Vi sorterer plastik som aldrig før, men kun en lille del bliver reelt genanvendt

Tomme yoghurtbægre, ketchupflasker og dunke til vaskemiddel. Snaskede kødbakker og krøllede slikposer.

Efterhånden skal de fleste danskere indsamle og sortere deres plastik, og de nyeste tal fra Miljøstyrelsen viser da også en stigning på hele 37,5 procent i husstandsindsamlet plastaffald fra 2016 til 2017.

Der er bare ét problem. Kun en mindre del af den indsamlede plast bliver genanvendt.

Det viser en undersøgelse foretaget af Ekstra Bladet blandt seks af landets største anlæg, der tilsammen håndterer plastaffald for over 2,5 millioner danskere.

Se hele undersøgelsen nederst i artiklen ...

Det ærgrer Henrik Beha Pedersen, der er miljøbiolog og stifter af Plastic Change, der dog ikke er overrasket over den lave genanvendelsesprocent. Men som han siger:

- Jeg tror desværre, det kommer bag på forbrugerne, og det har vi hos Plastic Change også advaret politikerne og industrien mod, forklarer han til Ekstra Bladet.

Under 20 procent genanvendes

Undersøgelsen viser, at det er mellem 33 og 45 procent af den indsamlede plastikemballage fra kommunerne, der bliver udsorteret til genanvendelse. Præcis hvor meget, der reelt ender med at blive omdannet til ny, genanvendt plastik, vides ikke.

Miljøstyrelsen anslår, at kun 18 procent af det indsamlede plastikemballage bliver reelt genanvendt. Den tidligere VLAK-regering pegede på omkring 15 procent i deres plastplan.

Begge tal er estimater, for der findes ganske enkelt ikke tal for, hvor borgernes plastik bliver af, og ingen - hverken politikere, kommuner, affaldsanlæg eller forskere - har overblik over, hvorvidt borgernes sorteringsarbejde overhovedet kan svare sig.

Det fastslår professor på DTU Miljø Thomas Fruergaard Astrup, der har forsket i kvaliteten af plastaffald.

- Vi har kun overfladisk styr på, hvad der reelt sker med det plastik, vi indsamler i dag. Ingen har et helt sikkert bud på, hvad der reelt bliver genanvendt. Der er ingen tvivl om, at det er en kæmpe udfordring, som vi er nødt til at arbejde med i de kommende år, slår han fast over for Ekstra Bladet.

Han peger på, at vi har et godt udgangspunkt for indsamling i Danmark, men at vi er nødt til at forbedre plastkvaliteten, hvis vi skal nå en højere reel genanvendelse.

Fakta om plastaffald Miljøstyrelsen anslår, at der årligt produceres 340.000 ton plastikaffald fra danske husholdninger og virksomheder. 4,7 millioner danskere i 76 kommuner skal husstandssortere deres plastaffald. De nyeste tal fra Miljøstyrelsen viser, at der i 2017 blev indsamlet 55000 ton plastik og emballageplast på landsplan mod 40000 ton året før. Danmark er blandt de dårligste i Europa til at genanvende plastik. Anslået er det blot mellem 15 og 18 procent af den indsamlede plastemballage, der ender med at blive reelt genanvendt. Samtidig hører vi til dem, der genererer mest husstandsaffald. I 2025 er det et krav fra EU, at halvdelen af al plastikemballage skal endeligt genanvendes fra 2025. De fleste danskere - 78 procent - er positivt stemt for at bruge tid på at sortere deres skrald, viser en undersøgelse fra Aarhus Universitet fra 2018. For at lave et kilo ny plast, bliver der brugt ca. to liter olie. Et kilo genanvendt plast bruger til sammenligning kun én liter olie. Vis mere Luk

