© forbes.com

Фактът, че бе позволено Корпоративна търговска банка да не погаси свой заем повдига въпроси за това доколко може да се има доверие в българските власти. Некоректното отношение към депозитарите поставя под съмнение ангажираността на тези власти с отговорностите на членството в ЕС. А увеличаващите се свидетелства, че Българската народна банка е едновременно некомпетентна и политически зависима, поставят под съмнение стабилността на банковата система в България."

Това пише Франсис Копола в поредния си обширен обзор за случващото се около КТБ и финансовата система в България, в който призовава Европейският съюз да се намеси.

В блога си в списание "Форбс" тя цитира мнението на Стив Ханке, че ако кризата с банката не се реши бързо - чрез обявяването й в несъстоятелност и принуждаване да понесат загуби нейните облигационери и големи вложители - може да се окаже застрашен валутния борд. Копола цитира и свой източник, "близък до Цветан Василев", според когото целта на хората, стоящи зад предизвикването на кризата около КТБ била именно такава - дестабилизиране на банковата система, проваляне на борда и повторение на кризата от 1996г. с нейната хиперинфлация.

В статията "Българската банкова катастрофа" авторката пита как е възможно банка, в която управлението е поето от централната банка, да не си плати дълговете. "Докато не бъде рекапитализирана или обявена в несъстоятелност, работата на БНБ е да гарантира, че тя е достатъчно ликвидна да посрещна задълженията си. Твърденията, че КТБ просто нямала достатъчно активи да допълни помощта от БНБ, са направо невероятни. Фактът, че КТБ не си погаси задълженията по облигации, е чисто и просто нехайство."

Копола продължава в този дух с остри критики срещу ръководството на БНБ, което обвинява, че не за пръв път проявява некомпетентност. Тя дава за пример различното отношение към Първа инвестиционна банка, оставянето КТБ да вдигне необичайно високо лихвите по депозити и събирането на толкова много държавни активи в нея.

"БНБ също така пренебрегва свидетелства за корупция - вече знаем, че КТБ е оплетена в сложна и непрозрачна структура от финансови и други компании, притежавани от Цветан Василев, съществуващи с една единствена цел: да прикрият какво в действителност се случва." Копола отива още по-далеч в твърденията си като казва, че "корупцията в българските банки е масова, КТБ е не по-малко корумпирана от "Първа инвестиционна банка" - и двете, посочени в американски документ, цитиран от Wikileaks като част от "гнилите ябълки" на българската банкова система" и пита защо прокуратурата проверява само една от споменатите банки.

Обяснението, което дава в статията Николай Стайков от "Протестна мрежа", е че в ПИБ са преместени парите на Делян Пеевски и те трябва да бъдат защитени.

"Привидно, целта е да се стабилизира банковата система, но цялата тази афера е битка между Василев и Пеевски и е много трудно човек да не стигне до извода, че българските институции са пристрастни. Известно е, че правосъдната система е корумпирана, а Главна прокуратура изглежда политически зависима. (...) Една от "гнилите ябълки" беше премахната, но останалите биват защитавани по неизвестни причини. Премахването на Василев от сцената, оставя в ръцете на Пеевски ефективния контрол не само над българските медии и тайни служби, но и на банковия сектор на България. Подобна концентрация на власт е основание за тревога в една страна, за която се предполага, че е демократична."

Като посочва, че одитът на КТБ трябва да приключи до 20 октомври, Копола твърди още, че банката не се отваря, защото депозитите в нея не са гарантирани. Тя цитира публикация на Шон Ричардс от 12 август, в която той обяснява, че фондът за гарантиране на влоговете не разполага с достатъчно средства да покрие всички защитени депозити за 20 дни след възстановяване дейността на КТБ (той изчислява дефицита на 1.636 млрд. лева), а увеличаването на средствата в него може да стане само с решение на парламента, т.е. след събирането му слез извънредните избори на 5 октомври.

Авторката оценява като сигнал за отчаяни действия на БНБ разговорите с държавния фонд на Оман за рекапитализиране на КТБ и публикациите, че се обмисля сделка са рефинансиране по модела на Брейди облигациите.