Els mitjans públics que depenen de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (TV3, Canal 33, Catalunya Ràdio, etc.) s’ajusten a un model de llengua definit en el portal És a dir (esadir.cat), que fa poc ha celebrat deu anys, entre acaronaments dels directius de l’ens i de l’Institut d’Estudis Catalans. Aquest model s’inscriu en una certa línia ideològica —iniciada amb el mateix naixement dels grans mèdia en català— que treballa per a vehicular un català acostat al col·loquial de cada lloc, en aquest cas de Barcelona, i «recuperar» una «llengua real» que anava transformant-se i agafant una forma més nacional en virtut del projecte estandarditzador engegat al començament del segle XX. Un dels elements principals que conformen la «realitat» d’aquesta llengua «real» són els hispanismes de tota mena que són resultat d’uns quants segles de subordinació; i un dels elements centrals d’aquell projecte estandarditzador era la reversió de la hispanització en la mesura en què en cada moment fos possible.

El model lingüístic formalitzat a l’És a dir es declara seguidor de la normativa de l’Institut d’Estudis Catalans, cosa a què, d’altra banda, no pot escapar, perquè la llei 8/1991 de 2 de maig sobre l’autoritat lingüística de l’Institut d’Estudis Catalans l’obliga a seguir aquesta autoritat. Tanmateix, els responsables d’aquest manual d’estil s’aparten considerablement de la normativa de l’Institut, un fet segurament inadvertit per la major part de la població i, fins i tot, per molts dels qui acaronaren el web en el seu desè aniversari. Això s’afegeix al fet que els qui controlen la llengua d’aquests mitjans apliquen el principi segons el qual entre dues paraules acceptades per la normativa, una de les quals és un hispanisme, s’usa sistemàticament aquesta i no l’alternativa genuïna. Això ha exclòs de la llengua d’aquests mitjans paraules preferides per la tradició estandarditzadora precedent o considerades preferents en el mateix diccionari normatiu, com cercar, signar, vaccinar, etc. La conseqüència de tot és un model lingüístic que sintonitza més amb el procés d’hispanització del català que amb l’elaboració fabriana de la llengua que anava assolint uns resultats magnífics, malgrat el desastre de la dictadura franquista.

En aquest petit treball analitzam la part del lèxic. En el portal n’hi ha més de quatre mil entrades, una bona part de les quals fan referència a qüestions encara «no resoltes» per l’autoritat acadèmica. S’hi proposen, d’una banda, solucions que no tenen cap problema per a ser utilitzades en català i, d’una altra banda, hispanismes «reals» per als quals l’autoritat acadèmica podria proposar una alternativa. Tanmateix, a banda dels punts «no resolts», en molts de casos els autors del portal admeten —ço és, promouen en uns mitjans públics— multitud de castellanismes clarament rebutjats per la normativa, a partir dels seus gustos i de la seva ideologia. L’etiqueta que fan servir sistemàticament —no recollit al DIEC— no és innocent: posa l’accent en la idea de cosa no resolta, i que els lingüistes dels mitjans de comunicació han de resoldre, l’encertin o no, i dissimula aquella voluntat de fer passar les pròpies preferències per davant una normativa que ve d’un gran consens social.

Aquí no volem fer cap valoració de les solucions adoptades pel diccionari de l’Institut d’Estudis Catalans. Tampoc no pretenem donar una solució a les qüestions que no resol el DIEC, sobretot pel que fa a un bon nombre d’expressions o locucions, que es poden resoldre de maneres diverses. A les taules que vénen a continuació només volem mostrar l’abast de la discrepància entre aquest diccionari i allò que es promou en la que es considera la ràdio i la televisió nacionals de Catalunya.

Hispanisme promogut per CCMA Forma normativa a contracorrent contra corrent a contrarrellotge contra rellotge a jutjar per tenint en compte, etc. a l’espera de en espera de a l’última [estar a l’última] [diverses] a menys que llevat que abanderat banderer acabar amb [posar fi] [diverses] accidental [càrrec] provisional aguantar el tipus guardar la sang freda, etc. al complet complet al moment en un moment, a l’instant al respecte respecte a això, etc. al seu pas per quan passa per alcaldable aspirant/candidat a batlle altell entresolat, sostremort anar a menys decaure, minvar, etc. anar de compres anar a comprar anar de rebaixes anar a les rebaixes anar de [anar de llest] presumir de llest, etc. anar per lliure per compte propi, etc. anorèxic anorèctic apel·lar [transitiu] apel·lar [intransitiu] apoplèxic apoplèctic aport [ex. aport energètic] aportació apreci estima aprofitar [intransitiu] aprofitar [transitiu] armamentístic armamentista arriscar [intransitiu] arriscar [pronominal] asfaltat asfaltatge auspiciar protegir, patrocinar, etc. avistar veure, ullar, apercebre, etc. avistament visió, etc. avortar [transitiu] fer avortar banderí banderó barco vaixell berenar [transitiu: b. truita] berenar de truita biombo mampara bodega celler bombeig bombatge bombejar bombar botar [tr.: botar la pilota] fer botar botellón — bronca esbroncada burlar [transitiu] esquivar caixa tonta — cana cabell blanc canós -a amb cabells blancs carpetovetònic — casc àrea urbana caspós antiquat, ranci, etc. cerca i captura crida i cerca cessar [transitiu] destituir cita citació clonació clonatge cobrar-se [p.e. vides] segar [vides] coixera coixesa colar [ser creïble] ser creïble, passar [això no passa] col·lisionar col·lidir conclau conclave contemplar preveure contravenir [tr. ex.: c. la llei] vulnerar, contravenir a conversor convertidor crucigrama mots encreuats culebrón serial culpabilitzar culpar, acusar curat adobat, assecat de cara a [diverses] de per si en si decimonònic del segle XIX, vuitcentista desaigüe desguàs desaire afront desairar afrontar desangelat sense encant desgarbat desairós, desmanegat despreci menyspreu despreciable menyspreable despreciar menysprear dessaladora dessalinitzadora dessalatge dessalinització desvaloritzar desvalorar dimitit [l’entrenador dimitit] dimissionari dinar [tr. dinar mongetes] dinar de mongetes dislèxic dislèctic disseccionar fer una dissecció, analitzar donar a entendre fer entendre donar-se pressa afanyar-se, fer via empast empastament, obturació en contradirecció contra direcció en entredit en qüestió en l’actualitat actualment en solitari sol, tot sol encantar [intransitiu] encantar [transitiu] encotillament encarcarament engegar [tr. ex.: la mostra engega demà] començar, arrancar ensaladilla ensalada russa ensumar-se [intuir] ensumar escalfar [intransitiu] escalfar-se esmorzar [tr. esmorzar truita] esmorzar de truita esperpent absurditat, horror, etc. estampida desbandada estar de tornada haver-ne vist de tots els colors estar sobre avís estar advertit -a estatalitzar estatitzar estela deixant, rastre explosionar explotar farol fanfarronada farolejar fanfarronejar farragós embrollat flema flegma flemàtic flegmàtic forceig forcejament formatejar formatar forrar folrar forro folre fotomaton cabina fotogràfica fugar-se fugir fusteria metàl·lica tancaments metàl·lics garbo gràcia, etc. garrafal majúscul, etc. gorro gorra hemiplègia hemiplegia humanitari -a [desastre, etc.] humà -na