Hva er sannheten om F-35?

Da Norge i 2008 vedtok å kjøpe F-35, fortalte regjeringen at 48 fly skulle koste 18 milliarder kroner. Nå beregnes «totalkostnaden» for 56 fly til 62,7 milliarder – i 2014-kroner.

Mens diskusjonen om F-35s kvaliteter fortsetter har flyet lagt bak seg 12 000 flytimer, fordelt på de nesten 100 flyene som nå er produsert. At flyet er stort og tungt kompenseres ifølge de ansvarlige for utviklingen av flyet at det har et betydelig overtak over andre i luftkamp, takket være en helt annen situasjonsforståelse. Men diskusjonen om flyet, som enda ikke er prøvd i kampsituasjon, fortsetter. Tom Reynolds / Lockheed Martin

15. feb. 2014 09:41 Sist oppdatert 15. februar 2014

Over 100 kampfly av typen F-35 er laget. Nå skal første norske flyver velges. Fortsatt strides det om flyet er en skandale eller en suksess.

I forkant av Aftenposten er med når forsvarssjef Haakon Bruun-Hanssen besøkt på basen i USA der flyet nå lenge er blitt testet ut har Aftenposten konfrontert Forsvaret med de mest gjenstridige påstandene om F-35.

Blant annet om de siste ukenes rapporter om sprekker i skrog og svakheter ved programvare som påvirker flyets kampevne.

Det er Forsvarsdepartementet (FD) som svarer på kritikken.

Sprekker i skroget

Dette er ett av flere forhold som omtales i en årsrapport fra det amerikanske forsvarsdepartementet Pentagons testavdeling.

— Sprekkene er oppdaget ved en testrigg der flyene utsettes for press og vibrasjoner tilsvarende i første omgang 8000 flytimer, eller rundt 30 år med operativ drift. Men delene som har sprukket blir byttet ut før de norske flyene blir bygget, forsikrer Anders Melheim, direktør for det norske kampflyprogrammet i FD.

Flyets systemer snakker ikke sammen

I samme rapport konstateres det at det er problemer med programvaren som skal få flyets systemer til å snakke sammen, og gi gode nok data til flyveren.

- Ja, her er det forsinkelser på noen områder. Men mange tiltak er truffet for å sikre at programvaren blir god nok i 2015. Programvareutfordringene gir ikke grunn til bekymring for Norge, sier Melheim.

Han viser til at Norge deretter har en buffer på fire år før vi skal ta i bruk F-35 som kampfly.

Programvare mangler

Telegrambyrået Reuters omtaler samme rapport. Her siteres lederen for våpenuttesting, Michael Gilmore, på at han kaller programvarens ytelser for «uakseptabel». Noe som kan forsinke planer om å ta flyet i bruk for den amerikanske marinen.

— Dette handler om at dagens versjon av programvaren ikke ville vært akseptabel, da den baserer seg på flere midlertidige løsninger. Det er likevel ikke meningen at F-35 skal inn i kampsituasjoner med disse. Løsningene brukes for å unngå å vente på endelig programvare før man tester resten av flyet, sier Melheim.

Tålte ikke varmen

Også dette stammer fra rapporten.

— Under flyvning der flyet testes til yttergrensene ble det etter langvarig bruk av etterbrenner (som gjør at flyet skyter ekstra fart, red.anm.) oppdaget skader på varmebelegget på de horisontale halefinnene. To av testflyene er derfor utstyrt med et modifisert varmebelegg for å kunne fortsette testene fullt ut. Dette er feilaktig satt i sammenheng med at F-35 ikke får bryte lydmuren i treningsprogrammet. Dette er de ikke foreløpig sertifisert for, sier Melheim.

Les også:

Les også Prinsippavtalen om de første norske F-35-flyene er klar

Når det som kalles stealth-coatingen/belegget brytes kan flyet oppdages på radar.

Inspektører oppdaget over 700 avvik

Høsten 2013 omtalte Pentagons internrevisjon 719 avvik knyttet til F-35 programmet.

— Denne rapporten handler ikke om selve flyet, men om kvalitetskontroll hos seks av selskapene som deltar i produksjonen. Om alt fra metallspon som skulle vært fjernet til prosedyrer som ikke ble fulgt. Dette er ikke godt nok. Det ble laget over 300 utbedringsplaner for å rette opp i dette. Innen april skal alle være utført, sier Melheim.

Fabrikken sendte ut fly for tidlig

Praksisen der det amerikanske forsvaret har bestilt fly mens de ennå er under utvikling har gitt store ekstrakostnader. Dette fordi produsenten Lockheed Martin ikke har levert som lovet. Følgene har vært lavere produksjonstakt og omlegging av hele flyprogrammet.

I 2010 ble det laget en revidert plan, med en mer realistisk tids- og kostnadslinje.

— Produksjonskostadene er på vei ned, og kostnadene for å rette opp feil som oppdages er lavere enn fryktet, hevder Melheim.

Må holde seg unna lynnedslag

F-35 må fortsatt unngå tordenvær. Man frykter at kampflyet ikke vil tåle lynnedslag. En påstand har versert om at manglende skjerming av elektronikk ligger bak.

— Det siste stemmer ikke. Men blant annet måtte et system som hindrer utvikling av potensielt eksplosive gasser i drivstofftankene endres på. Noen restriksjoner gjelder fortsatt for å ivareta sikkerhet til fly og piloter inntil full sertifisering er ferdig.

