PekingJuuri nyt monen kiinalaisyliopiston verkkosivuilla tehdään ylläpitotöitä. Opiskelijoiden nettiyhteys ei toimi ja nettisivuilla tarjoillaan pelkkää erroria. Se ei välttämättä ole sattumaa.

Kiinan internet on tällä viikolla tavallistakin valvotumpi paikka.

Pekingissä alkaa keskiviikkona kommunistisen puolueen puoluekokous. Se on maan tärkein poliittinen tapahtuma, jossa valitaan maan johto seuraavalle viisivuotiskaudelle.

Se on myös syy, miksi Kiinan johtoa hermostuttaa. Toisen kautensa aloittavan presidentti Xi Jinpingin on näytettävä vahvalta ja vakaalta. Noin viikon kestävän kokouksen on sujuttava kuin sotilasmarssi.

–Tämän puoluekokouksen turvallisuusjärjestelyt ovat massiivisemmat kuin koskaan aiemmin. On menty paljon yksityiskohtaisempiin määräyksiin, sanoo Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Jyrki Kallio.

Se voi olla merkki siitä, että ajat ovat muuttuneet, ja muuttumassa, Kallio arvioi. Xin Kiinassa toisinajattelu on tehty entistä vaikeammaksi ja kaikenlaista kansalaisten valvontaa on lisätty.

Nyt alkavan puoluekokouksen aikaan ravintoloissa ei saa tehdä tulta ja ja majoituksen vuokraaminen Airbnb:n kautta on kielletty tietyissä kaupunginosissa. Kadunvarsikauppoja on käsketty sulkemaan ovensa. Nettikaupasta tilatut tavarat ovat jumissa Pekingin ulkopuolella.

Ja sitten on netti.

Yksi poliittinen totuus ja 700 miljoonaa netinkäyttäjää ei ole helppo yhtälö.

Puolueen näkökulmasta kapina voi kyteä missä vaan. Kiinan johto ei unohda arabikevättä tai Ukrainan kansannousua - tapahtumia, joissa kuohuva kansa laittoi järjestyksen nopeasti uusiksi.

Siksi sensuuriviranomaiset ovat poliittisesti herkkinä hetkinä varuillaan. Puoluekokousta tai politiikkaa vähänkin liippaava katoaa somesta nopeasti.

Wechat kertoo, että jaettua kohdetta ei voi näyttää, koska se riikkoo määräyksiä. Jaettu juttu käsitteli kiinteistösijoittajaa, joka joutui myymään omaisuuttaan. Wechat

Myös pääsy puolueen kannalta epämieluisiin sisältöihin on entistä vaikeampaa.

*Kiinan palomuuri on pitänyt kansan loitolla *Googlesta, Facebookista ja monista ulkomaisista medioista. Syyskuun lopussa estettiin viimeisenkin Facebookin omistaman palvelun, Whatsappin käyttö.

Kesän aikana jumittivat ensin kuvat ja ääniviestit. Lopulta myös tekstiviestit jäivät lähettämättä.

Kiellettyjen nettisivujen ja sovellusten käyttö onnistuu Kiinassa yhä VPN-palvelinten avulla. Sellaisen voi ladata puhelimeensa tai tietokoneelleen kuka tahansa. Palveluja on sekä maksullisia että ilmaisia.

Viime aikoina kuitenkin myös VPN-palvelinten tarjoajat ovat joutuneet entistä tiukempaan puristukseen. Apple poisti kesällä kymmeniä VPN-ohjelmia Kiinan appikaupastaan (siirryt toiseen palveluun). Joukossa oli kaikkien suosituimmat ulkomaiset palvelut. Apple perusteli päätöstään sillä, että ohjelmat sisältävät Kiinassa laitonta sisältöä.

Tästä nousi tietenkin kohu. Applen katsottiin auttavan Kiinaa sortamaan internetkansalaisten vapautta.

Kaikki tämä on ehkä vasta esimakua.

Näin arvioi muun muassa hongkongilainen sensuuritutkija Lokman Tsui, uutiskanava CNN:lle (siirryt toiseen palveluun). Tsuin mukaan on selvää mihin suuntaan Kiinan nettisensuuri on menossa eikä se kuulosta hyvältä.

–Tilanne ei ole parantumassa lähiaikoina, Tsui sanoo.

Demokratiajärjestö Freedom House nimesi Kiinan viime vuonna “vuoden pahimmaksi internetin vapauden rajoittajaksi” (siirryt toiseen palveluun). Syynä tähän oli presidentti Xin politiikka, jonka myötä sensuuri ja rangaistukset vääränlaisesta nettikäytöksestä ovat kiristyneet.

Juorujen levittämisestä sosiaalisessa mediassa voi nykylainsäädännön mukaan saada seitsemän vuotta vankeutta.

Moni pelkää, että kiristykset eivät johdu ainoastaan puoluekokouksesta vaan että kyseessä on uusi normaali.

Kiinassa on jopa sata erilaista puhelinsovellusta kommunistisen puolueen jäsenille. Niiden avulla voi mm. opiskella puolueohjelmaa ja tsättäillä samanmielisten kanssa. Jenny Matikainen / Yle

Toisaalta netti tarjoaa puolueelle monia mahdollisuuksia valvoa ja ohjata kansalaisia. Siinä auttaa kiinalaisten lähes maanisen läheinen suhde mobiililaitteisiinsa.

