Puolustusvoimat testaa käytännössä esimerkiksi sitä, kuinka tarkasti ja kuinka pitkältä hävittäjän tutkat havaitsevat maalin.

BAE Systemsin pääkoelentäjä Steve Formosolla on edessään melkoinen viikko. Kahden Eurofighter Typhoon -hävittäjän lentuetta komentava Formoso laskeutui Suomen kamaralle torstaina, sillä tänään perjantaina alkoi Eurofighterin tulikoe osana Suomen Ilmavoimien järjestämässä HX Challenge -testauksessa.

Hän kertoo suhtautuvansa edessä olevaan haasteeseen innostuneena, mutta lentämisen ammattilaisena. Ensiksi vuorossa ovat yksinkertaiset tutustumislennot, vasta sitten varsinaiset testit.

– Minulle nämä ovat melkein kuin ihan tavallisia työpäiviä. Nyt täytyy tosin odotella ilman kylmenemistä ja varoa, etten liukastu. Se tässä taitaa olla riskinä, lentäjä vitsailee.

Testeihin osallistuu noin 200 Puolustusvoimien henkilökunnan jäsentä ja jokaisena testauspäivänä hävittäjät lentävät useita lentoja, toisinaan myös yöllä. Viikonloput ovat vapaapäiviä.

Testauksen tarkoituksena on arvioida ja todentaa, kuinka Suomen Hornet-hävittäjien seuraajakandidaatit pärjäävät tositoimissa, Suomen olosuhteissa ja suomalaisten määrittämin mittarein. Tavallaan kyse on siitä, että myyntipuheet laitetaan koetukselle.

Iltapäivällä kaksi Eurofighteria seisoi jykevänä Satakunnan lennoston hallin edustalla. Hieman myöhemmin samat koneet nousivat Pirkkalan kentältä ilmaan välittämättä kiitorataa ja maata koristavasta kuurasta.

BAE Systems lainasi esittelyä varten Iso-Britannian kuninkaallisten ilmavoimien 41:n koelento- ja arviointilaivueen Eurofighter-hävittäjiä. Hävittäjien pyrstöä komistaa ranskalaisen St Omerin kylän tunnus, sillä laivue operoi sieltä käsin ensimmäisessä maailmansodasssa.­

Arviointi on kolmivaiheinen. Ensin hävittäjien kykyjä testataan noin viikon kestävillä koelennoilla, jonka jälkeen testien tulokset viedään virtuaalimaailmaan.

Siellä neljän koneen muodostama parvi saa simuloituja, realistisia lentotehtäviä, jotka perustuvat testeissä todennettuihin suoritusarvoihin. Esimerkki testissä todennetusta arvosta voisi olla esimerkiksi se, kuinka nopeasti hävittäjä saadaan laskeutumisen jälkeen aseistettua, tankattua ja takaisin ilmaan.

BAE Systeminsin toinen koelentäjä Dudley Piers totesi, että Eurofighter selviäisi tällaisesta muutamissa minuuteissa, mutta tarkkaa aikaa hän ei voinut paljastaa.

Pääkoelentäjä Formoso taas kehui konetta taistelussa testatuksi ja vankaksi.

– Sitä on erittäin helppo lentää ja yksinkertaista käyttää. Maailmanluokan ohjaimilla lentäjä saa koneesta kaiken irti, oli kyse sitten ilmaherruudesta tai ilmataistelusta. Uskon, että se toimii erinomaisesti Suomen oloissa, Formoso sanoo.

BAE Systemsin pääkoelentäjä Steve Formoso on lentänyt Eurofighterilla jo vuodesta 2006. Hän uskoo koneen soveltuvan Suomen oloihin mainiosti ja muistutti, että sitä on käytetty aiemmin muun muassa Islannin ilmatilan valvonnassa.­

Kysyttäessä Formoso myönsi, ettei Eurofighter-koneilla ole varsinaista kokemusta suomalaista maantietukikohdista käsin operoimisesta, mutta ei nähnyt siinä ongelmaa. HX -hankkeesta vastaava Ilmavoimien eversti Juha-Pekka Keränen kertoo, että tätä ei kuitenkaan testata erikseen.

