Stelian Tănase, președintele-director general al TVR, vorbește pentru Gândul despre presiunile la care este supusă televiziunea publică din partea partidului de guvernământ

Într-un interviu pentru gândul, Stelian Tănase acuză și influența pe care o exercită asupra TVR premierul Victor Ponta prin purtătorul de cuvânt al Guvernului, Corneliu Calotă, membru în Consiliul de Administrație al televiziunii. „Corneliu Calotă își spune punctul de vedere, față de mine personal, față de alți directori în fața consiliului de administrație de fiecare dată și punctul lui de vedere prevalează. Este omul cel mai puternic din Consiliul de Administrație. Pe acel plan, el conduce, de fapt, televiziunea„, spune Stelian Tănase, care susține că oficialul Guvernului se află acum într-o situație de incompatibilitate.

„Corneliu Calotă este purtător de cuvânt al Guvernului și, în același timp, membru trimis de Guvern în Consiliul de Administrație. Cred că ar trebui să opteze pentru o calitate sau alta, deși trebuie să spun că are 60 de zile pentru asta. Este un caz de incompatibilitate, pe de-o parte din punct de vedere legal, pe de altă parte, din punct de vedere al imaginii, dă foarte prost ca purtătorul de cuvânt al Guvernului să facă parte din Consiliul de Administrație. Mai ales că el este foarte activ în Consiliul de Administrație, conduce grupul PSD din CA, adică majoritatea consiliului de administrație este la îndemâna sa. Și asta ar trebui să clarifice cât mai repede”, a declarat Stelian Tănase în timpul interviului pentru gândul.

„Să fii șeful TVR în an electoral este o experiență foarte proastă, foarte proastă, pentru că sunt presiuni enorme, telefoane peste telefoane, rugăminți, suspiciuni (…) Un ministru e un ministru, un senator e un senator, un șef de partid e un șef de partid, un candidat e un candidat și de la nivelul ăsta exercită niște presiuni. (…) Foarte greu, foarte greu să știți și nu mă descurc, pot să vă spun cu toată onestitatea. Nu mă descurc între ambițiile, vanitățile, nivelul de informare, mai bun sau mai prost al diferiților lideri politici, nu mă descurc între aceste interese atât de contradictorii, iar acum când ne apropiem de campanie este aproape o isterie, e un fel de balamuc„, continuă șeful TVR.

În afară de vulnerabilitățile politice, Televiziunea Română are și vulnerabilități economice uriașe. Datoriile istorice ale TVR se ridică în acest moment la 800 de milioane de lei, din care 543 de milioane de lei sunt datorii la bugetul de stat, pentru care șeful TVR i-a cerut premierului Victor Ponta amnistia fiscală. O altă măsură, înspre care înclină șeful TVR este închiderea postului și redeschiderea lui, după câteva luni. „Este o soluție radicală, dar ea reflectă situația dramatică a televiziunii, adică nu mai putem cu jumătăți de măsură. Asta vreau să vă spun (…) Am avut această discuție cu premierul Ponta și a fost sensibil, adică i s-a părut scenariul plauzibil, mai ales că există și alte exemple, nu inventăm noi roata”.

Raportul Curții de Conturi pe 2012, dar publicității la începutul acestui an, a arătat că SRTv a plătit, ilegal, în 2012, indemnizații pentru deplasări în străinătate în valoare de 23.000 de lei și nu a făcut toate demersurile pentru recuperarea a 24,8 milioane de lei de la regia Splendid Media.

PRINCIPALELE DECLARAȚII FĂCUTE DE PREȘEDINTELE DIRECTOR GENERAL AL TVR, STELIAN TĂNASE, PENTRU GÂNDUL

Despre presiunile politice

– S-au făcut la mine presiuni insistente vizavi de diferite decizii, pe care ar trebui să le iau, de pildă acuma mi se cere capul lui Sorin Avram.

