Tästä on kyse Päihdeongelmaiset saavat usein huonoa kohtelua terveydenhuollon parissa.

Osa lääkäreistä kokee, että päihdeongelmaisia on vaikeaa hoitaa.

Päihdeongelmaisten on hankala saada eläkelausuntoa ja puolestaan lääkäreiden on vaikeaa laatia niitä.

Olosi on tukkoinen. Nenä vuotaa ja kurkkua kuivaa, joten päätät mennä lääkäriin. Lääkäri katsoo sinua hitaasti päästä varpaisiin ja selaa potilashistoriaasi otsa kurtussa: "Ei tälle kyllä nyt voida tehdä mitään", lääkäri toteaa lopulta.

Näin on käynyt monta kertaa joensuulaiselle 55-vuotiaalle Jussille (nimi muutettu).

– Jos menen vaikkapa flunssan vuoksi lääkäriin, niin lääkäri saattaa vilkaista tietojani ja kysyä, että mitä sinä juoppo siinä horiset?

Suomen Lääkäriliiton varatoiminnanjohtaja Hannu Halilan mukaan päihdeongelmaisten syrjintää tapahtuu terveydenhuollon piirissä. Halila on keskustellut asiasta kollegoidensa kanssa ja monella lääkärillä on mielikuva, ettei päihdeongelmaisia aina hoideta niin kuin kuuluisi.

– Tämä kuulostaa ihan mahdolliselta. Meillä ei ole tutkimustietoa asiasta, mutta usein on ollut puhetta vastaavanlaisista tilanteista. Esimerkiksi mielenterveyspotilaiden kohdalla saatetaan hyvinkin unohtaa se, että heillä voi olla somaattisia (siirryt toiseen palveluun) (Duodecim) sairauksia, jotka eivät johdu psyykeestä.

Osa päihdeongelmaisista lykkää lääkäriin menoa viimeiseen asti. Tiina Jutila / Yle

Halila kertoo, että sama tilanne saattaa olla päihdeongelmaisten kohdalla: kaikki oireet leimataan helposti alkoholismista johtuviksi.

– Kyllä se varmaan aika yleistä lääkärikunnassa on. Lääkärillä täytyy olla valppaus siitä, että vaivat voivat johtua ihan jostain muusta kuin päihteiden käytöstä.

A-klinikan johtavan ylilääkärin Kaarlo Simojoen potilailla on ollut tilanteita, joissa he eivät ole päässeet tarvitsemaansa hoitoon päihdeongelmiensa vuoksi.

Suurin osa hoitohenkilökunnasta katsoo, että tämä on vain joku saatanan puliveivari. Jussi

– On käsittämätöntä ja todella surullista, että päihteitä käyttävät kohtaavat vielä paljon ennakkoasenteita palvelujärjestelmässä ja jäävät paitsi heille kuuluvista hoidoista, jolloin hoidettavatkin sairaudet jäävät hoitamatta.

Simojoki kertoo, että EU:n tasolla huumeita suonensisäisesti käyttävistä noin 45 prosenttia kuolee somaattisiin sairauksiin.

– On sääli, etteivät vielä vuonna 2017 kaikki ihmiset saa stigmansa takia tasa-arvoisesti hoitoa.

Päihdeongelmainen on riskipotilas

Päihdeongelmaisten vaivoja ja ongelmia ei oteta lääkärissä tosissaan. Kainuun soten eläkeselvittelykoordinaattorina työskennelleen Kirsi Kumpulaisen työhön kuului muun muassa käyntejä lääkärissä asiakkaiden kanssa. Häneltä löytyy valitettavan paljon samanlaisia esimerkkejä kuin Jussilta.

– Eräs lääkäri sanoi minulle, että mitäpä näitä kaikkia päihdeongelmaisia kannattaa ottaa vastaan. Ei heitä kannata hoitaa, ryyppäävät kuitenkin – ei, vaikka heillä olisi ollut jokin muu sairaus.

Päihdeongelmaisten sairauksia ei kuunnella, eikä aina edes tutkita. Suurimmassa osassa Kainuun kunnista tilanne on todella huono.

– Täytyi valikoida, kenelle lääkärille voi mennä. Osa asiakkaista joutui menemään päivystykseen Kainuun keskussairaalalle kun he eivät saaneet omasta kunnasta minkäänlaista palvelua.

– Kun hoitohenkilökunta ja sosiaalipuolen ihmiset tietävät kunnissa, että kenelle lääkärille voidaan varata aikaa ja kenelle ei missään tapauksessa, niin silloin homma toimii, Kumpulainen jatkaa.

