Puutarhaviljelmille kaivattaisiin nyt pikaisesti työvoimaa.

Järvenkylän tilalla kasvaa puutarhakasveja tavallisesti 70 hehtaarin alalla. Sauvossa, lähellä Turkua sijaitsevalla tilalla viljellään mansikkaa, vadelmaa, tankoparsaa ja hernettä. Vuosituotanto on ollut 300 000 kiloa.

Tänä vuonna sato on kuitenkin jäämässä murto-osaan eli noin 50 000 kiloon. Sesonkityövoimaa ulkomailta on ollut liki mahdotonta saada.

Esimerkiksi taimien istutukseen tarvittaisiin heti noin 40 henkeä, mutta käsipareja sitä on nyt tekemässä kolme.

Sadonkorjuun aikaan kesällä työntekijöitä pitäisi olla tilalla noin 200.

– Jokainen pystyy laskemaan, ettei tämä valmistu siihen mennessä. Ja sitten pitäisi alkaa parsan poiminta, istutukset avomaalle, perkaustyöt, luettelee tuskastunut Järvenkylän tilan maatalousyrittäjä Jari Suominen.

Jari Suominen tarvitsisi Sauvoon kymmeniä työntekijöitä. Lassi Lähteenmäki/Yle

Suominen ei ole tuskansa kanssa yksin, sillä tänä vuonna suomalaiset maatilat tarvitsisivat sesonkikiireitä tasaamaan noin 20 000 ulkomaalaista työntekijää.

Vaikeudet ulkomaalaisen työvoiman saannissa johtuvat koronaviruksen leviämisen estämiseksi asetetuista matkustusrajoituksista.

Vain harva saa tulla

Lukuisilla suomalaisilla tiloilla on kesätyöntekijöinä ollut esimerkiksi ukrainalaisia työntekijöitä vuodesta ja vuosikymmenestä toiseen. Heille maatilan työt Suomessa ovat maistuneet, sillä heidän kotimaassaan Ukrainassa on ollut vaikea saada töitä.

Suomessa sen sijaan on huutava pula työntekijöistä, jotka haluavat tehdä raskasta puutarhatyötä. Työvoimapula koettelee erityisesti Varsinais-Suomea, jossa tiloille tehdyn kyselyn mukaan tarvetta olisi jopa 10 000 työntekijälle.

Jari Suomisella Sauvossa on nytkin säilössä puoli miljoonaa mansikan ja vadelman tainta, joiden pitäisi jo olla mullassa hehtaarin kokoisessa tunnelihuoneessa.

Jari Suomisen kasvihuone odottaa työntekijöitä Sauvossa. Lassi Lähteenmäki/Yle

Huhtikuun alussa valtioneuvosto linjasi, että huoltovarmuuden kannalta kriittisiin kevään maa-, metsä- ja kalataloustöihin voidaan saada 1 500 ulkomaalaista kausityöntekijää.

Järvenkylän tilalle heitä saadaan vain kaksi, vaikka tarve olisi 40.

– Valinnat on tehty puhtaasti asiantuntijatyönä riippuen siitä, millaisia tarpeita yrittäjillä on ollut. Osa jää täysin ilman ja osa saa pienen määrän, eikä lopputulos varmasti tyydytä kaikkia, sanoo maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö Jaana Husu-Kallio.

Ministeriö on jo alkanut kertoa valintapäätöksistään yrittäjille. Ensimmäisinä tiedon saavat kuulla ne yrittäjät, joille ulkomaista työvoimaa on myönnetty, jotta he voivat alkaa järjestää työntekijöiden Suomeen saapumista.

Suomalaisiakin kiinnostaa

Toisella puolella Suomea itärajan pinnassa Simo Rasimus vilkaisee valtavan kokoisen harson alle. Siellä pilkottaa jo tuoretta kasvustoa. Mansikan nuppuja ei vielä näy.

Rasimus toimii isäntänä Rasimuksen tilalla Imatralla. Päätuote on mansikka, mutta pelloilla kasvaa kesän mittaan paljon muutakin.

Normaalisti Rasimus työllistää noin 60 ukrainalaista marjanpoimijaa. He ovat yleensä kokeneita, ja moni heistä on tehnyt Rasimukselle töitä jo 15 kesänä.

– Heille on kertynyt osaamista ja tietotaitoa, kertoo Simo Rasimus.

Rasimuksen tilalla Imatralla mansikantaimet ovat vielä harsojen alla. Mikko Savolainen / Yle

Nyt Rasimus on alkanut rekrytoida hanakasti myös suomalaisia työntekijöitä, sillä vielä ei ole tietoa siitä, mitä kesä tuo tullessaan. Jo toukokuussa Rasimus tarvitsee parisenkymmentä työntekijää tekemään alkutöitä.

– Uusien työntekijöiden koulutus lisää meidän työmäärää, kun pitää aloittaa koulutus ihan alusta, kertoo Rasimus.

