Ulkoministeriö hyväksyi sambialaisen viljelijäjärjestön pomolle yhtä suuren palkan kuin Suomen pääministerillä. Sen päälle pomo kahmi jättisummia.

Suomi ja Ruotsi tukivat miljoonilla euroilla kehitysyhteistyöhanketta, jolla oli määrä parantaa sambialaisten pienviljelijöiden tuottavuutta.­

Suomen ulkoministeriön viime vuoden tilinpäätöksen mukaan ulkoministeriöllä oli perinnässä noin 1,2 miljoonan euron edestä väärinkäytösten kohteeksi joutuneita kehitysyhteistyön varoja.

Merkittävin perintä kohdistuu Sambian kansalliseen viljelijäliittoon ZNFU:hun, jolle ulkoministeriö teki vuoden 2016 lopussa päätöksen noin 900 000 euron takaisinperinnästä. Suomen ulkoministeriö, Ruotsin kehitysyhteistyövirasto ja ruotsalainen We Effect -järjestö tukivat ZNFU:n vuonna 2014 alkanutta hanketta miljoonilla euroilla parantaakseen sambialaisten pienviljelijöiden tuottavuutta.

Suomi ehti maksaa viisi miljoonaa euroa ja rahoitti suurimman osuuden eli yli 36 prosenttia järjestön tuloista vuosina 2014 ja 2015. Ulkoministeriö teetti KPMG-yhtiöllä erityistarkastuksen ZNFU:n toiminnasta sen jälkeen, kun väärinkäytösepäilyt nousivat.

Sambian kansallisen viljelijäliiton ZNFU:n johtaja käytti Suomesta saatuja tukia väärin tarkoituksiin.­

KPMG:n tarkastusraportista käy ilmi, että hankkeen valmistelun yhteydessä marraskuussa 2013 Ruotsin kehitysyhteistyövirastolle toimitettiin tieto, jonka mukaan ZNFU:n toimitusjohtajan kuukausipalkka oli 81 538 Sambian kwachaa. Summa vastasi silloisen kurssin mukaan 10 950:tä euroa, joka on hieman enemmän kuin Suomen pääministerin nykyinen kuukausipalkkio. Tieto palkasta meni myös Suomen viranomaisille.

Sambian bruttokansantuote henkeä kohden oli Maailmanpankin mukaan vuonna 2016 vain 1 270 dollaria. Suomen bkt henkeä kohden oli 2016 yli 43 000 dollaria.

Ilta-Sanomat kysyi ulkoministeriön lähetystöneuvos Harri Salliselta, eikö palkka ollut varsin suuri sambialaisen viljelijäjärjestön johtajan palkaksi.

– Sambiassa on hirveän korkea palkkataso julkisella sektorilla ja kansallisena järjestönä ZNFU:n palkat rinnastuvat julkisen sektorin palkkoihin. Vaikka johtajan palkkaa pidettiin korkeana, Suomi ja Ruotsi katsoivat, että järjestön tukeminen oli tärkeää kehityspolitiikan tavoitteiden ja järjestön saavuttamien tulosten perusteella, Sallinen sanoi.

Toimitusjohtajan ZNFU:sta saamat korvaukset olivat todellisuudessa huomattavasti suurempia. KPMG:n mukaan lisäkorvausten vuoksi toimitusjohtajan todellinen kuukausikorvauksen arvo oli noin 29 000 dollaria, eli nykyisen kurssin mukaan noin 25 000 euroa.

– Sittemmin järjestö korotti toimitusjohtajan palkkaa, eikä tätä enää saatettu Suomen ja Ruotsin viranomaisten tietoon. Korotukset eivät sinänsä olleet laittomia, mutta rahoittajien olisi tullut tästä tietää, Sallinen sanoi.

Toimitusjohtajan kokonaispalkka oli vuosina 2014 ja 2015 yhteensä 4 257 000 kwachaa, joka oli vuosien 2014 ja 2015 kurssien perusteella noin puoli miljoonaa euroa.

