Evankelisluterilaiseen kirkkoon kastettavalla lapsella tulisi kaksi kummia, mutta kirkkoherran hyväksynnällä yksikin riittää. Kirkosta eroamiset ovat johtaneet myös siihen, että jo kastetulla lapselle ei välttämättä ole enää yhtään kirkkoon kuuluvaa kummia.

Kastettaville lapsille on yhä vaikeampi löytää kummeja myös Pohjois-Suomessa. Ilmiö on tuttu Etelä-Suomessa, jossa yhä harvempi kuuluu kirkkoon.

Myös Pohjois-Suomessa on viime vuosina jouduttu turvautumaan yhteen kummiin, kertoo Oulunsalon seurakunnan kirkkoherra Petri Satomaa.

– Yhden kummin käytäntö on vielä harvinainen, mutta yleistyy myös pohjoisessa, Satomaa sanoo.

Kummin tehtävä on olla lapselle aikuinen ystävä. Heikki Karppinen

Yksi kummi riittää

Evankelisluterilaisessa kirkossa lapsella tulisi olla vähintään kaksi kummia, mutta vuodesta 2010 lähtien kirkkoherran päätöksellä on voitu hyväksyä myös yksi kummi.

Syynä kummien puutteeseen on kirkosta eroaminen ja se, ettei rippikoulua ole käyty.

Oulussa kirkkoon kuului vuoden 2015 lopussa noin 75 prosenttia väestöstä. Luku on viime vuosina ollut laskemaan päin. Vuonna 2013 kirkkoon kuului 78 prosenttia oululaisista.

Osassa Etelä-Suomen seurakunnista alle puolet väestöstä kuuluu kirkkoon.

Kummi voi löytyä seurakunnan kummipankista

Etelä-Suomessa seurakunnat ovat perustaneet kummipankkeja, joihin on kerätty vapaaehtoisia, jotka ovat olleet valmiita kummeiksi.

Karjasillan seurakuntapastori Heikki Karppinen sanoo, että käytännössä kummi voitaisiin järjestää myös seurakunnan puolesta, mutta kummin tehtävää olisi vieraan ihmisen vaikea hoitaa.

– Kummin tehtävä on olla lapselle aikuinen ystävä ja kulkea hänen elämässään mukana.

Seurakuntien jäsenkato on jo johtanut siihen, että lapsella ei välttämättä ole enää yhtään kirkkoon kuuluvaa kummia. Petri Satomaan mukaan tämä ei kuitenkaan ole ongelma. Jo kastetulle lapselle ei tarvitse etsiä uutta kummia kirkosta eronneen tilalle.