Den nya delningsekonomin springer om byråkrater och regleringar i rasande takt. Den kallas så, eftersom många av de företag som dyker upp är sådana som handlar om att enskilda människor ska dela med sig av det de redan har, mot betalning. För den som har ett extra rum i sitt hem finns AirBnB där rum hyrs ut, företrädesvis till turister. Det finns olika taxitjänster som kan koppla ihop mer eller mindre alla som har en bil med de som vill åka någonstans. För den som är intresserad av att äta middag finns Eat With, ett världsomspännande företag grundat i Tel Aviv som låter dig boka en middag hemma hos någon i staden du befinner dig i. Du får en måltid, ett trevligt samtal med lokalbefolkningen, tips på hur du kan roa dig och kanske vänner för lång tid fram över. Liknande tjänster finns för gräsklippning, städning, shopping och allt möjligt.

En stor del av dessa rör sig i lagens gråzon. Delningsekonomin är global, omfattas inte av kollektivavtal och det är än så länge enkelt att undvika beskattning för inkomsterna. Detta vill många myndigheter komma åt. Men det är inte alldeles enkelt. I delningsekonomin är inte utföraren av tjänsten professionell. De som hyr ut delar av sina lägenheter gör det kanske ett par dagar om året eller har det som en stabil inkomstkälla året om. Var ska gränsen dras? Och om jätten AirBnB ser till att skatter och avgifter betalas av uthyrarna kommer säkerligen en uppsjö med nya bolag utan dylika avtal dyka upp, för den som vill undvika myndigheternas grepp.

Själva poängen med delningsekonomin är nämligen att ekonomiska transaktioner - hör och häpna - går att lösa människor emellan, utan inblandning från fackföreningar och myndigheter. Det delningsföretag som bryter mot detta kommer snabbt förlora sin gloria och nya uppstickare kommer ta dess plats. Ska stora ord sättas på utvecklingen är det en frihetsrevolution, som möjliggörs när teknologiska framsteg gör statliga regleringar föråldrade.

Den stora teknikrevolutionen kommer nu, med smarta telefoner som är uppkopplade dygnet runt. Vi har, vare sig vi vill eller inte, konstant tillgång till nätet. Det gör att mängden information vi kan få på en millisekund är så enorm att alla hinder, skatter, fullbokade hotell, regleringar, strejker i kollektivtrafiken enkelt kan rundas med en knapptryckning och en villig utförare. I framtiden kommer det som nationalekonomer kallar för informationsojämlikheten närma sig noll. Informationsojämlikhet uppstår när två parter som ska ingå ett avtal har tillgång till olika information, vilket snedvrider urvalet för den ena parten. Det kan innebära orimligt höga boendekostnader för någon som inte vet om att runt nästa hörn finns tomma hyresrätter.

Det innebär arbetslöshet eftersom två personer, den ena vill måla ett hus och den andre vill ha sitt hus målat, aldrig möts. Via ett konstant flöde av information där människor kan auktionera ut arbetstillfällen och arbetskraft kommer efterfrågan att möta utbudet på ett sömlöst sätt. Ska du köpa en begagnad bil, men litar inte på säljaren? Auktoriserade verkstäder har redan tillgång till avancerad mjukvara som kan mäta bilens alla instrument. Snart kommer den tekniken naturligtvis ha letat sig ner i din smarta telefon också.

I bransch efter bransch kommer den nya tekniken etablera sig. Är det något historien lär oss är det att tekniken alltid trumfar politiken. Den teknikbaserade frihetsrevolutionen kommer inte vara ett undantag.