En särskild utredare ska se över regelverket för bygglov för att det ska bli enklare, effektivare och mer ändamålsenligt. Utredaren ska bland annat föreslå när lovplikt respektive anmälningsplikt bör inträda för olika typer av åtgärder.

Många och relativt stora ändringar i lovregelverket har genomförts efter att den nuvarande plan- och bygglagen trädde i kraft 2011. Ändrin­garna har främst inneburit fler undantag från kravet på bygglov. Regelverket är komplext och svårtolkat och ställer höga krav på den som ska avgöra om en åtgärd kräver lov eller anmälan. Regelverket har dessutom brister ur ett europarättsligt perspektiv.

- Reglerna för bygglov har blivit som ett lapptäcke och det upplevs som krångligt. Vi vill ha ett system som är tydligt och rättssäkert och bidrar till ett ökat byggande. Därför ska regelverket ses över, säger bostadsminister Per Bolund.

Effektiviteten i lovregelverket har stor betydelse för många och kravet på bygglov bör enligt uppdraget inte sättas högre än vad som är motiverat. Det finns utrymme att förenkla systemet för när lov- och anmäl­nings­plikt bör inträda och i fråga om vilka åtgärder som ska få strida mot detaljplan och områdesbestämmelser. Regelverket behöver även ge bättre förut­sättningar att möta det stora behovet av bostäder och landsbygdsutveckling.

Enligt januariavtalet, en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, Miljöpartiet de gröna, Centerpartiet, Liberalerna, ska ett slopat krav på bygglov för den som vill bygga ett kafé, ett ridhus eller liknande i anslutning till sin gård utredas, liksom enklare regler för byggnation utanför detaljplanelagt område. Den utredning som nu läggs omhändertar detta samtidigt som ett välbehövligt helhetsgrepp tas för hela bygglovkapitlet i plan- och bygglagen.