Så langt i år har Psykiatrisk klinikk på Sandviken Sykehus i Bergen ikke hatt noe annet valg enn å legge 328 alvorlig psykisk syke pasienter på gangen. Grunnen er at de har hatt for få sengeplasser. De mener dette har vært et livreddende tiltak.

– Vi prøver å unngå å skrive ut pasienter hvor vi kjenner på engstelsen for at de skal ta livet av seg. Da velger vi i stedet å legge de i en korridorseng for å holde de de nødvendige dagene ekstra, sier Jordheim Bovim.

I denne kroken i korridoren utenfor pasientrom har de plassert psykisk syke pasienter i høst på Sandviken sykehus, forteller klinikkdirektør Kristin Jordheim Bovim. Foto: Christian Lura / NRK

Det er tre avdelinger som har korridorpasienter: Avdeling for spesialisert psykosebehandling, Avdeling for stemningslidelser og Psykiatrisk akuttmottak. Dette er avdelinger med alvorlig syke pasienter.

Jordheim Bovim erkjenner at det er skrekkelig for pasientene å ligge på gangen, men opplever at de ikke har noe annet valg.

– Men hvis alternativet er at de tar livet av seg, så er korridoren bedre, sier hun.

I januar la de ned ni sengeplasser i en rekke av flere nedleggelser, og da merket de utfordringene.

De første psykisk syke pasientene ble lagt i korridoren. Siden har tallet bare økt. I oktober var det 73 pasienter på gangen, fordelt på tre avdelinger. Ofte ligger pasientene to i lengden, med et gammelt skjermbrett rundt sengen for å gi et snev av privatliv.

– Det handler om at medpasienter er dårlige, de kan komme løpende bortover korridoren og rope. Det er klart at man blir engstelig av det, sier Jordheim Bovim.

Når avdelingen har vært full og de må ha pasienter i korridoren, opplever de at det tar lengre tid for pasienter å bli frisk. De blir engstelige.

En enkel seng i en korridor er det de har kunne tilbudt 328 alvorlig psykisk syke pasienter i år. Grunnen er nedleggelse av sengeplasser mener klinikkdirektør, Kristin Jordheim Bovim. Foto: Christian Lura / NRK

Nedbygging av sengeplasser har gått for langt

De siste årene har antall sengeplasser i psykisk helsevern blitt redusert kraftig.

I 1998 var det 6276 sengeplasser i psykisk helsevern. I 2017 var antallet 3746.

Antall konsultasjoner ved poliklinikker har fra 1998 til 2016, økt med 176 %, viser tall fra Helsedirektoratet.

Det er vedtatt politikk at flere psykiatripasienter skal ut av sykehus, og i stedet bo hjemme for å få behandling ved en poliklinikk ved et distriktspsykiatrisk senter.

Jordheim Bovim har støttet og vært enig i politikken med å legge ned sengeplasser, fram til i år.

– Jeg mener fortsatt at det var riktig politikk, men at vi ikke må strekke det for langt. Vi kan aldri organisere oss vekk fra de alvorlig syke pasientene, sier hun.

Hun sier denne pasientgruppen til enhver tid vil trenge sykehus og trygge rammer.

– Nå tenker jeg at vi har kommet til et punkt hvor vi må stoppe opp. Vi har bygget nok ned på sykehuset, sier Jordheim Bovim.

Hun mener det store antallet korridorpasienter viser at de må slutte å bygge ned sykehus og i stedet styrke det som er igjen.

– Vi må anerkjenne at hvis vi skal ta vare på folk sånn som vi ønsker, så koster det faktisk penger. Vi må ha ekstravakter for å sørge for at folk ikke tar livet av seg på sykehus, sier Jordheim Bovim.

NRK har vært i kontakt med flere overleger og klinikksjefer ved psykiatriske sykehus rundt om i landet. Flere kjenner seg igjen i beskrivelsen, men ønsker ikke å uttale seg. Begrunnelsen har vært frykt for ansettelsesforhold.