Čas branja: 1 min

V pripravi je reforma študentskega dela, ki bi uredila področje študentskih servisov kot posrednikov in glede na zapisano zmanjšala število fiktivnih vpisov

Preprečitev zlorabe študentskega dela, ki nastaja ob fiktivnih vpisih in razbitje monopola, ki ga držijo večji študentske servisi. To sta dva glavna poudarka osnutka reforme študentskega dela o katerem danes poroča Delo.

Kdo bo prevladal na trgu študentskega dela? Na Financah smo že pisali o trgu študentskih servisov, ki ga obvladujejo trije največji servisi. Med razlogi za propadanje malih servisov so tudi ekskluzivne pogodbe o sodelovanju, ki jih večji servisi sklepajo s podjetji. »To pomeni, da če podjetje z nekim servisom sklene takšno pogodbo, morajo vsi študenti in dijaki opravljati delo izključno prek tega servisa,« nam je povedal solastnik Mladinskega servisa iz Murske Sobote Darko Kutoš. Na ministrstvu za delo so nam povedali, da presoja omejevanja konkurence ni v njihovi pristojnosti, vsi trije večji študentski servisi pa kakršne koli očitke zavračajo. Več v članku: Kdo bo prevladal na trgu študentskega dela?.



Kaj določa osnutek

Delodajalec in študent se bosta lahko po novem za sklenitev delavnega razmerja dogovorila brez posrednika, torej študentskega servisa.

Študenti bi bili sorazmerno vključeni v socialna razmerja, saj bi uvedli plačilo prispevkov. Če bo študent opravljal delo, povezano z njegovim študijem, se bo to lahko štelo kot delovne izkušnje. V veljavo naj bi stopila tudi za dve odstotni točki višja skupna obdavčitev in obenem spremenjena struktura dajatev.

Pravica do študentskega dela bi bila omejena na 26 let, delodajalce pa čaka omejitev pri koriščenju študentske sile, in sicer glede na število redno zaposlenih delavcev. Primer: če ima delodajalec zaposlenih od enega do deset delavcev, bo lahko opravil največ 240 ur začasnega in občasnega dela.

Vlada bi se lotila tudi fiktivnih vpisov, ki omogočajo študentski status in s tem povezane ugodnosti. Predvideno je namreč, da študentskega dela ne bi mogli opravljati študenti prvega letnika in ob podaljševanju absolventa, še poroča Delo.

Kopač Mrakova: Vsako delo mora prispevati v blagajno

Spremembe je pred časom za Finance napovedala tudi ministrica za delo Anja Kopač Mrak. Izpostavila je visoko stopnjo fiktivnih vpisov ter napovedala ukrepe za vzpostavitev logike, da mora vsako delo prispevati v skupno blagajno.