Viktige bevis i overvåkingssaken kan være borte

Det tekniske utstyret bak mobilspionasjen i Oslo kan være borte. Årsaken skal være at ingen norske myndigheter har lett målrettet etter det.

To falske basestasjoner står høyst sannsynlig i Parkveien, der statsministerboligen ligger. Ingar Storfjell

19. des. 2014 21:48 Sist oppdatert 12. januar 2015

En uke er gått siden Aftenposten avslørte det som høyst sannsynlig er mobilspionasje i Oslo. Før saken ble publisert, fikk alle relevante myndigheter informasjon om funnene.

Nå innrømmer Oslo politidistrikt, Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) og Post— og teletilsynet (PT) at de ikke har gjort noe for å beslaglegge det tekniske utstyret som har sendt ut signalene.

Årsaken er trolig dårlig koordinering mellom de involverte myndighetene og forvirring om hvem som har ansvar for hva.

Derfor har bevisjakten sviktet

Aftenposten har lokalisert det som høyst sannsynlig er ni falske basestasjoner med en presisjon på 50 til 110 meter. For å kunne angi nøyaktig hvor de falske basestasjonene står, må man ha adgang til alle bygninger og private områder.

Den type undersøkelser er det bare politiet som har myndighet til å utføre, men de har ikke det rette peileutstyret.

— Vi skulle gjerne gjort et tilslag eller en ransaking for å finne bevis, men er avhengig av fagmyndighetenes målinger for å vite hvor vi skal lete. Vi avventer derfor mer konkret informasjon fra dem, sier seksjonssjef Børre Jæger Walderhaug ved Finans- og miljøkrimseksjonen i Oslo politidistrikt.

NSM: Ikke vår oppgave å lete

Denne informasjonen kan Oslo-politiet komme til å vente lenge på, for fagmyndighetene har ikke hatt anledning til å finne ut nøyaktig hvor spionutstyret er lokalisert.

— Det er ikke vår oppgave å beslaglegge slikt utstyr. Vi har for eksempel ikke myndighet til å gå inn i bygninger. Dette er en politioppgave, sier kommunikasjonssjef Kjetil Berg Veire i NSM.

— Vi har ikke utstyr til å finne falske basestasjoner og har derfor ikke sendt ut våre folk for å gjøre målinger. Saken er politiets ansvar, sier avdelingsdirektør Einar Lunde i PT.

PST nekter å svare

— For PST har det ingen hensikt å prøve å løpe rundt å finne selve utstyret, sa seksjonsleder Arne Christian Haugstøyl i Politiets sikkerhetstjeneste (PST) i forrige uke.

Først på mandag, fem dager etter at Aftenposten informerte dem om målingene med kontraetterretningsverktøyet Falcon II, valgte PST å sette i gang en etterforskning av saken. Nå nekter de å svare på om de har funnet, eller i det hele tatt forsøkt å finne, det tekniske utstyret som står bak de mistenkelige signalene.

- Hvorfor mener dere det ikke har noen hensikt å prøve å finne spionutstyret?

— Det viktigste tiltaket for å hindre at fremmede stater får tilgang til gradert informasjon, er å sørge for at institusjonene som forvalter slik informasjon kommuniserer i henhold til sikkerhetsloven. For PST er det derfor viktigst å forebygge ulovlig etterretning, gjennom å bevisstgjøre institusjonene på denne trusselen, sier kommunikasjonsdirektør Trond Hugubakken i PST.

- Så det er altså ikke viktig å jakte på slikt spionutstyr?

— Jeg ønsker ikke å kommentere hva slags utstyr det er viktig for PST å jakte på, annet enn at vi kontinuerlig gjør våre egne undersøkelser for å avdekke om slikt utstyr brukes av fremmede makter.

- Viktige bevis kan gå tapt

Oslo-politiet innrømmer at de ikke engang har oppsøkt finansområdet på Aker brygge og Tjuvholmen for å forsøke å finne de to falske basestasjonene som kan være gjemt her.

Flere erfarne etterforskere Aftenposten har snakket med, er forferdet over at det tekniske utstyret, som kunne vært sakens viktigste bevis, trolig er tapt.

— Jeg har ingen tro på at politiet vil finne noe utstyr hvis de begynner å lete nå. Bakmennene har hatt for god tid til å kvitte seg med bevis siden saken ble kjent i mediene i forrige uke, sier privatetterforsker Oddleif Sveinungsen.

Ekspert: Man løser ikke saker ved å sitte på kontoret

Han har vært vaktleder på krimvakten i Oslo politidistrikt i 21 år, og har i løpet av en lang karrière rykket ut til hundrevis av åsted for å starte etterforskningen av grove forbrytelser.

— Når man får et slikt tips, må man komme seg ut på åstedet snarest mulig og begynne å lete etter bevis, sier Sveinungsen.

Utstyrets fabrikat, fingeravtrykk, og ikke minst informasjon om hvem som kan ha hatt tilgang til rommet eller stedet spionutstyret er plassert, kunne vært avgjørende spor i saken, ifølge den erfarne etterforskeren.

– Man løser ingen saker av å sitte på kontoret. Hvis de trengte hjelp til den tekniske peilejobben, måtte politiet bedt om bistand fra eksperter umiddelbart.

NSM bistår politiet

Torsdag hadde Oslo-politiet et møte med NSM og PST for å få teknisk assistanse i saken.

— Vi er selvsagt interessert i å sikre oss utstyr som er brukt i en mulig kriminell handling. Vi er i en aktiv etterforskningsfase, sier Walderhaug i Oslo-politiet.

NSM har gjort egne undersøkelser både før og etter at saken ble kjent for offentligheten, men disse har vært begrenset til å finne ut om Aftenpostens opplysninger stemte eller ikke.

— Alt annet av etterforskning er det politiet som har ansvar for. Vi bruker alle relevante ressurser på denne saken, og bistår selvsagt politiet når de ber om det, sier Veire.

Fakta Mobilspionasje Aftenpostens kartlegging av mobilovervåkingsutstyr i Oslo har avslørt at hemmelige, falske basestasjoner, såkalte IMSI-fangere, høyst sannsynlig er i bruk rundt flere sentrale bygninger i hovedstaden.Seks falske basestasjoner er blant annet oppdaget utenfor Stortinget, regjeringskontorene og statsministerboligen.Aftenpostens undersøkelser viser også at det står hemmelige sendere på Aker brygge og Tjuvholmen.Disse kan overvåke bevegelsene til alle mobiltelefoner i og utenfor bygningene.Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) gjennomførte målinger for en uke siden, etter at Aftenposten oversendte avisens resultater.NSM konkluderte med at det er sannsynlig at det finnes falske basestasjoner.Det er ukjent hvem som står bak, men PST har sagt at de mistenker at fremmede stater står bak.Både PST og Oslo-politiet har åpnet etterforskning. Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding