Varsinainen villatehdas ja äärimmäisen sosiaalinen märehtijä – tiesitkö nämä viisi faktaa lampaista?

#lammaslive-videolla voit seurata Tampereen Tohlopissa laiduntavien suomenlampaiden arkipäivää tiistaina kello 7–18, olettaen tietysti, että lampaita huvittaa näyttäytyä kameralle.

Lampaat vaihtavat paikkaa säätilan perusteella – auringonpaisteella ne pyrkivät varjoon ja tuulisena päivänä aukeaan paikkaan vilvoittelemaan.

Puolentoista hehtaarin niityllä Tohloppijärven rannalla riittää myös erilaisia herkkuja, joiden perässä vaeltaa.

Ei siis hätää, jos lampaita ei heti näy. Niillä vain on parempaa tekemistä!

Tampereen kesätyöläisten aitaus Tohloppijärven rannassa on varsin suuri. Jos lampaat eivät juuri nyt näy suorassa lähetyksessä, voit katsoa tästä lyhyen videon lampaiden kesästä Tampereella.

Odotellessa voit lukea lampaista muutaman mielenkiintoisen faktan, jotka Ylelle kertoi lampuri ja Pirkanmaan Lammaskerhon puheenjohtaja Ira Hellstén.

1. Syö melkein mitä tahansa

Lammas on laiduntajana tehokas, sillä se syö oikeastaan mitä tahansa lehtevää korsirehua.

Vadelmat, horsmat, ohdakkeet ja pihlajat katoavat äkkiä parempiin suihin – ja jos tilaisuus osuu kohdalle, myös pihapiirin marjapensaat.

Myrkyllisiä kasveja, kuten leinikkejä, lammas osaa välttää.

Tohlopissa laiduntavat lampaat näyttävät nauttivan ohikulkijoiden rapsutuksista. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle

2. Märehtii kuin lehmä

Syötyään lammas käy ruokalevolle ja alkaa pureksia kerran nielemäänsä ruokaa uudelleen valmistellakseen sen matkaan neljän mahan läpi.

Vaikka eläin syö niityllä lähes kaikkea, lampaan herkkä paikka on sen ruokavalio. Siihen ei saa tulla äkkinäisiä muutoksia, ettei ruoansulatus häiriinny.

Tämän vuoksi lampaita ei saa koskaan ruokkia esimerkiksi omenoilla tai leivällä.

Tohlopin rantaniityn kesätyöläiset viihtyvät yhdessä myös lepohetken aikana. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle

3. Laumaeläin sanan varsinaisessa merkityksessä

Lammaslauma on yhteisöllisyyden malliesimerkki. Äärimmäisen sosiaalisina eläiminä ne liikkuvat ja laiduntavat aina porukalla.

Jos yksi eläimistä sairastuu ja joutuu jäämään eristyksiin sisätiloihin, muut lauman eläimet eivät välttämättä suostu menemään ulos.

Lammasaitaus Tohlopissa on suosittu piipahduskohde. Monet ohikulkijat käyvät rapsuttamassa lampaita. Mari Siltanen /Yle

4. Lisääntyvää sorttia

Suomenlammas on yksi maailman hedelmällisimmistä lammasroduista.

Siinä missä useimmat rodut synnyttävät yleensä yhdestä kahteen karitsaa, suomenlampaalle on tavallista saada kolmesta jopa kuuteen karitsaa. Siksi suomenlammas on maailmalla hyvin tunnettu ja jalostuksessa suosittu rotu.

Lammas syö oikeastaan mitä tahansa lehtevää korsirehua. Mari Siltanen /Yle

5. Varsinainen villatehdas

Yksi suomenlammas tuottaa noin kolme kiloa villaa vuodessa. Villasta voi tehdä lankaa ja sitä voi myös värjätä. Suomenlampaan villa soveltuu hyvin myös huovutukseen.

Iso osa kotimaisesta villasta menee kuitenkin kerimisen jälkeen suoraan roskiin, koska kehräämöiden maksamat korvaukset ovat pieniä.

Syötyään lammas käy ruokalevolle ja märehtii eli pureskelee kerran nielemäänsä ruokaa uudelleen. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle

Lue myös:

Tuhannet suomalaiset ovat valmiita maksamaan lampaiden paimentamisesta – helsinkiläinen äiti hoitaa eläimiä saaressa kolmen taaperon kanssa

Puolet suomalaisesta lampaanvillasta päätyy roskiin samalla, kun Suomeen tuodaan villaa ulkomailta

Ärjänsaaren ensimmäinen lammaspaimen aloitti työnsä: "Nyt arpaonni tärppäsi"