Gorivo je u utorak diljem zemlje poskupjelo za oko 20 lipa po litri ili deset kuna za pun spremnik od 50 litara. Benzin je sada na svim crpkama blizu razine od 11 kuna za litru, a dizel se još 'ne da' i drži se ispod razine od 10 kuna po litri. Niz prosvjednih akcija kojima su vozači ukazivali na problem skupog goriva također nije dao nikakav rezultat te Hrvati i dalje plaćaju gorivo po cijenama koje plaćaju daleko bogatiji Švicarci, Talijani i Britanci

Naravno, veliko pojeftinjenje cijena goriva ne ide na ruku naftašima, a još manje državi koja, podsjećamo, uzima 60 posto cijene svake litre goriva. Drugim riječima, bez države litra benzina koštala bi četiri kune. Trošarina za benzin od 1996. do danas narasla je za gotovo dva i pol puta i s nekadašnjih 1,60 kuna došla do nikad viših 3,86 kuna. Država tim trošarinama financira opće potrebe, a njima se financiraju i tri tvrtke: Hrvatske željeznice, Hrvatske ceste te Hrvatske autoceste.

Kada gorivo poskupljuje, to se redovito pripisuje rastu cijena na burzama i prelijevanju tog efekta, koji redovito izostaje kada cijena barela počinje oštro padati. Podsjetimo, sredinom 2017. barel nafte pao je ispod razine od 50 dolara po barelu , no cijene goriva nisu značajno padale.

Valja se i prisjetiti da je formiranje cijena nafte liberalizirano, prepušteno tržištu, još 2014. godine. Tada je ukinuta formula koju je diktirala Vlada i koja je određivala po kojim će se cijenama prodavati koja vrsta goriva. Te 2014. godine barel nafte se plaćao i preko 100 dolara, kuna je bila jača u odnosu na dolar nego što je to danas, a benzin se plaćao po devet kuna.

Očekivalo se da će nakon liberalizacije cijene goriva pasti uslijed konkurentske borbe trgovaca za kupce. No to se nije dogodilo, već su trgovci digli marže. Prema računicama portala cijenegoriva.info i Jutarnjeg lista, trgovci poput Ine, Croduxa, Petrola i drugih povećali su marže za oko 30 do 40 posto. Time se 2016. bavila i Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja utvrdivši kako marže čine tek pet do deset posto u cijeni litre goriva te kako naftaši nisu dogovorno dizali cijene jer su im marže različite.

Potrošači se sada mogu nadati da će pasti cijene nafte na svjetskim tržištima jer se ne može očekivati da će naftaši spustiti marže. Ne treba ni čekati državu jer je ministar financija Zdravko Marić već rekao da su naše trošarine usklađene s europskima i da nema potrebe za intervencijom u cijene goriva. Doista, potrebe za intervencijom ne bi bilo kada bismo, osim po trošarinama, s Europskom unijom bili usklađeni i prema plaćama.