Ministeerium tutvustas täna kevadist majandusprognoosi, mis annab ülevaate Eesti majanduse ja riigi rahanduse väljavaadetest. Tegu on väga olulise dokumendiga, kuna selle põhjal koostab valitsus riigi eelarvestrateegia aastateks 2019–2022.

Nii rahandusminister Toomas Tõniste kui ka ministeeriumi juhtivametnike põhisõnum oli see, et Eesti majandusel läheb hästi. Meie olulisimad eksportturud kasvavad. Meie endi ettevõtete kindlustunne on kõrgem kui varem, nad investeerivad rohkem. Inimeste palgad on tõusuteel. Tänu selle suurenevad tervikuna riigi maksutulud. Aga mitte kõik maksutulud.

Mürki võtma ei pea

Nii torkasid üldise optimismi keskel silma aktsiisid. Sellele, et riik ootab tänavu eelarvesse ebanormaalselt palju aktsiisiraha, on varem tähelepanu juhtinud eeskätt alkoholitootjad, aga ka näiteks Eesti Konjunktuuriinstituut ja Eesti rahvusvahelised autovedajad, kes tangivad diislikütust igalt poolt mujalt, aga mitte Eestist.

Uue kevadprognoosiga pidigi rahandusministeerium tunnistama, et varasemate kõrgete ootustega on puusse pandud.

Võtame näiteks alkoholiaktsiisi. Varem lootis riik selle pealt tänavu teenida 333 miljonit. Kui selline summa tõesti riigikaukasse kokku voolab, võtan ma mürki, lubas näiteks A. Le Coqi juht Tarmo Noop. Nii absurdselt suureks pidas ta seda numbrit.

Täna selguski, et riigi uus lootus on teenida alkoholiaktsiisilt 287 miljonit eurot ehk tervelt 46 miljonit eurot vähem. Järgmise aasta ootusi kärbiti veel 44 miljoni euro võrra.

«Kunagi peab piirikaubandus stabiliseeruma, kuna kõik eestlased ei hakka Lätis käima.» 248

Kus on viinaralli lagi?

Rahandusministeeriumi fiskaalpoliitika osakonna juhataja Sven Kirsipuu selgitas, et suur osa prognooside vähendamisest tuli eelmiste aastate nõrgemate laekumiste tõttu. Mis saab aga sel aastal? Kas piirikaubandus süveneb? Kas soomlaste ostud Eestis on vähenenud? Kirsipuu ei osanud lõplikke hinnanguid anda.

Tema sõnul võime me näha lõunapoolse piirikaubanduse jätkuvat suurenemist. Samas ei pruugi. Meil on seda väga keeruline prognoosida, kuna pole teada, kus on viinaralli lõplik lagi, selgitas analüütik.

«Näiteks möödunud aastal kerkis lagi kõrgemale kui me eeldasime. Ja ei ole välistatud, et see lagi kasvab veelgi,» lisas ta. «Samas kuskil peab ta stabiliseeruma, kuna kõik eestlased Lätis käima ei hakka.» Üks on tema sõnul kindel – soomlaste ostud Eestis on vähenenud ja seeõttu laekub ka meile aktsiisi vähem.

Aga häda ei piirdu vaid õlle- ja viinamaksudega. Rahandusministeerium korrigeeris madalamaks ka tubaaktsiisi laekumist. Seda oodatakse tänavu 15 ja järgmisel aastal 14 miljonit eurot vähem kui esialgu. Sama lugu on kütusega, mille pealt oodatavaid makse kärbiti tänavu lausa 35 miljoni ja tuleval aastal 18 miljoni euro jagu.

Väiksemad aktsiisilaekumised sikutavad alla ka käibemaksu. Viimast peaks kahe aasta jooksul lakeuma 21 miljonit eurot vähem laekuma kui veel aasta tagasi plaanitseti.

Palgad kasvavad edasi