Luottoluokittajien vaatimat rakenneuudistukset kääntyvät itseään vastaan, jos leikkauksia ei suunnitella perusteellisesti.

Valtiontalouden tarkastajat kertovat tiistaina kansanedustajille ja veronmaksajille, miten valtion taloutta ja hallintoa on hoidettu viime vuonna.

Varsinkin hallituksen kannattaisi kuunnella tarkastajien terveiset. Rakenneuudistuksiin kannattaisi uhrata suunnitteluaikaa, kaavamaiset leikkaukset ovat tuhoon tuomittuja, selviää Valtiontalouden tarkastusviraston vuosikertomuksesta.

Hyvä esimerkki huonoista säästöistä on työvoimahallinto. Työvoimatoimistoista on vähennetty viime vuosina viidennes väestä. Tarkastusvirasto vertasi lukuja työttömiin ja putsasi tilastoista muun muassa alueelliset tekijät. Säästöä on tullut 32 miljoonaa, mutta työttömyys olikin lisääntynyt.

– Koko maan tasolla voisi arvioida, että vähennykset ovat vaikuttaneet noin kolme prosenttia tähän yli kolmen kuukauden työttömien virtaan, sanoo tuloksellisuustarkastuksen ylijohtaja Marko Männikkö.

Kolme prosenttia on tuhansia ihmisiä ja miljoonia euroja työttömyskorvauksina.

Sähköisistä palveluista ei ole korvaajiksi

Virkailijoiden tilalle tarjotaan sähköisiä palveluja, joiden käytössä ainakin nuorten ajatellaan olevan ylivoimaisia.

Tämäkin olettamus on kääntynyt itseään vastaan.

– Esimerkiksi tässä nuorisotakuun yhteydessä tehdyssä tarkastuksessa todettiin, että nuoret tarvitsevat pitkäjänteistä ja henkilökohtaista palvelua ja kaikille ei tämä sähköinen, sinänsä kustannustehokas palvelu ole vaikuttava, ylijohtaja Männikkö sanoo.

Vartiaisen neuvot

Mitä sitten kaavamaisten määrärahaleikkausten tilalle, jos aikaa ei tunnu riittävän perinpohjaiselle suunnittelulle?

Valtiontalouden tutkimuskeskuksen yljohtaja Juhana Vartiainen on nimitetty Suomen talouden tilan viralliseksi visionääriksi. Hän toimii Ruotsin entisen valtiovarainministerin, Anders Borgin aisaparina ja laatii raporttia tulevia hallitusneuvotteluja varten.

Vartiainen tarjosi viimeisimmässä Suomen Kuvalehdessä yhden neuvon valtiolle. Työnantajapolitiikan pitäisi olla kovempaa.

– Jos alisuorittajien – joita monissa organisaatioissa on vaikka juhlapuheissa ei mainitakaan – palkkaa ei tarvitsisi nostaa, heistä päästäisiin helpommin eroon, ja parhaille kyvyille ja ahkeroijille voitaisiin maksaa nykyistä parempaa palkkaa, Vartiaianen kirjoitti.