Tytöt jyräävät pojat. Kotitaustan vaikutus tuloksiin on voimistunut nopeasti.

Suomi on menettänyt asemansa luonnontieteiden ykkösmaana, käy ilmi Pisa 2015 -tutkimuksesta.

Pudotuksesta huolimatta suomalaisnuorten osaaminen luonnontieteissä on edelleen huipputasoa - Suomi sijoittui vertailussa viidenneksi.

Lukutaitovertailussa Suomi sijoittui neljänneksi Singaporen, Hongkongin ja Kanadan jälkeen.

Pisa-kokeeseen osallistui Suomessa 5882 oppilasta. Osallistuneista noin 87 prosenttia oli yhdeksäsluokkalaisia. Kuvan oppilaat eivät liity asiaan. KALLE PARKKINEN

Suomi on menettänyt asemansa luonnontieteiden ykkösmaana, mutta suomalaisnuorten osaaminen on tulosten merkittävästä heikentymisestä huolimatta edelleen kansainvälisesti vertailtuna huipputasoa.

Tämä käy ilmi Pisa-tutkimuksesta, joka toteutettiin viime vuonna 73 maassa tai alueella.

Suomi sijoittui vertailussa viidenneksi Singaporen, Japanin, Taiwanin ja Viron jälkeen.

Kun luonnontiede oli edellisen kerran Pisa-tutkimuksen pääalueena vuonna 2006, Suomi oli vertailun ylivoimainen ykkönen.

Luonnontieteiden pistemäärien keskiarvo oli pudonnut 32 pistettä vuoteen 2006 verrattuna.

Yhdeksässä vuodessa tapahtunut luonnontieteiden tulosten heikkeneminen vastaa miltei yhden kouluvuoden oppimäärää.

Lukutaitovertailussa neljäs sija

Merkillepantavaa Pisa 2015 -tutkimuksen tuloksissa on myös se, että vertailtaessa luonnontieteiden osaamista suomalaistytöt jyräävät suomalaispojat.

19 pisteen ero tyttöjen hyväksi oli OECD-maiden suurin. Suurempi ero tyttöjen hyväksi oli ainoastaan Makedoniassa, Trinidad ja Tobagossa, Qatarissa, Albaniassa, Arabiemiraateissa ja Jordaniassa.

Suomen tytöt olivat kaikkien maiden tyttöjen vertailussa toiseksi parhaita Singaporen tyttöjen jälkeen. Poikien välisessä vertailussa Suomi sijoittui kymmenenneksi.

Suomalaistyttöjen- ja poikien välinen ero oli OECD-maiden suurin myös lukutaidossa. 47 pisteen ero vastaa runsaan vuoden eroa koulun oppimäärän hallinnassa.

Lukutaidon taso on Suomessa edelleen kansainvälisesti vertailtuna erinomaisella tasolla. Suomi sijoittui lukutaitovertailussa neljänneksi Singaporen, Hongkongin ja Kanadan jälkeen.

Itä-Suomessa iso pudotus

Pisa-tuloksista käy ilmi, että ensimmäistä kertaa oppimistulosten kansainvälisissä vertailuissa suomalaisen koulutuspolitiikan keskeinen kivijalka, alueellinen tasa-arvo, säröilee.

Aiempiin Pisa-tutkimuksiin verrattuna tulokset ovat heikentyneet eniten Itä-Suomessa ja maaseudulla, kun taas pääkaupunkiseudun tulosten taso on pysynyt ennallaan tai jopa parantunut.

Voimakkaimmin heikkenivät itäsuomalaisten tyttöjen tulokset, kun vuoden 2012 Pisa-tutkimuksessa suurin osaamisen lasku havaittiin saman alueen pojilla.

Opetus- ja kulttuuriministeriön Pisa-analyysissa pidetään jopa historiallisena tulosta, jonka mukaan vanhempien koulutuksen ja ammatin sekä kodin varallisuuden vaikutus oppilaiden osaamiseen on vähintään yhtä merkittävä kuin OECD-maissa keskimäärin.

Vielä vuonna 2009 vaikutus oli yksi vertailumaiden pienimpiä. Tämän jälkeen kotitaustan vaikutus tuloksiin on Suomessa voimistunut nopeasti.

Lähde: Opetus- ja kulttuuriministeriön julkaisu Pisa 2015 - huipulla pudotuksesta huolimatta.