Rettspraksis.no-teamet samlet i Høyesterett. Foto: Privat

På grunnlovsdagen 17. mai 2018 ble Rettspraksis.no lansert med over 40.000 høyesterettsavgjørelser, åpent tilgjengelig for alle. To uker senere ble vi saksøkt av Lovdata, som hevder enerett. Siden Rettspraksis.no er et dugnadsprosjekt ville det enkleste vært å bøye av og legge ned aksjonen, men i stedet valgte vi å ta en prinsipiell rettslig kamp.

Bakgrunnen for Rettspraksis.no-aksjonen var at en gruppe privatpersoner ville belyse at det er et demokratisk problem når staten legger fellesskapets rettskilder bak en betalingsmur, tildeler Lovdata monopol og lar Lovdata utøve enerett. Aksjonen var rettet mot staten/politikere/domstolene for å få dem til å ta ansvar for å informere folket om gjeldende rett.

Søksmålet fra Lovdata tvang oss imidlertid til å stenge ned Rettspraksis.no og dermed var aksjonen satt ut av spill. I stedet måtte vi kjempe mot Lovdata i rettssystemet og her kan du lese om saken som gikk hele veien til Høyesterett.

Kort om saken

Den 17. mai 2018 publiserte Rettspraksis.no (RP) 42.410 høyesterettsavgjørelser. Lovdata begjærte midlertidig forføyning mot RP 31. mai 2018 og allerede dagen etter avgjorde byfogden at RP måtte slette alt. Lovdata påstod RP hadde opprettet flere brukere på betalingstjenesten Lovdata Pro og utviklet programvare som foretok systematiske nedlastinger fra den lukkede nettsiden. Lovdata mente dette måtte ha foregått over flere år for å omgå deres varslingssystemer.

Lovdatas påstand om nedlasting fra Lovdata.no/pro/ var feil. RP hadde i all hovedsak benyttet den innebygde eksportfunksjonen på gamle CD/DVD-er utgitt av Lovdata, samt fått donert avgjørelser fra 2006-2007 fra en privat samling.

De publiserte avgjørelsene kan deles i fire:

A 36.014 avgjørelser fra årene 1836-2002 fra Lovdata 2002 CD (faller utenfor databasevernets 15-års regel)

36.014 avgjørelser fra årene 1836-2002 fra Lovdata 2002 CD (faller utenfor databasevernets 15-års regel) B 3.356 avgjørelser fra årene 2003-2005 fra Lovdata 2005 DVD

3.356 avgjørelser fra årene 2003-2005 fra Lovdata 2005 DVD C 740 avgjørelser fra årene 2006-2007 donert fra privat samling, antagelig fra Lovdata Pro

740 avgjørelser fra årene 2006-2007 donert fra privat samling, antagelig fra Lovdata Pro D 2.300 avgjørelser fra årene 2008-2018 fra Domstol.no (faller utenfor Lovdatas herredømme)

Striden handlet om høyesterettsavgjørelser for årene 2003-2007 (B og C) og utgjorde 4.096 av Lovdatas database med 78.106 høyesterettsavgjørelser (5,24 %).

Noen momenter i saken:

- Høyesterettsavgjørelser gir innsikt i hvordan vi skal forstå lover/regler (gjeldende rett). - Høyesterettsavgjørelser er offentlige dokumenter og unntatt opphavsrett, jf. Åndsverkloven (2018) § 14. - Høyesterett har avvist å gi RP full tilgang til avgjørelser fra perioden saken gjelder og Lovdata var derfor eneste tilgjengelige kilde. - Lovdata har selv fått avgjørelsene gratis fra Høyesterett, basert på en muntlig avtale. - Frem til 2008 var Lovdata den eneste som fikk avgjørelser fra Høyesterett, alle andre fikk avslag (monopol).

Sentralt i saken var også spørsmålet om Lovdata er et offentlig organ, jf. Offentleglova (2006) § 2 første ledd bokstav d. Det er uomtvistet at flertallet i Lovdatas styre oppnevnes av staten og at staten derfor utøver kontroll. Spørsmålet var om Lovdata har drevet i konkurranse med og på like vilkår som private.

