Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon



Høyre har nylig lagt bak seg striden om datalagringsdirektivet, som blant annet partiets arbeids- og sosialpolitiske talsmann Torbjørn Røe Isaksen gikk imot. Direktivet ble likevel vedtatt i Stortinget, etter at Høyre-ledelsen hadde gått inn for et kompromissforslag.

Nå ligger det an til ny intern strid, denne gang om minstelønn. Saken skal diskuteres på Høyres landsmøte i Oslo til helga.

Frykter «makslønn» Partiets største fylkeslag, Oslo, foreslår en felles norsk minimumslønn etter amerikansk modell.

Også denne gang går Torbjørn Røe Isaksen imot, melder NTB. Isaksen frykter at minstelønn vil svekke arbeidstakernes rettigheter, skriver Klassekampen. Han frykter at minstelønnen i praksis vil bli en makslønn.

- Jeg er veldig skeptisk. I verste fall blir minstelønnen i praksis en makslønn, og arbeidsgiverne får nok et godt argument i kampen mot lønnsøkning, sier Isaksen til NTB.

- Skriker etter regulering Oslo Høyres fylkesleder Michael Tetzschner sier til nyhetsbyrået at hensikten med forslaget er å bekjempe sosial dumping.

- Arbeidsinnvandring fra EU og EØS-området har mange steder ført til uakseptabelt lave lønninger. På sikt vil det ha en voldsom rivningseffekt også på det organiserte norske arbeidsmarkedet, sier Tetzchner, som i likhet med Isaksen gikk mot datalagringsdirektivet.

- Dersom vi ikke hadde hatt en arbeidsinnvandring lik den vi har, hadde vi kanskje ikke hatt behov for minstelønn. Men den nye situasjonen skriker etter statlig regulering, sier han.

Handels- og servicenæringens hovedorganisasjon (HSH) går inn for en statlig minstelønn. NHO og Fellesforbundet har ikke tatt standpunkt til ideen, skriver NTB.