Päihdeongelmainen ei välttämättä saa asiallista palvelua kaikilta lääkäreiltä. Osa lääkäreistä suhtautuu heihin hyvin kriittisesti. Tiina Jutila / Yle

Kajaanin pääterveysaseman vastaava lääkäri Seppo Kallio toteaa, että päihdeongelmaisten potilaiden kohdalla lääkärien on mietittävä hoitoa tarkemmin. Esimerkiksi polvikipu ja päihdeongelma saattavat olla hankala yhdistelmä.

– Voi olla, että tavalliset kipulääkkeet eivät enää riitä ja pitäisi siirtyä vahvempiin lääkkeisiin. Jos potilaalla on kuitenkin päihdeongelma, niin tiedämme, että hän on riskipotilas. Joudumme miettimään, että uskallammeko antaa vahvoja kipulääkkeitä vai siirrytäänkö entistä vaikeampaan tilanteeseen.

Usein kysymys on siitä, että päihdeongelmainen hakee päivittäin esimerkiksi terveyskeskuksesta lääkereseptiä.

– Sehän ei ole tehokasta päihdehoitoa, että kirjoitamme päihdyttävää ainetta lisää. Tällainen ihminen on usein tyytymätön ja saattaa kertoa eteenpäin, ettei häntä otettu vakavasti eikä haluttu auttaa, Kallio jatkaa.

Lääkärillä täytyy olla valppaus siitä, että vaivat voivat johtua ihan jostain muusta kuin päihteiden käytöstä. Hannu Halila

Kallion mukaan kipulääkeriippuvuuksia sairastavilla ihmisillä voi olla kroonisia kiputiloja. Tämän vuoksi etenkin päivystyksessä lääkäri joutuu tekemään rajauksia.

– Jos tällaisen ihmisen kohdalla lääkäri näkee sairaskertomuksesta taustaa päihdeongelmista, niin hän saattaa muuttua sikäli todella kriittiseksi, ettei kirjoita kovin herkästi vahvoja kipulääkkeitä. Lääkäri saattaa aika yksioikoisesti suorittaa toimenpiteen. Sen kyllä ymmärrän. Se on varmaan realismia niissä olosuhteissa, Kallio toteaa.

Normaalivastaanotolla tällaista ei Kallion mukaan tapahdu.

– Siellä täytyisi kertaalleen tutkia. Monesti nämä ihmiset ovat todella monesta paikasta kipeitä: kun tutkii yhtä kohtaa, niin kipua on toisessakin kohtaa ja sitten kolmannessakin. Joskus on vaikea tutkia kaikkea.

Vähättelyä ja välttelyä

Kirsi Kumpulainen työskenteli Kainuun soten eläkeselvittelykoordinaattorina vielä viime vuonna. Kolme hänen asiakastaan teki itsemurhan.

He olivat kaikki lääkkeiden suurkuluttajia ja heillä oli useita eläkehylkyjä takanaan. Asiakkaiden tilanteen vakavuutta ei otettu lääkärissä huomioon.

– He sanoivat suoraan, ettei kukaan kuunnellut, eikä heitä otettu tosissaan. Heidän vaivojaan oli vähätelty lääkärissä, Kumpulainen toteaa.

Kumpulaisen mukaan moni heikossa asemassa oleva ei uskalla valittaa saamastaan palvelusta.

– He pelkäävät, etteivät saa edes sitä vähäistä palvelua tai hoitoa, mitä he tarvitsevat. Osa olisi heittänyt heti hanskat tiskiin, etteivät he rupea enää yrittämään.

Seppo Kallion mukaan lääkärille tullaan välillä valittamaan unihäiriötä ja potilas saattaa toivoa, että hänelle kirjoitettaisiin unilääkkeitä. Usein kysymys saattaa kuitenkin olla alkoholismista. Laura Pohjavirta / Yle

Myös Jussilla on kokemusta siitä, että vain osa lääkäreistä ottaa hänen vaivansa tosissaan.

– Suurin osa hoitohenkilökunnasta katsoo, että tämä on vain joku saatanan puliveivari.

Eräs lääkäri sanoi minulle, että mitäpä näitä kaikkia päihdeongelmaisia kannattaa ottaa vastaan. Kirsi Kumpulainen

Vähän aikaa sitten Jussi oli sairaalassa. Hänen päänsä kuvattiin ja myös muita tutkimuksia tehtiin. Jussi kyseli tuloksia lääkäriltä ja tämä vakuutti, että kaikki on kunnossa.

– Luin itse netistä Kanta-palvelusta, että minulla oli ollut määrittelemätön aivoverenvuoto. Lääkäri ei sitä minulle sanonut. Tuli sellainen tunne, että haluavatko he paeta vastuuta?

Hoito riippuvainen lääkärin persoonasta

Kirsi Kumpulainen kokee, ettei lääkäreitä juuri kiinnosta päihdeongelmaisten tilanne.

