Asianajaja:

"No mitäs, oottekste yhdessä Liimataisen kanssa hankkinut Floridasta vapaa-ajan asunnon?"

Matti Niemi:

"Pitää paikkansa."

Syyttäjä:

"Puheenjohtaja nyt tota kauheen mielenkiintosta tietysti mut millon tää menee tänne teemaan, eihän puolustuskaan ilmottanut tommosia teemoja…"

Asianajaja:

"Puheenjohtaja, saanks mä jatkaa?"

Käräjätuomari:

"Joo, pysytään vaan asiassa."

Asianajaja:

"Pitääkö paikkansa?"

Matti Niemi:

"Pitää paikkansa kyllä joo."

MOT: Yhteishyvää osuuskauppamiehille ja rakentajille

Ennätyslaaja lahjustutkinta paljastaa S-ryhmän suurimman osuuskaupan, yli 600 000 asiakkaan omistaman HOK-Elannon ja sen tuolloisen hoviurakoitsijan Skanskan salaiset paperit.

Neljän vuoden tutkinta tuotti yli 16 000 sivua esitutkinta-aineistoa. Se on kahdeksan Alepan muovikassillista, näin asiakasomistajalle tutulla mittayksiköllä laskettuna.

Tässä jutussa ei ratkota rikoksia, sen tekee aikanaan oikeuslaitos. Rikostutkinnan sivutuotteena syntyy kuitenkin kuva maan tavasta: yrityskulttuurista rakennus- ja kiinteistöalalla, koplauksista, ja S-osuusliikkeeseen kuuluvan HOK-Elannon ja rakentajien yhteisistä ja kauppakeskusmatkoista kaukomaille.

Sali 212 Helsingin käräjäoikeudessa on kohta kahdeksan kuukautta ollut tuomareiden, syyttäjien, asianajajien, muun muassa HOK-Elannon juristin työpaikka.

Osuuskauppa ei ole syytteessä, se on jutun asianomistaja eli uhri.

Jutun päähaara liittyy ratsastuksen sponsorointiin. HOK-Elannon urakoitsijat ja muut liikekumppanit tukivat syytteen mukaan HOK:n tuolloisen kiinteistöjohtajan Jari Leivon perheen kilparatsastusta seitsemän vuoden aikana liki 800 000€:lla.

Syyttäjät pitävät näitä lahjuksina, syytetyt täysin normaalina urheilusponsorointina.

Viime vuoden lopulla, juuri ennen eläkkeelle jäämistään salissa 212 oli kuultavana osuuskauppa HOK-Elannon toimitusjohtaja Matti Niemi.

Matti Niemi, toimitusjohtaja 2007-2017, HOK-Elanto:

"Olen osuuskauppamiehiä."

HOK-Elanto on tehnyt yhteistyötä poliisin kanssa jutun tutkinnassa.

Matti Niemi, toimitusjohtaja 2007-2017, HOK-Elanto:

"Ehdottomasti kielto pyytää sponsoriksi henkilöitä, joiden etuun pyytäjä voi omassa työssään vaikuttaa."

Oikeussalissa suurten yritysten toimitusjohtajat joutuvat myös vastaamaan kysymyksiin, joita mediakonsultti ei ole päässyt valitsemaan.

Esiin nousee myös osuuskauppamiesten maan tapa tutustua työmatkoilla kaukaisiin kauppakeskuskuksiin.

Asianajaja:

"Oottekste nyt oikeesti sitä mieltä et nää ei oo semmosia palkinto korruptiomatkoja kaikki yhtäältään, Cape Town, Lontoo, mikä tahansa mihin viedään yhteistyökumppaneita. Tai teidän Floridan matkanne jossa te sielläkin olitte kauppakeskuksiin tutustumassa kalastelun lomassa."

Matti Niemi, toimitusjohtaja 2007-2017, HOK-Elanto:

"Ehheh, joo, Floridan matkan HOK-Elanto maksoi itse."

Tutkinnan aluksi poliisi haki HOK-Elannosta jo tuolloin erotetun kiinteistöjohtajan tietokoneen. Sen sisällöstä poliisi kasasi muun tiedon ohella mittavan listan entisen kiinteistöjohtajan yhdessä osuuskaupan urakoitsijoiden ja alihankkijoiden kanssa tekemiä matkoja.

