Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

EOS-utvalget retter kraftig kritikk mot Politiets sikkerhetstjeneste (PST) i sin årsmelding.

EOS-utvalget er oppnevnt av Stortinget for å føre kontroll med etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste som utøves av eller på vegne av offentlige myndigheter.

I årets rapport, som utvalgets leder Eldbjørg Løwer i dag leverte til stortingspresident Tone Wilhelmsen Trøen, kritiseres PST på flere punkter:

PST har i en stor andel saker overlevert informasjon til klareringsmyndigheter på muntlig vis uten å dokumentere det skriftlig. Dette er et brudd på loven.

Ved ett tilfelle har PST registrert opplysninger om politisk engasjement og utlevert det til en klareringsmyndighet. Dette er forbudt og utvalget kritiserte tjenesten.

Utvalget har kritisert PST for å innhente en chatlogg på et ulovlig grunnlag.

Har gjort endringer

Det kommer også fram at PST utleverte opplysninger til en klareringsmyndighet om at en person som skulle sikkerhetsklareres tilhørte det PST kaller et «ekstremt miljø med voldspotensiale». Men personen tilhørte ikke dette miljøet.

I tillegg meldte PST inn to avvik til utvalget. Ett av dem gjaldt skjult kameraovervåking der et kamera ble slått av ni dager etter at rettens tillatelse utløp.

Kommunikasjonsdirektør i PST, Trond Hugubakken, forteller til Dagbladet at PST har god dialog med EOS-utvalget.

- Vi retter oss etter de konklusjoner som utvalget gjør. Vi merker oss innholdet i årsmeldingen og har allerede gjort de nødvendige endringene i vår praksis knyttet til personkontroll som utvalget peker på i årsmeldingen, skriver han i en SMS til Dagbladet.

Klareringsmøter

Opplysninger som PST har utlevert om i underkant av 20 personer fra 2015 til 2017 er gjennomgått. I tillegg har utvalget undersøkt hvilke opplysninger tjenesten har registrert om disse, samt hvordan klareringsmyndigheten har behandlet opplysningene.

Utvalget mener at tjenesten rutinemessig har lagt opp til at det holdes møter med klareringsmyndigheten om tjenesten har «flere detaljer enn det som gjengis i brevet eller at fagseksjonen ønsker å presisere informasjonene som blir gitt».

I halvparten av sakene som utvalget undersøkte, gjennomførte PST møter med klareringsmyndigheten.

«Dette betyr sannsynligvis at utlevering av informasjon i møter skjer i større utstrekning enn det PST beskrev i sitt svar til oss. Vi mener at gode grunner taler for at personkontrollopplysninger skal utleveres skriftlig», skriver utvalget.

PST har uttalt at tjenesten med fordel kunne gitt mer informasjon skriftlig til klareringsmyndigheten i enkeltsaker. Tjenesten har også opplyst at dokumentasjonen av hvilke personkontrollopplysninger som ble utlevert i møter, ikke har vært tilfredsstillende.

Tjenesten har skjerpet praksisen, bemerker utvalget.

Betydning for yrkeskarrieren

Undersøkelsen viste at PSTs praksis for utlevering av opplysninger til klareringsmyndigheten ikke er i samsvar med kravene. En negativ klareringsavgjørelse kan ha stor betydning for en persons yrkeskarriere, heter det.

Utvalget trekker fram at PST utleverte opplysninger om at personen som skulle klareres, var medlem av en organisasjon som tjenesten beskrev som et ekstremt miljø med voldspotensial Det viste seg at dette var feil, men feilen ble ikke rettet, og de gale opplysningene ble senere utlevert til klareringsmyndigheten.

Etter spørsmål fra utvalget har PST slettet denne arbeidshypotesen og varslet myndigheten om at det ble utlevert feil opplysninger om personen.

For å hindre lignende saker i fremtiden skal seksjonen i PST som utleverer personkontrollopplysninger, varsles når det oppdages feilregistreringer om en person tjenesten har utlevert opplysninger om.