Ensimmäisenä adventtina vuonna 2000 kirkossa aloitettiin mittavien uudistusten sarja. Palveluskirjat pantiin vaihtoon ja jumalanpalveluksia alettiin toteuttaa monimuotoisemmin. Kävijäämäärät ovat jatkaneet hidasta laskuaan.

Jumalanpalvelusuudistuksen tärkein tavoite oli saada seurakuntalaiset taas käymään kirkossa. Siltä osin uudistus meni mönkään.

- Tavoitteeksi asetettiin kävijämäärien nousu, ja siinä mielessä emme onnistuneet, täytyyhän se myöntää. Lasku on ollut hyvin maltillista, mutta jumalanpalvelusten kävijämäärä on ollut tosi alhainen suhteutettuna seurakuntien jäsenmäärään, sanoo jumalanpalveluskouluttaja Osmo Vatanen.

Vain 2 - 3 prosenttia seurakuntalaisista käy kirkossa säännöllisesti, ja väki on vähentynyt hitaasti melkein koko 2000-luvun ajan. Kävijöitä tilaisuutta kohti on ollut vähemmän niin sunnuntain pääjumalanpalveluksessa kuin muissakin jumalanpalveluksissa ja messuissa. Viime vuonna yhteen jumalanpalvelukseen osallistui keskimäärin 95 ihmistä, kymmenen vähemmän kuin vuonna 2005.

Kukin omassa porukassaan

Kirkon sisällä pohditaan nyt, pitäisikö jumalanpalveluksia kehittää entistä yksilöllisempään suuntaan pop- ja sateenkaarimessujen tapaan, vai pitäisikö satsata kirkkokansan yhteen kokoavaan perinteiseen sunnuntaijumalanpalvelukseen.

- Se on kirkon olemuksen kannalta tosi olennainen kysymys. Vanhastaan on ajateltu, että seurakunta tulee seurakunnaksi kokoontuessaan sunnuntaiaamuna yhteiseen jumalanpalvelukseen, Vatanen sanoo.

Mahtuvatko sateenkaarimessun kävijät samaan kirkkosaliin suviseuralaisten konservatiivien kanssa? Jumalanpalveluskouluttaja Osmo Vatanen pelkää, että kirkko alkaa revetä saumoistaan, jos kansa totutetaan vain omalle porukalle räätälöityihin tilaisuuksiin.

- Monenlaisten jumalanpalvelusyhteisöiden kehittyminen kirkon sisällä ei välttämättä ole ihan myönteistä kehitystä.

Mallia herätysliikkeistä

Perinteiset herätysliikkeet ovat 1800-luvulta asti viettäneet omia seurojaan, joissa ovat painottuneet kunkin liikkeen omat opilliset korostukset. Eri liikkeisiin kuuluvat ovat kuitenkin kokoontuneet sunnuntaisin kirkkoon yhtenä seurakuntana.

- Pitäisin tärkeänä, että tänä päivänä tilanne olisi samankaltainen. Että voitaisiin kokoontua omilla joukoilla, mutta tultaisiin silti myös yhteiseen jumalanpalvelukseen ja arvostettaisiin sitä, Vatanen pohtii.

Vaikka kirkonpenkissä on muulloin tyhjää tilaa, joulujumalanpalvelukset ovat säilyttäneet suosionsa. Kirkon tiedotuskeskuksen mukaan tänäkin vuonna arviolta yli puoli miljoonaa suomalaista kerääntyi talvilaitumiltaan jouluaaton ja joulupäivän jumalanpalveluksiin.

Lähteet: YLE Uutiset / Tuukka Lukinmaa