Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Mandag holder kultur- og likestillingsminister Trine Skei Grande (V) sin likestillingspolitiske redegjørelse i Stortinget.

I debatten som følger tirsdag, legger Ina Libak (AUF-leder) og Anette Trettebergstuen (Ap) fram forslag om å kaste ut «mannstitlene», og sørge for kjønnsnøytrale yrkestitler i alle statlige virksomheter.

- Det er tullete at en kvinne som for eksempel har lyst til å bli sjef i politiet (lensmann) eller en kommune (rådmann) samtidig må få en «mannstittel». De kjønnsspesifikke titlene har gått ut på dato, og det er på høy tid at de endres, sier Trettebergstuen til Dagbladet.

- Mye å si for studievalg

Ap-toppene mener kjønnsnøytrale titler er et enkelt skritt på veien mot å rette opp den skjeve kjønnsbalansen på ledernivå i statlig sektor.

I første omgang ønsker de at Stortinget skal rydde opp i de stillingene de har direkte ansvar for. Sivilombudsmannen bør endres til Sivilombudet, og Ombudsmannen for Forsvaret bør endres til Ombudet til forsvaret, heter det i forslaget.

De ber samtidig regjeringen sørge for kjønnsnøytrale stillinger i samtlige av statens virksomheter, og at dette skal skje i samarbeid med partene i arbeidslivet.

Allerede i 2010 gikk likestillingsombudet ut og etterspurte kjønnsnøytrale titler. Sivilombudsmannen var også denne gangen på lista, sammen med blant andre helsesøster og riksmeklingsmannen, som nå er endret til helsesykepleier og riksmekleren.

- Som ombud utfordrer jeg oss alle til å tenke over disse stereotypiene som vi bekrefter med gammeldags tittelbruk. Norge har et av de mest kjønnsdelte arbeidsmarkedene i Europa. Det er ikke på grunn av disse titlene, men jeg mener at språk er makt, og det ville være lurt av oss å ikke feste tradisjonelle kjønnsbetegnelser til tradisjonelle roller i samfunnet, sa daværende likestillingsombud, Sunniva Ørstavik til ANB den gang.

- Når du sitter og ser på studiekatalogen og vurderer hvilket studie du skal gå så skal det litt mer til for at en gutt søker på et studie for å bli «søster», «mor» eller «vertinne». Eller jenter å bli «mann». Dette vet vi jo allerede, og derfor har vi også endra mye allerede, men det gjør det jo bare enda mer tullete at vi ikke rydder opp i det som står igjen, sier Libak.

- Viktig signal

Flere har de siste åra tatt til orde for å endre på de kjønnsspesifikke titlene. I mars i fjor la Kommunal- og moderniseringsdepartementet fram forslag om ny kommunelov, der de kom med en sterk oppfordring om å endre navn på kommunens øverste administrasjonssjef fra rådmann til kommunedirektør.

Kommunal- og moderniseringsminister Monica Mæland mente rådmann-tittelen var upresis og gammeldags, gitt at det er mange kvinnelige toppledere rundt i landet som kalles som mann gjennom sin stilling.

En undersøkelse gjennomført av Kommunal Rapport like etter at forslaget ble lagt fram, viste stor skepsis til forslaget blant lokalpolitikere. 53 prosent svarte et definitivt nei.

- Tror du vi vil se noen av de samme reaksjonene her?

- Mitt inntrykk er at de fleste er enige i prinsippet om at titler bør være kjønnsnøytrale, men at det kan være vanskelig å finne gode nye navn. Men å gjennomføre likestillingspolitikk er ofte vanskelig uten at det skal stoppe oss, sier Trettebergstuen.

- Noen vil sikkert mene at dette er en fillesak. Til dem vil jeg si: Ja vel, men hvis det ikke er så farlig så bør det vel ikke være noe problem å endre det heller da? Og dessuten vil jeg protestere på at dette ikke er viktig. Yrkestitler spiller en rolle og det gir signaler om hva man forventer seg i denne rollen. Vi vil ha de beste må man gjøre jobben like tilgjengelig for begge kjønn.

Får støtte fra Språkrådet

Det er direktør for Språkrådet, Åse Wetås, enig i. Språkrådet oppfordrer generelt til at menn og kvinner i arbeidslivet bør omtales på samme måte, og mener det er et viktig likestillingstiltak.

STØTTER FORSLAGET: Åse Wetås, direktør i språkrådet, mener forslaget er en god idé. Foto: Språkrådet / Moment Studio Vis mer

- Jeg synes forslaget er en veldig god idé. Språk er makt og det formidler holdninger. Og hvis titlene formidler at visse yrker er mann- eller kvinneyrker, forteller det noe annet enn det som er dagens virkelighet. Kjønnsnøytrale titler er et godt verktøy for å oppnå kjønnsbalanse i rekrutteringen i flere ulike sektorer, sier hun.

- Mange sier at det ikke er nødvendig med disse endringene, men det går ofte forbløffende raskt fra titler endres, til det er innarbeidet i dagligtalen. Her har det allerede skjedd mye – det er ikke så lenge siden vi omtalte kvinnelige lærere som frøken, eller siden riksmekleren het riksmeklingsmannen. Så å jobbe med dette er smart.

- Hvorfor ser vi denne motstanden i enkelte saker, som vi blant annet så da kommunal- og moderniseringsministeren foreslo å endre rådmann til kommunedirektør?

- Det handler om vane. Også språklig er vi vanedyr, og jo lengre vi har brukt et ord eller begrep, jo mindre villige er vi til å endre det. Rådmann-tittelen er absolutt en som godt kan endres, når det etter hvert er så mange kvinner som bekler den typen stilling. Der kunne administrasjonssjef vært et annet alternativ.

Hun påpeker at det er viktig at de fagmiljøene det gjelder blir lyttet til i slike prosesser, slik at de umiddelbart slutter opp om endringen og bruker den. De bør ikke oppleve å bli overkjørt og få en tittel de ikke kjenner seg igjen i.

For å eksemplifisere hvor «kunstige» disse manns-titlene kan virke etter vært som vi har blitt vant med stadig flere kjønnsnøytrale titler, bruker hun barneombudet som eksempel, som har hatt en kjønnsnøytral tittel siden det ble innført.

- «Barneombudsmannen» høres rett og slett rart ut, fordi vi er vant til det motsatte. Det ville vært helt utenkelig å bytte ut tittelen barneombudet med dette.