Espoon Otaniemeen on valmistumassa Suomessa uudenlainen geoterminen lämpölaitos, jonka poraustyöt ovat aiheuttaneet ihmettelyä ja huoltakin lähiseutujen asukkaissa.

St1 Deep Heat Oy:n hanke käsittää kaksi syvää kaivoa, joista toinen vie vettä yli kuuden kilometrin syvyyteen ja toinen nostaa sitä 120-asteisena takaisin. Lämpölaitoksen uskotaan tuottavan jo ensi vuonna kymmenen prosenttia espoolaisten tarvitsemasta kaukolämmöstä – ilman päästöjä ja savupiippuja.

Ja jos hyvin käy, rakentuu samanlaisia laitoksia myös muihin Suomen kaupunkeihin.

Liian hyvää ollakseen totta?

Lähiseuduilla paukkui ja tärisi

Viime kesänä Otaniemen lähialueilla ihmeteltiin outoja paukahduksia ja maan järinää, jollaisia ei ollut aiemmin kuultu tai koettu.

Syynä olivat uuden lämpölaitoksen rakennustyöt. Kahdesta kaivosta ensimmäiseen ruiskutettiin suurella paineella vettä, jotta kallioperässä luonnostaan olevat hiushalkeamat avautuisivat ja joiden kautta lämpenevä vesi löytäisi tiensä myöhemmin toiseen yhtä syvälle yltävään kaivoon.

Suomen kallioperä on niin tiivistä, että se välitti tapahtumat ääninä ja tärähtelyinä ihmisten ilmoille. Moni lähiseutujen asukas koki ne epämiellyttävinä ja asia nousi puheenaiheeksi – uutisiinkin asti.

Kysyttiin, tarkoittaako uusi laitos sitä, että paukkeet ja tärinät muodostuvat jokapäiväisiksi.

Kuva esittää geotermisen voimalan toimintaperiaatteen. Toinen kaivoista vie veden kuuden kilometrin syvyyteen, jossa sitä kulkeutuu kuuman kivikerroksen läpi kaivoon, joka tuo veden ylös. St1 Deep Heat Oy

Sekä viranomaiset että ST1 Deep Heat vakuuttavat kuitenkin, että näin ei tule käymään. Pauke ja järinät liittyivät juuri veden ruiskuttamiseen suurella paineella, ja sen vaiheen pitäisi nyt olla ohitse. Kun laitos aikoinaan on normaalikäytössä, ei näitä pitäisi enää esiintyä.

– Avaamiseen liittyvää tärinää ei pitäisi tulla, ellei sitten laitteisto tukkeudu uudelleen, sanoo Seismologian instituutin tutkimusjohtaja Annakaisa Korja.

ST1 Deep Heatin tuotantojohtaja Tero Saarno puolestaan muistuttaa, että kuulohavaintoja oli vain 37, kun tapahtumia maan alla oli 44 000.

Tällainen maanjäristysten valvonta on kuitenkin Suomen viranomaisille uusi asia, mistä kertoo sekin, että äskettäin Helsingin yliopistossa järjestettiin eri tahojen tapaaminen, johon osallistui myös sveitsiläinen asiantuntija Stefan Wiemer. Tapaamisesta kertoi Helsingin Sanomat. (siirryt toiseen palveluun)

Maa järisi viime kesänä enimmillään 1,9 magnitudin voimalla. Tutkimusjohtaja Korjan mukaan jonkun verran seismisiä järinöitä jää jäljelle ja niitä tulee olemaan todennäköisesti aina. Määrä on kuitenkin huomattavasti viimekesäistä vähäisempi.

Sveitsin ja Etelä-Korean esimerkit mietityttävät

Hankkeen arvostelijat ovat muistuttaneet, mitä tapahtui Baselissa Sveitsissä runsaat kymmenen vuotta sitten, kun sinne rakennettiin samanlaista voimalaa.

Kaupungissa mitattiin useita maanjäristyksiä, joista voimakkain oli peräti 3,4 magnitudia (siirryt toiseen palveluun). Lähialueiden rakennuksiin ilmestyi murtumia, joiden korjaamisesta jouduttiin maksamaan korvauksia. Seuranneen julkisen keskustelun jälkeen laitoksen rakennustyöt päätettiin keskeyttää.

