Asmo Saloranta keksi paloturvallisen ja sähköä säästävän laturin. Sen valmistaminen ei kuitenkaan ollut taloudellisesti kannattavaa.

Asmo Saloranta keksi paloturvallisen ja sähköä säästävän laturin. Sen valmistaminen ei kuitenkaan ollut taloudellisesti kannattavaa. Timo Nykyri / Yle

Startup-yritysten epäonnistumiset ovat niin yleisiä, että ne muuttavat väistämättä yrityskulttuuria. Konkurssi ei leimaa yritäjää enää kuten ennen. Voit keskustella aiheesta jutun lopussa.

Mistä on kyse? Asmo Saloranta kehitti laturin, jonka tuotanto ei kuitenkaan kannattanut.

Salorannan startup-yritys ajautui konkurssiin neljän vuoden toiminnan jälkeen.

Konkurssi osoittautui yrittäjälle pelättyä helpommaksi.

Iso osa startup-yrityksistä epäonnistuu.

Epäonnistumiset muuttavat yrityskulttuuria.

Asmo Salorannan sähköä säästävästä ja paloturvallisesta laturista piti tulla yksi menestystarina suomalaiseen yrityskenttään. Toisin kuitenkin kävi. Startup-yritys Asmo Solutions ajautui syksyllä konkurssiin ja sen toiminta lopetettiin.

Se mitä konkurssin yhteydessä tapahtui, on yllättänyt Salorannan moneen otteeseen. Konkurssi ei ollutkaan niin pelottava kokemus kuin mies oli etukäteen ajatellut.

– Mitään isoja henkilökohtaisia vahinkoja ei sattunut, vielä on talo ja luottotiedot ja ulosottomies on pysynyt edelleen kaukana, Saloranta toteaa.

Velkojien kanssa käytyjen neuvotteluiden jälkeen Salorannalle jäi henkilökohtaisesti velkaa maksettavaksi 65 000 euroa. Hänellä on kymmenen vuotta aikaa maksaa se. Mies arvelee, että ilman neuvotteluja summa olisi ollut 100 000 euroa enemmän.

Asmo Saloranta toimi startup-yrittäjänä neljä vuotta. Timo Nykyri / Yle

Suuremmalta velkapotilta miehen pelasti se, että hän jaksoi hoitaa asiat kunnolla loppuun asti. Saloranta sanoo kuitenkin ymmärtävänsä niitäkin, jotka eivät jaksa.

– On helpompi heittää ulosottomiehen kirjeet samaan pinoon muiden laskujen kanssa kuin alkaa soittamaan, neuvottelemaan ja sovittelemaan asioita.

Saloranta sanoo yrittäjän olevan konkurssin äärellä monesti henkisesti hyvin väsynyt ja kykenemätön hoitamaan asioita, vaikka se kannattaisi.

– Minullekin teki tosi tiukkaa mennä postilaatikolle ja miettiä, että mitähän laskuja siellä tänään on.

Rahoittajat ymmärtävät riskit

Saloranta sanoo olevansa yllättynyt myös siitä, että sijoittajat ja yhteistyökumppanit osoittivat konkurssitilanteessa hänelle suurta tukea. Osa pyysi ottamaan uudelleen yhteyttä, kun Salorannalla olisi seuraava yritysidea hyppysissään.

Startup-yrityksiä rahoittavat sijoitusyhtiöt, bisnesenkelit ja pankit tietävät, että toimintaansa aloittaviin yrityksiin sisältyy riskejä, sanoo pääomasijoitusyhtiö Butterfly Venturesin osakas Ville Heikkinen.

– Olemme hyväksyneet alusta asti sen, että kaikista yrityksistä ei tule kunnareita eikä hienoja tarinoita. Osa valitettavasti epäonnistuu.

Ville Heikkinen on pääomasijoittajayhtiö Butterfly Venturesin osakas. Timo Nykyri / Yle

Butterly Ventures oli yksi Salorannan yrityksen takana olleista sijoittajista. Yhtiö on sijoittanut kymmeniin oululaistaustaisiin yrityksiin. Osa niistä on ajautunut konkurssiin tai toiminta on lopetettu, osasta odotetaan isoja tuottoja, jotka kattavat myös epäonnistumiset. Ensimmäiset positiiviset ja tuottoja tuoneet irtautumiset on jo tehty, Heikkinen sanoo.

Heikkisen mukaan vain 5–10 prosenttia rahoitetuista statup-yrityksistä tuo sijoittajille isot tuotot.

Epäonnistuminen ei ole rikos

Epäonnistumiset ovat startup-maailmassa yleisiä, joten ne muuttavat väistämättä myös yrityskulttuuria.

