Tânărul se ocupă cu pregătirea experimentelor și cu analiza datelor. Când el și colegii lui reușesc să descopere ceva, scriu despre asta, iar lucrarea e analizată de comunitatea fizicienilor.

„Cel mai mult mă intrigă fizica cuantică. Pornim de la niște postulate care tind să contrazică bunul-simț, dar prin care apoi putem explica extrem de multe fenomene pe care le observăm experimental”, spune Răzvan Lică. „Probabil, peste câteva zeci sau sute de ani, urmașii noștri vor găsi explicații mult mai elegante. Noi, acum, prin experimentele pe care le facem, nu putem decât să îi ajutăm”.

Puțini tineri români au avut șansa asta. De câteva zile, țara noastră a primit oficial statutul de stat membru CERN, iar porțile institutului de la Geneva se deschid pentru mai multă lume.

Acceptarea României înseamnă și oportunități economice. „Firmele din România sunt îndreptățite să participe la licitații pentru contracte la CERN, fără limitări”, spune fizicianul Emmanuel Tsesmelis, care se ocupă de statele care vor să devină membre.

Statutul de stat membru CERN presupune însă și o cotizație anuală de 10 milioane de franci elvețieni, adică puțin peste 9 milioane de euro, bani folosiți pentru finanțarea cercetărilor.

Pentru Stivăn Hocuing, se știe!

Big Bangu’ ăsta e important pentru tot omu’, spun Iulian Universalu’ și Stivăn Quasaru’, doi dintre autorii singurelor manele cu noțiuni savante de fizică. Alături de Dora Nebuloasa, Andy Antimaterie Horja, Cristina Graviton și de ceilalți „maneliști Jedi”, ei explică, într-un pamflet pe înțelesu’ tuturor, care-i faza cu Big Bangu’.