"este lipsita de precizie, claritate (coerenta) si de suport probator", iar controlul judiciar a fost nelegal.

neindeplinirea conditiilor necesare inceperii urmaririi penale in personam si punerii in miscare a actiunii penale

nemotivarea ordonantei prin care s-a dispus luarea masurii controlului judiciar, impunerea altor obligatii decat cele expres si limitativ prevazute de lege.



Toate aceste vicii se subsumeaza unor conditii de legalitate care, odata dovedite, fac inutila analiza elementelor ce tin de temeinicie

aceasta nu se poate considera a fi un beneficiu sau folos personal obtinut de Laura Codruta Kovesi

Crearea unui beneficiu de imagine apare neverosimil

nicio proba (obiectiva)

aceasta nu se poate considera a fi un beneficiu sau folos personal obtinut de Laura Codruta Kovesi.

nu au fost probate

Aceasta omisiune de a explica pertinent si coerent

proba nu este nici pertinenta

procurorul nu a indicat, in concret, motivele care justifica luarea masurii controlului judiciar.

este imposibil de decelat cum a ajuns procurorul la ideea potentialului infractional ulterior, respectiv la necesitatea prevenirii savarsirii unei alte infractiuni".

Procurorul de caz nu a inteles sa justifice si sa motiveze alegerea

Obligatia impusa in sarcina inculpatei este nelegala, procurorul adaugand la lege

masura controlului judiciar luata fata de inculpata Kovesi Laura Codruta este nelegala

Despre fiecare dintre acuzatiile aduse, adica luare de mita, abuz in serviciu si marturie mincinoasa, judecatorul Inaltei Curti stabileste ca"Judecatorul de drepturi si libertati retine(lipsa de claritate a acuzatiilor, aspect ce echivaleaza cu inexistenta notificarii oficiale, existenta unui caz de stingere sau impiedicare a exercitarii actiunii penale, lipsa probelor),", se arata in motivarea deciziei pronuntate in 3 aprilie.Acuzatia de luare de mita consta in aceea ca, in primavara anului 2011, pe atunci procurorul general Kovesi ar fi pretins si primit, in mod direct, suma de 268.689,36 lei, de la Sebastian Ghita, in legatura cu indeplinirea unor acte contrare indatoririlor sale de serviciu, acte constand in extradarea persoanei condamnate Popa Nicolae, care fusese localizata in Indonezia.Consecinta ar fi fost, pe de o parte, crearea unui beneficiu de imagine pentru magistratul Kovesi, in calitate de procuror general al Parchetului de pe langa Inalta Curte de Casatie si Justitie, iar pe de alta parte, asigurarea protectiei denuntatorului-persoana vatamata Ghita.Folosul infractional ar fi constat in primirea, in mod direct, a unei sume de bani de la denuntator, destinata insa transportului aerian, dar si crearea unui beneficiu de imagine.Instanta ICCJ arata insa ca "Mai mult, arata judecatorul ICCJInstanta constata ca, iarDar chiar dincolo de acest aspect,In ceea ce priveste acuzatia de marturie mincinoasa,Instanta constata ca procurorul nu a respectat nici dispozitiile art. 212 alin. 4 din Codul de Procedura Penala referitoare la obligatia motivarii ordonantei de luare a masurii preventive din mai multe motive:1.Ca urmare, "judecatorul de drepturi si libertati de la Inalta Curte de Casatie si Justitie constata ca, drept pentru care, in temeiul art. 213 alin.6 Cod Procedura Penala, va admite plangerea si va revoca masura preventiva dispusa prin ordonanta data de 28.03.2019, emisa in dosarul nr.1172/P/2018 al Parchetului de pe langa Inalta Curte de Casatie si Justitie - Sectia pentru investigarea infractiunilor din justitie".Pe 28 martie, in plin proces de desemnare a procurorului sef european, SIIJ a anuntat oficial ca Laura Codruta Kovesia fost plasata sub control judiciar pentru 60 de zile, fiind acuzata de luare de mita, abuz in serviciu (cinci acte materiale) si marturie mincinoasa. Ea nu avea voie sa paraseasca tara fara aprobare, sa discute cu presa despre dosar si nici sa lucreze la Parchetul General.In acelasi dosar, astazi va fi audiat ca martor la SS fostul prim-adjunct al SRI, generalul Florian Coldea.