Euroopan ytimessä taotaan direktiiviuudistusta, joka pahimpien pelkojen mukaan sulkee Youtuben, tuhoaa sosiaalisen median ja vie internetin takaisin pimeään keskiaikaan.

Youtuben omistavassa Googlessa uskotaan (siirryt toiseen palveluun), että siinä sivussa kortistoon voisi päätyä karkeasti arvioiden saman verran ihmisiä kuin koko Suomessa tällä hetkellä on työttömiä.

Digimarkkinoiden hallitsijoihin kuuluvan amerikkalaisjätin maalaama uhkakuva on vain yksi monista mahdollisista lopputuloksista. On myös mahdollista, että yhtiön asema vahvistuu entisestään.

Kyseessä on varsinainen lobbauksen taistelutanner, josta on vaikea tehdä selkoa. Sama pätee itse lakitekstiin, ja siinä näyttää olevan ongelman ydin: direktiiviä voi tulkita monin eri tavoin.

Asiantuntijoiden lisäksi tätä juttua varten on jututettu tubettajaa ja muusikkoa, sillä heidän palkkapussiensa kokoon uudistuksen on määrä vaikuttaa.

Räppäri Mikko “Pyhimys” Kuoppala uskoo, että internet kyllä keksii keinot, eikä taivas ole putoamassa. Tubettaja Roni Back puolestaan on huolissaan elantonsa puolesta.

Työkseen videoita tekevä Roni Back on yksi Suomen suosituimmista tubettajista eli Youtube-videoiden tekijöistä. Yle

Kiistelty artikla 13

Uhkakuvat isosta muutoksesta on luonut sanahirviö direktiivi tekijänoikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla. Laajempaan lakipakettiin kuuluva direktiivi on herättänyt voimakkaita tunteita – etenkin verkossa.

Vaikka kansallista lainsäädäntöä ohjaavaa direktiiviä on rukattu nykyiseen asentoonsa vuosikausia, sen vaikutukset jäävät hämärän peittoon jopa Ylen haastattelemalta alan asiantuntijalta.

Direktiivi on jaettu kaikkiaan 24 alakohtaan eli artiklaan. Kritiikin kohteeksi ovat joutuneet erityisesti artiklat 11 ja 13. Ensimmäisen pelätään muun muassa lisäävän valeuutisten määrää verkossa. Voit lukea lisää artikla 11:n vaikutuksista esimerkiksi täältä (siirryt toiseen palveluun).

Direktiivi tekijänoikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla Osa laajempaa tekijänoikeuslainsäädännön lakipakettia

Esitys julkaistiin vuonna 2016

EU-parlamentti hyväksyi direktiiviehdotuksen syyskuussa

Tällä hetkellä direktiivin lopullisesta muodosta neuvotellaan Euroopan parlamentin, EU-neuvoston ja komission kesken

Direktiivi on määrä hyväksyä parlamentissa ennen toukokuun 2019 eurovaaleja Lähteet: Eurooppatiedotus (siirryt toiseen palveluun), Yle

Tämä artikkeli keskittyy artiklaan 13, joka näyttää olevan kaksikosta pahamaineisempi.

Esimerkiksi Suomen kantaa lakiehdotukseen valmistellut tekijänoikeusneuvos Viveca Still pitää mahdollisena, että artikla voisi johtaa sosiaalisen median näivettymiseen Euroopassa.

Vastuu lataajalta Youtubelle

Uudistuksen lähtökohtana on EU:n lainsäätäjien havainto siitä, että tällä hetkellä monet internetiin sisältöä tuottavat tahot eivät saa riittävää korvausta työstään. Tekijänoikeusdirektiivin on tarkoitus suojata musiikin, kirjojen ja elokuvien tekijöiden oikeuksia internetissä.

Internetiin kehitetään jatkuvasti uusia tapoja jakaa sisältöjä, eikä lainsäädäntö ole pysynyt kärryillä tekniikan kehityksen kanssa.

Lauri Tähkä kuuluu niihin artisteihin, jotka toivovat direktiivin läpimenoa. Mari Lahti / AOP

Suurin huomio on kohdistunut valtavan suosittuun sosiaalisen median alustaan Youtubeen. Tällä hetkellä Youtubessa on paljon sellaista materiaalia, joka on ladattu sinne ilman tekijöiden lupaa. Tällaisesta materiaalista tekijä ei usein saa korvausta.

Nykytilanteessa Youtube ei ole suoraan vastuussa luvattomasta materiaalista, vaan vastuu lankeaa lataajalle. Youtuben roolina on poistaa luvaton sisältö, kun tekijänoikeuden haltijat sitä vaativat.

Youtube voi myös toimia "sovittelijana" tekijänoikeuden haltijan ja luvattomasti toimineen lataajan välillä.

Esimerkiksi laittomasti ladattu musiikkikappale saattaa palvelussa kerätä nopeasti suuren määrän kuuntelukertoja. Tällaista kappaletta ei välttämättä kannata poistaa palvelusta, vaan sen yhteyteen voidaan sijoittaa mainos, jonka tulot jaetaan tekijänoikeuden haltijoiden ja Youtuben kesken.

Tämänhetkisen tiedon mukaan artikla 13 muuttaisi tilannetta siten, että jatkossa Youtube – ja muut vastaavat alustapalvelut – olisi ensisijaisesti vastuussa kaikesta laittomasta materiaalista. Tämä olisi valtava muutos vastuunjaossa ja samalla palvelun tarjoajalle suuri riski.

Artikla todennäköisesti myös velvoittaisi Youtuben kaltaiset alustapalvelut seulomaan niihin ladattua materiaalia ennakkoon suodatinten avulla.

Youtuben pääkonttori on San Brunossa Kaliforniassa. John G. Mabanglo / EPA

Youtube vs. Spotify

Etenkin musiikkiteollisuus on katsonut, että Youtube on pitänyt liikaa mainostuloja itsellään ja maksanut liian vähän muille.

Musiikkiteollisuuden etujärjestöt ovat verranneet Youtubea musiikkiin erikoistuneeseen suoratoistopalvelu Spotify’hin. Musiikkituottajia edustavan IFPI:n väite on kuulunut näin (siirryt toiseen palveluun): Kun Youtube jakaa jokaista käyttäjää kohden alle euron tekijänoikeuskorvauksia vuodessa, Spotify maksaa 19 euroa.

Luvut pitänevät paikkansa, mutta vertailu voi johtaa harhaan. Syynä on se, että kun Spotify saa tulonsa sekä käyttäjiltään kerääminä kuukausimaksuina että mainoksista, Youtuben tulot pohjautuvat yksinomaan mainoksiin.

Yksittäinen käyttäjä ei välttämättä tuo Youtubelle euroakaan, koska kaikella Youtubeen ladattavalla sisällöllä ei ole mainosarvoa. Tyhjästä on paha jakaa eteenpäin.

Jos unohdetaan käyttäjämäärät ja keskitytään ainoastaan siihen, millaisen osuuden yhtiöt jakavat mainostuloistaan, lopputulos muuttuu.

– On kerrottu, että Spotify tulouttaa noin 70 prosenttia mainostuloistaan oikeudenhaltijoille ja Youtube 50–60 prosenttia, kertoo tekijänoikeusneuvos Viveca Still opetus- ja kulttuuriministeriöstä.

Vaikka Youtuben jakama määrä on tässäkin vertailussa pienempi, tilanne on toinen kuin musiikkiteollisuuden lobbaamassa versiossa.

Palvelut ovat perusluonteeltaan sen verran erilaisia, että voidaan kysyä, onko niiden vertailu ylipäänsä hedelmällistä.

Toisaalta sekin on selvää, että muusikon tulonlähteenä Youtube on esimerkiksi Spotify’ta huonompi. IFPI on katsonut, että Youtube rapauttaa luovien sisältöjen arvoa.

