Kolmen kuukauden välein tehtävät haastattelut ovat jo tuottaneet tulosta, Mykkänen iloitsi. Kiusallista kyllä, oikeat luvut kertovat aivan muuta, Teemu Muhonen kirjoittaa.

– Ei tuo vuoden alusta tehostettu työttömien aktivointi aivan turha uudistus näytä olleen, vaikka muuta ehdittiin kuulla, iloitsi kokoomuksen Kai Mykkänen yhteisöpalvelu Twitterissä maanantaina.

” Ei tuo vuoden alusta tehostettu työttömien aktivointi aivan turha uudistus näytä olleen vaikka muuta ehdittiin kuulla pic.twitter.com/Ou5QztqGOJ— Kai Mykkänen (@KaiMykkanen) 13. maaliskuuta 2017

Ulkomaankauppa- ja kehitysministeri liitti viestiinsä kuvan Uudenmaan te-toimiston tilastoista, joiden perusteella vuodenvaihteessa aloitetut työttömien määräaikaishaastattelut olisivat toimineet erinomaisesti.

Kuvan mukaan työttömiä työnhakijoita työllistyi Uudellamaalla alkuvuonna jopa kymmeniä prosentteja enemmän kuin vuotta aiemmin.

Työllistymissuunnitelmia tehtiin määräaikaishaastattelujen ansiosta nelinkertainen määrä viime vuoteen verrattuna, ja Mykkänen tulkitseekin haastattelujen tuottaneen tuloksia.

Valitettavasti Mykkäsellä tai kymmenillä hänen tviittiään jakaneilla, kuten EK:n toimitusjohtajalla Jyri Häkämiehellä tai Telan Suvi-Anne Siimeksellä, ei ole syytä iloon.

Katsaus te-toimistojen virallisiin työnvälitystilastoihin paljastaa, että todellisuudessa Uudellamaalla avoimille työmarkkinoille työllistyi tammikuussa 4 300 työnhakijaa – saman verran kuin vuotta aiemmin.

Te-toimisto välitti heistä itse töihin 819, kun viime vuoden tammikuussa luku oli 864. Tilastojen valossa voisi siis pikemminkin väittää, että ”tehostetusta aktivoinnista” huolimatta tulokset itse asiassa heikkenivät.

Te-toimiston järjestelmä antoi väärän luvun

Johtuuko väärinkäsitys Mykkäsen virhetulkinnasta tai Uudenmaan te-toimiston virheellisistä luvuista? Sekä että.

Mykkäsen hehkuttamat luvut koonnut Uudenmaan te-toimiston johtaja Jarmo Ukkonen toteaa asiaa pyynnöstäni selvitettyään, että te-toimiston sisäiset järjestelmät antoivat syystä tai toisesta puutteelliset luvut.

Kuvan tieto, jonka mukaan työhön olisi ohjautunut alkuvuonna 30 prosenttia enemmän työnhakijoita kuin vuotta aiemmin, ei yksinkertaisesti pidä paikkaansa.

Tätä Mykkänen ei luonnollisesti voinut tietää, eikä sitä omien sanojensa mukaan tiennyt myöskään Jarmo Ukkonen.

Ministeri tulkitsi toisen luvun väärin

Mykkänen itse puolestaan tulkitsi virheellisesti kuvan ”Yksityiselle sektorille työllistetyt” -kohdan. Toisen tviittinsä perusteella hän ajatteli sen tarkoittavan sitä, että tammikuussa 4 200 henkeä työllistyi yksityiselle sektorille.

Todellisuudessa lukumäärä kuvaa sitä, kuinka monta henkeä oli esimerkiksi palkkatuen avulla työllistettynä tammikuun viimeisenä päivänä.

Määrä oli 40 prosenttia suurempi kuin vuotta aiemmin, mutta hieman pienempi kuin edellisessä kuussa.

Yksityiselle sektorille työllistettyjen määrä siis kasvoi viime vuoden aikana, eikä sillä ei ole mitään tekemistä tänä vuonna aloitettujen haastattelujen kanssa.

Työttömät pitävät haastatteluja hyödyttömiä

Työttömille kolmen kuukauden välein tehtävät haastattelut ovat poliittisesti arka aihe.

Ylen kyselyyn helmikuussa vastanneista reilusta 300 työnhakijasta 90 prosenttia piti haastatteluja hyödyttöminä. Haastatteluista kieltäytyminen voi johtaa karenssiin eli tukien väliaikaiseen menettämiseen.

Vaikka asia ei ministeri Mykkäsen vastuualueelle kuulukaan, on hänen kannaltaan kiusallista pyrkiä kumoamaan kielteisiä mielikuvia virheellisiin lukuihin ja tulkintoihin vetoamalla.

Virheitä sattuu, mutta sekä ministerin että te-toimiston sopisi vastaisuudessa olla tarkempia.