Leder

VG mener: Tung rusbruk må møtes med helsehjelp, ikke straff

RUSREFORMEN: VG støtter hovedlinjen i rusreformen. Det har ikke Venstres leder forstått. Foto: Jon Eeg

Kulturminister Trine Skei Grande (V) har gått til Dagbladet for å gi VG og politiet «smekk» for det hun og avisen hevder vi skal ha ment på lederplass julaften.

14. januar

Dette er en leder. Lederen gir uttrykk for VGs holdning. VGs politiske redaktør svarer for lederen.

Ifølge statsråden og Dagbladet var det «hjerterått» å trykke dette på en slik dag. VGs leder julaften het «Fremtidstro i nord», og ebbet ut med Trygve Hoffs «Nordnorsk julesalme».

les også VG mener: Fremtidstro i nord

Det Skei Grande reagerer på er en lederartikkel som sto en dag tidligere, om vårt syn på rusreformen.

Der støttet vi hovedlinjen i reformutvalgets rapport, «Fra straff til hjelp». At Venstres leder og Dagbladet ikke helt har fått med seg hvilken avisdag vi trykket den på, er ikke noe stort poeng. Likevel sier det noe om presisjonsnivået i kritikken. Det er også litt spesielt at landets kulturminister går til felts mot det hun kaller VGs holdninger, når disse påståtte holdningene er noe hun bare har funnet på.

For det første: VG støtter nå, som vi har gjort før, at nedbrytende rusbruk skal møtes med helsehjelp, ikke straff.

For det andre: Norge ligger i toppen av statistikken over overdosedødsfall. Det viser behovet for nye og målrettede grep i ruspolitikken.

For det tredje: Utredningen konkluderer godt om helsehjelp til tunge rusmisbrukere.

Dette er VGs holdning. Dette er sitater fra lederartikkelen som har fått kulturministeren til å hyperventilere.

les også Utvalg vil avkriminalisere rusmisbruk

I tillegg gjorde vi en kort analyse av hvor Stortingets øvrige partier står. Da så vi at flere liberaliserende forslag, blant annet om straffefrihet, hvor store kvanta som kan regnes som «eget bruk» samt fravær av reaksjon overfor unge lovbrytere, splitter politikerne. De mest radikale forslagene splitter faktisk den regjeringen Trine Skei Grande er en del av.

les også Listhaug bekymret over unges narkotikabruk

Derfor var vår vurdering at rusreformen, slik den foreligger, neppe blir vedtatt. Som vi skrev har dette «vanskeliggjort muligheten for enighet om reformer som forener behandling og forebygging.» Det er synd. Heller enn å bygge broer for å etablere realistiske forbund, har utvalget valgt en polariserende linje. Hvilket vi mener er en dårlig strategi for å få gjennom en ny ruspolitikk, noe det er tverrpolitisk ønske om.

les også Statsministeren uenig med Elvestuen: Solberg knallhardt ut mot legalisering av hasj

Det vi er uenig med flertallet i rusreformutvalget i, og hvor vi støtter mindretallets syn, er at lovbrudd ikke skal ha noen konsekvens for unge rusbrukere, og at politiet skal fratas muligheten til å etterforske bakover i narkotikasaker. Vi mener det er uheldig. Det er et knefall for narkotikakriminalitet (som ikke kommer til å forsvinne), og det er et syn på straff som allmennpreventiv reaksjon vi ellers ikke ville akseptert på andre områder samfunnet forsøker å regulere.

Hvis man mener utsikt for straff ikke har noen hensikt, hvorfor holder vi oss da med promillegrense og fartsgrenser? Ofte går det jo bra å kjøre litt fort i småfylla. Eller …?

Publisert: 14.01.20 kl. 13:20

Les også