Valtioneuvoston kanslia julkaisi Venäjä-raportin syksyllä 2016. Siinä annettiin useita ohjeita siihen, miten Suomi voi torjua tai lieventää Venäjän käytöksen aiheuttamia uhkia.

Raportissa käydään läpi Suomen turvallisuuspolitiikkaa ja siihen, että Venäjä pyrkii vaikuttamaan sekä suomalaisiin poliitikkoihin että yleiseen kansalaismielipiteeseen.

Raportissa on kuitenkin kohta, joka koskee suoraan Fortumia. Se päätyy johtopäätökseen, jonka mukaan suomalaisille toimijoille ei voi suositella suoria strategisia suurinvestointeja Venäjälle. Varoittavana esimerkkinä raportissa on Venäjälle investoinut energiayhtiö Fortum, joka lähti mukaan Rosatomin ja presidentti Vladimir Putinin ajamaan Fennovoima-hankkeeseen.

Riippuvuus Venäjästä aiheuttaa raportin mukaan Suomelle riskin. Venäjän talous ja politiikka käyvät käsikynkkää tavalla, jota ei Suomessa ole tarpeeksi syvällisesti ymmärretty. Tutkijoiden mukaan julkisuudessa ilmiselvän poliittisia päätöksiä on pyritty perustelemaan markkinalogiikalla.

Vuonna 2009 Venäjä-tutkija Arto Luukkanen arvioi kirjassaan Kuka omistaa Venäjän?, että suomalaisille veronmaksajille saattaa lopulta langeta suuri lasku Fortumin seikkailusta Venäjällä.

– Kenellä on vastuu, jos Venäjän valtio päättää jollain tekosyyllä ottaa nämä yhtiöt uudelleen haltuunsa? hän kysyy.