Thor Energy Har siden 2005 utviklet et nytt ­atombrensel med thorium som den ­viktigste bestanddelen. Selskapet har blant annet med seg det amerikanske elektronikkselskapet Westinghouse, Storbritannias nasjonale kjernekraft­laboratorium, sørafrikanske Steenkampskraal Thorium (som utvikler en reaktor som kan bruke thorium-pellets), finske Fortum og det franske kjemikalie­selskapet Rhodia med på laget. Thorium er omtrent fire ganger mer ­vanlig i jordskorpen enn uran. Det ­produserer også lite atomavfall som ­brytes raskt ned, gjerne hundre ­ganger fortere enn uranavfall. Mens man ­snakker om lagringstid for en halv million år for uranavfall, trenger thoriumavfall bare å lagres i rundt 100 år. I tillegg er verken brenselet eller avfallsproduktene er egnet for å produsere atomvåpen, og man trenger svært små mengder thorium for å produsere energi i forhold til uran. Thor Energy tester nå tre ulike brenselssammensetninger på Ifes testreaktor i Halden. Forsøkene skal vare i fire år.

Thorium har flere ganger blitt lansert som kandidaten som skal ta over for uran som brensel i fremtidens reaktorer. Problemet er at man ennå ikke har klart å utnytte grunnstoffet kommersielt. Hindringene har vært god tilgang og lav pris på uran, samtidig som kjernekraftbransjen er pålagt et strengt regelverk for innføring av nye løsninger.

Nå, for første gang i historien, brennes imidlertid et konvensjonelt thoriumbrensel i en konvensjonell testreaktor.

Dette skjer i Halden, i regi av det Scatec-eide selskapet Thor Energy og Institutt for Energiteknikk (Ife).

Les også: Norges to atomreaktorer kan bli nedlagt

90 prosent thorium

Det patenterte brenselet til Thor Energy består av 90 prosent thorium og 10 prosent plutonium, og skiller seg dermed klart fra dagens tradisjonelle uranbrensel.

Selskapet tester også andre blandinger, deriblant thorium og uran, for å få fram testresultater som kan være interessante for flere kunder.

Målet er å verifisere at brenselet kan brukes i dagens atomreaktorer.

Det har tatt sin tid å komme så langt. Etter oppstarten i 2005 og etter litt «famling», som daglig leder Øystein Asphjell kaller det, tester og overvåker selskapet i dag tre brenselsprodukter med hensyn til temperatur, trykk og virkningsgrad. Det har tatt sin tid å komme så langt. Etter oppstarten i 2005 og etter litt «famling», som daglig leder Øystein Asphjell kaller det, tester og overvåker selskapet i dag tre brenselsprodukter med hensyn til temperatur, trykk og virkningsgrad.Prosjektleder Christian Helseengren og avdelingsleder Carlo Vitanza på Ife er involvert i Thor Energys testing av deres nye patenterte thoriumbrensel. Foto: Torbjørn Tandberg/Thor Energy

Les også: Norsk thorium kan inneholde 120 ganger mer energi enn all olje og gass på norsk sokkel

Gjennombrudd

Testingen skal vare i fire år og vil gi data som forteller om brenselet kan lastes inn i en konvensjonell reaktor. Går alt etter planen, vil selskapet få kommersiell lisens til å gjøre dette innen 2017.

– Kjernekraftindustrien er politisk styrt og har utrolig lange ledetider. Veien fra å lage pellets til vi kan laste det inn i en reaktor er mellom åtte og ti år, så dette tar tid, sier daglig leder Asphjell.

Selskapet begynner likevel å se resultater som er bedre enn forventet.

– Det oppfører seg som vi vil og ser veldig bra ut. Det holder blant annet lavere temperatur enn dagens materialer. Vi trodde dette skulle holde 1060 grader, men det ligger rundt 10-15 prosent lavere. Dette er en stor fordel når det gjelder levetid på brenselstavene og sikkerhet i en reaktor, sier daglig leder Asphjell.

– Vi har nå strøm fra thorium og er med på å skrive historien om dette. Det må fases inn i konvensjonelle reaktorer først, men det er et paradigmeskifte hvis vi klarer å gjøre dette. Omfasingen fra uran til thorium vil gå over mange tiår, men den starter med det vi gjør nå, sier han.

Fungerer

Forskningsleder Margaret McGrath ved Ife i Halden sier at testene så langt har gått etter planen. Hun jobber ved Haldenreaktoren, som siden 1959 har blitt brukt til testing av reaktorbrensel og materialers egenskaper og oppførsel. Reaktoren har en rekke medlemsland som bruker resultatene herfra til å lage tryggere reaktorer.

– Vi har testet brensel til forskjellige kunder i flere år, men dette er første gang vi gjør det med en norsk kunde. Det gjør det ekstra spennende. Resultatene så langt er lovende, og noe av det viktigste er at brenselet har lavere temperatur enn konvensjonelt brensel. Det er en fordel, fordi det gir bedre sikkerhetsmargin. Det blir spennende å følge dette prosjektet videre, sier hun.

Les også:

Svensk kjernekraft kan bli kostnadsbombe

Her bygges verdens største fusjonsreaktor