Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Filmer, nyheter, litteratur, vitenskap, byplanlegging, økonomi, historier vi forteller oss selv om fortida, nåtida og framtida, er alle merket av kvinners «fraværende nærvær». Dette kalles «The gender data gap».

Denne stillheten, eller hullene har konsekvenser.

De påvirker en kvinnes liv, hver dag. Det kan være små ting. At du ikke rekker opp til øverste hylle på butikken. Men også store ting – å krasje i en bil hvor sikkerhetstestene ikke har beregnet kvinners mål. Eller at en politikvinne dør etter et knivstikk fordi sikkerhetsvesten ikke passer ordentlig.

Innovasjon sjelden kjønnsnøytral

Elisabet Ljunggren er professor på Nord universitet i Bodø. Hun forsker på innovasjon og entreprenørskap – og kjønn i dette. Hun er medredaktør for boka Research Handbook on Gender and Innovation. Forskere fra hele verden har bidratt. Bidragene viser at innovasjon sjelden er kjønnsnøytral og ofte utviklet gjennom et mannsperspektiv.

- Det er mangel på bevissthet om hvor viktig kjønnsperspektiver er blant dem som lager produkter eller tjenester. De fleste av oss er ikke klar over hvordan det påvirker hverdagen vår, forklarer Ljunggren til Dagbladet.

Ljunggren trekker fram tre av de svenske bidragsyterne til boka. Emma Börjesson, Anna Isaksson og Karin Ehrnberger forsker på normkritisk design. Sammen med andre forskere har de laget en prototyp av den mannlige gynekologstolen - en androstol. Denne kan bli brukt i underlivsundersøkelse av prostata. Mannen ligger med rumpa til værs og utstyret i løse lufta.

- Androstolen er et eksempel på hvordan kjønnsperspektiver på produktutvikling kan lede til innovasjon. Men, i androstolen har de også forsøkt å «bygge inn» følelsen av sårbarhet som kvinner har når de må legge seg i en gynekologisk stol. Stolen er designet for å være bekvem for legene. Det ligger innebygd i noen produkter uten at det tenkes over - en form for makt.

En giftig arbeidsplass

The Guardian har publisert en artikkel, som beskriver hvordan kvinner blir oversett i flere tilfeller på grunn av mangelfull data.

Du har kanskje sett kvinner som sitter tulla inn i tepper og menn som vandrer rundt i shorts på arbeidsplassen. Det er det en grunn til. Formelen som satte standarden for temperaturen i et kontorlandskap ble utviklet 60-tallet. En ny nederlandsk studie viser at unge kvinner ikke passer inn i denne formelen. Dagens kontorlokaler er 5 grader for kaldt for kvinner. Men, det finnes mye verre arbeidsvilkår.

I neglesalonger, hvor det i hovedsak jobber kvinner, florerer kjemikaliene. Ifølge Anne Rochon Ford, en kanadisk forsker, er mange av de kjemikaliene vi finner i produktene kreftframkallende, de kan lede til spontanabort og gi lungeskader. Hvis hun som jobber i neglesalongen skal vaske huset etterpå, vil hun bli utsatt for en ny dose med kjemikalier.

Menn og kvinner har forskjellig immunsystem og hormoner, noe som kan spille en rolle i hvordan kjemikalier tas opp i kroppen. Mye av forskningen gjort på kjemikalier, er de som etser gjennom huden. De kjemikaliene du finner i en neglesalong er flyktige. De fordamper ved romtemperatur og kan inhaleres. Forskningen her er nesten ikke-eksisterende, ifølge The Guardian.

KONTORLOKALER: Et nederlandsk studie viser at kontorlokaler er 5 grader for kalde for kvinner. Foto: NTB Scanpix / Shutterstock Vis mer

Den forbannede dokøen

Det virker rett og rimelig at offentlig toaletter for menn og kvinner er delt 50/50 i størrelse. Men, hvis et herretoalett har både urinaler og toalett vil antallet mennesker som kan lette på trykket være høyere enn på et kvinnelig toalett.

Selv om kvinner og menn ville fått like mange båser der de kan gjøre sitt fornødne, ville ikke det løse problemet. Kvinner bruker opptil 2,3 ganger lengre tid enn menn på do. Kvinner utgjør majoriteten av eldre og funksjonshemmede, to grupper som trenger mer tid på toalettet. Kvinner har også med seg barn på do. Det er også 20-25 prosent av kvinner som til enhver tid har mensen, skriver The Guardian.

Kvinner går i tillegg oftere på do. Særlig gravide, som har lavere blærekapasitet. Sannsynligheten for at en kvinne får urinveisinfeksjon er åtte ganger høyere enn hos menn.

På et utested, eller et teater, vil dame kanskje ha lyst til å «pudre nesa».

Siri er tonedøv

Den gjennomsnittlige smarttelefonen er 5,5 cm bred. For en «vanlig» mann vil telefonen legge seg komfortabelt i håndflata. For en kvinne vil det være vanskelig å bruke telefonen med ei hånd. For Apple kan dette slå feil ut, da det er mer sannsynlig at kvinner eier en iPhone enn menn.

STEMMEGJENKJENNER: Når du snakker til bilen eller telefonen er det vanskeligere for kvinner å bli forstått. Foto: NTB Scanpix / Shutterstock Vis mer

En potensiell løsning på en smarttelefon som ikke passer hånda di kan være Siri eller Alexa, din personlige assistent på telefonen. Men også her har menn en fordel.