Suomalaiset asiantuntijat toteavat joukolla, että osasyy maanjäristysten rajuuteen oli Sveitsin maaperä, joka on Suomen kallioperään verrattuna luonnostaan aktiivisempaa.

ST1:n Saarnon mukaan sveitsiläiset myös pumppasivat vettä syvyyksiin varsin eri tavalla kuin Otaniemessä. Heidän mittausverkostonsa ei myöskään ollut yhtä hyvä kuin Otaniemessä.

Voiko Suomessa tapahtua yhtä kovia järistyksiä kuin Baselissa?

Geologisen tutkimuskeskuksen eli GTK:n johtava asiantuntija Teppo Arolan mukaan teoreettinen riski on olemassa, se ei tosin ole suuri. Ja luultavimmin sellainen tapahtuisi juuri paineistuksen aikana.

Meilläkin on Arolan mukaan isomman riskin alueita kalliossa. Siksi tällaisia laitoksia ei pidä rakentaa peruskallion siirros- tai heikkousvyöhykkeille.

Geotermisen voimalan kaivoa porataan Baselissa Sveitsissä. Georgios Kefalas / EPA

Vielä Baseliakin isompi oli järistys, joka sattui Pohangissa Etelä-Koreassa kaksi vuotta sitten, kun siellä testattiin geotermistä koelaitosta. Luultavasti voimalaan liittyvä 5,4 magnitudin järistys johti yli 80 ihmisen loukkaantumiseen ja aiheutti pahoja tuhoja 200 rakennukselle. Tapauksesta kertoi tiedelehti Nature. (siirryt toiseen palveluun)

Geotermisen voimalan epäillään aiheuttaneen Etelä-Korean mittaushistorian voimakkaimman maanjäristyksen toissavuoden marraskuussa Yonhap / EPA

Ympäristöministeriö raportoi lupakäytännöistä

Geotermisiä laitoksia on suunnitteilla muuallekin Suomeen, ainakin Turkuun, Tampereelle ja toinen Espooseen.

Uusiin laitoksiin varaudutaan myös ympäristöministeriössä, joka julkistaa lähiviikkoina raportin. Siinä ohjeistetaan lupaviranomaisia ja poliitikkoja huomioimaan, mitä kaikkea tällaisen hankkeen yhteydessä pitää ottaa huomioon.

Ohjeissa ei oteta yleisemmin kantaa geotermisiin laitoksiin, vaan kyseessä on tukityökalu, korostetaan ministeriöstä.

Lisäksi esimerkiksi Helsingissä järjestetään toukokuussa aiheeseen liittyvä tiedotustilaisuus. Seismologisen instituutin Annakaisa Korjan mukaan esimerkiksi Sveitsissä ja Hollannissa on jo olemassa hyviä oppaita, joten pyörää ei tarvitse keksiä ihan kokonaan uudelleen.

Otaniemen voimala käyttöön ensi vuonna

Otaniemen toisen porakaivon poraaminen jatkuu taas loppuvuodesta. Kaivo on nyt noin 3,3 kilometrissä, joten kaivettavaa riittää vielä kolmen kilometrin verran.

Itse laitos on määrä ottaa käyttöön ensi vuoden keväällä. Silloin sen tuottama lämpö alkaa korvata tähän asti hiilellä ja maakaasulla tuotettua lämpöä, sanoo ST1 Deep Heatin Saarno.

Niin Saarno kuin viranomaistahotkin korostavat, että Otaniemen voimala on tutkimus- ja tuotekehittelyprojekti, jonka uskotaan helpottavan tulevia voimalahankkeita.

Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Suomen maaperässä tehdään tällaista, joten ei voi olettaa, että kaikki menee heti nappiin, sanoo GTK:n Arola.

Jos kaikki menee hyvin, voi tällaisen laitoksen olettaa tuottavan lämpöä jopa vuosikymmenten ajan. Laitos toimii niin kauan, kun kalliosta lähtee lämpöä.

Tärkeää on myös saada laitos toimivaksi. Kompastuskiveksi voi muodostua esimerkiksi juuri se, kuinka paljon tehoa siitä saadaan. Se nähdään melko pian.