Tanskassa ei ymmärretä, mistä Suomessa esitetty luku vain 12 työttömästä yhtä virkailijaa kohden on peräisin.

Suomessa on viime viikot käyty kuumaa keskustelua työttömien aktiivimallista. Keskustelussa on toistuvasti kerrottu, että Tanskassa olisi yhtä työvoimavirkailijaa kohden vain 12 työtöntä, kun taas Suomessa luku olisi peräti 166.

Työvoimapoliittiset resurssit olisivat siis Tanskassa tällä mittarilla 14 kertaa runsaammat kuin Suomessa.

Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, sanovat sekä Ylen haastattelemat tanskalaiset työvoimavirkailijat että suomalainen työvoimapolitiikan tutkija Robert Arnkil. Kööpenhaminan työvoimatoimiston osastopäällikkö Jens Sibbersen ihmettelee tietoa, että Tanskassa olisi virkailijaa kohti vain 12 työtöntä.

Sibbersenin mukaan Kööpenhaminan toimistoissa virkailijoilla on keskimäärin 80–150 työtöntä. Tilanne vaihtelee paikkakunnittain ja toimistoittain. Yhtä työtöntä kohden käytettyyn aikaan vaikuttavat yksilölliset tarpeet, eli kuinka vaikeaa tai helppoa kunkin työttömän on päästä takaisin työmarkkinoille.

Tutkija Robert Arnkil on puolestaan pitänyt useita esityksiä Suomen ja Tanskan mallin eroista ja hankkinut tietoja useilta tanskalaisilta viranomaisilta ja tutkijoilta, eturivissä useita selvityksiä tehneeltä Aalborgin yliopiston professori Per Madsenilta. Arnkil arvioi Tanskan keskiarvoksi 30 työtöntä yhtä virkailijaa kohden.

– Ja sekin on alhaisin mahdollinen luku. Olen kysynyt asiaa useita kertoja Tanskan kuntaliitosta, tutkijoilta ja useista eri työvoimatoimistoista, ja kaikki ovat sanoneet ettei keskiarvo voi millään olla niin alhainen kuin 12, Arnkil sanoo.

Väitteen alkuperä on SAK:n uutinen

Väite 12 työttömästä työvoimavirkailijaa kohden on alun perin peräisin ammattijärjestöjen keskusliiton SAK:n Tanskan mallia koskevasta uutisesta, joka julkaistiin SAK:n nettisivuilla lokakuussa 2017 (siirryt toiseen palveluun).

Jutussa ei yksilöidä lukujen lähdettä, vaan mainitaan vain että tilastojen mukaan Tanskassa on keskimäärin 12 työtöntä yhtä työvoimavirkailijaa kohden, Ruotsissa 25 ja Suomessa 166.

SAK ei enää itsekään käytä näitä lukuja. Järjestön tiistaina julkaisemassa työllistymismallissa (siirryt toiseen palveluun) luvuiksi on saatu Suomessa 107 työtöntä virkailijaa kohden ja Tanskassa 13 työtöntä.

Aiemmat luvut oli laskettu vuoden 2016 tiedoilla ja uudet luvut vuoden 2017 tiedoilla, SAK:n ekonomisti Tytti Naukkarinen sanoo. Tästä johtuu Suomen luvun pudotus 166:sta 107:ään. Tanskan luku 13 on kuitenkin lähes sama kuin aiempi 12, ja sen SAK on laskenut samoista luvuista kuin tutkija Arnkil.

Arvioni on, että Suomessa keskiarvo olisi noin 120 työtöntä yhtä virkailijaa kohti. Tutkija Robert Arnkil

Arnkilin Tanskan kuntaliitosta saamien tietojen mukaan maan työvoimapalveluissa työskenteli vuosi sitten 9 100 henkilöä. Suomen TE-palveluissa työntekijämäärä oli hänen mukaansa vastaavana aikana noin 2 500 henkilöä. Arnkilin mukaan yleinen arvio on, että karkeasti 80 prosenttia henkilöstöstä on asiakaspalvelutehtävissä.

– Arvioni on, että Suomessa keskiarvo olisi noin 120 työtöntä yhtä virkailijaa kohti. Tanskan suhteen vaihtelua 30:n keskiarvosta voi olla paljonkin, koska erot toimistojen välillä ovat suuria, Arnkil.

SAK:n Naukkarinen on päässyt lukuun 13 jakamalla Tanskan tuoreen työttömyysluvun (117 000) täydellä henkilöstöluvulla 9 100. Hän huomauttaa, että jos keskiarvo olisi 30 työtöntä yhtä virkailijaa kohden, Tanskan työttömyysluvun pitäisi olla pitkälti päälle 200 000.

Luku 30 on lähempänä käytäntöä

Näyttääkin siltä, että Tanskan lukujen osalta Arnkilin ja paikallisten asiantuntijoiden esittämä 30 tai jopa enemmän on lähempänä käytäntöä. Tanskalaiset itse kyseenalaistavat pienemmät luvut voimakkaasti.

Kyseenalaistaminen ei tarkoita sitä, etteikö Tanska käyttäisi työllistämiseen selvästi enemmän voimaa kuin Suomi.

Vaikkei Tanska käytäkään työttömien palveluihin 14-kertaisia resursseja Suomeen nähden, niin vähintään 4–5 kertaisia resursseja kuitenkin.

Lisäksi Tanska käyttää aktiiviseen työvoimapolitiikkaan vuosittain summan, joka vastaa noin kahden prosentin osuutta maan bruttokansantuotteesta. Suomessa vastaava summa on noin yksi prosentti. Luvuissa ei ole mukana henkilöstökuluja.

– Tanskassa on Suomeen ja myös muihin Euroopan maihin verrattuna huomattavan suuret resurssit myös tarjota työttömille jotain, Arnkil sanoo.