– Hoidon laatu on aikalailla lääkärin persoonasta riippuvainen. Osa lääkäreistä suhtautuu asiallisesti ja yrittää löytää ratkaisuja asiakkaan tilanteeseen esimerkiksi lääkitystä muuttamalla. Osa lääkäreistä on ihmetellyt ja sanonut, että asiakas olisi pitänyt hoitaa paljon aikaisemmin.

– Osa puolestaan voisi katsoa peiliin ja miettiä, toimivatko he lääkärietiikan mukaisesti.

Myös Jussin ystävät ovat kohdanneet huonoa hoitoa lääkärissä käydessään. Tiina Jutila / Yle

Myös Jussi on asiasta samaa mieltä. Jonkin aikaa sitten mies meni lääkäriin paikkakunnalla, joka ei ollut miehen kotipaikkakunta.

– Kyseisellä paikkakunnalla ei näkynyt potilashistoriaani ja sain ihan inhimillistä kohtelua, Jussi naurahtaa.

– Vaikka he kysyivät alkoholin käytöstäni ja myönsin olevani alkoholisti, niin silti. Siellä tuntui, että minähän olen ihan ihminen suorastaan, Jussi jatkaa hämmästellen.

Myös Hannu Halila Suomen lääkäriliitosta arvioi, että lääkärin omat kokemukset vaikuttavat siihen, kuinka helposti potilaan vaivat laitetaan päihdeongelman piikkiin.

Seppo Kallion mukaan terveydenhuollossa on helpomminkin hoidettavia potilaita kuin päihdeongelmaiset.

– Vakavista päihdeongelmista kärsivien potilaiden kanssa toimiminen on rankkaa ja raskasta työtä. Varmaan lääkäreissäkin on pieniä eroavaisuuksia, että miten hyvin jaksetaan kuunnella päihdeongelmaista, joka selittää joka kerta samoja asioita.

Lamaannus lääkärissä

Moni päihdeongelmainen kärsii lääkäripelosta. Se voi näkyä niin, että vaivat unohtuvat ja vastaanotolla tapahtuu eräänlainen lamaannus. Kirsi Kumpulainen kertoo, että asiakkaat ovat tarvinneet mukaansa muistuttajan, joka kertoo, mikä tilanne on todellisuudessa.

– Kerran ollessani asiakkaan kanssa lääkärin vastaanotolla, alkoi asiakas puhua ihan höpöjä, kun lääkäri kyseli vaivoista. Asiakas kertoi jostain pienestä vaivasta; että hänellä on ollut päänsärkyä, vaikka se ei ollut ydinasia.

On surullista, että vielä vuonna 2017 kaikki ihmiset eivät edelleenkään saa stigmansa takia tasa-arvoisesti hoitoa. Kaarlo Simojoki

Kumpulainen ihmetteli asiakkaansa käytöstä ja he alkoivat yhdessä käydä läpi oikeita syitä, miksi lääkärin luona ollaan. Vasta sitten asiakas muisti, mikä hänen vaivansa oikeasti oli.

Suurin osa Kumpulaisen asiakkaista käyttäytyi asiallisesti lääkärin vastaanotolla. Jotkut ottivat rohkaisuryypyn uskaltaakseen mennä lääkärin pakeille.

Osa päihdeongelmaisista kärsii lääkäripelosta. Omat vaivat saattavat unohtua vastaanotolle päästyä. Kalevi Rytkölä / Yle

Jussi ei mene lääkäriin humalassa. Hänelläkin on ollut unohduksen hetkiä lääkärin luona. Muistuttajaa Jussilla ei ole ollut matkassa, mutta hän on keksinyt itselleen tavan muistaa asiat.

– Siinä menee vähän niin kuin lukkoon. Seuraavaa kertaa varten aion kirjoittaa itselleni muistilapun, että muistan, mistä minun pitää muistaa valittaa, Jussi naurahtaa.

– Itsekin tässä syyttää itseään, että en minä nyt ole mitään. On vaikea myöntää itselleen olevansa alkoholisti, vaikka nykyään kyllä voin sanoa sen ääneen, Jussi pohtii.

Eläkelausunnoista helpotusta

Päihdeongelmaisten on tärkeä saada eläkelausunto, koska työkyvyttömyyseläke parantaa pienimmällä tuilla olevien taloudellista tilannetta. Lisäksi monelle päihdeongelmaiselle on tärkeää saada ansaittua eläkkeensä, eikä vain olla yhteiskunnan elätettävänä.

Työkyvyttömyyseläke kuuluu kansaeläkejärjestelmän ja työeläkejärjestelmän etuuksiin. Työkyvyttömyyseläkettä saa henkilö, joka ei sairauden tai vamman vuoksi kykene ansaitsemaan toimeentuloaan.

