Partikler fra øvre atmosfære gjennomlyser den eldgamle bygningen, som et røntgenapparat.

Den har stått der og ruvet i 4500 år. I 3800 av dem som verdens høyeste byggverk, med sine 2,3 millioner steinblokker – stablet med ufattelig presisjon.

Pyramiden er innstilt nøyaktig etter himmelretningene og hver av sidene i det perfekt vannrette, kvadratiske fundamentet er like lange omtrent på centimeteren.

Det er ikke rart at nye forskere stadig lar seg fascinere av Kheopspyramiden. Og nå – for første gang siden 1800-tallet – har denne interessen altså resultert i oppdagelsen av et nytt, stort kammer inne i steinmassene.

Forskere fra Egypt, Frankrike og Japan har funnet et hulrom på størrelse med det store galleriet, en åtte meter høy og 46 meter lang hall som fører opp til kongekammeret. Hulrommet ligger i steinmassene over det store galleriet.

Himmelsk hjelp

Forskerne har fått assistanse fra oven for å finne det hittil ukjente rommet. Nærmere bestemt fra kosmisk stråling.

Kosmisk stråling er et konstant regn av partikler som stammer fra nøytronstjerner, supernovaer og svarte hull. Når disse fnuggene treffer atmosfæren, skapes en skur av andre partikler – myoner – som hagler ned over kloden vår.

Myonene lar seg ikke så lett stoppe. De trenger lett igjennom lufta og kan til og med gå langt inn i massiv stein før de til slutt stopper opp.

På den måten virker de som et slags naturlig røntgenapparat.

For det er tross alt lettere for partiklene å gå igjennom luft enn stein. Så hvis du måler partiklene som kommer fram på andre siden av en større steinmasse, vil du kunne se forskjell på områder med bare stein og områder med tomrom inni.

Tre team målte det samme

Og det er nettopp dette intet mindre enn tre ulike team har gjort. Forskerne påpeker at mange har hintet om skjulte rom i pyramidene før, uten å ha særlig overbevisende dokumentasjon å komme med. Så denne gangen ville de være helt sikre før de offentliggjorde resultatene.

De tre teamene har målt myoner på ulike måter og uavhengig av hverandre.

Men resultatene fra gruppene viser altså det samme: Når forskerne analyserer dataene som myonene danner, kan de tydelig se det store galleriet, kongekammeret og dronningkammeret. Og ett digert hulrom til.

Det mystiske nye kammeret er minst 30 meter langt og ser ut til å ha en form som minner om det store galleriet. Rommet ligger 21 meter over pyramidens grunnflate.

Men det er begrenset hvor skarpt bildet fra myonene blir. Derfor er det fortsatt mye forskerne ikke vet. For eksempel om det dreier seg om én stor hall eller flere hulrom ved viden av hverandre. Og om gulvet er vannrett eller sterkt skrånende som i det store galleriet.

Og, ikke minst, hva rommet var godt for.

Alt dette føyer seg inn i en hel rekke andre ubesvarte spørsmål om Kheopspyramiden. Så her er det nok å ta i, også for framtidas forskere.

Referanse:

Kunihiro Morishima m. fl., Discovery of a big void in Khufu’s Pyramid by observation of cosmic-ray muons, Nature, November 2017. Sammendrag.