Oletko joskus arvuutellut, kuinka moni vastaantulija käyttää huumeita? THL ei arvuuttele. Se kerää kaksi kertaa vuodessa näytteet 14 suomalaisen kaupungin jätevesistä. Muutama mikrolitra pitää sisällään huikean paljon tietoa yli miljoonan ihmisen paheista.

Viikinmäen jätevedenpuhdistamolta tihkuu jälleen uutta tietoa pääkaupunkiseudun huumeidenkäytöstä. Edellisvuoteen verrattuna huumeiden käyttömäärissä näkyy hienoista kasvua. Vahvasti koukuttava meta-amfetamiini on lisääntynyt eniten.

Joka viides suomalainen on kokeillut huumeita

Viemäreistä kerättävä huumejäämätutkimus aloitettiin kymmenen vuotta sitten Milanossa. Nyt tutkimus on levinnyt jo 76 kaupunkiin ja uusia maita tulee mukaan joka vuosi. Näytteet kerätään kaksi kertaa vuodessa, keväällä maaliskuussa ja syksyllä marraskuussa. Loppuraportit julkaistaan kesäisin Workplace Drug Testing (WDT) kokouksessa Lissabonissa.

Suomesta mukana tutkimuksessa on 14 kaupunkia. Niiden jätevesistä saadaan kattavasti mitattua 45 prosenttia koko väestöstä. Miten Suomi sijoittuu huumeidenkäytössä verrattuna muuhun Eurooppaan?

- Suomessa käytetään ihan huomattavan vähän kokaiinia. Eli jos verrataan vaikka Keski- ja Länsi-Eurooppaan, niin siellä käyttömäärät ovat monikymmenkertaisia. Suomessa kokaiininkäyttö on hyvin pitkälti pääkaupunkiseudulle keskittynyt, kertoo yksikönpäällikkö Teemu Gunnar Terveyden ja hyvinvoinninlaitokselta (THL).

- Amfetamiinin osalta me ollaan yksi Euroopan kärkimaita. Se on selkeästi valtapäihde Suomessa. Meta-amfetamiinin osalta käyttömäärät ovat hyvin pieniä verrattuna esimerkiksi Kanadaan, Yhdysvaltoihin tai Australiaan, mutta sen käyttö on meillä selvästi lisääntynyt.

Analyysilaitteistossakin on puutteensa

Tutkimus erottelee eri huumeiden käyttömäärät päiväkohtaisesti. Näytteenotin kerää viikon ajan jätevettä tuloputkesta. Se mahdollistaa sen, että jopa viikonloppubailaajat saadaan tilastoitua erikseen.

- Näissä tuloksissa näkyy hyvin tämä viikon sisäinen käyttö ja siinä tapahtuvat muutokset. Esimerkiksi ekstaasin käyttömäärät ovat monesti viikonloppuna viisinkertaiset viikkokäyttöön verrattuna ja kokaiinilla pyöreästi kaksi-kolminkertaiset. Amfetamiinilla nähdään vain pikkaisen viikonloppukäytön lisääntymistä, Gunnar selittää.

Kaikkia huumeita ei tuloksissa kuitenkaan näy. Miksi?

- Heroiinin käyttömäärät ovat niin vähäisiä, että se ei näy testituloksissa. Kannabisarvojen mittaaminen on taas epäluotettavaa aineen rasvaliukoisuuden vuoksi, Teemu Gunnar vastaa.

Jätevesi voi paljastaa myös dopingaineiden käyttäjät

Jätevesistä saatavan informaation luulisi kiinnostavan myös muita tahoja, esimerkiksi poliisia ja Tullia, mutta THL kiistää tutkimuksen olevan millään muotoa viranomaislähtöinen.

- Meidän mielenkiinto on siinä, miten päihteitä esiintyy Suomessa alueellisesti ja kuinka se suhteutuu muuhun maailmaan, Teemu Gunnar sanoo.

Sama tekniikka mahdollistaisi myös esimerkiksi anabolisten steroidien jäämien mittaamisen kuntosalien lähettyvillä. Näitä mittauksia on jo testattu maailmalla.

Konseptitasolla jätevesistä voidaan mitata lähestulkoon mitä vain, mille löytyy sopiva biomarkkeri. Pönttöä ei voi huijata ja viemäristä voidaan määrittää paitsi kehon läpi kulkevia myrkkyjä, myös bakteereita, viruksia ja jopa väestön stressitasoa!

Tämänkaltaisen tutkimuksen lyömätön etu on sen objektiivisuus.

Jos haluat vertailla suomalaiskaupunkien huumetilannetta muuhun Eurooppaan, se onnistuu täällä.