Erna Solberg: Vi kunne fått til mer

Sentrale Høyre-folk rasende på Frp

NEDERLAG: Statsminister Erna Solberg og innvandringsminister Sylvi Listhaug besøkte Hvalstad transittmottak i mai. Men fordi det aldri ble nye asylforhandlinger i Stortinget, går regeringen nå på en rekke nederlag. Foto: Terje Pedersen NTB scanpix

Utlendingsloven: Listhaug får ikke flertall for innstramninger

Statsminister Erna Solberg (H) erkjenner at regjeringen ikke får flertall for en rekke av innstramningene i utlendingsloven, som hun og Sylvi Listhaug (Frp) foreslo i vår.

Oppdatert 6. juni 2016

Artikkelen er over fire år gammel

Mandag ettermiddag ble det tydelig at regjeringspartiene mislyktes med å samle støtte bak flere av forslagene til innstramninger i reglene for innvandring og asyl i Norge.

Det gjelder blant annet kravene til familiegjenforening og til midlertidighet for asylbarna.

Her kan du lese mer om regjeringens opprinnelige forslag.

Frustrasjon i Høyre

Frusterte Høyre-folk i Stortinget la ikke skjul på bitterheten mot regjeringskollega Frp, som i stedet for et bredt forlik sto steilt på kravet om at forslagene fra regjeringen skulle tas punkt for punkt, med åpne voteringer for eller imot samtlige mer enn 40 forslag.

Dette var en taktikk som Frps eks-formann Carl I Hagen lanserte i VG under Venstre-landsmøtet i april.

Men statsminister Erna Solberg ville gå motsatt vei av Hagen. Allerede i februar sendte Solberg en tekstmelding til partilederne i Stortinget med budskapet om at «regjeringen er på tilbudssiden».

Slik skulle det ikke gå.

Flere sentrale Høyrefolk, som som ikke vil bli navngitt, sier til VG at de kunne berget mer av innstramningspakken dersom man hadde åpnet for forhandlinger - gi og ta - med opposisjonen.

Men verken støttepartiene KrF og Venstre, eller Ap, ble invitert til slike forhandlinger.

Dermed gikk opposisjonen sammen og har definert flertall for andre instramninger enn de regjeringen la opp til:

– Regjeringspartiene bestemte seg for å stå på sitt. Dermed skapes det andre flertall. Blant annet har vi fått skjermet områder hvor innstramningene gikk ut over faglige råd, sier Geir S. Toskedal (KrF).

Frp: Kom ikke lengre

Frp forsvarer fortsatt fremgangsmåten:

– Det er ingenting som tyder på at vi ville fått flertall for mer gjennom en annen saksbehandling, og at man ville opptrådt strengere på et bakrom enn når man skal trykke på stemmeknappen i Stortinget, sier Helge André Njåstad (Frp), leder i kommunalkomiteen, til VG.

Statsminister Erna Solberg (H) hadde imidlertid en annen vurdering av dette, da VG snakket med henne mandag formiddag:

Kunne fått til mer

– Det hadde vært fint om vi hadde fått til mer innstramninger på noen områder. Det hadde vi ment var riktig, sa statsministeren.

– Hvem har ansvaret for at det ikke ble slik?

– Jeg har ikke behov for å analysere hvorfor man er kommet dit man er nå. Jeg mener at vi kunne ha klart å skape et forlik, men har kanskje følt at at det ikke er så viktig.

– Mener du da Frp?

– Det er ikke bare Frp. De har krevd å få stemme for, mens andre partier har ønsket at Frp skulle stemme imot seg selv. Det var også et opprør i Aps stortingsgruppe i januar, som definerte noen absolutter. Men det var et momentum i vinter som kanskje ikke er der lengre, sa Solberg til VG.

Bare på et par punkter har regjeringspartiene og Ap klart å bli enige om å støtte hverandres forslag. Det gjelder blant annet forslaget om å kunne avvise asylsøkere på grensen i en krisesituasjon.

Tapte viktig innstramning

Et av de store nederlagene er regjeringens ønske om å forlenge botidskravet for permanent opphold fra tre til fem år, før utlendingen kan få innvilget permanent opphold i Norge. Det forslaget blir nedstemt i Stortinget.

Venstre og KrF, som støttet et slikt forslag i asylavtalen fra Nydalen i 2013, sier at de ikke lengre følte seg bundet av dette:

– Vi har en ny situasjon nå. Regjeringen la inn andre forutsetninger, det har vi forholdt oss til, sier Toskedal.

– Vi anser oss fristilt i forhold til dette punktet, fordi regjeringen har trukket politikken i andre retninger på andre punkter, sier Andre Skjelstad (V).

Han viser til at Venstre nå får flertall for 10 av sine forslag som partiet la inn da de i vinter avviste hele Listhaugs innstramningspakke, slik den ble sendt ut på høring i romjula.

Les også: Regjeringen vil ta imot 600 syriske flyktninger fra Tyrkia

Kommer innstramninger

Helga Pedersen (Ap) sier at det kommer betydelige innstramninger av norsk innvandringspolitikk, selv om noen av regjeringens mest ytterliggående forslag faller:

– Blant annet får ikke regjeringen flertall for forslaget om tre års karantene for familiegjenforening. Flertallet mener det hemmer integrering snarere enn at det fremmer integrering, sier Pedersen.

Ap presenterte sine motforslag til regjeringens innstramninger i april. Flere av dem ligger nå an til å bli vedtatt med støtte fra sentrum, mens regjeringens forslag faller.

Heller ikke reglene for enslige mindreårige asylsøkere blir så rigide som regjeringen hadde ønsket. Stortingsflertallet avviser blant annet flere av forslagene om midlertidighet.

– Vi har vært opptatt av innstramninger, og har tilbudt forhandlinger, Men ingen kan bli overrasket over at vi primært har stått på regjeringens forslag, sier Ingjerd Schou (H), som har vært saksordfører for lovforslagene fra Listhaug og Solberg.

– Vi har fått flertall på mange områder, legger hun til. Jeg skulle ønske vi kom lengre på spørsmålet om midlertidighet for enslige mindreårige asylsøkere men det var ikke mulig, sier Schou til VG.

Publisert: 06.06.16 kl. 12:56 Oppdatert: 06.06.16 kl. 15:59