- Vi vet at det er mye korrupsjon, sier BI-forsker.

Rike eliter stikker av med bistandsmidler til fattige land. Det er den enkle konklusjonen på en forskningsrapport som Verdensbanken nylig offentliggjorde.

Den er skrevet av den norske BI-forskeren Jørgen Juel Andersen i samarbeid med to forskere fra Danmark og Nederland, og har skapt overskrifter verden over etter at The Economist skrev om at resultatene ble holdt tilbake.

Verdensbanken mener derimot at det ikke ble holdt tilbake, men at det tok tid å publisere fordi rapporten gikk gjennom flere vurderingsrunder.

Bistandsmidler utbetales, penger forsvinner inn på hemmelige kontoer

«Stikker rike eliter av med bistandsmidler? Denne rapporten dokumenterer at bistandsmidler utbetalt til land som er avhengig av bistand sammenfaller med en skarp økning i bankinnskudd i utenlandske finanssentre som er kjent for hemmelighold og privat formueforvaltning», kan man lese i introduksjonen av rapporten.

Vet du noe om bistand som Nettavisen bør kikke nærmere på? Tips vår journalist!

Overfor Nettavisen beskriver Andersen det slik:

- Vi finner at for hver hundrelapp i bistand fra Verdensbanken til de mest bistandsavhengige landene i verden, så overføres 7,50 kroner til hemmelige konti i utlandet, som Sveits og Luxembourg. Vi ser derimot ingen pengestrømmer til åpne konti i land som Tyskland og England.

- Overføringen skjer nesten momentant som bistanden kommer inn, i samme kvartal, og pengene går ikke tilbake i de påfølgende kvartalene, sier påpeker han.

Les også: Regjeringen vil bistå Somalia med milliardlån

Har fått unik innsikt

Forskerne har fått tilgang til et enormt datasett med banktransaksjoner på land- og kvartalsnivå for årene 1990-2010 fra Den internasjonale oppgjørsbanken (BIS), som omtales som en slags sentralbankenes bank.

Analysen viser at når Verdensbanken utbetaler bistandsmidler til de 22 landene som er mest avhengig av bistand, er det en skarp økning av pengeoverføringer fra lokale selskaper og personer til banker i skatteparadiser med høyt hemmelighold.

Det er nettopp hemmeligholdet i disse landene som er poenget, for analysen viser ikke den samme økningen til land som ikke er kjent for det samme hemmeligholdet.

- Jeg er opptatt av at vi skal gi bistand til verdens fattigste, og at denne skal være effektiv. Disse resultatene bør egentlig ikke overraske noen, verken i bistandssektoren eller andre sektorer som samhandler med regimer der det er mye korrupsjon. Vi vet at det er mye korrupsjon, sa Andersen denne uken til bransjebladet Bistandsaktuelt.

De 22 landene som rapporten ser på er de hvor Verdensbankens bistand utgjør over 2 prosent av brutto nasjonalprodukt (BNP).

Tallet kan være høyere

Reelt er det trolig enda mer enn 7,5 prosent av bistandspengene som skyfles bort. Bistandsaktuelt forklarer årsaken på denne måten:

- Det har ikke vært mulig for forskerne å fange opp pengestrømmer som går gjennom såkalte skallselskaper eller skjult eierskap i skatteparadis. Om for eksempel en statsråd i land X oppretter et selskap som er registrert i skatteparadis Y, vil ikke overføringer fra statsråden til eget selskap inngå i tallene. Det tilsier at de reelle tallene for bistandsmidler på avveie kan være høyere enn det forskerne legger fram, skriver bransjebladet.

Andersen bekrefter overfor Nettavisen at de som på mer sofistikerte måter forsøker på å skjule pengeoverføringer gjennom utenlandske strukturer kommer i tillegg til tallene de har sett på i rapporten.

Datasettet som forskerne har hatt tilgang til har ikke gjort det mulig å følge bistandspengene på individnivå.

Norge har bidratt med over 50 milliarder til Verdensbanken

Forskerne har ikke regnet på nøyaktig hvor mye penger som har forsvunnet i korrupsjon på denne måten, men det er snakk om enorme beløp.

Verdensbanken har de siste årene hatt et årlig utviklingsbudsjett på rundt 160 milliarder dollar - omtrent like stort som et norsk statsbudsjett. 10 prosent av disse pengene har gått til de 22 landene i analysen.

- Tallene er beheftet med usikkerhet, men det er snakk om i gjennomsnitt 5-7,5 prosent av Verdensbankens bistand til disse landene over hele perioden. Vi ser også de samme tegnene med nyere data frem til 2018, sier Andersen til Nettavisen.

Ifølge tall fra Norad har Norge betalt inn rett under 50 milliarder kroner til Verdensbanken mellom 1990 og 2018. De siste årene har det vært rundt 3 milliarder i året.

Statsråden: Ingen garanti for at mislighold avdekkes

Bistandsminister Dag-Inge Ulstein sier til Nettavisen at han ikke tror Norge avdekker all korrupsjon som skjer i bistandssystemet.

- Norge gir støtte til organisasjoner og institusjoner som arbeider i mange land med svært høy korrupsjonsrisiko, inkludert det vi kaller sårbare stater. Før godkjenning av nye prosjekter og aktiviteter må det derfor gjøres grundige risikovurderinger av både partnere og de prosjektene som skal gjennomføres og risikoreduserende tiltak må iverksettes, sier Ulstein.

Utviklingsminister Dag Inge Ulstein. Foto: Håkon Mosvold Larsen (NTB scanpix)

- UD og Norad stiller strenge krav til alle partnere på dette feltet, både når det gjelder forebygging av økonomiske misligheter og rapportering dersom noe går galt. Alle rapporterte mistanker om økonomiske misligheter følges opp. Vi har imidlertid ingen garanti for at alle økonomiske misligheter avdekkes og rapporteres. Rapportering av mistanker kan komme på ulike måter, enten gjennom en egen varslingskanal som er etablert, fra ambassaden eller avdelingen som har forvaltningsansvaret for støtten, fra organisasjonene som har mottatt støtten eller på andre måter.

Nettavisen vil i en serie artikler fremover sette fokus på norsk bistand, som siden 2013 har vært på hele 280 milliarder kroner. Det tilsvarer 55.000 kroner for hver eneste person bosatt i Norge siden året Erna Solberg ble statsminister.

Vet du noe om bistand som Nettavisen bør kikke nærmere på? Tips vår journalist!

