Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja kiistää, että hän olisi viitannut keneenkään henkilöön.

Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja on kritisoinut aiemminkin perustuslakiasiantuntijoiden valtaa. Ossi Ahola/Aamulehti

Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja Juho Romakkaniemen kommentti perustuslakiasiantuntija, professori Martin Scheininistä on herättänyt vilkasta keskustelua Twitterissä. Ennen siirtymistään Keskuskauppakamarin johtoon viime vuoden maaliskuussa Romakkaniemi toimi EU-komission varapuheenjohtaja Jyrki Kataisen (kok) kabinettipäällikkönä.

– Kyllä yksi taktisesti sijoitettu demlainen perustuslakiasiantuntija voi aiheuttaa pahempaa haittaa turvallisuudellemme ja puolustuksellemme kuin pari vihollisen divisioonaa, Romakkaniemi kirjoitti lauantaina.

Romakkaniemi poisti melko nopeasti tviittinsä, mutta kuvakaappaukset siitä lähtivät leviämään.

Vihjailun kohteena olleen Scheininin mukaan täysin perättömällä väitteellä ei olisi muutoin väliä, mutta hän on huolissaan siitä, että joutuisi Suojelupoliisin (Supo) ja sotilastiedustelun kohteeksi.

Supon viestintäpäällikkö Jyri Rantala kiirehti rauhoittelemaan, että ei Supo sentään jokaista tviittiä usko.

”Perätön vihjaus”

Esimerkiksi hallituksen usein kuulema perustuslakiasiantuntija, professori Juha Lavapuro on ihmetellyt Romakkaniemen tviittiä.

– Mitä enemmän tätä ajattelee, sitä uskomattomampaa on, että Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja vihjaa julkisesti perustuslakiasiantuntijoiden olevan ”taktisesti sijoitettuja” ”turvallisuusuhkia”.

Scheinin pitää valitettavana Romakkaniemen kirjoittelua.

– Se on tietysti perätön vihjaus ja ikävä ylilyönti, hän toteaa Iltalehdelle.

Taustalla tiedustelulain ongelmat

Valtiosääntöoppineet Martin Scheinin ja Juha Lavapuro julkaisivat viime viikon perjantaina Twitterissä yhteisellä perustuslakitweet-tilillään kaksi kommenttia hallituksen tiedustelulakiesityksien mahdollisesta perustuslain vastaisuudesta.

Lavapuro ja Scheinin arvioivat, että eduskunnan hallintovaliokunta ei ollut tehnyt siviilitiedustelulakiin niitä muutoksia, joita eduskunnan perustuslakivaliokunta oli siltä omassa lausunnossaan edellyttänyt. Virkamiehet alkoivat selvittää asiaa, jolloin tarkentui, että epäilyssä saattaa olla perää.

Puhemies Paula Risikko päättikin yllättäen vetää tiedustelulait pois täysistunnosta ja palautti ne hallinto- ja puolustusvaliokuntiin. Valiokuntien tulee pyytää lakiesityksistä arviot perustuslakivaliokunnalta, joka kuulee uudelleen perustuslakiasiantuntijoita.

Risikko painotti, ettei eduskunnasta lähde yhtään sellaisia lakeja, jotka olisivat perustuslain kanssa ristiriidassa.

– Romakkaniemi oli selvästi ärsyyntynyt siitä, kuinka salassa toimivalle sotilastiedustelulle nyt ehdotettuja erittäin laajoja valtaoikeuksia kehdataan kritisoida, Scheinin katsoo.

”Ei kukaan henkilö sinänsä”

Sunnuntaina Romakkaniemi pehmensi puheitaan.

– Kuten eilen useamman kerran Twitterissä yksiselitteisesti totesin, en epäile, että olisit kenenkään väline. Poistin twiitin, koska siitä saattoi niin väärinymmärtää. Halusin korostaa tiedustelukykyjemme merkitystä turvallisuudelle nykymaailmassa, Romakkaniemi kirjoitti.

– Uskon, että aivan vilpittömästi ajat oman maailmankuvasi ja ammattitaitosi perusteella Suomea, jonka näet palvelevan kaikkien suomalaisten etua parhaiten. Niin minäkin teen, hän jatkoi.

Iltalehti kysyi Romakkaniemeltä, mitä hän tarkoitti ensimmäisellä tviitillään. Romakkaniemi vastasi tekstiviestillä. Hän totesi vastanneensa Scheininille Twitterissä asiasta ja että siihen voi viitata.

Mutta viittasitte kuitenkin siihen, että hän voi olla turvallisuusuhka Suomelle, miksi?

– Ei kukaan henkilö sinänsä, vaan että tiedustelulakien vesittäminen heikentäisi tulevaa turvallisuuttamme suhteessa esimerkiksi koko ajan kasvaviin hybridi-kyberhaasteisiin. Ja että se on paljon tärkeämpää turvallisuutemme kannalta kuin perinteisen puolustuksen vahvistaminen.

Scheinin kertoo panevansa Romakkaniemen sunnuntaisen vastauksen tyytyväisenä merkille, vaikka anteeksipyyntöä ei kuulunutkaan.

– Jotain se varmaan kertoo hänen psykologiastaan, ettei hän pyytänyt anteeksi. Jäi epäselväksi, että miltä osin hän tarkoittaa alkuperäisen tviittinsä tulleen väärin ymmärretyksi. Ei sen sisällössä ollut tulkinnalle sijaa.

”Ei puoluekantaa”

Romakkaniemi on aiemminkin kritisoinut perustuslakiasiantuntijoiden liiallista valtaa ja ”poliittista värittyneisyyttä”.

– ”Perustuslakiviisailla” ei pitäisi olla ylähuoneen asemaa ja veto-oikeutta kaikkeen. Perusoikeuksien tulkinta on sekä laventunut järjettömän laajaksi että muuttunut täysin epätasapainoiseksi poliittisesti vahvasti värittyneiden ”asiantuntijoiden” taholta, Romakkaniemi kirjoitti Twitterissä perjantaina.

Scheinin toimi vuonna 1989 oikeuspoliittisen yhdistyksen Demlan puheenjohtajana. Demla perustettiin 1950-luvulla ”kansanvaltaisesti ajattelevien lakimiesten yhdyssiteeksi” nimellä Suomen Demokraattiset Lakimiehet. Yhdistys kertoo olevansa puoluepoliittisesti sitoutumaton.

Scheinin huomauttaa, että Demla oli ja on laajapohjainen oikeuspoliittinen järjestö.

– Minulla ei ole puoluekantaa, ja aatteeksi on jo kymmeniä vuosia riittänyt perustuslain ja ihmisoikeuksien puolustaminen, Scheinin toteaa.