Kohus toob tehtud määruses välja, et mida raskemaid kuritegusid on inimeselt karta, seda väiksem peab tema ennetähtaegseks vabastamiseks olema nende aset leidmise tõenäosus. Simmi puhul hindas kohus retsidiivsusriski väga madalaks.

Kohus leidis, et Herman Simmi ligipääs erinevale salastatud informatsioonile ning dokumentidele, mis võiks huvi pakkuda välisriikidele või nende organisatsioonidele, on ülimadal. Võimalikku retsidiivsusriski vähendab ka tema kõrge vanus ja tervislik seisund. Simmi puhul on täidetud kohtu hinnangul ka muud ennetähtaegselt vabastamise eeldused, näiteks vangistatu õiguspärane käitumine ja kindel elukoht vabanemisel. Riigireeturi iseloomustustest ning tema enda ütlustest ja käitumisest vangistuse jooksul ja kohtuistungil väljendub, et ta on teinud omad järeldused, kahetseb toimepandud tegu ja suudab range järelevalve tingimustes edukalt seadusekuulekalt käituda.

Kohus möönab Herman Simmi poolt toime pandud tegu käsitledes, et süüdlane pani toime väga raske kuriteo ehk reetis oma riiki ja sünnimaad materiaalse kasu eest. Teo toimepanemise ajal olid karistusmäärad, võrreldes tänasega, tunduvalt leebemad, see aga ei tähenda kohtu hinnangul, et kui aastatetagune mõistetud karistus tundub praegustes oludes liialt leebe, siis tuleks ennetähtaegne vabastamine välistada.

Eesti Vabariigi põhiseadusele vastavalt on kõik seaduse ees võrdsed, mis tähendab, et õiguskord kohtleb kõiki sarnases olukorras olevaid isikuid ühtmoodi. Otsust tehes peab kohus tuginema üksnes kehtivatele õigusnormidele ning selle alusel välja kujunenud õiguspraktikale, mitte erinevate üksikisikute, huvigruppide vms tahtele ja soovidele. «Sellest põhimõttest hälbiva käitumise korral ei saaks enam rääkida õigusriigist, mille kodanikel on kindel teadmine, et ka riik peab seadustest kinni, põhiõigused ja -vabadused ning õiguslik kaitse on igati garanteeritud,» seisab kohtumääruses.

Kohus peab vajalikuks märkida, et seadusandjal on olnud ja on võimalus muuta kehtivat ennetähtaegse vabanemise regulatsiooni, näiteks luues erandeid süüteoliikide või üksikute koosseisude kaupa, või mitte võimaldada teatud raskusega süüteo toimepanemise puhul ennetähtaegset vabastamist. Erandite tegemisel tuleb aga jälgida, et need on kooskõlas põhiseaduse ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga.

Kohus määras Simmile katseaja kuni 18. märtsini 2021, selle aja jooksul peab Simm alluma käitumiskontrollile, täitma kontrollnõuded ja -kohustusi.

Simm vabastatakse vanglast pärast kohtumääruse jõustumist, mil algab tema katseaeg. Ennetähtaegse vabastamise tingimuste rikkumise korral pööratakse tema kandmata karistus uuesti reaalsele täitmisele.

Kuna Simm on 72-aastane vanaduspensionär ning talle on määratud puue, hakkab ta vabanemise järel saama riigilt vanaduspensioni ja sotsiaaltoetust.

Herman Simm on kandnud reaalselt ära suurema osa reaalsest vangistusest ehk mõistetud 12 aastast ja 6 kuust 11 aastat ja 2 kuud.

Taasiseseisvunud Eesti esimene riigireetur

Herman Simmi vahistamine välismeedias. FOTO: Toomas Huik