I 91 ud af 93 kommuner skal der opnormeres markant, hvis Danmark skal have samme normering i børnehaver og vuggestuer som i Norge.

Værst står det til i Jammerbugt Kommune, hvor personalet ifølge undersøgelsen skal øges med 55,7 procent, svarende til 70 fuldtidsansatte.

I Vesthimmerland skal personalet øges med 54,2 procent, i Faxe med 44 procent, og det er kun i to små kommuner – Ærø og Langeland – at der er nok personale til at leve op til den norske normering. I de to økommuner er der samlet set ni fuldtidsansatte mere end en norsk normering.



Tallene stammer fra en ny undersøgelse af, hvor meget bemandingen i hver enkelt kommune skal øges, hvis kommunerne skal leve op til de minimumsnormeringer, der er indført ved lov i Norge. Undersøgelsen er foretaget af Bureau 2000 for Enhedslisten og bygger på tal fra 2017.

Lever din kommune op til norske normeringer? Tjek her

I begyndelsen af april gik forældre på gaden landet over for at vise deres utilfredshed over forholdene i deres børns daginstitutioner og for at kæmpe for indføring af minimumsnormeringer. Og nu viser undersøgelsen altså, at der på landsplan ville mangle 9.485 ansatte i vuggestuer og børnehaver, hvis vi skulle følge det norske eksempel.

I Norge må der maksimalt være tre vuggestuebørn pr. fastansat pædagog og maksimalt seks børn til en fastansat pædagog i børnehaver.

Ifølge Tomas Ellegaard, lektor på Roskilde Universitet og tilknyttet Center for Daginstitutionsforskning, er det fornuftigt at se til modeller som eksempelvis de norske normeringer.

»Der er ingen tvivl om, at der stille og roligt er sket en udhuling af normeringerne over en lang periode, med små udsving. Hvis der skal være en relevans i minimumsnormeringer, og det skal batte noget, så er niveauet med tre og seks børn pr. pædagog meget fornuftigt,« siger han.

Hos Enhedslisten mener man, at der er brug for handling på området.

»Tallene viser mig, hvor grelt det står til ude i kommunerne. Det her er bare et minimum, og alligevel viser det sig, at der er flere kommuner, hvor vi skal op på 50 procent mere personale bare for at nå det niveau,« siger Pernille Skipper, politisk ordfører i Enhedslisten.

SF er enig med Enhedslisten i, at der er brug for bedre forhold i landets daginstitutioner og har gjort spørgsmålet om minimumsnormeringer centralt i deres valgkamp.

»For SF er diskussionen om minimumsnormeringer kernen af den politiske debat. Og efter et valg vil vi arbejde hårdt for at få indfasning af minimumsnormeringer med på finansloven, og sker det ikke, kan SF ikke stemme for finansloven,« siger Jacob Mark, gruppeformand i SF.

EL vil have 10.000 voksne

I beregningerne indgår kun de faste medarbejdere, der har med børnene at gøre. Det betyder, at elever, praktikanter, vikarer og andre ekstraordinært ansatte bliver holdt ude. Ligesom institutionens ledere også kun indgår med den tid, som de bruger sammen med børnene.

Blandt landets fem største kommuner målt på indbyggertal, står det værst til i Esbjerg, hvor personalet skal øges med 34,9 procent for at leve om til de norske minimumsnormeringer. Det svarer til ekstra 235 fuldtidsansatte. I landets største kommune, København, skal personalemængden øges med 25,4 procent – svarende til 1.479 flere fuldtidsansatte – for at nå det norske niveau.



Det er værd at bemærke, at der er tale om meget små pædagogtal på øerne, hvorfor selv små ændringer vil have en stor indvirkning på, hvor mange procent personalet skal øges.

Står det til Enhedslisten, skal vi følge det norske eksempel, og det vil kræve, at der kommer 10.000 flere voksne i landets daginstitutioner.

»Der er behov for at få et løft i vores velfærd, så det er klart, at det er mange ansættelser. Hvis det står til os, skal det være over en indfasningsperiode på tre år,« siger Pernille Skipper.

I Enhedslisten vil man ud over at indføre lovfastsatte minimumsnormeringer på samme niveau som i Norge også indføre normeringsprincipper, hvor man vil gøre op med, at gruppestørrelserne ikke bliver for store

De konkrete ansættelser vil partiet finde ved at øge optaget på de pædagogiske uddannelser og ved at skabe et bedre arbejdsmiljø, der vil kunne trække flere tilbage fra det private arbejdsmarked. Man vurderer, at de 10.000 flere voksne i daginstitutionerne vil koste fire milliarder kroner om året.

»Beregningerne tager udgangspunkt i, at 68 procent af de nyansatte vil være nyuddannede pædagoger. Så det er ikke 10.000 pædagoger, men det er pædagogisk personale, som ud over pædagoger også kan være pædagogiske assistenter og pædagogmedhjælpere,« fortæller Pernille Skipper.

