S:t Eriks Ögonsjukhus flyttar till nybyggda lokaler i Hagastaden nästa år. Under byggets gång har håltagare jobbat under villkor som kan ge bestående skador. Bild från NKS, Nya Karolinska Solna, Hagastaden och Life City.

Utan skyddsmask och med damm i luften utfördes arbete av 08 Betonghåltagning på Region Stockholms bygge av S:t Eriks Ögonsjukhus. De farligt långa passen med bilning som Arbetaren rapporterat om tidigare förekom också vid sjukhusbygget. Håltagarna riskerar därmed allvarliga skador.

Arbetaren har tidigare avslöjat hur de anställda i 08 Betonghåltagning arbetat dygnspass och utfört hälsofarligt bilningsarbete i strid med Arbetsmiljöverkets föreskrifter.

Företaget har anlitats som underentreprenörer på flera prestigefyllda byggen i Stockholmsområdet. Ett av dem är bygget av nya S:t Eriks Ögonsjukhus i Solna, tvärs över gatan från det skandaldrabbade Nya Karolinska.

Du kunde se damm i luften. Jag har svårt att andas utan mask.

Stipe Filipovic, en av arbetarna på bygget av S:t Eriks Ögonsjukhus

Nu visar dokument och vittnesmål från anställda att även här bedrev företaget arbete med betongbilning i strid med Arbetsmiljöverkets rekommendationer. Under en knapp arbetsvecka skedde det dessutom utan ansiktsmask trots höga halter av kvartsdamm.

– Du kunde se damm i luften. Jag har svårt att andas utan mask. Det känns tungt och gör ont att andas efter ett tag, men de kanske är vana. Jag vet att man kan dricka mjölk för att det ska kännas bättre, säger Stipe Filipovic, en av dem som arbetade på bygget.

En tumregel är att om det är synligt damm i luften, och man bearbetar kvartshaltigt material som betong, så kan man vara relativt säker på att det är över gränsvärdet.

Jens Åhman, enhetschef på Arbetsmiljöverket

Ögonsjukhuset är, tillsammans med Nya Karolinska, en del av Region Stockholms planerade forsknings- och vårdkomplex. Byggnationen ansvarar företaget Arcona för.

Men Arbetarens granskning av deras underleverantör, företaget 08 Betonghåltagning, visar att arbetarna som uppfört byggnaden själva riskerat att en dag återvända som patienter.

– En tumregel är att om det är synligt damm i luften, och man bearbetar kvartshaltigt material som betong, så kan man vara relativt säker på att det är över gränsvärdet, säger Jens Åhman, chef för enheten för kemi, mikrobiologi och toxikologi på Arbetsmiljöverket.

Enligt Arbetsmiljöverket ska en arbetsköpare som utför arbetet först se till att det finns tekniska hjälpmedel som suger ut dammet, alternativt spruta vatten så att dammet binds. Enligt Arbetarens källor fanns det visserligen utsug, men det hjälpte inte.

Sågning och handbilning i betongen fyllde luften med damm, ett damm som för de som exponeras regelbundet kan leda till en rad olika sjukdomar såsom silikos, även kallad stendammslunga.

– En kille från Arcona sade efter några dagar till att de här killarna borde ha masker och ringde till 08 Betonghåltagning. Men det kom inga masker så då stoppade de arbetet och då kom en kille med masker, säger Arbetarens källa.