Verktyg för framtida resor till Mars vässas i det underjordiska Äspölaboratoriet i Oskarshamn. Det kan bli verklighet redan i höst.

Mörker, damm, fukt och noll kontakt med omvärlden låter inte som någon lockande miljö. Men den passar perfekt när verktyg för framtida Marsresor ska testas. Därför kom Charles Cocksell, professor i astrobiologi vid universitetet i brittiska Edinburgh, med kolleger nyligen på besök till Äspölaboratoriet i Oskarshamn. Den kristallina berggrunden i tunnelsystemen på 460 meters djup är idealiskt för tester av den mät- och provtagningsutrustning som krävs inför resor till den röda planeten. Det är sådana de brittiska forskarna utvecklar på uppdrag av Nasa.

På Äspölaboratoriet gläds man åt besöket. Bergslabbet byggdes för 30 år sedan för SKB:s behov av forskning på slutförvaring av kärnbränsle. Nu dras verksamheten långsamt ner och ny forskning flyttar in. Vid Nova FoU, ett samarbete mellan SKB och Oskarshamns kommun, arbetar man med att hitta nya passande projekt för labbet.

– Rymdforskning är ett sådant. Berglabbet är precis som rymden en isolerad och tuff miljö. Radiosignaler når inte ner, det är dammigt och när lampan släcks är det verkligen mörkt, säger Marcus Laaksoharju, verksamhetsledare vid Nova FoU.

De brittiska forskarna har nu åkt tillbaka med en ansökningsblankett i bagaget. Nu ska de räkna på kostnaden och planera.

– Efter ansökan kan de tidigast vara på plats i höst, men det är troligare att det i så fall handlar om början på nästa år.

Utöver forskning på slutförvar bedrivs i dag också miljöforskning och geoteknisk forskning vid Äspölabbet. Dit hör i hur metaller transporteras i grundvatten liksom vilka material som är hållbara vid tunnelbyggen i berg.