Suomessa vuodesta 1932 valmistettu tossulegenda Aino ja Reino loppuu, kun Pirkanmaan käräjäoikeus haki tossuja valmistavan PK Kappi Oy:n konkurssiin.

Uusi Reino-buumi alkoi Suomessa vuonna 2004. Sen jälkeen tossuja on mennyt kaupaksi miljoonia. PASI LIESIMAA/IL

Tossutehdas valmisti legendoja Lieksassa 17 työntekijän voimin. Tossujen vahva uusi tuleminen tapahtui 2004, kun Nokian jalkine Oy:n tehtaanjohtaja Arto Huhtinen osti yhtiökumppaninsa Tuire Erkkilän kanssa oikeudet ja tuotemerkin itselleen.

- Tossujen historia ulottuu vuoteen 1932. Suomi otti ne omakseen, ne olivat kylmillä lattioilla heti suositut. Arvioisin, että tossuja valmistettiin maassamme 10 miljoonaa historian aikana, Huhtinen sanoo.

Vuosina 2007-2016 yhtiö teki yli 2,5 miljoonaa paria tossuja, myynti oli nousussa ja kymmenkertaistui.

– Sitten parisen vuotta sitten alkoi jyrkkä lasku. Vuonna 2018 pääsimme yrityssaneeraukseen. Nyt tilauskirja tälle vuodelle oli huono, joten konkurssi oli ainoa vaihtoehto, Huhtinen sanoo haikein mielin.

Osa tossuja valmistaneista työntekijöistä sijoittuu Huhtisen omistuksessa olevaan Lieksan rengastehtaaseen, joka valmistaa polkupyörien renkaita pääosin vietiin. Huhtisen mukaan yhtiö pystyy työllistämään työttömäksi jääneistä työntekijöistä puolet.

Reino-tohvelit ovat olleet tuttu näky myös toimitusjohtaja Arto Huhtisen jaloissa. TOMI OLLI

Liian kestävä tuote?

Huhtinen arvioi kysynnän laskun yhdeksi syyksi tossujen kestävyyden.

- Teimme silloin kuumina aikoina 250 000 tossua vuodessa. Monella suomalaisella on jo tossut, ja Ainot ja Reinot kestävät kovankin käytön.

Kaikki muu materiaali tuli Suomesta, mutta ruudullinen päällyskangas Italiasta.

– Tossujen valmistushinnaksi tuli 14-15 euroa ja markettihinta on ollut 29,90 euroa, sen yli tossujen hinta ei saa mennä. Kate pieneni jatkuvasti, Huhtinen laskee.

Huhtinen aloitti markkinamiehenä kovan "Reino-buumin" heti vuonna 2004 ja järjesti jalkapallokisoja, höntsäotteluita ja sählypelejä Reinoissa.

Hän sai Reino-miehiksi kaikki Tampereen ”Manse-rokkarit” Juicesta, Pate Mustajärvestä ja Jonne Aaronista alkaen, ja tutuissa tossuissa kulkivat myös Pirkanmaan NHL-pelaajia, ex-kiekkotähdet kuten Raimo Helminen, Lasse Oksanen, Pekka Marjamäki ja Janne Ojanen.

- Katri Helena sai oman mallin, monet ministerit saivat lahjatossut, ja lahjoitimme tossut myös Ruotsin kruununprinsessalle Victorialle, prinssi Danielille sekä Dalai Lamalle. Pienet vauva-Ainot ja Reinot tehtiin hämeenkyrölaisille kaksosille Ainolle ja Reinolle, jotka ovat nyt 12-vuotiaita, Huhtinen kertoo.

Huhtinen itse on suurperheen isä. Hänellä on neljä tytärtä ja yksi poika.

- Itsellä on kymmeniä pareja Reinoja. On pelitossut, olotossut, sauna-Reinot ja katu-Reinot. Olo on surullinen ja kaihoisa. Eräs tarina on nyt päättymässä. Teemme vielä vuoden 2019 tilaukset loppuun, joitain kymmeniätuhansia pareja ja sitten valmistaminen loppuu.

– Velkoja on, mutta eiköhän niistä selvitä, Tampereella asuva Huhtinen sanoo.

Aino-tossut Leena Härmän jaloissa 1930-luvun alkupuolella. Härmä oli tunnettu näytelmäkirjailija ja hän teki myös korkeushypyssä epäviralliset Suomen ennätykset: 142 cm vuonna 1932 ja 148 cm vuonna 1933. ARTO HUHTISEN ARKISTO