Neke od glavnih točaka novoga proračuna o kojemu će vijećnici odlučivati idućeg ponedjeljka, za kada je zakazana sjednica Gradskog vijeća, Slobodna Dalmacija ekskluzivno je dobila na uvid.



Gradonačelnik Andro Krstulović Opara kazao nam je kako je suglasje o tim stavkama potvrđeno s HGS-om kao koalicijskim partnerom pa "iznenađenja na samoj sjednici ne bi trebalo biti jer imaju potrebnu većinu".



Poteštat je već prije naglasio da je riječ o "vatrogasnom proračunu" za punjenje rupa i saniranje zatečenog stanja, jer je trebao biti donesen još u studenome prošle godine, te da su pojedine točke tek naznaka prvog pravog proračuna s njegovim "potpisom" za 2018. godinu.



Pa krenimo redom. "Težak" je 806 milijuna kuna, 60-ak milijuna više od onoga što je ostvareno godinu prije. Među potezima koji će u javnosti sigurno biti dobro prihvaćeni je najava povećanja naknada za novorođenu djecu. Iznosila bi 4000 kuna za drugorođeno dijete i isplaćivala bi se jednokratno, a za treće i svako daljnje novorođenče u obitelji isplaćivat će se ukupna naknada od 55.000 kuna u jednakim godišnjim obrocima do 10. godine djetetova života.







Korak dalje se ide s kupnjom udžbenika za školarce, čime se gradonačelnik, kako je rekao, drži svog predizbornog obećanja, pa je novim proračunom predvidio da će besplatne knjige već za ovu školsku godinu dobiti osnovci od drugog do četvrtog razreda i da će troškovi nabavke roditeljima biti refundirani.



- U 2018. godini planiramo da sva djeca od prvog do osmog razreda imaju besplatne udžbenike - istaknuo je Krstulović Opara, koji kaže da ne odustaje ni od božićnica, uz napomenu da će se poraditi na pravednijim kriterijima po kojima će se dijeliti.



No, poteštat je vrlo brzo jasno dao do znanja da se novac za te projekte nekako treba namaknuti. Sa svojim je timom suradnika za rad na proračunu donio odluku da se prirez mora povećati sa sadašnjih 10 na maksimalnih 15 posto koliko zakon dopušta, što je početkom 2016. pokušao i bivši gradonačelnik Ivo Baldasar, tada još SDP-ovac, no u tome nije imao političku podršku ponajprije od svojh stranačkih kolega.



Split se s trenutačnom stopom prireza nalazi na 21. mjestu u Hrvatskoj, a kada se gledaju iznosi prikupljenog novca od tih davanja, Banovina je na 32. mjestu u Lijepoj našoj. Primjera radi, prirez od 12 posto imaju Zadar, Imotski i Kaštela, Osijek je na 13, Karlovac na 14, Rijeka ga je podignula na 15 posto, dok prednjači Zagreb s 18 posto.



- Ne želim da ovaj grad stagnira. Svjestan sam svoje političke odgovornosti i da to moram napraviti na samom početku, a ne kao što je to moj prethodnik pokušao u trećoj godini mandata kada je htio sanirati vlastite loše financijske poteze. Oni koji dobro žive i privređuju trebaju biti solidarni s onima koji to ne uspijevaju. Ovo je zapravo socijalni potez jer će pogođeni, i to neznatno, biti oni s najvećim plaćama. Ostali to neće ni osjetiti jer najveći broj građana neće biti obuhvaćen tom promjenom - uvjeravao nas je Krstulović Opara, pokazujući nam tablice s izračunima gdje se vidi koliko će nova stopa prireza zaista "pojesti" od naših plaća.



