Kokoomuksen kansanedustaja Jaana Pelkonen uskoo, että koulutus ja sivistys auttavat informaatiovaikuttamisen ja valheellisen tiedon tunnistamisessa.

–Suomalaisten on kyettävä ajattelemaan kriittisesti ja pohtimaan erilaisten uutisten luotettavuutta lähdekritiikin kautta. Koulutuksen puute ja oppimattomuus ovat otollista maaperää radikalismille ja fanaattisuudelle, hän toteaa Puheenvuoron blogissaan .

Pelkonen pitää varmana, että ulkomailta suuntautuva valheellinen ja vääristävä informaatiovaikuttaminen tulee tulevaisuudessa lisääntymään Suomessakin.

–Ensi vuoden presidentinvaalit ja vuoden 2019 eduskuntavaalit tarjoavat siihen otollisen tilaisuuden. Paras tapa vastata tähän on panostaa ja kehittää koulutusjärjestelmäämme edelleen. Tämä ei tarkoita sitä, että koulun tulisi opettaa kaikki ajattelemaan samalla tavalla, vaan jokaisen suomalaisen tulee pystyä muodostamaan käsityksensä ympäristöstään itse. Terve kritiikki vähentää kärjistynyttä vastakkainasettelua. Mitä yhtenäisempi yhteiskunta, sen vaikeampi siihen on vaikuttaa ulkopuolelta, hän sanoo.

Pelkonen nostaa esimerkiksi vuonna 2014 Twitterissä esiintyneen Eduskuntavaalit-nimisen tilin, joka toimi Russia Todayn alaisuudessa.

–Sosiaalisen median trollitilejä voisi pitää harmittomina, mutta ne ovat kiinteä osa informaatiosodankäyntiä, jolla pyritään vaikuttamaan itsenäisen valtion sisä- ja ulkopolitiikkaan vaikuttavan tahon etujen mukaisesti. Yllä mainittujen tilien tarkoituksena on muun muassa heikentää meidän suomalaisten luottamusta omaan päätöksentekojärjestelmäämme sekä Suomen paikkaan lännessä ja Euroopan unionissa.

Samaan asiaan otti viikolla kantaa Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltola. Hän sanoo, että viimeisimmät vaalit Yhdysvalloissa, Ranskassa ja Saksassa osoittavat, että autoritääristen valtioiden sekaantuminen demokraattisten maiden vaaleihin kasvaa.

–Ne hakkeroivat dataa ja jakavat aineistoa tietovuotojen avulla. Vuotoa vahvistetaan levittämällä disinformaatiota ja epäluuloa sosiaalisessa mediassa, Aaltola kuvailee raportissaan.

Vaalihäirintä on Aaltolan mukaan toteutettavissa samalla peruskaavalla uusien demokraattisten vaalien yhteydessä, mutta kasvava tietoisuus sen toimintatavoista vähentää kuitenkin kokonaisvaikutusta.

–Vähenevän vaikutuksen trendi on havaittavissa viime aikojen vaalihäirintäoperaatioissa keskeisten vaalien yhteydessä: Yhdysvalloissa vaikutus oli korkea, Ranskassa matalampi ja Saksassa vähäinen. Vaaleihin sekaantuminen voi myös kostautua, ja siten ennaltaehkäistä vaalihäirinnän todennäköisyyttä, hän huomauttaa.

Aaltola sanoo, että äänestäjien pitäisi kuulla puolustautumiskeinoista, joilla kamppaillaan manipuloivia algoritmeja ja tulevia tekoälypohjaisia taktiikoita vastaan.

–Hallitukset voivat tarjota näitä työkaluja. Nykyistä ketterämmät markkinat ja yhteiskunnalliset ratkaisut voisivat olla käytettävissä kyberperusteisessa vaalivalvonnassa.

Lisää aiheesta: Professori: Vaaleihin vaikuttaminen mahdollista Suomessakin - ”Ihmiset saadaan uskomaan”