Korkeasti koulutettujen virta Suomesta ulkomaille on voimistunut vuosi vuodelta. Samaan aikaan koulutettuja osaajia tulee tilalle aiempaa vähemmän.

Kuviossa on laskettu yhteen alemman ja ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneet sekä tutkijakoulutuksessa olevat. Yle Uutisgrafiikka

Viralliset tilastot yltävät vasta vuoteen 2016.

– Viime vuoden aikana osaamisvaihtotase on mennyt vielä enemmän pakkaselle, Tieteentekijöiden liiton toiminnanjohtaja Johanna Moisio sanoo. Liitto on jo vuosia koonnut (siirryt toiseen palveluun) tietoja korkeakoulutettujen muuttoliikkeestä Tilastokeskukselta.

Moision mukaan Suomesta lähtee "hyvin korkeasti koulutettuja, erittäin päteviä tutkijoita".

– Tänne tulee kyllä väkeä, mutta vähemmän koulutettua kuin aikaisemmin.

Esimerkiksi vuonna 2016 ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneita lähti maasta liki 2 200, kun heitä samaan aikaan muutti maahan noin tuhat vähemmän.

"Kannuksia lähdetään hakemaan muualta"

Yritysmaailmaa edustavan Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja Juho Romakkaniemi vaati maanantaiaamuna Kova talous -haastattelussa, että työperäisen maahanmuuton esteet pitäisi purkaa. Työvoima on Romakkaniemen mukaan yritysten suurin huolenaihe ja erityisosaajien rekrytointia ulkomailta hidastaa suomalainen byrokratia.

Tieteentekijöiden liitossa ollaan samoilla linjoilla.

– Yhä useampi joutuu tutkijakoulutuksen jälkeen lähtemään Suomesta pois ja hakemaan kannuksia muualta. Pitäisi systemaattisesti kannustaa heitä jäämään ja pitää heistä kiinni, mutta nyt ei niin tehdä, Johanna Moisio sanoo.

Pellervon taloustutkimuksen ekonomistin mielestä ulkomaalaisia koulutettuja pitäisi houkutella ennen kaikkea huoltosuhteen heikkenemisen (siirryt toiseen palveluun) vuoksi.

– Palkoilla Suomi ei pysty kansainvälisesti kilpailemaan, mutta meidän pitäisikin brändätä itsemme muilla myönteisillä asioilla. Julkiset terveyspalvelut, laaja työterveyshuolto, perhevapaat sekä isälle että äidille... PTT:n Veera Holappa luettelee.

"Verotus on keskeinen asia"

Ulkomaalaisia tarvitaan poistamaan pullonkauloja, ekonomisti ja konsultti Roger Wessman sanoo; siis niihin ammatteihin, joihin Suomesta ei löydy tekijöitä. Tällaisten osaajien saaminen hyödyttäisi myös työllisyyttä.

– Jos yritys ei saa vaikkapa toimintansa kannalta olennaisia IT-koodareita, niin koko yrityksen kasvu hiipuu. Jos se taas saa kehittymisensä kannalta ratkaisevaa työvoimaa, niin silloin luodaan työpaikkoja myös suomalaisille. Kasvava yritys palkkaa myös muuta väkeä, vaikkapa kirjanpitäjiä.

Työllistävä vaikutus tulee siitäkin, että uudet työntekijät ostavat palveluita ja kuluttavat tavaroita eli jättävät tuloja Suomeen.

Wessmanin mielestä keskeinen kysymys huippuosaajien houkuttelussa on verotus.

– Jos puhutaan korkeapalkkaisista huippuasiantuntijoista, niin sosiaalietuudet eivät ole heille kovinkaan merkittävä asia. Verosäästöillään he voivat hyvin hankkia yksityisiä palveluita. Kun mennään alaspäin tuloskaalassa, niin silloin muut etuudet nousevat esiin.

"Joskus yritykset hakevat vain halvempaa työvoimaa ulkomailta"

Insinööriliitto ei varsinaisesti vastusta ulkomaalaisten osaajien tuloa Suomeen, mutta sen mielestä mitään erityisiä kannustimia heidän houkuttelemisekseen ei tarvita.

– Meillä on vielä työvoimareserviä työttömissä, korkeastikoulutetuissa ihmisissä. Jos tarvitaan sellaista erityisosaamista, jota Suomessa ei ole, niin kyllä yritykset osaavat rekrytoida ilman kannusteitakin, liiton neuvottelujohtaja Petteri Oksa sanoo.

Oksan mielestä viisumikäytännöissä pitäisi olla jopa nykyistä tarkempi. Hän muistuttaa, että aina yritykset eivät hae osaamista vaan halvempaa työvoimaa. Esimerkiksi Nokia jäi pari vuotta sitten kiinni halpatyövoiman käytöstä asiantuntijoina.

Aivovuotoa vai kansainvälistymistä - tutkijoita lähtee yhä enemmän Suomesta