Mistä on kyse? Hämeenlinnassa on lapsille ja nuorille tarjolla koulun jälkeen avoimia ja maksuttomia liikuntakerhoja

Ns. höntsäkerhoja kokeiltiin Hämeenlinnassa jo viime keväänä ja kokemukset olivat hyviä

Nyt kerhoja on luvassa koko lukuvuodeksi

Tutkija Sami Kokko arvioi, että Hämeenlinnassa ollaan hyvin jäljillä siinä, miten lasten liikkumista voitaisiin lisätä

Hämeenlinnan Nummen yhtenäiskoulun liikuntasali täyttyy hetkessä energisistä nuorista. Koripallot jysähtelevät levyn kautta koriin. Jokunen pallo pomppaa koriraudoista ohi korin. Osalla liikuntasalissa säntäilevillä nuorista koulupäivä on jo päättynyt. Osa on tullut saliin viettämään välituntia.

Koko sali kaikuu liikunnan riemua. Käynnissä on 5.–8.-luokkalaisten avoin liikuntavuoro.

Tutkimusten mukaan vain kolmasosa lapsista ja nuorista liikkuu riittävästi, eli vähintään tunnin reippaasti joka päivä. Hämeenlinnassa on haluttu saada myös vähän liikkuvat lapset liikkeelle.

Viime kevätlukukaudelle kaupungissa kokeiltiin avoimia ja maksuttomia liikuntaryhmiä kolmen kuukauden ajan. Ryhmistä saatiin hyviä kokemuksia, ja niitä järjestetään nyt koko lukuvuoden ajan. Höntsäkerhoiksikin nimettyihin ryhmiin ei tarvitse ilmoittautua ennalta tai sitoutua käymään tiettyä ajanjaksoa.

Viikkolukujärjestyksessä ryhmiä on parisenkymmentä. Liikuntaryhmiä kokoontuu ympäri kaupunkia useita jokaisena arkipäivänä.

Liikkumisen esteet tiedossa

Tutkija Sami Kokon mielestä Hämeenlinnassa näytettäisiin olevan hyvin jäljillä siitä, miten lasten liikkumista voitaisiin lisätä.

Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa yliopistotutkijana työskentelevä Kokko oli tekemässä vajaa vuosi sitten julkaistua lasten ja nuorten liikuntatottumuksia luodannutta Liitu-tutkimusta. Tutkimuksessa kaksi vahvimmin esiin noussutta liikkumisen estettä olivat liikunnan kalleus ja se, että läheltä ei löytynyt sopivaa liikunnan harrastusmuotoa.

– Juuri tähän peilaten avoimet, maksuttomat ja lasten ja nuorten helposti saavutettavat höntsäkerhot vaikuttavat erinomaiselta lähtötilanteelta, Kokko toteaa.

Höntsätunti madaltaa kynnystä

Lasten Liikunnan Tuen kouluyhteistyöstä vastaava Esa-Pekka Viinikka kertoo Hämeenlinnan höntsätuntien ideana olevan juuri se, että nuorten kynnys lähteä liikkumaan saataisiin matalaksi.

Sari Törmikoski / Yle

– Sellainen paikka, mihin on helppo tulla, mikä ei maksa mitään ja mikä ei vaadi ennakkoilmoittautumista, eikä sitoutumista miksikään ajaksi. Voi tulla vaikka kerran käymään tai käydä vaikka joka viikko, Viinikka kuvailee.

Syksyn aikana kerhot ovat vetäneet noin 300 liikkujaa viikossa. Suosituimpia ryhmiä ovat olleet kiipeily, crossfit ja easy hockey -jääkiekkovuoro.

Lasten mielipiteitä kannattaa kuunnella

Sami Kokko kertoo, että lapsista ja nuorista noin kolmasosa liikkuu paljon, kolmasosa jonkin verran ja loput liian vähän. Jos vähän liikkuvia lapsia ja nuoria halutaan houkutella liikunnan pariin, on syytä kuunnella heidän omia mielipiteitä siitä, millaista liikuntaa he haluavat.

Kokko uskoo, että mahdollisuudet vähän liikkuville nuorille toteuttaa omia halujaan liikkua ovat höntsätunneilla paremmat kuin esimerkiksi urheiluseuroissa. Tosin niissäkin on viime aikoina kehitetty uudenlaisia harrastemuotoja.

Jos höntsävuoroilta löytyy lapsia ja nuoria kiinnostavaa tekemistä, uskoo Kokko, että liikkumisen määrää saadaan varmasti lisättyä.

Täällä on kiva kun saa vähän vapaammin tehdä liikuntaa. Tommi Lind

Kokon mukaan jo valmiiksi paljon liikkuville avoimet ja vapaat tunnit sopivat hyvin, koska heille on luontevaa ja kivaa keksiä itse tekemistä.

Ainakin Nummen yhtenäiskoulua käyvä, kahdeksasluokkalainen Tommi Lind vahvistaa, että höntsävuoroille vetää juuri vapaus päättää miten liikkuu.

– Täällä on kiva kun saa vähän vapaammin tehdä liikuntaa, paljon muutenkin liikkuva Lind kertoo.

Sama viesti ei toimi kaikille – vaikea tavoittaa tyttöjä

Viisasten kiveä lasten ja nuorten liikkumisen lisäämiseksi on vaikea löytää. Sami Kokko korostaa, että erilaiset liikuntatottumukset omaaville ryhmille pitäisi kohdentaa erilaisia toimia.

– Sitä on tehty liian vähän. On ehkä yhdellä viestillä yritetty tavoittaa kaikkia. Se ei toimi.

Esa-Pekka Viinikka myöntää, että tähän mennessä liikuntaryhmät ovat vetäneet pääasiassa jo valmiiksi liikunnallisia lapsia ja nuoria. Liikuntaryhmien vetovoima vaihtelee kuitenkin koulukohtaisesti.

On yritetty järjestää selkeästi vähän tytöille suunnatumpaa toimintaa, mutta siinä on vielä vähän haastetta. Esa-Pekka Viinikka

– Opettajilla on tärkeä rooli. Kuinka hyvin he jaksavat mainostaa kerhoja.

Höntsäkerhoilla on ollut vaikeuksia houkutella tyttöjä mukaan. Pojat lähtevät helpommin liikkeelle kaveriporukoiden kanssa.

– On yritetty järjestää selkeästi vähän tytöille suunnatumpaa toimintaa, mutta siinä on vielä vähän haastetta, miten tytöt saataisiin mukaan, Viinikka pohtii.