“Uništavali” su se pizzama, tjesteninom, kruhom... a nakon jakih gastroenteroloških bolova, alergija, problema s disanjem i slično shvatili da su preosjetljivi na gluten – gotovo su identične priče koje, ispričane iz usta poznatih poput proslavljenog tenisača Novaka Đokovića, dobivaju sve više sljedbenika bezglutenske prehrane koja kao jedna od najpropulzivnijih prehrambenih niša u svijetu raste po stopi većoj od deset posto godišnje.

Pažnju hrvatske javnosti ovih dana tako plijeni i nekadašnji nogometni reprezentativac Mario Stanić. S partnerom Denisom Deloguom, direktorom tvrtke BOSK, razvio je privatni BOSK gluten free standard i prvi takav certifikat u Hrvatskoj dodijelio zagrebačkom hotelu Esplanade, koji je potrebe za takvim načinom prehrane nekih gostiju prepoznao prije nekoliko godina i u jelovnicima obilježavao jela bez glutena.

Test intolerancije na hranu Staniću je potvrdio da mu smetaju žitarice u hrani pa ih je, kako izjavljuje, izbacio. Kad izbjegava gluten, osjeća se puno bolje. I dok je dio populacije “ovisan” o pecivima “s nogu”, čini se da puno više njih u Đokovićevim ili Stanićevim pričama prepoznaje sebe.

Procjenjuje se da danas u Europi ima više od 70 milijuna osoba osjetljivih i netolerantnih na gluten, 190 milijuna onih koje izbjegavaju pšenicu i gluten te 11 milijuna oboljelih od celijakije, autoimune bolesti kao krajnjeg izraza nepodnošenja glutena, čulo se u Esplanadi.

Mijo Prgomet, predsjednik Hrvatske udruge proizvođača pekarskih i slastičarskih proizvoda, kaže da egzaktnih brojki nema, nego se one “nabrijavaju” kako kome odgovara. Statistika RH govori da od celijakije boluje do 3% stanovništva i još ih je 5 do 10% na neki način osjetljivo na gluten. Sve ostalo je pomodarstvo koje ide u korist prodavača skupe bezglutenske hrane.

– Svaka čast Staniću na certifikaciji jelovnika i što se prvi sjetio te u tu svrhu iskoristio svoje ime. No to nije ništa drugo nego dobra PR aktivnost jednog poduzeća kakva, na žalost, u nas više plijeni pažnju javnosti od tvrtki iz realnog sektora.

Sutra će netko certificirati svinjske nogice te izjavljivati da 700 mil. ljudi jede svinjske nogice...

Nitko još od stručnjaka nije u javnost izašao s konkretnim brojkama je li i koliko u nas došlo do porasta oboljelih od celijakije i slično – tvrdi Prgomet. Nutricionist Nenad Bratković nedavno je za Večernji list kazao kako nijedna krajnost, ne postoji li za nju stručnih potvrda, nije dobra.

Čak i ako je netko na bezglutenskoj prehrani, ne znači da provodi i zdravu prehranu u kojoj je unos svih hranjivih tvari prehranom uravnotežen. K tome, neupućeni s glutenom uglavnom povezuju kruh i peciva, a ima ga i u čokoladi, surimiju, mesnim prerađevinama, umacima, vitaminima... čak i nekim vrstama paste za zube.

Prodaja bezglutenskih proizvoda lani je u Britaniji rasla 18,9 posto, na 772,2 milijuna funti. Mi nemamo takvih brojki, no ni ugostitelji, ni proizvođači ni trgovci ne skrivaju da im se isplati. Bezglutensko pivo, pizza, kruh, slastice... dovoljno je “proguglati” tko ih nudi.

U trgovinama smo donedavno nalazili samo bezglutenski kruh i krekere, a danas nalazimo i više od 200 najrazličitijih proizvoda za kojima je samo u trgovinama Bio&Bio lani potražnja rasla 18 posto u odnosu na godinu prije, a i DM, Spar, Konzum, Metro... potvrđuju dvoznamenkasti rast prodaje.

>> Kupujete li je i vi? Zdrava hrana s etiketom 'free from' osvaja i Hrvatsku

Vodite li računa o glutenu? Da, izbjegavam hranu s glutenom 32,34% +

Ne, to mi nije bitno 60,20% +

Nisam o tome razmišljao/la 7,46% +