Yksinäisyys nostaa nuoren riskiä syrjäytyä. Nyt apuna on kajaanilaisnuorten kehittämä palvelu, josta voi löytää kavereita. Sovellus aiotaan julkaista ensi vuonna.

Tästä on kyse Yhteiskunnan näkökulmasta työelämästä ja opinnoista syrjäytyneitä nuoria on Suomessa 69 000. Määrä on kasvanut viimeisen vuosikymmenen aikana 15 000 nuorella.

Yksinäisyys on todellinen uhka mielenterveydelle. Yksinäisyys voi tarkoittaa sosiaalisten suhteiden puutetta tai omaa emotionaalista kokemusta yksinäisyydestä.

Peruskoulun jälkeen opiskelujen ulkopuolelle jääminen tai opiskelujen keskeyttäminen on nuorelle kriittinen paikka.

Kajaanilaiset nuoret opsikelijat pyrkivät kaverisovelluksellaan ehkäistä yksinäisyyttä ja syrjäytymistä. Aluksi sovellusta testataan Kajaanissa.

Ihmisiä pyörii ympärillä, mutta sisällä painaa yksinäisyyden tunne. Yhteinen harrastus voisi piristää, mutta mistä löytyisi kaveri?

Kainuulaisten nuorten omakohtaisista kokemuksista syntyi idea auttaa yksinäisiä nuoria.

– Lukion jälkeen minulla oli useampi välivuosi. Vaikka on ollut harrastuksia ja mielenkiinnon kohteita, on ollut vaikeaa löytää harrastuskavereita, luonnehtii Teemu Kiiski sovellusidean hautumista.

Kajaanin ammattikorkeakoulun opiskelijat Teemu Kiiski, Jasmin Hyrkäs ja Inka Sihvola tapasivat koulunsa leirillä syksyllä 2017. Vuoden alussa Lauri Auerniitty ja Roope Haverinen liittyivät tiimiin.

Kamukamu-tiimi: Teemu Kiiski, Lauri Auerniitty, Roope Haverinen, Inka Sihvola ja Jasmin Hyrkäs. Anne Keronen /KAMK

He huomaisivat pohtineensa samansuuntaisia ideoita, joilla voisi vaikuttaa yksinäisyyteen. Nuoret päättivät yhdistää voimansa ja tuloksena syntyi uusi Kamukamu-sovellus.

– Pähkinänkuoreen tiivistettynä se on harrastuspalvelu verkossa ja sen toimintaperiaate on hyvin yksinkertainen. Sinne luodaan oma profiili, johon kirjataan harrastukset ja kotipaikka. Näin sieltä voi löytää harrastuskavereita omalta lähialueelta.

Tiimiläiset ovat pohtineet yksinäisyyttä ja nuorten syrjäytymisriskiä sovellusta suunnitellessaan.

– Meillä on myös tiimin sisällä jonkin verran kokemusta yksinäisyydestä. Olemme keskustelleet aiheesta, mutta tokihan se on jokaiselle henkilökohtainen asia, pohtii Teemu Kiiski.

Nuoren yksinäisyys nostaa syrjäytymisriskiä

Lasten ja nuorten eriarvoistumista ehkäisevää työtä tekevän ME-säätiön selvityksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) yhteiskunnan näkökulmasta syrjäytyneitä 15–29 -vuotiaita nuoria on Suomessa 69 000. Määrä on kasvanut viimeisen vuosikymmenen aikana 15 000 nuorella, mutta viime vuonna määrä on kääntynyt hieman laskuun.

– Alle 15-vuotiaat eivät ole syrjäytyneitä tilastollisesti, koska ovat perusopetuksen piirissä. Silti syrjäytymiskehitykseen vaikuttavia tekijöitä voidaan jo löytää, kertoo Pyykkönen.

Syrjäytyminen syntyy ajan myötä, ja elämässä tapahtuvat muutokset vaikuttavat siihen. Tietoja syrjäytymisestä pyritään hyödyntämään eri tavoin syrjäytymisen ehkäisemiseksi.

Syrjäytymistä tapahtuu eri elämän osa-alueilla, joista työ, koulutus ja sosiaaliset suhteet ovat tärkeimmät.

