Universitetsuddannelserne skal være langt mere fleksible, både før, under og efter studiet.

Regeringen vil med sit udspil til fremtidens universitetsuddannelser ændre optagesystemet, så der bliver mindre fokus på karakterer og større vægt lagt på optagelsessamtaler.

- Vi skal skrue ned for karakterræset. Vi synes, vi skal skrue ned for perfektionskulturen. Vi ved jo godt, at man sagtens kan blive en god læge, selvom man ikke har 10,7 i gennemsnit fra gymnasiet, siger uddannelses- og forskningsminister Tommy Ahlers (V) ved præsentationen af regeringens udspil.

I samme ånd bør karakterbonussen på 1,08 skrottes, lyder det fra ministeren.

Regeringen vil med uddannelsesministerens ord ændre tre ting: Måden man kommer ind på universiteterne, dét man oplever under sin uddannelse, og måden man kommer ud af sin uddannelse. Alt sammen skal det skabe et mere fleksibelt uddannelsessystem.

Minister ville have valgt anderledes

Blandt inspirationskilderne til mere og mere fleksibel uddannelse er foruden regeringens Disruptionråd og erhvervslivet også Tommy Ahlers’ egen studietid på jura.

- Hvor jeg læste fem år i én køre og lavede alt andet end jura bagefter. Der havde jeg nok kunne tænke mig, at det havde været mere fleksibelt. Det kunne være, jeg var endt med at læse finansiering på min overbygning, siger han.

Det skal med andre ord være slut med kun at kunne læse samme fag på sin overbygning, som man læste på grunduddannelsen.

Der skal desuden være et retskrav for alle med en bachelorgrad om at kunne fortsætte på en overbygning, selvom de tager en pause fra studier i tre år for f.eks. at tage et arbejde.