– Saamme tästä tarvittavan tiedon muutenkin testien aikana. Tankkaukset ja kääntöajat toki kellotetaan tarkasti, hän sanoo.

Keränen kertoo myös, että Ilmavoimat testaa muun muassa sitä, kuinka hyvin ja kuinka kaukaa Eurofighterin tutkat pystyvät tunnistamaan maaleja.

Ilmavoimien operaatiopäällikkö, eversti Juha-Pekka Keränen yhteiseurooppalaisen Eurofighter Typhoon -hävittäjän mediaesittelyssä Pirkkalassa 10. tammikuuta 2020.­

Kolmannessa ja viimeisessä testivaiheessa hävittäjäkandidaattien operatiivinen tehokkuus testataan vielä pitkäaikaisessa, simuloidussa sotapelissä, jossa ne toimivat osana koko Suomen puolustusjärjestelmää.

Eurofighterin valmistaja BAE Systems marssitti esittelytilaisuutensa suurilukuisen yleisön eteen koelentäjien lisäksi myös koneensa valmistajamaiden Saksan, Iso-Britannian, Italian ja Espanjan suurlähettiläät. Kaikki vakuuttivat lähes yhteen ääneen, kuinka Eurofighter on maiden puolustuksen ydin ja tukiranka.

Lisäksi Iso-Britannian suurlähettiläs Tom Todd muistutti, että Eurofighter on hävittäjätarjokkaista ainoa yleiseurooppalainen kone, vaikka se ei olekaan mikään Euroopan unionin hanke.

– Brexit on tarjouskilpailun kannalta täysin yhdentekevä asia, hän sanoi.

Eurofighter Typhoon on Suomen Hornet-hävittäjien seuraajakandidaateista se kovin tehopyssy: nopea, nousukykyinen ja liukkaasti liikehtivä, kaksimoottorinen monitoimikone. Hornetista se eroaa muun muassa tehokkaampien moottoreidensa ansiosta, mikä lyhentää nousukiitoon tarvittavaa matkaa.

Hornetin seuraaja ei ole vain ilmavoimien ase, vaan sen tulee pystyä tukemaan kaikkien puolustushaarojen taistelua – maalla, merellä, ilmassa.

Koneilta edellytetään muun muassa kykyjä vihollisen ilmapuolustuksen lamauttamiseen, moderniin tiedusteluun ja elektroniseen sodankäyntiin, merimaalien torjuntaan, ilmataisteluun ja tietysti paikallisen ilmaherruuden saavuttamiseen ja ylläpitämiseen. Koneiden tulee pystyä näihin tehtäviin riippumatta siitä, nautitaanko valtakunnassa kirpeää pakkaspäivää vai tuskaillaanko syksyisessä räntäsateessa.

Lisäksi koneiden täytyy kyetä kommunikoimaan saumattomasti toisten parveen kuuluvien koneiden ja myös maassa sijaitsevan taistelunjohtokeskuksen kanssa.

HX-hankkeen testausvaihe jatkuu Eurofighterin osalta vielä seuraavan viikon, jonka jälkeen vuorossa on ranskalaisen Dassaultin Rafale -hävittäjä. Sen jälkeen testivuoroon tulevat vielä loputkin hävittäjäkandidaatit, Saab Gripen, Lockheed-Martin F-35A ja F/A-18 Super Hornet.

Vasta kun koelennot, simulaatiot ja sotapelit on tehty, asettaa ostaja – Suomen puolustushallinto – koneet paremmuusjärjestykseen. Ranking-lista tehdään loppuvuodesta, ja lopullisen hankintapäätöksen tekee valtioneuvosto ensi vuonna.

Hankinnan ylärajaksi on määritelty 10 miljardia euroa. Summalla on tarkoitus korvata Hornetien suorituskyky ”täysimääräisesti”, mikä ei kuitenkaan välttämättä tarkoita juuri nykyistä määrää, 64 hävittäjää.