24 Minute

Florin Negruțiu: Nu sunteți preot, dar sunteți absolvent de Teologie și Filosofie

Vasile Bănescu: Filosofia este una din pasiunile mele, alături de litere.

De ce credeți că Patriarhul v-a desemnat pe dvs. purtător de cuvânt?

M-am gândit că a contat experiența comunicării. S-a vorbit despre o criză a comunicării pe care Biserica a traversat-o în ultimul timp. Am experiența comunicării cu societatea civilă.

Este doar o criză de comunicare? Sau una mai profundă, de încredere, de sistem?

Cred că au legătură. Atunci când ajungi să comunici insuficient sau să fii perceput că nu comunici suficient, apar speculații legate de ce se află în spatele acestei comunicări. Nu putem idealiza un mod de comunicare pe care îl avem cu toții. Ideal este, instituțional, să comunici cât mai bine.

Mă uitam pe niște sondaje. În 1990, Biserica se bucura de încrederea a 95% din populație. Ultimul sondaj arată că încrederea a scăzut la 63%.

Erodarea imaginii unei instituții este firească. Este o perioadă pe care nu mă sfiesc să o numesc agresiv anticreștină sau progresiv anticreștină. Din acest punct de vedere, BOR traversează o perioadă în care anticlericalismul a devenit mai pronunțat, evident putem vorbi despre sursele care îl alimentează. Erodarea imaginii unei instituții care solicită sprijin pentru derularea unor proiecte din spațiul public este regretabilă.

Biserica nu își reproșează nimic în acești 25 de ani?

În BOR nu se vorbește despre infailibilitate. Evident că pot exista și au existat lucruri imperfecte. De la comunicare până la - există cazuri personale care pot compromite foarte grav imaginea unor instituții - de la un preot care a greșit în ochii credincioșilor până la un monah care a greșit. Nu aș vorbi despre lipsa bunelor intenții. Bunele intenții există.

Ce credeți că a fost făcut greșit în acești ani?

O insuficientă comunicare cu zona socității civile. Cred că este un lucru la care ar trebui să reflectăm și să gândim o strategie de comunicare adecvată reliefului mentalității omului contemporan, un om - din păcate, spun asta din punct de vedere creștin - ieșit dintr-o ordine spirituală în care era situat omul de acum 30 de ani sau 50 de ani.

Când se vorbește despre Biserică în presă se vorbește limitativ, doar despre cler. Biserica nu este formată doar din ierarhie.

A apărut informația că Guvernul taie banii destinați lăcașurilor de cult. Imediat, a apărut informația că Patriarhul a vorbit direct cu premierul și că se vor aloca bani. Ce s-a discutat în acea conversație?

A avut loc între Preafericitul Părinte Daniel și premierul Dacian Cioloș. Știrea că Biserica Ortodoxă Română va primi zero lei în bugetul pe 2016 a stârnit rumoare. A fost nevoie de lămuriri.Pe parcursul discuției, premierul nu a promis alocarea unor sume de bani, cum greșit s-a speculat, a promis identificarea unor soluții, unor posibile surse de finanțare în continuarea unor proiecte importante pentru finalizarea lor, între care și finalizarea Catedralei Mântuirii Neamului. Repet, nu a fost vorba de sume.

Nu a fost vorba despre un telefon care sa influențeze într-un fel decizia actualului guvern, a fost o discuție principială. Cred că s-a simțit nevoia unui sfat, a unei consultări pe o zonă sensibilă.

Să nu uităm faptul că societatea română este o societate covârșitor creștină, nu vorbim despre o societate în care creștinii să fie în minoritate.

În afară de Catedrală, câte alte proiecte aveți de finalizat în perioada următoare?

Cred că cele mai multe se referă la restaurarea unor biserici.

Pentru Catedrala Mântuirii Neamului câți bani au fost alocați până acum și de câți mai este nevoie?

Vă spun ce știu eu și s-ar putea să nu fie absolut precis. Costurile estimative pentru Catedrală sunt peste 80 de milioane de euro. Anul trecut, BOR a primit aproximativ 12 milioane de euro din partea instituțiilor statului.

Construcția se află acum aproape la jumătate. S-au cheltuit 40 de milionane de euro, deci va mai fi nevoie de încă atât pentru aducerea Catedralei la nivelul final.

Nu există acum fondurile pentru terminarea Catedralei... din donații...

Donațiile reflectă pragul de prosperitate al societății românești. Există acele donații, sunt pe primul loc în atenția noastră. Fondurile necesare acestul edificiu provin în primul rând din surse proprii, apoi din donații și apoi din fonduri de la stat.

Cum ați primit sloganul „Vrem spitale, nu catedrale”?

L-am perceput nu ca pe un mesaj al întregii Piețe. A fost un mesaj al câtorva grupuri semnificative pentru cei care au fost în agora la vremea respectivă.

