En arbejdsgruppe under WHO overvejer at gøre lidelsen til en selvstændig diagnose fra 2018.

Nina Ibsen lider af Body Dysmorphic Disorder (BDD) - også kaldet indbildt grimhed.

Lidelsen begyndte, da hun var ni år gammel.

En pige i klassen med store næsebor var særligt smuk, syntes Nina Ibsen. Det var noget, hun lagde mærke til, da pigerne i tredje klasse skulle tegne et selvportræt, og hun opdagede, at hendes egne næsebor var små.

- Der skete et eller andet indeni mig. Jeg kunne ikke finde ud af, hvad det var på det tidspunkt, men jeg blev ekstremt ulykkelig. For jeg skulle jo ligne hende, og det gjorde jeg ikke, fortæller hun.

BDD er en sindslidelse, der giver personer et ekstremt fokus på fejl ved deres udseende. Ofte er fejlene ikke synlige eller bemærkelsesværdige for omverdenen. Lidelsen giver angst og betyder, at personerne har svært ved at passe arbejde, skole og indgå i sociale sammenhænge.

I dag er Nina Ibsen 21 år, men tankerne om at være smuk og perfekt har forfulgt hende siden dengang. Nu er det ikke længere kun sine næsebor, hun er utilfreds med.

Hendes hud, hår, tænder og utydelige fuger mellem næse og mund bliver nøje studeret foran spejlet. Med sin fornuft er Nina Ibsen godt klar over, at hun ikke er grim, men spejlet og sygdommen fortæller noget andet.

- Jeg har meget svært ved at se helheden. Jeg kan låse mig fast på en lille detalje, og så ser jeg intet andet. For tiden handler det om min hud. Hvis der er alt for lyst i et rum, kan jeg ikke være der, og så bliver jeg nødt til at gå, for så føler jeg, at folk bedre kan se de fejl, jeg har i huden, siger hun og fortsætter:

Jeg kan låse mig fast på en lille detalje, og så ser jeg intet andet Nina Ibsen

- I perioder er der noget, der er værre end andet. På et tidspunkt var det for eksempel min næse. Jeg kunne ikke gå i skole, uden at jeg hele tiden skulle tænke på, hvilke vinkler jeg sad i, for jeg ville ikke have at folk skulle se mig fra siden. Det gav mig rigtig meget angst. Jeg skulle hele tiden tænke over, hvor jeg sad i klassen, og jeg kunne slet ikke følge med i undervisningen, fortæller Nina Ibsen.

BDD er en anerkendt psykiatrisk lidelse i USA. I Danmark betegnes lidelsen dog som en form for hypokonderi, da danske læger følger Verdens Sundheds Organisationens (WHO) liste over diagnoser. Foto: Privatfoto

Mere fokus på lidelsen

BDD er en anerkendt psykiatrisk lidelse i USA. I Danmark betegnes lidelsen dog som en form for hypokonderi, da danske læger følger Verdenssundhedsorganisationens (WHO) liste over diagnoser. En arbejdsgruppe under WHO overvejer at gøre BDD til en selvstændig diagnose fra 2018, når listen skal opdateres.

Flere fagfolk og psykologer, som TV 2 har talt med, mener, at der bør være mere fokus på lidelsen herhjemme. Den kan nemlig have alvorlige konsekvenser.

- Der er en forhøjet risiko for selvmord for denne gruppe, så det er jo det, som gør det rigtig alvorligt. Der er en høj risiko for selvskade, selvmordstanker og selvmord, siger den ledende overlæge ved Psykiatrisk Center Ballerup, Jan Magnus Sjögren.

Der findes ingen opgørelse over, hvor mange personer i Danmark der lider af BDD. Men undersøgelser fra Tyskland og USA viser, at omkring to procent af befolkningerne lider af BDD. Eksperter vurderer, at tallet kan være det samme i Danmark. Ifølge Jan Magnus Sjögren er det typisk unge og unge voksne, som rammes af lidelsen.

