Kiista eläkeindekseistä Senioriliikkeen kansalaisaloitteessa tähdätään siihen, että työeläkkeitä koskeva indeksi palautettaisiin palkkaan sidotuksi. Työeläkkeissä käytettiin aiemmin ansiotasoindeksiä aina vuoteen 1977 asti. Aloitteen keskeisiä argumentteja on se, että ”nykyinen työeläkeindeksi eli ns. taitettu indeksi ei kykene ylläpitämään työeläkkeen ostovoimaa elintason noustessa”. Senioriliikkeen kansalaisaloitteen on allekirjoittanut yli 50 000 ihmistä, joten se menee eduskunnan käsittelyyn.

85 000 allekirjoitusta kerännyt kansalaisaloite eläkeindekseistä herättää jälleen keskustelua. Nyt aloitetta ajavan Senioriliikkeen puheenjohtaja, entinen SDP:n kansanedustaja Kimmo Kiljunen on sanonut Twitterissä, että aloite perutaan, jos muutos tapahtuisi nuorten kustannuksella.

– Uutinen! Kimmo Kiljunen lupaa perua työeläkeindeksialoitteen! tviittaa korkeasti koulutettujen järjestön Akavan viestintäjohtaja Marjo Ollikainen.

Kimmo Kiljunen itse vahvistaa Uudelle Suomelle:

– Olen valmis vetämään tukeni pois aloitteelta, jos se on nuorten etujen vastainen.

Kiljunen toteaa, että hän ei enää oikeastaan voi aloitetta perua, koska nimien keräys on päättynyt. Hän kuitenkin vahvistaa lupauksensa.

– Palkkaindeksi on nuorten pelastus. Työeläkeindeksi on heille katastrofi, Kiljunen uskoo.

Eläketurvakeskuksen johtaja Mikko Kautto puolestaan sanoi hiljattain Yle Puheella, että kansalaisaloitteen vaikutus nuoremmille sukupolville riippuisi siitä, mistä sukupolvesta puhutaan. Hän kuitenkin viestittää Uudelle Suomelle asiasta näin:

– [Kansalaisaloitteen seurauksena] eläkkeet paranisivat, siksi myös eläkemeno kasvaisi. Nyt eläkkeellä olevat eivät sitä maksaisi. Lasku tulisi siis nuoremmille sukupolville, ennemmin tai myöhemmin.

Lue myös: 85 337 nimeä – Puhkeaako nyt 1980–1995 syntyneiden kapina?

Lue myös: Eläketurvakeskus hermostui Kimmo Kiljuseen – ”Täydellisen piittaamaton”

Keskeinen kiista Kiljusen ja Eläketurvakeskuksen (ETK) välillä on se, miten eläkerahastojen kävisi, jos kansalaisaloitteen muutos rahoitettaisiin rahastoista. ETK:n mukaan rahastovarat hupenisivat 2060-luvulle tultaessa. Kiljunen kiistää laskelman, joka hänen mukaansa perustuu eläkerahastojen sijoitusten 3,5 prosentin reaalituotto-odotukseen. Kiljusen mielestä historia osoittaa, että tämä luku on alakanttiin.

– Jos se olisi neljä prosenttia, varat riittäisivät jonnekin 2110-luvulle asti, Kiljunen sanoo.

Tällä hän haluaa havainnollistaa sitä, että muutos yhdessä parametrissa muuttaa koko kuvaa.

Kiljusen lupaukseksi tulkitun tviitin ovat huomanneet myös muutamien nuorisojärjestöjen edustajat. Allianssi ry:n varapuheenjohtaja Olli-Pekka Koljonen vastaa Kiljuselle:

– Eli perut, jos aloitteen vuoksi nuorten maksut nousevat?

Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtaja Heikki Koponen puolestaan tviittaa:

– Mainiota! Nuorten kustannuksellahan se nimittäin tapahtuisi.

STTK-Opiskelijoiden puheenjohtaja Emma Koskimaa kommentoi:

– Hei hyvä! Sitten vaan tiedotetta perumisesta kyhäämään. Perustelut olet jo saanut.

Kiljunen kertoo Uudelle Suomelle aikovansa lähestyä nuorisojärjestöjä kirjeellä, jossa hän haastaa järjestöt todistamaan hänen väitteensä vääriksi.

ETK:n Kautto selitti radiohaastattelussa kansalaisaloiteasiaa näin:

– Työeläkeindeksillä maksussa olevan eläkkeen tasoa korjataan sen mukaan, miten kuluttajahinnat Suomessa muuttuvat ja osin sen mukaan, miten ansiokehitys muuttuu. Isompi paino on kuluttajahinnoilla. Aloite haluaisi, että kuluttajahintoja ei huomioitaisi ollenkaan.

Kauton mukaan eläkkeet nousisivat kansalaisaloitteen myötä, mutta ongelmaksi muodostuisi rahoitus, kun eläkemenot jatkuvasti kasvavat eläkkeensaajien määrän kasvaessa.

Kauton mukaan kansalaisaloitteen seuraus olisi joko se, että eläkemaksuja korotettaisiin merkittävästi tai se, että eläkkeitä leikattaisiin rajusti.

Lue myös: Yli 75 600 nimeä aloitteessa – Professori väläyttää ”sukupolvien sotaa”

Lue myös: Y-sukupolven tuloromahdus totta myös Suomessa