Slutten av fjoråret var preget av pessimistiske investorer som solgte unna aksjer globalt. Flere børser, deriblant Oslo Børs, gikk inn i en korreksjon. Men ikke lenger. Siden årsskiftet har den brede S&P 500-indeksen på Wall Street steget ti prosent.

Det er ikke langt unna den avkastningen mange markedsaktører har sett for seg i 2019 samlet sett.

– Med mindre 2019 er i ferd med å bli et langt bedre år for aksjeavkastning enn ventet, bør det ikke bli noen overraskelse om veien videre blir mer urolig enn begynnelsen, sier sjefstrateg Christian Lie i Danske Bank.

Lie ser minst seks grunner til at du bør forvente deg langt mer turbulens på børsen fremover.

1. Makro

Den siste tiden er det kommet en rekke makroøkonomiske tall som har skuffet, spesielt i Europa og Kina. Global PMI for industrisektoren, en indeks som måler temperaturen i industrien, har falt til laveste nivå på to og et halvt år.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Les også: Ny skuffelse for Kinas økonomi

For 11 av 30 land i indeksen går det mot økonomisk tilbakegang, samtidig som delindeksene for ordreinngang og produksjon er nær stagnasjon.

– Frem til vi får en stabilisering i makrotallene vil vekstbekymring tynge finansmarkedene en stund til, sier Lie.

2. Tiåringen

Til tross for optimismen i aksjemarkedene siden årsskiftet har den amerikanske tiårige statsrenten falt fra 2,8 prosent midt i januar til 2,67 prosent i dag. Tiåringen er den mest fulgte renten av markedsaktører fordi den reflekterer investorenes forventninger til vekst og inflasjon frem i tid.

Les også: Her er de åtte grafene vi kommer til å huske best fra 2018

Danske Banks sjefstrateg har merket seg at tiåringen har falt i en periode hvor aksjemarkedet har steget kraftig. Dersom markedet har tro på oppgang i realøkonomien burde renten stige. Det har den ikke gjort.

3. Går til obligasjoner

Statistikk for tegning og innløsning i aksjefond globalt viser at investorene har nettosolgt aksjefond for over ti milliarder dollar så langt i år, spesielt amerikanske og europeiske fond. På den annen side har investorene nettokjøp obligasjoner for 36 milliarder dollar, hvorav tre milliarder er i statsobligasjoner.

– Dette viser at fondsinvestorene ikke helt har hatt tillit til grunnlaget for kursoppgangen, og i større grad har siktet seg inn mot renteplasseringer med lavere risiko enn aksjefond, sier Lie.

4. Ikke holdt så mye cash siden finanskrisen

Bank og America Merrill Lynch sin månedlige spørreundersøkelse Global Fund Manager Survey viser at fondsforvalteren gjennomsnittlige overvekt i aksjer i februar er på laveste nivå siden september 2016 – og med høyeste nettoandel kontakter siden finanskrisen.

5. Italia i knestående

Europeisk økonomi er inne i den største nedturen siden 2010-2012, ifølge Lie. Det er betydelig svekkelse i tysk og italiensk økonomi.

Årlig endring i industriproduksjon er på svakeste nivå siden den europeiske gjeldskrisen.

Inneværende kvartal vil trolig bli det tredje strake med negativ vekst i Italia. Det kan sette den italienske regjeringens løfter til EU om budsjettunderskudd i fare, mener Lie.

– Kombinasjonen av svak vekst, lav inflasjon, skjøre banker og høy gjeld kan raskt føre til nervøse investorer skulle italiensk økonomi forverres, sier han.

6. Tror renten heves

– Vi tror hverken USA eller Kina vil rammes av en økonomisk krise i år. Amerikansk økonomi har gode forutsetninger for å oppleve nok et godt år med vekst over trend, understøttet av sterke arbeidsmarkeder og god forbruksvekst, sier Christian Lie.