- Der er mange, mange, som ikke får den rette behandling. Patienterne har typisk selv svært ved at tale om de problemer, de har. De er vant til, at de ikke bliver mødt med forståelse, eller at de bare får en kort tilbagemelding om, at ”der ikke er noget galt med dig, så det skal du ikke tænke på," siger Jan Magnus Sjögren.

Fem tegn på BDD: FAKTABOKS – Fem tegn på BDD: Du er meget optaget af en fejl eller defekt ved dit udseende Du har prøvet at skjule eller kompensere for denne oplevede fejl Dit sociale liv er begrænset grundet, de fejl, du mener dit udseende har Du har en lav livskvalitet på grund af de fejl, du ser ved dit udseende Du har tænkt på at begå selvmord på grund af disse fejl (Kilde: Jan Magnus Sjögren, ledende overlæge, Psykiatrisk Center Ballerup)

I bedring

For to år siden googlede Nina Ibsen sine symptomer. Tilfældigt faldt hun over en artikel, der beskrev lidelsen BDD. Nina Ibsen var ikke i tvivl. Hun kontaktede en privatpraktiserende psykolog og har været i behandling lige siden. Til januar begynder hun på højskole. Hun drømmer om at blive jordemoder og om at lægge de grimme tanker bag sig.

- Nu går det bedre, men da jeg havde det værst, følte jeg, at folk kiggede på mig og vurderede mig. Jeg følte, jeg skulle leve op til det her skønhedsideal, som jeg slet ikke følte, jeg kunne leve op til. Og jeg ville jo gerne have, at alle skulle synes, jeg var så køn som muligt. Og når jeg slet ikke følte mig køn, så følte jeg ikke, at jeg var noget værd som menneske.

Personer, der lider af BDD, forsøger typisk at kurere deres forvrængede selvbillede med kosmetiske indgreb. Derfor underviser Jan Magnus Sjögren fra Psykiatrisk Center Ballerup netop plastikkirurger i at håndtere og spotte personer med BDD.

Grænsen går ved, hvor meget tid og energi man bruger på at tænke på sine oplevede defekter Jan Magnus Sjögren, overlæge ved Psykiatrisk Center Ballerup

- Plastikkirurgi betyder kun, at du udskyder eller fejlbehandler problemet, fordi det er den indre oplevelse af en defekt, som er selve BDD’en. Så de bliver ikke raske af plastikkirurgi. Det er ikke den rette løsning, siger den ledende overlæge.

Overlæge: Her går grænsen

Nina Ibsen har overvejet at få opereret sin næse, men hun er gået fra det igen. BDD’en har allerede efterladt nok tydelige aftryk i hendes liv.

- Dengang det var meget slemt, påvirkede det jo alting. Jeg kunne ikke gå i skole, jeg kunne ikke være sammen med mine venner. Mange gange kunne jeg ikke engang være sammen med min familie. Så det bliver meget isolerende, og det påvirker ens liv rigtig meget, siger hun.

Kan du forstå, hvis nogen tænker, at det her bare en omgang teenagefnidder?

- Det kan jeg godt forstå. Hvis man ikke ved noget om det, er det jo også det, det ligner. Hvis jeg ikke selv havde haft det, ville det nok også være min første tanke.

Der er dog stor forskel på teenagere, der generelt er utilfredse med deres udseende, og personer, der lider af BDD, forklarer ledende overlæge Jan Magnus Sjögren.

- Grænsen går ved, hvor meget tid og energi man bruger på at tænke på sine oplevede defekter. Når det har livskvalitetspåvirkning, funktionspåvirkning og social påvirkning, har du tydelige tegn på BDD, siger han.

Lider af du af BDD, og har du lyst til at dele dine oplevelser om mødet med systemet? Så send en mail til journalist Christine Brink, cbri@tv2.dk