Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Samiske barn blir tøffere enn andre norske barn Forsker Vegard Nergård har skrevet en doktoravhandling der han dokumenterer at samiske barn utvikler en større toleranse for psykisk smerte enn andre norske barn.

Barna som Vegard Nergård har observert oppdras i familier der man har beholdt de gamle samiske tradisjonene. Disse barna får flere voksne rundt seg til enhver tid, på grunn av fadderne barna får når de blir født, i tillegg til navnetradisjonen der man oppkaller barna sine etter andre - som også deltar aktivt i barnas oppdragelse.

- Dermed blir foreldreansvaret fordelt mellom flere personer enn i den tradisjonelle norske familien, forklarer Nergard, som er forsker ved pedagogisk forskningsinstitutt ved Universitetet i Oslo.

Samiske tradisjoner

Han har kommet fram til resultatet ved hjelp av intervju og feltarbeid hos familier i Nord-Troms og Finnmark.

- Jeg har observert samspill og samhandling innad i familiene for å kunne dokumentere at disse gamle samiske tradisjonene fortsatt eksisterer, og hva det gjør med psyken til barna, sier Nergård.

- Resultatene viser at i familiene der foreldrene er harde mot sine barn, er navnesøster eller navnebror myke. Dette skaper en dynamikk mellom de voksne, sier Nergård.

Da er det alltid noen som utfordrer foreldrene i måten de er foreldre på.

- Jeg tror mange norske foreldre prøver å etterstrebe det som de samiske familiene allerede har på plass, sier han.

Trent i å være alene

Han mener at samiske barn blir herdet og tøffere enn andre norske barn.

- Samiske unger blir trent i å være alene uten å føle seg ensomme.

I norske barnehager er man bare opptatt av å lære barn til å være sammen med andre, noe som igjen gjør at mange bruker resten av livet på å finne ut av seg selv, forklarer Nergård.