Tästä on kyse Metsähallitus suunnittelee hakkuita Oulujärven Kaarresalon ja Kuostonsaarelle.

Saarten suojelu perustuu ulkoilulakiin, joka sallii metsänhoidon.

Hakkuut olisivat Kuostonsaarella 162 hehtaaria ja Kaarresalossa 45 hehtaaria.

Jyväskylän yliopiston tutkijaryhmä on selvittänyt saaren metsäluontoa.

Metsähallitus perehtyy tuloksiin ja odottaa päätöstä Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelta Luonnonsuojeluliiton valituksesta.

VaalaJyväskylän yliopiston tutkijaryhmä vietti kolme päivää Oulujärvellä varsin arktisissa tunnelmissa.

Talvi saapui Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan yhdistäville Kainuun merelle ja sen saarille nopeasti. Lumi satoi maahan ja maa jäätyi, mutta tutkijat ehtivät kartoittaa Kaarresalon ja Kuostonsaaren luontoa omasta mielestään riittävästi.

Tutkija Panu Halme esitti lokakuussa Metsähallitukselle mahdollisuutta (siirryt toiseen palveluun) tutkia saarten luontoa tarkemmin. Nyt selvitys on valmis. Halmeen mukaan ryhmä sai kattavasti selville, mitä luonnolle on tapahtunut vuosikymmenten aikana.

– Kaarresalo ja Kuosto ovat hyvin erilaisia metsiltään, se tuli heti selväksi, kertoo Halme.

Pienemmässä saaressa Kaarresalossa on tehty poimintahakkuita 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa. Saari on lähes luonnontilainen. Saaren puusto on suurilta osin 120-150-vuotiasta, paikoin jopa yli 150 vuotta vanhaa.

– Siellä on muun muassa eläviä puita, jotka ovat kokeneet metsäpalon yli 100 vuotta sitten.

– Sieltä löytyi myös erittäin uhanalaista hiilikääpää, kertoo tutkija ja dosentti Panu Halme.

Panu Halmeen johtama Jyväskylän yliopiston tutkijaryhmä selvitti Kuostonsaaren ja Kaarresalon metsäluontoa. Hänen mielestään saarten luonnon erilaisuus pitäisi huomioida hakkuita suunniteltaessa. Timo Nykyri / Yle.

Metsähallituksen suunnitelma (siirryt toiseen palveluun) koskee hakkuita Kuostonsaarella 162 hehtaarin ja Kaarressalossa 45 hehtaarin osalta.

Saarista suurempi Kuosto on ollut hakkuukohteena viimeksi vuonna 2005. Hakkuita on tehty aiemminkin ja suurin osa suunnitelluista hakkuuleimikoista onkin juuri Kuostonsaarella. Osan saaresta omistavat yksityiset maanomistajat, heistä osalla on halu hakkuisiin.

Kuostossakin on vanhan metsän lajistoa, mutta metsä on voimakkaammin ihmisen käsittelemää.

Tulokset piakkoin Metsähallitukselle

Jyväskylän yliopiston tutkijat jättävät raportin Metsähallitukselle tutkimustuloksista lähiaikoina. Tutkija Panu Halmeen suositus on, että saarten erilaisuus tulisi ottaa huomioon mahdollisten hakkuiden suunnittelussa.

– Kaarresalossa on kyse enemmän puhtaasta luonnonsuojelullisesta kysymyksestä. Kysymys kuuluukin, onko järkevää hakata luonnontilaista metsää. Paljonko lajistoa katoaa mahdollisten hakkuiden seurauksena? Halme kysyy.

Kuostonsaarelta aukeaa näkymä Oulujärven selälle. Timo Nykyri / Yle

Kuostonsaaren osalta periaatteellinen kysymys Halmeen mukaan kuuluu, mitä Natura-alueella saa ja ei saa tehdä.

Saarilta on löytynyt hiilikäävän (siirryt toiseen palveluun) ohella hoikkaorakasta ja piilo-orakasta sekä mäntyraspikkaa. Lisäksi kummaltakin saarelta löytyi paljon vanhan metsän indikaattoreita kuten aarnikääpää ja mahdollinen, vielä laboratoriossa selvitettävänä oleva haprakynsisammalhavainto.

Metsähallitus kuuntelee tutkijoiden havainnot

Metsähallituksen Metsätalous Oy:n toimitusjohtaja Jussi Kumpula odottaa tutkijaryhmän tuloksia ennen kuin mahdolliset hakkuut aloitetaan.

