Över 200 barn väntas i år fira jul och nyår på SKR:s kvinnojourer. För omkring 160 av dessa barn är det första gången de upplever en jul utan våld, hot och kränkningar.

– Första julen på kvinnojouren är ju väldigt speciell. Barnet är kanske tryggt, men samtidigt är det inte den vanliga situationen, säger Sofie Eriksson på kvinno- och tjejjouren ATIM i Malmö.

Där har julgranen pyntats och alla bestyr inför den stundande högtiden är avklarade. I lekrummet har ett 30-tal barn lämnat sina handavtryck på väggtavlor.

– Vi vill visa för barnen att de inte är ensamma om att ha varit här, säger Sofie Eriksson, som är verksamhetsutvecklare på kvinno- och tjejjouren.

Under detta år har närmare 40 kvinnor och 50 barn fått hjälp av jouren att komma undan sina manliga förövare.

Ideella krafter

Trots röda dagar lyckas majoriteten av landets närmare 200 kvinno- och tjejjourer tack vare ideella krafter hålla öppet ungefär som vanligt under jul- och nyårshelgen.

– Vi bryr oss inte om det. Vi hjälper kvinnor och barn, och ibland gör kvinnor detta trots att det inte finns några pengar, säger Angela Beausang, ordförande för Riksorganisationen för kvinnojourer och tjejjourer i Sverige (Roks).

Såväl Roks som Sveriges kvinno- och tjejjourers riksförbund (SKR) vittnar om att det oftast är efter helgerna som kvinnorna kommer till kvinnojourerna.

– När ledigheten är slut har mycket varit uppdämt. Först när vardagen rullar i gång igen finns det kanske möjlighet och ork att söka hjälp, säger Carina Ohlsson, ordförande på SKR.

2 500 anmälningar

Runt 2 500 kvinnor anmälde 2012 att de blivit utsatta för grov kvinnofridskränkning. Närmare 13 000 kvinnor polisanmälde förra året att de blivit utsatta för misshandel i nära relationer – vilket är över 45 procent av alla anmälda misshandelsfall mot kvinnor över 18 år, enligt Brottsförebyggande rådets statistik.

Eftersom det är fullt på de skyddade boendena hos SKR-jouren ATIM i Malmö kommer begränsade öppettider att råda under jul- och nyårshelgen. Fokus ligger på de kvinnor och barn som redan har tagits emot.

– Vi ska ha julfest och försöka göra det så vanligt som möjligt. Vi ska ha julpyssel och aktiviteter för barnen, säger Sofie Eriksson.

– Gemenskapen är viktig – för att inte känna sig ensam och för att känna att det inte bara är jag som råkat ut för den här situationen.