Suomalaisten alkoholinkäyttö on kääntynyt laskuun, mutta sitä ennen se oli noussut vuosikymmenten mittaan ennätyslukemiin. Kuva: Eriika Ahopelto

THL:n julkaisema tuore Näin Suomi juo -kirja antaa perusteellisen kuvan suomalaisesta alkoholinkäytöstä. Suomalaiset juovat useimmin kotona, mutta vielä harvoin ruoan kanssa. Miehet juovat lähes kolminkertaisesti naisiin verrattuna.

Suomalaisten alkoholinkäytön huippu näyttää taittuneen. Juomista ovat vähentäneet sekä miehet, että naiset, selviää THL:n keskiviikkona julkaisemasta laajasta juomatapatutkimuksesta.

Uuden kirjan Näin Suomi juo ovat julkaisseet THL:n tutkijat Pia Mäkelä, Janne Härkönen, Tomi Lintonen, Christoffer Tigerstedt ja Katariina Warpenius.

Alkoholin kokonaiskulutus väheni vuonna 2017 reiluun 10 litraan asukasta kohti vuodessa. Miehet juovat lähes kolminkertaisesti naisiin verrattuna. Miehet joivat vuonna 2016 reilut 15 litraa puhdasta alkoholia vuodessa, kun naiset keskimäärin yli 5 litraa.

Juomatavat eivät vielä kovin eurooppalaisia

Suomalaiset eivät sikäli ole kovin eurooppalaisia juomatavoissaan, että alkoholia juodaan useimmin ravintoloiden sijaan kotona ja viikonloppuisin. Lauantaisin kello 20–21 suomalaisista 840 000 nauttii alkoholia.

Suomalaiset juovat alkoholia harvoin ruoan kanssa, sillä vain alle 10 prosenttia juo viiniä tai olutta viikoittain ruoan kanssa.

Alkoholin riskit koskettavat vuosittain puolta suomalaisista

Noin puolet suomalaisista juo itsensä ainakin kerran vuodessa humalaan eli yli 5 annosta. Silloin altistuu THL:n mukaan alkoholin riskikäytölle, sillä esimerkiksi onnettomuusriski kasvaa.

Noin 1,2 miljoonaa suomalaista on kokenut humalahaittoja vuoden aikana. Yleisimmin on kaduttu puheita tai tekoja eli kyse on niin sanotusta morkkiksesta.

Toiseksi yleisin ongelma on riita, mihin on joutunut 560 000 humalaista vuoden aikana. Suomalaiset ovat myös hajottaneet tavaroita tai joutuneet tapaturmiin. Myös seksuaalinen kanssakäyminen on kaduttanut vajaata 100 000:ta. Hieman pienempi määrä on joutunut tappeluun. Nuoret kokivat eniten humalahaittoja, kun taas iäkkäät harvimmin.

On kuitenkin huomattava, että puolet suomalaisista on kokenut muiden alkoholin käytön haitalliseksi joko lähipiirissä tai julkisissa tiloissa. Yleisimmin kyse on ollut päihtyneen pelosta.