- Uten Marka-grensen ville det vært Shell-stasjon på Kikut

Fortetting av småhusområder, høyhus og førerløse biler ble heftig debattert på Aftenpostens byutviklingskonferanse tirsdag kveld.

Salen på Latter var fylt til randen under konferansen. Monica Strømdahl

5. apr. 2016 23:19 Sist oppdatert 13. juli 2016

Svein Eide

Oslo er i forvandling. Tirsdag kveld arrangerte Aftenposten og Osloby sin femte byutviklingskonferanse. Denne gangen var temaet «Millionbyen Oslo».Bakgrunnen er at Oslo vokser kraftig. I 2037 kan hovedstaden ha 1 million innbyggere. Hvordan skal det legges til rette for så mange mennesker? Det var temaet for konferansen på Latter på Aker brygge.

Temperaturen var periodevis svært høy for den smekkfulle salen med ca. 500 fremmøtte.

— Hadde vi ikke hatt Marka-grensen, hadde byen aldri fått den positive utviklingen. Det er nettopp fordi vi ikke kunne spre oss utover og bare la privatbilen bestemme, at byen er blitt det den har blitt. Uten Marka-grensen ville det vært Shell-stasjon og Lindex på Kikut, smalt det fra byforsker Erling Dokk Holm.

Førsteamanuensisen ved Høyskolen Kristiania svarte på spørsmål fra salen om det mange i Oslo etterhvert spør seg: Hvorfor kan vi ikke begynne å bygge boliger innenfor Marka-grensen?

— Vi har plass i Oslo til utrolig mange flere folk. Å skulle begynne å bygge i Marka og dermed måtte forlenge T-banelinjer, er en sløsete måte å gjøre det på, det lager en dårligere og mindre urban by, sa forskeren.

Samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen (Frp) i dialog med Alexandria Algard (33), president i Norske arkitekters landsforbund. Samferdelsministeren brukte blant annet tiden sin på scenen til å prate om fremtidens teknologi med selvkjørende busser. Monica Strømdahl

Er det plass til 1 million?

En god time tidligere hadde Aftenpostens kulturredaktør Sarah Sørheim ønsket velkommen, mens kommentator Joacim Lund styrte ordet.

Tema for kvelden var enkelt: Er det plass til alle sammen? Må vi bli så mange? Kan vi ikke bare sende noen av innbyggere ut til distriktene? Kan millionbyen bli en god by å vokse opp i?

Ja, mener landskapsarkitekt og professor Tone Lindheim, men da må man planlegge med kvalitet fra dag én. Hun snakket om hvordan barn og barnefamilier skal få et godt liv i millionbyen.

— Vi kan ikke bare kan ha striglede og perfekte lekeområder. Barna kan ikke bare trippe rundt i lakksko på asfalterte gater og promenader. De må ha miljøer de kan bearbeide, undersøke og forbedre eller endre, uten at det ansees som hærverk. De må også ha ruskete områder, påpekte hun i et intervju i Aftenposten denne uken.

Kritiserte blokksjokket på Grefsen

Haavard Nordlie fra Grefsen var én av de svært mange på plass i salen.

Han er mannen som oppdaget det administrasjonen og lokalpolitikerne i bydelen ikke hadde sett, at et boligområde på nedre Grefsen - oversiden av Ringveien på Storo - var merket brunt i kommuneplanen. Brunfargen betyr at det åpnes for en tidobling av antall boliger i tillegg til et næringsareal på størrelse med Storosenteret.

— Vær så snill, sett ikke tusenvis av menneskers liv på vent. Skremme ikke vettet av dem ved å si at det her legges opp til at det er lov til å sanere eksisterende bebyggelse der, ba han om i et innlegg.

LES OGSÅ: Her kan du lese mer om blokksjokket i småhusområdet på Grefsen

Svaret fra politikerne var ikke oppløftende. Det er bred enighet i bystyret om den nye kommuneplanen. Rasmus Reinvang, byrådssekretær for byutviklingsbyråd Hanna Marcussen (MDG), hadde den utakknemlige oppgaven med å forsvare Nedre Grefsen-fortettingen fra scenen.

Reinvang viste til at strøket ligger noen få hundre Storo-krysset og T-banestasjonen der.

— Å da beskytte strøket er en luksus vi ikke kan unne oss. Sånn er det bare. Noen områder må endres, så skal vi bevare mange områder ellers, sa han.

Finansbyråd Robert Steen (Ap) snakket seg varm på scenen. Monica Strømdahl

— Vi må tenke regionalt

Byforsker Erling Dokk Holm manet til ettertanke.

— Det folk opplever på Grefsen nå, vil bli situasjonen mange steder. Da tror jeg politikerne må gå i seg selv. Er det akseptabelt å åpne opp for regulering som tillater riving av eksisterende bomiljøer for å bygge tettere? Det er i så fall et paradigmeskifte. Det er lenge siden vi har gjort noe sånt i Oslo. Vil man gjøre det på nytt, åpner man slusene.

- Kan områder som Nedre Grefsen reddes , fikk han spørsmål om fra konferansier Joacim Lund tidligere på kvelden.

— Ja, hvis vi vil, kan vi selvsagt det. Men det viktige er at vi begynner å jobbe mer regionalt! På Lillestrøm bor det bare 12.000 personer, på det som er Norges beste kollektivknutepunkt. Så ser vi bare på Oslo, oppnår vi lite. Vi må se dette i en større sammenheng, svarte Holm.

Finansbyråd Robert Steen (Ap) viste til hvordan det største ansvaret likevel ligger i Oslo.

— Til syvende og sist er det menneskene selv som bestemmer hvor de skal bo. Menneskene vil bo i nærheten av bysentrum, mange ønsker å ha kort vei til restauranter og kino. Det er ikke bare mangel på boliger på Lillestrøm som gjør at folk ikke flytter dit, sa han,