Parlamentaarisen ryhmän piti alkaa listata leikattavia yritystukia ensi viikolla. Leikkauslistojen laatimiseen otettiin kuitenkin aikalisä, koska poliitikot haluavat kuulla suurimpia tuensaajia.

Turhien yritystukien karsimisesta on puhuttu useiden vuosien ajan, ilman että asialle on tehty mitään. Nyt leikkauksia yritetään ajaa parlamentaarisessa ryhmässä, jossa on edustettuna sekä hallitus- että oppositiopuolueiden edustajia.

Ryhmän piti päättää asteittain leikattavista yritystuista joulukuun puolivälissä annettavassa väliraportissa. Mitään väliraporttia ei kuitenkaan ole tulossa. Sen sijaan työryhmä on päättänyt järjestää suurimpien yritystukien saajien kuulemisia.

– Me jatkamme kuulemisia, emmekä tee väliraporttia. Loppuraportin saamme kuitenkin valmiiksi aikataulussa eli ensi helmikuussa, sanoo työryhmän puheenjohtaja Mauri Pekkarinen (Kesk).

Valtion taloudellinen tutkimuskeskus sekä monet tutkijat pitävät yritystukia haitallisina, koska ne vääristävät kilpailua ja pitävät pystyssä myös yrityksiä, jotka eivät ole kilpailukykyisiä.

Jopa talouselämän mahtijärjestö Elinkeinoelämän keskusliitto EK on arvostellut tehottomia yritystukia.

Silti niiden leikkaaminen on osoittautunut lähes mahdottomaksi.

Parlamentaarisen yritystukityöryhmän tarkoitus on leikata juuri huonosti vaikuttavia tukia ja kohdentaa lisärahoitusta tuottavuutta kasvattaviin tarkoituksiin.

Suomen pitää olla kilpailukykyinen

Teollisuus on edustettuna työryhmässä EK:n ja Metsäteollisuus ry:n kautta. Tämän ei kuitenkaan ole katsottu riittävän, vaan esimerkiksi metsäyhtiö UPM:n ja teräsyhtiö Outokummun edustajat ovat käyneet työryhmän kuultavana puolustamassa verotukiaan.

UPM:n toimitusjohtaja Jussi Pesosen viesti on, että veronhuojennuksiin ei pidä koskea.

– Suomen kannattaa pitää teollisuus kilpailukykyisenä. Me emme pyydä mitään enempää mitä muissa kilpailijamaissa on, Jussi Pesonen sanoo MOT:lle.

Yritystuilla tarkoitetaan paitsi suoria avustuksia tai muita tukia, myös esimerkiksi veronalennuksia joita on suunnattu yrityksille. Paljon energiaa käyttävä metsäteollisuus saa myös noin 100 miljoonaa euroa vuodessa energiaverojen palautuksina.

MOT julkaisee tuoreet tiedot yritystukien kanta-asiakkaista

MOT-ohjelma on koonnut yhteen tietokantaan suorien yritystukien edunsaajat jo vuodesta 2012. Vuonna 2016 suorien yritystukien maksatukset vähenivät ensimmäistä kertaa merkittävästi.

Näin on käynyt koska hallitus on leikannut eri tutkimuksissa kaikkein tehokkaimmiksi todettuja yritystukia eli innovaatiorahoituskeskus Tekesin tutkimus- ja kehitystukia. Menettäjiä ovat olleet erityisesti yliopistot.

Viime vuosina hallitukset ovat sen sijaan lisänneet erilaisia epäsuoria verotukia, joiden tehoa tutkijat kritisoivat.

Silti Suomen panostukset tuotekehittelyyn, koulutukseen ja tutkimukseen ovat laskeneet merkittävästi, sanoo Aalto-yliopiston professori Peter Lund. Tämä näkyy taloudellisen kehityksen ja yhteistyöjärjestön OECD:n tilastoissakin.

Lundin mielestä poliitikot luottavat enemmän teollisuuden omiin arvioihin kuin tukien vaikutuksista tehtyihin tutkimuksiin.

Lähtisikö esimerkiksi metsäteollisuus Suomesta, mikäli se ei saisi enää veroetuja? Lundin mielestä suomalainen teollisuus on hoitanut sähköhuoltonsa hyvin ja käyttää edullista sähköä. Hänen mukaansa pelkkä veroetujen väheneminen ei siirrä toimintoja Suomesta.

Lund pitää ymmärrettävänä, että UPM ja teollisuus taistelevat saavutettujen etujensa puolesta.

– Kysymys on siitä, että eturyhmillä on vahva sanomisensa politiikkaan. Jos on saanut tukea vuosia tai vuosikymmeniä johonkin asiaan, niin niistä saavutetuista etuoikeuksista on vaikea luopua.

Tukien leikkaus ei ole vaikea paikka vain hallitukselle. Parlamentaarisessa ryhmässä edustettuna oleva vasemmisto-oppositio on myös epäröinyt osallistumista leikkaustalkoisiin, joiden kohteena on vaikutusvaltainen teollisuus.

MOT: Kanta-asiakkaiden yritystukitaisto

Esitetty maanantaina 4.12.2017

Muokattu: korjattu toimimaton linkki uutisten juttuun tutkijoiden mielipiteestä yritystukiin 4.12.2017