Islamistiseen jihadismiin kannustava materiaali on painunut lähes täysin maan alle. Sisäministeriön tilaama raportti paljastaa, miten Suomeen liittyvää jihadistista viestintää harjoitettiin vielä muutama vuosi sitten.

Suora lähetys Jihadistinen toiminta Suomessa -tiedotustilaisuudesta

Helsingin yliopiston tutkijoiden Leena Malkin ja Matti Pohjosen kirjoittama tuore raportti Jihadistinen verkkoviestintä ja Suomi julkaistiin torstaina.

Raportti käsittelee Suomen ja Suomeen liittyvien henkilöiden osuutta jihadistisessa verkkoviestinnässä. Lisäksi siinä selvitetään, millaista materiaalia Suomessa asuvat tai asuneet henkilöt ovat tuottaneet eri kanaville.

Raportin mukaan Syyrian ja Irakin konfliktin alkuvaiheessa jihadistinen viestintä sosiaalisessa mediassa lisääntyi voimakkaasti. Siinä vuosia 2013–2015 kuvataan jihadistisen verkkoviestinnän tutkimuksen ”kultakaudeksi”, sillä materiaalia oli tällöin paljon saatavilla.

Tilanne on kuitenkin nyt toinen.

– Avoimen jihadistisen verkkoviestinnän aika on tällä hetkellä myös Suomeen liittyvän tai suomenkielisen aineiston osalta pitkälti ohi.

Syiksi tähän mainitaan tehostunut viranomaisvalvonta ja teknologinen kehitys. Nyt esimerkiksi väkivaltaan innoittava materiaali katoaa sosiaalisen median alustoilta nopeasti.

Raportissa kuitenkin muistutetaan, ettei jihadistisen materiaalin häviäminen julkisilta alustoilta tarkoita sen katoamista kokonaan.

– Tutkimusaineistossa on merkkejä siitä, että sellaista on löytynyt ja saattaa edelleen löytyä suljetuilta ja salatuilta kanavilta kuten Telegramissa, raportissa kirjoitetaan.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen

Kuvakaappaus Isisin videosta, jossa SUomesta lähtenyt taistelija vastaan yöeisön kysymyksiin ja viittaa Suomeen. KUVAKAAPPAUS RAPORTISTA

Tällaista on jihadistinen Suomi-aineisto

Raportin mukaan Suomesta Syyriaan tai Irakiin lähteneet ovat olleet aktiivisia sosiaalisessa mediassa. Sotatantereilta on raportoitu niiden olosuhteista, vastailtu kysymyksiin niistä ja kannustettu muita lähtemään myös.

Pääasialliset vaikutuskanavat, joita raportissa tutkittiin, olivat Facebook ja Twitter. Sen lisäksi lähtijöiden käytössä olivat ainakin Ask.fm- ja Askbook-foorumit. Ne ovat kysymyksiin perustuvia keskustelualustoja.

Raportin mukaan kysymykset käsittelivät pitkälti elämää Isisin alaisuudessa.

Osa raportissa mainituista suomalaisista, kuten Twitterissä aktiivisesti vaikuttanut ”Isis-Joni”, on jo mediassa aiemmin tunnettuja hahmoja. Hänet on nostettu esimerkiksi kyselyalustojen käytöstä.

Lisäksi suomalaisia on esiintynyt joillakin jihadistisilla videoilla. Raportin mukaan vaikuttaa kuitenkin siltä, että vaikka henkilöt olisivat olleet Suomesta, se ei ole ollut videoiden keskeinen teema. Ennemminkin suomalaisten esiintyminen on eräänlainen tehokeino.

Raportin tekijät eivät myöskään usko, että suomalaiset ovat olleet näiden videoiden ensisijainen kohdeyleisö, vaan ne on tarkoitettu laajemmin länsimaiselle yleisölle.