Poliisi alkoi selvittää ovatko matkat lahjuksia.

Ohjelman mukaan New Yorkin seminaarissa kehitettiin HOK:n ja Skanskan yhteistyötä, tutustuttiin hotellisisustukseen, ravintolaliiketoimintaan ja kauppakeskuksiin.

Epäiltyinä lahjuksina tutkittuja ulkomaanmatkoja oli paljon. Niitä tehtiin Skanskan ja muiden kumppanien kanssa ulkomaille parhaimmillaan 4-5 vuodessa. Myös vuotuinen Lapin matka ja Vuokatin golf-matka kuuluivat kuvioon.

Hong Kongissa kului laskun mukaan 11 500 euroa, mukana kaksi HOK Elannon yhteistyökumppania, toinen vaimoineen. Vappuun 2008 osuneella kauppakeskusmatkalla majoituttiin Sheratonissa ja tutustuttiin muun muassa Mission Hills Golf Clubiin.

Seuraavan vuoden tammikuussa Kapkaupungissa tutustuttiin viiden päivän matkalla kauppakeskuksiin Cape Grace hotellista käsin.

Tälläkin matkalla oli mukana myös perheenjäseniä ja nyt lahjussyytteessä olevia rakentajia. Päivärahahakemuksen mukaan Kapkaupungissa suunniteltiin Kannelmäen ostoskeskusta sen rakentajien kanssa.

Poliisi ehti tutkia matkoja useita vuosia, ennen kuin selvisi, että huomattava osa epäillyistä lahjusmatkoista olikin HOK:n itse kokonaan tai osin maksamia tai hyväksymiä työmatkoja.

Alkoi näyttää siltä, että kaukomatkailu kauppakeskuksiin kuuluikin osuuskaupan yrityskulttuuriin.

Tähän viittaa syytetyn kiinteistöjohtajan ja HOK-Elannon tuolloisen toimitusjohtajan Arto Hiltusen välillä käyty sähköpostittelu.

Tere!

Olen näillä eväillä aikonut kevään palkitsemismatkoja hoitaa.

1 )Keväällä 2006 viikonloppu Amsterdamissa (kauppakeskuksiin tutustumismatka)

noin 7000-10000 egeä

2) Talvella Thaimaa, Singapore (seminaari- ja kauppakeskuksiin tutustuminen) yhdistäisin tähän talviloman

noin 7000-9000 egeä

3) Keväällä viikonloppu Rooma

arvio 3000-5000

Vieläkö saa jatkaa ideointia?

Kaksi päivää myöhemmin tuolloinen HOK-Elannon toimitusjohtaja, sittemmin koko SOK:n johtoon siirtynyt Arto Hiltunen vastaa:

Moi,

Sopii, ota matalla profiililla, niin kuin ennenkin. Erityisesti tämä Thaimaan reissu.

Matti Niemi, toimitusjohtaja -2017, HOK-Elanto:

"Kaikki sellaset matkat mitä tässä on tullut tän prosessin aikana esiin jotka minä olen hyväksyny ovat hyväksyttäviä, ja sopii meidän liiketoimintakaavaan ja niinku totesin näissä hankkeissa on kauppakeskusten osalta todella tärkeää että meillä on käsitys siitä minkälaisia kauppakeskuksia maailmalla erilaisissa markkinatilanteissa on."

Asianajaja:

"Tarkoitan vaan että en ole tos esitutkintamateriaalissa havainnut yhtään kauppakeskukseen tutustumismatkaa Ruotsissa, Tanskassa, Hollannissa, Ranskassa, Saksassa, Norjassa, joissa on meitä huomattavasti isommat markkinat ja joiden rakenne vastaa enemmän tätä meidän yhteiskuntaamme, niin sillä tavalla kun ajattelee et ne on eksoottisissa kohteissa, täysin toisissa kulttuureissa niin miten te tämän näätte?"

Matti Niemi:

"Sillon kun olen niitä hyväksynyt niin en ole nähnyt mitään syytä epäillä että niissä olisi mitään hämminkiä niin kuin nyt ehkä yrität sanoa."

Pyydän HOK Elannolta vielä listauksen johdon tekemistä matkoista vuoden 2012 jälkeen.

Nykyinen toimitusjohtaja Veli Matti Liimatainen jää harkitsemaan tietopyyntöä ja haastattelua.

