HISTORISK: Under Kirkemøtet i Trondheim mandag stemte 83 for nytt ritual, mens 29 stemte mot. Foto: Ned Alley NTB scanpix

Ny liturgi for homofile par vedtatt

Mandag vedtok Den norske kirke en ny liturgi. Med det kan homofile og lesbiske endelig gifte seg i kirken.

Nora Evensmo Hvistendahl

Bjørn Haugan

Oppdatert 30. januar 2017

Artikkelen er over tre år gammel

Etter en årelang strid om hvorvidt homofile og lesbiske skulle få gifte seg i kirken, vedtok Kirkemøtet i april i fjor med stort flertall at likekjønnede skal få gifte seg i Den norske kirke.

Etter å ha vært ute på høring, vedtok Kirkemøtet mandag den nye liturgien med et flertall på 83. 29 stemte imot vedtaket.

Det er en rørt leder av Kirkerådet som snakker med VG i pausen etter møtet.

– Jeg er forferdelig glad og jeg er veldig rørt. Kroppen min er full av sterk takknemlighet for at dette nå er blitt en virkelighet, sier Kirkerådets leder Kristin Gunleiksrud Raaum.

– Med dette vedtaket sender kirken et signalet om at homofiles menneskeverd er det samme som for alle andre, og at deres kjærlighet er like sann og sterk som den vi som har giftet oss med et annet kjønn har kunnet oppleve, sier Raaum.

Kan fortsatt bruke gammel liturgi

Vedtaket innebærer en ny liturgi som kan brukes i vielse av alle par uansett kjønn. Raaum har tidligere beskrevet den nye liturgien som ganske lik den gamle, men tilpasset slik at alle par kan bruke den.

I den nye liturgien er blant annet ordet «brudeparet» endret til «paret», og ordene «brud» og «brudgom» fjernes.

Husker du denne? Minister: Homofile skal få gifte seg i lokalkirken

De største endringene er gjort i skriftlesningen. Blant annet fjernes Første Moseboks ord som «til mann og kvinne skapte han dem» og «mann og kvinne skal være ett» i vielsen av homofile par. I stedet får prestene bruke andre bibelvers enn før.

Den gamle liturgien kan fortsatt brukes for dem som ønsker det. Les den nye liturgien i sin helhet her.

RØRT: Kirkeråds leder Kristin Gunleiksrud Raaum mener det er viktig at kirken viser at den er raus og åpen for alle. Foto: Ned Alley NTB scanpix

– Dette er en dag vi skal juble

Da Åpen folkekirke fikk inn en rekke representanter i Kirkerådet under kirkevalget i 2015, ble det for første gang et flertall for homofil vigsel. To år før avviste Kirkemøtet forslaget om å lage en egen liturgi for å vie homofile par.

Åpen folkekirkes leder, Gard Sandaker-Nielsen, jublet derfor i dag over at vedtaket endelig har gått igjennom.

– Jeg vil gratulere hele Norge med dagen. Endelig skal alle par få gifte seg i sin lokale kirke. I dag feirer vi kjærligheten, sier Sandaker-Nielsen til VG.

– Dette er dagen da vi skal juble og glede oss. Samtidig er det en dag hvor vi skal takke. Vi står på skuldrene til de som har gått foran og banet vei. Deres mot og utholdenhet har stor del av æren for at vi nå har kommet over målstreken, sier han.

Les også: Bordhild (96): – Gud har skapt de homofile også!

Også stortingsrepresentant Anette Trettebergstuen som selv er lesbisk, er glad kirken endelig har vedtatt ny liturgi for homofile.

«I dag blir kjærligheten endelig likestilt i kirken! Takk til alle som har kjempet. Både de som får oppleve denne dagen, og de mange som har båret byrder, gått foran og tatt den største kampen, men ikke fikk oppleve denne dagen» skriver Trettebergstuen på Facebook.

Et mindre tall imot

Til tross for et bredt flertall var det fortsatt uenighet om homofilt ekteskap under møtet. Det kommer også frem i vedtaket, der det påpekes at et mindretall opplever at vielse av likekjønnede strider mot deres forståelse av ekteskapet.

Mange møtedeltakere som mener at ekteskapet er forbeholdt mann og kvinne, kunne dermed stemme for.

Blant dem som protesterte på vedtaket var avtroppende Oslo-biskop Ole Kristian Kvarme. Under møtet uttrykte han at «vedtaket kommer til å smerte».

Like etter møtet skrev også Øivind Benestad i Levende folkekirke på Facebook at han har meldt seg ut av kirken som følge av vedtaket.

Kommentar fra 2014: «Den norske kirkes homotraume»

Kirkerådets leder Kristin Gunleiksrud Raaum er ikke bekymret over mindretallet som stemte imot.

– Det er et stort flertall for vedtaket, og det er stor enighet om at det skal være to teologiske begrunnede syn i Den norske kirken. De som ikke ønsker å medvirke til dette trenger heller ikke gjøre det, understreker Raaum til VG.

Det betyr altså at prester som ikke ønsker å vie homofile, kan si nei. Forskjellen fra tidligere er derimot at de ikke kan hindre et homofilt par i å gifte seg i den kirken de ønsker.

Ekteskapsloven som kom i 2008, ga nemlig homofile rett til å inngå ekteskap på lik linje som heterofile par, men kirken forpliktet seg ikke til å vie homofile.

Publisert: 30.01.17 kl. 10:48 Oppdatert: 30.01.17 kl. 16:04

Les også