Jopa 60 000 henkilötyövuotta, kahdeksan miljardin edestä taloudellista toimeliaisuutta, massoittain uusia koteja ja päärautatieaseman ahdas ratapiha tolkulliseen käyttöön – tätä kaikkea lupaa tuore selvitys Pisara-radan vaikutuksista. Helsingin seudun liikenne toivoo, että laskelmat vakuuttavat uuden hallituksen siitä, ettei kyseessä ole helsinkiläisten kallis hassutus, vaan välttämätön ratkaisu koko Suomen kiskoliikenteen sujumiselle ja maan tempomiselle lamasta.

Helsingin kallioihin kaavailtu lähiliikenteen Pisara-rata on ollut pääkaupunkiseudun liikennesuunnittelijoiden ykköstoiveena jo iät ajat. Edellisen hallituksen aikana näytti jo siltä, että veturi nytkähtää liikkeelle, mutta punakynä kävi. Viime tingassa valtio sentään sai haetuksi EU-tukea, jolla pitäisi kattaa viidennes Pisaran miljardin euron kuluista. Päätöstä näistä rahoista odotellaan heinäkuussa.

Vaikka tukirahat Suomen tilille rapsahtaisivatkin, ei Pisaran tulevaisuus ole sillä taputeltu. Valtion pitäisi kaivaa kuihtuvasta kassastaan 60 prosenttia Pisaran hinnasta. Uusi pääministeripuolue Keskusta on jo kiirehtinyt tuomitsemaan koko hankkeen liian tyyriinä. Lisäksi puolueen riveistä on huomauteltu, että helsinkiläisiä on hellitty jo ties millä länsimetroilla ja nyt on muun Suomen vuoro. Helsingin seudun liikenteessä uskotaan silti, että uusi selvitys osoittaa kiistatta, että Pisaran rakentamispäätöksestä hyötyisi koko maa, eikä mitään vastakkainasettelua ole.

"Työllisyysvaikutukset huikeita"

Tähän asti kannattavuuslaskelmia niin Pisarasta kuin muistakin liikenneinvestoinneista on tehty summailemalla ensisijaisesti matkustamiseen käytettyä aikaa. Nyt HSL teetti Deloittella selvityksen, johon mallia haettiin Tampereen tunnelityömaista. Niissä kalliiden hankkeiden vaikutuksia on arvioitu vuosikymmeniksi eteenpäin mahdollisimman laajalla yhteiskunnallisella tutkalla.

Pisararadan vaikutusarvioinnissa tutkittiin sekä rakennusaikaisia vaikutuksia että radan valmistumisen kerrannaisvaikutuksia tulevien 30 vuoden aikana. Selvityksen mukaan varsinainen rakentaminen toisi töitä 10 000 henkilötyövuoden verran ja 1,5 miljardin tuotoksen investoinnille. Tästä rahapotista pääkaupunkiseudulle jäisi alle kolmannes ja yli 40 prosenttia menisi muualle Suomeen välivalmisteiden ja raaka-aineiden sekä rakennusmateriaalien tilauksiin; tunnelin varustamiseen. Työvuosista yli puolet olisi rakennusteollisuuden hommia kaukana pääkaupunkiseudun humusta.

Minä olen aina elänyt kulttuurissa, jossa Suomi on ollut maa, jossa sopimuksia noudatetaan. HSL:n hallituksen puheenjohtaja Risto Rautava

Vielä isommista rahoista selvityksessä puhutaan, kun rata saadaan aikanaan käyttöön. Pisaran uskotaan lisäävän asuntorakentamisen kokonaistuotantoa 6,5 miljardin edestä, se taas toisi työllisyyttä yli 48 000 henkilötyövuotta. Näistä töistä yli puolet tehtäisiin pääkaupunkiseudun ulkopuolella, jossa talonrakennusteollisuus on vahvaa. Pisaran kova vaikutus asuntotuotantoon perustuu oletukseen, että aseman seutujen vetovoima ja maan arvon nousu kasvattaa tai ainakin aikaistaa rakennustuotantoa viisi prosenttia vuosittain. Helsingin seudun liikenteen hallituksen puheenjohtaja, kokoomuksen Risto Rautava oli luvuista iloisesti järkyttynyt.