HOK-Elannon hallintoneuvoston varapuheenjohtajan, Kokoomuksen Ben Zyskowizcin kanssa sen sijaan saadaan heti sovittua haastattelupäivä.

Arvoltaan vähintään useisiin kymmeniin tuhansiin kohoavat kauppakeskus- ja golfmatkat jätettiin lopulta kokonaan syytteen ulkopuolelle.

Rovaniemen yliopiston rikosoikeuden professori Minna Kimpimäki on kävi vuosi sitten läpi Suomen lahjusoikeudenkäyntejä.

Toisin kuin Ruotsissa, Suomessa virkamiehen lahjonta ja lahjonta elinkeinoelämässä ovat täysin eri rikoksia.

Minna Kimpimäki, rikosoikeuden professori, Lapin yliopisto:

"Virkamiesten lahjontaa koskevilla säännöksillä, niin niillä pyritään suojaamaan yleisellä tasolla virkatoiminnan luotettavuutta."

"Kun taas sitten tässä elinkeinoelämän lahjonnassa, niin ensisijainen, ensisijainen suojeluintressi on se elinkeinonharjoittajan ja työntekijän välinen luottamussuhde."

Esittelen Kimpimäelle poliisin kokoamaa matkalistaa.

Laki on kirjoitettu niin, että työntekijän saama sponsorointi tai matka ei voi olla lahjus, jos työnantaja on edes hiljaisesti sen hyväksynyt.

Tässä myös todennäköinen syy matkojen putoamiseen syytteestä.

Poliisi epäili pitkään, että matkat oli tehty HOK-Elannon johdon tietämättä Skanskan ja muiden syytteessä olevien kustannuksella. Kun HOK-Elanto selvitti, että huomattava osa matkoista olikin luvallisia työmatkoja putosi rangaistavuudelta pohja.

Kimpimäen mukaan syytekynnys on yrityskestityksessä korkeammalla kuin virkamiesten kohdalla.

Minna Kimpimäki, rikosoikeuden professori, Lapin yliopisto:

"Kyllä siellä selvästi tämä elinkeinoelämän lahjontaa koskeva sääntely on muotoiltu niin, että siellä semmoiset edut, jotka virkatoiminnan puolella olisivat lahjontaa, niin ne saattaa olla ihan tämmöistä laillista markkinointia tai suhdetoimintaa."

Lain esitöissä vastuu kestitsemisen kohtuullisuudesta jätettiin verottajalle.

Minna Kimpimäki, rikosoikeuden professori, Lapin yliopisto:

"Siinä yhteydessä kuitenkin lähdettiin siitä, että tämän reilun kilpailun kannalta tämmöinen runsailla eduilla ryyditetty toiminta, niin ei se ole sinällään kannatettavaa eikä eduksi, mutta lähdettiin siitä, että esimerkiksi sitä kautta, että verottaja määrittää, että mikä on tämmöinen vähennyskelpoinen edustuskulu, niin sitä kautta niihin pystytään jossain määrin, puuttumaan."

MOT:n tietojen mukaan verottaja todella on tutkinut myös Skanskan ja HOK-Elannon yhdessä muun muassa Thaimaan Hua Hiniin tekemän ostoskeskusmatkan.

Johtopäätös on tyly.

”Vaikka matkaohjelmaan on merkitty tutustumiskäyntejä erilasiin hotelleihin ja kauppakeskuksiin, ei matkoja voi pitää ensisijaisesti seminaarimatkoina eikä edustusmatkoinakaan tavanomaisena tai kohtuullisena.” (Verotarkastus Skanskaan)

Tällä hetkellä Skanska rakentaa uusia toimistoja Helsinkiin HOK-Elannolta ostamalleen tontille.

Skanskan ja HOK:n yhteistyö oli syytteen kattamina seitsemänä vuotena erityisen tiivistä.

Esitutkinta kertoo muun muassa, miten Skanska neuvotteli HOK:n puolesta osuuskaupalle tontin Espoon Karakalliossa.

Diilin idea oli, että Skanska ei peri tontista välityspalkkiota vaan pääsee vain tarjoamaan S-Marketin urakkaa. Sitemmin suunnitelma mutkistui, koska juuri tuohon aikaan HOK:ssa oli alettu kiinnittää laajemmin huomiota erityissuhteeseen Skanskan kanssa.

