Norge har brukt en halv milliard på bedre styresett i Somalia siden sist presidentvalg

Etter planen skulle millioner av somaliere få stemme over hvem som skal bli landets neste president. Nå blir det opp til 329 personer å avgjøre.

Tidligere utviklingsminister Heikki Eidsvoll Holmås (SV) ivret for å øke nødhjelpen til Somalia og president Hassan Sheikh Mohamud. Her er Holmås på besøk i Somalia i 2012. Svein Bæra/UD

4. feb. 2017 20:00 Sist oppdatert 6. februar 2017

Visjon 2016 het den. Planen for utviklingen av demokratiet i Somalia var klar og ambisiøs, men den har feilet på alle punkter.

Det har tilsynelatende hjulpet lite på demokratiutviklingen at Norge siden forrige presidentvalg i 2012 har brukt over 1,6 milliarder kroner på bistand til Somalia.

Fra 2012 til 2015 ble 498,7 millioner kroner, nesten en halv milliard, brukt på «godt styresett og styrking av demokratiet», viser tall fra Norad

Ifølge Utenriksdepartementet er cirka 130 millioner kroner blitt brukt på det de definerer som demokratibygging fra 2012 til 2016.

Men til tross for at planene om å gjennomføre et skikkelig valg har gått i vasken, så har verdenssamfunnet kommet til at det er bedre å gjennomføre et valg med svært begrenset stemmerett, fremfor å la dem som har sittet siden 2012 få fortsette på ubestemt tid.

Foreløpig er valgdatoen satt til 8. februar, men bare noen dager i forkant er det ingen som vet om det faktisk blir noe valg på denne datoen.

Under et besøk i Somalia i 2012 hilste utviklingsminister Heikki Eidsvoll Holmås på Mohamed Osman Jawari, som er speaker i det somaliske parlamentet. Jawari har bodd 18 år i Trondheim. Svein Bæra/UD

Visjonen som feilet på alle punkter

Visjon 2016 ble vedtatt i september 2013. Regjeringen satt seg tre hovedmål, men har ikke nådd noen av dem.

Hver mann – én stemme. Resultat: Feilet.

Det er bare de 54 medlemmene av overhuset og de 275 medlemmene av underhuset i folkeforsamlingen som får stemme.

Disse parlamentarikerne er heller ikke valgt av hele folket. I stedet er det 135 personer i de tradisjonelle eldrerådene som har utnevnt 14.025 valgmenn og kvinner som igjen har valgt parlamentsmedlemmene.

Medlemmene av overhuset er utnevnt av delstatsforsamlingene.

Alle utnevnelser er gjort for å skape balanse mellom landets fire store hovedklaner og minoritetene.

Valget av parlamentsmedlemmene var dessuten lite troverdig, ifølge landets riksrevisjon. Mange av de 14.025 valgmennene var kjøpt og betalt, sa riksrevisor Nur Jimale Farah til Voice of America.

Nye medlemmer av det somaliske parlamentet blir tatt i ed mens de holder hånden på koranen. Bildet er tatt i Mogadishu den 27. desember 2016. FEISAL OMAR / Reuters/NTB scanpix

Opptil 10 millioner kroner for en plass i parlamentet

– Noen stemmer ble kjøpt for 40.000 kroner, andre ble kjøpt for 80.000 kroner, og noen ble kjøpt for 120.000 kroner og noen for 160.000 kroner, sa Farah.

Han hevdet at to av parlamentssetene kostet kandidatene over 10 millioner kroner hver.

– Jeg tror vi kan gå ut ifra at mange parlamentsmedlemmer har kjøpt seg en plass i parlamentet, sier landrådgiver Grethe Neufeld i Landinfo.

Med et økt antall valgmenn har utgiftene for å bli valgt gått opp. Regningen har eksterne aktører, som Qatar, De forente arabiske emirater og Tyrkia, vært villig til å ta, skriver Foreign Policy.

Resultatet er at dogmatisk islam fortsetter å ha stor innflytelse i Somalia.

– Den største endringen som har skjedd siden presidentvalget i 2012, er at mer penger må brukes på korrupsjon for å bli valgt, sier Redie Bereketeab, seniorforsker ved Nordiska Afrikainstitutet i Uppsala. – Alle metoder brukes. Penger, klantilhørighet og trakassering.

Ny grunnlov: Resultat: Feilet.

