Söpöissä eläinvideoissa ei kaikki asiantuntijoiden mukaan ole välttämättä niin hauskaa, miltä näyttää.

Päivän kiireiden keskellä suloinen eläinvideo voi piristää kummasti. Hupia päivään saa, kun katsoo vaikka kissoja säikähtämässä kurkuille tai koiraa skeittaamassa kaupungilla.

Viraaliksi nousseita videoita katsotaan miljoonia kertoja. Söpöjen videoiden katseleminen laukaisee kehossa samalla tavalla dopamiiniryöpyn (siirryt toiseen palveluun) kuin syöminen ja seksi (CNN).

Joskus toive tuloista tai ajattelemattomuus saavat ihmiset kuvaamaan videoita, jotka eivät ole hyväksi eläimelle. Esimerkiksi marraskuun alussa sosiaalisessa mediassa levisi video, jossa nuori nainen laittoi koiransa mikroon. Teko paljastui pilaksi, ja poliisin mukaan koira on kunnossa (Helsingin Sanomat).

Monista netin videoista on vaikea sanoa, voiko siinä oleva eläin hyvin. Katsellessa ei siis kannata laittaa aivoja täysin narikkaan.

Kysyimme asiantuntijoilta, millaisiin asioihin on hyvä kiinnittää huomiota ennen kuin painaa tykkää-nappia tai jakaa videon eteenpäin.

Kissan epäonnistunut hyppy voi olla kuvaajan vika

Videossa (siirryt toiseen palveluun) on kooste kissoista, jotka epäonnistuvat hypyssään.

Kuvan kissa hyppäsi videolla laatikon päälle, mutta kansi olikin auki, joten kissa koki yllätyksen putoamalla laatikon sisään. Kuvakaappaus YouTube-videosta

Asiantuntijat Tässä jutussa neljä asiantuntijaa kertoo oman näkemyksensä eläinvideoista. Elisa Aaltola on eläin- ja ympäristökysymyksiin sekä moraalipsykologiaan keskittynyt filosofi. Aaltola on kirjoittanut ja toimittanut lukuisia kirjoja, joissa pohditaan esimerkiksi eläinten paikkaa yhteiskunnassa, ja niihin liittyviä eettisiä kysymyksiä. Tuire Kaimio on eläinnäyttelijöiden kouluttaja. Kaimio on ollut tekemässä lukuisia elokuvia ja mainoksia. Hän on myös ollut luomassa Suomeen eläintenkouluttajan ammattitutkintoa ja perustamassa Suomen eläintenkouluttajat ry:tä. Paula Hirsjärvi on eläinkauppojen vapaaehtoisen laatujärjestelmän, Eeettisen Eläinkaupan Sertifikaatin laatutarkastaja sekä pikkunisäkkäiden käyttäytymiseen ja hyvinvointiin erikoistunut entinen koe-eläinbiologi. Nykyisin Hirsmäki on filosofi ja tietokirjailija. Nina Trontti on Korkeasaaren eläintenhoidon ja suojelun johtaja.

Monien videoiden hauskuus perustuu eläinten kommelluksiin. Tällä esimerkkivideolla kissat tekevät lajityypillistä hyppäämistä huonoin tuloksin. Näyttää koomiselta, kun elegantti kissa lentää nenälleen_._

Elisa Aaltola ja Tuire Kaimio muistuttavat, etteivät asiat välttämättä ole sitä, miltä ne näyttävät. Tilanteet on voitu lavastaa esimerkiksi siirtämällä huonekaluja tai vahaamalla pöytä niin liukkaaksi, että kissa liukuu sitä pitkin.

Jos tavaroita siirrellään usein hauskojen otosten toivossa, kissasta voi tulla arka. Ylen uutisessa todetaan, että jopa kirjahyllyn siirtäminen voi aiheuttaa kissalle kriisin.

