Marraskuun viimeinen päivä tasan 80 vuotta sitten oli Suomelle kohtalokas ja käänteentekevä.

Puna-armeija vyöryi rajan yli hieman ennen aamuseitsemää, mutta mitä tapahtui ennen sitä ja sen jälkeen? Suomeen esimerkiksi julistettiin sotatila vasta tunteja sen jälkeen, kun ensimmäiset siviiliuhrit olivat jo saaneet surmansa.

Iltalehti kertasi sodan ensimmäisen päivän tapahtumat hetki hetkeltä ja ”reaaliajassa” – siis samaan aikaan, kun ne tapahtuivat vuonna 1939. Seurannan päivitykset näkyvät alla siten, että tuorein päivitys on ylimpänä.

Ulkoministeri Eljas Erkko (ed) piti dramaattisen radiopuheen, joka välitettiin uuteen päivään heräileville yhdysvaltalaisille. IL-ARKISTO

Vallilan työväentalo, jossa eduskunta kokoontui talvisodan ensimmäisenä päivänä. Rakennus purettiin 1970-luvulla. WIKIMEDIA COMMONS

Helsingin Lönnrotinkatu kärsi merkittäviä vahinkoja talvisodan tuhoisimmassa pommituksessa. SA-KUVA

Tuhoisa iltapäiväpommitus iski muun muassa Helsingin linja-autoasemalle ja taustalla näkyvään Maanviljelijöiden Maitokeskukseen. SA-KUVA

Lapset odottavat evakkojunaa Helsingin rautatieasemalla. Kaikkiaan lähes 200 000 asukasta pakeni sodan aikana pääkaupungista. SA-KUVA

Talvisodan tyypillinen taistelija on nuori, naimaton, suorittavaa työtä tekevä mies. IL-ARKISTO

Tasavallan presidentti Kyösti Kallio julisti Suomeen sotatilan puolustusministeri Juho Niukkasen (ml) esityksestä. IL-ARKISTO

Kajaani joutui rajun pommituksen kohteeksi heti sodan ensimmäisenä päivänä. IL-ARKISTO

Tuleva kirjailija Kyllikki Villa, 16, aloitti talvisodan alkaessa kirjoittajanuransa Kajaanin lehden kotirintaman reportterina. KYLLIKKI VILLAN KOTIALBUMI

Neuvostoliittolaista kuvaa puna-armeijan hyökkäyksestä talvisodan ensimmäisenä päivänä. ALL OVER PRESS

Näidenkin helsinkiläisten nuoruus katkesi sodan alkamiseen. Iltalehden haastattelema Olli Vuorio kuvassa toinen vasemmalta. OLLI VUORION KOTIALBUMI

Panssarilaiva Ilmarinen ilmavartiossa Helsingin edustalla. SA-KUVA

Ihmisiä evakuoidaan väestönsuojaan Helsingin Esplanadilla. SA-KUVA

Neuvostoliiton armeija etenee Karjalankannaksella. Etualalla T-26-panssarivaunu. SA-KUVA

Alikersantti Veikko Salkio, 27, oli talvisodan ensimmäinen sotavanki. Hän todisti sodan alkua vankilassa Murmanskissa. KUSTANNUSOSUUSKUNTA LÄNSIRANNIKKO

Neuvostoliiton johtaja Josif Stalin ja ulkoministeri Vjatšeslav Molotov. ALMAN ARKISTO

Aamun lehdissä 30.11.1939 ei vielä tiedetty alkavasta sodasta.

Lähteet