ÅPENHET: Eivor Evenrud (Rødt) er blitt kontaktet av lærere som har blitt kalt inn på teppet for å dele innlegg på Facebook. – Mange opplever en fryktkultur, sier hun.

utdanning

Eivor Evenrud (Rødt) er nestleder i Oslo bystyres kultur- og oppvekstkomité. Før hun ble folkevalgt i 2015, jobbet hun som barnehagelærer samtidig som hun blogget om arbeidshverdagen sin. Noen av innleggene gikk inn i en politisk debatt, og hun opplevde å få beskjed om at ytringene hennes var uønsket og at hun opptrådte illojalt. Det ytret hun seg også om, og hun fikk mange støtteerklæringer. Etter at hun ble folkevalgt, har enda flere tatt kontakt. Den siste måneden har pågangen vært ekstra stor.

– Nå etter Malkenes-saken har jeg fått nærmere 50 henvendelser fra lærere, sier Evenrud.

– Hva går henvendelsene ut på?

– Det går mest ut på at lærerne har opplevd at det ikke er rom for å ytre seg. Når de har kommentert på Facebook, eller delt et innlegg, så har de fått beskjed om at det ikke er ønsket, sier Evenrud, som har fått et innlegg på trykk i Dagsavisen der hun gjengir innholdet i en av henvendelsene.

– Er det en fryktkultur i Oslo-skolen?

– Mange lærere opplever det sånn, sier Evenrud.

Debatten om ytringsfrihet i Oslo-skolen: • 5. mars deltok lektor ved Ulsrud videregående skole og forfatter av boka «Bak fasaden i Osloskolen» Simon Malkenes i debatt om fritt skolevalg i NRKs «Dagsnytt Atten». Han fortalte om sin opplevelse av en vanlig skoletime. • 8. april ble det publisert et innlegg i Aftenposten der anonyme elever ved Ulsrud skrev at de følte seg tråkket på. Siden har det kommet påstander om at skoleledelsen påvirket dette innlegget. • Malkenes’ støttespillere oppfatter saken som et forsøk på å kneble en politisk debatt

Har tatt initiativ til høring

Evenrud har tatt initiativ til en høring der Utdanningsetaten, skolebyråden, fagforeningene og elevorganisasjonen må svare på spørsmål om ytringsfrihetens vilkår i Osloskolen.

Høringen kommer i kjølvann av en pågående sak på Ulsrud skole mot lærer Simon Malkenes.

Han beskyldes for å ha krenket sine elever i en debatt om fritt skolevalg på NRKs «Dagsnytt Atten». Der delte han en anonymisert framstilling av en norsktime, som elever ved skolen seinere skal ha reagert på.

Ledelsen opprettet for om lag en måned siden en sak etter paragraf 9A-5 i opplæringsloven, som nå går mot slutten. Det lyktes ikke Klassekampen i går å få en kommentar fra rektor David Dunlop på hvor saken står. Malkenes er ikke alene om å ha blitt klaget inn etter den såkalte krenkelsesparagrafen, som kom inn i opplæringsloven i august i fjor.

Lørdag skrev vi at siden 1. august har 61 lærere i Oslo blitt gransket etter denne paragrafen.

Hemmelig åpenhetsplakat

Jurist Anine Kierulf er blant dem som har kritisert paragraf 9A-5 for å ikke ta høyde for ytringsfriheten.

I forarbeidene henvises det kun til Grunnlovens § 104 om barns rettigheter, men ikke § 100 om ytringsfrihet, og ikke § 109, om retten til opplæring som understreker betydningen av å «fremme respekt for demokratiet, rettsstaten og menneskerettighetene». Denne problemstillingen er også jurist Jon Christian Fløysvik Nordrum oppmerksom på. Han leder et utvalg som skal gjennomgå opplæringsloven.

– Det jeg kan si, er at dette er et viktig tema også for utvalgets arbeid. Det handler om rommet for kritikk av styring av skolen og lærerrollen som er svært sentral for utvalgets arbeid, sier Nordrum.

Han legger til at det er et viktig spørsmål for utvalget å se på hvilke føringer Grunnloven gir for skolens områder.

«Som alle andre borgere kan kommunenes medarbeidere delta i samfunnsdebatten og uttale seg på egne vegne.» Slik lyder et av punktene i en «Vær-åpen-plakat», som ble gjengitt i en reportasje i Dagsavisen i 2014.

Men det har ikke lyktes Klassekampen å finne denne plakaten på kommunens hjemmesider.

Finner ikke plakat

Heller ikke Eivor Evenrud (Rødt) har funnet plakaten. Det var litt av bakgrunnen for at hun i 2016 fikk vedtatt en sak i bystyret om at plakaten skal revideres. Vi spurte skolebyråd Inga Marte Thorkildsen om hun vet om det finnes en Vær-åpen-plakat i Oslo.

– Ikke så vidt meg bekjent. I så fall trenger den en brush-up, sier Thorkildsen.

Hun har tatt initiativ til et erfaringsseminar om ytringskultur i Osloskolen, som skal munne ut i en plakat for åpenhetskultur i Osloskolen.

– Det er viktig at vi ikke bare tar utgangspunkt i ytringsfriheten, men også kulturen, sier Thorkildsen.

Hun oppfordrer alle skoleledere til å hente inn forslag fra lærere, foreldre, elever og deres representanter for å finne gode måter å møte situa­sjoner der krenkelse er tema.

– Vi kan ikke bare vedta en god ytringskultur ovenfra, den må bygges gjennom lokale prosesser, sier Thorkildsen.

aseb@klassekampen.no