Politiet mørkelægger brugbarhed af Pinds totalovervågning

Politiet opgør ikke, hvor ofte den logning af danskerne færden, som teleselskaberne er forpligtet til at foretage, indgår i efterforskningen. Reglerne skal strammes, mener selskaberne.

Når tidligere justitsminister Søren Pind (V) ville indføre totalovervågning af danskernes færden i det fysiske rum, skyldes det ikke et dokumenteret behov. Ingen aner nemlig, hvor ofte politiet benytter den overvågning, som allerede finder sted i dag, sådan som Version2/Ingeniøren har dokumenteret.

Læs også: TDC totalovervåger tre millioner mobilbrugeres færden

Anklagemyndigheden, som hører under Rigsadvokaten, offentliggør en årlig statistik over indgreb i meddelelseshemmeligheden. Det vil sige, når politiet aflytter mistænkte eller får udleveret oplysninger om, hvem de har talt og sms'et med.

Indgreb i meddelelseshemmeligheden giver en domstol kun tilladelse til, hvis der er mistanke om en alvorlig forbrydelse med en straframme på op til seks år. Modsat er det med teleselskabernes mastedata, som fortæller, hvor vi har bevæget os henne.

De udleveres ved en editionskendelse. Den kan gives til opklaring af alle forbrydelser, i princippet et simpelt cykeltyveri.

Der findes imidlertid ingen statistik over, hvor mange editionskendelser der bliver udstedt herhjemme, hverken om udlevering af positionsdata eller andre typer af data.

Derfor er det heller ikke muligt at fastslå, i hvilket omfang data om, hvor vi har færdedes henne, hjælper politiet til at opklare forbrydelser.

Juridisk chef Kate Jacquerot fra Rigspolitiets Nationalt Cyber Crime Center (NC3) forklarer, at edition vil sige, at retten pålægger nogen, som ikke selv er en del af en straffesag, at udlevere oplysninger, som de er i besiddelse af.

Hun nævner bankoplysninger som et andet eksempel på data, som kan udleveres ved editionskendelse. Data fra f.eks. rejsekort kunne være et tredje.

Ingen adgang til centrale data

Kate Jacquerot påpeger, at når anklagemyndigheden indhenter en kendelse om indgreb i meddelelseshemmeligheden - altså hvem en mistænkt har talt med - så kan anklagemyndigheden samtidig bede om en editionskendelse, så man kan se, hvor vedkommende var henne på det pågældende tidspunkt.

Jeg er interesseret i andre tal: Hvor ofte sker det, at der er en editionskendelse til at få udleveret positionsdata, uden at der også er en kendelse til indgreb i meddelelseshemmeligheden?

»Det vil bero på en manuel optælling i de 12 kredse. Det tal kan du ikke få uden videre. Det er ikke til rådighed,« fastslår Kate Jacquerot.

Hun henviser til Rigsadvokaten. Her melder presseafdelingen dog, at der ikke findes andre statstikker end tallene for indgreb i meddelelseshemmeligheden.

Adgang til mastedata, der kan kortlægge danskernes færden, står centralt i diskussionen om ændrede logningsregler, som den nye justitsminister, Søren Pape Poulsen (K), vil fremsætte lovforslag om i foråret.

Læs også: Ny justitsminister lover ændring af kontroversiel totalovervågning

TDC logger allerede i dag positionsdata op til 150 gange om året, mens alle teleudbydere er forpligtet til at logge oplysninger om, hvilken mast kunderne er tilkoblet, når de ringer og sms'er.

Oplægget fra forgængeren Søren Pind var at udvide kravet til også at omfatte positionsdata ved datatrafik, sådan som TDC i et vist omfang allerede gør i dag.

Læs også: Søren Pind vil indføre totalovervågning af alle danskeres færden

Telebranchen mener principielt, at der bør være samme gennemsigtighed om mastedata som om, hvor mange danskere der bliver aflyttet, og hvor mange gange politiet henter andre teleoplysninger.

Men frem for alt mener branchen, at der bør strammes op, så kravene til, hvornår myndighederne kan søge i vores færden, bliver de samme som til indgreb i meddelelseshemmeligheden. Altså slut med at kunne søge positionsdata for cykeltyverier.

»Vi har et ønske om, at der bliver strammet op på reglerne for, hvad man kan bruge de data til, så det kun er til grov kriminalitet og terrorisme og ikke til alt muligt andet,« siger Jakob Willer, direktør for Telekommunikationsindustrien.