Norge skal øke CO2-avgiften årlig fremover. Både økonomene og klimaminister Ola Elvestuen (V) skulle ønske at utslippsgigantene fulgte etter.

- Økonomer har i alle år ivret for en global CO2-avgift. Problemet er at det er så mange land som er negative til det, sier økonomiprofessor Knut Einar Rosendahl ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet.

I forrige uke skrev Nettavisen Økonomi om et dramatisk forslag fra Det internasjonale pengefondet (IMF): Fondet vil ha en global avgift på CO2-utslipp på 75 dollar per tonn CO2, som de mener er helt nødvendig for at verden skal nå togradersmålet.

Les saken her: IMF foreslår ekstrem CO2-avgift: Vil sende bensin- og strømregningen til himmels

Norge har allerede en CO2-avgift på rundt 500 kroner per tonn. For å illustrere, så tilsvarer én flyreise fra Oslo til New York 1,1 tonn CO2-utslipp per passasjer. I 2018 var Norges utslipp av klimagasser 52,9 millioner tonn CO2-ekvivalenter.

Noen utslipp, særlig i industrien og petroleumsbransjen, er regulert av EUs kvotesystem - som også innebærer en CO2-pris. Dersom den norske regjeringen skulle økt avgiften tilsvarende IMFs forslag, ville ikke konsekvensene blitt like voldsomme som i for eksempel USA, hvor rundt 20 prosent av strømmen kommer fra forbrenning av kull.

- Nordmenn flest ville merket det litt, men ikke så veldig mye, sier økonomiprofessor Rosendahl.

Professoren anslår at bensin og diesel ville blitt rundt 50 øre dyrere per liter. Strømprisene kunne potensielt steget 20 øre per kWh, mens prisen på en billett tur/retur til London ville kostet rundt 100 kroner mer, ifølge Rosendahl. Næringer med høye utslipp, for eksempel industri og jordbruk, ville fått en del høyere kostnader. Oljebransjen og innenriks flyvninger har allerede en høyere CO2-pris enn IMFs forslag.

Økonomiprofessor Knut Einar Rosendahl ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet. Foto: NMBU

Les mer: Vestlandet og Nord-Norge Høyre om ny oljepolitikk: - Helt uaktuelt

Presser Kina og USA

Selv om mange land i dag har egne CO2-avgifter eller er en del av kvotesystemer, har ikke utslippsgiganter som Russland, USA og India noen form for skatt på CO2. Klima- og miljøminister Ola Elvestuen (V) synes IMFs forslag om en global CO2-avgift er en god idé, men mener en slik løsning vil ta tid og vil være vanskelig å få til.

- Derfor kan vi ikke sitte og vente på en global avgift, men heller øke vår egen CO2-avgift, fortsette å være en del av et ambisiøst europeisk kvotemarked og være en pådriver for CO2-prising globalt. Det handler om å fjerne subsidier og presse på for å etablere en ren CO2-avgift eller et kvotesystem, sier Elvestuen til Nettavisen Økonomi.

I desember arrangeres FNs klimakonferanse i Santiago i Chile, COP 25, hvor det forventes at landene leverer erklæringer med større ambisjoner enn tidligere.

- Vil dere presse på for en global CO2-pris på klimatoppmøtet i Chile i desember?

- Nå er det først og fremst landene selv som skal sette og øke sine egne ambisjoner. Da er en løsning som kvotemarkeder og CO2-prising en viktig del av virkemidlene som de enkelte landene kan ta i bruk, sier Elvestuen.

Klima- og miljøminister Ola Elvestuen (V) mener Norge og Europa bør gå foran og være en pådriver for CO2-prising og utslippskutt. - Vi har allerede samarbeid med land med store utslipp, som Kina og USA. I USA jobber vi på delstatsnivå, og vi har fått til mye, sier Elvestuen. Foto: Ole Berg-rusten (NTB scanpix)

Regjeringen skal øke CO2-avgiften med fem prosent, ikke bare for neste år, men for hvert år fram mot 2025. Utenriks samarbeider Elvestuen og Norge med Kina for å utvikle et kvotemarked der. California i USA og Quebec i Canada har også satt i gang sine egne CO2-ordninger i påvente av høyere ambisjoner nasjonalt.

- Den største barrieren ligger som oftest i den politiske ledelsen. Derfor må vi i Europa fortsette å være pådrivere gjennom vårt kvotemarked, hvor vi kan fortsette å heve ambisjonsnivået fremover, for eksempel ved å sette 50 eller 55 prosent utslippskutt som mål for 2030 i stedet for dagens mål, som er 40 prosent, sier Elvestuen.

Her er Det internasjonale pengefondets oversikt over ulike lands CO2-prising. Kina vil etablere et nasjonalt kvotemarked fra 2020, som i første omgang skal gjelde kraftsektoren og etter hvert utvides til å gjelde industri og andre sektorer. Kina står for rundt 27 prosent av verdens CO2-utslipp. Foto: IMF

Les også Flytende solceller tar av: Ekspertene tror det blir mer verdt enn oljefondet

En avgift Frp kan stille seg bak



Til tross for at Frp prinsipielt er mot avgifter, mener partiets miljøpolitiske talsperson Gisle Saudland CO2-avgiften er blant de beste tiltakene for å nå togradersmålet.

- Den norske klimadebatten er ofte navlebeskuende, og dreier seg alltid om små saker som flyskam, elbiler, kjøttfrie kantinedager og annet som har minimal klimaeffekt. Vi må nå begynne å diskutere hvordan vi kan få verstingene til å kutte utslippene, sier Saudland til Nettavisen Økonomi.

- Frp er en del av en regjering som vil øke CO2-avgiftene med fem prosent hvert år fra 2020 til 2025. Er du glad for det?

- Jeg er ikke for særavgifter som bare rammer Norge. Men hvis vi hadde fått en global CO2-pris, hadde ingen sluppet unna. Og så kan vi si at pengene som kommer inn gjerne kan brukes til generelle skatteletter. Det viktigste er at det skal koste å forurense, og en pris på utslipp er blant de beste virkemidlene, sier Saudland.

Så mye ser IMF for seg at utvalgte land kan redusere klimautslippene med CO2-avgift. Selv med en CO2-avgift på 25 dollar per tonn CO2, ville G20-landene uten problemer nådd egne mål fra Paris-avtalen. Foto: IMF

Les mer: Sinne og frustrasjon på Norges plattformer: - Vi føler oss tråkket på