SSB: – Fallet i arbeidsledigheten trolig over

Den norske veksten er skjør, mener SSB i ny rapport. Samtidig er faren for en handelskrig stor i verdensøkonomien.

Vis mer byoutline Foto: Marianne Løvland NTB scanpix

Publisert: Oppdatert: 7. juni 2018 12:21 , Publisert: 7. juni 2018 09:55

Det kom frem under SSBs presentasjon av konjunkturtendensene i Norge og utlandet torsdag.

– Det går bedre i norsk økonomi og pilene peker oppover, i den forstand at arbeidsledigheten er på vei ned, og det er flere som melder seg på i arbeidsmarkedet, oppsummerer SSB-forsker Thomas von Brasch overfor E24.

«I litt over ett år har norsk økonomi vært inne i en moderat konjunkturoppgang. Selv om oppgangen forventes å fortsette som følge av økte oljeinvesteringer og internasjonal oppgang, er det lite som skal til før perioden med lavkonjunktur forlenges», skriver SSB i oppsummeringen av rapporten.



Høyere oljepris og lavere investeringskostnader gjør at flere petroleumsinvesteringer blir lønnsomme, skriver byrået videre, og viser til at operatørene på norsk sokkel planlegger å øke investeringene de neste årene.

– Det ventede omslaget i petroleumsinvesteringene er en viktig driver bak den moderate konjunkturoppgangen, mener SSB.

Les også Spår store svingninger i strømprisen

Mesteparten av fallet i ledigheten trolig over

Blant faktorene som gjør at SSB forsiktig spår en konjunkturoppgang er den lave arbeidsledigheten. Etter en topp på i overkant av 5 prosent i begynnelsen av 2016 er arbeidsledigheten nå kommet ned i 3,9 prosent, viser SSBs arbeidskraftundersøkelse (AKU). SSB tror nå at det meste av fallet i arbeidsledigheten trolig er unnagjort.

– Når vi sier det på den måten må det ses i sammenheng med at arbeidsledigheten har falt veldig mye i årene vi har hatt bak oss. Vi var over 5 prosent, nå er den 3,9, og vi sier at den kommer til å falle til 3,8 og 3,7 og bli liggende på 3,7 prosent frem til 2021. Så det er det vi mener når vi sier at fallet flater ut, sier von Brasch.

«Som årsgjennomsnitt venter vi at ledigheten vil bli 3,9 prosent i 2018 for deretter å reduseres gradvis til 3,7 prosent i 2021. I et historisk perspektiv må dette anses å være nært et normalt ledighetsnivå», skriver SSB i pressemeldingen.

Les også Finanstilsynet er bekymret for høy gjeld: Renteøkning kan ramme norsk økonomi hardt

Nøytral finanspolitikk

Samtidig venter SSB at handlingsrommet i finanspolitikken blir betydelig mindre.

– Vi venter at veksten i både offentlig konsum og investeringer blir lavere enn trendveksten i økonomien. Veksten i stønader vil derimot trolig ta seg opp som følge av aldringen i befolkningen og dette medfører at finanspolitikken som helhet blir om lag nøytral.

Det strukturelle oljekorrigerte budsjettunderskuddet som andel av trend-BNP for Fastlands-Norge ventes å holde seg nær uendret gjennom prognoseperioden, skriver SSB videre.

Det er én av grunnene til at SSB ikke tror Norges Bank vil heve renten mer enn et drøyt prosentpoeng frem til 2021.

– Det er et behov for å øke renten, men det er begrenset for hvor mye man kan heve den, og det skyldes dels at det er andre stabiliserende mekanismer som nå bremser økonomien, i form av finanspolitikken, som går fra å være ekspansiv til å bli nøytral, valutakursen som styrker seg, og så er det også sånn at rentene ute ikke øker mye, og dette legger en begrensning på hvor mye Norges Bank kan heve renten. Vi tror at den blir hevet med litt over et prosentpoeng gjennom prognoseperioden, og at en vanlig utlånsrente da vil ligge på cirka 3,7 prosent i 2021, sier von Brasch.

Les også Finanstilsynets stresstest viser en sårbar økonomi: – Vi håper dette går bra

IMF advarer

Omtrent samtidig som SSBs presentasjon av konjunkturtendensene, ble finansminister Siv Jensen overlevert Det internasjonale valutafondet (IMF) sin uttalelse om norsk økonomi og økonomisk politikk.

Ved fremleggelsen la leder av IMFs delegasjon Jacques Miniane vekt på at norsk økonomi er inne i en god oppgang, men advarte samtidig om at stigende boligpriser og høy gjeld i husholdningene utgjør en risiko for utviklingen i norsk økonomi. De anbefaler å videreføre tiltakene for å begrense risikoen i det finansielle systemet gjennom blant annet boliglånsforskriften.

Miniane påpekte at oljefondet er stort og at mange nordmenn har en oppfatning om at Norge har råd til nesten hva som helst.

– Det er ikke helt riktig, sa han, og påpekte at befolkningen i Norge eldes og at andelen pensjonister øker.

Aldring i befolkningen og lavere vekst i arbeidsproduktiviteten vil virke dempende på den økonomiske veksten fremover og legge press på offentlige finanser, påpekte han, og argumenterte for at en fremover bør konsolidere bruken av oljeinntekter og normalisere pengepolitikken.

– Jeg merker meg at IMF ønsker regjeringens innsats for å heve effektiviteten i offentlig sektor velkommen, samtidig som de i likhet med regjeringen peker på at innsatsen for å opprettholde høy yrkesdeltakelse må styrkes fremover, sier finansministeren.

Videre sier hun at hun deler IMF-delegasjonens syn på at høy gjeld i husholdningene utgjør en risiko for den finansielle stabiliteten.

– Regjeringen har innført en rekke tiltak for å redusere denne risikoen. Vi tar også med oss IMFs betraktninger når vi senere i måneden legger frem vår vurdering av boliglånsforskriften, sier Jensen.

Her kan du lese mer om Statistisk sentralbyrå