Av: Andreas W. H. Lindvåg

Det bekrefter en rekke kilder i det sentrale Ap-miljøet på spørsmål fra Vårt Land.

Det fremgår at årsaken til at kvinnene har forsvunnet ut, har sin rot i episodene de varslet om. Dette er episoder som Ap konkluderte med var brudd på partiets retningslinjer om seksuell trakassering, eller som ble varslet inn som utilbørlig lederadferd.

Vårt Land har vært i kontakt med de aktuelle varslerne. De er innforstått med at vi skriver dette.

Derfor orket ikke varslerne være i Aps stortingsapparat

I samtaler med Ap-kilder tegnes et sammensatt bilde av hvorfor varslerne ikke orket å være i Aps stortingsapparat:

Det ble for vanskelig å skulle omgås Trond Giske på jobb.

Skuffelse over hvordan partiet håndterte varslene.

Skuffelse over det som oppleves som dårlig håndtering av Giske – og manglende hensyn til varslerne i arbeidshverdagen – i ettertid.

Når «Giske-saken» lever videre i offentligheten og internt i Ap, føler varslere seg forsvarsløse. De opplever at det stadig sås tvil om historiene deres. Noen av Vårt Lands kilder mener årsaken til at dette vedvarer, er at Giske stiller seg til disposisjon for verv, i stedet for å tre tilbake av hensyn til parti og varslere. At deler av Ap mener Giske er offer for maktkamp, og at Giske har fått forme fortellingen om varslene, bidrar også, mener de.

Begrunnelsen og betoningen til den enkelte kan variere.

Les også: – Når sex er kun et tastetrykk unna, virker det som om intimiteten og kjærligheten er lenger utenfor rekkevidde

Skuffet over ledelsen

På spørsmål om hvem som har ansvaret, tegner Vårt Lands kilder et sammensatt bilde. Det er Aps sekretariatsleder som har arbeidsgiveransvar for ansatte i stortingsgruppen. Ingen retter tung kritikk mot Snorre Wikstrøm, som har hatt jobben i to år.

Situasjonen på Stortinget er vanskeligere å håndtere enn den ville vært på en vanlig arbeidsplass, påpeker noen av Vårt Lands kilder. Årsaken er at Trond Giske ikke er ansatt, men folkevalgt.

Samtidig mener noen av dem at Ap-leder Jonas Gahr Støre og sekretariatslederen bare gjør det de formelt må. De er skuffet over passivitet fra dem og fra stortingsgruppen. Opplevelsen blir at Giske betyr mer enn hensynet til varslerne, og at det ikke sees på som et problem at varslerne forsvinner ut.

Slik svarer Trond Giske

Vårt Land har forelagt Trond Giske opplysningene i denne artikkelen. Han svarer i en tekstmelding:

«Jeg har ikke hatt noen kontakt med varslere, men helt fra desember 2017 sagt at jeg stiller til samtaler eller annet dersom det er til hjelp. Sakene er avsluttet for lenge siden og partiet har slått fast at jeg er velkommen til full deltakelse i partiet.»

Sekretariatsleder Snorre Wikstrøm skriver i en e-post til Vårt Land at han ikke kan kommentere antall varslere og status for deres arbeidsforhold:

«Det er offentlig kjent at det har vært varslere i vårt sekretariat, og det er krevende når både varslere og den det har vært varslet mot skal virke videre på samme arbeidsplass. Som arbeidsgiver har vi et klart ansvar for å ivareta varslere og sikre et godt arbeidsmiljø, og det har vi virkelig forsøkt å ivareta så godt vi kan», skriver Wikstrøm.

Partileder Jonas Gahr Støre ønsker ikke å kommentere saken.

Les også: Mener Venstre er på randen av politisk konkurs

Provosert over mulig Giske-comeback i lederverv

Formelt ble det satt punktum i «Giske-saken» i februar 2019 da Jonas Gahr Støre og partisekretær Kjersti Stenseng avslo å gjenoppta varslersakene mot ham.

Dermed ble konklusjonen fra januar 2018 stående om at Giske har brutt Aps retningslinjer for seksuell trakassering. Giske la på sin side vekt på at partiet ikke har vurdert om han har brutt loven.

I svarbrevet til Giske skrev Støre og Stenseng: «Vi ønsker å bidra til at du kan utøve dine verv og finne din plass i partiets arbeid på en god måte, i og utenfor stortingsgruppen, og ser frem til godt samarbeid om dette». Partilederen og partisekretæren skrev også at det ikke er «noe som i dag står til hinder for din fulle deltakelse i partiet».

Giske ble nylig lansert som kandidat til ledervervet i Trøndelag Ap, partiets største fylkeslag. Valgkomiteens innstilling kommer 16. mars, men DN meldte tirsdag at Giske trolig ikke innstilles som leder, men kan være aktuell som nestleder. Det kan gi plass i partiets landsstyre.

Flere i det sentrale Ap-miljøet som Vårt Land har snakket med er provosert over et mulig Giske-comeback i lederverv.



Anette Trettebergstuen, her under Arbeiderpartiets landsmøte i Folkets Hus i Oslo i 2019, har tatt opp støyen rundt Trond Giske i Ap. Foto: Terje Pedersen / NTB scanpix

Anette Trettebergstuen tok opp «elefanten i rommet»

Politisk redaktør i Vårt Land, Berit Aalborg, skrev fredag at flere kvinner i det sentrale Ap-miljøet forteller om en kultur de opplever som «giftig» og at særlig kvinner trekker seg ut. Nylig meldte stortingsrepresentantene Marianne Martinsen og Jette Christensen at de ikke søker gjenvalg.

Senere samme dag holdt Anette Trettebergstuen et innlegg til Aps kvinnenettverk i Oslo som vakte oppsikt, melder Dagbladet. Overfor avisen bekrefter stortingsrepresentanten at hun tok opp «elefanten i rommet»: støyen rundt at Giske søker verv «fortsetter å skygge for det gode politiske arbeidet vårt».

– Som leder av kvinnenettverket er jeg veldig bekymret for at kvinner – og menn – kontakter meg og er usikre på partiet sitt, på om de fortsatt kan støtte det, fordi de blir opprørt av at Giske synes å få makt så tidlig etter 2017, sier hun til avisen.

Trettebergstuen ønsker ikke å utdype dette overfor Vårt Land.

Fakta om Giske-varslene