Tästä on kyse Maatilat laajentavat toimintaansa, jotta tulot pysyisivät ennallaan.

Karjatiloilla laajentaminen tarkoittaa aina myös lisäpellon hankintaa.

Pellot hankitaan hyvissä ajoin ennen laajentamisesta ilmoittamista, jotta sen hinta ei nousisi.

Valmista peltoa ei ole tarpeeksi saatavilla, joten laajentavat tilat joutuvat myös raivaamaan kokonaan uutta peltoa.

Keskustelu turvemaiden kohtalosta maataloustuotannossa on myös käynnistynyt uudestaan.

Valtavan koneen 800 hevosvoimaa kurisevat tasaisesti, kun jyrsin silppuaa yli puolimetrisiä kuusenkantoja pikkurillinkokoisiksi palasiksi. Vielä hetki sitten tässä kasvoi metsä, koneen takana aukeaa nyt likimain kylvövalmis peltomaa.

Alueen omistaja vannottaa, että häntä ei saa mainita jutussa. Hänellä on suunnitelma. Lypsykarjatila laajenee jonkin ajan kuluttua, robotti tulee ja eläinmäärä kasvaa kolminkertaiseksi.

Ennen sitä on saatava lisää omaa peltoa, koska rehuntarve kasvaa ja eläinten lanta on saatava levitettyä entistä suuremmalle pinta-alalle. Suunnitelmista pitää kuitenkin olla hiljaa, koska järjellisen matkan päässä myytävän pellon hinta nousisi. Myyjät tietäisivät, että laajentajan on pakko ostaa.

Riku Leinosen mukaan tiloja laajennetaan taloudellisista syistä. Lucas Holm

Pro Agria Kainuun palvelupäällikkö Riku Leinonen vahvistaa laajentavien tilojen vaiteliaisuuden. Leinosen mukaan suuret tilat kehittyvät entistä suuremmiksi. Tilojen on laajennettava toimintaansa, jotta tulot säilyvät ennallaan.

– Maatalouden kustannukset ovat nousseet hyvin paljon. Jotta saavuttaisi entisen tulostason, täytyy olla entistä laajempaa toimintaa, sanoo Leinonen.

Entisenä pankkimiehenä Leinonen kertoo myös muita syitä pellon ostoon tai raivaamiseen.

– Peltoa käytetään lainojen vakuuksina ja vuokrapelto ei siihen tarkoitukseen kelpaa, koska toisen omistamaa peltoa ei voi myydä mahdollisen vakuusrealisoinnin yhteydessä.

Kun itse tekee, tulee hyvä

Valtavalla koneella ei ole nimeä. Ovessa lukee omistajan nimi, joka on samalla koneen rakentaja. Pekka Herajärvi rakensi alkuperäisen koneen melkein kymmenen vuotta sitten poikansa kanssa.

– Sillä on painoa lähes 30 tonnia ja työvälineet päälle. Konetta on paranneltu melkein joka vuosi, Herajärvi kertoo.

Ilmakuvassa pieneltä näyttävä jyrsinkone on todellisuudessa lähes kahdeksan metriä pitkä. Lucas Holm

Konetta kannattelee reilun metrin levyiset telat. Maata vasten pinta-alaa on lähes yhtä paljon kuin Helsinkiin rakennettavissa uusissa pikkuyksiöissä (siirryt toiseen palveluun) (Ilta-Sanomat), lähes 12 neliömetriä.

Koneella tehdään peltoa joka vuosi noin 300 hehtaaria ympäri Suomea. Vaatimattoman oloinen Herajärvi sanoo, että joinain vuosina on tehty enemmänkin.

Pekka Herajärven raivauskonetta käytetään ympäri Suomea.

Herajärvi sanoo, ettei kukaan raivaa peltoa huvikseen. Valmiin pellon hinta liikkuu noin 5000 euron kieppeillä, ennen kuin siitä saadaan ensimmäinen sato. Jyrsinnän lisäksi raivion eli uuden pellon vesi- ja ravinnetalous on laitettava kuntoon, jotta se tuottaa satoa.

Pro Agria Kainuun palvelupäällikön Riku Leinosen mukaan raivattua peltoa ei saa helposti maataloustukien piiriin, mutta raivioille on tarvetta.

– Raiviot tehdään akuuttiin tarpeeseen ja yleensä tilakeskuksen läheisyyteen tai muiden lohkojen laajennukseksi.

Kannattavuus katoaa helposti maantielle

Yleisimmin karjatila laajentaa robottiluokkaan tai lisää robottien määrää jopa neljään. Yhden robotin hankkimiseen tarvitaan noin 60 lehmää. Kun yhden lehmän vaatima peltoala on noin yksi hehtaari, lisäpellon tarve on tavallisesti huomattava.

Laajentaja joutuu hankkimaan lisäpeltoja suurelta alueelta, sieltä mistä saadaan joko ostettua tai vuokrattua. Se johtaa yhä pahenevaan pirstaloitumisongelmaan (siirryt toiseen palveluun) (Maanmittauslaitos). Se tarkoittaa, että peltolohkoja voi olla eri suunnilla kymmenien kilometrien päässä.

– Tulee lisää kustannuksia siitä, että kuljetetaan tarvikkeita, lantaa ja satoa paikasta toiseen. Kannattavuus palaa tien päälle hyvin äkkiä, sanoo Riku Leinonen.

Kun tilan laajentaja joutuu hankkimaan lisäpeltoa kauempaa, kustannukset kasvavat. Lucas Holm

Suomeksi sanottuna vaikka tilakoko jatkuvasti kasvaa, tilan suuruuteen perustuvat hyödyt valuvat siirtokustannuksina maantielle. Juuri tähän ongelmaan peltojen raivaamisella pyritään vastaamaan.

