Det danske samfunds rødder i kristendommen kan meget vel vise sig at være endnu ældre end vi går og tror.

Et opsigtsvækkende fund af tre blyamuletter med tydelig kristen symbolik tyder på, at de første kristne var på færde en generation tidligere end først antaget.

Det fortæller lederen af forskningsprojektet, der lag for lag har gravet sig igennem 200 års vikingetid i Ribe.

- Det er ny viden om den tidlige kristendom i Danmark. Vi er vant til at sige, at Harald Blåtand kristner danerne omkring år 960. Men det her viser, at der mere end 150 år før det sker, er folk i Ribe, der har brug for at fremstille kristne amuletter i et større antal, siger Søren Sindbæk, professor ved Aarhus Universitet.

De seneste 14 måneder har forskere fra ‘Northern Emporium Project’ gravet ned til bunden af den ældste, kendte by i Danmark, nemlig Ribe. Udgravningen foregår der, hvor hjertet af vikingetidens Ribe lå, nemlig markedspladsen. Projektet er et samarbejde mellem Aarhus Universitet og Sydvestjyske Museer med støtte fra Carlsbergfondet.

Læs også : Verdens største vikingeudgravning omskriver et stykke danmarkshistorie

Med nye teknikker og metoder har forskerne gjort det ene opsigtsvækkende fund efter det andet, siger Søren Sindbæk.

- Mange fund får os til at spærre øjnene op med det samme, mens andre først langsomt går op for os i takt med, at der kommer flere data ind, konstaterer professoren, der kalder projektet for en ‘eksplosion af fund’.

Blandt det mest eksplosive er tre amuletter af bly fra omkring år 800, hvor der meget tydeligt ses et X-formet kors, nemlig et såkaldt ‘andreaskors’.

- Det er et meget almindeligt kors-tegn i den periode. Vel at mærke i Frankrig eller Tyskland, hvor de var kristne på det tidspunkt. Men på dette tidspunkt tror vi, at folk i Danmark dyrker de nordiske guder. Her kan vi se, at nogen i Ribe har haft brug for et kristent ornament, siger Søren Sindbæk.

Læs også : Tørken har været udfordring for arkæologer: Jorden er simpelthen som beton

Amuletterne er fundet i en metalarbejders værksted, hvor man også har fundet støbeformene. Det peger på, at der har været tale om en betydelig produktion af kristne amuletter og dermed en større gruppe kristne kunder.

- Det peger meget besnærende på, at nogen har været kristne i området og måske endda ført en kristen mission på stedet cirka en generation før det, vi ved i dag. Det her fund kommer før den kendte missionær Ansgars tid, som vi ved begynder sin mission i 820’erne, siger Søren Sindbæk.

Han understreger, at vikingernes smykker oftest var af ædle metaller som bronze, sølv eller guld. Ikke bly som de fundne amuletter.

Læs også : Underjordiske lossepladser med tonsvis af giftigt affald skrumper

- Bly hænger sammen med en kristen symbolik. På dommens dag skulle man ikke bære et prangende smykke, der kunne vidne om rigdom eller forfængelighed. Derfor er det helt typisk, at et sådant smykke er lavet af et ydmygt materiale som bly, siger Søren Sindbæk.