Lappeenrantalainen Elsa Tolvanen ei kypärää suostu päähänsä laittamaan.

Lappeenrantalainen Elsa Tolvanen ei kypärää suostu päähänsä laittamaan. Yle /Petri Kivimäki

Liikenneonnettomuuksien tutkijalautakunta suosittaa rollaattorilla liikkuville kypärää ja valojen käyttöä liikenteessä. Taustalla on onnettomuus, jossa vanhus menehtyi rollaattorionnettomuudessa.

Tästä on kyse Tutkijalautakunta suosittaa rollaattorilla liikkuville kypärän käyttöä.

Ulkokäytössä olevissa rollaattoreissa tulisi olla heijastimet ja etuvalo.

Kypärä estäisi kaatumisessa tapahtuvien päävammojen syntyä.

Alkuvuodesta sattui onnettomuus, jossa auto törmäsi tien reunassa rollaattorin kanssa kävelleeseen iäkkääseen jalankulkijaan. Henkilöllä oli tummat vaatteet, eikä hänellä ollut heijastimia. Lisäksi hän käveli tien oikeaa laitaa.

Takaa tulleen auton nopeus oli rajoitusten mukainen, mutta auton tuulilasi oli huuruinen. Auton kuljettaja ei havainnut tien laidassa kävellyttä henkilöä, vaikka tie oli valaistu.

Törmäyksen seurauksena rollaattorin avulla kävelevä henkilö kuoli.

Kypärä päähän

Onnettomuutta selvitti tutkijalautakunta. Jotta vastaavanlaisilta onnettomuuksilta vältyttäisiin, on tutkijalautakunta päätynyt suosittamaan rollaattorilla liikkuville muun muassa kypärän käyttöä sekä ulkokäyttöön tarkoitettuihin rollaattoreihin valoja ja heijastimia. Niillä olisi mahdollista estää vastaavanlaisen onnettomuuden tapahtuminen.

– Kun kaatuu, niin kypärä voisi vammoja estää, kertoo Onnettomuustietoinstituutin liikenneturvallisuusjohtaja Kalle Parkkari.

Parkkarin mukaan tutkijalautakunta ei raportissaan ota kantaa siihen, miten ihmiset suositukseen suhtautuvat tai pitäisikö esimerkiksi kypärä saada pakolliseksi.

– Kypärä olisi keino estää päävammoja. Jos haluaa tällaisia vammoja estää, niin kypärällä se olisi mahdollista.

Rollaatoria käyttävä ihminen on yleensä vanhus, jonka liikkuminen ja havainnointikyky voi olla madaltunut. Kypärä voisi Kalle Parkkarin mukaan estää päävammat, jos rollaattorin avulla liikkuva ihminen menettää tasapainonsa ja kaatuu.

– Pelkkä kaatuminen voi tapahtua myös hiljaisen liikenteen tiellä ja kävelyteillä. Jokainen voi harkita, haluaako käyttää jonkinlaista päänsuojusta.

Kaikissa rollaattoreissa ei ole heijastimia. Petri Kivimäki /Yle

Heijastimet ja valot

Pyöräilystä tutut turvavälineet soveltuvat Onnettomuustietoinstituutin liikenneturvallisuusjohtaja Kalle Parkkari hyvin myös rollaattorin kanssa liikkuville. Ulkokäyttössä olevissa rollaattoreissa tulisi olla ainakin heijastimia. Lisäksi omaa turvallisuuttaan kannattaa parantaa valojen avulla. Ne auttavat muita havaitsemaan liikkujan paremmin.

– Rollaattoreissa ei liikaa heijastavaa valaistusta tunnu olevan. Sivusuunnasta rollaattorin heijastimet voi havaita, mutta etenkin takasuunnasta rollaattorin havaittavuus on huono, kertoo Onnettomuustietoinstituutin liikenneturvallisuusjohtaja Kalle Parkkari.

Siksi Kalle Parkkari kannattaakin valojen hankkimista rollaattoreihin. Siihen tarkoitukseen sopivat hänen mukaansa esimerkiksi kevyet ja helposti kiinnitettävät led-valot.

Onnettomuustietoinstituutti (OTI) Instituutti ohjaa liikenteen tutkijalautakuntien toimintaa. Lautakunnan tutkivat kaikki ihmishenkiä vaatineet tie- ja maastoliikenneonnettomuudet. Vuosittain lautakunnat tutkivat 350–400 onnettomuutta. Lautakunnat antavat suosituksia liikenneturvallisuuden lisäämiseksi.

Myös autoilijoiden tulisi muistaa, että rollaattorilla liikkuvat ihmiset kulkevat muita jalankulkijoita hitaammin ja heidän reaktiokykynsä yllättäviin tilanteisiin voi olla heikko.

– Teiden ylitys kestää rollaattorin käyttäjillä kauemmin kuin hyväkuntoisella ja ripeämmin liikkuvalla ihmisellä, muistuttaa Parkkari.

Edellä kerrottun onnettomuuden syntyyn vaikutti tutkijalautakunnan mukaan myös autoilijan huolimattomuus, kun hän ei ollut poistanut huurretta tuulilasista. Lisäksi huoltoaseman valomainos sekä valaistuksen katvealue olivat vaikeuttaneet jalankulkijan havaitsemista. Tutkijalautakunta muistuttaa, että autoilijan on puhdistettava auton lasit ja varmistua riittävästä näkyvyydestä.

Rollaattori on mahdollistanut usealle vanhukselle liikkumisen kotinsa ulkopuolelle. Juha Korhonen / Yle

Kypärälle ei

Lappeenrannan keskustassa sijaitsevan kauppakeskuksen tuntumassa kypärä ei saa kannatusta. Pihalla rollaatorin avulla likkuva Elsa Tolvanen ei päänsuojusta kaipaa.

– Ei kuulosta hyvältä ajatukselta. En laittaisi kypärää päähäni.

Tolvanen kertoo, että aiemmin kun hän vielä pyöräili, niin silloin kypärä oli aina päässä.

– Kerran olen rollaattorin kanssa kaatunut. Sekin johtui siitä, että rollaattorista irtosi etupyörä.

Kauppakeskuksessa aikaansa viettävä Hannu tyrmää myös kypärän.

– En varmasti käytä, toteaa Hannu.

Hannu kertoo liikkuvansa rollaattorin avulla vain lyhyitä matkoja. Hän asuu kauppakeskuksen lähellä, ja matka sieltä kauppakeskukseen on lyhyt. Heijastimia Hannun rollaattorissa ei ole, eikä ole valojakaan.

– Matka on lyhyt ja matkan varrella on hyvät katuvalot, tuumaa Hannu.