Jääkiekko on hieno peli ja myös verottaja seuraa sitä innokkaasti. Erityisen mielenkiintoinen on syksyllä käynnistynyt KHL-liigakausi. Jokereiden vieraaksi saapuu Helsinkiin KHL-joukkueita Venäjältä, Slovakiasta, Valko-Venäjältä, Latviasta, Kazakstanista ja Kroatiasta.

Verottajan kiinnostus KHL-liigaan johtuu osittain siitä, että Suomessa pelatut ottelut aiheuttavat veroseuraamuksia joukkueiden pelaajille. Suomen verolainsäädännössä ja verosopimuksissa on säädetty, että ulkomailla asuvan urheilijan kuuluu maksaa Suomeen veroa tulosta, joka perustuu Suomessa harjoitettuun urheiluun. Näin ollen ulkomailla asuvan KHL-pelaajan tulee maksaa Suomeen veroa Suomessa pelaamistaan otteluista saamastaan tulosta. Käytännössä pelaajan palkasta verotetaan se osa, joka kohdistuu Suomessa pelattuihin otteluihin.

Kuinka verot pelaajien palkasta käytännössä peritään? Ulkomaisilla joukkueilla ei ole velvollisuutta periä ja tilittää pelaajien palkasta veroa Suomeen. Tosin ne voivat halutessaan vapaaehtoisesti hoitaa verotuksen työnantajavelvoitteet eli veron perimisen, tilittämisen ja vuosi-ilmoituksen antamisen. Jos työnantajajoukkue ei ole tätä tehnyt, pelaajan täytyy oma-aloitteisesti antaa Suomeen veroilmoitus ja ilmoittaa sillä Suomessa pelattuihin otteluihin kohdistuva osuus vuosipalkastaan. Tämän jälkeen verottaja maksuunpanee pelaajalle 15 prosentin suuruisen lähdeveron.

Jos kaikki menee niin kuin kuuluukin, KHL-liigan ottelut tosiaan tuovat Suomeen veroeuroja. Entäpä jos kaikki ei menekään pelikirjan mukaan? Mitä jos pelaajat eivät ilmoita Suomen verottajalle tulojaan? Tällöin verottaja astuu peliin ja käynnistää verojen pakkoperintäkoneiston ja valtioiden välisen virka-apumenettelyn. Toivottavasti verottajan ei tarvitse tätä tehdä. Parasta olisi, että KHL-liiga ja sen joukkueet kantavat yhteiskuntavastuunsa ja tekevät pelaajilleen selväksi, että veroja kuuluu maksaa niihin valtioihin, joissa otteluita pelataan. Verottaja auttaa mielellään ohjeistuksen antamisessa, veronmaksaja ei jää koskaan yksin.