Kommunismin rikosten museo ja tutkimuskeskus perustetaan entiseen Patarein vankilaan, jossa monet poliittiset vangit istuivat neuvostoaikana.

Kommunismin rikosten museo ja tutkimuskeskus perustetaan entiseen Patarein vankilaan, jossa monet poliittiset vangit istuivat neuvostoaikana. Markus Kuokkanen

TallinnaTallinnaan perustetaan viiden maan yhteistyönä "Kommunismin rikosten museo ja tutkimuskeskus". Museon tarkoituksena on esitellä kommunistihallintojen rikoksia ihmisyyttä vastaan kaikkialla maailmassa.

Museo perustetaan Patarein entiseen vankilaan, jossa istui neuvostoaikana kymmeniä tuhansia poliittisia vankeja.

Viron historiallisen muistin instituutin kuraattori ja tutkija Martin Andreller pohtii, että virolaisilla on velvollisuus kertoa maailmalle totalitarismin karusta todellisuudesta, koska maalla on kokemusta sekä natsi-Saksan että Neuvostoliiton miehityksistä.

Patarein selleissä museovieraat saavat tuntumaa vankien arkeen. Markus Kuokkanen

– On ihmisiä, jotka ikävöivät neuvostoaikaa. He haluaisivat olla taas osa suurta supervaltaa. Mutta on pidettävä mielessä, että vaikka Neuvostoliitto oli supervalta, se ei ollut humaani eikä demokraattinen, hän sanoo.

Hankkeeseen menee vielä vuosia

Hankkeessa ovat mukana Viron historiallisen muistin instituutti, Latvian miehitysmuseo, Liettuan kansanmurhan ja vastarinnan tutkimuskeskus, Puolan kansallisen muistin instituutti sekä Itä-Saksan kommunistisen diktatuurin tutkimista tukeva Saksan liittovaltion säätiö.

Viron historiallisen muistin instituutin tutkija ja kuraattori Martin Andreller esittelee Patarein teloitushuonetta. Markus Kuokkanen

Patarein historiallisen rakennuksen kunnustamiseen menee kuitenkin vuosia. Martin Andreller arvioi, että Kommunismin rikosten museo avaa ovensa ehkä kuuden vuoden päästä.

Itä-Saksan diktatuurin tutkimussäätion johtaja Anna Kaminsky perustelee kansainvälistä museohanketta sillä, että kommunismikin oli kansainvälinen ilmiö.

– Kommunismi oli maailmanlaajuinen liike. 1980-luvulla yli kolmannes ihmiskunnasta eli kommunistisissa diktatuureissa. Tässä museossa voi saada käsityksen kommunistisen ideologian juurista ja siitä, millaisilla eri tavoilla äärivasemmistolaista ideologiaa toteutettiin diktatuureissaa, Kaminsky sanoo.

Tukea kansainväliselle tutkimukselle

Museo on tarkoitettu eläväksi monumentiksi, jolla kunnioitetaan kommunismin uhrien muistoa.

Ennen kuin uusi museo voidaan avata, Patarein laaja rakennuskompleksi pitää kunnostaa. Kunnostusurakkaan menee vuosia. Markus Kuokkanen

Hankkeen verkkosivulla linjataan, että keskus tutkii ja esittelee historiaa objektiivisesti sotkeutumatta kansallisiin poliittisiin väittelyihin.

Tutkimuskeskus aikoo muun muassa järjestää konferensseja, organisoida kansainvälistä tutkimusta ja luoda opetusmateriaaleja. Sen on tarkoitus myös tukea tutkijoita, joiden omassa maassa laki estää historian julmuuksien tutkimisen.

– Museo ja keskus puolustavat globaalisti ihmisiä, joita vainotaan, koska he tekevät työtä kommunismin rikosten paljastamiseksi, tai jotka kamppailevat aktiivisesti nykyisiä totalitaristisia hallintoja vastaan, hankkeen sivuilla kerrotaan.

Design-kilpailun voitto Japaniin

Patareihin rakennettava näyttely kertoo kommunismiajan lisäksi myös holokaustista, sillä se on osa rakennuksen historiaa.

Patarei rakennettiin alunperin 1800-luvulla linnoitukseksi. Viimeisen sadan vuoden ajan se on toiminut pääasiassa vankilana. Markus Kuokkanen

Patareissa teloitettiin juutalaisia Viron saksalaismiehityksen aikana. Myös museon design nostaa natsi-Saksan roolin vahvasti esiin.

Japanilainen arkkitehti Shuhei Endo voitti huhtikuussa museon design-kilpailun. Hänen suunnitelmassaan museoon saapuva kulkuväylä on piirretty sellaiseen kulmaan, että se kulkee Berliinin suunnasta Pietarin suuntaan, lävistäen Patarein.

Tämä natsi-Saksan ja Neuvostoliiton välille jännittyvä linja symboloi arkkitehdin mukaan Viron historiaa, jossa väkivallan aallot ovat saapuneet molemmista suunnista.

Patarein rannan piikkilanka-aita välittää nyt rakkauden viestiä. Markus Kuokkanen

Kommunismin rikosten museo vie noin 5 000 neliötä Patarein itäsiivestä. Martin Andrellerin mukaan Viron valtio ei ole vielä ratkaissut, mitä rakennuksen muille osille tehdään. Hän kertoo, että museon rahoitus on osin auki, mutta hanke käynnistyy Viron valtion rahoituksella.

Maailmanpolitiikan arkipäivää -ohjelmassa keskustellaan siitä tarvitaanko uutta kommunisajan rikoksista kertovaa museota.