Museovirasto haluaa säilyttää Malmin lentokentän – vertaa sitä Tampereen Tammerkoskeen.

Museovirasto haluaa pitää Malmin lentokentän nykyiset toiminnat ennallaan eikä kannata Helsingin kaupungin päätöstä rakentaa alueelle asuntoja. LAURI OLANDER/KL

Malmin lentokenttä sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Helsingin keskustasta. TOMMI PARKKONEN

Helsingin kaupunki haluaa muuttaa Malmin lentokentän asuinalueeksi, mutta Museovirasto pitäisi kentän lentokäytössä.

Museovirasto on parhaillaan tekemässä asiasta lausuntoa Uudenmaan ELY-keskukselle.

Lausunto liittyy tuoreeseen esitykseen, jossa Malmin lentokenttää vaaditaan suojeltavaksi rakennusperintölain mukaisesti valtakunnallisesti merkittävänä kulttuuriympäristönä.

– Niin kauan kuin Malmin lentoaseman tulevaisuus on ollut esillä, olemme aina yrittäneet ajaa ratkaisua, jolla Malmin kenttä säilyy. Ja nimenomaan toiminnassa lentokenttänä, sanoo Museoviraston kulttuuriympäristön suojelun osaston osastonjohtaja Mikko Härö.

Härön mukaan Museovirastolle ei riitä, että ainoastaan terminaalirakennus säilyy, vaikka se on arvioitu kansainvälisestikin merkittäväksi funktionalismin edustajaksi. Viraston mukaan kentällä pitää olla jatkossakin lentotoimintaa.

– Jos toiminta muuttuu, myös alueen talojen toiminta muuttuu. Ja se ei mielestämme ole hyvä asia.

ELY-keskuksen pitäisi antaa oma lausuntonsa suojelusta parin vuoden sisään. Helsingin kaupunki toivoo pääsevänsä aloittamaan rakennustyöt Malmin lentokentällä viimeistään 2020-luvun alussa. Tarkoituksena on rakentaa alueelle peräti 25 000 asuntoa.

”Poliittinen kysymys”

Museoviraston Härö muistuttaa, että vuonna 1936 valmistunut Malmin lentokenttä on arvioitu valtakunnallisesti merkittäväksi kohteeksi jo vuonna 1993.

– Malmin lentokenttä liittyy ilmailun kansainvälistymiseen ja on osa isompaa eurooppalaista ilmiötä.

Härön mukaan yksi samaan ketjuun liittyy esimerkiksi Tukholman Bromma, joka on valmistunut samoihin aikoihin Malmin kanssa. Ruotsissa hallitus on yrittänyt sulkea vain kahdeksan kilometrin päässä Tukholman keskustasta sijaitsevan kentän asuinrakentamisen tieltä, mutta valtiopäivät on toistaiseksi pelastanut sen.

Suomessa Malmin kentän kohtalo on Helsingin kaupungin käsissä. Helsingin kaupunkisuunnittelulautakunta päätti 10. marraskuuta kaupungin yleiskaavasta, jonka mukaan Malmin lentokentästä tulee asuinalue. Suomen valtio oli puolestaan hallituksen päätöksellä ilmoittanut vetäytyvänsä Malmilta jo lokakuun alussa.

Härö myöntää, että kentän jatko on hankalaa, jos Helsingin kaupunki ei luovu suunnitelmistaan.

– Tämä onkin puhtaasti poliittinen kysymys.

Kaupungin päättävissä elimissä erityisesti SDP ja vihreät ovat kannattaneet kentän toiminnan lopettamista. Kokoomuksen rivit ovat rakoilleet ja vielä ennen vaaleja keskusta ilmoitti puolustavansa Malmin kenttää.

”Ehdoton ykköskohde”

Härö kuvailee Malmin lentokentän sulkemista suureksi virheeksi.

– Se olisi massiivinen vahinko. Siinä menisi kansainvälisen tason liikennehistorian ja funkkiksen monumentti.

Härö vertaa Malmin toiminnan lopettamista samaan, jos Tampereella jyrättäisiin kaupungin keskustan läpi virtaava Tammerkoski ja sen varrella olevat vanhat teollisuuskiinteistöt uusien asuntojen tieltä.

– Malmi on oman alansa ehdoton ykköskohde Suomessa, ja kansainvälisestikin merkittävä alue.

Malmi on Suomen toiseksi vilkkain lentokenttä, jossa toimii muun muassa Rajavartiolaitoksen tukikohta sekä Patrian liikennelentäjäkoulutuskeskus. Kentällä toimii myös lukuisia ilmailukerhoja, joissa on satoja jäseniä. Hallitus ei toistaiseksi ole kyennyt osoittamaan korvaavaa kenttää Malmin lentokentän nykyisille toiminnoille.