Kittilä-käänteet ja kunnan lausunnot ovat yllättäneet, myöntävät oikeusoppineet.

Kittilän vt. kunnanjohtaja Kyösti Tornberg kirjoitti hallinto-oikeudelle lausunnon, jossa ei edes vastata valituksen keskeisimpään väitteeseen.

Kunnanhallitus hyväksyi tiistaina 12. tammikuuta lausunnon sellaisenaan ja on myös siitä vastuussa.

Kunnanhallituksen jäsen Hille Kuusisto (kok) valitti Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle hallintojohtaja Esa Mäkisen siirtämisestä syrjään kunnanhallituksen sihteerin ja kunnanjohtajan sijaisen tehtävistä. Hän oli valittanut jo aiemmin Mäkistä koskevasta valtuuston päätöksestä. Nyt valitus koskee kunnanhallituksen päätöstä panna valtuustopäätös toimeen.

Kuusisto katsoo, että kunnanhallitus ja -valtuusto ovat käyttäneet harkintavaltaansa väärin, ja vaatii toimeenpanon keskeyttämistä ja Mäkisen palauttamista tehtäviinsä. Tiistain kunnanhallituksen kokouksesta Kuusisto oli jäävinä poissa.

Tornbergin laatima lausunto on hämmästyttävää luettavaa tapaukseen liittyvien asiakirjojen ja muiden keskeisten dokumenttien valossa. Kuusiston valituksen väittämiin ei oteta kantaa ja väittämät, joihin otetaan kantaa, yritetään kumota ilman asiallisia perusteita.

Väitteeseen harkintavallan väärinkäytöstä Tornberg ei edes vastaa. Kuusiston laajan valitusasiakirjan Tornberg kuittaa varsin lyhyellä lausunnolla.

Tornberg on koulutukseltaan oikeustieteen tohtori. Hän on väitellyt kunnallisoikeuden alalta.

Suomen Kuvalehti pyysi sähköpostitse Tornbergilta kommentteja. Tornberg ei vastannut SK:n kysymyksiin.

Elokuussa 2015 Tornberg perusteli Mäkiselle tämän syrjään siirtämistä sillä, että Mäkinen oli tuonut kevättalvella 2015 vt. kunnanjohtajana toimiessaan kunnanhallituksen listalle oikeudellisen asiantuntijan Pertti Eilavaaran laskun kunnanhallituksen neuvonnasta.

Julkisuuteen tulleen laskun myötä paljastui yksittäisten kuntapäättäjien harjoittama varjovalmistelu. Keskusrikospoliisi ryhtyi tutkimaan Eilavaara-vyyhtiä viime keväänä. Nyt tapaus on syyteharkinnassa.

Mitä tällaisesta kunnan viranomaislausunnosta ajattelevat oikeusoppineet?

”Kun kunnanhallitus antaa viranomaisena lausuntonsa hallinto-oikeudelle, lausuntojen ja asiakirjojen on perustuttava tosiasioihin”, korostaa Turun yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professori Pekka Viljanen.

Viljanen on lukenut Mäkisen tapaukseen liittyvät asiakirjat. Hän on ennakoinut, että todennäköisesti poliisi joutuu tutkimaan Mäkisen syrjään siirtämisen.

Viljanen muistuttaa viranomaistoimien ”julkisesta luotettavuudesta” eli siitä, että viranomaisen toimia pidetään lähtökohtaisesti lainmukaisina.

”Kansalaisten on voitava luottaa siihen, että viranomaisen asiakirjat ovat tosiasioiden mukaisia”, hän summaa.

Edelleen Viljanen muistuttaa, että hallintolaissa on vaatimus päätöksenteon tarkoitussidonnaisuudesta: valtaa saa käyttää vain ja ainoastaan siihen tarkoitukseen, johon se on annettu.

”On erittäin vakavaa, jos tämä lähtökohta ei pidäkään paikkaansa. Silloin on kyse harkintavallan väärinkäytöstä.”

