Adrian Coman și Clai Hamilton se vor înfățișa la Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) în data de 21 noiembrie 2017, alături de avocata de drepturile omului Iustina Ionescu și Romanița Iordache, expert în domeniul nediscriminării și membră a Asociației ACCEPT. Audierea este organizată ca urmare a trimiterii preliminare solicitate de Curtea Constituțională a României. În mod excepțional, CJUE a decis că procedurile din cauză vor avea loc în fața Marii Camere, unde sunt analizate doar cazuri de maximă importanță pentru cadrul juridic al Uniunii Europene. În 2016, 54 de spețe au fost audiate de către Marea Cameră a CJUE, ceea ce reprezintă doar 8% din totalul cazurilor judecate[1]. Audierile se desfășoară în prezența a 15 judecători, fiecare reprezentând un alt stat membru UE. Completul va fi condus de Președintele Curții, judecătorul belgian Koen Lenaerts. Agentul Guvernamental pentru Curtea de Justiție a Uniunii Europene din cadrul Ministerului Afacerilor Externe va asigura reprezentarea României.

„Așteptăm cu nerăbdare ziua audierii. Realitatea este că ne plimbăm din tribunal în tribunal de 5 ani de zile, când noi cerem ceva foarte simplu. Eu și Clai dorim să fim recunoscuți ca ceea ce suntem de peste 15 ani – o familie. Dacă noi am decis că împărțim o casă, o masă, toate cele bune și cele rele, cum poate statul român să ne spună că nimic din ce am clădit împreună nu contează și că familia noastă trebuie să se destrame atunci când trecem granița?” a declarat Adrian Coman.

Adrian și Clai s-au cunoscut în 2002 în New York și s-au căsătorit în Bruxelles în 2010, după 8 ani de relație stabilă. Angajamentul lor a continuat, chiar dacă din rațiuni financiare au fost nevoiți să lucreze pentru câțiva ani în țări diferite, așa cum trăiesc în ziua de azi milioane de români. Atunci când Adrian și-a pierdut locul de muncă în 2012, și-a dorit să vină cu Clai și să locuiască în România împreună, în baza dreptului cetățenilor europeni la liberă circulație pentru ei și familia lor. Inspectoratul General pentru Imigrări a refuzat să le acorde acest drept de reședință, Clai având obligația să părăsească țara după 3 luni. În 2013 familia Coman-Hamilton a dat statul român în judecată, cu sprijinul Asociației ACCEPT și al Coaliției anti-discriminare.

Cazul familiei Coman-Hamilton a fost transmis către CJUE pentru o opinie preliminară de către judecătorii Curții Constituționale a României (CCR) în decembrie 2016. Judecătorii constituționali au solicitat, prin întrebările adresate CJUE, clarificări asupra aplicării legislației europene privind libera circulație pe teritoriul UE în cazul soților de același sex.

„Decizia CJUE va clarifica modul în care statele membre trebuie să interpreteze termenul „soți” din cadrul Directivei 38 privind libera circulație pe teritoriul Uniunii Europene. Această decizie nu poate modifica modul în care se oficiază căsătoria în România, însă poate crea obligații concrete pentru țara noastră în domeniul liberei circulații privind recunoașterea familiei de facto și a familiei gay legal constituite în alte state membre UE. Hotărârea instanței este obligatorie atât pentru România, cât și pentru toate statele membre ale Uniunii Europene,” a declarat Iustina Ionescu, avocata de caz. „Faptul că audiere este organizată la Marea Cameră a CJUE arată importanța pe care judecătorii europeni o dau cazului nostru: este prima dată când ei au oportunitatea să clarifice dacă prin „soți” se înțelege și soții de același sex în legislația comunitară. În acest moment, 22 din 28 de UE au reglementat o formă de protecție juridică pentru familiile bazate pe cupluri de același sex. România se plasează și în acest domeniu la coada Europei pentru că nu oferă nicio formă de recunoaștere juridică familiilor gay.”

“Acest caz este atât de important – va oferi în sfârșit claritate juridică cuplurilor de același sex care se întreabă dacă parteneriatul și căsătoria lor vor fi recunoscute sau nu atunci când se bucură de dreptul fundamental la libera circulație în cadrul UE. La momentul actual, aceste cupluri rămân dependente de buna voință a statului membru gazdă de a recunoaște relațiile lor de parteneriat și de familie. Nesiguranța are un impact enorm asupra vieții lor, de la dreptul de a locui și de a munci, de a se bucura de alte drepturi pe care trebuie să le aibă cuplurile căsătorite,” a declarat Katrin Hugendubel, Directoare de Advocacy a ILGA-Europe, organizația europeană a persoanelor LGBTI. „ILGA-Europe speră că instanța europeană va profita de această ocazie pentru a asigura în cele din urmă un tratament egal pentru cuplurile și familiile de același sex pentru a se deplasa liber și fără discriminare în cadrul UE,” a adăugat aceasta.

Cazul este suspendat în fața instanțelor din România până la comunicarea hotărârii CJUE. Deciziile CJUE sunt obligatorii pentru toate statele membre UE și pentru toți cetățenii europeni. În prezent, Adrian și Clai nu reprezintă singura familie gay care poate întâmpina probleme juridice la reîntoarcerea în România. În Spania, de exemplu, sunt cel puțin 91 de cupluri de același sex căsătorite în care cel puțin un soț e român. În Germania există 119 români care sunt într-o relație de parteneriat civil, total nerecunoscută de România. Datele sunt furnizate de serviciile de evidență a persoanelor din aceste state, prin intermediul reprezentanțelor diplomatice.

Cazul familiei Coman-Hamilton este susținut de Asociația ACCEPT și Coaliția anti-discriminare. ILGA-Europe a transmis un memoriu amicus curiae în cazul aflat pe rolul CCR, alături de Centrul AIRE (Consiliere privind Drepturile Individuale în Europa), Comisia Europeană pentru Legislație privind Orientare Sexuală (ECSOL), Federația Internațională a Ligilor de Drepturile Omului (FIDH – Fédération Internationale des Ligues des Droits de l’Homme) și Comisia Internațională a Juriștilor (ICJ).

[1] Raportul anual al Curții de Justiție a Uniunii Europene pentru anul 2016, p. 93

Detalii despre cazul familiei Coman-Hamilton pe http://coman.acceptromania.ro/?lang=ro.