Da udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) i marts 2017 fik vedtaget udlændingestramning nummer 50, fejrede hun det med lagkage. Anderledes stille er der omkring udlændingestramning nummer 100, som blev gennemført kort før jul.

Eneste markering er en interaktiv tavle på Udlændinge- og Integrationsministeriets hjemmeside, der fortæller besøgende på siden, at regeringen har gennemført 100 stramninger. Samt et link til en oversigt over stramningerne, der spænder fra nedsættelse af integrationsydelse over skærpede sprogkrav til mere frihedsberøvelse af afviste asylansøgere.

Men der er heller ikke noget at fejre, mener advokat Bjørn Elmquist, formand for Retspolitisk Forening.

- Det er snarere et monument over lovsjusk, siger han.

Advokater har svært ved at følge med

Kritikken går på, at stramninger på udlændingeområdet efterhånden sker i et tempo, hvor det er svært at følge med. Også for advokater, der til dagligt arbejder med udlændingeområdet.

- Hvis en borger henvender sig om sin søn i Brasilien, der har giftet sig med sin lokale kæreste og gerne vil vide, om hun kan få opholdstilladelse i Danmark, må man som advokat tage forbehold. Og vi kan ikke engang være sikre på, at vores fortolkning kommer til at svare til, hvad ministeriet i sidste instans kommer frem til, siger Bjørn Elmquist.

De 100 stramninger på udlændingeområdet er gennemført på 3,5 år. Bjørn Elmquist er især utilfreds med det, han kalder 'knopskydning'. At de enkelte paragraffer får tilføjet flere og flere såkaldte 'stykker', hvor lovgiverne uddyber regler og undtagelser.