Lav utdannelse ser ut til å være nøkkelen til lykke blant innvandrere i Norge.

SSB har i en ny rapport spurt norske innvandrere om hvor fornøyde de er med livskvaliteten, og svarene overrasker forskeren bak rapporten.

Undersøkelsen viser nemlig at av de 12 landene som er representert i undersøkelsen, er det personer fra Somalia som er mest fornøyd med livet på en skala fra 0-10:

Somalia: 8,8



Sri Lanka: 8,5



Bosnia-Hercegovina: 8,3



Pakistan: 8,1



Kosobo: 8,2



Eritrea: 8,1



Afghanistan: 8,1



Tyrkia: 7,9



Irak: 7,7



Polen: 7,6



Iran: 7,5



Vietnam: 7,0



Innvandrere i alt: 7,9

Hele befolkningen: 8,1

- Oppsiktsvekkende

- I gjennomsnitt er det ikke store forskjeller på hvordan innvandrere opplever egen livskvalitet og befolkningen samlet sett. Like store deler er fornøyd, men en litt større andel av innvandrerne er misfornøyd, sier forsker Anders Barstad i SSB, som er rapportens forfattere.

At Somaliere topper denne statistikken overrasker forskeren:

– At somalierne er såpass tilfredse er oppsiktsvekkende, all den tid både økonomiske problemer og andre levekårsutfordringer er utbredt blant dem. Over 40 prosent oppgir at de har vanskeligheter med å få endene til å møtes. Blant innvandrerne som helhet setter dårlig økonomi et klart preg på livskvaliteten, forteller Barstad.

Les også: Nye SSB-tall: Så få innvandrerkvinner jobber

1 av 7 er misfornøyd

Ifølge rapporten definerer 14 prosent av innvandrerne seg som misfornøyde - 1 av 7.

Det er spesielt personer fra Iran, Irak, Tyrkia og Polen som skiller seg ut negativt.

Til sammenligning er kun 8 prosent av befolkningen som helhet misfornøyd - 1 av 12.

– De som har fått opphold som arbeidsinnvandrere, er noe mindre tilfredse enn andre innvandrere, men forskjellene er små, understreker Barstad.

De med lavest utdannelse er mest fornøyd

Rapporten konkluderer med at det å ha høy utdanning ikke gjør folk fornøyde.

– Det er tvert imot slik at de som har lavest utdanning er mest tilfredse. Dette kan ha sammenheng med at det for noen innvandrere kan være vanskelig å få full uttelling for utdanningen de tok før de kom til Norge, sier Barstad.

Derimot hjelper det å kunne norsk:

– Sammenhengen mellom ferdigheter i norsk og tilfredsheten med livet er tydelig. Andelen misfornøyde er tre ganger større blant dem med svært dårlige norskferdigheter enn hos dem med svært gode, påpeker Barstad.

Nettavisen kjører for tiden en større intervjuserie om innvandring og integrering. Les de to første sakene her: