For flere lodsejere og naboer - blandt andre Find Andersen-Fruedahl og Per Fjeldgren - til bæverboer er problemerne så store, at de gerne vil have lov til at regulere dyrene - altså skyde dem for at få bestanden bragt ned igen.

Som det er nu, står EU's habitatdirektiv dog i vejen for det. Men ideen får opbakning fra Danmarks Jægerforbund.

© Scanpix Bæveren i Danmark Bæveren uddøde i Danmark for mere end 1.000 år siden, men i 1999 blev arten genindført.

I første omgang blev 18 bævere sat ud i Flynder Å-systemet ved Klosterheden mellem Holstebro og Lemvig.

I dag kan bæveren opleves i Klosterheden i Vestjylland, i Nordsjælland og i Nationalpark Thy i Nordvestjylland.

Bestanden vokser fra år til år, og bæverne spreder sig via vandløb og åer til andre områder. Det har gennem årene skabt debat, fordi private jordejere har oplevet skader.

Bæveren er fredet og må ifølge EU's habitatsdirektiv ikke reguleres.

- Jagt er noget, som også foregår i Norge, Sverige og i de baltiske lande, hvor der også er masser af bævere. Så når bestanden vokser, er det helt naturligt at drive jagt på den. Det blev også skrevet i forvaltningsplanen i 1999, siger formanden for forbundet, Claus Lind Christensen.

Også Søren Gade, medlem af Europa-Parlamentet for Venstre, vil give jægere lov til at skyde gnaverne.

- Bæveren er jo ikke en truet dyreart. Det er mange steder et skadedyr. Det er helt fint, at man som stat har sagt, at man skal have dem i statsskovene, men det har aldrig været meningen, at de skal udenfor statsskovene. Det behøver vi ikke at leve med. Så kan man bare sige, at når de er uden for Klosterheden, så må de skydes, siger han.

Men den holdning må Søren Gade og lodsejerne længere ud på landet med.

Det mener Morten Vissing, zoolog ved Aqua Akvarium og Dyrepark i Silkeborg, der ligger inde med et par eksemplarer af gnaveren.

- Man kan på ingen måde kalde dem for et skadedyr. Vi skal lade være med at skyde alle de vilde dyr i naturen, hver gang vi føler os generet af dem. Vi vil gerne have biodiversitet, og så skal vi indordne os, siger han.

Auken: Så får vi aldrig vild natur

Zoologen får opbakning fra Margrethe Auken, Europa-Parlamentsmedlem for SF.

- Min første tanke er, at det altså ikke kun er københavnere, der ikke ved nok om naturen. Det gør man så åbenbart heller ikke i Vestjylland.

- Jeg bliver lidt chokeret, for så bliver det aldrig vild natur, hvis der skal så lidt til, før vi skal aflyse vores kamp for at få naturen tilbage, siger hun.

Hun er dog ikke afvisende over for, at der vil blive indført regulering af bæverne, når de er i såkaldt god bevaringsstand. Ifølge Miljøministeriet vil bestanden få den status i 2025.

Formanden for Danmarks Naturfredningsforening i Vestjylland, John Clausen, roser bæverne for at skabe områder med mere biodiversitet - det være sig nye vandarealer eller nye opholdssteder for flere arter af fugle, planter, fisk eller padder.

Han kan på den anden side også godt forstå frustrationen hos de private grundejere, der får besøg af bævere.

- På Naturstyrelsens arealer udgør de jo ikke et problem. Her er de ligefrem inviteret. Men giver de anledning til uønskede oversvømmelser af private arealer, så kan jeg godt se problemet. Her kan man vælge at indfange og flytte dem. Man kan også regulere dem ved skydning. Det er imidlertid op til Vildtforvaltningsrådet at afgøre, om bæverne har bredt sig for meget, og hvad der så skal ske med dem.

Naturstyrelsen har på grund af vinterferie ikke haft mulighed for at kommentere på sagen.