MOT:n tietojen mukaan syytteen alaisina vuosina Skanskan laskutus HOK-Elannolta nousi pitkälti yli sataan miljoonaan euroon.

Samaan aikaan HOK:n kiinteistöjohtajan perheen kilparatsastus oli useita vuosia koko Skanskan suurin yksittäinen sponsorointikohde.

Asia tuotti päänvaivaa ruotsalaisomisteisessa Skanskassa.

Kun HOK-Elannon kiinteistöjohtaja vuonna 2009 uusi sponsorointipyyntönsä kysyy Skanskan Etelä-Suomen aluejohtaja toimitusjohtajalta:

”Mites tämmöinen yhteistyö on uusien CoC –ohjeiden mukaan mahdollista? Jos ei ole niin onko joku muu muoto, joka saattaisi toimia asiakastarpeiden tyydyttämisessä?

Toimitusjohtaja vastaa

”Asia on tosi vaikea.”

Skanskan aluejohtaja tulkitsee tilanteen näin.

”Svenssonit ovat tiukentaneet meillä sponssisääntöjä.”

Tuonakin vuonna Skanska lopulta maksoi 12 000 euroa HOK-Elannon kiinteistöjohtajan perheelle.

Vasta vuonna 2012 Skanskan sisäinen tarkastus suositteli tuen välitöntä lopettamista.

”Näyttää erittäin epäsoveliaalta, että Skanska sponsoroi henkilöä, jolla on niin läheiset suhteet Skanskaan.

Sponsoroinnin sallittiin jatkua vuosi toisensa jälkeen. On kyseenalaista, miksi kukaan Skanska Suomessa ei kiinnittänyt asiaan huomiota. ”

(Skanskan sisäinen tarkastus 2012)

Palataan saliin 212.

Skanska Talonrakennus, ja Skanska Suomen kaksi entistä ja kaksi nykyistä johtajaa ovat syytteessä yli 60 000 euron lahjuksen antamisesta. Syytettyjen mielestä sponsorointi ei ollut lahjus.

Skanskan entinen toimitusjohtaja Juha Hetemäki kertoo salissa, miten liikekumppanin perheen tukemisesta käytiin kertaalleen keskustelu myös isommalla johtajajoukolla.

Juha Hetemäki, toimitusjohtaja -2011, Skanska:

"Keskustelu jonka muistan oli 2010 Lontoon Management Meetingin yhteydessä, bussimatkalla, siinä oli XXX, Särkilahti ja XXX. Ja siinä todettiin, että voidaan sponsoroida."

Mainittu Särkilahti on Skanskan nykyinen toimitusjohtaja ja kiistää tienneensä sponsoroinnista.

Asetelma on kiinnostava, sillä oikeudessa on nyt entisen toimitusjohtajan sana nykyisen toimitusjohtajan sanaa vastaan.

Skanskan linja salissa 212 on nimittäin, että liikekumppanille maksetuista rahoista tiesivät vain jo potkut saaneet skanskalaiset.

Asianajaja:

"Onko tämän laskun hyväksyminen liittynyt jotenkin HOK-Elannossa työskentelevään Leivoon?"

Tuomas Särkilahti, toimitusjohtaja, Skanska:

"Ei minun mielestä millään tavalla."

Asianajaja:

"Oletteko tullut ylipäätänsä tietämään, että nämä varat saattaisivat päätyä Leivon hyväksi?"

Tuomas Särkilahti, toimitusjohtaja, Skanska:

"Vuonna 2011 mulla ei ollut tästä minkäänlaista käsitystä."

Tutkinnan alussa Skanskan nykyistä johtoa ei edes epäilty rikoksesta. Skanska avusti poliisia ja toimitti poliisille sen pyytämiä materiaaleja. Sen sijaan Skanska ei itse toimittanut poliisille sähköposteja jotka viittaavat nykyjohdon tietoisuuteen. Skanskan viestintä kirjoittaa MOT:lle, että poliisitutkinnassa löytyi sähköposteja joista Skanskalla ei ollut tietoa ja joiden hakeminen palvelimelta edellytti virkanomaisvaltuuksia.

Tämä on nykyisen toimitusjohtaja Särkilahden meili muille syytteessä olijoille.

Särkilahden meili 2.10.2011 muille syytteessä olijoille:

”Ei riitä minun natsat 12 t€n sponssiin. Pitää jutella Juhan (toimitusjohtaja Hetemäki) kanssa.

Asiana tämä on minulle ok ja uskon, että Juhakin ymmärtää tilanteen.

Tomppa

Pari viikko myöhemmin asia on edennyt.

Särkilahden meili 14.102011:

Juttelin tästä Juhalle. Hän ymmärtää yskän, mutta on tietenkin hieman kiusaantunut kuviosta.

Vasta näiden sähköpostien perusteella syntyi päätös syyttää rikoksesta myös toimitusjohtaja Tuomas Särkilahtea ja toista Skanskan johtoryhmän jäsentä.. Molemmat olivat oikeudessa muistamattomia.

Asianajaja:

"Maanantaina on kertonut Särkilahdelle jutelleensa sinun kanssasi, muistatko tätä keskustelua tai tätä kirjeenvaihtoo?"

Skanskan johtoryhmän jäsen:

"En muista tätä sähköpostikeskustelua tai keskustelua ylipäätään."

Tuomas Särkilahti, toimitusjohtaja, Skanska:

"En erityisesti muista tätä."



Lahjusjuttuja tutkinut Kimpimäki sanoo, että Skanskaa ja useita muita koskeva lahjusjuttu on Suomen mitassa suuri.

Minna Kimpimäki, rikosoikeuden professori, Lapin yliopisto:

"Euromääriltäänhän tämä on Suomessa poikkeuksellinen. Esimerkiksi lahjusrikkomuksissa, jotka liittyy tähän virkamiesten lahjontaan, niin siellä on korkeimmassa oikeudessa asti käsitelty semmoisia juttuja, joissa on puhuttu esimerkiksi eduista, jotka on ollut jotain 1 000 euron luokkaa."

Toistetaan vielä. HOK-Elantoa ei jutussa syytetä mistään.

Sen sijaan oikeudenkäynti ja tutkinta nostaa esiin erikoisia menettelytapoja osuuskaupan yrityskulttuurin puolelta.

Nämä tontit HOK-Elanto myi uusimaalaisille liikemiehille, joista pari on sittemmin tuomittu petoksesta vankilaan.

Tontit piti vaihtaa Tuusulanjärven rannalla sijaitsevaan taloon. Vaiheikkaan operaation päätteeksi kiinteistöjohtaja myi tontit työnantajansa eli osuuskaupan puolesta ja osti talon itselleen.

HOK-Elannon tuon aikaiselta toimitusjohtajalta Arto Hiltuselta kysyttiin myös tästä salissa viime vuoden lopulla.

Arto Hiltunen:

"Sain kevättalvella 2007 nimettöman ilmiantokirjeen jossa oli erilaisia väittämiä talokaupasta… Siitä tehtiin sitten sisäinen tarkastus."

MOT tavoitti HOK Elannossa edelleen työskentelevän tarkastuksen tekijän. Hän kertoo, että osuuskaupassa olisi jo silloin pitänyt välttää tekemästä yksityishenkilönä kauppaa henkilöiden kanssa, joiden kanssa käy kauppaa myös yhtiön puolesta.

Hiltunen jättää mainitsematta, että oli tietoinen tonttikoplauksesta jo ennen ilmiantoa, koska hyväksyi toimintatavan. Myös tämä käy ilmi poikkeuksellisen laajasta esitutkinta-aineistosta.

Melkein parin viikon odottelun jälkeen HOK-Elanto kutsuu tapaamiseen nykyisen toimitusjohtajan Veli-Matti Liimataisen kanssa.

Liimatainen kieltäytyy julkistamasta tietoja HOK-Elannon johtoryhmän matkoista vedoten yksityisyyden suojaan ja liikesalaisuuteen.

Selviää kuitenkin, että vuonna 2014 HOK-Elanto tiukensi matkustuspolitiikkaansa ja kielsi kaukomatkat ja Euroopan matkat kahdeksi vuodeksi taloudellisista syistä.

Kamera ei tapaamiseen päässyt, mutta MOT:lle vilautettiin myös listaa nykyisen ja entisen toimitusjohtajan matkoista. Niistä selviää, että kahdeksan hengen johtoryhmän vuotuiset suunnitteluseminaarit ovat viime vuosina kohdistuneet muun muassa Torontoon, Singaporeen ja Tampereelle.

