä oli silloin todella synkät tunnelmat, eikä niistä ole oikein toivuttu. Itselleni se kävi pahasti terveyden päälle ja lähdinkin kahdeksi vuodeksi maailmalle välillä. Vuokrasin talon tyttärelle, Tiina Auer muistelee.

Palveluja on Östersundomissa tarjolla K-kaupan ja muutaman yrityksen verran. Loput pitää hakea kaukaa Vuosaaren suunnalta. MATTI TANNER

Tämän jälkeen suurimmat tunteet kuntien päättäjien kesken ovat kuitenkin rauhoittuneet. Nyt Helsinki on Sipoon ja Vantaan kanssa yhdessä valmistellut jo useamman vuoden yleiskaavaa, jolla iso Sipoonkorven kansallispuiston eteläpuolelle jäävä rannikkokaistale muutetaan 80 000 - 100 000 asukkaan kaupunginosaksi.

Nykyään koko tätä suunnittelualuetta kutsutaan yhteisesti Östersundomiksi. Mukana ovat Helsinkiin liitetyn alueen lisäksi Vantaan Länsimäki ja Länsisalmi, sekä Sipoon Majvikin alue.

Östersundomilainen kauppapuutarhuri pystytti viime vuonna alueen yleiskaavaa vastustavan näyttävän kyltin. Useita kasvihuoneita omistava yrittäjä pelkää yleiskaavan viherkäytävien laajennuksen vievän häneltä osan elinkeinosta. MATTI TANNER

Kylätielle kerrostaloja

Neljä metroasemaa, tiiviitä kerrostalokortteleita niiden ympärille, väljempiä erilaisia pientaloalueita näiden kehykseksi. Pikkukaupungin tunnelmaa meren rannalla Sipoonkorven kansallispuiston kainalossa, mutta kuitenkin nopeat yhteydet Helsingin keskustaan, lentokentälle ja Kehä III:n suuntaan. Kaikki rakentaminen toteutettu uusimmalla ympäristöystävällisellä tekniikalla, joka ei kuormita luontoa.

Näin upeaksi paikaksi Östersundomia kuvaillaan Helsingin, Sipoon ja Vantaan yhteisessä esitteessä. Samassa yhteydessä myös esitellään huikeita yhteensä 80 000-100 000 asukkaan lukuja eri alueille, jotka nyt ovat pieniä kyliä tai vain peltoa ja metsää.

Idyllinen Kappelintie johtaa Östersundomin vanhalle kirkolle. Alueelle suunnitellaan metroasemaa ja sen ympärille 2500-3500 asukasta. MATTI TANNER

Tällä hetkellä Östersundomin Kappelintie johtaa Helsingin vanhimmalle jo vuonna 1754 valmistuneelle kirkolle. Kauniin kylätien varressa on muutaman kymmenen isoa omakotitaloa ja kaksi hevostilaa. Kaiken tämän tilalle on Helsinki suunnitellut 2500-3500 asukkaan aluetta. Lähelle tulisi metroasema ja sen ympärille tiivis kerrostaloalue. Tätä reunustaisivat toisiinsa kiinni rakennetut kaupunkipientalot, sekä sen jatkona tiivis pientaloalue.

Tiina Auer (vas.), Tarja Liljander ja Jukka Paatero kuuluvat Östersundom-seuran hallitukseen, joka on yrittänyt saada Helsingin alueelle langettamaa rakennuskieltoa kumottua. Kaupunki jatkoi kieltoa juuri viidellä vuodella. MATTI TANNER

”Odotustilanteessa”

Metroasemien ympärille rakennettavia taajamia suunnitelmissa on kaavassa aseteltu Östersundomin lisäksi Helsingin puolen Sakarinmäkeen, Vantaan Länsisalmeen, sekä Sipoon Majvikiin. Tänne asti Helsingin nykyistä Mellunmäkeen ulottuvaa metrolinjaa haluttaisiin jatkaa. Valtavan asukasmäärän lisäksi alueelle on kaavailtu 15 000 - 30 000 työpaikkaa. Nyt koko kolmen kunnan alueella on asukkaita noin 6 000.

Östersundomin alueen kaikessa suunnittelussa onkin lähdetty siitä, että itäinen metro saadaan joku päivä tehtyä. Helsinki toivoo taloudellista tukea itämetroon niin Vantaalta kuin Sipooltakin. Kovin lähitulevaisuutta tämä ei kuitenkaan näytä olevan kun länsimetron jatko-osuuskin on vielä pahasti kesken Espoossa. Kokonaan maan alle rakennettavaan länsimetroon on myös saatu uppoamaan valtavia summia rahaa suunniteltua enemmän.

