Tore André Bekkeng har jobbet med prosjektet siden 2007. Foto: Helle Therese Kongsrud / NRK

Dette er instrumentet som skytes inn i nordlyset. Foto: Helle Therese Kongsrud / NRK

Det farer lysende, grønne bølger over vinterhimmelen. Vi fascineres av det spektakulære skuet.

Nordlyset drar også opplevelsesvillige turister nordover og på klare vinternetter blir de ikke skuffet. Men til tross for at det er vakkert har nordlyset også negative sider ved seg.

– Nordlyset har en uvane med å forstyrre kommunikasjon mellom satellitter og mottakere på bakken, sier Tore Andre Bekkeng.

Han er 27 år, kommer fra Furnes i Ringsaker, er stipendiat ved Universitetet i Oslo (UiO) og har brukt de siste fem årene til å kartlegge disse uvanene.

Uvanene er så viktige å forske på at både Den europeiske romorganisasjonen (ESA), og amerikanske NASA har fattet interesse for prosjektet.

– Nasa er alltid interessert i å sende de aller beste instrumentene ut i rommet og denne gangen hadde det seg slik at vi har utviklet et instrument som er mye mer effektivt enn deres eget, sier Bekkeng.

Hør radioinnslaget om forskningen:

Du trenger javascript for å spille av lydklippet «Forsker på nordlyset ».

Vil varsle været i rommet

Siden 2007, da han begynte som masterstudent på UiO har Bekkeng jobba med instrumentet. Den som ligger på skrivebordet foran ham i dag er den tredje utgaven og den var reserveinstrument da NASA tidligere i år skjøt opp en rakett som skulle forske på nordlyset.

– Denne er klar for en romtur. Det skjer veldig ofte feil når man skal skyte opp en rakett, så da er det greit å ha en reserve, sier stipendiaten.

ICI-3 ble sendt opp fra Ny-Ålesund på Svalbard i desember 1011. Foto: Tore André Bekkeng

Erik Tandberg ved Norsk Romsenter sier at dette instrumentet er svært viktig. Foto: Helle Therese Kongsrud / NRK

Ei tynn nål, med en spiss som kan måle tettheten av elektroner i nordlyset, det er prosjektet. Partiklene som kommer fra nordlyset kan i beste fall forstyrre, i verste fall bryte satellitt- og radiokommunikasjon mellom for eksempel fly og flyplass.

– Målet er å samle inn så mye data over tid at vi kan lære hvordan solstormer påvirker forholdene her på jorda. Det blir som et romværvarsel.

– Kan bli anerkjent

– Det er ikke hver dag vi opplever at både NASA og ESA er interessert i norsk romforskning. Det at de gjør det denne gangen blir nærmest et «bevis» for at dette er et interessant felt, sier Erik Tandberg ved Norsk Romsenter.

Han legger til:

– Dersom prosjektet er vellykket kan det godt hende at dette blir anerkjent og mye brukt.

Det er også planlagt at instrumentet skal være en del av 20 satellitter som skal sendes opp i 2015.

– Dette er veldig viktig! Ikke bare fordi det er noe helt nytt og norsk, men fordi det betyr mye for sikkerhet og navigasjonsnøyaktighet og det er vi avhengig av, sier Tandberg.

NASA Ekspandér faktaboks National Aeronautics and Space Administration (NASA) er en amerikansk føderal etat med oppgaver knyttet til romfart og langsiktig utvikling av fly.

Etaten ble opprettet i 1958 som en direkte følge av Sovjetunionens oppskytning av Sputnik 1.

NASA har omkring 18 000 ansatte og hovedkontor i Washington, DC.

NASA står bak store bragder, for eksempel Apollo-programmet som sendte mennesker til månen for første gang. NASA sto også bak Mercury-programmet og Gemini-programmet.