irreconeixible irrecognoscible jaquetó jaca o geca, tabard liderat lideratge lidiar torejar llagrimal llagrimer longeu -va de llarga vida manada ramat, esbart marabunta invasió, multitud, etc. marejar la perdiu fer voltes a la sínia, etc. maria marihuana melena cabellera melenut -da cabellut -da membret capçalera mimar aviciar, amanyagar mimetitzar imitar ministrable aspirant a ministre, possible m. mitxelín mulla, sacsó mullar-se comprometre’s niqui polo novatada quintada nòvio -a promès -a, xicot -a, etc. número [certes accepcions] nombre octavilla full volant okupa esquàter olorar-se ensumar, intuir optar a aspirar a orgàsmic orgàstic oscaritzable capaç de guanyar un òscar pal de golf bastó papanatisme candidesa, etc. papilla farinetes parafernàlia aparat, etc. paraplègia paraplegia parat -da desocupat -da pas [deverbal de passar] s’assegura el pas a la final ús de l’infinitiu s’assegura passar a la final passar per [el futur passa per] [diverses] passota menfotista passotisme menfotisme pastera o patera barca pèlvic pelvià penjar-se [un ordinador] blocar-se per comptes de en comptes de per la força per força, a la força per lliure pel seu compte per separat separadament per últim finalment perfecte [adv. ho fa perfecte] perfectament perilla barbeta, barbó peritació peritatge petroler -a petrolier -a pintar bastos anar/venir mal dades pipa gra de gira-sol plagat infestat plínton plint políglota poliglot -a pònting salt amb elàstic posavasos rodal, sotagot postular-se presentar-se, etc. postura actitud postureig — presidenciable aspirant/candidat a president promocionar [intransitiu] promocionar-se publicista publicitari publicitar fer publicitat de tecnologia punta tecnologia de punta puro cigar quiniela travessa quiròfan sala d’operacions rabiar enrabiar-se, estar rabiós -a rabieta enrabiada rajà raja recapacitar reflexionar, repensar-s’hi reconeixible recognoscible recopilatori compilació [f], de compilació [adj] recórrer [transitiu] recórrer contra, posar recurs redactat text, redacció refrendar ratificar, referendar registrar escorcollar registre escorcoll regurgitar [tr. reg. el menjar] fer regurgitar repercutir [tr. rep. la pujada de l’IVA en el preu] fer repercutir la pujada de l’IVA repostar fer benzina repostatge abastament, aprovisionament reticent renitent, etc. revaloritzar revalorar revelat revelatge rigorositat rigor rul·lo bigudí rumorejar-se córrer el rumor saharaui sahrauí saltar pels aires fer-se miques, anar-se’n en orris salvapantalles estalvi de pantalla (Termcat) sarro tosca segur [adv. segur que vindrà] és segur que vindrà ser de [és de suposar/agrair] s’ha de suposar/agrair sobrat -a — solapar-se encavalcar-se solera tradició, etc. sopar [tr. què sopes?] de què sopes? sordera sordesa sortir al pas desmentir, etc. sortir en tromba — sortir per cames — sublevació aixecament, insurrecció, etc. sublevar revoltar, aixecar suggerent suggeridor talentós [diverses] tancar files — tancar-se en banda — tenir taules tenir talent tensionar tensar tessitura conjuntura, situació tetraplègia tetraplegia tiet oncle topo [vestit de t.] vestit de rotlles o cercles torpedejar torpedinar tortícolis torticoli totterreny tot terreny travesti transvestit travestir-se transvestir-se travestisme transvestisme trencador transgressor urgir [transitiu] apressar, instar viking -a víking vivencial [diverses] vivenda habitatge voràgine efervescència, etc. xiringuito baret, guingueta xiripa xamba zulo amagatall

