Torstai-iltana Ylen A-studiossa vieraillut Terrafamen hallituksen puheenjohtaja Lauri Ratia kertoi haluavansa käynnistää kaivosalueella sijaitsevan uraanilaitoksen. Uraani on kuitenkin jo nyt osa kaivoksen liiketoimintaa. Sotkamossa sijaitseva kaivos on tullut tunnetuksi Talvivaarana ja on nykyään valtion Terrafame-yhtiön omistama.

Terrafamen mukaan yhtiö ei myy uraania, mutta asiakas voi ottaa sitä talteen myytävän materiaalin seasta.

Joni Lukkaroinen työskentelee Terrafamen toimitusjohtajana. Pasi Peiponen / Yle

Terrafame kertoo kaivoksen nykyisten myyntituotteiden sisältävän “pienen määrän luonnonuraania, joka joudutaan poistamaan seuraavassa jalostusportaassa”.

– Tiedän, että yksi asiakas ottaa talteen uraania. Meillä on useita asiakkaita sekä kotimaassa ja ulkomailla. En kuitenkaan kommentoi, missä uraanin talteenotto on, Terrafamen toimitusjohtaja Joni Lukkaroinen sanoo Ylelle.

Lukkaroinen kertoo, että he eivät tiedä, mitä asiakkaat tekevät kaivoksesta myydylle tuotteelle.

Suomen Luonnonsuojeluliitto on epäillyt, että kaivoksen niin kutsutun raffinaattialtaan tuotesakkaa myydään kansainväliselle ostajalle.

Järjestö pitää ongelmana sitä, että Suomessa on uraania kivestä irrottava kaivos, jonka ympäristöluvassa ei ole käsitelty uraania.

Luonnonsuojeluliiton Kainuun piirin kaivosvastaavan Antti Lankisen mielestä uraanikysymys on käsiteltävä erillisenä kysymyksenä muista kaivoksen mineraaleista.

– On poliittinen päätös, sallitaanko Suomeen rakentaa tällaisia kaivoksia, Lankinen sanoo.

Terrafamen toimitusjohtaja Joni Lukkaroinen myöntää, että raffinaattisakka on kaupattava tuote.

– Me pyrimme myymään raffinaattialtaan sakkaa. Se on myös tuotesakkaa, joka sisältää meidän päätuotteitamme eli nikkeli­sulfidia ja sinkkisulfidia. Uraanin pitoisuus sakassa on pieni, 20 mg/kg. En ota kantaa, olemmeko saaneet raffinaattisakkaa myytyä, Lukkaroinen toteaa.

Yle Uutisgrafiikka

Ylen haltuunsa saamasta Terrafamen asiakirjasta selviää, että kipsisakka-altaaseen menee vain 37 prosenttia metallitehtaalle syötetystä uraanista.

Minne loput uraanista menee?

Yhtiö vastasi Ylelle kirjallisesti.

– Koska uraania ei toistaiseksi oteta talteen, valtaosa eli 63 prosenttia metallitehtaan läpi johdetusta liuoksesta palaa takaisin kaivoksen bioliuotuskiertoon, toisin sanoen valtaosa uraanista palaa niin kutsutuille sekundäärikasoille.

Yhtiö ei ota omaa kantaa tämänhetkisen kaivoksen uraanitaseeseen eli uraanin kokonaismäärään.

– Terrafamen velvoitetarkkailuun kuuluu seurata muun muassa kipsisakka-altaalle menevän sakan koostumusta uraanipitoisuus mukaan lukien. Uraanitaseen osalta Terrafame tukeutuu puolestaan Säteilyturvakeskuksen (STUK) laskelmiin, Terrafamesta kerrotaan Ylelle.

Kipsisakassa arviolta 400 tonnia uraania

Terrafamen kaivoksen kipsisakkaan varastoituu uraania kiviaineksen louhinnassa ja metallien erottelussa.

Säteilyturvakeskus on mitannut näytekokeilla kipsisakka-altaan uraanipitoisuuden viimeksi toukokuussa 2012. Tuolloin kipsisakassa oli varastoituneena yhteensä noin 240 tonnia uraania.

Pasi Peiponen / Yle

Säteilyturvakeskuksen laboratorionjohtajan Pia Vesterbackan mukaan kaivoksen kipsisakassa on uraania keskimäärin 100 mg/kg.

– Arvioimme, että kipsisakka-altaan sakassa olisi vuoden 2015 lopussa ollut uraania noin 400 tonnia, Vesterbacka sanoo Ylelle.

