19-vuotias Kiia Huhtiniemi valmistui lappeenrantalaisesta lukiosta tänä keväänä. Huhtiniemi halusi opiskelemaan terveydenhoitajaksi ja osallistui pääsykokeisiin loppukeväästä. Samalla pääsykokeella pystyi hakemaan useaan eri kouluun.

‒ Ensin tehtiin esivalintakoe kotona ja kun siitä pääsi jatkoon, kävin tekemässä kokeen koululla, Huhtiniemi kertoo.

Huhtiniemen ensimmäinen hakuvaihtoehto oli Saimia ammattikorkeakoulu Lappeenrannassa. Ovet eivät kuitenkaan tällä kertaa auenneet, vaan hän jäi viidennelle varasijalle. Se oli pienoinen pettymys.

Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu XAMK kuitenkin toivotti Huhtiniemen tervetulleeksi opiskelemaan.

‒ En aio odottaa varasijaa, vaan lähden Kouvolaan opiskelemaan. Tässä vaiheessa on vielä helppo muuttaa muualle, ja Lappeenrantaan pääsee aina takaisin, Huhtiniemi kertoo.

Lukio-opiskelijoita patistetaan hakemaan aktiivisesti jatko-opintoihin heti, kun lukio päättyy. Sillä taataan keskeytyksetön opiskelu ja nopeampi työelämään siirtyminen. Ilmaiseksi se ei kuitenkaan tule, sillä lukion viimeinen vuosi on monelle rankka. Sitä se oli myös Kiia Huhtiniemelle.

‒ Kevät on ollut aika raskas, kun on pitänyt suorittaa kurssit loppuun, lukea ruotsin kirjoituksiin ja lukea pääsykokeisiin. Aika haastavaa se oli.

Nuorten väsymys on havaittu myös työ- ja elinkeinotoimistoissa.

Tänä keväänä lukiosta valmistunut Kiia Huhtiniemi kertoo, että abikevät oli rankkaa aikaa. Kalle Purhonen / Yle

Voimavarat koetuksella

Osalle opiskelupaikka korkeakouluihin aukeaa ensiyrittämällä, osa joutuu odottamaan pidempään. Korkeakoulujen aloituspaikat täytettiin kesäkuun loppuun mennessä.

TE-toimistossa nuorten liikkeet näkyvät piikkeinä keväällä koulujen päätyttyä, juhannuksen tienoilla armeijan viimeisten päivien jälkeen ja syksyllä kesätöiden päättyessä. Nuorten palveluiden asiantuntija Tuula Hautala-Piirainen Kaakkois-Suomen työvoimatoimistosta on laittanut merkille, että moni nuori on uupunut.

‒ Voimavarat ovat lopussa. Nuoret ovat väsyneitä ja elämäntilanteessa on selvitettävää, Hautala-Piirainen kuvailee.

Hän arvelee syyksi nyky-yhteiskunnan asettamia paineita, mutta toisaalta syy löytyy usein esimerkiksi päihteiden käytöstä. Vaikeissa tilanteissa nuori voidaan ohjata kuntouttavan työtoiminnan pariin.

Lukiosta saatetaan myös hakea suoraan jatko-opintoihin mutta motivaatio ei ole kohdallaan. Näin käy esimerkiksi silloin, kun ammatinvalinta ei ole itsestäänselvyys.

‒ Yksi esimerkki oli ihminen, joka oli hakenut opiskelemaan optometriaa. Hän ei oikeastaan edes tiennyt, mitä se tarkoittaa, Hautala-Piirainen kertoo.

Uusi ilmiö

Opiskelijoiden mielenterveyttä edistävän yhdistyksen Nyyti ry:n toiminnanjohtaja Minna Savolainen pitää nuorten uupumuksen yleistymistä melko uutena ilmiönä. Pääsyynä nuorten uupumukseen hän näkee kasvaneet paineet lukio-opinnoissa.

‒ Selvä muutos on se, että lukio-opiskelu on muuttunut vaativammaksi ja työmäärä on lisääntynyt. Nuorelle ei välttämättä jää vapaa-aikaa. Lisäksi tähän vaikuttaa yhteiskunnallinen keskustelu esimerkiksi pääsykoeuudistuksista. Se heijastuu suoraan opiskelijoihin ja huolestuttaa heitä.

Nuorten palveluiden asiantuntija Tuula Hautala-Piirainen kannustaa nuoria hyödyntämään välivuoden. Kalle Purhonen / Yle

Uupumusta kokevien nuorten osuus on ollut selkeästi nousujohteista viime vuosina. Erityisesti uupumusta on ollut havaittavissa lukiolaistytöillä.

‒ Ei näin voi jatkua, että tilastoista seurataan, miten nuorten uupumus kasvaa vuosi vuodelta. Koulu- ja opiskeluyhteisössä tulisi miettiä, miten nuorta voisi paremmin tukea ja auttaa näissä asioissa. Yksi keskeinen asia on, että kouluissa tulee olla helposti saavutettavissa olevia tukipalveluita, Savolainen huomauttaa.

Välivuodesta voi ottaa paljon irti

Myös TE-toimiston palveluista moni sopii hyvin nuorten tarpeisiin. Työkkäri on oikea osoite silloinkin, kuin on nuori on epävarma siitä, mihin tulevaisuudessa haluaa panostaa.

‒ On valmennuksia ja selvitetään, ovatko aikaisemmat opiskelutoiveet kohdallaan. Voi käyttää myös uravalmennusta tai varata ajan ammatinvalinnanohjauksesta henkilökohtaiseen keskusteluun. Ja sitten on tietysti työkokeilu, jossa pääsee kokeilemaan sitä alaa, mitä haluaisi tehdä, nuorten palveluiden asiantuntija Tuula Hautala-Piirainen sanoo.

Jos opiskelupaikka jäi saamatta, yksi vaihtoehto on maksullinen kansanopisto. Niissä opiskelu maksaa joitain satasia kuukaudessa, mutta samalla opiskelija saa opintorahaa ja -lainaa.

‒ Monet nuoret ovat yhdistäneet aika näppärästi osa-aikatyön ja perusopintoja avoimessa yliopistossa. Silloin vuosi ei mene hukkaan vaan vie koko ajan eteenpäin nuoren tilannetta. Huonoin vaihtoehto on se, että ei tee mitään. Sen takia kannattaa tulla tänne meille, että löytää vaihtoehtoja, Hautala-Piirainen kannustaa.

Korkeakoulujen aloituspaikat täytettiin kesäkuun loppuun mennessä. Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu XAMK toivotti Kiia Huhtiniemen tervetulleeksi opiskelemaan. Pyry Sarkiola / Yle

Uusi lukiolaki voimaan syksyllä

Syksyllä voimaan tulee myös uudistettu lukiolaki, joka velvoittaa lukiot tekemään yhteistyötä korkeakoulujen kanssa. Jatkossa lukion pitää tarjota opiskelijalle mahdollisuus tutustua korkeakouluopintoihin. Suoritettuja opintoja voi hyödyntää sekä lukiossa, että tulevaisuudessa korkeakoulussa.

Uudistus pyrkii edesauttamaan sujuvoittamaan opintojen etenemistä ja siirtymistä korkea-asteen opintoihin.

Myös pääsykokeita on uudistettu. Vuonna 2020 keväällä korkeakouluun valituista yli puolet valitaan ylioppilastodistuksen perusteella. Jo nyt useat korkeakoulut painottavat todistusvalintaa.

Kiia Huhtiniemen kesä sujuu töissä supermarketissa.

‒ Odotan opiskelussa eniten sitä, että saan oikeasti sen ammatin, jonka haluan. Kesätyöt ovat kivoja, mutta oma ammatti on kuitenkin oma, Huhtiniemi toteaa.