Jaana Polamo / Yle

Youtuben toiminta voi vaikeutua, mutta se voi myös vahvistua

Olivat artiklan lähtökohdat mitkä tahansa, sen suurimmat ongelmat liittyvät ennen kaikkea sen tulkintaan. Tästä kun ei tunnu olevan yksimielisyyttä.

Tekijänoikeusneuvos Viveca Still ei peittele tyytymättömyyttään.

– Kovasti halutaan säännellä asioita, mutta on hirveän epäselvää, miten sääntely toimisi, Still sanoo.

Epäselvyys johtaa helposti siihen, että tekstiä saatetaan tulkita eri tavalla ympäri Eurooppaa.

– Se on myrkkyä markkinoilla. Kukaan ei tiedä, miten pitäisi toimia, Still sanoo.

Stillin mukaan on mahdollista, että direktiivi voisi tehdä Youtuben toiminnan mahdottomaksi Euroopassa. Toisaalta on myös mahdollista, että Youtuben asema vahvistuu entisestään.

Kaikki on kiinni lakitekstin lopullisesta muodosta ja tulkinnasta.

Ismo Pekkarinen / AOP

Pelkona valtavat tekijänoikeuskorvaukset

Tällä hetkellä näyttää siltä, että alustapalvelun tarjoaminen – jollainen Youtubekin on – olisi direktiivin mukaan tekijänoikeuden loukkaus, jos sillä voidaan julkaista aineistoa, johon ei ole tekijöiden lupaa.

Youtubeen ladataan yli puoli miljoonaa tuntia materiaalia joka vuorokausi. Seassa on kaikkea kissavideoista Hollywood-elokuviin. Youtuben mukaan (siirryt toiseen palveluun) on käytännössä mahdotonta selvittää, kuka omistaa oikeudet mihinkin teokseen.

Youtubella olisi suuri riski joutua pulaan tekijänoikeuden loukkauksista. Puhutaan valtavista korvaussummista.

EU on viime vuosina näpäyttänyt Googlea pariinkin otteeseen eri syistä. Aiemmin tänä vuonna EU-komissio tuomitsi yhtiön yli neljän miljardin euron vahingonkorvauksiin, kun se oli käyttänyt väärin markkina-asemaansa Android-käyttöjärjestelmiä käyttävissä älypuhelimissa.

– Tekijänoikeuden haltijat ovat tuoneet esille, että Youtuben kanssa on vaikeaa neuvotella, koska se on niin suuri toimija. Sietää pohtia, onko varsinainen ongelma Youtuben määräävä markkina-asema, Still sanoo.

Europarlamentti kokoontuu Brysselissä. Laurent Dubrule / EPA

Youtubelle riski on niin suuri, että se on väläyttänyt mahdollisuutta jopa rajoittaa Euroopan kokonaan pois palveluistaan. Euroopasta ei siis voisi ladata tai katsoa Youtuben sisältöjä.

Youtube yrittää tietysti vaikuttaa vielä mielipiteisiin ja sitä kautta lakitekstin lopulliseen muotoon. Viveca Stillin mukaan se ei kuitenkaan tarkoita, että sulkemisen mahdollisuutta ei olisi olemassa.

Jos Youtube laittaisi lapun luukulle Euroopassa, se tarkoittaisi vaikeuksia esimerkiksi Youtuben kautta elantonsa saaville tubettajille.

Viveca Still pitää mahdollisena, että monet muutkin alustat alkaisivat rajata sisältöään maantieteellisesti tai lopettaisivat toimintansa.

– Sisäinen vaikutusarviointimme tästä asiasta on, että geoblokkaaminen tulisi lisääntymään valtavasti. Jos olisin vaikkapa Suomessa toimivan blogialustan ylläpitäjä, geoblokkaisin sen niin, että se on saatavilla ainoastaan Suomesta. On selvää, että sillä on aikamoinen vaikutus internetiin, Viveca Still sanoo.