Rachel Tatman en språkforsker på universitet i Washington fant ut at Googles stemmegjenkjenner ville med 70 prosent høyere sannsynlighet gjenkjenne hva en mannsstemme sier.

I bilen har du også fått en personlig assistent.

Målet er å minke distraksjoner og gjøre bilturen tryggere. En artikkel fra Autoblog siterte en kvinne som eide en Ford Focus fra 2012. Det viste seg at talekommandosystemet bare hørte på mannen hennes, selv om han satt i passasjersetet. En annen kvinne ringte bilprodusenten fordi hun ikke fikk satt opp systemet. Svaret hun fikk var at det ikke ville respondere på hennes stemme. Hun måtte få en mann til å sette det opp.

Da Apple lanserte Siri var hun i stand til å finne steder du kan kjøpe Viagra, men ikke steder du kan ta abort.

- Jeg vet ikke hva du mener med «Jeg ble voldtatt», svarte Siri.

Et førersetet for menn

Det er flest menn som blir skadd i trafikkulykker. Men hvis en kvinne er involvert i en bilulykke er det 47 prosent høyere sannsynlighet for at hun vil bli alvorlig skadd, og 71 prosent høyere at hun vil bli moderat skadet. Det er også 17 prosent mer trolig at hun vil dø. Dette har med hvordan bilen er designet - og for hvem.

Kvinner pleier å sitte lenger fram når de kjører, fordi de ofte er lavere. Dette tilsvarer ikke «standarden» for hvordan du skal sitte i passasjersetet. Vinkelen på knærne og hoftene endrer seg for å nå pedalene, noe som gjøre beina mer sårbare i en ulykke.

Et annet problem er dokkene som blir brukt i «krasjtester». I 2018 presenterte Astrid Linder, forskningsdirektør, for trafikksikkerhet en analyse. Hun baserte seg på kravene i EU for kollisjonstester. Ingen av testene krevde en kvinnelig dukke. Det finnes en dukke som blir brukt i EUs jevnlige tester, som skal representere kvinner. I realiteten er den en forminsket mannlig dukke, og bare 5 prosent av kvinner er lavere enn denne dukken. Dukken ble bare testet i passasjersetet. Dette utgjør problemer for kvinner i førersetet da de, som nevnt, ikke sitter «riktig».

For gravide er det enda verre. En gravid dukke ble laget i 1996, men det er ingen krav verken i EU eller USA å teste med den. Bilkrasj er på førsteplass når det kommer til fosterdød på grunn av mors skader. Ennå finnes det ikke et setebelte som fungerer godt nok for gravide kvinner.

Linder jobber med en dukke som gir en korrekt representasjon av en kvinnekropp. Per i dag er det bare en prototyp, men hun prøver å få EU til å gjøre det til et krav at den blir brukt i testene.

CRASH TEST DUMMIE: Når det blir gjort «krasjtester» for biler finnes det enda ikke en dukke som gir en korrekt representasjon av en kvinnekropp. Foto: NTB Scanpix / Shutterstock Vis mer

Fra maling til leppestift

Innovasjons- og kjønnsforskeren, Ljunggren, forteller om et kapittel fra boka skrevet av to finske forskere, som hun henter opp fra hukommelsen. En kvinnelig kjemiker ble satt til å lede en gruppe i en stor kjemibedrift. Bedriften lagde fargestoff. Kvinnen fant ut at fargene kunne brukes i kosmetikk - og så potensialet i dette. Istedenfor å pakke inn i store nøytrale pakker til fargebutikker, kunne de også pakke det i mindre og mer attraktive pakninger. Gjøre det mer eksklusivt.

FORSKER: Elisbet Ljunggren fra Nord universitet forsker på innovasjon sett ut ifra et kjønnsperspektiv. Foto: Erik Veigård Vis mer

- Da hun introduserte ideen til gruppen hun ledet var det mange motstemmer, sier hun til Dagbladet.

I ettertid viste det seg at endring av innpakning førte til mer salg.

I medisin ble tester utelukkende gjort på hannmus. Hunnmus har mer kompliserte hormoner. I USA har det nå blitt et krav at tester også skal gjøres på hunnmus. Dette gjelder ikke bare mus, mennesker også. Ljunggren illustrerer et tenkt tilfelle:

- Hvis vi har en medisin som skal brukes på eldre kvinner, og så blir det testet på unge friske menn, ler Ljunggren.

Ljunggren forteller videre om en svensk studie med samlede tall fra innovasjonsstatistikken og arbeidstakerregisteret. Den viser at bransjer som blir oppfattet som innovative er de bransjene med flest menn. De fleste kvinner jobber i offentlig sektor, der det også skjer mye innovasjon, men det vises ikke på den offisielle statistikken, forklarer Ljunggren.

- Når man snakker om innovasjon er det gitt at det er menn som gjør det. Kvinners innovasjon usynliggjøres. Man kan også spørre: Hvem sin kunnskap anses som relevant i bedrifters innovasjonsprosjekter.

Støtte til innovasjon er innrettet på bransjer der kvinner ikke jobber. Det er med på å forsterke dynamikker som gjør det vanskelig å bryte mønsteret, understreker hun.