“Hrast je ponosan što je bio pojačalo stručnjaka čiji glas se nije čuo u javnosti i čiji glas je skupina na čelu s Jokićem, koju je postavio SDP, uporno ignorirala”, izjavio je saborski zastupnik Hrasta Ladislav Ilčić (Televizija N1).

Boris Jokić je, podsjećamo, na čelo Ekspertne radne skupine za provođenje Cjelovite kurikularne reforme za rani i predškolski, osnovnoškolski i srednjoškolski odgoj i obrazovanje imenovan 29. siječnja 2015. godine, tijekom mandata koalicijske vlade predvođene SDP-om. No, to ne znači da ga je na tu poziciju postavio SDP, kao što tvrdi Ilčić.

Izabran na javnom natječaju

Za voditelja ekspertne skupine Jokić je izabran na javnom natječaju, raspisanom 6. studenog 2014. godine. Rok za prijavu kandidata bio je do 9. siječnja 2015. godine; potencijalni kandidati imali su više od dva mjeseca da ispune prijavu i pošalju je Ministarstvu znanosti, obrazovanja i sporta (MZOS) zajedno s životopisom u Europass formatu i uvjerenjem da se protiv kandidata ne vodi kazneni postupak.

Na natječaj se mogao javiti i sam zastupnik Ilčić, ili bilo tko od Hrastovih “stručnjaka čiji se glas nije čuo u javnosti”. No, nitko od njih to nije odlučio napraviti. Štoviše, Jokić je bio jedini kandidat koji se javio na natječaj za voditelja radne skupine (Novi list), a s obzirom da je zadovoljavao sve uvjete, dobio je i povjerenje Posebnog stručnog povjerenstva za provedbu Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije i koordinaciju strategija i djelovanja na području obrazovanja i znanosti.

Predsjednik Posebnog stručnog povjerenstva je prof. dr. sc. Neven Budak, a ostali članovi su: dr. sc. Petar Bezinović, prof. dr. sc. Vladimir Mrša, dr. sc. Teo Matković, prof. dr. sc. Ignac Lovrek, prof. dr. sc. Feđa Vukić, prof. dr. sc. Tomislav Filetin, dip. ing. Tihomir Tomčić i Eli Pijaca Plavšić. Sve to skupa odvijalo se u mandatu nestranačkog ministra prosvjete Vedrana Mornara, koji je na čelu MZOS-a zamijenio Željka Jovanovića.

Ilčić podržavao ministra koji je imenovao Jokića

Pritom nije nevažno podsjetiti ni da je mandat ministra Mornara ostao obilježen stavovima koje se teško može opisati ikako drugačije osim konzervativnima, poput poznate izjave da ne treba inzistirati na nečemu što je Katoličkoj crkvi neprihvatljivo (Index.hr).

Štoviše, Mornar – koji je nakon javnog natječaja imenovao Jokića na mjesto voditelja ekspertne skupine za provedbu kurikularne reforme – imao je tijekom svog mandata i podršku Grozda, udruge kojoj je tada bio na čelu upravo Ladislav Ilčić. Da je Mornar u svom radu imao Ilčićevu podršku, lako je provjeriti i na web stranici Grozda.

“Jokić se ne razumije u obrazovanje”

Dan nakon što je na press konferenciji dao izjavu čiju smo netočnost upravo ustanovili, Ilčić se kao gost pojavio u emisiji “Novi dan” na televiziji N1. I ovoga puta glavna tema je bila kurikularna reforma.

“Ta postavka da je ‘Jokić jednako reforma’ je upravo najveći problem u školstvu. U RH postoji puno ljudi koji se razumiju u obrazovanje, a Jokić nije jedan od njih”, obogatio je Ilčić svoje optužbe na Jokićev račun.

Citiramo u cijelosti Jokićevu biografiju dostupnu na službenoj stranici Cjelovite kurikularne reforme:

“Boris Jokić, rođen 1976. godine, znanstveni je suradnik na Institutu za društvena istraživanja u Zagrebu. Diplomirao je psihologiju na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, a magistrirao je i doktorirao iz područja obrazovnih znanosti na Sveučilištu u Cambridgeu, Velika Britanija. Bio je član Nacionalnog operativnog tijela za izradu Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije te je član Nacionalnog vijeća za odgoj i obrazovanje. Od 2002. godine do danas radio je kao suradnik i (su)voditelj na više od 20 znanstvenoistraživačkih i razvojnih projekata u području obrazovanja s temama ključnih kompetencija u hrvatskom obrazovanju, kvalitete ispita državne mature, pojave privatnih instrukcija, prijelaza iz srednjoškolskog u visokoškolsko obrazovanje te razvijenosti navika i vještina učenja hrvatskih učenika. Intenzivno radi na stručnom usavršavanju nastavnika i stručnih suradnika u organizaciji Agencije za odgoj i obrazovanje”.

Sveučilište u Cambridgeu, na kojem je Jokić magistrirao i doktorirao upravo iz područja obrazovnih znanosti, izvrsno stoji na listama najboljih svjetskih sveučilišta. Na listi QS World University Rankings Cambridge dijeli treće mjesto s američkim Stanfordom, a bolje su rangirani samo Harvard i MIT. Na tzv. “šangajskoj ljestvici”, Cambridge je na petom mjestu najboljih svjetskih sveučilišta, iza Harvarda, Stanforda, MIT-a i Berkeleyja. Na THE ljestvici Cambridge je na četvrtom mjestu najboljih svjetskih sveučilišta, a bolje su plasirani California Institute of Technology, Oxford i Stanford.

Imate prijedloge, pohvale ili kritike? Uočili ste neku izjavu za koju vjerujete da bi je Faktograf trebao obraditi? Želite nas upozoriti na neodgovorno ponašanje političara? Pišite nam na info@faktograf.hr ili nas kontaktirajte putem Twittera ili Facebooka.