Aung San Suu Kyi eli yli 15 vuotta kotiarestissa ennen kuin Myanmarin sotilasjuntta kaatui 2011. Hänen nykyinen roolinsa valtionkanslerina vastaa käytännössä hallituksen johtajan tehtävää.

Aung San Suu Kyi eli yli 15 vuotta kotiarestissa ennen kuin Myanmarin sotilasjuntta kaatui 2011. Hänen nykyinen roolinsa valtionkanslerina vastaa käytännössä hallituksen johtajan tehtävää. Hein Htet / EPA

Myanmarin tosiasiallinen johtaja, rauhannobelisti Aung San Suu Kyi kiistää, että maassa olisi meneillään rohingyamuslimivähemmistön etninen puhdistus. Suu Kyi kommentoi asiaa Britannian yleisradion BBC:n haastattelussa. (siirryt toiseen palveluun)

Suu Kyi sanoi haastattelussa, että etninen puhdistus on liian vahva sana kuvaamaan tapahtumia läntisessä Rakhinen osavaltiossa.

– Kyseessä ovat ihmiset eri puolilla railoa, jonka pyrimme kuromaan umpeen niin hyvin kuin mahdollista ja laajentamatta sitä enempää, Suu Kyi sanoi.

YK tutkii parhaillaan väitteitä Myanmarin armeijan rohingyavähemmistöön kohdistamista murhista, raiskauksista ja kidutuksesta. Myanmar on aloittanut myös oman tutkinnan mahdollisista rikoksista Rakhinessa ja nimittänyt YK:n entisen pääsihteerin Kofi Annanin johtamaan komissiota, joka pyrkii ratkaisemaan maan muslimien ja buddhalaisten välillä pitkään jatkuneet kiistat.

Suu Kyin mukaan armeijalla ei ole lupaa "raiskata, ryöstellä ja kiduttaa".

"Paenneiden turvallista palata"

Yli 75 000 ihmistä on paennut Myanmarista Bangladeshiin sen jälkeen, kun Myanmarin armeija aloitti operaation Rakhinen alueella lokakuussa. Rakhinessa asuu yli miljoona rohingya-väestöön kuuluvaa ihmistä.

Pakoon lähteneet ovat kertoneet YK:n ihmisoikeustarkkailijoille muun muassa, että armeija tappoi pikkuvauvoja näiden äitien silmien edessä.

BBC:n haastattelussa Suu Kyi sanoi, että Myanmarista lähteneet voivat palata maahan.

– Jos he palaavat, he ovat turvassa.

Rohingya-väestöä pidetään Myanmarissa laittomina siirtolaisina, jotka kuuluvat Bangladeshiin. Suu Kyi ja Bangladeshin hallinto ovat olleet kansainvälisen kritiikin kohteina rohingya-väestön kohtelun takia.