Suomen aiheuttamat kasvihuonepäästöt laskivat viime vuonna lähes viisi prosenttia edellisvuoteen verrattuna, takaisin vuoden 2015 tasolle, ilmenee tilastokeskuksen julkaisemista ennakkotiedoista (siirryt toiseen palveluun).

Suurimpina syitä päästöjen laskuun olivat fossiilisten polttoaineiden kulutuksen väheneminen ja biopolttoaineiden osuuden kasvu liikennekäytössä.

Tilastokeskuksen pikaennakon mukaan (siirryt toiseen palveluun) kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt olivat viime vuonna 56,1 miljoonaa hiilidioksiditonnia vastaava määrä.

Vielä vuonna 2010 päästöjä tuli Suomessa 75,5 miljoonaa hiilidioksiditonnia, joten tämän vuosikymmenen trendi on ollut selvästi laskeva.

"Ei merkittäviä muutoksia"

Vaikka päästöt näyttävät laskeneen, Helsingin yliopiston ympäristöekonomian professori, Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja Markku Ollikainen ei ole lainkaan tyytyväinen tuloksiin.

Hänen mukaansa päästöjen laskua ei ole käytännössä tapahtunut viimeiseen kolmeen–neljään vuoteen.

– Nyt on kyse lähinnä pienistä suhdannevaihteluista. Isossa kuvassa ei ole tapahtanut merkittäviä muutoksia. Pitäisi pystyä paljon parempaan. Viimeisten viiden vuoden ajan ollaan poljettu paikallaan.

Ollikaisen mukaan kasvihuonekaasujen tilastosta voi lukea kaksi asiaa: Taloudellisen toimeliaisuuden lisääntymisen ja kivihiilen hinnan laskun.

– Nyt tarvittaisiin paljon tehokkaampia toimia, mikäli halutaan päästä tavoitteisiin, johon Suomeakin EU:n päästökiintiöt velvoittavat.

Energiasektori merkittävin päästöpaholainen

Energiasektori on Suomen merkittävin päästölähde, sillä sen päästöt käsittävät kolme neljäsosaa Suomen aiheuttamista päästöistä. Maatalouden sekä teollisuuden prosessien ja tuotteiden käytön päästöt muodostavat loput neljänneksen kokonaispäästöistä.

Tilastokeskuksen viimeisimmässä tilastoissa energiasektorin päästöt laskivat kuusi prosenttia verrattuna edellisvuoteen.

Teollisuuden aiheuttamat päästöt laskivat prosentin, maatalouden päästöt puoli prosenttia, joita voidaan pitää marginaalisina muutoksina.

Professori Markku Ollikainen ei ole tyytyväinen kuuteen prosenttiin, paluu vuoden 2015 tasolle ei ole merkittävä kehitysaskel eteenpäin. Hänen mukaan energiasektorin pitäisi vähentää päästöjä enemmän.

Ollikaisen johtama Suomen ilmastopaneeli antoi vuonna 2017 lausunnon (siirryt toiseen palveluun) keskipitkän aikavälin ilmastosuunnitelmasta (siirryt toiseen palveluun).

Lausunnossa todetaan, että Suomen ilmastopolitiikan nykyisillä toimilla ei saavuteta EU-komission asettamaa vähennystavoitetta.

Suomella kovat tavoitteet

Suurten energiantuotantolaitosten ja raskaan teollisuuden päästöjä suitsitaan päästökaupan avulla.

Päästökaupan ulkopuolisille päästöille EU-komissio on asettanut vuonna 2016 maakohtaiset tavoitteet. Suomen pitäisi vähentää päästöjä 39 prosenttia vuoden 2005 tasosta eli niiden pitäisi laskea vuositasolla 20,6 hiilidioksiditonniin vuoteen 2030 mennessä.

Viime vuonna päästökaupan ulkopuoliset päästöt olivat Tilastokeskuksen mukaan 30,2 hiilidioksiditonnia.

Eniten vähennettävää olisi liikenteen aiheuttamissa päästöissä. Sen jälkeen tulevat maatalous ja talojen lämmitys.

Päästökaupan ulkopuoliset päästöt laskivat kaksi prosenttia edellisvuodesta, mutta ne ylittivät toistamiseen EU:n asettaman vuotuisen päästökiintiön. Vuosina 2013–2015 Suomi mahtui EU:n päästöraameihin.

Ilmakehän hiilidioksipitoisuudet nousseet valtavasti

Merkittävimmät ilmaston lämpenemiseen vaikuttavat pitkäikäiset kasvihuonekaasut ovat hiilidioksidi (CO2), metaani (CH4) ja typpioksiduuli (N2O).

Koko maailmassa päästöjen kasvu arvioidaan hiljentyneen, mutta ilmakehän hiilidioksipitoisuudet ovat nousseet valtavasti ja ne nousevat edelleen kiihtyvään tahtiin, sanoo Ilmatieteen laitoksen kasvihuonekaasujen tutkimusryhmän päällikkö Tuomas Laurila.

Vaikka ihmisen aiheuttamat päästöt ovatkin vähentyneet, se ei näy Ilmatieteen laitoksen mittauksissa, joissa tarkkaillaan ilmakehässä olevaa hiilidioksipitoisuuksien määrää.

Ilmastopaneelin yksi viesteistä oli, että ratkaisu löytyy osittain biopolttoaineiden käytön edistämisestä fossiilisten sijaan. Laurila huomauttaa, että biopolttoaineet eivät ole mikään auvoinen asia, vaan saattavat myös hämätä asioita.

– Jos poltetaan halkoja, sekin nostaa ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta. Vaikka fossiilisten polttoaineiden käyttö saataisiin alas, myös biopolttoaineet kasvattavat ilmakehän hiilidioksidipitoisuuksia, Laurila konkretisoi.

Kyse on myös maapallon hiilinielun toimivuudesta. Laurilan mukaan hiilidioksidista puolet jää ilmakehään ja toinen puoli meriin ja metsiin.

Päästölaskelmia tehdessä ja kriteereitä asetettaessa yleensä oletetaan, että merien ja metsien kyky imeä hiilidioksidia säilyy samana tulevaisuudessakin. Näin ei kuitenkaan Laurilan mukaan välttämättä ole.

– Se, että maapallon hiilinielu toimii jatkossakin samalla tavalla, ei ole mikään itsestäänselvyys, Laurila sanoo.