Szerdán este nem sokkal kilenc óra előtt erős földrengés volt Vác térségében, amit a beszámolók szerint Pestszentlőrincen, Érsekvadkerten, Romhányon, a szlovákiai Ipolybalogon, Nőtincsen, Balassagyarmaton és még Székesfehérváron is érezni lehetett.

_

View Larger Map

Az MTA CSFK GGI Kövesligethy Radó Szeizmológiai Obszervatórium első tájékoztatása szerint 20 óra 45 perckor keletkezett a Richter-skála szerint 4,0-s magnitúdójú rengés úgy 10 kilométerre Balassagyarmattól. Az intézet a Facebook-oldalán erős rengésnek nevezte az eseményt, aminek magnitúdóját később 4,2-re módosították. Egy potsdami kutatóintézet 4,3-as rengést mért.

Az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság az MTI-nek elmondta, hogy Nógrád megyéből károkról is érkeztek bejelentések a katasztrófavédelem ügyeleteire. A balassagyarmati tűzoltók egyik egysége már elindult felderíteni a károk mértékét, egyelőre házakon keletkezett kisebb repedésekről van információjuk. A katasztrófavédelem soron kívül ellenőrzi a földrengés által érintett térségben lévő védműveket és veszélyes üzemeket.

Az éjszakai órákra kiderült, hogy az Érsekvadkerttel szomszédos Szátokon egy régi parasztház fala megrepedt, a lakóknak el kellett hagyniuk az épületet, amit most statikus vizsgál. A közeli Rétságon egy kis ideig nem működtek a vonalas telefonok. Balla Mihály, a térség Érsekvadkerten élő parlamenti képviselője az MTI-nek azt mondta, a rengés fél-egy percig tartott, a településen az emberek azt érzékelték, hogy remegnek a házak, mozgott a fotel, kinyíltak a szekrényajtók, egy-két tárgy leesett a polcokról.

A rengés 10 kilométeres mélységben volt, amiben nincs semmi rendkívüli, a hazánkban ez átlagos fészekmélységnek számít. Az is gyakori, hogy egy viszonylag nagy rengést távol is érzékelnek, a hasonló erejű rengéseket gyakran 100 kilométerre is érzik.

Ezt a Facebookon megjelenő posztok és kommentek is megerősítik: „Pilisvörösvár, otthon. És éreztem, hogy megmozdul a ház” – írták egy posztban. Zebegényben azt tapasztalták, hogy „szabályosan a zenére billegtek a szekrények”. Pasaréten, Solymáron, Újpesten, a Rózsadombon és a XV. kerületben is érezték a rengést az üzenőfalon megosztott üzenetek szerint. Volt, akinek bevágott ajtóhoz hasonló élménye volt, más úgy érezte, mintha egy nagyon erős szélvihar próbálná benyomni az ablakot.

Hogy ki mit érzett a rengésből, arról többet elolvashat az Index Facebook-oldalán vagy az Index2-n, a kommentek között.

Másfél hónappal ezelőtt, április 23-án Tenken volt egy nagyobb 4,8-as földrengés, ami már hazai viszonylatban erősnek számított. A legutóbbi hasonló méretű 2011 januárjában volt (egy 4,5-ös) Oroszlányban. Ezelőtt 2006. december 31-én egy 4,1-est mértek Gyömrőben, a berhidai földrengés pedig 1985. augusztus 15-én volt (4,9-es erejű).

Richter-skála A földrengések erősségét a Richter-skála szerint mérjük, műszeres megfigyelések alapján. A magnitudó a földrengéskor a fészekben felszabaduló energia logaritmusával arányos.

magnitúdó a rengés ereje a pusztítás mértéke a hasonló erejű rengések gyakorisága <2,0 mikrorengés csak műszerekkel érzékelhető naponta 8 000 2,0‑2,9 rendkívül gyenge a legtöbb ember még nem érzékeli naponta 1 000 3,0‑3,9 nagyon gyenge általában érzékelhető, károkat még nem okoz évente 49 000 4,0‑4,9 gyenge a csillárok kilengenek, morajlás hallatszik, károk csak ritkán keletkeznek évente 6 200 5,0‑5,9 közepes a szerkezetileg gyenge épületekben komoly károk is keletkezhetnek évente 800 6,0‑6,9 erős erősebb épületek is megrongálódnak az epicentrumtól 50‑80 km távolságban is évente 120 7,0‑7,9 igen erős súlyos károk: házak és hidak összeomlása, utak, vasúti sínek deformációja évente 18 8,0‑8,9 nagyon erős súlyos károk több száz kilométeres körzetben, többméteres lezökkenések, hegyomlások évente 1 9,0‑9,9 rendkívüli erejű rengés rendkívüli pusztítás, megváltozik a táj átlagosan 20 évente fordul elő ≥10 globális katasztrófa a földkéreg kettéreped, a törésvonalak tovább húzódnak, hihetetlen pusztítás még nem történt