IL-erikoishaastattelussa tasavallan presidentti Sauli Niinistö kertoo keinot, joiden avulla Suomi selviää suurvaltamahtiaan kasvattavan Venäjän kanssa.

Putin saapui Presidentinlinnaan 21. elokuuta 2019: Hymyily, kättely ja poseeraus Niinistön kanssa meinasi unohtua

Räntäsade tiivistyy pisaroiksi Mäntyniemen ikkunoihin. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö katsoo ulos ja pohtii surkeaa säätä. Hän on vastikään palannut Israelista, jonne 40 maan johtajat kokoontuivat holokaustin muistotilaisuuteen.

Tänään ei kuitenkaan puhuta kasvavasta antisemitismistä tai ilmastonmuutoksesta, vaan Suomen asemasta suurvaltojen — etenkin Venäjän — puristuksessa.

Holokaustin muistotilaisuuteen osallistui myös Venäjän presidentti Vladimir Putin, joka saapui juhlatilaisuuteen myöhässä, kun kaikki muut valtionpäämiehet olivat jo paikalla. Putinin saapuminen myös kuulutettiin kesken virallisen ohjelman, mikä on poikkeuksellista.

Suomella ja Yhdysvalloilla on yhteisen julkilausuman mukaan ”poikkeuksellisen vahva kahdenvälinen turvallisuusyhteistyö”. Riitta Heiskanen

Niinistön mukaan tapaus ei ole muutoin merkittävä, mutta se kertoo siitä, että ”Putin havaittiin myös Jerusalemissa”. Samalla se kertoo Venäjän kasvaneesta suurvaltaroolista maailmalla - viime aikoina erityisesti Lähi-idässä.

–Venäjän tehokkuus tuoda itseään esille on ollut merkittävää. Niin pienellä panoksella niin paljon näkyvyyttä. Venäjä ei ole massiivisesti mukana kovinkaan monessa, mutta mukana kuitenkin kaikessa, siis suhteellisen pienellä panostuksella suhteellisen merkittävä asema ja näkyvyys, Niinistö sanoo.

Putin ehdotti Jerusalemissa yhteistä huippukokousta maailman johtaville ydinasevaltioille Yhdysvalloille, Kiinalle, Ranskalle ja Britannialle. Tämäkin toimi sementoi Venäjän vahvistuvaa suurvalta-asemaa.

Vaativa naapuri

Venäjän presidentti Vladimir Putin on kysynyt suoraan presidentti Niinistöltä, miksi Suomi toimii niin aktiivisesti läntisten kumppanien kanssa sotaharjoituksissa ja muussa. ALEXEI DRUZHININ / SPUTNIK / KREMLIN / POOL, EPA/AOP

Suurvalta-Venäjä on myös jatkuva haaste Suomelle. Presidentti Niinistön johdolla tähän on vastattu monin tavoin, muun muassa syventämällä läntistä puolustusyhteistyötä ja ampumalla alas vääriä väitteitä esimerkiksi tie- tai lapsikiistoihin liittyen.

–Esitin toivomuksen kullekin ministerille, että kehittäkää erilaisia fiktiivisiä tilanteita ministeriönne toimialassa, joissa voidaan törmätä tahattomiinkin ongelmatilanteisiin, Niinistö kertoo toimistaan taannoisten lapsikiistojen aikaan.

–Olen toivonut, että osattaisiin käyttää vähän mielikuvitusta, että mitä kaikkea voi sattua. Tämän tapaisia valmiuksia on hyvä olla, Niinistö sanoo.

Vuosien 2015 - 2016 maahanmuuttokriisin yhteydessä, kun Venäjältä alkoi tulla turvapaikanhakijoita Pohjois-Suomeen, tilanne ratkaistiin sillä, että Suomi teki puolen vuoden mittaisen poikkeuksellisen rajasopimuksen Venäjän kanssa.

Ulospäin Venäjän toiminta näytti siltä, että se pystyi hajottamaan ja hallitsemaan. Niinistö ei kuitenkaan pidä Suomen tekemää sopimusta minään Venäjän lepyttelynä.

–Emme me lepytelleet ketään.

Presidentti haluaa myös oikoa vääriä käsityksiä turvapaikkahakutilanteen tiimoilta.

–Ensinnäkin, se oli aika tuskallinen tilanne joka aamu katsoa, että paljonko eilen tuli.

Kriisin aikana Niinistö oli yhteydessä myös Eurooppaan, joka jätti asian hoidon Suomen vastuulle.

–Jälkeenpäin on kritisoitu, että tämä olisi pitänyt jättää EU:n asiaksi. Mutta kun vastaus sieltä oli, että yrittäkää nyt ihmeessä hoitaa itse, niin tee siinä sitten jotain. Jos se olisi jäänyt Euroopan Unionin asiaksi, niin ai ai, siinä olisi mennyt aikaa.

Niinistö kiistää myös sen, että Suomi olisi suostunut sopimuksen tiimoilta Venäjän sanelemiin ehtoihin.

–Se on minulle täysin vieras ajatus, sillä valitsimme nimenomaan itse, mikä se ratkaisu on.

Jälkikäteen on myös spekuloitu, että Venäjä halusi toimillaan näpäyttää Suomea ja EU:ta järjestämällä kaaoksen ja korjaamalla sen.

–Muistaakseni (Venäjän ulkoministeri) Sergei Lavrov totesi jälkeenpäin, että me teimme tässä ilmaiseksi saman, mistä EU maksaa Turkille kuusi miljardia, Niinistö sanoo.

Onko teille syntynyt tämän jälkeen ajatusta, että tämä voisi toistua?

–Nythän yksi suurimpia keskustelunaiheita on se, että aiheuttaako ilmastonmuutos esimerkiksi maailmanlaajuisia muuttoliikkeitä. Tietysti se on aina otettava huomioon.

Niinistön linja

Presidentti Sauli Niinistön mukaan Venäjän tehokkuus tuoda itseään esille, on ollut viime aikoina merkittävää. Riitta Heiskanen

Sotilaallisessa varautumisessa Suomi on Sauli Niinistön johdolla kulkenut länsisuhteiden syventämisessä niin pitkälle kuin on mahdollista ilman varsinaista Nato-jäsenyyttä.

Kun Niinistö tapasi presidentti Donald Trumpin Washingtonissa viime lokakuussa, kirjattiin tapaamisen yhteydessä yhteinen julkilausuma, jonka mukaan Suomella ja Yhdysvalloilla on ”poikkeuksellisen vahva kahdenvälinen turvallisuusyhteistyö”.

Presidentin mukaan yhteistyön juuret ovat peräisin Hornetien hankinnasta 1990-luvulla.

–Sen jälkeen on tehty muitakin asehankintoja ja osallistuttu yhteisiin harjoituksiin.

Hornetit korvaavien uusien hävittäjien hankinnassa otetaan sotilasteknisten näkökohtien lisäksi huomioon myös turvallisuuspoliittinen ulottuvuus. On sanottu, että hävittäjävalinta paljastaa sen, hakeeko Suomi yhteyttä jatkossa Yhdysvaltoihin, Ruotsiin, vai Nato-perheeseen.

Presidentin mukaan turvallisuuspoliittinen ajattelu ei voi olla hävittäjähankinnoissa määräävä tekijä.

–Me haemme omiin tarkoituksiimme parhaiten soveltuvaa vaihtoehtoa.

Presidentti Sauli Niinistön Nato-kanta on se, että Suomen ei pidä näissä olosuhteissa mennä Natoon. Riitta Heiskanen

Kumppanina Ruotsi

Suomen kanssa samaa Nato-lähentymisen polkua on kulkenut myös länsinaapurimme Ruotsi. Molemmat maat ovat Naton erityisiä kumppaneita, ja tehneet myös kahdenväliset yhteistyöasiakirjat Naton suurimpien maiden, Yhdysvaltojen ja Britannian kanssa.

Dagens Nyheterin turvallisuuspolitiikan toimittajan Mikael Holmströmin mukaan Ruotsi on myös saanut USA:lta kahdenväliset turvatakuut. Eli jos Ruotsi joutuisi pulaan Venäjän kanssa, Yhdysvallat tulisi avuksi (DN 26.5.2017).

Aiempi Trumpin puolustusministeri James Mattis on niin ikään vakuuttanut, että Yhdysvallat tulee puolustamaan Ruotsia, jos Venäjä sitä uhkaa.

Niinistö ei vastaa suoraan, onko Suomella vastaavat turvatakuut, mutta muilta osin Suomi ja Ruotsi ovat presidentin mukaan kaikissa Yhdysvallat-yhteistyökuvioissa samalla viivalla.