Sipoon puolelta löytyvään keskeneräiseen Sipoonrantaan piti tulla noin 250 asuntoa. Suunnitelluista asunnoista noin puolet jäi kuitenkin rakentamatta, koska ne eivät menneet kaupaksi. Jos itämetro joskus toteutuu, sen viimeisin asema tulee Sipoonrannan viereen Majvikiin. MATTI TANNER

Östersundomin projektinjohtaja Ari Karjalainen Helsingin kaupunginkansliasta myöntääkin, että itämetrosta ja Östersundomin laajemmasta rakentamisesta voidaan edes haaveilla vasta joskus 2030-luvulla.

– Vähän se on odotustilanteessa nyt. Asuntorakentaminen suuremmassa mittakaavassa on sidoksissa siihen raidepäätökseen, Karjalainen toteaa Östersundomin tilanteesta.

Karjalainen muistuttaa, että nykyään Helsingissä rakentamisen suurin juttu on tiivistäminen ja täydennysrakentaminen, jossa kantakaupunkia tilkitään korkeilla taloilla ja laajennetaan läheltä löytyville alueille. Näin ovat päättäjät linjanneet, joten sivussa olevan Östersundomin aika tulee joskus aikanaan kun tarvetta on - jos on, voisi moni epäilijä lisätä.

– Tällä hetkellä tiivistämisellä ja täydennysrakentamisella pärjätään aika pitkälle, hän toteaa.

Östersundomin alueella on paljon suojeltuja ja luontoarvoiltaan tärkeinä pidettyjä kosteikkoja. Kuvassa näkymä Karhusaaren sillalta. MATTI TANNER

Luontoalueista riitaa

Helsinki, Sipoo ja Vantaa hyväksyivät viime vuoden lopussa yhteisen yleiskaavan Östersundomin alueelle. Kuntien omien päätösten lisäksi niiden yhteinen toimikunta siunasi kaavan.

Suunnittelua jarruttaa kuitenkin vahvasti pitkä kiista Östersundomin luontoalueista. Yleiskaavaa ohjaavasta maakuntakaavasta on tehty useita valituksia ja Helsingin hallinto-oikeus asetti Östersundomia koskevan Uudenmaan toisen maakuntakaavan täytäntöönpanokieltoon lokakuussa.

Uudenmaan ely-keskus ja useat ympäristöjärjestöt ovat kritisoineet erityisesti luontoarvoiltaan herkkänä pidetyn Salmenkallion alueen jättämistä selvitysalueeksi maakuntakaavassa. Östersundomin alueella riittää myös muita merkittäviä luontokohteita ja erilaisia luontoarvoihin liittyviä selvityksiä on vuosien mittaan tehty jo yli kaksikymmentä.

Kuntien yhteisen toimikunnan mukaan Östersundomin yleiskaava voitiin kuitenkin hyväksyä voimassa olevasta maakuntakaavasta poiketen. Poikkeaminen oli toimikunnan mukaan perusteltua, koska Östersundomin alueella nyt voimassa olevat maakuntakaavat eivät vastaa maakuntakaavoituksen nykyisiä tavoitteita.

Kiista sai vielä lisää väriä, kun Uudenmaan ely-keskus päätti valittaa yleiskaavastakin. Helsingin hallinto-oikeudesta kerrottiin Iltalehdelle äskettäin, että kaikkien Östersundomia koskevien valitusten käsittely on vielä kesken ja päätökset niistä tulevat loppuvuoden aikana.

Ari Karjalainen kertoo, että valituksissa on kyse erityisesti Östersundomissa sijaitsevien arvokkaiden Natura-alueiden ympärille jäävistä suoja-alueista.

– Ely-keskus haluaisi isompia suojavyöhykkeitä Naturan ympärille. Kaupungilla taas haluttaisiin panostaa rakentamiseen.

Östersundom-seuran hallituksen jäseniltä luontoarvojen jyrääminen ei kerää ymmärrystä.

– Tämä on ainutlaatuinen alue, kannattaako tätä jyrätä asfaltin alle, Tiina Auer kysyy.

– Voisiko joku tulla vihdoin katsomaan, voiko tänne oikeasti rakentaa, hän jatkaa tuskastuneena.

Östersundomista pääsee bussilla lähimmälle metroasemalle. Tänä vuonna tulleessa HSL:n lippu-uudistuksessa paikalliset kuuluivat häviäjiin, sillä alue laitettiin muusta Helsingistä poiketen C-vyöhykkeeseen, josta pitää ostaa kallein mahdollinen matkalippu. Valitukset aiheesta eivät ole tehonneet. MATTI TANNER

Sittenkin pikaratikka?

Kovaa vääntöä on ollut myös siitä, mistä metro voitaisiin linjata: suoraan Natura-alueiden läpi vai pohjoisempaa. Pohjoista linjausta pidettiin aluksi arvokkaiden luontoalueiden kannalta hyvänä. Selvityksissä kuitenkin paljastui, että se olisi huomattavasti kalliimpi haastavamman maaperän takia.

Nyt hyväksytyssä kaavassa itämetro kulkee Natura-alueiden läheltä niiden pohjoispuolelta, koska sen ei nähdä tuottavan merkittävää haittaa luonnolle. Lopullista päätöstä kulkeeko metro maan päällä vai alla ei ole.

