Partier bag loven lovede, at den var målrettet utryghedsskabende tiggeri. Ifølge ekspert er det ikke tilfældet.

Én sad på knæ og rakte en kasket frem. En anden havde stillet et papkrus foran sig uden at henvende sig til forbipasserende. Og en tredje rakte hånden frem, mens han holdt et skilt med teksten "Please help me I am very hungry".

Alle blev de idømt 14 dages fængsel.

Da et flertal i Folketinget i juni besluttede at stramme straffen for tiggeri, var budskabet, at den ”utryghedsskabende” del af det skulle stoppes.

Men domme, som justitsminister Søren Pape Poulsen (K) selv har offentliggjort, viser imidlertid, at flere personer er blevet dømt, selvom de umiddelbart har tigget fredeligt.

Det mener i hvert fald Alternativet, der torsdag har kaldt justitsministeren i samråd om sagen. Partiet kræver svar på, om han mener, loven virker efter hensigten.

- Nu har vi set effekten af loven, og det viser sig, at der i mange sager er tale om fredelige tiggere. Tanken var jo, at det skulle være det utryghedsskabende, siger Alternativets retsordfører, Josephine Fock, til TV 2.

Artiklen fortsætter under grafikken.

Vil straffe "utryghedsskabende" tiggeri hårdere

Stramningen af loven for tiggeri kom efter et forår, hvor der særligt i København var meget fokus på hjemløse østeuropæere.

Tidligere var det også ulovligt at tigge, men tiggeri blev først straffet med syv dages betinget fængsel efter en advarsel.

Det blev der lavet om på i juni, hvor regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet hævede straffen til 14 dages ubetinget fængsel ved tiggeri på gågader, stationer, foran supermarkeder eller i offentlig transport.

Formålet var ifølge partierne at straffe ”utryghedsskabende” tiggeri hårdere, og statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) slog blandt andet fast, at "det ikke er en hvilken som helst dansk hjemløs, der stikker hånden frem, som principielt risikerer 14 dages ubetinget fængsel".

Socialdemokratiets formand, Mette Frederiksen, istemte, at hendes parti ville stemme for loven, hvis den ikke rammer almindelige danske vagabonder, som tigger penge til en kop kaffe.

Ekspert: Markedsføring svarer ikke til indhold

Kigger man nærmere på de generelle bemærkninger til lovændringen og den overskrift, står der, ”at der er behov for at sætte ind over for utryghedsskabende tiggeri”.

Det utryghedsskabende element er dog ikke nævnt med ét ord i selve lovens paragraffer, som udelukkende går på, at den skærpede straf gælder for tiggeri ved gågader, stationer, offentlig transport eller foran supermarkeder.

I bemærkningerne til paragrafferne står der også, at den skærpede straf gælder, ”uanset om tiggeriet i det konkrete tilfælde har skabt utryghed”.

Ifølge Sten Schaumburg-Müller, juraprofessor fra SDU, viser det, at loven ikke tager hensyn til, om tiggeriet er utryghedsskabende eller ej.

Det handler udelukkende om, hvor tiggeriet bliver begået, og derfor skal hverken politi eller domstole foretage en konkret vurdering af tiggeriets karakter, siger han.

Han mener derfor, det er forkert at betragte loven som målrettet ”utryghedsskabende” tiggeri.

- Man har kørt det i to spor, hvor man sælger det som utryghedsskabende, fordi det lyder godt. Og så har man i forhold til det retslige strikket det anderledes sammen. Lidt som en reklameindpakning, der ikke helt svarer til indholdet, siger Sten Schaumburg-Müller til TV 2.

Han tilføjer, at loven kunne have været indrettet, så den var målrettet "utryghedsskabende" tiggeri, men at konkrete vurderinger i hver enkelt sag ville gøre den langt sværere at administrere.

Venstre havde romaer i tankerne

Da det tidligere på måneden kom frem, at en dansk statsborger var blevet sigtet, forklarede Venstres retsordfører, Preben Bang Henriksen, til TV 2, at formålet var at ramme romaer, men at han ikke var overrasket.

- Vi kan lige så godt være ærlige og sige, at det var romaer og så videre, vi havde i tankerne. Men det er helt naturligt, at der er en dansker, der bliver sigtet. Det er en lov, der er objektiv og ikke farvet af nationalitet, sagde Preben Bang Henriksen.

Både Alternativet, Enhedslisten og SF vil have regeringen til at lave loven om eller rulle den tilbage.

Samrådet begynder torsdag klokken 14.10.