Har du gæld? Eller sidder du bare lige tyndt nok i det, så udgør du måske en ekstra risiko for virksomheder, der sidder med personfølsomme data.

Og derfor bør ansatte, der arbejder med personfølsomme data som dankorttransaktioner, sikkerhedsgodkendes blandt andet ud fra deres private økonomi.

Det mener Venstre.

- Hvis der er folk med en dårlig økonomi, kan man finde det frem i en sikkerhedsgodkendelse. Derfor ville man kunne fange ret mange på den her måde, siger Michael Aastrup Jensen, it-ordfører for Venstre, i kølvandet på de seneste dages historier om en mulig skandale hos Se og Hør.

Forslaget, som er et blandt flere fra Venstre, skal sikre, at personfølsomme data fremover ikke bliver sat til salg.

Men betyder det så, at hvis du har studiegæld eller hverken hus, bil eller andre værdier, så kan du ikke få arbejde hos eksempelvis Nets eller IBM, hvor der er personfølsomme data?

- Jeg ved ikke, hvordan man konkret kan afveje det. Men der jo folk blandt andet hos PET, der har nogle værktøjer til at kunne gå ind og sige, at her er der en sikkerhedsrisiko, siger Michael Aastrup Jensen.

Michael Aastrup Jensen, er det ikke at tro på det værste i folk, hvis man ligefrem sætter en grænse for, hvornår folk kan blive sikkerhedsgodkendt eksempelvis på deres personlige økonomi?

- Jo, men vi må bare erkende, at efter den her sag, hvor en medarbejder systematisk gennem fire år har lækket dankortoplysninger, så er der også grund til, at vi opgraderer vores sikkerhed meget mere. For der er folk med onde hensigter, siger Michael Aastrup Jensen.

Han understreger, at forslaget om sikkerhedsgodkendelse langt fra kan stå alene, når det handler om at optimere datasikkerheden i Danmark.

10.000 kroner om måneden

Debatten om personfølsomme data er for alvor blusset op i denne uge, hvor det i dagbladet BT kom frem, at journalister på ugebladet Se og Hør angiveligt har betalt en medarbejder hos IBM for at få dankorttransaktioner på en række kendte mennesker.

På den måde kunne Se og Hør skrive historier om, hvor de kendte befandt sig, og hvad de lavede.

Den ansatte i IBM har ifølge flere kilder modtaget 10.000 kroner sort hver måned i en årrække for den ulovlige opgave.

At lønnen ikke ligefrem gjorde den såkaldte tys-tys-kilde millionær, ændrer ikke på Venstres forslag.