Čuveni genetičar više nije šef Katedre za matične ćelije na Fakultetu medicinskih nauka u Kragujevcu

Genetičar Miodrag Stojković, najpoznatiji domaći i jedan od vodećih svetskih naučnika u svojoj oblasti, nije više šef Katedre za matične ćelije na doktorskim studijama Fakulteta medicinskih nauka (FMN) u Kragujevcu.

Foto: FoNet/Nenad Đorđević

Na to mesto, odlukom dekana FMN Vladimira Jakovljevića, saznaje naš list, imenovana je profesorka tog fakulteta Biljana Ljujić.

Sa Fakulteta medicinskih nauka, povodom ove smene, stižu suprotne informacije. Članovi Katedre za matične ćelije, njih devetoro, među kojima je i njen dosadašnji šef, Stojković, juče su od dekana FMN u otvorenom pismu zatražili da „preispita svoju odluku o smeni“ na čelu te katedre, koju je, kako navode, doneo „bez prethodnog razgovora sa profesorom Stojkovićem“.

Dekan Jakovljević, pak, u izjavi za Danas tvrdi da je do promene na mestu šefa Katedre za matične ćelije došlo „uz saglasnost“ njegovog, kako kaže, „bliskog prijatelja dr Miodraga Stojkovića“.

Profesor Stojković juče nije bio dostupan javnosti, te smo ostali uskraćeni za njegov komentar o ovom slučaju. Njegove kolege sa Katedre za matične ćelije smatraju, međutim, da njegov potpis na otvorenom pismu dekanu Jakovljeviću nedvosmisleno svedoči da je smenjen mimo svoje volje, te da, istovremeno, dovoljno govori i o tome šta misli i kako se oseća povodom smene na čelu katedre čiji je osnivač. Oni su pismom obavestili dekana Jakovljevića da „nisu saglasni sa smenom profesora Miodraga Stojkovića“, koja „ujedno znači i raspuštanje Katedre za matične ćelije u biomedicinskim naukama na Fakultetu medicinskih nauka“. Tim pre što se na mesto dr Stojkovića „dovodi nastavnik koji nije član te katedre“.

„Greh“ koji se ne prašta – Sa više od 200 radova na SCI listi i više od 13.300 citata, te H-indeksom 60, profesor Miodrag Stojković najpoznatiji je i najpriznatiji naučnik u Srbiji. Jedan je od najeminentnijih naučnika u oblasti matičnih ćelija na svetu. Profesor Stojković bio je član tima koji je izveo prvo kloniranje životinje u Evropi. Rukovodio je timom koji je izveo prvo kloniranje ljudskog embriona u terapeutske svrhe na svetu, navode, između ostalog, članovi Katedre za matične ćelije na kragujevačkom Fakultetu medicinskih nauka.

Podržite nas članstvom u Klubu čitalaca Danasa U vreme opšte tabloidizacije, senzacionalizma i komercijalizacije medija, duže od dve decenije istrajavamo na principima profesionalnog i etičkog novinarstva. Bili smo zabranjivani i prozivani, nijedna vlast nije bila blagonaklona prema kritici, ali nas ništa nije sprečilo da vas svakodnevno objektivno informišemo. Zato želimo da se oslonimo na vas. Članstvom u Klubu čitalaca Danasa za 799 dinara mesečno pomažete nam da ostanemo samostalni i dosledni novinarstvu u kakvo verujemo, a vi na mejl svako veče dobijate PDF sutrašnjeg broja Danas. Učlani se