A mozis, majd tévés bemutató után is érdemes volt részt venni a Candide kalandjai január 15-ei vetítésén, ugyanis most először láthattuk a rendezői változatot, és a készítők közül Kreif Zsuzsannát, Turai Balázst és Iványi-Bitter Brigittát is kérdezhettük.

Voltaire 18. századi hőse, Candide magyar animációsok kezébe kerülve szenvedi végig mai világunk nehézségeit. A korunk társadalma elé görbe tükröt tartó, 13 részes sorozat igazi vizuális orgia és nagy filozófiai felismerés is egyben. A humorral fűszerezett, elsősorban fiatal felnőtteknek szánt alkotás Kovásznai György eredeti terveiből kiindulva, a regényt mai kontextusba emelve jött létre a Médiatanács támogatásával.

Kimaradt jelenetek és a tévés vetítés előzményei

Az Aurórában megtartott vetítés során is a hivatalos verziót láthattuk, ám az utolsó rész után a kimaradt jeleneteket is megtekinthettük. Ezek többsége azért nem került a végleges változatba, mert túl konkrét politikai kritikát tartalmaznak (épp az országgyűlési választási kampány idején lett kész a sorozat), vagy vallási érzékenységet sérthetnek. A finanszírozó észrevételei nyomán kikerült az a pár képkocka, amely Pangloss mestert Jézus keresztjén ábrázolja (alább), eltűnt a dél-amerikai drogbáró Szűz Mária-tetoválása, a Kedves Vezető című epizód szövegéből pedig kimaradt a kisvasútépítés. Az európai értékekről szóló részből kimaradt, amikor Cacambo migránsnak nevezi Candide-ot, és az, amikor Kunigunda a futball értékei közé sorolja a zsidózást. Az epizódból végül a Vál-völgyi beruházások kritikája (pl. nézők nélküli stadion) is kikerült. Eredetileg meghalt volna az utolsó részben zsűriző magyar közszereplő, aki ezt be is vállalta, a halált azonban fuldoklással helyettesítették. A legérdekesebb döntés azonban az volt, hogy kikerült a jelenet, amelyben a Candide szerveit helyettesítő tengerimalac „Szabadság!” felkiáltással szökik meg.

A Médiatanács áldását adta a végleges változatra, viszont a produkció a Közmédia csatornáin nem kerülhetett adásba. Mivel azonban a pályázat előírja, hogy az elkészült animációt országos tévécsatornán le kell adni, az RTL Klub vállalta a bemutatást, így született meg a december 28-ai mostoha időpont.

A Candide ars poeticája…

A vetítést követő kérdezz-felelek során a film producere, Iványi-Bitter Brigitta elárulta, hogy az animáció főleg napjaink problémáinak bemutatására szolgál. A regény konkrét konfliktusai ma már nem aktuálisak, a mű üzenete azonban igen. Mivel a Voltaire által használt egyik központi témát, az 1755-ös lisszaboni földrengést ma már kevesen értenék, a sorozat egyik központi kérdése a környezetszennyezés lett. Ez több epizódban is megjelenik, láthatjuk az esőerdők kiirtását és a globális felmelegedés következményeit, például a tengerszint emelkedését is.

A regényben helyet kapó vallás-, politika- és társadalomkritikát is maiak váltották a rajzfilmben. A természetromboláson túl láthatunk értelmetlen amerikai háborút; végletekig hasonló, mégis egymással versengő vallásokat; totális diktatúrát Észak-Optimisztánban; túlterjeszkedő techcég-uralmat; szexuális zaklatást; kifordított európai értékeket; a háttérhatalom működését; és még sorolhatnánk.

…és jövője

Téved, aki azt gondolja, hogy a bemutatóval véget ért az alkotás pályafutása. A Candide kalandjai életútja most kezdődik csak el igazán – mondták a készítők, akik egyben tulajdonosai is a produkciónak, és szeretnék, ha Észak-Amerikában is bemutatnák. Ezzel kapcsolatban már folyik az egyeztetés. Amit már biztosan tudunk, hogy elkészül az angol szinkron, mivel a magyar piachoz hasonlóan az Egyesült Államokban is csak szinkronnal lehet széles tömegeket elérni. A nemzetközi forgalmazás kezdete után fesztiválokon is nevezhető lesz a sorozat. Az alkotók biztosították azokat is, akik még nem látták, de szeretnék megnézni: további vetítések és magyarországi forgalmazás is várható.

Ez a magyar csapat új színt vitt a sok középiskolásnak bosszúságot okozó kötelező olvasmányba. A zord, globális problémáktól nyüzsgő 21. században Voltaire Candide-ja újra él, és reméljük, nemsokára nemzetközi sikereket is elér.