Oleskeluluvan saaneet turvapaikanhakijat hakeutuvat usein suuriin kaupunkeihin ja pääkaupunkiseudulle. Vantaan apulaiskaupunginjohtaja pelkää asunnottomuuden kärjistymistä, jos valtion tuki arava-asuntotuotannolle heikkenee.

Mistä on kyse? Suuret kaupungit vetävät eniten oleskeluluvan saaneita, joten niiden vuokra-asuntojonot kasvavat entisestään

Helsingissä on 23 000 aktiivista vuokra-asunnon hakijaa

Espoossa 6 500 hakijaa odottaa pääsyä kaupungin vuokra-asuntoihin

Vantaalla hakijoita 5 000

Vantaan apulaiskaupunginjohtaja pelkää asunnottomuuden kärjistymistä, jos valtion tuki arava-asuntotuotannolle heikkenee

Pääkaupunkiseutu on aina ollut Suomeen tulevien maahanmuuttajien suosiossa.

Suurten kaupunkien vuokra-asuntojonojen odotetaan kasvavan entisestään, kun pakolaiskriisin myötä Suomeen tulleet oleskeluluvan saaneet turvapaikanhakijat alkavat purkautua vastaanottokeskuksista.

Helsingin kiinteistöviraston asunto-osaston päällikön Markku Leijon mukaan pääkaupungin asuntotilanne on kaikkein hankalin, joten hän toivoo Espoolta ja Vantaalta vastaantuloa turvapaikanhakijoiden vastaanottamisessa.

Espoon maahanmuuttopäällikön Teemu Haapalehdon mukaan kaikki kolme kaupunkia ovat kuitenkin tähänkin asti osallistuneet oleskeluluvan saaneiden vastaanottamiseen tasapuolisesti.

– Minun ymmärtääkseni oleskeluluvan saaneet turvapaikanhakijat jakaantuvat Helsingin, Espoon ja Vantaan kesken suurin piirtein väestöpohjaa vastaavalla tavalla.

"Suomessa on kuitenkin paljon kuntia, jotka ovat valmiita antamaan nolla kuntapaikkaa"

Espooseen muutti omatoimisesti noin 270 oleskeluluvan saanutta henkilöä vuonna 2014. Haapalehto uskoo, että pakolaiskriisin myötä kaupunkiin tulevien maahanmuuttajien määrä moninkertaistuu. Samalla asuntojonot kasvanevat reilusti.

Haapalehto haluaisi jakaa vastuuta oleskeluluvan saaneista ihmisistä kaikkien Suomen kuntien kesken nykyistä tasaisemmin.

– Teoriassa homman pitäisi mennä niin, että kunnat sopivat alueensa ely-keskusten kanssa siitä, kuinka paljon kuntapaikkoja myönnetään humanitäärisistä syistä oleskeluluvan saaneille turvapaikanhakijoille, jotka sitten allokoitaisiin ely-keskusten ja kuntien välisten sopimusten mukaan eri kuntiin. Suomessa on kuitenkin paljon kuntia, jotka ovat valmiita antamaan nolla kuntapaikkaa. Se on johtanut siihen, että järjestelmä, josta laki puhuu, on lakannut olemasta. Ihmiset lähtevät omatoimisesti vastaanottokeskuksista oleskeluluvan saatuaan ja suurin muuttovirta kohdistuu suuriin kaupunkeihin ja pääkaupunkiseudulle.

Penttilä: Vahva aravavuokra-asuntokanta on paras lääke asunnottomuuteen

Vantaan apulaiskaupunginjohtaja Hannu Penttilä muistuttaa, että oleskeluluvan saaneilla on oikeus asettua Suomessa mihin tahansa he haluavat. Koska he valitsevat usein pääkaupunkiseudun, sen asuntotilannetta tulisi helpottaa myös valtion ja yksityissektorin puolelta. Muutoin asunnottomuus saattaa kärjistyä.

– Ainoa kestävä ratkaisu on rakentaa lisää asuntoja Helsingin seudulle ja sitä pitäisi kaikin voimin myös valtion tukea. Toisaalta pääkaupunkiseudulla on rakennettu suuri määrä yksityisten asuntosijoitusrahastojen vuokra-asuntoja ja osa niistä on käyttämättömiä. Toivoisin, että nämä sijoitusrahastot tulevat mukaan talkoisiin. Käytännössä odottaisin uudelleen harkittua vuokratasoa ja yhteistyötä kaupungin asuntoviranomaisten kanssa.

Penttilän mielestä vahva aravavuokra-asuntokanta on paras lääke asunnottomuuteen, olivatpa kyseessä sitten oleskeluluvan saaneet tai jo aiemmin Suomessa asuneet ihmiset.

Penttilä on tyytyväinen nykyiseen yhden prosentin ara-asuntojen omavastuukorkoon, mutta hän vastustaa hallituksen ara-asumiseen kaavailemia muutoksia.

– Käynnistysavustus tulisi taata koko kasvavalle kannalle, eikä ainoastaan tuhannelle asunnolle. Erilaiset vuokralaisten valvontaan ja järjestelyyn liittyvät toimet tulisi harkita uudestaan, koska ei meillä asuntovirkamiehillä ole aikaa sellaiseen byrokratiaan.