Danmarks to største banker trækkes nu ind i en omfattende sag om grænse­overskridende kriminalitet og hvidvask af milliarder af kroner, som undersøges af myndighederne i bl.a. Moldova og Letland.

Ifølge myndighederne i de to lande har et international kriminelt netværk gennem flere år haft held med at skjule milliarder af kroner fra illegale aktiviteter via konti i en række ­store, internationale banker – herunder Nordea Bank Danmark og Danske Banks estiske filial.

Samlet er der overført mere end syv milliarder kroner til de danske banker fordelt på flere end 1.700 pengeoverførsler mellem 2011 og 2014. Det viser data om overførslerne, ­Berlingske har fået adgang til i samarbejde med journalistorganisationen Organized Crime and Corruption Reporting Project (OCCRP) og det russiske dagblad Novaya Gazeta.

Dermed er bankerne ifølge myndighederne blevet misbrugt af de kriminelle bagmænd til at skaffe de illegale penge af vejen i skattely.

»Der er tale om transaktioner af en så ­mistænkelig karakter, at alle alarmklokker bør ringe i bankerne,« siger Lars Krull, bank­ekspert og seniorrådgiver ved Aalborg Universitet, der har set materialet.

»Det er opsigtvækkende oplysninger, som sår tvivl ved, hvorvidt bankerne har levet op til deres forpligtelser i forhold til hvidvask­lovgivningen. Jeg synes især, at man kan hæfte sig ved beløbets størrelse, og at overførslerne er fortsat over en flerårig periode,« siger Anne Birgitte Gammeljord, advokat og ekspert i hvidvasklovgivningen.

Hvidvaskloven, der skal forhindre, at ­kriminelle kan bruge penge tjent på forbrydelser via de etablerede banker, pålægger bankerne at føre skarp kontrol med udsatte kunder og mistænkelige transaktioner. Hvis ­eksempelvis en kunde i et skattelyland pludselig modtager store beløb fra et fattigt land som eksempelvis Moldova, hvor risikoen for hvidvask ifølge bankerne er høj, skal sagen indberettes til Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet (SØIK), også kaldet Bagmandspolitiet, der har til ­opgave at efterforske sagerne.

FAKTA Fakta: Overførslerne­ Samlet har danske banker i sagen modtaget flere end 1.700 trans­aktioner for samlet mere end syv mia. kr. fra 2011 til 2014.

Danske Banks estiske filial har modtaget over 1.500 transaktioner for knap syv mia. kr. Det gør banken til en af de mest benyttede i sagen.

Nordeas danske afdeling har modtaget knap 200 transaktioner for omkring en kvart mia. kr.

På verdensplan er der tale om titusindvis af overførsler til en lang række banker – her­under britiske HSBC og tyske Deutsche Bank. FOLD UD FOLD UD

Stjålne penge

Bankdataene viser, at pengene typisk er overført fra britiske skuffeselskaber med konti i to banker i Moldova og Letland. Ifølge myndighederne i de to lande er disse selskaber stiftet af bagmændene med henblik på at hvidvaske penge fra kriminalitet i blandt andet Rusland.

Modtagerne af pengene har typisk været ­selskaber i skattely som Seychellerne og ­Panama, der altså har haft konti i de to danske banker.

»Målet med den her manøvre var at få penge ud af Rusland, og der skulle findes en mere eller mindre legal måde at gøre det på,« siger Maija Treja, underdirektør i det lettiske finans­tilsyn. Om pengenes oprindelse siger hun:

»Det er åbenlyst, at pengene er enten stjålne eller kommer fra anden kriminel aktivitet,« ­siger hun til den finske tv-station YLE, som Berlingske samarbejder med om dækningen af sagen.

Eksperter undrer sig over, at transaktionerne uhindret er fortsat over flere år.

»Der er ganske enkelt ingen saglige årsager til, at et selskab i Storbritannien overfører ret store summer via en bank i Moldova til en ­konto i en dansk bank, der tilhører et selskab i et ­skattely som Panama. Det er helt galt,« siger Lars Krull.

»Det er svært at forstå, at ingen – hverken myndigheder eller banker – har fået det her stoppet på den ene eller anden måde,« siger han.

Sagen kommer i forlængelse af flere af­sløringer af bankernes rolle i skattefusk. I 2013 kom de såkaldte offshore-leaks, der afslørede skattesvindlere verden over. Siden fulgte Luxleaks i 2014, som afslørede hemmelige skatteaftaler i Luxembourg. Og i foråret 2016 kom de såkaldte »Panama Papers«, der bl.a. viste, hvordan Nordea hjalp kunder med at indrette sig i skattely. En sag, der i sidste uge førte til en lammende kritik mod bankerne i en redegørelse fra Finanstilsynet.

De nye data giver et helt unikt indblik i, hvordan mistænkelige overførsler til skattely uhindret og systematisk er foregået over flere år, siger Lars Koch, international chef og skatteekspert i ulandsorganisationen Oxfam Ibis.

»Det er påfaldende, at der altid dukker ­beskidte hemmeligheder op om danske banker, når disse læk sker,« siger han og peger på, at bankerne i forbindelse med de tidligere ­lækager har forsikret offentligheden om, at de har fået styr på deres kunder.

»Bankerne hævder, at de lever op til deres samfundsansvar og arbejder mod hvidvask og skatteunddragelse. Nu har vi data, der viser, at Nordea og Danske Bank efter alt at dømme ikke har levet op til det i 2012, 2013 og 2014. Det virker, som om at der ingen sammenhæng er mellem, hvad bankerne siger i skåltalerne, og hvad de gør i virkeligheden,« siger han.