Heikkisen mukaan ihmisen ei tulisi enää leimautua sen vuoksi, että on yrittänyt.

– Kukaan ei kuitenkaan rupea yrittäjäksi sen vuoksi, että epäonnistuisi. Hän pistää likoon kaiken aikansa, rahansa ja tunteensa. Ja epäonnistuminen riipaisee, mutta ehkä se ei enää niin paljoa stigmatisoi.

Startup-yrittäjyydelle omistautumisesta kertoo esimerksi se, että Saloranta sanoo työskennelleensä yritykselleen pääosin ilmaiseksi. Hän nosti yrityksestä palkkaa kahdeksan kuukauden ajalta, vaikka yritys ehti toimia neljä vuotta.

Myös Oulun kaupungin elinkeinokehittäjän BusinessOulun johtaja Juha Alamursula näkee yrityskulttuurin muuttuvan myönteisempään suuntaan.

– Jos yrittäjä epäonnistuu, se ei ole rikos.

Alamursulan mukaan syy voi löytyä markkinatilanteesta tai kilpailuasetelmasta. Silloin on hänen mukaansa hyvä puhaltaa peli poikki ja yrittää jollakin toisella idealla.

Juha Alamursula on nähnyt, että yrittäjä voi onnistua myös toisella tai kolmannella kerralla. YLE / Kati Jurkko

Alamursula sanoo, että Oulussakin on hyviä esimerkkejä siitä, kuinka yrittäjä on luonut menestystarinan joko toisella tai kolmannella kierroksella.

– Ehkä hienoin onnistuminen on pelialan yritys Fingersoft. Yrityksen perustajalla oli pieni epäonnistuminen alla yhdessä tuotteessa, ja heillä oli todella haastava tilanne. Toisella kierroksella hän loi älyttömän hienon yrityksen.

Konkurssista voi seurata myös hyvää

Hyvin loppuun asti hoidettu konkurssi ilman väärinkäytöksiä voi olla nykyään myös meriitti. Ville Heikkisen mukaan tämä kertoo siitä, että yrittäjällä on kykyä ja sitkeyttä hoitaa asiat loppuun asti vaikeanakin hetkenä.

Juha Alamursulan mukaan Suomessakin olisi hyvä matkia Amerikan mallia, missä merkittävään asemaan päästäkseen alla tulisi olla vähintään yksi konkurssi.

Myös Asmo Saloranta on huomannut, että konkurssi ei tarkoittanut hänen työuransa loppumista, päinvastoin.

– Ajattelin, että kun tein omasta konkurssistani julkisen ja kerron epäonistumisestani, niin ammun itseäni nilkkaan ja työllistyminen varmaan vaikenee huomattavasti. Kävikin toisin. Työtarjouksia on tullut enemmän kuin koko aikaisemman elämän aikana, Saloranta sanoo.

Julkisesti tehtyä konkussia on kiitelty

Vaikka epäonnistumiset ovat startup-yritysten maailmassa yleisiä, harva haluaa kuitenkaan tuoda niitä esille. Asmo Saloranta teki toisin. Hän piti netissä julkista konkurssipäiväkirjaa ja julkaisi kokemuksistaan hiljattain myös kirjan.

Salorantaa on kiitelty avoimuudesta. Hän on saanut yrittäjiltä useita kysymyksiä siitä, kuinka konkurssi tulisi hoitaa.

Salorannan mukaan konkurssiin liittyy yhä paljon vääriä olettamuksia. Konkurssin tehneestä ajatellaan, että luottotiedot menevät, eikä saa enää ikinä perustaa yritystä.

– Eikä näihin löydy oikeaa vastausta mistään, Saloranta sanoo.

Hän myös harmittelee sitä, että moni ei uskalla lopettaa yritystoimintaa ajoissa, vaan vasta siinä vaiheessa, kun talo on lainojen panttina ja luottokorttien nostorajat saavutettu.

– Silloin konkurssissa menee koko omaisuus, Saloranta sanoo.

Asmo Salorannan kehittämää laturia saattaa yhä löytyä kaupoista. Timo Nykyri / Yle

Asmo Solutionsin toiminta lopetettiin, kun Saloranta itsekään ei enää olisi sijoittanut yritykseen lisää omaa rahaa. Jotta tuote olisi saatu tehtyä kannattavasti ja tarpeeksi isolla volyymilla, rahaa olisi tarvittu lisää kahdeksan miljoonaa euroa. Se ei Salorannan mukaan ole enää startup-yrityksen kokoinen summa.

– Lopetimme niin ihanteelliseen aikaan kuin mahdollista. Jos olisimme lopettaneet aiemmin, se olisi tarkoittanut, että emme olisi kokeillut kaikkia niitä avaimia mitä meillä oli käsissä.