Fem ting du bør vite om kommuneplanen i Oslo

En halv million tekstmeldinger, blokksjokk og fortetting av eplehager: Dette bør du vite om kommuneplanen.

Hvordan skal det bygges i Oslo i fremtiden, og hvordan påvirker det de som bor her? Det er blant de viktigste punktene i kommuneplanen. HANS O TORGERSEN

29. april 2017

Kommuneplanen er så omfattende og komplisert at selv fagfolk kan ha vanskelig for å overskue konsekvensene av den.

For når Oslo kommune legger planer for hvordan hovedstaden skal se ut i 2040, innebærer det store og kompliserte endringer som kan ramme mange av hovedstadens innbyggere.

Her er fem ting du bør vite om kommuneplanen i Oslo, og hvordan det kan påvirke deg:

1. Det skal bygges tettere og høyere både i øst og vest

Fredag sendte Oslo kommune ut nesten en halv million SMS-er, uten å vite hva det faktisk kostet. Grunnen er at byrådet torsdag vedtok utkastet til den nye kommuneplanen, som kan bli starten på flere år med usikkerhet, byggestøy og pengesterke utbyggere som dukker opp på døren til flere hundre boligeiere på vestkanten.

«Kommunens visjon er at Oslo skal bli grønnere, varmere, mer skapende og ha plass til alle,» heter det i introduksjonen.

Dette var meldingen som ble sendt ut på SMS til Oslos innbyggere fredag. Pressemeldingen som var lenket til var signert byutviklingsbyråd Hanna E. Marcussen og finansbyråd Robert Steen. FOTO: Terje Pedersen / NTB scanpix

Men planen innebærer først og fremst at flere områder i hovedstaden skal fortettes.

Kort sagt betyr det at byrådet har pekt seg ut steder i Oslo der de ønsker at flere skal bo. Det innebærer at det skal bygges mye tettere og høyere i følgende fem områder, hvis byrådet får viljen sin:

Montebello, Borgen, Nydalen vest og øst, Ulsrud og Røa/Hovseter.

Nøyaktig hvilke boliger som ligger i områdene, kan du se i kartene nederst i denne saken.

2. Eplehager og småhus kan leve farlig

En liten, sliten enebolig på Oslo vest som ble solgt for 16,8 millioner kroner for halvannet år siden, og deretter ombygget til fire boliger, er nå blitt solgt for tilsammen 53 millioner kroner.

Å kjøpe hus med eplehager kan gi god fortjeneste: Tjener millioner på å bygge nye hus i gamle hager

De som jobber for å bevare villastrøkene og eplehagene, er bekymret for at slike områder vil bli ødelagt av fortetting.

– Vi mener det er bedre å fortette andre steder i byen hvor det er strøksriktig, sier fagkonsulent Linn Marie Krogsrud i Fortidsminneforeningen i Oslo og Akershus.

Opposisjonen kritiserer byrådets planer, og mener at de angriper småhusområder.

– Frykten folk har for at gode bomiljøer kan bli ødelagt, er helt reell, sier Guri Melby (V) og ber byrådet ta ett skritt tilbake.

Venstre gruppeleder, Guri Melby, mener i tillegg det er svært usikkert om Oslo faktisk har behov for alle utviklingsområdene. Larsen, Håkon Mosvold / NTB scanpix

3. Forrige kommuneplan førte til «blokksjokk» for et helt nabolag – men nå er protestene deres blitt hørt

I 2016 førte kommuneplanen til et rødglødende raseri på Grefsen. Den gang ble det åpnet for at et villastrøk på Grefsen kunne få 12 etasjer høye blokker, uten at lokalpolitikerne engang hadde fått det med seg.

Den observante beboeren Haavard Nordlie oppdaget den planlagte raseringen av villastrøket, og varslet om planene gjennom et menighetsblad.

– Kort oppsummert betydde det en rasering av området. Planen åpner for en tidobling av antall boliger frem til 2030, fra rundt 250 til 2500 boliger, og utbygging av næringsareal på størrelse med Storosenteret, sa Nordlie til Aftenposten i 2016.

Protestene fra beboerne ble hørt: I det nye utkastet fra byrådet er Nedre Grefsen og Smestad redefinert, som betyr at det skal utarbeides egne planer for hvor mye som kan bygges der.

– Det kan bli flere blokksjokk når Oslo-folk skjønner hva konsekvensene av kommuneplanen kan bli for deres nærmiljø, sa advokat Sten Sture Larre i Fortidsminneforeningen til Aftenposten i fjor.

Mange kan allerede bo i et fortettingsområde, uten å vite det selv: Her er fortettingsområdene i Oslo som allerede er vedtatt

Haavard Nordli kjempet med nebb, klør og PC mot det han mente ville bli en rasering av nabolaget på oversiden av Storokrysset. Nå kan han feire det som i hvert fall er en delvis seier, siden byrådet skal utarbeide egne planer om fortettingen på Nedre Grefsen og Smestad.

4. Slik går veien videre for kommuneplanen

27. april: Kommuneplanens samfunnsdel legges ut på høring.

9. mai: Åpent møte i Rådhuset. Deretter blir det flere åpne møter ulike steder i byen.

30. juni 2017: Høringsfrist.

Etter dette skal utkastet bearbeides basert på innspillene som er kommet i høringen.

Til slutt legges det justerte forslaget frem for bystyret.

Når det er vedtatt, begynner arbeidet med det som kalles Kommuneplanens juridiske arealdel. Også her blir det høringsrunder.

Etter at arealdelen er vedtatt, begynner arbeidet med områderegulering. Den skal ut på høring før den vedtas. Først da kan man si noe om hvor høyt og tett det skal bli.

Publikum får mulighet til å konfrontere byrådene direkte om innholdet i forslag til ny kommuneplan. Fra venstre: Byrådsleder Raymond Johansen (AP), byråd for miljø og samferdsel Lan Marie Nguyen Berg (MDG), byråd for oppvekst og kunnskap Tone Tellevik Dahl (AP), byråd for byutvikling Hanna E. Marcussen (MDG), byråd for kultur, idrett og frivillighet Rina Mariann Hansen (AP) og byråd for næring og eierskap, Geir Lippestad (AP). Onsøien, Ole Gunnar / NTB scanpix

5. Hvis du er uenig, kan du klage direkte til politikerne

Kommuneplanen er nå ute på høring. Det betyr at byrådet ber om tilbakemeldinger til deres forslag, samt at det kan bli endringer i den endelige planen.

Den 9. mai mellom kl. 11 og 15 arrangerer derfor kommunen et folkemøte på Rådhuset, der alle som vil kan delta gratis. Bare husk å melde deg på her først.

Ved å klikke på lenken kan du også se programmet, som inkluderer presentasjon av byrådets utkast til kommuneplanen, muligheten til å «speed-date» byrådene, samt å holde egne innlegg.

I tillegg vil det avholdes fire lokale folkemøter, som også er åpne for alle som melder seg på: