Kuigi Eesti on Euroopas ülikiire interneti kättesaadavuselt selgelt Euroopa riikide tagaotsas ning sama selgelt maas meie naabritest, tulid sellise jutuga mõne nädala eest lagedale nii majandus- ja kommunikatsiooniminister Kristen Michal kui mitmed ministeeriumi haldusala juhid ja eksjuhid.

Kokku said need inimesed kõik 19. oktoobril riigikogu riigieelarve erikomisjoni istungil, kus oli aruteluks riigikontrolli audit kiiret internetti võimaldava lairiba baasvõrgu rajamise tulemuslikkuse üle.

Riigikontroll oli muu hulgas tuvastanud, et aastast 2009 rajatud baasvõrku on tänaseks rajatud ligi 2800 kilomeetrit ning kulunud on selleks 28 miljonit eurot. Sisuliselt kõik taotlused on võrgu rajamiseks võitnud telekommunikatsiooniettevõtteid ühendav Eesti Lairiba Arendamise Sihtasutus ELASA, mis on omalt poolt lisanud võrgu loomisse 4 miljonit eurot.

Paraku selgus, et baasvõrgu rajamisest on reaalset kasu saanud sihtasutuse loonud ettevõtted, kellel avanes võimalus ühendada sellesse oma mobiilimastid ja asuda pakkuma klientidele kiiret, kuid piiratud võimalustega mobiilset andmesidet.

Juurdepääsuliinide vedamisest lõppklientideni ei ole aga sisuliselt keegi äriliselt huvitatud olnud ning ka majandus- ja kommunikatsiooniministeerium pole välja arvestanud, kui palju selliste liinide vedamine maksta võiks. Arvatud on, et ühele viie korteriga hoone majapidamisele võiks praegu ühenduse loomine ülikiire interneti baasvõrguga maksma minna ligi 11 000 eurot.

Muu hulgas selgus aga auditist see, et ELASA asutajaliikmed olid baasvõrgu rajamiseks ettenähtud maksumaksja rahade kulutamisel olnud ühtlasi iseenese lepingupartnerid. Nii on Ericsson Eesti AS, Eltel Networks AS ja Televõrgu AS ehitanud lairibavõrku; Elion Ettevõtted AS osales ehitusprotsessis omanikujärelevalvajana ning Tele2 Eesti AS, Elisa Eesti AS, EMT AS ja Elion Ettevõtted AS on suurimad valguskaabli kiu rentijad - kokku 98 protsenti kõigist lepingutest.

Kuid see selleks. Riigikontrolli peamine sõnum nii auditi tulemustes kui eelmärgitud nõupidamisel oli, et riigil puudub siiamaani igasugune plaan, kuidas viia kiire internet rajatud lairiba baasvõrgust edasi lõpptarbijani. Eriti puudutab see väikese tarbijahulgaga eramajade piirkondasid, kus sideettevõtetel ei ole kasumlik püsivõrgu kaudu internetiteenust tarbijatele pakkuda.

Kui varem oli majandus- ja kommunikatsiooniministeerium lubanud, et on asunud sellist investeerimisplaani koostama, siis nüüd tuli minister Kristen Michal allolevas istungi videoülesvõttes välja täiesti uue ideega.

«Me küll järgime riigikontrolli auditi tulemusi, kuid samas on filosoofiline küsimus, milline see ühendust peaks tulevikus ikkagi olema. Praktilise poole pealt on näiteid asulatest, kus on olemas pakkumine «fiksliini» jaoks, kuid seda pole kasutatud. Reaalsuses on tulevikuühendus aastast 2020 ja edasi, mis meil on 5G ja asjade internet, ikkagi lõppkasutaja osas mobiilne,» vihjas minister võimalikule plaanile asendada lõppkasutajateni kaablite vedamine mobiilse internetiga.