Yle kertoi uutisessaan maanantaina 12.2. Suomesta turvapaikkaa hakeneesta irakilaisesta miehestä, joka palasi kotimaahansa sen jälkeen kun oli saanut sekä Maahanmuuttovirastosta että oikeusasteista hakemukseensa kielteisen päätöksen. Uutisen mukaan hän joutui kotimaahan paluunsa jälkeen ammutuksi.

Tapaus on inhimillisesti äärimmäisen valitettava. Olemme virastossa tapauksen osalta median tietojen varassa, sillä Maahanmuuttoviraston toimivalta ei ulotu Suomen rajojen ulkopuolelle eikä kellään Suomen viranomaisella ole velvollisuutta tai oikeutta seurata vieraan maan kansalaisia muualla kuin Suomessa.

Emme voi ottaa kantaa yksittäistapaukseen, koska yksittäiseen turvapaikkahakemukseen ja -päätökseen liittyvät tiedot ovat salassa pidettäviä. Voimme kuitenkin avata päätöksenteon taustoja yleisellä tasolla.

Noudatamme voimassaolevaa lakia, jota emme voi virastossa muuttaa

Uutisen mukaan hakija on palannut kotimaahansa sen jälkeen, kun hänelle tehdyn päätöksen oikeellisuuden ja laillisuuden on tarkastanut hallinto-oikeus eikä korkein hallinto-oikeus ole antanut valituslupaa.

Tämä tarkoittaa sitä, että tapauksessa on käyty läpi kaikki Suomen lain meille antamat mahdollisuudet myöntää hakijalle kansainvälistä suojelua Suomesta.

Päätöksentekijät eivät voi olla vastuussa palautuksen jälkeisistä tapahtumista, jos täällä on arvioitu kaiken käytössä olleen tiedon mukaan, että palautuskiellon olosuhteita ei ole olemassa ja samaan arvioon ovat päätyneet hallintotuomioistuimet.

Maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka sekä sitä kautta luotu lainsäädäntö luovat raamit meidän päätöksenteollemme. Päätös siitä, halutaanko näihin muutoksia, on poliittinen kysymys ja kuuluu poliittisille päätöksentekijöille.

Päätöksenteon pohjana kaikki tieto, jonka saamme päätöksentekohetkellä

Olennaista on muistaa, että päätöksenteossa tutkitaan ne uhkat ja vainon vaarat, jotka meillä on ollut tiedossa päätöksentekohetkellä.

Emme voi tietää, onko näillä tuoreilla tapahtumilla yhteyttä niihin seikkoihin, joita hakija on ottanut esille turvapaikkatutkinnan yhteydessä.

Irakin turvallisuustilanne vaihtelee merkittävästi alueittain

Julkisessa keskustelussa puhutaan usein siitä, pitääkö Maahanmuuttovirasto tiettyä aluetta turvallisena vai ei. Kyse on kuitenkin tätä huomattavasti yksityiskohtaisemmasta arviosta.

Irakissa turvallisuustilanne vaihtelee merkittävästi alueittain, eivätkä aseellisen selkkauksen vaikutukset ulotu maan kaikkiin osiin. Konfliktin voimakkuus Irakissa ja sen yhteydessä siviileihin kohdistuvan väkivallan taso on tietyillä alueilla korkeampi kuin toisilla. Esimerkiksi Pohjois- ja Etelä-Irak ovat pysyneet vakaampina, kun taas ISISin aiemmin hallitsemilla alueilla on edelleen epävakautta. Turvallisuustilanne voi vaihdella kuitenkin hyvin nopeasti, ja tilannetta seurataan jatkuvasti.

Turvapaikanhakijalle voidaan lain mukaan myöntää kansainvälistä suojelua maan yleisen turvallisuustilanteen perusteella, jos tilanne on niin vaikea, että kuka tahansa alueella oleskeleva olisi vaarassa joutua oikeudenloukkausten kohteeksi. Irakissa väkivallan uhka on äärimmäisen korkea alueilla, joissa käydään aktiivisia taisteluja, eikä näille alueille palauteta ketään.

Kuitenkin esimerkiksi Bagdadissa väkivallan voimakkuus ei ole sellaisella tasolla, joka olisi todellinen uhka oikeudenloukkauksien kohteeksi joutumisesta kenelle tahansa kaupunkiin palaavalle. Tämä Maahanmuuttoviraston arvio vastaa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen sekä korkeimman hallinto-oikeuden näkemystä.

Yksittäistä hakemusta ratkaistaessa otetaan huomioon aina jokaisen hakijan yksilölliset olosuhteet, joiden vuoksi hän olisi henkilökohtaisesti vainon vaarassa kotimaassaan. Päätöksen lopputulokseen vaikuttaa siten hakijan kotipaikan lisäksi aina myös hänen henkilökohtainen tilanteensa.

Päätöksenteossa arvioidaan aina, onko hakijalla mahdollisuus hakeutua asumaan muualle kotimaahansa. Jos sisäinen pako on mahdollinen, myöskään äärimmäisen korkean väkivallan alueilta tuleville hakijoille ei myönnetä kansainvälistä suojelua.

Lisätietoja medialle

Oikeus- ja maatietoyksikön johtaja Hanna Helinko, puh. 0295 430 431, s-posti: [email protected]