Kaare Dybvad vidste, at det ville blive svært, men boligministeren må alligevel indse, at bestræbelserne på at sikre politisk flertal for et længe ventet og stærkt omdiskuteret indgreb på det danske lejeboligmarked nok engang er endt forgæves.

På et doorstep-møde i Boligministeriet onsdag formiddag har Kaare Dybvad (S) meddelt, at forhandlingerne, der har kørt i flere måneder, er brudt sammen.

»I dag er desværre en god dag for udenlandske kapitalfonde, og en dårlig dag for lejere. Jeg må desværre konstatere, at forhandlingerne er brudt sammen. Jeg er meget ærgerlig over forløbet, fordi det betyder, at Blackstone og andre kortsigtede investorer kan købe billige lejeboliger i Danmark,« lyder det fra ministeren.

Det politiske forløb kom op i gear i kølvandet på den amerikanske kapitalfond Blackstones opkøbsjagt i København. Regeringen har, anført af Kaare Dybvad, varslet en ændring af boligreguleringslovens paragraf 5, stk. 2, som i dag gør det muligt at modernisere et lejemål og hæve huslejen, når en lejer fraflytter. Men efterfølgende har et indgreb vist sig at have utilsigtede konsekvenser for særligt de københavnske andelsboligforeninger og en række af de danske pensionskasser, der har investeret i københavnske lejeboliger.

FAKTA Paragraf 5, stk. 2 Den meget omdiskuterede paragraf 5, stk. 2 i boligreguleringsloven giver en udlejer mulighed for at foretage en gennemgribende renovering og sætte huslejen op, når en lejer er fraflyttet. Hidtil har det været sådan, at huslejen ikke må fastsættes til et beløb, der »væsentligt overstiger det lejedes værdi«, hvilket er blevet tolket som ti procent. Samtidig har det været en forudsætning for, at det kan betegnes som en gennemgribende modernisering, at forbedringsudgiften enten oversteg 2.255 kroner pr. kvadratmeter (2019) eller et samlet beløb på 258.000 kroner. Paragraf 5.2 er også blevet kendt som Blackstone-paragraffen, da den amerikanske kapitalforvalter er blevet berygtet for sine metoder til at komme af med eksisterende lejere for at at benytte sig af den med henblik på at skrue huslejerne i vejret. Derfor er man nu i gang med at ændre loven. FOLD UD FOLD UD

Spekulantstoppet blev stopklodsen

Derfor har Kaare Dybvad også senest i december revideret sit udspil.

For rød blok og blå blok har været langt væk fra hinanden, og er det altså umiddelbart fortsat. Det foreslåede indgreb fra regeringens side har tre elementer, hvoraf særligt den såkaldte karensperiode har skabt politisk debat. Det handler om, hvor lang tid der skal gå, fra en udlejer køber en ejendom, til udlejeren kan hæve huslejen efter paragraf 5, stk. 2. Den periode blev i december reduceret fra ti år til syv år.

»Det, der er gået galt, er, at der er uenighed om spekulantstoppet. Der er ikke flertal i Folketinget for det. Der er fire partier, som vil indføre det, men de øvrige partier vil slet ikke indføre det,« siger Kaare Dybvad.

FAKTA Ministerens reviderede oplæg til ændring af paragraf 5 stk. 2 i korte træk Regeringen ændrede i december i sit oprindelige udspil. Siden har der været forhandlet ud fra følgende: »Spekulantstop« Der skal gå syv år (tidligere ti år), fra en udlejer køber en ejendom, til udlejeren kan hæve huslejen efter paragraf 5 stk. 2. En andelsboligforeningsejendom, der bliver til en udlejningsejendom ved salg i forbindelse med foreningens konkurs eller opløsning, er ikke omfattet af karensperioden. Krav til energimærkning Krav om minimum energimærke C – mod energimærke D i dag – ved paragraf 5 stk. 2-forbedringer. Der er en »kattelem«, som går på, at man alternativt skal bruge mindst 2.000 kroner/kvadratmeter i energibesparende forbedringer. »Huslejebremse« Justering af margin for det lejedes værdi ved at fjerne »væsentligt« fra paragraf 5 stk. 2, hvoraf det i dag fremgår, at huslejen ikke væsentligt må overstige det lejedes værdi. Ifølge almindelig anerkendt praksis vurderes denne margin at være ti procent. Valgfri fastfrysning af valuarvurdering Ministeren vil gøre det muligt for andelshavere med en valuarvurdering at fastfryse deres valuarvurdering med ønsket om at modvirke prisfald på andelsboliger. FOLD UD FOLD UD

Skeptisk minister

Det er altså de borgerlige partier, samt Radikale Venstre, som ifølge ministeren ikke vil indgå en aftale om en karensperiode.

»Vi vil have den karensperiode, fordi det er det, der stopper de kortsigtede investorer, og det er det, der er nødvendigt. Men det var der altså ikke politisk flertal for, når det kom til stykket,« siger Kaare Dybvad.

Nu skal regeringen og de andre politiske partier altså tilsyneladende tilbage til tegnebrættet.

»I dag har vi forhandlet i tre måneder, og der er blevet stillet 116 opklarende spørgsmål. Men konklusionen er for nuværende, at vi ikke kan indføre en aftale, der løser den opgave, jeg har fået, i forhold til at sætte ind over for de kortsigtede investorer,« siger Kaare Dybvad og slår fast:

»Forhandlingerne er brudt sammen. Der er ikke en vilje til at se på at stoppe de kortsigtede investorer. Det er jeg superærgerlig over.«