Kahden viikon ajan Turkista on tullut solkenaan länsimaita huolestuttavia uutisia. Vallankaappausyrityksestä naarmuitta selvinnyt presidentti Recep Tayyip Erdoğan on puhdistanut valtion koneistosta 60 000 työntekijää. Monia pidätettyjä sotilaita on pahoinpidelty ja pahimmillaan kidutettu. Miten Suomessa asuva Erdoğanin kannattaja pystyy selittämään tätä parhain päin – niin että vain lomakohteena Turkkia tunteva suomalainenkin voisi näkemyksiä jotenkin ymmärtää?

Suomessa ei kannata avata suutaan ja kertoa olevansa presidentti Erdoğanin kannattaja. Tämä on täällä yli 15 vuotta asuneen turkkilaisen Mehmetin kokemus. Sen vuoksi hän ei esiinny jutussa omalla nimellään, eikä näytä kasvojaan.

Yrittäjänä hän pelkää myös, mitä hänen asiakkaansa ajattelisivat. Suomalaisilla on Turkin hallinnon kannattajista valmiiksi tietty kuva. Hän ei halua saada otsaansa leimaa: islamisti, diktaattorin kannattaja.

Mehmetiä on kiinnostavaa kuulla hänen taustansa takia. Hän ei ole kiihkomielinen Erdoğanin tukija, joka ei kuuntelisi myös vastapuolen argumentteja. Kun hän 1990-luvulla opiskeli korkeakoulussa Turkissa ja työskenteli rahoitusalalla, hän kannatti vielä kemalilaista maallistunutta tasavaltaa. Erdoğanin islamistista AKP-puoluetta hän alkoi tukea vasta Suomessa asuessaan.

Se, mitä Turkissa nyt tapahtuu, on Mehmetin tulkinnan mukaan vastareaktio Turkin sata vuotta jatkuneelle maallistamiselle.

– Turkista on yritetty väkisin tehdä länsimaalainen, mutta se ei ole onnistunut. Turkki eroaa esimerkiksi siinä, miten siellä suhtaudutaan korruptioon tai väkivaltaan, eikä vertailukohtana pitäisi käyttää Suomen tai Ruotsin kaltaisia maita, Mehmet sanoo.

Länsimaissa tuomitaan tällä hetkellä yksimielisesti se, mitä Turkissa tapahtuu. Mehmet seuraa laajasti suomalaista mediaa ja pitää sen antamaa kuvaa tilanteesta yksipuolisena. Hän kutsuu sitä vuosia jatkuneeksi, kovaksi mustamaalaukseksi. Sen takia vieraat ihmiset reagoivat heti oudosti, jos hän kertoo tukevansa Turkin hallitusta.

– Arvostus on ihan terroristijärjestö Isisin tasolla, Erdoğanin kannattajat esitetään kurkunleikkaajina, Mehmet valittaa.

Hallituksen kannattajat tulivat Erdoğanin kehotuksesta kadulle vastustamaan vallankaappausyritystä. Kuva Istanbulista 16. heinäkuuta. EPA

Mehmetin mukaan suomalaisille on ennen muuta kerrottu kaduilla riehuvista, väkivaltaisista AKP:n katupartioista, jotka ovat tappaneet viattomia sotilaita. Mehmetiä taas on epäonnistuneessa vallankaappauksessa järkyttänyt eniten se, kuinka armeijan sotilaat ampuivat myös aseettomia siviilejä. Siitä löytyy videoita, joita on jaettu ahkerasti sosiaalisessa mediassa. Siviilien ampuminen on suomalaisessa mediassa jäänyt Mehmetin mielestä katupartioiden kauhistelun varjoon.

– Armeijassa sotilaan pitää tehdä mitä käsketään, mutta on siinä joku raja – jos ammutaan ihmisiä, joilla on vain kännykät, joilla he kuvaavat. Eivät tavalliset ihmiset uskoneet, että sotilaat jatkavat ampumista, vaikka näkevät toisten kaatuvan kuolleina maahan.

Sosiaalisessa mediassa kiertää materiaalia myös Erdoğanin kannattajien väkivallasta Turkissa. Siitä, kuinka he pahoinpitelivät ja jopa lynkkasivat sotilaita.

Mehmet uskoo, että raivostuneiden siviilien käsissä saattoi kuolla joitakin sotilaita. Sotilaiden ja siviilien aiheuttamia kuolonuhreja ei Mehmetin mielestä kuitenkaan tulisi asettaa rinnakkain.

– Sotilaat lopettivat vasta, kun heillä ei ollut enää ammuksia. Silloin kansalaiset hyökkäsivät heidän kimppuunsa.

