Vad gillar invandrare egentligen? Det är ju självklart: kameler och getter. Så verkar de i alla fall ha resonerat i Göteborg. Kommunen har lagt miljontals kronor på två förortsprojekt i stadens nordöstra delar.

Göteborgs stad ska till exempel satsa närmare 13 miljoner kronor på projektet "Stadslandet Göteborg" som lanseras i år, enligt GP (8/2). Det är ännu flummigare än det låter.

Syftet är att skapa gröna jobb. Därför ska man odla bland annat svamp och bär i diverse skogsdungar i förorten. Sen ska invånarna kunna bli andelsägare i får, fjällkor, getter och kameler. Vilken asfaltunge har inte drömt om att ha en timeshare-kamel?

Nej till timeshare-kameler

Invandrare kan aldrig få för många djur. Enligt planerna ska förortsborna få hästdragna gräsklippare också.

Inte nog med det. Göteborgs stad satsar dessutom pengar på ett kamelcenter i förorten Angered, för sysselsättningen och integrationens skull. Tillsammans med Västra Götalands-regionen och Arbetsförmedlingen har de lagt en och en halv miljon kronor som bland annat har gått till import och försäljning av kamelmjölk, studieresor i Kazakstan och reklamtröjor.

Med kamelerna kommer turisterna. Eller, det säger åtminstone kamelentreprenören Géza Nagy som räknar med att turister från hela världen ska flockas för att besöka kamelerna i Angered (GP 9/2). På en av reklamaffischerna för kamelcentret står det dessutom att kamelmjölk hjälper mot såväl autism som tuberkulos och diabetes. Det är direkt olagligt, enligt Livsmedelsverket.

Så lyder alltså framtidsvisionen för Göteborgs problemförorter: kameler, getter och hästdragna gräsklippare. Och så en skvätt kamelmjölk för hälsan.

Det är inte första gången som någon kommer på tanken att förbättra situationen i förorten medelst djur. Under tidigt 2000-tal fanns det långt gångna planer på att tilldela getter till invandrarkvinnor i Botkyrka.

Slopa integrationsprojekten

Sveriges förorter har sett otaliga integrationsprojekt finansierade med skattemedel, med och utan djur. De ger sällan några resultat. Det borde egentligen vara givet på förhand. De som bor i områden som plågas av social oro och otrygghet behöver inte mer projektpolitik. De behöver bättre skolor och fler poliser. Det gäller i allra högsta grad i Göteborgs förorter.

Skolresultaten i stadens nordöstra delar är bedrövliga. På vissa skolor är uppemot 40 procent av eleverna obehöriga till gymnasiet (GP 22/6 2016). Det underlättar inte att merparten av eleverna har utländsk bakgrund eller att nordost får ta emot flest nyanlända flyktingar.

Det händer att problemen i närområdet följer med in på skolgården. I december förra året skadades sex personer i ett knivbråk precis utanför Bergsjöskolan. Samtliga fick föras till sjukhus med stickskador.

Polisen har klassat 15 områden i Sverige som särskilt utsatta, fem av dem ligger i nordöstra Göteborg. De präglas av bristande förtroende till polisen. De boende upplever sig hotade från de kriminella. Det är närmast omöjligt för polisen att göra sitt jobb när de kriminella gängen håller områden som gisslan.

Därför ter sig satsningar på koldioxidsnål innovation, svampodling och fjällkor som ett hån mot förortsborna. När invånarna inte upplever att deras barn får en god skolgång eller att polisen kan skydda dem spelar det ingen roll hur många kameler kommunen pröjsar för.

Läs också:

Låt fiaskot i Malmö bli slutet för projektpolitik



Sakine Madon: Fler integrationsprojekt är det sista förorten behöver

Följ Expressen Ledare på Facebook för tips om fler ledare och krönikor.