Dansk Folkeparti truer nu med at forhindre salget af en del af energiselskabet DONG Energy til den amerikanske investeringsbank Goldman Sachs.

Selv om Dansk Folkeparti siden 2004 har været en del af det brede politiske forlig om at børsintroducere DONG Energy – og sælge op til 49 procent af selskabets aktier – mener partiets formand, Kristian Thulesen Dahl, at Danmarks aftale med Goldman Sachs er for dårlig.

Aftalen er for øjeblikket til behandling i Folketingets finansudvalg som et såkaldt aktstykke. Som forligsparti mener Dansk Folkeparti dog at have vetoret.

»Vi er meget skeptiske overfor aktstykket, og som det ligger nu, er det ikke fornuftigt. DONG har haft brug for at få tilført mere kapital. Og enten finder man den privat eller i statskassen. Der har været stemning, også fra vores side, for at finde de penge privat. Men ikke med de betingelser, som er knyttet til aftalen,« siger Kristian Thulesen Dahl.

DF: Må droppe vetoret

Det er særlig Goldman Sachs’ vetoret over udnævnelser i direktionen, ændring af vedtægter samt nye investeringsområder, Dansk Folkepartis formand mener er i strid med det politiske forlig. Forligspartierne – som er alle Folketingets partier undtagen Enhedslisten – aftalte nemlig i sin tid, at DONG Energy skulle deles op i et såkaldte drifts- og infrastrukturselskab, hvis staten nogensinde fraskrev sig aktiemajoriteten. Og at sidstnævnte selskab da skulle forblive på statslige hænder.

»Når man nu giver en mindretals-ejer vetoret, så er man jo i virkeligheden i netop denne situation. Derfor må man enten dele DONG Energy op eller lave om i aftalen, så der ikke gives vetoret,« siger Kristian Thulesen Dahl og fortsætter:

»Der er nogle ting i den danske infrastruktur, som bør forblive på dansk ejerskab. Det var vores omdrejningspunkt, da vi i sin tid diskuterede det her med VK-regeringen, og det er det også nu, hvor der sidder en socialdemokratisk-ledet regering. Og vi skulle egentlig mene, at det i dag burde være mindst lige så let at få det synspunkt igennem som dengang. Men det har det vist sig ikke at være«.

Med aftalen investerer Goldman Sachs otte milliarder kroner i DONG Energy via et datterselskab i Luxembourg til gengæld for 19 procent af aktierne, når energiselskabet børsnoteres. De danske pensionsselskaber ATP og PFA indskyder andre tre milliarder kroner.

Goldman Sachs har dog sikret sig, at risikoen ved investeringen er beskeden. Den danske stat skal købe aktierne tilbage til en »fair markedsværdi« eller »kombineret købesum«, hvis det ikke lykkes at børsnotere DONG Energy senest i 2018. Dét man kalder »full upside« blandt rådgivere i branchen.

Enhedslisten har stillet et beslutningsforslag i Folketinget som opfordrer SRSF-regeringen til at trække aktstykket tilbage, og partiet finansordfører, Frank Aaen, har ikke bare hele tiden været modstander af salget af dele af DONG Energy. Frank Aaen advarer om, at vetoretten til Goldman Sachs forværrer et sådan salg yderligere.

»Hvis DONG mener, at noget er godt for forbrugerne og klimaet, så har Goldman Sachs mulighed for at sige nej. På trods af, at de kun har 19 procent af aktierne. Det kan skyldes, at det vil skade Goldman Sachs’ interesser andre steder eller først på lang sigt være givtigt,« siger Enhedslistens finansordfører.

Corydon overrasket

Dansk Folkepartis trussel overrasker finansminister Bjarne Corydon (S)

»Jeg orienterede allerede i starten af oktober forligspartierne om hovedelementerne, som vi var nået til enighed med de nye investorer om, herunder at Goldman Sachs ville få en udvidet mindretalsbeskyttelse. Dansk Folkeparti har på det grundlag klart godkendt og givet sin støtte til, at vi kunne indgå endelige aftaler. Da mindretalsbeskyttelsen i de endelige aftaler ikke afviger nævneværdigt fra dengang, regner jeg med at tilsagnet fra Dansk Folkeparti fortsat gælder«, skriver Bjarne Corydon i en kommentar.

Ifølge finansministeren respekterer aftalen med Goldman Sachs det politiske forlig, da staten både bevarer aktiemajoriteten og ikke giver investeringsbanken vetoret »i forhold til beslutninger vedrørende naturgasinfrastrukturen«.

»Allerede da vi i februar sidste år blev enige om at søge en løsning med private investorer, var det forventeligt, at staten på andre områder ville blive nødt til at give investorerne en mindretalsbeskyttelse, der lå ud over selskabslovens almindelige regler«, skriver Bjarne Corydon.