EU vedtok omstridt direktiv om opphavsrett

EU-parlamentet har vedtatt nye regler om opphavsrett på internett, som har skapt dyp splittelse både mellom og innad i de ulike partigruppene.

AVGJORT: EU-parlamentets president Antonio Tajani på vei inn til en konferanse i EU-parlamentet i Brussel torsdag forrige uke. Vis mer byoutline Foto: Virginia Mayo AP

Publisert: Oppdatert: 12. september 2018 14:07 , Publisert: 12. september 2018 13:10

Direktivet om opphavsrett ble vedtatt i plenum i EU-parlamentet onsdag, etter først å ha blitt utsatt i juli.

Direktivet er i utgangspunktet ment å sikre at de som står bak verkene, faktisk får betalt når fotografier, videoer, musikk og tekst som er beskyttet av opphavsretten, deles på nettet.

Det er likevel umulig å si eksakt hvor mye det nye direktivet vil koste, ettersom utgiftene er knyttet til avtaler som foreløpig ikke er inngått.

Teknologibransjen har advart mot at de nye reglene kan føre til massiv sensur.

Les også Etter 18 år skal copyright-loven oppdateres: I dag avgjør EU om nettgigantene må utbetale milliarder

– Døden for internett slik vi kjenner det

Billboard har tidligere omtalt en undersøkelse fra bransjeorganisasjonen UK Music som viser at Google har brukt 31 millioner euro, tilsvarende 298 millioner kroner på lobbyvirksomhet mot direktivet.

– Dette vedtaket innebærer døden for internett som vi kjenner det i dag, tvitrer Fredrick Federley som sitter i EU-parlamentet for det svenske Centerpartiet.

– Gikk til helvete i avstemmingen om copyright. Også det som kalles lenkeskatt og opplastingsfilter gikk gjennom, tvitrer Christofer Fjellner, som representerer de svenske Moderaterna i EU-parlamentet.

– En virkelig dårlig dag for internett. Opphavsrettslobbyen vant dette slaget, tvitrer Max Andersson fra det svenske Miljöpartiet.

Les også Tror Apple vil lansere tre nye iPhoner: – De vil heller tjene mye enn å selge mye

Jubel blant rettighetshavere

Det nye direktivet blir nå gjenstand for kompromissforhandlinger mellom EU-landene og EU-kommisjonen, og det endelige resultatet er ikke klart.

På motsatt side av bordet jubler musikkbransjen, med rettighetsorganisasjonen TONO.

– Musikkskaperne er bønnhørt. Dette innebærer at brukerbaserte nettsteder kan bli et balansert marked artister får inntekter fra. Musikkbrukere vil fortsatt ha tilgang til musikken, men musikerne får tilbake eierskapet til sangene sine på disse plattformene, sier kommunikasjonssjef Willy Martinsen i TONO til NRK.

Han forklarer til kanalen at dette er en gledens dag for verdens musikkskapere.

– Det vil bety store endringer i musikkøkonomien, og musikerne vil ha en stor sum i vente, fortsetter Martinsen.

Les på E24+ Børskommentar: Høstens vinneraksje på Oslo Børs er til å bli svimmel av

Må betale milliarder

Ifølge TONO er omkring 52 prosent av Facebooks inntekter knyttet til musikk og andre kulturelle inntrykk.

I dag er Tonos grunnleggende onlinetariff på 12 prosent av omsetningen.

E24 har beregnet at Facebook på bakgrunn av dette alene må betale et titalls milliarder kroner til rettighetshavere som følge av det nye direktivet.

Det er likevel store forskjeller mellom landene, noe som gjør det vanskelig å anslå hvor store summer artister nå kan vente seg.

Investorene i selskapene som rammes virker ikke å være skremt av det nye direktivet. I førhandelen på Wall Street er det bare mindre bevegelser i aksjene til både Facebook, Microsoft og Alphabet.

Les også Innovasjonsprofessor om talestyrte assistenter: – Jeg ser ingen revolusjon i netthandelen

Vil gjelde i Norge

Direktivet skal i utgangspunktet også gjelde i Norge, og norske myndigheter har ikke hatt noen vesentlige innsigelser.

Debatten rundt direktivet har i utgangspunktet dreid seg om de såkalte artikkel 11 og artikkel 13.

Den førstnevnte omhandler hvorvidt aktører som Google og Microsoft må betale medier for å vise innholdet som aviser og andre lager.

Artikkel 13 på sin side handler om hvordan aktører som Facebook, YouTube og Instagram forvalter rettigheter knyttet til musikk, video og andre kunstformer.

Kort fortalt vil dette si at selskapene blir nødt til å endten filtrere ut rettighetsbeskyttet materiale, eller betale for bruken på samme måte som man må til strømmetjenester.