Det danske samfund er under angreb fra hackere fra det, man kalder »store statslige aktører«. Angrebene er i stærk vækst, og groft sagt er det russere og kinesere, der forsøger at hacke sig ind i offentlige myndigheder og private virksomheders computere. Russerne koncentrerer sig om at angribe centraladministrationen, mens kineserne prøver at stjæle viden fra danske højteknologiske virksomheder.

Det siger chefen for Forsvarets Efterretningstjeneste, Lars Findsen, i et interview med Berlingske, hvor han også fortæller, at efterretningstjenesten »bruger meget energi« på at forhindre disse angreb.

»Vi ser, at Rusland er aktive i forhold til cyberangreb på Danmark. Der er mange typer angreb fra mange aktører, og russerne er »statslige aktører«, der bedriver cyberspionage vendt mod centraladministrationen. Kinesernes primære fokus er industrispionage. Der er selvfølgelig mange nuancer i det her, men kineserne driver industrispionage gennem cyber-angreb,« fortæller Lars Findsen.

Forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V) har tidligere fortalt, hvordan en russisk hackergruppe med kaldenavnet Fancy Bear og tilknytning til det russiske styre gennem to år skaffede sig adgang til oplysninger i det danske forsvar. Regeringen har afsat 100 millioner kroner på næste års finanslov til en ny strategi mod hackerangreb og anden cyberkriminalitet.

Reel trussel

Den gode nyhed er, at det går godt med at rekruttere folk til den nye offensive hackerenhed i Forsvarets Efterretningstjeneste, fordi man kan lokke med, at man får lov til at arbejde med avanceret udstyr, topmateriel og – med FEs særlige beføjelser – at være med til noget, »der ellers kunne være ulovligt«.

»Det kan tiltrække nogle, og den yngste, der er gået igennem vores hackerakademi, var 18 år og er i dag en fremragende medarbejder,« siger Lars Findsen til Berlingske i anledning af 50 året for oprettelsen af Forsvarets Efterretningstjeneste.

Lars Findsen siger, at den intense hackervirksomhed bliver mere og mere avanceret og mere og mere kompleks. Så truslen fra Rusland er reel. Lars Findsen tror dog ikke umiddelbart på, at der er en reel risiko for, at russerne f.eks. forsøger sig med en invasion af de baltiske lande efter samme model, som de gjorde det på Krim-halvøen.

»Russerne vil gå langt i provokerende opførsel. Men de vil ikke gå så langt som til at risikere en storkrig. Man vil gøre alt, hvad man kan for at undgå en direkte konfrontation med NATO,« vurderer Lars Findsen.

Udmeldingen om den øgede cybertrussel undrer ikke Henrik Ø. Breitenbauch, der er sikkerhedspolitisk forsker og leder ved Center for Militære Studier på Københavns Universitet. Han forklarer, at cyberområdet i løbet af kort tid er blevet et nyt forum for stormagter at brydes i.

»Det gælder alt fra russernes læk af oplysninger, forsøg på at påvirke valghandlinger og spionage mod myndigheder og virksomheder. Det er en ny kampplads, men det er den samme iskolde magtkonkurrence, som altid har været der. En anden dimension handler om, at der også er uromagere, anarkister og kriminelle, som forsøger at angribe de åbne informationssamfund, og staterne forsøger at skabe tvivl om, hvorvidt det i virkeligheden er disse private aktører, som står bag efterretningsoperationerne,« forklarer han.

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra den russiske eller kinesiske ambassade.