Svakoga se dana sve manje ljudi okreće TV-emisijama kao izvoru informacija, ali istodobno nikad više ljudi nije pratilo vijesti kao danas. Internet i društvene mreže predvode ovo doba "bombardiranja" vijestima zahvaljujući smartphoneima i tabletima pa čitatelji konzumiraju vijesti i u pokretu.

– Naš se posao jako promijenio zadnjih 10 godina, moramo se natjecati s društvenim mrežama koje još posve ne razumijemo. Hoćeš li početi stavljati vijesti na fejs i Twitter kao i drugi, ili nastaviti po starom? Naša je politika da idemo tamo gdje je čitatelj, ali istovremeno mi kreiramo vijesti i tražimo pravu formulu – istaknuo je Ivan Lovreček, član uprave RTL televizije i glavni urednik Informativnog programa na panelu "Koja je budućnost TV-vijesti", na konferenciji New Europe Market u Dubrovniku.

Upravo je ova tema dosad bila najzanimljivija na NEM-u, a dodirnula je srž izazova novinarstva danas: suživot tradicionalnih medija s brzo rastućim društvenim mrežama.

– Nemam ovlasti ovdje predstavljati svoju tvrtku, a nisam siguran ni znamo li sami što radimo s webom i društvenim mrežama – u svom prepoznatljivom duhovitom tonu poznati TV-urednik i voditelj Zoran Šprajc otvorio je polemiku te ustvrdio da televizija uopće nije ugrožena zbog interneta, nego da se televizijama i dalje vjeruje i da imaju stalnu publiku:

– Prije 4-5 godina vodio sam polemiku sa Stipom Oreškovićem iz EPH o ovoj temi. EPH je tada pokrenuo Jutarnji TV, a on me uvjeravao da će TV završiti na internetu. Ja sam imao protuargumente i tvrdio da će prije internet završiti na televiziji. Jutarnji TV danas ne postoji, a večernje vijesti HRT-a rade dalje, naša je publika prilično čvrsta. Nije televizija umirujući dinosaur – poručio je Šprajc, a njegova kolegica s Nove TV, direktorica Informativnog programa i televizijskog sadržaja Iva Gačić pohvalila je potencijal Twittera i Facebooka.

– Ja sam za društvene mreže i one nikako nisu opasnost za TV-vijesti nego idu ruku pod ruku s njima. One daju mogućnost da televizije unaprijede svoj sadržaj. Društvene mreže neće utjecati na budućnost vijesti, ali već danas utječu na sadržaj TV-vijesti. Istraživanje Nielsena pokazalo je da je u Americi prvi put nakon pet godina poraslo vrijeme koje gledatelji provedu gledajući televiziju. To znači da su društvene mreže saveznik i tehnologiji i TV-vijestima.

Panelisti su u raspravi posebnu pozornost posvetili nedavno osjetljivom slučaju bombaškog napada u Bostonu, kada su mnoge informacije s Twittera i Facebooka kreirale breaking news priče uglednih TV-kuća.

– Televizija više nije prva u javljanju novih vijesti, to su internet i Twitter, a na TV ide nešto što je provjereno. U redu je u eteru spomenuti što se prepričava po Twitteru, osvrnuti se u vašoj priči na neku informaciju s Twittera, ali ta informacija ne smije biti glavna priča i nije dobro da se prenosi kao vijest. Svi žele biti prvi, ali biti točan iznimno je važno. Pa CNN je objavio pogrešno ime bombaša i objavio je slike tog nekog dečka, a to nije bio bombaš! To je veliki gubitak povjerenja pred gledateljima – ocijenio je Colin Lawrence, direktor distribucije BBC World Newsa.

– Zastrašujući je slučaj s Bostonom. Zar smo doista povjerovali da su Twitter i Facebook izvor informacija? Oni mogu biti izvrstan komunikacijski kanal, ali ako publika nama daje informacije, gdje mi zarađujemo svoju plaću?! – pitao se Šprajc, na što mu je replicirala Iva Gačić:

– I prije Twittera postojali su izvori, i izvore iz institucija treba provjeravati.

– Naravno da treba provjeriti i taj izvor, ali jedno je kad dobiješ informaciju pa je provjeriš, a drugo kada stotine po Twitteru prenose informaciju kao da je vijest – nije se dao omesti Šprajc te je istaknuo kako se uopće ne boji za budućnost televizije jer ljudi imaju potrebu nešto gledati u isto vrijeme kada i drugi.

– Imam troje klinaca, oni obožavaju filmove, a ja sam im snimio valjda stotine filmove. No, ne zanima ih neki film sve dok reklamu o tom filmu ne vide na televiziji. Postoji ta potreba da se nešto gleda dok traje na televiziji, iako ste taj film mogli pogledati i prije jer ga imate snimljeno negdje ili ga možete skinuti s neta. Ali ljudi imaju potrebu taj sadržaj dijeliti istovremeno s prijateljima i onda razgovarati o tome drugi dan kad se sretnu – objasnio je Šprajc, koji je nasmijao publiku i kad je tema bila treba li objavljivati više međunarodnih vijesti ili lokalnog sadržaja:



– Kod nas u Hrvatskoj uvijek je neki cirkus pa nije problem lokalnim vijestima popuniti program. Ne znam koji smo mi na tržištu, nas to ne zanima, mi smo tu, to je bitno.

– Brendiranje je ključ za vijesti u budućnosti. Tko se danas sjeća Altaviste i Lycosa? Na početku weba bilo je puno pretraživača, ali ne možemo sve brendove usvojiti i prihvatiti. Po defaultu biramo nama najdraže i ostajemo im vjerni. Moj zadatak je da taj brend držim povezanim s publikom. Redizajnirali smo CNN International zbog proboja Al Jazeere na engleskom – rekao je Graham McCallum, izvršni direktor tvrtke Kemistry.

Šprajc: TV-vijesti zbog selekcije Šprajc: TV-vijesti zbog selekcije imaju budućnost jer vas web bombardira vijestima – Kod nas u Hrvatskoj uvijek je neki cirkus pa nije problem lokalnim vijestima popuniti program. Ne znam koji smo mi na tržištu, nas to ne zanima, mi smo tu, to je bitno. Društvene mreže bombardiraju vas vijestima, i upravo tu negdje leži budućnost TV-vijesti, jer TV-vijesti ograničava trajanje i urednici zato moraju limitirati izbor vijesti. Kad dođete navečer doma, doznat ćete na televiziji najvažnije vijesti dana. Jer na portalima vijest traje pola sata, onda dođe neka nova, stalno se mijenja naslovnica i teško je na kraju dana otvoriti neki portal i doznati koje su bile najvažnije vijesti tog dana, a mi dajemo pregled najbitnijeg od svih tih informacija koje su vas bombardirale tijekom dana.