MANGLER TILLIT: – Det er lite tillit i alle retninger, sier Dag Trulsen, en av mange lærere som kommer med kritikk mot Utdanningsetaten. Foto: Gøran Bohlin, VG

Oslo-lærere med kraftig kritikk av Utdanningsetaten

I en kronikk beskriver 266 lærere i Oslo-skolen motstridende signaler fra Utdanningsetaten og politisk ledelse, og hvordan lærerne utsettes for en «fryktkultur».

Oppdatert 21. september 2018

Artikkelen er over to år gammel

les også Ingen tillit i Oslo-skolen

I kronikken beskriver de det de kaller en «fryktkultur» i Oslo-skolen og hvordan de opplever å ikke bli hørt. For første gang kommer også lærerne med et konkret eksempel på motstridende signaler fra etat og byråd.

«Maktkampen som i dag utspiller seg mellom etat og politisk ledelse bekrefter fryktkulturen som hersker i Oslo-skolen», skriver lærerne.

– Det er mange som ikke har tillit til hverandre. Det virker som etaten ikke har tillit til byråden og motsatt, og vi er mange lærere som ikke har tillit til etaten, sier Dag Trulsen, lærer ved Manglerud skole i Oslo, og talsperson for lærerne bak kronikken.

Trulsen beskriver en kultur der det ikke er åpning for å ytre seg, der lærere ikke blir hørt, og der lærere som uttaler seg kritisk i mediene, blir «kalt inn på teppet» hos Utdanningsetaten (UDE).

– Jeg skulle ønske at vi ble hørt på om hva som skjer i klasserommet, men det er lite gehør å få.

les også Carl I. Hagen vil at bystyret skal bestille egen gransking av varselet mot Thorkildsen

Bakgrunnen for kronikken er det mange beskriver som en konflikt mellom Utdanningsetatens leder, Astrid Søgnen, og skolebyråd Inga Marte Thorkildsen (SV). Forrige uke sendte flere anonyme ledere i Utdanningsetaten inn et anonymt varsel til Oslo kommune om skolebyråden der de går langt i å kritisere hennes lederstil.

Lærerne: Motstridende signaler

I kronikken VG publiserer i dag, beskriver lærerne motstridende signaler. De viser til at byrådet hadde bestemt at skriftlige halvårsvurderinger av elevene ikke lenger skal være obligatoriske. Dette står i tildelingsbrevet til UDE fra den 15. januar. Men i et skriv til alle skolene den 19. januar, bare fire dager senere, er det en annen beskjed som blir formidlet: UDE skriver at de vil anbefale at skolene fortsetter med skriftlig halvårsvurdering i matte, norsk og et praktisk-estetisk fag.

les også Nytt varsel mot byråd i Oslo

Da UDE senere sendte ut sitt rundskriv om saken, skrev de at de skriftlige halvårsvurderinger ikke lenger var obligatoriske. Men dette ble først sendt ut den 13. april, tre måneder etter at byråden hadde vedtatt det. I mellomtiden hadde skolene sittet med en anbefaling om å gjennomføre skriftlig vurdering i noen fag. Mange lærere var usikre på hvem de skulle lytte til.

Trulsen antyder at byrådet i praksis ikke har makt over etaten:

– Thorkildsen har bedt etaten tone ned fokus på tester og resultater. Vi opplever likevel ingen endring fra etaten på dette området. Når man er ansatt for å gjennomføre det som er politisk bestemt, er det rart å motsette seg politiske vedtak, sier han.

les også Starter omstridt kartlegging i Utdanningsetaten – Søgnen skal være bedt om å gå

PROBLEM: – Vårt inntrykk er at de fleste i Osloskolen har en god ytringskultur på sin arbeidsplass. Når noen opplever at de ikke har det, har vi et problem som vi tar på det største alvor, sier skolesjef Astrid Søgnen. Foto: Hallgeir Vågenes

Skolesjef Astrid Søgnen forklarer anbefalingen fra UDE om å gjennomføre skriftlige vurderinger slik:

– Da vi skrev brevet som gikk ut 19. januar, mente vi at en faglig anbefaling fra oss ikke var det samme som et pålegg om skriftlig vurdering. Da vi så gikk i dialog med organisasjonene om utarbeidelse av selve rundskrivet, så vi at det ble oppfattet mer som et pålegg enn en anbefaling. Derfor forandret vi det, og tok ut anbefalingen om skriftlig vurdering i det gjeldende rundskrivet, skriver hun i en e-post til VG.

les også VG-leder: Oslo-skolen og Søgnen

Hun mener at ikke etaten kan anklages for manglende endring når det gjelder testing av elever.

– Utdanningsetaten følger opp skolene ut fra de mål og krav til resultater, for eksempel på nasjonale prøver, som bystyret i Oslo har vedtatt gjennom budsjettet. Dersom man ønsker andre mål og strategier for Osloskolen, må det være vedtatt politisk.

les også Kronikk: Thorkildsens tabbe er vår felles utfordring

Ut mot kronikk

En annen sak som har skapt stor misnøye blant lærerne, er en kronikk av seniorkonsulent i Utdanningsetaten Bente Fredheim i Dagsavisen. Lærerne reagerer på at Fredheim «tilbakeviser de forholdene hun selv er satt til å forbedre» når det gjelder ytringskulturen i Osloskolen.

les også Hovedverneombud: – Ansatte føler seg misbrukt i varsel mot Thorkildsen

– Vi er oppgitt over at Fredheim går ut og snakker for alle lærere i Osloskolen. Hun sier at det har vært så fint i Oslo-skolen i 17 år, med full tillit og stort handlingsrom på alle nivå. Jeg deler ikke den virkeligheten og jeg vil ha meg frabedt at hun snakker på mine vegne, sier Trulsen.

