En Covid-19 test kan ikke afsløre, at man er smittet de første dage efter smittetidspunktet. Det betyder, at smittede uvidende kan overføre virussen til andre lige efter de selv er bleve smittet og altså indtil de i bedste fald nogle dage inde i sygdomsforløbet bliver testet positive og herefter kan gå i isolation.

Det er forskning fra Aarhus Universitetshospital, hvor flere tusinde tests fra Region Midtjylland er gennemgået, der afslører, at test på denne måde kan være falsk negative i starten af sygdomsforløbet.



CORONA NYHEDSBREV

Tilmeld dig nyhedsbrevet ING/Coronavirus og få et teknologisk perspektiv på udfordringerne med Corona-epidemien.

»Testen afgør med stor sikkerhed, om der er coronavirus i prøven. Man skal dog være opmærksom på, at testen ikke kan spore virus meget kort tid efter smitte,« siger Svend Ellermann-Eriksen, der er ledende overlæge på Klinisk Mikrobiologi på Aarhus Universitetshospital, ifølge en meddelelse.

Gennemgang af 5.307 test i Region Midtjylland Gennemgangen omfatter 5.307 prøver fra 4.726 personer, heraf er 452 undersøgt med to eller flere prøver. Gennemgangen har vist følgende resultater: 5 personer er konstateret covid-negative ved svælgpodning (podning i øvre luftveje), men efterfølgende positive ved trachealsug (prøven foretages i de nedre luftveje typisk i forbindelse med indlæggelse). Det er forventeligt, at en del personer indlagt med lungebetændelse vil være negative i svælget.

1 person er testet negativ ved trachealsug, men dagen efter testet positiv med samme metode.

5 personer er testet negative ved svælgpodning, men testet positive med samme metode flere dage (minimum 6) senere. En mulig forklaring, at første test er taget kort efter formodet smitte, hvilket formodentligt er for tidligt i forhold til sygdomsudvikling.

En anden svaghed ved testen er, at patienter med lungebetændelse ikke kan testes med en svælgprøve, men skal have foretaget testen på sekret fra de nedre luftveje for at give et retvisende resultat.

Falsk-negative resultater er et problem, hvis man vil gennemføre en såkaldt hammer-and-dance smittebekæmpelsesstrategi, som WHO anbefaler og som delvist praktiseres i Tyskland. Den indebærer en massiv opsporing af syge, der efterfølgende sættes i karantæne eller interneres i sportshaller og på hoteller.

Problemet er, at en sådan strategi svækkes, hvis syge når at sprede smitte i starten af deres sygdomsforløb, fordi patienten i de dage ikke kan blive testet positiv og dermed gå eller blive sat i isolation, har Jens Lundgren, professor i infektionssygdomme ved Københavns Universitet og overlæge på Rigshospitalet, anført i Politiken:

»Vi kan da godt teste alle med milde symptomer og isolere dem hjemme eller ude af hjemmet. Men hvad med alle de raske, der måske er smittede? De smitter jo også i inkubationstiden, hvor de er uden symptomer. Den smittede, der på dag 3 testes negativ, kan på dag 5 testes positiv og få symptomer på dag 7. Skal alle raske så testes? Hver dag? For testede vi på dag 3, ville den jo være negativ, selv om vedkommende var smittet. Smitteopsporing er altså virkelig svært med den her sygdom« siger Jens Lundgren.

Isolation uanset test ved symptom

Risikoen for falsk negative test i starten af sygdomsforløbet gør også, at myndighederne anbefaler alle, uanset negativt testresultat, med symptomer på covid-19 at holde sig i isolation.

Svend Ellermann-Eriksen har gennemført resultaterne med Birgitte Tønning, der er ledende bioanalytiker for Klinisk Mikrobiologi i Region Midtjylland.