- Lovdata ble opprettet av staten (Justisdepartementet og UiO) og oppstarten finansiert med skattepenger. - Staten oppnevner og utgjør flertallet i Lovdatas styre. - Lovdata har operert uten konsesjon til å behandle personopplysninger, etter unntaksregler for myndighetsorganer. - Når Gyldendal Rettsdata skulle få avgjørelser fra domstolene fra 2008, måtte de inngå skriftlig avtale på strenge vilkår (konsesjonskrav m.v.). - Saksbehandlingssystemet til domstolene har en egen knapp som heter "Send til Lovdata", og et felt hvor dommeren skriver sammendraget. - Lover/forskrifter trer ikke i kraft før Lovdata har kunngjort dem. - Avtalen mellom staten og Lovdata om kunngjøring av lover/forskrifter (Norsk Lovtidend) er ikke konkurranseutsatt og gir årlig Lovdata 4,5 mill. skattekroner. - Lovdatas databaser med lover/forskrifter kan ikke pantsettes og staten har hjemfallsrett, jf. Forskrift om Lovdatas lov- og forskriftsdatabaser.

Selv mener Lovdata de er en vanlig kommersiell virksomhet, som konkurrerer på like vilkår med andre private, og at de har enerett til lover/forskrifter/rettsavgjørelser og annen offentlig informasjon de er i besittelse av.

RP var enig i at regelen om 15 års databasevern også gjelder en sammenstilling med rettsavgjørelser, men mente det forelå særlige forhold som tilsa at Lovdata ikke kunne få databasevern for høyesterettsavgjørelser fra årene 2003-2007.

Overordnet problemstilling var om Lovdata hadde et hovedkrav og sikringsgrunn, som begge måtte være oppfylt for å få medhold i krav om midlertidig forføyning. Høyesterett måtte derfor avgjøre om Lovdata hadde databasevern/enerett til høyesterettsavgjørelser fra årene 2003-2007. Spørsmålet var om Åndsverkloven (2018) § 14, med støtte fra ytrings- og informasjonsfriheten i Grunnloven § 100 / EMK art. 10, stod seg mot databasevernet i Åndsverkloven (2018) § 24.

I sin vurdering skulle Høyesterett også ta stilling til om sletting av høyesterettsavgjørelser var et nødvendig inngrep i et demokratisk samfunn (ytringsfrihet) og om det ville bryte med allmennhetens interesse og behov for tilgang til slik informasjon (informasjonsfrihet), jf. Grunnloven § 100 og EMK art. 10.

Kort om opphavsrett

Med opphavsrett menes den tidsbegrensede retten opphavsmannen har til å råde over sine verk. Vernet av opphavsmannens interesser kan sies å være forankret i alminnelige rettferdighetsbetraktninger: Den som har skapt et verk, bør også høste fruktene av sitt arbeid.

I Norge er det hovedsaklig Åndsverkloven som beskytter disse rettighetene.

Samtidig skal Åndsverkloven også sikre samfunnets behov for å få tilgang til de verk som blir skapt. Dette er viktig av hensyn til bl.a. forskning, offentlig debatt, kunnskap og demokrati. Opphavsmannens rettigheter må derfor balanseres mot samfunnsmessige hensyn. Denne interesseavveiningen gjøres ved at Åndsverklovens bestemmelser om allmennhetens tilgang er likeverdig med opphavsmannens rettigheter, selv om de er begrunnet ut fra forskjellige hensyn.

Åndsverkloven § 14

«Lover, forskrifter, rettsavgjørelser og andre vedtak av offentlig myndighet er uten vern etter denne loven.»

Bakgrunnen for denne bestemmelsen er ønsket om at offentlige dokumenter fritt skal kunne spres blant allmennheten, uten opphavsrettslige hindringer. På den måten kan borgerne følge med på hva staten driver med og delta i den offentlige debatt. I en rettsstat er det grunnleggende at borgerne er kjent med hvilke lover og regler som gjelder, slik at de kan sette seg inn i egen rettsstilling (beskyttet av EMK art. 6, "access to court"). Offentlige dokumenter er dessuten produsert på grunnlag av borgernes skattepenger og da er det rimelig at vi skal kunne bruke dem fritt og gratis.

Åndsverkloven § 24

«Den som fremstiller en database, som for eksempel et formular, en katalog, en tabell, et program eller lignende arbeid, hvor innsamling, kontroll eller presentasjon av innholdet innebærer en vesentlig investering, har enerett til å råde over hele eller vesentlige deler av databasens innhold ved uttrekk fra eller gjenbruk av databasen.

[...]

Eneretten til en database som nevnt i første ledd varer i 15 år etter utløpet av det året databasen ble fremstilt.»

