Vasemmistoliitto on kampanjoinut näyttävästi ansiosidonnaisen työttömyysturvan leikkauksia vastaan. Puolueen mukaan työttömyys ei johdu työttömien heikoista kannustimista vaan avoimien työpaikkojen vähäisyydestä.

Vasemmistoliitto tuntuu väittävän kahta asiaa. Ensiksi, että työttömyysturva ei vaikuta ihmisten kannustimiin hankkia työtä. Kannustinvaikutuksista puhuminen on työttömien syyttämistä laiskottelusta. Toinen väittämä on, että työnhaun kannustimet eivät vaikuta työllisyyteen, koska avoimia työpaikkoja ei kerta kaikkiaan ole.

Näiden kahden yhdistelmänä saadaan vasemmistoliiton analyysin lopputulos: työttömät menisivät kyllä töihin, mutta työpaikkoja ei ole tarjolla. Siksi ansiosidonnaisen leikkaaminen ei lisää työllisyyttä.

Valitettavasti kummassakaan ajatuksessa ei ole hirveästi järkeä. Sillä, kuinka paljon rahaa saa tekemättä työtä on tietenkin vaikutusta siihen, millä palkalla ja muilla ehdoilla suostuu töihin. Tämä on jokseenkin ilmiselvää. Vasemmistoliitto tuntuu itsekin hyväksyvän tämän ilmeisen tosiasian, ainakin silloin kun kysymys on puolueen perustulomallista.

Kansanedustaja Anna Kontula on esimerkiksi kertonut kaunopuheisesti täällä ja täällä, miten riittävän korkea perustulo parantaa työntekijän neuvotteluasemaa ja mahdollistaa huonoista työehdoista kieltäytymisen. Tämä on tietenkin vain toinen tapa sanoa, että perustulo vaikuttaa työn vastaanottamisen kannusteisiin. Mutta jos perustulolla on tällainen vaikutus, niin luonnollisesti myös korkealla työttömyysturvalla on täsmälleen samanlainen vaikutus.

Ei voi mitenkään samaan aikaan olla sitä mieltä, että korkea perustulo johtaa työstä kieltäytymiseen, mutta korkea ansiosidonnainen työttömyysturva ei. Joko korkea sosiaaliturva vaikuttaa ihmisten halukkuuteen vastaanottaa työtä tai se ei vaikuta.

Itse asiassa monien saama ansiosidonnainen päiväraha on huomattavasti mitään kaukaisestikaan realistista perustuloa korkeampi. Jos perustulo siis mahdollistaa sen, ettei huonoihin töihin tarvitse mennä, niin ansiosidonnainen mahdollistaa pidättäytymisen vähän paremmistakin töistä.

Ansiosidonnaisella ja perustulolla on siis aivan sama vaikutus. Ihmisille pitää maksaa enemmän, että he suostuvat tulemaan töihin. On empiirinen kysymys, kuinka suuri tämä vaikutus on. On poliittinen kysymys, miten suurta vaikutusta pitää ongelmana. Mutta on aika epärehellistä kehuskella perustuloa täsmälleen saman vaikutuksen vuoksi, jonka olemassaolon kiistää työttömyysturvan yhteydessä.

Vasemmistoliiton toinen väite on, että työnhaun kannustimet eivät vaikuta työllisyyteen, koska avoimia työpaikkoja ei kerta kaikkiaan ole. Sen some-kanavissa levitetään kuvaa, johon on piirretty yhtäältä työttömyysaste ja toisaalta avointen työpaikkojen määrä. Luonnollisesti työttömiä on huomattavasti enemmän kuin avoimia työpaikkoja. Kuva on (luvan kanssa) tässä:

Kuvion perusteella puolue tekee sen johtopäätöksen, ettei korkea työttömyys voi johtua ansiosidonnaisesta päivärahasta. ”Työttömien määrä on jatkuvasti moninkertainen avoimien työpaikkojen määrään verrattuna. Jos työpaikkoja ei ole, eivät ihmiset työllisty, vaikka ansiosidonnaisten kestoa lyhennettäisiin.”

Tässä ei valitettavasti ole mitään järkeä. Avoin työpaikka tarkoittaa, että yritys haluaa palkata työntekijän vallitsevalla palkkatasolla. Jos yrityksen ei kannata palkata ketään vallitsevalla palkkatasolla, ei se tietenkään julista työpaikkaa avoimeksi.

Kuten jo todettiin, mitä anteliaampi työttömyyskorvaus, sitä korkeammat ovat palkkavaatimukset. Työttömyysturvan leikkaaminen siis tarkoittaa, että ihmiset suostuvat töihin entistä alemmalla palkalla. Tämä voi synnyttää työpaikkoja aivan riippumatta siitä onko niitä näennäisesti avoimina.

Valaistaan asiaa esimerkin avulla. Yritys tietää, ettei kukaan suostu asiakaspalvelutehtävään 2000 eurolla kuussa. Pitäisi maksaa vähintään 2500. Yritys ei kuitenkaan pysty kannattavasti maksamaan enempää kuin 2000. Yritys ei palkkaa ketään. Mutta se ei tietenkään ilmoita tästä kaikelle kansalle julkaisemalla turhia työpaikkailmoituksia.

Yrityksessä ei siis näytä olevan avoimia työpaikkoja. Silti, jos työttömyysturvan leikkaaminen pudottaa palkkavaatimukset 2000 euroon, yritys palkkaa ihmisiä asiakaspalveluun. Syntyy työpaikkoja, joiden olemassaoloa ei mitenkään voinut päätellä avointen työpaikkojen määrästä.

Avointen työpaikkojen määrä ei siis kerro, kuinka monta työpaikkaa työttömyysturvan leikkaaminen synnyttäisi. Onkin silkkaa hölynpölyä väittää, että työttömyys johtuu pelkästään vähäisestä työpaikkojen määrästä, eikä työttömien kannustimista. Kannustimilla on väliä, eikä sen ääneen sanominen ole työttömien syyllistämistä. Kannustinvaikutusten olemassaolo tarkoittaa vain, että työttömät ovat ihan yhtä fiksuja kuin kaikki muutkin.

On epäselvää, kuinka suuria työllisyysvaikutuksia työttömyysturvan leikkaamisella on. Tarkkaa tietoa kannustinvaikutuksista ei ole, niiden arviointi on vaikeaa. Työttömyysturva voi vaikuttaa työllisyyteen myös muuta kautta kuin pakottamalla ihmisiä töihin halvemmalla, kuten Niku Määttänen kirjoittaa täällä. Merkittävät työllisyysvaikutukset edellyttäisivät todennäköisesti suuria muutoksia työttömyysturvaan, ja hallituksen voimat eivät taida riittää sellaisten aikaansaamiseen.

Silti, on epä-älyllistä väittää, ettei työttömyysturvan leikkaaminen voisi lisätä työllisyyttä. Yleisemmin, mikäli vasemmistoliitto haluaa tarjota uskottavan talouspoliittisen vaihtoehdon, sen täytyy hyväksyä, että sosiaaliturvalla ja verotuksella on kannustinvaikutuksia. Kannustindenialismissa ei ole mitään erityisen vasemmistolaista, se on vain huonoa ajattelua.

Blogit Liberan blogiin kirjoittavat eri alojen asiantuntijat tai muuten vain mielenkiintoiset henkilöt. Blogit ovat kirjoittajiensa mielipiteitä, eivätkä välttämättä edusta Liberan virallista kantaa.