Politi og Uteseksjonen bekymret for sentrumsmiljø i Oslo: – Mer vold blant yngre narkoselgere

Uteseksjonen i Oslo har kartlagt et ungdomsmiljø som er blitt tøffere og mer voldelig. – Jeg synes synd på de ungdommene som roter seg inn i dette miljøet nå, sier tidligere hasjselger.

I et par år var Vaterland og området opp langs Akerselva et sted der han solgte hasj og ruset seg. Nå har mannen i 20-årene brutt med miljøet. Både han og Stine Marit Sundsbø Hollerud i Uteseksjonen mener det er blitt tøffere og mer vold blant de unge mennene som selger hasj i Oslo sentrum. Dan P. Neegaard

30. jan. 2017 21:45 Sist oppdatert 2. november 2018

– Det er ikke bra at 13–14-åringene begynner å vanke her, sier den unge mannen i begynnelsen av 20-årene.

I flere år hadde han alle sine venner og sitt liv i områdene rundt Vaterland i Oslo sentrum. Han drakk alkohol, solgte hasj til forbipasserende og bodde på gaten eller hos kjente.

Men nå har han brutt med et liv som etter hvert besto av pengejakt, rus, trusler, vold og tøffere konkurranse om å selge hasj og marihuana. Han forsøker nå å komme på rett kjøl både fysisk og psykisk. Han vil være anonym fordi han frykter gjengjeldelser fra miljøet og problemer med å få jobb i sitt nye, lovlydige liv.

– Vaterland-miljøet har forandret seg veldig de siste årene. Det er blitt mye tøffere. Da jeg kom inn i dette, var det mye fest og moro. Nå handler alt om penger. Det er mer vold, knivstikking midt på dagen og masse konflikter mellom ulike grupper. Jeg synes synd på de guttene som roter seg inn i det miljøet nå.

Består av opp mot 70–80 unge menn

Vi befinner oss på den idylliske gangveien som går langs Akerselva fra Vaterland og Grønland til Grünerløkka i Oslo sentrum. Dette området oppsøker folk som skal handle grønnsaker i Smalgangen på Grønland, mødre på tur med barnevogn. Her jogges det, andre mater ender. Studenter og elever passerer til og fra skoler i Hausmannskvartalet.

Men i dette området regjerer også et miljø av ungdommer og unge voksne gutter som både ruser seg og selger narkotika. Det består av anslagsvis mellom 70 og 80 personer, gutter og menn fra tenårene til 40-årsalderen.

De virker tøffe og sterke, men er sårbare ungdommer med mange problemer, forteller Stine Marit Sundsbø Hollerud i Uteseksjonen om selgermiljøet i Oslo sentrum. I en fersk rapport kommer Uteseksjonen med en rekke forslag til å hjelpe de unge som har havnet utenfor samfunnet i Vaterland-miljøet - og hindre at nye ungdommer søker seg til rusmiljøet. Dan P. Neegaard

Nå har Uteseksjonen i Oslo kommune kartlagt selgermiljøet på Vaterland, som regnes som et av Oslos åpne rusmiljøer. I rapporten «Under brua» beskrives et miljø som består av unge menn som alle befinner seg utenfor fellesskapet og storsamfunnet.

Vaterland-miljøet

Uteseksjonen er jevnlig i kontakt med mellom 40 og 50 menn fra selgermiljøet. Totalt er mellom 70 og 80 personer involvert i narkotikasalget i Vaterlandsområdet, viser Uteseksjonens anslag.

Det er større aktivitet i narkosalget på ettermiddag og kveld enn på dagtid. Aktiviteten avtar på sen kveld og natt.

Det er oftest mellom 5 og 8 personer som selger i området samtidig.

Selgermiljøet består av gutter og menn fra 15 til 40 år.

Det er et fåtall personer under 18 år som deltar i salgsaktivitet.

Det er både norske gutter og menn med flerkulturell bakgrunn, innvandrere fra ulike land, EØS-borgere som bor i Norge, og personer uten lovlig opphold i landet, som deltar i miljøet.

Uteseksjonen erfarer at de som ikke har lovlig opphold, ofte er fra land i Nord-Afrika. Disse har reist lenge og gjennom flere land før de kom til Norge. Noen har levert søknad om asyl og fått avslag, andre har ikke levert asylsøknad fordi de vet at de ikke har mulighet til å få asyl.

