Af Brian Mørch, landsformand for Non Halal Danmark

Kan man forestille sig, at danske politikere skulle nægte at mærke fødevarer, nonfood, medicin og slik, så forbrugerne kan orientere sig om, hvor meget fedt og sukker, der er i en vare, ligesom der oplyses lystigt om kalorier og den slags. Det skorter ikke på mærker såsom svanemærket, nøglehulsmærket, økomærke og hvad ved jeg.

Men når det kommer til halal, bliver de alle sammen bovlamme. Eller rettere sagt næsten alle sammen, for Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige har rejst forslag i Folketinget om en tvungen mærkningsordning, men ikke om de så skriger og skaber sig, kan der skabes flertal for det forslag.

Man kan undre sig over, at danske politikere ikke mener, at det rager forbrugerne om der er betalt en afgift til islam.

Der er virkelig mange, der ikke har den fjerneste ide om, hvad halal er for en størrelse, og blandt dem, der har hørt ordet, tror de fleste, at det bare handler om at slagte kyllinger, og herregud, de fleste kan underholde med bedste- og oldemødre, der fangede en høne, tog en økse og så var der aftensmad, så hvad skulle det betyde, at hovedparten af danske kyllinger slagtes på samme måde.

Når det går op for dem, at de betaler muslimsk kirkeskat, hver gang de lægger en halalslagtet kylling i indkøbsvognen, bliver en del rigtig vrede.

Det er helt urimeligt, at danske forbrugere skal være med til at betale afgifter til islam.

Egentlig er det ikke muslimerne, vi bebrejder, for de tager jo, hvad de kan få. Det er egentlig heller ikke virksomhederne, der gerne vil sælge en kylling, en bøf, et stykke chokolade, et stykke sæbe eller vigtig medicin. Og det muslimske marked med over en milliard forbrugere er fristende. Det forstår vi godt.

Men vi forstår ikke, at danske politikere sætter en kæp i hjulet og nægter at indføre en mærkningsordning, så forbrugerne ved nøjagtigt, hvad de betaler til.

Halalcertifikater udstedes af Islamisk Kulturcenter og dokumenterer, at virksomheder opfylder islams love til punkt og prikke. Hvor mange penge kulturcentret henter hjem om året er en dyb hemmelighed, for centret opfattes som en kulturel forening, der ikke har regnskabspligt.

Hvor mange af de penge kulturcentret inddriver, der sendes videre til World Muslim League og andre, kan man ikke vide, men man ved, at pengene i de saudiske halalfonde bruges til at bygge moskeer, støtte muslimske friskoler, lægge pres på politikere og meningsdannere for at få dem til at omtale islam venligt og imødekommende.

Nogle af pengene bliver måske også brugt til krudt, kugler, håndvåben, lastbiler og bomber mod de vestlige befolkninger.

Jeg opfordrer til, at halalvarer fremover bliver tydeligt mærket.

Dette er et debatindlæg indsendt af en af 180Graders læsere. Det er alene udtryk for skribentens holdning. Læs mere om, hvordan du selv kan bidrage med debatindlæg til 180Grader her.