Yksityiset lääkäriyritykset markkinoivat usein "punkkirokotetta", vaikka sellaista ei ole olemassa. TBE-rokote suojaa vain puutiaisaivokuumetta vastaan, eikä se karkota punkkeja tai auta bakteeritauti borrelioosiin.

Yksityiset lääkäriyritykset markkinoivat usein "punkkirokotetta", vaikka sellaista ei ole olemassa. TBE-rokote suojaa vain puutiaisaivokuumetta vastaan, eikä se karkota punkkeja tai auta bakteeritauti borrelioosiin. Artyom Geodakyan / AOP

Peto siellä missä sinäkin. Yksi punkin purema voi altistaa TBE-viruksen aiheuttamalle puutiaisaivotulehdukselle.

Näin mainostaa amerikkalainen lääkealan suuryritys Pfizer punkkien vaaroja Pohjolan perukoilla. Näkyvään kampanjaan törmää esimerkiksi sosiaalisessa mediassa ja julkisissa kulkuneuvoissa.

Vaihtuvissa kuvissa ratsastaja taluttaa hevosta niityllä, golfaaja etsii palloa viheriön laidalta ja marjastaja samoaa kangasmetsässä. Kuvan reunalla veriateriaa vartoo liki ihmisenkokoinen puutiainen, suurennuslasin alla.

Arkinen havainto on, että moni ihminen kokee mainoksen äärellä inhoa tai pelkoa punkkeja kohtaan. Mieleen nousee kenties kysymys, pitäisikö minunkin suojautua.

Tätä kutsutaan terveysbisneksessä tautitietoisuusviestinnäksi. Lääkeyritykset tarvitsevat sitä, koska reseptilääkkeitä ei saa sellaisenaan mainostaa Suomessa kuluttajille.

Pfizerin tapauksessa tuote on puutiaisaivokuumetta (TBE) vastaan suunnattu Ticovac-rokote. Sitä myydään Suomessa noin 130 000–170 000 rokoteannosta vuodessa.

Muun muassa lääkeyritys Pfizer mainostaa näkyvästi punkkien vaaroista. Kuva on otettu pääkaupunkiseudulla bussissa viikonloppuna. Vilma Ruokoski / Yle

Paikallinen ja harvinainen sairaus

Punkkihavaintoja on tehty lähes kaikkialla Suomessa aivan maan pohjoisinta osaa lukuun ottamatta. Mediassa punkkien leviämisestä uutisoidaan säännöllisesti, sillä jutut killuvat usein luetuimpien listoilla.

Toistuvien uutisten ja näkevien mainoskampanjoiden myötä ihmisille voi syntyä helposti kuva, että punkkien ohella myös puutiaisaivotulehdusta olisi nyt laajasti kaikkialla.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ylilääkäri Tuija Leino näkee mainonnassa ja uutisoinnissa ongelmia. Aihe on ollut tapetilla niin paljon, että THL julkaisi aiheesta sunnuntaina rauhoittelevan kirjoituksen (siirryt toiseen palveluun).

– (Julkisuudesta) tulee jonkin verran ehkä turhaa pelkoa, ja sen takia haetaan rokotetta, Leino sanoo.

Hän kertoo saavansa entistä enemmän kyselyitä, milloin rokote on tarpeellinen riskialueiden ulkopuolella. THL:ään ovat yhteydessä esimerkiksi vanhusten omaiset, jotka ihmettelevät, oliko vanhuksen punkkibussissa ottama rokote todella tarpeen.

Rokotetta ei kannata ottaa, ellei ole minkäänlaista riskiä saada tautia. Tuija Leino, ylilääkäri, THL

Myös terveydenhuollon ammattilaiset ovat alkaneet kysellä aiempaa enemmän, mitä rokotteesta pitäisi ajatella.

Sotkua lisää se, että rokotuksia antavat yksityiset terveyspalveluyritykset markkinoivat tuotetta nimellä "punkkirokote".

Tästä voi saada kuvan, että punkkeja voisi karkottaa iholta rokotteen avulla. Punkkirokotetta ei ole olemassa, on vain puutiaisaivokuumerokote.

Leino painottaa, että puutiaisaivokuumetta aiheuttava TBE on edelleen Suomessa harvinainen ja hyvin paikallinen virus.

– Valtaosalla suomalaisista ei ole riskiä lainkaan, koska virusta on vain tietyillä alueilla, huomauttaa Leino.

Yle Uutisgrafiikka

Virusta on esiintynyt vuosikymmenien ajan Ahvenanmaalla ja Turun saaristossa. Tämän vuosituhannen puolella virus on sairastuttanut ihmisiä myös esimerkiksi Simon ja Kemin rannikolla sekä Kotkan saaristossa.

Muun muassa näillä alueilla vakinaisesti asuvat saavat ilmaisen rokotteen valtion rokotusohjelman puitteissa.

Yksittäisiä tartuntoja on ollut vuosien varrella myös muun muassa Varkaudessa, Maaningalla ja Närpiössä.

Ihmisen kannalta hyvä tieto on se, että virus leviää varsin kehnosti. Lisäksi riskipaikkakunnillakin vain 1–2 prosenttia punkeista kantaa virusta.

Vakavia tapauksia harvoin

Puutiaisaivokuumetapauksia on Suomessa todettu viime vuosina 50–60 kappaletta vuodessa. Vuonna 2017 tapauksia oli 80.

Puutiaisaivokuume pähkinänkuoressa puutiaisaivokuume on TBE-viruksen aiheuttama enkefaliitti eli aivotulehdus

tautia esiintyy Keski-Euroopasta Siperian läpi Japaniin saakka ulottuvalla leveällä vyöhykkeellä

TBE-virus tarttuu muutamassa minuutissa punkin syljestä jo pureman alkuvaiheessa

oireita ilmenee vain 10–30 prosentilla tartunnan saaneista

ensivaiheessa tautiin kuuluu flunssankaltaista kuumeilua ja epämääräistä pahaa oloa, valtaosa infektioista päättyy tähän

noin 20–30 prosenttia sairastuneista saa varsinaisen aivotulehduksen, jonka oireita ovat kuume, päänsärky, niskajäykkyys, kouristukset tai halvausoireet

kuolleisuus tautiin on pieni, noin 0,5–1 prosenttia

suurelle osalle aivokuumeeseen sairastuneista jää kuitenkin pitkäkestoisia keskushermosto-oireita, joillekin jopa pysyviä

Suomen suurimmilla riskialueilla rokote on pysyville asukkaille ilmainen Lähde: THL

Tauti voi olla pahimmillaan kohtalokas, siihen on kuollut muutamia ihmisiä viimeisen kymmenen vuoden aikana.

Vertailun vuoksi: Kausi-influenssatapauksia todettiin Suomessa viimeisen yhdeksän kuukauden aikana 38 000 kappaletta. Influessaan ja sen jälkitauteihin kuolee vuosittain satoja ihmisiä.

Puutiaisaivokuumeeseen on syytä suhtautua riskialueilla vakavasti, muttei hysteerisesti. THL:n mukaan tartunnan saaneista vain 10–30 prosenttia saa oireita. Tästä porukasta aivokuumeen saa noin 20–30 prosenttia.

THL laskee, että esimerkiksi Manner-Suomen pahamaineisimmalla punkkipaikkakunnalla Paraisilla riski saada aivo-oireinen puutiaisaivokuume yhdestä punkin puremasta on vain 0,0002–0,0009.

Tämä tarkoittaa suomeksi sitä, että jos punkki puree Paraisilla tuhatta ihmistä, heistä todennäköisesti alle yksi ihminen saa vakavaoireisen taudin.

Jos Paraisilla 1 000 ihmistä saa punkin pureman, heistä todennäköisesti enimmillään yksi saa aivo-oireisen puutiaisaivokuumeen. Vakavan taudin riski on siis vähäinen myös pahimmilla alueilla Suomessa. Paraisten asukkaat saavat rokotteen perussuojan ilmaiseksi.

Palautetaan vielä mieleen iskulause, jolla Ticovac-rokotetta myyvä Pfizer mainostaa punkkiriskejä riskialueiden ulkopuolella asuville suomalaisille.

Peto siellä missä sinäkin. Yksi punkin purema voi altistaa tbe-viruksen aiheuttamalle puutiaisaivotulehdukselle.

Meneekö tämä nyt vähän överiksi faktojen valossa? Kysytään asiaa lääkeyhtiöltä itseltään.