–Kyllä Suomi ja Ruotsi aika rinnakkain amerikkalaiskeskusteluissa tuntuvat kulkevan.

–En osaa sanoa, onko Ruotsilla jotain semmoista, joka ei virallisissa lausunnoissa tule esiin.

Kysyttäessä Niinistö toteaa naurahtaen, ettei hän kertoisi julkisuuteen, jos tällaisista asioista olisi suljettujen ovien takana puhuttu.

Ikuinen teema

Vaikka Suomi ja Ruotsi eivät ole Nato-jäseniä, joidenkin asiantuntijoiden näkemyksen mukaan Suomi on jo nyt käytännössä Venäjän silmissä Nato-maa.

Tätä mieltä oli Iltalehden tuoreessa haastattelussa (26.1.) puolustusvoimien entinen apulaistiedustelupäällikkö ja Venäjän toimintaan perehtynyt eversti (evp) Martti J. Kari. Kari totesi, että Suomi kerää kaikki Nato-jäsenyyden haitat, mutta ei sen hyötyjä, eli kollektiivisen puolustuksen suojaa.

Kun puhe kääntyy Mäntyniemessä Natoon, presidentti huokaa.

–Jos tuohon Natoon mennään, sitten minulta tulee kyllä pitkä selvitys asiasta, koska siitä on nyt jankutettu niin pitkään.

Niinistön Nato-kanta on se, että Suomen ei pidä näissä olosuhteissa mennä Natoon.

Ruotsin mahdollisesta Nato-jäsenyydestä presidentti toteaa, että vaikka naapurin nopealla Natoon menemisellä on spekuloitu vuodesta 2012 alkaen, silti mitään tämän suuntaista ei ole tapahtunut, eikä ole nytkään ilmassa.

Presidentti muistuttaa myös suomalaisten Nato-kannasta, jonka mukaan valtaosa suomalaisista ei halua liittyä puolustusliittoon.

Niinistön mukaan Nato-jäsenyyttä olisi hankala presidentin ja hallituksen edestäpäin alkaa edistää, kuten jotkut ovat vaatineet, koska ilman kansanäänestystä keskustelu kävisi eduskunnassa käytännössä mahdottomaksi.

–Jos ajateltaisiin jotain ylhäältä tulevaa salamasuoritusta, joka siis teoriassakin on mahdoton, niin minkälaisia arpia se jättäisi (ilman kansanäänestystä), kun luulen, että Nato-kysymys on vielä syvemmällä suomalaisten mielissä kuin EU-kysymys konsanaan.

–Väitän, että eduskunnan suuren salin väittelyssä päähuomio kohdistuisi siihen, että tätä ei ole kansalta kysytty. Se olisi pääargumentti vastaan ilman muuta.

–Jos joku kovasti Natoon haluaa, ehkä hänen pitäisi kannattaa kansanäänestystä.

Niinistö on myös todennut, että kriisitilanteissa liittoumia syntyisi joka tapauksessa. Tämän hän toistaa nytkin, kun kysymme, miksei Suomi liittoudu jo rauhan aikana?

–Jos Naton ja Venäjän välille syntyy kriisi, se ulottuisi kyllä maailmanlaajuiseksi.

Presidentti muistuttaa, että esimerkiksi toisessa maailmasodassa ei jäsenyyshakemuksia haettu eikä kysytty, vaikka puhutaan akselivaltioista ja liittoutuneista.

Niinistö ei silti näe, että mitään maailmanlaajuista kriisiä olisi tulossa.

–Sen pitää aisoissa pelon tasapaino, mutta jos teoriassa semmoisesta puhuttaisiin, niin samoilla intresseillä toimivat löytävät kyllä helposti toisensa. Siitähän siinä on kysymys.

Niinistö toteaa naurahtaen, ettei hän sanoisi, vaikka Yhdysvallat olisi tarjonnut turvaa Suomelle, kuten se on tehnyt Ruotsille. Riitta Heiskanen

Ponneton EU

Niinistön johdolla Suomi on lähentynyt läntisiä liittolaisiaan maksimaalisesti liittymättä Natoon - yhteisiä sopimuksia on solmittu ja harjoitustoimintaa tehostettu.

Presidentti on hakenut turvallisuuspoliittista selkänojaa myös EU:sta, mutta on joutunut pettymään. Niin sanotuille EU:n turvatakuille (Lissabonin sopimuksen artikla 42.7) ei ole löytynyt katetta. Tämä johtuu pääosin siitä, että suurin osa EU-maista ei halua Naton rinnalle toista turvallisuusratkaisua.

