BREAKING: CCR a admis sesizarea depusă de președinții Parlamentului în cazul desemnării lui Ludovic Orban: Președintele Iohannis va fi obligat să nominalizeze un premier care poate strânge o majoritate guvernamentală / CCR nu a interzis nominalizarea din nou a lui Ludovic Orban și nici nominalizarea unui premier demis prin moțiune de cenzură

Curtea Constituțională a admis luni sesizarea depusă de șefii Parlamentului în ce privește nominalizarea lui Ludovic Orban ca premier, au declarat pentru G4Media.ro oficiali din CCR. Decizia Curții nu îi interzice însă președintelui Iohannis să îl nominalizeze tot pe Ludovic Orban ca premier, ci îi impune să nominalizeze un premier care poate strânge o majoritate guvernamentală în Parlament, au explicat sursele citate pentru G4Media.ro.

Teoretic, președintele Iohannis îl poate nominaliza încă o dată pe Ludovic Orban ca premier desemnat, dar practic e greu de crezut că șeful PNL poate dovedi că poate strânge o majoritate guvernamentală.

”CCR nu a interzis renumirea aceluiași candidat la funcția de prim-ministru dacă are șanse să obțină învestitura. Dispozitivul cere doar o nouă desemnare, fără noi consultări”, au mai explicat sursele citate pentru G4Media.ro.

Decizia a fost luată cu 7 voturi ”pentru și 2 voturi ”împotrivă”. Simina Tănăsescu și Livia Stanciu au votat împotriva admiterii conflictului.

UPDATE Comunicatul oficial al CCR:

În urma deliberărilor, Curtea Constituțională, cu majoritate de voturi, a decis: 1. A admis cererile formulate de președintele Camerei Deputaților și de președintele Senatului și a constatat existența unui conflict juridic de natură constituţională între Președintele României și Parlamentul României, în legătură cu desemnarea de către Președintele României a candidatului Ludovic Orban la funcția de prim-ministru, prin Decretul nr. 82/2020, publicat în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr.88 din 6 februarie 2020. 2. În realizarea atribuției prevăzute de art.103 alin.(1) din Constituție, Președintele României va proceda la o nouă desemnare a candidatului pentru funcția de prim-ministru.

Curtea a constatat, în esență, în acord cu Decizia CCR nr.80/2014, că desemnarea candidatului la funcția de prim-ministru trebuie să aibă ca scop asigurarea coagulării unei majorități parlamentare în vederea formării unui nou Guvern.

CCR a admis existența unui conflict juridic de natură constituțională între Parlament și președintele Iohannis, ceea ce înseamnă că președintele Iohannis trebuie să facă o nouă nominalizare pentru funcția de premier.

Sesizarea împotriva desemnării a doua oară a lui Ludovic Orban pentru funcția de premier a fost depusă pe 10 februarie la Curtea Constituțională de către președinții Parlamentului, cei doi reclamând un conflict juridic între Parlament și președintele Klaus Iohannis.

”Conflictul juridic de natură constituțională constă în exercitarea în mod discreționar a atribuțiilor Președintelui României, astfel cum acestea sunt reglementate de Constituția României, republicată, constând în desemnarea, în data de 6 februarie 2020, a candidatului Ludovic Orban la funcția de prim-ministru (…) cu încălcarea, în mod direct sau indirect, a următoarelor principii sau dispoziții constituționale: 1. principiul colaborării loiale între instituțiile publice, (…) 2. obligația constituțională de a veghea la respectarea Constituţiei şi la buna funcţionare a autorităţilor publice; (…) 3. obligația constituțională de a exercita funcţia de mediere între puterile statului”, susține Ciolacu în sesizarea transmisă CCR.

În punctul de vedere transmis Curții Constituționale în această speță, președintele Klaus Iohannis a arătat că nu există niciun blocaj instituțional în urma nominalizării pentru a doua oară a lui Ludovic Orban ca prim-ministru și a precizat că atribuția de a desemna candidatul la funcția de șef al guvernului este aparține, în mod propriu și exclusiv, președintelui României, ea nefiind partajată cu o altă autoritate publică.

Președintele a subliniat că, dacă ar fi acceptate criticile contestatarilor, o persoană care a fost demisă prin moțiune de cenzură din funcția de prim-ministru nu ar mai putea ocupa niciodată această funcție, la fel cum nici miniștrilor demiși prin respectiva procedură nu le-ar mai fi permis vreodată să fie membri ai guvernului, lucru care ar contraveni Constituției și jurisprudenței CCR. El a dat exemplu desemnarea lui Emil Boc ca premier de către Traian Băsescu în decembrie 2009, deși guvernul său fusese demis prin moțiune de cenzură în octombrie același an.

Foto: Inquam Photos / Octav Ganea

Citește și: