Statsansatte gruer seg til statsbudsjettet

Etter fem år med «ostehøvelkutt» begynner regjeringens sparereform virkelig å svi, mener tillitsvalgte i staten. Samtidig har de borgerlige partiene skjermet seg selv fra kuttene.

Neste uke går finansminister Siv Jensen, som så mange ganger før, den tradisjonele spaserturen fra Finansdepartementet til Stortinget for å presentere statsbudsjettet. Dette bildet er fra oktober 2 Poppe, Cornelius / NTB scanpix

NTB

Redaksjonen Aftenposten

4. okt. 2019 09:25 Sist oppdatert 4. oktober 2019

– Folk gruer seg. Dette blir jo bare verre og verre. Budsjettene blir barbert, sier LO Stat-leder Egil André Aas til NTB.

Når statsbudsjettet legges fram mandag, vil regjeringen etter alt å dømme fortsette avbyråkratiserings- og effektivitetsreformen (ABE), som høvler driftsbudsjettene til statlige virksomheter med kutt på mellom 0,5 og 0,8 prosent. Siden 2015 har staten spart 10,3 milliarder kroner på reformen, viser tall NTB har innhentet fra Finansdepartementet.

– Innsparingene gir oss handlingsrom til å gjennomføre nye, viktige politiske prioriteringer, sier statssekretær Brage Baklien (Frp) i Finansdepartementet til NTB.

– En hån

Men reformen er særs upopulær både i fagforeninger og i opposisjonen.

– Det er en hån mot statsansatte å kalle disse kuttene for effektivisering. Dette er rene budsjettkutt. Regjeringen må tørre å kalle en spade for en spade, sier Parat-leder Unn Kristin Olsen.

På en konferanse om ABE-reformen som LO Stat arrangerte nylig, tegnet tillitsvalgte i flere etater et dystert bilde av situasjonen. Blant annet blir fengslene stadig tynnere bemannet, Tollvesenet klipper ikke lenger skilter av biler det ikke er betalt årsavgift for, og politiet må la forbrytelser passere uten å etterforske, .

Fakta Fakta om ABE-reformen * Regjeringens Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform (ABE) ble innført i statsbudsjettet for 2015. * Statlige virksomheter får et kutt i driftsbudsjettene på 0,5 prosent. I 2016, 2017 og 2018 justerte imidlertid stortingsflertallet opp kuttet til mellom 0,6 og 0,8 prosent. * Hensikten er å øke regjeringens handlingsrom til å gjennomføre nye, politiske prioriteringer i statsbudsjettet. * Innsparinger som følge av reformen: 2015 – 1,7 milliarder kroner 2016 – 2,1 milliarder kroner 2017 – 2,5 milliarder kroner 2018 – 2,3 milliarder kroner Forventet innsparing i 2019 er 1,7 milliarder kroner. (Kilde: Finansdepartementet) Vis mer

Borgerlige politikere skjermet seg selv fra kutt

– Mange tror at politiet er en budsjettvinner. Men disse kuttene rammer politidistriktene direkte og det økonomiske handlingsrommet til politimestrene, sier leder Terje Skaarud i Norsk Tjenestemannslag (NTL) Politiet.

Aftenposten har tidligere omtalt at flertallet på Stortinget, anført av de borgerlige partiene, har skjermet sine egne partigrupper fra tilsvarende kutt i overføringer av penger fra statsbudsjettet. Pengene har blant annet blitt brukt til å fest og moro for opp til 57 ganger høyere summer enn det statsansatte får lov til å bruke.

Erlend Wiborg (f.v.), Ulf Leirstein og Per-Willy Amundsen fra Frps stortingsgruppe under regjeringens sommerfest på den eksklusive takterassen hos Steen og Strøm i Oslo sommeren 2018. Partiets stortingsgruppe brukte året før 57 ganger mer offentlige penger på fest og moro enn det de lar statsansatte få lov til Foto fra Facebook-siden til stortingsrepresentant Jan Steinar Engeli Johansen (Frp).

– Ikke verdsatt

Nav har fått 370 millioner i kutt siden 2015, ifølge nestleder i NTL Nav, Torgeir Homme. Kuttene må hovedsakelig tas gjennom nedbemanning.

– Det merkes veldig godt med tanke på de store oppgavene vi har, og forventningene til Nav om tett oppfølging. I tillegg har vi fått et veldig ambisiøst oppdrag på arbeidsavklaringspenger (AAP). Dette henger ikke sammen, sier han.

Homme kaller kuttene for «ren årelating» som fører til et større sprik mellom behov og budsjett. Blant annet viser Navs langtidsbudsjett at etaten vil mangle 375 millioner kroner neste år til å fullføre igangsatte aktiviteter.

– Mange er ganske forbannet på disse kuttene og føler at jobben de gjør ikke blir verdsatt, sier Homme.

Domstolene sliter

ABE-reformen har også rammet domstolene hardt. På spørsmål om hvor smertegrensen går, svarer leder for Domstoladministrasjonen Sven Marius Urke:

– Den er allerede passert.

Siden 2015 har domstolene måttet kutte med i alt 77 millioner kroner. Her fra Oslo tingrett. Terje Pedersen / NTB scanpix

Siden 2015 har domstolene måttet kutte med i alt 77 millioner kroner.

– For oss er det bare én måte å kutte på, og det er å nedbemanne, sier Urke.

Så langt er 65 årsverk borte. En konsekvens er at bare halvparten av tingrettene greier å holde seg innenfor Stortingets krav til saksbehandlingstid, påpeker han.

– Rimelig

Baklien forsvarer kuttene med at det er rimelig å forvente en viss effektivisering i offentlig sektor.

– I privat sektor effektiviseres det kontinuerlig. Når statlige virksomheter gjennomfører effektiviseringstiltak, vil ABE-reformen ikke føre til reelt kutt i driften, men bidra til at gevinsten føres tilbake til skattebetalerne og samfunnet for øvrig, sier han.

Samtidig kritiseres regjeringen for ikke å ville evaluere virkningene av reformen. Planer om en evaluering foreligger ikke, bekrefter Baklien.

– En rapportering fra virksomhetene om gjennomføringen av reformen ville være ressurskrevende og motvirke avbyråkratiseringen, sier han.

Derimot er Fafo nå i ferd med å kartlegge følgene av reformen. En rapport skal etter planen legges fram i november.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding