Ametiühingute keskliidu esimehe Peep Petersoni sõnul aitab alampalga 7-protsendiline tõus vähendada palgavaesust ning toob palga alammäära kukesammu võrra lähemale keskmisele palgale, mis Eesti Panga prognooside kohaselt tõuseb järgmisel aastal 6,4 protsenti.

„Ametiühingud on aastaid sihtinud olukorda, kus alampalk ei oleks väiksem kui 40% keskmisest palgast. Netopalga puhul on see ka saavutatud tänu eelmisel aastal jõustunud tulumaksu reformile, brutopalga võrdluses jääb eesmärgist veel mitukümmend eurot puudu," lausus Peterson. Tema sõnul on Eesti alampalk Ida-Euroopa kõrgeim, aga ka hinnad on Eestis ühed kõrgemad.

Eesti Tööandjate Keskliidu tegevjuhi Arto Aasa sõnul on loomulik, et kiire keskmise palga kasvu juures tõuseb ka alampalk. Samas tuleb palgakasvu kõrval pingutada ka tööviljakuse tõstmiseks. „Palgakasv peab olema jätkusuutlik. See ei tohiks vähendada võimekust investeerida, teha innovatsiooni ja arendada välja targemaid tooteid-teenuseid. Liiga kiire palgatõus võib viia ettevõtete konkurentsivõime kaotuse ja tööpuuduse kasvuni" ütles Aas. „Seda kõike võtsime aruteludes arvesse ning kokkulepe on mõistlik kompromiss töötajate soovide ja tööandjate võimaluste vahel."

Läbirääkimised alampalga kokkuleppimiseks algasid juunikuus. Tööandjad ja ametiühingud esitavad kokkuleppe kinnitamiseks Vabariigi Valitsusele. Enne seda on kuu aja vältel kuni 27. septembrini huvitatud osapooltel veel võimalus Ametiühingute keskliidule või Tööandjate keskliidule sõlmitava kokkuleppe osas arvamust avaldada.

2017. aastal leppisid tööandjad ja ametiühingud kokku läbirääkimiste raamistikus, mille kohaselt tuletatakse töötasu alammäär Eesti Panga prognoositavast tööviljakuse kahekordsest kasvust, kuid see ei või olla suurem kui kahekordne prognoositav reaalne majanduskasv ega väiksem kui 40 protsenti prognoositavast keskmisest palgast. Majandusprognoosi ei pea arvestama, kui keskmine palk kasvab rohkem kui kaks korda kiiremini SKP reaalkasvust või kui majandus on neljandat kvartalit järjest langenud.