Teise astme kohus asus seisukohale, et 2015. aasta oktoobris, mil naised Ameerika Ühendriikides abiellusid, oli eestlanna elukohaks Eesti Vabariik, mitte USA, kus ta sel ajal viisavabadusprogrammi raames ajutiselt viibis. Kohus leidis, et kuna Eestis ei ole võimalik sõlmida abielusid samasooliste isikute vahel, ei saa lugeda sõlmitud abielu Eestis kehtivaks.

USAs abiellunud naised esitasid halduskohtule kaebuse pärast seda, kui USA kodanik oli PPA-le esitanud tähtajalise elamisloa taotluse Eestis püsivalt elava abikaasa juurde elama asumiseks, kuid PPA keeldus. Amet põhjendas otsust muu hulgas sellega, et paari ei tunnustata Eesti õigusruumis abikaasadena.

PPA märkis, et kuni Eestis ei muudeta abielu legaaldefinitsiooni perekonnaseaduses või ei täiendata välismaalaste seadust, pole võimalik anda elamisluba samast soost isiku juurde elama asumiseks.

Halduskohus asus naiste poolele

Tallinna halduskohus rahuldas jaanuaris kaebuse, kohustades PPAd elamisloataotluse osas uut otsust tegema. Halduskohus asus seisukohale, et abiellumisel oli naiste elukohaks USA, kuivõrd kaebajad väitsid haldusmenetluses, et elavad kordamööda teineteise kodakondsusriigis ning perekond loodi ajal, mil Eesti kodanikust abikaasa viibis USAs.

Ringkonnakohus selle järeldusega ei nõustunud ja leidis, et oluliseks näitajaks elukoha kindlakstegemisel on isiku tahe vastavasse kohta elama asuda.

«Ainuüksi kolm kuud US-s viibimist ei muutnud seda riiki [tema] elukohaks. [Ta] läks USA-sse teadmisega, et tal on viisaeeskirjade kohaselt võimalik viibida seal vaid 90 päeva. Ta ei astunud USAs mingeid samme selleks, et oma riigis viibimist muul viisil pikemaajaliselt seadustada, sealhulgas ei taotlenud immigrandi viisat, sest kaebajad otsustasid asuda ühiselt elama Eestisse,» märkis ringkonnakohus tänases otsuses.

Kuivõrd Eesti kodanikust kaebaja elukohariigiks oli ja on Eesti ning siin ei ole võimalik sõlmida abielusid samasooliste isikute vahel, ei saa kaebajate vahel sõlmitud abielu lugeda Eestis kehtivaks, tõdes ringkonnakohus. Kohus lisas, et kaebajate abielu oleks Eestis kehtiv, kui perekonnaseaduses sisalduv tingimus, et abielu sõlmitakse mehe ja naise vahel, oleks vastuolus põhiseadusega.

Ringkonnakohus nõustus PPAga, et põhiseaduse ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni sätted ning Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika ei näe ette samasooliste isikute õigust abielluda. Riik peab samasoolistele isikutele tagama võimaluse soovi korral koos elada ja oma kooselu registreerida, kuid see ei pea toimuma abiellumise teel.

Nii kehtib Eestis kooseluseadus, mis võimaldab kahel füüsilisel isikul soost sõltumata sõlmida kooselulepingu. «Asjaolu, et riik pole käesoleva ajani suutnud vastu võtta kooseluseaduse rakendusakte, ei tähenda, et abielu institutsiooni tuleks hakata sisustama laiemalt,» märkis kohus.

Pole ka kooselulepingut

Ringkonnakohus lähtus otsuse tegemisel muu hulgas sellestki, et kaebajad ei ole sõlminud ka kooselulepingut ning seetõttu puudub nende vahel mistahes kehtiv registreeritud kooselu vorm.