Tehnoloogiahiiud Google ja Apple valmistavad üheskoos süsteemi, mis aitaks kasutajatele teada anda, kui nad on hiljuti mõne koroonahaigega kokku puutunud. Sarnase põhimõttega mobiilirakenduse arendamist juhib ka Eesti sotsiaalministeerium.

Lähikontaktsete tuvastamise ja teavitamise mobiilirakendust kasutatakse täna näiteks Singapuris. Rakendus töötab põhimõttel, et inimese telefon jätab meelde kõik teised telefonid, mis tema lähedale satuvad. Kui inimene saab teada, et ta on koroonahaige, saadetakse meelde jäetud telefonidele teavitus – vaadake ette, te võisite näiteks kaks päeva tagasi nakatunuga kokku puutuda.

Sotsiaalministeeriumi E-teenuste arengu ja innovatsiooni valdkonna nõunik Priit Tohver rääkis ERR-ile, et niisuguseid rakendusi tuleb üha juurde. Üldine lähenemine on kõigil sarnane. Telefonid suhtlevad üksteisega bluetoothi abil ja rakendused ei jaga omavahel mitte kasutajate nimesid vaid anonüümseid koode.

Samas võib mõni rakendus töötada paremini Iphone´il, mõni Androidiga telefonil. Läinud nädalal teatasid Apple ja Google, et hakkavad välja töötama ühist lähikontaktsete tuvastamise süsteemi. Ühise mobiilirakenduseni kulub ettevõtete sõnul veel mitu kuud, kuid mai keskpaigaks loodetakse välja tulla platvormiga, mis lubaks erinevaid juba olemasolevaid rakendusi omavahel ühendada.

Priit Tohver ütles, et loodetavasti õnnestub lähikuudel välja tulla ka Eesti oma rakendusega. Ministeerium asja arutanud juba mitme ettevõttega.

Üks keerulisemaid küsimusi on see, missugune roll peaks rakenduse juures olema terviseametil.

Iseenesest võiks ju nakatumisest teada saanud inimene ise rakenduses punast nuppu vajutada ja kõigile oma kontaktsetele teavituse välja saata.

"Aga see avab rakenduse väärkasutusele. Piisaks ainult paarist inimesest, kes tahavad nalja teha, et väga palju inimesi paanikasse ajada. Meie tahame ikkagi, et oleks võimalik kontrollida, et see nakatumine on päriselt toimunud," sõnas Tohver.

Praegune idee on selline, et inimese nakatumise peab kinnitama ka terviseamet ja alles seejärel hakkab teavitussüsteem tööle.

Tohver rääkis, et ka teavitamiseks on mitu võimalust, sõltuvalt sellest, kas rakenduse kasutaja on valmis terviseametiga oma telefoninumbrit jagama.

"Kui terviseamet kinnitab ära selle nakatumise, siis laekub ka minu, kui lähikontaktse telefoninumber terviseameti kätte, kes saab siis mulle helistada ja mind nõustada, et mis siis edasi saab. Või kui inimene ei ole nõus sellega, et tema telefoninumbrit jagatakse terviseametiga, siis ta saab lihtsalt automeeritud teavituse, et oled olnud lähikontaktis," selgitas Tohver.

Tohver selgitas, et Google ja Apple ühisest platvormist oleks Eestile abi, aga see ei ole tingimus – rakenduse saab ehitada ka ilma nendeta.

Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi küberturvalisuse juht Raul Rikk ütles, et suurkorporatsioonidega koostööd tehes peaks olema selge ülevaade, kas ja missuguseid andmeid ettevõtted ise koguvad.

"Põhiküsimus ongi, et kuidas selliste lahenduste ja rakenduste puhul küberturvalisus ja isikuandmete kaitse oleks igakülgselt andmekaitsereeglitele vastav," ütles Rikk.

Andmekaitse inspektsiooni avalike suhete nõunik Signe Heiberg märkis, et niisugused teavitussüsteemid saavad toimida ainult vabatahtlikuse alusel.

"Me ei ole kohustatud ühtegi äppi endale seadmesse laadima. Kui selles osas tuleb muutus, siis selle taga peab olema seadus," lausus ta.

Ka Eestis ei plaanita jälgimisrakenduse kasutamist kuidagi kohustuslikuks muuta.

Tohver ütles, et mida rohkem kasutajaid rakendusel on, seda tõhusamalt see toimib. Ta tõi näiteks, et Singapuris kasutab taolist rakendust 20 kuni 30 protsenti elanikkonnast.