Alig egy hónapon belül 13 közbeszerzést bonyolított le egy Békés megyei alapítvány, amelyet éveken át Simonka György fideszes parlamenti képviselő rokonai és barátai vezettek. Korábban is százmilliókról döntött, most is ebben a nagyságrendben fog, székhelye mégis egy lerobbant és elhagyottnak tűnő bódé.

„Erre csak annyit tudok válaszolni, hogy itt van a székhelyünk"”

– mindössze ennyit válaszolt Nagy Nóra, a Dél-Békés Mezőgazdasági Termelőiért Közhasznú Alapítvány (DBMTKA) elnöke, amikor azt tudakoltuk telefonon, hogyan lehetséges, hogy Mezőkovácsházán egy lezárt, koszos, rolóval is elsötétített, valaha feltehetően butikként működő "kunyhóban" székel az alapítvány. Szerettük volna megtudni azt is, miért éppen ezt az alapítványt bízta meg Tótkomlós és Mezőkovácsháza is egy-egy több százmillió forintos program lebonyolításával. Az elnök minden további kérdésünket írásban kérte, a válaszokat csütörtök óta várjuk, amint megérkeznek, azt is közöljük.

Honlapja van az alapítványnak, igaz, némi tanulmányozás után úgy tűnik, a legfrissebb bejegyzés is legalább öt hónapos. A többi tartalom zömmel évekkel korábbi, 2013-2014-es pályázatokkal kapcsolatos, a "Kulcs egy jobb élethez" program elemei fedezhetők fel, bevezetnek például a burgonyatermesztés rejtelmeibe, e-mailt lehet küldeni sportügyekben egyenesen az olimpiai bajnok birkozónak, Növényi Norbertnek vagy például egy szociálpedagógusnak. Utóbbival tettünk egy próbát, de levelünk visszapattant azzal, hogy a cím nem létezik.

© hvg.hu

De nézzük a DBMTKA mostani munkáját. Az alapítvány tanulmány elkészítésére, szakértők rendelkezésre bocsátására, kiegészítő tanácsadásra is írt ki hét közbeszerzést, amelyekben április 16-án eredményt is hirdetett a Közbeszerzési Értesítőben. A nyertes konzorciumnak Tótkomlós sikeres EU-s pénzből finanszírozott EFOP-pályázatához (EFOP=Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program) kapcsolódóan kell feladatokat végeznie. A város azon a kiíráson 491 millió forintot nyert, a program végrehajtására az alapítvány ebből kapott 208 milliót, amelyet majd tovább ad az általa kiírt tenderek nyertesének.

Az Átlátszó március végén közölte, hogy szintén ez az alapítvány írt ki közbeszerzéseket, amelyeken akkor is egy napon, március 10-én jelent meg hat közbeszerzési eredmény, akkor Mezőkovácsháza hasonló tartalmú és összegű EFOP-pályázatához kapcsolódóan, és ugyancsak 200 millió forintos volt a megbízások összege. A két város között tehát nem csak az a hasonlóság, hogy fél-félmilliárdot nyertek még tavaly év végén felzárkóztató programokra, de az is, hogy ugyanazt az alapítványt bízták meg a lebonyolítással, amely mind a 13 pályázaton ugyanazt a konzorciumot bízta meg a projektek végrehajtásával.

Nehéz megítélni, mennyire voltak sikeresek a korábbi pályázatok

Megkerestük a városok polgármestereit e-mailben, de egyik helyről sem kaptunk választ. Azt szerettük volna megtudni, hogy miért éppen a szóban forgó alapítványt bízták meg a felzárkóztatási projektek lebonyolításával, és mi lesz a pályázaton nyert pénz "maradékának" a sorsa.

Varga Gusztávot, Mezőkovácsháza polgármesterét telefonon azért sikerült elcsípnünk, ő azt mondta, hogy azért konzorciumi partnerüket, a Dél-Békés Mezőgazdasági Termelőiért Közhasznú Alapítványt bízták meg a program gerincének lebonyolításával, mert a korábbi "Kulcs egy jobb élethez", szintén felzárkóztatási programjukban jó tapasztalataik voltak a civil szervezettel kapcsolatosan.

© hvg.hu

Ez volt az a program, amely 2016 nyarán Hadházy Ákos LMP-s politikus Korrupcióinfóját is megjárta, ugyanis ebben a projektben a szóban forgó alapítvány a közbeszerzésen a Public Sector Kft.-re bízott például 25 ezer forintos "órabérrel" szűréseket, de Hadházy szerint ezt a programot "kopizták" is, a szerinte túlárazott megbízásokat minden esetben egy szűk vállalkozói kör kapta. Ez a program az előző uniós ciklusban, akkor közvetlenül az alapítvány által elnyert TÁMOP-pályázatok (TÁMOP=Társadalmi Megújulás Operatív Program) – köztük a térség 18 települést érintő, 1,8 miliárdos felzárkóztatási mintaprojektje volt. Ebben a programban a szűrések és a családi életvezetés került a Public Sectorhoz, az emberi erőforrás fejlesztési program komplex megvalósítására irányuló szakértői kapacitás biztosítását pedig azok a cégek végezték, amelyek a mostani közbeszerzésen is nyertek: TopSec Kft., Humanitás Socials Kft., IBS Managment Kft. A polgármester szerint éppen ezek a programok voltak sikeresek.

Varga Gusztávot arról is megkérdeztük, hogy mi lesz a város által elnyert 491 millióból maradó csaknem 300 millió forint sorsa, mert az alapítványra "csak" 208 milliót bíztak. Azt mondta, abból a pénzből a mezőkovácsházi járás hét településén tartanak rendezvényeket, amelyek szintén a felzárkóztatást segítik majd.

A programok most kezdődő lebonyolítása azért is érdekes lehet, mert a korábbi, 2013-as, 2014-es, szintén a DBMTKA közreműködésével végrehajtott TÁMOP-pályázatok kézzelfogható eredményét nem igazán lehet felfedezni a célterületen. 2013-ban például csaknem 30-30 millió forintot kapott hátrányos helyzetűek foglalkoztatására három pusztaottlakai civil szervezet, köztük a szóban forgó DBMTKA is, amelynek akkor még Simonka falujában volt a székhelye. A másik két szervezet a Pusztaottlaka Fejlődéséért Közhasznú Alapítvány, illetve a Jövő Építők Turisztikai Desztináció Menedzsment Közhasznú Egyesület volt. Különös módszerrel pályáztak: az egyik szervezet az egyik pályázatban azt vállalta, hogy a másik szervezet foglalkoztatását bővíti, majd egy másik pályázatban a másik szervezet ugyanezt a célt tűzte ki, majd a pályázatokat ráadásul egy napon bírálták el.

A projekteket lezárták, azokat sikeresnek mondták közleményeikben, ugyanakkor a statisztikai adatok azt mutatják, hogy például Pusztaottlakán nem javult a foglalkoztatási helyzet, a munkanélküliségi ráta ma is kétszerese az országos átlagnak. Pedig a DBMTKA 2013 után 2014-ben is kapott 30 milliót hátrányos helyezetűek foglalkoztatására, szak- és felnőttképzésre, valamint felzárkóztatásra pedig több száz milliót. Több helyi lakossal beszéltünk, ők sem tudtak nagy változásokról beszámolni a falu életében.

Akik a lerobbant bódéból irányítanak

A DBMTKA-t tíz évvel ezelőtt hozták létre Pusztaottlakán, Simonka György fideszes országgyűlési képviselő falujában. 2009-ban, amikor Simonka itt polgármester volt, a kuratóriumban édesanyja és felesége is tagok voltak, 2010-ben unokatestvére, Tóth Renáta vette át a vezetést.

Simonka György © Túry Gergely

2013-tól inkább Simonka baráti köréhez tartozó emberek vezették. Nagy Nóra, akitől telefonon kértünk információt, tavaly óta tölti be az elnöki posztot az alapítványban, a DBMTKA azóta – mint feljebb már volt szó erről – részben lebonyolítóként vesz részt közbeszerzésekben, de nyert saját jogon is pályázati pénzt, 300 millió forintot, őshonos állatok parkjának kialakítására Mezőhegyesen.

Az DBMTKA által a pályázatra meghívott konzorcium az Inturbidus nevet viseli, a korábbi pályázatokon is befutó TopSec Kft., Humanitás Socials Kft., IBS Managment Kft. nevű cégekből és egy alapítványból áll. A budapesti, illetve Pest megyei cégek lényegében ugyanahhoz az érdekeltséghez tartoznak, magyarul az összes pénz egy helyre megy. A konzorciumban közreműködő Kiváló Nevelési Kultúráért Alapítvány pedig 2015-ig budapesti címmel működött, 2015-től Pécsett jegyzik a székhelyét, nagyjából 300 kilométerre a program megvalósításának a helyszínétől.