Råden för dig som har diabetes eller astma eller hjärtsjukdomar

Coronaviruset: Riskgrupper oroas av smittan

Av: Katarina Forsberg

Publicerad: 14 mars 2020 kl. 12.31

Uppdaterad: 24 mars 2020 kl. 16.33

Sveriges 800 000 astmasjuka är oroliga för coronasmittan.

Hittills har Folkhälsomyndigheten inte kunnat ge några särskilda instruktioner.

– Vi väntar fortfarande på tydligare råd, säger Kristina Ljungros, Astma- och allergiförbundet.

Astma är en sjukdom i luftvägarna. Därför har både Folkhälsomyndigheten och WHO tidigare pekat ut astmasjuka som en riskgrupp.

Tillsammans med äldre personer, diabetiker och hjärtlungsjuka är astmasjuka extra känsliga. De kan komma att drabbas hårdare av viruset.

– Vi får många samtal från våra medlemmar som inte riktigt vet hur de ska bete sig, säger Kristina Ljungros, generalsekreterare i Astma- och allergiförbundet.

Förbundet ger inga medicinska råd utan följer alltid myndigheternas allmänna direktiv.

– Men nu vi har krävt att få mer specifika råd hur astmasjuka ska agera - utan att få svar. I stället har de sagt att astmasjuka inte ingår i riskgruppen. De talar nu bara om att lungsjuka är i riskzonen.

– Vad menar man med lungsjuka mer exakt? För oss är astma också en lungsjukdom.

Hon anser att Folkhälsomyndigheten bör konkretisera hur astmasjuka ska bete sig, för att undvika att bli smittade.

– Vi tycker att myndigheten gör ett jättebra jobb och vi förstår att de har mycket att göra. Men för att minska oron och trycket på sjukvården bör de bli tydligare, säger Kristina Ljungros.

En astmatiker kan ofta behöva akut vård vid en vanlig förkylning, extra inhalering med kraftigare mediciner än personen använder i vanliga fall och även kortison för att göra det lättare att andas.

– Många av våra medlemmar tycker inte att de nuvarande råden är tillräckliga. De frågar om man kan skicka sitt astmasjuka barn till skolan. Eller om man kan åka i kollektivtrafiken, säger Kristina Ljungros.

Även Diabetesförbundet är kritiska till att Folkhälsomyndigheten inte utvecklar råden till riskgrupperna.

– Det är otydligt och skapar oro, säger Petra Rizvi, projektledare på förbundet.

Hon håller med om Astma- och allergiförbundets uppmaning.

– Vi får naturligtvis frågor från oroliga patienter med diabetes och vi kan inte gå ut med egna rekommendationer. Myndigheterna måste förtydliga sina riktlinjer för riskgrupperna.

Anders Tegnell är statsepidemiolog på Folkhälsomyndigheten. Han tycker inte att det är konstigt att gruppen astmatiker inte har fått speciella råd.

– Det här är en ny sjukdom och vi måste se vad som finns skrivet i internationella publikationer. Det finns ingenting just nu som tyder på att astmatiker drabbas speciellt hårt av corona, säger han.

Men myndigheten kommer inom kort publicera specifika råd för diabetiker och andra riskgrupper.

Foto: FREDRIK SANDBERG / TT / TT NYHETSBYRÅN Sveriges 800 000 astmasjuka är oroliga för coronasmittan.

Råd till patienter med astma

Leif Bjermer, professor i lungmedicin, Lunds universitet:

Astmatiker ska följa de råd som ges till alla. Men det finns ingenting som tyder på att en patient med måttlig astma i nuläget drabbas värre än andra.

Patienter med svår astma och kol är däremot i riskgruppen och har mindre marginaler.

Se till att använda den förebyggande astmamedicin du har fått. Då är du inte undermedicinerad om du drabbas.

Astmatiker som får svåra anfall drabbas oftast av en inflammation i de små luftvägarna. Så verkar inte vara fallet med corona.

Av de som drabbas av lunginflammation vid corona, är det cirka tio procent som blir riktigt sjuka och måste vårdas i respirator.

Ingången för smittan är via slemhinnorna, så tvätta händerna och peta inte i näsan eller ögonen.

Foto: Fredrik Sandberg / TT Råden för dig som har diabetes eller astma eller hjärtsjukdomar

Råd till patienter med diabetes

Kerstin Brismar, senior professor i diabetesforskning, Karolinska institutet:

Se till att ha koll på blodsockret. Om man har haft för högt blodsocker en längre period, då är man extra känslig för infektioner.

Diabetiker vet vilket blodsocker man bör ha, och risken gäller om värdet har varit för högt några veckor eller mer.

Då gäller det att få ner det till ett normalt värde.

Med en kost där man avstår från mjölk, bullar, läsk, godis och vitt bröd och ris kan det gå på en vecka.

Att ta mer insulin är också bra, kombinationen rekommenderad kost och insulin är det som är mest optimala för personer med typ 1 diabetes.

Man ska vara extra försiktig och försöka att inte utsätta sig för infektioner.

Men man ska inte vara jätterädd, utan följa de råd som gäller för alla andra.

Undvik folksamlingar och försök att hålla två meters avstånd till andra personer.

Viruset överlever på handtag och liknande, så tvätta händerna med tvål och vatten och använd handsprit.

Peta inte i ansiktet.

Bär handskar om du är ute, särskilt äldre som ofta ta tag i saker bör tänka på det här.

Köp inte plocksallad som finns i affärer och kiosker och som ligger öppet utan skydd. Här kan det finnas virussmitta.

Råd till patienter med olika hjärtsjukdomar

Maria Daniel, specialist inom kardiologi och invärtesmedicin, Aleris Sabbatsberg:

De som har en hjärtkärlsjukdom ingår i riskgrupperna. Mina patienter är dessutom ofta äldre och har diabetes eller högt blodtryck.

En ny studie från Kina visar dock att det är en liten andel patienter från de olika riskgrupperna som kommer att drabbas av en svår infektion.

Rapporter från Italien visar att personer över 85 år är den mest utsatta gruppen.

Mina patienter är oroliga, men det är viktigt att inte drabbas av panik.

Man ska lyssna på myndigheter och experter.

Mitt råd är att följa de allmänna hälsoråden om att tvätta händerna och liknande.

Just nu när det här hög smittorisk ger jag rådet till mina patienter att inte resa.

Det är också viktigt att man tar sina mediciner och har kontakt med sin läkare.

Man ska inte åka kollektivtrafik eller besöka allmänna platser.

Undvik att träffa många människor, träffa inte heller barnbarn. Undvik kroppskontakt.

Försök också att få maten levererad till dörren.

Kan man så ska man flytta läkarundersökningar och tid hos tandläkare.

PODD Coronaviruset är en pandemi – vad händer nu?

I dagens avsnitt pratar vi om hur coronaviruset blivit en pandemi och hur länge det kan pågå. Gäst är Björn Olsen, professor i infektionssjukdomar.



Lyssna: ► iPhone ► Acast ► Spotify



Eller ⬇️ Klicka på PLAY-knappen

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 14 mars 2020 kl. 12.31

LÄS VIDARE