Sähkönsiirron hinnankorotuksilla taannoin kohautellut verkkoyhtiö Caruna kiittelee lausunnossaan perusteellisesti pääministeri Sanna Marinin (sd.) hallituksen lakiluonnosta sähkön siirtohintojen nousua hillitsevistä toimista.

Hintoja pyritään hillitsemään lakiluonnoksessa muun muassa jaksottamalla kustannuksia pitemmälle ajanjaksolle ja alentamalla siirtohintojen korotuskattoa hitunen nykyisestä.

– Esitetty lainmuutos ohjaa verkkoyhtiöitä entistä enemmän kehittämään verkon toimitusvarmuutta ja kapasiteettia monipuolisesti ja asiakaslähtöisesti. Alijäämän tasoitusjakson pidentäminen ja toimitusvarmuusinvestointien takarajan lykkääminen antavat mahdollisuuden toteuttaa toimenpiteet niin, että kustannusten siirtyminen asiakashintoihin hidastuu ja hinnoittelumuutokset tasoittuvat, suursijoittajien omistama Caruna toteaa lausunnossaan työ- ja elinkeinoministeriölle.

Myös moni muu verkkoyhtiö suhtautuu myönteisesti lakiluonnokseen äsken päättyneellä lausuntokierroksella. Sen sijaan sähkölaskun maksajia, lähinnä kotitalouksia edustava Suomen Omakotiliitto sättii lakiluonnoksen monia kohtia, vaikka pitääkin lakiluonnosta sinänsä oikeansuuntaisena.

– Sähkönsiirron ja -jakelun maksujen korotuskaton (ehdotettu) madaltaminen 15 prosentista 12,5 prosenttiin on oikea toimenpide, mutta riittämätön. Verkkoyhtiöt pystyvät aina 12 kuukauden jälkeen nostamaan yhä uudelleen siirtomaksuja. Tämä tarkoittaa sähkölämmitteisessä omakotitalossa jopa satojen eurojen kertakorotusta.

– Korotuskatto tulee asettaa matalalle, noin 4 prosenttiin, että se tosiasiallisesti puuttuisi korkeisiin ja perättäisiin siirtomaksujen korotuksiin, Omakotiliitto huomauttaa.

Myös Kuluttajaliitto katsoo tarpeelliseksi selvittää mahdollisuudet ehdotettua suurempaan korotuskaton alennukseen.

Samuli Huttunen / Yle

Myrskyn jälkeen

Hallituksen tuore lakiluonnos on perimmältään seurausta 2010-luvun myrskyistä, jotka johtivat laajoihin sähkökatkoksiin. Näitä valtiovalta lähti tuolloin kitkemään kiristämällä verkkoyhtiöiden toimitusvarmuustavoitteita. Samoihin aikoihin osuu myös Jyrki Kataisen (kok.) pääministeriaikana tehty sähköverkkojen yksityistäminen.

Yhtiöt vastasivat valtiovallan huutoon ryhtymällä kaivamaan sähkökaapeleita maahan edullisemman, mutta myrskylle alttiin ilmajohdon sijaan. Se ja yksityistäminen johtivat tuolloin siirtohintojen nousuun.

Verkkoyhtiöt kattoivat kalliita maakaapelointikuluja nostamalla sähkönsiirtomaksuja kuluttajia pöyristyttäneillä prosenteilla. Myrsky nousi taas, joskin sillä kertaa lähinnä kuluttajien mielissä.

Sähköverkkoyhtiöt ovat kitkeneet riskiä sähkökatkoista kaivamalla sähkökaapeleita maahan suojaan myrskyiltä. Marica Hildén / Yle

Kriittisen palautteen pohjalta hinnoitteluun säädettiin korotuskatto Juha Sipilän (kesk.) pääministerikaudella vuonna 2017, mutta purnausta on edelleen riittänyt.

– Asiakkaiden sähkönsiirtomaksut, verkkoyhtiöiden liikevaihto ja liikevoitto, annetut konserniavustukset sekä osingot ovat kasvaneet merkittävästi 2010-luvulla, mutta erityisesti vuoden 2015 jälkeen, Omakotiliitto muistuttaa lausunnossaaan.

Niinpä uusia keinoja on nyt pohdittu punavihreän hallitusohjelman tavoitteiden täyttämiseksi.

Lakiluonnoksen lausuntoaika päättyi 14. helmikuuta ja siihen jätettiin 25 lausuntoa. Kuten oheisesta grafiikasta näkee, valtaosa lausujista suhtautui myönteisesti esitettyihin keinoihin. Kannattajia löytyy paitsi verkkoyhtiöistä, niin myös teollisuudesta, ministeriöistä ja kunnista.

Piilovelkaa kertyy

Kriittiset löytyvät lähinnä laskunmaksajien joukosta. Yksi arvostelijoista on Suomen Sähkönkäyttäjät ry, joka nostaa esiin piilovelan, joka kertyy asiakkaalle lakiluonnoksen toimien seurauksena. Myös Kilpailu- ja kuluttajavirasto on huolissaan asunnon ja kiinteistön arvoa rasittavasta piilovelasta.

Hallituksen esityksessä ehdotetaan (nelivuotisen) valvontajakson alijäämän laskuttamista asiakkailta kahden seuraavan valvontajakson (4+4 vuotta) aikana. Muutoksella tavoitellaan verkkomaksujen tasaisempaa korotusta ja se antaa verkkoyhtiölle mahdollisuuden laskuttaa asiakkailta myöhemmin lisää, jos tavoiteltu kohtuullinen tuotto on jäänyt aiemmin liian matalaksi.

– Jälkikäteinen laskutusoikeus on hyvin poikkeuksellista Suomen lainsäädännössä. Se synnyttää asiakkaille velan luonteisen velvoitteen, jonka suuruudesta he eivät ole tietoisia, sillä se ei tule mitenkään esille asiakkaiden ja verkkoyhtiöiden välisissä asioinneissa, Suomen Sähkönkäyttäjät huomauttaa lausunnossaan.

Yllätyslasku vuosien päästä

Sähkönkäyttäjien mukaan kyseinen piilovelka voi kasvaa hyvinkin suureksi. Omakotiliiton laskelmien mukaan pientalon siirtomaksuvelka nousee keskimäärin yli 1 400 euroon kahdeksan vuoden valvontajaksolla.

– Näin verkkoyhtiö pystyisi laskuttamaan alituottoa jopa 12 vuotta eteenpäin maksimoiden korkeimman mahdollisen tuoton, Omakotiliitto ihmettelee.

Omakotiliitto kyseenalaistaakin koko alituoton käsitteen ja vaatii sen välitöntä uudelleentarkastelua.

– Miten yhtiö voi jälkikäteen muuttaa laskutusperustetta? Millään muulla markkinalla tämä ei ole mahdollista. Alituoton tasausjakson pidennystä ei tule missään tapauksessa hyväksyä, Liitto julistaa.

Hallituksen esitys on tarkoitus saada eduskunnan käsiteltäväksi maaliskuun lopulla. Lait on tarkoitettu tulemaan voimaan ensi tilassa. Ehdotusten voimaantuloon sisältyy siirtymäaikoja.

Lue lisää:

Elinkeinoministeri: Sähköverkkojen yksityistäminen oli hutipäätös – Hallitus koettaa panna sähkön siirtohintojen isot korotukset kuriin

Sähkön siirtohinnat ovat nousseet rajusti viime vuosina

Sähkönsiirtoyhtiöt nostavat taas hintojaan – sähkölaskun kallistumiselta ei voi välttyä vielä moneen vuoteen