Katumaasturi kuluttaa enemmän ja on kalliimpi ylläpitää kuin saman auton perusmalli. Silti niiden suosio lisääntyy.

Suomessa jo 33,2 prosenttia tammi-syyskuun aikana rekisteröidyistä uusista henkilöautoista on kuulunut katumaastureiden segmenttiin.

Katumaastureiden eli SUV-autojen (Sports Utility Vehicle) suosion kasvu on kuitenkin tasaantunut, selviää Autoalan Tiedotuskeskuksen erityisasiantuntija Hanna Kalenojan kokoamista tilastoista.

Leena Luotio / Yle

Suomessa tunnettuja suuria katumaastureita ovat muun muassa Mitsubishi Outlander, Skoda Kodiaq tai Volvo XC90. Suurien SUV-autojen suosio on jopa viime vuodesta vähentynyt.

Keskisuuret katumaasturit kuten BMW X1, Ford Kuga tai Nissan Qashqai käyvät kaupaksi viimevuotiseen tahtiin, mutta pienissä on selvää kasvua. Tällaisia suosittuja pieniä autoja ovat esimerkiksi Audi Q2, Citroen C3 Aircross sekä Seat Arona.

Katumaasturitrendi on ollut Suomessa moniin muihin Euroopan maihin verrattuna jopa voimakkaampi. Esimerkiksi Saksassa tuo kolmannes uusien autojen myynnistä on vielä saavuttamatta.

Autonvalmistajat uskovat, että kuluttajien maku pysyy samansuuntaisena vielä lähivuosina ja katumaastureita myydään Euroopassa jossakin vaiheessa jo enemmän kuin kaikkia muita autosegmenttejä yhteensä.

Autonvalmistajia edustavan Autotuojat ja -teollisuus-yhdistyksen toimitusjohtaja Tero Kallion ennusteen mukaan 50 prosentin katumaasturiosuus ensirekisteröinneistä menisi Suomessa rikki vuoden 2025 jälkeen.

SUV-autojen kysynnän kasvua puoltaa kuitenkin, että katumaasturi on mallina riippumaton käyttövoimasta. Auton nokalla voi olla perinteinen polttomoottori, mutta myös sähköautojen ja lataushybridien jatkuvasti kasvavaan mallistoon SUV istuu hyvin. Korkean auton lattian alle on helppo sijoittaa akkuja.

SUV:n kulut jopa neljänneksen suuremmat

Saksan autoliitto ADAC vertaili syyskuussa (siirryt toiseen palveluun) katumaasturi- ja perusmalleja keskenään. Mukana oli meilläkin tuttuja autoja kuten Volvo V90 vastaan XC90, VW Polo vastaan VW T-Cross, Ford Fiesta vastaan Ford EcoSport tai Mercedes C-malli vastaan GLC.

Vertailussa selvisi, että SUV-versio saattaa painaa jopa viidenneksen enemmän kuin auton perusversio. Korkeamman ilmanvastuksen vuoksi SUV kuluttaa keskimäärin 10 prosenttia enemmän polttoainetta. Jos autossa on neliveto, kulutus kasvaa jopa 30 prosenttia kilometriä kohden riippumatta siitä, tarvitaanko nelivetoa vai ei.

Varsinkin pienemmät katumaasturit ovat tänä päivänä korvanneet aiemmin suositut pienet tila-autot. SUV-versiot tarjoavat perusversioita enemmän tilaa niin matkustajille kuin tavaroillekin, joten keskimäärin 10 prosentin kulutuksen lisääntyminen on ADAC:n mielestä tietenkin suhteellista.

Yllättävämpää tietoa on, että kun auton arvonmenetys lasketaan mukaan, niin lähtöhinnaltaan kalliimman katumaasturin kustannukset kuukautta kohden saattavat olla jopa 200 euroa perusversiota korkeammat. Keskimäärin katumaasturin omistajan kulut ovatkin noin neljänneksen perusversiolla ajavaa korkeammat.

Sen sijaan turvallisuudessa ei Euro NCAP-törmäystestituloksien mukaan ole juuri eroja. Jalankulkijan turvallisuudessa SUV voi olla jopa hiukan parempi korkeamman keulan vuoksi, mutta keulan muotoilulla on kuitenkin suurempi merkitys kuin auton segmentillä.

Autoilijoiden etujärjestö ADAC vetää vertailustaan yhteen, että ympäristöä ja lompakkoaan ajattelevan kuluttajan tulisi hankkisi niin pieni ja kevyt auto kuin suinkin mahdollista. Auton ei tulisi olla isompi kuin todellinen tarve on.

Mercedes-Benzin ensimmäinen GLC-katumaasturi valmistui Valmet Automotiven Uudenkaupungin autotehtaalla 2017. Ari Welling / Yle

SUV on tullut jäädäkseen mutta pysyykö se muodissa?

Harva valitsee autonsa järkisyillä, vaikka saattaa niin itselleen ja muille perustellakin.

Valmistajat tietävät kuluttajien puheiden ja tekojen välisen eron ja seuraavat kuluttajatottumusten muuttumista tarkasti. Se tiedetään, että SUV on edelleen trendikäs, mutta sekin tiedetään, että autobisneksessä mikään ei ole trendikästä pitkään.

Hyvä esimerkki on tila-auto. Tänä vuonna enää noin kolme prosenttia ensirekisteröinneistä on ollut tila-autoja. Vielä 15 vuotta sitten haluttujen Chrysler Voyagerin tai tätä pienemmän VW Touranin kaltaiset korkeakattoiset autot ovat nyt Euroopassa täysin pois muodista.

Suomessa muodista ovat nyt menneet myös sellaiset suuret autot, jotka eivät ole katumaastureita. Iso farmari-Mersu tai sedan-mallinen Volvo eivät enää puhuttele trendejä seuraavia ostajia. Vielä 2015 perinteiset isot autot muodostivat viidenneksen ensirekisteröinneistä. Tänä vuonna niiden myynti pyörii enää 11 prosentissa.

Trendikkääksi automalli tai kokonainen segmentti voi muuttua eri syistä. Uutta on tultava säännöllisesti, koska sen jälkeen kun silmä tottuu, kuluttaja yleensä kyllästyy. Jos liian suuri osa autoista on katumaastureita, niistä tulee tylsiä.

Lähivuosina automallistoja ohjaavia tekijöitä ovat ennen kaikkea päästöjen tiukentuva lainsäädäntö ja ihmisten ympäristötietoisuuden lisääntyminen. Valmistajien on pakko kehittää vähäpäästöisempiä malleja ja tehtävä niistä kuluttajille houkuttelevia.

Vaikka ennusteiden mukaan katumaastureiden suosio jatkaa kasvuaan, autoiluun kuuluu jatkuvasti myös varmoina pidettyjen ennustusten pettäminen mitä yllättävimmistä syistä.

Yksi signaali tähän suuntaan on monissa Euroopan kaupungeissa lisääntynyt mielenosoittaminen isoja katumaastureita vastaan. Se voi saada pienemmätkin näyttämään ihmisten silmissä pahoilta.

Lue myös:

Uusia henkilöautoja rekisteröitiin vuoden alusta 10 prosenttia vähemmän kuin viime vuonna

Käytettyä autoa myyvät valehtelijat halutaan kuriin uudella sopimuspaperilla – myyjä sitoutuu luettelemaan tiedossaan olevat viat