Puuhakkeesta ja biohajoavasta sidosaineesta valmistettu materiaali saattaa tulevaisuudessa korvata muovin. Vettä ja rasvaa kestävää materiaalia voisi tuottaa samoilla laitteilla kuin muovia. ”Missiomme on pelastaa maailma muoviroskalta”, biokemian tohtori ja Sulapac-yrityksen toimitusjohtaja Suvi Haimi julistaa.

Parhaat ideat löytyvät yleensä läheltä, esimerkiksi kylpyhuoneen kaapista. Biomateriaalialan tutkijakollegat Suvi Haimi ja Laura Kyllönen ihmettelivät, miksi heidän käyttämissään luonnonkosmetiikan pakkauksissa ei ole hyödynnetty ekologisia materiaaleja.

”Aloimme tutkia biohajoavien materiaalien ongelmia, ja perustimme niitä ratkaisemaan Sulapacin vuonna 2016”, Haimi kertoo.

Työura Tampereen yliopistolla sai jäädä. Startup-yritys sai ensimmäisen vaiheen rahoituksen hollantilaiselta sijoittajalta ja Innovaatiorahoituskeskus Tekesiltä. Enää puuttui toimiva tuote.

”Meillä oli paljon intoa. Muoviroskan ympäristöhaitat olivat meillä hyvin tiedossa, ja halusimme hyödyntää osaamistamme ongelman ratkaisemisessa.”

Onnistunut resepti syntyi eliminointien kautta.

Kaksikko tutki alustavia reseptejä useilla massatuotantomenetelmillä ja tekniikoilla. Toimivan reseptiikan ja teknologian etsiminen muistutti Thomas Edisonin strategiaa hehkulamppua kehitellessä. ”Olen onnistuneesti eliminoinut 10 000 huonoa tapaa rakentaa hehkulamppu”, Edisonin kerrotaan kuvailleen prosessiaan.

Ensimmäiset tuhannet koe-erät olivat Haimin mukaan vain ”harmaata mössöä”.

”Ensimmäisten Suomessa tehtyjen kokeilujen suurin haaste oli löytää sopivan hakkeen ja palamiselta suojaavan sidosaineen yhdistelmä. Vaihtoehtoja oli valtavasti. Meillä oli systemaattinen suunnitelma kokeilla eri vaihtoehtoja – toimiiko tämä, tämä ja tämä – ja sitten poissulkea toimimattomat mahdollisimman nopeasti.”

Millaista on juuri sopiva puuhake? Mikä sidosainereseptiikka suojaa puuta palamiselta? Entä öljyn- ja vedenkestävyys? Melkein kaikki kuviteltavissa olevat vaihtoehdot oli jo kokeiltu, mutta sopivaa reseptiä ei vain löytynyt.

Laura Kyllönen oli vähällä luovuttaa vietettyään kuukausien ajan pitkiä päiviä ruiskuvalukoneen äärellä. Yksi reitti oli vielä kokeilematta: epätyypillinen tapa yhdistää puuta ja eloperäisiä sidosaineita. Seuraavana päivänä Kyllönen toi toimivan reseptin ja koekappaleen.

”Tosin hän ei ollut aluksi siihenkään tyytyväinen, mutta yhdessä oivalsimme, että tämä on nyt oikeasti tässä.”

Käsissä oli FSC-sertifioidusta puukomposiitista ja eloperäisistä materiaaleista koostuva uudenlainen pakkausmateriaali.

Seuraavaksi oli vuorossa miljoonan euron rahoituskierros.

”Ilman toimivaa koekappaletta olisi ollut mahdotonta saada sijoittajia mukaan. Ymmärsimme, että tämä materiaali voi korvata muovin. Olimme onnistuneet kehittämään massatuotettavan ja täysin biohajoavan, mikromuovittoman reseptin”, Haimi kertoo.

”Tutkijan työ on hyvä pohja yrittäjyydelle.”

Luonto on ollut lapsesta asti Suvi Haimille tärkeä. Metsä oli lähellä niin kotona Tampereella kuin kesämökillä Punkaharjulla. Partioharrastus vahvisti luontosuhdetta.

”Puolukoiden poiminta on parasta stressinhallintaa mitä tiedän, ja roskattomassa metsässä samoilu muistuttaa aina siitä, miksi on tärkeää rakentaa kestävän kehityksen maailmaa.”

Laura Kyllösen tausta on samankaltainen.

”Meidän yhdistelmämme on äärettömän arvokas”, Haimi sanoo. ”Olemme ihan erilaisia persoonallisuuksia. Minä olen tällainen ekstrovertti, maailmaa syleilevä hullujen ideoiden kehittäjä, ja Laura on se introvertti, systemaattinen toteuttaja.”

Materiaalin syntyessä Haimille oli juuri tarjottu kiinnostavaa apulaisprofessorin pestiä Yhdysvalloissa, mutta startup-yrittäjyys kiehtoi.

