Monet peruskoulut ovat eriytyneet suurissa kaupungeissa, ja osa vanhemmista karttaa tiettyjä kouluja.

Ilta-Sanomat kertoi torstaina ilmiöstä, jossa vanhemmat valikoivat lastensa kouluja, koska eivät halua pistää jälkikasvuaan lähimpään kouluun sen heikon maineen vuoksi.

Pääkaupunkiseudun suurimpien kuntien ja Turun sivistystoimenjohtajat tunnistavat ilmiön, mutta eivät pidä sitä suurena ongelmana. Ongelman syntymistä on yritetty estää erilaisilla tukirahoilla.

Turussa sijaitseva Puropellon koulu kärsi pitkään huonosta maineesta. Maineen puhdistaminen kesti jopa 30 vuotta.

– Puropellon koulun yllä oli pitkään musta varjo ehkä osittain siksi, että se oli vanha kansalaiskoulu. Ikävä maine kesti ihan 2000-luvulle saakka. Nyt mainetta on saatu parannettua, mutta pitkään se vei, kertoo Turun sivistystoimenjohtaja Timo Jalonen.

Jalosen mukaan koulun mainetta saatiin paremmaksi muun muassa pienentämällä opetusryhmiä, järjestämällä kerhotoimintaa sekä osoittamalla käytännön tasolla, että koulun opetus on yhtä hyvällä tasolla kuin minkä tahansa muunkin koulun.

Turussa niin kuin muualla maassa valtaosa lapsista valitsee edelleen lähikoulunsa. Osa oppilaista valitsee koulun, jossa on tarjolla erityisopetusta, kuten esimerkiksi musiikki- kieli- tai liikuntaluokkia. Silti Jalonen myöntää, että Turun alueella ns. koulushoppailu -ilmiö on tullut tutuksi.

– Olen törmännyt siihen, että koulu valitaan sillä olettamuksella, että opetus on parempaa kuin toisessa koulussa. Tämä perustuu puhtaasti mielikuviin eikä välttämättä faktoihin lainkaan. Joitakin kouluja mustamaalataan täysin aiheettomasti. Tätä valitettavasti tapahtuu, vaikka me olemme halunneet päästä eroon tällaisista kummallisista mielikuvista.

Turun Ilpoisten koulu maahanmuuttajaopettaja Noor Hadi opettaa oppilaita.­

Jalosen mukaan sellaisiakin kouluja saatetaan vältellä, joissa on paljon maahanmuuttajataustaisia oppilaita.

– Jotkut perheet ovat sitä mieltä, että ei meidän pikku-Pertti voi käydä sellaista koulua, joissa on paljon maahanmuuttajia. Tämä on todella ikävä ilmiö.

Koulujen eriytymistä yritetään vähentää myöntämällä kouluille erilaisia tukia. Valtion myöntämän tasa-arvorahan avulla halutaan tukea niiden alueiden kouluja, joissa on paljon esimerkiksi köyhistä perheistä lähtöisin olevia lapsia. Tasa-arvorahan myöntämisen perusteina ovat alueen väestön alhainen koulutustaso, korkea työttömyysaste ja suuri vieraskielisen väestön osuus.

Avustusrahaa käytetään muun muassa lisäämällä opettajien tai koulukäyntiavustajien määrää. Avustus on monella alueella ennaltaehkäissyt ongelmien kasautumista ja lisännyt koulutuksellista tasa-arvoa. Turussa tasa-arvorahaa myönnettiin kuluvalle lukuvuodelle 876 600 euroa.

– Olemme kokeneet, että tuki auttaa todella paljon ja olemme tyytyväisiä tähän järjestelmään, Jalonen kehuu.

Oletko opettaja tai vanhempi, jolla on kokemusta koulushoppailusta? Kerro asiasta meille: uutiset@iltasanomat.fi, WhatsApp 040-6609019 tai täältä.

Vantaa: Alueiden eriytymistä toki näkyy kouluissa

Vantaalla koulujen valikointi maineen perusteella ei perusopetuksen johtajan Ilkka Kalon mukaan ole kovinkaan yleistä.

– Meillä tätä ilmiötä on ollut hyvin vähän. Se johtuu siitä, että Vantaalla on painotettua opetusta hyvin vähän. Vantaalla noin 95 prosenttia ykkösluokkalaisista menevät omiin lähikouluihinsa.

Kalo myöntää, että eriytymistä toki tapahtuu.

– Alueellinen eriytyminen näkyy kouluissa. Koulutetut ja hyvätuloiset hakeutuvat toisenlaisille alueille kuin huonotuloiset ja tämä näkyy luonnollisesti myös kouluissa.

Suomessa on havaittu, että jotkut koulutetut vanhemmat ovat alkaneet välttää lastensa päätymistä huonomaineiseen kouluun.­

Myös Vantaalla on pystytty valtion myöntämän tasa-arvorahan avulla pienentämään koulujen välisiä eroja.

– Tasa-arvorahaa kohdennetaan Vantaalla kymmenelle koululle ja rahalla on ollut suuri merkitys. Näitä kouluja on muun muassa Martinlaaksossa, Myyrmäessä, Koivukylässä ja Hakunilassa.

Espoo: Meillä on hyvä esimerkki huonomaineisella alueella sijaitsevasta koulusta

Myöskään Espoossa ei koeta ”koulushoppailua” laajana ongelmana.

– Se mikä Espoossa ohjaa oppilasvirtoja muualle ovat koulujen erilaiset painotukset. Niiden tarkoitus on palvella sitä, että erityislahjakas lapsi voi kehittää lahjakkuuttaan jo perusopetuksen aikana. Se saattaa näyttää siltä, että siinä olisi taustalla koulushoppailua, kertoo Espoon sivistystoimenjohtaja Harri Rinta-aho.

Espoon sivistystoimenjohtajalla Harri Rinta-aholla on 30 vuoden kokemus espoolaisista kouluista.­

Rinta-ahon mukaan Espoossa on positiivinen esimerkki huonomaineisen alueen koulun suosiosta.

– Yksi meidän parhaista lukioista on Espoon keskuksessa sijaitseva Kuninkaantien lukio, joka tekee hyvää tulosta ja on vetovoimainen. Eli ei voi aina sanoa, että alueen maine vaikuttaisi siihen, miten vetovoimainen koulu, Rinta-aho kertoo.

Helsinki: Vanhemmat miettivät asuinpaikkansa koulun mukaan

Helsingissä koulujen valikointia tapahtuu, mutta kaupungin kasvatuksen ja koulutuksen toimialajohtaja Liisa Pohjolaisen mukaan pienessä määrin.

– Olemme törmänneet siihen, että vanhemmat esimerkiksi miettivät asuinpaikkansa sen perusteella, mihin kouluun lapsi menee.

1970-luvulla toteutetun peruskoulu-uudistuksen tavoitteena on ollut taata yhdenvertaiset koulutusmahdollisuudet jokaiselle lapselle heidän sosiaalisesta taustastaan huolimatta.­

Koulujen eriytymistä on saatu Helsingissäkin kitkettyä erilaisten tukien avulla. Valtion myöntämän tasa-arvorahan lisäksi kaupungeissa jaetaan syrjäytymisen ehkäisemiseksi tarkoitettua positiivisen diskriminaation rahaa. Se on Pohjolaisen mukaan auttanut tasoittamaan alueista johtuvaa eriarvoistumista.

– Rahoilla on muun muassa palkattu lisää opettajia ja koulunkäyntiavustajia. Tästä on Helsingissä hyviä tuloksia, eli taustasta johtuvaa eriarvoistumista on pystytty vähentämään.