VTT:n Torsti Loikkanen (vas.), Korean Tiede- ja teknologiainstituutin erikoistutkija Seogwon Hwang, Tekniikan akateemisten Pekka Pellinen sekä Korean Tiede- ja teknologiainstituutin tutkija Pilseong Jang (oik.) pohtivat valtioiden talouskasvun ja teknillistieteellisen osaamisen yhteyttä keskiviikkona Helsingissä.

VTT:n Torsti Loikkanen (vas.), Korean Tiede- ja teknologiainstituutin erikoistutkija Seogwon Hwang, Tekniikan akateemisten Pekka Pellinen sekä Korean Tiede- ja teknologiainstituutin tutkija Pilseong Jang (oik.) pohtivat valtioiden talouskasvun ja teknillistieteellisen osaamisen yhteyttä keskiviikkona Helsingissä. Ville Airaksinen / Yle

Suomen innovaatiovetoinen kasvu hiipuu. Esimerkiksi Tanska on määrätietoisesti lisännyt tutkimusta – ja sen talous on kasvanut.

Mikä Teknologiabarometri? Teknologiabarometri on talousbarometrien kaltainen eri lähteistä koottu tilasto, jolla mitataan alan tilannetta ja tulevaa kehitystä.

Tekniikan Akateemiset kerää barometriin tietoja Suomen lisäksi kahdeksasta maasta: Ruotsista, Tanskasta, Alankomaista, Isosta Britanniasta, Saksasta, Japanista, Etelä-Koreasta ja Yhdysvalloista.

Barometri tehdään 2-3 vuoden välein.

Suomen päättäjien usko tutkimukseen ja tuotekehitykseen kasvun tekijöinä on hiipunut, kertoo Teknologiabarometri 2017. Samalla suomalaisten yritysten ja julkisen sektorin tutkimus- ja kehitys­investoinnit ovat pienentyneet selvästi viime vuosina.

Suomi on myös menettänyt asemiaan suhteessa tärkeimpiin kilpailijamaihin, Teknologiabarometrista käy ilmi.

Tämä heikentää Suomen kilpailukykyä, arvioi Suomessa vieraileva korealainen innovaatiopolitiikan erikoistutkija.

– Tutkimuksella ja kehitystoimilla on selvä yhteys innovaatioiden määrään, ja innovaatiot vetävät talouskasvua, Korean Tiede- ja teknologiainstituutin erikoistutkija Seogwon Hwang arvioi.

– Julkisen sektorin esimerkki on tärkeä. Kun se vähentää tutkimuspanoksia, myös yritysten kehitystyöllä on taipumus supistua, Hwang sanoo.

Verrokkimaiden suhteellinen sijoittuminen barometrissa t&k-panostustuksilla mitattuna. 0,0 on kaikkien tutkittujen maiden panostusten keskiarvo. YLE Uutisgrafiikka

Suomessa leikattu myös julkista tutkimusta

Esimerkiksi Ruotsissa ja Tanskassa tutkimus- ja kehittämistyö on saanut aiempaa enemmän resursseja sekä yrityksiltä että yhteiskunnalta.

Suomen tutkimuksen supistuminen selittyy päättäjien asenteen lisäksi elektroniikkateollisuuden romahduksella. Menneinä vuosina Nokian tutkimus- ja kehitystyö kaunistivat lukuja.

Mutta Suomi poikkeaa pohjoismaalaisista kilpailijoistaan siinä, että yritysten lisäksi julkisyhteisöjenkin investoinnit tutkimukseen ja kehittämiseen ovat supistuneet vuodesta 2012 alkaen.

Suomi on hävinnyt viime vuosina monella mittarilla. Esimerkiksi korkean teknologian osuus bruttokansantuotteesta on pienentynyt finanssikriisin jälkeen 14 prosentista alle yhdeksään.

Korean Tiede- ja teknologiapolitiikan instituutin erikoistutkija Seogwon Hwang. Ville Airaksinen / Yle

Ruotsi ja Tanska lisäsivät tutkimusta finanssikriisin jälkeen

Kun yritykset pienensivät tutkimukseen käyttämiään rahasummia vuoden 2008 finanssikriisin jälkeen, Ruotsissa ja Tanskassa yhteiskunta investoi kehitystyöhön lisää.

Suomessa tutkimus- ja kehitysinvestointien osuus kansantalouden kokonais­tuotannon arvosta putosi jo vuonna 2015 alle kolmen prosentin. Osuus on ollut parhaimmillaan yli prosenttiyksikön korkeampi.

Ruotsissa tutkimuksen ja kehitystyön osuus on kasvanut 4,6 prosenttiin ja Tanskassakin ylittänyt kolme prosenttia bruttokansantuotteesta.

Tanska laati innovaatiostrategian

Esimerkiksi Tanskassa on määrätietoisesti perustettu uusia organisaatioita ja ohjelmia innovaatioihin. Maalla on ollut myös erityinen innovaatiostrategia vuodesta 2012.

Korkean teknologian tuotannon osuus kokonaistuotannosta ja teknologian vienti ovatkin siellä kasvaneet. Se on myös vauhdittanut Tanskan talouden kasvua.

Teknologian vienti Suomesta taas on vähentynyt.

– Tärkeintä olisi, että päättäjät ymmärtäisivät innovaatiopohjaisen talouskasvun merkityksen. Siinä auttaisi, jos Suomeenkin tehtäisiin poikkihallinnollinen innovaatiolinjaus, Tekniikan Akateemisten yksikönjohtaja Pekka Pellinen sanoo. Se tarkoittaa, kaikilla hallinnonaloilla mietittäisiin, miten innovaatioita edistetään, esimerkiksi digitalisaation kautta.

Miksi innovaatiot ovat tärkeitä?

Talouskasvu syntyy investoinneista, jotka luovat ­innovaatioita ja vauhdittavat teknologian kehittymistä.

Esimerkiksi Kansainvälinen valuuttarahasto on kiinnittänyt huomiota Suomen tutkimusmenojen leikkauksiin vastikään.

OECD taas varoitti (siirryt toiseen palveluun) loppuvuodesta, että tutkimus- ja kehitysmenojen leikkaaminen jäädyttää innovaatiot. Aikana, jolloin väestö vanhenee ja ilmastonmuutos kaipaisi ratkaisuja, tämä on järjestön mukaan vaarallista.