- Det bliver en ghettoskole, siger mor, hvis syvårige datter snart kan gå i en klasse med 80 procent tosprogede elever.

Danske kommuner forsøger ofte at fordele tosprogede og etnisk danske elever, så der ikke opstår skoler med en klar overvægt af tosprogede elever.

I Herning Kommune går man nu den stik modsatte vej.

Byrådet har fra næste skoleår besluttet at dele Herningsholmskolen op i to afdelinger. Den nye afdeling bliver etableret på en tidligere lukket skole i boligområdet Holtbjerg, der er på regeringens liste over udsatte boligområder. En stor andel af beboerne har anden etnisk herkomst end dansk, og ud fra beboersammensætningen i området forventer man, at den nye skole i Holtbjerg kan få op mod 80 procent tosprogede elever.

Mor er bekymret

En af de elever, der efter sommerferien skal starte på den genåbnede skole i Holtbjerg, er Maya Nakapizye. Hun er syv år og går lige nu i 1.B på Herningsholmskolen.

Hun bor i Holtbjerg, og hendes familie har ikke mulighed for at flytte. Den nye skoleåbning bekymrer hendes mor, Tamara Nakapizye.

- Maya skal integreres og lære, hvad de andre danske børn laver. Det tror jeg ikke, hun kan på en skole ude i Holtbjerg. Vi er kun udlændinge med forskellig baggrund og kultur derude, siger hun.

Mange forældre havde henvendt sig til byrådet

I dag har Herningsholmskolens 0. klasser knap 50 procent tosprogede elever. Det er en andel, der har været stigende, og det er på den baggrund, at byrådet har taget beslutningen om at dele Herningsholmskolen op i to afdelinger.

- Vi er simpelthen bekymrede for udviklingen. At folk vil begynde at vælge skolen fra. Der har været et stigende antal henvendelser fra forældre på Herningsholmskolen til os fra byrådet. Forældrene er bekymrede for, om skolen er ved at knække, siger Dorte West (V), der er formand for børne- og familieudvalget i Herning.

Byrådet vil bruge 12 millioner kroner på genetablering af den nye skole og fire millioner om året de næste fire år for at styrke skolen.

- Jeg synes, det bliver til en ghettoskole Tamara Nakapizye, mor til Maya Nakapizye

Mange af de forældre, både danske og med udenlandsk baggrund, som TV 2 har talt med, ønsker at flytte fra Holtbjerg-området på grund af beslutningen. En del har allerede fundet nye lejligheder. Men den økonomiske frihed har Tamara Nakapizye ikke. Hun frygter, at hendes datter ikke kommer til at føle sig som en del af det danske samfund.

- Jeg synes, det bliver til en ghettoskole. Jeg har mange gange set i fjernsynet, hvordan man bruger mange ressourcer på at undgå at lave ghettoskoler og ghettoområder. Men det laver man altså her i Holtbjerg, siger Tamara Nakapizye.

En utraditionel politisk løsning

Fra kommunens side forstår man godt bekymringen hos de forældre, som kan se frem til at have børn på en skole med en så stor majoritet af tosprogede elever.

- Jeg håber, at vi fremover kan få forældrene til at vende den bekymring. At de kan se, at vi har et rigtig godt skoletilbud på Holtbjerg, fordi der bliver sat ekstra ressourcer af, siger Dorte West.

Andre steder i landet gør man det anderledes end i Herning.

TV 2 har været i kontakt med alle kommuner med et ghettoområde. Ud af de 13 kommuner arbejder syv aktivt med at fordele andelen af tosprogede elever imellem skolerne, mens seks kommuner ikke har en aktiv indsats. De fleste, fordi de ikke oplever et problem med klassesammensætningerne.

Vi synes ikke, vi har noget problem. Derfor forstår vi ikke, hvorfor nogle af vores børn skal flyttes Lene Langelund, skolebestyrelsesformand, Herningsholmskolen

En af de kommuner, der aktivt har forsøgt at fordele tosprogede elever bedre, er Holstebro. I skoleåret 2016-2017 lavede kommunen om på skoledistrikterne for at kunne fordele de tosprogede bedre.

- Det giver den bedste integration, simpelthen, siger de radikales Torben Gudiksen, der er formand for børne- og familieudvalget i Holstebro.

- Vi har nogle tosprogede, der har godt af at snakke noget dansk. Vi har også nogle etnisk danske elever, der har godt af at møde nogle af de mennesker, som de skal møde senere hen i deres arbejdsliv. Så vi tror på, det er godt at få det hele blandet lidt, siger Torben Gudiksen.

