Jyväskylän yliopiston rehtorina tänään aloittanut Keijo Hämäläinen sanoo, että yliopistojen pitäisi mennä aikaisemmin mukaan politiikkaan ja lainvalmisteluun.

Fyysikko Keijo Hämäläisellä on tänään ensimmäinen varsinainen työpäivä uudessa työpaikassaan Jyväskylän yliopiston rehtorina.

Aivan suoraan fyysikosta rehtoriksi Hämäläinen ei hyppää, sillä hän siirtyy Jyväskylän yliopistoon Helsingin yliopiston päätoimisen vararehtorin tehtävästä.

– En ole hallintoihminen, olen akateeminen johtaja. Hallinto on hyvää ja tärkeää työtä, mutta yliopiston rehtorin tehtävänä on johtaminen, Hämäläinen sanoo.

Yliopistoille aktiivisempi yhteiskunnallinen rooli

Hämäläinen katsoo, että yliopistojen pitäisi ottaa yhteiskunnallisessa keskustelussa nykyistä aktiivisempi rooli. Asioihin pitäisi ottaa kantaa jo siinä vaiheessa kun niitä valmistellaan, ei vasta sitten kuin päätöksiä on jo tehty.

– Suurissa yhteiskunnallisissa keskusteluissa, vaikkapa sotesta ja perustuslakikysymyksistä, yliopisto näyttäytyy kritisoivana. Poliittisessa toiminnassa, lainvalmistelussa ja vaikkapa kaupunkisuunnittelussa pitäisi olla vaikuttamassa hieman aikaisemmassa vaiheessa, Hämäläinen sanoo.

Tutkimuksesta ja sen tuloksista puhuminenkin leimataan helposti poliittiseksi.

– Tässä on suuri ongelma. Toki joillakin tutkijoilla on poliittinen tausta, ja siitä tulee varmasti lisäherkkyyttä leimata.

Vaihtoehtoisten faktojen maailma

Jostain syystä maailma on edennyt suuntaan, jossa tieteellisesti tutkittu tieto pyritään rinnastamaan arvoltaan mielipiteiden ja tunteiden kanssa. On otettu käyttöön vaihtoehtoisten faktojen käsite.

– Vaikka filosofisesti on hyvä asia, että totuutta kyseenalaistetaan, kehitys on ollut hieman huolestuttavaa. Mielipiteiden ja tutkittujen faktojen rinnastaminen on suuri ongelma, Hämäläinen sanoo.

Hämäläisen mukaan esimerkiksi keskustelut ilmastonmuutoksesta ja ihmisen terveyteen liittyvistä kysymyksistä ovat eksyksissä. Hämäläinen katsoo, että tutkijayhteisön pitäisi olla viestinnässään aktiivisempi.

– Usein yliopistokriittisyys tulee siitä, että ensin esitetään jokin vaihtoehtoinen totuus, ja sen jälkeen joku yliopistosta tulee sitä vastustamaan. Siitä syntyy negatiivinen mielikuva yliopistosta, joka on aina eri mieltä kuin kansa, Hämäläinen sanoo.

Yhteistyö yritysmaailmaan lisääntyy

Koulutuksen yhteydessä on meneillään pyrkimys lisääntyvään yhteistyöhön yrityselämän kanssa. Se on herättänyt joissakin huolta yliopistojen autonomiasta.

– Maailman huippuyliopistot tekevät jatkuvaa yhteistyötä yritysten kanssa, eikä siinä ole mitään perusongelmaa, Hämäläinen sanoo.

Hänen mukaansa yliopistojen pitää tehdä toimintaansa selkeät rajaukset: tehdään kansainvälisesti korkeatasoista tutkimusta, ja haetaan yritysten kanssa yhteisiä rajapintoja.

– Tosiasia on, että yrityksiltä löytyy erittäin mielenkiintoisia tutkimusaiheita, jotka poikivat korkeatasoista perustutkimusta. Yliopiston pitää sitten katsoa omat ehtonsa, ja huolehtia akateemisesta vapaudesta, sanoo Hämäläinen.

Paluu juurille

Hämäläinen on syntynyt Viitasaarella ja käynyt koulunsa ylioppilaaksi saakka Suolahdessa.

– Olen suolahtelainen syntyjäni. Paluu synnynseuduille tuntuu todella hyvältä, ja oli yksi merkittävä syy siihen, että halusin Jyväskylän yliopiston rehtoriksi, Hämäläinen sanoo.

– Olen ollut 35 vuotta maailmalla osaamista hankkimassa, ja nyt voin tuoda sen hyödyttämään kotimaakuntaa, hän jatkaa.