Kogu selle aastatuhande kestnud ränne Eestist Soome on muu hulgas aidanud Soome pealinna ja selle ümbruse tööjõupuudust leevendada. Nüüd on olukord aga muutunud ja prognooside põhjal püsivalt.

Väljaränne Eestist Soome on ületanud vastupidises suunas liikumist vähemalt 2000. aastate algusest. Ajalooline hetk saabus tunamullu, mil rändesaldo pöördus Eesti seisukohalt positiivseks ehk (tagasi)tulijaid oli rohkem kui lahkujaid.

Eesti suursaadik Soome Harri Tiido seletab juhtunut Eesti majanduskasvuga – mis on kiirem kui Euroopa Liidus keskmiselt, aga ka kiirem kui Soomes – ning palgatõusuga.

"Kui vahe Soomes ja Eestis makstava palga vahel on [mõnel alal] juba vaid paarsada eurot, hakkab nii mõnigi mõtlema Soome elukallidusele ja kõigele, mis kaasneb pideva [üle lahe] pendeldamisega: pereprobleemidele, alkoholismile... Kui Eestis on võimalik stressivabamalt ja peaaegu sama palgaga elada, siis milleks olla Soomes," kirjeldab Tiido.

Konservatiivse rahvaerakonna EKRE Soome osakonna juhi Rudolf Jeeseri sõnul on tagasiränne Eestisse üks nende mõttekaaslasi Soomes enim kõnetav teema.

"Eks osa on tagasi [Eestisse] ka läinud, osa on läinud ja on [Soome] tagasi tulnud. Pole kohanetud, näiteks lapsed pole kohanenud Eesti koolisüsteemiga. Aga neid, kes sooviksid tagasi minna, on palju," märgib Jeeser.

Artikkel jätkub pärast joonist.

Autor: Risto Paenurm/ERR

Helsingi linnavalitsuses rahvastikutrende uuriv Pekka Vuori näeb ühe rändevoo pöördumise põhjusena lisaks majanduskasvule ka Eesti rahvastiku vanuselise koosseisu muutumist.

"Tööellu sisenevate noorte (ehk 20-24-aastaste) arv on Eestis langenud alates 2000. aastast kolmandiku võrra. Kui kasvav majandus tagab suure tööhõive ning tööealist rahvast pole enam nii palju kui varem, on tagasiränne loomulik. Eestlasi naaseb ka mujalt kui Soomest," viitab Vuori.

Helsingi linn koos ümberkaudsete linnade ja valdadega on Eesti tööjõust enim kasu saanud piirkond Soomes. Vuori kasutuses olev aastani 2040 ulatuv rahvastikutrendide uuring osutab, et Eestist ei saada ka pikemas tulevikus pealinna piirkonna tööjõulisa enam nii, nagu seni.

"Eks me olemegi seni kergelt hakkama saanud, kuna suur osa vajalikust võõrtööjõust on olnud eestlased, kes nii oma emakeele kui muude omaduste poolest on Soome tööellu siiski hästi sobitunud. Nüüd tuleb hakata sisserändajate lõimimisele ja koolitamisele varasemast rohkem tähelepanu pöörama," tunnistab Vuori.