Nakon Finske i Španjolske, Hrvatska će od 1. siječnja 2015. postati treća država na svijetu u kojoj će brzi internet postati zakonsko pravo svakog građanina.

U nas je to pravo definirano na jednak način kao u Finskoj, koja je prije četiri i pol godine propisala da svaki njezin stanovnik ima pravo na pristup internetu minimalne brzine 1 Mbps na cijelom teritoriju, i to putem tzv. univerzalne usluge.Dražen Lučić, predsjednik telekomunikacijskog regulatora Hakoma, kaže kako je 2012. godine na taj način propisana minimalna brzina pristupa internetu od 144 kbps. "Prema Pravilniku o univerzalnoj usluzi, za manje od tri mjeseca u Hrvatskoj će se osnovna brzina pristupa internetu povećati na 1 Mbps", kaže Lučić. To znači da Hrvatski telekom (HT), koji je zbog svoje tržišne snage i geografske pokrivenosti Hakom proglasio operaterom univerzalne usluge, mora svakom građaninu Hrvatske na cijelom teritoriju države osigurati pristup internetu brzine 1 Mbps.

1,38milijuna priključaka na brzi internet već aktivno u Hrvatskoj

K tome, slično kao u Španjolskoj, mora osigurati posebne cijene prilagođene socijalno ugroženim skupinama krajnjih korisnika. Španjolska je druga država na svijetu koja je univerzalnom uslugom obvezala svog najvećeg operatera da nudi internet brzine 1 Mbps. Pritom je dodala da ta ponuda mora biti "razumne cijene". U Hakomu ističu da je smisao bio omogućiti djelotvoran pristup internetu, i to bez obzira na pristupnu tehnologiju. "Bilo to kroz nepokretne elektroničke komunikacijske mreže, pokretne elektroničke komunikacijske mreže, nepokretni bežični pristup ili na bilo koji drugi način", navode u Hakomu.Hrvatski telekom, kao i većina njegove konkurencije poput Vipneta, Metroneta, H1 Telekoma i Terrakoma, za to se već pripremio.

Ispod 1 Mbps pristupa internetu ponude zapravo nema. Umjesto toga, operateri se natječu s ponudama od 4, 20 pa sve do 120 Mbps.U Hrvatskoj je do kraja lipnja broj brzih priključaka na internet dosegnuo 1,38 milijuna i nastavlja blagi rast. U Hakomu objašnjavaju da je povećanje minimalne brzine interneta 2012. godine s 33-56kbps na 144 kbps omogućilo da se godinu kasnije pokrene fiskalizacija u realnom vremenu te očekuju da će novi porast brzine otvoriti i nove mogućnosti za digitalni razvoj.