Russland-aggresjonen: Norden girer opp militært samarbeid

Felles avskrekking. Slik beskrives teksten fem nordiske land stiller seg bak om utvidet militært samarbeid. Russland vil oppfatte teksten som aggressiv, sier forsvarsekspert.

Norske vaktsoldater på Keflavikbasen på Island under en felles øvelse her. Flere ganger de siste årene har Norge hatt styrker på Island, som ikke har noe eget forsvar. Torbjørn Kjosvold, Forsvarets mediesenter

9. apr. 2015 21:48 Sist oppdatert 10. april 2015

Island har ikke væpnede styrker, men kystvakten er bevæpnet. Arkivbilde. Bjørn Erik Larsen

Forsvarssjef Haakon Bruun-Hanssen foran kong Harald under det nylige latviske statsbesøket i Norge. I budskapet om et utvidet nordisk militært samarbeid trekkes også de baltiske landene inn. Mats Grimsæth, Forsvarets mediesenter

English version:

Les også Russian agression: Nordic states extend their military cooperation

I en kronikk i Aftenposten står fem nordiske statsråder bak en tekst om et svært tydelig militært samarbeid. Et utvidet samarbeid.

Enigheten, og teksten — som har form av en erklæring - er et direkte svar på aggressiv russisk opptreden i de nordiske landenes nærområder.

Teksten trekker også inn utvidet samarbeid med de baltiske landene.

Forsvarsekspert Janne Haaland Matlary fastslår at budskapet innebærer en felles avskrekking. Og at samarbeidet som beskrives, militære øvelser inkludert, er så langt man kan trekke ikke-NATO landene Sverige og Finland inn i et fellesskap, uten at det handler om et NATO-fellesskap.

For Sverige og Finlands del ligner dette på forberedelser til NATO-medlemskap, sier hun.

Skal øve mer og utveksle etterretningsinformasjon

Stikkord for samarbeidet er:

Flere felles øvelser

Felles industrisamarbeid også i forsvarssammenheng

Felles utveksling av etterretningskunnskap

Felles bearbeiding av cyber-materiale

Skal varsle hverandre for å «hindre overraskelser»

Slik forklarer statsrådene bakgrunnen for teksten:

«Under det nordiske forsvarsministermøtet 10. mars besluttet vi å forbedre forutsetningene for å kunne følge med på det som skjer i vårt nærområde, både på havet og i lufta.

Finsk F-18 på Keflavikbasen hvor de samtrener med de norske og svenske styrkene som har deployert til Island for å delta i militærøvelsen Iceland Air Meet 2014. Luftforsvaret

Vi legger vekt på å dele informasjon om hva som rører seg i luftrommet for å øke varslingstidene og minske risikoen for overraskelser og misforståelser. Vi besluttet også å fortsette å utveksle informasjon og erfaring rundt hvordan vi skal møte cyberangrep.»

I november i fjor møttes 12 land for å forberede et utvidet forsvarssamarbeid, de nordiske landene pluss de baltiske landene, Polen, Nederland, Tyskland og Storbritannia.

Disse møttes i november for å diskutere et utvidet forsvarssamarbeid: Fra venstre: Statssekretær Robert Kupiecki, (Polen), Direktør Arnór Sigurjónsson(Island), Forsvarsminister Raiminds Vējonis, (Latvia), Forsvarsminister Juozas Olekas, (Litauen), Forsvarsminister Sven Mikser, (Estland), Forsvarsminister Ine Eriksen Søreide, (Norge), Ambassadør Axel Berg, (Tyskland), Forsvarsminister Michael Fallon(Storbritannia), Johan Lagerlöf, (Sverige), Forsvarsminister Carl Haglund, (Finland), David van Weel, (Nederland) og Forsvarsminister Nicolai Wammen, (Danmark). Torbjørn Kjosvold, Forsvarets mediesenter

Også USA deltar på nordisk øvelse nå i vår

Det første synlige beviset på forsterkede samarbeidet blir trolig øvelsen «Arctic Challenge» i slutten av mai, en ren luftforsvarsøvelse som vil gjøre seg gjeldende både i Sverige og i Norge.

Også USA ventes å delta med et betydelig antall F-16-fly, slik de tidligere har deltatt under lignende øvelser med F-15 kampfly. De amerikanske flyene er til daglig stasjonert i Storbritannia.

— Russland vil oppfatte dette som aggressivitet

Professor Janne Haaland Matlary sitter i forsvarsminister Ine Eriksen Søreides ekspertgruppe (se faktasak).

Hun konstaterer overfor Aftenposten at Russland vil oppfatte budskapet fra de nordiske statsrådene som aggressivitet.

— Man må regne med negative reaksjoner fra russisk side, uten at dette bør tillegges vekt, sier Haaland Matlary.

— Norge hadde varslet Russland om øvelsen Joint Viking 2015 i Finnmark for to år siden, men førte likevel til en sterk verbal reaksjon fra høyt hold i Moskva, sier hun.