– Opintojen keskeyttäminen on merkittävä syy. Peruskoulun jälkeinen tutkinto on keskeinen asia. Korkeakoulututkinto tuo turvaa eniten, avaa Pyykkönen.

Kokemus yksinäisyydestä ja syrjäytymisen uhka liittyvät toisiinsa. Niko Mannonen /Yle

Tällä hetkellä yli kuudesosalla Suomessa asuvista ei ole perusasteen jälkeistä tutkintoa.

– 2030-luvulla tällä kehityksellä ei olisi enää työpaikkoja tarjolla ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa, pohtii Pyykkönen.

Vanhempien mielenterveysongelmat, päihteiden käyttö, taloudelliset vaikeudet ja työttömyys voivat lisätä nuoren riskiä syrjäytyä. Myös erityisesti peruskoulun jälkeinen siirtymä on ratkaiseva asia. Jos nuori ei saa jatko-opiskelupaikkaa, riski syrjäytymiseen kasvaa.

– Nuoren kokemus ulkopuolisuudesta on riski opintojen keskeyttämiselle ja syrjäytymiselle.

Pyykkönen tiivistää, että jos opiskeluaikana on sosiaalisia suhteita, pysyy paremmin mukana yhteiskunnan rakenteissakin. Nuorille opiskelijoille Pyykkönen lähettää terveisiä, etteivät he ole yksin, sillä moni muu on samassa tilanteessa.

– Tulevaisuudessa on toivoa ja mahdollisuuksia. Sovellukset voivat helpottaa kavereiden löytämistä. Kuka tahansa voi olla yksin, mutta kuka tahansa voi myös löytää kavereita.

Yksinäisyys on todellinen uhka mielenterveydelle

Yksinäisyys uhkaa mielenterveyttä. Se voi tarkoittaa sosiaalisten suhteiden puutetta tai omaa emotionaalista kokemusta yksinäisyydestä, vaikka muita ihmisiä olisikin ympärillä.

Niina Junttila on tutkinut yksinäisyyttä ja julkaissut tuoreen teoksen "Kavereita nolla" (siirryt toiseen palveluun). Hän on selvityksissään tuonut esille, että yksinäisyys lisää sydän- ja verisuonisairauksien riskiä, muuttaa aivojen stressinsäätely- ja hormonimekanismeja sekä heikentää immuunipuolustusjärjestelmää.

Yksinäisyyden ja ulkopuolisuuden tunteet uhkaavat mielenterveyttä ja ovat riski syrjäytymiselle. Niko Mannonen / Yle

Suomen Mielenterveysseuran mukaan (siirryt toiseen palveluun) mielenterveyttä suojaavia tekijöitä ovat esimerkiksi sosiaaliset suhteet, riittävän hyvä itsetunto, hyväksytyksi tulemisen tunne, ongelmanratkaisutaidot, vuorovaikutustaidot ja kyky ylläpitää ihmissuhteita.

Suomessa aiheutuu vuosittain noin kuuden miljardin euron kustannukset mielenterveyden häiriöistä, kirjoittaa Suomen mielenterveysseuran puheenjohtaja Sari Aalto-Matturi seuran vuosijulkaisussa (siirryt toiseen palveluun).

Apua arkeen ja elämänhallintaan

Teemu Kiiskellä on näkemys, että Kajaanin ammattikorkeakouluopiskelijoiden keskuudessa on tarvetta kavereille ja myös arkisten asioiden tukeen.

Sovellusta voisi hänen mukaansa kehittää myös elämänhallinnan tukemiseen ja arkiaskareidenkin jakamiseen. Kiisken mukaan elämänhallinnan puute riippuu henkilöstä. Esimerkiksi, jotkut nuoret eivät syö hyvin, heillä ei ole vuorokausirytmiä tai asunnon siivous on vaikeaa. Ne vaikuttavat kokonaisuutena elämänhallintaan, kertoo Kiiski.

– Samanhenkiset ihmiset ovat sellaisia, että toisilta voisi poimia hyviä vaikutteita. Jos olet aina yksin, eikä ole ketään roolimallia, tilanne on erilainen kuin nuorilla, joilla roolimalli on, pohtii Kiiski.

