Et stigende antal danskere har problemer med at betale deres studiegæld tilbage. Men det er de lavest uddannede, der trækker ned i statistikken, viser nye tal fra Uddannelsesstyrelsen. Mens der på de videregående uddannelser både er færre studerende, der stifter SU-gæld, og færre, der misligholder den, er tendensen den stik modsatte på ungdomsuddannelserne. Det er især på erhvervsskolerne, der er flest, der ender i problemer.

I 2010 kom næsten hver tredje studerende med misligholdt studiegæld fra en erhvervsskole, selv om erhvervsskoleeleverne kun udgør 11 procent af alle studerende med studiegæld.

Tallene bekræfter en tendens, man allerede er begyndt at få øjnene op for i Ungdommens Analyseenhed, fortæller seniorkonsulent Mads Engholm.

»Vi kan se af vores undersøgelser, at jo mindre ud-dannelse du har, jo større risiko har du for at ende med problemer med at misligholde din studiegæld,« siger han.

Også i SU-rådet har man lagt mærke til, at problemerne med studiegæld i Danmark primært rammer studerende på ungdomsuddannelserne, siger formand for SU-rådet, Per Christian Andersen, der er studiechef ved SDU.

»Alt, vi kan se, tyder på det. Derfor er det også noget af det, vi i SU-rådet skal have en diskussion af her i foråret. Hvad er det, der gør, at de her unge har en mere lemfældig omgang med det at låne penge,« siger han.

Ufaglærte med gæld

Særligt slemt ser det ud for dem, der afbryder deres uddannelse på en erhvervsskole, hvor 69 procent af låntagerne ikke har betalt deres gæld til tiden. Det betyder, at de står tilbage uden uddannelse, men med en gæld, der i et stærkt stigende antal tilfælde løber op i mere end 100.000 kroner.

Det særligt alarmerende er, at den gruppe som ufaglærte også står svagest på arbejdsmarkedet og derfor kan få svært ved at tilbagebetale deres lån, pointerer Mads Engholm.

»Det er dem, der har den største risiko for at ende i gældsfælden, og det er også dem, der bliver hårdest ramt af krisen på arbejdsmarkedet,« siger han.

Erhvervsskoleelever etablerer sig typisk hurtigere med egen lejlighed, familie og bil, og det kan være en del af forklaringen på, hvorfor uforholdsmæssigt mange har SU-gæld og måske også problemer med at betale den tilbage.

Men en anden del af forklaringen er måske også, at nogle blot søger ind på uddannelserne for at få SU og billige lån, mener Per Christian Andersen.

»De har måske ikke det store ønske om en uddannelse, men de har et ønske om SU. For i modsætning til arbejdsløshedsforsørgelse, så er der ikke nogen, der puster dig i nakken,« siger formanden for SU-rådet og stiller spørgsmål ved, om man overhovedet bør kunne tage studielån på en ungdoms- uddannelse, medmindre der gælder særlige sociale vilkår.

Der findes endnu ikke statistisk belæg for, hvor stort problemet er, men det er stort nok til, at rektor Peter Amstrup, der er formand for Danske Erhvervsskoler — Lederne, har lagt mærke til det.

»I løbet af det senste års tid har vi konstateret, at de SU-ryttere i et eller andet omfang er blevet et problem. De tilmelder sig en ungdomsuddannelse, og så møder de ikke op eller kun en i kortere periode. Men vi kan ikke bare smide dem ud, for de har et retskrav på at komme ind. Man kan ikke afvise, at der er tale om en gruppe unge, der har vænnet sig til at leve af SU,« siger han.

Ungdommens Analyseenhed og Danske Studerendes Fællesråd foreslår, at der bliver oprettet frivillig gældsrådgivning for unge og studerende, der har svært ved at få økonomien til at hænge sammen. Det forslag tager man godt imod hos Erhvervsskolernes Elev-Organisation.

»Problemet med vores uddannelse er, at vi etablerer os hurtigere i samfundet, men på skolen lærer vi ikke at lave regnskab og budget. Det var helt klart noget, vi godt kunne tænke os,« siger næstformand for Erhvervsskolernes Elev-Organisation Morten Ryom.

Andre får mindre gæld

Til gengæld er der færre problemer med studerende, der bliver færdige med en lang videregående uddannelse, siger specialkonsulent Stig Garsdal fra Uddannelsesstyrelsen.

»De seneste år er de studerende kommet hurtigere gennem studiet, og færre bliver forsinkede. Det betyder, at den store gæld fra slutlån er bremset noget op nu. Formentlig vil vi i de kommende år se færre komme ud med en stor gæld,« siger Stig Garsdal.

Selv om de højtuddannede dimittender stadig har en gennemsnitsgæld på omkring 130.000 kroner, og der netop nu er høj akademikerledighed, kan den gruppe i Danmark ikke tilnærmelsesvis sammenlignes med de amerikanske studerende, mener Per Christian Andersen fra SU-rådet. For om ikke andet kan dimittenderne i Danmark komme ind i en a-kasse.

»Lige så surt, som det nu er at mangle et job, og du ikke bliver forgyldt af at være på arbejdsløshedsunderstøttelse, så er du væsentligt bedre stillet end unge i andre lande, som forlader universitetet. Økonomisk er du ikke så hårdt ramt,« siger Per Christian Andersen.