Nokia testaa pian robottibussien etähallintaa. VTT:n robottiautot osaavat jo keskustella keskenään ja ajoympäristön kanssa.

Kuskittomien ajoneuvojen kehityksessä Suomi kiitää teknologisessa eturintamassa. Olot ovat myös muutenkin otolliset, sillä lainsäädäntö mahdollistaa sen, että ajoneuvon sisällä ei ole kuljettajaa.

Älykkäiden ajoneuvojen käyttöönoton vauhdittamiseksi Suomessa on käynnissä vuoden 2018 loppuun asti Robusta-hanke. Siinä ovat mukana Nokia, Metropolia-ammattikorkeakoulu, Demos Helsinki, Infotripla, Flou, Fleetonomy ja Nodeon.

Keskeinen idea on tutkia todellisissa liikenneoloissa tekniikoita, joiden avulla ihmistä ei tarvita bussin sisällä, vaan hän voi olla vastuussa useammasta linja-autosta etäohjauksella valvontahuoneesta.

Robottibussit voisivat ajaa alhaisilla nopeuksilla lyhyitä kaupunkireittejä. Tavoitteena on, että etäohjaaja puuttuisi ajoon vain ongelmatilanteissa, joista bussi ei itsenäisesti selviä.

Nokia aikoo aloittaa kuluvana kesänä robottibussien etähallintaan tarkoitetun järjestelmän testaamisen Espoossa Karaportin kampuksella.

”Järjestelmän testauksessa keskeistä on tietoliikenneverkon luotettavuuden ja suorituskyvyn mittaus”, kertoo Nokian pääteknologisti ja Robusta-hankkeen projektipäällikkö Martti Mustajärvi.

”Nokialla on kampuksella verkko, jota se itse käyttää näihin testeihin, mutta jota tarjotaan myös muille osapuolille testialustaksi. Se on niin sanottu Nokia Innovation Platform -verkko.”

Bussien etähallinta perustuu 5G-verkon hyödyntämiseen. Kaupallisia 5G-verkkoja ei ole vielä olemassa, mutta Nokia ja muut verkkolaitevalmistajat ovat tehneet useita testiverkkoja eri tarkoituksiin.

Nokia on yhdessä Telian kanssa kertonut avaavansa 5G-verkon Helsingissä vuoden 2018 aikana.

Ennen kuin robottibussit voivat olla arkisessa käytössä, kehittelijöiden tulee ratkaista useita mahdollisia pulmatilanteita.

Esimerkiksi ajoneuvon tielle pysäköity polkupyörä tai tuulen riepottelema muovikassi voivat osoittautua robottiautoille mahdottomiksi ratkaista omatoimisesti.

”Videokameroilla toteutettu verkotettu etäohjaus on tähän mahdollinen ratkaisu”, Nokian Martti Mustajärvi toteaa. Hän selvittää, että etävalvonta vaatii valtavasti luotettavuutta, mikä korostuu myös verkon toimivuudessa.

”Tärkeää on varmistaa, että verkko toimii kaikissa olosuhteissa ja robottibussia ei pystytä hakkeroimaan tai varastamaan käyttöön. Bussien käytössä turvallisuus on yksi tärkeimmistä asioista.”

Näillä näkymin ensimmäiset kaupalliset linjat robottibusseilla voisivat Mustajärven mukaan käynnistyä parin vuoden sisällä.

”Asiassa on vielä paljon ratkaistavaa muun muassa sensoreiden osalta, jossa esimerkiksi Suomen talvisäät ovat yksi haaste.”

Robottibusseja testattiin syyskuussa 2016 Helsingin Hernesaaressa osana SOHJOA-hanketta (Suomen Olosuhteet Huomioiva Joukkoliikenteen Omatoiminen Ajoneuvo).

Teknologian tutkimuskeskus VTT on kehittänyt kaksi robottiautoa, Marilynin ja Martin, joissa raksuttaa kotimainen keinoäly.

Video: Marilyn liikenteessä. Lähde: Valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoiminta / Youtube.

Kyseessä ovat ensimmäiset robottiautot, jotka ovat saaneet kokeiluluvan tieliikenteeseen Suomessa. VTT esitteli robottiautojensa teknologisia harppauksia toukokuussa, jolloin yleisö pääsi koeajokierrokselle.

Marilyn ja Martti keskustelevat keskenään ja myös ajoympäristön kanssa. Robottiautojen keskinäinen kommunikointi mahdollistaa muun muassa sujuvamman letkassa ajamisen.

Robottiautoista löytyy lämpökamera ihmisten ja eläinten havainnointiin sekä stereokamera ja tutka lähialueen tarkkailuun. Laserskannerit ja pitkän kantaman tutkat mahdollistavat kaukonäön. Paikannukset tapahtuvat GPS- ja Glonass-vastaanottimien kautta.

Projektipäällikkö Matti Kutila VTT:lta kertoo, että robottiautoja kehitetään tulevaisuudessa fiksummiksi, jotta ne selviytyvät eri skenaarioissa, kuten kasvaneissa ajonopeuksissa ja vaikeissa kelioloissa.

Kutilan mukaan automatisaatioon perustuva ajo vähentää inhimillisiä virheitä, jotka ovat 70-prosenttisesti syynä liikenneonnettomuuksiin.

”Sellainen käyttötapaus voisi olla kaupungin vilkas risteys, jossa automaatio estää punaisia päin ajamisen sekä peräänajon riskin.”

Kutila huomauttaa, että liikenteen robotisaatio on vielä alkumetreillä. Suuret asiat nähdään vuonna 2021 ja sen jälkeen.

Metron automaatiosta päätettiin jo vuonna 2006.

Automatisaatioon perustuvat hankkeet eivät aina mene niin sanotusti putkeen.

Toukokuussa 2006 Helsingin kaupunginvaltuusto päätti hankkia ilman kuljettajia toimivan metron. Hinta oli 70 miljoonaa euroa. Suunnitelman mukaan automaattiajon piti toteutua vuonna 2011.

Vuonna 2007 Siemens voitti tarjouskilpailun koko metron automatisoinnista. Tarjouksen hinta oli 101,5 miljoonaa euroa. Vuonna 2014 Siemens ilmoitti vaikeista teknisistä ongelmista, ja samana vuonna Helsingin kaupungin liikennelaitoksen (HKL) johtokunta päätti irtisanoa sopimuksen.

Vuonna 2015 HKL ja Länsimetro oy jättivät käräjäoikeuteen haastehakemuksen, jossa korvausvaatimukset olivat noin 200 miljoonaa euroa. Vuonna 2016 Siemens toimitti oikeuteen vastauksensa, jossa se vaati yhteensä 175 miljoonan euron korvauksia.

HKL tilasi vuonna 2016 uuden ohjausjärjestelmän. Automatisointia yritetään 2020-luvulla.