Nordean pääanalyytikko Jan von Gerichin mukaan Suomen miljardin euron laina Kreikalle on markkinoilla enää 330 miljoonan euron arvoinen. Suomen tappiot markkina-arvoilla mitattuna yhteensä lähes 2,5 miljardia euroa.

Suomen Kreikka-lainat ovat lähes arvottomia ja näin ollen Suomi on kärsinyt vähintään satojen miljoonien eurojen tappiot. Näin toteaa Nordean pääanalyytikko Jan von Gerich pankin nettisivuilla julkaistussa kirjoituksessaan.

Gerichin mukaan keskustelu Kreikan veloista on valitettavan suurelta osin keskittynyt velkojen nimellisarvoon, mikä antaa hänen mukaansa hyvin harhaanjohtavan kuvan lainojen oikeasta arvosta ja eri vaihtoehtojen kustannuksista.

– On aika kertoa totuus Kreikka-lainojen arvosta, Nordean pääanalyytikko kirjoittaa.

Nimellisarvoista ei juuri mitään jäljellä

Gerichin mukaan Kreikka-lainojen markkina-arvot ovat vain murto-osia nimellisarvoista. Hänen mukaansa Suomen Kreikalle myöntämien noin miljardin euron kahdenvälisten lainojen markkina-arvo on tällä hetkellä vain noin kolmannes nimellisarvosta eli noin 340 miljoonaa euroa, kun lainojen arvostuksessa otetaan huomioon markkinoiden arvioimat Kreikkaan liittyvät riskit.

– Toisin sanoen, jos Suomi haluaisi myydä Kreikka-lainansa markkinoilla, se kärsisi noin 660 miljoonan tappion myöntämisarvoihin verrattuna. Suomi ei luonnollisestikaan ole myymässä lainoja, mutta markkina-arvo antaa todenmukaisemman kuvan riskeistä. Myös vakausvälineen (ERVV) kautta myönnettyjen Kreikka-lainojen arvo on kaukana nimellisarvoista, Gerich toteaa Nordean nettisivuilla.

ERVV:n kautta 1,8 miljardin tappiot Suomelle

Suomen tappiot markkina-arvoilla laskettuna ovat aivan eri mittaluokassa, kun lasketaan ERVV-rahaston kautta tulevat riskit. Euromaat ovat myöntäneet lainoja Kreikalle ja muille Välimeren kriisimaille yhteisen ERVV-rahaston kautta.

Jokainen euromaa vastaa ERVV:n luottotappioista oman osuutensa verran. Suomen osuus rahastosta on 1,929 prosenttia. ERVV on myöntänyt Kreikalle lainoja peräti 142 miljardin euron arvosta. Jos näiden lainojen markkina-arvo on enää kolmannes nimellisarvoista, ERVV olisi kärsimässä tappioita huikeat 94,7 miljardia euroa.

Suomen osuus ERVV:n tappioista olisi näin ollen 1,8 miljardia euroa. Eli kaiken kaikkiaan markkinat arvioivat Suomen laskennallisiksi Kreikka-tappioiksi 2,46 miljardia euroa.

Miten käy Suomen Kreikka-vakuuksien?

Suomi on saanut monimutkaisen rahoitusjärjestelyn kautta Kreikalta ns. vakuuden. Valtiovarainministeriön mukaan sulkutilillä olevan Kreikan vakuuden arvo on noin 930 miljoonaa euroa. Suomi saa sulkutilillä olevat rahat, jos tietyt ehdot toteutuvat. Ehdot liittyvät siihen että Kreikka ei maksa velkojaan ERVV:lle.

Valtiovarainministeriön nettisivuilta löytyvät vakuusjärjestelyn vaikeaselkoiset asiapaperit. Nettisivuilla olevan tuottojenvaihtosopimuksen vahvistussopimuksen mukaan Suomi saa vakuudet, jos kyseessä on ”Kreikasta aiheutuva tapahtuma”.

– ”Kreikasta aiheutuva tapahtuma” tarkoittaa mitä tahansa Kreikkaan liittyvää tapahtumaa (pois lukien tapahtumat, jotka eivät johdu Kreikan menettelystä tai laiminlyönnistä), sopimustekstissä todetaan.

Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että mikäli Kreikka ei maksa velkojaan, saa Suomi sulkutilillä olevat 930 miljoonaa.

Pääministeri Alexander Stubb (kok) on todennut, että Kreikan lainaehtoja voidaan helpottaa, mutta lainan nimellisarvon leikkausta Suomi ei hyväksy. Jos Suomi myöntyy lainan ehtojen muuttamiseen, kyse ei ole ”Kreikasta aiheutuvasta tapahtumasta”, jonka vuoksi Suomi voisi saada reilut 900 miljoonaa itselleen.

Lainaehtojen muutokset tuovat lisää tappioita

Nordean Gerichin mukaan Kreikan lainojen korkojen alennukset ja laina-aikojen pidennykset voivat helposti vaikuttaa lainan markkina-arvoon enemmän kuin nimellismäärän alaskirjaukset.

– Kuitenkin useimmille euromaille, kuten Suomelle, lainojen nimellisarvoihin koskeminen on tabu, jota ei voida tehdä. Sen sijaan helposti kalliimmaksi tuleville laina-aikojen pidentämisille ja korkojen lisäalennuksille ollaan selvästi avoimempia. Myös toisenlaiset velkajärjestelyt, kuten Kreikan ehdottama velkamaksujen kytkeminen talouskasvuun, vaikuttaisivat lainojen arvoon, Gerich kirjoittaa.

Nordean mukaan Kreikka maksaa tällä hetkellä Suomelle korkoja lainoistaan 0,5 prosenttiyksikköä kolmen kuukauden euribor-koron päälle, eli tällä hetkellä noin 0,55 prosenttia. Pankin laskelmien mukaan koron pitäisi olla yli yhdeksän prosenttia, jotta lainojen markkina-arvo vastaisi lainan myöntämisarvoa.

Gerichin kirjoituksen löydät tästä.

Valtiovarainministeriön asiakirjat Kreikan ns. vakuuksista löytyvät tästä.

Katso ja kuuntele oheiselta videolta, kuinka Kreikan valtiovarainministeri Gianis Varoufakis hämmensi ja sai tylyn vastaanoton Euroopassa kuluneella viikolla.