- U našoj županiji prosječna neto plaća iznosi 5200 kuna, prilikom izračuna smo to ipak zaokružili na 5500 kuna. U tom slučaju takav građanin s jednim djetetom oslobođen je plaćanja prireza te će tako ostati i dalje. Ako za primjer uzmemo plaću od 6000 kuna, radnik s jednim djetetom će umjesto sadašnjih 14,67 plaćati doslovno 7,71 kunu više. Prirez na plaću od 9000 kuna s jednom djetetom sada iznosi 112 kuna, a kad nastupe promjene, to bi se povećalo za 59 kuna. Naveo je poteštat i primjer neto plaće od 8000 kuna, gdje se u slučaju dvoje djece koje osoba ima na sebi kao poreznu olakšicu sada prirez ne plaća, a niti bi se u budućnosti plaćao.



Ustvrdio je da bi se takvim potezom u idućoj godini namaknulo 17 milijuna kuna, a iznos bi u ovoj dosegnuo tek 1,7 milijuna jer bi odluka na snagu stupila 1. studenoga, no upravo je to svota potrebna za već spomenutu kupnju udžbenika za ovu godinu, a u iste će svrhe prikupljeni novac od prireza biti usmjerena i sljedeće godine.



Poteštat cijelu priču povezuje s turizmom, smatra nedopustivim da nam se broj noćenja posljednjih godina povećao gotovo za 300 posto, a gradska blagajna stoji prazna, te se upitao gdje ide taj novac. Uzeo je za primjer Zadar koji je manji od Splita, a po broju noćenja ne zaostaje mnogo. Zadar ima gotovo upola manji gradski budžet koji je po glavi stanovnika lani iznosio 5243 kune, dok je za naš grad bio na 4176 kuna.



- Svi drugi proračuni gradova koji su zabilježili sličan ili podjednak rast turizma dramatično su povećali svoje budžete. Zašto Split to ne uspijeva? Zbog loše socijalne i prirezne politike, ali i lošega gospodarenja gradskim resursima. Ljudi se iseljavaju iz grada, mladi bježe u Solin i Kaštela jer je tamo život jeftiniji, i to baš zato što imaju besplatne knjige, stipendije, razne olakšice. Želimo kvalitetan prijevoz, nogostup, sređene ulice, to treba platiti kroz prirez i to oni koji najviše imaju - kazao je Krstulović Opara i dodao da će grad konačno početi zarađivati na onome što ima, ponovno se osvrnuvši na najave da će ugostitelji ugovore ubuduće potpisivati na godinu dana, skinut će im se neki prilično suludi popusti ako odmah plate najamninu, a ugovorni uvjeti bi trebali biti jednaki za sve jer, ustvrdio je, nitko neće imati povlastice.



Svoj doprinos jačanju proračuna neizbježno će morati dati i gradski vijećnici kojima ne gine smanjenje za 20 posto sadašnjih naknada koje iznose 2000 kuna.



- Iako tu konkretno nije riječ o toliko značajnoj uštedi, i vijećnici trebaju pokazati volju da se iskaže politička odgovornost i solidarnost s građanima - poručio je Krstulović Opara te dodao da je povećanje prihoda moguće jedino s efikasnijom i transparentnijom naplatom.



Nevjerojatan je podatak koji je iznio da nenaplaćena potraživanja Grada iznose 570 milijuna kuna, nakupljenih godinama, kao i da iznos sudskih sporova, ako se izuzme slučaj Spaladium Arene, premašuje 150 milijuna kuna, što je dodatni uteg kod planiranja proračunskoga novca.



'Promet' će voziti činovnike iz Banovine



U svoj je tim Krstulović Opara kao savjetnika za dobro upravljanje gradom, pozvao Dragana Brtana, stručnjaka i konzultanta s iskustvom u realnom sektoru. Upravo on se dosjetio da bi se preko 15 milijuna kuna moglo uštedjeti tako što bi se novac za prijevoz zaposlenika Banovine, proračunskih korisnika i djelatnika gradskih firmi, preusmjerilo na "Promet" te bi tako zaposlenici dobivali njihove mjesečne pokazne karte.



- Po našim grubim procjenama, preko 15 milijuna kuna iznose izdvajanja za naknade prijevoza navedenih skupina. Dosad je taj pozamašan iznos išao "Prometu", a mi kao vlasnici te tvrtke ne koristimo njihove usluge. Ovako će sredstva biti zadržana u gradskom budžetu za razvojne i socijalne projekte - pojasnio je i kazao da će se to morati mijenjati u kolektivnim ugovorima pa predstoji vidjeti kako će to "sjesti" sindikatima i zaposlenicima.



Posao za još 14 vatrogasaca



Kao što je i bilo najavljeno na kolovoskoj tematskoj sjednici Vijeća o požaru, u proračun je uvršteno 300.000 kuna za izradu projekta hidrantske mreže na Marjanu kako bi se iduće godine moglo uložiti potrebnih 4 milijuna kuna, a osigurano je i 700.000 kuna za novu vatrogasnu postaju na Marjanu. Za sljedeću požarnu sezonu trebat će pojačanje timova pa će se u 2018. zaposliti 14 novih vatrogasaca.



Milijun za školu na Pujankama



Pazilo se i na dovršetak OŠ 'Pujanki', što je uostalom i gradonačelnikovo predizborno obećanje, pa je naznačeno i predviđeno milijun kuna kao znak da se s projektom neće stajati ni u sljedećoj godini, a Krstulović Opara i njegova zamjenica Jelena Hrgović već su više puta naglasili da će financijsku pomoć morati pružiti i država, no tvrde da najprije mora doći do potrebnih izmjena pravilnika.



Pale se bageri na Karepovcu



Za 2017. godinu osigurano je 12,2 milijuna kuna, od čega 9 milijuna kuna za otkup zemljišta na Karepovcu. Za sanaciju je proveden postupak natječaja za izvođača radova, a u tijeku su analize pristiglih ponuda. Poslije izbora najpovoljnijeg izvođača, krenut će se sa sanacijskim aktivnostima koje su planirane u razdoblju od dvije godine od zaključenja ugovora.



Korak bliže dovršenju Zagorskog puta



Iako se ističe da je ovaj proračun unaprijed zadan te nema mogućnosti za značajnije intervencije, novac je osiguran za garažu u Vrazovoj ulici u iznosu od pet milijuna, ali i druge projekte.



- Jako me veseli što smo u proračun unijeli tri milijuna kuna za Zagorski put kao novi ulaz u grad, a u dvije godine uložit će se ukupno 11 milijuna kuna. To se uklapa u našu infrastrukturnu priču, a tu su i tri milijuna kuna za završetak Vukovarske ulice - istaknuo je poteštat.



Za uredniji i legalniji Žnjan



Zamjenik gradonačelnika Nino Vela osvrnuo se na predviđenih 700.000 kuna namijenjenih za idejno rješenje Žnjana, radi čega će se natječaj raspisivati poslije izglasavanja proračuna. Javnost je zgrožena činjenicom da većina ugostitelja na tom platou ima rješenja građevinskih inspektora za rušenje, a ove godine, budući da se nisu dodjeljivale koncesije, nemaju valjane dozvole pa nisu ni kune uplatili u blagajnu u Banovini, a neki imaju dugove još iz 2015. godine.



- Dosad nisu zajednički nastupali država, Županija i Grad, a to je ono što mi želimo i u čemu smo uspjeli. Želimo da se postigne uravnoteženo rješenje, treba uvažiti i stavove naših građana koji tamo žele biti i boraviti pa ih je dnevno ovoga ljeta bilo i 20 tisuća. Imamo zastarjeli plan koji se ne može tek tako promijeniti, treba napraviti novi koji će odgovarati sadašnjim potrebama i dati jednaku priliku svima da razviju razne sadržaje koje građani smatraju potrebnima - pojasnio je Vela.