Ilman lavastustakin kissat voivat loukkaantua. Videot loppuvat nopeasti onnettomuuden jälkeen, joten näyttämättä jää sattuiko kissaa. Esimerkiksi leuka voi murtua, jos hyppy jää lyhyeksi.

Sattumusten taustalla voi olla myös terveysongelmia, kuten heikentynyt näkö tai nivelrikko.

Pahimmassa tapauksessa videot, joissa nauretaan eläimelle epämukavassa tilanteessa, välineellistävät ne ihmisten huvin lähteeksi. Paula Hirsjärven mielestä nämä videot voivat saada unohtamaan, että niissä oleva eläin on tunteva olento.

Jos eläin säikähtää tai kokee kipua, se saattaa Kaimion mukaan yhdistää epämiellyttävän tunteen mihin tahansa tilanteessaan olleeseen asiaan. Esimerkiksi pudotessaan kissa saattaa alkaa pelkäämään tilanteessa ollutta hajua tai ihmistä. Ehdollistumisen jälkeen pelkoa voi olla mahdotonta saada pois.

Höpöttävä riekko voi olla sairas tai sitten vain kummallinen yksilö

Videossa (siirryt toiseen palveluun) on kooste häntäänsä jahtaavista koirista.

Usein koiran jahdatessaan häntäänsä videolla taustalla kuuluu omistajien naurua. Kuvakaappaus YouTube-videosta

Pentukissat ja koirat voivat jahdata häntäänsä leikissä, mutta aikuisilla eläimillä toistuva hännän jahtaaminen kielii usein muusta. Suomalainen tutkimus paljasti sen johtuvan pakko-oireista. (Tiede.fi).

Hassusti käyttäytyvä eläin voi olla sairas tai sillä voi olla jokin hätä, Hirsjärvi muistuttaa.

– Omistajan, joka kuvaa toisen ongelmaa ja nauraa sille, on syytä katsoa peiliin. Tällöin puuttuu taju omasta vastuusta ja eläimen hyvästä. Nähdään, että eläimestä on hupia minulle.

Aaltolan mielestä monia pätkiä pidetään hauskana sen takia, ettei kuvaaja ja katsojat ymmärrä eläinten käyttäytymistä, eikä siksi tiedä, ettei eläimellä ole kaikki hyvin.

Toinen video kummallisesti käyttäytyvästä eläimestä on Iltalehden lukijan lähettämä pätkä riekosta, joka tulee hänen suksiensa viereen ääntelemään omituisesti.

Iltalehden lukijan videolla "höpöttävä" riekko ei näytä pelkäävän ihmistä. Kuvakaappaus YouTube-videosta

Jotkut eläimet käyttäytyvät kummallisesti: varsinkin villieläimestä voi olla mahdotonta sanoa, mistä käytös johtuu. Kaimio muistuttaa, että videon tulkintaa vaikeuttaa, jos siinä ei näytetä ympäristöä. Emme voi tietää, onko riekon lähellä esimerkiksi pesä tai puoliso, jota riekko yrittää suojella.

Toisaalta Hirsjärvi huomauttaa, että yksilöt voivat olla myös kummallisia ja voida silti hyvin. Ihmisen mielestä erikoinen käyttäytyminen ei välttämättä ole ollenkaan erikoista eläimen toimintaa.

Naamioilla lemmikkejä pelottelevalta puuttuu empatiakykyä

Videolla (siirryt toiseen palveluun) on kooste ihmisistä, jotka lähestyvät lemmikkejään naamiot kasvoillaan.

Kissanaamiota kasvoillaan pitävä omistaja saa kissansa pelkäämään. Kun omistaja lähestyy kissojaan naamio päässään, lähtevät kaikki vikkelästi karkuun. Kuvakaappaus YouTube-videosta

Tekoja pitäisi arvioida sen mukaan, millaisia tunteita se aiheuttaa eläimessä. Ihmisestä pieneltä pilalta tuntuva teko voi tuntua eläimestä aivan hirveältä.