–Sehän on varsin voimakas lauseke. Joku on todennut, että se on Naton artikla viittä vahvempi sanamuoto.

–Kyllähän sitä jää vähän ihmettelemään, että sovitaan jotakin, josta sitten kaikki sopijat jälkeenpäin pyrkivät olemaan vähän sitä mieltä, ettei se oikein mitään tarkoita, tai ettei sille löydy sisältöä, Niinistö sanoo.

Euroopan ulko- ja turvallisuuspolitiisen merkityksen vähentymistä Niinistö kuvaa geometrisella kuviolla, jossa neliöstä tuli kolmio.

Vielä kolme vuotta sitten Niinistö hahmotteli esitelmää varten ulko- ja turvallisuuspolitiikan painopisteitä piirtämällä neliön, jossa kulmina olivat Washington, Peking, Moskova, Bryssel.

–Hiljattain jouduin jossain muualla samantyyppiseen esitykseen ja päätin taas miettiä vähän piirtämällä - siitä tuli enää kolmio, josta Bryssel oli pudonnut pois. Tämä on nyt enemmän ulkopolitiikkaa, mutta jos puhutaan turvallisuuspolitiikasta, eivät ne kuviot paljon toisenlaisia olisi.

Niinistön mukaan Euroopassa on kyllä paljon sotilaallista voimaa, mutta EU:n käytännön suorituskyvyn kannalta ongelmana on se, ettei voimia ole yhdistetty.

Hissun kissun

Presidentti Niinistön turvallisuuspoliittiseen palettiin näyttää kuuluvan myös se, ettei esimerkiksi lisääntyneellä harjoitustoiminnalla elämöidä julkisuudessa, vaan toimitaan matalalla profiililla.

–Elämöimisestä ei ole missään asiassa kovin paljon hyötyä. Se lähtökohta on hyvä pitää mielessä näissäkin asioissa.

Niinistö myöntää, että Suomen nykyinen harjoitustoiminta on aivan erilaista kuin mitä se oli sitä edellisenä vuosikymmenenä.

–Toisaalta harjoituksilla ei myöskään ole tarkoitus antaa väärää signaalia, että me olemme mukana jossain, jossa me emme ole mukana. Sellainen linjaus on aika yhteisesti hyväksytty, että me emme lähde mukaan harjoituksiin, jotka ovat selvästi Naton viidennen artiklan harjoituksia.

Harjoitustoiminnan lisääntymisessä ja läntisen yhteistyön syventymisessä näkyy Niinistön kädenjälki. Toimilleen hän on hankkinut parlamentaarisen katteen tapaamalla säännöllisesti kaikkien eduskuntapuolueiden puheenjohtajia.

Eli he ovat hyväksyneet teidän linjanne?

–En ole tuonut erikseen hyväksyttäväksi mitään linjaa, vaan on keskusteltu, mitä on tehty ja mitä näköpiirissä on. Se on paremminkin ollut yhteisymmärrystä, tai ainakin pääosin yhteisymmärrystä. Ei kuitenkaan niin, että kaikki paikalla olleet olisivat allekirjoittaneet kaiken, Niinistö sanoo.

Presidentti Niinistöä Mäntyniemessä haastattelivat Iltalehdestä Juha Ristamäki ja Kreeta Karvala. Riitta Heiskanen

Vastaus Venäjälle

Suomen tiivistynyt läntinen yhteistyö ei ole jäänyt Venäjältä huomaamatta.

–Olen monesti kerrannut meidän ensimmäisiä keskustelujamme Putinin kanssa, jossa hän kyseli ihan suoraan, että miksi te toimitte niin aktiivisesti näiden kumppanien kanssa sotaharjoituksissa ja muussa. Sanoin, että se on niin, että jokainen itsenäinen valtio maksimoi turvallisuutensa. Piste. Ja sen jälkeen asiaan ei ole palattu.

Kysymykseen, miten Suomi pärjää suurvalta-asemaansa kasvattavan Venäjän kanssa, presidentti vastaa, että ”erittäin hyvin”.

Yhteistyö itänaapurin kanssa onnistuu tietyin ehdoin.

–Kun on selkeä ja suora, ja pitää linjansa, siinä ei ole mitään vaikeuksia, Niinistö päättää.