Landets kommuner har et stort og ukendt antal gadeplansmedarbejdere, som er ansat for at holde unge ude af kriminalitet. Betegnelsen dækker over socialarbejdere, pædagoger, klubmedarbejdere, SSP-folk og andre opsøgende medarbejdere. Men i mange tilfælde sætter kommunerne billedligt talt ræve til at passe høns.

Det viser den nye undersøgelse »Gadeplansmedarbejdere i gråzonen« fra analyse- og rådgivningsfirmaet LG Insight.

Eksempelvis svarer hver fjerde af de 79 kommuner, som deltager i undersøgelsen, at kommunen inden for de sidste fem år har fyret en sådan medarbejder, fordi vedkommende selv har begået noget kriminelt, mens personen har været ansat. Endnu mere opsigtsvækkende svarer 14 procent af de adspurgte kommuner, at de inden for de sidste fem år har oplevet, at en opsøgende medarbejder har begået kriminalitet i samarbejde med en eller flere af de unge, som medarbejderen har haft ansvaret for.»Det må være et wake up call for de kommuner, som bevidstløst ansætter gadeplansmedarbejdere, når der er problemer et eller andet sted,« siger Jørgen Pedersen, formand for SSP-samrådet.

Det er en landsdækkende forening for kommunale konsulenter i det kriminalitetsforebyggende samarbejde mellem skole, socialforvaltning og politi.

»Nogle gange finder kommunerne en gut, som var en rod tidligere. Han har status og er måske træner i en bokseklub. Ham ansætter man. Men så viser det sig, at han for eksempel tjener penge ved at handle hash. Vi er nødt til at have en mere gennemtænkt praksis. Undersøgelsen skriger på, at der strammes op på det opsøgende arbejde,« understreger Jørgen Pedersen.

De kommuner, som deltager i undersøgelsen, har betinget sig anonymitet. De opgiver heller ikke antal af sager i kommunen eller eksempler.

Men for tiden kører en sag ved Retten i Glostrup, hvor en ansat ved Høje Taastrup Kommune er sigtet for vold. Medarbejderen har været tilknyttet arbejdet i ungdomsklubben U-turn i Høje Taastrup Kommune, hvor han hjælper unge med at finde vej væk fra de kriminelle miljøer. Da sagen endnu ikke er afgjort, har kommunen ingen kommentarer til den pågældendes ansættelsesforhold.

»Men der kører en personalesag,« siger By- og Kultur direktør i Høje Taastrup Kommune, Jørgen Lerhard.

Han understreger, at sagen ikke har fået kommunen til at ændre procedure. Og at gadeplansmedarbejdere undersøges inden ansættelse.

Venstre: Kommuner svigter deres ansvar

På landsplan tegner undersøgelsen billedet af et løst reguleret område: 81 procent af kommunerne svarer f.eks., at man ikke har udarbejdet retningslinjer for ansættelse af opsøgende medarbejdere, herunder om de må have en kriminel fortid.

64 procent mener, der er behov for at udarbejde den form for retningslinjer. Og 44 procent svarer, at kommunen ikke har udarbejdet nogen form for retningslinjer for medarbejderens rolle og funktion.

Venstres retsordfører Karsten Lauritzen hæfter sig især ved, at nogle gadeplansmedarbejdere ifølge undersøgelsen har begået kriminalitet sammen med de unge, som de har ansvaret for. Og at de dermed har gjort præcis det modsatte af, hvad kommunerne lønner dem for.

»Det bekræfter mig i, at kommunerne svigter deres ansvar i forhold til at løfte den kriminalpræventive opgave. Man ansætter tilsyneladende kriminelle i flæng – og det er fint nok, hvis man har udstået sin straf – men når man bruger dem til at arbejde med andre unge, bør man tænke sig bedre om,« siger Karsten Lauritzen.

Gadeplansmedarbejdere i gråzonen giver ifølge Henriette Nobili Christiansen, antropolog ved Det Kriminalpræventive Råd, det første og bedste overblik på området i Danmark. Og billedet er endnu værre end frygtet:

»Undersøgelsen underbygger den bekymring, som vi har haft i rådet, om brugen af uuddannede personer til kriminalitetsforebyggende arbejde. De har personlige erfaringer, men ingen faglighed til at hjælpe de unge ud af kriminalitet. De mangler simpelthen professionalisme,« siger hun.

Skadelig hjælp

Henriette Nobili Christiansen henviser til, at det ifølge forskning fra USA kan være skadeligt for unge at omgås og få særlig opmærksomhed fra en gadeplansmedarbejder med kriminel baggrund. I USA kan personer, som har begået visse former for kriminalitet, heller ikke blive ansat som gadeplansmedarbejdere.

Men Tina Wahl, kontorchef i Kommunernes Landsforenings Center for Social og Sundhed, afviser, at brugen af gadeplansmedarbejdere med kriminel baggrund er problematisk:

»Undersøgelsen tegner i mine øjne et billede af, at det er et område, som vi skal være opmærksom på. Man skal forholde sig til det i den enkelte situation: Den konkrete opgave, som gadeplansmedarbejderen skal løse, og den konkrete baggrund, som vedkommende har,« siger hun.

Samtidig afviser kontorchefen, at kommunerne skal ændre praksis på baggrund af undersøgelsen:

»Umiddelbart giver undersøgelsen i sig selv ikke begrundelse for at udstikke retningslinjer. Men det er som sagt et område, som vi skal have fokus på.«

Gadeplansmedarbejdere i gråzonen offentliggøres i dag. Undersøgelsen skal danne baggrund for en konference, som LG Insight arrangerer i april.