– Tässä videossa pyritään tarkoituksenhakuisesti herättämään tunnetila, joka selkeästi aiheuttaa eläimelle suurta kärsimystä ja kauhua. Se voi johtaa siihen, ettei eläin enää luota omistajaansa, Aaltola sanoo.

Aaltola ei ymmärrä heitä, jotka katsovat tällaisia videoita.

– Nämä voivat naurattaa ennen kuin pysähtyy ajattelemaan, mitä niissä tehdään. Toisen pelolle nauraminen ja pelon viihteellistäminen on empatian vastakohta. Mitä se kertoo meistä ihmisinä, jos nauramme muiden hädälle?

Aaltola neuvoo vertaamaan, olisiko oikein tehdä samoja tekoja pienelle lapselle. Empatiaa lisää myös, jos kuvittelee tilanteen omalle kohdalle: miltä itsestä tuntuisi, jos omaan kotiin tunkeutuisi naamiopäinen ihminen ja alkaisi jahdata.

Videolla on kooste vanhasta villityksestä, jossa kissan taakse laitettiin kurkku kissan huomaamatta. Kurkun näkeminen herättää useissa kissoissa pelkoreaktion, jonka takia ne hyppäävät nopeasti taaksepäin pois mahdollisen käärmeen ulottuvilta.

Kissan taakse laitettu kurkku saa monet kissat säpsähtämään ja hyppäämään mahdollisimman nopeasti karkuun. Yksi vaara on, että kissa satuttaa itsensä pinkoessaan päämäärättömästi pois. Kuvakaappaus Youtube-videosta

Kurkku ei vaikuta kovin pelottavalta kauhun aiheuttajalta. Kaimio kehottaa kuitenkin katsomaan videoita lain näkökulmasta. Eläinsuojelulaissa todetaan esimerkiksi, että eläimiä on kohdeltava hyvin, eikä niille saa aiheuttaa tarpeetonta kärsimystä.

Videot kertovat Aaltolan mukaan pahimmillaan ihmiskeskeisestä maailmankuvasta. Kun ihmisellä on videoissa valta tehdä viihteen nimissä eläimelle mitä haluaa, ne voivat vääristää kuvaa hyväksyttävästä tavasta kohdella eläimiä.

Videolla on kooste ihmisistä, jotka näyttävät lemmikilleen katoamistaikatempun: ihminen seisoo oviaukon edessä pidellen peittoa. Kun ihminen heittää peiton ilmaan, hän samaan aikaan menee piiloon oviaukon taakse, jolloin näyttää siltä, että ihminen katoaa.

Monet taikatempun nähneet koirat alkoivat etsimään omistajaansa. Kuvakaappaus YouTube-videosta

Myös taikatemppuvideolla ihminen vaikutti eläimen kokemiin tunteisiin. Asiantuntijat pitivät tätä videota kuitenkin harmittomampana, sillä eläimet vaikuttivat iloisilta ja pitivät taikatemppua jonkinlaisena leikkinä.

Jos asiat herättävät eläimessä positiivisia tunteita, silloin Aaltolan mukaan ei ole kyse vallankäytöstä, vaan eläinten arjen hauskuuttamisesta

Videoiden arviointi on haastavaa, kun emme tunne kuvattua yksilöä. Siinä missä toinen voi pitää taikatemppua kivana leikkinä, toinen voi kiihtyä ja tuntea olonsa epävarmaksi.

Banaanipukuinen koira ei voi heiluttaa korvia

Videolla (siirryt toiseen palveluun) on kooste erilaisista eläimistä Halloween-asuissa. Pätkässä nähdään esimerkiksi koira hämähäkkinä, kissa supermiehenä ja lisko noitana.