Pian tapaamisen jälkeen Liimataiselta tulee myös hallintoneuvoston poliitikkojäseniä koskeva kielto.

HOK-Elanto tai HOK-Elannon johdon tai hallinnon edustaja ei voi lähteä kommentoimaan keskeneräisen oikeusprosessin esiin nostamia yksityiskohtia.

Matkat eivät ole enää epäiltyjä rikoksia, siksi HOK-Elannon perustelu ontuu. Totta kuitenkin että keskustelu salissa 212 lipeää välillä yrityskulttuurin ja etiikan puolelle.

Tässä käy ilmi, että nykyinen toimitusjohtaja Liimatainen ja hänen edeltäjänsä Matti Niemi kävivät työmatkalla myös yksityisillä talokaupoilla.

Osuuskauppamiehet matkailivat Floridassa juuri ennen lahjustutkinnan käynnistymistä.

Matkan maksoi osuuskauppa, ja isäntänä toimi kansanedustaja ja Keravan kaupunginhallituksen puheenjohtaja Eero Lehti.

Asianajaja:

"Tääl syyttäjä kysyikin tästä Floridan matkasta ja jouduitte kertomaan tästä henkilökunnalle että olitte kolme päivää tutustumassa kauppakeskuksiin, oletteko edelleen sitä mieltä?"

Matti Niemi: "Kyllä."

Asianajaja:

"No paikallinen kalastusyrittäjä oli laittanut kuitenkin ilmotuksen nettisivulleen että Suomalaiset liikemiehet kalassa ja ainakin yks päivä oli siellä kalastettu, siellä oli Lehti ja te ja joku muukin, pitääks se paikkansa?"

Matti Niemi:

"Pitää mut ei me kyllä koko päivää kalastettu."

Asianajaja:

"Tarina alko aamusta ja loppu iltapäivän tuulen tyyntymiseen… no mitäs, oottekste yhdessä Liimataisen kanssa hankkinut Floridasta vapaa-ajan asunnon?"

Matti Niemi:

"Pitää paikkansa."

Syyttäjä:

"Puheenjohtaja nyt tota kauheen mielenkiintosta tietysti mut millon tää menee tänne teemaan, eihän puolustuskaan ilmottanut tommosia teemoja."

Asianajaja:

"Puheenjohtaja, saanks mä jatkaa?"

Käräjätuomari:

"Joo, pysytään vaan asiassa."

Asianajaja:

"Pitääkö paikkansa?"

Matti Niemi:

"Pitää paikkansa kyllä joo."

Asianajaja:

"Ja kävitte tällä matkalla katsomassa sitä?"

Matti Niemi:

"Kyllä. Se oli sillä tavalla että me netistä satuttiin näkemään sillon lähtöiltana, siis lähtöä edeltävänä iltana että siinä on myynnissä tämmönen asunto ja sitten katottiin etä se olis aika järkevän hintanen ja otettiin yhteyttä siihen kiinteistövälittäjään lähtöpäivän aamuna ja käytiin katsomassa se asunto, ja sitten todettiin et sekä itseni että Veli-Matti Liimataisen osalta että tää asunto vaikutais aika hyvältä. Se oli todella nopea tempaus. Eikä oo kaduttanu."

Vierailun isäntä, Keravan nykyinen valtuuston puheenjohtaja Eero Lehti myöntää MOT:lle kannustaneensa osuuskauppamiehiä kiinteistökaupoille myös Keravalle.

Sen toisella puolella maat ovat K-ryhmän ja sen yhteistyökumppaneiden hallinnassa.

Kävelykadun toisella puolella jo nyt suljettu S-market ja kaupungintalo, ja sen naapurissa Eero Lehden tuolloin omistamia kiinteistöjä.

Pian Floridan matkan jälkeen osuuskauppa osti toimitusjohtaja Matti Niemen päätöksellä juuri tämän Keravan S-marketin kiinteistön, jotta osuuskauppa pääsisi mukaan Keravan keskustan kehittämiseen.

Lahjusoikeudenkäynti salissa 212 jatkuu pitkälle kesään.

Teksti ruudussa:

Ohjelmassa mainitut henkilöt kieltäytyivät haastatteluista.