– Presiunile au venit din zone foarte înalte, de la PSD, nu de la partidul ecologist sau de la societatea civilă. Altfel nici nu m-aș fi sesizat. Dar acum, știți cum este, nu este prost cine cere, ci cine dă. Ei pot să spună o mulțime de lucruri, treaba mea este să refuz atunci când cadrul legal, ceea ce este normal, este depășit. Și am refuzat, bineînțeles.

Despre influența pe care o exercită purtătorul de cuvânt al Guvernului, Corneliu Calotă, în TVR

– Corneliu Calotă este purtător de cuvânt al Guvernului și, în același timp, membru trimis de Guvern în Consiliul de administrație. Cred că ar trebui să opteze pentru o calitate sau alta, deși trebuie să spun că are 60 de zile pentru asta. Este un caz de incompatibilitate, pe de-o parte din punct de vedere legal, pe de altă parte, din punct de vedere al imaginii, dă foarte prost, ca purtătorul de cuvânt al Guvernului să facă parte din Consiliul de Administrație. Mai ales că el este foarte activ în Consiliul de Administrație, conduce grupul PSD din CA, adică majoritatea consiliul de administrație este la îndemâna sa. Și asta ar trebui să clarifice cât mai repede, mai ales că TVR are acest „prestigiu”, că mereu e guvernamentală, se supune primului ministru, Guvernului, partidului de guvernământ. Și nu cade deloc bine. Ar trebui lămurită problema asta.

– Corneliu Calotă își spune punctul de vedere, față de mine personal, față de alți directori în fața consiliului de administrație de fiecare dată și punctul lui de vedere prevalează. Este omul cel mai puternic din Consiliul de Administrație. Pe acel plan, el conduce, de fapt, televiziunea.

– În acest moment PSD și aliații lui au șapte reprezentanți în Consiliul de Administrație, iar ceilalți sunt încă patru care de regulă își risipesc voturile. Cei care vin din zona guvernamentală, ei sunt cei mai interesanți în sensul în care ei pot să ia și decizii pentru televiziune. Sunt șapte, iar ei reprezintă o majoritate și îi pun în inferioritate pe cei patru care vin din altă zonă. Or, asta a provocat un blocaj. Eu am suportul PSD-ului în Parlament, chiar și în declarații publice. De mai multe ori au declarat că mă susțin. E drept că mai în trecut, pentru că în ultima vreme relațiile noastre s-au răcit chiar foarte tare. Dar în Consiliul de Administrație nu m-au susținut niciodată. Deci una este în Parlament și alta este în Consiliul de Administrație, când aceste voturi nu le am, pur și simplu. În ultimele luni nu le-am avut niciodată.

Despre închiderea TVR

– Problema e dacă noi putem cu resursele interne, cu oamenii pe care îi avem, cu mecanismele de decizie, să promovăm o reformă treptată. Eu cred că nu. S-a creat în TVR o masă critică care e împotriva schimbărilor și, din cauza asta, cred că printr-o decizie a oricărui guvern de a se închide pe o perioadă de o lună sau două sau trei, mai curând, s-ar putea găsi o soluție. Este o soluție radicală, dar ea reflectă situația dramatică a televiziunii, adică nu mai putem cu jumătăți de măsură. Asta vreau să vă spun.

– Datoria de la buget nu se va plăti, se va resorbi, bugetul își asumă această pierdere. Am avut această discuție cu premierul Ponta și a fost sensibil, adică i s-a părut scenariul plauzibil, mai ales că există și alte exemple, nu inventăm noi roata.

CITIȚI INTERVIUL PE LARG

Cum se vede lupta politică din România din perspectiva celui aflat la conducerea televiziunii publice?

Să fii șeful TVR în an electoral este o experiență foarte proastă, foarte proastă, pentru că sunt presiuni enorme, telefoane peste telefoane, rugăminți, suspiciuni și niciodată partenerii noștri, că sunt niște parteneri, că ar trebui să fie niște parteneri, nu sunt mulțumiți. Totdeauna impresia este că joci cu partea adversă sau că nu ți-ai îndeplinit obligațiile suficient de bine. De fapt nu este vorba despre televiziune aici, ci despre tensiunea care există în partide și în staff-urile de campanie în perspectiva alegerilor și deversează, exact cum o oală care fierbe deversează.

