Zapljena oružja slovenske granične policije koja je prije desetak dana u autobusu koji je iz Banje Luke vozio za Švedsku otkrila 36 ručnih bombi, sedam različitih pištolja, tri automatske puške, te dvije tromblonske mine M-60 ponovno je aktualizirala pitanje balkanske krijumčarske rute oružja.



Slovenci su u ručnoj prtljazi 25-godišnjeg državljanina BiH, u autobusu danskih registracijskih oznaka koji je oko 16.20 sati stigao na međunarodni granični prijelaz Macelj/Gruškovje, rendgenskom kontrolom otkrili hrpu oružja koje je bilo skriveno u plastičnim posudama s hranom, preliveno rastopljenom čokoladom. Slovenska policija, javljaju njihovi mediji, pretpostavlja da je oružje bilo namijenjeno nekoj od kriminalnih skupina u zapadnim zemljama.



Ako je suditi po prijašnjim primjerima, vjerojatno su u pravu jer nije nikakva rijetkost da oružje s ovog područja završi u rukama kriminalaca iz zemalja Zapadne Europe, a oni ga, u većini slučajeva, ne plaćaju novcem, nego kokainom ili nekom drugom drogom.



Cvijeće u rukama



Podsjetimo na slučaj iz listopada 2014. godine kada su istražitelji splitske Službe za suzbijanje organiziranog kriminaliteta i PNUSKOK-a na autocesti blizu odmorišta Kozjak zaustavili kombi peugeot boxter koji je vozio 65-godišnji državljanin Nizozemske, a u kojem su pretragom pronašli gomilu oružja skrivenog u posebno prerađenom spremniku.



Našli su se tu automatska puška nepoznate marke, 22 ručne bombe, dva ručna bacača granata RPG, dva pištolja CZ M88, pištolj beretta kalibra 9 mm, dvije automatske puške M70 B1, automatska puška CZ M70 s preklopnim kundakom, kalašnjikov, puškostrojnica M53, puškostrojnica M72, četiri ručna bacača granata RBR 64mm, nožice za puškostrojnicu M53, pet redenika za streljivo za puškostrojnicu, tri spremnika za automatsku pušku M70, 250 komada streljiva kalibra 7,62 mm, 860 komada streljiva kalibra 7,9 mm, pet detonatorskih kapisli...



Istragom se došlo do podataka da je Nizozemac oružje nabavljao od jednog Sinjanina i to za jednu vrlo opasnu motociklističku bandu koja ima svoje klubove po Nizozemskoj i Belgiji. BBC je svojevremeno pisao da su neki od članova te bande, sve bivši vojnici, otišli tijekom 2014. godine u Irak i pridružili se Kurdima u borbi protiv islamista, a sigurno je da nisu išli s cvijećem u rukama.



Javnost nikad nije saznala što se dogodilo s postupkom u Nizozemskoj čije su ga vlasti tražile zbog sudjelovanja u zločinačkoj organizaciji koja je pribavljala oružje. U Hrvatskoj je bio osuđen na djelomičnu uvjetnu kaznu isto kao i Sinjanin koji je nabavljao oružje, a još su dvojica pomagača bila osuđena na uvjetne kazne zatvora.



- Znam da se jedna automatska puška plaćala kokainom u protuvrijednosti oko 700 do 800 eura. Nešto bi dali novca, a većinu u drogi koju su onda naši dalje preprodavali i tako sebe namirivali. To se oružje potom prevozilo u Nizozemsku i Belgiju. Cijela ova priča nema veze s terorizmom, tu se radi o čistom kriminalnom poslu tipa: mi vama kokain, vi nama oružje. A kako su naši skupljali oružje? Pa kako puno tog oružja ima po selima, sve je išlo po principu: “Pere, imaš li pušku za prodat, aj mi prodaj...” U našem je kraju svaka šuša znala da ekipa ide po kafićima i obilazi sela i traži oružje i bilo je pitanje trenutka kad će za to doznati policija - ispričao je za Slobodnu Dalmaciju naš sugovornik koji je bio vrlo dobro upućen u cijeli slučaj.



Posrednici u trgovini



U travnju prošle godine novine su pisale o slučaju 28-godišnjaka iz Doboja koji je uhićen na graničnom prijelazu Brod, a u njegovu su vozilu pronašli specijalnu pregradu i skrovište za 5 automatskih pušaka, od čega četiri kalašnjikova, četiri pištolja, te oko 400 komada streljiva različitih kalibara. Prema medijima, oružje je trebalo biti prokrijumčareno u Hrvatsku, a konačno odredište je trebala biti Nizozemska.



Dio oružja s prostora Srbije i BiH korišten je u terorističkim napadima u Parizu, a teroristi su koristili kalašnjikove kragujevačke firme “Zastava oružje”, dok je čahura pronađena nakon napada na redakciju "Charlie Hebdoa" proizvedena u Igmanu iz Konjica.



Još prije pet godina SIPA (Državna agencija za istrage i zaštitu u BiH) je, po pisanju medija, registrirala da je ilegalno oružje iz Bosne i Hercegovine transportirano preko Hrvatske i drugih zemalja do Francuske.



No, oružje s Balkana ne završava samo u zapadnoj Europi. Hrvatska Sigurnosno-obaviještajna agencija (SOA) je u izvješću za ovu godinu navela da je "zbog brojnih kriznih žarišta na području Bliskog istoka i Afrike povećana potražnja za oružjem i vojnom opremom ilegalnim kanalima".



- S obzirom na visoku profitabilnost trgovine oružjem, pripadnici kriminalnog miljea iz Republike Hrvatske i država okruženja nastoje se pozicionirati kao posrednici u toj trgovini. Pri tome takvo oružje, korištenjem lažne izvozne dokumentacije, završava na područjima koja su pod međunarodnim embargom. Sigurnosnu prijetnju za Republiku Hrvatsku predstavlja i rizik korištenja hrvatskog teritorija za krijumčarenje oružja za masovno uništavanje, opasnih tvari te sredstava i tehnologija dvojne namjene - navode u SOA-i.



U svom izvješću za 2016. godinu su naveli, pak, da je "krijumčarenje oružja koje se odvija iz područja jugoistočne Europe prema državama EU-a ponajviše vezano uz oružje zaostalo iz ratova 1990-ih, kao i iz skladišta oružja nad kojima nema adekvatnog nadzora u pojedinim državama".

Procjene NATO-a: Pola milijarde lakih komada



- Prema podacima NATO-a, danas u svijetu postoji više od pola milijarde malog i lakog oružja, odnosno svaki jedanaesti stanovnik svijeta posjeduje jedan komad tog oružja. Također, svaki dan u svijetu ta ogromna količina oružja uzrokuje smrt oko 1000 osoba.



S obzirom na geostrateški položaj RH čije područje presijeca jedna od glavnih europskih krijumčarskih kanala tzv. balkanska ruta, primarne aktivnosti RH u okviru kontrole malog i lakog oružja usmjerene su na pojačano djelovanje u cilju suzbijanja krijumčarenja, nezakonite proizvodnje i trgovine oružja - navodi se na stranicama Ministarstva vanjskih poslova u jednom članku koji se bavi ovom problematikom.