Učenici koji vjeruju u Boga i istu prakticiraju su pametniji i redovito bolje prolaze u školi od onih učenika koji to ne čine.

Ovu istinu je potvrdilo nedavno objavljeno istraživanje, rad dr. Ilane M. Horwitz na Stanfordovoj Graduate School of Education. Horwitzin rad istražuje razlike prosječnih ocjena u srednjoj školi (GPA) na temelju razine religioznosti učenika (ovdje).

Horwitz je podijelila učenike u pet različitih stupnjeva religioznosti – od najvećeg do najmanjeg utjecaja religije na njihov život: Abiders (uzorni vjernici, poštuju pravila i norme), Adapters (adaptirani), Assenters (popustljivi), Avoiders (skloni izbjegavanju pravila ili prigodni) i Ateists.

Zaključila je da su najreligioznija djeca imala najviši prosjek ocjena. Horwitz definira tu grupu, “Abiders”, kao one koji “pokazuju visoku razinu u svim mjerenim dimenzijama religioznosti i “poštuju religiju u klasičnom, institucionalnom smislu”, dok Avoiders, vjerni njihovoj nomenklaturi, “izbjegavaju vjerski angažman i šire teme o relevantnosti religije na njihov život”. Za razliku od ateističke skupine, vjeruju u Boga, ali sudjeluju daleko manje u vjerskim obredima i molitvi.

Horwitzin rad je usmjeren isključivo na razliku postignutu između skupine “Abider-Avoider“, ističući da Abiders nadmašuje sve ostale vjerske skupine, osim ateista, koji su usporedivi s ovom grupom uzornih, iako je ateistička skupina bila vrlo mala, što utječe na pouzdanost istraživanja.

Ateisti su činili samo 3 posto Horwitzinog uzorka, pa Horwitz ne daje pretpostavke glede njihovih postignuća, rekavši da su oni jedinstven podskup učenika koji se najvjerojatnije razlikuju od drugih ne-religijskih kolega, s obzirom na “snažnu društvenu stigmu” koja je povezana s tvrdnjom da Bog ne postoji. Stoga Horwitz usmjerava svoje istraživanje prije svega na preostale četiri kategorije, istražujući odnose različitog vjerskog angažmana i njihov utjecaj na akademski uspjeh.

Horwitz je otkrila da “Abiders pokazuju najviši prosjek ocjena, a Avoiders najniži, čak i nakon kontrole od niza faktora i ponašanja”. Na temelju svog istraživanja o relioznosti učenika, Horwitz vjeruje da religija njeguje dvije kvalitete koje se nagrađuju u školskim kurikulumima: “savjest” i” suradnju”.

Konzervativni protestanti bili su najviše zastupljeni u skupini Abiders koja je postigla visoke rezultate, a koja se “protivi teoriji da konzervativni protestanti najlošije prolaze kad je u pitanju akademski uspjeh”, tvrdi Horwitz.

Pročitajte cijeli članak