Novi zakon o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji već je dulje vrijeme tema žustrijih rasprava na Vladinim međuresornim koordinacijama.

Nakon svakog sastanka nacrt Zakona o braniteljima dobiva novu verziju, a u ovome trenutku nitko ne može reći koja će biti konačna i koliko će opteretiti proračun.



Jutarnji list u posjedu je nacrta zakonskog prijedloga izrađenog prije mjesec dana koji bi prema nekim procjenama koštao dodatnih 2 do 4 milijardi kuna, jer bi sva prava koja ostvaruju branitelji (od mirovina, invalidnina, stambenog zbrinjavanja, vozila, prava na opskrbnine, ortopedska pomagala...) primijenila i na cijeli HVO. Status branitelja Domovinskog rata priznao bi se pripadnicima HVO-a koji su branili suverenitet BiH.

Posrijedi je novi članak 4. Zakona o braniteljima koji kaže: “Hrvatski branitelj iz Domovinskog rata je i državljanin RH, koji je kao pripadnik oružanih postrojbi HVO-a sudjelovao u obrani neovisnosti, teritorijalne cjelovitosti, odnosno suvereniteta RH i BiH”. I u idućem stavku se kaže da navedena kategorija branitelja i članovi njihovih obitelji ostvaruju prava prema Ugovoru između Hrvatske i BiH o suradnji na području prava stradalnika rata u BiH koji su bili pripadnici HVO-a i članova njihovih obitelji prema Zakonu o braniteljima.

Bivša ministrica branitelja i potpredsjednica Vlade Jadranka Kosor, koja je potpisala spomenuti ugovor, kaže da citirani članak 4. nacrta Zakona o braniteljima znači redefiniciju pojma hrvatskog branitelja. Spornim vidi definiranje takvog statusa za pripadnike HVO-a koji su branili suverenitet BiH.

- Takva formulacija može voditi u zahtjeve novih ljudi da se izjednače u pravima s braniteljima koji su bili pripadnici HV-a - kaže Kosor. Na pitanje koja prava pripadnicima HVO-a jamči sporazum koji imamo s BiH, odgovara kako je taj sporazum nastao kada su se u BiH bitno smanjila prava braniteljima koji su bili pripadnici HVO-a, pa se Hrvatska obavezala invalidima i obiteljima poginulih nadomjestiti razliku u primanjima koja dobivaju u BiH u odnosu na ona koja ostvaruju hrvatski ratni vojni invalidi i članovi obitelji poginulih branitelja.

- Ostane li ovakva zakonska formulacija, pripadnici HVO-a bi mogli tražiti da se njihov status u potpunosti izjednači sa statusom koje imaju branitelji iz HV-a, a time se može otvoriti ogroman prostor za nove zahtjeve i potpuno novu viziju proračuna za branitelje - upozorava bivša ministrica branitelja.

Dodatno proširenje

No, osim na pripadnike HVO-a koji su se borili za suverenitet BiH, status hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata sa svim pravima koja iz njega proizlaze priznao bi se i pripadnicima naoružanih odreda Narodne zaštite koji su bili angažirani kao pripadnici borbenog sektora.

Koliko bi se novih korisnika braniteljskih privilegija regrutiralo iz Narodne zaštite, teško je i prognozirati, ali to bi sigurno bila još dodatna izdavanja.

- Prema Ugovoru između Hrvatske i BiH o suradnji na području prava stradalnika rata u BiH koji su bili pripadnici HVO-a i članova njihovih obitelji, mi već sada u BiH šaljemo između 300 i 400 milijuna kuna, a pored toga na našem proračunu imamo oko 7000 pripadnika HVO-a koji nikada nisu bili u Hrvatskoj. Riječ je o postrojbama Ljube Ćesića Rojsa - kaže nam jedan od bivših dužnosnika koji se bavio ovom problematikom te tvrdi da hrvatski proračun naprosto ne može izdržati ovakva opterećenja.

Pitanje PTSP-a

Ministar branitelja Tomo Medved na pitanja o proširenju statusa branitelja Domovinskog rata odgovara kako se prijedlog novog Zakona o braniteljima usklađuje svaki dan.

- Traže se rješenja, a dok se sve ne dogovori i uskladi ne možemo izlaziti s pojedinostima - kaže ministar Medved i navodi da je tekst koji smo dobili “tek jedna od radnih inačica”. Sada mu je, ističe, najvažnije da sa 150 milijuna kuna, koliko je više predviđeno u proračunu za branitelje, pokrije sve potrebe branitelja za zdravstvenom skrbi, stambenim zbrinjavanjem te da im se vrate opskrbnine koje su u mandatu SDP-ove Vlade bile prebačene u socijalu.

Kao bivša ministrica branitelja Jadranka Kosor upozorava na to da treba biti oprezan s definiranjem novih prava. Posebno upozorava na mogućnost da se 20 godina od završetka rata ponovno otvaraju rokovi za priznavanje invaliditeta na temelju PTSP-a. To bi, kaže, moglo dovesti do većeg broja novih ratnih vojnih invalida i poreznim obveznicima bi se moralo reći koliko će ih to koštati.

- Kao ministrica branitelja najveće sam kritike trpjela radi produljenja roka za utvrđivanje invaliditeta i priznavanje invalidnosti na temelju PTSP-a. Otvarati to opet dva desetljeća od završetka rata izazvat će nove polemike, prijepore među samim braniteljima, a moguće su i druge neželjene pojave kao što je stvaranje novog odiuma prema braniteljima - upozorava Kosor.