Datamäärän käytön ei pidä olla verkon laskutusperuste, koska käytetty määrä ei aiheuta kustannuksia verkkopalvelun tarjoajalle lainkaan. Ainoa määrällinen resurssi verkossa on yhteyden nopeus. Verkossa käytetty data ei aiheuta kustannuksia siinä missä esim. vesi tai sähkö, jossa ne pitää tuottaa. Mm. yhdysvalloissa datacap-käytäntö on jo valmiiksi käytössä eikä se siellä oikeastaan mitenkään toimi. Se ei edes paranna verkon laatua, koska verkon käyttö saattaisi tukehtua huippuaikojen ulkopuolella. Enneminkin kannattaisin sähköverkkoyhtiöiden lähestymistapaa (tiukasti säädelty monopoli) koko verkkobisnekseen jos nämä rahaa runsaasti puhelinbisneksien aikaan kuorineet yhtiöt eivät ole valmiita pienempiin marginaaleihin. En näe oikein mitään tehokasta tapaa Netflixin tai Google erilliseen laskutukseen, itse asiassa Google on valmis asentamaan omia yhteyksiään Yhdysvalloissa sinne minnekä se saa niitä laittaa koska se on kyllästynyt perinteisten operaattoreiden toimintaan.

Vast: Maksan siis kahdesti

Korjaus alkup. kommettiin: huippuaikoina, ei huippuaikojen ulkopuolella.



Kaistanleveyttä nimenomaan, eli nopeutta, ei kokonaistiedonsiirtomääriä. Verkkoa ei pahemmin kuormita se, jos joku yön ylitse lataa jotain tiedostoa, pilveen talletettuja tiedostoja, verkkokaupoista ostettuja videopelejä tai elokuvia. Ennemmin yhteyksien nopeuksissa voitaisiin painottaa mm. ilta-ajalle eri nopeutta.



Fakta on kuitenkin se, että verkkoyhtiöt tuottavat silti voittoa, mutta puhelimien yms. käytön vähentyessä yhä vähemmän. Mikäli pienempi voitto ei riitä ja investointeja ei haluta tehdä, kannattanee miettiä samanlaista järjestelyä mitä sähköverkkoyhtiöillä.



Sähköverkkoyhtiöt saavat alueellisen monopolin, joten kilpailusta ei tarvitse huolehtia. Toimintaa kuitenkin arvioidaan jatkuvasti, ja toiminnan laatu määrittää sen, kuinka suurta voittoa sähköverkkoyhtiö saa toiminnallaan ottaa. Tuotanto ja sähkönsiirto on eriytetty täysin sähkömarkkinoilla, sen sijaan sisällöntuotantoa ja kaistaa ei ole verkkotoiminnassa eriytetty.



Näiden palveluntarjoajien toiminnassa esiintyy jo valmiiksi eturistiriitoja, jos kilpailevan toimijan toiminnasta pystytään laskuttamaan ekstraa. Elisa, Sonera yms. tarjoavat jo nykyisin Netflixin ja Youtuben kanssa suoraan kilpailevia palveluita.