Konfrontation miljøminister Lea Wermelin Hvad siger du til de 4,7 mio. danskere, der bruger tid på at samle gamle kødbakker sammen, selvom en forsvindende lille del bliver genanvendt? - Mit budskab til danskerne er: hvor er det godt, at I sorterer. Derfor er det også vigtigt, at politikerne, kommunerne og virksomhederne sørger for, at det rent faktisk bliver genanvendt. Det er ikke nogen nem opgave, men det er en opgave, som vi skal løse. Hvordan skal vi lykkes med det? - Vi kan hverken blive ved med at forbruge, som vi gør, eller smide så meget ud, som ikke kan genanvendes. Helt konkret skal vi stille bedre krav til, hvordan der skal sorteres, og vi skal sikre os, at der bliver brugt færre typer plastik i designfasen, så det bliver lettere at bruge designet igen og igen. Hvis skyld er det, at vi ikke har en bedre genanvendelsesprocent? - Jeg tror, det er svært at pege fingre, men vi må bare konkludere, at vi i Danmark ikke er den grønne duks på affaldsområdet, som vi gerne ville være, men vi har muligheden for – fordi vi har ambitioner om at presse på herhjemmefra i EU – at være med til at løse det globale plastikproblem. Vis mere Luk

Hvad mener du om, at kun 18 procent af danskernes indsamlede plastaffald bliver genanvendt? 1 af 6 Sofia Hansen, 19 år. Glostrup. Studerer HF. - Det er godt nok en meget lille del. Det giver da mindre lyst til at sortere plastikaffald, for det er da mere besværligt. Hvis man alligevel ikke genanvender det, kan det måske være lige meget. Foto: Linda Johansen 2 af 6 Jimmy Petersen, 61 år. Guldborgsund. Pensionist. - Det bliver jeg lidt harm over. Det burde jo være langt mere. Men det er selvfølgelig bedre, at det bliver brændt af, end at det havner på en strand i Østen. Foto: Linda Johansen 3 af 6 Antje Ronesfelt, 36 år. Skovlunde. - Det er ikke så godt, som jeg havde forestillet mig. Jeg havde håbet, vi kunne gøre det bedre, men det får mig ikke til at genoverveje at sortere. Jeg tænker, at lidt vel stadig er bedre end ingenting. Foto: Linda Johansen 4 af 6 Erik Pedersen, 76 år. Charlottenlund. - Det lyder godt nok overraskende lavt. Der må være et hul i systemet, men jeg kan ikke gøre mere. Jeg er pensionist og har faktisk ikke lyst til at begynde at lege Greta Thunberg. Foto: Linda Johansen 5 af 6 Håkon Andersson, 66 år. Valby. - Det er godt nok ekstremt lavt. Jeg tænker da over det, når jeg står og skyller noget plastikaffald af, at det måske er lidt meningsløst. Men jeg gør det alligevel, for før eller senere bliver det vel bedre. Foto: Linda Johansen 6 af 6 Line Bygsø Kristensen, 39 år. Ballerup. - Det er ærgerligt, det burde kunne gøres bedre. Det er da hul i hovedet, at der bliver brugt så meget energi på affaldssortering, hvis det alligevel bare bliver brændt af. Foto: Linda Johansen

