Aidon ja alkuperäisnimisuojatun puhvelinmaitomozzarellan valmistusta Italiassa Campanian alueella. Kuvituskuva.

Aidon ja alkuperäisnimisuojatun puhvelinmaitomozzarellan valmistusta Italiassa Campanian alueella. Kuvituskuva. Cesare Abbate / EPA

Ruokaväärennösten uhriksi joutumisen riski voi pienentyä, jos suosii mahdollisimman vähien välikäsien kautta tuotettua ja myytyä ruokaa.

Seitsemän vuotta sitten hampurilaispihveistä ja eineslasagnesta löytyi hevosenlihaa. Skandaali alkoi Britanniasta, jossa paljastui, että joihinkin naudanlihatuotteisiin oli laitettu salaa myös hevosenlihaa. Se oli ainakin osittain huonolaatuista ja ihmisravinnoksi kelpaamatonta.

Vastikään Pohjanmaalla paljastui riistalihaan liittyvä huijaus, jossa yrittäjä oli myynyt ulkomaista riistaa kotimaisena. Lisäksi lihan käsittelyssä ja pakkausmerkinnöissä oli epäselvyyksiä. Ruokaväärennöksiin perehtynyt kuluttajaekonomisti ja tietokirjailija Mari Koistinen ei yllättynyt uutisesta.

– Varsin yleisiä ruokaväärennöksiä ovat tapaukset, joissa tuotteeseen on lisätty jotain sellaista, mitä sinne ei pitäisi lisätä, eikä tätä kerrota kuluttajalle.

Ruokaväärennöksiä tehdään myös muun muassa laimentamalla tai lisäämällä tuotteen painoa vedellä. Kalliiseen mausteeseen voidaan jauhaa mausteen sijaan jonkin muun kasvin lehtiä. Erilaisilla kemikaaleilla jo hieman nuupahtanut ruoka saadaan näyttämään tuoreemmalta.

Varsinaisten ruokaväärennösten lisäksi tehdään monenlaisia elintarvikepetoksia. Niitä ovat esimerkiksi veronkierto, laittomat tuotantomenetelmät tai lannoitteet ja jopa ihmiskauppa.

Väärennöksiin ja petoksiin perehtynyt Mari Koistinen muistuttaa tuoreessa kirjassaan, että ruokaväärennökset ovat vanha ilmiö.

Huuhdelluista nakeista myrkylliseen maitojauheeseen

Suomessakin kaupassa töissä olleet saattavat muistaa, miten lihatiskin nakit saatiin näyttämään tuoreemmilta, kun ne huuhdeltiin vedellä.

– Huijauksia on tehty oikeastaan yhtä pitkään kuin ihmiset ovat valmistaneet ruokaa toisilleen. Valmistusketjussa voi aina olla välissä joku, joka pyrkii ottamaan taloudellista etua itselleen, Mari Koistinen sanoo.

Nakkien huuhtelu on epärehellistä touhua, vaikkei siitä koituisikaan terveyshaittoja. Vakavimmillaan ruokaväärennökset voivat tappaa. Koistisen kirjan mukaan esimerkiksi 1700-luvun lopulla Englannissa himoittiin vaaleaa leipää niin paljon, että leipomot lisäsivät taikinaan muun muassa kipsiä.

Tuoreempi esimerkki on kymmenen vuoden takaa Kiinasta, jossa tuhansia pikkulapsia sairastui vakavasti juotuaan maitoa, jonka valmistamiseen käytetyssä maitojauheessa oli muovin käsittelyaineena tunnettua melamiinia.

Melamiinia sisältävää maitojauhetta tuhottiin vuonna 2008 Wuhanin kaupungissa Kiinassa. EPA

Luomun suosio houkuttelee huijareita

EU:ssa yksi tuotteista, joihin liittyy paljon epärehellisyyttä, on kala. Ravintola-asiakas ei välttämättä huomaa, jos hänen tilaamansa annos onkin valmistettu ruokalistassa mainittua kalalajia halvemmasta lajista.

