Senaatti-kiinteistöillä on tällä hetkellä myynnissä kohteita toimistotiloista historiallisiin kartanoihin ja arvorakennuksiin. Joukkoon mahtuu esimerkiksi entinen merivartioasema Nauvossa, Kaartin lasaretin kortteli Helsingissä, entinen kalantutkimusasema Hämeenlinnassa, metsäntutkimuslaitoksen toimitilat Kannuksessa ja kasarmirakennuksia Lahdessa.

Kiinteistökehityksestä ja -myynnistä liikelaitoksessa vastaavan johtajan Mauri Sahin mukaan valtion kiinteistöjä myydään, kun ne muuttuvat tarpeettomiksi.

– Sitten on myös kiinteistöjä, joille nähdään vielä hetken käyttöä, mutta strategisessa mielessä valtion ei ole järkevää omistaa niitä.

Sahin mukaan kiinteistömarkkinoilla on tällä hetkellä hyvä tilanne ja hänen mukaansa sama pätee Senaatti-kiinteistöihin. Liikelaitos tekee vuodessa noin 70–120 kiinteistökauppaa.

– Tämän vuoden tavoitteena on myydä sata kiinteistöä. Vuotta on toki vielä jäljellä, mutta näillä näkymin siihen päästään.

Sahi kertoo, että parhaiten kaupaksi menevät rakennukset, joilla on hyvä sijainti ja jotka soveltuvat hyvin uuteen käyttötarkoitukseen. Tällaisia ovat esimerkiksi Helsingin keskustassa sijaitsevat historialliset arvokiinteistöt, jotka ovat muunnettavissa esimerkiksi asunnoiksi tai hotelliksi.

Suuren virastotalon tyhjillään pitäminen on kallista

Sahin mukaan haastavimpien kohteiden joukossa on erityyppisiä kiinteistöjä ja syyt taustalla vaihtelevat. Syynä saattaa olla hänen mukaansa esimerkiksi se, että alueella on huonot markkinat tietyntyyppisille rakennuksille, kiinteistölle ei ole löytynyt sen arvon näkevää ostajaa tai keksitty hyvin hyödynnettävissä olevaa käyttötarkoitusta.

Sahin mukaan kiinteistöjä ei myöskään myydä alihintaan, vaan niistä on saatava markkinatilannetta vastaava käypä arvo.

Niinkin voi käydä, että pitkäänkin kaupan ollut kiinteistö löytää lopulta ostajan. Esimerkiksi peräti vuodesta 2004 lähtien myynnissä olleesta entisestä seminaarikiinteistöstä Heinolassa tehtiin kaupat tällä viikolla.

Entinen seminaarikiinteistö Heinolassa. Johanna Vuorinen

Se kuinka paljon kuluja muodostuu tyhjillään olevan rakennuksen ylläpidosta ja kunnossapidosta, riippuu kohteesta.

– Esimerkiksi suuren virastotalon tyhjillään pitäminen on kallista ja se vaikuttaa myös kauppahintaan, Sahi sanoo.

Joskus on järkevintä on purkaa rakennus, jotta siitä aiheutuvista kuluista päästä eroon.

– Lähtökohtaisesti yritetään toki saada myytyä ja saada arvo, joka kiinteistöstä on saatavissa.

Haastavimmat myyntikohteet:

Marmoripalatsi

Helsingin Kaivopuistossa sijaitseva rakennus on toiminut aiemmin työtuomioistuimen tiloina. Se on ollut myynnissä vuodesta 2013 asti, mutta ostajaa ei ole löytynyt, vaikka kyseessä on historiallinen arvorakennus kaupungin paraatipaikalla.

– Tällaiselle kohteelle on erittäin haastavaa löytää sellaista ostajaa, joka pystyy tuomaan siihen tämän arvon ja hyödyntämään sen itselleen, Sahi sanoo.

Marmoripalatsi on aikoinaan rakennettu yksityiskodiksi.

– Tällaisen kohteen ylläpitäminen, kunnossapitäminen ja historiallisesta arvosta huolehtiminen tuo toki omia asioita kustannuspuolelle, hän pohtii syitä taustalla.

Jotkin kartanot ja suuret kasarmirakennukset

Sahin mukaan kartanoiden kauppahinta ei ole välttämättä kova, mutta sopivien ostajien löytäminen voi olla hankalaa.

– Ne ovat sellaisia, joille pitää löytää hyvä uusi elämä ja arvon näkevä ostaja.

Kasarmirakennus Lahden Hennalassa. Jari Heinonen / Senaatti-kiinteistöt

Myös suuret kasarmirakennukset saattavat olla hankalia myytäviä, sillä ne eivät yleensä sovellu esimerkiksi suoraan myytäviksi asunnoiksi tai usein edes muunnettaviksi asuinkäyttöön.

– Muut helpommin toteutettavat käyttötarkoitukset tulevat harvoin kyseeseen näillä sijainneilla.

Pienten paikkakuntien virastotalot

Sahin mukaan toimistotilojen kysyntä pienillä paikkakunnilla on vähäistä. Toimistotiloille on kysyntää lähinnä pääkaupunkiseudulla ja kasvukeskuksissa.