– I perioden 2010 til 2020 vil vår modell kunne gitt pensjonistene 0,1 prosentpoeng høyere vekst i alderspensjonen årlig, sammenlignet med dagens modell, sa Støre på pressekonferansen Arbeiderpartiet innkalte til i dag.

Dersom en pensjonist får 300.000 kroner, vil dette føre til en økning i pensjonen hennes på 300 kroner per år.

Slik blir regnestykket altså hvis Arbeiderpartiet får gjennomslag for å endre reguleringen av pensjoner, som de nå går til valg på.

– Dette vil sikre en mer stabil og rettferdig utvikling i folks pensjoner, sa Jonas Gahr Støre på pressekonferansen i dag.

Motivasjonen er å unngå den urettferdigheten det oppleves det er at pensjonister får reduksjon i kjøpekraft de årene lønnsmottakere har svake lønnsoppgjør.

– I tråd med pensjonsforliket

– Endringen er fullt i tråd med intensjonen i pensjonsforliket. Hvis vi ikke gjør dette, rokker vi ved bærekraften i pensjonsreformen, sier Ap-lederen og begrunner dette med at en reform som oppleves urettferdig, vil kunne miste oppslutning.

Like fullt forventes reguleringen å koste om lag 400 millioner kroner i neste års statsbudsjett, og være en utgift i årene som kommer.

Men over tid vil staten gå i null, ifølge Arbeiderpartiets beregninger.

Halvparten av vekst eller nedgang

Reguleringen endres slik at pensjonen hvert år styres etter snittet av forventet lønns- og prisvekst. Det betyr at når det er gode lønnsoppgjør så vil pensjonistene få vekst, men ikke like høy vekst som med dagens system.

Men i år med dårlige lønnsoppgjør så vil pensjonistene komme bedre ut enn med dagens system.

– Pensjonistene vil dermed ikke gå i minus når lønnsmottakerne går i pluss, sier Marianne Marthinsen, finanspolitisk talsperson i Arbeiderpartiet.

Pensjonistene vil hele tiden oppleve halvparten av reallønnsveksten, eller i motsatt tilfelle av reallønnsnedgangen.

Dette er Aps endringsforslag Ekspandér faktaboks Dagens ordning, hvor pensjonene hvert år kuttes med 0,75 prosentpoeng målt mot lønnsveksten, fjernes.

Pensjonene skal istedenfor justeres ut ifra gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst. Pensjonistene vil hele tiden oppleve halvparten av reallønnsveksten, eller i motsatt tilfelle av reallønnsnedgangen.

Hvis arbeidstagerne skulle få 0,8 prosent reallønnsvekst, får pensjonistene 0,4 prosent reallønnsvekst. Er reallønnsveksten 0,4 prosent for arbeidstagere, får pensjonistene 0,2 prosent.

Med dagens ordning gir en så lav lønnsvekst pensjonistene nedgang i kjøpekraft, på grunn av prisstigning.

Hvis arbeidstagerne får oppgjør med stor reallønnsvekst, vil pensjonistene tape. Ved tre prosent reallønnsvekst, så vil pensjonistene ende med en reallønnsvekst på 1,5 prosent, mot 2,25 prosent i dag (3 minus 0,75).

Dette vil koste om lag 400 millioner kroner til neste år, fordi lønnsveksten er så svak. Men over tid anslår Arbeiderpartiet at staten går i null i forhold til dagens system.

Men for pensjonistene vil dette kun bety noen hundrelapper fra eller til per år.

Skulle sikre bærekraft

I Pensjonsreformen, ble pensjonsutbetalingene såkalt underregulert i forhold til lønnsutviklingen.

Målet var å sikre en bærekraftig pensjonsordning, hvor statens utgifter til andre gode formål i statsbudsjettet ikke skulle bukke under for de kraftig økte kostnadene for pensjonene framover når eldrebølgen slår inn.

LES OGSÅ: Pensjonen langt dårligere

Underreguleringen innebærer at pensjonsutviklingen følger lønnsutviklingen, men med et fratrekk på 0,75 prosent.

Og det har vært kontroversielt fordi pensjonsutbetalingene de siste tre årene har blitt mindre verdt i takt med at lønnsveksten har vært svak. Dermed har pensjonistene fått mindre å rutte med i forhold til prisveksten ellers i samfunnet i tre år på rad.

– Et skritt i riktig retning

Det var VG som først skrev om endringsforslaget i dag.

Harald Olimb Norman, generalsekretær i Pensjonistforbundet mener forslaget er et skritt i riktig retning, men skulle gjerne sett at Ap gikk enda lenger.

– Både regjeringen og opposisjonspartiene kunne ha gjort noe med dette mye tidligere, sier Norman til VG.