Fall: Ungdom vil ikke utdanne seg til yrker hvor de må konkurrere mot arbeidsinnvandrere. Fortsetter utviklingen, kan det bli slutt på utdanning av nye malere og murere i Norge.

ARBEIDSLIV

I 2004 ble åtte land i Øst-Europa innlemmet i EU. Siden da har hundretusener av østeuropeere benyttet seg av muligheten til å jobbe i Norge. Nye tall viser at EUs krav om fri flyt av arbeidskraft kan bety full stopp for utdannelsen av fagarbeidere i flere store yrker.

På landsbasis har søkertallene til yrkesfaglig retning innenfor bygg- og anleggsteknikk sunket med 28 prosent på under ti år. I noen fag er det nå bare en håndfull elever igjen.

Søkere til yrkesfag: • Fra 2007 til 2016 falt søkertallene til yrkesfag innen bygg- og anleggsteknikk med 28 prosent, viser tall fra Utdanningsdirektoratet. • Dette er en langvarig negativ tendens. Fra 1995 til 2008 falt søkertallene til byggfag med 21 prosent. • Svikten i rekruttering er i bransjer hvor det er mange arbeidsinnvandrere. • Fra 2007 til 2016 falt rekrutteringen i malerfag med 59 prosent, murerfag med 64 prosent og tømrerfag med 29 prosent.

Ned 64 prosent

Fra 2007 til 2016 har det vært en nedgang i søkere som ønsker å bli faglærte murere på 64 prosent. I år var det kun 86 som søkte lærefag som murer.

Enda færre ønsket å bli malere. Bare 45 videregående­elever søkte læreplass som maler. Det er en nedgang på 59 prosent over ti år.

Nær 30 prosent færre ønsker å bli faglærte tømrere i 2016 enn for ti år siden.

– Disse tallene er dramatiske. En av de oppsiktsvekkende tingene er at det er så stort sammenfall mellom nedgang i søkere og andel utenlandske statsborgere i yrkene, sier Hedda Haakestad, som skriver doktorgrad om utviklingen i byggfagene ved Høyskolen i Oslo og Akershus.

Felles for alle fagene som opplever rekrutteringssvikt er at det er bransjer hvor det er stort innslag av arbeidsinnvandrere.

66 prosent av dem som jobber som murere i Norge, er arbeidsinnvandrere. Det samme er 63 prosent av malerne og 34 prosent av tømrerne.

Yrker som på grunn av strengere krav til utdanning og sertifisering er «beskyttet» mot arbeidsinnvandring, opplever økt pågang. Det har vært en liten økning, på 3 prosent, i antallet som ønsker å bli rørleggere.

De nasjonale tallene for elektrikere er ikke klare, men i Oslo og Akershus er det nær 30 prosent flere søkere enn for ti år siden.

Rasjonelt

Haakestad mener tendensen er en naturlig følge av utviklingen.

– Det et nok delvis et resultat av at muligheten for å få fast ansettelse og gode, trygge lønns- og arbeidsvilkår, er svekket i mange yrker. «Tilbudssjokket» som arbeidsinnvandringen og østutvidelsen har representert, har svekket forhandlingsstyrken til arbeidstakerne, sier Haakestad.

Hun understreker at den enkelte arbeidsinnvandrer ikke har skylden.

– Kan det ende med at noen yrkesutdannelser forsvinner helt?

– Det er ikke et usannsynlig scenario, gitt at utviklingen fortsetter. Men det er ikke dømt til å gå til skogen. Vi ser forslag til reguleringer som kan endre trenden og et styrket samarbeid mellom LO og NHO.

– Vi må lykkes

– Vi jobber på alle fronter for å snu utviklingen. Det er tverrpolitisk enighet om at vi trenger strengere regler. Vi må lykkes, sier Per Skau, forbundssekretær med ansvar for byggfag i Fellesforbundet.

Politikere, arbeidsgivere og fagbevegelsen jobber nå sammen for å stramme inn reglene for kjøp av offentlige anbud og for å sikre mer bruk av lærlinger. Offentlige anbud står for 40 prosent av oppdragene til byggebransjen.

– Lykkes vi ikke, vil de useriøse forholdene bli den nye standarden, mener Skau.

jos@klassekampen.no