Kannabistuotteista marihuana on säilyttänyt asemansa ja hasis lisää suosiotaan tauon jälkeen. Kaikkiaan huumeidenkäyttö lisääntyy edelleen.

Kannabistuotteista marihuana on säilyttänyt asemansa ja hasis lisää suosiotaan tauon jälkeen. Kaikkiaan huumeidenkäyttö lisääntyy edelleen. Kari Ahotupa / Yle

Yle kysyi kolmelta poliisin asiantuntijalta, yleistyykö vai väheneekö huumeidenkäyttö Suomessa. Kaikki ovat yksimielisiä asiasta: yleistyy edelleen.

Keskusrikospoliisin rikosteknisessä laboratoriossa Vantaalla lyödään tänä vuonna kaikkien aikojen ennätys tutkittavien huumenäytteiden määrässä. Rikoskemisti Tiina Kauppila arvioi, että 16 000 näytteen raja menee tänä vuonna rikki. Edellinen ennätys, vajaat 14 700 huumenäytettä, tehtiin viime vuonna.

Rikoskemisti Tiina Kauppila KRP:n rikosteknisestä laboratoriosta kertoo, että tutkimuksiin tulee tänä vuonna ennätysmäärä huumenäytteitä. Kari Ahotupa / Yle

Myös poliisitarkastaja Teemu Saukoniemi Poliisihallituksesta ja rikosylikomisario Kari Niinimäki Helsingin poliisista vahvistavat yleistyvän suuntauksen perustuen huumausainerikosten määrän kehitykseen.

– Trendi on ollut nouseva viitisen vuotta, Teemu Saukoniemi toteaa.

Helsinki Suomen huumepääkaupunki, Tampere kakkonen

Poliisille tänä vuonna ilmoitettujen huumausainerikosten määrän perusteella Helsinki on Suomen huumepääkaupunki. Helsingissä on ilmoitettu lokakuun loppuun mennessä vajaat 4 100 huumausainerikosta, kun vastaava luku kakkosena tulevalla Tampereella on vajaat 1 500 tapausta ja Espoossa runsaat 1 100 tapausta.

– Helsingin huumausainerikokset ovat olleet tasaisessa kasvussa vuodesta 2012 lähtien. Suurin nousu on lievimmässä kategoriassa eli käyttörikoksissa. Pienimuotoisessa myynnissä on aika vaatimatonta nousua. Kovimmassa kategoriassa eli muun muassa maahantuonnissa ei ole suuria muutoksia, kertoo Kari Niinimäki Helsingin poliisista.

Metamfetamiinin takavarikot ovat lisääntyneet hyppäyksellä viime vuonna. Metamfetamiini tunnetaan kadulla muun muassa nimellä kristalli. Kari Ahotupa / Yle

Huumerikoksia tehdään ympäri kaupunkia, mutta tilastoissa näkyvät selkeät piikit joidenkin kaupunginosien kohdalla.

– Korkeimmalla on Kluuvin alue, joka käsittää myös rautatieaseman ympäristön. Seuraavaksi tulevat Kontula, Kallio, Itäkeskus ja Kamppi. Siinä on selvä kärki, Niinimäki sanoo.

Suuri koko ja rajanylityspaikat lisäävät huumerikollisuutta

Kari Niinimäki painottaa, että Helsingin muita selvästi suurempi väestömäärä näkyy luonnollisesti siinä, että pääkaupungissa esiintyy muuta maata enemmän huumerikoksia. Muitakin syitä löytyy.

Niinimäki muistuttaa, että huumeet tulevat usein ulkomailta, jolloin paikkakunnan huumetilanteeseen vaikuttaa esimerkiksi se, että kaupungissa on satama tai muu rajanylityspaikka, jonka kautta huumeita kulkee.

– Monesti myös rikoksia halutaan tehdä piilossa. Se onnistuu sitä helpommin, mitä isommassa ihmismäärässä niitä tehdään. Kyllä kokoluokka vaikuttaa tässäkin.

Kun Helsingin muita kaupunkeja suurempi asukasluku otetaan huomioon laskuissa, ero tasoittuu selvästi.

Suomen kymmenen suurimman kaupungin joukossa eniten huumerikoksia tuhatta asukasta kohden tehdään Helsingissä ja Tampereella. Maakuntien pääkaupunkeina toimivissa yliopistokaupungeissa luku on vain hieman alhaisempi. Vähiten huumerikoksia kymmenen suurimman kaupungin joukossa tuhatta asukasta kohden tulee ilmi Vantaalla ja Espoossa.

