Danske unge er nogle af Europas mest dovne demokrater. Mens der er lande, hvor næsten hver tredje ung drømmer om at stille op til en politisk post, er det kun hver ottende ung dansker, der har en politiker i maven. Det ambitionsniveau er så lavt, det kun overgås af to andre lande i EU, skriver Ugebrevet A4.

Det fremgår af en ny rapport fra Europa-Kommissionen, »European Youth: Participation in Democratic Life«, der kortlægger 15-30-åriges politiske bevidsthed og handlinger i samtlige 27 medlemslande.

De unge er blandt andet blevet spurgt, om de kunne tænke sig at stille op som kandidat ved et politisk valg på et tidspunkt af deres liv. Og her placerer Danmark sig i bunden som et af de lande, hvor færrest unge går rundt med en politiker i maven.

Kun 12 procent af de unge danskere kan se sig selv på en politisk post, mens det på den anden side af Øresund er 29 procent af de unge svenskere, der forestiller sig at gå efter en politisk post i deres voksenliv. I den europæiske ungdom som helhed er det 19 procent, der drømmer om at gøre politisk karriere. Danskernes uvilje mod at lade sig vælge overgås kun af ungarere og maltesere.

Den nye undersøgelse om den danske ungdoms manglende lyst til at deltage aktivt i demokratiet kommer mindre end et halvt år før, at mange førstegangsvælgere for første gang skal stemme til kommunal- og regionsvalg i november.

Netop de unges deltagelse i kommunalvalgene er også nedadgående, og det får nu Københavns Universitet og Dansk Ungdoms Fællesråd, DUF, til i et utraditionelt fællesskab at sætte nye initiativer i værk for at få de unge til at stemme til valget 19. november.

Sammen med professor Kasper Møller Hansen skal ph.d.- studerende Jens Olav Dahlgaard fra Institut for Statskundskab på Københavns Universitet stå for valgprojektet målrettet unge.

»Det er jo problematisk for demokratiet, hvis udviklingen med en dalende valgdeltagelse fra de unge fortsætter. Vi ved, at det at stemme én gang også påvirker sandsynligheden for at stemme igen. Og vi ved, at ulighed i valgdeltagelse også giver ulighed i repræsentation. Unges interesser bliver mindre repræsenteret, hvis de ikke stemmer, så det er jo også et problem for de unge selv,« siger Jens Olav Dahlgaard.

BNB