Norturas slaktemetode er nå godkjent som halal

For å kunne tilby kjøtt til flest mulig i Norge har Nortura fått halalstempel av Islamsk Råd Norge. Men halalslaktingen foregår ikke som i andre deler av verden.

Her slaktes sauene. Dersom dette er halal-mat, skal det bes en takknemlighetsbønn etter de har fått elektrisk støt, men før de slaktes, slik Nortura har avtalt med Islamsk Råd. Bildet er fra Aftenpostens filmserie «Maten Vår», som finner lenke til lenger ned denne i saken. fra filmen Maten Vår

8. apr. 2015 21:43 Sist oppdatert 9. april 2015

— Så lenge dyret har hjerteaktivitet, regnes det som i live. Det er vi blitt enige med Islamsk Råd om, sier informasjonsdirektør Elin Ytterdal Thoje i Nortura, selskapet som eier merkevarene Gilde og Prior.

Les også: Frp-statsråd gir grønt lys for økt import av halalkjøtt

I dag er et bare en liten del av dyrene som blir slaktet som får en takknemlighetsbønn. Av den totale produksjonen utgjør halal 1,3 prosent. På småfe er det 1,3 prosent og kylling 1,5 prosent.

Dette kjøttet selges under merkevaren Alfathi.

Slik blir norske sauer slaktet (OBS!: Sterke bilder)

— Islamsk råd har noen krav om hva som er halal. Vi har en avtale med dem og de har godkjent noen av våre slakterier, sier Thoje.

- Fordommer mot halalmat

Generalsekretær i Islamsk Råd Norge Mehtab Afsar sier til Aftenposten at muslimer opplever mange fordommer mot halalmat. Det meste skyldes manglende kunnskap om hvorfor muslimene mener halal er viktig.

— Som muslim er det vår tro at det er en Gud som er skaper av alt. Skaperen har gitt mennesker noen retningslinjer som skal følges, sier Afsar, som representerer 80.000 muslimer i Norge.

- Dyr har også følelser

Derfor er noen matprodukter gjort tillatt (halal) mens andre er forbudt (haram).

- Dyr har også følelser. Derfor foreligger det påbud i Koranen om at når mennesker skal ta livet av et dyr som er gjort tillatt å konsumere, skal dette gjøres på en bestemt måte, sier Afsar.

Her får sauene elektrisk støt. Etterpå leser en godkjent muslim en takknemlighetsbønn for de dyrene som blir hala-mat. Bildet er fra Aftenpostens filmserie Maten Vår, som du kan se litt høyere opp i denne saken. fra filmen Maten Vår

— Prosessen for slakt skal være av slikt art at det skjer raskt uten å påføre dyret unødvendig lidelse. Vi er stolte av norske bønder, som via det Nortura-eide varemerket Alfathi, påtar seg et ansvar for å gjøre tilgjengelig halal kjøttmat også for muslimer, sier Afsar.

Han peker på at sertifiseringsordningen også sikrer at matproduksjon skjer i henhold til religiøse påbud i hele verdikjeden.

Ikke halal i Prior og Gilde

Tidligere har kjøttet Nortura ikke har fått solgt som halalkjøtt, gått inn i vanlig produksjon under merkevarene Gilde og Prior. Nå har selskapet bestemt seg for å slutte med denne praksisen.

— Vi opplever at det er sterke meninger blant mange om dette, og det tar vi på alvor. Derfor legger vi om våre produksjonsrutiner, sier Tohje.

Endringene skjedde fra 1. mars i år.

Hun presiserer at det er viktig å få frem at dette er den samme slaktemetoden som benyttes i hele Nortura-systemet. Den eneste forskjellen på ordinært kjøtt og halalkjøtt er at en muslim godkjent av Islamsk Råd leser en takknemlighetsbønn for dyret før det slaktes.

Dyret bedøves før avlivning

— Når noen tenker på halal, så tenker de på hva som skjer i andre land, der man skjærer over strupen og så blør dyrene ihjel. Det skjer ikke her, sier hun.

Slaktemetoden Nortura bruker på sine slakterier varierer mellom type dyr. Storfe får en bolt i hjernen, før strupen kuttes. Småfe, det vil si sau og lam, får et elektrisk støt, mens kyllingene blir gasset. Takknemlighetsbønnen blir lest etter storfeet har fått bolten i hodet, men før strupen kuttes. Tilsvarende for de andre dyrene.

- Vi er opptatt av dyrevelferd og dette er en fin måte å avlive dyrene på. Også for dem som er opptatt av at dyret skal være slaktet halal, sier Thoje.

Nortura har ingen ekstra personer ansatt for å foreta den muslimske velsignelsen, men benytter seg av de muslimene som allerede er ansatt på slakteriet. Disse blir godkjent av Islamsk Råd og av sin lokale moské.

Kjøttet selges i dag under egne merker og selges mest til storhusholdning, men kan også fås kjøpt i utvalgte dagligvarebutikker.

— Vi ser det som en del av vårt samfunnsoppdrag at vi skal kunne tilby mat til flest mulig. Muslimer har egne regler, og da forsøker vi å legge til rette for at også denne gruppen skal få mat av oss. Derfor er det fint at vi er blitt enige om at dette er en ok måte å gjøre det på, sier Thoje.

Få med deg det viktigste som skjer i norsk og internasjonal økonomi. FølgAftenposten Økonomi på Facebook!

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding