Led-valoja hyödynnetään yhä enemmän kaupunkien valaistuksessa. Valon määrä on lisääntynyt, ja mainoksia pyörittävät led-näytöt jopa ärsyttävät ihmisiä. Suomessa kaupunkeja valaistaan valkoisella ja puhtaalla valolla.

Arki-iltana Esplanadin puistossa liikkuvien turistien ilmeet ovat ihailevia, ja kuvia otetaan tiuhaan tahtiin. Hymy on herkässä.

Helsingin keskusta on hehkunut loppuvuoden iltoina ja öinä poikkeuksellisen valoisana. Esplanadin puistoon on syntynyt turistien suosima pieni taikamaailma, jossa valomeren keskeltä nousee jättiläisporoja ja kuusia peräti 160 000 valopisteen voimin.

Lisäksi kaupunkikuvaan on ilmestynyt yhä enemmän mainosvideonäyttöjä aasialaisten suurkaupunkien, kuten Tokion ja Soulin tyyliin.

Esplanadin puistoa Jussi Mankkinen / Yle

Kaikesta tästä saa kiittää - tai joidenkin mielestä myös syyttää - led-tekniikkaa, joka on viime vuosina ottanut isoja harppauksia eteenpäin, Helsingin rakennusviraston valaistuspäällikkö Juhani Sandström listaa.

– Ledit ovat energiatehokkkaampia kuin aiemmat valaistusmuodot. Ne säästävät sähköä merkittävästi. Normaalin ulkovalaistuksen, kuten katu- ja puistovalojen kohdalla ohjattavuus on yksinkertaista ja kätevää. Lisäksi ne eivät mene yhtä helposti rikki kuin aiemmat valaisimet.

Juhani Sandström Jussi Mankkinen / Yle

Nopeaa kehitystä

Helsingissä käytännöllisesti katsoen kaikki ulkokoristevalot ovat lediä, ja kaupungin 80 000:sta katu- ja puistovalaisimesta lähes 4000 on jo vaihdettu lediin.

Trendi ei koske pelkästään Helsinkiä. Esimerkiksi Turussa vaihdettiin jo vuonna 2013 lähes 3000 elohopeahöyrylamppua ledeihin. Espoossa ledejä on käytetty julkisivuvalaistuksessa muun muassa Finnevikinsillalla.

– Varhaisemmat ledit olivat hyvin sini- ja kylmäsävyisiä, koska sellaisia oli helpointa ja edullisinta valmistaa. Lämpimämpien sävyjen aikaansaaminen on hieman työläämpää ja jonkun verran kalliimpaa. Sen takia ne eivät ole vallanneet alaa niin nopeasti, Sandström kertoo.

Ledi-valaistus onkin saanut paljon kritiikkiä juuri kylmien ja toisaalta myös liian kellertävien sävyjen takia.

– Alkutaipaleen huonot asiat eli häikäisyt ja vääränlaiset sävyt alkavat nyt olla jo taakse jäänyttä elämää.

Led-katulamppu Esplanadin puistossa Jussi Mankkinen / Yle

Valkoista valoa

Suomalaiskaupunkien valaistuksessa on muutamia periaatteita, jotka eroavat esimerkiksi keskieurooppalaisesta valaistustyylistä. Voidaan puhua omintakeisuudestakin. Yksi syy tähän on se, että meillä kaupunkien valaistusta tehdään yhteistyössä asukkaiden kanssa. Heidän tarpeitaan ja toiveitaan seurataan tarkasti, Juhani Sandström sanoo.

– Suomalainen ja pohjoismainen tyyli tarkoittaa valon sävyssä nimenomaan valkoista. Täällä halutaan puhdasta, valkoista valoa ja hyvää värintoistoa, nämä tuntuvat olevan perusvalaistuksessa ne tärkeät asiat ihmisille. Myös juhla- ja jouluvalaistuksessa linja on maltillinen, ei liikaa räikeyttä tai vilkkumista.

Helsingin Makkaratalon ympäristöä Jussi Mankkinen / Yle

Tukholmassa ja Tallinnassa noudatetaan samankaltaista valaisupolitiikkaa, joskin jälkimmäisessä suositaan enemmän kellertäviä savyjä. Venäjällä taas julkisivu- ja korostusvalot ovat huomattavasti räikeämpiä.