Karttaan on koottu ne paikkakunnat, joilla on tilastoitu yli 300 huumerikostapausta. Kartan alapuolelle on listattu vielä ne paikkakunnat, joilla tapauksia ei ole lainkaan. Yle Uutisgrafiikka

Käytännössä huumeita liikkuu muun muassa huumeiden verkkokaupan vuoksi aivan koko maassa. Manner-Suomessa on vain 35 pikkukuntaa, joissa tämän vuoden puolella ei poliisille ole tullut ilmi yhtään huumausainerikosta. Ahvenanmaalla tällaisia "puhtaita" kuntia on kahdeksan.

Yleisimpiä amfetamiini ja marihuana, metamfetamiini rajussa nousussa

KRP:n rikosteknisessä laboratoriossa Vantaalla tiedetään tarkkaan, mitä aineita huumeidenkäyttäjät suosivat.

– Meille tulee eniten amfetamiinia ja marihuanaa. Nousevia trendejä ovat metamfetamiinin ja hasiksen käyttö, Tiina Kauppila kertoo.

Yle Uutisgrafiikka

Metamfetamiinin takavarikoissa näkyy suorastaan hurja piikki viime vuoden kohdalla.

Metamfetamiinin suhteellisen yleisestä käytöstä juuri Suomessa todistaa myös laaja eurooppalainen tutkimus (siirryt toiseen palveluun), jossa huumejäämiä tutkittiin jätevesistä. Kaikkien 14 mukana olleen suomalaiskaupungin jätevesistä löytyi jäämiä metamfetamiinista. Väkilukuun suhteutettuna eniten jäämiä löytyi Espoosta, Helsingistä ja Jyväskylästä.

Yle uutisgrafiikka

– Paljon puhutut muuntohuumeet ovat vain pieni osa tästä kokonaisuudesta, noin neljän prosentin luokkaa, Tiina Kauppila sanoo.

Muuntohuumeella tarkoitetaan ainetta, jossa perinteisen huumausaineen rakennetta on synteettisesti muokattu siten, että huumaavat vaikutukset muistuttavat alkuperäisen yhdisteen vaikutuksia.

– Internetistä tilataan yhdisteitä, joista ei tiedetä, miten ne vaikuttavat. Toisaalta myös aineet, joita ei ole vielä luokiteltu huumeiksi, saattavat kiinnostaa. Ajatellaan, että niiden käytöstä ei tule mitään seurauksia. Tietysti nämä aineet ovat paljon vaarallisempia kuin niin sanotut perinteiset huumeet.

Poliisi paljasti lokakuussa useita huumausainerikoksia niin kutsutussa darknetissä (siirryt toiseen palveluun) tehostetun valvonnan aikana. Huumausaineita liikkuu yhä enemmän juuri verkossa. Muun muassa juuri verkkokaupan seurauksena lähes mitä tahansa huumeita on saatavilla Suomen joka kolkassa.

Takavarikoituja huumenäytteitä tutkitaan täällä KRP:n päämajassa Vantaalla sekä Tullilaboratoriossa Espoossa. Kari Ahotupa / Yle

Välillä KRP:n rikosteknisessä laboratoriossa tulee eteen myös hengenvaarallisia aineita tai aineita, jotka voivat vaarantaa myös poliisien ja tutkimushenkilökunnan työturvallisuuden. Tällaisia ovat Tiina Kauppilan mukaan muun muassa fentanyylien (siirryt toiseen palveluun) muunnokset, kuten karfentaniili.

Muutaman kerran vuodessa laboratorioon ilmaantuu aineita, joita ei tunnisteta. Yksittäisiä tapauksia ei viedä heti huumausaineluokitukseen, mutta Tiina Kauppilan mukaan Suomessa uusien aineiden huumeiksi luokittelu tapahtuu hyvin nopeasti verrattuna muihin Euroopan maihin.

– Jos yhdiste on erityisen vaarallinen tai sen käyttö lisääntyy tai jos tulee yksikin kuolemantapaus, niin se riittää siihen, että aine viedään huumausainelistalle. Listoja uusitaan kaksi kertaa vuodessa.

Juttua muokattu 23.11.2017 kello 8.52: Poistettu virke: "Muuntohuumeilla tarkoitetaan aineita, joita ei ole luokiteltu huumausaineiksi huumausainelaissa mutta jotka muistuttavat huumeita." Korvattu se virkkeellä: "Muuntohuumeella tarkoitetaan ainetta, jossa perinteisen huumausaineen rakennetta on synteettisesti muokattu siten, että huumaavat vaikutukset muistuttavat alkuperäisen yhdisteen vaikutuksia." Tiina Kauppilan mukaan monet muuntohuumeet ovat päätyneet huumausaineluetteloon.