בצל העלייה החדה במספר הנשים הנרצחות ב-2018, קואליציה של עשרה ארגוני נשים וחברה אזרחית בשם "האקדח על שולחן המטבח" עתרו לבג"ץ נגד הרפורמה של השר לביטחון פנים, גלעד ארדן, להרחבת הזכאות לרישיון נשק, שפורסמה בחודש אוגוסט השנה. הרפורמה מקלה את הקריטריונים לקבלת רישיון נשק, כך שכ-600 אלף איש נוספים יהיו זכאים לכך, ומרחיבה את ההיתרים של מאבטחים לנשיאת נשק מחוץ לשעות העבודה.

לקריאת העתירה המלאה - לחצו כאן

נשים שנרצחו בשנה האחרונה

בעתירה נטען כי ההרחבה המסיבית של הזכאות לרישיון נשק אזרחי היא מהלך בלתי סביר באופן קיצוני שמהווה סכנה של ממש לשלום הציבור ולביטחונו, במיוחד לחיי נשים. לפי השוואה בינלאומית שמוצגת בעתירה, כ-40% מתוך כלל מקרי הרצח בישראל מבוצעים באמצעות כלי ירייה, לעומת כ-28% בממוצע במדינות ה-OECD.



בין השנים 2002-2013 נרצחו באמצעות נשק שיועד לאבטחה 35 אנשים לכל הפחות, מרביתם נשים. כלי ירייה שימשו לאורך השנים גם אמצעי מרכזי לביצוע התאבדויות.

מספר הפצועים מנשק חם משנת 2010

במשך עשרים השנים האחרונות אומצה בישראל מדיניות מצמצמת לאישורי נשיאת נשק. לעומת זאת, על פי התבחינים החדשים, כל אדם ששירת בצבא ועבר הכשרה קרבית (רובאי 07 ומעלה), אף אם עברו עשרות שנים מאז שסיים את שירותו הצבאי - זכאי לקבל לרשותו כלי ירייה, בכפוף לאישור בריאותי ומשטרתי ובהתאם לתנאי סף.

מרכיב שני ברפורמה שנגדו טוענת העתירה הוא הארכת ההיתר החריג שניתן לכלל המאבטחים בישראל לשאת נשק גם מחוץ למקום ולזמן עבודתם. בעקבות כמה אירועי רצח של נשים בירי מנשק אבטחה, פרסם בשנת 2013 השר לביטחון פנים דאז, יצחק אהרונוביץ', הנחיות מחייבות לאכיפת סעיף החוק המחייב מאבטחים להפקיד את נשקם בסוף המשמרת.

בעתירה מצוין כי לאחר שנים רבות שממוצע הרציחות בנשק אבטחה עמד על לפחות שלושה בני אדם בשנה, בשנתיים שלאחר הנחיית השר אהרונוביץ' לא נרצח ולו אדם אחד בנשק אבטחה במרחב הביתי. עם זאת, מאז כניסתו של גלעד ארדן לתפקיד השר לביטחון פנים מוארכת באופן קבוע ההוראה שלפיה יותר למאבטחים לשאת את הנשק לביתם.

מתוך מסמך העתירה

"ארדן סטה באופן חד ממדיניות רישוי הנשק העקבית והמבוססת שהונהגה בעשורים האחרונים על בסיס הנמקה אחת ויחידה והיא השיפור הצפוי, לכאורה, בהתמודדות עם טרור היחידים", נכתב בעתירה. "הנחת מוצא זו משוללת כל יסוד עובדתי והיא נשענת, לכל היותר, על 'תחושות בטן', ללא איסוף נתונים מסודר ותוך התעלמות מוחלטת מנתונים המעידים על ירידה מתמשכת בהיקף פיגועי היחידים ועל מעורבות זניחה של אזרחים חמושים בהתמודדות עם אירועים אלו בשנים האחרונות".

עוד נכתב כי "לא זו בלבד שהאמצעי שבחר ארדן להתמודדות עם איומי הטרור אינו רלוונטי, הוא אף צפוי לפגוע בביטחון הציבור. קיים קשר ברור ומוכח בין היקף כלי הנשק ברישיון שנמצא בידי הציבור לבין היקף ההתאבדויות והרציחות, במיוחד של נשים על ידי בני משפחתן".

מחאה על העלייה החדשה ברצח נשים (צילום: מאור מקסימוב)

(צילום: מאור מקסימוב)

(צילום: מוריה שוורץ)

העתירה נכתבה בין היתר על ידי עו"ד ענת טהון אשכנזי, מנכ"לית "איתך מעכי - משפטניות למען צדק חברתי"; עו"ד אן סוצ'יו מהאגודה לזכויות האזרח ועו"ד סמדר בן-נתן.

עו"ד טהון אשכנזי אמרה כי "זה אבסורד שבתוך האווירה האלימה שכבר קיימת במרחב הציבורי והאישי, בוחר השר לביטחון פנים להרחיב את תפוצת כלי הנשק פי ארבעה, במקום לפעול ליישום התוכניות הקיימות למניעת אלימות וצמצום הנשק. הנתונים מוכיחים שהאצבע קלה על ההדק וככל שתפוצת כלי הנשק במרחב האזרחי גדולה יותר - כך יותר אנשים משלמים בחייהם".

עו"ד סוצ'יו הוסיפה כי "הרפורמה של ארדן תהיה בכייה לדורות אם בית המשפט לא יעצור אותה בהקדם. הוכח כבר בעבר שתפוצת נשק מגדילה את הסיכון לציבור הן בשל עלייה במספר ההתאבדויות והן בשל ריבוי הרציחות".

רלה מזלי, מייסדת שותפה ורכזת "האקדח על שולחן המטבח", קואליציה שיזמה "אישה לאישה מרכז פמיניסטי" אמרה כי "מדובר בצעד תיאטרלי שנועד לייצר רעש ולהציג את השר כאקטיביסט, ולעזאזל דרדור ביטחון הפנים והסיכונים לציבור. נתייצב מול המהפך חסר האחריות והרה אסון הזה".

מיכל גרא, מנכ"לית שדולת הנשים בישראל, אמרה בהתייחס לעתירה כי "24 נשים נרצחו מתחילת השנה וחייהן של כשליש מהנשים שנרצחו בשבע השנים האחרונות נגדעו בנשק חם. העובדות הן שכלי נשק במרחב הציבורי מובילים ליותר אלימות ומקרי רצח, יותר התאבדויות ויותר תאונות בנשק שגובים את חייהם של ילדים ומבוגרים".