– En myte at fattige sløser bort pengene sine

Forsker Tormod Bøe mener det beste tiltaket mot fattigdom er å gi dem mer penger.

Publisert Publisert 11. desember 2019

DEBATT: Hvordan er det å leve som fattig i Norge, diskuterte Tormod Bøe, Monica Schelander og Thor Brekkeflat. Liv Skotheim (t.v.), debattansvarlig i BT styrte samtalen. Foto: Eirik Brekke

Rundt 160 mennesker møtte frem da BT onsdag kveld inviterte til møte om fattigdom i MCB. Der diskuterte Monika Schelander fra KIL Fond, fattigdomsforsker Tormod Bøe og sokneprest i Slettebakken menighet, Thor Brekkeflat, hvordan det oppleves å være fattig i Norge. Et av spørsmålene som skapte mest temperatur er hva som er best for de fattige av mer penger eller kompenserende tiltak som aktivitetskort og gratis SFO.

Les også Jeg pantet flasker for å få råd til min sønns bursdag

Les også Flere må ha hjelp for å komme ut av gjeldsfellen

– Det eksisterer en del myter om at vi må være så forsiktig med å gi denne gruppen penger, at de bare sløser dem bort. Det er ingen hold i dette i forskningen. Det er foreldrene som ikke går til tannlege eller sover uten dyne. De gjør alt for at barna skal ha det bra, sa Tormod Bøe.

Han var klar i sitt råd.

–Å gi dem mer penger er det som løser problemet best. Alt annet er kompenserende tiltak.

Han advarte særskilt mot å etablere fattigdomstiltak der en må sende inn søknad.

– Vi vet at dette er en stor barrierre. I Oslo kunne en søke om tilskudd til elsykler. Snittinntekten til dem som fikk viste seg å være rundt 700.000 kroner, sa Bøe.

Kritisk til aktivitetskort

Rett før hadde SV-politiker Oddny Miljeteig tatt ordet fra salen og holdt et innlegg mot dagens fattigdomspolitikk.

– Det blir innført ordning etter ordning etter ordning. Det kan være fritt internett eller alle disse utlånsordningene til fattige. Jeg tenker at det er litt autoritært. Hvis en ønsker en mer frigjørende fattigdomspolitikk, så må en gi folk mer penger. Det er å gripe fatt i det strukturelle, sa Miljeteig, som også tok seg tid til å minne forsamlingen om SVs budsjettseier i bystyret.

Der fikk de gjennomslag for å øke sosialhjelpssatsene til Sifo-nivå, samt at barn ikke lenger skal kunne kastes ut fra SFO dersom foreldrene ikke betaler regningen.

Sokneprest og Ap-politiker Thor Brekkeflat uttrykte også tilfredshet over budsjettenigheten, men mente Miljeteig gikk for langt i sin kritikk.

– Tilbakemeldingene jeg får er at dette aktivitetskortet er det veldig greit å ha tilgang på. Ungdom på Slettebakken jeg møter vifter med kortet. Det gjør at de kommer seg på ting, for eksempel ADO, sa Brekkeflat.

GOD DAG: Bente Simonsen i «Aksjonsgruppen mot sosial nød» gleder seg over at sosialhjelpssatsene skal økes. Foto: Eirik Brekke

Fakta Hva er Sifo-satsene? Sifo står for Statens institutt for forbruksforskning. De har utarbeidet et forslag til budsjett som viser alminnelige utgifter knyttet til ulike typer hushold. Budsjettet omfatter både vanlige, løpende utgifter til mat, klær, hygieneartikler o.l. og utgifter til sjeldnere innkjøp av varige forbruksgjenstander som møbler, elektrisk utstyr. Å øke sosialhjelpssatsene til dette nivået skal sikre at mottakere av sosialhjelp får penger nok til å dekke slike alminnelige utgifter. Les mer

– En historisk dag

Dagens budsjettenighet i Bergen om å øke sosialhjelpsatsene var også et tema i debatten.

– Dette er en historisk dag, uttalte Bente Simonsen.

Nesten 25 år er gått siden hun startet opp «Aksjonsgruppen mot sosial nød». Hele veien har kampen for å øke sosialhjelpssatsene til Sifo-nivå vært den store kampsaken. I dag fikk SV gjennomslag for dette i budsjettforhandlingene med byrådspartiene og Sp. Totalt settes det av 40 millioner kroner til formålet.

– Kun SV, Rødt og Sondre Båtstrand i MDG har støttet oss i denne saken. At vi nå har fått gjennomslag, betyr ekstremt mye, fortsetter Simonsen.

ÅPNET OPP: Raymond Lie fortalte om sine utfordringer og tok et oppgjør med kredittselskapene. Foto: Eirik Brekke

Kritisk til kredittselskapene

Før debatten ble Raymond Lie intervjuet på scenen. Han fortalte i onsdagens BT at kredittselskapene hev penger etter han i en tid han hadde store rusproblemer.

– Det er lettere for meg å få låne penger enn å få tak i narkotika. Når jeg har en sykdom som jeg ikke klarer å kontrollere, da var alltid svaret mer penger, fortalte han.

På spørsmål om hvordan dette kunne vært forhindret, svarte han.

– Jeg skulle helst hatt en pille mot avhengighet. Men det at gjeld blir brukt som spekulasjon. Det at min gjeld blir solgt til andre som krever inn gjelden min, og som krever inn så stor rente at jeg aldri får betalt ned gjelden. Det å kjøpe andres gjeld for å tjene seg rik på andres undergang, det burde blitt forbudt, sa Raymond Lie.

Publisert Publisert: 11. desember 2019 22:13 Oppdatert: 3. januar 2020 14:45