Britannian ratkaisu EU-jäsenyyden suhteen vaikuttaa merkittävästi Euroopan turvallisuustilanteeseen, minkä vuoksi oppositio olisi toivonut hallituksen lykkäävän ulko- ja turvallisuuspoliittista selontekoa myöhemmäksi. Selonteossa mainittu yhteistyön tiivistäminen Ruotsin kanssa saa kuitenkin kehuja.

Hallituksen tänään julkistama ulko- ja turvallisuuspoliittinen selonteko saa oppositiolta varovaisia kehuja ja pientä kritiikkiä. Asiakirjan sisällön sijaan eniten oppositiota ihmetyttää selonteon julkaisuajankohta, vajaa viikko ennen Britannian kansanäänestystä EU-jäsenyydestä.

– Meidän mielestämme olisi ollut syytä lykätä tätä selonteon antamista, kunnes tiedetään, mitä Ison-Britannian Brexit-äänestyksessä esimerkiksi tulee käymään, toteaa vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson.

Andersson muistuttaa, että myös ulkoasianvaliokunta toivoi lykkäystä. Samaa sanoo valiokunnan jäsen, SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne, jonka mielestä selonteko olisi ollut parempi tuoda eduskunnan käsittelyyn syksyllä.

– Tämä on nyt jostakin syystä haluttu ulkoministerin toimesta vauhdikkaasti tuoda, ilman tätä brexit-analyysiä, Rinne ihmettelee.

Jos Britannia päätyy hylkäämään unionin, vaikutukset Euroopan turvallisuustilanteeseen ovat merkittävät. Britannian EU-jäsenyyden kohtalo selviää ensi viikolla, juhannuksen aatonaattona.

Turvallisuuskäsitys vanhanaikainen, sävy uhkaava

Vihreiden puheenjohtaja Ville Niinistö katsoo, että selonteon päälinja, eli yhteistyön tiivistäminen kumppaneiden kanssa, on oikea. Hän kuitenkin kritisoi selonteon turvallisuuskäsitystä kaventuneena ja vanhanaikaisena.

– Kansainväliset ympäristökriisit, arktisen herkän luonnon vaaliminen ja energiapolitiikan merkitys myös turvallisuuspolitiikassa, ne ovat jääneet tässä taka-alalle, Niinistö sanoo.

Antti Rinne puolestaan sanoo olevansa huolissaan selonteon sävystä, jossa hänen mukaansa nostetaan vahvasti esille uhka sotilaallisesta hyökkäyksestä.

– Kyllä nyt tässä sanoisin, että tavalliset suomalaiset voivat olla ihan rauhassa. Meidän oma sotilaallinen puolustusvoima on kunnossa, meillä on hyvät yhteistyösuhteet eri puolille, erityisesti Ruotsin kanssa, ja niitä kehitetään.

Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Sari Essayah oli itse mukana selonteon seurantaryhmässä. Työn lopputulosta Essayah pitää "melko yllätyksettömänä".

– Enemmän mielenkiintoa oli Nato-raportin ympärillä, arvoi Essayah.

Yhteistyö Ruotsin kanssa luonnollista

Vuolaimmat kehut hallituksen selonteko saa RKP:n puheenjohtajalta Anna-Maja Henrikssonilta.

– Sen verran, mitä olen ehtinyt tähän perehtyä, näyttää hyvältä ja näyttää siltä, että me voimme RKP:ssä olla tyytyväisiä, Henriksson kehuu.

Ulko- ja turvallisuuspoliittinen selonteko painottaa kansainvälistä yhteistyötä, etenkin Ruotsin kanssa. Henrikssonin lisäksi myös muut oppositiojohtajat ovat tyytyväisiä kirjaukseen. Yhteistyö länsinaapurin kanssa nähdään luonnollisena ja positiivisena kehityksenä. Tiettyyn rajaan asti, toteaa Andersson.

– Suomi tekee omat itsenäiset ulko- ja turvallisuuspoliittiset ratkaisunsa, eli sitä yhteistyötä ei voida viedä sellaiseen pisteeseen, että käytännössä sidotaan meille tärkeät ulkopoliittiset linjakysymykset siihen, mitä Ruotsi tekee, vasemmistoliiton puheenjohtaja sanoo.