Deloitte & Touchen mukaan johdannaisten tappiot olivat tiedossa jo alkuvuodesta 2011. Siitä huolimatta Finavia teki raskaasti tappiollisia uusia sopimuksia vielä tämänkin jälkeen.

Tilintarkastusyhtiö Deloitte & Touchen mukaan Finavian hallitus ja ylin johto tiesivät kymmenien miljoonien eurojen tappiot aiheuttaneista johdannaiskaupoista jo varhaisessa vaiheessa.

Deloitte & Touchen kanta käy ilmi Helsingin käräjäoikeuteen toimitetusta kanteesta ja siihen liittyvistä vastakanteista. Tilintarkastusyhtiön mukaan Finavian hallitus ja johto tiesi 34 miljoonan euron tappioihin johtaneista johdannaiskaupoista ”jo ennen vuoden 2010 tilinpäätöstietojen valmistelua”.

– Yhtiön hallitus on ollut täysin tietoinen johdannaissopimusten tilanteesta jo ennen vuoden 2010 tilinpäätöstietojen valmistelua. Yhtiön hallituksessa ja tarkastusvaliokunnassa on lisäksi ollut edustettuna kattavasti eri alojen asiantuntijoita ja osaamista muun ohella pankki- ja rahoitusalalta. Johdannaissopimuksiin liittyvä markkinariski on siten ollut Yhtiön tiedossa…, kirjoittaa Deloitte & Touche Helsingin käräjäoikeudelle jättämässään lausumassa.

Valtaosa johdannaissijoitusten tappioista syntyi sopimuksista, jotka solmittiin vasta vuonna 2011. Kuitenkin jo vuoden 2010 tilinpäätöksessä todetaan, että johdannaisopimusten käypä arvo oli 13,5 miljoonaa euroa tappiolla. Vuoden 2010 tilinpäätös vahvistettiin maaliskuussa 2011. Vielä tämän jälkeen Finavia solmi useita johdannaissopimuksia, joista aiheutui merkittävä osa tappioista.

Finavia vaati tilintarkastusyhtiöltä 70 miljoonan euron vahingonkorvauksia oikeudessa. Valtionyhtiö Finavian mielestä Deloitte ei ollut kertonut yhtiön johdolle ja hallitukselle riittävän aikaisessa vaiheessa tietoa riskipitoisten johdannaisten hankkimisesta.

Deloitte & Touche ja Finavia sopivat riitansa oikeuden ulkopuolella joulukuun alussa. Sopimus on salainen, eikä sen sisällöstä ole tietoa.

Tilintarkastusyhtiö Deloitte & Touchen mukaan Finavian johto ja hallitus ovat tietäneet valtionyhtiön riskipitoisista johdannaissijoituksista jo hyvissä ajoin. Ote on Deloitte & Touchen käräjäoikeuteen toimittamasta vastauksesta. Yle Uutisgrafiikka

Finavia: Asiakirjojen julkistaminen vaarantaisi aiheuttaisi "vahingonvaaran"

Oikeuden asiakirjoista käy ilmi, että Finavia on pyytänyt tapauksen asiakirjojen laajaa salaamista. Finavia on vedonnut siihen, että kanteessa mainitaan useita liikesalaisuuksia.

Valtionyhtiö on ollut myös haluton toimittamaan vastapuolelle eli Deloitte & Touchelle kaikkia sen pyytämiä asiakirjoja.

– Kantaja (Finavia) on vedonnut liikesalaisuuksiin, mutta laiminlyönyt yksilöidä, mitkä vastaajan vaatimista asiakirjoista sen mukaan sisälsivät liikesalaisuuksia, Deloitte & Touche kirjoittaa lausumassaan.

Lokakuun alussa 2015 antamassaan lausumassa Deloitte & Touche vetoaa myös julkisuuslakiin ja sen määrittelyyn yrityssalaisuudesta. Finavia on osakeyhtiö, joten sitä ei koske viranomaistoiminnan tapaan julkisuuslaki. Tilanne on kuitenkin poikkeuksellinen: valtion kokonaan omistama yhtiö vetoaa liikesalaisuuksiin tiedon pimittämiseksi, ja yksityinen yhtiö julkisuuslakiin saadakseen tietoa käyttöönsä.

Finavian mielestä asiakirjojen, kuten hallituksen kokousten pöytäkirjojen, julkistaminen saattaisi aiheutta "suoraa vahingonvaaraa Finavialle yhtiönä".

– Asiakirjat sisältävät sellaisia seikkoja, joiden ilmaiseminen ulkopuolisille saattaa vaikeuttaa tai vaarantaa Finavian tarkoituksen toteuttamista valtion sataprosenttisesti omistamana erityistehtäviä hoitavana osakeyhtiönä. Arvioinnissa on myös huomattava, että asiakirjat sisältävät sellaista monella tavalla arkaluontoista tietoa, jonka julkiseksi tuleminen saattaa aiheuttaa suoraan vahingonvaaraa Finavialle yhtiönä, Finavia perusteli salaustoiveitaan.

Tilintarkastusyhtiö Deloitte & Touche vyöryttää vastuuta johdannaissopimuksista myös Finavian omistajan eli Suomen valtion suuntaan. Ote on Deloitte & Touchen ja Finavian riitatapauksen käsittelyä koskevasta käräjäoikeuden asiakirjoista. Yle Uutisgrafiikka

Tappiot olisivat voineet olla selvästi suuremmat

Käräjäoikeuden riitatapauksen liitteenä on myös listaus Finavian tekemistä riskipitoisista johdannaissopimuksista. Sopimusten arvo oli yhteensä 74 miljoonaa euroa.

Sopimuksia oli tehty SEB-pankin kanssa 20 miljoonan ja Danske Bankin kanssa 54 miljoonan euron arvosta.

Finavian kannalta sopimusten purkuehdot olivat varsin epäedulliset. Alkuperäisten sopimusehtojen mukaan sopimusten purkaminen olisi maksanut saman kuin sopimusten arvo eli 74 miljoonaa euroa.

Neuvotteluiden jälkeen pankit suostuivat purkamaan sopimuksia Finavialle suotuisimmilla ehdoilla. Lopulta sopimusten purkaminen tuli maksamaan yhtiölle käräjäoikeuteen toimitettujen asiakirjojen mukaan 37,2 miljoonaa euroa. Yhtiö oli kuitenkin saanut johdannaissopimuksista tuloja 2,7 miljoonaa euroa, joten lopullinen tappio oli hieman yli 34 miljoonaa euroa.

Johdanneisten hankkimisesta vastasivat Finaviassa talousjohtaja Kirsti Lehtovaara-Kolu ja varatoimitusjohtaja Ari Haapanen. Kumpikaan ei ole enää yhtiön palveluksessa. Johdannaisilla haluttiin suojautua korkotason oletettua nousua vastaan.

Korot ovat pysyneet hyvin alhaisella tasolla vuonna 2008 alkaneen finanssikriisin jälkeen. Ilmeisesti Finavian johtajat ennustivat korkojen pian nousevan. Todellisuudessa korot jatkuivat laskuaan, mikä teki johdannaissopimuksista raskaan tappiollisia.

Valtiontalouden tarkastusviraston mukaan "ei-suojaaviin asetettuihin myyntioptioihin liittyy teoriassa riski äärettömästä tappiosta." Finavian johdannaissotku olisi siis voinut käydä vielä todella paljon kalliimmaksi.

Osa tehdyistä sopimuksista jopa tuotti Finavialle useiden satojen tuhansien eurojen voitot. Yksittäisten sopimusten kohdalla tappiot nousivat kuitenkin erittäin suuriksi.

Heinäkuun 2. päivä 2015 Finavia maksoi pelkästään yhden sopimuksen purkamisesta 12,6 miljoonaa euroa.

Poliisin "tiedonkeruuvaihe" kestänyt jo yhdeksän kuukautta

Ennen joulua Finavian hallitus päätti, ettei se nosta kanteita yhtiön entistä johtoa ja hallitusta vastaan. Asiaa selvittelee kuitenkin sekä poliisi että Valtiontalouden tarkastusvirasto (VtV). Finavia on kannellut myös Finanssivalvonnalle johdannaissopimuksen myyneistä pankeista.

Finavia teki poliisille tutkintapyynnön asiasta joulukuussa. 18. joulukuuta rikoskomisario Hans Pirttilä kertoi STT:lle asian selvittelyn olevan vasta "tiedonkeruuvaiheessa". Tämä siitä huolimatta, että entinen lentäjä Horst Weckström teki asiasta tutkintapyynnön poliisille jo huhtikuussa 2015.

"Tietojenkeruuvaihe" on siis kestänyt jo lähes yhdeksän kuukautta. Tapauksen selvittely on siirretty Helsingin poliisista Itä-Uudenmaan poliisilaitokselle ja tutkinnanjohtaja on vaihtunut jo pariin kertaan.

Weckström jätti tutkintapyynnön tutustuttaan Valtiontalouden tarkastusviraston Finaviaa koskevaan raporttiin (siirryt toiseen palveluun) sekä valtionyhtiön tilinpäätöstietoihin, joihin osa johdannaiskauppojen tappioista on jo kirjattu.

Weckström kävi asian tiimoilta myös sähköpostiviestittelyä viime kesäkuusta 2014 toukuuhun 2015 liikenne- ja kuntaministerinä toimineen Paula Risikon (Kok.) kanssa.

Yle ei tavoittanut tiistaina rikoskomisario Hans Pirttilää.