Noul Guvern vrea ca statul să suporte o parte din contribuțiile de asigurări de sănătate (CASS) pentru salariații firmelor private din domeniul tehnogiei informației și comunicațiilor (IT&C) care beneficiază de scutire de impozit pe venit, pentru a nu le scădea salariile nete în contextul mutării contribuțiilor sociale de la angajat la angajator. Măsura este prevăzută într-un proiect de ordonanță de urgență emis de Ministerul Finanțelor Publice în care se dă și exemplul unui salariat din privat cu salariul brut de 10.000 de lei.

Măsura a fost anunțată inițial de ministrul Muncii, Olguța Vasilescu, cea care a ocupat această funcție în toate cele 3 guverne PSD-ALDE din ianuarie 2017 până acum, însă proiectul de ordonanță de urgență a fost scos în dezbatere publică la Ministerul Finanțelor, vizând modificarea Codului fiscal încă o dată.

Potrivit notei de fundamentare, scopul proiectului de act normativ este asigurarea venitului net pentru angajații din domeniul IT, cercetare-dezvoltare și inovare, precum și pentru cei care desfășoară activități cu caracter sezonier sau sunt încadrate ca persoane cu handicap grav sau accentuat, la același nivel pe care l-au avut pentru luna decembrie 2017, fără ca angajatorii acestora să fie obligați să facă un efort financiar suplimentar pentru acești angajați în raport cu ceilalți angajați care nu beneficiază de scutirea de la plata impozitului pe veniturile din salarii.

MFP spune că „măsura constă în suportarea de la bugetul de stat a unei părți din contribuția de asigurări sociale de sănătate datorată de către persoanele fizice care realizează venituri din salarii și asimilate salariilor în baza contractelor individuale de muncă cu normă întreagă aflate în derulare la data de 31 decembrie 2017 și care se încadrează în categoriile de persoane scutite de la plata impozitului pe venit potrivit art. 60 din Codul fiscal”:

1. persoanele fizice cu handicap grav sau accentuat;

2. persoanele fizice care desfăşoară activităţi de creare de programe pentru calculator;

3. persoanele fizice care desfăşoară activităţi de cercetare-dezvoltare şi inovare;

4. persoanele fizice care desfăşoară activităţi pe bază de contract individual de muncă încheiat pe o perioadă de 12 luni, cu persoane juridice române care desfăşoară activităţi sezoniere dintre cele prevăzute la art. 1 al Legii nr. 170/2016 privind impozitul specific unor activităţi, în cursul unui an.

De asemenea, măsura se va aplica inclusiv persoanelor, din categoriile enumerate mai sus, pentru care se modifică raportul de munca, respectiv: detașare, suspendare sau încetare, precum și pentru angajații ai căror angajatori se află în stare de insolvență.

Condiție: Pentru ca salariații respectivi să poată beneficia de această nouă facilitate fiscală, firmele la care lucrează ei trebuie să efectueze transferul sarcinii fiscale a contribuțiilor sociale de la angajator la angajat, ca urmare a dispozițiilor Ordonanței de urgență a Guvernului nr. 79/2017.

Aceasta înseamnă că firmele trebuie practic să majoreze salariile brute ale salariaților respectivi cu cel puțin 20% față de nivelul din luna decembrie 2017.

Pentru aceste persoane, al căror venit salarial brut este majorat cu cel puțin 20% față de nivelul din luna decembrie 2017, angajatorii determină nivelul contribuției de asigurări sociale și al contribuției de asigurări sociale de sănătate, datorate potrivit prevederilor Codului fiscal, prin aplicarea cotelor de 25% (CAS) și, respectiv 10% (CASS) la venitul brut majorat.

Contribuțiile sociale astfel determinate se rețin din venitul brut, după cum urmează:

- contribuția de asigurări sociale (CAS) datorată se reține integral;

- contribuția de asigurări sociale de sănătate (CASS) se reține parțial, în raport cu CASS datorată, astfel încât venitul salarial net obținut pentru luna decembrie 2017 să fie menținut și pentru anul 2018.

