Gunnar Hovland er administrerende direktør i BN Bank. Han sier at på grunn av verdistigningen på boliger de siste årene har økt forbruksgjeld alltid kunnet bli bakt inn i boliglånet. Oppbremsingen i boligprisene har redusert denne muligheten sier han. Foto: BN Bank

I årene med høy prisvekst på boliger fikk mange refinansiert forbrukslån inn i boliglånet. Dette er en mulighet som for mange gjelder også i dag.

Men nå er bremsene i økende grad satt på – fordi mange har for mye gjeld.

BN-bank forteller om en kraftig økning i avslag på boliglån som følge av høy forbruksgjeld. Der er ett av tre avslag på boliglån nå begrunnet med for mye forbruksgjeld.

Ved utløpet av andre kvartal hadde nordmenn 108 milliarder kroner i forbruksgjeld, noe som kun utgjorde tre prosent av samlede lån, men femgangeren i betalte rentekroner.

LES OGSÅ: Vil bannlyse tilbud om forbrukslån på sosiale medier

– Har brukt boligen som lommebok

Administrerende direktør Gunnar Hovland i BN-bank sier at det går mot slutten på at mange husholdninger kan bruke økte boligverdier og gjentatt refinansiering til å finansiere et høyt forbruk.

Agnes Bergo driver Pengedoktoren, som driver med privatøkonomisk rådgivning. Hun mener at strengere boliglånsregler og utsikter til lavere boligprisvekst vil gjøre det vanskeligere for mange å finansiere et høyt forbruk når boligverdiene ikke øker i samme takt som før. Foto: NRK

– De siste årene har boligprisene økt med mellom fem til ti prosent i året. En vanlig bolig til tre millioner kroner har økt i verdi med kanskje 150.000 kroner i året. Det har ført til at folk har brukt boligen nærmest som sin egen lommebok, som har hatt kontinuerlig verdistigning. Så har man tatt opp økt forbruksgjeld som man senere har bakt inn i boliglånet, sier Hovland.

– Så da kan man ikke i samme grad nå bruke boligen som lommebok?

– Nei, boligprisveksten har flatet ut. Følgen av det er at de som har brukt boligen som lommebok og brukt den til å finansiere både biler og ferier og overforbruk har mistet en kilde til finansiering, sier Hovland.

Han sier at banken de siste par-tre årene har opplevd det han kaller en radikal økning i avslag på boliglån fordi de som søker om boliglån også har høy forbruksgjeld.

Agnes Bergo er daglig leder i Pengedoktoren, som driver privatøkonomisk rådgivning. Hun sier at det først og fremst er folk med forholdsvis god råd i 40-årene som har brukt boligen som lommebok.

– Det er gjerne folk i 40-årene som tjener relativt bra. De har vært vant til at boligene stiger i verdi. Så tar de opp et forbrukslån for å pusse opp badet. Fordi boligen har steget i verdi, kan forbrukslånet etter kort tid bakes inn i boliglånet. Da blir lånekostnadene dramatisk lavere. Men fremover vil det ikke bli like lett å refinansiere dyre forbrukslån inn i boliglånet, sier hun.

– Mange vil få seg en skikkelig overraskelse

Kredittsjef Endre Jo Reite i Sparebank1 SMN sier til NRK at han mener at alle bankene som driver med utlån til bolig nå er strengere enn før når det gjelder å gi store lån til dem med høy forbruksgjeld.

Endre Jo Reite er kredittsjef i Sparebank 1 SMN. Han sier at problemstillingen Foto: Sparebank1

– Det er klart at hvis du ikke får bakt mer lån inn i boliglånet ditt, så er prisen på forbrukslån fire-fem ganger høyere enn det ville vært hvis du gjemte det i boliglånet ditt og skjøv det foran deg. Vi tror at mange som har vært vant til den runddansen med å ta opp forbrukslån og i neste omgang bake det inn i boliglånet vil få seg en skikkelig overraskelse, sier Reite.

Han sier at både en streng boliglånsforskrift samt forventninger til lavere boligprisvekst gjør at bankene blir mer skeptiske til å gi høyere lån.

– Gradvis gjennom de siste månedene har nok alle boliglånsbankene sett at kombinasjonen av at mange har rukket å ta opp mye forbruksgjeld siden boliglånsforskriften ble strammet inn, og det at vi ser mer forsiktig på boligprisene fremover, gjør at mange får nei, sier han.