Videolla olevat eläimet on puettu mitä erilaisempiin asuihin. Koiralle voi tulla kuuma vaatteissa sisätiloissa, ja asu saattaa haitata viestimistä korvilla ja hännällä. Kuvakaappaus YouTube-videosta

Suomen kylmät viimat pakottavat pukemaan monille lemmikeille talvivaatteita. Kaikki eläimet eivät siitä pidä.

Asiantuntijoiden mielestä eläinten pukeminen on oikein, kun se tehdään hyvinvoinnin takia, vaikka eläin ei asusta pitäisikään. Kaimio kuitenkin kannustaa siihen, että eläin totutettaisiin pikkuhiljaa asuun.

Monet asut saattavat pelkistää eleitä ja vaikeuttaa eläimen liikkumista. Monille eläimille korvat ja häntä ovat tärkeässä roolissa viestinnässä.

Videolla on myös lisko hattu päässä. Hirsjärvi huomauttaa, että jos koirien ja kissojen eleiden tulkinta on monille vaikeaa, on ei-nisäkkäiden ymmärtäminen vielä vaikeampaa. Joitakin lajeja esimerkiksi koskettaminen voi jopa sattua.

Kaimio toteaa, että Halloween-asujen pitäminen on paljon pienempi paha kuin mitä moni sylikoira joutuu kokemaan, kun niillä pidetään jatkuvasti sisäkäyttöön liian kuumia asuja.

Jos eläimelle laittaa hetkeksi tonttulakin päähän, eikä eläin ole moksiskaan, ei pukemisesta huvinkaan vuoksi ole haittaa. Pidempiaikainen ihmisen huviksi pukeminen kuitenkin esineellistää eläimen ihmisen leluksi.

Vaahtokylvyssä rentoutuva jänis voi kuolla kauhuun

Videolla (siirryt toiseen palveluun) on kooste eläimistä kylpemässä. Koosteessa esimerkiksi lavuaarissa makaa selällään jänis, vedessä kelluu siili ja kuplivassa kylvyssä on kaksi kultaistanoutajaa.

Todennäköisesti paikallaan selällään oleva jänis ei ole rentoutunut, vaan jämähtänyt paikoilleen kauhusta. Kuvakaappaus YouTube-videosta

Eläimet näyttävät nauttivan kylvyssä ja rentoutuvan selällään. Todellisuudessa paikallaan oleminen on monen saaliseläimen tapa reagoida pelottavaan tilanteeseen.

Hirsijärven mukaan pienet saaliseläimet, kuten kanit ja marsut, voivat stressaavassa tilanteessa esittää kuollutta jopa niin pitkälle, että niiden elimistö lopettaa toimintansa, ja eläin kuolee oikeasti.

Katsoja ei voi luottaa eläimen hyvinvointia arvioidessa edes kuvaajaan, sillä moni lemmikin omistajakin on tietämätön omistamansa lajin käyttäytymisestä. Katsojan täytyisi itse tietää lajista niin, että ymmärtää sen käytöstä.

Kanadalaisessa tutkimuksessa todettiin, että valtaosalla ihmisistä on vaikeuksia tulkita edes lemmikkinä tutun kissan ilmeitä saati sitten esimerkiksi videolla olevan kääpiösiilin.

Kaimion mukaan eläimiä on mahdollista myös opettaa tekemään niille epämiellyttäviä asioita. Kun eläin huomaa, että ainut tapa selviytyä on avuttomasti hyväksyä tilanne, ei eläin näytä aktiivisesti kärsivältä.

Hirsjärvi pelkää, että videot antavat ihmisille kimmokkeen kokeilla itsekin asiaa omalle lemmikilleen.

Jos videolla nähtävä ei ole eläimelle normaalia toimintaa, se on Kaimiosta epäilyttävää. Esimerkiksi kylpeviä ankkoja näyttävä video on todennäköisemmin hyvän mielen video kuin kylpevää kissaa esittävä.