Les også: En snuoperasjon fra Fed utløste fest på Wall Street

Det høres jo bra ut, men han er ikke uten bekymring.

«Verdens viktigste rente» Renten på amerikansk statsgjeld med ti års løpetid – tiårsrenten – omtales gjerne som «verdens viktigste rente», siden den er en referanse for mange renter, men også andre finansielle størrelser, verden over.

Siden amerikansk statsgjeld blir sett på som en tilnærmet risikofri investering, vil markedsaktørene tendere til å kjøpe statsgjeld når det er mye frykt og pessimisme i markedet – og selge når det er mye optimisme. Derfor blir rentene på statsgjeld en viktig målestokk på forventninger og risikoappetitt også i andre markeder, som aksjemarkedet.

Rentene i verden er dessuten tett knyttet sammen. Rentenivået i USA, som er verdens største og mest dominerende økonomi, smitter fort over til andre land og regioner. For mindre økonomier, som den norske, vil det over tid være vanskelig å ha et rentenivå som avviker vesentlig fra rentene ute.

Etterhvert som effekten av president Donald Trumps skattelette vil avta, tror Lie at et allerede stramt arbeidsmarked vil tvinge sentralbanken til å heve renten.

– Feds siste spørreundersøkelse viste at banksektoren er i ferd med å stramme inn utlånspraksisen mot husholdninger og bedrifter, noe som historisk har sammenfalt med svakere økonomisk vekst, og vi har sett det største månedlige fallet i detaljhandelsveksten siden år 2000, sier sjefstrategen.

Danske Bank tror ikke det blir noen resesjon i år, men er sikre på at investorene vil få diagnosen «sen-syklus-frykt». Man er på tampen av en lang oppgangsperiode i økonomien og er nervøse for når det tipper over. Det kan skape markedsturbulens, mener Lie.

Tror på oppgang i år

Forvalter Kristian Tunaal i Alfred Berg Kapitalforvaltning spådde i fjor høst at Oslo Børs ville nå 1000 poeng (rundt 15 prosent oppgang fra den gang) i løpet av seks til ni måneder. Nå er det gått tre måneder og Tunaal innser at dette kan bli vanskelig.

Kristian Tunaal. (Foto: Øyvind Elvsborg) Mer...

– Oljeprisen hadde en kraftig korreksjon i høst som man må ta hensyn til. Vekstforventningene er blitt litt mer moderate og det vi også ta hensyn til. Det positive er at det som har vært snakk om av renteøkning er blitt mye mindre enn fryktet og selskapsinntjeningen holder fremdeles rimelig koken, sier Tunaal.

Skal hovedindeksen nå 1000 poeng må den stige 15,6 prosent.

Det blir nok vanskelig nå, men Tunaal tror fortsatt 2019 vil gi positiv avkastning.

– På lang sikt skal vi opp, helt klart. Vi stenger året høyere enn dagens nivå. Det er fremdeles bra vekst i verden, selv om det er litt dårligere enn det var, sier han.

Satser på energi og fisk

Tunaal mener inntjeningen til selskapene ser bra ut, en betydelig renteheving i USA virker mindre sannsynlig og oljeprisen ligger nå på 66 dollar fatet – opp fra 50 dollar rundt juletider.

– For Norges vedkommende er det et argument for at vi får mer økning i oljerelatert aktivitet i årene fremover. Man skal klare å leve greit på 60 dollar fatet, sier Tunaal.

Han forvalter aksjefondet Nordic Gambak som har gitt en avkastning på 5,21 prosent i år. Og strategien er omtrent slik:

– Det store bildet er at vi ikke tror på veldig renteøkning, vi er litt forsiktige med dem som har tjent gode penger på Kina og tror fortsatt på energi og fremdeles en del på sjømat, sier Tunaal.

Kan du stole på banken din? Hør siste podkast fra Finansredaksjonen:(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.