România a făcut progrese limitate în soluţionarea celor trei recomandări specifice de ţară pentru perioada 2017 - 2018, arată un raport de ţară publicat în martie de Comisia Europeană, care evidenţiază, însă, şi faptul că în probleme precum stabilirea salariului minim în funcţie de un mecanism transparent, egalizarea vârstei de pensionare sau cadrul fiscal ţara nu a înregistrat niciun progres.

Potrivit Executivului comunitar, au fost înregistrate progrese limitate cu privire la respectarea obligaţiilor fiscale şi colectarea impozitelor, educaţie, tratamentul ambulatoriu, administraţia publică şi prioritizarea investiţiilor publice. Nu au fost înregistrate progrese în ceea ce priveşte salariul minim, vârsta de pensionare şi cadrul fiscal. În schimb, au fost înregistrate unele progrese cu privire la achiziţiile publice, combaterea muncii nedeclarate şi combaterea plăţilor informale în sistemul de sănătate.

"Măsurile legislative adoptate în 2017 au inversat progresele substanţiale în anul anterior cu privire la consolidarea guvernanţei corporative a companiilor de stat, ceea ce indică o revenire semnificativă asupra reformelor anterioare", se arată în raportul Comisiei Europene.

Potrivit primei recomandări specifice de ţară, în 2017, România trebuia să asigure conformitatea cu Recomandarea Consiliului din 16 iunie 2017 de a corecta abaterea vizibilă de la traiectoria de ajustare astfel încât să poată atinge obiectivul bugetar pe termen mediu. În 2018, ţara trebuie să depună un efort fiscal-bugetar notabil, în conformitate cu cerinţele componentei preventive a Pactului de stabilitate şi de creştere şi să asigure aplicarea integrală a cadrului fiscal-bugetar. De asemenea, trebuie consolidată respectarea obligaţiilor fiscale şi colectarea impozitelor şi combătută munca nedeclarată, inclusiv prin utilizarea sistematică a controalelor integrate.

Cea de-a doua recomandare specifică de ţară viza consolidarea politicilor de activare cu ţinte specifice şi serviciile publice integrate, adresându-se cu predilecţie grupurilor celor mai îndepărtate de piaţa muncii. România trebuie să adopte legislaţia privind egalizarea vârstei de pensionare pentru bărbaţi şi femei şi să instituie un mecanism transparent de stabilire a salariului minim, în consultare cu partenerii sociali. De asemenea, este necesară îmbunătăţirea accesului la un învăţământ general de calitate, în special pentru copiii romi şi pentru aceia din zonele rurale. În domeniul sănătăţii, România trebuie să favorizeze tratamentul ambulatoriu şi să combată plăţile informale.

Potrivit evaluării Comisiei, România a făcut progrese limitate cu consolidarea politicilor de activare cu ţinte specifice şi serviciile publice integrate, dar nu a făcut progrese în egalizarea vârstei de pensionare pentru bărbaţi şi femei şi nici în instituirea unui mecanism transparent de stabilire a salariului minim. Pe de altă parte, au fost realizate progrese limitate în ceea ce priveşte îmbunătăţirea accesului la un învăţământ general de calitate precum şi cu privire la tratamentul ambulatoriu. De asemenea, au fost înregistrate unele progrese cu privire la combaterea plăţilor informale.

Cea de-a treia recomandare specifică de ţară făcută României era să adopte legislaţia care să asigure existenţa unui corp al funcţionarilor publici profesionist şi independent, recrutat pe baza unor criterii obiective. De asemenea, România trebuie să consolideze ierarhizarea în funcţie de priorităţi a proiectelor de investiţii publice şi pregătirea acestora şi să asigure în timp util punerea în aplicare integrală şi sustenabilă a Strategiei naţionale în domeniul achiziţiilor publice.

Potrivit evaluării Comisiei, România a făcut progrese limitate cu adoptarea legislaţiei care să asigure existenţa unui corp al funcţionarilor publici profesionist şi independent precum şi cu privire la consolidarea ierarhizării în funcţie de priorităţi a proiectelor de investiţii publice şi pregătirea acestora. Unele progrese au fost făcute cu privire la punerea în aplicare a Strategiei naţionale în domeniul achiziţiilor publice.

În următoarea perioadă, Consiliul European ar urma să discute concluziile care reies din fiecare raport de ţară. Ulterior, Comisia va organiza reuniuni bilaterale cu statele membre cu privire la rapoartele de ţară. Până la mijlocul lunii aprilie statele membre sunt aşteptate să răspundă la provocările identificate în programele lor naţionale de reformă şi programele de convergenţă. Pe baza tuturor acestor surse, Comisia îşi va prezenta propunerile pentru noi recomandări specifice de ţară la finele primăverii, în care vor fi menţionate provocările principale care trebuie soluţionate de fiecare ţară.