Itäsuomalaisessa kaupungissa töitä etsivä nainen joutui vuokratyöfirman esimiehen kanssa törmäyskurssille. PAM:n edustajan mukaan ulkonäköön liittyvä syrjintä ei ole ollenkaan tavatonta palvelualoilla.

32-vuotias Anna (nimi muutettu) on hakenut jo useamman kuukauden ajan sinnikkäästi töitä kotikaupungissaan Itä-Suomessa.

Nyt hän törmäsi työnhakuaikansa ikävimmältä tuntuvaan tilanteeseen.

Anna oli saanut paikallisesta vuokratyöfirmasta varteen otettavan kuuloisen työtarjouksen. Hän toimitti firmaan vanhat työ- ja koulutodistukset, hygieniapassinsa ja muut paperit. Sitten hän suuntasi tapaamiseen esimiehen kanssa.

Ennen tapaamista hän ajatteli, että häntä kiinnostaisi erityisesti mahdollinen työ paikallisessa kahvilassa. Annalla on entuudestaan runsaasti asiakaspalvelukokemusta ja se on hänelle mielekästä työtä. Paperilla kaikki vaikutti hyvältä.

Tapaamisessa tilanne kääntyi päälaelleen.

– Hän alkoi ripittää minua siitä, että hänellä itsellään on ollut anoreksia nuorena, että minulla on sellainen varmasti myös ja minun pitäisi mennä hoitoon, järkyttynyt Anna kertoo.

Anna kertoo Ilta-Sanomille olevansa 160 senttiä pitkä ja painavansa 40 kiloa. Häntä haastatellut esimies ei antanut hoikkuuden olla, vaan nälvi Annaa asiasta.

– Hän sanoi minulle, että ”en ilkee laittaa sinuu sinne näytille kahvilaan”. Olen kuulemma sen näköinen, että en voi olla asiakaspalvelutehtävissä.

Anna kertoo tilanteesta selvästi ahdistuneena. Hän tietää olevansa hoikkarakenteinen, mutta kokee, että sen ei pitäisi tarkoittaa sitä, että hän ei voisi tehdä lainkaan asiakaspalvelutyötä.

Omasta mielestään hän on myös varsin hyväkuntoinen. Hän on aiemmin suoriutunut moitteettomasti esimerkiksi raskaasta siivoojan työstä.

– Olin ihan järkyttynyt siitä, miten se tapaaminen meni. Se tuntui minusta ihan karsealta, että en kelpaa hoikkuuteni takia.

Esimiehen ajatus oli, että Anna voisi tehdä jotain muita töitä kuin asiakaspalvelua. Työtarjoukset pienessä kaupungissa ovat vähissä. Nyt Anna pelkää, että jos hän sanoo vastaan, hän ei saa enää lainkaan töitä.

Työsuojeluviranomainen valvoo Suomessa työhön ja työnhakuun liittyvää syrjintää. Aluehallintovirastot (AVI) tekevät tarkistuksia sekä oma-aloitteisesti että työntekijän tai työnhakijan pyynnöstä.

Työnantaja ei saa syrjiä työnhakijaa esimerkiksi iän, terveydentilan tai muun henkilöön liittyvän syyn takia. Sen sijaan työntekijältä voi edellyttää sellaista työkykyä ja terveydentilaa, että hän pystyy hoitamaan työtehtäviään.

TE-toimiston sivuilla kerrotaan, että vamma tai sairaus ei välttämättä vaikuta työnsaantiin, mutta se voi joskus heikentää mahdollisuuksia saada töitä.

Aluehallintoviraston ylitarkastaja Jenny Rintala sanoo, että mikäli Annan kertomat asiat pitävät paikkansa, voi tapauksessa olla kyse kielletystä syrjinnästä työhönotossa.

– Yhdenvertaisuuslaissa on syrjintäkielto. Tässä saattaisi olla syy-yhteys muuhun henkilöön liittyvään syyhyn, jolla tarkoitetaan muun muassa henkilön ulkonäköä. Saattaa olla kysymys myös terveydentilaan perustuvasta syrjinnästä, jos työnantaja on tehnyt olettaman hänen terveydentilastaan ulkonäön perusteella.

– Olisi työterveyshuollon tehtävä arvioida, onko henkilö työkykyinen johonkin tehtävään. Työnantaja ei saa syrjäyttää työnhakijaa pelkän epäilyn perusteella.

– Toisaalta jos työntekijä arvioidaan terveystarkastuksessa olevan sopimaton tehtävään, hänet voidaan jättää palkkaamatta tai hänen työsuhteensa päättää koeaikapurkuna.

Kuvituskuva. PAM:n edustajan mukaan palvelualoilla esiintyy vielä tänä päivänä ulkonäkökeskeisyyttä.­

Ulkonäköön liittyvä työsyrjintä ei ole tavatonta asiakaspalvelualalla.

Palvelualojen ammattiliitto PAM saa joka viikko useita satoja puheluita ja yhteydenottoja liittyen työsyrjintään. Neuvontapäällikkö Juha Ojala kertoo IS:lle, että aina välillä tulee ilmi tapauksia, jotka liittyvät suoraan työntekijän tai työnhakijan ulkonäköön.

Esimerkiksi tälläkin viikolla useiden satojen puhelujen joukossa oli pari ulkonäköön liittyvää, syrjinnän kriteereihin sopivaa tapausta.

Kaupan alan työpaikkaan oli tulossa uusi työntekijä. Esimies oli huikannut vanhoille työntekijöille, että näiden tulisi ”katsoa, että uusi henkilö sopii työpaikan ilmeeseen olemukseltaan”. Työntekijät ihmettelivät, että saavatko he potkut, jos esimerkiksi värjäävät hiuksensa violetiksi. Epävarmuutta herätti, mikä on sellainen olemus, joka esimiehelle kelpaisi.

Ojalan mukaan palvelualoilla esiintyy pinnan alla paljon ulkonäköön liittyvää syrjintää, mutta työnantaja harvoin sortuu myöntämään sitä ääneen. Siksi ilmoituksetkin ovat harvinaisempia.

– Kaikkien puhelujen määrään nähden tällaisia tarinoita on äärimmäisen vähän. Luulen, että se johtuu kahdesta syystä. Ensinnäkin siitä, että työnantajat eivät yleensä sano näitä asioita ääneen, vaan ymmärtävät pitää sen omana tietonaan.

– Toisekseen se johtuu siitä, että kynnys ilmoituksen tekemiseen on iso, Ojala sanoo.

Toinen samantyyppinen, syrjinnän kriteerit täyttävä tapaus kantautui PAM:n tietoon tällä viikolla Ahvenanmaalta:

Kahvilassa oli esimies, joka oli itse nuori mies. Hän oli ilmoittanut työhaastattelussa, että ”meille palkataan vain nuoria tyttöjä”. Kun kahvilan henkilökuntaa katsoi, saattoi hyvin todeta, että he tosiaankin olivat kaikki alle 25-vuotiaita.

Rintala sanoo, että Anna voi halutessaan ottaa yhteyttä valvovaan viranomaiseen eli työsuojeluviranomaiseen. Yhteyttä voi ottaa työsuojeluviranomaisen puhelinneuvontaan nimettömänä.

Ilmoituksentekijän luvalla asiaa voidaan myös valvoa, jolloin tarkastaja arvioi työnantajan toimintaa. Työsuojeluviranomainen tekee myös ilmoituksen poliisille, jos on perusteita epäillä työsyrjintärikosta.

– Jos syrjinnän kieltoa on rikottu, niin yhdenvertaisuuslaissa on säädetty, että henkilöllä on oikeus saada hyvitystä eli rahallinen korvaus. Silloin siitä pitäisi nostaa kanne käräjäoikeudessa.

Vaihtoehtoja on muitakin: voi ottaa itse juristiin yhteyttä, tehdä rikosilmoituksen tai ottaa yhteyttä esimerkiksi ammattiliittoon.

Esimies voi myös kiistää kaiken ja sanoa, että syyt palkkaamattomuuteen olivat muut.

– Tällöin arvioidaan ensin, onko asiassa muodostunut niin kutsuttu syrjintäolettama. Tämän jälkeen työnantajan pitää pystyä osoittamaan, että ne syyt olivat muut, kuten esimerkiksi, että hakijoiden joukossa oli joku muu joka oli tehtävään parempi, eikä syrjivä syy vaikuttanut rekrytointipäätökseen.