Marokko on viime aikoina noussut esille terrori-iskujen ja -epäilyjen yhteydessä. Muun muassa Barcelonan terrori-iskun tekijät ja Turun puukkoiskusta epäillyt ovat marokkolaisia.

Suomeen on tullut jonkin verran turvapaikanhakijoita Marokosta. Viimeisen 12 kuukauden aikana Suomeen hyväksyttiin heistä 16, kun taas kielteisen päätöksen sai 31 hakijaa.

Viimeisimmän Suomen ulkoasiainministeriön matkustustiedotteen mukaan Marokko on yhteiskunnallisesti vakaa maa, jonne suomalaisen on turvallista matkustaa.

Maassa on ollut myös levottomuuksia. Esimerkiksi heinäkuussa mielenosoittajat protestoivat Al Hoceiman alueella eriarvoisuutta ja korruptiota vastaan. Yli tuhat ihmistä pidätettiin, mutta heistä suurimman osan kuningas armahti reilua viikkoa myöhemmin.

Marokko on monarkia, jossa on kuitenkin perustuslaillisia elementtejä, kuten parlamentti.

Kansainvälisiin konflikteihin erikoistuneen ajatushautomo Menetton tutkimusjohtaja Alan Salehzadehin mielestä Marokon poliittinen vakaus on muuttunut erityisesti arabikevään 2011 jälkeen.

”Ennen arabikevättä Marokon kuningas kontrolloi ääri-islamilaisia järjestöjä, mutta viime aikoina näiden järjestöjen kannatus on lisääntynyt ja järjestöt ovat myös verkostoituneet hyvin”, Salehzadeh sanoo.

Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Wolfgang Mühlberger kertoo, että parlamentista ja uudistuksista huolimatta Marokon kuninkaalla on edelleen paljon valtaa.

”Kuningas pysyy lopullisena päätöksentekijänä kaikissa olennaisissa aiheissa, kuten turvallisuudessa, ulkomaan politiikassa ja talousuudistuksissa”, Mühlberger sanoo.

Mühlbergerin mukaan marokkolainen islam on ollut perinteisesti hyvin rauhanomaista ja saanut vaikutteita uskonnollisesta mystiikasta.

Marokossa kuningas ei ole vain maallinen hallitsija vaan myös islamilaisen yhteisön uskovien johtaja. Kuningasta pidetään myös profeetta Muhammadin jälkeläisenä, joten hänellä on paljon auktoriteettia.

Mühlbergerin mukaan salafismi eli jyrkkä versio islamin tulkinnasta tuli Marokkoon jo 1950–1960-luvulla. Se toimi jihadismin kasvualustana.

Jihadismi vahvistui erityisesti Yhdysvaltojen Irakin valloituksen jälkeen 2003, kun Saddam Husseinin hallinto kukistettiin. Irak ajautui kaaokseen, kun sunni- ja šiiaryhmät alkoivat taistella toisiaan vastaan.

”Al-Qaidan ja myöhemmin Isiksen seuraajien joukossa oli paljon marokkolaisia. Monet selviytyneistä taistelijoista ovat palanneet takaisin kotimaahansa.”

Ennen diktaattoreita vastustivat vasemmistolaiset ryhmät, nyt islamistiset.

Marokon viimeisimmät parlamenttivaalit syksyllä 2016 voitti maltillinen islamistinen Oikeus- ja kehityspuolue PJD.

Salehzadeh väittää, että puolueen myötä radikaalit poliittisen islamin imaamit ovat tulleet Marokkoon ja myös ääri-islamistiset propaganda-tv-kanavat ovat saaneet jalansijaa.

”Islamistiset ryhmät ovat voittaneet vaalit melkein kaikkialla Lähi-idässä. Jos kuningas menettää asemansa Marokossa, pelkään että islamistiset ryhmät radikalisoituvat”, Salehzadeh sanoo.

”Ennen Lähi-idässä vasemmistomieliset ryhmät toimivat vastarintana diktaattoria vastaan. Nyt islamistiset ryhmät antavat ymmärtää, että islam on lääke diktatuurin kukistamiseksi.”

