– Vi har feilet i vår kommunikasjon med ungdom om cannabis. Vi har drevet skremselspropaganda og sagt ting som ikke stemmer. Ungdommen har avslørt oss.

Det sa helseminister Bent Høie (H) under en konferanse om rusreformen i forrige uke.

Konferansen ble arrangert av Fagrådet – Rusfeltets hovedorganisasjon, en paraply- og medlemsorganisasjon for 135 aktører innen rusfeltet som jobber med forebygging, rehabilitering og forskning.

Blant temaene på konferansen var hvordan samfunn og myndigheter bør møte ungdom og unge voksne «på vei ut i illegal rusbruk», samt hvorvidt fravær av straff og sanksjoner er en god idé eller ikke.

Høie mener myndighetene har feilet i forebyggingsarbeidet mot cannabisbruk. Det skriver Nasjonal kompetansetjeneste for samtidig rusmisbruk og psykisk lidelse på sin nettside Rop.no, som var først ute med å omtale helseministerens uttalelser på konferansen.

Filter Nyheter har kontaktet Helse- og omsorgsdepartementet for å spørre om Bent Høie kan utdype hva han mener har vært skremselspropaganda og feilinformasjon, og hvordan han mener forebygging bør gjøres framover. Grunnet full timeplan har ikke ministeren kunnet stille til intervju denne uka. Om Filter Nyheter får svar på spørsmål per e-post de nærmeste dagene, oppdaterer vi saken.

Høie: – Ungdommen stoler ikke på at det vi sier er sant

– Dessverre kommuniserer vi nå fra et tillitsnivå under null. Ungdommen stoler ikke på at det vi sier er sant, sa helseministeren, som konkluderte med at myndighetene derfor ikke når fram med informasjon om «reelle farer» og risiko som cannabisbruk innebærer.

Jørgen Bramness har forsket på cannabis i en årrekke, blant annet som forskningsleder ved Senter for rus- og avhengighetsforskning ved Universitetet i Oslo (SERAF). Han er professor i psykologi ved Universitetet i Tromsø, og jobber nå som seniorforsker ved Folkehelseinstituttet.

Bramness mener at helsemyndighetene har «forbausende høy tillit» på narkotika blant ungdom, selv om han er enig med Høie i at også disse har overdrevet farene ved cannabis.

– På sekstitallet ble man fortalt at man nærmest døde etter én røyk med cannabis. I senere tid har man sett budskap om at du blir «dum» av å røyke, sier forskeren.

Det ferskeste eksempelet han kommer på er en kampanje fra Oslo kommune for ti år siden, med budskapet «høy i fire timer – blåst i fire måneder».

Gjelder også for psykedelika

– Gjelder dette også andre rusmidler enn cannabis?

– Det gjelder i grunnen alle rusmidler, spør du meg. Man har i stor grad satt likhetstegn mellom narkotikabruk og at «alt går til helvete», eller Brugata, med én gang, sier professoren.

Han mener at psykedelika som LSD, MDMA og ketamin er gode eksempler på rusmidler hvor myndighetene har bedrevet, i Bent Høies ord, «skremselspropaganda». Samtidig understreker Bramness at han sier dette med en bismak, fordi han erfarer at folk ikke er særlig god til å ta til seg nyansene i informasjonen om stoffene. Som eksempel nevner han utsagnene om at å drikke et glass rødvin på kvelden «kanskje til og med kunne være helsefremmende» ble brukt for å unnskylde mye alkoholinntak.

– Mange som har behov for å roe ned rusmiddelbruken sin tar gjerne slikt som en blankofullmakt på at de kan fortsette som de gjør. Selv om langtidseffektene av psykedelika ikke er så alvorlige for alle, er virkningen veldig individuell. Jeg har hatt noen pasienter hos meg som har slitt i lang tid etter få og små doser på grunn av skremmende opplevelser.

Astma, angst og skoleprestasjoner

Under konferansen var Høie opptatt av at myndighetene må nå fram til ungdommene med riktig informasjon om «de reelle farene ved cannabisbruk». Ungdom varer i denne sammenhengen til fylte 25 år i Bramness’ definisjon, fordi det ikke er før denne alderen at hjernen er ferdig utviklet.

Cannabis øker faren for visse fysiske, psykiske og sosiale problemer, sier Bramness til Filter Nyheter:

Fysisk øker risikoen for lungesykdom og hjerte- og karsykdom. Det siste er lite relevant for ungdom, ifølge professoren, men ungdom med astma kan oppleve at sykdommen forverres av cannabisrøyking.

øker risikoen for lungesykdom og hjerte- og karsykdom. Det siste er lite relevant for ungdom, ifølge professoren, men ungdom med astma kan oppleve at sykdommen forverres av cannabisrøyking. På den psykiske siden dobles risikoen for angstproblemer, noe som ungdom kan kjenne seg mer igjen i, ifølge Bramness. Han sier noen ungdommer bruker cannabis for å dempe angst der og da, men at stoffet i neste omgang kan gi en forverring av angstproblemene. Risikoen for depresjoner øker også, samt alvorligere psykiske lidelser – men det siste gjelder få personer.

siden dobles risikoen for angstproblemer, noe som ungdom kan kjenne seg mer igjen i, ifølge Bramness. Han sier noen ungdommer bruker cannabis for å dempe angst der og da, men at stoffet i neste omgang kan gi en forverring av angstproblemene. Risikoen for depresjoner øker også, samt alvorligere psykiske lidelser – men det siste gjelder få personer. Til sist er professoren opptatt av sosiale konsekvenser av at cannabis svekker hjernens evner til logisk tenkning og resonnering, samt arbeidshukommelsen. Det skjer både under rusen og i «bakrusen» – som varer lengre enn alkohol, selv om man ikke merker noe til den. Det kan gå ut over skoleprestasjoner, og det svekker kjøreferdigheter i bil. Det er snakk om noen dager, men er avhengig hvor mye man bruker. Cannabis er fettløselig, og hoper seg opp i fettvevet (hjernen består i stor grad av fett).

