Koroonaviiruse puhangust tulenev Eesti majanduse langus kujuneb eeldatavasti suuremaks kui kuus protsenti, juhul kui kriis kestab kauem, siis isegi 14 protsenti, leiab Eesti Pank. Iga nädal piirangute pikendamist suurendab Eesti tänavust majanduslangust umbes poole protsendi võrra.

Eesti Pank võttis aluseks kaks stsenaariumi. Esimene variant lähtus sellest, et eriolukord saab läbi mai alguses ning selleks ajaks paraneb ka olukord teistes riikides.

Sellisel juhul peab keskpank tõenäoliseks, et Eesti tänavune majanduslangus on kuus protsenti ja riigieelarve puudujääk umbes miljard eurot. Seejuures ei arvestatud prognoosis täiendavaid toetusmeetmeid, mida valitsus juba plaanib.

"Riigieelarve olukord selle arvestuse kohaselt halveneb lihtsalt seetõttu, et maksutulude laekumine väheneb ja sotsiaaltoetused kasvavad, sõltumata valitsuse täiendavatest otsustest," selgitas Eesti Panga president Madis Müller kolmapäevasel pressikonverentsil.

Kui olukord leeveneb kiiresti, siis peaks Eesti majandus taastuma üsna kiiresti ja järgmisel aastal võib keskpanga prognoosi kohaselt näha kiiret kasvu.

Teise, pessimistliku stsenaariumi korral leeveneb olukord alles augusti alguses. Sellisel juhul võib Eesti majandus kahaneda 14 protsenti ning eelarvepuudujääk on ilma täiendavate valitsuse sammudeta ligi kaks miljardit eurot.

"Sõltuvalt piirangute kestusest võib ka taastumine olla erinev. Mida lühemad on piirangud, seda lihtsam on sama koha pealt alustada. Mida kauem piirangud kestavad, seda ulatuslikum on ka mõju ettevõtetele ja seda raskem on sama struktuuriga Eesti majandusel taaskäivituda," tõdes keskpanga juht.

Ta lisas, et iga nädal piirangute pikendamist Eestis ja iga nädal eksporditurgude taastumise täiendavat viibimist süvendab selle aasta majanduslangust Eestis umbes poole protsendi võrra.

Kui piirangud jäävad kestma pikemaks ajaks, siis on tunduvalt rohkem ettevõtteid, kes ei suuda kriisi üle elada ja majandus taastub märksa vaevalisemalt. Turismi- ja reisiteenused taastuvad keskpanga hinnangul aeglasemalt kui nii mõnigi teine valdkond, sest turism saab praeguses kriisis päris palju pihta ja usaldus reisimise vastu on vähenenud.

Valitsuse abi tasub Eesti Panga hinnangul suunata valdkondadesse, mis aitavad ära hoida pikaajalise majanduskahju.

"Kindlasti on valitsuse täiendav tugi majandusele põhjendatud. Seda tuleks sihtida nii, et võimalikult vähe ettevõtteid läheks pankrotti, võimalikult vähe inimesi kaotaks töökoha ja võimalikult mõõdukas oleks sissetulekute langus. Samale eesmärgile on pühendatud ka abinõud, mida valitsus on juba eelmise nädala seisuga välja öelnud," sõnas Müller.

Seni on Eestis koroonaviirusesse haigestunuid veel suhteliselt vähe, mistõttu otsene mõju haigestunute töölt eemalejäämise tõttu on olnud väike. Suuremat mõju on avaldanud karantiinis olemise nõue ja ka kogunemis- ja liikumispiirangute kehtestamine, tarneraskused, eksportturgude langus, tarbimiskindluse vähenemine ja piiride sulgemine ning transpordiühenduste vähenemine või suisa lõpetamine.

Tegevusvaldkonnast sõltuvalt on kriisi mõju ettevõtetele erinev. Kõige kiiremini ja seni ka kõige enam on löök tabanud erinevaid teenindusasutusi: hotelle, restorane, ürituste ja reiside korraldajaid ning transpordisektorit. Siiski pole puutumata jäänud ka teised tegevusalad ning eriolukorra kestes hakkavad raskused süvenema.

Eesti Panga asepresident Ülo Kaasik märkis, et meie peamiste kaubanduspartnerite majanduslangus ei tähenda ka sama suurt välisnõudluse langust - see on tavaliselt kaks või rohkem korda suurem. "Ekspordilangus võib praegusest šokist olla ka päris märkimisväärne," nentis ta.

Müller tõi välja, et kümmekonna aasta tagusest sügavast kriisist taastus Eesti majandus teiste riikidega võrreldes väga kiiresti.

"Eesti ettevõtete paindlikkus ja majanduse kohanemisvõime annab põhjust loota, et ka koroonaviiruse põhjustatud majanduslangusest suudab Eesti majandus piirangute lõppedes kiiresti taastuda," lausus Müller.

Võrreldes eelmise majanduskriisiga oleme tema sõnul üsna erinevas olukorras, sest kuulume euroalasse. See annab meile tugevama seljataguse, mistõttu ei kõhelda väljaspool Eestit meie valuuta stabiilsuses ja pole selle riskiga seotud hirme Eestisse raha laenamisel ning pole karta, et kriis kasvaks krediidikriisiks.

Eesootava majanduslanguse valguses on selge, et kriisi mõjusid leevendades halveneb ka Eesti riigi rahanduslik positsioon kasvava võlakoormuse tõttu märkimisväärselt.

Selle kohta, milline on optimistliku ja pessimistliku realiseerumise tõenäosus, ütles Eesti Panga president, et mai algul lõppev eriolukord on kõige optimistlikum vaade, augusti alguseni kestvad piirangud tunduvad aga juba üsna pessimistliku stsenaariumina ja seetõttu jääb tulemus tõenäoliselt kuhugi nende kahe vahepeale.