Tästä Terrafamen uraanissa on kyse Terrafamen kaivokselta louhittavassa malmissa uraanin luontainen pitoisuus on noin 20 mg/kg. Kyseessä on luonnonuraani. Säteilytaso Terrafamen kaivosalueella ei eroa normaalista luonnon taustasäteilystä. (Lähde: Terrafame Oy). Kaivosalueella on lähes valmis mutta käyttämätön Talvivaara Oyj:n rakentama uraanin talteenottolaitos. (Lähde: Terrafame Oy). Arvioitu uraanivaranto on kaivoksella ylivoimaisesti Suomen suurin. Viimeisimmän arvion teki vuonna 2012 Talvivaaran Kaivososakeyhtiö. Yhtiö arvioi uraanimääräksi 22 000 tonnia uraania. Seuraavat uraanivarannot Suomessa ovat 1 000 tonnin luokkaa. (Lähde: Geologian tutkimuskeskus) Kaivosyhtiö Talvivaara arvioi pörssitiedotteessaan samana vuonna 2012 uraanin tuotantomääräksi 350–500 tonnia, riippuen louhittavasta malmimäärästä. (Lähde: Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj, pörssitiedote 1.3.2012) Talvivaara arvioi "Uraani talteen" -esityksessään 350 tonnin uraanimäärän mahdollistavan Suomen lähes omavaraiseksi uraanin osalta. (Lähde: Talvivaara Mining Company Plc, v. 2010)

Tämänhetkistä tarkkaa uraanin määrää kipsisakka-altaassa ei silti tiedetä, koska Säteilyturvakeskuksella ei ole tarkkaa tietoa kipsisakan kokonaismäärästä.

Uraania on kaivoksella varastoituneena kipsisakka-altaan lisäksi myös niin kutsutuissa geotuubeissa, joissa säilytetään vesien käsittelyssä syntynyttä ja ruopattua sakkaa.

Säteilyturvakeskuksen tuoreen Ylelle tehdyn arvion mukaan geotuubeissa oli noin 20 tonnia uraania.

Luonnonsuojeluliitto: Kaivoksen uraanimäärä on avattava

Terrafamen kaivoksen uraanimäärästä liikkuu erilaisia arvioita.

Kuka lopulta tietää paljonko uraania kaivoksella on?

Suomen Luonnonsuojeluliiton Kainuun piirin kaivosvastaavan Antti Lankisen mielestä kysymys on vakava.

Luonnonsuojeluliitto peräänkuuluttaa kaivokselle valvontaa.

– Uraanin salaaminen ja käsittelemättä jättäminen kaivoksen lupaprosesseissa on jättänyt mahdollisuuden pimeään myyntiin, koska Säteilyturvakeskus ei valvo uraanin liikkeitä, Lankinen sanoo.

Suomen Luonnonsuojeluliitto lähetti lokakuussa tietopyynnön Kainuun ELY-keskukselle mahdollisesta kipsisakkojen tai muiden kaivoksen sakkojen myynnistä ulkopuoliselle ostajalle.

Luonnonsuojeluliiton Kainuun piirin kaivosvastaava Antti Lankinen tulkitsee kaivosyhtiön tietopyyntövastausta Kainuun ELY:lle näin:

– Suomen Luonnonsuojeluliiton käsityksen mukaan metallitehtaan niin kutsuttua raffinaattia eli metallitehtaan paluuliuoksen kiintoainesta, joka sisältää myös mahdollisesti uraania, on myyty kaivokselta kansainväliselle ostajalle, Lankinen toteaa.

Terrafamen tietopyyntövastauksessa lokakuussa Kainuun ELY-keskukselle todetaan että raffinaattialtaaseen laskeutuva paluulioksen kiintoaine on “käytännössä tuotesakkaa, joka voidaan palauttaa prosessikiertoon, tai mikäli sakalla on sellaisenaan kaupallinen arvo, se voidaan myydä tuotteena yhtiön asiakkaille.”

Kaivoksen metallien talteenotossa metallitehtaan paluuliuos, joka sisältää uraania, johdetaan metallien talteenottolaitokselta raffinaattialtaaseen ja sieltä uudelleen kasakiertoon.

Metallitehtaalla syntyvä kipsisakka on käytännössä jätettä, joka sisältää eri metalleja ja mineraalia – myös uraania, jota johdetaan kipsisakka-altaaseen.

Terrafamen kaivos. Pasi Peiponen / Yle

Ylen haltuunsa saaman yhtiön asiakirjan perusteella kipsisakka-altaaseen menee noin 37 prosenttia metallitehtaalle syötetystä uraanista.

Suomen Luonnonsuojeluliiton Antti Lankisen mielestä tämä on tärkeä tieto.

– Asiakirjassa yhtiön ilmoittamien pitoisuustietojen mukaan syyskuun 2015 – kesäkuun 2016 välisenä aikana kipsisakka-altaisiin johdettiin noin 74 tonnia uraania. Tästä voidaan päätellä, että paluuliuoksen mukana on palautettu yli 100 tonnia uraania edelleen kasakiertoon, vain 10 kuukauden aikana, Lankinen huomauttaa.

Antti Lankisen mukaan ostajat ovat kiinnostuneita Terrafamesta muunkin kuin päätuotteen nikkelin takia.

– On mahdollista, että tuntematon ostaja on kiinnostunut Terrafamen Talvivaaran kaivoksen prosesseista syntyneistä sakoista sekä uraanin että elektroniikkateollisuudessa käytettävien hyvin arvokkaiden maametallien takia.

Terrafamen kaivos. Pasi Peiponen / Yle

Ylen saamassa Terrafamen asiakirjassa todetaan, että uraani on kaivoksen malmissa omana helppoliukoisena mineraalina.

