Ruotsin oikeusministeriön alaisen rikostenehkäisyneuvoston raportin mukaan yhä useampi uhri ymmärtää nyt mikä on rikollista käytöstä.

Poliisille tehtävät rikosilmoitukset seksuaalirikoksista, kuten raiskauksista ja ahdistelusta, ovat lisääntyneet Ruotsissa selvästi viime vuosien aikana. Myös haastatteluihin pohjautuvissa rikosuhritutkimuksissa on nähtävissä samanlainen kasvu. Kasvun syille on nyt etsitty selitystä Ruotsin oikeusministeriön alaisen rikostenehkäisyneuvoston Brån tekemässä raportissa (siirryt toiseen palveluun).

Vuosia 2005–2017 tarkastelevan raportin johtopäätös on, että suurin selittävä tekijä ovat lainsäädäntöön tehdyt muutokset ja yhteiskunnassa lisääntynyt ymmärrys siitä, mikä on seksuaalirikos ja millainen toiminta ei ole hyväksyttävää.

Yhtenä merkittävänä vaikuttajana on maailmanlaajuinen Metoo-kampanja, jonka yhteydessä naiset ovat kertoneet kokemastaan ahdistelusta ja väkivallasta. Metoo-liike on myös nostanut julkisuuteen eri maissa näkyvässä asemassa olleita miehiä, jotka ovat hyväksikäyttäneet asemaansa seksuaalirikoksia tehdessään.

Ruotsissa Metoo-keskustelu on käynyt kiivaana ja johtanut muun muassa Ruotsin Akatemian historiansa syvimpään kriisiin johtaneeseen skandaaliin.

Ruotsin hallituksen Brålle antamassa selvitystehtävässä toivottiin faktatietoa muun muassa erilaisten seksuaalirikostyyppien lisääntymisestä ja rikoksiin syyllistyvien ihmisten taustoista. Hallituksen toiveena oli saada tutkittua tietoa seksuaalirikoksista, joista julkisessa keskustelussa on usein syytetty muun muassa eri maahanmuuttajaryhmiä.

Turvapaikanhakijoiden ja seksuaalirikosten lisääntymisen välillä ei yhteyttä

Raportin mukaan sekä raiskauksien että ahdistelutapausten määrässä on havaittavissa kaksi suurta lisäystä, toinen vuosina 2005–2008 ja toinen vuosina 2016–2017. Tutkijoiden mukaan jälkimmäinen lisäys ei liity vuoden 2015 siirtolaiskriisin, jonka myötä Ruotsiin tuli 163 000 turvapaikanhakijaa.

Tämä käy selvityksen mukaan ilmi esimerkiksi siitä, etteivät seksuaalirikokset lisääntyneet kunnissa, joihin tulijat sijoittuivat. Myöskään koko tarkastelujaksona 2005–2017 ei ole Brån mukaan todennettavissa yhteyttä turvapaikanhakijoiden määrässä ja seksuaalirikosten määrässä tapahtuneiden muutosten välillä.

Raiskausten määrän kasvussa on Brån mukaan kyse lisääntyneistä sisätiloissa, varsinkin yksityisasunnoissa, tehdyistä raiskauksista. Tuntemattomien tekemät niin sanotut puskaraiskaukset ovat sen sijaan hieman vähentyneet.

– Raportti osoittaa, ettei maahanmuuttoaalto ole vaikuttanut seksuaalirikosten määrään. Sen sijaan sietokyky tiettyjä seksuaalirikoksia kohtaan, joita ei aiemmin ilmoitettu, on alentunut. Tämä kulminoitui Metoo-aaltoon ja se on erinomaista, toteaa Tukholman yliopiston kriminologian instituutin professori Jerzy Sarnecki raportin havainnoista Dagens Nyheterille (siirryt toiseen palveluun).

– Me emme ole joutuneet naisiamme raiskaavien muslimimiesten vallan alle, kärjistää Sarnecki rikostenehkäisyneuvoston raportin vastauksen julkisessa keskustelussa usein esitettyihin väitteisiin.

Brån mukaan ilmoitukset seksuaalirikoksista ovat lisääntyneet Ruotsissa vuosina 2005–2017 peräti 81 prosenttia. Mikäli otetaan huomioon Ruotsin väestömäärässä samaan aikaan tapahtunut lisääntyminen, on kasvua 100 000 ihmistä kohti 62 prosenttia. Lukuun sisältyvät sekä lievemmät että vakavimmat seksuaalirikokset.