Monet ovat ihmetelleet, miksi presidentti kehotti aseettomia kannattajiaan kadulle torjumaan vallankaappausyritystä. Eikö hän ottanut suuren riskin siinä, että siviiliuhreja syntyisi niin arvaamattomassa tilanteessa?

Mehmet selittää, ettei Erdoğan voinut kutsua ketään muita puolustamaan hallintoaan kuin kannattajiaan. Presidentti ei aluksi tiennyt, kuinka suuri osa armeijasta oli mukana hankkeessa. Siihen liittyi lopulta vain murto-osa Turkin yli 600 000 sotilaan vahvuisista asevoimista.

Yhteenotoissa kuoli viranomaisten mukaan 265 ihmistä, joista 161 oli poliiseja, hallitukselle uskollisia sotilaita tai siviilejä. Muut 104 kuollutta olivat kaappausyritykseen osallistuneita upseereja tai varusmiehiä.

Huivi sallittu Suomessa, muttei Turkissa

Mikä Mehmetin käänsi Suomessa Erdoğanin tukijaksi? Turkissa hänet oli kasvatettu kemalistiperheessä, joka ihaili Turkin tasavallan ensimmäisen presidentin Mustafa Kemal Atatürkin luomaa maallistunutta tasavaltaa.

Suomessa hän alkoi katsoa asioita vähitellen toisin silmin. Kun hän vei lapsiaan päiväkotiin, vastassa oli somalialainen, huivia käyttävä lastenhoitaja. Suomalainen vaimo nauroi Mehmetille, että Turkissa tuo hoitaja ei huivinsa takia pääsisi töihin.

Asia jäi mietityttämään Mehmetiä – eikö tosiaan ole outoa, että huivipäinen musliminainen saa työpaikan Suomessa, mutta sama ei onnistuisi muslimienemmistöisessä Turkissa. Huivikielto kumottiin Turkin valtion työntekijöiltä kolmisen vuotta sitten.

– Oli opetettu, että Atatürk tietää, mikä on meille parasta, vähän kuin Pohjois-Koreassa. Koska suurinta osaa kansasta pidettiin tyhmänä, muiden oli kerrottava heille, ettei uskonto ole hyväksi.

Mehmetin mukaan demokratia tarkoitti Atatürkin aikana, että “sinulla on sananvapaus niin kauan, kuin olet samaa mieltä kuin me”. Vuonna 2002 vaaleissa nousi valtaan Erdoğanin AKP. Nyt vastustajat syyttävät Erdoğania itsevaltaisista otteista ja arvostelun hiljentämisestä.

Mehmetin muslimilapset menevät jouluna kirkkoon.

Sharia-lakia Mehmet ei kannata, mutta hänen mielestään Turkissa pitää pystyä toteuttamaan islamin uskoon perustuvaa kulttuuria. Samalla tavalla kuin Suomessa on kristillisiä perinteitä, joita uskonnottomatkin suomalaiset usein noudattavat.

Mehmetin lapset eivät muslimeina osallistu koulun uskonnonopetukseen, mutta luokan mukana he menevät jouluna ja pääsiäisenä kirkkoon, koska se on Mehmetin mukaan osa tätä kulttuuria. Turkissa lapset eivät saisi mennä opettajan kanssa koulusta moskeijaan.

"En tue ihan kaikkea, mitä AKP tekee"

Mehmet seuraa, mitä Turkin tapahtumista kirjoitetaan sekä hallitusta tukevissa että opposition lehdissä. Hän on huomannut, että valtion media voi kaunistella asioita ja toinen puoli liioitella.

Lännessä Turkin sananvapaudesta on oltu pitkään syvästi huolissaan. Vallankaappausyrityksen jälkeen maassa on määrätty jo lähes 90 toimittajaa pidätettäviksi. Nyt Turkki on sulkemassa kolme uutistoimistoa, 16 televisioasemaa, 23 radioasemaa, 45 sanomalehteä ja 15 aikakauslehteä. Suurin osa niistä on paikallisia tiedotusvälineitä.

Myös toimittajien pidätyksiä on perusteltu yhteyksillä kaappauksesta syytettyihin gülenisteihin.

Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan osallistui vallankaappausyrityksen uhrien hautajaisiin Istanbulissa. Sedat Suna / EPA

– En hyväksy toimittajien vangitsemista. En kannata sataprosenttisesti kaikkea, mitä AKP tekee, mutta suurelta osin, Mehmet myöntää.

