Den danske udlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye vil gerne drøfte de udfordringer, der er i forbindelse med at modtage og integrere flygtninge i det grønlandske samfund.

- Jeg har fuld forståelse for, at der kan være udfordringer med at modtage og integrere flygtninge, når man ikke tidligere har givet asyl i Grønland til flygtninge, siger han.

LÆS OGSÅ Erik Jensen vil gøre det lettere at hente arbejdskraft udefra

Der kommer dog ikke til at følge penge med de flygtninge, der kommer, slår ministeren fast.

- Som det er nu, så er en flygtning, der ankommer til Grønland dækket af den helt almindelige beskæftigelses -og socialpolitik, siger Mattias Tesfaye.

Naalakkersuisoq for arbejdsmarked og råstoffer, Erik Jensen, skrev i en pressemeddelelse efter et møde med Mattias Tesfaye tidligere på måneden, at en større tilgang af flygtninge kunne gå hen og blive en økonomisk belastning for Grønland.

Den almindelige lovgivning omfatter også flygtninge

Derfor mener Naalakkersuisut, at der skal følge penge med, hvis der kommer nye flygtninge.

- Da udlændingeområdet ikke er hjemtaget, er det den grønlandske regerings opfattelse, at det fortsat henhører under Danmark med deraf følgende økonomiske forpligtigelser, skrev Erik Jensen.



Grønland er omfattet af FN´s flygtningekonvention, der går ud på, at man kan få asyl i et andet land, hvis man er i fare i sit hjemland på grund af f.eks. race, religion eller tilhørsforhold. Ansøgninger om asyl i rigsfællesskabet behandles af udlændingestyrelsen i Danmark, hvor Selvstyret har en repræsentant, der er med til at afgøre sager vedrørende Grønland.

Se mere her: Asylregler:Grønland er omfattet af FN´s flygtningekonvention, der går ud på, at man kan få asyl i et andet land, hvis man er i fare i sit hjemland på grund af f.eks. race, religion eller tilhørsforhold. Ansøgninger om asyl i rigsfællesskabet behandles af udlændingestyrelsen i Danmark, hvor Selvstyret har en repræsentant, der er med til at afgøre sager vedrørende Grønland.Se mere her: https://danskelove.dk/udl%C3%A6ndingeloven/7

Men her er den danske minister altså lodret uenig. Behandlingen af asylansøgere hører ganske rigtigt til i Danmark, men hvis en flygtning får opholdstilladelse i Grønland, så ophører Danmarks ansvar, når personen lander på Grønlandsk jord, mener han.

- Som jeg ser det, er der ikke rigtig nogen tvivl om at flygtninge, der ankommer til Grønland, og for eksempel skal modtage en socialydelse, får det under den helt almindelige lovgivning, der hører hjemme i Grønland, siger Tesfaye.

Kommunerne har ikke mulighed for at hjælpe

Mattias Tesfaye henviser til social og beskæftigelsesområdet er hjemtaget, og at det derfor er grønlandsk anliggende at sørge for arbejde, bolig og evt. sociale ydelser til borgere her i landet.

Det betyder, at hvis en flygtning ankommer til Nuuk, så er det Kommuneqarfik Sermersooq, der har ansvaret for hende, ligesom de har det med andre tilflyttere. Kommunen kan, som lovgivningen er nu, ikke tilbyde flygtningen en bolig, sprogundervisning eller andre tiltag, der kan være nødvendigt, når man kommer som flygtning fra et andet land.

Derfor mener flere grønlandske politikere også, at vi skal have en decideret integrationslov her i landet, der skal gøre sagsbehandlingen mere klar, hvis vi skal modtage flygtninge i fremtiden.

LÆS OGSÅ Grønlands første flygtning: Flere partier opfordrer til ny lov

Og det vil Mattias Tesfaye meget gerne se på:

- Hvis man ønsker en særlig integrationslov, vil vi meget gerne indgå i en dialog og være meget konstruktive omkring det, siger han.

Danmark har haft en integrationslov siden 1999 og kan fejre tyve året for dens indførelse i år.