Bestemmelsens utgangspunkt er det nordiske katalogvernet, men er senere endret for å komme i overensstemmelse med EUs databasedirektiv 96/9/EF. Bakgrunnen for databasedirektivet var at et investeringsvern kunne bidra til at flere ville opprette databaser og derav mer informasjon bli sammenstilt og gjort tilgjengelig. Databasevernet baserer seg på konkurranserettslige betraktninger, ikke at offentlig informasjon skal holdes unna allmennheten. Det er derfor databasedirektivet åpner for at det enkelte land kan ha unntaksregler, slik vi bl.a. finner i Nederland, og i Norge har vi unntak for offentlig dokumenter i Åndsverkloven (2018) § 14.

Oslo byfogdembete runde 1

Lovdatas' begjæring 31.05.2018

Uten å på forhånd kontakte Rettspraksis.no (RP) for å få avklart faktum eller om det var mulig å komme til en minnelig ordning, begjærte Lovdata såkalt midlertidig forføyning. Midlertidig forføyning er et rettsmiddel for å få hurtigbehandlet et krav i domstolen, som ellers vil kunne føre til uopprettelig skade. Den som ber om midlertidig forføyning må sannsynliggjøre et hovedkrav og en sikringsgrunn, jf. Tvisteloven 34-2 første ledd. Videre må det gjøres en avveining av den skade og ulempe som saksøkte blir påført og vekte dette mot saksøkerens interesse, jf. Tvisteloven § 34-1 annet ledd.

Hovedkrav

I begjæringen av 31. mai 2018 påstod Lovdata at RP hadde brutt seg inn på deres servere og lastet ned over 40.000 høyesterettsavgjørelser. For å få til dette mente Lovdata RP hadde opprettet flere brukerkontoer for å få tilgang bak betalingsmuren (Lovdata Pro) og via disse brukerkontoene brukt et dataprogram/skript til systematisk å laste ned én og én rettsavgjørelse. Siden dette ikke hadde blitt oppdaget av deres sikkerhetssystemer, måtte det ha pågått over mange år.

Videre hevdet Lovdata de hadde bearbeidet rettsavgjørelsene med anonymisering og metainformasjon (lenking til lover, sammendrag og andre fakta fra innholdet i avgjørelsene). Dette innebar at de hadde gjort en betydelig investering i rettsavgjørelsene (52 årsverk) og derfor hadde databasevern/enerett etter Åndsverkloven (1961) § 43 (nå § 24).

Sikringsgrunn

Lovdata mente det forelå sikringsgrunn fordi kommersielle tredjeparter nå kunne massenedlaste og bruke høyesterettsavgjørelsene i sin virksomhet, noe som ville føre til uopprettelig skade.

Påstand

Rettspraksis.no må slette alle rettsavgjørelser fra 1836-2018.

Rettspraksis.no må slette alle sammendrag og all metainformasjon (dato, stikkord, lovhenvisninger etc.).

Rettspraksis.no må betale Lovdata sine sakskostnader på kr 102.825,-.

Les begjæringen fra Lovdata her (PDF, 12,06 MB).

Byfogdens kjennelse 01.06.2018

På under 24 timer, uten å svare på våre henvendelser og uten å gjennomføre muntlige forhandlinger for å høre vår side av saken, avgjorde Oslo byfogdembete den 1. juni at Lovdata fikk fullt medhold.

Kjennelsen bestemte at:

Rettspraksis.no må slette alle rettsavgjørelser fra 1836-2018.

Rettspraksis.no må slette all metainformasjon (instans, dato, publisert, stikkord, sammendrag, partsnavn, dommernavn, lovhenvisninger).

Rettspraksis.no må betale Lovdatas sakskostnader på kr 102.825,-.

Les byfogdens kjennelse her: TOBYF-2018-83936

Oslo byfogdembete runde 2

Oslo tinghus Foto: Wikimedia

Vi krever muntlige forhandlinger 08.06.2018

Vi var mildt sagt overrasket over at Oslo byfogdembete mente det var så prekært å få slettet høyesterettsavgjørelsene at de avsa kjennelse på under 24 timer, uten å høre vår side av saken.

Kjennelsen baserte seg ensidig på Lovdatas' påstander. Dermed fremstod kjennelsen med feil faktum, feil lovanvendelse og feil i saksbehandlingen. Det føltes urettferdig at vi måtte betale Lovdatas' sakskostnader på over 100.000 kroner, når byfogdens kjennelse var basert på feil faktum og vi ikke hadde fått anledning til å fortelle vår side av saken. Hovedregelen er jo at alle parter i en rettssak skal bli hørt (kontradiksjon).

