– Det er ikke rart mannfolka tjener mer, for det er ofte mer populært å se på TV. Det er flere seere, derav større sponsorer og bedre sendetid og så videre. Så jeg synes ikke det er rart at det er forskjell, forklarer skiskytteren.

NRK har de siste månedene gjennomført en undersøkelse som viser at 55 norske eliteidrettsherrer tjente over 100 millioner kroner mer enn like mange eliteidrettskvinner i fjor.

Det har fått en rekke profiler til å reagere sterkt, men Thingnes Bø forsvarer forskjellene.

– Det er viktig med likestilling, men her må vi ha fakta, og det er at diverse sporter, hvis man sammenligner damer og herrer, kan ha forskjell på flere hundre tusen seere. Og da sier det seg selv at lønna blir deretter, sier han.

– Har du inntrykk av at det er likestilling i toppidretten?

– Jeg synes Norge har kommet langt, sier 24-åringen.

Er det likestilling i toppidretten? Ekspandér faktaboks NRK har i flere måneder undersøkt om det er likestilling i toppidretten.

Funnene viser at norske toppidrettsherrer tjente over 100 millioner kroner mer enn norske toppidrettskvinner i 2016.

Tallene inkluderer idrettsrelaterte inntekter, altså eventuell lønn fra klubb, eventuelle bidrag fra forbund, premiepenger, sponsormidler og stipender. Inntekter fra annen næringsvirksomhet er ikke regnet med.

Det er 55 menn og 55 kvinner med i undersøkelsen.

Idrettene som er valgt ut, er fotball, håndball, ishockey, golf, friidrett, langrenn, alpint, skiskyting, snowboard og svømming.

I lagidrettene består utvalget av startoppstilling i forrige tellende kamp. I de individuelle idrettene består utvalget av eliteutøvere.

Noe av inntektsforskjellene kan forklares ved at herrene har prestert litt bedre. Ser vi på OL-, VM-, og EM-gull, så har mennene i utvalget totalt 91 triumfer. Kvinnene har 70.

Ingen av særforbundene gjør forskjell på kjønnene når det gjelder landslagshonorarer. I de individuelle idrettene er det derfor i hovedsak personlige sponsoravtaler og innkasserte premiepenger som utgjør forskjellene. Les mer om hvordan særforbundene betaler her.

Svenske SVT og finske YLE har gjort tilsvarende undersøkelser i sine land.

Resultatene publiseres nå i en artikkel- og reportasjeserie.

– Ganske rettferdig

Skiskytterkollega Emil Hegle Svendsen synes heller ikke at de enorme kjønnsforskjellene NRK har kartlagt er problematiske.

– Toppidretten er slik at man får lønn ut fra hvor bra man gjør det. De jentene som har gjort det bra, tjener veldig bra. Og det er det samme med guttene, sier Svendsen, og fortsetter:

– Jeg unner Tiril Eckhoff å tjene masse penger, og jeg unner akkurat det samme til den gutten som gjør det bra. Der føler jeg at det er ganske rettferdig.

– Gutta er kanskje mer kyniske

Svendsen tror dessuten at menn vinner på sponsormarkedet ved å ha en annen taktikk enn mange kvinner.

– Gutta er kanskje mer kyniske når det gjelder å være på hugget med sponsorer og sånne ting. Jeg vil tro at de jentene som er i verdenstoppen, tjener veldig bra, så er det opp til hver enkelt hvor mye tid man vil bruke på sponsoropplegg og sånne ting, reflekterer skiskytterprofilen.

– Men hva synes du om at norske menn tjente over 100 millioner mer enn norske kvinner på toppidrett i fjor?

– Jeg kjenner selvfølgelig best til skiskyting, men for eksempel i langrenn så tjener jo Therese Johaug og Marit Bjørgen like mye de beste guttene. Så jeg vet ikke om det er så stor forskjell, egentlig, forteller Svendsen.

Føler det er likestilling

Heller ikke Sjur Røthe tar voldsomt på vei over kjønnsforskjellene.

– Det er helt sikkert en grunn til at de tallene er som de er, svarer langrennsløperen på spørsmål om hva han synes om inntektsdifferansen på 100 millioner.

– Har du inntrykk av at det er likestilling i toppidretten?

– Ja, jeg føler for så vidt det, avslutter Røthe.