Sotatieteiden maisteri, Helsingin kaupunginvaltuutettu Atte Kaleva (kok.) listaa kolme syytä Salisburyn hermomyrkkyiskulle.

Ensimmäiseksi hän sanoo Venäjän halunneen testata EU:n keskinäistä solidaarisuutta.

–Venäjä kokee vahvan ja yhtenäisen EU:n uhkaksi omille valtapyrkimyksilleen, ja pyrkii tämän takia lyömään kiilaa EU:n yhteiseen rintamaan. Iskemällä Brexitiin valmistautuvassa Iso-Britanniassa Venäjä halusi testata EU:n keskinäistä solidaarisuutta. Vieläkö brittejä tuetaan, vaikka he ovat äänestäneet Eurooppaa vastaan? Tämän vuoksi Suomenkin on nyt erittäin tärkeää seistä EU:n yhteisessä rintamassa ja paitsi sanoin, myös selkein teoin tuomita poikkeuksellisen röyhkeä ja sivullisten ihmisten hengen vaarantanut hermokaasuisku. Diplomaattistatuksella maassamme oleskelevan venäläisvakoojan karkottaminen on siten hyvin perusteltua, Kaleva kirjoittaa blogissaan Verkkouutisissa.

Hän sanoo, että isku toimii myös pelotteena, ja tekotapa kuvastaa Kremlin röyhkeyttä.

–Kuten polonium, myös novitšok-hermokaasu on varsin harvinaista ainetta, jota nimenomaan Venäjällä on. Kyseessä on varoittava esimerkki kaikille venäläisen turvallisuuskoneiston työntekijöille, niin entisille kuin nykyisille: jos vaihdatte puolta, niin tapamme teidät. Ette ole turvassa missään.

Kalevan mukaan kolmas syy iskuun on puhtaasti sisäpoliittinen.

–Putinin päämääränä on luoda uusi Neuvostoliitto, Euraasian unioni, jonka johtovaltiona jälleen toimisi supervallaksi palannut Venäjä. Italian kokoisen, vahvasti raaka-aineista riippuvaisen kansantalouden voimin ei supervallaksi nousta, joten Putinin on turvauduttava utopiansa toteuttamiseksi vanhoihin hyviksi havaittuihin keinoihin. Jatkuvilla provokaatioilla tapahtuva ulkoisen uhkan keinotekoinen luominen ja kansan pelotteleminen tehoaa edelleen suureen osaan venäläisistä, jotka ovat tiedonvälityksessä pääosin Venäjän valtiollisten medioiden tuottaman propagandan varassa, hän kuvailee.

Kaleva arvioi, että diplomatian verhon suojissa toimivien vakoojien karkottaminen on ymmärrettävä alku, mutta ei kuitenkaan yksinään riitä iskemään Putinin luomaan vahvan johtajan imagoon.

Viron ulkopoliittisen instituutin johtaja Kristi Raik on kuvaillut Salisburyn hermomyrkkyiskua jatkoksi Venäjän kovenevien viestien sarjalle.

–Keinot ovat käyneet yhä häijymmiksi, kuten hermomyrkyn käyttö osoittaa. Kansainväliset normit ovat alisteisia Venäjän suurvaltapyrkimyksille eivätkä rajoita sen toimia.

Entinen ulkoministeri, SDP:n kansanedustaja Erkki Tuomioja sanoi perjantaina, että Britannia on antanut Vladimir Putinin Venäjälle mahdollisuuden uhriutua ja kääntää epäilyt länttä vastaan.

Historioitsija, valtiotieteen tohtori Jukka Tarkka ja Suomen ulkoasiainhallinnossa työskennellyt kokenut diplomaatti, Suomen ja Neuvostoliiton suhteita hyvin kriittisesti tutkinut tohtori Jukka Seppinen pitävät Suomen päätöstä yhden venäläisdiplomaatin karkottamisesta Salisburyn hermomyrkkyiskun vuoksi kuitenkin oikeana.

–Kreml ei ole raastuvanoikeus. Ja jos vaikka olisikin, (Venäjän presidentti Vladimir) Putin jatkaisi syytetyn aitiossa juuri niin kuin ennen sinne joutumistaan. Kiistäisi kaiken, vaikka näyttö olisi mitä. Siksi oli oikein reagoida nyt eikä parin vuoden päästä, kun joku kansainvälinen tuomioistuin ehkä pystyy antamaan päätöksen, Tarkka toteaa.

Lue myös:

Tutkijalta jäätävä Venäjä-arvio: ”Keinot ovat käyneet yhä häijymmiksi”

Erkki Tuomioja karkotuksista: ”Turha antaa tällaista propaganda-asetta Venäjälle”

Suomalaistutkijat karkotuspäätöksestä: ”Oli oikein reagoida nyt”

Venäjä-tutkija: ”Vladimir Putin meni vihdoin liian pitkälle”