Når Rigspolitiet efter planen begynder at overvåge bilisters færden senere på året, er det ikke kun politiet selv, der skal have adgang til de indsamlede oplysninger. Rigspolitiet ønsker også at kunne videregive oplysningerne til andre offentlige myndigheder.

Eksempelvis skal SKAT have adgang til oplysninger, hvis Rigspolitiet i konkrete tilfælde vurderer, at det er »sagligt« begrundet. Og det gælder vel at mærke, selv om bilisterne ikke er blevet sat i forbindelse med nogle af de lovovertrædelser, som overvågningssystemet oprindeligt skulle bruges til at bekæmpe. Det viser blandt andet en aktindsigt i dokumenter fra Rigspolitiet.

Vicepolitimester Ole Andersen fra Rigspolitiet vil »ikke udelukke«, at videregivelsen af oplysninger om bilisters færden vil kunne ske til eksempelvis kommuner eller Udbetaling Danmark i forbindelse med eksempelvis sager om socialt bedrageri. Rigspolitiets plan er at opsætte det nye overvågningssystem, så det ved hjælp af kameraer skal fotografere og identificere nummerplader på alle forbipasserende biler og gemme dem i mindst én måned.

Ph.d. jur. Hanne Marie Motzfeldt, der er adjunkt ved Syddansk Universitet med speciale i persondataret, har læst dokumenterne i sagen. Hun mener, at det er et »skridt mod et overvågningssamfund« at overvåge bilers bevægelser og derefter åbne »mulighed for forskelligartet brug af overvågningen«:

»Det er helt centralt at sætte grænser for brugen af de oplysninger. Det er jo så at sige næsten hele Danmarks færden.«

Oplysningerne, der gemmes, indeholder et foto af den forbipasserende bil, nummerpladen, tidspunktet og det sted, hvor registreringen er foretaget.

Tidligere beregninger har vist, at systemet med et vist antal kameraer kan registrere 600.000 køretøjer om dagen.

’No-hit’ kan videregives

Rigspolitiet har valgt at opdele de oplysninger, som det nye overvågningssystem efter planen kommer til at indsamle, i to forskellige typer. Dels de nummerplader, der efter registreringen ’matcher’ såkaldte ’hitlister’, som politiet udarbejder over biler af interesse på grund af eksempelvis manglende syn eller biler, der er efterlyst internationalt. Disse oplysninger skal gemmes i op til to år.

Men Rigspolitiet har også tænkt sig at gemme data om alle forbipasserende biler, selv om de ikke er sat i forbindelse med nogen form for lovovertrædelse. De oplysninger kaldes af Rigspolitiet ’no-hits’ og skal efter planen gemmes i én måned. Sidstnævnte type af oplysninger skal også kunne videregives til andre offentlige myndigheder, oplyser Rigspolitiet.

»Det er ekstremt betænkeligt. Reglerne på området om såkaldt formålsbestemthed slår ikke til her, hvor de normalt ville danne en yderste barriere for videregivelsen,« siger Hanne Marie Motzfeldt fra Syddansk Universitet. Hun påpeger, at denne indsamling og efterfølgende videregivelse af oplysninger handler om borgere, der som udgangspunkt hverken er mistænkte eller kendt skyldige i noget. Derfor opfordrer hun Folketinget til at tage en retspolitisk debat om, hvorvidt det overhovedet skal være muligt for politiet at videregive oplysninger om borgere, der er indsamlet som ’no-hits’.

Rigspolitiet henviser imidlertid til, at videregivelsen af oplysninger fra overvågningssystemet vil kunne ske »på dette område som andre«, når det sker »efter de almindelige regler herom«. Hanne Marie Motzfeldt påpeger dog, at der i dette tilfælde ikke er tale om en normal situation, hvor én offentlig myndighed videregiver oplysninger til en anden:

»Det her er en ekstremt omfattende indsamling af information om næsten hele befolkningen og vores almindelige færden. Det er klart noget andet end oplysninger, der udveksles, når vi som borgere selv har taget initiativ og givet oplysningerne til myndighederne i forbindelse med en sag om eksempelvis sociale ydelser eller en byggetilladelse,« siger hun og tilføjer:

»I dette konkrete tilfælde færdes vi bare på de offentlige veje, men får overvåget vores adfærd – og derfor er det en helt anden kontekst. Det er klart at foretrække, at der fra politisk hold bliver sat nogle klare grænser i lovgivningen, så der ikke i praksis sker et skred i anvendelsen af informationerne.«

Jesper Lund, der er næstformand i IT-Politisk Forening, siger, at han »forventer«, at politiet også vil videregive oplysninger om overvågning af biler, hvis der kommer konkrete anmodninger den anden vej.

Eksempelvis en anmodning fra SKAT eller Udbetaling Danmark til politiet.

»Jeg vil tro, at politiet også vil udlevere disse oplysninger, fordi de vurderer, at eksempelvis SKAT’s interesse overstiger borgerens interesse,« siger Jesper Lund. Han mener, at det grundlæggende problem starter ved masseindsamlingen af oplysninger om uskyldige borgere.

Til det siger Ole Andersen fra Rigspolitiet, at der ikke vil være mulighed for »fisketure« i borgernes oplysninger, og at Rigspolitiet også i disse tilfælde skal vurdere, om den konkrete videregivelse er sagligt begrundet. Overordnet set »forudser« Ole Andersen ikke, at videregivelse skal ske »i noget særligt omfang«. Han påpeger, at videregivelsen formentlig vil ske i forbindelse med såkaldte »tilfældighedsfund«. Det er situationer, hvor politiet arbejder med en sag med ét formål, men derigennem får oplysninger, der kan være af interesse for en anden myndighed.

Al Capone-metoden

Den såkaldte Al Capone-metode er ifølge Rigspolitiet et eksempel på, hvornår de indsamlede oplysninger om bilisters færden kan blive videregivet. SKAT og Rigspolitiet bruger denne metode i dag til at presse rocker- og bandemiljøet økonomisk og samtidig udveksle oplysninger mellem de to myndigheder. Metoden er opkaldt efter gangsteren Al Capone, der blev dømt for skattesvig, da der ikke var tilstrækkelige beviser for at dømme ham for mere alvorlige forbrydelser.

Ole Andersen påpeger desuden, at politiet ikke »rutinemæssigt« eller automatisk kan videregive oplysninger fra overvågningssystemet til andre myndigheder, »som måske kunne bruge oplysningerne«. Politisk blev det oprindeligt aftalt i politiets såkaldte flerårsaftale, at overvågningssystemet skulle bruges mod tilrejsende kriminelle og organiseret indbrudskriminalitet. Derudover skulle systemet »understøtte« SKAT’s toldindsats i det grænsenære område, men her var det altså alene toldindsatsen, der blev omtalt. Rigspolitiet ønsker på nuværende tidspunkt ikke at kommentere den konkrete kritik af systemet.