Dați-mi niște exemple concrete, despre ce presiuni vorbiți?

Aveți un telefon? Telefonul meu sună până se încinge.

Cine sună?

Nu vă pot să vă dau nume, că nu este legal. Nici dumneavoastră nu-mi dați sursele dvs.

„TVR e ca Titanicul, se poate scufunda oricând”

Dacă cineva mi-ar forța mâna, m-ar forța să fac lucruri ilegale, imorale…

Sunt presiuni personale, influențe personale, un ministru e un ministru, un senator e un senator, un șef de partid e un șef de partid, un candidat e un candidat și de la nivelul ăsta exercită niște presiuni.

Dacă vă uitați în legea 41 din 1994, în ciuda faptului că declară că televiziunea e independentă, ea nu este independentă. Politicienii au avut grijă în lege să lasă articole care aservesc televiziunea publică. Eu am declarat atunci când am declarat, dacă vă amintiți sau ați citit, când am fost poftit să preiau acest post, eu nu l-am dorit, vreu să vă spun că eu seara nu știam că dimineața urma să fiu poftit la Parlament. Cam așa s-a întâmplat. Am declarat că este o televiziune publică, nu a Guvernului. Am mai declarat că situația dezastruoasă se datorează politicienilor, care în timp, mai ales în ultimii 10 ani, au luat decizii care au avut un impact negativ asupra resurselor televiziunii. Deci am spus lucrurile astea și în continuare le cred. Cauza dezastrului televiziunii, că este ca Titanicul, ea se poate închide oricând, datorită datoriilor care o strivesc, este că s-au luat decizii în timp, care nu s-au corectat și care au dus la asta. Cea mai ieftină explicație a fost că au fost niște directori corupți, care au cumpărat niște filme prea scumpe. Nu. În principal a fost clasa politică, care o neglijează. Există un dispreț în clasa politică pentru televiziunea publică.

Televiziunea publică are, în acest moment, o mulțime de de vulnerabilități economice.

Are în primul rând din lege, legea 41 e proastă, e depășită și ea nu mai poate să genereze o televiziune modernă, europeană. Ea trebuie schimbată. Noi suntem gata cu un proiect de televiziune, sper ca săptămâna viitoare să fie forma finală și să o propunem. Una dintre schimbări vizează Consiliul de Administrație, care în acest moment este numit politic.

Ce măsuri ați propus dvs?

Pe plan intern, personal, am propus mai multe măsuri care ar fi putut avea un efect bun în materie de Finanțe, dar una dintre ele a fost respinsă de Consiliul de Administrație pe rațiuni de liniște. Eu nu sunt partizanul concedierilor, eu sunt mai curând partizanul relocării resurselor umane în alte zone, pentru că avem o organigramă care nu este foarte funcțională și atunci prefer să iau dintr-un department care nu produce și să mut în departamentul de marketing, unde am nevoie de oameni, că e subdimensionat. Am propus ca măsură care a fost respinsă de CA să se lucreze, pe perioada verii, numai patru zile în loc de cinci. Asta în situația în care în perioada de vară grila a prevăzut numai seriale sau redifuzări. Nu a fost producție, deci în afară de știri nu s-a lucrat, dar banii s-au luat. Un milion de euro am fi făcut economie dacă această măsură s-ar fi luat. Dar lumea era în curte, sindicatele au protestat, și Consiliul de Administrație a considerat că nu este prudent, dorindu-și mai mult ca orice liniștea. Liniștea… Am tăiat foarte mult din orele suplimentare și din orele care se fac în weekend sau noaptea. Am redus foarte mult din colaboratori și o să mai reducem. Am luat măsuri care țin de economii.

Ce planuri pentru redresarea TVR există?

În primul rând, a fost o discuție lungă în prima partea a anului, despre insolvență, care a durat până în iunie, înaintea alegerilor europarlamentare, când s-a închis discuția. De ce s-a închis discuția? Pentru că riscam să nu mai dăm Campionatul Mondial de Fotbal, așa cum ne-a avertizat EBU, și în contextul alegerilor europarlamentare, de asemenea era o mare problemă să dăm această veste proastă că TVR-ul este în insolvență.

