Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): - Vi er langt mer sårbare enn det folk tror. Man har ikke helt forstått alvoret, sier nestleder i Industri Energi, Frode Alfheim, til Dagbladet.

LO-forbundet organiserer 60 000 arbeidere innenfor blant annet oljesektoren.

Alfheim spår krise for norsk økonomi innen 2025 hvis ikke noe blir gjort.

- HODELØST: - Det er sikkert noen som har vent seg til dagens velstandsnivå, men det helt hodeløst å tro at dette kunne fortsette særlig lenge, sier Rasmus Hansson til Dagbladet. Vis mer

«Dette dreier seg om framtida til velferdsstaten», sa Alfheim til Frifagbevegelse.no. sist fredag.

Så hvorfor 2025?

40 000 jobber borte

Oljebransjen har lenge sagt at dagens produksjonsnivå vil falle mellom 2020 og 2025. Da har Norge bygd ut samtlige planlagte oljefelt, og produksjonen er forventet å falle raskt.

Etter at den lave oljeprisen traff Norge i 2014 har snart 40 000 oljejobber forsvunnet. I år har regjeringen forsøkt å motvirke nedgang med økt bruk av penger fra oljefondet. I 2016 skal regjeringen bruke 194 milliarder kroner fra oljefondet i statsbudsjettet. Som andel utgjør dette 2,8 prosent av fondet, eller rundt 37.000 kroner per innbygger. 4 milliarder kroner skal brukes til å motvirke oljebremsen.

For hvis oljeinntektene fortsetter å minke, så kan vi ikke fortsette å øke oljepengebruken uten at vi tømmer kassa.

- Bygger ned

- For første gang på 20 år så har ikke regjeringen lenger råd til å sette av penger til oljefondet. Hvis ikke politikerne gjør noen ting, så vil vi bli nødt til velge: Kutte i velferdstilbudet, øke skatten eller lete etter olje og gass andre steder, sier Alfheim. Han spår at folk vil begynne å føle dette på kroppen allerede innen 2025.

- Det er på tide å rope alvorlig varsko. Hvis vi hadde hatt det samme prisfallet som i dag samtidig som produksjonen hadde falt, så hadde vi måtte tatt ytterligere innstramminger. Hvis vi ikke gjør noe så vil det bety en gradvis nedbygging av velferdsstaten, sier Alfheim.

Bråstopp

Norske politikere har lenge visst at vi er i ferd med å møte veggen.

I 2013 la finansminister Sigbjørn Johnsen og statsminister Jens Stoltenberg fram en perspektivmelding som viste at dette kunne skje allerede i 2025.

«Norge har råd til å fortsette moroa i 12 år til. Så sier det stopp», skrev E24.

Hvis ingenting gjøres med enten utgiftssiden eller inntektssiden i det norske statsbudsjettet, kommer Norge om relativt få år til å få behov for å stramme inn i pengebruken.

Det skjer fordi den offentlige velferdsregningen blir stadig større, mens inntektene ikke øker like raskt.

ADVARTE: I 2013 la finansminister Sigbjørn Johnsen og statsminister Jens Stoltenberg fram en perspektivmelding. Budskapet var at Norge snart vil måtte stramme inn. Foto: Erlend Aas / NTB scanpix Vis mer

Også 2. nestleder i LO, Hans-Christian Gabrielsen, tror fallende oljeproduksjon vil få store konsekvenser for norsk økonomi.

- Det er viktig at man skjønner betydningen størrelsen på olje og gassressursene har for det norske samfunnet. Det er ingen næring som er i nærheten av å tåle et så høyt skattenivå, og det er ingen annen næring som fører slike verdier til det norske samfunnet, sier Gabrielsen til Dagbladet.

Leder for Miljøpartiet De Grønne (MDG), Rasmus Hansson, tror også økonomien vil bli rammet innen 2025. Men i motsetning til Alfheim og LO, tror han det er bra for Norge.

- Hodeløst

- Det er sikkert noen som har vent seg til dagens velstandsnivå, men det helt hodeløst å tro at dette kunne fortsette særlig lenge. Det er all grunn til å forvente en utflating i statsbudsjettet og en mindre norsk kjøpekraft i framtiden. Vel å merke er dette en utflating etter 10,15 år med helt ekstremt vekst, sier Hansson til Dagbladet.

Hansson har en rekke ganger tatt til ordet for å fase ut oljenæringa helt.

- Norge har allerede funnet for mye olje. Oljenæringen og alle andre næringer må forstå at det ikke er bærekraftig å ødelegge naturen. Norsk oljeeksport er et direkte bidrag til global oppvarming. De kan bare glemme å åpne nye leteområder, sier Hansson.

Industri Energi mener derimot at nettopp nye leteområder er løsningen.

- Jeg håper en ny regjering i 2017 vil ta konsekvensen av utviklingen og åpne for en konsekvensutredning av nye felt i Nordland og Troms, sier Alfheim. Hvis konsekvensutredningen viser at oljeutvinning i disse områdene er forsvarlig håper han det vil bremse den økonomiske nedturen.

- Jeg tror ikke partiene SV, Venstre og MDG vil kunne stoppe dette. Vi håper at Høyre og Arbeiderpartiet med KrF og Sp forstår alvoret, sier Alfheim.

- Varslet krise

For én ting er Alfheim og Hansson enig om. Det haster.

- Hvis vi skal klare å nå målene som vi skrev under på i Paris-avtalen om at vi skal bli klimanøytrale i 2050 så må vi fase ut oljebransjen. Vi mener at dette kan gjøres i løpet av en 20-årsperiode. Dette vil bety en utflating av norsk økonomi, men med bevisst utjevningspolitikk og en politikk hvor vi hjelper de fattige blir dette en økonomi nordmennene kan leve med, sier Hansson.

Alfheim tror vi lander hardt hvis vi ikke åpner flere olje- og gassfelt.

- Da får vi en varslet krise. Oljekrisen vi har sett til nå vil bare være småtteri i forhold til hva vi kan oppleve i 2025, sier han.