– Perehdymme kaikessa rauhassa siihen, mitä uutta tutkijoiden tulokset kertovat. Mikäli vertailussa löytyy uutta tietoa, pohdimme jatkotoimia. Olemme avoimin mielin hakkuiden suhteen, kertoo Kumpula.

Osa luonnonsuojelijoista pelkää, että hakkuiden ulottaminen retkeilyalueille murentaa vähitellen muiden suojelualueiden pitävyyttä. Risto Degerman / Yle

Metsähallituksesta ei haluta kertoa mahdollista hakkuuaikataulua.

– Voi olla, että järjestämme yhteisen tilaisuuden, jossa puramme Jyväskylän yliopiston tutkijoiden tutkimustulokset, kertoo toimitusjohtaja Jussi Kumpula.

Hakkuista päätetään myöhemmin senkin takia, että Metsähallitus haluaa päätöksen ely-keskuksen aiemmasta päätöksestä tehdystä valituksesta hallinto-oikeudelle.

Mikäli vertailussa löytyy uutta tietoa, pohdimme jatkotoimia. Jussi Kumpula

Suomen luonnonsuojeluliitto ilmoitti syyskuussa valittavansa Oulujärven hakkuista Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen. Juttu on kesken.

Taloudelliset arvot jyräävät?

Metsähallituksen Metsätalous Oy:n Jussi Kumpula myöntää suoraan, että hakkuiden takana ovat taloudelliset syyt. Vanhoissa metsissä on isoja tukkipuita.

– Hyväkuntoisella tukkipuilla on parempi hinta kuin kuitupuulla. Vaikka leimikot ovat saarissa ja tarvitaan joko proomukuljetuksia tai jääteitä, on se kuitenkin taloudellisesti kannattavaa.

Ympäristöjärjestö Greenpeacen metsävastaava Matti Liimatainen ihmettelee Metsähallituksen matematiikkaa ja kiirettä.

Missä on Metsähallituksen oma kattava selvitys luontoarvoista? Matti Liimatainen

– Vaikea uskoa taloudellista kannattavuutta. Hakkuiden kulujen täytyy olla kovempia kuin mantereella tai tavanomaisissa kohteissa, laskeskelee Liimatainen.

Kaarresalon aarniometsä on säilynyt luonnontilaisena 50 vuotta. Risto Degerman / Yle

Liimatainen pitää hakkuusuunnitelmia Oulujärven saarilla periaatteellisina kysymyksenä. Greenpeace selvitti (siirryt toiseen palveluun) saarten metsät jo aiemmin.

– Näköjään puun täytyy liikkua ja hakkaamisen olla mahdollista.

– Saarilla on nyt käyty kaksi kertaa raapaisemassa pintaa. Missä on Metsähallituksen oma kattava selvitys luontoarvoista? Liimatainen kysyy.

Meloja ihmettelee hakkuusuunnitelmien laajuutta

Oulujärven Melojat Ry:n puheenjohtaja Sinikka Rantalankila on vieraillut saarilla useita kertoja. Seuran jäsenille retkeilymahdollisuudet ovat tuoneet lisäarvoa harastukseen.

Oulujärven Melojat ry:n puheejohtaja Sinikka Rantalankila ihmettelee Metsähallituksen hakkuusuunnitelmia Oulujärvellä. Timo Nykyri / Yle

Rantalankila ihmettelee hakkuusuunnitelmia ja vetoaa luonnon puolesta.

– Onhan saarilla satavuotista puuta, siis sellaista tukkipuuta, joka kiinnostaa. Mielestäni suurempi merkitys on virkistyskäytöllä kuin metsätaloudella. Jos hakataan, saadaan taas odottaa 100 vuotta, että puut kasvavat. Luontoarvot pitäisi ajatella laajemmin.

Metsähallitus on esitellyt suunnitelmia paikallisille aiemmin. Oulunjärven Melojat antoi suunnitelmiin muun muassa taukopaikkojen varustuksiin liittyviä kommentteja.

– Metsätaloudelliset vaikutukset jäivät esittelytilaisuudessa vähemmälle. Itse ajattelin, että metsänhoidollisilla töillä tarkoitettiin mies ja moottorisaha -periaatetta, ei isoa monitoimikonetta kaatamaan laajoja alueita, sanoo Rantalankila.

Korjattu klo 8.37 Kaarressalon poimintahakkuiden ajankohta 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa.