Selvitimme, millaiseksi Ruotsi, Ranska, Saksa ja Britannia arvioivat Irakin turvallisuustilanteen ja kuinka hanakasti irakilaisia turvapaikanhakijoita palautetaan kotimaahansa.

TUKHOLMA/BERLIINI/PARIISI/LONTOO Ruotsin maahanmuuttovirasto muutti arviotaan Irakin turvallisuustilanteesta viime kuussa.

Irak on viraston mukaan tullut turvallisemmaksi sen jälkeen, kun jihadistijärjestö Isis on joutunut vetäytymään hallitsemiltaan alueilta.

Käytännössä uusi arvio tarkoittaa sitä, että irakilaisten on aiempaa vaikeampi saada turvapaikka tai oleskelulupa Ruotsista.

Päätökset turvapaikkahakemuksista tehdään nyt yksilöllisten syiden perusteella. Hakemuksissa aiotaan kiinnittää erityistä huomiota tiettyihin ryhmiin kuten etnisiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin.

Vaikka yleinen tilanne Irakissa on parantunut, olosuhteet ja riskit eri maakuntien välillä vaihtelevat ja muuttuvat. Vain Pohjois-Irakin kurdialueiden tilaa kuvataan vakaaksi.

Siitä huolimatta Ruotsin maahanmuuttoviraston mukaan esimerkiksi Bagdadin ja Kirkukin sisäiset aseelliset yhteenotot eivät uhkaa kaikkia palaajia vaan hakemusten harkinta on yksilöllistä.

Ruotsista turvapaikkaa hakeneiden irakilaisten määrä on vähentynyt viime vuosina. Vuonna 2015 hakijoita oli lähes 21 000. Viime vuonna heitä oli enää vajaat 1 900.

Mediahuomio ei ole juurikaan kohdistunut irakilaisiin vaan enimmäkseen Afganistanista yksintulleisiin nuoriin, joista tuhannet elävät Ruotsissa paperittomina.

Saksa suunnittelee rikoksiin syyllistyneiden palautuksia

Saksa sen sijaan ei ole muuttanut Irakia koskevaa turvallisuusarviotaan parin viime vuoden aikana.

Toistaiseksi Irakiin aiotaan palauttaa Saksasta ainoastaan rikoksiin syyllistyneitä pakolaisia.

Viime marraskuussa pääkaupunkiin Bagdadiin palautettiin Saksasta yksi henkilö ensimmäistä kertaa 15 vuoteen. Yhteensä 11 muuta henkilöä palautettiin Pohjois-Irakiin. Maan muita osia on pidetty palautusten suhteen liian turvattomina.

Kahden viime vuoden aikana yli 8 000 irakilaista on tosin palannut kotimaahansa omasta tahdostaan.

Irakilaiset muodostavat toiseksi suurimman ryhmän Saksaan saapuvista turvapaikanhakijoista syyrialaisten jälkeen. Viime vuonna saapuneista liki 187 000 turvapaikanhakijasta Irakista oli kotoisin noin 21 000.

Parhaillaan käytävissä hallitusneuvotteluissa kristillisdemokraatit ja sosiaalidemokraatit ovat sopineet jatkossa noudatettavasta vuotuisesta pakolaiskiintiöstä, joka on 180 000–220 000 henkilöä.

Ranskassa ihmetellään Suomen tiukkaa linjaa

Myöskään Ranska ei ole muuttanut turvallisuusarvioitaan Irakin suhteen.

Turvapaikanhakijoiden palauttaminen Irakiin on periaatteessa mahdollista, mutta käytännössä turvallisuustilanne on arvioitu niin huonoksi, ettei turvapaikanhakijoita ole viime aikoina juuri palautettu. Kansalaisjärjestöjen tiedossa on ainoastaan yksi tapaus viime syksyltä.

Vuonna 2016 Ranskasta haki turvapaikkaa runsaat 1 700 aikuista irakilaista. Heistä noin 80 prosenttia sai turvapaikan. Ranskalaisessa mediassa on huomioitu Suomen tiukentunut turvapaikkapolitiikka.

Esimerkiksi France 24 -kanava kertoi viime vuonna, että Suomi on ryhtynyt palauttamaan irakilaisia turvapaikanhakijoita sodan keskelle, perusteena Irakin turvallisuustilanteen paraneminen.

Tähän liittyen ranskalainen tuomioistuin esti poikkeuksellisesti heinäkuussa irakilaisen turvapaikanhakijan palauttamisen Suomeen. Irakilainen oli hakenut ensin turvapaikkaa Suomesta, mutta siirtynyt sen jälkeen Ranskaan.

Dublin-sopimuksen mukaan turvapaikanhakijan hakemus pitäisi käsitellä siinä maassa, josta hän on ensin hakenut turvapaikkaa.

Lyonin hallinto-oikeuden mukaan hakijaa olisi kuitenkin uhannut palauttaminen Suomesta Irakiin, joka olisi puolestaan asettanut hänet vaaraan. Henkilön hakemus käsiteltiin Suomen sijasta Ranskassa.

Britannian turvapaikkapolitiikka jyrkkä

Britanniasta haki turvapaikkaa vuonna 2016 noin 3 000 irakilaista. Turvapaikan sai lopulta noin kolmannes hakijoista. Samana vuonna 81 irakilaista palautettiin kotimaahansa pakkokeinoin.

Britannian ulkoministeriö pitää silti Irakia vaarallisena maana. Ministeriö kehottaa välttämään kaikkea matkustamista suureen osaan maakunnista.

Media on nostanut esiin tohtoriopiskelija Ahmed Sedeeqin, jota uhkaa karkottaminen Mosuliin turvapaikka-anomuksen hylkäämisen vuoksi. 70 000 brittiä on allekirjoittanut vetoomuksen, jossa pyydetään sisäministeriä antamaan irakilaiselle oikeus tehdä tutkintonsa loppuun.

Britanniassa turvapaikanhakijoiden määrä on pieni muihin Euroopan suuriin maihin verrattuna. Maasta haki turvapaikkaa noin 40 000 ihmistä vuonna 2016.

Britannia ei kuulu Schengen-alueeseen, ja sillä oli jo ennen maan EU-eropäätöstä oikeus pysytellä yhteisen eurooppalaisen pakolaispolitiikan ulkopuolella.

Rajakontrollit ovat Ranskan ja Belgian puolella, joten maahan havittelevien on vaikea päästä saarivaltion kamaralle käynnistämään anomusta.

Lisää aiheesta:

Onko Irak turvallinen vai ei? Kritisoitu Migri teki tiedonhakumatkan Irakiin ensimmäistä kertaa vuosikausiin

Suomi ei antanut Alille turvapaikkaa, tapettiin heti Irakissa – tytär odottaa omaa käännytystään