Rådhusparken set fra Rådhuset mod Frederiks Allé. 2006

Rådhusparken blev anlagt i forbindelse med opførelsen af Aarhus Rådhus, der blev indviet i 1941. I området lå den tidligere Søndre Kirkegård, der havde været i brug siden 1818.

Fra kirkegård til rådhus

Allerede i 1912 havde man besluttet, at kirkegårdsarealet indenfor de næste 25 år skulle udlægges til park og bebyggelse. Derfor ophørte salg af gravsteder, og den sidste begravelse fandt sted i 1926. Med rådhusets opførelse blev kun en del af det påtænkte areal udlagt til parkområde.

I Rådhusparkens linde-rotunde lå det tidligere kirkegårdskapel. I området, der grænser op mod rådhuset, blev der anlagt en stadig eksisterende lille blomsterpark. Ved opgangen fra Park Allé var der tidligere en legeplads med sandkasser og gynger. Denne blev nedlagt i forbindelse med omlægning og renovering af parken i 2008-2009.

I 1995 blev Rådhusparken fredet samtidig med Aarhus Rådhus. Der er offentlig adgang til parken hele døgnet.

Grav- og mindesten

Grav- og mindestenene i Rådhusparken. 2005

Ved nedlæggelse af kirkegården bevarede man nogle få gravminder af historiske og æstetiske grunde. Oprindeligt bevarede man 35 gravsten, som blev opstillet i Rådhusparkens sydlige ende på hver side af en sti, der gik fra Frederiks Allé hen til nedgangen mod Park Allé. Senere er de alle blevet flyttet hen langs murene, der grænser op til Banegårdsgades haver og baggårde.

Af de oprindelige opstillede grav- og mindesten var:

Endvidere en mindesten over 40 Krigere fra Felttoget 1848-1850 og 1864.

To af de nævnte sten opbevares nu i Den Gamle By: nr. 8. C.B. Gebauer og nr. 31. Peder Funder. Sten nr.11 Kochs Familiegravsted blev fjernet i 1949 på grund af forvitret marmorplade. Sten nr. 33 er over familien til Julius Høegh-Guldberg og Ove Høegh-Guldberg.

Skulpturer

I Rådhusparken er opstillet tre skulpturer: Aarhuspigen, Den svangre og Pigen af 1940

Rådhusparken i 1950'erne

Den "skumle sti" med gravstenene i Rådhusparken. 1961. Foto: Børge Venge

I det område af Rådhusparken, der grænsede op til Hotel Ansgar (nu Scandic Plaza Hotel), var der et par meget store jordvolde, der dækkede over delvist underjordiske beskyttelsesbunkere fra 2. Verdenskrig. Efter krigen var adgangen til bunkernes indre aflåst med dør og hængelås.

Denne del af parken blev i 1950'erne og starten af 1960'erne flittigt brugt som legeplads af de mange børn, som boede i kvarteret omkring Banegårdsgade. Børnene havde deres egen adgang til parken gennem gadens tilstødende gårde og haver ved at kravle over det træplankeværk, der adskilte. Mange af de store træer i denne del af parken blev brugt til klatring.

Stien langs gravstenene var nu og da befærdet i aftentimerne af personer med forskellige ærinder, blandt andre kærestepar der i sommermånederne her kunne udfolde sig uforstyrret (men ikke altid uset), eller ældre mænd på udkig efter fristende drengebørn. Stien var oprindeligt uden lys, hvilket den dog fik senere, formentlig som følge af den tvivlsomme aftenaktivitet.

På bænkene i linde-rotunden kunne man møde personer, der fik sig en tår over tørsten.

Forbudt område med skeletter

Hærværk mod gravsten i Rådhusparken. "Stoppenål" besigtiger skader. 1954. Foto: Børge Venge

Det var egentlig forbudt område at lege i, ligesom græsset i hele parken ikke måtte betrædes. Noget som de uniformerede parkbetjente forgæves forsøgte at håndhæve i dagtimerne. Betjentenes opgave var herudover at sørge for, at Rådhusparken var renholdt. Til dette brug havde de en lang træstang isat et søm, som blev brugt til at opsamle papir og lignende affald. Denne aflange affaldsopsamler var formentlig grunden til, at disse betjente blandt børn blev kaldt "stoppenål".

Noget at dette parkområde - og legeområde - blev lidt indskrænket i 1955 da man lavede udgravninger til den første udvidelse af Hotel Ansgar, den senere gule bygning, der nu ligger i den lille Johannes Bjergs Gade. I forbindelse med disse udgravninger åbenbarede sig mange skeletrester fra den gamle kirkegård - menneskerester som de lokalkendte børn fandt spændende at indsamle, en arkæologisk interesse som ikke alle forældre delte [1].

Litteratur og kilder

Første version af artiklen er skrevet af Jesper Toft Hansen og overført fra Århus Leksikon

Vagn Dybdahl (red): Århus. Dengang og nu . 1971

. 1971 Poul Harris: Friluftskunst i Århus . 1983

. 1983 Aarhus Kommunes hjemmeside.

Noter

↑ Kurt Lundskov: Afsnittet om Rådhusparken i 1950'erne



