Elina Lepomäki on pyrkimässä Kokoomuksen puheenjohtajaksi ja oli käymässä Rovaniemellä, niin sain haastateltua häntä hieman. Aiheena oli pääasiassa hiertämään jäänyt perustili, jota olin aikaisemmin kritisoinut ja johon Lepomäki hieman vastailikin, mutta mielestäni huonosti. Tällä kertaa vastaukset olivat hyviä, ilman perinteistä poliitikkomaista kiertelyä. Olin varannut useampiakin kysymyksiä, mutta alkoi aika loppumaan, niin vedettiin nuo muut aiheet erittäin nopeasti ja lopetettiin ne lyhyeen. Tämä oli ensimmäinen haastatteluni ikinä, mutta ei se mielestäni ihan huonosti mennyt, vaikka tuo perustulon ja perustilin erojen tarkennuskysymys meni lonkalta vähän heikosti.

Vastaukset eivät kuitenkaan saaneet minusta perustilin kannattajaa. En nyt ala tässä analysoimaan, vaan työnnän tämän haastattelun tähän. Voin kommenteissa keskustella aiheesta sitten. Lopussa on pari piraattiteemaistakin kysymystä.

Kaikkiaan oli mukava jutella poliitikon kanssa, joka tekisi yrittämisesta ja työnteosta helpompaa, arvostaa yksilönvapauksia ja joka haluaisi muuttaa suurta puoluettaan järkevämpään suuntaan.



K: Aloitetaan tämmöisellä helpolla, eli mitä perustili tekisi perustuloa paremmin?

V: No, perustili on ensinnäkin koko elinkaaren mittainen sosiaaliturvajärjestelmä. Paitsi, että se poistaa työnteon kannustinloukkuja, niin se lisää myös työllistämisen kannustimia ja työn kysyntää sitä kautta, eli ei pelkästään työn tarjontaa. Ja tämän lisäksi se tähtää myös kansankapitalismiin ja säästämiseen. Sitten siellä kannustinloukkupuolella perinteisesti perustulo ikään kuin siirtää niitä matalapalkkatyön kannustinloukkuja keski- ja hyvätuloisille, nostamalla heidän marginaaliveroasteitaan ja perustili ei tee sitä. Perustili lisää kaiken työn tarjontaa kaikissa tuloluokissa, se ei nosta veroastetta, vaan päin vastoin se tähtää pitkällä aikavälillä huomattavasti pienempään veroasteeseen.



K: Mulla oli näitä blogauksia perustilistä, ja en mielestäni saanut vastauksia niihin mun tärkeisiin kysymyksiin, eli minkä takia joku ei nostaisi perustiliä ja pistäisi sitä rahaa johonkin muualle. Jos perustilillä makaava raha tuottais kannattavammin, niin eikö ihmiset sijoittas sinne, eikä yrityksiin? Tai siis, jos perustilille kannattais työntää sitä rahaa.

V: Perustililtähän voi sijoittaa niitä rahoja edelleen, eihän perustilille rahan siirtäminen itsessään ole minkäänlainen sijoitus. No, voidaan sopia näin että siinä on vaikka hyvin matala talletuskorko, jos se on nyt vaikka pankin puitteissa tarjottu palvelu, mutta se ei sillä tavalla eroa oleellisesti pankkitilistä. Mutta se keskeinen ero ja se minkä takia perustilille kannattaa säästää, on se, että voit säästää verovapaasti, koska vasta siinä vaiheessa, kun nostat perustililtä rahaa ulos, niin maksat verot. Eli tuossa sun logiikassa kun sä nostaisit perustililtä rahaa, maksaisit siinä vaiheessa tuloverot ja sitten sijoittasit, kun perustilillä pystyt sijoittaamaan mihin tahansa yritykseen ja mihin tahansa arvopaperiin ennen veroja.



K: Perustilissähän oli, että se vois olla tarveharkinnaton, tai tarveharkintainen, mutta eikö ole näin, että jos se on tarveharkinnaton, niin kaikki nostaa sitä käytännössä jatkuvasti ja jää voitolle. Koska perustilille menis 10% bruttotuloista, joten jos mä nostan 705€ kuussa, mikä sen pitäis periaatteessa vähintään olla, kuten dokumenttien mukaan sen pitäis olla vähintään työmarkkinatuen kokoinen, niin mun bruttotulot pitäis olla alle 7050€ ennen kuin jään tappiolle siinä kun mä nostaisin sitä koko ajan, joten loppujen lopuksi perustili menee loppujen lopuksi miinukselle ja valtio käytännössä maksais hyvätuloisillekin.

