Olavi pahoinpideltiin Lappeenrannassa vuoden 2017 heinäkuussa. Hän sai aivovamman ja joutui pitkälle sairaslomalle. Nyt hän on jo palannut töihin, mutta vamma tuntuu edelleen päänsärkynä ja väsymisenä. Haitat saattavat olla pysyviä.

Pahoinpitelyyn johtaneet tapahtumat alkoivat kaverin kanssa vietetystä baari-illasta.

– Kaverilla tuli sanaharkkaa joidenkin tuntemattomien miesten kanssa ja baarista pois lähdettäessä tilanne eskaloitui painiksi, Olavi kertoo.

Olavi meni auttamaan kaveriaan ja hänet lyötiin maahan.Silminnäkijälausunnon mukaan pahoinpitelijä oli poistunut paikalta, mutta palannut sitten takaisin ja potkaissut Olavia vielä päähän.

– Itse en muista tapahtumista muuta kuin pieniä välähdyksiä sieltä täältä. Seuraavat muistikuvat ovat aamulta, kun heräsin sairaalassa, Olavi kertoo.

Olavi ei halua esiintyä julkisuudessa omalla nimellään. Yle on tarkistanut hänen kertomuksensa asiakirjoista.

Tekijä saatiin kiinni

Poliisipartio sattui olemaan tapahtumapaikan lähellä ja pahoinpitelystä epäilty henkilö saatiin kiinni verekseltään.

Tapahtumista saatiin paikan päältä myös neljän silminnäkijän kertomukset. Lisäksi epäilty tekijä tunnusti lyöneensä maassa maannutta Olavia. Silminnäkijät kertoivat miehen potkaisseen Olavia päähän.

Olavi oletti tutkinnan etenevän rivakasti, koska pahoinpitelyn yksityiskohdat olivat käytännössä selvillä. Näin ei kuitenkaan käynyt.

Poliisin tutkinnanjohtaja ilmoitti Olaville viime kesänä esitutkinnan olevan lopussa ja jutun menevän syyttäjälle. Esitutkinta kesti siis kaksi vuotta.

Olavi ei ole vieläkään saanut virallista ilmoitusta jutun siirtymisestä syyttäjälle. Hänen mielestään tutkintaan on mennyt liian kauan aikaa.

– Olo on turhautunut. Esimerkiksi lääkärinlausunnon saaminen vammoistani kesti poliisilta kokonaisen vuoden, Olavi ihmettelee.

Kaakkois-Suomen poliisilaitoksen apulaispoliisipäällikkö Kari Hyyryläinen ei halua ottaa kantaa yksittäiseen juttuun. Hän kuitenkin myöntää, että tämän tyyppiselle jutulle tutkinta-aika on pitkä.

Kaakkois-Suomen poliisilaitoksen apulaispoliisipäällikkö Kari Hyyryläinen. Mikko Savolainen / Yle

– Se on kestänyt liian kauan. Ei siitä mihinkään pääse, Hyyryläinen sanoo.

Hyyryläisen mukaan tutkinta-aika saattaa venyä eri syistä. Yksi niistä voi esimerkiksi olla vaikeus saada tarvittavat henkilöt poliisin kuulusteluihin.

Tutkinta-ajat venyneet

Tutkinta-ajat venyivät viime vuonna yleisemminkin Kaakkois-Suomen poliisissa.

– Tosiasia on, että Kaakkois-Suomen poliisilaitoksella ja Lappeenrannassa on ollut viivettä tutkinnassa, apulaispoliisipäällikkö Kari Hyyryläinen sanoo.

Tämä näkyy myös tilastoissa. Esimerkiksi viime vuoden tammi-marraskuussa ilmoitetuista 77 pimeästä väkivaltarikoksesta Lappeenrannassa oli selvitetty vuoden lopulla 13 kappaletta eli 16,9 prosenttia.