Kilde: Under brua, Uteseksjonen i Oslo kommune

– Konflikter og samhold

– Dette rusmiljøet er preget av intern konkurranse, konflikter og vold, men også samhold og et ønske om å komme seg ut av situasjonen, sier Stine Marit Sundsbø Hollerud i Uteseksjonen.

– Ser tøffe ut

Hun jobber til daglig med ungdom i Oslo sentrum, og har intervjuet en rekke av mennene som tilhører Vaterland-miljøet. Hun og de andre som jobber oppsøkende i sentrum er bekymret for at det i dette lovløse miljøet også er en gruppe som faller utenfor det etablerte hjelpeapparatet.

– Vi ønsker å sende et signal om vi her har en gruppe med gutter som går under radaren. Mens det er lett å synes synd på de eldre, tunge rusmisbrukerne som holder til i Brugata, er dette en gruppe som få tenker trenger hjelp. De ser tøffe, sterke og mørke ut, og spør om du skal kjøpe hasj. De er veldig flinke til å late som de ikke trenger hjelp, selv om de er svært sårbare under hettegenseren, sier Sundsbø Hollerud.

Vaterland-området i Oslo sentrum. Dan P. Neegaard

Hentet gjengvold fra England

En av dem som er intervjuet beskriver miljøet som «vilt», flere peker på økende voldsbruk og rivalisering.

I rapporten pekes det blant annet på en gruppe gutter og unge menn som nylig har kommet tilbake til Oslo etter å ha bodd i England i lengre tid.

Disse har erfaring fra tøffe gatemiljøer i England som bidrar til at deres fremferd i selgermiljøet i Oslo er mer voldelig enn andres. Det bekrefter mannen i 20-årene som har forlatt miljøet.

– Er du alene, blir du knust

– Det er blitt gjengdannelser. Det er konkurranse, og de som er mest aggressive, tjener mest. Miljøet her var ingenting i forhold til gatemiljøer i andre land. Du trenger ikke dra lenger enn til Sverige, sier eksselgeren.

– Nå må du ha venner eller tilhøre en gjeng. Er du alene, blir du knust. Det er blitt stor forskjell, sier han.

Politiet opplyser til Aftenposten at de kjenner til dette miljøet i Oslo som kommer fra England.

Men Oslo-politiet mener dette dreier seg om noen svært få i narkotikamiljøet i Oslo sentrum, og at de ikke alene har stått for rivaliseringene og den økte voldsbruken internt blant narkotikaselgerne.

Fakta Vold og konflikter Uteseksjonens informanter beskriver at det er mange konflikter og voldt i miljøet ved Vaterland. Flere mener at det utøves mer vold innad i miljøet nå enn for noen år siden. Ofte handler konfliktene om kamp om kunder. Noen av konfliktene utvikler seg til slåsskamper der det noen ganger er blitt brukt stikkvåpen eller andre farlige gjenstander. De unge i miljøet forteller at hverdagen deres preges av bekymring for at de skal utsettes for vold. De har fått en lavere terskel for å utøve vold etter selv å ha blitt skadet av noen i miljøet. En av dem som er intervjuet bruker ordet «savage» (vilt) når han blir bedt om å beskrive miljøet på Vaterland. På den andre siden beskriver flere også miljøet som et sosialt fellesskap. Både informanter i kommunens ungdomstiltak og politiet presiserer at volden utøves både av og mot personer i selgermiljøet, og at den ikke rammer tilfeldig forbipasserende eller lokalbefolkningen for øvrig. Personer fra selgermiljøet forteller likevel at det kan forekomme at kjøpere blir truet og frarøvet penger. De forteller også at noen lurer kundene til å kjøpe ting som ser ut som cannabis, men ikke er det, eller at de får mindre mengde cannabis enn det de egentlig har betalt for. Kilde: Under brua, Uteseksjonen, Oslo kommune Vis mer

Politiet slår til mot to afrikanske selgere ved Akerselva i 2008, da det var rekordmange selgere i Oslo sentrum. Da regjerte asylsøkere fra Vest-Afrika hasjsalget langs Oslos sentrale byelv. Jan Tomas Espedal

Belastet historie

Rusproblematikk er ikke noe nytt fenomen i området fra Grønland og opp langs Akerselva i Oslo. Det var til dette området de første rusungdommene trakk, da Oslo fikk et eget sniffemijø utover 1960-tallet.

Senere, på 2000-tallet vrimlet området og deler av Nedre Grünerløkka av narkotikaselgende vestafrikanske asylsøkere. I kjølvannet av hasjsalget har det også operert gjenger som har ranere utelivsgjester og hasjkjøpere.

Voldshendelser med kniv og machete

Likevel deler Oslo-politiet nå Uteseksjonens bekymringer for det unge rusmiljøet rundt Vaterland og i bydel Gamle Oslo.

– Det har til alle tider vært vold og trusler og interne oppgjør i narkotikamiljøer. Men vi har de siste par årene sett at det har vært flere alvorlige voldshandlinger med kniv og machete i et miljø som er yngre enn politiet er vant med, sier politioverbetjent Jan Erik Bresil ved forebyggende avdeling på Grønland politistasjon.

Han understreker at volden i de fleste tilfeller rammer de som tilhører miljøet, og det er trygt for alle å bevege seg langs Akerselva og i områdene rundt Vaterlandsparken, som alle andre steder i Oslo.

– Kjøpere opprettholder utrygghet

– Men politiet har tidligere snakket om dette område som et no go-område, der man bør være varsom til enkelte tider av døgnet?

– Det finnes ingen no go-områder i Oslo. Oslo er en trygg hovedstad. Politiet er opptatt av å finne helhetsløsninger. For å lykkes er vi avhengig av at både forebygging og integrering fungerer. Mange av dem som oppsøker disse miljøene er tilreisende som hører hjemme i andre bydeler. Dette er ikke et problem som Grønland politistasjon kan løse alene.

- Du må ikke vise svakhet i dette miljøet. Derfor er det mange som avslår å få hjelp av Stine Marit Sundsbø Hollerud de andre som jobber oppsøkende i Uteseksjonen, forteller eksselgeren i 20-årene. Han har nå brutt med miljøet og forsøker å få et lovlydig liv i Oslo. Dan P. Neegaard

– Ønsker seg ut av utenforskapet

I rapporten beskriver Uteseksjonen at mange av problemene til disse unge mennene starter i ung alder. Mange kommer fra barnerike, trangbodde og fattige familier, med foreldre som ofte står utenfor arbeidslivet. Mange mangler tilknytning til skole, jobb eller annen dagaktivitet.

– De unge mennene er ikke først og fremst kriminelle, men de lever på utsiden av det ordinære samfunnet og livnærer seg ved illegalt salg av cannabis. De ønsker seg ut av miljøet. Setter vi inn koordinert og tilpasset innsats på et tidlig tidspunkt, kan vi bekjempe utenforskap og bedre livet til unge, utsatte mennesker, sier Pål Grav, som har ledet kartleggingsarbeidet i Uteseksjonen for Velferdsetaten i Oslo.

– Flere må følge opp ungdommene

Ifølge Grav er det mulig å forebygge, og viser til flere forslag i rapporten:

– Flere miljøarbeidere i skolen og koordinerende tillitspersoner, som kan bygge en nær relasjon over tid og følger opp der den unge til enhver tid befinner seg: på skolen, på gata, i fengsel eller i kontakten med hjelpeapparatet.

Eksselgeren: – Aktiviser de unge

Utenfor fellesskapet, i frykt for politi og myndigheter, gjelder det å ta på seg en tøff maske og ikke vise svakhet. Men flere av de barske narkoselgerne sliter psykisk og kommer fra oppløste familier, forteller den unge mannen som har brutt med miljøet.

– Mange problemer kommer hjemmefra, alle har sin bagasje, sier han.

– Hva må til for å få de unge ut av dette miljøet?

– Fyll opp dagen deres, er hans kontante svar.

Tjente 5000 dagen

Han beskriver at penger etter hvert ble altoppslukende i miljøet som han brøt med for et halvt år siden.

– Det er dyrt og tøft å leve på gata. Man kan ikke stole på noen. Jeg drakk meg drita og solgte hasj. På en ettermiddag og kveld kunne jeg tjene 4000–5000 kroner, forteller eks-hasjselgeren.

Kjøpte hasj på vei hjem fra jobb

– Hvem kjøpte av deg?

– Det var helt vanlige, voksne folk. Menn på vei hjem fra jobb, folk du ikke skulle tro drev med sånt, sier han.

Å bli en borger på innsiden av samfunnet, opplever han som like tøft som livet på gata. Da virket Vaterland-miljøet som en slags familie.

– Nå har jeg ingen venner. Jeg står midt mellom to verdener.

– Hva tenker du om fremtiden?

– Jeg håper jeg snart kan få et eget sted å bo. Og i fremtiden ønsker jeg å få mulighet til å jobbe med barn og unge.