Med gymnasiereformen fra 2017 var det meningen, at matematik skulle styrkes i gymnasiet. Men årets skriftlige eksamener tyder på det stik modsatte. Kravet for at bestå eksamen er styrtdykket fra 33 procent rigtige svar til 21 procent i år

Da en bred forligskreds på Christiansborg i sommeren 2016 vedtog en ny gymnasiereform, var et af de erklærede mål at styrke naturvidenskaben og især matematikken i gymnasiet. Matematik på B-niveau blev obligatorisk for alle, med undtagelse af enkelte super-sproglige studieretninger. Fra aftaleteksten lød det blandt andet:

”For at styrke elevernes matematiske kompetencer og reducere deres suppleringsbehov efter gymnasiet skal matematik B være obligatorisk i hhx og stx.”

I år kan man så for første gang aflæse resultatet af elevernes matematiske kunnen. Resultatet er en dramatisk ændring af kravet til at bestå. I år kunne en elev bestå den skriftlige matematikeksamen på B-niveau, hvis den studerende fik mindst 20,5 procent af de mulige point. De seneste år har grænsen for bestået/ikke bestået været ved 33 procent. Mens den – til sammenligning – for 15 år siden lå på 40 procent.

Undervisningsministeriet valgte i år at skrue ned for karakterskalaen, så kun 25 procent af eleverne dumpede. Dumpeprocenten holder dermed niveauet fra de seneste år.

”Resultatet fra eksamen er et symptom på, at der er problemer med udbyttet af matematikundervisningen. For en hel del af dem, der har bestået, har kunnet for lidt,” siger Carl Winsløw, der er professor i matematikkens didaktik på Københavns Universitet.

Umiddelbart er resultatet blot et symptom, for det kunne være, at årets eksamenssæt var meget sværere end normalt. Men problemet er reelt, for Carl Winsløw har sammen med kolleger kigget nærmere på en konkret opgave, som kan løses med et par enkle regneregler fra disciplinen algebra. Og her er resultatet nedslående. Eksemplet stammer fra en censor, der har rettet besvarelserne fra 125 elever, der er fordelt over hele landet. Med Winsløws ord kan man antage, at stikprøven er repræsentativ for årgangen. Kun 25 procent kunne svare rigtigt.

”Når jeg kigger på den opgave, træder ganske alvorlige problemer frem. Der er tale om en opgave, som eleverne allerede skulle kunne løse efter folkeskolen. Hvis du ikke kan løse den slags opgaver, så er der ikke meget af den gymnasiale matematik, du har adgang til.”

Først til efteråret er den samlede analyse af årets skriftlige eksamen klar, så man kan se, hvilke opgaver der voldte eleverne problemer.

I Matematiklærerforeningen synes formand Jeanette Axelsen heller ikke, at resultaterne er opløftende.

”Vi skal være bekymrede, når skalaen ændrer sig, og her er tale om et kæmpe skred. Spørgsmålet er, om det er en ny tilstand eller en overgangsfase, da vi er ved at implementere en ny reform. Hvis resultaterne er de samme om tre år, så vil jeg være virkelig bekymret.”

Jeanette Axelsen skyder især skylden på den ”vanvittige” tidshorisont, som gymnasiereformen blev gennemført under.

Reformen blev vedtaget i sommeren 2016. Men detaljerne kom først på plads i midten af foråret 2017. Ifølge Jeanette Axelsen var årsagen til, at Undervisningsministeriet sænkede kravene til en bestået skriftlig matematikeksamen, manglen på helt basale remedier til at gennemføre undervisningen såsom nye undervisningsbøger med det nye pensum, nye formelsamlinger og eksamensmateriale, så eleverne kunne blive undervist efter de nye krav i den nye form for eksamen. Jeanette Axelsen tilføjer, at lærerne også skulle sætte sig ind i og udvikle undervisning til en del nyt stof og med nye krav til didaktikken.

”Matematiklærerne har ikke engang blot kørt, mens vi asfalterede. Vi har kørt og så lavet og lagt lidt asfalt ind i mellem.”

Professor Carl Winsløw er enig i, at den måde, reformen er gennemført på, bærer en stor del af ansvaret for de studerendes dårlige resultat i matematik.

”Mange ting er blevet gennemført meget hurtigt og uden at tilbyde lærerne de nødvendige hjælpemidler.”

Men han fokuserer også på indholdet.

”Reformen har lagt et højere ambitionsniveau, som i højere grad kræver selvstændighed hos eleverne, og hvor opgaverne i mindre grad skal kunne løses med skabeloner og hovedløs brug af matematikprogrammer. Samtidig har reformen sluset nærmest alle elever ind på matematik B-holdene. Egentlig var det ret forudsigeligt, at resultaterne ville blive dårligere.”

Venstres undervisningsordfører, Anni Matthiesen, er med i forligskredsen bag gymnasiereformen, som blev vedtaget af partierne SF, S, RV, V, K, DF og LA. Hun mener, at resultaterne fra den skriftlige eksamen i matematik B-niveau på stx er bekymrende. Hun køber forklaringen om, at reformen var forhastet.

”Vi havde en interesse i at sætte reformen i værk hurtigst muligt, og vi fik at vide af embedsværket, at det godt kunne lade sig gøre. Så krydsede vi måske fingre for, at lærerne kunne nå det. Jeg kan godt forstå, at det kan have haft en negativ påvirkning, at det skulle hastes igennem.”

Generelt forholder venstrepolitikeren sig dog skeptisk til manøvren med at rykke niveauet, så dumpeprocenten altid holdes på samme niveau.

”Det redder jo ikke noget, at man bare tilpasser systemerne, så man får unge mennesker ud, der reelt ikke kan nok. Så vil de måske møde muren på de videregående uddannelser. For alles skyld, især de unges, må man have styr på matematikundervisningen. Fair nok, at der ikke var nok tid denne gang. Men vi må følge op, så vi får det tiltænkte resultat.”