ZNFU:lle erityistilintarkastuksen aiemmin tehneen EMM-yhtiön mukaan järjestön johdon palkkakustannukset olivat 55 prosenttia suuremmat kuin mitä hankkeen talousarvioihin oli kirjattu.

EMM-yhtiön tekemän erityistilintarkastuksen perusteella ZNFU oli tehnyt hankintoja arviolta noin 180 000 euron edestä autojen ajoneuvoseurantapalveluita tekevältä yhtiöltä, jonka toimitusjohtaja omisti kokonaan vaimonsa kanssa. Tarkastuksen mukaan hankinnat toimitusjohtajan firmalta eivät kuuluneet hankkeen talousarvioon ja ne olivat suhteettoman suuria palveluun nähden.

ZNFU oli myös nostanut yli miljoonalla eurolla varoja lainoista, jotka oli tarkoitettu pienviljelijöille.­

Toimitusjohtaja oli myös kuitannut vuosina 2014 ja 2015 yhteensä yli 20 000 euron arvoiset lomarahat, joihin hänellä ei ollut oikeutta työsopimuksensa perusteella.

Järjestö on myös antanut toimitusjohtajalle noin 10 000 euron arvoisen lainan. KPMG:n mukaan lainasopimusta ei ollut tehty ja eikä lainaa ollut merkitty oikein kirjanpitoon, mikä viittaa siihen, ettei lainaa ollut tarkoitusta periä takaisin.

Lisäksi ZNFU oli maksanut arviolta 150 000 euron arvosta maisemointikustannuksia, jotka eivät liittyneet lainkaan hankkeeseen. Sallisen mukaan maisemointityö liittyi toimitusjohtajan henkilökohtaiseen asuntoon.

Ruotsin yleisradioyhtiön mukaan toimitusjohtajan epäiltäisiin myös rakentaneen avustusrahoilla tenniskentän, klubitalon ja kalalammikon. Myös muun muassa Yleisradio on kirjoittanut aiemmin ZNFU-hankkeeseen liittyvistä väärinkäytöksistä.

Sallisen mukaan tiedot tenniskentästä, klubitalosta ja kalalammikosta pitävät mahdollisesti paikkansa.

Raportin mukaan ZNFU maksoi myös ZNFU Properties -yhtiön puolesta yli miljoonan euron arvoiset rakennuskustannukset toimistorakennuksesta, vaikka kulut eivät liittyneet avustusohjelmaan. ZNFU oli myös nostanut yli miljoonalla eurolla varoja lainoista, jotka oli tarkoitettu pienviljelijöille. Järjestö on maksanut ilmeisesti lainoja takaisin suurelta osin, mutta KPMG:n mukaan ei ole täyttä varmuutta, kuinka paljon.

Sambialaisnainen kuokkii peltoaan Monzessa, Sambiassa.­

Ulkoministeriö perii takaisin rahoja kwachoina, jonka kurssi on laskenut huomattavasti vuosista 2014 ja 2015. Perimispäätöksen summa on nyt euroina vajaat 800 000 euroina korkoineen. Sallisen mukaan on selvää, että summasta on käytetty väärin ainakin vajaat 200 000 euroa. Järjestö on jo korvannut siitä noin 100 000 euroa.

– Sovitun maksuaikataulun mukaisesti loput takaisinmaksuerät ovat kesäkuun lopussa ja syyskuun lopussa.

Loppujen perimispäätöksen rahojen kohdalla selvitetään, miten niitä on käytetty. On mahdollista, ettei perintää suoriteta kuin noin 200 000 euron osalta.

Sallisen mukaan ZNFU on perinteikäs järjestö, joka on saanut paljon hyvää aikaan.

– Toimitusjohtaja oli vain niin vahva persoona, ettei järjestön puheenjohtaja saanut häntä kuriin.

Sallinen kertoo, että toimitusjohtaja ei ole enää järjestössä. On mahdollista, että hän selviää syytteittä.

– Sambian viranomaiset eivät ole osanneet kertoa, tullaanko tutkintaa jatkamaan.