Enhver, der er ansat i sundhedsvæsnet, på apotekerne eller hos en tandlæge, går på arbejde med risiko for, at chefer, kollegaer eller andre ansatte snager i deres dybt intime sundhedsoplysninger. Netop nu har HK tre aktuelle sager om snagen i blandt andet lægesekretærers og klinikassistenters sundhedsoplysninger. Og forbundet har netop indgået forlig i en fjerde sag.

»Vi har at gøre med sager, hvor vores medlemmer har været udsat for en meget stor krænkelse fra deres arbejdsgiver. Jeg tror, at de fleste kan forstå, hvor grænseoverskridende det ville være, hvis ens chef snagede i sygdomshistorik, medicinforbrug og andre dybt private forhold«, siger næstformand i HK, Martin Rasmussen.

En af de sager, som HK fører i øjeblikket, er netop blevet henvist direkte til landsretten, fordi den menes at være principiel set i forhold til de nye GDPR-regler. Sagen omhandler en speciallæge, som indhentede sundhedsoplysninger på en kvinde, som han netop havde ansat, selv om lægen ingen behandlerrelation havde til kvinden.

»Vi mener, at det niveau for godtgørelse, som lige nu ligger på maksimalt 25.000 kroner, er for lavt sat i forhold til de nye regler. Derfor håber vi faktisk på, at sagen kan komme helt til EU-Domstolen«, siger Martin Rasmussen.

Det kan godt være, vi skal diskutere, om det er noget, vi igen skal have fokus på Grete Christensen, formand for Dansk Sygeplejeråd

HK har fremsat et krav på 100.000 kroner i godtgørelse, men Justitsministeriet har tidligere meddelt, at man ikke mener, at godtgørelserne skal hæves i forbindelse med de nye regler. Det er det, landsretten skal tage stilling til.

Formand for Foreningen af Speciallæger, Lisbeth Lintz, fordømmer enhver form for snageri i patientjournaler.

»Det er fuldstændig uacceptabelt, uanset om det går ud over naboen, kendte mennesker, medarbejdere eller chefen«, siger hun.

Men hun er af den klare overbevisning, at man som såvel medarbejder i sundhedsvæsnet eller som patient overordnet kan føle sig sikker og have tillid til, at sundhedspersonalet ikke snager.

Snageri Intime sundhedsdata Læger, sygeplejesker, sosu-assistenter og andre sundhedspersoner har adgang til enorme databaser med danskernes intime sundhedsoplysninger. Hvert år afsløres ansatte i sundhedsvæsnet i at snage i oplysninger på patienter, som de ingen faglig relation har til. Afgørelser, som Politiken har fået aktindsigt i, viser, at såvel chefer som ekskærester, kollegaer og andre bekendte gør sig skyldige i snageriet. Eksperter har kritiseret især regionernes kontrol med snageriet, som de finder tilfældig og usystematisk. Alle kan via Sundhed.dk og fmk-online.dk selv tjekke, hvem der har indhentet sundhedsoplysninger om én. Patienter i Region Hovedstaden og Region Sjælland kan også gøre det via minsundhedsplatform.dk. Vis mere

»De her sager er voldsomme, når de finder sted. Men det er vigtigt, at vi bevarer tilliden til sundhedspersonalet, og det er altså et ultralille mindretal, som gør sig skyldig i snageri«, siger hun.

Bøde på 250 kroner

Blandt afgørelser fra Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn og Styrelsen for Patientklager, som Politiken har fået aktindsigt i, er der desuden eksempler på, at medarbejdere snager i chefens – eksempelvis en læges – sundhedsoplysninger.

Flere andre fagforbund har haft sager, hvor chefer har afluret ansattes sundhedsoplysninger. Nogle sager ender i forlig, mens andre finder vej til domstolene.

I foråret 2017 blev en speciallæge med praksis i Esbjerg dømt for at have indhentet sundhedsoplysninger på to sygeplejersker, som tidligere havde været ansat i lægens praksis. Hun blev idømt en bøde på 250 kroner.

Formand for Dansk Sygeplejeråd, Grete Christensen, siger, at forbundet ikke kender til andre sager af nyere dato, der involverer sygeplejersker, og at forbundet derfor ikke har haft fokus på problematikken siden da.

Forelagt en afgørelse, hvor en sygeplejerskestuderende i forbindelse med et praktikforløb havde indhentet sundhedsoplysninger om sin egen vejleder, som også var sygeplejerske, siger Grete Christensen:

»Vi kender jo af gode grunde kun til de sager, som vores medlemmer informerer os om. Men det kan godt være, vi skal diskutere, om det er noget, vi igen skal have fokus på«.

Også Farmakonomforeningen har haft flere sager, blandt andet i 2016, hvor en apoteker blev idømt en bøde for at have snaget i sundhedsoplysninger hos en farmakonom, som han netop havde haft til jobsamtale. Forbundet har også haft en sag, hvor en apoteker kiggede i en ansats oplysninger, i forbindelse med at den ansatte havde sygemeldt sig. Den sag endte i et forlig.

De fire sager i HK er opstået stort set samtidig, men ikke som en del af en særlig indsats, forklarer Martin Rasmussen.

»Det er helt tilfældigt, at vi har de her sager på samme tid. Det er ikke, fordi vi har samlet til bunke, og det fortæller os jo, at det sker rundt om i landet«, siger han. Martin Rasmussen er overbevist om, at der findes et mørketal.