Susanna Koski kritisoi kansan­edustajien sopeutumisrahaa, mutta nostaa sitä nyt itse – näin hän selittää

Susanna Koski putosi keväällä eduskunnasta. Vaikka hän on kritisoinut ex-kansan­edustajien sopeutumisraha­järjestelmää, hän nostaa sopeutumisrahaa itse.

Istuvalle kansanedustajalle eduskunnasta putoaminen on yleensä kova paikka – vähintäänkin henkisesti, mutta usein myös taloudellisesti. Pettymys kirvelee erityisesti niitä edustajia, joilla ei ole lainkaan varasuunnitelmaa vaalien jälkeiselle ajalle. He putoavat monesti täysin tyhjän päälle, työttömiksi.

Yksi viime kevään eduskuntavaaleissa pudonneista ja sittemmin työttömäksi jääneistä kansanedustajista on Susanna Koski (kok). Rannalle jäänti yllätti vaasalaislähtöisen 34-vuotiaan ensimmäisen kauden kansanedustajan täysin, ja hän myöntää edelleen sen olleen ”kova paikka”.

– Tämänkaltaisissa tilanteissa ihmisille tulee yleensä ensin sokkireaktio, jota sitten ennen pitkää seuraa uudelleen suuntautumisen vaihe. Totta kai petyin pahasti, Koski sanoo IS:lle nyt, viitisen kuukautta vaalien jälkeen.

– Nyt olen hyvillä mielin. Sain kesällä prosessoitua putoamiseeni ja uuteen tilanteeseeni liittyviä asioita. Katseeni on eteenpäin.

Vaasan kaupunginvaltuutettuna toimiva Koski kertoo päässeensä pettymyksensä yli läheistensä ja ystäviensä tuella sekä äänestäjiensä kannustuksella. Koski on lapioinut mielipahaansa pois myös pelloilla.

– Vastoinkäymiset kuuluvat elämään. Koen kuitenkin olevani ihminen, joka ei jää vaikeisiinkaan asioihin pitkäksi aikaa kiinni. En suostunut nytkään antautumaan pettymykselle, Koski vakuuttaa.

Kansanedustajan työssään Koski koki henkisesti raastaviakin hetkiä, sillä sosiaalisessa mediassa hän sai kontolleen erinäisiä uhkauksia, tappouhkauksista lähtien. Näiden taustalla saattoivat olla Kosken kohua herättäneet lausunnot, joiden jälkeen häntä kutsuttiin esimerkiksi ”työttömän tylyttäjäksi”.

– Uhkaukset tietysti mietityttävät silloin, kun sellaisia saa. Poliitikon ei kuitenkaan kannata jäädä kiinni varsinkaan sosiaalisessa mediassa esitettyihin uhkauksiin, koska siellä ihmiset käyttäytyvät aina eri tavalla kuin reaalisessa kanssakäymisessä, Koski näkee.

– Politiikka on opettanut myös minut vuosien myötä siihen, että oikeastaan mikään järkyttävältä ensin tuntuva ei lopulta ole järkyttävää. Kriittistä arvostelua pitää kestää, itse asiassa politiikassa pitää uskaltaa altistua kritiikille.

Koski ei koe epäonnistuneensa kansanedustajana. Hänen mielestään eduskunnasta putoaminen johtui siitä, että hän sai kotikaupungissaan Vaasassa odotettua vähemmän ääniä. Vaasan keskussairaalan laajaa päivystystä koskevassa äänestyksessä Koski asettui ensin hallituksen linjalle, toisin sanoen laajaa päivystystä vastaan.

Myöhemmin, Juha Sipilän (kesk) jätettyä johtamansa hallituksen eronpyynnön, Koski äänesti laajan päivystyksen puolesta.

– Äänimääräni kasvoi vaalipiirini kaikilla muilla paikkakunnilla paitsi kotikaupungissani, jossa menetin yli puolet äänistäni. Tämä todennäköisesti johtui Vaasan keskussairaalaa koskevasta asiasta, Koski arvelee.

Uusista suunnitelmistaan Koski vaikenee toistaiseksi. Hän kertoo päivittäneensä toiminatasuunnitelmansa.

– Tällä hetkellä sadonkorjuutyöt maatilalla pitävät kiireisenä, mutta uusia työkuvioita on suunnitteilla. Niistä on udeltu jo niin paljon, että aivan taatusti tulen tiedottamaan asiasta oikean hetken tullen. Toimettomaksi en ole jäämässä, ja myös politiikan osalta on alkavalle syksylle suunnitelmia, hän sanoo.

Koski on kritisoinut julkisesti pudonneille kansanedustajille maksettavaa sopeutumisrahajärjestelmää. Viime kevään putoamisensa jälkeen hän on kuitenkin nostanut itsekin sopeutumisrahaa.

– Pitää paikkaansa. Olen nostanut sopeutumisrahaa, hän sanoo.

Miksi näin, vaikka olet itse kritisoinut järjestelmää?

– Suomessa suurin osa ihmisistä hyödyntää julkisia tulonsiirtoja jossain vaiheessa elämäänsä. Samalla tavoin monet hyödyntää esimerkiksi asuntolainan korkojen verovähennysoikeutta tai muita järjestelmän mahdollistavia verovähennyksiä, Koski linjaa.

– Olen joka tapauksessa edelleen sitä mieltä, että järjestelmätasolla sopeutumis­rahauudistus ei ole kaikilta osin onnistunut. Ainakin ensimmäisen tai kahden kauden jälkeen eduskunnasta pudonneiden kohdalla sopeutumis­raha on tarpeeton. Se ei mielestäni ole enää tätä päivää.

Koski aikoo asettua ehdolle seuraavissa eduskuntavaaleissa.

– Elän nyt välivaihetta. Aikanaan esimerkiksi sellaiset tekijänimet kuin Paavo Lipponen (sd) ja Pekka Haavistokin (vihr) putosivat eduskunnasta, joten ei tämä putoaminen itselleni mikään maailmanloppu ollut, hän summaa.

Päivän politiikkaa Koski seuraa aktiivisesti. Kosken edustama kokoomus jäi oppositioon, kun demarit pääministeriksi nimitetyn Antti Rinteen johdolla muodostivat hallituksen.

– Olen huolestunut, mutta en niinkään Rinteen johtaman hallituksen politiikasta, vaan erityisesti kokoomuksen roolista oppositiossa. Katsomoon on näyttänyt, että puolue on jämähtänyt lähtötelineisiin, Koski sivaltaa.

– Kokoomuksella olisi mielestäni kaikki edellytykset olla johtava oppositiopuolue, mutta toistaiseksi mitkään merkit eivät ole viitanneet siihen, että puolue olisi edes kisaamassa vakavasti siitä paikasta. En tarkoita, että pitäisi räyhätä, vaan että puolueen visio ja vaihtoehto eivät ole välittyneet kunnolla yleisissä keskusteluissa.

Politiikan sisäpiireissä kuhistaan jo, että kokoomuksen puheenjohtajan Petteri Orpon asema horjuisi puolueen sisällä. Hänen yhdeksi suurimmista haastajista on povattu Juha Sipilän hallituksessa oikeusministerin salkkua kantanutta Antti Häkkästä.

– On selvää, että puolueena kokoomus on tienhaarassa. Puolueen on pystyttävä päivittämään taktiikkaansa oppositiossa, mikäli haluamme voittaa suomalaisten luottamuksen takaisin, Koski linjaa.

Syyskuussa 2016 Koski kohautti, kun hän opasti nuoria työttömiä Ylen A-studiossa sanomalla, että ”tekemätöntä työtä löytyy metsästä”. Vuonna 2018 monet arvostelivat Koskea empatiakyvyttömäksi, kun hän tokaisi Ylen Kuplat-sarjassa pitkäaikaistyöttömälle, reumaa ja diabetesta sairastavalle naiselle, että ”kaikilla meillä on kuule rajoitteita”.

Koski sanoo olevansa edelleen sitä mieltä, että ”työntekoa elämäntapana ei arvosteta riittävästi”.

– Liian korkea sosiaaliturva pitkäaikaisena ratkaisuna suhteessa palkkatasoon johtaa siihen, että moni jää mieluummin kotiin töihin menemisen sijaan. Työn arvostusta on yksinkertaisesti lisättävä, Koski näkee yhä.

Viimeisten viikkojen suuri puheenaihe on ollut valtion omistukseen kuuluvan Postin tes-neuvottelut. Osalla postin työntekijöistä palkat ovat uuden tes:n toteutuessa putoamassa 30 tai jopa 50 prosentilla, ja viime viikolla postin jakelijat ja pakkauskäsittelijät menivätkin hetkeksi lakkoon.

Viime viikolla valtion omistajanohjauksesta vastaava ministeri Sirpa Paatero (sd) riensi huutamaan aikalisän asiassa. Lauantaina pääministeri Rinne puolestaan vakuutti Ylen Ykkösaamun haastattelussa, ettei postin työntekijöiden palkkoja leikattaisikaan.

– Yleissitovilla työehtosopimuksilla yleisemmin tuskin on tavoiteltu tilannetta, jossa yritykset ikään kuin shoppailevat työntekijöiden tes-sopimuksilla. Ymmärränkin hyvin Postin työntekijöiden tähänastista toimintaa, Koski sanoo.

Hän on aiemmin puhunut sen puolesta, että yleissitovista tes-sopimuksista luovuttaisiin kokonaan.

– Työntekijät ovat ratkaisevan tärkeä resurssi Postille, jota sitoo yhä yleispalveluvelvoite. Toivottavasti myöhemmissä keskusteluissa palataan Postin yleispalveluvelvoitteeseen ja laajemmin siihen, miten yleissitovat tes-sopimukset voivat jopa estää työnteon, Koski ruotii.

– Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että Postissa kokonaisuus ei ole ollut kenenkään hallinnassa.