Professori Urpo Kankaan mielestä tuomiokapitulin ratkaisu on taitava kompromissiyritys olla liberaali ja konservatiivi samanaikaisesti. Hän ei pidä ratkaisua oikeudellisesti kestävänä.

Siviilioikeuden professori Urpo Kangas kyseenalaistaa vahvasti Helsingin hiippakunnan tuomiokapitulin ratkaisun, jolla se antoi vakavan moitteen (siirryt toiseen palveluun) samaa sukupuolta olevia pareja vihkineelle papille.

Urpo Kangas sanoo, että Kai Sadinmaan saama vakava moite ei missään tapauksessa ole kirkkolakiin (siirryt toiseen palveluun) perustuva rangaistus, eikä mihinkään muuhunkaan virkamiesoikeudelliseen järjestelmään perustuva rangaistus.

– Se on tuomiokapitulin keksimä tapa ilmaista oma käsityksensä siitä, että evankelisluterilaisen kirkon papin tulisi vihkiä vain heteroseksuaalisesti suuntautuneita ihmisiä avioliittoon.

Tätä voidaan pitää kerettiläistuomiona. Urpo Kangas

– Oikeudellisesti se ei ole rangaistus, vaan pikemminkin moraalinen paheksunta. Uskonasia on puettu oikeudelliseen kaapuun. Tätä voidaan pitää kerettiläistuomiona. Tämä tuomiokapitulin päätös on outo paise menneisyydestä.

Kangas sanoo, että jos Sadinmaan menettelyssä olisi ollut kysymys vakavasta virkavirheestä, siinä tapauksessa hänelle olisi annettu varoitus, hänet olisi pidätetty virantoimituksesta, tai hänet olisi erotettu papinvirasta. Ne ovat keinoja, joita kirkkolaki tarjoaa käytettäväksi.

Tuomiokapituli velvoittaa pysymään pappislupauksessa

Tuomiokapituli velvoitti päätöksessään Sadinmaata pysymään pappislupauksessaan. Kangas suhtautuu myös tähän kriittisesti.

– Minun tietämäni mukaan pappi ei lupaa missään vaiheessa toimivansa siten, että hän julkista valtaa käyttäessään vihkisi ainoastaan miehiä ja naisia avioliittoon.

Oikeudellisesti se ei ole rangaistus, vaan pikemminkin moraalinen paheksunta. Urpo Kangas

Kangas korostaa, että papille on uskottu julkista valtaa avioliittolaissa. Papin oikeus vihkiä ei perustu mihinkään kirkkolain säännökseen eikä sellaista ei ole olemassa.

– Tämä rangaistus on sen vuoksi uskonnollisen tavan ja oppirakennelman loukkaamisesta annettu rangaistus. Ei sen vuoksi, että hän olisi tehnyt virkavirheen virkamiehenä.

Kangas: Valittaminen voi johtaa kovempiin rangaistuksiin

Tuomiokapitulin päätökseen sisältyvä valitusoikeus on Kankaan mielestä kaksiteräinen miekka.

Kankaan mukaan on todennäköistä, että hallinto-oikeus joutuisi poistamaan tuomiokapitulin päätöksen lakiin perustumattomana, jolloin muille tuomiokapituleille jäisi mahdollisuus ainoastaan varoitusten tai sitä ankarampien rangaistusten antamiseen.

– Tämä on taitava kompromissiyritys olla liberaali ja konservatiivi samanaikaisesti, mutta se ei ole oikeudellisesti kestävä. Jos Sadinmaa valittaa, hän sen valituksensa voittaa, mutta siihen tämän tarinan historia ei välttämättä päättyisi Suomen evankelisluterilaisessa kirkossa.

Tämä rangaistus on uskonnollisen tavan ja oppirakennelman loukkaamisesta annettu rangaistus. Urpo Kangas

– Itsenäiset tuomiokapitulit tulisivat sitten miettimään, että miten he toimivat. Ja minä pahoin pelkään, että meillä on myös arkkikonservatiivisia tuomiokapituleja, jotka antavat ankarampia rangaistuksia, ja tästä tulee vielä arvokonflikti kirkon ja julkisen oikeuden välisessä suhteessa.

Kangas: Oikeudellinen nahkapäätös

Sadinmaan saama vakava moite ei Kankaan mielestä ole minkäänlainen ennakkoratkaisu.

– Se on tiivistettynä oikeudellisesti nahkapäätös. Kirkko luikertelee oikeuden ja muuttuneiden yhteiskunnallisten arvojen ja kirkon konservatiivisten arvojen välisessä maastossa.

Tämä on kompromissiyritys olla liberaali ja konservatiivi samanaikaisesti, mutta se ei ole oikeudellisesti kestävä. Urpo Kangas

Esityksen vakavan moitteen antamisesta Sadinmaalle teki tuomiokapitulin kokouksessa pappisasessori, Kallion seurakunnan kirkkoherra Teemu Laajasalo, joka ottaa piispan viran vastaan marraskuun alussa. Asian kokouksessa esitellyt lakimiesasessori Ritva Saario esitti kirjallisen varoituksen antamista Sadinmaalle. Kaksi tuomiokapitulin jäsentä jätti päätöksen eriävän mielipiteensä.

Siviilioikeuden professori Urpo Kangas on yksi asiantuntijoista, joita Kirkkohallitus käytti, kun se teki kirkolliskokoukselle selvityksen (siirryt toiseen palveluun) aviolliittolain muutoksen vaikutuksista kirkolle.

Yle pyysi arviota tuomiokapitulin päätöksestä myös Turun yliopiston valtiosääntöoikeuden professori Veli-Pekka Viljaselta, joka antoi lausunnon myös Kirkkohallitukselle. Viljanen ei kuitenkaan työkiireiden vuoksi ehtinyt keskiviikkona perehtymään päätökseen.