Nakon sinoćnje večere u Ypresu, gdje su članovi Europskog vijeća obilježili stogodišnjicu izbijanja I. svjetskog rata, a uoči današnjeg nastavka summita EU u Bruxellesu, gdje se potpisuje sporazum s Ukrajinom i odlučuje o nominaciji Jean-Claudea Junckera za novog predsjednika Europske komisije, hrvatski premijer Zoran Milanović dao je opširnu izjavu novinarima u kojoj je komentirao i rezultate Crobarometra, otkrio o čemu razgovara s mađarskim premijerom Viktorom Orbanom, pričao o Ini, pa otišao i na udaljenije probleme na Bliskom istoku, zaključivši da se "države koje su umjetno nastale prije 100 godina sada raspadaju".

– Borim se s istim avetima i problemima i vratit ćemo se tamo gdje smo bili još nedavno, prije godinu dana – rekao je Milanović komentirajući prekjučer objavljene rezultate istraživanja Crobarometar. Prema njima, HDZ-ova koalicija vodi za desetak postotnih poena pred Kukuriku koalicijom, a Milanović je prvi put najnepopularniji političar o kojemu pozitivno mišljenje ima samo 18 posto birača. Čelnik HDZ-a Tomislav Karamarko uživa potporu 20 posto birača.

– Točno prije godinu dana ušli smo u EU i imali smo nakon godine i pol mandata toliki rejting da sam se prepao. Sad je drukčije, godinu i pol dana je do izbora. Mi znamo tko smo, što smo i znamo da smo jedini, 'ajde da sad to ne zvuči dramatično, jamac normalne, civilizirane, poštene Hrvatske. A drugi se igraju riječima i odgovornošću na svaki način. I vjerujem da će građani to prepoznati. Dakle, mi radimo ozbiljan posao i ne očekujem da to ljudi shvate istog trena i da plješću tome, ali mislim da je alternativa jako loša. No, isto tako mislim da smo i mi dosta dobri – dodao je danas Milanović komentirajući rezultate istraživanja javnog mnijenja koje agencija Ipsos Plus provodi za Novu TV.

Premijeri i predsjednici 28 država EU koji sjede u Europskom vijeću noćas su došli u Bruxelles iz Ypresa, grada u Flandriji koji je u I. svjetskom ratu bio poprište najvećih sukoba i gdje se jučer odvijao prvi dio ovog dvodnevnog summita EU. Za večerom se raspravljalo o strateškim planovima Europske komisije za sljedećih 5 godina.

– Ja sam u raspravi rekao da smatram da bi Europe trebalo biti točno toliko koliko je ima, odnosno tamo gdje je nužna, a nužna je na mnogo mjesta, ali ne svuda. A naglasak treba biti na nacionalnim vladama i demokratski izabranim parlamentima. Tako vidim Europsku uniju. Volim Europu i važno mi je ovo, ali ne vidim smisao da se sve više i više ovlasti daje, bez uvrede, birokraciji u Bruxellesu. SAD imaju ustav star više od 200 godina, imaju 26 do 27 amandmana, i to je to. To je sklop koji im omogućava funkcioniranje. Budemo li u Europi svakih nekoliko godina mijenjali i dovodili u pitanje osnovna pravila, stvarat ćemo nesigurnost, a to se upravo sada događa. Dakle, Europa tamo gdje je potrebno. Tamo gdje nije, supsidijarnost, znači vlast građanima u državama članicama – rekao je premijer Milanović.

O Ini i MOL-u: Ne volim izraz Mađari-Hrvati, to su trgovačka društva

Videosnimka otkrila je da je u šetnji Ypresom hrvatski premijer dugo razgovarao s mađarskim premijerom Viktorom Orbanom, a novinare je danas zanimalo je li u tom razgovoru bilo riječi o Ini i MOL-u.

– Mi često razgovaramo i telefonski, ne biste vjerovali koliko često. MOL je kompanija koja je izlistana na burzi i mi ih često nazivamo Mađarima, ali ja ne volim taj izraz Mađari-Hrvati, to su trgovačka društva. Jedno od njih jako je važno za Hrvatsku, a to je Ina. Vlada je imenovala pregovarački tim da u sklopu ciljeva koje je postavila Vlada pregovara s MOL-om o odnosu dioničara. Imamo presudu bivšem premijeru i predsjedniku HDZ-a, vidjet ćemo kakav će to rezultat imati. Mi nismo suci, ne možemo reći da to od sutra ne vrijedi. Ja bih volio da ne vrijedi, ali onda se primjenjuje zakon ako nema ugovora. Stvari su, pravno gledano, vrlo jednostavne. Samo to nikako da dospije do javnosti jer se ljude bombardira trivijalijama – objasnio je Milanović.

'Podržavam Junckera jer je to pravilo koje smo postavili'

Govoreći o Orbanu, Milanović je naglasio da, iako kao hrvatski premijer podržava kandidaturu luksemburškog demokršćanina Jean-Claudea Junckera za novog predsjednika Europske komisije, ima puno razumijevanje prema čvrstom stavu mađarskog premijera da ne podrži Junckera. Orban je jedini, uz britanskog premijera Davida Camerona, koji se protivi luksemburškom političaru Junckeru. Iz tog Milanovićeva razumijevanja prema Orbanu izvire svojevrsni zajednički neprijatelj te dvojice premijera – luksemburška političarka Viviane Reding koja je Orbana kritizirala zbog sustavnog narušavanja vladavine prava u Mađarskoj, a Milanovića zbog zakona poznatijeg kao "lex Perković".

– Poznat je stav Orbana oko Junckera. On je to rekao prije europskih izbora, da ne može glasovati za čovjeka koji tako govori o Mađarskoj i koji je davao podršku bivšoj povjerenici Viviane Reding koja je napadala Mađarsku. Čovjek je bio potpuno otvoren. To nije moj stav, to je njegov stav. Ja sam rekao da podržavam Junckera jer je to pravilo koje smo postavili prije. A Orban je bio cijelo vrijeme protiv, zar ne? Tako da se Orban drži riječi. Mislim da su neki članovi EK pretjerivali u napadu na Mađarsku i na Orbana. Bez obzira na to što su se neke stvari njemu dale prigovoriti, mislim da je to bilo pretjerano. Kao u slučaju Hrvatske. Dan-danas bih ponovio sve ono što sam govorio prije godinu dana kad su bili u pitanju oni nesporazumi s Komisijom i s bivšom povjerenicom za pravosuđe – zaključio je Milanović.

Komentirajući naftnu kompaniju Inu, hrvatski premijer dotaknuo se i teme njezinih plinskih polja u Siriji kojih se Ina morala odreći kad je EU uvela sankcije protiv sirijskog režima, a dotaknuo se i Iraka kojemu nakon ofenzive terorističke vojske ISIS prijeti raspad.

– Vidimo što se događa na Bliskom istoku. Raspadaju se države koje su umjetno nastale prije sto godina. SAD postaju sve više energetski oslonjene same na sebe, sve manje im treba Bliski istok, a na Bliskom istoku je kaos. Totalni kaos. Recimo, Ina je imala dosta profitabilna nalazišta u Siriji. Tko zna kad će to opet biti i hoće li biti u funkciji…