Arbeidet med å revidere grunnloven går tregt. Bortsett fra noen workshoper med internasjonale grunnlovseksperter, har lite skjedd, heter det på nettsidene til Norad, Norges bistandsorgan.

Det er uklart om det foreligger et utkast til en ny grunnlov som er i en slik stand at det nye parlamentet kan stemme over det.

Etablering av en føderal stat. Resultat: Feilet.

Utbryterrepublikken Somaliland fortsetter å kreve uavhengighet.

Fem andre delstater er blitt definert og lokale parlamenter er utnevnt, men institusjoner som kan drive føderasjonen er i liten grad etablert og bemannet.

Norsk UD misfornøyd med korrupsjonen

Det norske utenriksdepartementet skriver i en e-post til Aftenposten at den største utfordringen har vært angrepene fra terroristene i al-Shabaab.

De mener det er positivt at valgene har vært fredelige og mer inkluderende. Kvinneandelen har økt fra 12 til 24 prosent.

– Samtidig er det ingen tvil om at valgene har vært preget av uregelmessigheter og korrupsjon. Dette er vi ikke fornøyd med, og vi har gjentatte ganger tatt det opp med somaliske myndigheter i samarbeid med FN og internasjonale partnere, sier statssekretær Tone Skogen i Utenriksdepartementet.

Hun mener man må ha tålmodighet.

Terror og sult truer

Somalia har lenge hatt status som en mislykket stat. President Hassan Sheikh Mohamud har i begrenset grad lyktes med å fjerne det stempelet.

Med støtte fra soldater fra Den afrikanske unionen har man klart å fravriste al-Shabaab kontrollen over store landområder, men gruppen utgjør fremdeles en trussel, også i hovedstaden Mogadishu.

– Selv om den ofte rådende fremstillingen handler om en suksessrik innsats mot opprøret og terrorismen, så mener vi at sikkerhetssituasjonen ikke har bedret seg i den nåværende mandatperioden, skriver FNs monitoreringsorgan for Somalia i sin siste rapport.

Mangelen på fred og sikkerhet er det somaliske folks største savn, mener Uppsala-forskeren Bereketeab.

– Regjeringen i Mogadishu har ikke klart å skape fred og sikkerhet og kan ikke bevege seg utenfor hovedstaden. Lederne har vist sin inkompetanse og folk har derfor ingen tillit til dem, sier Bereketeab. – Giverland som Norge burde prioritere fred og sikkerhet. Det er en illusjon at man skal kunne bygge et demokrati når regjeringen ikke klarer å levere grunnleggende tjenester som fred, sikkerhet, skoler og et helsevesen.

Somaliere flest er fremdeles svært fattige og FN og bistandsgrupper frykter en sultkrise dersom regnet svikter også denne våren. Situasjonen i 2011, da 250.000 mennesker døde, blir trukket frem.

Terrorgruppen Al-Shabaab gjennomfører jevnlig terrorangrep i hovedstaden Mogadishu. Her står soldater i ruinene av en bygning ved flyplassen etter at en bilbombe gikk av den 2. januar 2017. Farah Abdi Warsameh /AP / NTB Scanpix

Penger forsvinner eller forfalskes

Somalia regnes som verdens mest korrupte land. Staten sliter med å betale landets sikkerhetsstyrker, som er livsviktige for å holde al-Shabaab stangen.

Kontinuerlige problemer med korrupsjon, elendig ledelse og pengemangel, har begrenset effektiviteten til Somalias nasjonale hær, skriver FNs monitoreringsgruppe. Et fortsatt problem er såkalte spøkelsessoldater, altså soldater som ikke finnes andre steder enn på lønningslistene.

Soldatene får ikke lønn når de skal, og matrasjoner og utstyr forsvinner før de når frem til soldatene.

Da gjorde det heller ikke godt for en allerede anstrengt økonomi at det i 2016 dukket opp falske sedler som angivelig skal ha blitt trykket med en seddelpresse som tilhører myndighetene i utbryterrepublikken Puntland.

De flaske sedlene førte til at verdien av somaliske penger sank med 25 prosent sammenlignet med dollar.

President og statsminister opptatt med å krangle

I tillegg til Somalias enorme utfordringer, har lederne brukt mye av energien sin på å krangle.

I løpet av presidentperioden sin har Hassan Sheikh Mohamud måttet kvitte seg med to statsministre. Prosessen med å bytte ut regjeringen har hver gang tatt flere måneder. Regjeringen har derfor vært handlingslammet over lange perioder.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding