Només 7 municipis de comarques de Girona (i quasi tots marcats per algun abocador) s’han adherit, de moment, a l’Estratègia Catalana Residu Zero; un moviment d’abast mundial que vol frenar la generació de residus i canviar el sistema actual de recollida i gestió. Les entitats que ho promouen volen que, coincidint amb les eleccions municipals, el nombre d’ajuntaments, consells comarcals i empreses adherides augmenti substancialment per pressionar qui pot tenir la paella pel mànec; els governs.

Aquests 7 municipis són Celrà, Cruïlles, La Bisbal, Girona, Palamós, Sant Jaume de Llierca, Vidreres i també ho ha firmat la Universitat de Girona.

Són entitats que subscriuen un decàleg (el teniu aquí al costat) que els compromet a elaborar un pla local detallant com ho faran per reduir la generació de residus i a pressionar perquè s’obligui per llei els productors i les grans superfícies comercials a generar menys envasos d’un sol ús o envoltoris innecessaris (galetes forrades de plàstic perquè no es refredin, pacs de llaunes anellades i segellades perquè no es sentin soles, rodelles de carn en safates de porexpan i tapades amb plàstic…)

També es comprometen, entre d’altres, a implantar el model de recollida porta a porta, que cada habitant produeixi menys de 100 kilos a l’any de rebuig (allò que no és envàs, orgànic, vidre o paper), a fomentar la reutilització (la matèria primera del Ja t’ho faràs!) i a penalitzar a tot aquell que hagi d’utilitzar les incineradores. L’escenari ideal seria, per exemple, arribar a tancar la de Campdorà.

Totes aquestes mesures i altres han de permetre que el 2020 s’hagin aconseguit 4 objectius

-que cada habitant produeixi, com a molt, 1’2 kgs de residus al dia (el 2013 estàvem a 1’61 a CdeGirona)

-que es recuperi el 70% dels residus generats (estem a 34’97%)

-que tot residu pugui ser transformat en matèria primera (tancar el cicle dels materials)

-fer un canvi normatiu que impliqui el productor

El primer tinent d’alcalde de l’Ajuntament de Celrà (un dels municipis que, si no ho compleix tot, quasi), Dani Cornellà, diu que els ajuntaments poden fer feina “de formiga” però creu que la Generalitat hauria de liderar, per exemple, implantant la obligatorietat del porta a porta.

“Si no anem a aquest sistema, serà difícil anar més enllà d’un 45% de recuperació”, ha dit Cornellà, que ha explicat que Celrà és el primer municipi de Catalunya que fa recollida porta a porta al seu polígon industrial. Ara mateix, aquest municipi del Gironès ja recupera el 80% del seu residu.

Els firmants d’aquest pacte coincideixen que el principal obstacle és, precisament, el model actual, molt basat en el consum de productes d’un sol ús que, generalment, van excessivament envasats (o envasats amb combinacions de plàstic+cartró impossibles de classificar!) i reclamen a la Generalitat que sigui més dura amb les grans superfícies comercials i els productors perquè, des de l’àmbit municipal, es pot incidir en els residus que produeixen aquestes empreses però no en un producte que es converteix en residu a casa.