Ocean Cleanup -hanke on syyskuun alussa aloittanut Tyynen valtameren puhdistamisen muovijätteestä.

Hollantilaisen järjestön projektissa viedään 600 metriä pitkä kelluva puomi Tyynen valtameren suurelle jätepyörteelle.

Pyörre sijaitsee Kalifornian ja Havaijin puolivälissä. Sen koko on yli neljä kertaa Suomen pinta-ala, ja siellä arvioidaan olevan 1,8 biljoonaa muovin palasta.

Puomin tarkoitus olisi kerätä jätelautasta viisi tonnia muovia joka kuukausi. Hommaa riittää, sillä arvion mukaan jättipyörteessä on noin 79 000 tonnia muovia.

Ensimmäisessä vaiheessa Ocean Cleanupin puomi, nimeltään System 001, kuljetettiin 350 merimailin päähän San Franciscon lahdesta kahden viikon koeajaksi.

Puomi kerää meren muoviroskan merivirtausten ja aaltojen avulla. Puomista roikkuu meren alla kolme metriä pitkä verho.

U-muotoinen puomi liikkuu meressä nopeammin kuin muoviroska.

Puomi ja jätemuovi liikkuvat merivirtojen mukana, mutta tuuli ja aallot kuljettavat vain puomia. Kulkiessaan puomi kerää muovijätteen sisälleen.

Jätekuormurina toimiva alus tulee parin kuukauden välein keräämään muovin pois puomin keskeltä. Maissa muovijäte lajitellaan ja kierrätetään.

Ocean Cleanup -järjestön tarkoitus olisi, että ensimmäinen jätekuorma nostetaan meresta ja tuodaan maihin kuuden kuukauden päästä.

Jäte kierrätetään erilaisiksi tuotteiksi, joiden myynnillä on tarkoitus rahoittaa hanketta.

Järjestön tarkoituksena on seuraavan kahden vuoden aikana saada 60 puomirakennelmaa keräämään Tyynenmeren jätelautan muovijätettä.

Ocean Cleanup on arvioinut, että se voisi viidessä vuodessa poistaa puolet jätelautan muoviroskasta.

Järjestö on perustettu vuonna 2013. Hankkeen laittoi alulle silloin vasta 18-vuotias hollantilainen Boyan Slat.

Järjestö on aikaisemmin testannut tekniikkaansa Pohjanmerellä.

Hanke ei kerää pelkästään kehuja. Ympäristöneuvos Maria Laamanen ympäristöministeriöstä sanoo, että Ocean Cleanup ei riitä ratkaisemaan muovijäteongelmaa.

Se tekee ongelman näkyväksi, mutta hoitaa kuitenkin vain ongelman seurauksia, eikä puutu varsinaisiin syihin.

”Ensisijaisesti pitäisi puuttua muovitulvaan, tapoihin, joilla muovia käytetään ja käsitellään. Olisi ollut parempi, jos raha ja panostus olisi mennyt muovin vähentämisen, korvaamisen ja kierrättämisen edistämiseen”, Laamanen sanoo.

Hän kiittelee Ocean Cleanup -hanketta siitä, että sen mukana on tehty tutkimusta, ja hanke pohjaa oikeaan tietoon.

”Eräät isot valtiot pyrkivät asiantuntijatasolla vaikuttamaan siihen, että jäteongelma nähtäisiin vain kansallisena kysymyksenä.”

Muovijäte on monimutkainen ongelma. Muovia käytetään monessa tarkoituksessa, ja myös ongelman ratkaisukeinot ovat hajallaan.

Muovijäteongelmaan puututaan muun muassa EU:n muovistrategiassa, joka on osa unionin kiertotaloutta kehittävien aloitteiden pakettia.

”EU:n muovistrategian myötä komissio antoi alkukesästä ehdotuksen direktiiviksi, jolla rajattaisiin kertakäyttömuoveja. Komissiolta odotetaan vuonna 2019 aloitetta mikromuovien käytön rajoittamisesta erilaisissa tuotteissa. 1970-luvulla jo kiellettiin jätteiden mereen dumppaaminen”, Laamanen luettelee.

YK pitää ensi vuoden maaliskuussa ympäristökokouksen, jossa pohditaan merten muovijäteongelmaa. Ennen kokousta asiantuntijatyön pohjalta laaditaan ehdotus siitä, kuinka asiaan olisi puututtava globaalilla tasolla.

”Eräät isot valtiot pyrkivät asiantuntijatasolla vaikuttamaan siihen, että jäteongelma nähtäisiin vain kansallisena kysymyksenä”, Laamanen kertoo.

Merien muoviongelman syynä on pidetty Aasian suuria jokia, joiden kautta valtaosa muovijätteestä päätyy mereen.

Merkittävä osa ongelmaa liittyy myös kansainväliseen muovijätekauppaan. EU ja USA ovat vieneet suuret määrät muovijätettään Aasiaan.

”Kiina on nyt kieltänyt muovijätteen tuomisen. Kun Kiina on laittanut rajat kiinni, niin nyt pelko on, että muovijäte päätyy sen naapurimaihin.”