Vår dyktige advokat, Halvor Manshaus og hans kolleger i advokatfirmaet Schjødt, gjorde en formidabel jobb med å dokumentere og utforme anken, slik at vi skulle rekke å få en ny avgjørelse før byfogden tok rettsferie.

Les prosesskrivet (anken) her (PDF, 4,04 MB).

Byfogden tok ferie

Det viste seg at Oslo Byfogdembete ikke syntes det var like prekært å høre vår side av saken og det skulle ta 3 mnd. før byfogden fant tid i kalenderen til å gjennomføre muntlige forhandlinger.

For å respektere byfogdens kjennelse av 1. juni innebar det at vi også måtte holde Rettspraksis.no stengt, med den konsekvens at hele rettspraksis-aksjonen ble satt ut av spill og at det norske folk igjen var utestengt fra innsikt i høyesterettsavgjørelser.

Muntlige forhandlinger 30-31.08.2018

Noen dager før rettssaken frafalt Lovdata størstedelen av det opprinnelige kravet. Lovdata aksepterte at deres opprinnelige påstand om hacking var feil. Etter dette var det enighet om at Rettspraksis.no fritt kunne bruke innholdet på Lovdata 2002 CD (1836-2002), som falt utenfor databasevernets 15-års regel, samt at avgjørelser hentet fra Domstol.no falt utenfor (2008-2018).

Saken stod dermed om høyesterettsavgjørelser fra årene 2003-2007. I tillegg kom Lovdata med et nytt krav om at de også hadde enerett til sammendrag.

Innledningsvis ble partene også enig om å forholde oss til den nye Åndsverkloven som hadde trådt i kraft 1. juli 2018 og var enig om å tolke Åndsverkloven (2018) § 24 til å være fullt ut i overensstemmelse med EUs databasedirektiv 96/9/EF (direktivkonform fortolkning).

Lydopptak fra Oslo tinghus

Dag 1, Innledninger:

Lovdata

Rettspraksis.no

Dag 1, Partsforklaringer:

Dag 2, Prosedyrer:

Lovdata

Rettspraksis.no

Dag 2, Replikker til prosedyrer:

Lovdata og Rettspraksis.no

Byfogdens kjennelse 21.09.2018

Den nye kjennelsen uttrykte at Lovdata var gitt fullt medhold, men i realiteten hadde vi frigjort 166 år med høyesterettsavgjørelser og dermed gjenstod bare 5 år. Byfogden mente også at Lovdata hadde skrevet sakskostnader med gaffel og satte dem ned fra kr 480.000 til 370.000. Til tross for dette avgjorde byfogden følgende:

Rettspraksis.no må slette alle høyesterettsavgjørelser for årene 2003-2007.

Rettspraksis.no må slette alle sammendrag nyere enn 1945.

Rettspraksis.no kan fritt bruke innholdet på Lovdata 2002 CD.

Rettspraksis.no må betale Lovdata sine sakskostnader på kr 370.000,- (+egne sakskostnader).

Les byfogdens kjennelse her: TOBYF-2018-88856

Borgarting lagmannsrett

Borgarting lagmannsrett Foto: Wikimedia

Vi anker til lagmannsretten 19.10.2018

Med en regning i postkassen på kr 370.000 (+ egne sakskostnader) begynte den idealistiske gløden etter å frigjøre høyesterettsavgjørelser for det norske folk å falme. Samtidig hadde vi tross alt frigjort 166 år med høyesterettsavgjørelser, men skulle vi gi oss før vi var kommet helt i mål? Skulle vi la en EU-regel om databasevern bli en hindring for at det norske folk får innsikt i gjeldende rett og dermed bedre kan forstå egen rettsstilling? Hvem skal ta denne kampen om ikke vi gjør det?

Vi måtte selvsagt kjempe videre og anke!

Samtidig gjenåpnet vi nettsiden, denne gang utvidet med 29.000 rettsavgjørelser fra lagmannsrettene, men uten sammendrag og uten høyesterettsavgjørelser fra 2003-2007.