Korkeasaaren videossa hoitoon on tuotu savupiippuun pudonnut pöllö, joka pestään noesta.

Korkeasaareen tuotiin tuotiin nokiintunut lehtopöllö. Joskus kärsivien eläinten näyttäminen videolla on perusteltua. Kuvakaappaus YouTube-videosta

Korkeasaaren videossa pestään pöllöä, joka ei varmasti pidä kuurauspuuhista. Asiantuntijat pitivät videota kuitenkin hyväksyttävänä, sillä siinä pesu tehdään eläimen hyväksi ja ammattitaitoisesti. Tällöin päämäärä oikeuttaa kärsivästä eläimestä kertovan videon levittämisen.

Skeittaavasta koirasta on vaikea nähdä, nauttiiko se tempusta

Videolla (siirryt toiseen palveluun) nähdään skeittilaudalla katuja pitkin rullaava koira.

Hirsjärvi nostaa videon ongelmaksi koiran rodun. Hänestä lyttykuonoisille tai muuten sairaiksi jalostetuille eläimille ei pitäisi antaa julkisuutta, jotta niiden suosio ei kasva. Kuvakaappaus YouTube-videosta

Videon välityksellä hienoa temppua tekevästä eläimestä on mahdotonta nähdä, miten temput on opetettu.

Positiivisessa koulutuksessa eläimen toivottua käytöstä vahvistetaan palkinnoin. Negatiivisessa koulutuksessa eläintä koulutetaan rangaistuksin.

Esimerkkinä eläimelle vahingollisesta koulutuksesta Kaimio kertoo villihevosista, joita on koulutettu niin, että hevonen on laitettu pieneen aitaukseen, joka on täynnä jyviä. Sitten hevosta on heitelty säkeillä niin kauan, ettei se ole enää reagoi ympäristöönsä. Näin hevonen oppii avuttomasti alistumaan ihmisen toimiin.

Jos videolla olisi mahdollista nähdä, miten eläin käyttäytyy tempun jälkeen, olisi sen oloja helpompi tulkita. Positiivisesti koulutettu eläin odottaa yleensä innokkaasti palkintoa, negatiivisesti koulutettu käyttäytyy passiivisesti.

Isoin ongelma ei ole temppu, vaan mitä eläimelle tekevät lukuisat harjoituskerrat ennen sitä. Esimerkiksi takajaloilla kävely voi kuluttaa niveliä.

Aaltola kehottaa pohtimaan, onko temppu luonnollinen eläimelle. Monet eläimet tykkäävät esimerkiksi etsiä tai hyppiä. Kun tempussa eläin tekee itselle luonnollisia asioita, se ei ole alennettu ihmisten huviksi, vaan nauttii oppimisesta.

Lapset ja eläimet aiheuttavat tahatonta komiikkaa

Videolla on kooste lapsista ja eläimistä, jotka kohtaavat toisensa: esimerkiksi lapsi kaatuu, kun kissa hyppää häntä vasten, kissat läpsivät tassuillaan lasta sekä vauva ja koira makoilevat yhdessä.

Kun lapset ja eläimet kohtaavat, aikuisen täytyy olla tarkkana. Kuvakaappaus YouTube-videosta

Hirsjärven mukaan videossa on hienoa ajatus, ettei lapsia tarvitse pitää erossa eläimistä. Aikuisen on kuitenkin tärkeää valvoa tilannetta.

Vaikka koira olisi kuinka lapsirakas, lapsen jättäminen koiran kanssa keskenään voi aiheuttaa vaaratilanteita. Yllättävä kipu voi laukaista nisäkkäissä aggressiivisen reaktion, jossa eläin esimerkiksi puree johonkin lähellä olevaan kohteeseen, joka ei välttämättä ole edes kivun aiheuttaja.

Edes koulutuksella ei ole mahdollista sammuttaa kokonaan spontaania reaktiota, ja siksi kilttikin eläin voi purra, Kaimio muistuttaa.