V: Sillä tavalla jos sen ajattelee, niin sehän ei millään tavalla eroa perustulosta. Siis perustili on pahimmillaankin yhtä kallis kuin perustulo. Perustilissä on se logiikka, koska se on elinkaarimalli ja se ikään kuin pitää kirjanpidollisesti huolta että kuinka paljon sieltä on nostettu sitä rahaa. Siihen voi lisätä tämmöisiä ikään kuin progressiivisia holhouksen elementtejä, mitä nykyiseen sosiaaliturvaan tai perustuloon ei voi lisätä. Esim. tilanteessa, jossa perustili on 20 tonnia pakkasella, niin sitten voi asettaa jotain tiukempia rajoitteita tai kytkeä siihen laajempaa tarveharkintaa tai aktivointitoimia tai mitä hyvänsä. Ensimmäiseksi se pelaa silä ajatuksella ja sillä luottamuksella, että ihminen on itse kykeneväinen käyttämään sitä tarveharkintaa ja tekemään ratkaisunsa itse, että haluaako tai tarvitseeko nostaa sosiaaliturvaa työnteon tai yrittäjyyden tai jonkin muun lisäksi.



K: Eikö tuossa perustili ja perustulohommassa ole kuitenkin semmoinen ero, että jos olet hyvätuloinen, niin perustulo nostaa sun veroja enemmän, kun taas tässä perustilin tapauksessa taas se ei varsinaisesti nostais veroja, vaan valtiolta tulis sulle enemmän hyötyä jos olet hyvätuloinen?

V: No en tiedä miten tulee valtiolta enemmän hyötyä, siinähän se periaatteessa se logiikka menee sitä kautta, että jos keski- ja hyvätuloisilla jää jotain säästöön, niin voi sitä jonkin aikaa säästää verovapaasti. Siis sehän periaatteessa käyttäytyy kuin vapaaehtoinen eläkesäästäminen tai eläkevakuutus, joka on hyvin tyypillinen säästämisen muoto kaikkialla maailmassa. Siinä on ideana se, että kaikkia kohdellaan ihan tasapuolisesti ja tavallaan se tarjoaa tällaisen elegantin siirtymämahdollisuuden elinkaaren aikana ikään kuin matalatuloisesta keskituloiseksi ja siitä eteenpäin tai miten hyvänsä elinkaaren aikana tulotaso kehittyykin.



K: Okei, sä puhuit siitä, että jos on 20k€ miinuksella, niin voisi tulla tulorajoja, tai siis tulla jonkinnäköisiä nostorajoja ja tämmöisiä. Mutta alemman korkeakoulututkinnon opiskelu, lukio ja semmoinen, olis 6 vuotta. 6 vuotta perustiliä, jos se olis tuo 700e, se tekis yli 50k€ ja jos 10% palkasta menis sinne, niin kunnes oot tienannu 300k€, niin sä maksat sitä siihen asti. Sä oot silloin 50k veloissa, jonka lyhentämiseen menee 14 vuotta ja jos siihen pitäis vielä hommata talot ja muut tämmöiset, niin eikö se ole aika ikävää olla veloissa tuon verran?

V: Sikäli kun se otetaan käyttöön 18-vuotiaana ja se esimerkiksi korvais ihan suoraan opintorahan ja opintotuen nykyisen kaltaisesti, mukaanlukien myös opintolainan, niin se ei sillä tavalla eroa nykytilanteesta millään tavalla. Siinä on periaatteessa se alkupääoman osuus, joka on ikäänkuin opintoraha, niin kuin nykyisin opintotuessa ja siinä vaiheessa kun se on käytetty, niin siirrytään opintolainan puolelle ja se on mahdollista, jos se tehdään sillä tavalla, että se ikään kuin korvaa täysin opintotuen, mikä on mun mielestä järkevää, niin sitten voi olla näin, että ikään kuin oletetaan että tili palautuu normaaliasetuksiin, kun se on nollilla, eikä siinä vaiheessa vasta kun alkupääoma on takaisin, elikkä tavallaan se 20ke joka sillä olis alkupääomaa, olis aidosti sulle opintojen aikaseksi pääomaksi ja opintorahaksi nostettavaksi. Silloin se ei eroais mitenkään siitä tilanteesta ku nykysinki voi nostaa vaikka 20ke opintolainaa, no hyvä on, sun perustili on 20ke pakkasella, meet töihin, joissain vuosissa se on maksettu takas ja sit se on sun omassa harkinnassa että haluatko edelleen nostaa sieltä sitä perusturvaa niissä puitteissa kuin mahdollista ja aina siirtyy tietty osa palkasta perustilille takaisin, vai haluatko alkaa käyttään sitä puolta siitä, että säästät sinne itse, jolloin sulla on verokannustin siihen.



