Oulussa pitkän vankeustuomion tyttärensä hyväksikäytöstä saanut mies toimi aiemmin Oulun käräjäoikeuden lautamiehenä.

Mies pyysi Suomessa tulkkipalvelua omaan oikeudenkäyntiinsä.

Oulun käräjäoikeudessa miestä avusti ranskan kielen tulkki.

Lautamieheksi pääsyn edellytys on Suomen kansalaisuus ja kansalaisuuden vaatimuksena hyvä suomen kielen taito.

Tytärtään hyväksikäyttänyt Seydou Kouanda tuomittiin keskiviikkona törkeästä lapsen hyväksikäytöstä kahdeksaksi vuodeksi vankeuteen. MARKKU RUOTTINEN

Oulussa insestistä tuomittu Seydou Kouanda asui pitkään Suomessa ja toimi luottamustehtävissä, muun muassa Oulun käräjäoikeuden lautamiehenä eli maallikkotuomarina, useiden vuosien ajan 2000-luvulla. Hän oli myös SDP:n kunnallisvaaliehdokas vuonna 2004.

Oikeudenkäyntiin Oulun käräjäoikeuteen lokakuussa 2016 mies kuitenkin katsoi tarvitsevansa tulkkipalveluja. Oikeudessa miestä avusti ranskan kielen tulkki.

Pakkokeinolaissa on pykälä, jonka mukaan rikoksesta epäillyllä pitää olla oikeus oikeudessa käyttää kieltä, jota hän parhaiten osaa.

- Henkilölle, joka on saanut Suomen kansalaisuuden, ei välttämättä kuitenkaan voida pitää tulkkipalvelua itsestään selvyytenä, varsinkaan näin poikkeuksellisessa tapauksessa, sanoo hallitusneuvos Heikki Liljeroos Oikeusministeriöstä.

- Tulkin käyttäminen kyllä kuulostaa poikkeukselliselta. Mutta jos laki näin sanoo, niin silloin sitä pitää noudattaa, ja hän on tätä lakia käyttänyt hyväkseen. Kyllä kai se oikeuskäsittely olisi voitu käsitellä myös suomeksi, mutta en lähde ottamaan kantaa, onko tuomioistuimen kanta tulkin käyttöön ollut oikea tai väärä.

Liljeroosin mukaan lautamiehenä eli maallikkotuomarina ei voi olla minkään muun maan kansalainen kuin Suomen.

- Jo kansalaisuusvaatimuksissa vaaditaan hyvää suomen kielen taitoa, ennen kuin pääsee vastuunalaisiin tehtäviin ja pystyy käsittelemään niitä asioita, joita esimerkiksi käräjilllä esille tulee, Liljeroos toteaa.

Oulun käräjäoikeudessa jutun pääkäsittelyn puheenjohtajana toiminut käräjätuomari Liisa Männikkö kertoo, että tulkkipalvelut oli tilattu ennakkoon miehen pakkokeino-oikeudenkäyntiin, jossa hänen vangitsemisestaan päätettiin.

- Silloin kun hänet on Norjasta toimitettu Suomeen, niin siinä istunnossa on käytetty tulkkia. Tulkkipalvelu oli tilattu ennakkoon myös varsinaiseen käräjäoikeuden istuntoon pakkokeino-osaston puolelta, kertoo Männikkö.

Oulun käräjäoikeuden käräjätuomari Anneli Jaakola painottaa, että jos tulkki pyydetään, niin silloin tulkki toimitetaan.

- Pakkokeinokäsittelyssä on käytetty tulkkia siitä syystä, että meille tuli ennakkotietona, että tarvitaan tulkki ja jos meille tällainen ilmoitus tulee, niin silloin me tilaamme tulkin ja sillä selvä.

Tuomitun miehen puolustusasianajajan Kari Eriksonin mukaan mies osaa suomen kieltä, mutta ei täydellisesti.

- Hän on asunut kymmenen vuotta sitten Suomessa. Hän ymmärtää suomea, mutta ei osaa tuottaa suomen kieltä, sanoo Erikson.

Samaa tulkkia käytettiin myös varsinaisessa oikeudenkäynnissä 26.10., jossa isä tuomittiin kahdeksan vuoden ehdottomaan vankeuteen tyttärensä hyväksikäytöstä.