Tuomas Kiiski on ollut mukana kehitättämässä kaverisovellusta. Niko Mannonen /Yle

Hän uskoo, että tiimi jatkaa yhdessä sovelluksen kehittelemistä jatkossakin, joten sillä on kehitysmahdollisuutta ja pontta jatkolle.

– Olemme tutustuneet ja oppineet tuntemaan toisiamme. Uskon, että yhteistyömme jatkuu projektin jälkeenkin. Minulla on myös haaveena mennä Japaniin pelejä kehittelemään, mutta saa nähdä, naurahtaa Kiiski iloisena.

Sovellus koekäyttöön Kajaanissa 2018

Sovellusta testataan aluksi kuluvan vuoden aikana kajaanilaisten opiskelijoiden parissa. Laajempaan käyttöön sitä suunnitellaan julkaistavaksi vuonna 2019 ja sen ikäraja on alussa 18 vuotta.

Kajaanin ammattikorkeakoulu on myöntänyt Kamukamu-projektille innovaatiorahoituksen. Se toimii NY Start Up -yrittäjyysohjelmassa (siirryt toiseen palveluun) ja oppimisympäristönä on oma NY Start Up -yritys. Opiskelijakaveri Susanna Sirviö on avustanut tiimiä markkinoinnissa ja yritysilmeen luomisessa.

Kamukamu-palvelun avulla voi etsiä pelikavereita vaikkapa jalkapallokentille. Kalle Niskala / Yle

Kamukamu oli esillä myös vuoden 2018 Uskalla yrittää -kilpailussa Helsingissä.

– Kilpailu meni ihan hyvin, vaikkei voittoja tarttunutkaan. Hyvin tuli kontakteja ja tärkeää kokemusta, kertoo Kiiski innostuneena.

Jatkossa sovellukseen on tulossa kuukausimaksullinen osuus, mutta peruskäyttäjälle sovellus säilyy ilmaisena.

– Tämän vuoden aikana sovellus tulisi koekäyttöön. Sovellus on tarkoitettu kaikille jotka kaipaavat harrastekavereita. Tärkeä kohderyhmä mihin haluamme vaikuttaa, ovat syrjäytyneet nuoret. Siksi sovellus on ilmainen, summaa Kiiski.

Sovellus jää toimimaan projektin jälkeenkin

Tiimi pohtii yhteistyön rakentamista. Kiiski kertoo, että järjestökumppanin kanssa he voisivat vaikuttaa paremmin nuorten syrjäytymiskehitykseen ja yksinäisyyteen Kajaanissa.

Myös toisten sovellusten kehittäjien kanssa tehtävä yhteistyö on suunnitteilla.

– Nyt olemme tulossa sellaiseen vaiheeseen, missä me tarvitsemme kontakteja sekä järjestöihin että sovelluksen kehittäjiin, kertoo Kiiski.

Meillä on tarkoituksena ja vakaana aikeena viedä tämä loppuun saakka, jotta siitä on oikeasti hyötyä. Teemu Kiiski

Tiimi on pohtinut myös turvallisuusnäkökulmaa. Nuoren täytyy tunnistautua ennen profiilinsa luomista. Profiiliin riittävät tietoina kotipaikka ja harrastukset tai mielenkiinnon kohteet. Niiden perusteella nuori voi hakea samoista aiheista kiinnostuneita nuoria valitsemaltaan alueelta.

Tiimi on suunnitellut myös keskustelupalstan avaamista sovellukseen myöhemmin. Sen ylläpito vaatii valvomista ja sitä vielä ideoidaan.

Vaikka opiskeluaika nuorilla päättyykin, niin auttaminen sovelluksen kautta jatkuu.

– Meillä on tarkoituksena ja vakaana aikeena viedä tämä loppuun saakka, jotta siitä on oikeasti hyötyä, kertoo Kiiski.

Netissä toimii muitakin vastaavanlaisia palveluja kavereiden hakuun. Eräs on MLL:n vanhempainnetin keskustelusivusto (siirryt toiseen palveluun). Sen kautta esimerkiksi nuoret vanhemmat voivat hakea toisistaan seuraa. Palstalla voi keskustella myös nimettömänä.

Korjattu 7.5.2018 klo 8.22: NY Start Up on korkea-asteen opiskelijoille suunnattu yrittäjyysohjelma, ei yrittäjäkoulutusta niin kuin jutussa aiemmin kerrottiin.