Kolme ministeriä kiisti MTV:n vaalitentissä tienneensä mitään Helsingin Sanomien uutisoimasta sote-raportista. Yksi heistä oli kuitenkin tekemässä päätöstä, jolla hanke saatiin alulle.

HS kertoi keskiviikkona, kuinka sadat sote-uudistukseen osallistuneet virkamiehet kertovat selvitystä tehneille tutkijoille, että sote-uudistusta tehtiin poikkeuksellisen vahvan poliittisen ohjauksen alla ja että uudistuksen aikataulu oli ”täysin epärealistinen”. Selvitys oli tarkoitus julkistaa maaliskuussa, mutta julkistamista päätettiin siirtää hallituksen eroamisen jälkeen.

Lopulta selvitys julkistettiin keskiviikkona Helsingin Sanomien uutisen jälkeen.

MTV:n puoluetenttiin osallistuneet valtiovarainministeri Petteri Orpo (kok), perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko (kesk) sekä kulttuuri- ja eurooppaministeri Sampo Terho (sin) kiistivät kaikki tienneensä selvityksestä mitään.

”Vastaan vilpittömästi, että itsekään en ole sitä aiemmin lukenut, vaan luin siitä [selvityksestä] tämän päivän lehdestä”, Saarikko sanoi.

”En ollut tällaisesta raportista tietoinen, enkä sen julkistuksen aikataulusta”, Orpo vastasi.

”En tiennyt. Sen sijaan tiedän, että sote-uudistus on kaatunut”, letkautti Terho.

Päätös sote-selvityksen toteuttamisesta tehtiin alun perin vuonna 2016. Kyse on valtioneuvoston omasta tutkimus- ja selvitystoiminnasta (TEAS), jonka päätöksenteko kulkee toisenlaisia latuja kuin ministeriöiden suoraan tilaamien selvitysten ja raporttien.

TEAS-hankkeet suunnitellaan valtioneuvoston ja ministeriöiden yhteisessä tutkimus-, ennakointi-, arviointi- ja selvitystoimintaa koordinoivassa työryhmässä eli niin kutsutussa TEA-työryhmässä. Ryhmä kokoaa yhteen ministeriöiden tietotarpeita ja laatii tutkimus- ja selvityssuunnitelman.

Se hyväksyttiin syyskuussa 2016 valtioneuvoston yleisistunnossa. Hyväksymispäätöstä läsnä oli tekemässä myös valtiovarainministeri Orpo. Sekä Saarikko että Terho nimitettiin valtioneuvoston jäseniksi vasta myöhemmin vuonna 2017.

Valtioneuvoston yleisistunnon pöytäkirjaotteesta ei kuitenkaan nimetä suoraan SMUUTO-hanketta, sillä päätös 220 000 euron tutkimushankkeen toteuttamisesta tehtiin vasta, kun Orpo ja muut yleisistunnossa olleet ministerit hyväksyivät tutkimus- ja selvityssuunnitelman.

SMUUTO-hankkeen ohjausryhmän puheenjohtaja, valtiovarainministeriön finanssineuvos Anne-Marie Välikangas kertoo, ettei hän itse tai ohjausryhmä pitänyt yhteyttä sote-uudistuksesta vastanneisiin ministereihin.

Tutkimushankkeen tarkoituksena oli tuottaa tietoa sote- ja maakuntauudistuksen valmistelusta ja toimeenpanosta, tuottaa kokonaiskuva valmistelun alueellisesta valmistelusta, arvioida maakuntien perustamisen valmistelua ja valmisteluprosessia sekä ”tuottaa valmistelua tukevaa arviointitietoa koko hankkeen ajan”.

Välikankaan mukaan hanke oli ennen muuta suunnattu virkamiehille.

”Hankkeessa koottiin tietoa, jonka avulla pyrittiin tukemaan etenkin maakunnissa tehtävää käytännön työtä. Se on myös koonnut ministeriöiden valmistelijoille tietoa. Hanke ei ole ollut poliittisessa ohjauksessa eikä siitä ministereille raportoitu”, Välikangas sanoo Uudelle Suomelle.

”Tämä loppuraportti oli yksi osa tätä hanketta ja siinä tutkijat kokosivat omat johtopäätöksensä koko valmisteluprosessista. Tässä raportissa on tutkijoiden näkemyksiä, jotka myös poliittisella tasolla kannattaa huomioida, kun uusia uudistuksia käynnistetään ja siinä yhteydessä käydä tätä keskustelua.”

Selvityksen loppuraportin julkaisusta vastasi Välikankaan mukaan viime kädessä ohjausryhmä ja hän itse sen puheenjohtajana. Hän korostaa, että suunnitelma selvityksen loppuraportin julkistamiseksi alkoi vasta sen jälkeen, kun pääministeri Juha Sipilä (kesk) oli jättänyt eronpyyntönsä hallitukselle.

”Silloin oli selvää, että julkaisu menee huhtikuulle. Julkaisulle ei nähty erityistä kiirettä.”

Miksi vaalien ajankohtaa ei pidetty merkittävänä? Sote-uudistus on ollut yksi näidenkin vaalien aihe.

”Ehkä en ajatellut, että tämä olisi vaalikeskustelua varten vaan enemmän sitä varten, kun seuraavia uudistuksia valmistellaan. Sen aika on sitten kun hallitusneuvottelut ovat käynnissä.”

Eli ajattelitte, että tämä sopisi paremmin hallitusneuvotteluihin kuin vaaleihin?

”Ajattelisin niin. Mutta ei tällä varsinaisesti tähdätä mihinkään erityiseen. Tämä on ulkopuolisten tutkijoiden raportti. Julkaisupäivää haettiin huhtikuulle, eikä ollut mitään syytä kiirehtiä sitä.”

”Tutkijoilta saatiin eilen julkaisukuntoinen raportti eilen, ja se sitten kovalla työllä saatiin julkaistua.”

”Tästä on tehty nyt hirveän iso kysymys.”

Kun tämä ei ole erityisen mairitteleva hallituksen kannalta, niin kyllä tämä kieltämättä näyttää siltä, että tässä on haluttu suojella ministereitä kielteiseltä julkisuudelta juuri ennen vaaleja.

”Ei sitä ole tarkoitettu sillä tavalla, että tässä olisi tarvetta suojella ketään, mutta ei ole nähty välttämättömäksi, että julkaisua kiirehdittäisiin.”