- Den nye eksamensform, som udspillet lægger op til, vil jeg helt klart give en 12'er. Det har vi ventet på i rigtig, rigtig lang tid.

Sådan siger Mathilde Vinther, formand i Danske Gymnasieelevers Sammenslutning, DGS. Hun reagerer både iskøligt og brandvarmt på to ændringer, som regeringens udspil til en ny gymnasiereform, der bliver præsenteret i dag, lægger op til.

Allermest positiv er hun over for de nye eksamensformer, der ifølge regeringen skal lægge mere vægt på projekt- og casearbejde i grupper og styrke elevens evne til formidling, samarbejdsevner og udvikling.

- Eksamenerne nu har en gammeldags tilgang til faglighed. Vi har længe trængt til at få lavet det om, siger Mathilde Vinther.

Eksamen skal afspejle undervisningen

Gymnasielærerne er positive over for de nye eksamensformer, fordi de mener, det afspejler gymnasiets undervisningsmetoder langt bedre, end de eksamensformer, der er i dag. De vil dog ikke give udspillet en karakter endnu.

Samme positive toner lyder fra Anne-Birgitte Rasmussen, der er formand for Danske Gymnasier, der tidligere var kendt som Rektorforeningen. Hun kalder forslaget "en rigtig, rigtig god ide".

Læs også : V vil have skrappere adgangskrav, mere matematik og færre valgmuligheder i gymnasiet

Regeringens ønske om flere cases ved det grønne bord skal dog ikke gennemsyre alle fag, lyder det.

- Cases er rigtig gode på handelsgymnasier og i samfundsfag for eksempel. Men det er jo tåbeligt at have en erhvervscase i oldtidskundskab for eksempel, siger Anette Nordstrøm, formand for Gymnasieskolernes Lærerforening.

Adgangskrav dumper med et brag

Mens den nye eksamensform høster topkarakterer hos gymnasieeleverne, får ideen om et adgangskrav til gymnasiet på karakteren 02 en karakter i den helt anden ende af skalaen.

- Adgangskravet er rigtig, rigtig ærgerligt. Det får karakteren -3. Det er, som hvis man skulle til eksamen i samfundsfag og kun snakkede om kemi, siger Mathilde Vinther.

Hun kalder det for uambitiøst af regeringen at frasortere elever kun på baggrund af karaktergennemsnit. Gymnasier skal i stedet tage elever ind, der er motiverede og satse på at gøre dem bedre. Det skal blandt andet ske med løbende kontakt til studievejlederne, som skal guide gymnasieeleverne i højere grad.

- Adgangskrav er en helt omvendt måde at tænke uddannelse på. Man skal i stedet gøre folk klogere, siger formanden for gymnasieeleverne.

02 er ikke nok til gymnasiet

Hun er ikke ene om at kritisere det mulige adgangskrav.

Gymnasielærernes formand frygter, at adgangskravet på 02 signalerer, at alle, der lige akkurat har bestået folkeskolen, er egnede til at komme i gymnasiet.

- Det må ikke blive sådan, at fordi man har fået 02, har man retskrav på at komme i gymnasiet, siger Anette Nordstrøm.

Læs også : Top og bund: Her søger flest og færrest unge ind på gymnasiet

Hun mener, at folkeskolen i stedet skal vurdere elevernes studieparathed og vejlede afgangseleverne om de faglige forventninger til gymnasieleverne

- Det skal sikre, at man får de topmotiverede og fagligt dygtige elever, siger hun.

Adgangskrav er utilstrækkeligt

Danske Gymnasier kalder adgangskravene for en fin ide. Men, siger Anne-Birgitte Rasmussen, karakterer kan ikke stå alene, hvis man skal vurdere, om en elev kan begynde i 1.g.

- Vi skal også vurdere modenhed og parathed. Det handler om, at eleverne skal have mod og lyst, siger Anne-Birgitte Rasmussen, formand for Danske Gymnasier.

Middelkarakter til udspillet

Gymnasieelevernes Mathilde Vinther giver samlet set karakteren 7 til gymnasieudspillet der præsenteres i sin fulde længde i dag klokken 13.

- Indtil videre får udspillet en pæn middelkarakter. Men nu må vi se, hvad de præsenterer senere, siger hun.

Se med her på dr.dk klokken 13, når vi livestreamer regeringens præsentation af gymnasiereformen, der har fået navnet 'Gymnasier til fremtiden - parat til at læse videre'