Syyttäjät vaativat Aarnion taloa valtiolle

Jari Aarnio ja hänen asianajajansa Riitta Leppiniemi istuivat tiistaina käräjäoikeuden ensimmäisessä rivissä, kun loppulausuntopäivät alkoivat. Tuomari antoi oikeussalissa kuvausluvan monen kuukauden tauon jälkeen. Lehtikuva

Asta Tenhunen

Syyttäjien mukaan Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio rikastui kuin huumekauppias.

Tiistaina Helsingin käräjäoikeudessa kuullaan syyttäjien loppulausunto Aarnion pääoikeudenkäynnistä. Hänen puolustuksensa vastaa siihen myöhemmin tällä viikolla.

- Aarnio on rikastunut sillä tavoin kuin laajamittaista huumekauppaa käyvä henkilö rikastuisi, syyttäjä Mikko Männikkö kuvaili.

- Aarniolla on ollut käytössään selvittämätöntä verovalvonnan ulkopuolista käteistä rahaa noin 520 000 euroa.

Syyttäjät ilmoittivat vaativansa siksi Aarnion perheen rakenteilla ollutta taloa Porvoosta tuomittavaksi valtiolle.

- Tuomitaan kiinteistö laajennettuna hyötynä valtiolle, syyttäjä esitti.

Esitutkinnan aikana ilmeni, että Aarniolla oli ollut mittavaa käteisen rahan käyttöä esimerkiksi juuri talon rakennustarvikehankintoihin.

Syyttäjien mukaan koko prosessin aikana ei kuultu asiallista vastausta, mistä käteistä rahaa tuli.

- Kuulimme vain aika ankeita selityksiä, Männikkö sanoi.

Lopulta Aarnio selitti saaneensa mittavan käteisrahasumman edesmenneeltä yrittäjältä, joka oli mukana hämärissä bisneksissä.

Aarnio kertoi tehneensä liikemiehelle turvallisuuskonsultointia ja muita palveluksia ilman palkkaa, kunnes mies yllättäen maksoikin ison summan rahaa hänelle korvauksena vaivasta.

Aarnion ystävä, entinen suojelupoliisin mies, vahvisti kertomusta osin.

Syyttäjät arvostelivat Supon miehen luotettavuutta voimakkaasti.

- En nyt tässä ala väittämään ketään valehtelijaksi, mutta tähän liittyy niin paljon epävarmuustekijöitä, ettei tuomioistuin saa ratkaista tätä X:n kertomuksen perusteella, Männikkö sanoi.

Syyttäjien mukaan Aarnion kertomus liikemiehestä oli epäuskottava kertomuksen syntyhistorian ja -ajankohdan perusteella.

- Ensin työntekijä ilman palkkaa ja sitten aivan yhtäkkiä satumainen palkkio!

Syyttäjien mukaan myös Aarnion Porvoon tontila löytynyt käteisen rahan kätkö tukee käsitystä rahojen liittymisestä huumekauppaan.

Aarnion mukaan pihalle haudatusta sangosta löytyneet noin 64 000 euroa olivat lavastus.

- Lavastusväite on epäuskottava, syyttäjät arvioivat loppulausunnossaan.

- Se oli ammattimiehen kätkö, joka ei ole koirilla löydettävissä. Kätkö ei viittaa lavastukseen, sillä kätkö oli tehty niin, ettei sitä ollut tarkoitettu löydettäväksi.

Syyttäjät uskoivat, että Aarniolla oli tai on käteistä rahaa jemmassa.

- Olisi uskomaton sattuma, että kiinteistön rakentamiseen tarkoitetut varat olisivat loppuneet juuri, kun tutkinta alkoi.

- Kätkön rahat ovat Aarnion. Se sopii hänen käteisen rahan käyttöönsä ja tukee käsitystä, että Aarnio on syyllistynyt huumekauppaan, syyttäjät arvioivat.

Aarnion puolustus tulee kyseenalaistamaan tätä voimakkaasti omassa puheenvuorossaan.

Aarnion tontilta löytyneistä seteleistä ei löytynyt Aarnion jälkiä.

Sen sijaan seteleistä löytyneet sormenjäljet liittyivät kaikki poliisin tuntemiin rikollisiin. Tosin poliisin rekistereissä ei juuri olekaan sormenjälkiä muilta.

Keskusrikospoliisin mukaan seitsemästä miehestä viidellä oli yhteys Suomessa toimiviin rikollisjärjestöihin. Osalla yhteys perustui kuitenkin yhteisiin rikostapauksiin, ei jengin jäsenyyteen.

Poliisin mukaan tiettävästi vain yksi sormenjälkiä seteleihin jättäneistä miehistä oli United Brotherhoodin jäsen.

Seitsemästä miehestä viisi liittyi huumausainerikoksiin, useimmiten törkeisiin tekoihin.