Keskusrikospoliisin kyberkeskuksen verkkotiedustelijat toimivat salaisesti. Verkossa heitä ei voi tunnistaa, eivätkä toimittaja ja kuvaaja pääse edes verkkotiedustelijoiden työtiloihin.

– Ne ovat tavallisia tylsiä toimistotiloja, joissa on tietokoneita, sanoo rikoskomisario Sari Sarani.

Verkkotiedustelijoiden työ ei ole kuitenkaan tavallista toimistotyötä. Verkkopoliisien silmien edessä pyörii kaikki se saasta, jota ihmiset syytävät someen. Vihapuheiden, trollien ja väärien uutisten lisäksi viime aikoina erityisesti nuorten villityksenä on ollut jakaa verkossa eläinrääkkäysvideoita.

– Se on sellaista kuvamateriaalia, joka liittyy eläinten rääkkäämiseen tai suorastaan eläinten kiduttamiseen.

Eläinvideoiden lisäksi poliisi on huolestunut viesteistä, joita viime aikoina on lähetetty joillekin tyttölasten äideille. Facebookiin lastensa kuvia laittaneet äidit ovat saaneet viestejä tuntemattomilta miehiltä, jotka ovat pyytäneet päästä tapaamaan heidän lapsiaan. Kohteena on ollut jopa noin kymmenenvuotiaita tyttöjä.

– Me yritämme tähän omituiseen ja huolestuttavaan käytökseen juuri miettiä toimenpiteitä. Esimerkiksi sosiaalisen median välityksellä tulee jopa yhteydenottoja suoraan henkilöiltä, jotka viittaavat lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön, rikoskomisario Sarani kertoo.

Poliisi ei voi seurata verkossa oudon viestin lähettäjää

Treffiviestin lähettäminen lapsen vanhemmalle ei täytä minkään rikoksen tunnusmerkistöä. Siksi poliisi ei voi lain mukaan aloittaa rikostutkintaa, eikä edes lähteä verkossa seuraamaan viestin lähettäjää.

Tilanne on samanlainen kuin hyvin usein vihapuheessa, josta vain jäävuoren huippu päätyy tutkintaan.

– Silloin kun ei ole epäilyä rikoksesta, poliisilla ei ole käytettävissään pakkokeinoja. Tiedon hankintakin on usein hyvin vaikeaa, kun mennään sille puolelle, että pitäisi olla rikosepäily, rikoskomisario Sarani sanoo.

Vaikka poliisi ei voi aloittaa rikostutkintaa yksittäisestä vanhemman saamasta treffiviestistä, Sarani kehottaa kuitenkin olemaan näissä tapauksissa yhteydessä poliisiin.

– Silloin tulee mielestäni ottaa yhteys poliisiin, ja kertoa tästä ilmiöstä. Hyvin tärkeää on puhua myös lapsen kanssa, että osataan varautua, jos jotain tapahtuu oikeassa elämässä.

"Nykyinen laki on laadittu pelkästään live-elämää varten"

Keskusrikospoliisin tietoverkkotiedusteluyksikössä työskentelevä Sarani tuntee hyvin lainsäädännön, joka määrittää poliisin toimintaa verkossa. Sarani kaipaisi suurta muutosta nykyiseen lainsäädäntöön.

– Poliisin toimintaa ohjaava lainsäädäntö on laadittu pelkästään live-elämää varten, ei ollenkaan tietoverkkoja silmällä pitäen. Nykyinen lainsäädäntö ei sovellu tietoverkkoihin ollenkaan.

Saranin mielestä nykyistä lainsäädäntöä pitäisi tarkastella uudelleen kokonaisuutena, jotta se soveltuisi verkkomaailmaan.

– Tai tietoverkkoja varten pitäisi olla oma lainsäädäntö.

Poliisi saa 20 000 vihjettä vuodessa

Jos poliisi havaitsee verkossa sellaista kirjoittelua tai viestittelyä, joka täyttää esimerkiksi kunnianloukkausrikoksen tai henkeen ja terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelun tunnusmerkistön, poliisi aloittaa rikostutkinnan. Silloin poliisilla on käytössään myös normaalit tutkintatoimet.

Tutkinta saattaa alkaa esimerkiksi poliisin saamasta vihjeestä. Keskusrikospoliisin kyberkeskuksen nettivinkkiin tulee vuosittain noin 20 000 vihjettä. Poliisi lukee jokaisen saamansa nettivinkin.

– Viestejä seurataan jatkuvasti. Niiden joukossa on erittäin tärkeitä ja poliisin toimintaan vaikuttavia vihjeitä. Noin 3 000 vihjettä johtaa toimenpiteisiin, Sarani sanoo.