Tanken om at ens barn er blevet seksuelt misbrugt, er for alle forældre det værste mareridt. At blive mistænkt for at misbruget er ubærligt. Alligevel var det, hvad en familie oplevede tilbage i 2014, da deres 13-årige datter deltog i en spørgeskemaundersøgelse fra Syddansk Universitet.

Spørgeskemaet bestod af en lang række alvorlige emner såsom incest, vold og voldtægt, og i alt deltog næsten 3.000 børn i 7.klasse. Her fik børnene lovning på, at de var anonyme. Men som Detektor tidligere har afdækket, så var undersøgelsen langt fra anonym.

Læs også : Forskere bryder løfte om anonymitet i undersøgelse blandt børn

Den manglende anonymitet betød, at den 13-årige pige fik hendes svar afsløret, hvilket førte til en underretning og politianmeldelse af familien. Her blev de mistænkt for at have seksuelt misbrugt deres datter, men myndighederne herunder politiet afviste sagen. Det viser sagens dokumenter, som Detektor med familiens tilladelse har fået indsigt i.

Men skaden var allerede sket. Mistanken har vendt op og ned på familiens liv, der i dag fire år efter undersøgelsen stadig er stærkt påvirket af sagen.

Forskere var advaret

Alt dette kunne dog have været undgået, hvis forskerne på Syddansk Universitet havde lyttet til flere opråb fra en forskningskollega.

Detektor har fået indsigt i interne mails blandt forskerne på universitetet, og her advarer kollegaen blandt andet forskerne om, at deres spørgeskemaundersøgelse ikke er anonym. Men på trods af gentagende opråb om fejl og mangler ved undersøgelsen bliver advarslerne ignoreret.

Forskerne sender herefter spørgeskemaet ud til lærere på 86 skoler rundt om i landet, og beder dem om at gennemføre undersøgelsen i klasselokalerne.

- Man vælger at sidde helt berettiget, velbegrundet og konkret kritik overhørig, og jeg synes, at man her skal være opmærksom på, at kollegaen peger på forhold, som det er helt åbenlyst for forskere er problematiske, siger Thomas Ploug, der er professor i anvendt etik på Aalborg Universitet.

Ole Henrik Hansen, lektor i pædagogik og uddannelse på Aarhus Universitet er enig i den kritik. Overfor Detektor understreger han også, at det er forskerteamet på Syddansk Universitet, der har ansvaret for den brudte anonymitet:

- Når man lover børn og forældre anonymitet, så er det selvfølgelig forskernes ansvar, at de udformer deres undersøgelse sådan, at hverken skoler, lærere eller elever kan blive bragt i en situation, hvor et barns anonymitet bliver krænket, siger han.

Eksperter: Krænkende spørgsmål

Detektor har tidligere fortalt, hvordan forskere i børnepsykologi, pædagogik og forskningsetik har kritiseret undersøgelsen, fordi man beder børn i 7. klasse om at svare på meget følsomme og inkriminerende spørgsmål.

Ingrid Leth, der er lektor Emeritus i børneklinisk psykologi på Københavns Universitet, forklarede dengang til Detektor, at det er fuldstændig forkert, at stille så intimiderende, krænkende og personlige spørgsmål til 13-årige børn blandt klassekammerater:

- De har ingen forudsætninger for at forholde sig til et spørgeskema, som i den grad lægger vægt på at udlevere deres inderste sjæl. De er overladt til 28 siders spørgsmål, hvor de stifter bekendtskab med ord, vendinger og terminologier, som for de flestes vedkommende er totalt fremmed, siger Ingrid Leth.

Læs også : Minister bruger forkerte tal om voldelige skoleelever

Hun bakkes op af Rasmus Kjeldahl, der er direktør i Børns Vilkår:

- Jeg tænker, at spørgsmålene er formuleret på en sådan måde, at de ikke umiddelbart vil give mening for alle i sådan en aldersgruppe. Det er meget et voksensprog. Derfor kan besvarelserne måske også blive lidt usikre på det grundlag. Det er meget vigtigt, at sådan nogle spørgsmål er alderssvarende, siger Rasmus Kjeldahl efter at have set spørgeskemaet.

Børns Vilkår: Man svigter børnene

Rasmus Kjeldahl kalder det også chokerende, at børnenes anonymitet ikke har været beskyttet, og at forskerne alligevel har gennemført undersøgelsen på trods af advarslerne.

- Man svigter jo totalt børnene, og man får måske også lavet en undersøgelse, som på sin vis er ubrugelig, fordi nogle af de børn, der har deltaget i denne her undersøgelse har oplevet, at deres anonymitet er blevet brudt.

I en afsluttende mail fra december 2013 til forskerholdet bag undersøgelsen forsøger forskerkollegaen med en sidste advarsel: ”Jeg må tage stærkt forbehold for den etiske forsvarlighed af at udsende dit spørgeskema”. Svaret tilbage til den bekymrede kollega lyder: ”Mange tak for dine gode og relevante overvejelser”.

Professor: Vi har handlet ud fra retningslinjer

Detektor har siden foråret bragt flere kritiske historier om forskerholdet, der står bag undersøgelsen. Herunder Professor Ask Elklit, der er professor og leder af Videnscenter for Psykotraumatologi på Syddansk Universitet. Men gang på gang har de ansvarlige afvist at stille op til interview.

Også denne gang sender forskerne en mail:

- Vi har hele vejen igennem været meget opmærksomme på de etiske problemstillinger ved sådanne undersøgelser og vi har efter bedste evne handlet ud fra de gældende retningslinjer, skriver Ask Elklit.

Pynter sig med lånte fjer

Forskerne fra Syddansk Universitet har i år fået udgivet nogle af resultaterne fra undersøgelsen i Scandinavian Journal of Child and Adolescent Psychiatry and Psychology (SJCAAP). Heri skriver de, at undersøgelsen lever op til den såkaldte Helsinki Deklaration.

Problemet er bare, at spørgeskemaundersøgelsen slet ikke lever op til deklarationens bestemmelser, siger Thomas Ploug. Han mener derfor, at forskerne fra Syddansk Universitet pynter sig med lånte fjer.

- Man forsøger at sige, at vi lever op til en høj etisk standard, og det gør man ikke. Helsinki Deklarationen kræver, at man får et samtykke fra forældre i en situation som den her, den kræver at forældrene er velinformerede, det vil sige, at man skulle have fortalt forældrene, at denne her undersøgelse blandt andet handler om vold i hjemmet. Det gør man ikke, siger han.

Ask Elklit forklarer, at deklarationen blot er nævnt i artiklen, fordi det er et krav fra tidsskriftets side:

- At leve op til Helsinki deklarationen om information og samtykke er et formelt krav fra tidsskriftets side (SJCAAP), fordi det er et lægefagligt tidsskrift. Derfor er disse retningslinjer nævnt i artiklen. Vi mener, at denne diskussion primært er af etisk karakter og ikke juridisk, lyder svaret.

Detektor har kontaktet chefredaktør på tidsskriftet SJCAAP, Ole Jakob Storebø, som skriver i en mail, at Helsinki Deklarationen ikke er ”et absolut krav”. Han skriver også, at han på baggrund af Detektors kritik ”vil rette henvendelse til forfatterne og bede om en redegørelse i forhold til den kritik, der er blevet rejst”.

Sagen undersøges i praksisudvalg

Detektor har også forholdt Ask Elklit konsekvenserne for den familie, hvor datteren fik kompromitteret sine svar.

Familien fortæller, at både forældrene og datteren blev lovet fuld anonymitet i undersøgelsen og så er de uforstående overfor, at det var en skolelærer og ikke en person fra Syddansk Universitet, der stod for indsamlingen af spørgeskemaerne i klasselokalet.

Til det skriver professor og forskningsleder Ask Elklit følgende:

- Vi er meget kede af det, som pigen og hendes familie har været udsat for. Vi har støttet familien ved at tilbyde dem psykologhjælp.

Detektor har også forsøgt at få et interview med Dekan for Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet på Syddansk Universitet, Ole Skøtt. Han har ikke yderligere kommentarer til sagen før Syddansk Universitets Praksisudvalg er færdig med sit arbejde. Praksisudvalget undersøger efter Detektors historier, om der er sket brud på god videnskabelig praksis.