Tästä on kyse Yleislääketieteen päivystyksiä on keskitetty Suomessa runsaasti keskussairaaloihin.

Moni päivystys on ruuhkautunut.

Lääkärit ehdottavat ratkaisuksi lääkäreiden lisäämistä terveyskeskuksiin.

Moni päivystykseen hakeutunut potilas voitaisiin hoitaa arkena perusterveydenhuollossa.

LappeenrantaLääkärin työpöydällä on avaimenperää muistuttava turvapainike, jolla saa kutsuttua vartijan paikalle välittömästi.

Terveyskeskuslääkäri esittelee rutiininomaisesti työhuoneensa kahta erillistä uloskäyntiä: lääkärin selän takana olevasta ovesta pääsee tarvittaessa luikahtamaan vaarallista potilasta karkuun. Pakoon ei välttämättä täysin pääse, mutta saa lisäsekunteja käyttöönsä. Viereisessä huoneessa myös työskentelee usein hoitaja, mikä auttaa mahdollisessa vaaratilanteessa.

Huoneessa työskentelevä lääkäri esiintyy tässä jutussa anonyyminä. Syynä on hänen ja hänen perheensä turvallisuus. Kutsumme lääkäriä Vesaksi. Vesa on tehnyt runsaasti yleislääketieteen päivystysvuoroja ympäri Suomen.

Vesalla on pysyvä turvakielto. Se takaa, ettei hänen yhteystietojaan luovuteta enää edes terveydenhuollon käyttöön. Vesa haki itselleen turvakiellon ikävän tapahtuman jälkeen.

– Tein potilaalle pakkohoitolähetteen. Hän näki sen jälkeen vaivaa ja otti selvää, missä asun. En tiedä, miten se oli mahdollista, sillä tietoni olivat jo silloin salaisia. Jouduimme muuttamaan tämän vuoksi.

Vesa kertoo, että hänen vuosikurssiltaan ainakin kahdelle muullakin lääkärillä on turvakielto. Emma Pietarila/Yle

Vesa työskentelee tällä hetkellä Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirissä. Hän kertoo huomanneensa työssään, kuinka "tynnyrissä" hän on aiemmin elänyt. Yleislääketieteen päivystyksessä näkee viikonloppuisin erittäin vaikeissa tilanteissa olevia ihmisiä.

Uhkaavat tilanteet eivät kuitenkaan ole ainoa asia, jonka lääkärit kokevat päivystystyössä raskaaksi. Merkittävä syy on myös se, että lääkäreitä on liian vähän.

Vanhuksille perustettiin oma osasto

Yleislääketieteen päivystyksiä on Suomessa keskitetty viime vuosien aikana paljon keskussairaaloihin. Näin on tehty myös Etelä-Karjalassa. Lappeenrannassa sijaitsevassa keskussairaalassa hoidetaan koko maakunnan päivystyspotilaat iltaisin ja viikonloppuisin.

Keskussairaalan päivystys on saanut osakseen paljon kritiikkiä. Potilaiden odotusajat ovat venyneet liian pitkiksi, koska työvuoroissa ei ole ollut tarpeeksi lääkäreitä. Viime kesänä helteiden aikaan päivystyksessä oltiin kenties sen historian syvimmässä kuopassa. Silloin potilaita jouduttiin ruuhkan vuoksi kotiuttamaan liian aikaisin. Kotiin laitettiin muun muassa ikäihmisiä, joiden kunto ei sitä vielä olisi kestänyt.

Tuolloin Eksoten päivystyksen vs. ylilääkärinä toiminut Pekka Korvenoja pelkäsi liian aikaisten kotiutusten johtavan kierteeseen, jossa ihminen palaa pian takaisin sairaalaan samojen ongelmien takia.

Loppuvuodesta 2018 Etelä-Karjalan keskussairaalaan perustettiin uusi akuuttigeriatrinen kuntoutusosasto. Osasto on tarkoitettu nimenomaan päivystykseen tiuhaan ajautuville huonokuntoisille vanhuksille. Akuuttigeriatrisella kuntoutusosastolla vanhusten kokonaistilanne tutkitaan tarkasti. Tälläiselle tutkimukselle on suuri tarve, sillä osastolle tulevista potilaista lähes kaikkien lääkitystä muutetaan.

