Det fanns problem med mobbning och kränkande särbehandling. Dåvarande skolministern Ingegerd Wärnersson (S) utlyste därför 1999 till "värdegrundsår". Sedan dess har Sveriges lärare varit på många konferens- och utbildningsdagar om hur man bäst upptäcker och förebygger uselt beteenden mellan elever. Och mellan lärare och elever.

Stiftelsen Friends, som lever på att utbilda mot kränkningar, gör en elevenkät varje år. Organisationen menar att resultatet är dystert, mobbningen har legat på samma nivå i 20 år. Därför pläderar Friends mer utbildning av det slag som inte har givit resultat, enligt Friends.

Det finns ett annat sätt att se på saken. Det finns ett samband mellan klassrumskaos och mobbning. Det är lättare att komma undan med skitfasoner i en ände av rummet när det är stök i det andra.

Oordningen i svensk skola har tilltagit. Skolverket har frågat elever på högstadiet och gymnasiet om de blir störda av andra elever på varje lektion. Ja, sa 16 procent år 2006. Sex år senare gav 29 procent det trista ja-svaret.

Svenska elever kommer för sent till lektioner i enorm omfattning, vilket bidrar till störningarna. Det är distraherande när folk drullar in medan undervisningen pågår, även om syndaren skulle försöka smyga.

Trots utvecklingen från ordning till oordning har alltså inte elevernas upplevelser av mobbning ökat. Det beror på att de flesta skolor tar trygghetsarbetet på allvar, och hela tiden strävar mot att färre barn ska känna sig fysiskt och psykiskt utlämnade.

Det som i stället fått ta stryk är kunskaperna i skolämnena. Undervisningstiden äts upp minut för minut av konflikthantering, högljutt prat, mobilgluttande och sena ankomster.

Friends och Lärarförbundet student föreskriver gemensamt på DN Debatt två lösningar på mobbningsproblemet. Den ena är att mobbningsutbildare, som Friends, ska få mer statliga pengar. Den andra är att varenda kurs inom lärarutbildningen ska genomsyras av normkritikisk.

Om det kan man säga två saker. Om normkritik blir normen, vad är normkritik då? Och det är, enligt Friends enkät, inte kränkningar som kan stoppas i boxarna kön, etnicitet, funktionsnedsättning och religion som är vanligast. Det är de evigt unga ämnena: relationer, klädstil, musiksmak och utseende.

Visst finns det skäl att ändra upplägget på lärarutbildningarna för att höja kunskapsnivån och minska elakthetsnivån ute på skolorna.

Lärarstudenterna måste få mer undervisning i praktisk pedagogik; lära sig bästa personliga metoderna att ta kontrollen över klassrummet. Skaffa sig den pondus som gör att eleverna kommer i tid och arbetar utan att störa varandra.

Är det lugnare i klassrummen blir det tid över att upptäcka fler av de övergrepp som utspelas på raster.