Derfor utvider de nordisk militært samarbeid

Slik innledes teksten fra de fire nordiske forsvarsministrene og Islands utenriksminister:

«Den russiske aggresjonen mot Ukraina og den ulovlige annekteringen av Krim er brudd på folkeretten og andre internasjonale avtaler. Den russiske handlemåten er den største utfordringen mot den europeiske sikkerhetssituasjonen. Utviklingen innebærer at den sikkerhetspolitiske situasjonen i de nordiske landenes nærområder har blitt merkbart forverret det siste året....vi må være forberedt på at kriser eller hendelser kan oppstå.»

Og videre:

«Vi må forholde oss til Russlands handlemåte, ikke til Kremls retorikk. Russland gjennomfører store økonomiske satsninger på sin militære evne. De har vist at de er klare til å bruke militære virkemidler for å oppnå sine politiske mål, selv når det innebærer brudd på internasjonale folkerettslige prinsipper...Det russiske forsvaret opptrer utfordrende langs våre grenser, og det har vært flere grensekrenkinger overfor landene ved Østersjøen.»

Ellisif Tinna Vidisdottir, sjef for Iclandic Defence Agency og brigader Tom Georg Guttormsen, sjef for norske 138 luftving på Keflavikbasen under detasjementet Icelandic Air Policing and Surveillance Mission i 2009. Torbjørn Kjosvold, Forsvarets mediesenter

«Den russiske propagandaen og den politiske manøvreringen bidrar til å så splid mellom landene, og i organisasjoner som NATO og EU,» heter det i teksten.

Svaret lyder:

«De nordiske landene møter denne situasjonen med solidaritet og fordypet samarbeid.»

— Dette er ingen erstatning for NATO

— Det er veldig forståelig at både de nordiske og de baltiske landene knytter sterkere bånd militært. Dette er ingen erstatning for NATO, men man binder likevel Sverige og Finland så tett mot NATO som mulig, sier Janne Haaland Matlary.

— Finland og Sverige har også vedtatt å holde NATO-standard på sine øvelser, som innebærer et skritt til på veien mot NATO. Det er ikke i dag et politisk grunnlag for dem til å gå inn i NATO, opinionen er ikke «skremt» nok, og det vil kreve folkeavstemninger. Men det som nå skjer ligner likevel en forberedelse til medlemskap, sier hun.

Mer troverdig felles nordisk avskrekking

— Det man oppnår med denne teksten er å snekre sammen enmer troverdig avskrekking, gjennom forpliktelser og øvelser. Uten at det skjer i NATO-sammenheng, men likevel med NATO-standarder. Det viser at man ikke må tenke medlemskap i NATO for å tenke sikkerhetsgaranti. Dette er et nødvendig grep nå, sier Haaland Matlary.

-Vi ser flere øvelser, som i Latvia og i Finnmark, som er helt nødvendige. Bare styrker som har øvet et sted kan være til nytte der om en konflikt skulle oppstå. På samme måte som Finland og Sverige øver mye sammen i nord, for å kunne agere sammen i en gitt situasjon.

— Det er også slik at så lenge USA har et tett samarbeid med disse landene, bidrar det til avskrekking. Ifølge FN-pakten kan alle land be om assistanse fra andre land i en væpnet konflikt. I Lisboa-traktaten (EU) finnes også en sikkerhetsgaranti. Men EU er uten egen militærmakt.

-USA er den reelle garantien i NATO, men kan også samarbeide tett med ikke-NATO land, sier Haaland Matlary.

Forplikter seg ikke til å slåss for hverandre

- Ligger det en forpliktelse i denne teksten til å agere ved en konflikt?

— Nei, det står ikke noe eksplisitt om dette i teksten. Det ville kreve behandling i parlamentene. Dette handler om å bygge mest sammen, avskrekke mest mulig, uavhengig av NATO-medlemskap. Det handler om å vise troverdig tilstedeværelse militært, som gir økt avskrekking, og som også viser at landene er opptatt av hverandres sikkerhet, sier Haaland Matlary.

Forsvarets spesialstyrker gjennomførte en øvelsesaksjon mot et sivilt fartøy i Oslo fjorden under det nylige latviske statsbesøket. Den Latviske forsvarssjefen Raimonds Graude møter en operatør fra Forsvarets spesialstyrker. Mats Grimsæth, Forsvarets mediesenter

Om samarbeid med baltiske land står det i teksten:

«Et nærmere samarbeid i Norden og en solidarisk handlemåte overfor de baltiske landene bidrar til å styrke sikkerheten i vår region, og hever terskelen for at militære hendelser skal inntreffe. Ved at vi sammen agerer bestemt, forutsigbart og konsekvent kan vi bidra til fred og sikkerhet i vår del av verden.»

