Poliiseja ja mielenosoittajia Smash Asem -mielenosoituksen aikana Kiasman edustalla Helsingissä syyskuussa 2006.

Poliiseja ja mielenosoittajia Smash Asem -mielenosoituksen aikana Kiasman edustalla Helsingissä syyskuussa 2006. Marja Airio / Lehtikuva

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin katsoo, ettei työtehtävissä olleen lehtikuvaajan pidättäminen Smash Asem -mielenosoituksen yhteydessä loukannut sananvapautta. Poliisin käskyjä tottelematta jättänyt Suomen Kuvalehden valokuvaaja pidätettiin ja myöhemmin tuomittiin niskoittelusta poliisia vastaan Helsingissä syksyllä 2006 pidetyssä mielenosoituksessa.

Poliisi puuttui Aasian ja Euroopan maiden Asem-huippukokousta vastustaneeseen mielenosoitukseen saartamalla mielenosoittajat nykytaiteen museon Kiasman edustalle. Lehtikuvaaja jäi poliisin saartorenkaaseen poistumiskäskystä huolimatta. Hän kuitenkin teki poliisille selväksi vain seuraavansa tilannetta työtehtävissään.

Suomen Kuvalehden valokuvaaja Markus Pentikäinen kuvasi häntä kuvaavaa mediaa lokakuussa 2007 Helsingin Käräjäoikeudessa, jossa luettiin syytteitä Smash Asem -mielenosoituksen kahinasta. Markku Ulander / Lehtikuva

Poliisi pidätti kuvaajan muiden mielenosoittajien kanssa. Hänet tuomittiin niskoittelusta joulukuussa 2007. Korkein oikeus vahvisti tuomion syyskuussa 2009. Kuvaaja jätettiin tuomitsematta rangaistukseen.

Kuvaaja valitti korkeimman oikeuden päätöksestä EIT:hen. Hänen mukaansa pidätys ja tuomio loukkasivat sananvapautta Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10. artiklan mukaan. EIT ei ollut lehtikuvaajan kanssa samaa mieltä, vaan totesi äänin 5–2, ettei sananvapautta ollut loukattu.

EIT:n mukaan kuvaajan sananvapauteen oli puututtu, mutta se oli ollut rajallista. Kuvaajaa ei estetty ottamasta kuvia tai raportoimasta mielenosoituksesta. EIT katsoi myös, että viranomaisten puuttumiseen löytyi lailliset perusteet.