Toimeentulotuki kasautuu yhä voimakkaammin vieraskielisille – Espoossa osuus nousi 40 prosenttiin

Vieraskielisten osuus perustoimeentulotuen saajista on pääkaupunkiseudulla kasvanut. Korkein osuus on Espoossa. Johanna Erjonsalo

Kai Jauhiainen

Pääkaupunkiseudulla toimeentulo- ja asumistukipäätöksistä huomattavan suuri osa tehdään muille kuin suomea tai ruotsia äidinkielenään puhuville.

Korkein osuus on Espoossa, mutta myös Helsingissä ja Vantaalla vieraskieliset ovat yliedustettuina toimeentulotukiasiakkaissa, kertovat Kelan tuoreet tilastot.

Espoossa ja Kauniaisissa oli viime vuonna Kelan mukaan 17 638 toimeentuloasiakasta, joista 38,9 prosenttia puhui äidinkielenään jotain muuta kuin suomea tai ruotsia. Vantaalla vastaava luku oli 35,9 prosenttia yhteensä 18722 asiakkaasta ja Helsingissä 31,3 prosenttia yhteensä 54 033 asiakkaasta.

Koko pääkaupunkiseudun toimeentulotukiasiakkaista 33,7 prosenttia oli vieraskielisiä.

Luvut ovat huomattavan korkeita, sillä espoolaisista ja helsinkiläisistä on vieraskielisiä 13,5 prosenttia ja vantaalaisista 14,4 prosenttia.

Vieraskielisten osuus toimeentulotuen saajista on myös kasvanut nopeasti. Vuonna 2010 heidän osuutensa Helsingin toimeentulotukiasiakkaista oli 27 prosenttia.

Toimeentulotukipäätösten määrässä vieraskielisten yliedustus näkyy jonkin verran voimakkaampana. Espoossa ja Kauniaisissa se oli viime vuonna 43 prosenttia, Helsingissä 34,6 ja Vantaalla 38,7 prosenttia.

Suurimmat vieraskielisten ryhmät toimeentulotukipäätöksissä ovat Kelan tilastojen mukaan venäjän-, arabian-, somalin- ja vironkieliset.

Vertailua hankaloittaa kuitenkin se, että vieraskielisistä toimeentuloasiakkaista yli 10 prosentin äidinkieltä ei ole tilastoitu.

Vieraskielisten osuus korostuu myös viime vuoden asumistukipäätöksissä, mutta loivempana kuin toimeentulotuessa.

Koko pääkaupunkiseudulla asumistukiasiakkaista 26,2 prosenttia puhui äidinkielenään muuta kuin suomea ja ruotsia. Helsingissä luku oli 24,3 prosenttia, Vantaalla 30,3 prosenttia ja Espoossa 28,5 prosenttia.

Vieraskielisten määrä kasvaa nopeasti pääkaupunkiseudulla, ja esimerkiksi Espoossa ennustetaan 26 prosentin puhuvan vuonna 2030 äidinkielenään muuta kuin suomea ja ruotsia.

Koko Suomessa vieraskielisiä on nyt 6,6 prosenttia. Kelan tilastojen mukaan viime vuonna koko maassa toimeentulotukiasiakkaista oli muita kuin suomen- tai ruotsinkielisiä 18,7 prosenttia. Asumistukiasiakkaista vieraskielisiä oli 13,3 prosenttia.

Kelan maksamaa perustoimeentulotukea sai loka–joulukuussa Helsingissä keskimäärin 39 000, Vantaalla 15 000 ja Espoossa 14 100 henkilöä kuukaudessa.

Lisäksi kaupunkien maksamaa täydentävää tai ehkäisevää toimeentulotukea sai Helsingissä keskimäärin 9 400 ja Espoossa 2 900 ja Vantaalla 2600 asiakasta.

Helsingin kaupungin maahanmuutto- ja työllisyysasioiden päällikkö Ilkka Haahtela muistuttaa, että muualle Suomeen sijoittuneet maahanmuuttajat muuttavat hyvin yleisesti pääkaupunkiseudulle.

–He muuttavat tänne muutaman vuoden viiveellä, koska heillä on täällä omat verkostonsa, sanoo Haahtela.

Maahanmuutajat eivät ole Haahtelan mukaan työmarkkinoilla homogeeninen ryhmä.

– Osalla on hyvin puutteellinen koulutus ja työkokemus. Osalla on todella hyvä koulutus ja valmiudet. Kolmasosa uusista yrityksistä on maahanmuuttajien perustamia.

Tilastoissa aukkoja Toimeentulotukipäätöksen saaneista tilastoidaan äidinkieli, mutta tilastoissa on hämmästyttävän isoja aukkoja. Viime vuonna pääkaupunkiseudulla oli 90 343 toimeentulotukiasiakasta, joista 30 356 puhui äidinkielenään muuta kuin suomea tai ruotsia. Heistä 9 417 kohdalla ei tilastoissa ole kuitenkaan tarkkaa tietoa äidinkielestä. Lisäksi 3 706 kohdalla äidinkieli on tiedossa, mutta sitä ei olla silti tilastoitu erikseen. Jopa esimerkiksi saksankieliset luetaan luokkaan "muut kielet". Suurimmat ulkomaalaisryhmät ovat pääkaupunkiseudulla venäläiset, arabit, virolaiset ja somalit.