Den moderatledda kommunen har tidigare fått nej i alla instanser: länsstyrelsen i Skåne, förvaltningsrätten och kammarrätten. Därför väckte det viss förvåning när Högsta förvaltningsrätten på måndagen sade ja till Vellinges lokala tiggeriförbud.

Den 10-sidiga domen är övertygande i sin argumentation. Kommunerna har enligt lag långtgående befogenheter att reglera gatulivet i lokala ordningsföreskrifter. De kan exempelvis införa tillståndskrav för att sätta upp markiser och juldekorationer eller ha detaljerade regler för hur lastning av varor får gå till. Tillståndsplikt krävs dessutom ofta för att få samla in pengar till välgörande ändamål.

Varför skulle just tiggeriet särbehandlas? Vi vet i dag att tiggeriet ofta är organiserat och att platserna där människor sitter på många håll är till salu. Varför ska den som skramlar med bössan för Syriens flyktingar avkrävas tillstånd medan exempelvis en bulgarisk liga fritt ska kunna göra anspråk på offentlig plats, dag ut och dag in?

Det råder arbetskraftsbrist i Rumänien

Kritiker brukar invända att förbud inte löser problemet med fattigdomen bland utsatta EU-medborgare. Det ligger förstås en del i det argumentet. Men det omvända gäller också: att permanenta gatutiggeriet i Sverige kommer inte att bryta utanförskapet inom den romska gruppen i Rumänien och Bulgarien.

Många barn lämnas vind för våg i hemlandet när deras föräldrar befinner sig utomlands under långa perioder. Samtidigt råder arbetskraftsbrist i Rumänien. Landet tar numera in folk från Vietnam, Filippinerna, Nepal och Turkiet för att utföra enkla jobb.

Den nationella samordnaren Claes Ling-Vannerus efterlyste i höstas en mer balanserad bild av förhållandena i Rumänien. "Folk svälter inte i Rumänien." Det finns ett socialt skyddsnät, konstaterade han efter en resa till landet.

Samtidigt är förhållandena för utsatta EU-medborgare i Sverige ofta miserabel. Härvor med tiggeriligor rullas upp gång på gång. I september inleddes Sveriges största rättegång någonsin om människohandel med minst 40 offer vid Lunds tingsrätt. För att tvinga personerna att tigga användes olika bestraffningsmetoder, såsom misshandel.

Enligt polisen finns det ett antal stora nätverk som täcker väldigt stora ytor av Sverige, och man får ständigt nys om fler.

Ett nationellt förbud bör utredas av nästa regering

Sverige kan inte längre blunda för tiggeriets baksidor. Det är en djupt destruktiv verksamhet som inte för något bestående gott med sig.

Tiggeriförbudet i Vellinge är därför ett steg i rätt riktning. Men det är oklart hur stort genomslag det kommer att få i praktiken. Kanske kommer domen att tolkas snävt, som att kommuner bara har rätt att införa förbud vid ett fåtal geografiskt utvalda platser. Då blir effekten knappt märkbar i en storstad exempelvis.

Därför bör ett nationellt förbud utredas av nästa regering. Men i väntan på ett sådant initiativ får Vellinge visa vägen.

Läs också: Ingen kan längre blunda för tiggeriets baksidor