Jørgen Bramness understreker avslutningsvis at mye av kunnskapen helsemyndighetene og legene nå baserer seg på, stammer fra en tid der cannabisen var svakere enn den er i dag.

– Derfor kan virkningen være mer alvorlig nå. Det vil vise seg etter hvert som det kommer flere undersøkelser på stoffet som finnes i dag, sier han.

Lager ny, «saklig» cannabis-kampanje

Nå utarbeider Helsedirektoratet en ny kampanje om cannabis, på oppdrag av Helse- og omsorgsdepartementet. Bestillingen fra departementet har vært å sikre oppdatert og styrket informasjon om cannabis og stoffets skadevirkninger, med ungdom, særlig i alderen 15-17 år, som målgruppe.

– Vi ønsker ikke å gå ut med detaljert informasjon om kampanjen allerede nå, men kan si at vi vil prøve å unngå feller myndighetene kanskje har gått i tidligere. Både de der man har overdramatisert farer og skadevirkninger, og de der man har prøvd å være for kule. Vi skal ikke ta skyggelua på bak fram og snakke «ungdommens språk». Vi legger oss på en saklig linje, sier Øyvind Giæver.

Han er avdelingsdirektør Levekår i Helsedirektoratet, og ansvarlig for kampanjen.

Ungdommer etterspør nøytral informasjon

I forkant av arbeidet har direktoratet fått utført undersøkelser i form av blant annet fokusgrupper og nettmøter med ungdom, for å skaffe seg innsikt om målgruppa. Det er også gjort kvantitative undersøkelser.

– Vi fant at ungdommer er vitebegjærlige, og at de synes det er vanskelig å finne objektiv, autoritativ informasjon om cannabis. Det er mange aktører på feltet, sier Giæver.

I undersøkelsen fant Helsedirektoratet ikke grunnlag for å si at ungdom nå, som følge av rusdebatten, tror at cannabis er lovlig.

Spesielt virket det som at ungdommene er oppmerksom på avsendernes ståsted. Ungdommene ble blant annet bedt om å rangere en rekke aktører og kilder ut fra troverdighet. Avsendere med en tydelig agenda kom dårligere ut enn helsemyndighetene.

– Helsedirektoratet og Store Norske Leksikon, som vi er veldig fornøyd med å stå sammen med, kom ganske godt ut, i all beskjedenhet. Så tillitsnivået kan ikke sies å være under null, men vi erkjenner at vi kanskje har vært for sterk i advarslene tidligere, sier direktøren.

Giæver kommer ikke på noen konkrete eksempler på feil informasjon eller skremselskampanjer fra helsemyndigheters hold den siste tiden, men tar forbehold om at han ikke har full oversikt. De siste årene har direktoratet ikke hatt noen kampanjer om cannabis. – Det er kanskje også derfor det kom et ønske om det nå. Årsaken til at vi ikke har prioritert det tidligere, er at vi ikke har ansett det som et stort folkehelseproblem. Det er storebror alkohol som har tatt mye av oppmerksomheten – med rette, sier Giæver.

Høie uenig med Ap, Sp og Frp i behovet for sanksjoner

Rusreformutvalgets rapport er nå på høring. Regjeringen skal etter planen legge fram sitt forslag til reform for Stortinget i løpet av 2021. Filter Nyheter har nylig skrevet om at rusreformen står i fare etter Frp gikk ut av regjering.

Det er særlig bekymring for at myndighetene mister sanksjonsmuligheter overfor ungdom og førstegangsbrukere, som gjør at Frp er skeptisk. Det samme gjelder Arbeiderpartiet, som frykter at forebyggingsarbeidet svekkes. Sammen med Senterpartiet kan disse danne flertall på Stortinget.

«Jeg ser at mange spør om unge som prøver hasj for første gang bør slippe straff eller sanksjoner. Mitt svar på det er ja», sa Høie i en tale 21. august 2018, da rusreformen nylig var lansert.

Han refererte til erfaring fra Portugal, som fant at det er viktig for dem som skal hjelpe å komme inn på like fot med ungdommen.

«Min klare beskjed til fagfolk i helsevesenet er at vi skal møte folk i samme øyehøyde», sa helseministeren.

Samme måned utdypet Høie til Filter Nyheter at det var spesielt under Stortingets studietur til Portugal i februar 2018 at han ble sikker på at straff ikke er veien å gå for de unge. I Portugal er det ikke politiet som holder i «riset bak speilet», men helsevesenet, i form av gebyrer (disse kommer ikke på rullebladet, i motsetning til bøter).

— Det som kom tydeligst fram for meg i Portugal, var det jeg fikk høre fra kommisjonen om hvor viktig det var å komme inn og hjelpe folk så tidlig som mulig, før de blir avhengige. At de kan beholde skole og jobb. Det var nytt for meg, og forsterket meg i troen på at dette er viktig ikke bare for de avhengige, men også personer som ikke er avhengige enda, sa Høie til Filter Nyheter.