Og:

«Vi har også startet et program for kapasitetsutvikling innenfor forsvaret, der vi sammen med de baltiske landene kan bidra til å reformere forsvarssektoren i våre samarbeidsland.»

— Forsvarssamarbeidet må gå mye, mye lenger enn dette, sier forskningsleder

— Den nordiske teksten er en fortsettelse av prosessen som nå finner sted flere steder i Europa. Der for eksempel Sverige og Finland har stryket sin relasjon til NATO, sier Karsten Friis, leder for forskningsgruppen for sikkerhet og forsvar i NUPI.

— Alt dette, og den nye nordiske teksten, er god begynnelse. Men det må gjøres mye mer, man må gå mye lenger i samarbeidet, i Norden og andre steder, for at man skal få på plass et forsvar som virker avskrekkende, sier Friis.

— I dag er det NATO-medlemmet USA, samt atomvåpnene, som sørger for den avskrekkende effekten overfor Russland, sier han.

— Selve hovedproblemet er økonomi, kostnadsutviklingen innen forsvar. Det gjør det umulig for europeiske land som Norge å beholde alle typer våpensystemer.

- Kan landene fylle ut for hverandre, med våpensystemer?

— Ja, hvis man er villig til å stole på at man har politiske systemer som gjør at andre stiller opp for en. Da er det for eksempel ingen grunn til at nordiske land ikke integrerer sine luftforsvar langt mer enn i dag. Men i praksis har slik utfylling vist seg vanskelig. Det har med alliansehensyn og utøvelse av egen suverenitet å gjøre. Tør vi å legge vital forsvarsevne i hendene på andre land?,Det er likevel mye å hente, særlig mellom NATO-landene her, og økonomiske realiteter vil tvinge det frem, sier Friis.

Forsvarsministeren: - Styrker sikkerheten i vår region

Forsvarsminister Ine Eriksen Søreide, hva skiller denne teksten fra tidligere «forsvarsavtaler»?

— Den understreker betydningen av solidaritet og samarbeid for å styrke sikkerheten i vår region. Det er ellers ikke noe nytt at våre land har samarbeidet i lang tid. De beslutningene som er tatt om å styrke informasjonsutvekslingen og situasjonsforståelsen i vårt nærområde og videreutvikle trenings- og øvingssamarbeidet bygger videre på det som er opparbeidet gjennom mange år.

— Hvilke gjensidige forpliktelser har de fem landene nå bundet seg til?

— Samarbeidet vårt er fleksibelt og kommer som et supplement og ikke som et alternativ til landenes medlemskap i NATO og EU. De nordiske land har derfor ingen gjensidige sikkerhetspolitiske garantier og for Norge ligger NATOs gjensidige forsvarsgaranti i bunn. Vi forsterker forsvarssamarbeidet innenfor områder som det anses som formålstjenlig å samarbeide om i nordisk ramme.

— Haaland Matlary leser teksten som "felles avskrekking", og at den vil avstedkomme russiske beskyldninger om "aggressivitet". Hva er din refleksjon rundt dette?

— Vi kan ikke forutsi russiske reaksjoner på dette. Jeg vil understreke at det nordiske forsvarssamarbeidet har et defensivt utgangspunkt og har til hensikt å styrke sikkerheten og skape forutsigbarhet i våre nærområder, sier Eriksen Søreide.

Disse ministrene står bak teksten i Aftenposten:

Ine Eriksen Søreide, forsvarsminister Norge

Nicolai Wammen, forsvarsminister Danmark

Carl Haglund, forsvarsminister Finland

Gunnar Bragi Sveinsson, utenriksminister Island

Peter Hultqvist, forsvarsminister Sverige.

Fakta Disse har undertegnet om utvidet nordisk forsvarssamarbeid Ine Eriksen Søreide Forsvarsminister Norge Nicolai WammenForsvarsminister DanmarkCarl HaglundForsvarsminister FinlandGunnarBragi SveinssonUtenriksminister Island PeterHultqvistForsvarsminister Sverige Vis mer

Fakta Forsvarsministerens ekspertutvalg Forsvarsminister Ine Eriksen Søreide har bedt en ekspertgruppe se på Forsvarets forutsetninger for å kunne løse sine mest krevende oppgaver.Gruppen leverte sin rapport tirsdag 28. april 2015.Dette er medlemmene:Rolf Tamnes (leder), historiker og professor ved Institutt for forsvarsstudier (IFS)Asle Toje, utenrikspolitisk forsker og kommentatorTrond Grytting, militærattachéAlf Håkon Hoel, leder Institutt for statsvitenskap ved Universitetet i TromsøJulie Wilhelmsen, forsker og Russland-ekspert ved Norsk utenrikspolitisk institutt (NUPI)Janne Haaland Matlary, forsvarsekspert og professor ved Universitetet i OsloKate Hansen Bundt, generalsekretær for Den norske Atlanterhavskomité Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding