YNDIGT LAND: 271 danske kommunar blei til 98. Men forventingane om å spare pengar slo feil, viser nytt forskingsprosjekt.

– Eg håpar dei som er entusiastiske for reform no, set seg nøye inn i erfaringane frå Danmark. Skal du spare pengar, er det ved å sentralisere grunnleggjande tenester, seier Vedum.

– Men andre prosjekt har sett på dei demokratiske konsekvensane. Her finn ein fleire demokratiske kostnader: Folk oppfattar at det har blitt større avstand til politikarane og dei er mindre knytt til kommunen enn før. Det trur eg vil vere overførbart til Noreg.

Houlberg peikar på at dette prosjektet ser konkret på dei økonomiske verknadene av kommunereforma.

– Administrasjon stod for cirka 10 prosent av utgiftene i kommunane, og det er spart cirka 10 prosent. Altså 1 prosent til saman.

Samstundes viser prosjektet at det ikkje er noko som tyder på at produktiviteten i dei samanslåtte kommunane har auka som følgje av reforma.

Kurt Houlberg er programsjef ved Det nationale institut for kommuners og regioners analyse og forskning, og ein av hovudforfattarane bak artikkelen. Overfor Klassekampen forklarer han hovudfunna:

• I Noreg har 372 av 428 kommunar under 20.000 innbyggjarar.

• Gjennomsnittleg innbyggjartal i kommunane gjekk frå 20.000 til 55.000. Berre sju kommunar har under 20.000 innbyggjarar. Av desse er fem øykommunar.

American Political Science Review er eit av verdas mest sentrale tidsskrift innan statsvitskapen. I siste nummer har dei ein artikkel der fire kommuneforskarar har sett på effektane av kommunereforma i Danmark. I artikkelen «Jurisdiction Size and Local Government Policy Expenditure: Assessing the Effect of Municipal Amalgamation» går dei gjennom økonomien i samanslåtte kommunar. Funnet er: Det gjekk i null.

Eitt av dei viktigaste funna er at innsparingar og kostnader gjekk opp i opp: Danske kommunar har ikkje blitt billegare i drift.

Nettstaden ser i ein større serie på konsekvensane av den store, danske struktur­reforma for ti år sidan.

Ei anna reform

Jan Tore Sanner, kommunalminister (H), meiner reformene i Noreg og Danmark er veldig ulike:

«Jeg har ikke lest den evalueringen dere viser til, men generelt er den danske reformen lite sammenliknbar med den norske. Danskene gjennomførte reformen sin under en finanskrise og hadde økonomisk innsparing som mål, den norske kommunereformen er ikke en sparereform», skriv Sanner i ein e-post til Klassekampen og legg til:

«Tidligere evalueringer har vist at den danske reformen har gitt kommunene besparelser i administrasjon så de kunne flytte ressurser til tjenestene og at fagmiljøene har blitt styrket. Det er også erfaringen fra de siste norske kommunesammenslåingene. Hvis vi gjennom kommunereformen kan flytte ressurser fra administrasjon til tjenester for innbyggerne er det bra», skriv Sanner e-post.

På spørsmålet: «I hvilken grad er erfaringene fra den danske reformen gyldig for norske forhold? Får det noen konsekvenser?», svarer Sanner:

«Den norske reformen likner ikke på den danske. Den norske kommunereformen gjennomføres både med andre mål og med andre forutsetninger. Men vi ser til den danske reformen for å lære av hva de fikk til og hva som ikke fungerte like godt, for å lære.»