Uuden akuuttigeriatrisen kuntoutusosaston sivutuotteena saadaan kevennettyä päivystyksen sekä erikoissairaanhoidon taakkaa vanhuksista, joiden kunto on romahtanut.

Uuden sairaalan päivystys on ollut suurissa vaikeuksissa viime kesästä saakka Etelä-Karjalassa. Emma Pietarila/Yle

Edes terveysjäteillä ei riitä lääkäreitä päivystyksiin

Etelä-Karjalan päivystysruuhka ei ole ainutlaatuinen. Tilanne on samankaltainen monin paikoin Suomea.

– Päivystyspisteet ovat aika lailla ruuhkautuneet ja työ on hyvin raskasta. Lääkärit kokevat, että urakka on liian suuri ja hallitsematon, sanoo Suomen Lääkäriliiton toiminnanjohtaja Kati Myllymäki.

Paljon päivystysvuoroja pari vuotta tehnyt Vesa kuvailee työtään näin:

– Aloitat vuoron kello 16 ja huomaat, että ensimmäinen potilaasi on tullut paikalle jo kello 8. Aamun lääkäri on vuoronsa aikana hoitanut yön potilaita. Lähtökohtaisesti tuntuu, että yleislääketieteen puolella on krooninen pula. Potilaista ei kyllä ole pulaa.

Eksote on paikannut omaa lääkäripulaansa päivystyksessä ostopalvelulääkäreillä. Tämä on tyypillinen käytäntö, sillä läheskään kaikki päivystykset eivät enää toimi pelkästään omien lääkäreiden voimin.

Ongelmat kärjistyivät Lappeenrannassa sen jälkeen, kun myös Attendolla alkoi olla vaikeuksia löytää lääkäreitä päivystysvuoroihin. Tämä johti siihen, että joskus vuorossa ei ole ollut yhtään lääkäriä, joskus sovitusta neljästä lääkäristä paikalla on yksi.

Ulkomaalaistaustaisista lääkäreistä valituksia

Etelä-Karjalan keskussairaalassa jouduttiin vuoden 2018 kesällä antamaan lähtöpasseja Attendon toimittamille ulkomaalaistaustaisille ostopalvelulääkäreille. Näiden lääkäreiden taidot eivät riittäneet päivystystyöhön.

Eksoten Pekka Korvenoja kertoi tuolloin, että ongelmia tuottivat muun muassa uudessa sairaalassa toimiminen sekä erilaiset hoitokäytännöt. Ulkomailla opiskelleista päivystyksen keikkalääkäreistä oli tehty myös potilasvalituksia.

– On ollut sellaisia tilanteita, joissa osaamisen taso on ongelma, eikä potilas ole saanut asianmukaista hoitoa, Korvenoja kommentoi.

Lääkäriliiton varatoiminnanjohtaja Hannu Halila kiisti kesällä, että ulkomailla opiskelleiden lääkärien taidot olisivat Suomessa opiskelleita huonommat. Hänen mielestään suurin osa hoitotilanteen ongelmista liittyi kieleen ja kommunikaatioon.

Muutos työkulttuurissa

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote on kärsinyt lääkäripulasta pitkään. Maakuntaan on ollut vaikea saada uusia lääkäreitä töihin. Tästä syystä Eksoten on pitänyt houkutella lääkäreitä sellaisilla työsopimuksilla, joista päivystystyö on rajattu jopa kokonaan pois.

Eksoten kokeneella yleislääketieteen erikoislääkärillä Marjo Partasella on kolmenkymmenen vuoden kokemus päivystystyöstä. Hän työskenteli terveysaseman kiirevastaanotolla viime kesään saakka, minkä jälkeen terveysaseman päivystys sulautettiin keskussairaalaan.

Partanen kertoo, että työkulttuuri on muuttunut rajusti hänen uransa alkuajoista. Aiemmin päivystysvuorojen tekoa ei kyseenalaistettu.

