Efter at alle Folketingets partier torsdag blev enige om at ændre straffen for hashkørsel, leder man forgæves på Transport-ministeriets hjemmeside efter svaret på et oplagt spørgsmål: Hvor lang tid skal der gå, før en bilist, der har røget eller spist hash, er tilstrækkelig upåvirket til at kunne køre bil igen uden at komme i konflikt med loven?

Information har spurgt Transportministeriet, Rådet for sikker trafik, Færdselsstyrelsen, FDM, Statsadvokaten, Københavns Politi, Rigspolitiet, Sundhedsstyrelsen, Center for rusmiddelforskning ved Aarhus Universitet, Stofrådgivningen, stofrådgiver Henrik Rindom samt flere retsmedicinere fra København og Aarhus.

I den udstrækning myndighederne har svaret, henviser de flittigt til hinanden, men de svar, det trods alt indtil videre har været muligt at få, kan bedst sammenfattes således: Det er ikke lige til at svare på!

Som Information tidligere har beskrevet, blev alle partierne i sidste uge enige om at gøre op med den såkaldte bagatelgrænse for indholdet af THC (det euforiserende stof i cannabis) på ét mikrogram THC pr. liter blod og i stedet indføre en trappestigemodel, således at straffen for hashkørsel snart kommer til at afhænge af rusens størrelse.

Ifølge de gældende regler, der blev indført i 2011, bliver selv den mindste rus over ét mikrogram straffet med ubetinget frakendelse af kørekortet i mindst tre år. Fremover skal straffen gradueres, således at det først er med et THC-indhold på over ni mikrogram (svarende til en promille på over 1,2) at kørekortet ryger ubetinget i mindst tre år.

Med et lavere THC-indhold på mellem ét og tre mikrogram pr. liter blod – svarende til en alkoholpromille på 0,2-0,5 – bliver straffen et klip i kørekortet samt en bøde på en halv nettomånedsløn.

Og selv om man på apoteket eller nettet kan købe test, som enten med spyt- eller urinprøver kan afgøre, om man har THC i kroppen, så kan de ikke fortælle noget om mængden af THC i blodet.

Og hvor det talrige steder på såvel private som offentlige hjemmesider er let at finde gode råd til såvel tykke som tynde bilister, der har fået en genstand eller fem for meget, om hvor længe de skal vente, før de igen kommer under alkoholgrænsen på 0,5 promille, så skal cannabis- bilister ikke nødvendigvis regne med en lignende service.

»Sammenhængen mellem blodkoncentrationen af THC og forringelsen af evnen til at køre bil er kompliceret,« siger således chefkonsulent Kari Grasaasen fra Sundheds- styrelsen.

Selv om en cannabisrus ifølge en mail fra Sundhedsstyrelsen »typisk« vil vare tre-fire timer, hvorunder der vil optræde »hæmning af korttidshukommelse og opmærksomhed, motoriske færdigheder og reaktionstid«, så har forsøg vist, at i op til 24 timer efter en rus vil der være »en nedsat evne til at udføre meget komplicerede handlinger«.

»Og vi skal ikke have hashpåvirkede bilister på vejene, er partierne blevet enige om,« understreger Kari Grasaasen.

Stor individuel variation

Med til at øge usikkerheden er først og fremmest, at der kan være store individuelle variationer, bl.a. fordi regelmæssige hashrygere, der har udviklet tolerans over for THC, vil være mindre påvirkede end ikketolerante personer. Så selv om Sundhedsstyrelsen generelt mener, at jo større THC-koncentration, desto større er risikoen for, at en person er påvirket, så er det ikke nødvendigvis sådan, at alle med en koncentration over den tilladte mindstegrænse vil have nedsat evne til at køre bil.

Et andet problem er, at hash og joints ikke er varedeklarerede i styrke sådan som alkohol. Brugerne ved derfor ikke, hvor meget THC en joint indeholder.

Psykiater Henrik Rindom, der rådgiver unge med bl.a. hashproblemer, forklarer, at det er cannabisolien, der gør folk skæve, når de indtager hash.

»Når cannabisolien når ned i leveren, så registrerer leveren det som et giftstof og sender olien over i leverens afdeling for kommunekemi. Her nedbrydes olien til cannabinolsyre, som er inaktiv og vandopløselig, så den kan tisses ud. Men fordi cannabissyren er inaktiv, har kroppen ikke så travlt med at slippe af med den. Derfor kan man seks-otte uger efter stadig have cannabinolsyre i kroppen,« siger han.

Et særligt problem i forhold til vejledning af unge er de regelmæssige rygere, ’heavy-rygerne’, som Henrik Rindom kalder dem.

Ved langvarigt forbrug ophobes cannabisolien i kroppens fedtvæv, og herfra afgives det kun langsomt til blodet. Derfor kan de i meget lang tid have et for højt THC-indhold, selv om de er stoppet med at ryge hash.

»Det gør vejledningen ekstra svær. Jeg har ikke kunnet finde nogen videnskabelige undersøgelse, der med bare nogenlunde sikkerhed kan sige, hvor lang tid der skal gå,« siger Henrik Rindom.

For en lejlighedsryger, der f.eks. til en fest har røget med på en joint, vil Henrik Rindom opfordre til en uges pause, før man igen sætter sig bag rattet:

»Hvis der går en uge, er man i hvert fald på den sikre side.«

Så lang tid mener retsmediciner og professor ved Københavns Universitet Kristian Linnet ikke, at der behøver at gå:

»Hvis man bare har røget en enkelt joint, så kan man være relativ sikker på, at man er under grænsen efter et døgn,« siger han og tilføjer, at »det sikreste naturligvis er at lade helt være med at ryge hash«.

»I mange tilfælde vil man være under grænsen tidligere, men der er stor variation. Man ved ikke, hvor meget man har røget, for det afhænger også af, hvor meget man inhalerer,« fortsætter han.

Retsmedicinsk Institut har analyseret 4.700 blodprøver fra bilister, der er blevet stoppet med cannabis over bagatelgrænsen i blodet. Blandt dem lå ca. 40 procent ifølge Kristian Linnet i intervallet mellem én og 4,5 mikrogram THC, de næste ca. 40 procent lå op til 13,5 mikrogram, mens de sidste ca. 15 procent lå over 13,5 mikrogram.