A 77 oldalas összefoglaló jórészt azoknak a célkitűzéseknek a részletes kifejtése, amelyeket Theresa May miniszterelnök ismertetett a múlt hónapban.

A tanulmány egyik leglényegesebb eleme ennek megfelelően az, hogy az Egyesült Királyság az EU-tagság megszűnése után nem kívánja fenntartani tagságát az Európai Unió egységes belső piacán sem, de új stratégiai viszonyrendszer kiépítésére törekszik az unióval. E kapcsolatrendszer szerves része lenne a brit kormány szándéka szerint egy "nagyratörő és átfogó" szabadkereskedelmi megállapodás megkötése az unióval.

London álláspontja szerint a brit tagság megőrzése az egységes belső piacon azért nem lehetséges, mert ez sarkalatos EU-szabályok, köztük a szabad munkaerőmozgás további érvényesítésének kötelmével járna.

Ez azt jelenti, hogy újra kell tárgyalni a Nagy-Britanniában élő uniós állampolgárok munkavállalást érintő jogait.

Theresa May a Brexit-tárgyalások tervezett stratégiájáról előzetes részleteket ismertető múlt havi beszédében ezt úgy fogalmazta meg, hogy ha az Egyesült Királyság tartaná magát az EU-piaci tagság fenntartásához szükséges feltételrendszerhez, az olyan lenne, "mintha ki sem lépett volna az Európai Unióból".

A csütörtökön közzétett "Fehér könyv" szerint azonban a brit kormány által elérni kívánt szabadkereskedelmi megállapodás "átemelne néhány elemet" az egységes piaci hozzáférés jelenlegi szabályrendszeréből "bizonyos területeken", mivel "nem lenne értelme a nulláról kezdeni" a szabadkereskedelmi kapcsolatok kiépítését, amikor az Egyesült Királyság és az EU-ban maradó országok "oly sok éven át" érvényesítették ugyanazokat a szabályokat.

A lengyelek érintettek a leginkább

A kormány által csütörtökön közzétett stratégiai célkitűzések között külön pontként szerepel az a törekvés, hogy az Egyesült Királyságban élő külföldi EU-állampolgárok, illetve az uniós országokban letelepedett britek további tartózkodási jogosultságait a kilépési tárgyalások lehető legkorábbi szakaszában rögzíteni kell.

A "Fehér könyvben" szereplő grafikus kimutatás szerint az Egyesült Királyságban élő külföldi EU-állampolgárok csoportján belül messze a legnépesebb a több mint 900 ezres lengyel közösség. A brit statisztikai hivatal becslései alapján készített kimutatás szerint a magyarok száma megközelíti a 100 ezret.

A "Fehér könyv" szerint a brit kormány már a hivatalos kilépési tárgyalások kezdete előtt szeretett volna megállapodásra jutni az Egyesült Királyságban élő külföldi EU-polgárok és az unióban élő britek jogainak további garantálásáról, de ez nem bizonyult lehetségesnek. A tanulmány ennek okait nem részletezi, de leszögezi, hogy London továbbra is kész viszonossági alapon minél előbb megállapodásra jutni e kérdésben uniós partnereivel.

May szerint nem érdemes megbüntetni Londont

A "Fehér könyvben" idézett adatok szerint az Egyesült Királyság 2015-ben 230 milliárd font (84 ezer milliárd forint) értékben exportált árukat és szolgáltatásokat az EU-piacokra, az uniós társállamokból érkező import értéke 291 milliárd font (106 ezer milliárd forint) volt.

Theresa May januári beszédében ugyanezekkel az adatokkal - és alig burkoltan kereskedelmi megtorló intézkedéseket kilátásba helyezve - igyekezett alátámasztani azt az érvelését, hogy az EU-nak nem érdeke London "megbüntetése". A brit kormányfő kijelentette: tudja, hogy az EU-ban vannak olyan hangok, amelyek "büntető jellegű megállapodást" szorgalmaznak, abból a célból, hogy más országoknak "elmenjen a kedve" a kilépéstől.

Az EU azonban ezzel saját magát is büntetné, mivel az uniós exportőrök ebben az esetben új vámkorlátokkal találnák szembe magukat, amikor "a világ egyik legnagyobb gazdaságának" szeretnék eladni termékeiket, és ez veszélybe sodorná a brit piacon évente értékesített, több mint 290 milliárd font értékű exportjukat.