Helsingin yliopiston hallinto-oikeuden professori Olli Mäenpää on myös perehtynyt tapaus Kittilän käänteisiin ja vt. kunnanjohtaja Tornbergin antamiin aiempiin lausuntoihin.

Nyt Mäenpää arvioi viranomaisen antamia lausuntoja kuitenkin yleisellä tasolla.

”Tosiasioissa pitäytyminen on kaiken julkisen viranomaistoiminnan perusta”, professori muistuttaa.

Mäenpään kirjoittamaa alan perusteosta Hallinto-oikeus selataan myös hallinto-oikeuksissa, kun ratkaistaan sinne toimitettuja valituksia.

”Vaatimukset – viranomaisen asiakirjojen on perustuttava tosiasioihin, viranomaisen on puhuttava totta ja pitäydyttävä tosiasioissa – ovat niin itsestään selviä, ettei tällaisia ole kirjattu mihinkään lakiin.”

Mäenpään mukaan nämä vaatimukset voidaan kuitenkin johtaa viranhaltijalaista, jonka mukaan virkamiehen on toimittava ”asianmukaisesti ja viivytyksettä”. Sen lisäksi virkamiehen tulee toimia esityksiään valmistellessaan puolueettoman objektiivisesti.

”Virkamiehen on tuotava kaikki oleelliset tosiasiat esille. Sellainen ei ole sopivaa, että virkamies toisi vain tiettyä näkökulmaa tukevia tosiasioita esille”, Mäenpää tähdentää.

Uskooko hallinto-oikeus sitten ensisijaisesti viranomaisen antamaa lausuntoa, vaikka se ei perustuisi tosiasioihin? Onko kunta viranomaisena valitusasiassa ”vahvemmilla” kuin kunnallisvalituksen tehnyt tavallinen kuntalainen?

”Viranomaisella, kuten vaikkapa kunnalla, ei ole mitään erityisasemaa. Hallinto-oikeus voi itse selvittää asiaa, jos valitus antaa siihen aihetta, ja pyytää tarvittaessa lisäselvityksiä.”

Professorit Mäenpää ja Viljanen myöntävät, että Kittilän päätöksenteon käänteet ja kunnan hallinto-oikeudelle antamat lausunnot ovat yllättäneet kokeneet oikeusoppineetkin.

Vt. kunnanjohtaja Tornbergin kirjoittamassa lausunnossa ei puutua lainkaan siihen tosiasiaan, että Mäkinen siirrettiin syrjään, koska tämä toi Eilavaara-laskun virkavastuun velvoittamana kunnanhallituksen listalle.

Sen sijaan Tornberg yrittää piirtää kuvan modernista kunnanhallituksesta, joka haluaa uudistaa kokouskäytäntöjä.

”(Kunnanhallituksen) sihteerin valinnassa on myös kysymys nykyaikaisen sihteerikäytännön luomisesta kuntaan, mitä kunnanhallitus on toistuvasti odottanut jo kotvan aikaa”, lausunnossa sanotaan.

Viime vuoden keväästä lähtien kuntapäättäjät ovat puhuneet mahdollisuudesta tarkastaa pöytäkirja jo kokouksessa. Lokakuun alusta kunnanhallituksen sihteerinä on toiminut Nina Willman, johon kohdistuvat nyt odotukset pöytäkirjan kirjoittamisesta ”online-käytäntönä”.

Uutta käytäntöä on aiemmin perusteltu muun muassa sillä, ettei pöytäkirjan tarkastaminen vaatisi tarkastajilta erillistä matkaa kunnanvirastolle.

Ääneen lausumaton perustelu saattaa olla kuitenkin se, että eriävien mielipiteiden kirjallisten perustelujen kirjoittaminen kunnanhallituksen päätöksiin vaikeutuisi oleellisesti, jos pöytäkirja tarkastettaisiin jo kokouksessa. Kuusisto on jättänyt tammikuusta 2014 lähtien lukuisia eriäviä mielipiteitä kunnanhallituksen päätöksiin.