– Itämetron linjaus on nyt yleiskaavassa, joten kyllä sen suunnittelu aloitetaan lähiaikoina, Ari Karjalainen toteaa.

Hän väläyttää myös mahdollisuutta, että huomattavan kalliista ja kiistaa aiheuttavasta metrosta voisi jopa alkuvaiheessa luopua ja rakentamisessa tukeuduttaisiinkin ensin vain pikaraitiotiehen. Rakentamisen hinta putoaisi rajusti ja se saataisiin käyntiin nopeammin. Pikaraitiotielle on jätetty varaus uudessa yleiskaavassa.

– Se olisi luokkaa viidesosa metron hinnasta. Toki sen ympärille tulisi vähän erilaista kaupunkia. Meidän kaupunkisuunnittelun laskelmien mukaan se ei kuitenkaan riitä, vaan metron kapasiteetti tarvitaan. Toki tästä on eriäviäkin mielipiteitä, Karjalainen sanoo.

Kaappauksen myötä Helsinki sai myös Östersundomin 1754 valmistuneen kirkon alueelleen. Rakennus kuuluu nyt kaupungin vanhimpiin. MATTI TANNER

Kiertotalouden mallimaa

Vaikka ison mittakaavan rakentamista saadaan Östersundomin alueella odottaa vielä ainakin yli kymmenen vuotta, on kahdella sen alueella pienempi rakentaminen mahdollista jo lähitulevaisuudessa. Toinen näistä on Karhusaaren pohjoisosa, johon suunnitellaan pienempää täydennysrakentamista.

Porvoonväylän pohjoispuolelle Helsingin puolelle jäävälle Norrbergetin alueelle kaavaillaan sen sijaan isoa yritysaluetta, joka olisi keskittynyt kiertotalouteen.

– Bio- ja kiertotalouspuistoa sinne ollaan mietitty. Teemoina olisivat ruoka ja uusiutuva energia. Siihen olisi selkeää tarvetta, koska Helsingin puolella yritystontit ovat sellaisia mitä meillä ei ole tarjota, Ari Karjalainen kertoo.

Kiertotalous onkin valittu keskeiseksi teemaksi koko Östersundomin suunnittelussa ja toteutuksessa. Vihreän ajattelun halutaan lyövän läpi kaikessa, siten ettei kaupunki kuormita ympäristöä, vaan jalostaa päästöt raaka-aineeksi. Samalla Östersundomista halutaan kokeilualue, jossa voidaan vuosikymmeniä kestävän rakentamisen aikana tutkia ja kehittää toimivia ympäristöä säästäviä menetelmiä.

Karjalainen uskoo, että valituskierteen jälkeen Östersundomin yleiskaavan vahvistuttua ensimmäiset asemakaavat voitaisiin saada vietyä loppuun vuonna 2022. Tämän jälkeen Norrbergetin yritysalue ja Karhusaaren täydentäminen voisivat avata koko ison alueen rakentamisen. Toki näihinkin suunnitelmiin saattaa vielä tulla pahasti jarrua, jos mitään päätöstä itämetrosta ei ole.

– Se on sitten tulkintapäätös, että tarvitaanko raidepäätös Karhusaareen, Karjalainen sanoo.

Helsinki on ostanut paljon maita Östersundomista ja omistaa nyt noin 60 prosenttia liitetystä alueesta. Kuva Vantaan puolelta, jonne Länsisalmen alueelle on suunniteltu 6500-8000 asukkaan aluetta. MATTI TANNER

Kymmenien vuosien työmaa

Östersundomin alueen suunnitelmissa on varauduttu, että pääkaupunkiseudun uuden pientalovaltaisen ”tulevaisuuden kaupungin” rakentaminen kestäisi jopa vuosikymmeniä. Vaikka rakentaminen aloitettaisiin yhtä aikaa kaikissa neljässä taajamassa, valmista olisi vasta joskus vuoteen 2060 mennessä.

– Östersundomin kohtalo riippuu siitä miten valitukset menevät ja kysyntä kehittyy, projektipäällikkö Karjalainen linjaa.

Paikalliset ovat puolestaan ihmeissään, miksi heitä pidetään ”löysässä hirressä”. He kertovat miten alueelta lapsiperheet muuttavat pois, koska palveluja on vähän ja kaikki rakentaminen on jumissa.

– Kyllä nyt kaavoittamisen edes yksityisten maille voisi aloittaa nopeasti. Muuten kaikki tämä kärsiminen on ollut tavallaan turhaa, Tiina Auer toteaa vuosien odottelusta.

– Inhimillinen kuva on nyt unohtunut. Helsinki voisi todeta tehneensä virheen ja palauttaa alueen Sipoolle, Jukka Paatero toteaa puolestaan.

Östersundomin alueen läpi johtaa Uusi Porvoontie, jonka eteläpuolelle metrolinja on nyt piirretty. MATTI TANNER