Oppilaiden oireilu ei riitä perusteeksi, kun arvioidaan koulurakennusten sisäilman laatua.

Tämä johtuu siitä, että oppilaiden oireiluun ei juurikaan vaikuta se, olivatko he olosuhteiltaan puutteellisissa tiloissa tai sisäilmaltaan täysin terveellisissä tiloissa.

Tuoreen Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja Helsingin yliopiston tutkijoiden tekemän tutkimuksen mukaan oppilaat kokivat vain hieman enemmän oireilua sellaisissa koulurakennuksissa, jotka oli asiantuntija-arvioissa todettu puutteellisiksi. Puutteilla tarkoitetaan tässä esimerkiksi kosteusvaurioita, ongelmia lämpötiloissa tai huonoa ilmanvaihtoa.

Vaikka koulurakennusten olosuhteilla oli yhteys oireiluun, oli yhteys niin heikko, ettei oireilun määrän perusteella pystytä luotettavasti arvioimaan, millainen on rakennusten sisäilman laatu.

Tutkimuksessa oli mukana 129 ala- ja yläkoulurakennusta Helsingin alueelta. Rakennusten olosuhteiden arvio perustuu Helsingin kaupungin selvityksiin. Tiedot oppilaiden oireiluista kerättiin THL:n sisäilmakyselyn avulla. Kyselyyn vastasi runsaat 12 000 oppilasta.

Tutkija: "Pitäisin sitä hyvin luotettavana"

Tutkimuksessa mukana ollut Helsingin yliopiston professori ja THL:n tutkija Juha Pekkanen on tyytyväinen siihen, että tutkimuksessa olivat mukana kaikki Helsingin koulut.

– Pitäisin tutkimusta hyvin luotettavana.

Pekkasen mukaan jo aiemmin tutkimuksella on pystytty osoittamaan se, että sisäilmalla on vaikutusta ihmisten oireiluun.

– Uusi asia, minkä tutkimus osoittaa on se, että emme voi arvioida luotettavasti sisäilman laatua oppilaiden oireilun perusteella.

Tutkimuksen mukaan sisäympäristössä havaituilla kosteusvaurioilla, väärillä lämpötiloilla tai huonolla ilmanvaihdolla oli yhteyksiä oppilaiden hengitys- ja yleisoireisiin, kuten nuhaan, yskään tai päänsärkyyn. Joitain yhteyksiä havaittiin alahengitystie- tai iho-oireisiin, mutta ei silmäoireisiin.

Pekkasen mukaan ihmisten kokemat oireet heijastavat kuitenkin huonosti sisäilman epäpuhtauksien määrää. Oireiluun vaikuttavat monet muutkin tekijät kuin sisäilman epäpuhtaudet.

– Meidän pitäisi tutkia ihmisten oireilun sijasta enemmän rakennusten kuntoa. Esimerkiksi rakennusten korjauspäätösten pitäisi perustua ensisijaisesti tutkittuun tietoon rakennusten kunnosta eikä niinkään siihen, miten ihmiset oireilevat, Pekkanen sanoo.

Sisäilman epäpuhtauksien ja oireilun välisistä yhteyksistä kaivataan kuitenkin vielä lisätutkimusta.

"Kaikki opettajat ja oppilaat väsyi siihen"

Espoossa Leppävaaran lukion oppilaat joutuivat vuoden vaihteessa lähtemään evakkotiloihin rakennuksen sisäilmaongelmien vuoksi.

Koulurakennukseen tehtiin tarkempia tutkimuksia toissa vuoden syksyllä. Rakennuksesta löytyi useammasta paikasta sädesientä.

Oppilaat ovat nyt toista viikkoa Laajalahden kansakoulun entisissä tiloissa.

Leppävaaran lukion oppilaat Julius Donner, Joonatan Saarenmaa Jumah Didar ja Matilda Packalen ovat tyytyväisiä, kun pääsivät evakkoon lukion vahoista tiloista. Ronnie Holmberg / Yle

Toisella luokalla Leppävaaran lukiossa oleva Joonatan Saarenmaa ei muistele entistä kouluaan kovin hyvällä. Useat oppilaat saivat erilaisia iho-ja hengitystieoireita. Ne johtuivat huonosta sisäilmasta, Saarenmaa uskoo.

– Kaikki opettajat ja oppilaat väsyivät siihen, Saarenmaa sanoo.

Matilda Packalen on Leppävaaran lukiossa kolmannella luokalla. Myös hän on helpottunut siitä, että pääsi evakkotiloihin.

– Pääsärky ja jatkuva väsymys vaikutti siihen, etten pystynyt keskittymään opiskeluun niin paljon kuin olisin halunnut.

Packalenin mukaan päänsärky on loppunut uusissa tiloissa.

Leppävaaran lukion rehtori Ismo-Olav Kjäldman vahvistaa, että myös monet koulun henkilökunnasta saivat samankaltaisia oireita kuin oppilaat Leppävaaran lukion entisissä tiloissa.

"Missään nimessä tarkoitus ei ole väheksyä ihmisten oireita"

Tuore tutkimus ja Leppävaaran lukiolaisten kokemukset koulun sisäilmasta tuntuvat äkkiseltään ristiriitaisilta. Ovatko lukiolaisten kertomat kokemukset koulun sisäilmaongelmista kuvittelua tai keksittyjä?

– Missään nimessä ei ole tarkoitus väheksyä ihmisten oireita, professori Pekkanen sanoo.

Samaan hengenvetoon Pekkanen muistuttaa siitä, että käytäntö on osoittanut sen, että rakennusten korjaaminen vaikuttaa monesti aika huonosti oireilun vähenemiseen.

– Se voi johtua siitä, että ihmisille jää huoli siitä, että korjausta ei ole tehty tarpeeksi perusteellisesti, että on jäänyt vielä jotain korjattavaa.

Pekkanen korostaa kommunikaation tärkeyttä.

– Sen lisäksi, että huolehditaan rakennusten kunnosta, olisi tärkeä, että pidetään yllä kommunikaatiota rakennuksen käyttäjien kanssa. Ollaan avoimia ja kerrotaan asioista tarpeeksi selvästi, että rakennuksessa ei ole enää mitään terveydelle haitallista.

Aiheesta voi keskustella 14.1. kello 22.00 asti.

Juttuun lisätty 14.1.2020 kelo 16.45:

Koulurakennukseen tehtiin tarkempia tutkimuksia toissa vuoden syksyllä. Rakennuksesta löytyi useammasta paikasta sädesientä.

Aiheesta lisää:

Lasten kuuluu sairastaa paljon ja opettajien oireet johtuvat vaihdevuosista – Näin hurjia väitteitä koulujen sisäilmaongelmien yhteydessä esitetään

THL: Suomalaisten käsitykset sisäilmaongelmista ovat liioiteltuja

Suomalaisten kodeissa on vähiten kosteusvaurioita Euroopassa – maailmalla homeongelmiin herätään hitaasti, vaikka home sairastuttaa miljoonia

Valtaosa kunnista varautunut sisäilmaongelmiin – ongelmat tyypillisimpiä koulurakennuksissa