- Dette vil få mer og mer oppmerksomhet ettersom folk oppdager det.

Det er kun offentlig ansatte født før 1958 som er garantert å få 66 prosent av lønnen sin i pensjon.



- Dette er et godt eksempel på at man har dratt stigen opp etter seg og sikret gode ordninger for de eldste, mens det fortsatt er usikkerhet om hva slags pensjon de yngste vil få, sier Jan Otto Risebrobakken, direktør for næringspolitikk i Storebrand, til Nettavisen NA24.

- En arbeidstaker på rundt 35 får ikke 66 prosent, men rundt 54 prosent dersom han ønsker å gå av med pensjon når han er 67 år. For å nå et nivå på 66 prosent må han jobbe til han er over 70 år. Og det tror jeg ikke det er så mange som vet. Jeg frykter at veldig mange offentlig ansatte tror de er med i en veldig god ordning, mens det i realiteten kun gjelder for de eldste.

Grunnen til dette er at det i 2011 ble innført en levealdersjustering, som rammer alle yngre ansatte.

- Dette vil få mer og mer oppmerksomhet ettersom folk oppdager det. Jeg mener at det er riktig å innføre levealdersjustering, men folk må være klar over det og pensjonsordningene må legge til rette for at man kan kompensere for levealdersjusteringen og opprettholde pensjonsnivåene ved å jobbe lenger. Alternativet er å spare mer privat, sier Risebrobakken.



Forpliktelser på 800 milliarder

Nettavisen NA24 har i flere artikler belyst hvor prekær den norske kommuneøkonomien er når det kommer til deres gjeldsforpliktelser.

Disse holder på å kvele økonomien flere steder.

Kommunene skal ut med over 420 milliarder kroner i fremtidig pensjon, hvorav over 100 milliarder av dem ennå ikke er bokført.

Det har fått Oslo kommune til å rope varsku: Oslo sitter på en enorm gjeldsbombe



- Den er ikke bare kostbar for kommunene, men også veldig uforutsigbar fordi kostnadsnivået varierer veldig, slik at man kan få store svingninger fra et år til et annet, sier Risebrobakken.







Og ser man på staten og kommunene samlet er tallene enda verre.



- De samlede pensjonsforpliktelsene i kommunene og i staten er omtrent like store, med rundt 400 milliarder kroner hver. Pensjonsforpliktelsene i kommunene alene er større enn forpliktelsene i privat sektor.

Og her ligger det sprengkraft.



- Offentlig ansatte står for to tredeler av pensjonsforpliktelsene, mens de kun utgjør en tredel av alle ansatte i Norge.

Tross at det kun er en tredel som jobber i det offentlige så har de to tredeler av forpliktelsene.

Kan tape på å jobbe

For de ansatte i offentlig sektor så er det flere andre problemstillinger som de også må ta inn over seg.



- Ser man dette fra de ansattes side, så har de en tjenestepensjonsordning som bygger på en helt annen logikk enn folketrygden. Den nye folketrygden har insentiver for at det skal lønne seg å stå lenger i arbeid. Jo lenger du jobber, desto bedre pensjon får du. Vi ser at dette virker og at folk står lenger i arbeid. Problemet er at disse incentivene ikke gjelder i offentlig sektor, hvor man fortsatt har full opptjening etter 30 år.

Fakta Forklaring pensjon: ↓ Ytelsesbasert pensjon: En lovnad om en andel av sluttlønn utbetalt i pensjon ut livet. Etter hva jeg forstår justerer denne ytelsen seg etter lønnsvekst, dvs i praksis er tidligere ansatte beskyttet både mot inflasjon og kjøpekraftutvikling. • Innskuddsbasert pensjon: En lovnad om en utbetaling av et oppspart beløp over tid. Avkastning knytter seg til renter –men ingen løfte om for eksempel 2/3 av sluttlønn.

Storebrand-sjefen peker også på at det nødvendigvis ikke vil lønne seg å jobbe lenger.



- Men nesten verre er det at hvis du jobber lenger som offentlig ansatt og slik tjener opp mer pensjon fra Folketrygden, så får du mindre fra tjenestepensjonsordningen. Så du får lov til å jobbe lenger, men du tjener ikke noe på det.



Taper på å betale

I tillegg er det tusenvis som i dag betaler til pensjon - uten å få noe som helst igjen for det.

- Et annet problem er at cirka 5 prosent av de offentlige ansatte blir såkalte nullpensjonister. De trekkes to prosent av lønn per måned som alle offentlig ansatte, men får ikke en krone igjen.

Grunnen til det er at de enten har jobbet deltid eller hatt lav inntekt, slik at folketrygden alene oppfyller garantien om en pensjon på 66 prosent av sluttlønn.

Og det stopper ikke der.



- Et annet problem er usikkerheten om hvilken pensjon unge offentlig ansatte vil få. Slik det er nå er det kun de som er født i 1958 eller tidligere som er garantert en pensjon på 66 prosent av sluttlønn, gitt full opptjening. De andre treffes av levealdersjusteringen med full styrke.



- Akademikerordning

- Den offentlige tjenestepensjonsordningen med kort opptjeningstid og sluttlønnsprinsipp er en god ordning for mange høyt utdannede arbeidstakere som kommer sent inn i arbeidslivet, har en lønnsvekst og gir seg med en god sluttlønn, fordi pensjonen beregnes ut fra sluttlønn.

Risebrobakken sier at det imidlertid er en dårligere ordning for andre grupper av ansatte, som har begynt å jobbe tidligere og hatt svakere lønnsvekst i løpet av arbeidslivet.



- Dette er den delen av pensjonssystemet som hittil har sluppet unna pensjonsreformen. I folketrygden er det gjennomført omfattende endringer, i privat sektor er regelverket endret og innskuddsordningene har i stor grad overtatt, mens den offentlige tjenestepensjonen bygger på den gamle logikken og fungerer veldig dårlig sammen med de andre ordningene.

- Tiden er overmoden for å endre ordningen. Den burde blitt endret i 2011 da pensjonsreformen trådte i kraft, både fordi det skal være en økonomisk bærekraftig ordning for kommunene og en god ordning for de ansatte.

- Gi dem Stortingspensjon

Han mener at det nå også ligger godt til rette for å endre ordningen, og peker på at en mulig løsning er å se på hva de folkevalgte selv har gjort.



- En god løsning kan være å se hva Stortingsrepresentantene har gjort med sin egen ordning. De hadde en ekstremt god ordning med 12 års opptjening. De innså at det ikke så bra ut, når de samtidig skulle endre pensjonsordningene for folk flest. Men nå har de har endret til en ordning som er godt tilpasset den nye folketrygden, og som det også vil være mulig å lage innenfor det nye regelverket for tjenestepensjon i privat sektor. Er det godt nok for dem, så bør det være godt nok for de fleste andre i offentlig sektor også.



Uansett hvordan det skulle endres er han klar på at dette er noe av det viktigste Erna Solberg kan gjøre for landet.



- Hvis vi ser på hvilke reformer den nye regjeringen kan gjennomføre i løpet av fireårsperioden, og den samfunnsøkonomiske betydningen av disse, vil etablering av en ny pensjonsordning for ansatte i offentlig sektor stå svært høyt på listen.