Discuțiile s-au purtat cu primul ministru, s-au purtat cu șeful Comisiei senatoriale, cu miniștrii de Finanțe care au fost în acest an, doi miniștri de Finanțe, cu directorul ANAF, cu directorul general Gherghina, au fost niște discuții foarte serioase și să vă spun așa, pe bune, foarte practice. Problema a fost că nu s-au luat măsuri pentru că a fost an electoral, acesta a fost argumentul de a amâna.

Nu cred, de pildă, că mărirea taxei este, ea singură, o soluție. Trebuie combinată cu o reformă din interior, o nouă organigramă, o strategie de programe pe care până acum televiziunea nu o are. Începem acum, în perioada următoare o echipă de lucru va elabora o strategie. Se cere o reformă complexă, în primul rând ai nevoie de suportul clasei politice și apoi de măsuri combinate. Mărirea taxei, eventuala închidere, exonerarea de datorii, amnistia fiscală, altfel spus, reglarea regimului publicității. Sunt astfel de lucruri care ar trebui practicate într-o reformă mai largă a televiziunii. Nu există o măsură miraculoasă. De pildă mărirea taxei. Nu va ajunge. Știți ce se poate întâmpla, după un an de zile să ajungem la aceleași procese. Dacă nu facem o reformă din interior, de restructurare, mărirea taxei este degeaba.

Închiderea TVR, o soluție în opinia lui Stelian Tănase

Care ar fi măsurile, care în opinia dvs. ar redresa televiziunea?

În primul rând trebuie o amnistie fiscală.

Ați cerut toate aceste lucruri?

Am cerut. Există și la biroul primului ministru, și la biroul ministrului de Finanțe și la ANAF documente în care am cerut măsuri concrete, am explicat ce măsuri trebuie să se ia. Adică nu le-am explicat noi lor, dar le-am spus cam ce dorim. Am avut mai multe discuții pozitive, vreau să spun, numai că nu s-a luat nicio măsură fiind an electoral.

Vi s-a zis cu subiect și predicat asta?

Bineînțeles. Am fost la discuții serioase. Am fost la discuții serioase, nu ne putem minți unii pe alții. Discuțiile au fost pozitive, în sensul că chiar s-a discutat pe bune. Discuțiile au fost pozitive, cu premierul, cu cei doi miniștrii de Finanțe, Chițoiu și Petrescu, cu directorul ANAF, cu directorul Gherghina, la comisia senatorială. La comisia senatorială de buget-finanțe.

Cine v-a spus asta?

Toată lumea, este un consens general.

Există date care indică că acest lucru s-ar putea întâmpla după alegeri, o eventuală amnistie fiscală?

Mie premierul Ponta mi-a promis că va lua aceste măsuri după alegeri. Există posibilitatea ca el să devină președinte, dar cred că va exercita o mare influență și nu va uita după ce va ajunge la Cotroceni discuțiile pe care le-am avut. Repetate și serioase. Trebuie să vă spun că au fost discuții serioase. Sigur, sunt și alte scenarii. Să o băgăm în insolvență sau să o închidem. Ca în Grecia. Trebuie să vă spun că eu înclin spre această soluție radicală.

Insolvența?

Nu, închiderea. Să vă explic de ce. Problema e dacă noi putem cu resursele interne, cu oamenii pe care îi avem, cu mecanismele de decizie, să promovăm o reformă treptată. Eu cred că nu. S-a creat în TVR o masă critică care este împotriva schimbărilor și, din cauza asta, cred că printr-o decizie a oricărui guvern de a se închide pe o perioadă de o lună sau două sau trei, mai curând, s-ar putea găsi o soluție. Este o soluție radicală, dar ea reflectă și situația dramatică a televiziunii, adică nu mai putem cu jumătăți de măsură. Asta vreau să vă spun.

După închidere ce urmează?

