To internationale organisa­tioner advarer i dag om, at en række lande er i gang med – eller diskuterer muligheden for – at udvide myndighedernes beføjelser i forhold til at overvåge borgeres kommunikation i og uden for landene. Blandt de lande, som Privacy International og Amnesty International kritiserer, er Danmark, samt Fran­krig, Finland, Pakistan, Schweiz og Holland.

Kritikken kommer samtidig med, at whistleblower Edward Snowden i en kommentar gør status, to år efter at han sammen med en række journalister indledte blandt andet afsløringen af den amerikanske efterretningstjeneste NSA’s omfattende overvågning.

Snowden skriver i kommentaren, som Information og en række andre medier bringer i dag, at der har været øjeblikke, hvor han »frygtede, at vi måske havde sat vores privilegerede liv på spil for ingenting: Ville offentligheden reagere med ligegyldighed eller kynisme?« Men whistlebloweren konkluderer, at han aldrig har været så taknemmelig for at have taget fejl.

Carly Nyst, der er juridisk chef hos Privacy International, mener, at regeringer verden over har tabt diskussionen om legitimiteten af masseovervågning siden afsløringerne.

»Internationale ekspertorganer har konkluderet, at masseovervågning er et uforholdsmæssigt indgreb i menneskerettighederne. Så jeg mener, at det er fair at sige, at vi har vundet den debat,« siger Carly Nyst til Information.

Edward Snowden advarer samtidig om de politiske reaktioner på eksempelvis terrorangrebet mod Charlie Hebdo i Paris tidligere på året.

»Uden for USA ser spiontjenester i Australien, Canada og Frankrig ud til at udnytte de seneste tragedier til at søge nye indgribende beføjelser trods overvældende beviser for, at de ikke ville have kunnet forhindre disse angreb ad den vej,« skriver whistlebloweren i kommentaren.

Danske beføjelser

Før valgkampen begyndte, foreslog den danske regering at give Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) mulighed for at overvåge danskere i udlandet.

Det skete ifølge regeringen som en reaktion på truslen fra såkaldte fremmedkrigere – borgere i Danmark, der tilslutter sig Islamisk Stat i Irak og Syrien og vender tilbage med ny ’voldsparathed’.

Forslaget førte til kritik fra en bred skare af jurister, og forsvarsminister Nicolai Wammen (S) indførte efter pres et krav i lovforslaget om, at en domstol skal godkende overvågningen.

Radikale Venstres gruppeforkvinde Camilla Hersom afviser kritikken fra de to ngo’er, fordi der i forhold til FE-forslaget netop ikke er tale om masseovervågning.

»Det er en fuldstændig afgørende pointe i det nye lovforslag, som er lagt frem, at vi netop ikke foretager masseovervågning, men at det er målrettet overvågning, når FE har en konkret mistanke. Det er jo det, der for Radikale Venstre gør en fuldstændig fundamental forskel,« siger Camilla Hersom. FE vil dog med forslaget få mulighed for at søge i såkaldt rådata, som er store mængder af ubearbejdede oplysninger, som tjenesten indsamler.

– Så når Amnesty og Privacy International siger, at det her er et skridt i den forkerte retning, så mener du ikke, det er tilfældet?

»Vi prøver at ramme en hårfin balance mellem at fastholde danskernes retssikkerhed, men på den anden side give FE mulighed for at efterforske og forhåbentlig forhindre forbrydelser. I virkeligheden lukker loven et hul i de oprindelige regler. Ingen havde jo forestillet sig, at det FE skulle bekæmpe i udlandet var danske statsborgere, som måske påtænker at udføre terrorangreb i Danmark. Det er en ny problematik, som de gamle regler ikke tog hensyn til.«

Som et led i kritikken opfordrer ngo’erne lande som Danmark til at indføre klare kriterier i lovgivningen for, hvornår der må iværksættes overvågning af en borger.