De ligger spredt ud over hele landet. Under skovbunde, parker, kalkbakker, ja selv under et vandrehjem midt i Odense: de hemmelige bunkere fra den kolde krig.

I alt blev omkring 1.400 koldkrigsanlæg bygget i Danmark fra 1950’erne og fremefter – klar til at huse regeringsledere, Dronningen, borgmestre, politimestre, militærfolk, klar til at sørge for, at Danmark i tilfælde af krig kunne fungere.

Og det var nødvendigt. For skulle en krig mellem Øst og Vest bryde ud, ville Danmark befinde sig centralt som NATOs fremskudte forsvar, som man kunne se i 10. og sidste afsnit af ’Historien om Danmark’.

Størrelsen på en bunker Bunkerne varierer i størrelse fra et par hundrede kvadratmeter til flere tusinde. Til sammenligning er et gennemsnitligt parcelhus på 139 kvadratmeter og en håndboldbane på 800 kvadratmeter.

- Hvis der blev krig, ville Danmark være frontlinjeland. Og hvad gør man så? Hvad gør man det øjeblik, at bomberne begynder at brage om ørerne på en? Man kunne ikke vente med at tænke på alt det, til det hele bimlede og bamlede. Alting skulle være klart i fredstid, fortæller Thomas Wegener Friis, historiker og lektor på Syddansk Universitet.

Læs også : 'Folkegasmaske' skulle beskytte danskerne mod kemiske våben

Derfor blev et enormt arbejde sat i gang. Et omfattende netværk af radarstationer til overvågning blev bygget, og kommandoanlæg, kontrolcentraler, kystforter, flyvestationer, flådestationer, depoter og 580 kilometer lange, underjordiske rørsystemer blev anlagt.