Suomalaiset vastasivat Turun yliopiston (siirryt toiseen palveluun) toissa keväänä esittämään pyyntöön seitsemällä tuhannella kirjeellä, joissa oli 20 000 puutiais- eli punkkiyksilöä. Niihin perustuva englanninkielinen tutkimus on nyt valmistunut ja ilmestynyt kansainvälisessä Emerging Microbes & Infections (siirryt toiseen palveluun) -julkaisusarjassa.

Yliopisto kiittää "punkkipankin" kerryttäjiä ja sanoo, että sen kokoaminen tutkijoiden voimin olisi ollut mahdotonta. Näytteistä saatiin arvokasta tietoa sekä tavallisen puutiaisen että Siperian puutiaisen eli taigapunkin kantamista taudinaiheuttajista.

Pankkia aiotaan hyödyntää jatkossakin Turun yliopiston lääketieteellisissä ja biologisissa tutkimuksissa.

Borrelioosia koko punkkialueella

Molekyylibiologisessa analyysissa selvisi, että 15–20 prosentilla puutiaisista on Borrelia burgdorferi -bakteeri, joka aiheuttaa ihmiselle borrelioosia eli Lymen tautia. Taigapunkella bakteereja oli hieman useammin kuin tavallisilla puutiaisilla.

– Bakteeri oli kohtuullisen yleinen kaikkialla missä puutiaisia esiintyy. Toki puutiaismäärissä itsessään ja siten riskissä sairastua on valtavia alueellisia eroja, sanoo lääketieteen lisensiaatti ja tohtorikoulutettava Eeva Sajanti.

Puutiaisaivotulehdusta aiheuttava TBE-virus oli puolellatoista prosentilla eli 32:lla tutkimukseen lähetetyllä punkilla. Ne olivat pääosin alueilta, jotka Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on määritellyt punkki-infektioiden riskialueiksi.

Punkiton on vain Pohjois-Lappi

Kansalaisten näytekirjeiden perusteella voitiin myös selvittää punkkien levinneisyys. Kartoitus osoitti, että punkit ovat levittäytyneet kuuden viime vuosikymmenen aikana 200–300 kilometriä pohjoiseen.

– Vielä tunnistamattomasta syystä taigapunkkia ei esiinny ollenkaan maan lounais- ja eteläosissa, missä tavallinen puutiainen on vakiintunut ja varsinkin rannikoilla ja saaristoissa runsaslukuinen, kertoo tohtorikoulutettava Maija Laaksonen.

Pohjanlahden rannikolla ja paikoin Pirkanmaalla sekä Itä- ja Pohjois-Suomessa taigapunkki osoittautui tavallista puutiaista yleisemmäksi. Pohjois-Lapissa ei ainakaan toistaiseksi esiinny kumpaakaan lajia.

Borrelioosi ja puutiaisaivotulehdus • Borrelioosi: Bakteeriperäinen infektiotauti, joka tarttuu punkin puremasta. Oireina esim. punoittava ihottuma tai flunssaa. Hoitamattomana voi ilmentyä mm. iho- ja hermosto-oireita. Tautia hoidetaan antibioottilääkkeillä. Rokotetta ei ole, mutta kehitteillä on. • Puutiaisaivotulehdus: Viruksen aiheuttama, punkin puremasta tarttuva tauti. Oireina aluksi usein kuumeilua ja huonovointisuutta. Myöhemmin kolmannes potilaista saa varsinaisen aivokuumeen, joka voi johtaa keskushermosto-oireisiin. Tautia vastaan on rokote.

Kolmas tauti vaikea diagnosoida

Borrelioosi ja puutiaisaivotulehdus ovat tavallisimmat mutta eivät ainoat punkkien levittämät sairaudet. Turkulaistutkimukseen kuudelta eri puolelta Suomea lähetetyltä punkilta löytyi Borrelia miyamotoi -bakteeri, joka aiheuttaa influenssaa muistuttavan yleisinfektion ja keskushermoston tulehduksen.

Tutkijalääkäri Jukka Hytösen mukaan tautia ei ole diagnosoitu Suomessa yhtään kertaa. Virossa se sen sijaan on jo sairastuttanut ihmisiä, kertoo Viron yleisradioyhtiö ERR (siirryt toiseen palveluun).

Viron terveystutkimuslaitoksen TAI:n laboratoriojohtajan Julia Gellerin mukaan Borrelia miyamotoi -bakteereja havaittiin ensi kertaa kymmenen vuotta sitten kerätyissä näytteissä. Nykyisin sitä on vajaalla kymmenesosalla tutkituista punkeista, ja sitä esiintyy kaikkialla, missä punkkeja on.

Lymen borrelioosi kehittää noin viiden sentin iho-oireen puremakohdan ympärille. YLE / Sami Tammi

Sairastuneiden ihmisten määrää Geller ei osaa sanoa, sillä oikea diagnoosi jää usein tekemättä taudin epämääräisten oireiden vuoksi. Puremakohtakaan ei ole selvä, kuten Lymen borrelioosilla.

– Riippuu lääkäristä tai laboratoriosta, osataanko tautia epäillä. Koska kyse on borreliabakteerista, siihen oletettavasti tepsivät antibiootit, Geller sanoo ERR:n haastattelussa.