Raaseporin kaupunki sai asian tietoonsa sivullisen vihjeestä. Nyt maanomistajalle on annettu uhkasakko virheellisen toiminnan lopettamiseksi.

Raaseporin ympäristötoimi sai asian tietoonsa viime vuoden alussa. Tieto vahvistui tilakäynnillä helmikuussa. Jätevesiliete oli kaupungin tietojen mukaan peräisin sekä tilanomistajan vuokralle tarjoamista mökeistä että vakituisista asunnoista.

Maa-alue viettää läheiselle merenlahdelle päin, joten liete aiheuttaa sekä maaperän että vesistön saastumisvaaran.

Kaupunki kehotti tilanomistajaa välittömästi lopettamaan lietteen levittämisen pelloille ja antoi tälle sekä suulliset että kirjalliset ohjeet tilanteen korjaamiseen.

Lietteen levittäminen jatkui kielloista huolimatta

Uusi tilakäynti marraskuussa paljasti kuitenkin, että tilanomistaja ei ollut muuttanut tapojaan. Lisäksi samalla käynnillä ilmeni, että lietettä oli levitetty pelloille jo viiden vuoden ajan.

Ympäristötoimi on nyt määrännyt tilanomistajalle 4 000 euron uhkasakon virheellisen toiminnan lopettamiseksi. Lisäksi tilanomistaja on velvoitettu raportoimaan lietesäiliöiden tyhjennykset kaupungille.

Raaseporin kaupungin ympäristötarkastaja Aapo Ahola ei halua kommentoida kyseistä tapausta, mutta toteaa, että tämän tyyppistä virheellistä toimintaa paljastuu vain harvoin. Paikallisesti liete voi aiheuttaa suuren saastumisvaaran.

– Kontrolloimaton lietteen levittäminen voi johtaa siihen, että bakteerit päätyvät jopa juomaveteen tai ruokaan, Ahola kommentoi yleisesti.

Keskitetty lietteenkuljetus voisi helpottaa valvomista

Useimmiten virheellinen toiminta paljastuu kaupungille sivullisen ilmoituksesta, kuten tässäkin tapauksessa. Viranomaiset tekevät aina tarkastuksen paikan päällä tilanteen toteamiseksi. Yleensä ensin turvaudutaan neuvoihin ja määräyksiin, sitten tarvittaessa uhkasakkoon tai rikosilmoitukseen.

– Rikosilmoitus voi tulla kyseeseen, jos virheellinen toiminta on ollut tietoista, jatkunut kauan ja aiheuttanut suuren riskin, Ahola arvioi.

Länsi-Uudellamaalla on ajoittain pohdittu keskitettyyn lietteenkeräämiseen siirtymistä. Vielä tällä hetkellä kukin asiakas voi itse valita yrityksen, joka tyhjentää säiliöt haja-asutusalueilla. Aholan mielestä keskitetty tyhjentäminen voisi olla yksi tapa varmistua oikeista toimintatavoista.

– Tällä hetkellä valvonnassa on aukko, koska viranomaiset eivät saa tietoa nyt tehtävistä tyhjennyksistä.

Aholan mukaan esimerkiksi Raaseporin naapurikunnassa Kemiönsaaressa on saatu hyviä kokemuksia keskitetystä lietteenkuljetuksesta. Lietteen määrä kasvoi merkittävästi sen jälkeen, kun keskitetyt kuljetukset alkoivat.

– Tästä voi päätellä, että järjestelmä toimii hyvin. Onhan meillä keskitetty jätteenkuljetuskin, joten miksi ei myös lietteenkuljetus.

Lietteen käyttämiseen on haettava lupa

Toisaalta Aapo Ahola korostaa, että Raaseporissa ihmiset ovat yleensä hyvin tietoisia lietteen käsittelemiseen liittyvistä käytännöistä. Silti esimerkiksi palvelun hinta tai epätietoisuus mahdollisista ympäristöriskeistä saattavat houkutella toimimaan väärin.

– Voihan ihmisillä olla ihan hyvä tarkoitus lietteen ja ravinteiden kierrättämiseen, mutta he eivät vain tiedä, että miten se tehdään oikein, Ahola miettii.

Tietyissä tapauksissa lietteen levittäminen pelloille on mahdollista, mutta siihen on haettava lupa. Esimerkiksi Raaseporissa lupa anotaan Länsi-Uudenmaan jätelautakunnalta. Liete voi sopia eläinten rehun ja puutarhakasvien lannoitteeksi, Raaseporin kaupungin ympäristötarkastaja Aapo Ahola muistuttaa.

– Lietettä on levitettävä tiettyjen menetelmien mukaisesti siten, että haitat jäävät mahdollisimman pieniksi. Liete sisältää runsaasti ravinteita, joten se on hyvä lannoite, jos sen käyttö vain on ympäristöriskit huomioiden mahdollista.

Minna Almark, Svenska Yle

Lue myös:

Jo lähes puolet suomalaisten ulosteista päätyy pelloille lannoitteeksi, vaikka leipomot välttävät viemärilietteellä lannoitettua viljaa