Informasjonen på pilotens visir påvirkes av risting

Det er hevdet at det geniale i at all informasjon piloten trenger vises på hjelmens visir, faller uheldig ut under de kraftige vibrasjonene flyet utsettes for.

Les også:

Les også Nye kampfly kommer ett år tidligere

— Det er feil at all informasjon sitter i hjelmen. Mye informasjon vises også på en stor berøringsskjerm foran flyveren. Tekniske problemer knyttet til hjelmen er løst, og nye visirer skal settes i produksjon. Alle som flyr med hjelmsikter kan uansett oppleve en viss desorientering inntil de blir vant til det, det er også tilfelle i dagens F-16.

Erkjenner svakere sikt bakover

— F-35 har noe mindre sikt bakover enn F-16. Men det er en ubetydelig faktor siden flyets sensorer fullt ut dekker dette behovet.

Sier de 18 milliardene er misvisende

Aftenposten har bedt departementet fortelle hva F-35 i dag er beregnet å koste. Ut fra de samme forutsetninger regjeringen opererte med i november 2008, da forsvarsminister Anne-Grete Strøm-Erichsen fortalte at 48 fly skulle koste 18 milliarder kroner. Svenske JAS Gripen ville til sammenligning koste 20 milliarder.

Nå distanserer FD seg fra summen, og hevder at Strøm-Erichsens sum ikke lar seg sammenligne med dagens kostnadsestimat. Fordi summen var et «tilbud» fra USA. I en stortingsproposisjon som ble lagt frem i desember 2008 ba regjeringen om fullmakt til å forhandle om kjøp av 56 fly, inkludert våpen og logistikkstøtte, for 42 milliarder kroner.

— Når vi i dag legger inn en totalkostnad for 56 fly, vedlikeholdsutstyr, våpen, simulator, logistikk og mye mer får vi en kostnad i reelle 2014-kroner på 62,7 mrd. kroner. De totale levetidskostnadene over 30 år er beregnet til 248 milliarder, oppgradering, erstatningsfly, utdanning, trening, vedlikehold og drift inkludert, sier Melheim.

Halvveis gjennom testprogrammet

Designen på F-35 har vært omstridt. Idet man er halvveis gjennom de planlagte utviklingstestene sier sjefen for programmet, Chris Bogdan, den er vellykket. Og at testresultatene alt i alt mer enn lever opp til kravene som er stilt.

Da Bogdan var i Norge i fjor oppsummerte han situasjonen slik:

Motor og radar fungerer svært bra. Men flere deler går oftere i stykker enn man har trodd.

Det er usikkerhet knyttet til programvare som skal inn i flyet i perioden 2015–2018. Da skal også flere våpensystemer implementeres.

Man har redusert kravet til ytelser noe, i forhold til de opprinnelige, men dette har minimal operativ verdi.

Man har nå ressursene til å håndtere utfordringene, og til å fullføre utviklingen av flyet.

År for år blir nå prisen for flyet lavere, for kjøperne, samtidig som flyet blir mer avansert.

Fakta Fakta Midt på 90-tallet: Et felles jagerflytype for det amerikanske flyvåpen, den amerikanske marine (verdens nest største flyvåpen) og marinen (som også har eget flyvåpen) planlegges.1999: USA advarer Norge mot kjøp av europeiske kampfly, og sier at det kan skade forholdet.2001: Lockheed Martin vinner kontrakten om å bygge den felles jagerflytypen, og lover at det er kampklart i 2008. Norge vurderer flyet, Joint Strike Fighter (JSF), som en av flere kandidater.2002: Forsvaret anbefaler at Norge kjøper amerikanske jagerfly. Norge skriver kontrakt på deltagelse i utvikling av JSF. Også Storbritannia, Canada, Australia, Nederland, Italia, Tyrkia og Danmark deltar.2004: Eurofighter, en av tre sentrale i kappløpet tilbyr norsk industri kontrakter for 110 millioner kroner.2006: Sverige kaster seg for alvor inn i kappløpet med JAS Gripen.2007: Eurofighter bryter forhandlingene med Norge etter påstander om favorisering av JSF.2008: Den rødgrønne regjeringen vedtar å satse på JSF, som nå kalles F-35.2011: Norge bestiller fire F-35 som skal være treningsfly og ha base i USA.2013: Anne-Grete Strøm-Erichsen underskriver kontrakt på de seks første F-35 som skal få base i Norge.2014: Første norske pilot som skal fly F-35 pekes ut.2015: Norge skal få overlevert treningsflyene.2017: De første norske F-35 skal lande i Norge.2019: Flyet skal være så kampklart at det kan hevde norsk suverenitet, slik F-16 gjør i dag.2024: 52 norske F-35 skal være levert. Anskaffelsen er beregnet til 62,6 mrd. 2013-kroner. Vis mer

Fakta Dette er F-35 Såkalt multirolle kampfly.Produsent: Lockheed MartinMotor: 1 stk. Pratt and Whitney F135Skyvekraft: 40 000 pund.Fart: 1931 km/t – Mach 1,6 (med våpenlast)Operasjonsradius: 1093 kmBesetning: Én person​Lengde: 15,5 meterVingespenn: 10,6 meterDrivstoffkapasitet: 8,4 tonnNyttelast: over 8 tonn (over 2,5 tonn i innebygget våpenlast)Flyet skal ikke kunne vises på radar. Vis mer