Kiinan suosituin nettipalvelu Wechat on kaikkialla. Sillä jutellaan, jaetaan päivityksiä ja kuvia, mutta myös maksetaan, vuorataan kaupunkipyöriä ja tilataan taksi.

Wechat, kuten muut Kiinan sosiaalisen median palvelut, on myös tiukasti viranomaisten seurannassa. Kun se leviää elämän eri osa-alueelle, kasvaa myös valvovan silmän ulottuvuus.

Kun kiinalainen Nobel-palkittu ihmisoikeusaktivisti Liu Xiaobo kuoli heinäkuussa, yhteisöpalvelu Weibossa estettiin viestit, joissa esiintyi aiheeseen viittaavia sanoja. Tällaisia olivat muun muassa “Nobel”, “maksasyöpä” ja “RIP”.

Wechatissa katosivat myös yksityisviestit, jotka sisälsivät Liun nimen, kanadalainen tutkimuslaitos Citizen Lab selvitti. (siirryt toiseen palveluun)

Kapinointi yksityisissä keskusteluryhmissä onkin yhä vaikeampaa ja vaarallisempaa. Uusimpien määräysten mukaan ryhmien ylläpitäjät ovat vastuussa kaikkien jäsenten käytöksestä. (siirryt toiseen palveluun)

*Kriitikot etsivät toki kiertoteitä *ja tapoja keskustella aiheesta keskustelematta itse aiheesta. Sen vuoksi sensuuri saa välillä jopa koomisia piirteitä.

Kesällä kaikki Nalle Puhiin liittyvä siivottiin Wechatista ja Weibosta.

Syynä olivat alunperin vuonna 2013 netissä levinneet kuvaparit. Tuolloin presidentti Xistä ja Yhdysvaltain silloisesta presidentistä Barack Obamasta otetun valokuvan hoksattiin muistuttavan kuvaa Nalle Puhista ja Tiikeristä.

Nyt uutta Nalle Puhia ei totisesti kaivata.

Jos Xi saisi päättää Kiinan internet ei olisi world wide web, maailmanlaajuinen verkko. Se olisi Kiinan kokoinen oma verkko, jossa vapauden sijaan arvostettaisiin oikeanlaista käytöstä ja lakia.

Presidentti Xi Jinping kutsuu käyttämään puoluesovellusta. "Tärkeää analyysia puolueohjelmasta ja säännöistä. Seilataan yhdessä lupaavaan tulevaisuuteen", otsikot lupaavat. App Store

–Meidän olisi yritettävä enemmän vahvistaaksemme kyberavaruuden eettisiä standardeja ja edistääksemme sivistynyttä käytöstä, Xi sanoi pari vuotta sitten Wuhanin internetkonferenssissa.

New York Timesin mukaan Kiina yritti samoihin aikoihin lobata ajatuksiaan YK:n keskeiseen linjapaperiin. Siinä määriteltiin, miten internetiä pitäisi hallita. Kiina halusi poistaa tekstistä sanat “ilmaisunvapaus” ja “demokratia”. Se myös puski läpi ideaa valtion tiukemmasta kontrollista.

Puolue yrittääkin ottaa nettihullusta kansastaan omansa irti.

Reilu vuosi sitten julkaistiin sovellus, jolla pekingiläiset voivat lähettää viranomaiselle viestin kohdatessaan kadulla tai naapurissa jotain epäilyttävää.

Valvonnan lisäksi puhelimella voi levittää ideologiaa. Puolueen jäsenille on omat sovelluksensa, joiden avulla he voivat opiskella ja osoittaa kuuliaisuuttaan. Kiinalaislehti Global Timesin mukaan appeja on jopa sata erilaista.

Puolueen jäsen, Zhang Yu kertoo käyttäneensä tällaista appia nyt pari vuotta. Se on tarkoitettu pääasiassa puolueohjelman ja sääntöjen opiskeluun, Zhang kertoo.

–Se mittaa aikaa, jonka kulutamme sovelluksessa ja antaa meille pisteitä käytetyn ajan ja kirjoitettujen kommenttien mukaan, Zhang sanoo.

Sovelluksessa voi testata oppimaansa, ja se antaa onnistumisesta kehuja tai kriittistä palautetta, jos tulos ei ole toivottu.

Jos Xi saa, mitä hänen uskotaan haluavan, Kiinan netti on tulevaisuudessa yhä enemmän vain sitä, mitä puolueessa toivotaan. Hyvä renki mutta huono isäntä. Vanha sananlasku voisi olla saanut alkunsa Kiinan johdon suhteesta internetiin.

Kiinalaishistorioitsija Zhang Lifan uskoo, että kiristynyt sensuuri on merkki hermostuneisuudesta.

–Tällaiset nopeat kiellot ja säännökset osoittavat, että puolueen johdolla ei ole itseluottamusta, Zhang arvioi.

Se kertoo myös siitä, että internet on muuttanut, ja muuttaa Kiinaa edelleen. Zhangin mukaan erään puoluevirkailijan kommentti kuvaa hyvin puolueen tämän hetkistä tunnelmaa.

Kuinka ihanaa olisi olla ilman internetiä, virkailija totesi.

Xi saattaa tällä viikolla olla täysin samaa mieltä. Jos häntä hermostuttaa tarpeeksi, se saattaa jopa joinain päivinä olla hetken aikaa totta.