Helsingin ja Tallinnan välisessä rautatietunnelissa liikkuisi rahdin lisäksi 11 miljoonaa ihmistä vuodessa. Helsingin kaupunki uskoo jopa 13 miljardia euroa maksavan tunnelin olevan kannattava investointi. Tiistaina allekirjoitetaan yhteistyösopimus Helsingin ja Tallinnan välisen liikenteen kehittämiseksi.

Mistä on kyse? Helsingin ja Tallinnan välille kaavailtu rautatietunneli saattaa olla, esiselvityksen mukaan, kannattava.

Nykyiset varustamot voisivat toimia junatunnelissa junaoperaattoreina.

Helsingin ja Tallinnan välille on haaveiltu tunneliyhteyttä jo vuosia. Nyt tehdyn esiselvityksen mukaan tunneliyhteyden rakentaminen kannattaa selvittää perusteellisesti.

Tunnelin kustannusarvio liikennejärjestelyineen on 9–13 miljardia euroa. Helsingin, Tallinnan ja Harjun kunnan teettämän esiselvityksen mukaan kustannukset pystytään kattamaan, jos hankkeelle saadaan vähintään 40 prosentin EU-rahoitus.

EK:n johtava asiantuntija Tiina Haapasalo pitää 40 prosentin EU-rahoitusta kovin pienenä ja muistuttaa, että Rail Baltican EU-rahoitus on parhaimmillaan 85 prosenttia.

– Vaikka hankkeesta on vielä liian vähän tietoa riskien laskemiseksi, tuntuu kovalta, jos katettavaksi jäisi yli viisi miljardia euroa. Tuntuisi huomattavasti turvallisemmmalta, jos EU-osuus olisi reilusti yli puolet hankkeen kustannuksista, sanoo EK:n johtava asiantuntija Tiina Haapasalo.

Tiistaina allekirjoitetaan yhteistyösopimus Helsingin ja Tallinnan välisen liikenteen kehittämiseksi. Suomesta sopimuksen allekirjoittavat liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner ja Helsingin apulaiskaupunginjohtaja Pekka Sauri.

Yllättäviinkin kustannuksiin varauduttu

Tehdyn esiselvityksen mukaan Helsingin Pasilasta lähtevän ja Tallinnassa Ülemisten asemalle päättyvän, noin 80 kilometriä pitkän reitin kustannukset koostuvat kolmesta pääluokasta.

– Louhimiseen menee noin 3 miljardia euroa, tekniikka ja turvallisuusjärjestelmät nielevät 2-3 miljardia euroa, juniin ja muuhun kalustoon uppoaa reilu miljardi euroa ja kaikenlaista yllättävää varten on laskettu 1–3 miljardia euroa riskivaraa, avaa kustannuksia Helsingin kaupungin elinkeino-osaston erityisasiantuntija Ulla Tapaninen.

Tapanisen mukaan seuraavaksi on tarkoitus tehdä tunnelihankkeesta riskianalyysi. Helsingin kaupunki, Tallinnan kaupunki, Liikennevirasto, Uudenmaanliitto, Viron talous- ja viestintäministeriö MKM ja Harjun maakunta hakevat sille EU-rahoitusta.

Tunneli tehtäisiin jättimäisellä porauslaitteistolla

Jos Helsingin ja Tallinnan välille rakennetaan tunneli, sitä ei louhita, vaan se tehdään niin sanotulla TBM-menetelmällä (Tunnel Boring Method).

TBM tarkoittaa jättimäistä porauslaitteistoa, joka poraa kalliota, murskaa poratun aineksen sepeliksi ja tekee myös tarvittavat lujitustyöt tunneliin. Tällaista menetelmää on käytetty muun muassa Englannin kanaalin tunnelissa sekä rautatietunnelitöissä Alpeilla.

Eurooppalainen raideleveys Rail Baltican takia

Suomenlahden alittavan, Helsingin ja Tallinnan välisen, tunnelin raideleveydeksi tulee eurooppalainen 1 435 millimetrin leveys eikä suomalaista 1 524 millimetrin leveyttä.

Syynä tähän on tunnelin jatke eli Rail Baltica -rata. Tallinnasta Puolaan ja Keski-Euroopan kaupunkeihin kulkevaa rataa tehdään jo eurooppalaisella raideleveydellä.

Helsinki–Tallinna-tunnelin liikenteen ja myös rahoituksen kannalta on tärkeää, että se on osa Keski-Eurooppaan ylettyvää liikenneyhteyttä.

Joskus tulevaisuudessa pikajuna Tallinnasta voisi sukeltaa näin meren ali kulkevasta tunnelista Helsinkiin. Sweco

Junamatka maksaisi 36 euroa

Nyt Helsingin ja Tallinnan välillä matkustaa laivoilla reilut 8 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Merkittävää on myös, että Suomessa työskentelee noin 60 000 virolaista, joista suuri osa viettää viikonloput kotonaan.

Tunnelin kannattavuus perustuu matkustajien osalta etupäässä työmatkaliikenteeseen.

– Lähdemme siitä, että viikottainen työmatkapendelöinti muuttuisi päivittäiseksi matkustamiseksi, jos matka-aika lyhenisi puoleen tuntiin. Tämä tarkoittaisi, että junilla kulkisi Helsingin ja Tallinnan välillä vuosittain 11 miljoonaa työmatkalaista eli noin 25 000 matkustajaa päivittäin, laskee erityisasiantuntija Ulla Tapaninen Helsingin kaupungin elinkeino-osastolta.

Helsingin ja Tallinnan välisen junamatkan hinnaksi on tehdyssä esiselvityksessä laskettu 36 euroa.

Työmatkalaisten lisäksi junalla kulkisi myös rahtia, vaikka merkittävän osan rahtikuljetuksista hoitaisivat jatkossakin laivat. Samoin valtaosan huvimatkaajista uskotaan jatkossakin käyttävän laivaa.

Yksityisiä operaattoreita hoitamaan junaliikennettä

Jos Suomenlahden alittava junatunneli avataan joskus 2030-luvulla, kuten nyt kaavaillaan, voisivat nykyiset varustamot toimia siinä junaoperaattoreina.

– Siellä toimii nyt suomalaisten varustamojen lisäksi tanskalaisia, hollantilaisia, saksalaisia ja ruotsalaisia varustamoja, joista osa on isoja varustamoja. On ihan mahdollista, että ne voisivat laajentua tällaisiksi logistiikka- tai huolintaoperaattoreiksi, sanoo EK:n johtava asiantuntija Tiina Haapasalo.

– Globaalit huolintaoperaattorit toimivat kaikilla liikennemuodoilla, osittain palveluiden ostajina, osittain omistajina. Sitä kautta näen mahdollisena, että nykyiset, reitillä toimivat varustamot voisivat lähteä mukaan junaliikenteeseen, Haapasalo jatkaa.