Tilsvining, voldelige overfald og ydmygelser.

Det er den slags hadforbrydelser, som både religiøse og seksuelle mindretal i København i stigende grad må lægge øre og krop til.

Helt præcist blev der i 2017 anmeldt 101 hadforbrydelser det år mod 60 året før, viser en ny rapport fra Rigspolitiet.

Læs også : Hadforbrydelser har vidtrækkende konsekvenser for ofrene

Én af dem, der i høj grad kan nikke genkendende til den tendens, er Mikael Costa. Han er gift med en muslimsk mand, og det har gennem årene ført til mange ubehagelige situationer for dem begge.

- Nogle har opfordret til, at vi blev slået ihjel. Selv vores bil har været udsat for hærværk, hvor der bliver ridset "svans" ind i lakken, og vores overbo har sagt, at vi bor i en familie- og ikke homo-opgang, fortæller han.

Tendens i hele Vesteuropa

Når man oplever en stigning i antallet af anmeldte hadforbrydelser i København, skyldes det, at folk anmelder dem hyppigere, samtidig med at myndighederne er blevet bedre til at indrapportere tal for den type forbrydelser.

Men det er ikke kun på grund af opmærksomheden på hadforbrydelser, at tallet stiger.

Vores overbo har sagt, at vi bor i en familie- og ikke homo-opgang. Mikael Costa, offer for hadforbrydelser

- Der er givetvis flere, der bliver udsat for hadforbrydelser. Vi ser en tilsvarende stigning i den vestlige verden, siger Brian Arly Jacobsen, der er lektor i religionssociologi ved Københavns Universitet.

Han peger også på, at tonen i den offentlige debat er med til at legitimere aggressioner mod minoriteter.

- Den offentlige debat omkring minoritetsgrupper er blevet hård. Grænsen for, hvad man kan tillade sig at sige, har rykket sig, og det betyder, at folk overfuser andre verbalt og i nogle tilfælde bliver voldelige, fortæller Brian Arly Jacobsen.

Forståelse for minoriteter skal forbedres

Hvis der skal sættes en stopper for det stigende antal hadforbrydelser, kræver det, at der bliver fokuseret på minoriteterne og skabt en bedre forståelse for dem, lyder ét af budene.

- Man kan for eksempel bruge undervisning i folkeskolen til at diskutere, hvad det vil sige at være en del af en minoritet i et samfund. På den måde kan man skabe forståelse og dermed også tolerance for de her grupper, mener lektor Brian Arly Jacobsen.

For Mikael Costa, der selv har prøvet at være offer for en hadforbrydelse, vil det i første omgang have stor betydning, hvis man indledningsvis kigger på retorikken på de sociale medier.

- Vi har fået så meget frirum til at tale, at det har gjort kløfterne større, siger han.

Han er stoppet med at gå med sin mand i hånden på Strøget, selvom de begge har lyst til det.