Nykyisten ruokaväärennösten määrää on mahdoton arvioida, koska vain osa tapauksista paljastuu. Määrän arvioidaan kuitenkin olevan kasvussa. Sitä selittää muun muassa luomuruoan lisääntynyt suosio; on taloudellisesti houkuttelevaa myydä tavallisesti kasvatettuja tomaatteja luomuna, koska niistä saa paremman hinnan.

Väärentäjiä houkuttelevat myös ruokien pitkät tuotantoketjut, joiden yksityiskohdista on loppukäyttäjän lähes mahdoton pysyä kärryillä.

– Vaikka eines valmistetaan Suomessa, niin kysymys kuuluu, mistä tulevat mausteet, öljy ja liha. Entä mistä on peräisin sen eläimen rehu, josta liha on tehty? Siellä voi olla satoja toimijoita yhden elintarvikkeen taustalla, Koistinen sanoo.

Mafia tienaa väärennetyllä viinillä ja juustolla

Mari Koistisen mukaan huolestuttavin ilmiö on järjestäytyneen rikollisuuden hivuttautuminen eurooppalaisille ruokaväärennösmarkkinoille.

– Italian mafia on havainnut, että esimerkiksi oliiviöljyä, mozzarellaa, lihaa tai viiniä väärentämällä voi ansaita enemmän kuin huumekaupalla. Ainakin riski jäädä kiinni on paljon pienempi ja rangaistukset lievempiä.

Mari Koistisen mukaan elintarvikehuijaukset antavat järjestäytyneelle rikollisuudelle mahdollisuuden myös muunlaiseen rikollisuuteen kuten rahanpesuun ja veronkiertoon.

– EU:ssa ruokaan liittyvät väärennökset eivät ehkä ole lukumääräisesti kasvussa, mutta tämä uusi vakavampi ilmiö huolestuttaa päättäjiä ja valvojia.

Suomessa voi Koistisen mukaan kuitenkin syödä ilman huolta.

– Suomessa syödään aidosti turvallisempaa ruokaa kuin on syöty edeltävinä vuosisatoina. Meillä on toimiva elintarvikeketju ja laatua valvotaan kattavasti.

Ravintolassa kannattaa kysyä kalan ja lihan alkuperästä. Kuvituskuva. Henrietta Hassinen / Yle

Ruokaa uskaltaa syödä, mutta kaikkea ei pidä uskoa

Ruokaväärennösten uhriksi joutumisen riskiä voi pienentää syömällä monipuolisesti ja suosimalla mahdollisimman vähien välikäsien kautta tuotettua ja myytyä ruokaa. Koistinen ohjeistaa myös, ettei epämääräisistä ruokaa myyvistä nettikaupoista kannata tilata mitään, ei varsinkaan halpoja ravintolisiä, joiden koostumuksesta ei välttämättä ole takeita.

Lomareissuilla ulkomailla järkevä matkailija suhtautuu kriittisesti liian hyviin tarjouksiin vaikka laatuviinien tai oliiviöljyn suhteen.

– Ei kannata myöskään haksahtaa kadulla myytäviin tuotteisiin ajatellen, että ne olisivat aina jotenkin aidompia ja terveellisempiä. Näin ei todellakaan välttämättä ole, Koistinen sanoo.

Omassa elämässään Mari Koistinen kertoo tutkailevansa aktiivisesti muun muassa tuotteiden alkuperää ja kysyvänsä ravintolassa tarjoiltavan kalan taustoista. Ruokahaluaan hän ei ole menettänyt.

– Syön ihan hyvillä mielin ja luottavaisesti. Jos tuotantoketjuissa joskus onkin jotain väärennettyä, niin ei se kuitenkaan niin valtava ongelma ole.

Lue myös:

Huijarit yrittävät urkkia tietoa ruokaväärennöksiä tutkivasta huippulaboratoriosta Pohjois-Irlannissa. Pomminkestävien ovien läpi pääsi Ylen toimittaja Erja Tuomaala. Stina Tuominen / Yle

Värjättyjä oliiveja, kemikaalisprayta ja savunmakua jätteistä – Näin syntyvät ruokahuijaukset, jotka ovat jo miljardibisnes

Aiheesta voi keskustella keskiviikkoon kello 23.00:een asti.