Professor avliver myte om mistrivsel: Hvordan opplever 6-åringene skolen? Vi spurte dem. | Thomas Nordahl

Thomas Nordahl Professor, Høgskolen i Innlandet

23. sep. 2018 22:00 Sist oppdatert 23. september 2018

Vi bør i mindre grad burde være opptatt av ideologi når vi snakker om hvilket pedagogisk tilbud seksåringene bør ha, mener kronikkforfatteren. ILLUSTRASJONSFOTO: Ingar Storfjell

Mange mener de minste skolebarna er utsatt for sterkt lærings- og målepress. Det ser det ikke ut til at seksåringene opplever selv.

Kronikk

Dette er en kronikk. Meninger i teksten står for skribentens regning.

I både den politiske og pedagogiske debatten om hvordan 6-åringene har det i skolen fremlegges det en rekke ulike påstander knyttet til at leken er borte og at læringspresset er for stort.

Disse påstandene fremmes uten noe særlig empirisk belegg, og de ser i stor grad ut til å bygge på hva enkelte voksne mener barn bør møte av pedagogiske aktiviteter.

Thomas Nordahl er professor i pedagogikk ved Høgskolen i Innlandet og leder for Senter for praksisrettet utdanningsforskning.

I Hedmark har vi gjennom en stor kartleggingsundersøkelse spurt alle elevene på 1. trinn en rekke spørsmål om deres trivsel og opplevelse skolen. Svarene fra disse 6-åringene gir et annet bilde av skoletilbudet enn det debatten bærer preg av.

Representativ studie

Undersøkelsen ble gjennomført ved bruk av nettbrett. Det var utformet animasjoner av ulike situasjoner i skolen, sammen med korte verbale utsagn. Elevene tok så stilling til disse utsagnene ved å trykke på smilefjes. Her var det fire alternativer: Et veldig blidt, litt blidt, litt surt og veldig surt fjes.

Våre analyser viser at de minste elevene har forstått disse spørsmålene, og klarer å svare på denne type undersøkelser. Samlet deltok 1800 seksåringer, og svarprosenten var 94.

Kun 2,2 prosent av elevene uttrykker at de til en viss grad ikke liker seg på skolen, skriver kronikkforfatteren. ILLUSTRASJONSFOTO: Ingar Storfjell

Resultatene kan dermed betraktes som fullt representative for Hedmark, og det er liten grunn til å tro at Hedmark skiller veldig seg mye fra øvrige fylker i Norge. Videre besvarte også alle andre elever på småskoletrinnet de samme spørsmålene, og vi kan dermed sammenligne svarene fra 1.-klassingene med svarene fra elevene fra 2.– 4. klassetrinn.

Les også Helene Skjeggestad: Sett flomlyset på seksåringene i skolen

De aller færreste mistrives

Elevene har svart på seks spørsmål om hvordan de trives og liker seg på skolen. Spørsmålene er knyttet både til hvordan de generelt liker seg i skolen og hvordan de blant annet liker å lese og regne. På en skala fra en til fire, der fire er best, er gjennomsnittet 3,66. Kun 2,2 prosent av elevene uttrykker at de til en viss grad ikke liker seg på skolen.

Elevene har også vurdert sin relasjon til lærerne knyttet til spørsmål om de blir likt og om lærerne bryr seg om dem. Her er gjennomsnittet 3,76, noe som uttrykker at det store flertallet av seksåringene opplever omsorgsfulle og nære lærere.

Seksåringene har også vurdert relasjonen til medelevene, knyttet til om de har venner på skolen og noen å være sammen med. På dette sosiale området er gjennomsnittet 3,81, noe som uttrykker at det store flertallet av seksåringer er sosialt inkludert i fellesskapet og har venner på skolen. Dette gjelder uavhengig av om skolen er stor eller liten.

Sammenlignet med de øvrige elevene på småskoletrinnet er det svært små forskjeller mellom seksåringenes svar og svarene til elevene på 2., 3. og 4. trinn. Elevene på hele småskoletrinnet i grunnskolen uttrykker at de liker å lære, har venner og et godt forhold til lærerne.

Les også Her slet hvert femte barn med overvekt. Så ble slankekur en del av timeplanen.

Barnehage er ikke bedre enn skole

Vi har i Hedmark også gjennomført en tilsvarende undersøkelse for alle 4- og 5-åringene i barnehagen, der de på samme måte har gitt uttrykk for hvordan de trives i barnehagen. Resultatene fra 4- og 5-åringene svar på hvordan de har det i barnehagen viser at de ikke trives noe bedre enn seksåringene i skolen, og at de heller ikke har noe bedre forhold til voksne i barnehagen.

Barnehagen fremstår ut fra dette ikke som et bedre tilbud for seksåringer enn det skolen gir de i dag.

Vi kan derfor si at seksåringene liker å lære i skolen, og at de også har det bra. Videre har de et nært forhold til voksne, og lærerne ser ut til å møte denne aldersgruppen av barn med både omsorg og respekt.

Statsminister Erna Solberg ønsker førsteklassingene ved Jar skole velkommen. Terje Pedersen / NTB scanpix

Det lærings- og målepresset mange mener seksåringene er utsatt for i skolen, ser det ikke ut til at seksåringene opplever selv.

Hvis de yngste elevene i skolen hadde vært utsatt for et sterkt ytre press og utidig voksenstyring ville ikke seksåringene svart på den måten de gjør i denne undersøkelsen.

Les også I denne barnehagen er kanobygging en del av hverdagen

Mindre kritikk og ideologi, takk

Ut fra de yngste elevene egne vurderinger fremstår skoletilbudet som godt tilpasset og tilrettelagt. Lærerne ser ut til å møte barna på deres premisser, og de klarer å fremme læring samtidig som barna blir godt ivaretatt. Den implisitte kritikken som mange reiser mot skolen og lærerne som hver dag møter seksåringene skal vi være forsiktige med.

Disse funnene uttrykker også at vi i mindre grad burde være opptatt ideologi når vi snakker om hvilket pedagogisk tilbud seksåringene bør ha. Det er påfallende at de som sterkt mener at barna blir utsatt for mye læringspress og i for liten grad for leke fritt, ikke ser ut til å være særlig opptatt av å spørre barna selv.

Det er ikke sikkert barn lærer så mye mer ved at de starter som seksåringer i skolen. Men det er heller ikke dette nytteperspektivet som er det viktigste. Det viktige er at seksåringer liker å lære og liker seg i skolen.

Følg og delta i debatten hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter