– Grindelin (Saksan jalkapalloliiton puheenjohtaja Reinhard) ja hänen kannattajiensa silmissä olen saksalainen, kun voitamme ja maahanmuuttaja, kun häviämme. Se johtuu siitä, että vaikka maksan veroni Saksaan, olen tehnyt lahjoituksia saksalaisille kouluille ja olen voittanut MM-kultaa 2014, en ole hyväksytty tässä yhteiskunnassa.

Huippujalkapalloilija Mesut Özilin viestissä oli poikkeuksellisen paljon tunnetta.

29-vuotias keskikenttäpelaaja ilmoitti maanantaina lopettavansa uransa Saksan maajoukkueessa. Özilin kirjoitus oli kaikkea muuta kuin tavanomainen lopettamisviesti, jossa muistellaan uran ruusuisia hetkiä ja kiitellään kaikkia tuesta.

Özilin sanoista paistoivat turhautuminen ja katkeruus. Pelaaja nosti esiin kokemansa vääryydet ja syytti Saksan jalkapallopäättäjiä avoimesti rasismista.

– Ennen kannoin Saksan paitaa ylpeydellä ja innolla, mutta en tee niin enää, Özil kirjoitti.

Lannistuminen. Mesut Özil joutui Venäjän MM-kisoissa niin jalkapallopäättäjien kuin kannattajien hampaisiin. Keskikenttätaiturista tehtiin syntipukki Saksan romahdukselle.­

Avautuminen on noussut jalkapallomaailman ykköspuheenaiheeksi. Saksassa se on herättänyt raivoisia reaktioita, joista Bayern Münchenin puheenjohtajan Uli Hoenessin kommentti on yksi esimerkki.

– Olen iloinen, että tämä (Özilin maajoukkueura) on nyt ohi. Hän on pelannut p****sti vuosia. Hän voitti kaksinkamppailun viimeksi ennen vuoden 2014 MM-kisoja. Nyt hän piiloutuu surkeine suorituksineen sen valokuvan taakse, entinen huippupelaaja julisti Bildille.

Niin, se surullisenkuuluisa kuva. Vaikka Özil oli elintärkeä osan vuoden 2014 MM-kultajoukkuetta ja on tilastojen valossa yhä ehdoton huippupelaaja, Saksassa siitä ei ole hetkeen välitetty.

Özilin ja Saksan jalkapallopomojen jäiset välit perustuvat ihan muuhun kuin jalkapalloilijan peliotteisiin.

Iso myrsky

Saksan Gelsenkirchenissä syntynyt Özil on kolmannen polven saksanturkkilainen. Lahjakkaalla jalkapalloilijalla olisi ollut mahdollisuus edustaa sekä Saksan että Turkin maajoukkuetta. Özil valitsi teini-ikäisenä synnyinmaansa ja Die Mannschaftin.

Pelaaja on kuitenkin ollut ylpeä juuristaan ja sanonut sydämensä sykkivän sekä Saksalle että Turkille. Osin sen takia Özil hymyili toukokuussa yhteiskuvassa Turkin presidentin Recep Tayyip Erdoganin kanssa.

Hyväntekeväisyystapahtumassa otetusta kuvasta nousi hetkessä myrsky, jonka voimakkuus yllätti kaikki.

Saksassa ei ilahduttu, kun maajoukkuepelaajat Ilkay Gundogan (vas.) ja Özil hymyilivät Erdoganin rinnalla. Kuvassa poseerasi myös Turkin maajoukkueessa pelaava, Saksassa syntynyt Cenk Tosun (oik.).­

Özilin ja toisen saksanturkkilaisen huippupelaajan Ilkay Gündoganin poseeraaminen pahamaineisen hallitsijan kanssa raivostutti saksalaiset lajivaikuttajat, poliitikot ja kannattajat.

Kun Saksan maajoukkue jäi kesän MM-kisoissa ensimmäistä kertaa 80 vuoteen alkulohkoon, romahdukseen löytyi nopeasti syntipukki.

Äärioikeistolainen AfD-puolue vieritti syyn Özilin niskaan, jonka ei puolueen mukaan olisi pitänyt olla koko MM-joukkueen kokoonpanossa. Myös jalkapalloliiton puheenjohtaja Grindel antoi rivien välistä ymmärtää Özilin olleen syypää. Liittopomolle se oli samalla kätevä tapa pestä kätensä MM-katastrofista.

Vihapostia ja rasistisia viestejä oli tullut ennenkin, mutta nyt Özil ja hänen perheenjäsenensä alkoivat saada niitä toistuvasti.

Trumpin kaltainen hallitsija

Ymmärtääkseen syyt Özilin aiheuttamaan viha-aaltoon on ymmärrettävä Saksan ja Turkin politiikkaa ja tunteita, joita presidentti Erdogan on aiheuttanut Turkissa ja muualla maailmassa.

2000-luvun alussa Turkin pääministeriksi noussut Erdogan on saanut länsimaissa keinoja kaihtamattoman itsevaltiaan maineen. Valtakautta ovat varjostaneet väkivallalla tukahdutetut protestit, ihmisoikeuksien polkeminen ja poliittiset puhdistukset.

Taksim-aukiolta alkaneet vuoden 2013 Turkin mielenosoitukset laajenivat nopeasti isoksi protestiksi hallitusta ja presidentin itsevaltiutta vastaan. Protestit tukahdutettiin väkivaltaisin ottein.­

– Länsimaissa Erdogan nähdään itsevaltaisena johtajana. Oikeastaan kaikilla, jotka tekevät hänen kanssaan yhteistyötä tai osoittavat hänelle jollain tapaa tukeaan, on mahdollisuus tahriintua, Turkin tilanteeseen erikoistunut tutkijatohtori Johanna Vuorelma Helsingin yliopistosta sanoo.

Jotain Erdoganin harjoittamasta politiikasta kertoo, että häntä on verrattu Yhdysvaltain presidenttiin Donald Trumpiin.

– Trump on ollut aika myötämielinen Erdogania kohtaan. Heillä on aika samantyyppinen johtamiskäsitys ja tapa hahmottaa demokratiaa. Kun Trump tuli valtaan, puhuttiin, että siinä on yhdysvaltalainen Erdogan.

Yhdysvaltain presidentti Donald Trump (vas.) ja Turkkia johtava Recep Tayyip Erdogan ovat keskenään hyvää pataa.­

Konservatiivisia ja uskonnollisia arvoja ajava Erdogan on myös intohimoinen jalkapallomies, jolle urheilu on merkittävä osa politiikkaa. Vuorelman mukaan urheilijat vedetään Turkissa osaksi poliittista peliä, vaikka nämä eivät sitä itse haluaisikaan.

– Esimerkiksi ulkomailla asuvia turkkilaistaustaisia urheilijoita ja heidän suhtautumistaan Erdoganiin seurataan tarkasti.

Özil koki jo vuosia sitten, mitä turkkilainen kansallismielisyys tarkoittaa. Saksan tiukka lainsäädäntö pakotti tuolloin 17-vuotiaan futislahjakkuuden luopumaan Turkin passista voidakseen pelata Saksan maajoukkueessa. Özil on muistellut, kuinka hän meni isänsä kanssa Turkin konsulaattiin hoitamaan asiaa.

– Konsulaatin työntekijä toisteli, ettei meillä ollut piiruakaan ylpeyttä ja että olimme Turkkia vastaan. Kaikki, jotka jättivät turkkilaisen yhteisön, olivat pettureita. Mitä järjettömyyttä, Özil muisteli kohtaamista The Guardianin mukaan.

Özil on vakuuttanut, ettei poseeraaminen Erdoganin kanssa sisältänyt poliittista kannanottoa. Özil sanoi, että hänen tarkoituksensa oli ainoastaan kunnioittaa toista kotimaataan. Futistähden mukaan hän olisi mennyt yhteiskuvaan, oli Turkin presidenttinä kuka tahansa.

Sanat voivat pitää hyvinkin paikkansa, mutta Özil on joutunut auttamatta poliittiseksi pelinappulaksi. Erdogan tukijoukkoineen on ottanut ilon irti niin valokuvaushetkestä kuin keskikenttäpelaajan lopettamisilmoituksesta.

Jäiset välit

Olisiko Özilin toiminta aiheuttanut Saksassa yhtä raivoisia reaktioita, jos hän ei olisi osaksi turkkilainen? Todennäköisesti ei.

Saksan ja Turkin välit ovat olleet Erdoganin valtakaudella pahasti tulehtuneet. Erdogan on vaatinut Saksassa asuvaa noin kolmea miljoonaa saksanturkkilaista olemaan uskollisia ensisijaisesti Turkille. Lisäksi presidentti on muun muassa haukkunut EU:n johtajia ja verrannut saksalaisviranomaisten toimintaa natseihin.

– On puhuttu paljon, ettei Saksan turkkilainen vähemmistö koe olevansa osa saksalaista yhteiskuntaa. Ihmisten on ollut ehkä vaikea löytää paikkaansa. Siinä tilanteessa Erdoganin vahva, Euroopan vastainen retoriikka on ollut varmasti aika tehokasta, Vuorelma pohtii.

Mesut Özil kuunteli Saksan kansallislaulua Jerome Boatengin ja Timo Wernerin kanssa ennen MM-kisojen alkulohkon ottelua Meksikoa vastaan.­

Toisin kuin muualla Euroopassa, enemmistö Saksan ja Hollannin turkkilaisvähemmistöstä kannattaa Erdogania ja hänen puoluettaan. Se on kasvattanut muutenkin syvää kuilua saksalaisten ja saksanturkkilaisten välillä.

Taustat tuntien on helppo ymmärtää, miksi Özilin ja Erdoganin yhteiskuva aiheutti skandaalin. Vuorelma pitää kuitenkin todennäköisenä, ettei Özilin tarkoituksena ollut sekaantua millään tavalla poliittiseen debattiin.

– Vaikea kuvitella, miten hän olisi voinut kieltäytyä siinä tilanteessa kuvasta ilman seurauksia. Kyllähän Trumpinkin kanssa poseerataan eri puolilla maailmaa, vaikka hänen politiikkaansa ei hyväksyttäisi.