Pääministeri Sipilä tiesi, mitä perussuomalaisissa juonittiin – Turkuun ei olisi edes tarvinnut lentää, väittää uutuuskirja

Pääministeri Juha Sipilän (kesk.) kabinettia pidettiin perussuomalaisten puoluekokouksen jälkeisinä päivinä tietoisena puolueesta eroavan eduskuntaryhmän perustusvaiheista, kirjoittaa Lännen Median politiikan toimittaja Lauri Nurmi tuoreessa kirjassaan Perussuomalaisten hajoamisen historia (Into-kustannus). Lauri Nurmi on Aamulehden politiikan toimittaja, joka työskentelee Lännen Median yhteistuotannossa. Videolla Nurmi kertoo, mikä häntä yllätti häntä kirjaa tehdessä: Kirja julkistettiin tiistaina Helsingissä, ja siinä käydään läpi syitä ja seurauksia kesäkuun 13. päivänä tapahtuneelle perussuomalaisten jakaantumiselle. Tuona tiistaina kaikkiaan 20 kansanedustajaa marssi ulos perussuomalaisten eduskuntaryhmän kokouksesta ja perusti Uusi vaihtoehto -nimellä kulkevan eduskuntaryhmän, joka jatkoi hallituksessa. Sittemmin siniseksi eduskuntaryhmäksi nimensä muuttanut ryhmä on myös saamassa Sininen tulevaisuus -puoluetta kasaan. Historiallinen hajoaminen lähti siitä, että perussuomalaisten puheenjohtajaksi valittiin Jussi Halla-aho . Puheenjohtajiston vaihdos johti Suomen muutamaksi päiväksi hallituskriisiin. Nurmi kuitenkin kirjoittaa, että Jyväskylän puoluekokouksen jälkeiset käänteet olivat ainakin osin julkista poliittista näytelmää. Nurmi kertoo historiallisista tapahtumista kirjan julkistustilaisuudessa Helsingin Akateemisessa kirjakaupassa tiistaina. Tieto kulki Sipilän esikuntaan Nurmen mukaan ainakin Sipilän lähimmän erityisavustajalle Riina Nevamäelle oli kerrottu jo sunnuntaina 11. kesäkuuta, kuinka monta kansanedustajaa oli tuossa vaiheessa ollut valmis eroamaan perussuomalaisista. Hän kirjoittaa, että pääministeri oli sen verran hyvin tietoinen perustettavasta ryhmästä, ettei hänen tarvinnut toden teolla alkaa käydä hallitustunnusteluja oppositiopuolueiden kanssa. Porkkanana keskustalle ja kokoomukselle oli, ettei heidän olisi tarvinnut käydä minihallitusneuvotteluja oppositiopuolueiden, kuten RKP:n ja kristillisdemokraattien kanssa. Vastaavasti maanantaina 12. kesäkuuta Sipilä oli kirjan mukaan ollut jo tietoinen siitä, että perussuomalaisista eroaisi riittävästi kansanedustajia, jotta eroavien edustajien voimin pysyisi hallituksella enemmistö. Tieto oli saatettu Sipilälle iltapäivällä noin kello 13. Tuntia aiemmin oli Halla-aho poistunut Kesärannasta tapaamasta Sipilää ja kokoomuksen puheenjohtajaa, valtiovarainministeri Petteri Orpoa . –Viimeistään tämän jälkeen puheet hallituskriisistä tai hallitusneuvotteluiden aloittamisesta ovat teatteria. Sitä ennen teatteria olivat olleet puheet siitä, että Sipilä ja Orpo neuvottelisivat Halla-ahon kanssa jotain, kirjoittaa Nurmi kirjassaan. Tiedonvälittäjän roolissa olisi toiminut perussuomalaisten valtiosihteeri Samuli Virtanen , joka piti Nevamäkeä ajan tasalla tapahtumien kulusta. Virtanen oli myös kirjan mukaan paikalla Kesärannan neuvotteluissa. Sipilän tietoon olisi saatettu tiistaina puolenpäivän aikaan tieto Uusi vaihtoehto -ryhmän perustamiskokouksesta ja aiemmin myös siitä, että perussuomalaisista loikkaavia olisi kaikkiaan 20. Tämä tarkoittaisi, että Sipilän ei olisi tarvinnut ollenkaan lentää Turkuun viedäkseen hallituksen erokirjettä Kultarannassa oleskelevalle tasavallan presidentti Sauli Niinistölle . Keskusta selvitti loikkaushaluja jo keväällä Nurmi kirjoittaa, että keskustassa oli kevään 2017 mittaan valmistauduttu siihen, miten toimia perussuomalaisten puoluekokouksen jälkeen. Keskustan kansanedustajat olisivat systemaattisesti lähestyneet perussuomalaisten kansanedustajia selvitellen näiden loikkaushaluja omaan ryhmäänsä, jos Halla-aho valitaan perussuomalaisten johtoon. Myös muita hallituspohjia oli Nurmen mukaan pohdittu pääministeripuolueessa. Sipilä on kuitenkin julkisesti kiistänyt tienneensä uuden eduskuntaryhmän perustamiseen johtaneesta operaatiosta, vaikka Nurmi kirjoitti suunnitelmista Lännen Median lehdissä jo ennen perussuomalaisten puoluekokousta (LM 3.6.). Pääministeri totesi hallituskriisin jälkeen eduskunnassa, etteivät Jyväskylän puoluekokouksen jälkeiset tapahtumat noudattaneet mitään ennalta sovittua käsikirjoitusta. –Olisihan se ennenkuulumatonta miettiä puolueen puoluekokouksen mahdollisia