Aktiiviset työvoimapoliittiset toimenpiteet, kuten työkokeilut, eivät aina onnistu. Tämän tietää tamperelainen Hanna Harri, 36. Hän valmistui vuonna 2007 hopeasepänalan artesaaniksi, eikä saanut alansa töitä. Harri on aina toivonut työllistyvänsä.

– Koko työhistoriani on työkokeiluja. Minulla on muutama paikka, joista olen saanut ihan palkkaa, mutta niistäkään ei ole seurannut mitään pysyvää, Harri kertoo nyt jälkeenpäin.

Alun perin Harrin työkokeilukierre (siirryt toiseen palveluun) alkoi vuonna 2007 – samana vuonna, kun hän valmistui. Harri halusi saada työkokemusta ja oli kuullut, että työkokeiluista voi saada hyvää kokemusta.

– Menin kirjastoon kolmeksi kuukaudeksi. Siellä oli niin kivaa, että sitä jatkettiin kolme kuukautta lisää eli olin siellä työkokeilussa elokuusta joulukuuhun.

Työhöni oltiin niin tyytyväisiä, että harjoittelujaksoani jatkettiin kahdella kuukaudella, "jos syksyllä olisi tarvetta palkata” Työtön Hanna Harri

Oli vuosi 2008 ja Harri jäi jälleen työttömäksi. Sen jälkeen hän meni työkokeiluun pieneen puotiin kolmeksi kuukaudeksi. Sekään ei jatkunut.

Vuosina 2008–2011 Harri oli työttömänä lukuunottamatta yhden kuukauden kestänyttä työkokeilupaikkaa.

– Siitä ei tietenkään poikinut mitään.

Vuonna 2011 kolmen vuoden työttömyyden jälkeen Harri työskenteli työkokeiluissa kahdessa eri kaupassa. Toinen niistä kesti kuukauden ja toinen yhteensä kolme kuukautta.

– Tein kaikkeni osoittaakseni olevani hyvä työntekijä, olin joka päivä ajoissa paikalla, hyllytin, olin kassalla ja työhöni oltiin niin tyytyväisiä, että harjoittelujaksoani jatkettiin kahdella kuukaudella, ”jos syksyllä olisi tarvetta palkata”. Viimeisellä viikolla minulle sanottiin, ettei minua palkattaisi ja seuraava harjoittelija aloittaisi seuraavalla viikolla.

Kymmeniätuhansia työkokeiluissa

Vuosittain reilut 40 000 työtöntä aloittaa työkokeilun. Määrä on ollut tasainen muutaman vuoden.

Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan työkokeilua laajennettiin määräaikaisesti vuosiksi 2017 ja 2018. Tästä työkokeilusta käytetään nimitystä rekrytointikokeilu, joka kestää maksimissaan kuukauden. Tämä on vain yksi tämän vuoden muutoksista työttömille.

– Rekrytointikokeilu tarjoaa työttömälle työnhakijalle mahdollisuuden osoittaa osaamistaan ja soveltuvuuttaan potentiaaliselle työnantajalle ja näin alentaa työnantajan kynnystä palkata hänet työsuhteeseen, sanoo Työ- ja elinkeinoministeriön Työllisyys- ja yrittäjyysosaston hallitusneuvos Tiina Korhonen.

Korhosen mukaan pitkäaikaistyöttömillä on monia vaihtoehtoja. Osaamista voi kehittää kouluttautumalla ja työllistymistä tukea esimerkiksi työnantajalle maksettavalla palkkatuella.

Työkokeilut Suomessa 2015–2017 Vuonna 2017 toukokuuhun mennessä työkokeilijoita on ollut 27 651 Vuonna 2016 työkokeilijoita oli koko vuoden aikana: 41 843 Vuonna 2015 työkokeilijoita oli koko vuoden aikana: 43 212 Lähde: Työ- ja elinkeinoministeriö, Työkokeilussa aloittaneet työttömät sekä pitkäaikaistyöttömät vuonna 2014–05/2017

Palkkatukipaikat eivät tuottaneet tulosta

Hanna Harrilla on kokemusta myös palkkatukipaikoista. Vuonna 2014 Harri oli palkkatukipaikassa puutarhaliikkeessä työskenneltyään ensin kuukauden verotoimistossa palkallisena. Puutarhaliikkeestä ei löytynyt töitä.

– Sekin loppui, koska siellä ei ollut töitä määräänsä enempää.

Tämän jälkeen Harri meni työvoimaneuvojan puheille uudestaan.

– Sanoin palveluohjaajalle, että pää alkaa hajota tähän työttömyyteen ja haluan tehdä mitä vain.

Harri pääsi lipunmyyjäksi pariksi kuukaudeksi. Viime kokemuksenaan hän oli Tampereen Taidemuseossa palkkatukityössä vuonna 2015.

Tampereen taidemuseon silloinen Hanna Harrin esimies kertoo, että hänellä on ainoastaan myönteisiä kokemuksia heillä töissä olleista palkkatuetuista henkilöistä. Näin se oli myös Harrin kohdalla.