– Odotin kyllä paljon, mutta ihan piti soittaa tutkijalle, että ovatko nämä ihan hatusta tempaistuja arvioita. Taisi loukkaantua. Tässä ovat kuitenkin olleet Suomen kovimmat asiantuntijat asioita selvittämässä. Nyt on ainakin hyvin selvää, että tämä ei ole mikään Helsingin hanke. On varmasti muitakin liikennehankkeita, joista voidaan saada samanlaisia tehoja rakennusaikana, mutta ei vaikkapa jonkun metsätyömaalle vievän tien varteen rakenneta taloja seuraavien kymmenien vuosien ajan. Kaikkiin hankkeisiin ei myöskään voi saada EU-rahoitusta.

Asuntorakentamisen luvut tuntuvat optimistisilta, mutta Rautava muistuttaa, että suunnitelmista on mustaa valkoisella ja nimet alla. Kaavoituksesta on sovittu valtion ja kuntien aiesopimuksella paketissa, jossa liikenneinvestoinnit ja asunnot on leivottu samaan MAL-sopimustaikinaan. Se sitoo vuoteen 2019, ellei uusi hallitus muuta päätä.

– Minä olen aina elänyt kulttuurissa, jossa Suomi on ollut maa, jossa sopimuksia noudatetaan. Ja onhan tuleva pääministeri Sipiläkin sanonut, että sopimuksista pidetään kiinni.

Vetkuttelu hirvittää seudun liikennepäättäjiä

HSL:n mukaan Pisara on pakko toteuttaa joka tapauksessa ennemmin tai myöhemmin. Päärautatien ratapiha on jo nyt tukossa ja sekä lähi- että kaukoliikenne altis häiriöille. Lähiliikenteen siirtäminen Pisaran tunneleihin lisäisi toimintavarmuutta, yhdistäisi idän ja lännen kiskot ja raivaisi tilaa tulevien vuosikymmenien kaukoliikenteen kilpailutilanteellle. Silloin useamman operaattorin kalustolle pitää löytyä paikka ratapihalta. Liikennesuunnittelijoiden piirustuspöydillä pitää valmistautua myös kaukaisissa haaveissa siintäväänTallinnan-tunneliinja vähän realistisempaan Espoo-Salo -rataan.

Hallitusneuvotteluihin lähettäisin sellaisia terveisiä, että kun tasavallassa etsitään työtä ja tuottavia hankkeita, niin tässä sellainen on HSL:n hallituksen puheenjohtaja Risto Rautava

Prosentin vuositahtia kasvava väestö sitä paitsi tarvitsee väistämättä lisää kiskoja alleen, koska kaikki eivät mahdu niemellä yksityisautoilemaan, eikä jokaisesta ole pyöräilijäksi. Pisarapäätöksen mahdollinen lykkääntyminen huolestuttaa HSL:ssä, sillä rakentamispäätöksestä avajaisjuhliin menee tämän hetken arvion mukaan noin seitsemän vuotta. Sinä aikana liikenne ehtii puuroutua entisestään. Risto Rautava uskoo, että uusi hallitus ymmärtää Pisaran tarpeellisuuden – ja viime päivien spekuloinnista huolimatta myös sen, että pääkaupunkiseutu tarvitsee rivakasti myös radan tuomaa vauhtia asuntorakentamiseen.

– Kaupungistuminen jatkuu, se on fakta. Kolmannes Suomen bruttokansantuotteesta tehdään pääkaupunkiseudulla. Hallitusneuvotteluihin lähettäisin sellaisia terveisiä, että kun tasavallassa etsitään työtä ja tuottavia hankkeita, niin tässä sellainen on.

Jutun otsikkoa muutettu 8.5.2015. Jutun aiemmassa otsikossa kerrottiin, että pisararata toisi kymmeniä tuhansia työpaikkoja maakuntiin. Kyse on kuitenkin työvuosista. Lisätty myös maininta HSL:n selvityksestä.