– En antaisi lapsen rutistella edes kilttiä perhekoiraa. Koiralla saattaa olla jokin kerta vaikka korvatulehdus, jolloin voi käydä huonosti.

Aaltolan mielestä videot, joissa lapset ja eläimet ovat yhdessä, voivat kannustaa aikuisia kohtaamaan eläimiä yhtä avoimesti kuin lapset, joiden ajatuksia kuormittavat kulttuurilliset tavat nähdä eläin esimerkiksi tuotantoeläimenä.

– Lapsen ja eläimen yhdessäolosta saattaa syntyä tahatonta komiikkaa, joka ei pilaile kenenkään kustannuksella. Välillä me kaikki teemme hassuja juttuja huomaamattamme.

Pörröisiin hidasloreihin tiivistyvät eläinvideoiden ongelmat

Videolla esitellään kymmenen villieläintä lemmikkinä. Pätkässä näytetään esimerkiksi olohuoneessa viihtyvä virtahepo, miestä haliva jääkarhu ja naisen vierellä makoileva tiikeri.

Amerikassa laki ei kiellä villieläinten pitämistä lemmikkinä, jos ne on kasvatettu tarhassa. Kuvakaappaus YouTube-videosta

Korkeasaaren eläintenhoidon ja suojelun johtaja Nina Trontin mielestä villieläinten pitäminen lemmikkinä on erittäin kyseenalaista. Eläinsuojelulain mukaan luonnonvaraisia nisäkkäitä tai lintuja ei saa ottaa lemmikiksi.

Maailmalla on kuitenkin toinen meno. Esimerkiksi Amerikassa lemmikkinä ja eläintarhoissa on enemmän tiikereitä kuin maailmassa on vapaina eläviä yksilöitä (Iltalehti).

Trontin mukaan villieläimen tarpeet jäävät todennäköisesti täyttämättä, jos se joutuu elämään ihmisympäristössä. Videot myös antavat väärää kuvaa siitä, mikä on eläimen luonnollinen käytös

Kun villieläimiä esitellään lemmikkinä, se voi Trontin mielestä sumentaa kuvaa siitä, mikä eläin sopii lemmikiksi. Korkeasaaren Youtube-videolla esiintyykin pesukarhu, jota pidettiin ennen lemmikkinä. Omistaja luopui nuoresta uroksesta, koska suloisesta ulkonäöstä huolimatta pesukarhu on nopea tuhoamaan asunnon lunastuskuntoon.

Kaimion mukaan pienestä asti kasvattamisella voidaan vaikuttaa siihen, millaisiin asioihin eläin tottuu. Kasvattaminen ei kuitenkaan voi vaikuttaa siihen, että eläin voi hyvin vain ympäristössä, johon se on lajina kehittynyt.

– Moni eläin tarvitsee liikkuakseen kilometrien kokoisen alueen. Jos eläin on lemmikkinä, se on vankilaakin pahemmassa paikassa, koska toisin kuin eläimet, ihmiset sentään ovat tottuneet asumaan taloissa.

Videolla harjataan hidasloria, joka pysyy videolla paikallaan kädet ylhäällä.

Hidaslori näyttää hyökkäysasennossakin kovin suloiselta. Kuvakaappaus YouTube-videosta

Hidaslorivideot tiivistävät hyvin eläinvideoiden ongelmat.

Hidaslori on uhanalainen laji, joka tuli tunnetuksi Youtube-videoiden avulla. Kun perulainen mies latasi videon lemmikkihidasloristaan, alkoi videopalveluihin ilmestyä myös muita söpöstelyjä aasialaisesta kädellisestä.

Monet rakastuivat eläimen katseeseen. Kommenttikentät tulvivat viestejä, kuinka ihanaa olisi saada hidaslori myös omaan kotiin (YleX).

