I FENGSEL: Viggo Kristiansen soner dommen på 21 års forvaring ved Ila fengsel. Han nekter fremdeles skyld for drapene i Baneheia. Foto: Nygaard, Fridtjof

Politiansatt i nytt Baneheia-notat: Mener Viggo Kristiansen kan ha alibi

Når Gjenopptakelseskommisjonen for femte gang behandler Viggo Kristiansens sak, er nye DNA-analyser, et nytt notat fra en politiansatt og en ny vitneobservasjon med i vurderingen.

29. november 2018

Artikkelen er over ett år gammel

En gang i starten av 2019 er det ventet at drapsdømte Viggo Kristiansens nyeste begjæring om gjenopptagelse skal behandles.

les også Baneheia-dømt med nye opplysninger i saken

Blant de nye dokumentene som nå har havnet på Gjenopptakelseskommisjonens bord er et notat fra en ansatt i politiet som ikke har vært involvert i saken tidligere, men som til daglig jobber med analyser av blant annet teledata.

Vedkommende, som er ansatt i et annet politidistrikt enn der ugjerningene fant sted, har ifølge VGs opplysninger sendt notatet til kommisjonen etter å ha fattet faglig interesse for saken.

Konklusjonen i notatet er følgende: Såfremt det var Kristiansen selv som benyttet telefonen, gir mobilbeviset ham alibi på gjerningstidspunktet.

Grunnlaget er en gjennomgang av den allerede eksisterende dokumentasjonen i saken, den ansattes egne erfaringer fra analyser av teledata og samtaler med andre fagfolk.

Bakgrunn: Derfor har Viggo Kristiansen fått nei fem ganger tidligere

Mobilbeviset

Utskrifter av teledata fra Viggo Kristiansen mobiltelefon 19. mai 2000 viser at det ble sendt og mottatt tekstmeldinger i tidsrommet der retten har lagt til grunn at drapene i Baneheia ble begått: Mellom klokken 19.00 og 20.00.

les også Kommentar: Ingen tro på Viggo Kristiansen

Politiets undersøkelser konkluderte med at det var utvilsomt at mobiltelefonen var innenfor dekningsområdet til basestasjonen EG_A da det ble sendt og mottatt tekstmeldinger klokken 18.55, 18.57, 19.24, 19.37 og 21.22.

Drapene i Baneheia: Viggo Kristiansen og Jan Helge Andersen ble i Agder lagmannsrett i 2002 dømt til henholdsvis 21 års forvaring og 19 års fengsel for drap og voldtekt på Stine Sofie Sørstrønen (8) og Lena Sløgedal Paulsen (10).

Jentene ble drept under en badetur i Baneheia i Kristiansand 19. mai 2000. De ble funnet to dager senere.

Andersen tilsto drapet på den ene av jentene, og forklarte at det var Kristiansen som drepte den andre. Dommen mot de to er i stor grad bygget på Andersens forklaring, ettersom det ikke finnes tekniske bevis mot Kristiansen.

Andersen har sonet ferdig sin dom og er løslatt. Kristiansen hevder fremdeles at han er uskyldig og soner dommen ved Ila fengsel. Han venter nå på behandlingen av sin sjette begjæring om gjenopptagelse av saken. Vis mer

Da saken ble behandlet i retten var dette sentralt, fordi åstedet ligger utenfor dekningsområdet til denne basestasjonen.

I dommen fra Kristiansand byrett heter det:

«Det er for retten ikke mulig å fastslå endelig hva som har skjedd med hensyn til Kristiansens mobiltelefonbruk. (...)Ut fra bevisførselen finner retten likevel ikke at den mobiltelefonbruk som har vært endrer vurderingen av de øvrige bevisene, som etter rettens vurdering bekrefter utover enhver rimelig tvil at tiltalt Kristiansen sammen med tiltalte Andersen utførte voldtektene og drapene som nevnt i tiltalebeslutningens post I – III»

Kristiansen advokater mener fremdeles at tekstmeldingene er et bevis for at han umulig kan ha vært på åstedet. Mobilbeviset er også sentralt i journalisten Bjørn Olav Jahrs bok «Drapene i Baneheia» der han argumenterer for at det burde ha utelukket Kristiansen som gjerningsmann.

Avvist av kommisjonen

Alle de andre fem gangene Kristiansen har bedt om at saken gjenopptas, har han blitt avvist av Gjenopptakelseskommisjonen og Høyesterett.

les også Viggo Kristiansens foreldre tror på gjenopptagelse av Baneheia-saken

Kommisjonen har tidligere vist til at mobilbeviset ble bredt behandlet i retten. Kommisjonen har konkludert med at det ikke foreligger omstendigheter eller bevis i denne forbindelse som gir grunnlag for gjenåpning.

Viggo Kristiansens advokat Arvid Sjødin bekrefter overfor VG at han har fått tilsendt den politiansattes notat som en del av dokumentene i gjenopptagelsessaken.

– Alle som kjenner til teledata og denne saken har sagt det samme, konklusjonen er at basestasjonen ikke kan ha hatt dekning på åstedet. Gjenopptakelseskommisjonen er de eneste som mener dette, men hvor de har den kunnskapen fra det aner ikke jeg, sier advokaten.

Sjødin mener det er uomtvistet at det ikke kan ha vært noen andre enn Viggo Kristiansen som brukte telefonen.

– Det ha blitt etterforsket og alle de som har fått tekstmeldinger og samtaler bekrefter at det var Viggo Kristiansen de kommuniserte med. At noen andre kan ha brukt telefonen har aldri vært et tema en gang, sier han.

VIL HA GJENÅPNING: Advokat Arvid Sjødin representerer drapsdømte Viggo Kristiansen. Foto: Lise Skogstad

DNA-analyser og nytt vitne

Det har tidligere vært kjent at det nylig er gjort nye DNA-analyser i saken etter begjæring fra Gjenopptakelseskommisjonen og at det bare ble påvist DNA fra én person i prøvene. Tidligere analyser av det samme materialet har gitt funn av DNA fra meddømte Jan Helge Andersen og fra én annen mann.

les også Jan Helge Andersen om livet etter Baneheia-drapene: Historien om et dødelig vennskap

Ifølge VGs opplysninger har kommisjonen også mottatt nye opplysninger fra et vitne som mener hun så Viggo Kristiansen kaste en kniv i vannet på Flekkerøya i Kristiansand 21. mai 2000, altså to dager etter drapet.

Leder for Kommisjonen for gjenopptakelse av straffesaker, Siv Hallgren, vil ikke si noe om saken og de nye opplysningene nå.

– Jeg ønsker ikke å kommentere grunnlaget for saken før vi har fattet en avgjørelse, sier Hallgren til VG.

Saken vil ikke bli behandlet på kommisjonens møte i januar, men Hallgren anslår at det vil komme en avgjørelse en gang i løpet av første halvdel av 2019.

Opprinnelig hadde kommisjonen sendt saken til påtalemyndigheten med beskjed om at en uttalelse om saken måtte sendes innen 14. januar.

Førstestatsadvokat i Agder Erik Holmen opplyser overfor VG at de har bedt om at denne fristen utsettes til april.

– Dette er en omfattende sak. Før vi kommer med en uttalelse må vi gjøre et arbeid med å sette oss inn i materialet fra kommisjonen, opplysninger fra saken, tidligere begjæringer om gjenopptakelse samt de tidligere vurderingene fra kommisjonen, sier Holmen til VG.

Publisert: 29.11.18 kl. 07:36

Les også