En elektriker i 20-årene ble i 2008 sykemeldt på grunn av sterke smerter i hendene. Etter mange år med en rekke tiltak og omskolering, ble hun i fjor erklært 100 prosent ufør av Nav – med legeerklæring.

Kvinnen hadde en avtale hos DNB Livsforsikring, som hun dermed ønsket hjelp fra. Men DNB var skeptisk til at vilkårene deres, om minst 50 prosent uførhet i minst to år, var innfridd.

Det startet med en samtale. Kvinnen måtte fortelle DNB hvordan hun ikke klarte å bære handleposer, gre håret eller åpne dører, og var totalt avhengig av hjelp fra familie og samboer.

Men DNB var fortsatt ikke sikre på at hun fortalte sannheten.

Så et par måneder senere bestemte de seg for å overvåke henne i skjul, med videokamera.

Filmet kvinnens liv

DNB foretok det som kalles «skjult observasjon» ved fem anledninger mellom februar og mai 2016.

DNB filmet og loggførte da hvordan kvinnen levde sitt liv, uten at hun var klar over det selv.

De skal blant ha videoopptak av hvordan hun bar handleposer fra butikken, holdt «en større kasse» og hjalp noen med kasting av byggematerialer.

DNB Livsforsikring mente dette ikke rimte med hva kvinnen selv oppga om sin egen funksjonsevne. Deres rådgivende lege mente dessuten at det manglet «objektive medisinske funn»; en konkret diagnose utover smerter og tendinitt.

Derfor nektet DNB å utbetale noe som helst, til tross for Nav altså anser henne som 100 prosent varig ufør.

Bekrefter spaning og video

Saken rulles opp i Finansklagenemnda, hvor kvinnen og advokaten hennes tok saken etter avslaget. Nemnda fikk se videoopptakene, men vil ikke ta stilling til hva de beviser, og heller ikke behandle saken.

Fem saker i året Finans Norge, som representerer Norges forsikringsselskaper, kan ikke fortelle nøyaktig hvor vanlig skjult observasjon er.

- Men hvis vi skal anta hvor mange saker hvor det benyttes observasjon, antas det maks fem saker i året, totalt for hele bransjen i Norge, forteller fagsjef Harald Bjerke i Finans Norge til Dinside.

Metoden brukes ifølge ham bare når andre metoder ikke gir resultat, og oftest i uføresaker. Bjerke anser det dessuten som «offentlig kjent» at forsikringsselskapene kan legge seg i buskene med videokamera.

- Hvorfor er det forsikringsselskapers oppgave å vurdere folks helse, i tilfeller hvor leger og NAV allerede har gjort det?

- Det er ikke forsikringsselskapene som undersøker kundenes helse. Observasjonen har som mål å samle inn informasjon om kundens funksjonsevne i de sakene der det er grunnlag for å stille spørsmål om kunden har gitt uriktige opplysninger knyttet til det, svarer Bjerke.

Kvinnen ønsker ikke å stille opp i media, og vil heller ikke at advokaten sin uttaler seg. Men hun er naturlig nok ikke fornøyd med hverken å bli spanet på eller nektet utbetaling, og vurderer å gå videre med saken.

DNB vil heller ikke uttale seg om dette konkrete tilfellet. Men de bekrefter overfor Dinside at de kan filme kundene sine i skjul.

- Det blir brukt observasjon i et fåtall av saker, når andre undersøkelser eller metoder ikke gir resultater, forteller kommunikasjonsrådgiver Vidar Korsberg Dalsbø i DNB til Dinside.

- Terskelen for å bruke observasjon er høy, og det benyttes kun i saker der det er kvalifisert mistanke om svindel.

Datatilsynet var mot

Ja, forsikringsselskapet ditt har lov til å filme deg i skjul. Vel og merke om de blant annet har stor nok mistanke om at du lyver til dem.

Personvernnemnda, som tolker personopplysningsloven, ga grønt lys for dette i et vedtak i 2014. Og veilederen forsikringsbransjen forholder seg til, fra Finans Norge, åpner for slik overvåkning.

- Vi mente at skjult overvåkning var et for stort inngrep mot enkeltpersoner til at et forsikringsselskap kunne gjøre det, forteller direktør Bjørn Erik Thon i Datatilsynet til Dinside.

Men tilsynet tapte kampen, respekterer lovtolkningen til nemnda og retningslinjene fra Finans Norge – og vil dermed ikke kritisere praksisen.

SKEPTISK: Direktør Bjørn Erik Thon i Datatilsynet har vært kritisk til skjult observasjon, og mener det har begrenset verdi som bevis. Foto: Datatilsynet Vis mer

Tolkning av et øyeblikk

Forsikringsselskapene har store avdelinger som jobber for å avsløre eventuell forsikringsjuks. De kan blant annet vise til bilder på sosiale medier for å nekte deg utbetaling.

- Når noen for eksempel legger ut et bilde av seg selv som maler veggen, kan det kanskje se rart ut om man er ufør. Men ingen vet om man har brukt fire timer og trent i to år på å komme dit, sier Thon.

På samme måte mener han at også skjult overvåkning kun viser et øyeblikksbilde. Spørsmålet er for eksempel om en kvinne som bærer handleposer beviser at hun har løyet om tilstanden sin.

- Tror du folk er klar over at de risikerer å bli filmet av forsikringsselskapet sitt?

- Nei, det tror jeg ikke. Heldigvis er det ikke noe folk trenger å tenke så mye på, heller, men det er selvfølgelig viktig at det gis informasjon om dette når de tegner forsikringen, sier Thon i Datatilsynet.

- Er skjult overvåkning den mest invaderende metoden forsikringsselskapene har?

- Ja, jeg tror dette er den spisse enden.