Ankegrunnlaget var at byfogden hadde brukt feil metode ved tolkning og anvendelse av Åndsverkloven (2018) § 14 opp mot § 24, i lys av ytrings- og informasjonsfriheten, og andre relevante forhold. Videre hadde ikke retten gjort en konkret vurdering av om korte sammendrag er åndsverk og Lovdata hadde ikke lagt frem bevis for at de hadde noen form for rettigheter til Rt-sammendrag.

Les prosesskrivet for anken her (PDF, 0,9 MB).

NJ og NR støtter Rettspraksis.no 29.10.2018

Endelig var det også noen andre som så det prinsipielle i saken og ville støtte saken offentlig. Norsk Journalistlag og Norsk Redaktørforening gikk inn med felles formell støtte til Rettspraksis.no i forbindelse med anken for lagmannsretten. Det ble utarbeidet et støtteskriv for å påpeke sakens viktige prinsipielle sider og dette ble en formell del av anken.

Les NJ og NR sitt støtteskriv her (PDF, 5,1 MB).

Lagmannsrettens kjennelse 13.12.2018

Behandlingen av saken for lagmannsretten ble gjort skriftlig. I den nye kjennelsen fra lagmannsretten ble vi hørt på at vår frigjøring av rettsavgjørelser for alle år, bortsett fra 2003-2007, innebar at Lovdata ikke hadde vunnet saken fullt ut. Dermed slapp vi å betale Lovdatas' sakskostnader for byfogden på kr 370.000.

Lagmannsretten forkastet anken, som innebar at::

Rettspraksis.no må slette alle høyesterettsavgjørelser for årene 2003-2007.

Rettspraksis.no må slette alle sammendrag nyere enn 1945.

Rettspraksis.no må betale Lovdatas sakskostnader for lagmannsretten på kr 66.000,- (+ egne sakskostnader for byfogd og lagmannsrett).

Rettspraksis.no kan fritt bruke innholdet på Lovdata 2002 CD.

Rettspraksis.no slapp å betale Lovdatas sakskostnader for byfogden på kr 370.000,- (ble senere omgjort av Høyesterett).

Les lagmannsrettens kjennelse her: LB-2018-162009

Norges Høyesterett

Norges Høyesterett Foto: Wikimedia

Vi anker til Høyesterett 22.01.2019

Nåløyet for å få en sak inn for Høyesterett er trangt og i 2018 slapp bare 4,62 % av samtlige anker inn. Vi hadde likevel et håp om at Høyesterett fant det viktig nok å vurdere om det norske folk skal få innsikt i høyesterettsavgjørelser (og andre offentlige dokumenter). Vi mener saken har viktige prinsipielle sider og det er nødvendig at Høyesterett tar stilling til om Åndsverkloven (2018) § 14, med støtte fra ytrings- og informasjonsfriheten i Grunnloven § 100 / EMK art. 10, står seg mot databasevernet i Åndsverkloven (2018) § 24.

Vi hadde allerede frigjort 166 år med høyesterettsavgjørelser og saken stod om:

Høyesterettsavgjørelser for årene 2003-2007

Sakskostnader

Ankegrunnlaget var at lagmannsretten hadde brukt feil metode ved tolkning og anvendelse av Åndsverkloven (2018) § 14 opp mot § 24, i lys av ytrings- og informasjonsfriheten, og andre relevante forhold.

Les prosesskrivet for anken her (PDF, 0,1 MB).

NJ og NR gir fortsatt støtte 24.01.2019

Både Norsk Journalistlag og Norsk Redaktørforening ble med videre med formell støtte til Rettspraksis.no. Det ble utarbeidet et støtteskriv for å påpeke sakens viktige prinsipielle sider og dette var en formell del av anken.

Les NJ og NR sitt støtteskriv her (PDF, 0,3 MB)

Lovdatas' anketilsvar 30.01.2019

Les anketilsvaret her (PDF, 0,8 MB)

Rettspraksis.no's anketilsvar 07.02.2019

Les anketilsvaret her (PDF, 0,2 MB)

Lovdatas' anketilsvar 27.02.2019

Les anketilsvaret her (PDF, 0,15 MB)

Høyesterett tar inn Rettspraksis-saken 06.03.2019

Det var en gledens dag når Høyesteretts ankeutvalg avgjorde at de tar inn Rettspraksis-saken for muntlig behandling i avdeling med 5 dommere.

