Et vipps koster samfunnet 13 kroner

Mobiltelefonen er i ferd med å overta for kortene som betalingsmåte. Men hittil har Vipps og andre mobilapper kostet bankene dyrt.

DNB og konsernsjef Rune Bjerke har utviklet Vipps til en stor suksess. Gorm Kallestad / NTB scanpix

18. mai 2017 10:10 Sist oppdatert 18. mai 2017

Apper som Vipps og MobilePay vokser raskt inn på nye bruksområder. Med noen tastetrykk kan pengene overføres mellom personer og bedrifter.

Det er ikke lenger nødvendig å dra kortet.

Mer og mer vil skje med apper på mobiltelefonen. Det kan komme terminaler i butikkene som leser betalingsinformasjon på smarttelefonens skjerm eller som tar imot informasjon sendt fra smarttelefonen.

Torsdag la Norges Bank frem rapporten «Finansiell infrastruktur 2017». Den økende bruken av mobilapper er et viktig tema i rapporten.

Transportveier bak appen

For å betale med på telefonen trengs det et underliggende betalingsinstrument. Appen i seg selv er bare en teknisk løsning på telefonen.

Hittil har de norske bankenes felles betalingsinstrument for kort ikke klart å henge med i den raske utviklingen i appene.

Vipps og MobilePay bruker derfor i stedet internasjonale betalingskort som instrument, for eksempel Visa. Dette er andre betalingsinstrumenter enn i vanlig norsk kortbruk i Norge.

BankAxept er de norske bankenes felles kortløsning og betalingsinstrument.

Det er BankAxept som blir brukt oftest som betalingsinstrument i Norge. På såkalte kombinerte kort står det Visa på fremsiden og BankAxept på baksiden. I praksis er det BankAxept-delen av slike kort som blir brukt i Norge.

Åtte av ti kortbetalinger i butikk utføres med BankAxept.

Svært dyre løsninger

Problemet er at det er svært dyrt for bankene og samfunnet å bruke de internasjonale kortselskapene som underliggende betalingsinstrument.

Kundene har hittil sluppet billig ved at mange slipper å betale for å bruke Vipps.

Visesentralbanksjef Jon Nicolaisen forteller at en undersøkelse for noen år siden viste at den samfunnsøkonomiske kostnaden ved å bruke BankAxept var rundt 3 kroner pr. transaksjon, mens den i gjennomsnitt var rundt 13 kroner ved internasjonale kort som Visa og MasterCard.

Da er alle typer kostnader i alle ledd i betalingssystemene regnet med.

– Disse kostnadene vil belastes kunden på en eller annen måte før eller siden, sier han.

Så selv om Vipps fremstår som gratis for privatpersoner ved bruk, ligger kostnadene der uansett.

Bankene kan for eksempel dekke sine Vipps-kostnader gjennom høyere gebyrer for andre tjenester eller ved litt lavere innskuddsrente.

I tillegg vil samfunnsøkonomiske kostnader være påløpte kostnader, beregnet tidsbruk og all slags ressursbruk i andre ledd i betalingssystemet.

Taper penger

Nestsjef Elisabeth Haug i Vipps sier bankene taper penger på vennebetalinger i Vipps.

– For vennebetaling har vi valgt å dekke kostnadene med at Vipps bruker de internasjonale kortene som betalingsinstrument. Vi har lenge jobbet for en løsning for å koble oss på norsk infrastruktur, og det ser ut til å skje i høst. Målet er å gå over til BankAxept så snart det er mulig. Det er billigere, sier hun.

Jobber med saken

Norges Bank skriver at bankene har jobbet med at BankAxept skal kunne brukes sammen med apper som Vipps og MobilePay. Den jobben er snart ferdig.

– Vi regner med at bankenes mobilapper kan gå over til å bruke BankAxept fra høsten, sier adm. direktør Øyvind Apelland i BankAxept.

Dermed blir appene billigere i drift for bankene. Gevinsten kan aksjonærene og kundene dele.

På konto på sekunder

«Raske betalinger» er en annen ny trend innenfor betalingssystemene som styrer pengestrømmen i økonomien.

Det betyr at pengene er ute av avsenderens konto og inne på mottagerens konto på bare noen sekunder.

Men det gjeldende systemet for oppgjør mellom norske banken er ikke tilpasset «raske betalinger».

I dagens system er det oppgjør for betalinger gjort mellom ulike banker fem ganger om dagen på hverdager. Alle som bruker nettbanken på lørdag har fått melding om at betalingen først skjer mandag morgen kl. 05.30.

Må bygge nye motorveier

Sammen med bankene er Norges Bank i ferd med å bygge opp en ny infrastruktur som gjør «raske betalinger» mulig.

Nicolaisen sammenligner dette med å bygge nye motorveier i betalingssystemet.

Finansnæringen og Norges Bank tar sikte på å etablere en felles løsning innen utgangen av 2019. Men allerede fra i år skal bankene bruke en midlertidig løsning.

Det nye systemet skal kunne brukes hele døgnet hele året.

Den nye infrastrukturen skal kunne brukes mellom alle banker, mellom personer, fra kunder til bedrift og mellom bedrifter.

Dermed blir det en kontinuerlig strøm av penger mellom kontoer, gitt at bankene velger å kjøre på de nye motorveiene.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding