Työmarkkinajärjestöt haluavat seuraavaan hallitusohjelmaan laajan työperusteisen maahanmuuton ohjelman.

Työmarkkinakeskusjärjestöjen (EK, KT, SAK, Akava ja STTK) mielestä seuraavan hallituksen on nostettava työperusteinen maahanmuutto yhdeksi kärkiteemaksi. Järjestöt vaativat seuraavaan hallitusohjelmaan laajaa työperusteisen maahanmuuton ohjelmaa.

– Suomi tarvitsee osaavaa ja kansainvälistä työvoimaa, innovatiivisia kasvuyrittäjiä ja huippuosaajia. Työperusteinen maahanmuutto on syntyvyyden laskun vuoksi yhä tärkeämpää hyvinvointivaltion rahoituksen turvaamiseksi, järjestöt toteavat yhteistiedotteessaan.

Maahanmuutto ja muut työelämän kehittämiseen liittyvät teemat ovat esillä keskusjärjestöjen järjestämissä Ääni työlle -keskustelutilaisuuksissa. Niitä järjestetään tammi-maaliskuun aikana yhdellätoista paikkakunnalla. Kiertue alkoi Helsingistä 22. tammikuuta. Ensimmäisen tilaisuuden teema oli maahanmuutto.

Työperusteinen maahanmuutto täydentää järjestöjen mukaan Suomen työmarkkinoita.

– Työllisyyden parantamiseksi ja koulutuspanostusten kohdentamiseksi tarvitsemme lyhyen ja pitkän aikavälin ennakoivaa tietoa työvoima- ja osaamistarpeista: miten paljon, mille ammattialoille ja alueille työvoimaa tulevaisuudessa tarvitaan.

Tällä hetkellä työntekoon oikeuttavien oleskelulupien käsittelyajat ovat järjestöjen mielestä liian pitkät.

– Työnantajan ja työntekijän on vaikea sitoutua työsuhteeseen, jos työnteon aloittamisajankohta on epävarma ja voi alkaa vasta useiden kuukausien kuluttua. Työntekijän oleskeluluvan tavoitekäsittelyajaksi on asetettava yksi kuukausi. Sujuva lupakäsittely ei saa tarkoittaa työehtojen heikentymistä. Työehtojen ennakko- ja jälkivalvonnan on oltava tehokasta ja ulkomaalaisten työntekijöiden oikeudet turvatut.

Keskusjärjestöt esittävät, että työperusteista maahanmuuttoa edistettäisiin tulevalla hallituskaudella muun muassa asettamalla työntekijän oleskeluluvan tavoitekäsittelyajaksi yksi kuukausi, selkeyttämällä EU- ja ETA-alueen ulkopuolella suoritettujen koulutusten tunnustamista ammattipätevyydeksi Suomessa, markkinoimalla Suomea aktiivisemmin ulkomailla ja lisäämällä englanti asiointikieleksi alueilla, joilla on paljon kansainvälistä toimintaa ja työntekijöitä.