De danske topchefer er nogle »snakkehoveder, der blæser på fædrelandet«, og kun tænker på deres egen virksomhed og bundlinje, siger DF's udenrigsordfører Søren Espersen. Topcheferne kan faktisk lære meget af Mærsk Mc-Kinney Møller, der altid tænkte på Danmark først.

Magnus Barsøe, f. 1981, er debatredaktør på Finans. Han er kandidat i erhvervsøkonomi fra Handelshøjskolen i København og har suppleret med en journalistisk masteruddannelse på City University London. Magnus har tidligere arbejdet med erhvervsstof hos Financial Times og avisen City A.M. i London. Han var forretningskonsulent på et digitalt reklamebureau i et par år, før han gik ind i journalistikken. Magnus har fast siddeplads på Lyngby Stadion og er overraskende glad for Excel.

Danske topchefer er nogle »jammerhoveder«, der udelukkende tænker på deres egen bundlinje og kerer sig uendelig lidt om »fædrelandet.«

Sådan lyder det fra DF's udenrigsordfører Søren Espersen i en hård kritik af toppen i dansk erhvervsliv efter flere måneders heftig debat om flygtningekrisen.

»Hele snakken om at vi er nødt til åbne landets grænser, er en meget sørgelig sang, der handler om bundlinje, penge og økonomi. Ingen nævner Danmark, og hvad der er til fordel for det danske folk,« siger Espersen få måneder efter, at folketingsvalget gjorde DF til landets største borgerlige parti.

Hele snakken om at vi er nødt til åbne landets grænser, er en meget sørgelig sang, der handler om bundlinje, penge og økonomi. Søren Espersen, udenrigsordfører DF

»Hvis det vitterligt er sandt, at der er 1.000 dygtige syriske ingeniører - hvad jeg tvivler på - så tag dem dog, ansæt dem. I stedet går de i pressen, og vi skal høre på det her jammerkor. Det er ikke til at holde ud. Gå i gang!«

Hvad der startede som et interview om den politiske debatkultur i Danmark i anledning af, at den 62-årige Espersen kvittede Facebook for præcis et år siden, drejer hurtigt ind på to af tidens varmeste emner: Flygtningekrisen og tonen i udlændingedebatten.

Lars Rasmussen, topchef i medicoselskabet Coloplast, kaldte under sommerens valgkamp tonen i udlændingedebatten for »skinger«. Det skader Danmarks image, og man risikerer at skræmme talentfulde udlændinge fra at komme til Danmark, sagde topchefen.

Men det er ren »volapyk«, siger Espersen.

»Danmark har et fortræffeligt image i udlandet. I FN sidder der fire danskere på nogle af de absolutte topposter. Jeg møder kun beundring og forståelse for den måde, vi driver politik på i Danmark,« siger han.

Han giver i det hele taget meget lidt for erhvervslivets kritik af udlændingepolitikken.

»Toppen af erhvervslivet kører en global linje, hvor Danmark skal være et åbent land med åbne grænser. Det ser alle danske virksomhedsejere gerne, fordi så får de lettere adgang til den billigste arbejdskraft. Kapitalister vil altid have så billig arbejdskraft som muligt. Sådan er det,« siger Espersen.

»Jeg hører ofte deres jammer, men det er meget vanskeligt at holde ud.«

Danfoss' tidligere topchef og nuværende bestyrelsesformand, Jørgen Mads Clausen, var ude med den samme kritik som Lars Rasmussen...

»Ja, men det gør det ikke mindre vrøvlet.«

De danske erhvervsledere kunne faktisk lære meget af deres britiske kollegaer, siger Espersen.

»Dengang vi diskuterede indførsel af euroen, var jeg i England med Pia Kjærsgaard, Jens Peter Bonde og andre modstandere af euroen. Vi arrangerede møder med toppen i britisk erhvervsliv - toplederne fra Sainsbury’s, Tesco, Shell og andre. De var alle glødende modstandere af euroen. De sagde samstemmende, at det kan være en fordel for deres forretning, men ikke for Storbritannien hverken menneskeligt, socialt eller kulturelt. Jeg tænkte: Drømmer jeg, eller er jeg vågen?«

»De britiske erhvervsfolk havde en helt anden karakter end de snakkehoveder, vi har i Danmark, der blæser på fædrelandet og engagerer sig i deres egen virksomhed frem for alt,« siger Espersen.

Topcheferne vil nok sige, at de skaber job og velstand her i Danmark...

»Det gør britisk erhvervsliv også. Men tænk bare på Mærsk Mc-Kinney Møller: Han var modstander af euroen. Han sagde spøgefuldt, at euroen "er for lille til mit firma, fordi jeg bruger dollars", men han sagde også nej, fordi det ødelægger Danmark, landets suverænitet og frihed. Sådan nogle erhvervsfolk holder jeg meget af. De andre har jeg ingen respekt for.«

De britiske erhvervsfolk havde en helt anden karakter end de snakkehoveder, vi har i Danmark, der blæser på fædrelandet og engagerer sig i deres egen virksomhed frem for alt. Søren Espersen, udenrigsordfører DF

»Det, som jeg bebrejder danske erhvervsfolk, er, at deres førsteprioritet altid er deres egen virksomheds bundlinje. De tænker ikke på Danmark og fædrelandet først. Undtagen hvis man hedder Mærsk. Og det kunne være, Lars (Rasmussen, red.) kunne lære noget af det.«

På væggen bag Espersens skrivebord hænger der tre indrammede billeder på omkring 30 cm i bredde og højde. Et med Dronning Margrethe, et med prins Henrik og et med DF's tidligere formand Pia Kjærsgaard.

Kjærsgaard hænger en smule lavere end de to andre.

Men dansk erhvervsliv skaber vækst og eksportkroner. Skal man ikke lytte til dem, der får hjulene til køre rundt?

»Jeg lytter altid. Men hvad er det, der har gjort, at de er blevet store? Er det fordi, man havde særligt gunstige regler tidligere? Næppe. Og alligevel blomstrede de store virksomheder. Vi har en masse andre ting, vi kan: Infrastruktur, de offentlige systemer virker osv.« siger han og peger på, at Danmark er blevet kåret som et af de letteste lande at drive virksomhed i.

»Og hvornår har en stor dansk virksomhed haft brug for en dygtig pakistaner og ikke fået ham? Hvornår er det sket? Skulle de vente tre uger, en måned, ja, måske. Men de ansætter jo ikke dem, der allerede er her, fordi de hellere vil have nogen, der hedder Nielsen eller Hansen. Derfor har jeg kaldt Stine Bosse for en person, der ingen veneration har for sit fædreland. Det blev hun meget forarget over, men jeg synes, hun skulle være flov over det, hun siger.«

Hvornår har en stor dansk virksomhed haft brug for en dygtig pakistaner og ikke fået ham? Hvornår er det sket? Søren Espersen, udenrigsordfører DF

Erhvervslivet brokker sig over tonen, og DF, Danmarks næststørste og måske mest magtfulde parti, affejer det som vrøvl. En af parterne må give sig, skriver Finans' erhvervspolitiske kommentator Anders Heide Mortensen. Og det er altså dansk erhvervsliv?

»Selvfølgelig. Politikerne bestemmer udviklingen i landet. Vi vil selvfølgelig gøre alt for, at erhvervslivet får de bedste rammer. Kan vi gøre tingene mindre bureaukratisk? Kan vi gøre det på en anden måde? Men politikerne bestemmer. Og hvis de (topcheferne, red.) er så interesserede i politik, så kan de gå ind i politik.«