Tulevaisuudentutkija Risto Linturin mukaan Suomessa investoidaan vääriin asioihin ja lainsäädäntö junnaa kehityksen esteenä.

– Pääosin hidastellaan ja suhtaudutaan aivan eri tavalla kuin 1990-luvulla, jolloin mentiin nopeasti eteenpäin, Linturi sanoo.

Linturi luovutti eduskunnan tulevaisuusvaliokunnalle kesällä kirjoittamansa raportin niistä uusista teknologioista, jotka valtaavat markkinoita monella eri sektorilla. Muita ovat esimerkiksi ihmisen koko perimän selvittävä nopea dna-luenta, jonka avulla muun muassa syöpä voitaisiin diagnosoida jo ennen sairastumista tai tavaroiden 3D-tulostus, josta on tulossa varteenotettava tuotannollinen menetelmä.

– Pitäisi ymmärtää, että meillä on ainakin kymmenen osa-aluetta, joissa on tulossa yhtä isoja muutoksia, kuin mitä internet ja kännykät ovat aiheuttaneet 1990-luvulta tähän päivään.

Joko suojelee yksityisyyttämme tai vain jumittaa, riippuu näkökulmasta

Jotta Suomi ei jäisi jälkeen kehityksestä, tarvittaisiin Linturin mukaan myös lainsäädännön muutoksia.

– Pahimmillaan se johtaa siihen, että jäämme koko ajan jälkeen kehityksessä. Tuottavuutemme ei kasva ja joudumme vuodesta toiseen tekemään erilaisia kiky-hankkeita ja säästämään palkoista, kunnes olemme palkoissa kiinalaisten tasolla, Linturi suomii.

Eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan varapuheenjohtaja Merja Mäkisalo-Ropponen (sd.) muistuttaa, että lakeja ei voi muuttaa noin vain.

– Esimerkiksi terveysteknologian puolella tuntuu olevan aivan valtavan suuria mahdollisuuksia, mutta toisaalta tulee vastaan myös eettinen pohdiskelu siitä, minkälaisia antureita meihin itse kuhunkin on hyvä laittaa.

Kirjanpitosääntöjä rikotaan, jotta vanha näyttäisi kannattavalta

Tulevaisuudentutkija Risto Linturin mielestä raportista pitäisi ottaa suunta siihen, mihin Suomessa investoidaan ja mihin ei. Esimerkiksi parkkihallit ja sähköverkot voivat käydä tarpeettomiksi, vaikka niitä vielä isolla rahalla rakennetaan. Linturin mukaan jopa kirjanpitosääntöjä rikotaan, jotta saadaan vanhat teknologiat ja toimintatavat näyttämään kannattavammilta kuin uudet.

– Kirjanpitosäännöt määräävät, että poistot täytyy tehdä varovaisuuden periaatteen mukaan. Jos erittäin isoja investointeja tehdessä ei tiedetä, että niitä voi käyttää 30 tai 50 vuotta, ne täytyisi poistaa nopeammin. Näin ei kuitenkaan tehdä.

Vanhanaikaiset investoinnit näyttävät tällä tavalla kannattavammilta. Ja niitä tekevät yritysjohtajat saavat bonuksia tehtyään alhaisia investointeja.

– Minua ihmetyttää, että tilintarkastajat eivät kiinnitä tähän huomiota, Linturi sanoo.