lopputuloksia ja tehdä siihen suunnitelma etukäteen. Nämä ovat ihan mielikuvitustarinoita, joita lehdet kirjoittavat ja te täällä toistatte. Tällaista keskustelua ei ole ollut olemassa, Sipilä sanoi eduskunnassa. Toimittaja Nurmen mukaan Sipilä ei ole puhunut eduskunnalle totta, koska puolueessa suunnitelmia oli käyty läpi. –Tiedän useista lähteistä, että tämä ei ole totta, Nurmi kertoo Lännen Medialle. Hän ei myöskään ymmärrä sitä, minkä vuoksi Sipilä jatkuvasti kiistää etukäteissuunnitelmat Halla-ahon varalle, vaikka suunnittelu on Nurmen mukaan oletettavaa. –Hänellä on ollut vahva narratiivi siitä, ettei hän ole poliitikko. Tämähän vasta todistaa, että hän se vasta on poliitikko ja taitava poliitikko. Luulen, että hänelle on hankalaa sellainen harkittu poliittinen argumentaatio kuin Petteri Orpolle, Nurmi arvioi. Hänen mukaansa Orpo ei ole missään vaiheessa systemaattisesti kiistänyt valmistautumista Halla-ahon varalle, vaan päinvastoin pitänyt esillä keväästä lähtien, että kokoomus ei lähde hallitusyhteistyöhön Halla-ahon johtaman puolueen kanssa. Hajoamisen taustalla vuosien valtataistelu Perussuomalaisten hajoamisen taustalla on Nurmen mukaan usean vuoden ajan jatkunut riita Timo Soinin ja Jussi Halla-ahon välillä. Eripuran juuret istutettiin jo eurovaaleissa 2009, kun Soini eväsi Halla-ahon rikostuomion vuoksi tältä mahdollisuuden asettua perussuomalaisten eurovaaliehdokkaaksi. Halla-ahon mielestä Soini söi sanansa, koska Soini olisi Halla-ahon mukaan luvannut ehdokkuuden aukeavan tuomiosta huolimatta. –Heidän välinsä jäivät jo silloin huonoiksi, sanoo Nurmi. Kaksikon erikoisessa suhdetangossa oma lukunsa on vielä se Halla-ahon kirjassa esittämä toteamus, että juuri Soini olisi pyytänyt Halla-ahoa puolueen jäseneksi kevään 2011 eduskuntavaaleihin. Soini ja Halla-aho tapasivat useita kertoja ennen vaaleja, ja lopulta Halla-aho asettuu ehdolle puolueen listoilla. Taustalla olisi ollut se, että Halla-aho olisi voinut liittyä maahanmuuttokriittiseen Muutos 2011 -puolueeseen, minkä Soini olisi halunnut estää. Soini itse myöntää tapaamiset Halla-ahon kanssa, mutta ei kommentoi kirjassa Halla-ahon väitettä. –Pidän Halla-ahon kuvausta tapahtumista luotettavana, toteaa Nurmi. Turun puoluekokous vedenjakaja Vuosien saatossa perussuomalaisten maahanmuuttokriittinen siipi vahvistui puolueen sisällä. Käänteentekevänä hetkenä oli vuonna 2015 pidetty perussuomalaisten puoluekokous Turussa, jossa Halla-aho puolusti puheessaan kansanedustaja Olli Immosta tämän Facebook-kohun vuoksi. Jatkokaudelle valittu Soini oli aiemmin todennut, että Immonen "harjataan huolella". Halla-aho käytännössä asettui puheellaan vastustamaan istuvaa puheenjohtajaa. Puhe – ja sitä seuranneet aplodit – herättivät Nurmen mukaan kentän ajattelemaan, että Halla-aho voisi vakuuttavasti haastaa Soinin. Tämän jälkeen sekä maahanmuuttokriittisessä Hommaforum-verkkokeskusteluryhmässä että puolueen eduskuntaryhmässä alettiin suunnitella istuvan puheenjohtajan syrjäyttämistä. Yksi aktiiveista oli puolueen nykyinen varapuheenjohtaja Juho Eerola . Nurmi arvioi, että loppujen lopuksi Halla-ahon tie puoluejohtajaksi on tavanomaisempi kuin on luultu. Eduskuntaryhmä oli jo keväällä hyvin riitainen. –Halla-aho nostetaan puolueen johtoon hyvin perinteisellä tavalla. Eduskuntaryhmän sisällä nousee tyytymättömyyttä, ja sitten ruvetaan nostamaan omaa hevosta, toteaa Nurmi. Eduskuntavaalit ratkaisee sinisten jatkon Perussuomalaisista erkaantunut sininen tulevaisuus on sittemmin saanut puolueen perustamiseen vaadittavat kannattajakortit kasaan. Kannatus on viikonloppuna julkaistun Helsingin Sanomien gallupin mukaan 1,3 prosenttia, ja perussuomalaisten suosio on parhaillaan 9,3 prosentissa. Nurmi arvioi, että perussuomalaisten kaltaiselle maahanmuuttokriittiselle puolueelle on Suomessa kysyntää. Puolueen koon kuitenkin ratkaisee, saako se riveistään nousemaan vakuuttavia asiapoliitikoita. Sininen tulevaisuus voi puolestaan jatkaa, jos se keskittyy tulevissa eduskuntavaaleissa muutamiin vaalipiireihin. Näistä tärkein on hänen mielestään Uusimaa, ja siellä pitäisi olla ehdolla Timo Soinin lisäksi Jussi Niinistö . Tällöin kaksikon äänimäärä voi auttaa vetämään perässä useamman kansanedustajan läpi. –Ainoa sauma tällä jengillä on, että se asettaa nämä herrat ehdolle, Nurmi arvioi.