Neuvostoliiton diktaattori Josif Stalin terrorisoi omaa kansaansa, mutta hirmuhallitsijan suosio on Venäjällä kovassa kasvussa.

Josif Stalinin suosio on noussut Venäjällä tasaisesti viime vuosina, vaikka varsinkin vanhempi väki on tietoinen hänen hirmuteoistaan. ZUmawire/MVPhotos

Josif Stalin lähetti miljoonia venäläisiä vankileireille ja teloituskomppanioiden eteen. Nyt Stalinille pystytetään uusia patsaita ja kaupoista voi ostaa Stalin-kalentereita ja jääkaappimagneetteja.

Riippumattoman Levada-tutkimuslaitoksen mukaan 70 prosenttia venäläisistä hyväksyy Stalinin roolin Venäjän historiassa. Vielä vuonna 2016 hyväksyjiä oli 56 prosenttia. Levadan tutkimuksen mukaan 51 prosenttia 18 vuotta täyttäneistä venäläisistä kunnioittaa tai ihailee Stalinia. Vain 19 prosenttia pitää Stalinin roolia negatiivisena.

Mielipidemittauksen tulosten julkistamisen jälkeen yksi venäläinen sanomalehti otsikoi juttunsa Stalin – supertähti.

Vuoden 2015 jälkeen Stalinin suosioluvut ovat olleet tasaisessa kasvussa kaikissa ikäryhmissä. Kaikkein eniten diktaattorin kannatus on noussut nuorten 18–30-vuotiaiden keskuudessa.

Levadan vuonna 2018 tekemässä tutkimuksessa selvisi, että puolet nuorista venäläisistä ei ollut kuullutkaan Stalinin hirmuteoista. 45-vuotiaista ja vanhemmista Stalinin julmuudet olivat tuttuja noin 90 prosentille.

Venäjän historiankirjoitusta on 2000-luvulla yhtenäistetty, sanoo Helsingin yliopiston Venäjän ja itäisen Euroopan tutkimukseen keskittyvän Aleksanteri-instituutin johtaja Markku Kangaspuro.

– Stalinin vainot eivät ole mitenkään vaiettu asia nykyäänkään koulukirjoissa. Presidentti Vladimir Putinkin on viime aikoina käsitellyt julkisissa esiintymisissään Stalinin vainoja ja käynyt jopa vainottujen muistomerkeillä, muistuttaa Kangaspuro.

Maistuisiko Stalin-viini? Pekka Numminen

Hirmuteot salattiin

Kun Stalin kuoli vuonna 1953, kommunistisen puolueen pääsihteeriksi nousi valtakamppailun jälkeen Nikita Hruštšov. Hän piti puolueen kokouksessa salaisen puheen. Kokoukseen osallistuneet ihmettelivät, miksi salissa ei ollut yhtään Stalinin kuvaa.

Lisää järkytyksiä oli tulossa.

Hruštšov tuomitsi Stalinin hirmuteot ja henkilöpalvonnan. Vannoutuneet stalinistit pelkäsivät henkensä puolesta, ja salaa Stalinia vihanneet eivät olleet uskoa kuulemaansa.

Tuhansia ihmisiä vapautettiin vankileireiltä. Tavalliselta kansalta Stalinin hirmutekojen todellinen laajuus kuitenkin salattiin. Totuus Stalinista alkoi toden teolla valjeta venäläisille vasta 1980-luvun lopulla, kun Neuvostoliiton viimeinen valtionpäämies Mihail Gorbatšov aloitti glasnostin, avoimuuden politiikan.

Stalinille pystytetään taas uusia muistomerkkejä. AOP

Stalin oli voittoisa sotapäällikkö

2000-luvulla mielikuvaa Stalinista on taas tietoisesti kirkastettu verisestä diktaattorista suureksi johtajaksi.

– Venäläisten keskuudessa Stalin on se voittoisa sotapäällikkö, joka pelasti kansakunnan natsi-Saksan miehitykseltä ja orjuutukselta, sanoo Markku Kangaspuro.

– Kaikille kansoille on tyypillistä kertoa voitoista ja unohtaa nurjat puolet. Voitto suuressa isänmaallisessa sodassa oli niin valtava asia, että sen alle jäävät kaikki teloitukset ja muut hirmuteot.

Kangaspuro muistuttaa, että Suomessakin ihaillaan marsalkka Mannerheimia.

– Kansallinen historiankirjoituksemme kertoo, että Mannerheim voitti Neuvostoliiton kahteen kertaan, ensin talvisodassa ja sitten torjuntataisteluissa.

Winston Churchill (vas.), Franklin Roosevelt ja Josif Stalin kokoontuivat Jaltalle Krimin niemimaalle helmikuussa 1945 päättämään sodanjälkeisen Saksan kohtelusta. AOP

Venäläisille on luotu viholliskuvat

Venäjän nykyisellä johdolla on tietysti omat tarkoitushakuiset syynsä nostaa Stalinia esiin.

– Venäjälle on luotu sellainen ilmapiiri, että se on piiritettynä, itään laajenevan Naton ympäröimänä ja vihamielisen lännen pakotteiden kohteena, sanoo Kangaspuro.

Selvä kasvu Stalinin suosiossa tapahtui, kun Vladimir Putin nousi valtaan.

– Viimeisin hyppäys liittyy ilman muuta Krimin laittomaan miehitykseen ja Ukrainan kriisiin, lännen ja Venäjän välien kiristymiseen. Nyt venäläisillä on selkeät viholliskuvat, sanoo Kangaspuro.

Stalinin kannattaja liimaamassa idolinsa kuvaa lyhtypylvääseen Pietarissa. Zumawire/MVPhotos

Putin käyttää Stalinia myös tietoisesti hyväkseen.

– Siihen ei ole yksikään Venäjän johtaja syytön, koska Venäjällä on autoritäärinen, johtajakeskeinen kulttuuri. Se ruokkii vahvan johtajan kunnioittamista ja merkityksen korostamista. Kansan keskuudessa on selvästi sellainen käsitys, että Venäjä tarvitsee vahvan johtajan.

– Niin valtio kuin Putinkin käyttävät sodan historiaa ja sen tulkintaa oman asemansa ja valtansa pönkittämiseen. Suuri isänmaallinen sota on venäläisille kuin meidän talvisotamme korotettuna potenssiin viisi.