Rattijuoppojen autojen takavarikointia tehostetaan - kansanedustajien aloite puri

Rattijuopot aiheuttavat viikoittain onnettomuuksia Suomessa. Kuva rattijuopon aiheuttamasta kolarista Kuopiosta. Lukijan kuva

Asta Tenhunen

Poliisihallitus on alkanut selvittää valtakunnallisesti yhteisen ohjeen laatimista, jotta toistuvasti rattijuopumuksiin syyllistyvien kuljettajien ajoneuvot takavarikoitaisiin valtiolle nykyistä tehokkaammin.

Tarkoitus on myös yhdenmukaistaa toimintatapoja. Tällä hetkellä eri poliisilaitoksilla on erittäin kirjavat käytännöt asiasta.

Osalla poliisilaitoksista ei määrätä autoa takavarikkoon koskaan, vaikka tutkinnassa olisi toistuvasti rattijuopumukseen syyllistynyt, ajokortiton kuljettaja. Yksittäisillä poliisilaitoksilla on sen sijaan käytössä tutkinnanjohtajien yhteiset ohjeet takavarikon käyttämiseksi.

Poliisit ovat pyytäneet valtakunnallista ohjetta Poliisihallitukselta jo vuosien ajan.

Asia nytkähti nyt eteenpäin, kun poliisitaustaiset kansanedustajat jättivät asiasta ensin toimenpidealoitteen eduskunnalle.

Aloitteen teki Savo-Karjalan alueen kansanedustaja Kari Kulmala (ps.). Hänen lisäkseen aloitteeseen osallistuivat kaikki muutkin eduskunnat poliisit: kokoomuksen Kari Tolvanen ja Kalle Jokinen sekä perussuomalaisten Tom Packalen, Veera Ruoho, Mika Raatikainen ja Reijo Hongisto.

– Mikäli tutkinnanjohtaja ei määrää autoa takavarikkoon ja vaadi myöhemmin autoa valtiolle, ei syyttäjäkään vaadi sitä oikeudessa. Tällöin ei myöskään tuomioistuin käytä keinoa, Kulmala sanoo.

– Takavarikointi on laissa, mutta lisäksi poliisilla olisi oltava siitä selvät ohjeet kenttä- ja tutkinnanjohtajille. Tällä hetkellä yhtenäisiä ohjeita ei ole.

Kulmala teki aiheesta pro gradu -tutkielmansa kaksi vuotta sitten. Silloin osoittautui, että esimerkiksi Pohjois-Savossa määrättiin rattijuopon auto takavarikkoon jopa kymmenen kertaa yleisemmin kuin Helsingissä.

Lisäksi esimerkiksi Etelä-Karjalassa ei tutkimusaikana tehty yhtään auton takavarikkoa, vaikka alueella tuli ilmi suhteessa eniten rattijuopumuksia.

– Alkoholilainsäädännön kokonaisuudistuksellaan ollaan helpottamassa alkoholin saatavuutta. Se lisää rattijuopumuksia.

Kulmalan mukaan siksi juuri nyt on aika olla huolissaan lakimuutosten vaikutuksista liikenneturvallisuuteen.

– Tutkimusten mukaan rattijuoppo uusii tekonsa saman vuoden aikana noin 30 prosentin varmuudella. Ajoneuvon takavarikointi alentaa uusimisriskin puoleen, Kulmala kertoo.

Ajoneuvon takavarikoinnin käyttö törkeistä rattijuopumuksista kiinnijääneelle vähensi uusimisriskiä jopa paremmin kuin vankeustuomio.

Kulmala tietää, etteivät rattijuopumuksesta kiinni jääneet ole yksi yhtenäinen ryhmä.

Osa rattijuopoista on nuoria ja ensikertalaisia. Heihin tehoaa esimerkiksi valistus. Toinen ryhmä ovat kiinnijäämisrajalla tasapainoilevat, tietoisen riskin ottajat, joihin tehoaa esimerkiksi alkolukko, koska moni heistä tarvitsee autoa työssään.

Ongelmallisin ryhmä ovat kuitenkin kuljettajat, joilla elämänhallinta ei ole missään kontrollissa.

– He ajavat autollaan jopa päivittäin humalassa tai huumeiden vaikutuksen alaisena. He eivät välitä myöskään pidennetyistä ajokielloista. Alkolukkoa he eivät hanki, koska heillä ei ole ajokorttia eikä heillä ole välttämättä edes rekisterikilpiä. Tähän ryhmään eivät vaikuta promillerajan laskemiset, alkolukkopakko eikä valistus, Kulmala sanoo.

– Halvin ja tehokkain keino lisätä liikenneturvallisuutta ja vähentää rattijuopumuksia on takavarikoida heiltä ajoneuvo. Se ei ole rangaistus, vaan rikoksen tekemisestä johtuva menettämisseuraamus.

Kulmala on tyytyväinen, että Poliisihallitus viimein aikoo valmistella asiaan eteenpäin. Toimenpidealoitteen käsittelyn aikataulusta ei kuitenkaan ole vielä tietoa.