Traian Băsescu l-a decorat pe unul dintre militarii care şi-au bătut joc de martirii de la Revoluţia din 1989.Colonelul Nuţu Dorel-Marian de la SPP, devenit acum general de brigadă din ordinul lui Traian Băsescu, a recunoscut în mărturiile date în Procesul Comunismului că, în urmă cu 25 de ani, a fost unul dintre cei careProcurorii au susţinut că prin incinerarea cadavrelor s-a urmărit ascunderea faptului că oamenii fuseseră împuşcaţi, iar aruncarea cenuşei a avut drept scop distrugerea oricărui fel de dovadă.Iată ce scrie în dosarele din Procesul Comunismului:"În ceea ce priveşte ridicarea cadavrelor din morga spitalului judeţean Timiş şi incinerarea lor la Crematoriul uman "Cenuşa" din Bucureşti.- cpt. Nuţu Dorel Marian, a arătat că, din ordinul col. Moraru Petre, în dimineaţa de 20 decembrie 1989, s-a deplasat cu o autospecială TV la crematoriul uman, unde a preluat de la col. Baciu Ion patru pubele cu cenuşa rezultată de la incinerarea cadavrelor, pe care a aruncat-o la o gură de canal, gură de canal identificată ulterior de procurorSusţinerile inculpaţilor care au participat la ridicarea cadavrelor din morga spitalului că nu şi-ar fi dat seama că se urmărea incinerarea acestora, pentru a nu se afla că fuseseră împuşcate, este infirmată de însuşi modul conspirativ în care a decurs întreaga operaţiune, de caracterul ei nelegal şi total ieşit din comun, cît şi de împrejurarea că toţi aceştia ştiau că la Timişoara, în urma uzului de armă, au rezultat victime omeneşti.Nu pot fi primite nici susţinerile făcute de inculpaţi în sensul că în condiţiile stării de necesitate, fiind militari, nu puteau să refuze executarea ordinului de a participa la ridicarea cadavrelor deoarece s-ar fi expus la consecinţe imprevizibile pentru ei şi familiile lor. Sub acest aspect, caracterul vădit ilegal al ordinului era evident pentru ei, ca lucrători în sectorul judiciar, întrucît li s-a cerut să participe într-un mod conspirativ la scoaterea din morga spitalului a unui mare număr de cadavre neautopsiate, despre care era notoriu că erau victimele actelor de reprimare şi că familiile cărora le aparţineau le puteau cere pentru înhumare", se arată în documentul amintit.