Hoitajamitoitus on kuin vappusatanen. Se toteutuu täysimääräisenä, jos planeettojen asento joskus jossain niin suo, kirjoittaa Ilta-Sanomien politiikan uutistuottaja Hanna Vesala.

Pääministeri Antti Rinteen (sd) vaalikentillä antamat lupaukset kutistuvat kortti kerrallaan siitä kuvitteellisesta luottamuksen pyramidista, johon nojaten äänestäjät kävivät vaaliuurnille. Kortit eivät kaadu kokonaan, mutta melkoisia tuluskukkaroita niistä tulee.

Viimeisin kutistuva kortti on hoitajamitoitus. Viime kevään hoivaskandaalin aikaan 0,7 hoitajamitoituksen säätämisen piti perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurun mukaan olla tunnin homma. Teknisesti se sitä varmasti voisi ollakin, mutta käytäntö on sitten täysin toinen juttu.

Lakiin kirjataan tällä hallituskaudella kyllä hallituksen lupausten mukaisesti sitova 0,7 hoitajamitoitus, mutta sen toteuttaminen siirtynee erilaisilla siirtymäajoilla hamaan tulevaan. Rinteen omakin ajatusten tonava oli tähän loppupäätelmään ehtinyt eiliseen mennessä virrata.

– Ihan loppuun ei saada, 4 000 hoitajaa ja lääkäriä tarvitaan, ei ole rahaa, Rinne sanoi eilen Kuntaliiton puheenjohtajatentissä.

Vastaus kuultiin, kun Rinteeltä kysyttiin, mikä on sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen merkittävin saavutus tämän hallituskauden aikana. Rinne aloitti vastauksen sanomalla, että 0,7 hoitajamitoitus, seitsemän päivän hoitotakuu ja tuhat uutta lääkäriä tulevat, mutta eivät siis loppuun asti vietyinä.

Siirtymäajasta puhumista vältellään

Lausunnosta nousi luonnollisesti heti valtaisa möykkä ja se jatkuu kaikella todennäköisyydellä tänään eduskunnassa kyselytunnilla.

Rinne ja Kiuru ovat toistuvasti vältelleet vastaamasta siihen, millaisella siirtymäajalla lakiin tehtävä kirjaus on mahdollista toteuttaa niin, että sen rikkomisesta seuraisi esimerkiksi sanktioita. Vastaukset kilpistyvät siihen, että hallitus odottaa syyskuun lopussa valmistuvan laaja-alaisen asiantuntijaryhmän arvioita.

– Millä siirtymäajalla nämä 4 000 hoitajaa saadaan, niin siinä varmasti on alalle annettava hiukan ymmärrystä, Kiuru muotoili Sdp:n puoluejohdon kesäkokouksessa Savonlinnassa.

Möykkä asiantuntijaryhmän sisälläkin lienee hirveä, koska asia on merkittävästi vaikeampi toteuttaa kuin mitä Sdp:n riveistä vaalien alla vanhustenhoivaskandaalin aikana annettiin ymmärtää.

Vaikeuksista osviittaa antoi eilen sosiaali- ja terveysministeriön neuvotteleva virkamies Satu Karppanen.

– Henkilöstöä ei ole saatavilla hallituskauden loppuun mennessä sellaista määrää kuin 0,7:ään tarvitaan, Karppanen sanoi STT:lle.

Karppasen mukaan 0,7 hoitajamitoituksen toteuttamiseen hallitusohjelmassa kirjatut lisärahat eivät myöskään riitä tarvittaviin noin 4 400 työntekijään.

– Tiedossa on ollut, että uudistusta ei ole mahdollista toteuttaa kokonaisuudessaan tällä hallituskaudella.

Tätä Rinteen ja Kiurun on ollut vaikeaa kakaista ulos, vaikka kulisseissa on täytynyt olla selvää, ettei tarvittavia hoitajia tällä vaalikaudella tempaista mistään. Hoitajamitoitukselle on siis käymässä kuten Rinteen kuuluisalle vappusataselle. Planeettojen asentojen ollessa kohdillaan se toteutuu jossain vaiheessa täysimääräisenä, mutta ei tällä hallituskaudella, eikä siten mahdollisesti koskaan.

Lienee paikallaan muistuttaa Rinteen helmikuussa sairauslomalta töihin palattuaan IS:lle antamasta lausunnosta liittyen sote-palveluihin, kuten vanhustenhuoltoon.

– Jos Sdp:stä tulee pääministeripuolue ja minusta pääministeri, sellaista ratkaisua ei tule hallitusohjelmaan, että näitä asioita ei korjata. Se saattaa vaatia 350 miljoonaa euroa lisää rahaa, jotta on riittävästi henkilökuntaa sekä kotihoidossa että ympärivuorokautisessa palveluasumisessa, mutta se tehdään!

Mahtaa Petteri Orpoa kyrsiä

Jos kokoomuksessa ei itkettäisi oppositiopenkeille joutuminen niin vietävästi, siellä varmasti naurattaisi. Kun muut puolueet lähtivät populistiselle laukalle vaalien alla vanhustenhoivaskandaalin ollessa kuumimmillaan, kokoomus huusi liki yksin tuuleen, ettei ympärivuorokautiseen hoivaan ole mahdollista löytää nopealla aikataululla 4 000 hoitajaa.

Nyt Rinteen hallitus on hoitajamitoituksensa kanssa juuri niiden ongelmien edessä, joista kokoomus yksinään jurputti. Viesti ei mennyt läpi ja puuroutui lopullisesti puheenjohtaja Petteri Orpon ihminen ei ole desimaali -sloganiin. Viesti vaikutti vanhustenhoivaskandaalin keskellä kylmältä ja siitä kokoomus maksoi myös vaaleissa.

Puolueen pitkä linja on ollut, ettei yksi lakiin kirjattava luku riitä, vaan mitoitusta on katsottava yksilöllisen hoidontarpeen näkökulmasta. Toisin sanoen jotkut hoidettavat tarvitsevat enemmän hoivaa kuin toiset ja päinvastoin. Näihinkin kysymyksiin hallitus odottaa nyt vastausta laajalta asiantuntijaryhmältä. Sitovalla hoitajamitoituksella ei voi vaarantaa kotihoitoa.

Kiuru kuvaa tilannetta julkisuudessa usein puhumalla siitä, että ”hallituksen kunnianhimo” asiassa on noussut keväästä. Minimistä ei siis haluta uutta maksimia. Tämäkin slogan kuultiin keväällä usein kokoomuslaisten suusta.

Orpon ministerikyyti vaihtui vaalien jälkeen tunnetusti oppositiojakkaraan. Mahtaa kokoomusjohtajaa kyrsiä Turun-junalta eduskuntaan kävellessä, kun viestintä, viestintä ja viestintä meni kysymyksessä vaalien alla metsään.