Luku oli Suomen suurten kaupunkien huonoin. Pimeiksi kutsutaan väkivaltarikoksia, joiden tekijää ei ilmoitushetkellä tiedetä. Niiden tutkinta vie yleensä pisimmän ajan väkivaltarikoksista.

Kymmenessä vuodessa kaikkien rikosten keskimääräinen tutkinta-aika Kaakkois-Suomessa on pidentynyt valtavasti. Vuonna 2010 tutkinta-aika oli keskimäärin 25 vuorokautta, kun vuonna 2019 se oli ennakkotiedon mukaan venynyt jo 43 vuorokauteen.

Tässä luvussa ovat mukana myös liikennerikkomukset, joiden tutkinta kestää yleensä vain lyhyen aikaa.

Rajua kasvua koko Suomessa

Rikosten keskimääräiset tutkinta-ajat ovat pidentyneet rajusti lähes kaikkialla Suomessa viimeisen kymmenen vuoden aikana.

– On valtakunnallinen ongelma, että poliisin resurssit tutkinnassa eivät vastaa työmäärää, Kaakkois-Suomen poliisin apulaispäällikkö Kari Hyyryläinen sanoo.

Koko Suomessa keskimääräinen tutkinta-aika on pidentynyt kymmenessä vuodessa yli puolella, mutta esimerkiksi Hämeen poliisilaitoksessa se on lähes kolminkertaistunut ja Itä-Suomen poliisilaitoksella yli tuplaantunut.

Parhaiten ovat menestyneet Länsi-Uusimaan ja ja Sisä-Suomen poliisilaitokset, joissa tutkinta-ajat ovat käytännössä samat kuin kymmenen vuotta sitten.

Poliisihallitus, Harri Vähäkangas / Yle

Yhtenä syynä rikosten tutkinta-aikojen pidentymiseen on se, että tutkintaan käytettävät resurssit ovat vähentyneet kymmenessä vuodessa.

Vuonna 2010 rikostutkintaan käytettiin koko Suomessa yli 4000 henkilötyövuotta, kun vuonna 2018 luku oli alentunut noin 3700 henkilötyövuoteen. Laskua on siis tapahtunut yli 300 henkilötyövuotta.

Tutkinnan hidastumiseen on poliisin mukaan vaikuttanut myös rikosten muuttuminen.

– Rikollisuus on kansainvälistynyt ja se on siirtynyt merkittävässä määrin verkkoon erityisesti huumausaine- ja omaisuusrikoksissa. Tällaisten rikosten tutkinta kestää kauemmin, poliisiylitarkastaja Heikki Lausmaa Poliisihallituksesta kertoo.

Ura tutkijana ei kiinnosta nuoria

Poliisi on saamassa jonkin verran lisää voimavaroja. Tänä vuonna poliisiyksiköt saavat lisää 80 henkilötyövuotta, joista poliiseja on 66 ja loput muuta henkilöstöä.

Hallitusohjelman mukaan poliisien määrä on tarkoitus kohottaa vuoteen 2023 mennessä 7500 henkilöön. Vuoteen 2018 verrattuna tämä merkitsee 300 poliisin lisäystä.

Apulaispoliisipäällikkö Hyyryläisen mukaan Kaakkois-Suomen poliisilaitoksella yhtenä syynä tutkinnan hitauteen on ollut myös akuutti pula tutkijoista.

– Erityisesti Lappeenrannasta ja Etelä-Karjalasta on viime vuonna poistunut paljon henkilöstöä tutkinnasta, mutta emme ole aina pystyneet palkkaamaan tilalle uusia. Esimerkiksi viime kesänä emme saaneet virkoja täytettyä, koska poliisikoulusta ei yksinkertaisesti valmistunut uutta henkilöstöä.

Hyyryläisen mukaan tilanne on nyt parantunut ja henkilöstöä on jälleen tarjolla. Puute uusista tutkijoista on kuitenkin pidempään jatkunut ongelma.

– Tutkinta ei ole kaikkein vetovoimaisin paikka poliisissa tällä hetkellä. Nuoret poliisit haluavat mieluummin kenttätehtäviin, Kaakkois-Suomen apulaispäällikkö Kari Hyyryläinen kertoo.

Kova työtaakka väsyttää poliiseja

Resurssipula ei pelkästään venytä tutkinta-aikoja vaan vaikuttaa myös poliisin työntekijöiden hyvinvointiin.

Etelä-Suomen aluehallintovirasto joutui viime vuonna puuttumaan poliisien ylikuormitukseen useilla poliisilaitoksilla.

Kahden vuoden aikana tehdyssä valvonnassa huomattiin, että työmäärän lisääntyminen kuormittaa poliiseja henkisesti ja aiheuttaa pahimmillaan sairauspoissaoloja.

Valvonta kohdistui Poliisihallitukseen sekä poliisilaitoksiin pääkaupunkiseudulla, Kanta-Hämeessä, Päijät-Hämeessä ja Kaakkois-Suomessa. Huomautukset saaneet poliisilaitokset ovat nyt antaneet vastaukset aluehallintovirastolle.

Vastauksissa näkyy ongelmien taustalla yksi keskeinen syy.

– Siellä vedotaan pitkälti resurssipulaan, työsuojelutarkastaja Peetu Santalahti Etelä-Suomen aluehallintovirastosta kertoo.

Tarvitaan lisää väkeä

Tilanteen korjaamiseksi poliisilaitokset ilmoittavat organisoivansa uudelleen ja virtaviivaistavansa toimintaansa sekä kouluttavansa henkilöstöä.

Työsuojelutarkastaja Peetu Santalahti epäilee, että tämä ei enää riitä. Tarvitaan lisää väkeä.

– Tiettyyn pisteeseen saakka nämä toimet auttavat, mutta kun henkilöstöä on liian vähän, niin sitä yksinkertaisesti on liian vähän. Minun näkemykseni mukaan nyt auttaa enää henkilöstön lisääminen, työsuojelutarkastaja Peetu Santalahti sanoo.

Etelä-Suomen aluehallintovirasto aikookin seurata tilannetta poliisilaitoksissa, joissa on havaittu henkilöstön ylikuormittumista.

Ylikuormittuminen ei johda vain työntekijöiden pahoinvointiin vaan myös tehtävien asettamiseen tärkeysjärjestykseen. Tällöin esimerkiksi tutkinnan tehtäviä saatetaan siirtää myöhemmäksi.

– Resurssien kohdentamisessa ykköspaikalla on kiireelliset hälytyspalvelut ja niiden turvaaminen, Kari Hyyryläinen huomauttaa.

Olavi ei enää odota tuomiota

Kahden vuoden tutkinnan aikana Olavi on saanut käytännössä kaikki tietonsa tutkinnan edistymisestä ottamalla itse yhteyttä poliisiin. Omaehtoisesti poliisilta on tullut äärimmäisen vähän tietoa tutkinnan edistymisestä.

Lääkärinlausunnon toimittamista poliisille Olavi jopa nopeutti soittamalla itse lääkärille. Asian venyessä hän on kuitenkin lähes menettänyt mielenkiintonsa oikeuden toteutumiseen.

– Oikeastaan tässä vaiheessa minulle on jo ihan sama mitä tässä vielä tapahtuu, tuomitaanko tekijä vai ei. Veronmaksajana haluaisin kuitenkin nähdä, että tämä systeemi toimii, Olavi sanoo.

Hän on huolissaan erityisesti siitä, että vieläkin vakavampien väkivaltarikosten uhrit joutuvat odottamaan oikeutta yhtä kauan.

– Tuntuu jotenkin kohtuuttomalta, että esimerkiksi elinikäisiä vammoja saanut uhri joutuisi samalla tavalla odottamaan näin kauan oikeuden toteutumista, Olavi sanoo.