Det islam-kritiske parti Stram Kurs, der ved valget i juni 2019 var tæt på at komme i Folketinget med i alt 63.537 stemmer, vil sandsynligvis ved næste folketingsvalg optræde under et nyt navn på stemmesedlen.

Partiets stifter og leder, advokat Rasmus Paludan, er »nærmest 100 procent sikker på«, at det særlige Valgnævn, et uafhængigt nævn under Social- og Indenrigsministeriet, på et møde onsdag 5. februar vil beslutte at give Stram Kurs en såkaldt »karensperiode«, så partiet i mere end tre år ikke kan indsamle vælgererklæringer. Samtidig slettes alle de vælgererklæringer, partiet allerede har indsamlet, og dermed vil det blive vanskeligt at stille op til Folketinget ved næste valg.

Allerede i december 2019 besluttede Valgnævnet foreløbigt at suspendere partiets indsamlinger af vælgerklæringer på baggrund af mistanke om uregelmæssigheder.

»Jeg gør mig ingen som helst forestillinger om, at nævnet ikke vil straffe mig og partiet, selv om jeg ikke mener, at vi har gjort noget som helst galt,« siger Rasmus Paludan.

Paludan forventer også, at nævnet vil beslutte, at Rasmus Paludan ikke selv kan stå som ansvarlig for indsamlingen af de lidt mere end 20.182 vælgererklæringer, der er nødvendige for at stille op ved næste valg til Folketinget.

Derfor bliver det nødvendigt at stille partiet op under et andet navn – og at finde en anden person, der skal være ansvarlig for opstillingen.

»Vi vil altid være Stram Kurs, men det tyder på, at vi må indsamle underskrifter under et andet navn. Det betyder også, at der skal stå et andet navn på stemmesedlen. Vi kan ikke bare kalde partiet »Strammere Kurs«, fordi det ligger for tæt op af det nuværende, så vi må finde et helt andet navn. Jeg har ikke fundet det endnu,« siger Rasmus Paludan.

En e-mailadresse blev anvendt 56 gange

Næste valg til Folketinget skal senest holdes 5. juni 2023, mens Stram Kurs' – forventelige – samlede udelukkelsesperiode først vil udløbe 23. september 2023. Forklaringen er følgende:

Valgnævnet godkendte 23. september 2019 partinavnet Stram Kurs for en periode på tre år, og den suspensionsperiode, Valgnævnet forventes at beslutte, gælder i disse tre år. Dertil tillægges et ekstra karensår, hvor andre »kan få mulighed for at indgive anmodning om partinavnet«, fremgår det af lovgivningen.

Stram Kurs havde ifølge Rasmus Paludan indtil december sidste år indstillet cirka 40.000 »nye« vælgererklæringer, der er nødvendige for at kunne stille op til næste valg, idet erklæringerne, partiet brugte til at stille op ved valget i juni 2019, kun er gyldige frem til 27. oktober 2020.

Valgnævnet besluttede i december 2019 at »suspendere« de nye underskrifter, der var indsamlet, og forbyde partiet at fortsætte med at indsamle nye. Begrundelsen var, at partiet – ifølge nævnet – 4. og 5. december 2019 indlæste i alt cirka 110.000 e-mailadresser i vælgersystemet, cirka 55.000 til valget til Folketinget og et tilsvarende antal til valget til Europa-Parlamentet.

Ifølge Valgnævnet var »kun« cirka 40.000 af de 55.000 erklæringer unikke, og i »mere end 9.000 tilfælde er den samme e-mailadresse indlæst mere end én gang til hver valgtype. Heraf er cirka 3.200 indlæst mere end to gange og 730 mere end fem gange til hver valgtype. Én e-mailadresse er indlæst 56 gange til hver valgtype. Det nævnte mønster gør sig gældende helt parallelt for begge valgtyper,« skriver nævnet i et orientering til Folketinget.

»Grove eller gentagne retsbrud«

Af orienteringen til Folketinget fremgår det, at en medarbejder i Social- og Indenrigsministeriet har virket som en slags »agent« for ministeriet – den pågældende har indtastet sin e-mailadresse i Stram Kurs' system i foråret 2019 med det formål at teste, om personens navn – og erklæring – blev misbrugt af partiet.

Medarbejderen gav, da den pågældende indtastede sit navn, sin støtte til, at partiet kunne opstille til valget til Folketinget i juni 2019, men navnet optræder nu – oplyser ministeriet – seks gange i den nye portion vælgererklæringer. Tre gange til næste valg til Folketinget og tre gange til EP-valget. Og det uden at den pågældende har indtastet en ny erklæring siden foråret 2019.

Ministeriet konstaterer på den baggrund, at det må »antages, at en meget stor andel af e-mailadresserne stammer fra Stram Kurs' første indsamling af vælgererklæringer.« Det er ikke tilladt, idet alle vælgererklæringer til næste valg skal indsamles på ny.

Formanden for Valgnævnet, dommer i Højesteret Jens Peter Christensen, skriver i en orientering om sagen, at det er nævnets »opfattelse, at der foreligger en begrundet mistanke om, at Stram Kurs indsamler vælgererklæringer i strid med reglerne, og at der er eller kan være tale om grove eller gentagne retsbrud.«

Advokat Rasmus Paludan medgiver, at et antal af de adresser, der blev indsendt, var »dubletter,« men at det tal højst udgør cirka 10.000, hvorefter der ifølge Stram Kurs er mindst 40.000 gyldige underskrifter på personer, der ønsker partiets opstillingsberettiget, og nu blot skal skal genbekræfte deres underskrift på NemID, men den proces er nu suspenderet.

Hvis Valgnævnet, hvad Rasmus Paludan forventer, på mødet 5. februar giver partiet et såkaldt »rødt kort«, vil alle indtastede underskrifter blive slettet, og partiet forbydes at indsamle underskrifter i tre år.

Stram Kurs vil dog fortsat kunne hæve 2.096.721 kroner i partistøtte hvert år, blot partiet fortsat stræber efter at blive opstillingsberettiget til Folketinget, men det er ikke umiddelbart muligt at få svar på, hvorvidt den gamle udgave af partiet Stram Kurs vil kunne overføre dele af disse midler til en ny udgave af partiet, der - for at omgå Valgnævnets suspension - eventuelt stiller op under et andet navn.