Kirsi Kumpulainen ihmettelee, miksi lääkärit ovat niin vastahakoisia kirjoittamaan lausuntoja.

– Se on hyvä kysymys, johon kukaan lääkäri ei ole kertonut vastausta. Miksi on niin vaikeaa ottaa asiakas tosissaan, perehtyä hänen ongelmiinsa ja kirjoittaa lausunto?

Ihmiset pitäisi ottaa ihmisinä, vaikka olisi mikä. Jussi

Kajaanin pääterveysaseman vastaavan lääkärin Seppo Kallion mukaan lausunnon kirjoittaminen ei ole yksinkertaista.

– Asiakkaat eivät usein huomioi, ettei lääkärilausuntojen kirjoittaminen ole helppoa. Siinä täytyy ottaa kantaa ihmisen pysyvään työkykyyn. Ensimmäinen askel on, että lääkäri muodostaa oman käsityksensä potilaan tilasta. Pitäisi lukea potilaskertomuksia, joita voi olla mahdollisesti kymmeniä tai satoja useilta eri vuosilta.

Lääkärin tulee myös jutella ihmisen kanssa muodostaakseen käsityksen hänestä, eikä tähän riitä yksi käyntikerta. Pelkkä lääkärin oman käsityksen muodostaminenkaan ei ole tarpeeksi.

– Lääkärin täytyy keksiä, miten hän perustelee näkemyksensä B-lausuntoon. Vakuutusyhtiössä ei mene läpi sellainen lausunto, jossa lukee vain, että kyseinen henkilö on mielestäni työkyvytön. Se menee hylkyyn, Kallio toteaa.

Päideongelmaiset eivät aina uskalla ja jaksa valittaa saamastaan huonosta kohtelusta. Tiina Jutila / Yle

Kallion mukaan suuri ongelma on se, että päihdeongelmaiset ovat olleet useita vuosia pois työelämästä ja heillä itsellään voi olla sellainen käsitys, etteivät he kykene ruumiilliseen työhön.

– Se on varmaan usein tottakin, mutta sitä on vaikea todistaa, kun he eivät ole olleet moneen vuoteen työelämässä. Olisi tärkeää, että arvioita tehtäisiin silloin kun työura on loppumassa.

Lisäksi lääkärin täytyy kerätä kokonaisarviota varten potilastiedot yhteen. Tietoja ja arvioita voi löytyä sieltä sun täältä.

Kumpulaisen mukaan päihdeongelmaiset ovat helpottuneita saadessaan myönteisen eläkelausunnon. Hän tietää henkilöitä, jotka pääsivät eroon päihteistä eläkkeelle päästyään.

– Heillä helpotti stressi siitä, miten pärjätä rahallisesti päivästä toiseen. Eräs asiakas kertoi, että elämä on helpottunut kun saa esimerkiksi hoidettua laskut ajallaan. Hänen kohdallaan elämä oli kääntynyt mallilleen.

Osa kuitenkin jatkaa päihteiden käyttöä niin kuin aikaisemmin – ja osa päätyy käyttämään vielä enemmän.

"Ihmiset pitäisi ottaa ihmisinä"

Enää Kirsi Kumpulainen ei tee eläkekoordinaattorin työtä. Hän oli vähällä romahtaa. Kumpulaisen viimeinen asiakas oli todella sairas, mutta lääkäri totesi, ettei tee asialle nyt mitään.

– Koin, että väsyin henkisesti siitä, kun jouduin työstämään lääkäreiden asenteita. Tuntui, että lyön päätäni seinään koko ajan. Tiesin, että asiakas on kykenemätön töihin ja hänellä on selkeitä sairauksia, mutta kun lääkäri mitätöi sen kaiken, niin emme pääse puusta pitkään.

Olisi tärkeää, että arvioita tehtäisiin, silloin kun työura on loppumassa. Seppo Kallio

Joensuulaisella Jussilla on pian edessään lääkärikäynti. Miehen sydän reistailee ja se huolettaa häntä.

– Jo nyt ajattelen lääkärikäyntiä kauhulla, että ne katsovat vain taas, että mitä sinä taas selostat, Jussi huokaa.

Mitä Jussi haluaisi sanoa lääkäreille, jotka eivät ota päihdeongelmaisten tilannetta vakavissaan?

– No mitä heille nyt sanoisi. Ihmiset pitäisi ottaa ihmisinä, vaikka olisi mikä.

Korjattu 5.4.2017 klo 11.33 : Korjattu kohta "työkyvyttömyyseläke parantaa pienimmällä eläkkeellä olevien taloudellista tilannetta". Työkyvyttömyyseläke parantaa siis pienimmillä tuilla olevien tilannetta.