Helsingin keskustaa Jussi Mankkinen / Yle

Pimeyttä kirkastavat mainokset

Monen suomalaiskaupungin ilme on etenkin tänä vuonna muuttunut hitusen railakkaampaan suuntaan kirkkaiden led-näyttöjen takia.

– Led-näytöillä on omat vihaajansakin, ja eiväthän ne kaikkein räikeimmät näytöt kaupunkikuvaa ainakaan paranna. Mainokset ovat kuitenkin osa kaupunkiympäristöä, niitä on ollut aina ja nyt niiden tekninen muoto on muuttunut valonäytöksi.

Led-näyttö Helsingin keskustassa Jussi Mankkinen / Yle

Juhani Sandströmin mukaan led-näyttöjen ongelmana on se, ettei niitä aina osata säätää oikein.

– Näytöt mitoitetaan helposti pelkkää päiväkäyttöä varten. Päivällä näytön pitää olla melko kirkas, jotta mainokset erottuvat, kun taas pimeällä niitä pitäisi sitten himmentää ja kirkkauttakin pudottaa. Kaikki eivät tätä joko osaa tai halua tehdä.

Liiallinen kirkkaus saattaa aiheuttaa konflikteja ja häiritä jopa liikennettä.

– Jonkin verran näistä tulee valituksia. Henkilön työpiste saattaa olla tällaisen näytön lähettyvillä, ja jos tuollaista vilkkumista joutuu katselemaan jatkuvasti, niin kyllähän se alkaa häiritä.

Esplanadin puistoa Jussi Mankkinen / Yle

Valoterapiaa?

Pohjolan pitkä, pimeä ja joskus lumetonkin talvi tarjoaa lukuisia haasteita kaupunkivalaisulle.

– Tässä työssä ihmisen ahdistuksen tuntee ja tunnistaa hyvin. Kun syksy alkaa edetä, lisääntyvät yhteydenotot ja niistä huomaa, että kaamos painaa mieltä. Meidän tehtävänämme on muovata ympäristöstä sellainen, että ihmiset jaksavat tämän pimeän ajan ylitse, Sandstöm pohtii.

– En ole tässä mikään asiantuntija, mutta uskon että valolla piristetään mieltä ja saadaan ihmisiä vähän iloisemmalle tuulelle. Sitä kautta kaupunkivalaistuksella on ilman muuta terapeuttinenkin tehtävä.

– Valaistuksen tehtävä on paitsi luoda viihtyvyyttä myös parantaa turvallisuudentunnetta. Tavoitteena on, että ihmiset kulkisivat esimerkiksi Helsingissä paremmalla mielellä, ja että pimeästä vuodenajasta huolimatta kaupungilla pystyttäisiin liikkumaan normaalisti.

Helsingin keskustaa Jussi Mankkinen / Yle

Tulevaisuus on ledissä

Mutta kuinka vaikkapa Helsinkiä sitten valaistaan viiden vuoden kuluttua? Lediä käytetään yhä enemmän.

– Tulevaisuus näyttää valaistuksen osalta laadukkaammalta, valosta tulee puhtaampaa ja valkoisempaa. Monia ärsyttävä keltainen valaistus vähenee kaiken aikaa, ja tietenkin vanhoja valaisimia korvataan ledeillä.

– Jo nykyäänkin puhutaan älykkäästä valaistuksesta: tavoitteena on, että kohteella olisi aina tarkoituksenmukainen valaistus, eli valaistusta voidaan säätää käytäjämäärien, liikenteen tai säätilan mukaan. Kuulassa ja lumisessa säässä valon tarve on paljon vähäisempää kuin sumuisena ja sateisena syysiltana. Ledit ovat tarkoituksenmukaisia juuri tällaisessa ketteryyttä vaativassa säätämisessä.

Lediteknologiasta voi tulla myös seuraava suomalainen menestystuote: esimerkiksi Salossa sijaitseva Easy LED-yhtiö on vienyt ledejä jo Arabiemiraatteihin saakka.