Puskaradiossa kuohuu: kysely lyttää arabialaiset numerot

Jussi Murtasaari

Kuopion puskaradiossa on käyty vilkasta keskustelua arabialaisiin numeroihin liittyvästä kyselystä.

Puskaradion Pekkana tunnettu Pekka Lappalainen on luonut ryhmään kyselyn: Pitäisikö Kuopion kouluissa olla pakollisina arabialaiset numerot?

Lauantai-iltapäivään mennessä yli 1200 ihmistä oli vastannut EI, ja reilut 400 KYLLÄ.

– Näin samanlaisen kyselyn toisaalla, ja sen kommenteissa oli selvää viihdearvoa. Ajattelin sen toimivan myös Kuopion puskaradiossa, sanoo Lappalainen.

Mikä kyselyssä on niin erikoista?

No se, että arabialaisessa numerojärjestelmässä luvut muodostetaan numeroista 0-9. Tämä on nykyisin yleisin tapa esittää lukuja kirjallisesti.

Ylivoimaisesti suurin osa vastanneista vaikuttaa olevan halukkaita luopumaan numeroista, jotka ovat suunnilleen meidän jokaisen dna:ssa, kun me synnymme.

Liki 400 kommenttia keränneessä kyselyssä ihmetelläänkin:

– Siis te, jotka äänestitte "ei", haluaisitteko käyttää mieluummin roomalaisia numeroita?

Yksi vastaus kommenttiin kuuluu näin:

– Itse käyttäisin kiviä ja käpyjä.

– Voi some, saattavat jotkut parahtaa.

Asia ei välttämättä ole näin yksinkertainen.

– Osa on todennäköisesti vastannut kieli poskella, muistuttaa kyselyn tehnyt Lappalainen.

Hän kuitenkin lisää, että kommentoinnin perusteella kyse on myös yleistiedon tasosta ja asenteista.

Tässä saattaa piillä totuuden siemen.

Esimerkiksi Ylen sivuilta löytyy artikkeli, johon toimittaja Johanna Vehkoo on kaivellut syitä sille, miksi ihmiset uskovat vääräksi todistettuun tietoon. Puskaradion kyselyssähän ei sinällään todistella mitään tietoa oikeaksi tai vääräksi, vaan esitetään yksinkertainen kysymys.

Joka tapauksessa Ylen jutussa mainittu mielipiteen vaikutus faktojen omaksumiseen voi hyvinkin olla kyselyn yllättävän tuloksen taustalla.

Kaksi yhdysvaltalaista misinformaation tutkijaa, Brendan Nyhan ja Jason Reifler, ovat tutkimuksessaan huomanneet, että ihmiset ovat erittäin puolueellisia asioissa, jotka ovat heille tärkeitä. He arvioivat uutta informaatiota oman arvomaailmansa mukaan.

Eli tässä tapauksessa ennakkoluulot arabialaisia ja heidän kulttuuriaan kohtaan saattaa hyvinkin vaikuttaa siihen, miten kyselyyn vastataan.

Joku voi ajatella, että huijauskyselyt ovat some-aikakauden ilmiö.

Eivät ole.

Hyvänä esimerkkinä toimii divetymonoksidihuijaus. Huijauksessa luetellaan aineen haitallisia ominaisuuksia ja vaaditaan sen käytön rajoittamista tai kieltämistä. Kyse on kuitenkin vedestä.

Divetymonoksidihuijaus lähti tiettävästi liikkeelle vuonna 1983, kun yhdysvaltalainen lehti varoitti siitä aprillipäivänä. Siitä lähtien sen avulla on kepposteltu eri vuosikymmeninä.

Esimerkiksi kansanedustaja Satu Hassi kertoi blogitekstissään vuodelta 2009 saaneensa Hämeenlinnassa käteensä lentolehtisen, jossa varoitettiin divetymonoksidin vaaroista. Hassi epäili lehtistä teekkareiden pilaksi.