Imperiul IT clădit de Sebastian Ghiţă pare mai degrabă o maşinărie de făcut bani din trafic de influenţă decât un colos bazat pe inovaţie şi soluţii software. Investigaţiile procurorilor din Ploieşti în al cincilea dosar penal deschis pe numele fostului deputat arată că acesta a dezvoltat un sistem de pile şi relaţii de pe urma căruia ar fi profitat din plin. Anchetatorii spun că serviciile oferite de firmele controlate de politician erau doar fictive. În realitate, Sebastian Ghiţă îşi rotunjea conturile din mita primită de la firmele pentru care intervenea în executiv ori la instituţii ale statului ca să măsluiască licitaţii şi contracte. Acum procurorii cer arestarea lui în lipsă, dar şi a celor mai importanţi colaboratori ai săi, directorii Asesoft şi Teamnet.

Procurorii spun că, în anii 2007 - 2008, fostul deputat ar fi cerut reprezentanților unei firme peste 4 milioane de lei pentru intervenții la Ministerul Economiei și Comerțului și la Transeelectrica.

Societatea pe care ar fi favorizat-o fostul deputat a câștigat apoi șapte contracte de la cele două instituții, valoarea finală fiind de peste 14 milioane de euro. Urmele colaborării dintre fostul deputat și această firmă duc pâna la nivelul anilor 2013 și 2014.

În mod similar, Sebastian Ghiță ar fi obținut aproape 6 milioane de lei spun procurorii, iar intervenția a fost la Casa Națională de Asigurări de Sănătate pentru contractul privind dezvoltarea Dosarului Electronic de Sănătate. De această dată, nu ar fi primit banii direct, ci prin intermediul Asesoft Technologies, companie înființată și controlată în totalitate de el.

Anchetatorii au descoperit încă trei astfel de colaborări. În prima dintre ele, intervențiile politicianului ar fi favorizat o firmă timp de șapte ani, din 2007 și până în 2014. În tot acest timp, reprezentanții firmei ar fi avut intrarea asigurată la Ministerul Economiei și Comerțului, Casa Națională de Asigurări de Sănătate, Agenția Națională de Cadastru și Publicitate Imobiliară și la Consiliile județene din Tulcea și Brașov.

În schimb, Sebastian Ghiță ar fi primit aproape 23 de milioane de lei. Ca să mascheze banii, două dintre firmele controlate de el, Asesoft Technologies și Teamnet Internațional, au semnat contracte de servicii IT cu firma favorizată. În realitate, acele contracte, spun procurorii, nu au fost onorate.

Alte două firme ar fi plătit influența lui Sebastian Ghiță cu peste 22 de milioane de lei pentru a le fi deschisă calea catre contractele cu Ministerul Mediului și Schimbărilor Climatice.

Cu banii obținuți ilegal, spun procurorii, Sebastian Ghiță ar fi umflat artificial cifra de afaceri a Teamnet Internațional. Astfel a putut să avanseze Bănci Mondiale o ofertă pentru acțiunile companiei prahovene și a cerut un împrumut de zece milioane de euro, pe care l-a și primit ulterior.