HotNews.ro a solicitat luni dimineata Primariei sector 1, Primariei sector 3 si Primariei sector 4, unde se afla majoritatea acestor imobile, explicatii cum este posibil sa autorizeze restaurante, baruri etc in cladiri cu bulina, pericol public, insa nu am primit niciun raspuns pana la publicarea acestui articol

FOTOGALERIE - Cateva din cluburile, barurile si restaurantele din Centrul Vechi, amenajate in cladiri cu "bulina"



HARTA INTERACTIVA - Imobilele cu risc seismic - Care sunt acestea VS. Harta densitatii



Cateva dintre cladirile cu bulina rosie din centrul Capitalei care gazduiesc cinematografe, restaurante si baruri, potrivit listei de pe site-ul Primariei Capitalei:- Bdul Magheru nr. 12-14- Bdul Magheru nr. 20- Bdul Magheru nr. 29- Str. Ion Ghica nr. 3- Str. Blanari nr. 14- Str. Blanari nr. 14- Str. Franceza nr. 52- Str. Gabroveni nr. 12, Str. Blanari nr. 9-13. Cladirea de la nr 11 are bulina rosie.- Str. Franceza nr. 9- Str. Lipscani nr. 12- Str. Lipscani nr. 29 - 33- Smardan nr. 18, colt cu Str. Sf. Dumitru- Calea Victoriei nr. 52, Pasajul Englez- Str. Franceza nr. 30- Str. Lipscani nr. 21- strada Covaci nr. 10- Str. Gabroveni nr. 6-8Cerintele si criteriile in baza carora se elibereaza autorizatiile de functionare pentru desfasurarea activitatii de alimentatie publica sunt stabilite in regulamentul local, aprobat de Consiliul local de pe raza orasului/sectorului unde se afla restaurantul/clubul etc. De exemplu, in cazul sectorului 1, acest regulament a fost aprobat prin Hotararea Consiliului Local nr. 181/28.11.2013.Cerintele impuse pentru eliberarea autorizatiei de functionare sunt urmatoarele:- Desfasurarea unei activitati economice civilizate, cu respectarea conditiilor de protectie a vietii, sanatatii, securitatii si intereselor consumatorilor precum si a mediului;- Corelarea desfasurarii activitatii de alimentatie publica cu continutul certificatului de urbanism si al autorizatiei de construire, cu respectarea regulamentelor de urbanism;- Respectarea prevederilor legale in materie de urbanism cu privire la constructiile, modificarilor constructiilor sau amenajarile care se fac pentru deschiderea punctului de lucru;- Indeplinirea cerintelor profesionale de catre personalul angajat pentru exercitarea de activitati cu produse din sectorul de alimentatie publica, conform prevederilor O.G.R. nr. 99/2000, republicata, cu modificarile si completarile ulterioare;- Respectarea legislatiei privind ordinea si linistea publica, conform prevederilor legale;- Unitatile de alimentatie publica isi vor organiza si desfasura activitatea in asa fel incat functionarea lor, accesul clientilor si aprovizionarea sa nu produca prejudicii persoanelor care locuiesc in zona amplasamentului unitatii;- Unitatea sa nu fie reclamata cu privire la ordinea si linistea publica sau deranjul fonic in zona localului respectiv;- Unitatea amplasata intr-o zona rezidentiala a Municipiului Bucuresti sa prezinte acordul proprietarilor imobilelor cu destinatia de locuinta cu care se invecineaza in dreapta, stanga, vizavi si spatele unitatii;- Unitatea amplasata la parterul blocurilor sau subsolul/parterul unor cladiri colective sa prezinte acordul asociatiei de proprietari si acordul vecinilor cu care se invecineaza in dreapta, stanga, vizavi, dedesupt, deasupra si in spatele unitatii;- Unitatea este obligata sa asigure linistea si ordinea publica atat in interiorul localului cat si pe suprafata de teren aferenta localului;- Respectarea hotararilor adoptate de Consiliul Local al Sectorului 1 sau de Consiliul General al municipiului Bucuresti privind buna gospodarire a Municipiului Bucuresti;- Respectarea legislatiei in vigoare privind nivelul maxim de zgomot admisibil atat ziua cat si noaptea.Totusi, in acest regulament nu este interzis la modul explicit desfasurarea acestor activitati in cladirile cu risc seismic.Nici in Ordonanta nr. 20/1994 privind masuri pentru reducerea riscului seismic al constructiilor existente nu se specifica nimic in acest