Velkakurimuksen välttämiseksi Suomi voisi ottaa mallia Sveitsistä tai Virosta, ja todella kovissa talousuudistuksissa voisi olla pakkoa matkia Latviaa tai Espanjaa. Toimivien talousreseptien avainsanoja ovat muun muassa velkajarru, jousto ja marssijärjestys, paljastetaan Elinkeinoelämän valtuuskunnan selvityksessä.

Mistä on kyse? Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA on julkistanut Raine Tiessalon kirjoittaman raportin Euroopan parhaista resepteistä eli 14 testatusta rakenneuudistuksesta

Suomessa kilpailukyky sakkaa, kansantuote kutistuu, julkinen velka kasvaa eikä vienti vedä

Raportti soisi, että Suomi ottaisi mallia Euroopan onnistujista

Esimerkiksi Ruotsi on Suomea taitavampi eläkemenojen hallinnassa, Viro puolestaan velkaantumisen hillinnässä

Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA tarjoaa tuoreessa raportissaan kaikkiaan 14 reseptiä onnistuneeseen rakenneuudistukseen. Velkaantuvalla, ikääntyvällä ja kilpailukykyään menettävällä Suomella on monta lähimaata, joiden järjestelmiä kannattaisi tutkailla.

Velkakurimuksen välttämiseksi Suomi voisi kääntää katseen Viroon ja Sveitsiin.

Sekä Virolla että Sveitsillä on käytössään velkajarru: maa on sitoutunut olemaan ylittämättä tiettyä velkaantumisen rajaa. Sveitsissä velkajarru otettiin käyttöön vuonna 2003 kansanäänestyksen jälkeen, kun julkisen velan suhde bruttokansantuotteeseen oli alkanut olla 50 prosentin luokkaa. Vuonna 2012 velkasuhde oli enää 35 prosenttia. Viron velkasuhde on kymmenen prosentin tuntumassa.

Finanssikriisin jyräämät Latvia ja Espanja ovat erittäin kivuliaasti palauttaneet kilpailukykyään. Espanjassa palkat ovat alentuneet roimasti, ja Latvia on leikannut julkisia menoja kovakätisesti.

Latvia valitsi EVA-raportin mukaan käytännössä sisäisen devalvaation, kun se vuonna 2008 joutui ankariin talousongelmiin. Palkkoja alennettiin radikaalisti, ja esimerkiksi ministerien ansioita alennettiin kolmanneksen verran. Yli sata koulua suljettiin ja 2 400 opettajaa irtisanottiin. Työttömyys oli vuonna 2010 liki 20 prosenttia, mutta kolmen vuoden päästä se oli enää 12 prosenttia.

Nyt rakenteet ovat kunnossa - tosin köyhien määrä kasvaa.

Vientiä vahvistaakseen myös Espanja on turvautunut palkkojen alentamiseen. Viime vuonna viennin arvo suhteessa bruttokansantuotteeseen olikin jo 35 prosenttia, kun vuonna 2007 - ennen finanssikriisiä - se oli 27 prosenttia. Saksalla suhde on yli 50 prosenttia, joten Espanjalla riittää kurottavaa, jos se vientivetoiseksi taloudeksi tahtoo.

Tanska ja Ruotsi osaavat purkaa eläkepommit

Läntisten teollisuusmaiden tilastoissa Suomi on kärjessä eläkemenojen kasvussa. Ruotsissa ja Tanskassa menee paljon paremmin.

Ruotsissa eläkkeiden taso joustaa talouden yleisen kehityksen mukana, ja Tanskassa eläkeikä nousee, kun elinajanodote kasvaa.

Suomessa eläkemaksut joustavat ylöspäin, mutta ongelma piilee siinä, että tulevasta eläkejärjestelmästä on alati epävarmuutta.

Sen sijaan Tanskassa on päätetty, että vuonna 2030 kansalainen pääsee eläkkeelle iässä, jonka jälkeen luvassa on keskimäärin 14,5 vuotta elinaikaa.

Ruotsi on erittäin perehtynyt uudistamaan eläkejärjestelmää, joka nyt koostuu kansaneläkkeestä, rahastoeläkkeestä ja ansioeläkkeestä.

Hollanti on mestari terveydenhoidossa

Hollanti siirtyi vuonna 2006 järjestelmään, joka perustuu yksityiseen vakuutukseen, mutta julkinen ja yksityinen tekevät tiivistä yhteistyötä. Ennen uudistusta Hollannissa oli samankaltaista kuin Suomessa nyt: jonot olivat pitkät, kansalaisilla ei ollut tietoa hoidon tuottajien laadusta, eikä julkisella sektorilla voinut itse valita lääkäriä tai sairaalaa.

Tällä haavaa jokaisen Hollannissa kirjoilla olevan on hankittava yksityinen terveysvakuutus, ja kymmenet vakuutusyhtiöt kilpailevat asiakkaista.

Kansallinen terveydenhuoltolaitos valvoo kilpailun toimivuutta ja laatua.

EVA-raportin mukaan myös Tanskassa terveydenhoito on huippuluokkaa. Siellä luotetaan internetpohjaisiin tietojärjestelmiin.

Hollanti on terveydenhoidon lisäksi tehokas koulutuksessa, samoin kuin Puola, jonka järjestelmä itse asiassa muistuttaa Suomen koululaitosta.

Saksa jää Tanskalle toiseksi työmarkkinoiden älykkyydessä

Tanskassa tehokkuutta on paitsi terveydenhoidossa, myös työmarkkinoilla. Joustavaa on sekä palkkaaminen että irtisanominen. Työttyömyysturva on avokätistä ja työllistäminen tehokasta.

Saksalaisen järjestelmän joustavuus näkyy paikallisena sopimisena työmarkkinoilla, raportti muistuttaa. Sen mukaan Tanska on kuitenkin Saksaa fiksumpi, koska maa yhdistää sekä työnantajien että työntekijöiden tarpeet.

Lopuksi raportissa kehaistaan Ruotsin ja Saksan rautaista kustannuskilpailukykyä. Ruotsissa se perustuu muun muassa marssijärjestykseen.

Ruotsissa palkoista sopii ensi vientiteollisuus, ja neuvottelut aloitetaan hyvissä ajoin ennen edellisen sopimuksen päättymistä. Julkinen sektori ei ikinä toimi palkkajohtajana. Ruotsissa on myös erityinen teollisuuden asiantuntijaneuvosto, jonka tehtävä on antaa tukea, kun neuvottelut äityvät todella vaikeiksi.

Kilpailukyvyn kiistaton voittaja on EVAn raportin mukaan pieni Sveitsi, ja sen mestaruus nojaa suoraan demokratiaan, kansanäänestyksiin.