Totuus suloisten hidaslorivideoiden taustalla on kuitenkin karu: uhanalaisia eläimiä viedään salaa viidakosta, ja yleensä niiden myrkkyhampaat revitään irti ilman puudutusta.

Videoilla hidaslorit ihastuttivat myös tavallaan nostaa kätensä ylös, kun niitä kutitti. Omistajat väittivät, että lemmikki nautti kutittamisesta, kun todellisuudessa käsien nostaminen on hidaslorin hyökkäysasento ja kertoo äärimmäisestä epämukavuudesta.

Hidaslorivideot aiheuttivat samanlaisen ilmiön kuin Hirsjärven mukaan esimerkiksi 101 dalmatialaista -elokuva: muoti-ilmiö nosti lajin tai rodun suosioon, mikä houkutteli paikalle ihmiset, joita ei kiinnostanut eläinten hyvinvointi vaan raha.

Rahan vuoksi hidasloreja alettiin metsästämään viidakosta ja dalmatialaisia kansainvälisten eläinsuojelujärjestöjen mukaan tuotettiin pentutehtailla (Kaikenkarvainen kansa: miten koirista tuli miljoonabisnes?).

Viraalihittien aiheuttama suosio voi aiheuttaa paljon tuskaa eläimille. Toisaalta monet käyttävät videoiden kommenttikenttiä apuna tiedon levittämiseen. Hidaslorivideoidenkin suosio alkoi hiipua, kun ihmiset kuulivat totuuden söpöstelypätkistä.

Eläinvideoiden suosio kannustaa äärimmäisyyksiin

Kaimio pitää uskomattomana, kuinka todesta ihmiset ottavat eläinvideot. Hän itse on nähnyt työssään, kuinka sarjojen ja elokuvien teossa huijataan katsojaa jatkuvasti kuvien avulla.

Parasta olisi käyttää samanlaista kriittistä otetta eläinvideoihin kuin uutisiin: kuka videon on kuvannut ja miksi? Varminta olisi jakaa vain sellaisia videoita, joiden kuvaajan tuntee.

Jos netissä tulee vastaan epäilyttäviä videoita, ne voi ilmiantaa videopalvelun tarjoajalle. Suomalaisesta kuvaajasta on mahdollista tehdä eläinsuojeluilmoitus_._

Aaltolan mukaan videoiden suosio voi kannustaa äärimmäisyyksiin. Hänestä tuntuu, että eläinvideoilla on yhä enemmän ongelmia, kun tavallinen lemmikki ja sen arkiset hupailut ei enää riitä huomion saamiseksi.

Elisa Aaltolan mielestä netissä tulee yhä enemmän vastaan videoita, joissa eläin ei voi hyvin. Hyvän mielen videoita ovat sellaiset, joissa eläin saa olla oma itsensä. YLE / Ann-Catrin Granroth

Asiantuntijoiden mielestä parhaissa videoissa eläin saa tehdä lajityypillisiä asioita.

Kaimio kaipaisi nettiin lisää sisältöjä, joissa esimerkiksi annetaan eläimen tutustua erilaisiin virikkeisiin. Videot voivat kannustaa muitakin miettimään eläimen hyvinvointia.

– Monet ajattelevat, että lemmikin pitäminen on sitä, ettei se aktiivisesti kärsi. Oikea hyvinvointi vaatii kuitenkin positiivisia kokemuksia ja lajinomaisten tarpeiden tyydyttämistä. Huonoa on, jos näistä videoista tulee kuva, että eläimenpito on jotain muuta, Kaimio kertoo.

Voit osallistua aiheesta käytävään keskusteluun kello 18:00-22:00.

Muokkaus 27.12 kello 8:55: Muutettu kohdan "Söpöjen videoiden katseleminen laukaisee kehossa samalla tavalla dopamiiniryöpyn kuin syöminen ja seksi" lähde alkuperäislähteeksi (CNN) suomenkielisen terve.fi -sivuston sijaan.