Tænke sig, at udfordrede drenge med blot to ugers intensiv undervisning i sommerferien kan flytte sig så meget fagligt, at det svarer til i gennemsnit to års almindelig undervisning i folkeskolen. Tankevækkende resultater skabt med nye undervisningsformer. De nye metoder vinder frem og involveres i kommuner og på skoler.

Det er ingen hemmelighed, at Danmark har et drengeproblem. Markant flere drenge modtager specialundervisning, piger uddanner sig mere end drengene efter folkeskolen, og flere unge mænd er arbejdsløse. Samtidig trives flere drenge dårligere i skolen og mangler motivation og tro på sig selv.

I bund og grund er ovenstående faktum baggrunden for, at LøkkeFonden blev stiftet for fire år siden. Sammen med dansk erhvervsliv, forskere og praktikere gennemfører fonden konkrete projekter, der skal være med til at motivere drenge på kanten af uddannelsessystemet til at tage ansvar, få et job og til at blive aktive samfundsborgere.

Fondens konkrete projekter skal samtidig føre til, at vi er med til at udvikle ny, dokumenteret viden, der kan inspirere til generelle forandringer bl.a. i forhold til folkeskolens undervisningsmetoder.

Det er her, at det for alvor bliver interessant. De seneste fire år har LøkkeFonden gennemført DrengeAkademiet for drenge med faglige udfordringer. Hvert år deltager ca. 100 drenge i alderen 14-16 år fra hele landet, og over to uger undervises de i faglig og personlig læring. Resultaterne er ikke til at tage fejl af: I gennemsnit løftes drengene med en læringseffekt på godt to år inden for læsning, stavning og matematiske færdigheder.

Zoomer vi alene ind på effekten af Drengeakademiet i 2015, var resultaterne endda endnu bedre: Stavning: 1,6 læringsår. Læsning: 3,3 læringsår. Matematik: fire læringsår. Altsammen opnået på to ugers intensiv turboundervisning i både faglige færdigheder og personlige karaktertræk.

Er det så et udtryk for, at den traditionelle undervisning i folkeskolen svigter, når man på så kort tid kan opnå så stor en effekt? Spørgsmålet er relevant. Men svaret er nej, hvis jeg skal svare. Det er alt andet lige en helt anden situation at være sammen med drengene 24 timer i døgnet i 14 dage.

Men der er ingen tvivl om, at folkeskolen kan lære og inspireres af metoderne. I den forbindelse kunne det give mening, at vi som samfund finder en vej til, hvordan vi bedre kan få de intensive turboforløb og karakterskabende undervisningsformer integreret i folkeskolens almindelige arbejde – ikke bare på få skoler, men mere generelt i Danmark.

Mange skoler er heldigvis allerede i fuld gang med at se på nye undervisningsmetoder. LøkkeFonden er begyndt at udbrede metodikker og erfaringer til de skoler, kommuner og regioner, som ønsker at udvikle og gennemføre effektfulde, intensive læringsforløb.

Bl.a. har vi i samarbejde med Københavns Kommune afholdt KøbenhavnerAkademiet ligeledes med gode resultater.

Men hvordan skabes de bemærkelsesværdige resultater? Lad mig tage jer med ind bag kulissen.

For at kunne udvælges til akademiets to ugers intensive forløb, skal drengene være betydeligt bagefter i dansk og matematik. Samtidig tilstræbes der en geografisk spredning og en etnisk sammensætning, der afspejler befolkningen.

Som noget nyt i Danmark arbejder DrengeAkademiet systematisk og integreret med både faglig og personlig læring. Al undervisning foregår under faste rammer med de samme daglige rutiner og en tydelighed omkring regler og forventninger.

Formålet med DrengeAkademiet er i høj grad at lære drengene at tage ansvar for eget liv og de valg, de træffer. Drengene lærer, hvad det vil sige at blive god til at lære. Hver dag arbejdes der sideløbende med undervisningen målrettet med træning af syv konkrete karaktertræk, som har en væsentlig betydning for børns evne til at kunne gennemføre en uddannelse. Det drejer sig om: Nysgerrighed, optimisme, taknemmelighed, social intelligens, vedholdenhed, engagement og selvkontrol.

Undervisningen i personlig læring varetages af holdledere med erfaring inden for læringsstrategier, fysisk og mental energi og sociale kompetencer.

Målet med den faglige undervisning i fagene dansk og matematik – der gennemføres af uddannede folkeskolelærere – er klart fra begyndelsen: Alle drenge skal gennem en styret og målrettet indsats komme på omgangshøjde med deres klassetrin fagligt.

Metoden er relativ enkel. Uddannelsesforskningen har dokumenteret, at det er nemmere at lære, hvis man ved, hvordan man bliver en succes. Derfor ved drengene på akademiet hele tiden, hvad de skal lære, gennem tydelige og individuelle læringsmål. Samtidig får alle drenge mulighed for at lære i eget tempo – det eneste krav er, at de skal blive ved med at øve sig, indtil de mestrer færdighederne.

Resultaterne fra DrengeAkademiet er løbende blevet fulgt af følgeforskning fra Danmarks Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU), og i alle årene er det lykkedes at skabe en markant fremgang for drengene. Samtidig indikerer følgeforskningen, at det intensive læringsforløb har en klar positiv effekt på drengene i skoleåret efter DrengeAkademiet. En del tyder med andre ord på, at opholdet for langt de fleste drenge forårsager et positivt vanebrud - både fagligt og personligt.

Men det er selvfølgelig ikke nok blot at »redde« 100 drenge hver sommer. Det er LøkkeFondens mål at afholde endnu flere læringsuger på skoler rundt om i landet. Flere kommuner er allerede gået i gang med variationer af DrengeAkademiet, og vi igangsætter lige nu kompetenceforløb for lærere og pædagoger, der skal give inspiration og konkrete værktøjer til at arbejde med personlig udvikling, motivation og Synlig Læring.

Det giver mening at sætte ind. Forskningen viser nemlig, at drengene sakker bagud. Derfor er det også positivt, at der i Danmark aldrig tidligere har været så meget fokus på mulighederne ved intensive læringsforløb, som netop nu. Undervisningsministeriet er i fuld gang med at undersøge metoderne og arbejder med et casestudie, som undersøger medvindsfaktorer vedrørende accelereret læring.

Lad os i fællesskab komme i gang med at løse problemerne. Sammen kan vi åbne nye veje, der kan være med til at sikre, at vi får drenge på kanten ind i fællesskabet og generelt øger læringsudbyttet for den enkelte elev.