O deschidem. După două sau trei luni o deschidem. Adică datoria s-ar resorbi la bugetul de stat și am angaja prin concurs acele posturi de care am avea nevoie, dar am face și o redimensionare a televiziunii. Eu văd o televiziune mai mică, cu mai puține canale, dar mai directă, mai vie. Acum Televiziunea Română este un hangar, un SIDEX. Și cu venituri foarte mici… Pe când ar fi bine o televiziune mai bine dimensionată la nevoile României. Asta ce înseamnă, că noi am porni de la o televiziune mai reală, mai bine dimensionată la nevoile noastre și la resursele pe care le avem, pe care apoi le vom dezvolta, în funcție de resurse și de cerințele pieții. Noi moștenim o televiziune făcută de comuniști, supradimensionată, avem de pildă o centrală care consumă enorm. Televiziunea se comportă ca un transatlantic printre bărcuțe.

Și cu datoria ce se întâmplă?

Datoria de la buget nu se va plăti, se va resorbi, bugetul își asumă această pierdere. Am avut această discuție cu premierul Ponta și a fost sensibil, adică i s-a părut scenariul plauzibil, mai ales că există și alte exemple, nu inventăm noi roata.

„Televiziunea română nu este independentă”

Care sunt problemele cu care v-ați confruntat în ceea ce privește independența?

Televiziunea Română nu este independentă, așa cum o descrie legea, și ea nu este independentă și din cauza imixtiunilor permanente ale diverselor personaje politice, mai mult sau mai puțin importante în viața televiziunii.

Eu am venit la televiziune susținut de USL. Am avut voturile PNL și PSD. Am venit la cererea lui Crin Antonescu și a lui Victor Ponta. La două luni după ce am acceptat, USL-ul s-a spart. Susținerea mea politică a devenit foarte problematică, susținerea mea în Parlament și la vârful celor două partide, fiecare considerând că sunt în sarcina celuilalt. Dintr-un concurs de împrejurări, probabil că nu au găsit alt om, nu sunt eu cel mai bun dar nu au găsit alt personaj care să stârnească încrederea tuturor, m-au propus și m-au susținut, prin declarații făcute și de Crin Antonescu și de Victor Ponta. Au spus că eu rămân candidatul și am primit susținerea atât a unui partid, cât și a celuilalt. Intrând în campanie electorală, prietenia dintre cele două partide și cei doi lideri s-a sfărâmat, au început să dea declarații unul împotriva celuilalt. Am crezut că după alegerile europarlamentare se vor așeza la masă și vor regla raporturile, pentru că eu eram la mijloc. Eu nu știam cu cine trebuie să discut, cine-mi dă susținere și cine nu. Sigur, în situația asta PSD-ul e mult mai puternic pentru că este la Guvern, are o majoritate parlamentară. Deci partenerul meu în a rezolva problemele instituționale ale televiziunii Guvernul și majoritatea parlamentară. Ceilalți au trecut în Opoziție, sunt o minoritate. Pentru mine situația de aici e foarte delicată. Și am avut un an foarte tulbure din acest punct de vedere.

„Eu mă străduiesc și m-am străduit, dar fără să am succes, să țin în afara politicului televiziunea”

Cum gestionați acest joc politic?

Foarte greu, foarte greu să știți și nu mă descurc, pot să vă spun cu toată onestitatea. Nu mă descurc între ambițiile, vanitățile, nivelul de informare, mai bun sau mai prost al diferiților lideri politici, nu mă descurc între aceste interese atât de contradictorii, iar acum când ne apropiem de campanie este aproape o isterie, e un fel de balamuc. Toată lumea este supărată pe mine, m-am pus rău și cu PSD-ul și cu PNL-ul, din diferite incidente, să spun, iar eu mă străduiesc și m-am străduit, dar fără să am succes, să țin în afara politicului televiziunea. Mie nu-mi convine că televiziunea a devenit sau este, mai mult sau mai puțin, un câmp de bătălie pentru actorii politici.

Directorii televiziunii sunt numiți politic. Nu ați simțit de la început că acest lucru vă taie din independență?

