Yhdysvaltain viikonvaihteen joukkomielenosoituksia on verrattu mustien oikeuksia vaatineisiin tai Vietnamin sodan vastaisiin mielenilmauksiin. Protestit edistivät osaltaan yhteiskunnallista murrosta.

Washingtonin marssi saattoi olla Yhdysvaltain pääkaupungin historian suurin.

Nykyliikehdinnässä on poikkeuksellista se, että sitä pitävät kansalaisyhteiskunnan voimannäyttönä monet tahot poliitikoista tiedotusvälineisiin, sanoo nuorisotutkija Tomi Kiilakoski.

Mielenosoitukset kumpusivat nuorten itsensä keskuudesta. Puheoikeuden ovat ottaneet ensimmäistä kertaa vahvasti nuoret kokijat, uhrit, ne joiden kouluun on hyökätty.

– Esimerkiksi Jokelan kouluammuskelun jälkeen nuoret halusivat olla oman yhteisönsä sisällä ja jopa surutapahtumat pidettiin yhteisön sisällä. Nyt nuoret halusivat puhua suoraan yhdysvaltalaiselle yleisölle.

Alaikäisiä koskevissa välikohtauksissa puheoikeus on ollut usein vanhemmilla, muutoin sivullisilla tai viranomaisilla. Parklandin ammuskelun jälkimainingeissa ääni on ollut erityisesti nuorilla itsellään.

Nuorten aikuisten viesti kuullaan, sillä turvaa hakevat kaikki

Tampereen yliopistolla dosenttina työskentelevä Tomi Kiilakoski selvittää liikehdinnän laajuutta osin sillä, että kaikki tunnistavat mielenosoittajien osoittamia tunteita..

– Ajatuksiin voi samastua nuorena tai vanhempana ja ajatella kasvattajana , että nämä voisivat olla minun lapsiani. Samaan aikaan nämä nuoret ovat aikuisia, uskottavia poliittisia toimijoita., jotka äärimmäisen hyvin pystyvät käyttämään sekä sosiaalista mediaa että perinteistä mediaa. Toiminta on vetänyt eri sukupolvia mukaansa, entisiä Beatles-yhtyeen jäseniä myöten.

Yhdysvalloissa on keskusteltu aselaeista pitkään ja hartaasti. Jokainen uusi väkivallanteko ryöpsäyttää keskustelun vauhtiin, mutta suurempia muutoksia ei ole toistaiseksi saatu aikaan.

– Nuoret antavat kasvot tapahtumille. Kun näin hirveitä tapahtuu, myös ajatukset ja tunteet lähtevät liikkeelle. Usein ajatellaan, että muutama päivä tapahtuneesta on se aika, jolloin tunteisiin vaikutetaan. Näillä nuorilla oli kyky ja halu ottaa sosiaalista mediaa haltuun välittömästi. Niin lumipallo lähti vyörymään.

Mielenosoituksia järjestettiin yli 800 kaupungissa. Marssit houkuttelivat mukaan myös koululaisten ja opiskelijoiden omaisia ja opettajia. John Orvis / AOP

Keskiluokka puhuu keskiluokalle

Nuorisotutkija Tomi Kiilakoski katsoo mielenosoituksia eurooppalaisesta näkökulmasta, hieman etäämmältä. Hän toivoo, että nuorten hätähuuto kuultaisiin ja aselakeja muutettaisiin, ja aseiden saatavuutta vaikeutettaisiin.

Kiilakoski tarkastelee liikehdintää myös laajemmassa poliittisessa yhteydessä. Samoja kaikuja on ollut nähtävissä muuallakin arabikevään mullistuksista alkaen.

Nuorisotutkija mainitsee esimerkiksi vuoden 2011 Espanjan velkakriisin aikaan virinneen Indignados-liikkeen (siirryt toiseen palveluun) tai korruptiota vastustaneet mielenosoitukset Brasiliassa vuonna 2016.

– Näitä mielenosoituksia on selitetty keskiluokan tunteiden, kapinoinnin ja turhautumisen ilmaisuna. Myös Parklandin koulun oppilaat edustavat keskiluokkaa, ja heillä on siten hyvät valmiudet puhua amerikkalaiselle yleisölle. Muiden, ehkä omasta elämysmaailmasta vieraampien ihmisten kokemukset eivät vastaavalla tavalla näyttäydy yhteisinä kokemuksina.

Tunteiden kanavointiin ei tarvita puolueita

Tomi Kiilakoski tunnistaa Yhdysvaltain protesteista nykyisille sosiaalisille liikkkeille tyypillisiä piirteitä.

– Tunteet eivät kanavoidu enää puolueiden tai järjestöjen vaan voimakkaan lumipalloefektin kautta. Voimakkaat sosiaaliset liikkeet kohdistuvat usein yhteen asiaan. Liikkeesssä täytyy olla imuvoimaa. March for Our Lives-marssilla ollaan mukana elämän puolesta mutta myös ainutkertaisella ja poikkeuksellisella asialla kunkin osallistujan elämässä.

Viime lauantain mielenosoitukseen osallistui eri-ikäisiä koululaisia. AOP

Marssit murroksen enteinä?

Yhdysvaltain mielenosoitukset voivat olla dosentti Tomi Kiilakosken mukaan merkki laajemmasta murroksesta, ja myös siitä, että pääsy poliittiseen julkisuuteen on helpottunut.

– Nuorilla ei ollut mitään valtakunnallista poliittista asemaa, vaan he pystyivät kaappaamaan kansakunnan huomion omalla sosiaalisen median käytöllään. Kyseessä on yhden asian ympärille keskittynyt liike. Siinä ei yritetä rakentaa kaikkia yhteiskunnallisia ongelmia ratkovaa organisaatiota.

Ihmisten samastumista liikkeeseen helpottaa Tomi Kiilakosken mukaan myös se, että mielenosoitusten viesti ohittaa puolueet ja järjestöt ja puhuu asiastaan tässä ja nyt.

Yhden asian liikkeet kuihtuvat aikanaan

Samoille yhden asian liikkeille on usein tunnusomaista, että niistä syntyy harvoin pysyviä verkostoja ja että ne hajoavat ajan kuluessa.

Yhdysvalloissa keskustelu käy erittäin vilkkaana. Seuraako vellonnasta pysyvämpää murrosta?

– Liike keskittyy hyvin voimakkaasti aselakien ympärille. Kun nämä saavat jonkinlaisen ratkaisun, niin liike kadottaa voimaansa. Mukana olleet voivat toki jatkaa poliittista tai kansalaistoimijan uraa jossain muualla. Liike tuskin kuitenkaan laajenee keskusteluksi esimerkiksi terveydenhuollosta tai asunnottomuudesta. Ajatuksena on kuunnella ihmisiä, jotka ovat kärsineet aselaeista nyt.

”Kyse on meidän tulevaisuudestamme” – Näistä syistä mielenosoittajat saapuivat Washingtoniin

Video: "Minulla on unelma. Nyt riittää!" – Martin Luther Kingin 11-vuotias lapsenlapsi hurmasi mielenosoituksessa