Mika Moksu / Yle

Direktiivi voi vaatia perustuslain muutosta

Toinen mahdollisuus on, että direktiiviä ymmärretään niin, että se käytännössä velvoittaa kaikki sosiaalisen median alustat toimimaan siten kuin Youtube toimii jo nyt.

Youtubella on jo nyt käytössä sisällöntunnistustekniikka Content ID, jonka avulla se seuloo tekijänoikeuksia rikkovaa materiaalia pois sivustoltaan. Oikeudenhaltijat voivat toimittaa järjestelmään viitetiedostoja – esimerkiksi musiikkivideon –, joiden avulla Youtube paikantaa oikeudettomia versioita vastaavista tiedostoista.

Tällaisen järjestelmän kehittäminen on valtavan kallista. Google kertoo Content ID:n kehittämisen maksaneen yli 100 miljoonaa euroa. Googlelle direktiivi voisi olla rahasampo, kun se voisi myydä patentoitua teknologiaansa kalliilla muiden käyttöön.

–On vaikea ymmärtää, miten ratkaisu Youtube-nimiseen ongelmaan voisi olla se, että lailla säädetään, että pitää toimia juuri niin kuin Youtube jo toimii, opetus- ja kulttuuriministeriön tekijänoikeusneuvos Viveca Still sanoo.

Stillin mukaan on hämärän peitossa, mitä hyvää tilanne toisi oikeudenhaltijoille.

– Pikemminkin tällainen sääntely näyttäisi tuovan Youtubelle etulyöntiaseman markkinoilla ja nostavan markkinoille tulon kynnystä pienemmille yrityksille. Lisäksi esimerkiksi sisältöjen ennakkotarkastusvelvoite mitä ilmeisimmin edellyttäisi Suomessa perustuslain muuttamista ja erittäin tarkkaa sääntelyä, koska sillä puututaan sananvapauteen.

Paulus Markkula / Yle

On myös mahdollista, että Youtube ja muut alustapalvelut lakkaavat olemasta sosiaalisia medioita ja muuttuvat pelkiksi jakelukanaviksi.

Yksi ratkaisu niille olisi karsia lataajien määrää reippaasti ja valita itse luotettavat tahot.

Todennäköisesti se tarkoittaisi erilaisia viihde- ja mediateollisuuden yrityksiä: suuria levy-yhtiöitä, elokuvastudioita ja mediataloja. Ihmismassojen tehtäväksi jäisi kuluttaa, ei tuottaa sisältöä itse.

Ainakin teoriassa on mahdollista, että nykyisen kaltainen sosiaalinen media lakkaisi Euroopassa olemasta.

Se, mitä tilalle syntyy, onkin sitten toinen juttu.

Viveca Still korostaa, että direktiivin vaikutusten ennakoiminen tilanteessa, jossa lopullisesta tekstistä ei ole selvyyttä, on hyvin vaikeaa. Vaihtoehtoisia lopputuloksia on useita.

Googlen Euroopan johtaja Matt Brittin. Google

Googlen johtaja: "Piru piilee yksityiskohdissa"

Youtuben omistava nettijätti Google on kesän jälkeen herännyt lobbaamaan toden teolla direktiiviä vastaan.

Yle tavoitti yhtiön Euroopan johtajan Matt Brittinin. Hän kertoo viime aikoina ravanneensa Brysselissä keskustelemassa direktiivin sisällöstä.

Brittinin mukaan Google kannattaa uudistuksen perimmäistä tarkoitusta: tekijänoikeuksien turvaamista ja sitä, että raha päätyy oikeisiin osoitteisiin, eli sisällöntuottajille. Mutta:

– Piru piilee yksityiskohdissa. Haluamme saada ne oikein, Brittin sanoo.