Kuntalainoppineet toteavat SK:lle, että pöytäkirjan tarkastaminen kokouksen yhteydessä ei ole mitenkään yleisesti tavoiteltava käytäntö. Normaalisti vain kiireelliset ja poikkeukselliset päätökset tarkastetaan kokouksen yhteydessä.

Kuusiston valituksessa pidetään vakavana asiana sitä, että Mäkistä ei kuultu asiallisella tavalla ennen kuin hänet siirrettiin syrjään kunnanhallituksesta.

Tornbergin mukaan Mäkistä kuultiin asiallisesti. Väite ontuu pahasti, sillä Mäkistä ei kuultu lainkaan ennen elokuun valtuuston kokousta, jossa hallintosääntö uudistettiin.

Uudistuksessa Mäkiseltä otettiin pois hänen keskeiset tehtävänsä hallintojohtajana: toimiminen kunnanhallituksen sihteerinä sekä toimiminen kunnanjohtajan sijaisena.

Mäkiselle annettiin vain viikon kuulemisaika ennen kuin kunnanhallitus pani valtuuston päätöksen täytäntöön. Yleisesti on katsottu, että kaksi viikkoa olisi riittävä aika.

”Varattu aika – vajaa seitsemän (7) vuorokautta – on kiistatta riittävä aika asiassa, joka on kokeneelle virkamiehelle varsin tuttu. Kokenut virkamies on myös hyvin ehtinyt antaa perusteellisen kirjallisen lausunnon, mikä ilmenee asiakirjoista”, Tornberg kirjoittaa.



Se, että Mäkinen on kokenut virkamies, ei tee SK:n kuulemien oikeusoppineiden mukaan liian lyhyttä kuulemisaikaa yhtään hyväksyttävämmäksi. Kokenut tai kokematon – viranhaltijan asiallinen kuuleminen häntä koskevassa asiassa on hallintolain keskeinen vaatimus.

Kuusisto nostaa valituksessaan esille myös sen tosiasian, että kunnanhallitus pani toimeen Mäkisen siirtämisen syrjään kokouksessaan 29. syyskuuta, vaikka hallintosääntö, jonka mukaan kunnanhallitus sai toimivallan valita itselleen sihteerin, tuli voimaan vasta 1. lokakuuta.

”Mitä hallinnosta huolehtiminen tarkoittaa tässä tapauksessa? Se tarkoittaa sitä, että kunnanhallituksen tuli päätöksillään tehdä mahdolliseksi hallinnon tarkoituksenmukainen toimiminen 1.10.2015 kunnanvaltuuston tahdon mukaisesti”, Tornberg kirjoittaa. ”Vastaavanlaisia päätöksiä kunnallisessa päätöksenteossa on tehty ja tullaan tekemään lukuisissa kunnissa. Valittajan väite puuttuvasta toimivallasta on siten perusteeton.”

Ja sitten vt. kunnanjohtaja Tornberg jatkaa: ”Myös muilta osin kunnanhallitus kiistää valittajan väitteet virheellisinä.”

Ylijohtaja Päivi Laajala valtiovarainministeriön kunta- ja aluehallinto-osastolta kertoo, että hän ei ole tutustunut tähän käsittelyssä olevaan asiaan.

Yleisesti hän toteaa, että esittelijä ja hallitus toimivat virkavastuulla.

”Virkavastuuseen kuuluu tosiasioihin perustuvan tiedon antaminen. Virkavastuun rikkomisesta voi olla seurauksena vahingonkorvaus- ja rikosoikeudellinen vastuu”, Laajala painottaa.

Ylijohtaja toteaa, että valtiovarainministeriö ei arvioi yksittäisessä tapauksessa virkarikossäätelyn toteutumista.