Suomalaiselta avaruussään tutkimusjohtajalta kysellään neuvoja jopa Valkoisesta talosta asti.

Nasan Goddard Space Flight Centerin johtaja Christopher Scolese ojensi mitalin suomalaiselle huippututkijalle Antti Pulkkiselle. PULKKISEN KOTIALBUMI

Suomalainen avaruussään tutkija Antti Pulkkinen palkittiin 8. heinäkuuta Nasan poikkeuksellisen saavutuksen mitalilla (exceptional achievement medal). Hän on tiettävästi ainoa, tai ainakin yksi harvoista suomalaista, joille kyseinen palkinto on myönnetty.

– En ole tietoinen, että kukaan muu suomalainen tätä olisi saanut. Nasalla työskentelee ylipäätään erittäin vähän suomalaisia, Pulkkinen kertoo.

Avaruussäähän keskittynyt huippututkija sai mitalin ansiokkaasta perustutkimuksestaan auringon aktiivisuudesta ja sen vaikutuksista sähkönsiirtoverkkojen toimintaan.

– Auringonpurkauksilla voi olla yllättäviä vaikutuksia teknologiaan maan päällä, erityisesti sähkönsiirtoverkot voivat olla paikoin haavoittuvaisia.

Pulkkisen mukaan syvempi ymmärrys asiasta on vielä lapsen kengissä. Suomi on kuitenkin tässä aivan edelläkävijämaa.

– Jenkit alkavat ottaa vasta nyt meitä kiinni. Minulla on suomalaisena ollut tässä tavallaan etulyöntiasema, kun Suomessa on ollut jo pitkään hyvät järjestelmät. Nasa on ollut tyytyväinen, kun se on saanut tällaista osaamista, Pulkkinen hymähtää.

Kiinnostus kasvanut

Yhdysvalloissa kiinnostus avaruussään riskeihin on kasvanut voimakkaasti viime vuosina. Riski mahdollisille häiriöille on noussut, kun sähkönsiirtolinjoja rakennetaan yhä enemmän ja siirtopituudet ovat kasvaneet.

– Aiheella on korkean tason kiinnostusta, minulle tulee konsultaatiota jopa valkoisen talon puolelta. He haluavat tietää viimeisimpiä tutkimustuloksia ja miten tutkimusta voitaisiin hyödyntää riskien ehkäisyssä, Pulkkinen kertoo.

Yhdysvalloissa ollaankin nyt puskemassa läpi uudistusta, jonka mukaan tulevaisuudessa kaikkien sähkönsiirtoja tekevien toimijoiden teettää yksityiskohtainen selvitys, jossa määritetään avaruussään aiheuttamat riskit sähkönsiirrolle.

Jos uudistus menee läpi, toimijoilla on viisi vuotta aikaa toteuttaa selvitys. Uudistuksesta päätetään Pulkkisen mukaan todennäköisesti syksyllä. Suomeen vastaavaa uudistusta ei ole kaavailtu.

– Ei tänne se ole niin tarpeellinen, kun meillä on jo hyvät systeemit entuudestaan, Pulkkinen arvioi.

Suomessa fiksusti rakennettu

Historiassa on muutama tapahtuma, jolloin auringon aktiivisuuden muutokset ovat aiheuttaneet häiriöitä sähkönsiirtoverkkoihin. Avaruussäämyrsky aiheutti keskikokoisen sähkökatkon Malmössä lokakuussa vuonna 2003. Myös Suomessa havaittiin tällöin ylimääräisiä sähkövirtauksia.

Yhdysvaltojen ja Ruotsin muuntajasysteemit ovat Pulkkisen mukaan haavoittuvaisempia häiriöille. Suomessa ylimääräisiä sähkövirtoja havaitaan melko paljon maan korkean sijainnin vuoksi.

– Virtaukset eivät kuitenkaan aiheuta juuri haittoja. Suomen muuntajat on rakennettu niin fiksusti, etteivät ne ole kovin alttiita häiriöille, Pulkkinen kertoo.

Pulkkisen mukaan avaruussään ja sen vaikutusten tutkimus on voimakkaasti kasvava ala maailmalla. Reaaliaikaisia havaintoja tekevien älykkäiden sähköverkkojen yleistyminen on lisännyt kiinnostusta alaan.

– Avaruussäätä ja sen vaikutuksia teknologiaan tutkii maailmassa noin sata tutkijaa. Nyt tähän erikoistuneita tutkijoita on alkanut ilmaantua yhä enemmän, Pulkkinen kertoo.

FAKTA: Antti Pulkkinen

- Väitteli filosofian tohtoriksi teoreettisesta fysiikasta Helsingin yliopistossa 2003.

- Työskennellyt aiemmin avaruussään tutkijana Ilmatieteen laitokselle.

- Pulkkinen meni tekemään avaruussäähän ja sen vaikutuksiin liittyvää post doctoral -tutkimusta Yhdysvaltoihin vuonna 2004. Hän viihtyi niin hyvin, ettei palannutkaan Suomeen kahden vuoden jälkeen, kuten hän alkuperin suunnitteli.

- Pulkkinen on tehnyt Nasalle töitä jo yli kymmenen vuotta yliopistojen palkkalistojen kautta. Virallisesti hän on työskennellyt valtion virkamiehenä Nasalla kaksi vuotta, jonka ajan hänellä on ollut Yhdysvaltojen kansalaisuus. Nyt hän on Nasan avaruussäätutkimuskeskuksen johtaja.

- Asuu Marylandin osavaltiossa lähellä Washington D.C.:tä.