Suomen Luonnonsuojeluliiton Antti Lankinen odottaa valtiovetoiselta kaivosyhtiöltä avoimuutta.

– Terrafamen Sotkamon kaivos toimii verovarojen turvin. Uraanikauppa on kansainvälisin sopimuksin säädeltyä. Uraanin kierto on kaivoksella täysin luvittamatonta.

Kansainväliset sopimukset antavat kansalaisille oikeuden lausua mielipiteensä omaan elinympäristöönsä vaikuttavista asioista.

– Uraania käsittelevä kaivos on tällainen asia. Näin ei ole menetelty Talvivaaran ja Terrafamen tapauksessa, Lankinen sanoo.

Kipsisakkaa tutkittavaksi Pohjoismaahan

Terrafame on toimittanut myös pieniä eriä kipsisakka-altaan sakkaa tutkimuskäyttöön toiseen Pohjoismaahan. Terrafamen toimitusjohtaja Joni Lukkaroinen vahvistaa asian Ylelle.

– Olemme tehneet yhteistyötä tutkimuksen osalta toisessa Pohjoismaassa. Ei varmaankaan ole tarpeellista kaikkien näiden yhteistyötahojen nimiä sanoa, toimitusjohtaja Lukkaroinen sanoo.

Kaivosyhtiö on tutkituttanut kipsisakkaa syksyn aikana toisen Pohjoismaan lisäksi myös kotimaan eri yliopistoissa.

Kyse on Terrafamen Lukkaroisen mukaan normaalista toiminnasta.

Kaivoksen prosesseissa syntyvää kaivosjätettä, joka sisältää eri metalleja, muun muassa uraania, varastoidaan tällä hetkellä kipsisakka-altaaseen.

Kipsisakka-altaan käytöstä kaivosjätteen sijoituspaikkana on valitettu Vaasan hallinto-oikeuteen. Myös Terrafame on tehnyt valituksen liittyen kipsisakan luokitteluun ja sijoitukseen.

– Kipsisakka-altaan ympäristöluvissa on tietty velvollisuus toimittaa altaasta näytteitä tutkittavaksi, jotta se täyttää lupien mukaiset ehdot. Se kuuluu meidän ympäristölupamme mukaiseen velvoitetarkkailuun.

Kipsisakkaa on tutkittu toisestakin syystä.

– Kipsisakka-allas täyttyy aikanaan ja se tullaan peittämään. Olemme aloittaneet tutkimuksen, miten saadaan mahdollisimman hyvät ja turvalliset peiterakenteet. Mitään muuta tutkimusta kipsisakan käsittelymahdollisuuksista meillä ei ole menossa, toimitusjohtaja Lukkaroinen sanoo.

Terrafamen kaivoksen uusi keskusvedenpuhdistamo. Pasi Peiponen / Yle

Tutkiiko kipsisakkaa joku kaivoksen rahoittajaehdokas?

– Me ei nähdä itse minkäänlaista keinoa hyödyntää kipsisakkaa kaupallisesti. Sitä ei sen tähden tutkita meidän eikä muidenkaan toimesta, Lukkaroinen vastaa.

Terrafamen toimitusjohtaja sanoo Ylelle, ettei jätteeksi luokiteltua kipsisakkaa myydä ulkopuolisille. Myynnissä on Lukkaroisen mukaan sen sijaan kaivoksen perustuotteet.

– Myymme perustuotteitamme eli tuotesakkoja, nikkeli-kobolttisakkaa ja sinkkisakkaa meidän asiakkaillemme. Näitä olemme myyneet vuoden alusta. Muita sakkoja täältä alueelta ei myydä, Terrafamen toimitusjohtaja Joni Lukkaroinen sanoo.

Kainuun ELY-keskus tietoinen hankkeesta

Kainuun ELY-keskuksen päällikön Sari Myllyojan mukaan heillä on tiedossa, että Terrafame Oy on luovuttanut kipsisakkaa tutkimuskäyttöön.

Kainuun ELY-keskuksen päällikkö Sari Myllyoja Pasi Peiponen / Yle

Kyseessä on ollut pieniä eriä kipsisakkaa, alle 50 litraa per erä, ilmenee Terrafamen vastauksesta Kainuun ELY:lle. Kipsisakan tutkiminen on ympäristösuojelu- ja jätelain tavoitteiden mukaista.

– Jätelainsäädäntö sinänsä velvoittaa keksimään ja kehittämään hyötykäyttöä ja jalostamaan kaivosjätteen hyötykäyttöä. Sehän on ihan normaalia toimintaa teollisuudessa eli kysymys on varmaankin siitä, Myllyoja sanoo.

Onko Terrafame myynyt kipsisakkaa ulkopuoliselle tai useammalle taholle?

– Käsitykseni mukaan sitä ei ole myyty ulkopuolisille, Kainuun ELY-keskuksen päällikkö Sari Myllyoja sanoo.

Otsikon virhe korjattu klo 13.26, poistettu sana "ulkomainen".