Finansieringen vil Enhedslisten finde ved at ansætte flere i skattevæsnet til inddrivelse og mere kontrol. Hvilket den politiske ordfører mener er klogt på flere måder:

»Dels sikrer det, at store virksomheder ikke unddrager sig at betale skat, og dels kommer de flere penge, der ender i statskassen, os alle sammen til gode, i form af flere pædagoger og mere pædagogisk personale til vores børn.«

Mere end bare minimumsnormeringer

Ifølge Tomas Ellegaard er det dog svært at sige præcis, hvilket niveau det er hensigtsmæssigt at fastlægge minimumsnormeringerne på.

»Om det er den ene eller den anden model er ikke så vigtigt, det betydningsfulde er, om der sker en forbedring af den situation, der er i daginstitutionerne i dag,« siger han.

Han understreger også, at forholdene i landets daginstitutioner ikke bare er gjort med, hvor meget personale der er til rådighed, og at minimumsnormeringer derfor ikke kan stå alene.

»Det er jo selvfølgelig også et spørgsmål om, hvor meget personale der er sammen med børnene, hvad personalet laver med børnene, hvor stor en andel af personalet der faktisk har en pædagoguddannelse og om det, der i øvrigt foregår i institutionen, er ordentligt,« siger Tomas Ellegaard.

Hos SF kæmper man også for at få flere pædagoger i landets daginstitutioner. Jacob Mark forklarer, at SF på linje med Enhedslisten vil have indført minimumsnormeringer som i Norge, hvor der maksimalt må være tre vuggestuebørn pr. voksen og seks børnehavebørn pr. voksen.

Han mener dog ikke, at den norske model er god nok, fordi der ikke er fulgt penge med ud i institutionerne til at ansætte flere.

»Man besluttede bare inde fra Stortinget, at nu skulle der være flere pædagoger, men man besluttede ikke at lade pengene følge med,« siger han og tilføjer:

»I Norge kalder man reformen om minimumsnormeringer for en skinreform. Det ser godt ud på papiret, men når der ikke følger penge med, så hjælper det ikke noget. I SF vil vi være garant for, at man i Danmark indfører minimumsnormeringer, hvor der rent faktisk følger penge med til flere ansatte,« siger Jacob Mark.

Hos SF kan man dog ikke sætte et eksakt tal på, hvor mange flere ansatte man vil tilføre daginstitutionerne.

»Det, som vi er optaget af, er, at vi skal sætte os sammen og finde ud af, hvad det koster at indføre minimumsnormeringer, hvad det vil kræve og så føre det ud i livet,« siger han.

– Skaber minimumsnormeringer ikke et unødigt ekstra bureaukrati, når alle institutioner skal holde øje med, om de overholder målsætningerne?

»Jeg mener ikke, at det skaber ekstra bureaukrati at sørge for, at der er flere voksne. Det skaber ekstra bureaukrati i dag, at det er meget svært at skemaplanlægge lokalt,« siger Jacob Mark og tilføjer:

»Man er jo også løbende nødt til at få skoledagen til at hænge sammen og overholde klasseloftet, der sætter grænser for, hvor mange børn man må slå sammen i klasserne. Og det får man jo til at fungere, så jeg tror, det er et spørgsmål om tilvænning.«

S usikre på metoden

Socialdemokratiet er enig med oppositionen i, at der skal sikres bedre forhold i daginstitutionerne.

»Når der kommer flere børn, og der kommer flere ældre, så nytter det ikke noget, at man kun sætter penge af til hvert andet barn eller hver anden ældre,« siger fungerende politisk ordfører Pernille Rosenkrantz-Theil.

Hos Socialdemokratiet er man dog usikker på, om minimumsnormeringer er den rigtige metode til at sikre bedre normeringer i daginstitutionerne.

»Minimumsnormeringer er en stiv størrelse med blinde punkter, og der kan være stor forskel fra institution til institution.«

Med minimumsnormeringer kan vi ende med at stå i en situation, hvor en vuggestue med mange socialt belastede børn fint holder sig inden for normeringen. Men hvor forholdene i institutionen stadig er helt urimelige for alle børnene, fordi pædagogerne eksempelvis bliver nødt til at bruge en del af deres tid på en børnesag på en af de socialt belastede børn, forklarer Pernille Rosenkrantz-Theil.

»Så tror vi mere på, at man kan få skabt nogle kloge løsninger, hvis der er lidt mere fleksibilitet end det, som minimumsnormeringer lægger op til,« siger hun.

Information ville gerne have spurgt Venstre, hvad partiet mener om den norske model, men det har ikke været muligt at få et interview. Sundhedsminister Ellen Trane Nørby skriver i en mail til Information:

»Det er aldrig i orden, hvis der ikke er voksne nok til at sikre en tryg og omsorgsfuld pasning af vores børn, og det er heller ikke fair over for vores pædagoger og personale, hvis der ikke er kolleger nok til at løfte opgaven. Vi har allerede tilført knap to milliarder kroner til børneområdet i denne regeringsperiode. Derudover har vi nu afgivet et velfærdsløfte på 69 milliarder kroner, som Venstre går til valg på, så vi også fortsat kan investere i børneområdet. Samtidig vil vi i tæt samspil med forældrene, kommunerne og relevante organisationer lave en flerårig børneplan, som blandt andet skal sikre bedre normering og styrke arbejdsmiljøet i daginstitutionerne.«