Nu, eu am simțit, eu am văzut, că am un suport mare de 70% în Parlament și pe această bază și pe convingerea că USL va rezista până în 2016, am crezut că pot să îmi fac programul. Eu am declarat la Parlament că programul de redresare a televiziunii se va încheia în 2016. Asta era propunerea mea, nu mi-a trecut prin cap că în două luni se vor certa, a fost un calcul pe care nu l-am făcut. Am greșit. Intuițiile mele de analist politic s-au dovedit incorecte. Deși cunoșteam actorii, puteam să-mi imaginez că se vor certa. Dar mă așteptam ca spiritul de conservare să fie mai puternic decât dorința belicoasă și de a face spectacol. Pentru că a fost și asta în USL, dorința de a ocupa prim planul. Mi-a fost foarte greu și îmi este foarte greu să gestionez această situație, pentru că personajele sunt imprevizibile.

Spuneți-mi concret ce se întâmplă?

Este o realitate foarte dinamică, foarte schimbătoare de la zi la zi. Dar în principal problema mea este blocajul pe care oamenii îl provoacă în Consiliul de Administrație. Consiliul de administrație este numit politic, acești oameni reprezintă interesele unor instituții – Guvern, președinție, partide politice – și ei fac acest joc politic și în televiziune. Nu neapărat ținând cont de agenda televiziunii, ci ținând cont de interesele și poziționările lor publice. Deci ei votează așa cum le dictează partidul sau interesele unui anumit personaj din partidul respectiv. În acest moment PSD și aliații lui au șapte reprezentanți, iar ceilalți sunt încă patru care de regulă își risipesc voturile. Cei care vin din zona guvernamentală, ei sunt cei mai interesanți în sensul în care ei pot să ia și decizii pentru televiziune. Sunt șapte, iar ei reprezintă o majoritate și îi pun în inferioritate pe cei patru din cealaltă zonă. Or asta a provocat un blocaj. Eu am suportul PSD-ului în Parlament, chiar și în declarații publice. De mai multe ori au declarat că mă susțin. E drept că mai în trecut, pentru că în ultima vreme relațiile noastre s-au răcit chiar foarte tare. Dar în Consiliul de Administrație nu m-au susținut niciodată. Deci una este în Parlament și alta este în consiliul de administrație, când aceste voturi nu le am, pur și simplu. În ultimele luni nu le-am avut niciodată.

Purtătorul de cuvânt al Guvernului, membru în CA: „Pe acel plan, el conduce, de fapt, televiziunea”

Cum au stat lucrurile în ultimele luni?

Avem o problemă care văd că a trecut destul de neobservată sau care, deocamdată nu pare să-și fi găsit o soluție. Corneliu Calotă este purtător de cuvânt al Guvernului și, în același timp, membru trimis de Guvern în Consiliul de Administrație. Cred că ar trebui să opteze pentru o calitate sau alta, deși trebuie să spun că are 60 de zile pentru asta. Este un caz de incompatibilitate, pe de-o parte din punct de vedere legal, pe de altă parte, din punct de vedere al imaginii, dă foarte prost, ca purtătorul de cuvânt al Guvernului să facă parte din Consiliul de Administrație. Mai ales că el este foarte activ în Consiliul de Administrație, conduce grupul PSD din CA, adică majoritatea consiliului de administrație este la îndemâna sa. Și asta ar trebui să clarifice cât mai repede, mai ales că TVR are acest „prestigiu”, că mereu e guvernamentală, se supune primului ministru, Guvernului, partidului de guvernământ. Și nu cade deloc bine. Ar trebui lămurită problema asta.

Au existat imixtiuni ale Guvernului, prin domnul Calotă, în activitatea TVR?

Păi nu are cum să fie altfel. N-are cum să fie altfel, dacă e membru în CA, sigur că își spune punctul de vedere, față de mine personal, față de alți directori în fața consiliului de administrație de fiecare dată și punctul lui de vedere prevalează. Este omul cel mai puternic din Consiliul de Administrație. Pe acel plan, el conduce de fapt televiziunea.