Acest slogan, dacă stăm să-l analizăm lucid, conține în el un sofism. Dacă ne apucăm să numărăm numărul de spitale din România și numărul de biserici, vom ajunge la concluzia deja conscută că sunt mai multe biserici decât spitale. Întrebarea este: dacă ar exista mai multe spitale decât biserici, ar schimba cu ceva natura discuției? Prin biserici înțelegem, de cele mai multe ori, în spațiul ortodox bisericuțe, biserici foarte mici, de țară, dintr-un cătun. Nu putem avea, din nefericire, un spital în fiecare cătun, avem însă o biserică în fiecare cătun.

Putem avea dispensare. Patriarhul a spus că e de acord ca BOR să nu mai primească bani de la stat dacă se retrocedează ce s-a luat de la BOR. Ce înseamnă bunurile BOR?

Sunt două episoade. Secularizarea din 1863, când s-a trecut în proprietatea statului fiecare teren și clădire a Bisericii. Și vorbim de cel al confiscărilor abuzive din perioada comunistă.

Dar când a fost Secularizarea, pe vremea lui Alexandru Ioan Cuza, BOR nu exista.

BOR a devenit autocefală în 1925 (când s-a promulgat Legea și Statutul de organizare a Bisericii Ortodoxe Române, n.r.), dar biserica, ca institituție nu neapărat cu numele acesta, BOR, era o realitate de secole. Nu putem vorbi de absența Bisericii din statul român. Deci patriomoniul bisericii nu era patrimoniul unei persoane juridice care a apărut în 1925. Era patrimoniul episcopiilor și mitropoliilor care existau în statul românesc încă din secolul al 14-lea.

Aveți o listă cu ce a luat statul și doriți să recuperați?

Nu am avut acces la o asemenea listă. Există, probabil. Consider că această listă există.

Cât mai trebuie să recupereze Biserica?

BOR, spre deosebire de alte culte, a primit, după 1990, între 15% și 18% dintre bunurile confiscate în perioada comunistă.

Biserica nu plătește taxe.

Pe chiriile pentru anumite clădiri ale Patriarhiei este perceput și plătit un impozit.

Salariul preoților al ierarhiei ortodoxe este compus astfel: statul acordă 65% din salariul unui preot. Deci asigurat de statul român pentru aproximativ 12.000 de preoți. Există peste 1.500 de preoți neplătiți de stat. De ce? Pentru că în ultimii ani au apărut foarte multe parohii, iar statul nu a actualizat numărul preoților.

Salariul unui preot începător este cel al unui profesor începător. Cred că e minimul pe economie.

De ce sunt prețurile atât de mari în centrul Bucureștiului la nunți și botezuri?

Nu vorbim despre o taxă oficială agreată de Patriarhia Română. Aceste taxe sunt fixate de consiliile parohiale, nu de preot. Cred că taxele reflectă și cheltuielile bisericilor de care vorbim. Marile biserici din București au cheltuieli de întreținere enorme.

Aud mulți tineri care spun „Cred în Dumnezeu, nu cred în preoți”. Ce părere aveți despre acest lucru?

Obiectul credinței noastre este Dumnezeu. Credința nu vizează persoana preotului. Preotul este un mijlocitor. Mulți spun că pot să se roage și fără să stea în fața unui preot. Totuși, ca normă creștină, ca dogmă, nu poți face abstracție de tainele bisericii. E vorba de botez și așa mai departe. Avem nevoie de preoți, de preoți buni.

În proiectul de buget pentru 2016 anunțat inițial, Guvernul nu aloca bani pentru lăcașurile de cult.

Vasile Bănescu, purtător de cuvânt al Patriarhiei Române, declara imediat după publicarea proiectului: „Vorbim despre un proiect, un proiect nu înseamnă o lege finală. Este o veste care nu ne poate bucura, dar considerăm că construcţiile începute, inclusiv proiectul Catedralei naţionale va putea fi continuat, întrucât conform legii Catedralei din 2005, fondurile alocate pentru această importantă construcţie nu provin doar din partea statului, în primul rând sunt fonduri alocate de Biserică, alocate prin donaţiile credincioşilor şi în ultimul rând din partea instituţiilor statului. Proiectele aflate în derulare în acest moment în cadrul Patriarhiei Române nu vor stopate, cel mult procesul de edificare al lor va fi unul evident afectat, dar în niciun caz stopat”.

După doar o zi şi jumătate, premierul Dacian Cioloş l-a asigurat pe Patriarhul Daniel că, în funcţie de posibilităţi, Guvernul va finanţa inclusiv lăcaşele de cult aflate în construcţie.

Vasile Bănescu a fost numit purtător de cuvânt al Patriarhiei în locul lui Constantin Stoica la scurt timp după tragedia din clubul Colectiv.

Constantin Stoica a declarat după incendiu că au fost preoţi prezenţi la locul tragediei, dar cu discreţia necesară. Cât despre absenţa patriarhului Daniel acolo, părintele Constantin Stoica a precizat că acesta s-a rugat la Sfânta Liturghie şi nu a umblat după imagine.