Regeringen har stillet den rette diagnose, men udskriver ikke den rigtige medicin i sit ghetto-udspil, der skal gøre Danmark ghetto-frit i 2030.

Sådan lyder dommen fra KL-formand Martin Damm (V) på Kommunernes Landsforenings topmøde i Aalborg.

Venstre-borgmesteren fra Kalundborg stejler især over regeringens plan om at udpege tre særlige ghetto-repræsentanter, der skal følge kommunernes arbejde med de udsatte boligområder og fremsætte forslag, som de enkelte kommunalbestyrelser så skal behandle.

- Vi vil ikke have tre vise mænd til - uden om de demokratiske regler - at sætte dagsordenen for kommunalbestyrelserne, siger Martin Damm.

- Det er fint, at vi på nogle områder får en større værktøjskasse til at løse problemerne. Men det skal være med respekt for, at det er kommunalpolitikerne, som kender den lokale kontekst. Staten skal ikke blande sig på institutionsniveau i kommunerne.

Læs også : OVERBLIK Sådan vil regeringen udrydde ghettoerne på 12 år

Løkke er klar til at sluge principielle kameler

Hvis ghetto-repræsentanterne vurderer, at udviklingen i en ghetto er utilfredsstillende - eller ligefrem går den forkerte vej - skal de kunne stille konkrete løsningsforslag. Herefter skal kommunalbestyrelsen behandle forslaget efter et følg-eller-forklar-princpip.

Regeringens tre ghetto-repræsentanter Regeringen vil udpege tre ghetto-repræsentanter, der skal følge udviklingen i landets ghettoer.

De skal fremsætte konkrete forslag, som den ansvarlige kommunalbestyrelse så skal behandle efter et følg-eller-forklar-princip.

Det skal ske, når udviklingen i en ghetto er utilfredsstillende og ghetto-repræsentanten vurderer, at et eller flere konkrete forslag er afgørende for at sikre tilstrækkelig fremdrift.

Ghetto-repræsentanterne skal afrapportere til et årligt ghetto-topmøde. Her vil regeringen mødes med kommuner, eksperter og interessenter på området. Første ghetto-topmøde afholdes i efteråret 2018.

Det huer ikke kommunerne, at udefrakommende på den måde skal kunne diktere kommunalbestyrelsens arbejde.

Omgivet af de mange borgmestre og lokalpolitikere fra hele landet forsikrer statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) under KL-topmødet, at han har "kæmpe respekt" for det kommunale selvstyre.

Derfor har han det også svært med flere af ghetto-udspillets 22 initiativer.

- Nogle mener, at det er uliberalt. Andre mener som formanden, at vi blander os i kommunernes opgave. Jeg er sådan set enig i begge dele. Mit parti er rundet af Grundtvig og Kold. Jeg selv er formet af mange år som kommunal- og amtspolitiker.

- Jeg går sådan set ind for frihed. Men hvis valget står mellem at sluge nogle principielle kameler på den ene side - og svigte de børn og kvinder, som lever i ghettoerne på den anden side, så er jeg på børnenes og kvindernes side, siger Lars Løkke Rasmussen.

Regeringen er klar til at gå langt i kampen mod parallelsamfund, betoner statsministeren.

- Jeg hørte godt, hvad formanden sagde om tre vise mænd. Og om at vi ikke skal blande os på institutionsniveau. Jeg hørte det godt. Men jeg vil gentage: Regeringen er klar til at gå langt. Vi er parate til at indføre særlige regler for særlige områder. For det er nødvendigt.

- Vi udnævner tre særlige repræsentanter - og jeg håber da, at de vil være vise. For de skal på regeringens vegne følge strategien til dørs – fastholde fokus på at nå de mål, vi har sat, siger Lars Løkke Rasmussen.

KL: Ghetto-repræsentanter er udemokratiske

Men Martin Damm køber ikke statsministerens argument om, at ghetto-repræsentanterne skal fastholde fokus på ghettoerne, når medierne og politikerne flytter blikket til andre emner.

- Vi synes, det er lige friskt nok, at tre embedsmænd skal kunne sætte sager på en kommunalbestyrelses dagsorden. Det er udemokratisk, siger Martin Damm til DR Nyheder.

- Det er ikke nogen ordentlig konstruktion. Og det har ikke noget at gøre med, at vi ikke skal kunne følge op på indsatser. Det kan man gøre på andre måder.