Antallet af påbegyndte byggerier af almene boliger er steget hvert år siden 2013 og ventes i 2019 at toppe for perioden.

I 2019 forventes der at blive påbegyndt byggeri af 4.600 flere almene boliger sammenlignet med 2018. Det viser tal fra Økonomisk Redegørelse, som finansminister Nicolai Wammen (S) præsenterede i sidste uge.

Det er en positiv udvikling, mener cheføkonom i BL Solveig Råberg Tingey.

"Det er positivt, at der bliver givet flere tilsagn. Det er et skridt i den rigtige retning, at kommunerne har engageret sig i at bygge flere almene boliger," siger hun.

Hun påpeger dog, at tallene isoleret set ikke siger meget om den nuværende situation på boligområdet.

”Der er stadig alt for få af de påbegyndte byggerier og byggeprojekter, hvor der er givet tilsagn, som bliver realiseret, set i lyset af at planloven giver kommunerne mulighed for at stille krav om, at 25 procent af de nybyggede boliger skal være almene boliger."

Ifølge Solveig Råberg Tingey blev der i 2018 på landsplan opført 2.300 almene boliger. Det er cirka 8 procent af alle nyopførte boliger.

Regeringen vil bygge mere alment

De påbegyndte byggerier dækker over første fase i opførelsen af almene boliger, hvor der bliver givet tilsagn til at starte boligbyggeriet. Stigningen skyldes især, at der er blevet bygget flere almene familieboliger de seneste år, skriver Finansministeriet i Økonomisk Redegørelse.

På landsplan udgør andelen af almene boliger 22 procent af den samlede boligmasse, viser en opgørelse fra Transport- og Boligministeriet.

Men det er ikke nok, mener regeringen, der deler BL's ambition om flere almene boliger. Boligminister Kaare Dybvad (S) har flere gang understreget nødvendigheden af, at der bliver bygget mere almennyttigt, hvis den sociale mobilitet skal sikres.

Samtidig fremgår det i regeringens forståelsespapir, at ”kommunerne får mulighed for at stille betingede byggetilladelser, hvor op til en tredjedel skal være almene og opføres hurtigt”.

V: Almene boliger er ikke altid løsningen

Men det er en forkert tilgang, mener Venstres boligordfører, Heidi Bank. Hun advarer mod, at man lader procentsatser bestemme, hvordan kommunerne prioriterer deres byggeri. Særligt regeringens ønske om, at 33 procent nybyggeri skal være alment, vækker undren hos ordføreren.

"Hvor mange steder er det overhovedet aktuelt? Kommunerne kan i dag kræve, at op til 25 procent nybyggeri er alment. Det er ikke mit indtryk, at det bliver udnyttet. Langtfra. Det tror jeg er, fordi kommunerne har meget godt styr på, hvad der er behov for lokalt," siger Heidi Bank.

Hun peger på, at der i flere kommuner er en meget lav andel af andelsboliger, samt at ejerboligandelen i de store byer også er lav. Derfor skal politikerne ikke låse sig for meget fast på, at en bestemt boligtype er løsningen alle steder.

"Vi bliver nødt til at være nysgerrige. Vi skal se på, hvordan vi sikrer, at vi får nogle udbud, der gør, at vi opfylder det, borgerne drømmer om. Vi skal ikke blive alt for ideologiske i vores tilgang til boligpolitik," siger hun og tilføjer:

"Jeg er mere optaget af, at vi finder nogle løsninger på, hvordan vi sikrer, at mennesker med almindelige indtægter også kan komme til at eje en bolig, hvis det er det, de drømmer om."

jeppe.holm@altinget.dk