Samostalni sektor za otkrivanje poreznih prijevara prikupio je glavninu dokaza koji su poslužili Uskoku za pokretanje istrage protiv braće Mamić. Ministar financija Boris Lalovac kazao je da je njegov porezni sektor dostavio DORH-u dokumente za nove slučajeve, a u iduća dva tjedna finalizirat će istrage i nad ljudima iz bankarskog i gospodarskog miljea.

Radi se o sektoru koji je pod tim imenom počeo s radom potkraj prošle godine, ustrojen je po uzoru na američke porezne istražitelje, neovisan je o Poreznoj upravi i za svoj rad izravno odgovara ministru financija, koji je posljednjih dana pod policijskom zaštitom.

Šeficu doveo Linić

Na čelu 26-članog poreznog Uskoka nalazi se mlada poreznica Ana Dorić Škeva, koja se tek nekoliko puta stidljivo pojavila u javnosti, i to prvo kao pomoćnica smijenjene ravnateljice Porezne uprave Nade Čavlović-Smiljanec, a nešto kasnije i kao šefica sektora koji je na velika vrata ušao u politički i javni život zemlje pokretanjem istrage protiv braće Mamić. Anu Dorić Škeva u Poreznu je upravu doveo bivši ministar financija Slavko Linić nakon što je sredinom 2013. godine smijenio dvadesetak čelnih ljudi u poreznoj administraciji. Linić je te ljude izravno optužio da su držali predmete u ladicama, ali na kraju nitko od njih nije završio na optuženičkoj klupi, osim same Nade Čavlović-Smiljanec koja se mora braniti od optužbi da je trgovala utjecajem i zlorabila svoj položaj. Prije dolaska u Poreznu upravu Ana Dorić Škeva radila je u Raiffeisen banci u sektoru prisilne naplate. Lalovac je isticao da je u porezni Uskok prebacio najbolje poreznike, koji su korištenjem OIB-a i razmjenom podataka o štednji i dohocima unutar Europske unije dobili ogroman prostor za rad. K tome su prošli dodatne treninge s američkim, njemačkim i nizozemskim inspektorima.

Hrvatska je prošlu jesen prvi put dobila na uvid podatke o štednji svojih građana u inozemstvu, a prve liste imale su više od 12 tisuća imena na kojima su, kako se čulo ovih dana, poreznici identificirali 20 najvećih s milijunskom ušteđevinom. Pričalo se da na listama ima političara, bankara, sportaša, ali i potpuno anonimnih ljudi čiji tekući prihodi ni na koji način ne mogu potkrijepiti toliku imovinu. Nerazmjer između prijavljenog dohotka i novostečene imovine prema sad već famoznom članku 63. poreza na dohodak počeo se kontrolirati u vrijeme dok je Slavko Linić bio ministar financija, a najzvučnija lovina iz tog razdoblja poznati je pjevač Marko Perković Thompson kojemu su poreznici pronašli više od tri milijuna kuna utajenog dohotka te su zatražili da plati porez. Thompson je nakon početnog osporavanja platio oko milijun kuna dodatnog poreza, ali je i dalje nastavio voditi spor s državom. Uz estradne zvijezde i sportaše među nekoliko tisuća građana koje je Porezna uprava pozvala da objasne porijeklo svoje imovine bila su i dvojica velikih poduzetnika – Ivica Todorić, vlasnik Agrokora, i Emil Tedeschi, vlasnik Atlantic grupe, no nakon te inicijalne informacije da su pozvani da objasne nerazmjer između prihoda i imovine, nije bilo kasnijih informacija jesu li i njih dvojica morali doplaćivati porez. Na svaki dohodak koji se nije mogao dokazati poreznici su razrezivali 40 posto poreza i pripadajući prirez i tko je platio, protiv njega se nije vodio nikakav kazneni postupak. Uskok uskače tek ako se sumnja na neke druge kaznene radnje.

OIB signalizira nerazmjer

Slavko Linić u izjavi za Večernji list kaže da su bankarski bonusi posebna priča jer se tretiraju kao drugi dohodak i na njih bankari plaćaju samo 25 posto poreza. – Kad sam vidio koliki su bonusi bankara, tražio sam da se ukine drugi dohodak i da se ta zarada oporezuje sa 40 posto, ali Milanović me nije podržao nego je stao na stranu Vesne Pusić i HNS-a – ističe Linić.

Država je proteklih godina dosta uložila u informatizaciju sustava, koji je podešen tako da putem OIB-a sam signalizira nerazmjer primanja i imovine. Od početka 2012. godine Porezna uprava uočila je nerazmjer u stečenoj imovini i prijavljenim prihodima kod 1791 osobe, a nakon dodatnih kontrola, od 932 zatražila je plaćanje poreza na dohodak na razliku između prijavljenih prihoda i vrijednosti stečene imovine. U vrijeme kad je Vlada formirala Samostalni sektor za otkrivanje poreznih prijevara mogle su se čuti procjene da bi Sektor mogao državi priskrbiti 300 do 500 milijuna kuna utajenog poreza godišnje.

– Najveća prednost našeg Sektora je u tome što imamo pristup gotovo svim bazama podataka u Republici Hrvatskoj, imamo otvorene linije izravne suradnje s tijelima kaznenog progona, pri tome mislim na Uskok i DORH, i s Uredom za sprečavanje pranja novca – rekla je Dorić Škeva za RTL u jednom od svojih malobrojnih istupa.

>>Nakon ministra financija očekujem da hapšenjima zaprijeti i ministar kulture

>>Lalovac dobio policijsku zaštitu: Stižu velike istrage protiv bankara i gospodarstvenika

Reakcije Slavko Linić, bivši ministar financija: Nismo išli van s predmetom dok nismo izdali rješenje o neskladu imovine i prihoda. Kao ministar financija govorio sam o političkoj odgovornosti, disciplini, ali nisam ulazio u pitanja struke Nansi Tireli, Laburisti: Ni najmanje mi nisu sporne najave ministra financija jer mu je najveći posao upravo hvatanje utajivača poreza Gordan Jandroković, HDZ: Ono što je učinio Lalovac potpuno je nedopustivo, nedemokratski i uvodi Hrvatsku u vrlo opasnu fazu Sunčana Glavak, HDZ: Skandalozno je da je ministar naumio utjerati ljudima strah u kosti i najavio uhićenja bankara i gospodarstvenika