- En utraditionel politisk løsning

Andreas Rasch-Christensen er Ph.d. og forsknings- og udviklingschef på VIA Pædagogik og Samfund. Han siger, at det er en "utraditionel politisk løsning" at samle tosprogede elever, som man vælger at gøre i Herning. De fleste konkrete tiltag i andre kommuner går i den modsatte retning.

- Hvis man skal integrere tosprogede elever i det danske samfund, er det selvfølgelig en god idé, at der også går nogle etnisk danske elever på skolen. Det er en måde at lære om det danske samfund, siger han.

- Det er svært at arbejde med de integrationsmæssige sider af sagen på en skole med 80 procent tosprogede elever. Man gør det i hvert fald vanskeligere. Det er selvfølgelig ikke umuligt, men det gør det vanskeligere, siger Andreas Rasch-Christensen.

Skolebestyrelsen støtter ikke beslutningen

På Herningsholmskolen undrer skolebestyrelsen sig over den politiske beslutning om at dele skolen op. De mener godt, at skolen kan rumme de tosprogede børn.

- Vi synes ikke, vi har noget problem. Derfor forstår vi ikke, hvorfor nogle af vores børn skal flyttes, siger skolebestyrelsesformand Lene Langelund, der peger på, at det er forkert at flytte børn alene på baggrund af, hvor de kommer fra.

- Mange af de børn, der bliver flyttet, er rigtig dygtige. Også børn, der kommer med andre baggrunde.

- Børn skal bare være børn. De skal ikke deles op ud fra, hvor de kommer fra, eller hvor de bor, eller hvem deres forældre er. Vi vil gerne have alle børn samlet samme sted. Jeg synes, alle børn skal have samme vilkår, siger Lene Langelund.

- Ingen børn bliver valgt fra

Fra kommunens side afviser man, at man med beslutningen forsøger at isolere de tosprogede elever. Formanden for børne- og familieudvalget lægger især vægt på, at byrådet har afsat fire millioner årligt de næste fire år til den nye afdeling på Holtbjerg. På den måde bliver den nye afdeling i Holtbjerg attraktiv. Og den eksisterende Herningsholmskole bliver mere attraktiv for de forældre, som har udtrykt bekymring for det stigende antal tosprogede elever.

Hvis man skal integrere tosprogede elever i det danske samfund, er det selvfølgelig en god idé, at der også går nogle etnisk danske elever på skolen Andreas Rasch-Christensen, forsknings- og udviklingschef, VIA Pædagogik og Samfund

Så I laver en attraktiv skole ved at trække de ikke attraktive elever ud af den?

- Nej, sådan skal det på ingen måder forstås.

Men er det ikke reelt det, I gør?

- Nej, overhovedet ikke. Alle børn i Herning Kommune er børn, vi skal tage os af på alle måder. Der er ikke nogen børn, der bliver valgt fra. Vi vil gerne lave attraktive skoletilbud på begge matrikler af Herningsholmskolen.

Kan man integrere ved at isolere?

- Vi vil have fokus på, hvordan man kan integrere på skolen i Holtbjerg. Vi har sat ekstra ressourcer af, og de ressourcer skal jo netop bruges til at lykkes med integrationsopgaven.

Hvad med risikoen for at sende et signal til de tosprogede elever og deres forældre om, at de er uønskede?

- Jamen, jeg tror som sagt, at denne løsning på, hvordan man løser integrationsopgaven i hele landet, er der jo ikke det her ene lysende eksempel på, hvordan man løser det godt. Vi har valgt at lave en skole, hvor der følger rigtig mange ressourcer med.

Men I isolerer dem jo?

- Nej. Det bliver stadigvæk én skole. Herningsholm bliver en skole på to matrikler. Og der vil være fokus på, hvordan man laver en masse samarbejde på tværs af de to matrikler. Netop for at have fokus på, hvordan vi kan lykkes med integrationsopgaven, siger Dorte West.

Vil fortsætte med at lege med sine venner

Maya Nakapizye fra 1. klasse, som næste år skal gå på afdelingen i Holtbjerg, har en masse venner, hun gerne vil fortsætte med at lege med.

- Den ene hedder Jasmin. Og den anden hedder Elinor. Og så den sidste hedder Emma, siger hun.

Hendes mor tager over:

- Det er, som om vi bliver isoleret, bare fordi vi bor i Holtbjerg. Så må vores børn ikke komme her på Herningsholmskolen, lyder det fra Tamara Nakapizye.