Koulujen lakkauttamiset ovat lisänneet kiistoja koulukyytien järjestämisestä. Alakouluikäisen lapsen kyyteihin saa kulua jopa kaksi ja puoli tuntia.

Kouluverkon harveneminen haja-asutusalueilla aiheuttaa katkeria kiistoja koulukyytien järjestämisestä. Vaikka naapurikunnan tai -kylän koululle ei olisi hirveästi matkaa, kyytiin voi kulua pitkä aika, kun lapsia poimitaan eri puolilta paikkakuntaa. Lain mukaan alakouluikäisen lapsen koulumatkoihin saa kulua päivässä kaikkiaan 2,5 tuntia.

– Lakia aikanaan säädettäessä 2,5 tunnin rajan taustalla oli se, ettei Lapin kaltaisilla hyvin harvaan asutuilla alueilla olisi jouduttu perustamaan kouluja muutamaa oppilasta varten, sanoo Itä-Suomen aluehallintoviraston opetustoimen ylitarkastaja Kari Lehtola, joka on vuosien varrella kritisoinut koulujen lakkauttamisia.

Lehtolan mukaan on kuitenkin käynyt niin, että 2,5 tunnin kestoa on alakouluissa alettu monin paikoin pitää koulukyytien normina. Hallinto-oikeudetkin ovat perustaneet koulukyytejä koskevat ratkaisunsa 2,5 tunnin ylärajaan.

– Lain kirjainta noudatetaan mutta henkeä ei. Pitää muistaa, että laissa esi- ja perusopetus määritellään lähipalveluksi, Lehtola sanoo.

Vanhempien mitta täynnä

Mikkelin Rahulan koulussa joukko vanhempia aikoo kannella lasten koulukyydeistä aluehallintovirastoon. Tyytymättömyyttä herättää paitsi matkoihin kuluva aika myös turvallisuus, joka vanhempien mielestä ei ole hyvällä tolalla.

– 2,5 tunnin pitäisi olla poikkeustilanteen maksimi, mutta Mikkelissä se on muodostunut yleiseksi käytännöksi, katsoo Rahulan koulun neuvottelukunnan puheenjohtaja Juha Anttonen.

Anttosen mukaan tilanne on jatkunut samankaltaisena vuosien ajan. Erityisen hankala tilanne on Anttosen mukaan niillä lapsilla, jotka matkaavat Rahulan kylästä naapurikylän esikouluun Sairilaan.

– Esikoululaisten ryhmä saatetaan laittaa odottamaan kyydinvaihtoa valvomatta johonkin metsätaipaleelle risteykseen ison tien laitaan. Sellainen kyydinodotus ei ole turvallista.

Jos aluehallintovirasto päätyy sille kannalle, että koulukyytejä ei ole järjestetty asianmukaisella tavalla, se voi antaa asiasta varoituksen.

– Varoitus ei kuitenkaan ole velvoittava, eli välttämättä sillä ei ole kovin paljon seurauksia, Kari Lehtola sanoo.

"Kyydit järjestetään lain puitteissa"

Mikkelin kasvatus- ja opetusjohtaja Seija Manninen korostaa, että koulukyydit järjestetään lain puitteissa siten, kuin kasvatus- ja opetuslautakunnan hyväksymässä koulukuljetusoppaassa on ohjeistettu.

– 2,5 tuntia on perusopetuslain mukaan se ehdoton maksimi, joka alle 13-vuotiaalla saa päivässä koulumatkoihin kulua, ja tämän lain puitteissa me koulukyydit järjestämme.

Mikkelissä koulukyytejä järjestävästä Kyytineuvosta kuitenkin kiistetään vanhempien väitteet siitä, että lapset joutuisivat odottamaan kyydinvaihtoa valvomattomissa olosuhteissa.

– Kukaan Rahulasta Sairilaan esiopetukseen matkaavista kuljetusoppilaista ei joudu tällä hetkellä vaihtamaan autoa, toteaa logistiikkapäällikkö Päivi Toivari.

– Koulumatkan kestoa ajallisesti emme voi vielä tässä vaiheessa tarkastaa, koska koulukuljetusreitit ja -aikataulut tarkentuvat ensimmäisten kouluviikkojen aikana. Tällöin myös mahdollisiin epäkohtiin tehdään korjauksia.

Seija Mannisen mukaan läheskään kaikilla kyyditettävillä lapsilla koulumatka ei kuitenkaan kestä Mikkelissä 2,5 tuntia, ja tavoitteena on, että matkat olisivat mahdollisimman sujuvia ja turvallisia.

– Kyllä me parhaamme teemme. Ei kukaan tieten tahtoen halua lapsille pitkää koulumatkaa, Manninen sanoo.