ACCES GRATUIT

Dacă actele pe care le dau produc prejudicii cuiva, aleșii locali care le-au emis/ aprobat nu mai răspund pentru semnătura lor ca până acum, potrivit unui act normativ care a intrat astăzi în vigoare. Răspunderea lor este împărțită, în anumite condiții, sau chiar transferată integral la cei care dau avizele sau contrasemnează, iar aceștia din urmă pot fi trași la răspundere dacă refuză nejustificat să dea avizele și semnăturile cerute.

Articolul continuă mai jos

Modul în care aleșii locali răspund pentru actele adoptate a fost modificat astăzi, potrivit Legii nr. 140/2017 pentru modificarea și completarea Legii nr. 215/2001 și pentru modificarea art. 55 din Legea nr. 393/2004 privind statutul aleșilor locali. Actul a fost publicat în Monitorul Oficial, Partea I, nr. 461 din 20 iunie 2017 și a intrat în vigoare astăzi.

Dacă până acum Legea nr. 215/2001 nu stabilea în detaliu modul în care aleșii locali răspundeau pentru prejudiciile cauzate prin actele pe care le dau, acest lucru s-a schimbat semnificativ, pentru că răspunderea acestora nu se mai activează în toate situațiile, iar o parte din responsabilitate ajunge în spatele celor din aparatul de specialitate.

În primul rând, în legea recent publicată scrie că semnarea actului de către primar/ președintele consiliului este interpretată ca o învestire a actului cu autoritate (pentru ca actul să-și producă efectele), însă dacă și în ce măsură acel act a fost oportun sau necesar nu mai poate fi apreciat și controlat de alte autorități. Ce înseamnă acest lucru? Că dacă există o problemă cu aceste aspecte, răspunzători sunt cei care au semnat pentru avizare și pentru notele de fundamentare.

"Actele autorităților administrației publice locale angajează, în condițiile legii, răspunderea administrativă, civilă și penală, după caz, a funcționarilor și personalului contractual din aparatul de specialitate al primarului, respectiv al consiliului județean care, cu încălcarea prevederilor legale fundamentează, din punct de vedere tehnic și al legalității, emiterea sau adoptarea lor sau contrasemnează ori avizează, după caz, pentru legalitate, aceste acte", se prevede în textul de lege.

Ce se întâmplă dacă actele nu sunt fundamentate, semnate, contrasemnate sau avizate: în acest caz, legea prevede că ele își produc efectele juridice, dar dacă cauzează cuiva prejudicii, atunci este angajată exclusiv răspunderea juridică a celor care au semnat actele.

"Refuzul funcționarilor publici și al personalului contractual din aparatul de specialitate al primarului, respectiv al consiliului județean de a semna, respectiv de a contrasemna ori aviza actul administrativ, precum și eventualele obiecții cu privire la legalitate se fac în scris, în termen de 3 zile lucrătoare de la data primirii actului, și se înregistrează într-un registru special destinat acestui scop", se precizează în act.

De altfel, dacă refuză să semneze/ contrasemneze/ avizeze actul, persoanele respective răspund juridic pentru asta, însă numai dacă nu au o motivare juridică pentru asta.