Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): I 2002 betalte nordmenn 3,2 milliarder kroner i bompenger, mens vi i 2011 betalte 6,6 milliarder.

Riksrevisjonen har nå kontrollert hvordan bompengene forvaltes, og la fram sin rapport i dag. Hovedbudskapet er at selskapene må bli mer effektive.

- Vi fant forbedringspotensial på to hovedområder: 1) Kostnadene ved at folk ikke bruker brikke, er for stor, og 2) bomselskapene er ikke flinke nok til å håndtere lånebetingelsene, slik at finanskostnadene blir for store, sier riksrevisor Jørgen Kosmo til Dagbladet.

Høye driftskostnader Bompengeselskapene bruker mye penger på selve innkrevingen. Riksrevisjonen har sett på tre eksempler i Utkant-Norge, hvor hele fire av ti bompengekroner gikk til driftskostnader. Altså gikk bare 59 prosent av bompengene til Statens vegvesen, som skal bruke dem på vei.

- Hvordan vil disse tallene fortone seg i tettbefolkede strøk som Oslo?

- Det er vanskelig å sammenlikne såpass ulike distrikter. Men selskapet i Oslo (Fjellinjen, red.anm.) har blant landets høyeste driftskostnader, mye på grunn av de mange utenlandske kjøretøyene som passerer her, sier Jørgen Kosmo.

- Skor seg på bilistene Generelt gikk 12,5 prosent av alle bompenger som ble betalt inn i 2011, til driftskostnader.

- Det er ganske oppsiktsvekkende at så mye av selskapenes inntjening går til driftsutgifter, spesielt med tanke på dagens rentesats. Det er bilistene som blir sittende igjen med regninga, sier sier Bård Hoksrud (Frp), andre nestleder i Stortingets transport- og kommunikasjonskomité, til Dagbladet.

Frp har i en årrekke markert seg som motstander av hele bompengeordningen.

- Det ser ut som enkelte bompengeselskaper skor seg godt på bilistene, sier Hoksrud.

Utenlandske sjåfører Innkreving fra utenlandske sjåfører er spesielt kostbart. For noen selskap koster det mer å kreve bompenger fra utenlandske sjåfører, enn det de får krevd inn. Altså taper selskapene penger på å kreve inn penger.

KRITISERER: Riksrevisor Jørgen Kosmo påpeker at bompengeselskapene kan drive mer økonomisk effektivt. Foto: Torbjørn Katborg Grønning / Dagbladet Vis mer

40 prosent av alle utenlandske sjåfører som passerte bommen i 2011, ble ikke fakturert. Det er fordi beløpet regnes for lite til at de sender ut faktura, eller at bildene er vanskelige å lese.

Også den tekniske løsningen på inntektsutstyret har ført til at selskapene taper penger. De taper penger på å måtte manuelt se på uleselige bilder, at de ikke kan sende ut e-faktura, og at kunder ikke betaler for bompasseringene sine.

I perioden 2008 til 2012 tapte et av selskapene 10,5 millioner kroner på grunn av feil innkrevingutstyr. Et annet selskap brukte 43,5 millioner kroner på porto- og trykkeriutgifter bare i 2010.

- For dyr ordning Frp mener dagens bompengeordning er for dyr, og at pengene til veibygging skulle vært finansiert på en annen måte.

- Veibygging kunne vært finansiert gjennom et statlig selskap à la Avinor. Under bompengeordningen betaler bilistene tre ganger mer enn de får tilbake i vei. Det er en dyr ordning, sier Bård Hoksrud.

Riksrevisjonen mener at den økte bruken av brikker er et av de viktigste tiltakene for å få ned kostandene. Problemene med uleselige bilder og dårlig inndrivingsprosent kunne vært unngått hvis alle hadde brikker.

