Pilviä Kiinan ja Korean niemimaan yllä NASA:n satelliitista nähtynä.

Pilviä Kiinan ja Korean niemimaan yllä NASA:n satelliitista nähtynä. Jesse Allen / NASA / EPA

Planeetan lämpötilaa korottavat kasvihuonekaasut nousivat viime vuonna uusiin ennätyksiin, lämpötilat olivat selvästi keskivertoa korkeammalla ja arktisen alueen jää suli ennätystahtia ilmastonmuutoksen takia, ilmenee keskiviikkona julkistetusta laajasta ilmastoraportista.

Kolmen vaarallisimman ilmakehään vapautuvan kasvihuonekaasun – hiilidioksidin, metaanin ja dityppioksidin eli ilokaasun – määrät nousivat uusiin ennätyksiin. Määrä oli korkeimmillaan sekä modernin mittaushistorian aikana että verrattuna jäästä otettuihin näytteisiin, jotka ulottuvat jopa 800 000 vuoden taakse.

Myös lämpötilat olivat viime vuonna suurissa osin maailmaa paljon keskivertoa korkeampia, raportista ilmenee. Vuosi oli vain hieman viileämpi kuin modernin mittaushistorian lämpimin vuosi 2016 ja lämpimin niiden vuosien joukossa, joina lämpötiloja kohottavaa El Nino -ilmiötä ei ole esiintynyt.

Vuositason kuumuusennätykset rikottiin viime vuonna Argentiinassa, Bulgariassa, Espanjassa ja Uruguayssa – sekä jo neljäntenä peräkkäisenä vuonna Meksikossa.

Raportin mukaan neljä kaikkien aikojen lämpimintä vuotta on nähty sitten 2014.

Maailman ilmaston tilaa kuvaavan vuosiraportin julkaisi Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusorganisaatio (NOAA). Raportin valmisteluun on osallistunut 450 kansainvälistä tieteentekijää yli 60 maasta.

Kaikkiaan 300-sivuisessa raportissa mainittiin sana "poikkeava" yli kymmenen kertaa kuvailtaessa myrskyjä, kuivuutta, korkeita lämpötiloja ympäri maailmaa sekä arktisten alueiden jääpeitteen ohuutta.

Arktisilla alueilla epätavallisen lämmintä

Myös arktisilla alueilla hikoiltiin viime vuonna epätavallisen paljon. Maan pintalämpötila oli siellä 1,6 astetta vuosien 1981–2010 keskiarvoa korkeampi ja vuosi kaikkiaan mittaushistorian toisiksi lämpimin.

– Vastaavia epätavallisen lämpimiä ilman ja meren lämpötiloja ei ole havaittu arktisilla alueilla kahteentuhanteen vuoteen, raportissa sanotaan.

Merijään laajuus oli maaliskuussa vähäisimmillään koko 37-vuotisen satelliittimittaushistorian aikana. Myös jäätiköt ympäri maailman kutistuivat.

Sateita enemmän, myös äärimmäistä kuivuutta

Merien lämmetessä kosteuden määrä ilmassa on raportin mukaan noussut erityisesti viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana, mikä taas johtaa sateiden lisääntymiseen. Sademäärä maa-alueilla oli viime vuonna maailmanlaajuisesti selvästi pitkän aikavälin keskiarvoja runsaampaa, raportissa todetaan.

Samaan aikaan osassa maailmaa kärsittiin poikkeuksellisesta kuivuudesta, mikä osoittaa raportin mukaan, ettei lisääntynyt sademäärä jakaudu tasaisesti maapallolla. Ilmastonmuutos voikin kärjistää äärisääilmiöitä.

Merien lämpeneminen on raportin mukaan aiheuttanut myös ennennäkemätöntä tuhoa merten ekosysteemeille tärkeillä koralliriutoilla. Korallien vaaleneminen vuosina 2014–2017 oli raportin mukaan historian pisin, laajin ja todennäköisesti tuhoisin vaalenemisepisodi.

Koko raportti NOAA:n sivuilla (siirryt toiseen palveluun)

Lue myös:

Helleaaltojen aiheuttamat kuolemat lisääntyvät tulevaisuudessa

Portugalista ja Espanjasta tulossa hehkuva pätsi: Euroopan lämpöennätys vaarassa viikonloppuna, ennusteissa jopa 50 astetta

Heinäkuu oli Suomessa mittaushistorian kuumin – nyt sää viilenee päivä päivältä

Lähteet: STT, AFP