Erdoğan on uhannut kitkeä Turkin valtioon syöpyneen “viruksen”, jota nyt kutsutaan julkisuudessa yksinkertaisesti terroristijärjestöksi. Aiemmin tämä gülenistien Hizmet-liike on tunnettu rauhanomaisen islamin edistäjänä. Mehmet uskoo, että liikkeen johtajat paljastivat vallankaappaushankkeessa todellisen luonteensa.

Heti hankkeen tyrehdyttyä Erdoğan syytti sen juonimisesta Yhdysvalloissa asuvaa saarnaajaa Fethullah Güleniä. He olivat aiemmin läheisiä liittolaisia, ja Gülen sai nostettua tukijoitaan yhteiskunnan tärkeille paikoille. Erdoğanin ja Gülenin välirikon jälkeen gülenistejä on viime vuosina siivottu poliisista ja oikeuslaitoksesta. Seuraavaksi olisi ollut armeijan vuoro. Tämän teorian mukaan vallankaappaus oli gülenistien viimeinen yritys turvata asemansa.

Fethullah Gülen asuinpaikassaan Yhdysvaltain Pennsylvaniassa maaliskuussa 2014. Selahattin Sevi / EPA

Ilma on Turkissa yhä sakeana erilaisia salaliittoteorioita, eikä lopullista totuutta kaappauksen taustoista vielä tiedetä. Esimerkiksi Yhdysvallat on vaatinut Turkilta pitäviä todisteita Gülenin osallisuudesta kaappausyritykseen. Turkki on kehottanut Yhdysvaltoja luovuttamaan Gülenin.

Mehmetillä on gülenistikavereita ja hän uskoo, että gülenisteistä suuri osa on hyviä ihmisiä, esimerkiksi koulujen opettajia, joilla ei ole ollut valtapyrkimyksiä. Mutta sen johtajissa on hänen mukaansa vaarallisia ihmisiä, eikä heidän jäljilleen ole helppoa päästä. Sen jäsenet eivät ole yleisesti tiedossa, mutta työskentely esimerkiksi güleniläisten perustamassa koulussa saattaa olla merkki siitä.

Gülenistejä etsitään kuin salaisia agentteja

Gülenistejä nähdään nyt kaikkialla ja epäiltyjä puhdistetaan parhaillaan valtion laitoksista sellaisella vauhdilla, että se askarruttaa myös Mehmetin Turkissa asuvia sukulaisia. Poistetaanko viroista pelkästään gülenistejä vai muitakin, heidän itsensä kaltaisia, kemalisteja kannattavia ihmisiä?

Virastaan on pidätetty muun muassa yli 15 000 opetusalan työntekijää ja yksityisiä oppilaitoksia on suljettu.

Miksi esimerkiksi valtion lentoyhtiö on irtisanonut toista sataa työntekijää? Tai valtion puhelinoperaattori lähes 200?

Mehmet miettii, että Gülenin seuraajina he ovat saattaneet salakuunnella puhelinkeskusteluja ilman tuomioistuimen lupaa.

– Tiedän, että tämä kuulostaa James Bondilta, Mehmet myöntää pariinkin kertaan gülenisteistä puhuessaan.

"Oikeuslaitos ei ole ollut Turkissa koskaan puolueeton."

On vaikea tietää varmasti, ketkä kuuluvat gülenisteihin. Turkin hallinto oli kuitenkin kerännyt valmiiksi listoja epäillyistä. Erdoğanin kannattajien vaatimukset kuolemanrangaistuksen palauttamisesta ovat säikäyttäneet loputkin gülenistit maan alle. Samaan aikaan tuhansia tuomareita on ryhdytty vaihtamaan. Miten tässä tilanteessa varmistetaan, että oikeuslaitos toimii puolueettomasti?

– Oikeuslaitos ei ole ollut Turkissa koskaan puolueeton. Gülenistituomarit ovat esimerkiksi tuominneet pitkiksi ajoiksi vankilaan toimittajia, jotka ovat kirjoittaneet gülenistien soluttautumisesta eri puolille yhteiskuntaa. Asioita pitää katsoa Turkissa aina laveammin, ei vain tähän päivään, Mehmet selittää.

"En usko laajaan kidutusohjelmaan"

Ikään kuin tässä ei olisi ollut jo tarpeeksi, Amnesty raportoi pahoinpitelyistä ja kidutuksesta Turkin perustamissa pidätyskeskuksissa. Pidätettyjä sotilaita on pidetty ilman ruokaa ja juomaa hankalissa asennoissa pitkiä aikoja. Tiedot perustuvat asianajajien, lääkäreiden ja keskuksissa työskennelleiden havaintoihin.

