Oglas

Predlog 13. člena nove direktive o avtorskih pravicah. Foto: MMC RTV SLO

Pri platformah ne gre le za YouTube, ampak tudi za Wikipedijo in GitHub. Težave bi imeli uporabniki, ki nalagajo glasbene in videovsebine, remikse in parodije, ali tisti, ki prispevajo fotografije, besedila in računalniško kodo v platforme, kot sta Wikipedija in GitHub. Dušan Caf (Forum za digitalno družbo) (Twitter)

Na evropske poslance je v teh dneh naslovljenih kar nekaj peticij, povezanih z reformo avtorskih pravic na področju Eu-ja, natančneje s predlogom direktive o avtorskih pravicah na enotnem digitalnem trgu. Kot je na svoji spletni strani pojasnil evropski poslanec Igor Šoltes (Zeleni), je predlog direktive v zakonodajnem postopku na odboru Evropskega parlamenta za pravne zadeve (JURI), ki bo o predlogu predvidoma odločal 20. in 21. junija. Če bo predlog direktive dobil zeleno luč na matičnem odboru, bodo o predlogu glasovali še vsi evropski poslanci in poslanke na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, najverjetneje v juliju ali septembru.

Največ je pozornosti je pritegnil 13. člen nove avtorske direktive. Od spletnih platform, ki imajo veliko uporabniških podatkov (slik, video- in avdioposnetkov…), zahteva nadzor in filtriranje vsega delovanja in preverjanje vseh naloženih vsebin, ali morda ne kršijo avtorskih pravic.

"To bo vodilo v obvezno avtomatizirano zaznavo in odstranjevanje vsebine, ki ima kakršen koli potencial za kršitev avtorskih pravic. Založniki bodo spletnim platformam predali navodila, katere vsebine naj samodejno odstranijo, kar bo na samostojne ustvarjalce naložilo neobvladljiva bremena. Hkrati bo medmrežje postalo najbolj ironično orodje našega časa: medmrežje, največji tehnološki dosežek človeštva v 20. stoletju, bo podvrženo srednjeveški obliki sodstva, kjer si kriv, dokler ne dokažeš, da si nedolžen, saj bomo posamezniki primorani dokazovati, da naša izvirna vsebina ne krši avtorskih pravic velikih založniških podjetij," so že pred časom na spornost omenjenega člena predlagane direktive opozorili v Piratski stranki.

"Zdajšnje rešitve, ki zadostujejo standardom filtriranja, niso zmožne razlikovati med vsebino, ki krši avtorske pravice, in vsebino, ki zakonito posnema, remiksira ali parodizira ideje oziroma gradivo, kar avtorsko pravo specifično določa kot izjeme pri ponovni uporabi avtorsko zaščitenega gradiva. Filtri marsikdaj tudi ne delujejo pravilno, kar pomeni, da bodo cenzurirane še več povsem zakonite vsebine. Takšne zakonodajne rešitve bodo terjale robotsko preverjanje, ali ustvarjene vsebine posegajo ali ne v rigiden sistem avtorskega prava in bodo onemogočale razvoj kulture, ki od nekdaj "stoji na ramenih predhodnikov"," so še dodali.

Drugi sporni člen nove direktive o avtorskih pravicah je 11. člen, ki "daje založnikom medijskih publikacij (npr. izdajateljem novic) pravico, da zaračunavajo nadomestilo za vsakršno rabo njihovih vsebin, četudi gre zgolj za odlomek z objavo povezave do vira (t. i. “link tax” for news content)". "Gre za poskus uvedbe predpisa, ki so je že izjalovil v Nemčiji in Španiji, posledice pa so bile izrazito negativne, še zlasti pa usodne za dostop do informacij, pa tudi za novinarstvo in neodvisne ustvarjalce," je na svoji spletni strani opozoril Šoltes.

V Piratski stranki pa menijo, da bi "davek na povezave obenem še poglobil krizo dezinformacij ali “fake news”, saj prav spletne strani, katerih namen je propaganda, in ne čim bolj objektivno informiranje javnosti, za povezovanje do svojih vsebin ne bi zaračunavale".

Pri platformah ne gre le za YouTube, ampak tudi za Wikipedijo in GitHub. Težave bi imeli uporabniki, ki nalagajo glasbene in videovsebine, remikse in parodije, ali tisti, ki prispevajo fotografije, besedila in računalniško kodo v platforme, kot sta Wikipedija in GitHub. Dušan Caf (Forum za digitalno družbo) (Twitter)

Kakšno je stanje avtorskega prava v EU-ju?