Obrazovni sustav više ne trpi odugovlačenje. Stav je to ministra obrazovanja Pave Barišića koji je već izražavao nezadovoljstvo zaustavljanjem cjelovite kurikularne reforme. Kako bi ubrzao proces “rehabilitacije”, Ministarstvo je raspisalo natječaj za voditelja i dvanaest članova ekspertne radne skupine.

Rok za prijavu je subota 22. travnja, a novoizabrani će stručnjaci utvrditi koji su kurikuli zreli za ulazak u škole te spremni za trenutačnu primjenu. Tako se trakavici konačno nazire kraj.

Nastavit će rad

Provođenje cjelovite kurikularne reforme zacrtano u Strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije prihvaćeno je još 2014. godine u Saboru. Na javni poziv za voditelja skupine na taj se prvi natječaj javio samo Boris Jokić, dotad široj javnosti nepoznat znanstvenik s Instituta za društvena istraživanja. Znanstvenik koji je, nakon dvije godine rada, za Vlade Tihomira Oreškovića podnio neopozivu ostavku sa svim članovima svojega stručnog tima. Svoj potez opisao je kao rezultat političkih pritisaka. Danas, gotovo godinu dana nakon tog poteza, Boris Jokić planira se ponovno prijaviti na istu funkciju.

Vaš preglednik ne omogućava pregled ovog sadržaja.

– Stručan i vrijedan rad 500 nastavnika i profesora koji su dosad sudjelovali treba nastaviti jer predstavlja zalog suvremenog i znanstveno utemeljenog odgoja i obrazovanja usmjerenog za potencijal svakog djeteta i za potrebe društva i gospodarstva. Ova je reforma nužna želi li Hrvatska iole održati korak s razvijenim društvom – komentirao je Boris Jokić raspisani natječaj. Protiv njegove ponovne prijave nema ništa ni sam ministar Barišić. Već je u nekoliko navrata pozvao sve bivše članove ekspertne skupine da se prijave, pa i samog Jokića. Za sada iz Ministarstva ne žele otkriti koliko je zaprimljenih prijava za raspisani natječaj. Takvi podaci još im nisu poznati, kažu, s obzirom na to da do kraja natječaja ima još nekoliko dana. Nakon što nova ekspertna radna skupina bude imenovana, nastavit će rad na već 55 postojećih dokumenata. Rad na njima, objasnili su iz Ministarstva, znači rad najprije na očitovanjima koja su pristigla tijekom javne rasprave, potom slijedi recenzija. Takvo detaljno češljanje u konačnici vodi do usvajanja kurikularne reforme, kojoj zadnje zeleno svjetlo daje ministar. Kad zadovolji proceduru, ekspertna skupina odredit će hoće li primjena novog obrazovnog sustava u školama početi kao eksperimentalni program ili odmah u svim školama.

U svim školama za tri godine

– Ekspertna radna skupina predlagala je da se postupno uvode kurikuli u sve razrede osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja. Kad bi se nastavilo sa započetim procesom, moguće je u školskoj godini 2018./2019. eksperimentalno uvesti programe, a u jesen 2019. u sve škole u Hrvatskoj – rekao je Boris Jokić.

Foto: VL

Da se primjena kurikula u školama može očekivati za najviše tri godine, potvrđuju i u Ministarstvu, a aktualni ministar Pavo Barišić tako će dovršiti posao koji je započeo njegov prethodnik Vedran Mornar, ministar u Vladi Zorana Milanovića. Najveći zagovornik kurikularne reforme, koji je smatrao da će ona dovesti do “nove škole”, rasterećene nepotrebnih činjenica, gdje se više razmišlja i kreativno radi, a manje uči napamet, i sam je bio razočaran kad je Jokić dao ostavku.

U tom trenutku na funkciji ministra već je sjedio Predrag Šustar koji do Jokićeve ostavke nijednom nije primio članove ekspertne skupine, kako su sami govorili. Sastali su se tek kad ih je predsjednica Kolinda Grabar-Kitarović pozvala na sastanak u svoj ured. Taj je susret rezultirao velikim prosvjedom 1. lipnja prošle godine, koji je na trgovima u hrvatskim gradovima okupio 50.000 ljudi koji su tako podržali reformu. Reformu koja, prema riječima ministra obrazovanja Pave Barišića, za njega nikad nije zaustavljena. Bio je jasan na posljednjoj panel-diskusiji o obrazovanju u organizaciji Večernjeg lista – obrazovanje mora biti prioritet Hrvatske, a u središtu pozornosti, osim novoga modernog obrazovnog sustava, plana i programa, mora biti učenik koji zna kritički promišljati.

>>'Ova zemlja ima i potencijal, ima i snagu i znanje. Krajnje je vrijeme da se krene na novi put'

>>Možda zvuči grubo i neugodno, ali trećina naših učenika je funkcionalno matematički nepismena