Diakoniajohtaja Matti Helinin mukaan nykyinen järjestelmä on syypää siihen, että ruoka-apua saavat myös sellaiset, jotka eivät sitä todellisuudessa tarvitse.

Sosiaalialan edunvalvonta- ja ammattilehti Talentian mukaan apua tarvitsemattomista jonottajista pyritään hankkiutumaan Helsingissä eroon lopettamalla ruoan jakaminen anonyymisti. Ruokakasseja aiotaan jakaa jatkossakin, mutta tarvitsijat aiotaan rekisteröidä.

– Tässä on kyse avuntarpeen tunnistamisesta. Tämä ei ole mikään uusi asia. Esimerkiksi Tampereella on toiminut 10 vuotta järjestelmä nimeltä RuokaNysse, jossa vastaavanlainen systeemi on ollut käytössä, diakoniajohtaja Matti Helin Diakonissalaitokselta selvittää Taloussanomille.

Helsingissä tilanne on ollut toinen.

– Kuka tahansa on voinut mennä leipäjonoon tuloista riippumatta. Avun tarvetta ei ole millään tavalla selvitetty, että onko sitä olemassa. Käytännössä Helsingissä on pystynyt kuutena päivänä viikossa hankkimaan itselleen ilmaiset ruokatarvikkeet halutessaan, Helin sanoo.

Talentia-lehdelle Helin puhuu hyvätuloisista ja ammattijonottajista. Helinin mukaan tiedetään, että kaikki ruokajonoissa jonottajat eivät ruoka-apua tarvitse.

– Tällaista ilmiötä on, koska järjestelmä mahdollistaa sen, hän sanoo.

Helinin mukaan viestiä hyvätuloisista jonottajista on tullut järjestöiltä, jotka ruokajakoja järjestävät.

– Yleensä ajatellaan, että kaikki ruoka-avun saajat ovat köyhiä ja suurin osa heistä onkin. Asiakaskuntaa on tutkittu. Mutta lisäksi siellä on muunkinlaista väkeä ja erilaista elämänhallintaan liittyvää ongelmaa. Jostain syystä he ovat sitten tulleet leipäjonoihin.

– Sitten on niitä, jotka vain käyttävät järjestelmää hyväkseen. Ruokakassin arvo on 20–30 euroa. Kyllähän siinä säästää, jos haluaa sitten käyttää rahansa johonkin muuhun tarkoitukseen, Helin jatkaa.

Rekisteröinnille myös muita perusteita

Lisäksi Helinin mukaan rekisteröintiä tai asiakkuuden tunnistamista tarvitaan, koska ruoka-apua halutaan kehittää. Kehitystyössä ovat mukana kaupungin ja Diakonissalaitoksen lisäksi Helsingin seurakuntayhtymä ja ruokaa jakavat toimijat.

– Tähän asti on jaettu pelkästään elintarvikkeita. Nyt järjestöiltä on tullut viestiä, että kauppojen lahjoitukset ovat vähentyneet, koska ne ovat pystyneet vähentämään hävikkiään alennuksilla.

Ruoka-avussa käyttämättä ovat jääneet kokonaan lounasravintoloilta ylijääneet valmiit ruoat, joita pääkaupunkiseudulla tuotetaan paljon. Tilanteen korjaamiseksi ruoka-avun asiakkuuden rekisteröinti toimisi Helinin mukaan hyvin.

– Tässä ei ole haluttu lähteä yhteisruokailuihin, vaan on haluttu luoda sellaista järjestelmää, joka voisi olla kenen tahansa käytettävissä. Helsingissä on jo muutamia hävikkiravintoloita. Esimerkiksi sellaisessa ruoka-avun asiakkaat voisivat saada lounaansa ilmaiseksi, Helin kertoo.

Kolmas rekisteröintiä tai asiakkuuden tunnistamista puoltava seikka on Helinin mukaan se, että samalla voidaan varmistaa, onko ruoka-avun tarvitsija kaikkien niiden palvelujen piirissä, joihin hän on oikeutettu.

– Se on tärkeää. Kaikki haluavat, että ruoka-avun asiakkuus jää lyhytaikaiseksi. Sitä edistää parhaiten se, että on kaikkien niiden yhteiskunnan palveluiden piirissä, joihin on oikeutettu.

Perinteinen ruokakassien jako jatkuu Helinin mukaan Helsingissä uuden mallin rinnalla. Jonotussysteemistä aiotaan luopua ensi vuonna kokonaan ja ruokakassit jaetaan apua tarvitseville muulla tavoin.

– Ihmisten elämäntilanteet ovat erilaisia. Esimerkiksi perheet tekevät ruoan mieluummin itse, sitten yksin asuvat voivat mielellään haluta johonkin yhteiseen paikkaan ruokailemaan, hän kertoo.