Googlen mukaan artiklat 11 ja 13 uhkaavat vapaata tiedonvälitystä ja kuluttajien valinnanvapautta. Brittin käyttää esimerkkinä Espanjaa, jossa Google sulki uutispalvelunsa (siirryt toiseen palveluun), kun maa otti käyttöön samankaltaista lainsäädäntöä.

Hänen mielestään on mahdollista, että Euroopasta tulee sokea piste maailman internet-kartalla.

Brittin korostaa, että direktiivin vaikutukset näkyisivät koko sosiaalisessa mediassa, kaikkialla, mihin käyttäjillä on mahdollisuus ladata materiaalia.

Ikuiseksi optimistiksi itseään kutsuva Brittin uskoo, että asiaan saadaan vielä kaikkia tyydyttävä ratkaisu.

Tubettajat Roni Back (vas.) ja Miklu. Sakari Partanen / Yle

Roni Back: "Tämä on jotakin todella pelottavaa"

Mitä asiasta ajattelevat sisällöntuottajat?

Suomen suosituimpiin tubettajiin kuuluva Roni Back saa elantonsa Youtuben kautta. Hän on ottanut asiaan myös kipakasti kantaa tilillään (siirryt toiseen palveluun).

– Tämä on jotakin todella pelottavaa. Kaikki somen ja lainsäädännön ympärillä tapahtuva draama vaikuttaa aina meidän markkinaan negatiivisella tavalla.

Backin mukaan sekavan tilanteen vaikutukset näkyvät jo mainostulojen pienentymisenä. Tubettaja on sitä mieltä, että tekijänoikeuksia valvotaan jo riittävän tiukasti.

– Se on ihan selkeä juttu, että Youtube tekee tällä hetkellä eniten töitä sen eteen, että systeemi toimisi paremmin, Back sanoo viitaten Content ID -järjestelmään.

Back kertoo tuoreen esimerkin yhdestä suosituimmasta videostaan, jolla on miehen kertoman mukaan yli miljoona katselukertaa.

– Kuvasin seitsemän sekuntia videota, jossa soi taustalla yksi biisi. Kaikki sen videon tulot menivät tälle artistille. Mun mielestä kuulostaa vähän enemmän kuin reilulta. Minkä takia tätä systeemiä pitää viedä vielä pidemmälle, kun tämä toimii jo niin hyvin, Back kysyy.

Jouni Immonen / Yle

Räppäri Mikko “Pyhimys” Kuoppala katsoo asiaa sekä muusikon että levy-yhtiön näkövinkkelistä. Hän saa osan tienesteistään toimimalla Universalin tuotantopäällikkönä.

Kuoppalalle Youtube näyttäytyy ennen kaikkea alustana, jonka kautta markkinoidaan levyä.

– Aina puhutaan, että näkyvyys ei ole hyvä palkka. Tällä alalla se on johonkin asti hyvä palkka, mutta jossain vaiheessa se taittuu. Käykin toisin päin, aletaan käyttää artistin brändiä hyödyttämään tätä palvelua, Kuoppala pohtii.

Kuoppala uskoo, että Youtube pysyy jatkossakin valta-asemassa ja ehkä vahvistaa sitä.

– Tällä hetkellä Youtubella on selkeä monopoli. Se on jo käsite. Sitä on tosi vaikea murtaa.

Pyhimys Universal -levy-yhtiön tiloissa Helsingissä. Jouni Immonen / Yle

Jos tilanne päättyisi niin dramaattisesti, että Google pistäisi Youtuben ovet säppiin Euroopassa, Kuoppala uskoo, että musiikkivideoille löytyisi uusi väylä.

– Se olisi varmaan tosi shokki jonkin aikaa, mutta niin oli sekin, kun Jyrki tai MoonTV lopetti. Ollaan oltu, että mitäs helvettiä me tehdään. Luulen, että keino löytyy.

Tubettajatkin selviävät, räppäri uskoo.

– Mä en pysty näkemään maailmaa, jossa ei olisi tubetusta. Se on itseilmaisukanava ja omien ajatusten esiintuomisessa niin tärkeää.