Fostul şef al statului Traian Băsescu afirmă că Tudorel Toader, propus ministru al Justiţiei, a încercat, în 2012, „mistificarea rezultatului de la urne”, la referendumul pentru demiterea sa, precizând că nu are dubii că poziţia judecătorului CCR „era puternic influenţată de sponsorul său politic, Relu Fenechiu”. Nu pot să nu mă întreb dacă va fi capabil să încalce legea pentru a da satisfacţie celor care l-au numit, mai spune Traian Băsescu.

Foto: InquamPhotos/Octav Ganea

„Îmi aduc aminte încercarea disperată a judecătorului Curţii Constituţionale Tudorel Toader din vara anului 2012, după desfăşurarea referendumul de suspendare. Atunci judecătorul din Iaşi a făcut opinie separată încercând mistificarea rezultatului de la urne şi susţinând că Preşedintele României trebuie demis, în condiţiile în care la vot se prezentaseră doar 46 la sută din electori şi nu 50 la sută plus unu aşa cum cerea Legea Referendumului în mod expres”, scrie Traian Băsescu pe pagina sa de Facebook.

Setarile tale privind cookie-urile nu permit afisarea continutul din aceasta sectiune. Poti actualiza setarile modulelor coookie direct din browser sau de aici – e nevoie sa accepti cookie-urile social media

Liderul PMP precizează că pentru el „a fost clară înregimentarea judecătorului constituţional în corul pesedito-liberal condus de Ponta şi Antonescu, autori ai unei lovituri de stat care a îngrijorat lumea occidentală şi a decredibilizat România”.

„Nu am dubii că poziţia judecătorului era puternic influenţată de sponsorul său politic Relu Fenechiu. Aflând despre nominalizarea domnului Tudorel Toader la justiţie, nu pot să nu mă întreb dacă va fi capabil să încalce legea pentru a da satisfacţie celor care l-au numit. Există însă un avantaj ce nu poate fi contestat prin nominalizarea lui Tudorel Toader la justiţie: în mod cert, ŞTIE CARTE”, mai scrie Traian Băsescu.

Alături de Ion Predescu şi Acsinte Gaspar, Tudorel Toader a făcut opinie separată la decizia CCR de invalidare a referendumului din 2012 pentru demiterea preşedintelui Traian Băsescu. Cei trei au declarat că nu au fost consultaţi la elaborarea eratei în baza căreia plebiscitul a fost invalidat, reamintește News.ro.

Curtea Constituţională a adoptat, în 2 august 2012, hotărârea cu privire la referendumul din 29 iulie 2012. După publicarea hotărârii, în 6 august 2012 a fost emisă o erată, întocmită şi semnată de judecătorul Ştefan Minea, prin care se menţiona faptul că vor fi luate în calcul toate persoanele cu drept de vot, însemnând 18.292.464. În erata transmisă Monitorului Oficial se cerea completarea hotărârii cu paragraful omis la redactare. În baza acestei erate, referendumul privind demiterea lui Traian Băsescu a fost invalidat, pe motiv de neatingere a pragului de participare de cel puţin jumătate plus unu din numărul persoanelor înscrise în listele electorale permanente, respectiv pentru că au participat la vot 8.459.053 de persoane (46,24%) din totalul stabilit de 18.292.464.

După publicarea hotărârii CCR în Monitorul Oficial, a încetat interimatul lui Crin Antonescu la Cotroceni, iar Traian Băsescu şi-a reluat atribuţiile de preşedinte al României. Chestiunea eratei a făcut obiectul unui dosar penal deschis la Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, la sesizarea Asociaţiei pentru Prevenirea Abuzurilor Fiscale, însă dosarul a fost clasat pe 8 aprilie 2016.

Tudorel Toader s-a pronunţat recent asupra disputei juridice legate de posibilitatea abrogării de către Guvern a OUG 13/2017. Pe 5 februarie el a postat pe Facebook mai multe texte de lege ca argument în favoarea abrogării OUG privind codurile penale, existând şi un precedent care a vizat tot legislaţia penală, în 2009. El a postat inclusiv prevederea conform căreia „actele normative pot fi abrogate de către autoritatea emitentă şi în perioada cuprinsă între data publicării în Monitorul Oficial al României, Partea I, şi data prevăzută pentru intrarea lor în vigoare”.

De asemenea, într-o declaraţie acordată pentru News.ro în 24 ianuarie, Toader a pus sub semnul întrebării dreptul preşedintelui Klaus Iohannis de a convoca un referendum pe tema justiţiei, fostul judecător al CCR afirmând că şeful statului nu poate recurge la plebiscit pe o temă pentru care cetăţenii nu au drept la iniţiativă legislativă.