Venitul salarial brut din luna decembrie 2017, în funcție de care se determină venitul brut pentru care se aplică suportarea de la bugetul de stat a unei părți din CASS datorată, este format din salariul de încadrare şi elementele de natura veniturilor salariale care se acordă în fiecare lună, conform contractului individual de muncă, valabil în luna decembrie 2017, care constituie bază de calcul a contribuţiilor sociale obligatorii.

CASS reținută din venitul brut al lunii curente de către angajator se determină ca diferenţă între venitul brut şi următoarele:

a) CAS, calculată și reținută de către plătitorul de venit, potrivit prevederilor Codului fiscal și,

b) venitul salarial net corespunzător venitului brut prevăzut în contractul individual de muncă, aflat în derulare la data de 31 decembrie 2017.

Suma reprezentând diferența pozitivă dintre CASS datorată și calculată potrivit prevederilor Codului fiscal și CASS reținută potrivit proiectului de act normativ, se stabilește de către angajator și se evidențiază distinct ca sumă dedusă în Declaraţia privind obligaţiile de plată a contribuţiilor sociale, impozitului pe venit şi evidenţa nominală a persoanelor asigurate (Declarația formular 112).

Nota de fundamentare dă și un exemplu pentru un salariu brut de 10.000 de lei în luna decembrie 2017:

Venit brut – decembrie 2017: 10.000 lei

Contribuții sociale obligatorii- angajat: 1.650 lei

CAS (10,5%): 1.050 lei

CASS (5,5%): 550 lei

Șomaj (0,5%): 50 lei

Venit net: 8.350 lei

------

Venit brut 2018: 12.000 lei

[10.000 lei + 10.000 lei x 20% (venit brut 2017 majorat cu 20%)]

Contribuții sociale obligatorii, DATORATE de angajat: 4.200 lei, din care:

CAS datorată (25%): 3.000 lei

CASS datorată (10%): 1.200 lei

CASS REȚINUTĂ: 650 lei

[12.000 lei – 3.000 lei – 8.350 lei = 650 lei (venit brut 2018 –CAS- venit net decembrie 2017)]

Diferență CASS dedusă de la bugetul de stat: 550 lei

[ 1.200 lei – 650 lei (CASS datorată – CASS reținută)]

Venit net: 8.350 lei

Pentru a se putea aplica, propunerea MFP trebuie să fie promovată în Guvern și adoptată de acesta, iar apoi publicată în Monitorul Oficial.

De unde vine nemulțumirea IT-iștilor

Măsura propusă de Finanțe vine ca urmare a nemulțumirii firmelor din sectorul IT&C, care s-au plâns că, în urma mutării contribuțiilor sociale de la angajatori la angajați, de la 1 ianuarie 2018, prin ordonanța de urgență 79/2017, societățile trebuie să suporte creșteri ale costurilor salariale cu circa 5%-7%, pentru ca salariile nete să nu scadă.

Cum s-a ajuns aici? Prin decizia Guvernului de a muta contribuțiile sociale de la angajatori la angajați, se majorează teoretic salariul brut și, ca atare și baza de impozitare pe salariat. Pentru ca în cifre absolute taxele să nu crească, Guvernul a luat anumite măsuri de compensare: a scăzut contribuțiiile sociale, în total, cu 2 puncte procentuale, de la 39,25% la 37,25%, și a redus și impozitul pe venit de la 16% la 10%, pentru salariații din întreaga economie.

Numai că salariații din IT, cercetare-dezvoltare și cei cu dizabilități beneficiau deja de impozit zero pe venit, motiv pentru care scăderea de impozit de la 16% la 10% nu a avut niciun efect compensatoriu pentru ei (care deja aveau și au în continuare impozit zero). Din acest motiv, angajatorii acestor 3 categorii de salariați ar fi fost nevoiți să suporte costuri salariale mai mari pentru ca salariile nete să nu scadă de la 1 ianuarie 2018, odată cu mutarea contribuțiilor.

Ca măsură compensatorie pentru firmele IT, fostul guvern Tudose a propus, printr-un memorandum, ajutoare de la stat în acest sector, însă iată că noul cabinet Dăncilă vine cu noi planuri.