Jihadistiryhmät menestyvät, kun sekasorto, köyhyys ja vihan lietsonta pysyvät yllä.

Salehzadehin mukaan erityisesti nuori sukupolvi näkee jihadistiset ryhmät keinona päästä valtaan ja kumota presidentin valta.

”Kun ei ole työtä eikä elämää, sanotaan, että ongelma tulee naapurista”, Salehzadeh sanoo.

Morocco World News -median mukaan Marokko on kuitenkin taistellut ääri-islamia vastaan monin keinoin. Esimerkiksi helmikuussa 2016 Marokon kuningas antoi ohjeita koulukirjojen tarkistamiseen, jotta mahdolliset syrjivät sisällöt pyyhittäisiin ja korostettaisiin kansakuntien dialogia.

Myös Marokon vankiloissa on aloitettu radikalisoitumisen vastaisia ohjelmia, ja uskonnolliset johtajat ovat kumonneet terroristijärjestöjen käyttämiä islamin väärintulkintoja julkaisuudessa.

Marokon kuningas Mohammed VI on myös perustanut uskonnollista koulutusta tarjoavan instituutin, jossa opetetaan maltillisen islamin tulkintaa ja taistellaan väkivaltaista ekstremismiä vastaan. Instituutti tarjoaa koulutusta muillekin arabimaille, Afrikkaan ja Eurooppaan.

Eurooppaan tulevat pakolaiset voi Wolfgang Mühlbergerin mukaan jakaa kahteen ryhmään: ensinnäkin heihin, jotka lähtevät paremman elintason perässä, ja toiseksi heihin, jotka ovat joutuneet konfliktiin valtion kanssa.

”Eurooppaan tulevat marokkolaiset ovat hyvin harvoin varsinaisia turvapaikanhakijoita. He eivät lähde vainon takia vaan etsivät taloudellisia mahdollisuuksia, mikä on tietysti täysin oikeutettua”, Mühlberger sanoo.

Mühlbergerin mukaan valtion kanssa ongelmiin joutuneet marokkolaiset ovat tähän asti olleet jihad-sotilaita, jotka yleensä lähtevät Irakiin.

Salehzadehin mukaan joidenkin marokkolaisten turvapaikanhakijoiden joukossa on vallalla käsitys, jonka mukaan Euroopasta saa helposti opiskelupaikan ja työn.

”Pakolaisten salakuljettaminen on bisnes, jossa ihmisiä käytetään hyväksi”, Salehzadeh sanoo.

Salehzadehin mielestä alaikäisten, yksin tulevien turvapaikanhakijoiden taustat pitäisi tutkia paremmin ja heitä pitäisi myös valvoa enemmän.

Esimerkiksi Eurooppaan 17-vuotiaana tullut turvapaikanhakija on saattanut lähteä Marokosta jo 15-vuotiaana eikä ole opiskellut mitään puoleentoista vuoteen, koska on tehnyt matkaa Eurooppaan.

”Tällainen nuori voi olla kasvanut kotimaassaan turvallisessa ja maltillisessa perheessä. Mutta kun hän lähtee yksin kotoa Eurooppaan, kuka suojelee häntä? Hän on helppo saalis radikaaleille ryhmille.”

Salehzadeh huomauttaa, että suurin osa Euroopassa asuvista marokkolaisista on maltillisia, liberaaleja ja radikaalia islamia vastustavia.

Marokko on myös edelleen paljon vakaampi kuin monet muut Pohjois-Afrikan maat, ja tiedustelutoiminnan ansiosta epäillyt terrorismisolut on saatu hajotettua ennen tekojen puhkeamista.

Muun muassa Espanja ja Ranska ovat tehneet Marokon kanssa yhteistyötä terrorismin torjumisessa.

”Marokossa on edelleen paljon vapaamielisiä ihmisiä, eikä poliittinen islam ole koko Marokko”, Salehzadeh muistuttaa.