Om skribenten Följ Anders Schröder på Twitter: @AndersSchroder Följ Carl Schlyter på Twitter: @CarlSchlyter Följ Annika Hirvonen på Twitter: @AnnikaHirvonen



Detta är åsiktstext i form av en debattartikel. Åsikterna är skribentens egna och inte Nyheter24:s.

Massövervakning av mobiler och internettrafik kränker människors rätt till privatliv. Det är bra att regeringen värnar den personliga integriteten och nu ser över lagen om elektronisk kommunikation.

Under de senaste åren har en rad lagar införts både i Sverige och EU som lett till en ökad övervakning av människor, registrering av vår kommunikation och ökade möjligheter för både stater och företag att använda sig av den här informationen. Ett tydligt exempel är lagen om elektronisk kommunikation, som kräver att information om vem du ringt, e-postat eller sms:at och när och varifrån du gjorde det, sparas av din operatör och kan begäras ut av polisen. Vi ser detta som djupt problematiskt, eftersom det innebär massövervakning av alla människor, inte bara dem som misstänks för allvarliga brott.

Den nya regeringen har redan gjort tydliga markeringar som pekar på en ny inriktning, som uppvärderar intresset den personliga integriteten i förhållande till andra intressen. Här kan nämnas planerna på en samlad integritetsskyddsmyndighet. Statsminister Löfvén lovade också i regeringsförklaringen att regeringen ska verka både i Sverige och i EU för att stärka den personliga integriteten. Datalagringen nämndes särskilt.

I den budget som regeringen nu lagt fram konkretiseras detta ytterligare. Regeringen preciserar nu att en översyn av lagen om elektronisk kommunikation ska göras för att förbättra integritetsskyddet. Det är genom den lagen som Sverige införde EU:s datalagringsdirektiv i svensk lag. EU-domstolen har nu upphävt direktivet eftersom det strider mot mänskliga rättigheter, nämligen rätten till privatlivet. Kvar är att se till att Sverige gör detsamma.

Miljöpartiet vill att Sverige ska sluta kräva av internet- och telefonoperatörer att de ska massövervaka alla som har en mobiltelefon eller ett internetabonnemang. Det är inte rimligt att uppgifter om var vi befann oss vid varje sms eller samtal ska sparas i ett halvår hos företagen. Denna information kan sammantaget kartlägga stora delar av vårt sociala liv, våra vanor och var vi befinner oss. Att uppgifterna inte missbrukas är svårt att garantera.

Även om brottsbekämpning och uppklarande av brott är ett viktigt intresse, måste vi ställa oss frågan hur mycket pengar det ska få kosta. Datalagringen påstås i en utredning kosta runt 20 miljoner kronor per år för landets internet- och teleoperatörer, utöver omställningskostnader på cirka 200 miljoner. Det är långt under vad flera andra länder beräknat, och bygger på grovt underskattade dataflöden.

Branschen har uppskattat engångskostnaderna för internetoperatörerna till mellan 760 miljoner och 1,1 miljarder kronor, och de årliga kostnaderna till mellan 133 och 364 miljoner kronor. Det är pengar som i slutändan hamnar på din mobilräkning eller ditt internetabonnemang. De pengar det handlar om skulle man kunna använda till att anställa fler poliser och utredare som granskar verkliga kriminella, i stället för att skapa en oändlig mängd höstackar att leta nålar i. Frågan är vilket som leder till att vi klarar upp flest brott.

Annika Hirvonen (MP), vice ordförande i justitieutskottet

Carl Schlyter (MP), ordförande i EU-nämnden

Anders Schröder (MP), IT-politisk talesperson