Twitterissä on levinnyt kuvia vieri vieressä makaavista lähes alasti riisutuista miehistä, joiden kädet on sidottu tiukasti selän taakse. Kuvien alkuperää ei ole voitu varmistaa, mutta ne vastaavat pitkälti Amnestyn tietolähteiden kertomuksia.

– En usko, että on olemassa mitään kidutusohjelmaa, mutta pahoinpitelyt ovat mahdollisia. Turkissa sellainen toiminta on poliisilta ihan normaalia, jota Suomessa kutsuttaisiin pahoinpitelyksi, Mehmet kuvaa.

Esimerkiksi Ankaran poliisin päämajan urheilukeskuksessa on pidätettynä on 650–800 sotilasta. Heistä ainakin 300 on Amnestyn tietojen mukaan todennäköisesti joutunut pahoinpidellyiksi.

Vallankaappausyrityksestä syytettyjä kenraaleja on pidätetty ja näytetty kuvamateriaalia televisiossa. Videolla todennäköisesti poliisi huutelee heille ivallisesti: "Oletteko nyt onnellisia?" Sini Järnström / Yle

Vallankaappausta yrittäneet kenraalit marssitettiin Turkin televisiossa kaiken kansan nähtäväksi heikkoina ilman univormujaan. Ministerin kertoman mukaan heidän vammansa olivat syntyneet, kun helikopteri ammuttiin alas.

– En hyväksy sitä, jos on raiskattu tai kidutettu, mutta tapahtuiko niin? Onko sellaista tapahtunut laajasti vai onko kyse vain muutamasta?

Myös Mehmet kannattaa Amnestyn vaatimusta, että pidätyskeskuksiin päästettäisiin riippumattomia tarkkailijoita selvittämään tilannetta.

"Kuolemanrangaistus tuskin toteutuu"

Länsimaissa myös Erdoğanin puheita kuolemanrangaistuksen palauttamisesta Turkkiin on kuunneltu pöyristyneinä. Presidentin kannattajat vaativat kaduilla raivoissaan kuolemanrangaistusta vallankaappaukseen osallistuneille. Monia kauhistutti, kun presidentti myönteli kannattajilleen, että hän voisi sellaisen päätöksen vahvistaa. Kansan pitää saada, mitä se haluaa.

Mehmet ei usko, että kuolemanrangaistus palautettaisiin Turkkiin, ja että sitä ryhdyttäisiin todella käyttämään. Hänen mukaansa Erdoğanin puheet olivat pelkkää politiikkaa, jolla hän halusi rauhoittaa kannattajiaan. Turkki poisti kuolemanrangaistuksen vuonna 2004, ja sen palauttaminen tietäisi lopullista iskua EU-jäsenyysneuvotteluille.

Mehmetin mielestä Erdoğanin hallinnolle pitää nyt antaa aikaa selvittää tilanne. Ehkä kaikki hyllytetyt eivät ole gülenistejä ja pääsevät takaisin töihin. Hän ei usko siihen, että hallitus käyttäisi tilannetta hyväkseen ja siirtäisi samalla syrjään muitakin opposition kannattajia, kuten yleinen pelko on.

Erdoğanin vastustajat näkevät hänessä vallasta päihtyneen diktaattorin, joka on tuhoamassa suhteet länsimaihin ja muuttamassa Turkkia islamistiseksi valtioksi.

"Tämä kansa ei halua olla länsimaalainen."

Mehmet ei usko, että Turkista tulee koskaan länsimaiden ystävä tai EU:n jäsen, eikä hän halua maahan eurooppalaista kulttuuria. Kemalistien aika Turkissa on hänestä nyt ohi.

Presidentti Erdoğanin kannattajat ottavat vallankaappausyönä selfien. Sedat Suna / EPA

– Tämä kansa ei halua olla länsimaalainen. Turkki ei ole eurooppalainen, eikä Lähi-idän maa, vaan jotakin ihan ainutlaatuista. Hallituksen pitää ottaa huomioon islamilaisuus, koska se on koko kulttuurin perusta, Mehmet sanoo.

Mehmetille on tärkeää, että Turkin talous on saatu jaloilleen ja köyhimpien sosiaalisia oloja on kohennettu. Hän on ylpeä kertoessaan, että lapset saavat ilmaisia koulukirjoja ja taksikyytejä, jos koulu ei ole lähellä. Ei Erdoğania hänen mukaansa kannateta vain sen takia, että hän on uskonnollinen. Hänen mielestään Turkki on Erdoğanin johdolla juuri nyt hyvällä tiellä.