Kristian Gundersen: Er fysikerne intellektuelle bedragere?

Det finnes et uformelt kunnskapshierarki der fysikk står på toppen med den sikreste og mest grunnleggende kunnskapen.

Shutterstock/NTB scanpix

Kristian Gundersen, professor i biologi, Universitetet i Oslo

5. juni 2017

Viten er Aftenpostens satsing på forskning og vitenskap, der forskere og fagfolk fra hele landet bidrar med artikler.



Nederst på listen finner man såkalte myke fag, for eksempel sosiologi og psykologi. Samfunnsøkonomi har lenge ligget relativt høyt, men har rast nedover etter hvert som folk har oppdaget hvor preget av ideologiske skoleretninger faget fremdeles er.

Fakta Uviten I Uviten skriver Nina Kristiansen, Kristian Gundersen, Øyvind Østerud og Simen Gaure hver uke om det de mener er dårlig forskning, flau formidling, kunnskapsløse politiske forslag og ren fusk. Vis mer



Lett å kritisere

Fysikerne selv elsker denne pyramiden, og atomfysikkens «far», Ernest Rutherford (1871–1937), mente i all beskjedenhet at all vitenskap enten er fysikk, eller frimerkesamling.

Det er lett å kritisere en slik kunnskapspyramide, men likevel er det nå slik at mens betydningen av skattestimulanser for å skape økonomisk vekst er åpen for debatt, er halveringstiden for plutonium det ikke.

Kristian Gundersen er professor i biologi ved Universitetet i Oslo, og fast Uviten-spaltist i Aftenposten. Studio Vest. Stine / borud



Ulykkelig kjærlighet

Jeg må innrømme at min egen kjærlighet til fysikken er temmelig ulykkelig. Jeg har for eksempel aldri helt forstått dette med lysets dobbeltnatur, at lys er både bølger og partikler på en gang. Jeg har lurt på om jeg som biolog, og et stykke ned i pyramiden, var litt dum.

Etter hvert har jeg kommet på bedre tanker, og klandrer nå fysikerne for ikke å ha vært åpne om at ingen egentlig forstår lysets sanne natur, og at moderne fysikk egentlig er postmoderne forskning.

Les også - Fysikkens teorier har begrenset gyldighet

Postmoderne synspunkter har vært kritisk omtalt flere ganger i denne spalten, og forenklet handler de om at virkeligheten er en språklig eller sosial konstruksjon: Det finnes ingen objektiv virkelighet der ute. Denne kunnskapsrelativiseringen har åpnet for en synsing og politisering som har skadet samfunnsvitenskapene.

Men altså også fysikken?



Niels Bohr (1885–1962) har uttalt at «Det finnes ingen kvanteverden. Det finnes bare en abstrakt kvantefysisk beskrivelse. Det er galt å tenke at fysikkens oppgave er å finne ut hvordan naturen er. Fysikk handler om hva vi kan si om naturen.»

Han sa også at «vi må være klare på at når det gjelder atomer, kan språket bare brukes på samme måte som poesi», altså for å skape indre bilder.

Les også Visker vi ut skillet mellom vitenskap og pseudovitenskap?

Postmoderne?

Da begynner vi faretruende å nærme oss de postmoderne franske filosofer som ble omtalt som «intellektuelle bedragere» av fysikerne Alan Sokal and Jean Bricmont. Jeg er også enig med den danske forskeren Robin Engelhardt som sier at det ikke er åpenbart at når Niels Bohr er uklar er han dyp, mens når den franske postmoderne filosofen Jacques Derrida (1930–2004) er uklar, så vrøvler han.

Jeg tror fysikerne klarer seg likevel.



Den avgjørende forskjellen

For det første er det ikke avslørt åpenbar bullshit i sentrale fysiske tekster, men den avgjørende forskjellen er likevel Eksperimentet.

For eksempel inneholder Einsteins generelle relativitetsteori ideer om at rommet krummer seg på grunn av solens enorme tyngdekraft. Selv Einstein var enig i at man måtte bekrefte denne merkelige teoretiske påstanden med observasjoner. Muligheten kom da man under en solformørkelse i 1919 og kunne bekrefte at lysstrålene fra stjernene krummet seg akkurat slik Einstein hadde forutsett.



Gudepartikkelen - et billig knep?

Det finnes også moderne eksempler. For eksempel klarte man i 2013 å påvise den såkalte Gudepartikkelen, Higgsbosonet, i et eksperiment. Å kalle den Gudepartikkelen er bare et billig knep fra fysikerne for å skape blest og bevilgninger, men den såkalte standardmodellen i fysikken hadde forutsett at partikkelen måtte finnes, og det gjorde den jammen.

Fysikerne er nok ikke intellektuelle bedragere, selv om de er litt høye på seg selv.

Følg Aftenposten Viten på Facebook og Twitter!

Les flere Uviten-artikler:

Simen Gaure: Yr.no feilinformerer om klimaforskning

Øyvind Østerud: Vi og De andre - skillet som ikke lar seg utrydde

Nina Kristiansen: Foreldre holder barna på unødvendige dietter

Kristian Gundersen: Er forskningspolitikken forskningsbasert?

Simen Gaure: Hvorfor tror ikke alle på forskning?

Øyvind Østerud: Det miljøindustrielle kompleks

Nina Kristiansen: Unødvendig bekymring for slanking i svangerskapet?