Sukellusvenemiehet. Lajinsa viimeiset. Sanaparin varsinaisessa merkityksessä.

ISTV:n dokumenttisarja 100 tarinaa sodasta esittelee veteraanien ja lottien kertomuksia Suomen kohtalonvuosilta. IS:n verkkosivuilla esitettävään sarjaan haastateltiin kaikki kolme viimeistä sukellusvenemiestä: Kauko Ritaluoma, Lauri Puonti ja Pauli Salonius.

Salonius on mukana sarjassa omaisten luvalla: hän kuoli muutama viikko haastattelun jälkeen maaliskuussa 2017. Kaikki kolme palvelivat sukellusvene Vetehisellä, heistä Salonius kauimmin.

Yllä olevalla videolla Kauko Ritaluoma kertoo, miten Vetehinen upotti venäläisen sukellusveneen ajamalla sen päälle Ahvenanmerellä marraskuussa 1942. Alla olevalla videolla Vetehisen esittely.

Kauko Ritaluomalla on hallussaan yli 80 kuvan kokoelma sukellusveneistä, pääosa niistä on Vetehisestä ja Vetehisen miehistöstä. Lisäksi kuvissa on muitakin veneitä ja niiden miehistöjä. Osa kuvista on Ritaluoman ottamia, osa muiden.

Kauko Ritaluoma miinanraivaaja Kemi 11:n kannella. Takana miinanraivauskalustoa.­

Boforsin tykkiä testataan harjoitusammunnoissa.­

Sukellusvene Vetehisen hermokeskus; keskikansi.­

Aina ei oltu taistelemassa. Vetehisen miehistö viettää kesäpäivää tukikohdassa ilmeisesti kesällä 1943.–Minut hälytettiin uimasta kameran eteen, kuvassa oikealla istuva Kauko Ritaluoma muistelee.­

Myrsky keinutti Vetehistä. Vetehisen jatkosodan viimeinen tehtävä elokuussa 1944 jouduttiin keskeyttämään kovan merenkäynnin takia.­

Vetehistä korjataan telakalla Turussa 1942. Vetehinen upotti vihollisen sukellusveneen erikoisella tavalla: törmäämällä. Rysähdyksessä Vetehinenkin koki kovia.­

Vapaavuorolaiset tappoivat aikaa Vetehisen keulassa.­

Suomen sukellusvenelaivastoon kuuluivat Vetehisen lisäksi Vesihiisi, Iku-Turso, Saukko ja Vesikko. Vetehinen, Vesihiisi ja Iku-Turso olivat isoja veneitä, joiden aseistukseen kuuluivat miinat ja torpedot.

Emäalus Sisu huoltaa sukellusveneitä Saukkoa, Vetehistä, Vesikkoa ja Iku-Tursoa.­

Ritaluoman kotialbumin kuvat kertovat, että sukellusveneet eivät koko ajan etsineet ja ajaneet kiinni merellä vaanivia vihollisaluksia. Hyvin naamioiduissa tukikohdissa saattoi viettää varsin leppoisaakin elämää uiden ja kalastellen.

Sukellusveneitä käytettiin meripuolustuksessa rannikon ulkolinjan varmistajina. Niiden tehtävänä oli torjua vihollisalukset, jotka pyrkivät lähestymään rannikkoa ja häiritsemään suomalaisen kauppalaivaston kulkua.

Sukellusveneet onnistuivat tehtävässään erinomaisesti. Vesihiisi, Vetehinen ja Iku-Turso upottivat jatkosodassa kukin yhden neuvostosukellusveneen. Lisäksi Vesikko torpedoi neuvostoliittolaisen kuljetusaluksen.

Ruotsin aluevesille pyrkivä saattue on joutunut vihollisen hyökkäyksen kohteeksi. Suomalaisen kauppalaivan matkan pää.­

Sukellusveneet telakalla Suomenlinnassa.­

Sukellusvene pinta-ajossa Suomenlahdella.­

Ilmatorjuntakonekiväärin ampuja suuntausharjoituksissa.­

Boforsin kansitykkä huolletaan.­

Pariisin rauhansopimus 1947 kielsi Suomelta sukellusveneet. Veneet myytiin romuksi Belgiaan paitsi Vesikko, joka museoitiin Suomenlinnaan.

Lähde: Markku Melkko: Suomen sukellusveneet (Minerva)

Voit lukea lisää Kauko Ritaluoman ja muiden viimeisten sukellusvenemiesten tarinoita Ilta-Sanomien juhlajulkaisusta 100 tarinaa sodasta.