Suojateiden liikennevalotolppaan on usein asennettu nappula, jota painamalla valon pitäisi vaihtua kävelijöille ja pyöräilijöille vihreäksi.

Monen arkikokemus kuitenkin on, että nappulat toimivat epäluotettavasti: valo ei vaihdu, vaikka nappulaa kuinka renkkaisi ja toisaalta valo usein vaihtuu, vaikkei nappulaa painaisikaan.

Helsingin kaupungin liikenneinsinööri Pekka Tukiainen vakuuttaa, että nappulat kyllä toimivat, mutta niiden toiminta vaihtelee risteyksestä toiseen.

– Ei me niitä huvikseen ihmisten kiusaksi laiteta, se on kyllä legenda!

Liikennevalojen toiminta riippuu usein kellonajasta

Helsingissä useiden risteysnappuloiden toiminta riippuu kellonajasta. Ruuhka-aikoihin nappula on niin sanotusti "koko ajan pohjassa". Silloin ei ole mitään merkitystä, käykö nappia painamassa vai ei. Nappula kytkeytyy itsestään päälle heti valojen vaihduttua punaiseksi.

Hiljaisempina aikoina käytössä on ohjelma, jossa nappulan painamisella on merkitystä.

Jokaisen liikennevaloristeyksen toimintaa ohjaa lähellä risteystä sijaitseva paikallinen ohjaustietokone, johon on ohjelmoitu liikennevalojen toimintaperiaatteet.

On myös suojateitä, joiden valot eivät vaihdu vihreäksi kävelijöille ollenkaan, jos nappulaa ei paineta. Tällaisia risteyksiä on tyypillisesti hiljaisilla esikaupunkialueilla koulujen lähellä. Näissä paikoissa nappulan painamainen vaihtaa vihreän valon jalankulkijalle yleensä hyvinkin nopeasti.

Odota-valo kertoo, että nappulaa on jo painettu. YLE / Thomas Hagström

Jonkin verran on toki myös risteyksiä, joiden painonapit eivät ole käytössä ollenkaan. Useimmiten syynä tähän on risteysalueella oleva työmaa, minkä takia nappulaa ei ylety painamaan.

Toinen tyypillinen syy on, että nappulat on muuttuneiden liikennevirtojen takia todettu tarpeettomiksi, mutta niitä ei ole vielä ehditty hakea pois. Ennen nappuloiden ottamista pois risteyksen toimintaa yleensä testataan jonkin aikaa, jotta voidaan varmistua, ettei niitä tarvita.

Uudestaan painamisesta ei ole hyötyä

Jokaisessa liikennevalossa, jossa on painonapit, on myös niin kutsuttu odota-valo. Jos se palaa, odota vihreää -nappulaa on jo painettu tai automaatio on kytkenyt sen päälle.

Nappuloiden uudelleen painaminen tai renkkaaminen miltä tahansa puolelta risteystä ei vaikuta millään tavalla siihen, kuinka nopeasti valo vaihtuu vihreäksi. Yksi painallus miltä tahansa puolelta suojatietä riittää.

Nappulan uudelleen painamisella tai renkkaamisella ei ole mitään vaikutusta. YLE / Thomas Hagström

Pienen katuseurantamme perusteella monet kuitenkin painavat liikennevalonappia heti risteykseen tullessaan, jotkut jopa renkkaavat sitä monta kertaa.

Liikennepsykologi Mika Hatakka arvioi että kyse on siitä, että ihmiset saavat näin tehdessään tunteen siitä, että he vaikuttavat asioiden kulkuun. Epämiellyttävä odottaminen on helpompaa, jos ihminen kokee tehneensä jotain sen eteen, että valo vaihtuu vihreäksi.

– Tutkimusten mukaan ihminen yliarvioi usein liikenteessä odottamiseen menevän ajan, varsinkin jos näyttää siltä, ettei mitään tapahdu ja tapahtumiin ei voi vaikuttaa.

Sekuntikello estäisi punaisia päin kävelyä

Mika Hatakan läpikäymien tutkimusten mukaan on yksi keino, joka helpottaa tehokkaasti valojen vaihtumista odottavan tuskaa ja vähentää punaisia päin kävelyä.

Tuo keino on tehdä liikennevaloista sellaiset, että ne näyttävät sekunteina, kuinka kauan vihreiden vaihtumiseen on jäljellä. Tällaisia valoja on käytössä Keski-Euroopassa ja esimerkiksi Tallinnassa.

Busseilla ja raitiovaunuilla on monissa Helsingin liikennevaloristeyksissä etuajo-oikeus. Yle / Thomas Hagström

Helsingissä tällaisia valoja ei voida tehdä, koska joukkoliikenteelle on annettu etuajo-oikeuksia. Kun raitiovaunu tai bussi lähestyy risteystä, valojen toiminta muuttuu niin, että julkiset kulkuvälineet pääsevät muuta liikennettä sujuvammin läpi risteyksestä.

Ohjaustietokone voi vaihtaa valot punaisesta vihreäksi tai pidentää vihreiden päälläoloaikaa kulkuneuvon tarvitsemalla sekuntimäärällä. Tämän seurauksena suojatien odotusaika voisi yllättäen kasvaa reilustikin ja sekunteja tuijottavan odottajan turhauma olisi entistä suurempi.

Helsingin kaikki liikennevalot ovat mukautuvia eli niiden toimintaa ohjaavat erilaiset ilmaisimet. Suojateiden liikennevalonappuloiden lisäksi tällaisia ovat muun muassa liikkeeseen reagoivat tutkat sekä maan alle kaivetut induktioluupit, jotka tunnistavat kaikki metallia sisältävät ajoneuvot.

Helsingin liikennevaloja voidaan ohjata pääkaupunkiseudun liikenteenhallintakeskuksesta. Siellä valvotaan myös maanteiden liikennettä. YLE / Thomas Hagström

Itä-Pasilasta ohjataan 300:a liikennevaloristeystä

Helsingissä on viitisensataa liikennevaloristeystä, joista kolmeasataa voidaan tarvittaessa käskyttää Itä-Pasilassa sijaitsevasta Pääkaupunkiseudun liikenteenhallintakeskuksesta. Tyypillinen toimenpide on liikennevalojen laittaminen vilkkumaan keltaista esimerkiksi valtiovieraiden saattueen tai työmaan takia.

Valojen toimintaa voidaan myös muuttaa vaikkapa ison laivan tullessa satamaan, jotta autot pääsevät nopeammin isoille teille. Suurimman osan aikaa kaikki liikennevalot toimivat kuitenkin itsenäisesti etukäteen niiden paikalliselle ohjaustietokoneelle koodattujen ohjeiden mukaan.

Katso, kuinka Puoli seitsemän testasi miten liikennevalonappulat vaikuttavat vihreän valon vaihtumiseen: