Denne artikkelen er over en måned gammel, og kan inneholde utdaterte råd fra myndighetene angående koronasmitten. Hold deg oppdatert i NRKs oversikt, eller gjennom FHIs nettsider.

– Mange sliter med å betale for mat og andre nødvendige utgifter, og en god del sover dårlig om natta, sier forsker Christian Poppe ved Statens institutt for forbruksforskning (SIFO)/OsloMet til NRK.

BEKYMRET: Forsker Christian Poppe ved SIFO/OsloMet venter at langt flere norske husholdninger vil havne i økonomisk trøbbel de neste månedene. Foto: Hanne Kari Fossum / NRK

Tall fra SIFO viser at 192.000 husstander i Norge (8 prosent) hadde økonomiske problemer tre uker etter at Norge «stengte» 12. mars.

LES OGSÅ: Dette er de økonomiske grepene du bør ta nå

En del hadde antakelig økonomiske problemer allerede før pandemien slo til, men mange i gruppen opplevde også et brått inntektsfall i mars. Det tyder på at flere i gruppen har fått problemer den siste tiden.

– Det er kanskje det som er det spesielle med denne krisen: Det slår veldig bredt, og folk har mistet inntekt nærmest over natta, sier Poppe.

Det er en klar sammenheng mellom det å være i problemgruppen og det å ha lav inntekt. Nesten samtlige i problemgruppen sliter med å betale regninger, og et stort flertall (70 prosent) skylder penger på grunn av misligholdte regninger eller renter/avdrag på lån.

– Vi har vel aldri sett en problemgruppe som har hatt så sammensatte problemer. Det er ganske voldsomt, sier Poppe.

Venter økning i «problemgruppen»

Rundt 720.000 husholdninger regnes som «utsatte» i undersøkelsen. De sliter med å betale regninger av og til, og har lite eller ingen oppsparte midler. De er derfor sårbare dersom en eller flere i husholdningen mister eller får redusert inntekten.

Basert på undersøkelsen, venter SIFO at 144.000 av disse står i fare for å få økonomiske vanskeligheter de neste månedene.

– Det er basert på hvordan folk sier de har det nå og hvordan de tror de vil få det tre måneder fram i tid, sier Poppe.

Han trekker fram at man foreløpig har sett liten økning i antall husholdninger som sliter med å håndtere kredittkortgjeld, men at det fort kan endre seg.

– I løpet av april og mai venter vi at denne andelen vil øke i forhold til hva som er en normalsituasjon, sier Poppe.

Hvor mange flere som havner i problemgruppen vil avhenge av hva som skjer videre i norsk økonomi, mener forskeren. Blant annet vil utviklingen i arbeidsledigheten, hvor mange av de permitterte som til slutt blir oppsagt, og videre økonomiske støttetiltak fra staten ha betydning.

Poppe trekker også fram at 80 prosent av norske husholdninger har gjeld.

– Bankenes evne og vilje til å gi avdragsfrihet vil ha en avgjørende betydning for hvor mange av dem som er utsatt som trekkes inn i større problemer, sier han.

Stort behov for rådgivning

Forskeren mener mange av dem som har økonomiske problemer, eller står i fare for å få det, egentlig er i stand til å hjelpe seg selv – dersom de blir fortalt hvordan.

Han er imidlertid bekymret for kapasiteten til Navs økonomiske rådgivningstjeneste rundt om i landet. Etaten tilbyr økonomisk rådgivning gjennom personlig oppmøte, på telefon eller via chat.

– Den tjenesten er ikke dimensjonert for det vi ser nå, sier Poppe.

Han etterlyser en større satsing på forebyggende økonomisk rådgivning, slik at flest mulig tar tak i problemene før de blir akutte.