• EU-kommisjonen har lagt fram et forslag til et nytt arbeidsmarkedsbyrå som skal håndheve EUs regelverk og mekle i konflikter mellom medlemslandene. Det er fortsatt uklart hvor sterk overnasjonal myndighet byrået vil få. Det som likevel er klart, er at flere og flere slike EU-byråer får overnasjonal myndighet. De mest omdiskuterte i Norge de siste årene har vært EUs finanstilsyn og energibyrået Acer, som Stortinget vedtok tilslutning til i henholdsvis 2016 og 2018.

• EØS-avtalen er bygd på at Stortinget tar inn relevant EU-lov­givning i norsk lov, mens norske myndighetsorganer står for håndhevelsen av reglene. Eftas over­våkingsorgan Esa kontroller på sin side at landene følger reglene. Hvis de etter Esas syn ikke gjør det, kan Esa ta ut stevning for Efta-domstolen. Det nye som har skjedd med EUs finanstilsyn og energibyrå, er at overnasjonale EU-organer direkte kan gi Norge pålegg, og i mange tilfeller også ilegge straffer i form av bøter eller tvangsmulkter. Dette gjør samarbeidet med EU betydelig mer konstitusjonelt utfordrende for Norge enn tidligere fordi Grunnloven ikke åpner for å overføre myndighet til sammenslutninger Norge ikke er med i. I saken om EUs finanstilsyn og energibyrå ble det konstruert ordninger som vanskelig kan kalles annet enn omgåelser av Grunnloven. Formelt sett legges myndigheten til Eftas overvåkingsorgan, Esa, men reelt sett er det snakk direkte kopier av vedtak gjort av overnasjonale EU-byråer.

• Flere saker om overføring av myndighet til overnasjonale EU-organer er nå på trappene. EUs personvernforordning er for tida til behandling i Stortinget. Her vil EUs personvernråd kunne treffe bindende vedtak overfor nasjonale myndigheter. Neste sak kan bli EUs håndheving av statsstøttereglene, der EU får adgang til ilegge tvangsmulkter. EUs praksis med å overlate direkte myndighet til over­nasjonale organer er en del av en utvikling i retning en føderal stat. Når Norge på område etter område blir en del av dette, vil vi i stadig større grad inngå i den føderale EU-staten, stikk i strid med Grunnloven, to folkeavstemninger om EU og intensjonen i EØS-avtalen.