Foto: Thomas Andreassen

– Vi vet fra forskning at dette med ansvar for barn og hjem faller tyngre på mødre enn fedre. At selv om vi innbiller oss at vi er veldig likestilte, er vi kanskje ikke så likestilte som vi gjerne skulle ønske på hjemmebane, sier Liza Reisel, forskningsleder innen likestilling, integrering og migrasjon ved Institutt for samfunnsforskning.

Liza Reisel, forskningsleder. Foto: Institutt for samfunnsforskning

Hun omtaler tallene i oversikten over kjøkkensjefene på de norske topprestaurantene som påfallende.

Yrkesgruppen «kokker og kjøkkenassistenter» har en av de høyest registrerte fraværsprosentene blant gravide, ifølge Statens Arbeidsmiljøinstitutt. Dette kan indikere at det er utfordrende å tilrettelegge for gravide innen disse yrkesgruppene, ifølge Berit Bakke, avdelingsdirektør ved Nasjonal Overvåking av Arbeidsmiljø og -helse.

– Dette betyr også at det trolig kan være utfordrende å være gravid i kokkeyrket, noe som muligens også kan forhindre en karriere til topps på fine restauranter, uten at vi dermed kan se dette i våre data, sier Bakke.

I april 2017 ble Kari Innerå mor for første gang. For henne var det aldri et alternativ å velge mellom familie eller restauranten.

Kari Innerå og sønnen. Foto: Thomas Andreassen

– Det måtte bare gå. Selvfølgelig havner du i situasjoner hvor du kjenner på dårlig samvittighet fordi du heller skulle vært hjemme med ungen en dag. Men det tror jeg alle foreldre gjør.

Bjørn Eben, førstelektor ved OsloMet, har intervjuet kokker om blant annet hva som skjedde da de stiftet familie.

– Det som kom tydelig frem, var at kvinner tilpasser arbeidssituasjonen til familien, går ned i stillingsstørrelse og søker jobber med forutsigbar arbeidstid, som dagjobbing på for eksempel institusjonskjøkken. Det antydes at menn tenker «alt eller ingenting».

Tall fra SSB viser at det i 2017 var flere kvinnelige enn mannlige «sjefkokker» i Norge. Under denne paraplyen faller yrker som kjøkkensjef og kantinebestyrer.