Selvom de europæiske havne etablerer landstrømsanlæg, så betyder det ikke nødvendigvis, at skibene tilslutter sig dem, lyder det fra organisationen ESPO, der varetager de europæiske havnes interesser i EU herunder brancheorganisationen Danske Havne.

Ifølge ESPO tilbyder mere end halvdelen af de europæiske havne allerede landstrøm, mens flere planlægger at etablere et anlæg.

»Med de tilbagemeldinger vi får fra vores medlemmer, så må vi konstatere, at selvom landstrøm tilbydes, så bliver det ofte ikke brugt på grund af prisforskellen på el og fossile brændstoffer. Det er en af de største barrierer for, at skibene tilslutter sig landstrøm,« siger Sotiris Raptis, der er seniorkonsulent for miljø og sikkerhed i organisationen ESPO.

ESPO foreslår derfor, at man indfører permanent skattefritagelse og færre afgifter på landstrøm, så priserne kan konkurrere med fossile brændstoffer.

Svarer til 3500-5000 biler

I Københavns havne bidrager krydstogtskibene med en væsentlig del af luftforureningen i byen. Bilerne er langt den største synder, men en rapport fra COWI viser, at krydstogtskibenes udledning af NOx svarer til 26 procent af biltrafikkens.

De gennemsnitlige udledninger fra et krydstogtskib, der ligger til kaj tæt op ad bebyggede områder, svarer ifølge Det Økologiske Råd til 3500-5000 biler. Det Økologiske Råd påviste sidste år, at udledningen på dage med pålandsvind medførte en forureningsgrad på Langelinie på niveau med den trafikerede H.C. Andersens Boulevard midt i myldretidstrafikken.

Der er endnu ikke etableret landstrømsanlæg i de københavnske havne, og en del af forklaringen hertil har været, at der har manglet en god business case for havnenes investeringer i landstrømsanlæg, heriblandt manglende økonomiske incitamenter for at få krydstogtskibene til at vælge landstrøm.

Læs også: Skadelige partikler rammer byboere og naboer til krydstogtskibe lige hårdt

Men ifølge Kåre Press-Kristensen, der er seniorrådgiver i Det Økologiske Råd, så kræver det ikke nødvendigvis en lavere pris på strøm for at få krydstogtskibene til at tilslutte sig landstrøm.

Tænker ikke kun på økonomi

Kåre Press-Kristensen foreslår, at havnene tager en højere havneafgift for de skibe, som vælger at holde deres egne strømgeneratorer kørende, når de anløber havnene.

Men efter møder med repræsentanter fra flere norske havne, hvor der allerede er etableret landstrøm, mener han, at økonomiske incitamenter kan vise sig at være overflødige.

»Jeg troede, at krydstogtskibene kun tænkte på økonomien, men efter at have talt med repræsentanter fra de norske havne, så er jeg nået dertil, hvor jeg tænker, at krydstogtskibene af sig selv tilslutter sig landstrøm. Mange krydstogtselskaber vil gerne opføre sig miljørigtigt - uden at spørge om prisen,« siger Kåre Press-Kristensen, seniorrådgiver i Det Økologiske Råd.

»De norske repræsentanter har sagt til mig, at vi i Danmark graver os ned i en håbløs diskussion om økonomiske incitamenter og derfor ikke kommer ingen vegne. Hvis vi får etableret landstrømsanlæg, så vil krydstogtskibene også bruge dem.«

Læs også: Krydstogtskibe i Norge forurener fem gange mere end resten af landets skibe

Flere krydstogtskibe i København

EU besluttede i 2014, at centrale europæiske havne, herunder København, fra 31. december 2025 skal tilbyde landstrøm, medmindre der ikke er efterspørgsel, og omkostningerne ikke står i et rimeligt forhold til fordelene, herunder de miljømæssige fordele.

I en rapport fra Københavns Kommune fremgår det, at der i de kommende 10 år forventes flere krydstogtturister, og at partikel- og CO2-emissionerne fra skibene hermed forventes at stige. NOx-emissionerne forventes at falde grundet skærpede internationale krav til skibenes motorer.