Det sker der med danskeres plastikaffald Ekstra Bladet har undersøgt fem af de største affaldsanlæg, der håndterer husstandsindsamlet plastaffald for ca. 2,5 millioner danskere. Alle anlæg indsamler både hård og blød plast med undtagelse af AffaldPlus, der kun indsamler hård. Vestforbrænding håndterer plastaffald for ca. 600.000 borgere i Herlev, Rødovre, Brøndby, Gladsaxe, Gentofte, Glostrup, Albertslund, Ballerup, Furesø, Ishøj, Vallensbæk, Lyngby-Taarbæk, Egedal og Hillerød kommuner. Modtog 3265 ton i 2018, der frem til 31. december. Hertil kommer 3489 ton fra anlægget ARC, som får plasten fra ca. 760.000 borgere i København, Frederiksberg og Hvidovre kommuner. Plasten sendes til sorteringsanlægget ALBA nær Hannover. 42 procent af plasten bliver sorteret efter såkaldt rene typer, der er gode til genanvendelse. 36 procent er såkaldt mixed plast - den dårligste kvalitet af plastik, som kan være svær at genanvende. 22 procent bliver brændt i Tyskland. Det sorterede materiale sendes det til 39 forskellige anlæg - primært i Tyskland, men også Holland og Østrig samt enkelte i Kroatien, Bulgarien og Malaysia. AffaldPlus håndterer plastaffald for 308.000 borgere i Faxe, Ringsted, Næstved, Slagelse, Sorø og Vordingborg kommuner. Modtager ca. 1000 ton om året, som sendes til EGN i Tyskland. 44 procent af plasten afsættes til anlæg i Tyskland, Polen og Holland. 46 procent bliver brændt i Tyskland. 10 procent er sort plast, der havner i restaffald og bliver brændt. Argo håndterer plastaffald for ca. 420.000 borgere i Greve, Køge, Lejre, Roskilde, Solrød, Odsherred, Holbæk, Kalundborg og Stevns kommuner. Modtager ca. 1700 ton plast om året, som sendes til sorteringsanlægget EGN i Tyskland. Ca. 33 procent bliver udsorteret til rene plasttyper af høj kvalitet og sendes videre til anlæg i Tyskland, Holland og Polen. Ca. 33 procent er plastik af lav kvalitet, der omdannes til erstatningsbrændstof. Ca. 34 procent andet affald og frasorteret plast bliver brændt i Tyskland. Reno Nord - 300.000 borgere i Jammerbugt, Aalborg, Mariagerfjord, Rebild, Hjørring og Brønderslev Kommuner. Modtog 3271 ton blandet plast- og metalaffald i 2018. Forventer at nå op på 4700 ton i år. Plastdelen heraf udgør mellem 35 og 57 procent. 45 procent af plasten sendes til genanvendelse i Tyskland og Polen. 35 procent er mixed folie bliver oplagret for senere at blive oparbejdet til syntetisk diesel på et nyt anlæg i Skive. 20 procent bliver brændt i Danmark. Vis mere Luk

--------- SPLIT ELEMENT ---------

Marie Kampmann Eriksen, der er postdoc på DTU Miljø, står bag flere undersøgelser om genanvendelse af plast. Her forklarer hun, hvilke former for plastaffald der egner sig bedst til at blive genanvendt.

God og dårlig plast 1 af 5 Denne type hård plast er god til genanvendelse. Det er en fordel, at den er hvid – hvid og klar plastik er klart at foretrække, for så kan det farves om. Klistermærket kan være en udfordring i selve genanvendelsesprocessen afhængig af, om det er papir eller plastik. Det betyder også noget, hvilken type lim, der er brugt. Foto: Aleksander Klug 2 af 5 Dette slags produkt er god til genanvendelse, dels fordi det er lavet af én type plast med kun en lille mærkat, dels fordi den er klar. Foto: Aleksander Klug 3 af 5 Pantflasker er af rigtig høj kvalitet. De bliver genanvendt med andre flasker, der er fødevaregodkendt, i pantsystemet og kan laves til nye flasker. Derfor er det ærgerligt, at de ryger i plastikcontaineren, for så kan de ikke blive til ny mademballage. Foto: Aleksander Klug 4 af 5 Sort plast er ikke som sådan dårlig, men maskinerne bruger lys til at afgøre, hvilken type plast der er tale om, og her fungerer den sorte farve ikke. Derfor ender den til forbrænding i stedet for genanvendelse. Skil derfor bakkerne ad, så der er større sandsynlighed for, at noget af det bliver genanvendt. Foto: Aleksander Klug 5 af 5 Det er et problem, at bakken hænger sammen med folien ovenpå. Der er ofte tale om multilagsfolie, der er lavet af mange forskellige typer plast, og de kan i princippet ikke genanvendes sammen. Som forbruger skal man optimalt set tage folien helt af og smide den til almindeligt skrald. Foto: Aleksander Klug