ESA ja Durham University

Kylmä piste kosmisen taustasäteilyn kartassa. ESA ja Durham University

Kosmista taustasäteilyä havaitaan kaikkialla maailmankaikkeudessamme. Säteily syntyi noin 380 000 vuotta alkuräjähdyksen jälkeen, mutta ihmiskunnalle sen olemassaolo varmistui vasta 1960-luvulla.

Vuosituhannen alussa taustasäteilyä ryhdyttiin tutkimaan WMAP-satelliitin avulla, ja jo vuonna 2003 sen havaintojen pohjalta julkaistiin kartta, joka ilmaisee taustasäteilyn jakautumisen.

Tuolloin havaittiin, että varsin tasaisesti jakautuneessa taustasäteilyssä oli selkeä ja hyvin laaja kohta, joka oli epätavallisen kylmä. Lämpötilaero ei ole suuren suuri, sillä tämä Kylmä piste on vain noin 0,00015 celsiusta ympäristöään viileämpi.

Kotiplaneetaltamme katsoen Kylmä piste sijaitsee eteläisellä tähtitaivaalla Eridanuksen tähdistön suunnalla, ja se on kooltaan noin 1,8 miljardia valovuotta.

Perinteisesti on ajateltu, että Kylmän pisteen suunnalla vaan sattuu olemaan vähemmän galakseja kuin muualla. Selitys kuitenkin torjutaan Royal Astronomical Societyn tutkimuksessa. Tutkijat ovat laskeneet, että galaksien määrässä Kylmän pisteen suunnalla ei ole mitään poikkeuksellista.

He havaitsivat senkin, että Kylmän pisteen alueella on useampia "pieniä" tyhjiä kohtia, joita galaksijoukot ympäröivät. Tällainen "saippuakuplarakenne" on kuitenkin tuttu myös muualta maailmankaikkeudesta.

Päätutkija Ruari Mackenzien mukaan havaitut tyhjät kohdat eivät kuitenkaan riitä selittämään Kylmää pistettä kosmologisen standardimallin puitteissa. Kosmologinen standardimalli taas selittää universumin kehittymistä alkuräjähdyksen jälkeen.

Mackenzien mukaan on mahdollista, että joku muu malli voisi yhdistää nämä ilmiöt, mutta vielä siihen ei ole välineitä.

Kylmä piste on tuskin syntynyt itsekseen

Tutkimuksen mukaan on epätodennäköistä, että Kylmän pisteen kaltainen alue syntyisi sattumalta. Sellaisen todennäköisyys olisi noin kahden prosentin luokkaa.

Professori Tom Shanks Durhamin yliopistosta myöntää, että Kylmä piste on saattanut syntyä normaalivaihtelun rajoissa, jolloin se selittyisi myös standardimallilla. Mutta jos kyse ei ole normaalivaihtelusta, jää jäljelle eksoottisempia selitysmalleja, Shank sanoo.

– Kenties kiinnostavin niistä on, että Kylmä piste on aiheutunut oman universumimme ja toisen universumin törmäämisestä.

– Jos kosmisen taustasäteilyn tarkempi analyysi paljastaa, että tästä on kyse, voidaan Kylmää pistettä pitää ensimmäisenä todistuksena multiversumin olemassaolosta, Shank sanoo. Jatkossa voi osoittautua, että tällaisia kuplauniversumeja voi olla miljardeja.

Tällä haavaa voidaan kuitenkin sanoa pälkästään, että se, ettei Kylmä piste selity suurella tyhjällä kohdalla on luonut lisätilaa epätavallisemmille selitysmalleille, toteavat tutkijat tiedotteessaan (siirryt toiseen palveluun).