Danske Bank var foretrukket

Bagmændene har også benyttet andre internationale banker, men især Danske Banks ­estiske filial blev flittigt benyttet. Banken er nummer tre på listen over banker, der har modtaget flest penge i sagen, viser det samlede ­datamateriale. Knap syv milliarder kroner fordelt på over 1.500 transaktioner er endt på ­konti i banken. For Nordea Danmark er beløbet omkring en kvart mia. kroner fordelt på knap 200 transaktioner.

I Danske Bank erkender man, at kontrollen har svigtet:

»Vi har ikke haft styr nok på den her type af kunder og ikke været gode nok til at overvåge mistænkelige transaktioner i den estiske filial. Det har vi siden rettet op på, men der er gået for lang tid, før vi har fået lukket det her ned. Status er nu, at alle de her kundeforhold på nær én er afviklet,« siger Flemming Pristed, chefjurist i Danske Bank.

Han fortæller, at banken i 2014 opdagede de mistænkelige kundeforhold. Da banken ikke kunne få bekræftet, at overførslerne var ­legitime, valgte man at lukke kundeforholdene ned og melde sagerne til myndighederne. Siden er der strammet gevaldigt op på hvid­vaskovervågningen, og ledelsen i Estland er skiftet ud.

»Det er bestemt en alvorlig sag for os, og vi vil naturligvis gerne undgå den her type ­sager. Vi vil ikke misbruges til hvidvask,« siger ­Flemming Pristed, der understreger, at problemet har været isoleret til den estiske filial.

FAKTA Bag om: Hvidvask i danske banker Berlingske har samarbejdet med medier i hele verden om dette projekt. Internationalt kaldes projektet The Global Laundromat.

Journalistorganisationen Organized Crime and Corruption Reporting Project (OCCRP) og det russiske dagblad Novaya Gazeta har fået adgang til bankdata, som de har delt med blandt andet Berlingske, britiske The Guardian og tyske Süddeutsche Zeitung. I alt er 32 lande involveret i projektet.

Berlingske har haft adgang til blandet andet retsdokumenter og detaljerede bankdata om overførsler. Data indeholder navne på selskaber, adresser, banknavne, bankkonti, beløb og formålet med betalingerne. Berlingske har haft fokus på de oplysninger, som går via danskejede banker i enten Danmark eller deres filialer i Sverige, Norge, Finland, Estland, Letland og Litauen.

Bankdata er efterprøvet og verificeret med virksomheder og banker både i Danmark og resten af verden.

Rejsen til Moldova er betalt med midler fra journalistprisen, Timbuktuprisen, som Berlingskes Gravegruppe vandt i 2013. FOLD UD FOLD UD

Nordea har strammet op efter »mangler«

I Nordens største bank, Nordea, røg pengene især ind på konti i den danske del af banken. Banken har ikke svaret på, om man har reageret på de mistænkelige transaktioner og indberettet dem til myndighederne, som loven kræver det.

»Af hensyn til vores kunders fortrolighed er det vores politik ikke at kommentere på ­specifikke kunder og deres transaktioner,« ­siger pressechef Stine Wind.

Hun pointerer dog, at de pågældende transaktioner skete før, at banken iværksatte omfattende ændringer »efter tidligere tiders mangler på hvidvaskområdet«.

Under en håndfuld af kunderne i materialet er fortsat kunder i banken, skriver hun – dog uden at oplyse, hvorfor antallet er nedbragt.

»Vi tager arbejdet med at sikre vores kunder, samfundet og os selv mod hvidvask meget ­alvorligt, og investerer kraftigt i området. Vi har absolut ingen interesse i, at vi bliver brugt som platform for hvidvask eller kriminelle handlinger,« siger Stine Wind.

Tilsyn tager affære

Berlingske har forelagt materialet for Bagmandspolitiet og Finanstilsynet. Fungerende politiinspektør, Thomas Anderskov Riis, ­afviser at kommentere konkrete detaljer, men siger, at Bagmandspolitiet vil følge sagen tæt sammen med Finanstilsynet. Finanstilsynets ­direktør Jesper Berg siger, at man på baggrund af Berlingskes henvendelse tager affære:

»Da der kan være tale om en større ny hvidvasksag, som rækker ud over Danmarks grænser, er Finanstilsynet i dialog med relevante tilsynsmyndigheder i andre lande om sagens udvikling.«

Sagen har tråde tilbage til 2014, da det kom frem i flere europæiske medier, at op imod 20 mia. dollars – over 110 mia. kroner – var blevet hvidvasket gennem de to banker Trasta ­Komercbanka og Moldindcon i henholdsvis Letland og Moldova. Pengenes oprindelse er endnu ikke fastslået, men efterforskningen peger på, at de stammer fra kriminalitet i bl.a. Rusland. Bagmændene havde angiveligt held med at forklæde de illegale midler som til­bagebetaling for misligholdte lån. En manøvre, der bl.a. omfattede skuffeselskaber verden over, fiktive lån og hjælp fra 14 moldaviske dommere, der nu er anholdt og tiltalt.

Herfra blev pengene så kanaliseret til stribe­vis af store banker i resten af Europa, hvoraf Nordea og Danske Bank altså er to af de implicerede banker.

Også storbanker som tyske ­Deutsche Bank og britiske HSBC har været mål for pengene.

Læs mere fra Berlingskes gravegruppe her.