Venäjä pyrkii heikentämään EU:ta. Unionin lamautuminen lisäisi Suomen negatiivista Venäjä-riippuvuutta, kirjoittaa valtiotieteiden tohtori Alpo Rusi.

Venäjän voimapolitiikka pelottaa länsi-investoijia. Heidän näkökulmastaan Suomeen liittyy Venäjä-riski, Rusi kirjoittaa. Vladimir Putinin toimet vaikeuttavat talouden rakenteiden uudistamista. HENRY RANTANEN

Valtiotieteiden tohtori Alpo Rusi.

Taloustietotoimisto Bloomberg kiinnitti tämän kuun alussa huomiota Suomen talousvaikeuksiin painottamalla maantieteen ja Venäjä-riippuvuuden merkitystä.

Venäjän talous ei elvy ehkä vuosiin, koska öljyn hinta on painunut pysyvästi alas ja koska Vladimir Putinin toimet vaikeuttavat talouden rakenteiden uudistamista. Suomen ulkomaankaupasta Venäjän osuus on pienentynyt muutamassa vuodessa noin kymmenestä prosentista viiden prosentin tasolle. Vastaava idänkaupan romahdus koettiin viimeksi Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena.

Lisäksi Venäjän voimapolitiikka pelottaa länsi-investoijia. Heidän näkökulmastaan Suomeen liittyy Venäjä-riski.

Sisäpoliittinen uhka

Neuvostokauppa oli suurimmillaan 1982, jolloin sen osuus Suomen ulkomaankaupasta nousi lähes kolmannekseen.

Kaupan rakenne oli ongelma, koska Suomi toi Neuvosto-Venäjältä raaka-aineita, jotka maksettiin tavaroina niin sanotulle clearing-tilille. Kyse oli ”oravannahkakaupasta”, mikä jarrutti Suomen tuotantorakenteen monipuolistumista. Ruotsiin verrattuna Suomen talouden tuotantorakenne onkin jäänyt yksipuolisemmaksi paljolti Venäjä-riippuvuuden seurauksena.

Idänkauppa rapautti – ei vain talouden tuotantorakennetta, vaan myös sisäpolitiikkaa. Niin on saattanut käydä myös 2000-luvulla, mikäli venäläisellä rahalla on ollut rooli vaalirahoituksessa ja esimerkiksi energiapolitiikan ratkaisuissa. Tällainen kytkös liittyy ainakin NordStream-kaasuputkeen. Itämeren maista vain Suomi sallii putken kulkea talousmantereella ilman korvausta.

Putinin tavoite

Brittiläisen The Telegraphin mukaan Yhdysvallat käynnistää laajan selvityksen Venäjän EU-maihin kohdistamasta hybridisodasta. Missä määrin Kreml ja sen ohjauksessa olevat oligarkit ja pankit sekä muut filiaalit ovat rahoittaneet venäjämielisiä puolueita, järjestöjä ja poliitikkoja EU-maissa?

Rosatomin eteneminen Fennovoiman omistajuudessa, mutta myös Hartwall-hallin kauppa kiinnostavat amerikkalaisia. Liikemies Kai Paanasen ja suomalaisella passilla operoivien ja sanktioiden kohteeksi joutuneiden oligarkkien poliittiset kytkökset sekä heidän mahdollisesti tekemänsä rahasijoitukset poliitikkoihin kiinnostanevat myös.

Putinin hanke Euraasian unionista vuonna 2011 oli tähdätty kilpailevaksi kauppavallaksi EU:n rinnalle. The Telegraphin mukaan Venäjä pyrkii nyt hybridisodan avulla hajottamaan EU:n rivit, jotta sen ei tarvitse luopua Krimistä, mutta pääsisi eroon ainakin EU:n pakotteista.

Venäjän presidentti Vladimir Putin.

Viimeistään 2014 tapahtuneen Krimin valtauksen ja siitä seuranneiden lännen sanktioiden vuoksi Venäjä on ajautunut yhä enemmän isolaattiin, josta se aikoo murtautua ulos, mutta ei perääntymällä. Sotilaallinen toiminta Syyriassa viittaa tähän.

Uusi maailmanjärjestys

Suomen taloudellinen riippuvuus Venäjästä on numeerisesti nopeasti vähentynyt. Samalla on käynyt kuitenkin selväksi, millaisia ongelmia taloudellinen riippuvuus epävakaaseen Venäjään merkitsee.

Kansainvälisessä politiikassa on siirrytty epävakauden aikakauteen. Se alkoi viimeistään vuoden 2008 finanssikriisistä, josta Putin syytti aikanaan yksiselitteisesti Yhdysvaltoja. YK:n yleiskokouksessa 2015 Putin syytti länttä myös ”demokratiakumouksista”, joiden seurauksena se katsoi terrorismin vahvistuneen. Tässä puheessa hän muotoili uutta maailmanjärjestystä, jossa Yhdysvaltojen dominanssi on murrettu.

Jos EU lamautuu?

Venäjä ja länsi olivat ajautuneet törmäyskurssille lopullisesti jo aiemmin Syyrian sodan seurauksena. Sodan kiihdyttämä pakolaisvyöry loi epävakautta Eurooppaan, mikä palvelee Putinin tavoitetta heikentää EU:ta. Tuskin Torniossa voitiin kuvitella, että vuonna 2015 se olisi hieman kuin Syyrian rajakaupunki.

Taloudellis-poliittista Venäjä-riippuvuutta ja Venäjän voimapolitiikan geopoliittisia vaikutuksia tulisi tasapainottaa eri keinoilla. Suomessa monet vaikutusvaltaiset Venäjän puolestapuhujat, ”ymmärtäjät”, vastustavat EU:n kehittämistä tukevammaksi yhteistyöyhteisöksi. Samat poliitikot ovat äänekkäitä Nato-yhteyden vastustajia.

EU:n lamautuminen lisäisi Suomen negatiivista Venäjä-riippuvuutta. Naton ulkopuolella Suomeen liittyy puolestaan kasvava Venäjä-riski. Muutoksia ei voida tehdä käden käänteessä, mikä ei vuoden 2016 alkaessa helpota taloudellista elpymistä eikä lisää turvallisuutta.