Överbeläggningarna på svenska akutsjukhus har ökat med i snitt 30 procent sedan 2014. Samtidigt har de så kallade utlokaliseringarna, när en patient på grund av platsbrist flyttas till en annan avdelning eller ett annat sjukhus, ökat med i snitt 13 procent under samma tidsperiod.

Enligt Socialstyrelsen kan överbeläggningar och särskilt utlokaliseringar innebära allvarliga patientsäkerhetsrisker, som vårdrelaterade infektioner, felmedicinering och ökad dödlighet vid vissa sjukdomstillstånd.

”Allvarligt”

En rapport som SKL publicerade förra året visar också att utlokaliserade patienter löper dubbelt så hög risk att drabbas av vårdskador.

– Vi ser en viss ökning av vårdskador kopplade till detta. Framförallt om man vårdas på en vårdavdelning som inte är specialiserad på just den åkomma som patienten har, säger Hans Karlsson, direktör för avdelningen för vård och omsorg på SKL.

– Vi ser allvarligt på detta. Det handlar om att höja kvaliteten för patienterna.

Vårdplatser inte problemet

Det faktum att antalet vårdplatser har minskat under samma period är enligt Hans Karlsson inte boven i dramat.

– Detta varierar stort bland sjukhusen och vi ser inget tydligt samband mellan färre vårdplatser och överbeläggningar och utlokaliseringar.

När det kommer till vilka sjukhus som uppvisar de sämsta siffrorna när det kommer till överbeläggningar finns flera i Sörmland.

Nyköping i botten

Mälarsjukhuset i Eskilstuna och Nyköpings lasarett har flest överbeläggningar per hundra vårdplatser och problemen har dessutom ökat kraftigt de senaste åren, med mer än en fördubbling på de båda sjukhusen.

Även när det kommer till utlokaliseringar har Nyköpings lasarett problem och är näst sämst med 5,66 utlokaliseringar per hundra vårdplatser. Sämst är Sjukhuset i Arvika där samma siffra är 7,72.