En av arbeidsoppgavene til Fredheim har vært å forbedre og undersøke ytringsklimaet i Oslo-skolen, blant annet som en konsekvens av Simon Malkenes-saken.

FÅR KRITIKK: Seniorrådgiver og tidligere avdelingsdirektør Bente Fredheim i Utdanningsetaten ble satt på arbeidet med å bedre ytringskulturen i Osloskolen. Det har ikke gått upåaktet hen. Foto: Jan Petter Lynau, VG

les også Raymond Johansen skal selv konkludere i varslersaken mot skolebyråden

Bente Fredheim kommenterer kritikken i en e-post til VG:

– Min kronikk handlet ikke om ytringskultur, den var et svar til byrådens intervju om å «snu et tankskip», hvor jeg opplever at vi som jobber i Osloskolen mister motivasjonen av å til stadighet få beskjed om at vi ikke gjør en god nok jobb. I kronikken skriver jeg for øvrig, «når noen sier fra om at de ikke opplever det slik, (en positiv og inviterende ytringskultur) på sitt arbeidssted, tar vi tak i det.» Og at det er en utfordring vi tar på alvor i Osloskolen.

Søgnen: God ytringskultur

Skolesjef Astrid Søgnen i Utdanningsetaten skriver i en e-post til VG at:

– Det er fint at lærere er engasjerte og opptatt av hva som er best for elevene og Oslo-skolen. Utdanningsetaten ønsker at flere i Oslo-skolen deltar i den offentlige debatten, også kritiske røster. Vårt inntrykk er at de fleste i Oslo-skolen har en god ytringskultur på sin arbeidsplass. Det standpunktet deler vi med Utdanningsforbundet.

Men lærertillitsvalgt og leder Aina Skjefstad Andersen i Utdanningsforbundet i Oslo, har en noe annen oppfatning enn Søgnen.

– Det vil nok variere veldig fra skole til skole i Oslo hvor godt klimaet er for å ytre seg fritt. Vårt fokus har vært å utvikle en ytringskultur der man er åpen for alle kritiske røster. Helt dit er vi ikke kommet ennå, sier Skjefstad Andersen til VG.

– Hvordan vurderer du at de 266 lærerne som står bak kronikken i VG ikke vil undertegne åpent med sine navn?

– Det er veldig betegnende for at vi ikke er kommet langt nok, svarer Oslolederen i Utdanningsforbundet.

les også NRK: Utdanningsetaten hevder Inga Marte Thorkildsen ba dem kjøpe tjenester av gamle kolleger

Skolesjef Søgnen skriver videre at ansatte i Oslo-skolen skal erfare en positiv og sunn ytringskultur.

– Når noen opplever at de ikke har det, har vi et problem som vi tar på det største alvor. Derfor har vi laget et opplegg sammen med organisasjonene som skal iverksettes på den enkelte skole og vil foregå utover i skoleåret. Dessuten vil temaet ytringskultur blant annet bli integrert i kurs og lederopplæring. Sammen med Utdanningsforbundet vil vi sikre at vi får tilbakemeldinger fra ledere og tillitsvalgte på skolene. En god og trygg ytringskultur på den enkelte skole er en forutsetning for god læring og trivsel både for elever og ansatte, og er høyt prioritert i Utdanningsetaten.

BITTER STRID: Skolebyråd Inga Marte Thorkildsen (SV) og leder for Utdanningsetaten i Oslo kommune, Astrid Søgnen.

Mener elevene blir syke

Lærer Trulsen er særlig kritisk til det han kaller «resultatpress» fra Utdanningsetaten, som han tror fører til at elevene blir syke.

– Når man har for mye fokus på testing og konkurranse, er det ofte én vinner, og resten er tapere. Jeg er dessuten pålagt å alltid finne et område hvor elevene er for dårlige, og det ønsker UDE som en del av fokuset. Og det er ofte det negative ungene blir sittende igjen med etter en sånn elevsamtale. Vi vet at det er en sammenheng mellom barns stresslidelser og å få høre at du er dårlig, fortsetter Trulsen.

les også Høyre-topp: Skolebyråd må tre til side mens varslingssak behandles

Flere skoler får ifølge Trulsen beskjed av etaten om å legge vekk annen undervisning for å øve på nasjonale prøver.

–Min jobb har vært å motarbeide det som kommer fra Utdanningsetaten, for å skåne elevene. UDE vil jeg skal legge bort KRLE og samfunnsfag for å øve mot nasjonale prøver. Dette er brudd på opplæringsloven. Men det er jo lærere som ikke orker eller tør å stå imot, sier han.

Skolesjef Søgnen svarer slik:

– Det er bestemt fra nasjonale myndigheter at alle skoler i Norge skal gjennomføre nasjonale prøver. Utdanningsetaten har ikke bedt skolene om å legge bort andre fag for å øve til nasjonale prøver.

KRITISK:–For 10–12 år siden begynte de med nye mål som var umulig å nå og mer testing av elever. Det er ikke rart ungene føler et press som går utover helsen, sier lærer Dag Trulsen. Foto: Gøran Bohlin, VG

Publisert: 21.09.18 kl. 17:16 Oppdatert: 21.09.18 kl. 18:28

Les også