Consilierul guvernatorului BNR aduce şi argumente în sensul celor afirmate. Astfel, în termeni destul de tehnici, Lucian Croitoru demonstrează că economia românească s-ar putea îndrepta către o scădere economică. În linii mari, demonstraţia ştiinţifică se bazează pe calcularea produsului intern brut potenţial. Indicatorul se calculează pe baza unor modele economice şi are în vedere capitalul şi forţa de muncă a unei economii. PIB-ul potenţial reprezintă nivelul până la care poate creşte o economie pe baza factorilor pe care îi are la dispoziţie. Economiştii calculează diferenţa dintre produsul intern brut potenţial şi cel real. Lucian Croitoru arată că în România PIB-ul real a atins încă de acum trei ani PIB-ul potenţial. Situaţia este exact ca în anii 2007 şi 2008, după care, după cum se ştie, a urmat criza şi recesiunea.

Toate calculele îl fac pe Croitoru să afirme că dacă nu se vor face ajustările necesare, România va intra în recesiune. Desigur, nu este o noutate că se vorbeşte despre o posibilă scădere economică. Eu însumi am comentat cu câteva săptămâni în urmă faptul că lideri din mediul economic vorbesc în afara spaţiului public, în discuţii informale, despre prăpastia care există între cifra de creştere economică şi evoluţia economiei reale. Adică, mulţi reprezentanţi ai agenţilor economici afirmă că, de fapt, creşterea economică nu se regăseşte în rezultatele companiilor pe care le conduc. Iar cele mai multe voci în acest sens vin dinspre întreprinzători mici şi mijlocii.

De data aceasta suntem în faţa unei premiere. Un înalt funcţionar al băncii centrale aduce în discuţie pericolul ca România să intre în recesiune. Reprezentanţii companiilor pot avea percepţiile lor subiective şi se pot exprima asupra unei tendinţe pe care o simt prin prisma propriei companii. Ei se pot înşela. Dar, când reprezentantul băncii centrale aduce în discuţie o temă atât de sensibilă lucrurile trebuie privite cu seriozitate. Are mai puţină importanţă că Lucian Croitoru a făcut precizarea că este o opinie personală. Este imposibil de separat totuşi persoana dlui Croitoru de funcţia pe care o deţine în cadrul Băncii Naţionale.

Dar mai important decât modelul teoretic al diferenţei dintre PIB-ul real şi cel potenţial este mesajul referitor la ajustările necesare pentru a nu se ajunge la recesiune. Două astfel de modificări sunt sugerate, chiar de către Lucian Croitoru. Este vorba despre politicile monetare şi fiscale care au devenit prea relaxate. Cu alte cuvinte, ar trebui să ne aşteptăm la o creştere a dobânzilor, politica aflată în „curtea” BNR, şi la o oprire a relaxării fiscale, politică aflată în competenţa guvernului.

În alt limbaj, acelaşi mesaj a fost transmis în urmă cu câteva zile şi de guvernatorul BNR, Mugur Isărescu. Acesta a afirmat: „dezechilibrele apar relativ uşor, mai ales într-un mediu volatil, iar corecţia acestora este dureroasă. Sentimentele, percepţia investitorilor, dar şi a oamenilor afectaţi de măsurile decidenţilor se pot schimba rapid şi pot produce la rândul lor schimbări, nu întotdeauna benefice”.

Ne-am obişnuit ca, în campaniile electorale, Banca Naţională să transmită mesaje care să îndemne la echilibru şi care să descurajeze promisiunile care presupun escaladarea cheltuielilor publice care să ducă la creşterea consumului. BNR îşi face datoria şi de această dată. Doar că, în vâltoarea campaniei, nu ştim cine mai este dispus să ia aminte.