sens. Abia pe 26 octombrie 2015, Camera Deputatilor a adoptat un proiect de lege, care modifica aceasta ordonanta si care interzice desfasurarea activitatilor comerciale in aceste locatii."Se interzic organizarea si desfasurarea de activitati permanente si/sau temporare in spatiile prevazute la art. 2 alin. (5) lit. a) si altele asemenea (Spatii publice cu alta destinatie decat cea de locuinta - spatiile realizate in scopul desfasurarii de activitati care implica aglomerari de persoane, precum: sali de spectacol, de expozitii, de lectura, spatii pentru comert, structuri turistice de cazare si alimentatie publica si prestari de servicii, asistenta sociala si medicala, administratie publica si altele asemenea, indiferent daca aceste spatii sunt rezultatul conceptiei initiale a constructiei ori, dupa caz, al unor amenajari ulterioare), care implica aglomerari de persoane, pana la finalizarea lucrarilor de interventie realizate in scopul cresterii nivelului de siguranta la actiuni seismice a constructiei existente. Nerespectarea acestei prevederi se sanctioneaza cu amenda de la 50.000 lei la 70.000 lei, impreuna cu masura interzicerii emiterii autorizatiilor de functionare pentru spatiul in cauza de catre autoritatea administratiei publice locale competente. Legea este la promulgare. Potrivit informatiilor furnizate de Primaria Capitalei, in Bucuresti sunt 113.863 de imobile. "Din intreg fondul construit, cu destinatie majoritara de locuit, au fost experizate 2.523 de cladiri si s-a constatat ca 186 de imobile se inscriu in categoria risc 1 - pericol public, din care majoritatea, peste 92% au fost construite inainte de 1940. Dintre acestea, 85 de cladiri au peste 5 etaje (44,7%), 46 de cladiri au peste 8 etaje (24%), 59 de cladiri au sub 4 etaje (31,05). Majoritatea acestor cladiri sunt in sectoarele 1, 2 si 3. Majoritatea imobilelor sunt situate in Centrul orasului, pe strazile Franceza, Armeneasca, Lipscani, Baratiei, Gabroveni, Blanari, Calea Victoriei, b-dul Magheru", sustin reprezentantii municipalitatii.In ultimii 10 ani, au fost consolidate doar 42 de cladiri din clasa I de risc seismic. "19 au fost consolidate in programul de consolidari a Primariei Capitalei si restul direct de catre proprietari", spun reprezentantii municipalitatii.In ceea ce priveste institutiile publice, sunt in curs de consolidare urmatoarele: Teatrul Evreiesc de Stat, Teatrul Ion Creanga, Casa Cesianu, Muzeul Minovici, Observatorul Astronomic, Arcul de Triumf.HotNews.ro si Esri Romania au pus pe harta toate cladirile din Bucuresti ce intra in categoriile de risc seismic si a realizat o aplciatie interactiva ce afiseaza si densitatea zonelor problematice suprapusa peste harta Capitalei.Aplicatia ofera o viziune de ansamblu a situatiei cladirilor cu risc seismic si ilustreaza potentialul pericol din zona centrala a Capitalei unde majoritatea "bulinelor rosii" sunt grupate. Sursa datelor: MDRAP si PMB. , corespunzand constructiilor cu risc ridicat de prabusire la cutremure avand intensitatile corespunzatoare zonelor seismice de calcul (cutremurului de proiectare);, corespunzand constructiilor la care probabilitatea de prabusire este redusa, dar la care sunt asteptate degradari structurale majore la incidenta cutremurului de proiectare;, corespunzand constructiilor la care sunt asteptate degradari structurale care nu afecteaza semnificativ siguranta structurala, dar la care degradarile elementelor nestructurale pot fi importante;, corespunzand constructiilor la care raspunsul seismic asteptat este similar celui corespunzator constructiilor noi, proiectate pe baza prescriptiilor in vigoare.Reprezentarea pe harta a imobilelor expertizate tehnic, s-a realizat prin geocodificarea automata a adreselor din listele oficiale. Astfel, este posibil sa existe o eroare estimata de pana in 50-100 m in plasarea locatiei comparativ cu adresa. Harta isi propune sa redea distributia spatiala a imobilelor cu probleme, permitand identificarea zonelor cu risc major din Bucuresti.