I fjor høst dømte Frostating lagmannsrett den samme mannen til forvaring, men Høyesterett opphevet forvaringsdommen, skriver nettstedet rett24.



Høyesterett slår fast at dagens straffelov kun kan forby sniktitting – eller stalking – dersom gjerningsmannen bevisst vil at fornærmede skal oppfatte det slik at hun eller han blir overvåket.

Nå vil statsadvokat Kaia Strandjord at loven endres på dette punktet.

– Det Høyesterett har sagt er at dette ikke er straffbart fordi det er planlagt kikking. Det betyr at vi må gi et signal til lovgiver om at loven må endres. Jeg skal selv skrive et lovforslag til Riksadvokaten om dette, sier Strandjord til NRK.

– Jeg vil anbefale et straffebud som rammer skjult overvåking. Når kvinnene i etterkant får kunnskap om hva som er skjedd, så blir de jo redde. De får psykiske problemer, mener hun.

Statsadvokat Kaia Strandjord er oppgitt over dommen i Høyesterett, og vil ha en ny lovtekst som beskytter folk mot smugtitting, eller såkalt stalking. Foto: NRK

Flere voldtekter

Mannen som er først i 40-årene er tidligere dømt for flere voldtekter gjennom mange år, og ble løslatt på prøve for to år siden. Politiet spanet på mannen, og de oppdaget at han gikk rundt og kikket gjennom vinduene til unge kvinner som bodde i et hybelhus for studenter i Trondheim.

Politiet arresterte mannen, og Frostating lagmannsrett dømte han i fjor høst til en forvaringsstraff på tre år, uten minstetid. Men dommen ble altså anket og Høyesterett valgte å oppheve den fordi kvinnene i saken ikke visste om kikkingen før politiet fortalte om den.

Ved ett tilfelle hadde mannen filmet en ung kvinne som bare var iført truse. Høyesterett fant at dette forholdet rammes av straffeloven § 298 om seksuelt krenkende atferd.

Derimot kom Høyesterett til at filming og fotografering av fullt påkledde kvinner, i en situasjon uten noen seksuell tilknytning, ikke rammes av bestemmelsen, fordi kikkeren klarte å holde seg skjult.

Dermed slår straffeloven fast at kikkingen var lovlig da den skjedde.

Paragrafen om stalking ble vedtatt for bare tre år siden, og hensikten var å gjøre det tryggere og unngå personforfølgelse.

Ny sak for lagmannsretten

– Hensikten var jo å beskytte kvinner og barn. Men her er unge jenter ubeskyttet, og det fra den mest alvorlige formen for stalking, også kalt rovstalking, fra en voldtektsdømt gjerningsmann med personlighetsforstyrrelser, mener statsadvokat Kaia Strandjord.

– Nå må vi bringe saken inn for lagmannsretten på nytt for å få omgjort prøveløslatelsen. Slik at mannen får en forvaring innenfor muren, og eventuelt en ny dom i saken, sier hun til NRK.

Mannens forsvarer, advokat Øystein Storrvik, mener Høyesteretts avgjørelse skaper bedre sammenheng i lovverket.

– Slik lagmannsretten tolket bestemmelsene, ble forsettskravet forskjellig i § 266 og § 266 a. Nå slår Høyesterett fast at begge bestemmelsene krever at den som blir krenket, har kunnskap om krenkelsen på gjerningstidspunktet, sier Storrvik til rett24.

Paragraf 266 forbyr hensynsløs atferd generelt, mens den nye § 266 a forbyr stalking spesielt. Mannen var tiltalt etter begge disse paragrafene i straffeloven.

Tar saken til justisministeren

Leder i justiskomiteen på Stortinget, Lene Vågslid fra Arbeiderpartiet, vil nå sende spørsmål til justisministeren etter å ha lest saken fra Trøndelag.

– Vernet og beskyttelsen av personer utsatt for stalking er åpenbar ikke tilstrekkelig og da må man justere denne paragrafen, sier Vågslid.

Også parlamentarisk nestleder i Venstre, Abid Raja, reagerer og opplyser til NRK at han vil ta saken opp med både justisministeren og Venstres folk i regjeringen.