”Minulla oli vahva halu siirtyä tutkijasta yrittäjäksi. Mielestäni tutkijan työ on hyvä pohja yrittäjyydelle. Kaiken ydin on utelias mieli ja nopea omaksumiskyky. Arvostan tätä mahdollisuutta.”

Työnjako muodostui luontevasti. Haimi on toimitusjohtaja ja Kyllönen tutkimus- ja kehitysjohtaja. Kaksikon vankkaa biomateriaaliosaamista oli kuitenkin täydennettävä. Mukaan tulivat puukomposiittiekspertit Antti Pärssinen ja Petro Lahtinen.

”Myös heidän panoksensa on ollut todella tärkeää tuotteen kehittämisessä.”

Useimpien aiemmin kehiteltyjen ekologisten materiaalien ongelmana on ollut, että ne eivät kestä riittävästi vettä tai öljyä, ja ne läpäisevät happea. Muita ongelmia ovat olleet hidas biohajoaminen ja kallis hinta. Kaikki nämä haasteet piti ratkaista. Myös muotoilun oli Haimin ja Kyllösen mielestä oltava erottuva ja kaunis.

”Valtavan testausmäärämme kautta olemme varmistaneet hypoteesimme toimivuuden. Tiedämme, että meillä on ratkaisu, jota voi toteuttaa kaikissa maailman muovitehtaissa ilman uusia laitteita, ja se näyttää tietynnäköiseltä ja toimii tietyllä tavalla.”

Tuotanto on lähtenyt liikkeelle kosmetiikkapakkauksista, mutta materiaali sopisi lukemattomiin muihinkin käyttötarkoituksiin: elintarvikepakkauksiin, kertakäyttötuotteisiin ja vaikkapa kuluttajaelektroniikkaan. Sään armoille materiaali ei kuitenkaan sovellu, sillä se on suunniteltu hajoamaan kompostissa ja luonnossa, jos se sinne vahingossa päätyy.

Yritys on saanut jo Bernerin ja Lumenen kaltaisia merkittäviä asiakkaita. Fazerin kanssa lanseerataan uusi tuote joulukuussa. Lisää mahdollisuuksia tuo 1,9 miljoonan euron EU-rahoitus.

Pakkausmateriaalien markkinoilla voi tulevaisuudessa olla iso merkitys Suomen kansantaloudelle.

Kosmetiikka on vain pieni osa maailman muoviongelmaa, sillä suurin osa muoviroskasta syntyy Afrikan ja Aasian kehittyvissä talouksissa. Mutta mikäli materiaalin tuotanto laajenee, se voi olla yksi ratkaisu maailmanlaajuiseen haasteeseen.

Kun biohajoavat materiaalit yleistyvät, pakkausmateriaalien 800 miljardin euron markkinat voivat olla metsien ja metsäjättien Suomelle kansantaloudellisesti todella merkittävä pelikenttä. Haimin mukaan suomalainen puuteollisuus kaipaa korkean jalostusasteen tuotteita, ja Sulapac on yksi esimerkki tästä.

”Mielestäni Suomella on hieno mahdollisuus olla suunnannäyttäjänä maailmalla ja haastaa perinteinen muovi puupohjaisten ja aidosti ekologisten materiaalien avulla.”

Ympäristötietoisuuden lisääntyessä Sulapacin kaltaisten materiaalien kysyntä varmasti kasvaa. Haimi kuitenkin korostaa, että ympäristönsuojelun näkökulmasta tuotteen ekologisuus riippuu sen käyttökohteesta.

”Lyhyen käyttöiän tuotteisiin, kuten pakkauksiin, kuluttajaelektroniikkaan ja hygieniatuotteisiin, vain biohajoavat ja mikromuovittomat materiaalit ovat aidosti ekologinen valinta. Ämpärien ja viemäriputkien kaltaisiin pitkän käyttöajan sovelluksiin biopohjainen puun ja biomuovin komposiitti eli yhdistelmä on ekologisin valinta. Ekologiset materiaalit ovat aina kierrätettävissä, ja niiden hiilijalanjälki on alhainen.”

Vaikka materiaali on ainutlaatuinen, Haimi ei halua keskittyä vain kasvuun.

”En ajattele kasvupotentiaalia, vaan keskitymme missiomme toteuttamiseen, ja se on pelastaa maailma muoviroskalta. Tämä on meitä eteenpäin ajava voima.”

Sitä ennen on tehtävä töitä. Yrityksen arki ei ole pelkkää iloista joukkuepeliä. Epävarmuutta täytyy sietää, kun kaikki panokset laitetaan yhteen tuotteeseen.

Mutta kun tie on raivattu, myös muiden suomalaisten yritysten olisi helpompi saada markkinalla jalansijaa. Muovia korvaavat biomateriaalit voivat hyvin olla Suomen seuraava suuri vientivaltti.

30.08.2018