Dansk Journalistforbund støtter den omstridte aftale ACTA, der beskyldes for at indskrænke informationsfriheden på internettet. Det er et spændingsfelt imellem ophavsret og ytringsfrihed, siger næstformand Lars Werge. (Opdateret)

ACTA er OK. Dansk Journalistforbund (DJ) støtter det internationale regelsæt, der har fået netaktivister op af stolene i hele Europa. Det er, selv om aftalen ifølge kritikerne truer ytrings- og informationsfrihed på internettet.

»Vi synes, det er en god ide. ACTA regulerer for nogle ting, som på verdensplan trænger til regulering. Samtidig bider vi mærke i, at regelsættet ikke betyder ændringer i forhold til, hvordan vi gør tingene i Danmark. De ting, som ACTA skal regulere, er i forvejen reguleret i Danmark,« siger næstformand i DJ Lars Werge.

ACTA står for Anti-Couterfeiting Trade Agreement og er lavet for at bekæmpe piratkopiering af både fysiske og digitale produkter på verdensplan. Danmark har underskrevet aftalen sammen med 21 andre EU-lande og blandt andet USA og Japan. På det seneste har aftalen dog mødt en del modstand.

Aktivister, intellektuelle og politikere har kritiseret aftalen, og der er lanceret store demonstrationer imod aftalen i flere europæiske lande. Senest har Polen suspenderet deres underskrift af aftalen, indtil man har haft en bredere debat.

It-advokat Martin von Haller Grønbæk er blandt de største danske kritikere af ACTA. Han giver Lars Werge ret i, at ACTA, som den ser ud i dag, ikke umiddelbart har konsekvenser for dansk lovgivning, men han mener stadig, den er problematisk.

»Det betyder ikke, at ACTA ikke ændrer noget. Det er et stort skridt uden tøven i retning mod, at man pålægger internetudbydere og digitale serviceudbydere en langt større rolle i bekæmpelsen af piratkopiering. ACTA lægger op til, at man fremadrettet gør lovgivningen mere restriktiv,« forklarer Martin von Haller Grønbæk.

Hans pointe er, at udviklingen mod at gøre mellemmændene ansvarlige er farlig. Det vil sige, at man med ACTA bevæger sig mod at lægge ansvaret for piratkopier hos internetudbydere eller hjemmesider, der tilbyder forskellige tjenester – f.eks. danske aviser. Hvis det sker, vil både internetudbydere og -tjenester indrette sig under rettighedshavernes krav, uden at de bliver prøvet ved en domstol, og det truer ytringsfriheden, mener Martin von Haller Grønbæk.

Lars Werge ser dog ingen fare på færde:

»Det er vores opfattelse, at danske journalister og mediers ytringsfrihed ikke vil blive forandret på grund af ACTA,« siger Lars Werge.

Det er dog ikke DJ's fortjeneste, at lovgivningen ikke bliver ændret i Danmark. DJ er med i RettighedsAlliancen, der tidligere hed Anti-piratgruppen. De har arbejdet aktivt for at gøre ACTA mere restriktiv, fortæller Martin von Haller Grønbæk.

»De har arbejdet på muligheden for at forbyde internetadgang og lave øget overvågning. Ud over en masse ting, der er ubehagelige for retssikkerheden, ville det også medføre en væsentlig forøgelse af udgifterne til at drive internetforretning, hvilket i sidste ende også ville gå ud over brugerne,« siger Martin von Haller Grønbæk, der mener, at DJ's medlemskab i rettighedsalliancen er en svær balance:

»Jeg synes, det er helt naturligt, at de sidder i rettighedsalliancen. Medlemmer har nogle ophavsrettigheder, man skal beskytte. Det må dog medføre nogle eksistentielle udfordringer. På den ene side repræsenterer man den fjerde statsmagt, og på den anden side er man med til at forhindre flowet af information til borgerne. Både ved at begrænse ytringsfriheden, men også ved at fordyre adgangen til information. Det må være en meget fin linje at gå på,« siger Martin von Haller Grønbæk.

Lars Werge anerkender dilemmaet mellem ophavsret og ytringsfrihed.

»Ophavsretten har en indbygget begrænsning af ytringsfriheden, og vi bevæger os på et spændingsfelt imellem de to. Der er givetvis nogle, der mener, at vores medlemskab af RettighedsAlliancen tipper balancen. Men ligesom vi skal arbejde for at udbrede ytringsfriheden, er det også vigtigt for vores medlemmer, at vi skal beskytte deres ophavsrettigheder. Der er nogle, der kun lever af dem,« siger Lars Werge.

Omkring ACTA’s konkrete arbejde henviser han til Maria Fredenslund fra RettighedsAlliancen, der afviser Martin von Haller Grønbæks påstande om deres arbejde.

»For det første har vi slet ikke været involveret i arbejdet med ACTA. For det andet aldrig støttet op om muligheden for at lukke folks internetadgang. Vi har heller ikke argumenteret for øget overvågning. Vi har arbejdet for, at man bruger den nuværende overvågning til at informere folk – og ikke kun til at køre retssager,« siger Maria Fredenslund.

Opdatering 7/2: Lars Werge har beklaget sine udtalelser ovenfor. Han siger nu, at han kun burde have udtalt sig på egne vegne, og at synspunkterne er hans egne, ikke DJs. Læs mere her.

Opdateret 16.29 med kommentar fra Maria Fredenslund.