K: Kaksi lyhyttä vielä, eli tarveharkinnalla jos se toimii, eli mun mielestä se ei auta siihen varsinaiseen byrokratiaan tämmöisille huonompiosaisille ja käytännössä köyhät elää sitten lainalla, mitä mieltä oot tästä.

V: Siis perustilihän ei poista tarveharkintaisia tukia kokonaan missään nimessä, koska eihän se riitä perusturva elämiseen, jos ei tee mitään muuta, mutta se pointti on se, että se rajaa sen joukon, joihin kohdistetaan ikään kuin sitä tarveharkintaa mahottoman paljon pienemmäksi kuin mitä se on nykyisin, koska sitä tarveharkintaa ruvetaan ikään kuin systeemin puolelta käyttämään vasta siinä vaiheessa kun perustili on tarpeeksi pakkasella, tai tilanteessa, kun joudut nostamaan muita tukia perustilin lisäksi. Mutta se logiikka on silloin se, että perustiliä rasitetaan ensin ja sen päälle haet lisää harkinnanvaraisia tukia jos tarvit.



K: Vielä viimeinen tästä aiheesta. Mua henkilökohtaisesti harmittaa, että jos kritisoin perustiliä näillä annetuilla luvuilla 20k€ ja 400€, mitkä on käytännössä vain markkinointilukuja ja jos niillä kritisoi, niin sanotaan että ne on vain esimerkkilukuja, mutta säkin käytit niitä tässä. Eli onko sulla heittää semmosia lukuja, mitkä olet ajatellut toimiviksi oikeasti?

V: No, siis ei niitä voi heittää näin, koska sehän pitää laskea ja mallintaa, jos mä olisin valtionvarainministeri, niin mä ottaisin tämän ensimmäiseksi projektiksi laskea sen auki, mutta nyt esimerkiksi tänä keväänä varmaan seurasit, meillä tuli päivitetty perustiliehdotus, jossa se nostoraja oli 600€, jossa nimenomaan oli perustili suunniteltu sellaiseksi, että se korvaisi opintotuen sellaisenaan. Opintojen jälkeen perustili voi edelleen olla se sosiaaliturvamuoto, mutta siinä oli ikään kuin haettu se ratkaisu ja raja, mikä vastaa nykyistä hallituksen esitystä opintotuen tasosta tästä eteenpäin.



K: Kiitos. Sitten satunnaisempiin kysymyksiin. Konkreettisia juttuja miten auttaisit yrittäjää?

V: Mun mielestä yrittäjää autetaan konkreettisimmin sillä, että lasketaan verotusta, vapautetaan sääntelyä ja vapautetaan työmarkkinat.



K: Hyväksytkö sen, että esim. USA vakoilee meitä?

V: Niin no, en mä tiedä, hyväksytäänkö semmoisia tosiasioita jotka on tosiasioita. Mun mielestä sen kanssa pitää elää. Se on tosiasia, jonka kanssa pitää elää.



K: Miten edistäisit sitä, että päättäjät joutuvat vastuuseen tekemisistään, esimerkiksi valehtelusta?

V: Niin, no mun mielestä pitää päättäjänä joutua vastuuseen siitä, jos on valehdellut.



K: Mitä mieltä olet Snowdenista?

V: Jaa. No, kyllähän hän on lisännyt tietoa ja tuskaa maailmassa, ja se on varmaan ihan hyvä näin.



Yritin vielä kysyä mielipidettä kiristyskirjesysteemiin, mutta hän ei tiennyt aiheesta ja aikaa oli jo mennyt sen verran, että lopetettiin haastattelu.