Terroristisia verkkolehtiä

Raportissa nostetaan esiin yksi video, jossa katsojia puhutellaan suomeksi. Helsingin Sanomat kirjoitti sillä esiintyvästä somalitaustaisesta miehestä, joka on ”taistelunimeltään” Abu Shu’ayb as-Somali. Hänen uskotaan kuolleen Syyriassa.

Lisäksi raportissa esitellään sosiaalisen median ja videoiden ulkopuolista suomenkielistä jihadistista aineistoa, jota Suomessa asuvat ja asuneet henkilöt ovat levittäneet ja joissain tapauksissa myös tuottaneet. Suurin osa materiaalista on käännetty muilta kieliltä.

Raportin mukaan lyhyen aikaa toiminut An Nida -blogi oli merkittävin suomenkielinen, jihadistinen verkkoaineisto. Blogissa julkaistiin esimerkiksi Isisin johtajan puheita ja Isisin verkkolehtien artikkeleita suomeksi käännettynä. Sivuston ylläpitäjää ei tunneta.

Isisin länsimaiselle yleisölle suunnatuista verkkolehdistä Dabiqista ja Rumiyahista raportti oli löytänyt yhteensä kolme mainintaa Suomesta.

Konflikti toi Suomen jihadistiseen viestintään

– Syyrian ja Irakin konfliktin alkuvuosina esiintyi todennäköisesti enemmän Suomeen liittyvää jihadistista verkkoviestintää kuin koskaan aikaisemmin , raportissa todetaan.

Sen mukaan Suomi on mainittu tai Suomesta lähteneitä henkilöitä on esiintynyt Isisin julkaisuissa ja videoissa.

Näissä yhteyksistä Suomesta puhutaan sekä ”osana Isisin vastustajamaiden pitkää listaa sekä pakanallisena maana, jossa oikeaoppisia muslimeja ei ymmärretä”.

Näitä mainintoja ei kuitenkaan ole montaa, ja Malkki ja Pohjonen muistuttavat, että Suomeen liittyvä jihadistinen viestintä on edelleen kansainvälisesti katsoen vähäistä.

2010-luvun alkuun Suomi saakka loisti ”lähes täysin poissaolollaan jihadistisessa aineistossa”.

Syyrian konfliktin alkuvaiheessa tapahtunutta muutosta selittää jihadistisen verkkoviestinnän yleinen lisääntyminen länsimaissa.

– Lisäksi muutokseen on vaikuttanut yhteiskuntien lisääntynyt digitalisoituminen vähintään samassa määrin kuin nimenomaisesti Suomeen liittyvät seikat, raportissa kirjoitetaan.

Suomi-kuvaa välittämässä

Suomen kannalta merkittävimmäksi seikaksi tutkimus nostaa viestinnän välittämän Suomi-kuvan.

– Jos Suomi aletaan tämänkaltaisessa aineistossa nostaa erityisen voimakkaasti esiin vihollisena, se voi vaikuttaa erityisesti Suomeen kohdistuvien iskujen todennäköisyyteen. Samalla on todettava, että nämä maininnat ovat olleet vähäisiä eivätkä ne muodosta Suomesta kuvaa tärkeänä kohteena.

Raportissa huomioidaan myös, että jihadistisen materiaalin lisäksi on tärkeää, millainen kuva Suomesta on valtamediassa. Esimerkiksi nostetaan Tanska.

– Tanskasta ei tullut jihadistisen liikehdinnän huomion kohde yksin sen vuoksi, mitä jihadistisessa viestinnässä sanottiin, vaan myös sen kautta, millaista huomiota pilakuvakiista sai valtamediassa.

Raportin mukaan arabimediassa Suomea pidetään yleisesti ottaen organisoituneena ja ihmisoikeuksia kunnioittavana maana, josta on positiivinen kuva. Tosin vuoden 2015 pakolaiskriisin ympärillä Suomesta julkaistiin joitain kriittisiä artikkeleita.