Les avgjørelsen fra Høyesteretts ankeutvalg her: HR-2019-461-U

Rettspraksis.no med nye opplysninger i saken 24.06.2019

Lovdata har ikke akkurat bidratt til å opplyse saken og vi har selv måttet drive undersøkelser for å finne ut hva som egentlig foregikk mellom Lovdata, domstolene og Gyldendal Rettsdata. Dette for å avdekke at Lovdata har vært i en særstilling og ikke konkurrert på like vilkår med Gyldendal Rettsdata og andre private virksomheter.

Les prosesskrivet her (PDF, 0,6 MB)

Lovdata nekter Rettspraksis.no å legge frem nye opplysninger 28.06.2019

De nye opplysningene passet ikke så bra for Lovdata og de prøvde å få Høyesterett til å avvise dem.

Les prosesskrivet her (PDF, 1,0 MB)

Høyesteretts ankeutvalg godtar de nye dokumentbevisene 15.07.2019

Ankeutvalget kom til at Rettspraksis.no fikk legge frem de nye opplysningene og bruke dem i Høyesterett.

Les avgjørelsen fra Høyesteretts ankeutvalg her: HR-2019-1385-U

Lovdata med nytt dokumentbevis 31.07.2019

Les prosesskrivet her (PDF, 0,5 MB)

Rettspraksis.no svar til nytt dokumentbevis 06.08.2019

Les prosesskrivet her (PDF, 0,01 MB)

Sluttinnlegg fra Lovdata 06.08.2019

Les sluttinnlegget her (PDF, 0,2 MB)

Sluttinnlegg fra Rettspraksis.no 06.08.2019

Les sluttinnlegget her (PDF, 0,1 MB)

Tidsplan i Høyesterett 20-21. august

Alle var velkommen til å overvære hele eller deler av rettssaken, som ble gjennomført i Høyesteretts 2. avdeling rettssal i Høyesteretts hus, Oslo.

Tirsdag 20. august 09.00 - 10.00 Rettspraksis.no - Hovedinnlegg 10.00 - 10.10 Pause 10.10 - 10.50 Rettspraksis.no - Hovedinnlegg forts. 10.50 - 11.00 Pause 11.00 - 11.45 Rettspraksis.no - Hovedinnlegg forts. 11.45 - 12.30 Lunsj 12.30 - 13.10 Rettspraksis.no - Hovedinnlegg forts. 13.10 - 13.30 Lovdata - Hovedinnlegg 13.30 - 13.40 Pause 13.40 - 14.30 Lovdata - Hovedinnlegg forts. Onsdag 21. august 09.00 - 10.00 Lovdata - Hovedinnlegg forts. 10.00 - 10.10 Pause 10.10 - 10.50 Lovdata - Hovedinnlegg forts. 10.50 - 11.00 Pause 11.00 - 11.25 Rettspraksis.no - Replikk 11.25 - 11.45 Lovdata - Duplikk

Videoopptak fra Høyesterett

Vi fikk tillatelse fra Høyesterett til å gjøre videoopptak fra rettssaken. Her får du både innsikt i saken og kan se hvordan muntlige forhandlinger forgår i Høyesterett. NB! Skru opp lyden.

Tirsdag 20. august



Onsdag 21. august



Høyesteretts kjennelse 11.09.2019

Høyesterett forkastet anken, som innebar at:

Rettspraksis.no må slette alle høyesterettsavgjørelser for årene 2003-2007.

Rettspraksis.no kan fritt bruke innholdet på Lovdata 2002 CD.

Rettspraksis.no må betale Lovdatas sakskostnader for alle instanser på kr 773.200,- (+ egne sakskostnader).

Les Høyesteretts kjennelse her: HR-2019-1725-A (read it in English here)

Høyesterett utelot å vurdere konsekvensen sletting av høyesterettsavgjørelser vil ha for enkeltindivider, demokratiet, rettsstaten og samfunnet. Høyesterett tok ikke stilling til om Lovdata er et offentlig organ, betydningen av at Lovdata var eksklusiv mottaker av høyesterettsavgjørelser frem til 2008 (monopol) eller om Gjenbruksdirektivet er korrekt implementert i norsk lovgivning. Rettspraksis.no sine argumenter for å bli unntatt sakskostnader fikk heller ikke en konkret vurdering.

Den europeiske menneskerettighetsdomstolen - EMD



Les klageskrivet her (PDF, 1,5 MB)

Les avvisningen her (PDF, 0,2 MB)

Mediekontakt

Håkon Wium Lie

haakon@wiumlie.no

Tlf. (+47) 901 92 217

Se også