– Olin hyvin tyytyväinen hänen tekemäänsä työhön. Hanna käy yhä välillä meitä tervehtimässä, anonyymina omasta pyynnöstään pysyttelevä esimies kertoo.

Esimiehen mukaan palkkaaminen pidemmäksi aikaa ei kuitenkaan ollut mahdollista.

TE-toimisto: Ei kuulosta hyvältä

Uudenmaan TE-toimiston tietoon on tullut viime vuosina joitakin tapauksia, joissa työnantaja on käyttänyt hyväksi työkokeilua ottamalla uusia harjoittelijoita. Näihin tapauksiin on kuitenkin puututtu.

– Työkokeilukierre ei kuulosta hyvältä. Fokus on aina asiakas itse, ei työnantaja. Jos työkokeilupätkät eivät ole tuottaneet tulosta, siihen on puututtava, sanoo Uudenmaan TE-toimiston osaamisen kehittämispalvelujen palvelupäällikkö Jarmo Valtonen.

Työ- ja elinkeinoministeriön hallitusneuvos Tiina Korhonen sanoo puolestaan, että työkokeilulle laissa säädetty enimmäiskesto estää harjoittelukierteen syntymisen. Tilastojen mukaan reilut 40 prosenttia on työttömiä kolmen kuukauden työkokeilun päättymisen jälkeen.

– Aika ajoin julkisuudessakin on ollut esillä huoli siitä, että työkokeilussa olevia käytettäisiin korvaamaan työsuhteessa olevia työntekijöitä. Asiaa koskevat selvitykset eivät kuitenkaan tue näitä väitteitä.

TE-toimistojen on arvioitava, voidaanko työkokeilusopimus tehdä järjestäjän kanssa, joka toistuvasti ottaisi henkilöitä samoihin tehtäviin Työ- ja elinkeinoministeriön hallitusneuvos Tiina Korhonen

Positiivisia kokemuksiakin tosin löytyy. Espoolainen kirjanpitäjänä työskentelevä Mirja Hätälä, 33, onnistui saamaan töitä kahden työkokeilukokemuksensa kautta.

– Lukion jälkeisenä vuotena menin harjoittelijaksi työvoimatoimiston työkokeiluun kahvilaan. Tein työn niin kuin olisin missä tahansa palkallisessa työpaikassa ja siitä poikikin vakituinen työ.

Hätälä ei kuitenkaan ottanut paikkaa vastaan, koska hän näki työvoimatoimistossa tilitoimiston harjoittelusta ilmoituksen ja saikin työkokeilupaikan sieltä.

– Sillä tiellä olen. Pääsin lukiolaisesta kirjanpitäjäksi, Hätälä muistelee vuotta 2004.

Työ- ja elinkeinoministeriön hallitusneuvos Tiina Korhosen mukaan työkokeilun väärinkäyttöä ehkäistään tehokkaasti sääntelyllä. Henkilöä ei ohjata työkokeiluun, jos työkokeilusta aiheutuisi sen järjestäjälle kilpailua vääristävää etua.

– TE-toimistojen on arvioitava sitä, voidaanko työkokeilusopimus tehdä sellaisen työkokeilun järjestäjän kanssa, joka toistuvasti ottaisi henkilöitä työkokeiluun samoihin tehtäviin palkkaamatta työntekijöitä. Työkokeilu on kestoltaan myös varsin lyhyt, Korhonen sanoo.

"Työkokeilijoita ei tulisi ketjuttaa"

Hanna Harri ei enää voi saada ansiosidonnaista päivärahaa, koska hän on käyttänyt kaikki tukikuukaudet. Nyt hän uskoo päätyvänsä työmarkkinatukipaikkaan.

– Onhan niistä saanut kuuluisaa työkokemusta. Haittana on se, ettei niistä kerry työeläkettä eli meikäläisen työeläke tulee tulevaisuudessa olemaan naurettavan pieni.

Lukuisat työkokeilut ovat jättäneet Hanna Harrille olon, että hän on hyväksikäytetty kuluerä, vaikka hän haluaisi olla pitkäaikainen ja tuottelias työyhteisön jäsen.

Työttömyys on hyvin harvoin yksilön oma vika Työtön Hanna Harri

– "Hei hei, olit kiva, mutta ei me tehdä sulla mitään. Seuraava aloittaa kohta." Olen kantapään kautta oppinut, mitä tyhjät lupaukset tarkoittavat.

Harri uskoo, että köyhyys Suomessa kasvaa, kun suuri joukko joutuu elämään pienellä eläkkeellä, koska sitä ei kertynyt harjoitteluista. Harrin mielestä hän olisi ansainnut työpaikan, koska on sanojensa mukaan tehnyt kovasti töitä kaikissa paikoissa, joissa on työskennellyt.

– Työttömyys on hyvin harvoin yksilön oma vika. Työkokeilijoita ei tulisi ketjuttaa. Työnantajat voisivat olla ottamatta työkokeilijoita yrityksiinsä ja tiedän monien jo niin tekevänkin, Harri sanoo.