Edellisinä vuosina Rasimuksenkin tilalle on ollut vaikeaa saada suomalaista työvoimaa. Nyt näyttää ainakin Imatralla tilanne olevan toinen.

– Tällä hetkellä tilanne näyttää hyvältä. Olemme saaneet hyvin hakemuksia, Rasimus kertoo.

Sade pelotti hakijat

Hakemuksia on Simo Rasimuksen mukaan tullut hyvin kirjavalta joukolta. Joukossa on esimerkiksi lomautettuja ravintola-alan työntekijöitä ja myös teinejä, jotka etsivät ensimmäistä kesätyöpaikkaansa.

Sen sijaan Sauvossa Jari Suomiselle ei ole kasvanut kovin vahvaa luottamusta suomalaisiin työntekijöihin. Yksi ryhmä oli käynyt viime viikolla, mutta olivat kääntyneet takaisin, kun alkoi tihkuttaa vettä, eikä ollut sadeasuja mukana.

Moni töihin haluavista harmittelee lisäksi sitä, että linja-auto ei kulje perille asti. Tilalla olisi tarjota majoitustilaa, mutta harva suomalainen haluaa Jari Suomisen arvion mukaan lähteä kotoaan.

Jari Suominen haluaisi periaatteessa työllistää enemmän suomalaisia, mutta työhön kouluttamiseen menee aikaa. Pitkään samalla tilalla olleet ulkomaalaiset pystyivät ryhtymään heti töihin, kun tietävät vuodesta toiseen tarkalleen, millaisia töitä tilalla pitää tehdä.

Suominen vetoaakin päättäjiin, että ukrainalaisia ja muita tuttuja maataloustyöntekijöitä saataisiin maatiloille. Hän pelkää, että Suomessa joudutaan ensi kesänä popsimaan espanjalaisia tai ruotsalaisia mansikoita.

Toiveet suomalaisiin

Kaakkois-Suomessa paikallinen työ- ja elinkeinotoimisto on lähtenyt auttamaan maatalousyrittäjiä hankkimaan tiloilleen suomalaista työvoimaa. TE-toimisto on myös aktiivisesti etsinyt sopivia ihmisiä olemalla yhteydessä lukioihin, ammattikouluihin ja vastaanottokeskuksiin.

Eniten Kaakkois-Suomessa työvoimaa tarvitaan TE-toimiston kyselyn mukaan mansikan- ja herneenpoimintaan, maataloustöihin ja avustaviin puutarhatyön tehtäviin. Suurin tila tarvitsisi kesäksi töihin yli 120 henkeä, osa tarvitsee vain 1–2 työntekijää.

Avoimessa haussa Kaakkois-Suomessa on tällä hetkellä avoinna yli 300 paikkaa maatiloille. Määrä todennäköisesti kasvaa sen jälkeen, kun yrittäjät saavat kuulla mahdollisesta ulkomaalaisten osuudesta.

Nyt vaikuttaa TE-toimiston mukaan siltä, että myös suomalaiset ovat alkaneet jälleen kiinnostua esimerkiksi mansikanpoiminnasta.

– Moni lomautettu on hakenut ja moni nuori, jolta kesätyöpaikka on jäänyt nyt saamatta. Sitten on ulkomaalaisia, jotka ovat tulleet muilla työluvilla tänne ja pystyvät hakemaan näitä paikkoja. Tosi hyvin on tullut hakemuksia, kertoo asiantuntija Päivi Simpanen Kaakkois-Suomen TE-toimistosta.

Imatralla harsojen alla on jo vihreää. Mikko Savolainen / Yle

Mansikanpoiminnassa palkka riippuu kerätystä määrästä. Realistinen palkka voi Simpasen mukaan kuitenkin olla yli 10 euroa tunnilta.

Miksei pelloilla sitten aiemmin ole nähty suomalaisia vaan on jouduttu turvautumaan ulkomaiseen työvoimaan?

– Työ on koettu aika raskaaksi. Se on fyysisesti hyvin, hyvin rankkaa työtä ja siinä toimitaan sään armoilla. Moni ulkomailta tulee tienaamaan rahaa ja omaa elintasoaan kohentamaan, Simpanen kertoo.

Mansikkatilallinen Simo Rasimuksen mukaan marjanpoiminta vaatii hyvää peruskuntoa ja sitkeyttä.

– Pitää olla myös hyvää asennetta. Jännityksellä odotamme, kun tulevat ensimmäiset sadepäivät, että miten poimijat siihen suhtautuvat, Rasimus sanoo.

Simo Rasimus aikoo joka tapauksessa tulevana kesänä luottaa siihen, ettei mansikoita jää pelloille mätänemään. Jos poimijoita ei saada tarpeeksi, pitää lähiseutujen asukkaat houkutella poimimaan marjansa itse.

– Kaikki joilla on halua ja mahdollisuutta tulla poimimaan marjansa itse, niin on siihen varmasti mahdollisuuksia ympäri koko Suomen, uskoo Simo Rasimus.

Keskustele aiheesta Yle Tunnuksella. Kommentointi sulkeutuu 21.4. kello 23.