Svært mange nordmenn høster og dyrker sin egen mat

Inntrykket av at nordmenn ikke gidder å høste fra naturen er medieskapt, i hvert fall om man skal tro de siste tallene fra Statens institutt for forbruksforskning.

Soppsanking er en kjær aktivitet for mange nordmenn. Jon Hauge

Ntb

10. juni 2015 06:14 Sist oppdatert 10. juni 2015

Over halvparten av de spurte i SIFO-studien som legges frem onsdag sier at de har plukket bær eller høstet frukt og bær fra egen eller andres hage i løpet av de siste 12 måneder. Hele 45 prosent har dyrket sine egne urter, to av ti har sanket sopp eller vært på selvplukk. Så mange som 55 prosent har mottatt eller gitt bort hjemmeproduserte matgaver. To av ti spiser egenprodusert mat ukentlig, og 44 prosent spiser det en gang iblant.

— Mye basert på medienes fremstilling hadde vi en idé om at høsting og sanking er noe folk ikke driver med. Så dette var overraskende høye tall, sier forsker Annechen Bugge i SIFO til NTB.

Ferdigtjenester

SIFO-tallene presenteres onsdag sammen med andre forbrukertrender i 2015. Bugge skal også legge frem tall for hvor vanlig det er å benytte seg av hjemmetjenester:

— Også her ropes det i mediene om at man må ta tilbake arbeidsoppgavene i hjemmet, at vi er blitt storforbrukere av vaskehjelp, matkasser, leksehjelp, hundeluftere og interiørarkitekter. Det stemmer heller ikke.

Tallene fra denne undersøkelsen avsløres på SIFOs frokostpresentasjon onsdag morgen.

— Jeg kan si så mye som at ni av ti vasker gulvene selv, sier Bugge.

Gidder, faktisk

«Ingen gidder å plukke bær lenger», «hvert år råtner tonnevis med epler fordi hageeiere (...) ikke har tid eller mulighet til å plukke dem», «det er altfor mye fisk og få som fisker» og «nordmenn kjøper seg fri fra alt». Sitatene er hentet fra Klassekampen, NRK, Dagbladet og DN, og er representative for inntrykket mediene generelt har gitt de siste årene.

— Vi liker disse dramatiske fortellingene om forfall, men de holder ikke alltid vann, sier Bugge, som har sin forklaring på hvorfor folk liker og ønsker å dyrke, sanke, plukke, høste og fiske.

— Dette er naturlig mat, og tre av fire sier at for at de skal oppfatte en råvare som sunn, må den være naturlig. Å høste av naturens spiskammer er også effektivt for å løse dilemmaer knyttet til helse, miljø og etikk, noe folk er blitt mer opptatt av. Dessuten er det fysisk rekreasjon og avveksling i en stillesittende hverdag.

Nordisk trend

Det siste tiåret har nordiske restauranter og råvarer som granskudd, løvetann, bjørkesevje og ramsløk blitt populære internasjonalt, noe som også kan ha bidratt til å få folk ut.

— En kursleder for sanking og bruk av ville vekster uttalte betegnende nok: «Før var jeg en særing - nå er jeg plutselig blitt en trendsetter», sier Bugge.

I mai fortalte Nationen om en bonde på Skui som var blitt invadert av bærumsfruer i SUV på jakt etter ramsløk.

— Ikke overraskende er høsting fra naturen mer vanlig på landet og i tettsteder enn i byene. Men det mest spennende funnet geografisk sett er at det faktisk er ganske mange i for eksempel Oslo som driver med hager og bærplukking. Fire av ti i Oslo har plukket bær i skog og mark i løpet av siste 12 måneder, påpeker Bugge.

Hun håper på en mer realitetsorientert mediedekning fremover.

Fakta Fakta om forbrukertrender fra SIFO Statens institutt for forbruksforskning (SIFO) samler inn store mengder data om ulike sider ved forbruket og forbrukernes situasjon i markedet. Onsdag presenterer SIFO hovedtrender hos norske forbrukere.* I år er en stor del av datamaterialet knyttet til husholdsøkonomi, lånefinansiert forbruk, ny teknologi, miljøaspekter ved forbruk, mat og helse, sårbarhet og kjøp av tjenester til hjemmet.Kilde: SIFO Vis mer