Udlændinge- og Integrationsministeriet suspenderer alle sager om udsendinger af alvorligt syge udlændinge, der kan have svært ved at få livsvigtig behandling eller medicin i deres hjemlande, i »foreløbig fire uger«. Det skrev ministeriet i weekenden i en pressemeddelelse.

Ministeriet skal bruge de fire uger til at vurdere, hvilke konsekvenser en dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (EMD) fra december 2016 skal have for de danske regler om såkaldt humanitært ophold. De humanitære opholdstilladelser er en midlertidig opholdstilladelse, der i særlige tilfælde gives til udlændinge, der lider af behandlingskrævende sygdomme eller handicap.

Ifølge dommen er EU’s medlemsstater forpligtet til at undersøge, hvorvidt en alvorligt syg udlænding reelt har mulighed for at få den nødvendige behandling i sit hjemland. Og ikke bare om medicinen eller behandlingen er tilgængelig et sted i deres hjemland. Ellers vil det ifølge dommen være ulovligt at udsende dem.

Dommen tvinger Danmark til at vurdere, om syge udlændinge faktisk har adgang til behandlingen. Det vil blandt andet sige, om de har råd, og om den er tilgængelig inden for en rimelig afstand.

Men som Radio24syv i de seneste uger har afsløret, er Danmark indtil nu fortsat med at udsende alvorligt syge udlændinge uden at skele til, om de faktisk har adgang til behandlingen. Ministeriet har altså ventet i mere end et år med at ændre praksis.

Flere eksperter har vurderet, at det er i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.

Louise Halleskov Storgaard, lektor i EU- og menneskeret ved Aarhus Universitet, vurderer, at de udlændinge, der er blevet udsendt efter at have fået afslag på humanitært ophold i de seneste 13 måneder, nu vil kunne kræve at få genbehandlet deres sag.

»De vil kunne rette henvendelse til de danske myndigheder og bede om at få deres sag genoptaget og behandlet efter den nye praksis,« siger hun.

Fra 200 til tre

Udlændinge- og Integrationsministeriet har tidligere oplyst, at der indtil begyndelsen af november var givet 88 afslag på humanitært ophold i 2017.

Danmark strammede reglerne for humanitært ophold i 2010. Det betød, at syge udlændinge kunne få afslag på humanitært ophold, så længe den nødvendige behandling var tilgængelig et sted i deres hjemland.

Det resulterede i, at Danmark gik fra at give 150-200 humanitære opholdstilladelser om året til at give tre tilladelser i 2016 såvel som i 2017.

Ministeriet forventer at aflevere et notat om fire uger, som gør det klart, hvordan Danmarks nye praksis skal være.

»Det er det, de skulle have gjort, med det samme, de blev opmærksomme på dommen for et år siden,« siger Louise Halleskov Storgaard.

»Det er det, man normalt gør, når der kommer domme fra EU-domstolen og menneskerettighedsdomstolen, som kan have betydning for de danske regler. Man sætter sagerne i bero, og så undersøger man som myndighed, hvordan vi skal forholde os. Det er bare ikke sket her.«

Ministeriet skriver i pressemeddelelsen, at der fortsat vil »gælde en høj tærskel for, hvornår en person ikke kan anses for at have faktisk adgang til behandling«. Den nye praksis skal altså stadig være restriktiv.

Syltede dom

Dommen fra EMD fastslår, at det var i strid med menneskerettighederne, da Belgien forsøgte at udsende en georgisk mand med leukæmi.

Den såkaldte Paposhvili-dom har betydning for, hvordan alle EU-lande skal behandle sager om humanitært ophold til alvorligt syge udlændinge.

Men udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg og hendes ministerium har fået kritik for at sylte dommen.

Dokumenter, som Radio24syv har fået aktindsigt i, viser, at Udlændingestyrelsen allerede i januar 2017 foretog en vurdering af, hvilke konsekvenser dommen ville få for EU-lande som Danmark. Landene ville fremover være forpligtet til både at »tage højde for den generelle situation i hjemlandet, og den enkeltes individuelle forhold«, inden man kunne foretage en udsending.

Mails viser også, at Justitsministeriet flere gange sidste år henvendte sig til Udlændinge- og Integrationsministeriet for at gøre opmærksom på dommen. I april 2017 svarede en souschef fra Udlændinge- og Integrationsministeriet:

»Vi er lagt fuldstændig fladt ned, så vi har ikke haft tid til at kigge nærmere på det endnu«.

Senere samme år underskrev samme souschef ifølge Radio24Syv et afslag på humanitært ophold til en psykisk syg armensk kvinde uden først at vurdere, om hun reelt havde adgang til sin medicin i hjemlandet. Afslaget blev altså givet, selvom ministeriet på dette tidspunkt kendte til Paposhvili-dommen.

Minister skal svare

Inger Støjbeg har også fået kritik for at misinformere Folketinget om reglerne for humanitært ophold.

I april 2017 gav Inger Støjberg et fortroligt svar til Folketinget, hvor det fremgik, at udsendelsen af en hjertesyg afghansk mand var i overensstemmelse med de internationale konventioner, som Danmark er forpligtet til at følge. Det, til trods for, at ministeriet på det tidspunkt kendte til dommen fra EMD.

Udlændingemyndighederne havde ifølge Radio24syvs dækning ikke undersøgt, om manden reelt har mulighed for at skaffe sig sin livsnødvendige medicin i Afghanistan. Alligevel blev han udsendt, og han frygter nu for, hvordan han skal overleve.

Inger Støjberg er kaldt i samråd torsdag i denne uge. Her skal hun blandt andet svare på, hvad der nu skal ske med de udlændinge, der er blevet udsendt i de 13 måneder, hvor ministeriet har forsømt at ændre praksis.