Seppo Konttisen mukaan maatalouden ylituotantoa on kannatettu tukiaisilla vuodesta toiseen.

Tuore kirja kritisoi raskaasti viljelijöille maksettavia tukiaisia.

Kirjan mukaan maataloustukiaisten saajista yhä useampi asuu muualla kuin maaseudulla.

Kirjassa sanotaan talonpojan ympärille on koottu itse itseään ruokkiva syöttöputki. KARI PEKONEN

Toimittaja Seppo Konttisen kirjoittama kirja Kallis ruokakassi - Kuka nostaa Suomessa ruuan hintaa? pureutuu Suomen elintarviketuotantoon.

Konttinen kritisoi kirjassa raskaasti maaseudulle maksettavia tukia.

Vuoden 2016 Suomen valtion budjetissa viljelijöille maksettavia tukiaisia on kaiken kaikkiaan 972 miljoonaa euroa ja EU:sta tulevan rahan osuus 766 miljoonaa euroa.

- Kukaan ei ole uskaltanut laskea, kuinka paljon maataloussektorille on runsaan kahdenkymmenen vuoden aikana maksettu kansakunnan yhteisestä kirstusta, Konttinen kirjoittaa.

Konttisen mukaan kymmenien miljardien mammuttimaista laskua peitellään, eivätkä poliittiset päättäjät ole halunneet avata valtakunnan salaisuutta kansalaisille.

Kannattava bisnes

Kirjan mukaan maatalous on Suomessa kannattavaa.

Esimerkiksi Tilastokeskuksen tulonjakotilastojen mukaan maatalousyrittäjäkotitalouden käytettävissä oleva mediaanitulo oli vuonna 2013 yhteensä 58 543 euroa, kun palkansaajakotitalouksien oli 48 653 euroa. Konttinen kysyy, kuinka suuri osa tulonjaosta menee maataloustuen piikkiin.

Maatalouden hyvästä vireestä kertoo Konttisen mielestä myös peltomaahintojen nousu. Viidessätoista vuodessa peltomaan hinta on noussut 3053 eurosta 8013 euroon. Vuoden 2015 alkupuolella hehtaarihinta oli kohonnut jo 8500 euroon.

- Miten luvut ovat selitettävissä, jos maatalous ei kannata? Peltomaalla on kysyntää, joka nostaa maan hintaa, Konttinen kirjoittaa.

Maataloustuottajien Keskusliitto on kommentoinut korkeiden hintojen syövän suomalaisen maanviljelytalouden kannattavuutta.

- Miksi tilalliset ostavat jatkuvasti kallistuvaa peltomaata, jos maanviljely on kannattamatonta, Konttinen kysyy.

Moni saa tukea

Kirjan mukaan maataloustukiaisten saajista yhä useampi asuu muualla kuin maaseudulla.

Maatalousvirasto ei ole julkaissut kansallisten tukien saajien nimiä. Sen sijaan EU:n kautta maksettavat maataloustukien saajien henkliötiedot ovat julkisia.

Iltalehti kertoi maaliskuussa, että Hissi- ja liukuporrasyhtiö Koneen pääomistaja Antti Herlin sai vuonna 2016 yhteensä yli 400 000 euroa viljelytukea. Herlin on talousjulkaisu Forbesin listan mukaan Suomen rikkain ihminen.

Aiemmin tukia ovat saaneet Sammon Björn Wahlroos, Nokian entinen pääjohtaja Jorma Ollila ja maatalous- ja ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen (kesk) eivät saaneet maataloustukia viime vuonna.

Maaseutuviraston mukaan ilman tukia Suomessa ei olisi merkittävää maataloustuotantoa.

- EU:n maatalouspolitiikan tavoitteena on kehittää yhteisön maataloustuotantoa tasapainoisesti ja edistää maaseutualueiden elinvoimaisuutta. Ilman maatalouden ja maaseudun tukirahoitusta Suomessa ei olisi merkittävää maataloustuotantoa, laajaa elintarvikejalostusta eikä maaseutu pysyisi laajasti asuttuna, virasto kertoi vuonna 2017.

Juttua muokattu 18.4.2017 kello 09.34: korjattu vuonna 2016 viljelijöille maksettavien tukiaisten osuuksia. Toisin kuin jutussa alun perin sanottiin, EU:sta tulevan rahan osuus 766 miljoonaa euroa ei sisälly Suomen valtion maksamiin 972 miljoonan euron tukiaisiin. Yhteensä tukiaisia maksetaan siis reilut 1,7 miljardia euroa.