– Meille laitettiin vuorot ja me teimme työt. Työnantaja osoitti työn ja se täytyi tehdä, jos siellä meinasi olla töissä. Ei ollut mahdollista kieltäytyä päivystysvuoroista, Partanen sanoo.

Partanen ei kuitenkaan leimaa nuoria lääkäreitä laiskureiksi, muutoksessa on paljon hyvääkin. Se on lääkärin mukaan kuitenkin mennyt ehkä vähän liian pitkälle.

– Yleisesti on hyvä piirre, että lääkäreiden elämässä on muutakin kuin työ, sanoo Partanen.

Erikoislääkäri Partanen kertoo päivystäneensä itse uransa alussa esimerkiksi perjantaiaamusta lauantai-iltapäivään saakka. Sunnuntaina töihin palattiin aamulla ja vuoro päättyi maanantai-iltana. Nykyään lääkäri voi halutessaan päivystää vaikka vain neljä tuntia.

Marjo Partanen on urallaan nähnyt lääkäreiden työkulttuurin muutoksen. Aiemmin päivystysvuoroista ei ollut mahdollista kieltäytyä. Emma Pietarila/Yle

Vesaksi kutsuttu lääkäri allekirjoittaa ajatuksen, että nuoremmat lääkärit arvottavat vapaa-aikansa korkeammalle kuin vanhemmat kollegat. Vesa uskoo myös, että yleislääketieteen pariin hakeutuu paljon perhekeskeisiä ihmisiä, mikä vaikuttaa suoraan halukkuuteen tehdä päivystystyötä.

Vesa ei enää tee yöpäivystyksiä lainkaan. Syitä on tosin muitakin, kuin vapaa-ajan arvostaminen. Yövuoroissa on suurempi riski kohdata hankalimpia potilaita.

– Minua on lyöty ja uhkailtu fyysisellä väkivallalla. Myös autoani on vahingoitettu. Työhuoneeni vaihdettiin vilkkaamman käytävän varrelle sen jälkeen, kun eräs porukka otti asiakseen käydä istuskelemassa huoneeni ulkopuolella.

Terveyskeskuksiin halutaan lisää lääkäreitä

Kaikki haastattelemamme lääkärit ovat yhtä mieltä siitä, että perusterveydenhuoltoon tulisi lisätä lääkärin virkoja. Samaa sanotaan lääkäriliitosta. Tästä valuviasta johtuen potilaat kasautuvat päivystykseen.

– Monissa terveyskeskuksissa on pitkät jonot lääkärille. Jos et saa aikaa omalle terveysasemalla, niin lähdet päivystyspisteeseen, sanoo liiton toiminnanjohtaja Kati Myllymäki.

Eksoten päivystyksen ja ensihoidon ylilääkäri Pekka Korvenoja lisäisi lääkärinvirkoja sekä perusterveydenhuoltoon että päivystyksiin.

– Päivystysten potilasmäärät lisääntyvät jatkuvasti. Vaikka kuinka kovasti suoraviivaistamme työtapojamme, niin se ei korvaa ihmisiä.

Entä lääkäripula, olisiko Etelä-Karjalaankin tulijoita?

– Tämä on valtakunnallista kilpailua lääkäreistä. Me voimme aivan hyvin pärjätä siinä, jos tarjoamme mielekästä työtä lääkäreille. Se tiedetään, että kukaan ei yksinomaan syrjäkylille halua töihin. Työnkuvan täytyy olla mieluisa ja monipuolinen, kertoo Pekka Korvenoja.

Etelä-Karjalan keskussairaalassa päivystysvuoroja paljon tehnyt Vesa on ollut mukana luomassa hyvää talkoohenkeä päivystyksen ympärille. Päivystysrinkiä on saatu kasvatettua uusilla nimillä tänä vuonna ja päivystyslistoissa on nimiä kesään saakka. Tämä osaltaan parantaa myös ostopalvelulääkäreiden saamista työvuoroihin. Vuoro otetaan mieluummin vastaan, kun tiedetään, ettei töissä olla yksin.

Vesa kokee nyt tehneensä oman osuutensa. Hän päättää kaksi vuotta kestäneen yleislääketieteen päivystämisen tänä keväänä.