Kymmenet lentäjät ohjaavat koneensa Suomen taivaalle päivittäin vain yksi tehtävä mielessään: heidän vastuullaan on havaita, mistä nousee savua.

Viimeisen viikon aikana lentäjät ovat joutuneet hälyttämään paloviranomaiset paikalle päivittäin. Aina jossain palaa.

Tilanne vaatii lisälentoja

Suomi on jaettu 26 valvontareittiin. Yksi lento kestää esimerkiksi Lounais-Suomen alueella lähes neljä tuntia.

Kauttuan ilmailukerhon lentäjä Jouko Arpalo kertoo havainneensa palon ilmasta parhaimmillaan 70 kilometrin päästä. Yleisimmin savu osuu silmiin noin 30 kilometrin säteellä.

Kaustisen Lähdenevan turvepalo alkuvaiheessaan palovalvontalentokoneesta kuvattuna. Jyri Jäntti / Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitos

Tarkkana pitää olla, jotta pieninkään palonalku ei pääsisi leviämään. Kun metsäpaloindeksi nousi tässä kuussa poikkeuksellisen korkealle, tuplaantui valvontalentojen määrä. Käytännössä ilmassa on nyt joku lähes kahdeksan tuntia päivässä.

– Meillä on niin tehokas valvontajärjestelmä, että pahoilta paloilta on vältytty. Palonalut havaitaan riittävän ajoissa, jotta niiden leviäminen voidaan estää, Arpalo kertoo.

Tulen sytyttäminen on piittaamattomuutta

Uhkaavia tilanteita on kuitenkin viime aikoina riittänyt. Viikko sitten Kauttuan ilmailukerho teki hälytyksen palosta, joka päätyy näillä näkymin poliisitutkintaan.

– Se oli aika paha tilanne. Poliisiasiasta oli puhetta, koska joku oli sytyttänyt suuren tulen, vaikka metsäpalovaroitus on voimassa, Jouko Arpalo kertoo.

Jostain syystä ihmiset eivät ota metsäpalovaroitusta huomioon. Jouko Arpalo

Hän harmittelee suomalaisten piittaamattomuutta. Maastopaloja on ollut toukokuun loppupuolella päivittäin, vaikka metsäpalovaroitus on ollut näkyvästi uutisissa esillä.

– Maastopaloja on ollut koko maassa nyt paljon. Ihmiset ovat sytyttäneet tulen, ja osa on jopa jättänyt sen valvomatta. Jostain syystä he eivät ota metsäpalovaroitusta huomioon, Arpalo harmittelee.

Valvonta on vapaaehtoisten varassa

Osa valvontalennoilla havaituista paloista on ollut Jouko Arpalon mukaan vakavia. Niissä nopea reagointi on todennäköisesti estänyt suuren metsäpalon leviämisen.

Suomen valvontajärjestelmä on hänen mukaansa kattavampi kuin monessa muussa Euroopan maassa.

Suomessa ei käytännössä ole enää vakavia metsäpaloja. Jouko Arpalo

– Ruotsissa on ollut aiemmin tämän tyyppinen järjestelmä. Siellä jo puhutaan, että se pitäisi palauttaa. Suomessa ei vakavia metsäpaloja käytännössä enää ole, ja sen voisi sanoa olevan tämän järjestelmän ansiota, Jouko Arpalo uskoo.

Järjestelmä toimii pitkälti vapaaehtoisvoimin. Valtio maksaa korvauksen lentokoneiden käytöstä, mutta lentäjät tekevät työnsä talkoilla.

– Tämä on meille kuin mikä tahansa harrastus. Omaa rahaa kuluu aika lailla, Arpalo kertoo.

Palopäällikkö mukaan lennoille

Nyt kun metsäpaloindeksi hipoo historiallisen korkeita lukemia, vapaaehtoiset lentävät kaksi valvontalentoa päivässä. Niiden lisäksi kerhot auttavat paloviranomaisia tilauksesta.

Joskus palopäällikkö haluaa päästä ohjaamaan joukkojaan ilmasta, josta hän pystyy hahmottamaan kokonaisuutta paremmin.

– Meillä on aika hyvä valmius myös tällaisiin tilanteisiin. Pystymme toimimaan suurin piirtein sadan kilometrin etäisyydellä kentästä, Jouko Arpalo kertoo.

Metsäpaloindeksi ilmaistaan asteikolla 0–6. Maanantaina se on ollut paikoin jopa 5,9.

Metsähallitus muistuttaa, ettei avotulta saa tällä hetkellä tehdä edes rakennetuille tulipaikoille.