I øjeblikket findes der ingen kur mod coronavirus.

Patienter, der lider af åndedrætsbesvær, kan få ilt eller blive sat i respirator, men de kan ikke helbredes med lægemidler.

Det kan dog ændre sig, når de første studier af mulige lægemidler udkommer inden for en måneds tid, fortæller medicinsk chef i Lægemiddelstyrelsen Nikolai Brun.

»Hvis der kommer positive resultater i kliniske studier med allerede godkendte lægemidler, vil de kunne tages i brug med det samme. Hvis det gælder ikke-godkendte lægemidler vil lægen stadig kunne få tilladelse til at bruge det på særligt syge patienter indenfor 24 timer,« fortæller han til Videnskab.dk.

Annonce:

Han har sammen med sine kolleger i Lægemiddelstyrelsen udarbejdet en omfattende liste over de mange studier af mulige lægemidler, der er på vej, og rangeret dem efter kvalitet.

Listen kan du se her.

Visse studier er mere lovende end andre

Straks efter udbruddet af den nye coronavirus i Wuhan i Kina gik forskere verden over i gang med at undersøge, hvilke lægemidler der kan bruges til at behandle sygdommen, som coronavirussen forårsager: COVID-19.

I løbet af kun lidt over en måned var der 164 artikler i forskningsdatabasen PubMed om COVID-19.

Men ikke alle studier er lige pålidelige, fortæller Nikolai Brun, og derfor har Lægemiddelstyrelsen nu rangeret dem efter kvalitet i forhold til størrelse og studiedesign.

Blandt de studier, markeret med ‘høj vigtighed’ på listen, finder man blandt andet et klinisk lodtrækningsforsøg med 308 COVID-19-patienter, hvor der også kontrolleres for placebo-effekter.

»Det skal ikke forstås, som om vi anbefaler dem, men vi har udpeget dem, fordi vi vurderer, at de er værd at lægge mærke til. Hvis de får gode resultater kan man potentielt basere beslutninger på dem.«

LÆS OGSÅ: Coronavirus: Alt om udviklingen, symptomer og behandling

Disse lægemidler viser især potentiale

To af de studier, som Nikolai Brun og Lægemiddelstyrelsen vurderer har størst potentiale, omhandler lægemidlerne remdesivir og kombinationen af HIV-midlerne lopinavir og ritonavir samt oseltamivir - eller tamiflu, som er det kommercielle navn.

Remdesivir er et lægemiddel, der i første omgang blev udviklet for at bekæmpe ebolasygdom, og som virker ved at blokere formeringsmekanismen i vira. Remdesivir viste sig dengang at være sikkert at bruge på mennesker, men det havde desværre ikke den ønskede effekt mod ebola.

Annonce:

I øjeblikket er der både kliniske forsøg i gang med remdesivir i Kina og USA.

Oseltamivir er til gengæld et influenzamiddel, der ligeledes virker ved at forhindre virus i at sprede sig fra inficerede celler.

Du kan læse nærmere om endnu flere antivirale lægemidler, som forhåbentlig kan virke mod corona i artiklen: Professor om coronavirus: 10 grunde til ikke at gå i panik

LÆS OGSÅ: Corona-hysteri eller rettidig omhu? Derfor er karantæner og aflyste begivenheder nødvendige

Forhåbentlig er der nye lægemidler mod COVID-19 om en måneds tid, men vi får sandsynligvis ikke en vaccine før næste år, vurderer Medicinsk Chef i Lægemiddelstyrelsen Nikolai Bruun. (Foto: Shutterstock)

WHO-forsker: Det er meget vigtigt at fokusere på de bedste studier

Soumya Swaminathan, der er ledende forsker hos Verdenssundhedsorganisationen WHO, har tidligere meldt ud, at det er uhyre vigtigt, at vi har fokus på godt studiedesign, når vi leder efter nye lægemidler mod COVID-19.

»At få styr på de kliniske forsøg er en (vigtig, red.) prioritet, for hvis vi får information om, hvad der virker og ikke virker, så kan vi hjælpe patienterne nu,« sagde hun til mediet Nature.com i februar.

Hun peger på, at hvis studierne ikke indeholder såkaldt randomisering og placebo-kontrol, hvor patienterne tilfældigt inddeles i to grupper, hvor den ene får det potentielle lægemiddel, og den anden får et uvirksomt placebo-middel, så vil det dybest set ikke gøre os klogere på, hvad der virker.

LÆS OGSÅ: Corona: Er man immun, hvis man har været smittet, og vil vi opleve en pandemi à la Den Spanske Syge?

Forhåbentlig kan nye lægemidler få dødsrate til at falde

Lægemiddelstyrelsens liste indeholder 13 studier, som har fået mærkatet ‘høj vigtighed'. Flere af dem befinder sig i den såkaldte ‘fase 3', hvilket er sidste skridt, inden behandlingen bliver godkendt til brug.

Annonce:

Derfor går der ifølge Nikolai Brun nok heller ikke meget mere end en måned, før vi ser dem blive brugt på patienter med svære symptomer, fortæller han.

»Det giver håb om, at dødsraten vil falde, men det har vi endnu ingen data, der viser,« uddyber han.

I forhold til en vaccine mod COVID-19 har Lægemiddelstyrelsen også samlet seks forskellige studier, men Nikolai Bruun fortæller, at vaccinen har længere udsigter.

»Det tager længere tid at udvikle en vaccine, og det vil være meget lidt sandsynligt, at vi har en vaccine i løbet af i år,« siger han.

LÆS OGSÅ: Derfor mener WHO, at det vil tage 18 måneder at udvikle en vaccine mod coronavirus

LÆS OGSÅ: Coronavirus: Derfor fyrer mediernes dækning af epidemier ofte op under frygt og panik