»Meget ubehagelig læsning,« kalder statsrevisorernes formand, Peder Larsen fra SF, Rigsrevisionens rapport om energiselskabernes energispareordning og Energi-, Forsynings og Klimaministeriets kontrol med ordningen. En ordning, som danske energiforbrugere har betalt godt 7 mia. kroner til siden 2010.

Læs også: Rigsrevisorer dumper ministerium for sjusk med energispareordning

»Jeg blev faktisk rystet over at læse hver eneste side i beretningen og over, at ministeriet ikke har haft mere styr på sagerne. Energibesparelser kan jo være et ædelt mål, men kan skal bare ikke støtte sådan noget i blinde,« siger formanden for Statrevisorerne.

Sådan virker energispareaftalen Politikerne har bedt net- og distributionsselskaber inden for el, naturgas, fjernvarme og olie om at sørge for, at såvel virksomheder som private slutbrugere af energi foretager dokumenterbare ekstra energibesparelser.

Det årlige aftalte samlede besparelsesmål skifter.

Var i perioden 2013-2015 på 12,2 PJ årligt. Frem til 2020 er målet på 10,1 PJ årligt.

10,1 PJ svarer til 1,3 pct. af bruttoenergiforbruget i 2015.

I praksis har hvert distributionsselskab sit eget sparemål. Selskabet hjælper forbrugerne med at identificere energibesparelser og realisere dem - eller får andre til at løse opgaven på deres vegne.

De sparede kWh energi modregnes i netselskabets sparemål.

Omkostningerne til dette arbejde sendes videre til energiforbrugerne via energiregningen.

Der er ikke loft over, hvad 1 kWh energibesparelser må koste, men loft over den samlede omkostning.

Statsrevisorerne kalder det overordnet ‘meget utilfredsstillende, at Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet ikke har sikret, at de indberettede energibesparelser lever op til energispareordningens regler.’

Læs også: Håndværkere kritiserer svindel med energispareordning

Og at de ‘finder det utilfredsstillende, at ministeriet ikke i tilstrækkelig grad har sikret, at energiselskaberne har realiseret energibesparelserne til færrest mulige omkostninger’, hvilket i Statrevisor-sprog er en middelhård til skarp kritik.

Bør undersøge mistanke om misbrug

Ifølge Peder Larsen er kritikken ikke - trods den rystende læsning - formuleret mere bastant, fordi der ikke findes helt skarpe regler på området.

Statsrevisorerne slår også fast, at Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet bør komme igang med at gennemføre en systematisk bagudrettet kontrol og opfølgning på mistanker om misbrug.

Læs også: Minister lukker omstridt tilskudsordning for hulmursisolering

Noget som ifølge Statsrevisorerne ikke er sket i i tilstrækkelig grad:

»I og med at der i visse kredse har været mistanke om misbrug af ordningen, vil det være klogt at se på dette. Måske kan man ikke gøre skaden god igen, men man kan bruge det til fremadrettet at blive klogere,« siger Peder Larsen.

Statsrevisorernes anbefaling om bagudrettet kontrol er helt i tråd med standpunktet hos De Frie Energiselskaber, som i årevis har råbt op om misbrug af ordningen:

»Forbrugerne er malket for millioner. De har krav på at vide, hvad deres penge er brugt til«, siger adm. direktør,Jette Miller i en pressemeddelelse.

Hun mener, at hver en krone, der er opkrævet, men som intet har med reel energireduktion at gøre, skal betales tilbage.

Kun én ud af syv er undersøgt

Rigsrevisionen har nemlig også kigget på ministeriets handlen på syv forhold om mistanke, som ministeriet er blevet gjort bekendt med i perioden 2014-2016. En indsats, som man giver prædikatet ‘utilfredsstillende’..

Ud af de 7 forhold om mistanke om misbrug (se skema), som ministeriet er blevet bekendt med i perioden 2014-2016, har ministeriet ændret og præciseret reglerne fremadrettet for seks af dem.

Læs også: Myndigheder blåstempler Dongs monopoltilskud til varmepumper

Med hensyn til ét af forholdende, nemlig krydssubsidiering (at elnetselskaber og koncernforbundne handelsselskaber på ikke-markedsmæssige vilkår overfører økonomiske midler til hinanden), har ministeriet endnu ikke ændret reglerne, da ministeriet ifølge Rigsrevisionen ikke finder, at der foreligger tilstrækkelig dokumentation for, at der foregår misbrug.

I oktober 2016 oplyste Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet dog til Rigsrevisionen, at man også ville udføre en bagudrettet kontrol af 4 ud af de 7 forhold.

Men pr. august 2017 er der kun udført bagudrettet kontrol på ét af områderne – nemlig tilskud til hulmursisolering.

Forudser langvarig sag

»Det bekymrer os, at ministeriet kun retter op fremad og derfor ikke ved, om der reelt har været misbrug af ordningen,« siger Peder Larsen.

Energi- Forsynings- og Klimaministeren har nu fire måneder til at svare på, hvad han vil gøre for at rette op på de beklagelige forhold. Hvorefter Rigsrevisionen – og så Statrevisorerne – skal give deres kommentarer til svarene fra ministeriet.

Statsrevisor-formand Peder Larsen vil dog blive meget overrasket, vil sagen slutter her:

»Der er meget at tage fat om, hvis hele bøtten skal vendes fra at være negativ til at blive positiv. Det er ikke usædvanligt, at en sådan en sag kan tage 2-3 år,« siger han.