„Presiunile au venit din cercuri foarte înalte, de la PSD”

În afară de aceste presiuni, exercitate prin consiliul de administrație, ați mai simțit și alte presiuni venite din zona politicului?

Nu că le-am simțit, le-am auzit, s-au făcut la mine presiuni insistente vizavi de diferite decizii, pe care ar trebui să le iau, de pildă acuma mi se cere capul lui Sorin Avram. Are o emisiune foarte bună, performează, are audiență, are invitați din toate zonele. A făcut emisiuni cu Tăriceanu, cu Sorin Oprescu, cu Iohannis, cu Liviu Dragnea, cu ministrul Niță, astăzi îl are pe Băsescu, deci se mișcă în tot spectrul politic. Și evident că sunt cu ochii pe acest program ca să fie echidistant. Sunt foarte gelos pe această idee de echidistanță și neutralitate a televiziunii publice. Eu asta încerc să impun în această campanie. Cât oi putea, pentru că să știți că presiunile sunt din ce în ce mai mari. E cea mai mare dificultate să fii directorul televziunii publice, adică la cheremul politicienilor în timpul campaniei electorale. E ceva la care trebuie să ai foarte mult sânge rece ca să reziști.

Este foarte important din ce cercuri au venit aceste presiuni. Dacă au venit de la partidul ecologist sau…

Foarte înalte, de la PSD, nu de la partidul ecologist sau de la societatea civilă. Altfel nici nu m-aș fi sesizat. Dar acum, știți cum este, nu este prost cine cere, ci cine dă. Ei pot să spună o mulțime de lucruri, treaba mea este să refuz atunci când cadrul legal, ceea ce este normal, este depășit. Și am refuzat, bineînțeles.

„După campanie, o să vedeți că o să fiu demis”

De ce ați acceptat această propunere de a prelua șefia TVR, câtă vreme dvs veniți din zona analizei politice și știți foarte bine cum stau lucrurile în politică?

Vin din zona boemă, din zona literară, din zona universității, sunt un intelectual care până acum am făcut proba independenței mele și nici acum nu a reușit nimeni să-mi determine un alt comportament decât acela pe care eu doresc să-l am. Din cauza asta am și aceste dificultăți, care sunt reale și vor crește pe durata campaniei. După campanie o să vedeți că o să fiu demis pentru că n-am acceptat anumite lucruri, este un risc. Nu este un risc, este o certitudine pe care mi-am asumat-o. Oricine câștigă mă demite, pentru că nu m-am cocoșat. Nu am făcut deal cu nimeni.

De ce nu renunțați? V-ați gândit să renunțați?

M-am gândit tot timpul să renunț, dar am vorbit și eu cu unul și cu altul, oameni influenți și importanți, ar fi un semn că în acest moment greu cum e o campanie electorală dau bir cu fugiții. Și nu vreau să fac acest lucru. Cred că pot să țin. Eu cred că mi-am evaluat forțele și nu cred că mă va obliga cineva să cedez, să capitulez la ceea ce cred eu că este regula jocului. Televiziunea Română poate să fie o mare instituție românească, cred că este o instituție de care societatea românească are nevoie ca de aer și mai știu, măcar din vanitate, că eu pot să asigur această poziție centrală a Televiziunii Române, am mai spus-o, undeva între Biserică, Banca Națională, adică aceste instituții pilon, care dincolo de guverne rămân.

Dacă ați observat, noi ne-am activat în acest an. Dacă acum un an, doi, tema principală era – filme, seriale, entertainment, programe care nu sunt treaba televiziunii publice -, în acest an am intrat și noi pe această piață a ideilor, a dezbaterilor. Și la nivel de filme, cred că s-a îmbunătățit structura. Am dat, de pildă, acel serial integral Charlie Chaplin, de care sunt foarte mândru. Adică asta înseamnă televiziune, asta înseamnă televiziune adevărată. Să dai marile evenimente culturale, Festivalul Enescu, Campionatul Mondial de fotbal. Asta înseamnă televiziune publică, populară, puternică.