Danmark har 99 vejmyndigheder, alle med deres egne prioriteter, alle med forskellig økonomi og alle med forskellig viden om trafikstyring og signalanlæg på landets veje. Efterhånden som kommunerne tilpasser deres egne lyskryds bedre, viser flaskehalsene sig derfor ved kommune­grænserne.

»Der er vidt forskellige traditioner i kommunerne. Nogle steder er omløbstiden for lyskryds forskellig fra vores, så lysene aldrig kan komme til at være i synk. Mange af vores trafikanter starter deres bil i en anden kommune, så man burde se trafikken som et samlet hele i stedet for som en kommunal ting. Det er den store nød at knække i forhold til trafikafvikling,« siger enhedschef i Københavns Kommunes trafikenhed Mikkel Balskilde Hansen.

Også trafikforsker og lektor ved Aalborg Universitet Harry Lahrmann genkender problemet:

»Der er rigtig mange kokke omkring trafikkorridorerne i københavnsområdet. Det er en udfordring i sig selv. Der er for eksempel måske syv forskellige vejbestyrelser bare på Roskildevej mellem København og Roskilde,« siger han.

»For eksempel kunne Glostrup Kommune beslutte sig for at gøre noget til en stillevej, mens Københavns Kommune planlægger at bruge det som en vigtig færdselsåre,« siger han som et tænkt eksempel.

Han påpeger, at problemet primært findes i hovedstaden, da der i det meste af landet er for langt mellem kommunegrænserne til at det kan påvirke trafikken væsentligt. Hertil kommer, at hovedstaden fortsat har landets værste trængselsproblemer.

I Københavns Kommune vil Mikkel Balskilde Hansen ikke udpege særligt problematiske strækninger, blandt andet fordi man ikke nødvendigvis kender dem.

»Vi ved ikke, hvor der er problemer i dag som følge af dårlig koordination, fordi vores råderum som vejmyndighed ikke rækker på tværs af kommunegrænsen,« siger han.

For at modarbejde problemet samarbejder Københavns Kommune i dag med Vejdirektoratet i et fælles trafikcenter for den københavnske trafik. Derudover betaler Vejdirektoratet kommunen for at drive 11 af direktoratets lysanlæg på byens statsveje, f.eks. ved tilkørsler til motorveje, netop for at undgå koordinationsproblemer.

Forværret af kommunalreform

Det betyder dog ikke, at Vejdirektoratet ikke har lyssignaler, der kan være ude af takt med kommunale signaler. Efter kommunalreformen blev de tidligere amtsveje overdraget til kommunerne. I københavnsområdet valgte mange kommuner at betale Vejdirektoratet for at drive signalerne på disse veje, da styrings­systemerne ikke var de samme som i kommunerne.

I dag har flere kommuner, eksempelvis Glostrup og Herlev, udskiftet signalanlæg i hele kommunen og har derfor hjemtaget driften. Det betyder blandt andet, at Vejdirektoratet ikke får samme mulighed for eksempelvis at koordinere signalerne på Ring 3 om København, som de ellers kunne have gjort. I dag er signalerne på hele Ring 3 styret af Vejdirektoratet – med undtagelse af strækningerne i de to kommuner.

Lyskryds i København er i dag samordnet på enkelte strækninger, men et nyt system skal koordinere strækningerne bedre på tværs og tilpasse dem til den aktuelle trafik. (Foto: Das Büro) Illustration: Das Büro

Problemet blev allerede påpeget af Trængselskommissionen, da kommissionens rapport med anbefalinger til at løse hovedstadens trængselsproblemer blev udgivet i 2013.

‘Trængselskommissionen finder generelt, at styring og planlægning af vejtrafikken i hovedstadsområdet bærer præg af, at der er involveret et meget stort antal aktører, hvorfor der ikke altid foregår den fornødne koordinering og afvejning af hensyn’, hedder det blandt andet i rapporten.

Udvidet samarbejde hænger

Derfor anbefalede kommissionen blandt andet, at samarbejdet mellem Københavns Kommune og Vejdirektoratet skulle udvides til at omfatte også resten af hovedstadsområdets kommuner og gøres ‘formaliseret og obligatorisk’.

Det er ikke sket, men i Københavns Kommune opfordrer Mikkel Balskilde Hansen til netop dette.

Når Københavns Kommune i dag koordinerer med nabokommunerne, foregår det teknikerne imellem og kun fra gang til gang. Hvis Københavns Kommune skal ændre indstillingerne i et lyskryds tæt på kommunegrænsen til Herlev Kommune sikrer teknikerne sig, at signalerne ikke modarbejder signalerne på den anden side af kommune­grænsen.

»Men hvis de falder ud af synk med hinanden, er det ikke sikkert, at vi får det at vide. Mange steder er anlæggene 20-30 år gamle. Det er så at sige bare et ur med lamper på,« siger Mikkel Balskilde Hansen.

Af samme grund har Københavns Kommune over de seneste år udskiftet hovedparten af sine anlæg og udstyret – næsten alle med fjern­vervågning, så man kan opdage fejl i eksempelvis grønne bølger.