Vuosittain Suomessa raivataankin tuhansia hehtaareja uutta peltoa – viime vuonna valmistui noin 6500 hehtaaria. Suurin osa pelloista raivataan metsäpohjille. Tästä noin neljännes on raivattu eloperäiselle turvemaalle.

Tuleeko raivauskielto, miettii moni

Erityisesti pohjoisessa Suomessa peltoja on raivattu turvemaille – osin siksi, ettei muuta maata ole tarjolla. Vuonna 2015 Euroopan Unioni ehdotti niin sanottua ”ensimmäisen kynnön kieltoa” turvemaille, joka kuitenkaan ei toteutunut.Käytännössä se olisi tarkoittanut turvemaiden raivauskieltoa. Suurin perustelu oli, ettei unionitasolla voi tehdä eri maita hyvin epätasa-arvoisesti kohtelevia päätöksiä.

– Turvemaita on Suomen lisäksi Ruotsissa, Skotlannissa, Baltian maissa ja Saksassa. Sellaista vaatimusta ei voida toteuttaa, joka kohdistuu vain osaan jäsenmaista ja olisi aiheuttanut merkittäviä rajoituksia maataloustoiminnan harjoittamiselle, sanoo Maa- ja metsätalousministeriön neuvotteleva virkamies Pia Lehmusvuori.

Nyt keskustelu turvemaiden kohtalosta maataloustuotannossa on käynnistynyt uudestaan. Esimerkiksi kokoomuksen ympäristöohjelman (siirryt toiseen palveluun) (Maaseudun Tulevaisuus) luonnoksessa esitetään turvemaiden raivauskieltoa. Viljelymenetelmien käyttöön vaikuttavat myös uudet tiedot suoperäisen maan kasvihuonekaasupäästöistä.

Pellonteko on koneelle rajua työtä, eikä remonteilta voi välttyä. Lucas Holm

Mikäli turvemaiden raivauskielto tulisi voimaan, sen vaikutukset tuntuisivat nimenomaan Itä- ja Pohjois-Suomessa laajentavilla karjatiloilla.

Turvepeltoja on Suomessa noin 2,8 prosenttia koko turvealasta. Peltoalasta turvemaita on noin 10 prosenttia, joista jopa kolmannes Pohjois-Suomessa.

– On määrättyjä alueita Suomessa, missä on turvepeltoa melkein kaikki. Tilat ovat uskoneet hyvään huomiseen, rakentaneet uudet tuotantolaitokset ja laajentaneet. Rajoitukset ovat minun mielestäni niitä tiloja kohtaan väärin. Niiltä lakkautetaan elinkeino kokonaan, sanoo tiloja kiertänyt urakoitsija Pekka Herajärvi.

Viljelytoimenpiteiden kehittämisellä päästään parempaan lopputulokseen kuin ehdottomilla rajoituksilla. Pia Lehmusvuori

Pia Lehmusvuoren mukaan EU:n maatalouspolitiikan suunnasta päättävissä neuvotteluissa turvemaiden viljely on tullut esille uuden termin muodossa. Puhutaan ”Turvemaiden asianmukainen suojelu” –vaatimuksesta, mutta sen tarkempi sisältö on hyvinkin epäselvä.

– Mitä se käytännössä tarkoittaa, sitä ei vielä pysty sanomaan. Komissio ei ole ehdotuksensa sisällöstä kertonut tarkemmin.

Suomi on muutamien muiden maiden mukana halunnut tietää, miten turvemaa tässä yhteydessä määriteltäisiin mutta vastausta ei ole saatu.

– Mihin ne rajat laitettaisiin? Yhdellä lohkolla maalaji voi vaihdella, joten mikä sitten olisi se turvemaa, mitä tässä mahdollisesti tarkoitettaisiin, Lehmusvuori selittää.

Komissio esittää, mutta ei ole vielä kertonut

EU:n maatalouspolitiikan edellytys on, että jos vaaditaan jotain, sitä myös valvotaan. On kallista, jos joka lohkolta tulisi ottaa maanäytteitä valvontaa varten.

Maa- ja metsätalousministeriön neuvottelevan virkamiehen Pia Lehmusvuoren mukaan turvemaiden viljelyllä on myös haitallisia ilmastovaikutuksia ja viljelytavoilla niihin voidaan vaikuttaa. Ilmastotavoitteet ovat vahvasti mukana EU:n uuden maatalouspolitiikan valmistelussa.

– Viljelytoimenpiteiden kehittämisellä päästään parempaan lopputulokseen kuin ehdottomilla rajoituksilla. Silloin voitaisiin korvata maatalouden ympäristökorvauksen kautta viljelijälle kustannukset, mitä niistä aiheutuu.

Turvemaiden viljelyllä on myös haitallisia ilmastovaikutuksia. Lucas Holm

Kysymykseen, uskaltaako tilansa tulevaisuutta ajatteleva viljelijä aloittaa uuden pellon raivauksen turvemaalle,Lehmusvuori vastaa kieli keskellä suuta.

– En voi sanoa asiaan mitään. Esityksessä ei puhuta raivauskiellosta, mutta se on auki, mitä ehdotus uudesta vaatimuksesta tarkoittaa.

Avoinna on myös se, valmistuvatko uuden maatalouspolitiikan suuntaviivat ajoissa, niin että uusi ohjelmakausi voisi alkaa vuoden 2021 alussa.

– Laajasti esitetään arvailuja siitä, että valmista ei vielä ensi vuonna tule. Se tarkoittaisi siirtymäaikaa nykyiselle kaudelle.