Perheelle satojen eurojen kustannus

Terveyspalveluyritysten verkkosivuilta selviää, että rokotteesta saa pulittaa noin 50–60 euroa per annos. Perussuojan saamiseksi annoksia täytyy pistää kolme.

Kustannukset per henkilö ovat siis 150–180 euron luokkaa, minkä päälle tulevat mahdolliset tehosterokotteet muutaman vuoden kuluttua.

Nelihenkisen perheen rokottamisesta koituisi riskialueiden ulkopuolella siis useiden satojen eurojen lasku.

Pfizerin rokoteyksikön johtaja Tero Ylitalo, pyrkiikö yritys rahastamaan suomalaisten punkkipeloilla?

– Emme missään nimessä halua pelotella vaan tuoda tärkeän asian kaikille tietoon. Tämä on koko viestintäkampanjamme tavoitteena. Kukin pystyy itse tekemään päätöksen faktojen perusteella, suojautuuko ja ottaa rokotteen vai jättääkö suojautumatta. Pääasia on, että tekee tietoisen päätöksen, Ylitalo vastaa.

Ylitalo jatkaa, että Pfizer ei käytä mainoksissa harhaanjohtavaa termiä "punkkirokote".

Pfizerin mainoskampanjassa hyödynnetään myös kohdennettua mainontaa. Kyseessä on kuvakaappaus Instagram-palvelun kuvavirrasta. Tällaisia mainoksia voivat nähdä ihmiset, jotka ovat ladanneet palveluun esimerkiksi luonto- ja hevosaiheisia kuvia aihetunnisteineen. Instagram

Mainoksissa myös mainitaan, ettei rokote auta punkkien kantamaa bakteeritautia, borrelioosia vastaan. Puutiaisaivokuumetta huomattavasti yleisempää borrelioosia hoidetaan antibiootilla.

Verkkosivuilta pääsee myös tarkastelemaan, missä puutiaisaivokuumetta esiintyy. Ylitalon mukaan suomalaiset voivat saada tartunnan myös matkaillessaan ulkomailla, riski on esimerkiksi Baltiassa suurempi kuin Suomen pahimmilla alueilla.

Ylitalo painottaa myös, että rokottautuminen edellyttää aina keskustelua terveydenhuollon ammattilaisen kanssa.

Keskustelun perusteella vahvistuu ajatus, että lääkeyritysten markkinointiviestinnän kohdalla kuluttajien on tavallistakin tarpeellisempaa lukea otsikoiden lisäksi myös pienempi präntti ennen ostopäätöksen tekemistä.

Käydään vielä kysymässä THL:n ylilääkärin näkemys, milloin tbe-rokote voi olla tarpeen omalla kustannuksella.

Vanhat niksit kunniaan

THL:n mukaan tbe-rokotetta ei tarvitse, mikäli ei aio oleskella riskialueilla. Rokote on todennäköisesti turha myös silloin, jos viettää riskialueella vain muutaman päivän tai viikon.

Rokotetta ei tarvitse edes monen viikon oleskelun aikana riskialueilla, jos viettää aikaansa lähinnä teillä, hiekkarannoilla, terasseilla ja laitureilla.

Rokote sen sijaan kannattaa ottaa, jos aikoo oleskella riskialueilla viikkotolkulla, viettäen aikaa samoillen luonnossa, sienestäen ja marjastaen tai vaikkapa liikkuen koiran kanssa heinikoissa tai rantalehdoissa.

Entä onko rokotteen ottamisesta turhaan jotain haittaa?

– Se on turhaa rahanmenoa ja vaivannäköä. Useampihenkisessä perheessä rokotteen ottaminen vie aika suuren rahasumman, Leino sanoo.

Tbe-rokote itsessään on turvallinen ja haittavaikutukset ovat harvinaisia. Leino kuitenkin muistuttaa, että rokotteelle voi olla allerginen niin kuin kaikille muillekin rokotteille.

– Ei sitä kannata ottaa, ellei ole minkäänlaista riskiä saada tautia.

THL:n mukaan punkeilta kannattaa kuitenkin suojautua luonnossa liikkuessaan erityisesti borrelioosin vuoksi. Toimivia keinoja ovat pitkät housut, sukat lahkeiden päällä ja toistuvat punkkisyynit.

17.6.2018 klo 12:48 Poistettu sana 'prosentti' infografiikan yläpuolella olevasta kappaleesta.