A la taula següent es mostren aquells hispanismes que són admesos amb les marques ús restringit o col·loquial. No resta clar, però, en quins programes o moments es poden usar aquestes formes. En el llibre d’estil es parla de nivells de formalitat mitjana (entrevistes, tertúlies, debats, etc.) que admeten trets col·loquials. Creiem que es tracta d’una via de difusió d’hispanismes, molt rebutjats pels parlants sensibles a la correcció, esquivant la reacció que pugui venir. És la llengua col·loquial com a porta d’entrada cap a l’ús general (especialment amb paraules com alfombra, bolso, candau, despedir, decepcionar, disfrutar, gasto, invadir, làmpara, quarto, tonto, trajo, tuberia, xivato, xulo, etc.). Moltes de les paraules de la taula següent són mots d’argot específicament espanyols que sovint no tenen equivalent en català ni en altres llengües. Cal no fer un drama d’aquest fet ni de si en el seu lloc s’ha d’emprar un terme més neutre sense les connotacions del mot espanyol, com farien altres llengües. Les llengües no són equivalències exactes entre taules de mots. En tot cas les paraules que oferim a la columna de la dreta són purament orientatives, car no és ara el nostre propòsit de trobar solucions definitives per a aquests problemes.

Hispanisme Forma normativa alfombra catifa amariconar — amariconat -da — anar de cul [diverses] apalancar-se escarxofar-se, etc. atontat -da beneit i sinònims bitxo [el bitxo raro de la classe] [el rar de la classe] bollera lesbiana bolso bossa brillo de pressa, etc. cabreig enrabiada, emprenyada, etc. cabrejada enrabiada, emprenyada, etc. cabrejar-se enfadar-se, emprenyar-se calbo calb, cap pelat candau cadenat canguelo acolloniment, cagarrines canya [clavar canya] donar branca carcamal vellard, xaruc carinyo afecte, rei -na carinyós -a afectuós -a carrossa antiquat cate suspens catejar suspendre cavall heroïna coba afalac currar treballar cutre xaró, etc. decepcionar decebre despedida de solter comiat de fadrí o solter despedir acomiadar d’estranquis d’amagat disfrutar gaudir, xalar empollar estudiar empollon estudiador enrotllar-se fer-se amic, etc. enterro enterrament enxufar col·locar (amb influència) enxufe tenir enxufe: tenir bo/influència escaqueig — escaquejar-se desaparèixer, guillar flipada — flipar — fulano -a en/na Tal gafe — gasto despesa guai — guaperes ben plantat guiri estranger guripa policia hortera xaró horterada xaronada hostiar estovar, atonyinar invadir envair ionqui junkie làmpara llum litrona cervesa grossa macarra macarró mandanga — manguera mànega marica marieta maricó gai mariconada — mariconàs — marxós -a fester -a mono — mono -a macó, bufó, etc. novato -a nou -va papanates ximple, etc. parida bajanada, favada pasma policia patejar-se córrer (tota la ciutat, p.e.) patxorra ronseria pillo -a murri -a pirat -da grillat portar+temporal fer [temps] que potra sort quarto cambra què tal? com va?, etc. què va! ca! quedar-se amb algú ensarronar, etc. quinqui pispa ratllar atabalar, etc. recader correu rotllo aventura, ambient solteró -na conco -a sostens sostenidor talego presó tinglado — tio -a — la tira un munt tontejar fer el beneit tonteria beneiteria, beneitura tonto -a beneit -a, etc. tortillera lesbiana trajo vestit trincar aglapir, atrapar trullo presó tuberia canonada vacil·lar bromejar virgueria meravella xapar (la boca) tancar xino [barri x., passar el x.] bordell, etc. xivar acusar, delatar, etc. xivatada xerrada xivatar xerrar, fer la xerrada xivato -a espieta, xerrim, delator -a xoriçar afaitar xoriço -a lladre, pispa xuleria fanfarroneria xulo -a pinxo, fanfarró -a xurro nyap xutar-se [anglohispanisme] picar-se

Hispanismes a part, l’És a dir també promou diverses formes no normatives (dialectalismes, col·loquialismes, etc.), en qualsevol registre, llevat de les dues primeres de la llista següent, que tenen la marca ús restringit.

Forma promoguda Forma normativa enrecordar-se recordar-se enriure’s riure’s esclar és clar espaial espacial oi tant oh i tant sisplau si us plau vànoa vànova

I, finalment, tenim un capítol important de paraules excloses de la llengua dels mitjans de la Corporació. Porten les etiquetes ús inadequat i ús abusiu. Les primeres són completament rebutjades i no s’hi senten mai. Les segones, a la pràctica, tampoc no s’hi senten (amb l’excepció dels adverbis en -ment, difícils de controlar), perquè suposam que són eliminades pels correctors, o bé aquests ja han ensinistrat els redactors i locutors a no usar-les. Realment és mal d’entendre que paraules com assolir, cercar, esmentar, gaudir, preocupar-se, quasi, succeir, tanmateix i altres, completament assumides pels catalanoparlants educats, puguin tenir tanta animadversió entre alguns professionals de la llengua.

Paraula exclosa per «inadequada» Paraula utilitzada àdhuc fins i tot aital tal ans abans, sinó que car perquè, ja que ço això d’antuvi primer de tot, etc. de bell antuvi idem ensems alhora hom [diverses] llur el seu, els seus, etc. mercès gràcies nogenysmenys però, tanmateix, etc. perllongament allargament, prolongació proppassat passat propvinent pròxim puix que com que, tenint en compte que quelcom alguna cosa romandre quedar sengles [diverses]