Hoiva- ja terveysalan suuret yritykset ovat kasvaneet voimakkaasti viime vuosina. Sote-ratkaisussa luvattu asiakkaan valinnanvapaus voi tarkoittaa terveysjäteille vieläkin lihavampia tulevaisuuden näkymiä, kirjoittaa Ylen taloustoimittaja Jyri Hänninen.

Helsingin pörssi sai viime kesäkuussa uuden tulokkaan. Sosiaali- ja terveysalan yritys Pihlajalinna listautui pörssiin. Keskiviikkona yhtiön markkina-arvo oli 340 miljoonaa euroa.

Tämä on kunnioitettava kasvutarina yhtiölle, jonka liikevaihto oli muutamia vuosia sitten vain vähän yli 30 miljoonaa euroa.

Taustalla vaikuttaa kuitenkin isompi taloudellinen trendi. Sijoittajat uskovat sosiaali-, terveys- ja hoiva-alalla toimivien yritysten hyviin kasvunäkymiin.

Lukujen perusteella odotukset eivät näytä aiheettomilta.

Suomen suurimpien terveys-, hoiva- ja sosiaalialan yritysten liikevaihdon kasvu on huidellut vuodesta toiseen kaksinumeroisissa luvuissa. Keskellä pitkään kestänyttä talouden taantumaa muilla aloilla tällaiset kasvupyrähdykset otettaisiin vastaan riemunkiljahduksin.

Samalla ala on kuitenkin keskittynyt vahvasti. Parikymmentä suurinta alan toimijaa hallitsee leijonanosaa markkinoista. Työ- ja elikeinoministeriö totesikin vuonna 2013 julkaistussa selvityksessään, että sosiaali- ja terveysalan "yritystoiminta keskittyy" ja "yrityskanta" supistuu.

Voimakasta laajentumista

Suomen suurin hoiva-, sosiaali- ja terveysalan yritys Attendo on hyvä esimerkki tavasta, jolla alan yritykset ovat kasvaneet Suomessa. Tukholman pörssiin viime vuoden lopulla listautunut Attendo on toiminut Suomessa vuodesta 2000 alkaen.

Attendo on ollut ketterä laajentumaan omin voimin, mutta se on tehnyt myös paljon yritysostoja. Etenkin hoivapuolella yhtiö on ostanut pieniä toimijoita eri puolilla Suomea sekä rakentanut uusia hoivakoteja. Kuntien palveluiden ulkoistamista koskevissa kilpailutuksissa Attendo on pärjännyt varsin hyvin.

Hoivapalvelut kiinnostavat myös suuria institutionaalisia sijoittajia kuten työeläkeyhtiöitä. Luonnollisesti myös rakennusalan yritykset ovat nähneet hoivarakentamisen keinoksi hankkia lisäbisnestä. Etenkin, kun hoivarakentamiseen on tarjolla valtion investointi- ja muita avustuksia.

Pääomarahastojen omistamalla Attendolla on ollut riittävän suuri rahapussi eli omistajien pääomaa takana laajentumista toteuttamaan. Suuret rahastot ovat olleet kiinnostuneita myös muista suomalaista sosiaali- ja terveysalan yrityksistä.

Sosiaali- ja terveysalalla toimii edelleen tuhansittain yksityisiä elinkeinonharjoittajia tai pieniä yrityksiä, mutta isoihin toimijoihin nähden niillä on valtaa olemattoman vähän.

Alan keskittyminen isojen käsiin voi johtaa myös ongelmiin. Yle uutisoi keskiviikkona, että käynti yksityisellä lääkärillä on kallistunut tuntuvasti.

Valinnanvapaus – lisää bisnestä?

Suomen suurimma terveys- ja hoiva-alan yrityksen Attendon emoyhtiö listautui Tukholman pörssiin viime vuoden loppupuolella. Yle

Loputtoman tuntuiseen sote-sotkujen saagaan saatiin – mahdollisesti – piste viime marraskuussa, kun pääministeri Juha Sipilä (kesk.) kertoi hallituksen päässeen sopuun sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisen mallista.

Kokoomuksen ajamana soteen kirjattiin asiakkaan "valinnavapaus-malli". Mitä sillä tarkalleen ottaen tarkoitetaan, on vielä epäselvää.

Todennäköisesti yksityisen sektorin rooli sosiali- ja terveyspalveluiden tuottamisessa kuitenkin kasvaa. Tämä tietää lisää bisnestä yrityksille, mutta samalla myös kolmannen sektorin eli yhdistysten ja säätiöiden roolin vahvistumista palveluiden tarjoajana.

TEM:n mukaan vuonna 2012 julkinen sektori osti yksityisiltä toimijoilta sosiaali- ja terveyspalveluita vähintään 2,7 miljardilla eurolla. Palveluiden ostoilla halutaan lisää ketteryyttä, joustoja ja säästöjä. Samalla astutaan poliittiselle miinakentälle. Yksityisiä palveluntuottajia sekä vastustetaan että kannatetaan ideologisin perustein.

Usein yksityisten palveluidenkin käytössä laskun kuittaa veronmaksaja, ja viime kädessä vastuun kantaa julkinen sektori. Kyse on siis palveluiden ulkoistamisesta, ei yksityistämisestä.

Suurten terveysalan yritysten verosuunnittelu on herättänyt suuria intohimoja juuri sen vuoksi, että yhtiöiden rahavirrat tulevat merkittäviltä osin veronmaksajilta. Arvosteluun on kuitenkin vastattu. Esimerkiksi Attendo maksoi 65. eniten yhteisöveroja kaikista suomalaisista yrityksistä.

Attendon yhteisöverokertymä oli lähes yhtä suuri kuin hissejä ja liukuportaita valmistavan Koneen, jonka liikevaihto oli yli seitsemän miljardia euroa.