Janne Saarikivi kirjoittaa Imagessa huolestaan, jonka mukaan Suomi on ”muuttumassa vähittäin englanninkieliseksi”.

Kielitieteilijä Janne Saarikivi ”käy taistoon englannin ylivaltaa vastaan” tiistaina Imagen verkkosivuilla julkaistussa esseessään.

Saarikivi kertoo kirjoituksensa aluksi kohtaamisestaan ostoskeskuksen baarin kassan kanssa. Hän kertoi yrittäneensä tehdä ostoksensa suomeksi. Tarjoilija tiedusteli kuitenkin toistuvasti, voitaisiinko ostotapahtuma hoitaa englanniksi.

– Ehdotus tuntuu hieman samalta kuin uskon naisista tuntuvan, kun tuntemattomat nipistelevät heidän takamustaan kadulla, Saarikivi kärjistää.

Saarikivi viittaa ”kielisosiologisiin selvityksiin” ilmiötä hahmottaessaan. Hänen mukaansa englantia Suomen kahviloissa yrittävät enimmäkseen puhua länsimaista muuttaneet palvelusektorin työläiset. Saarikiven mukaan syy tähän on puhekulttuuri ja siihen liittyvä käsitys, ettei englantia hyvin puhuva tarvitse Suomessa suomea lainkaan. Hän huomauttaa, että 1,7 miljoonaa suomalaista ei kuitenkaan osaa englantia.

– Koska Helsingistä tuli sellainen, että englantia on sopivaa puhua asiakkaille kysymättä, osaavatko he sitä, tai haluavatko he puhua sitä? Saarikivi ihmettelee.

Kielitieteilijä Janne Saarikivi.­

Kahvilaepisodi on kuitenkin vain pieni anekdootti Saarikiven kirjoituksessa.

Tutkija on huolissaan syvästä yhteiskunnallisesta muutoksesta, jossa Suomi on ”muuttumassa vähittäin englanninkieliseksi”. Esimerkeiksi Saarikivi nostaa kahvitarjoilun lisäksi vaikkapa kulttuuritarjonnan ja koulutuksen.

Saarikivi näkee, ettei englannin kielen käyttäminen välttämättä tarkoita kansainvälisyyttä vaan myös ajattelun kaventumista.

– Meidän tulee luopua ajatuksesta, että maailmassa on jokin tietty yksi kieli, jota kaikkien kannattaa osata. Se ei ole totta, eikä ole koskaan ollutkaan. Maailmassa ei ole keskipistettä.

Kotimaisten kielten keskus Kotus on ilmaissut huolensa englannin kielen ylivallasta jo vuonna 2009 julkaistussa kielipoliittisessa toimintaohjelmassa. Kotus tunnustaa englannin aseman hyödyllisenä yleiskielenä, lingua francana, jota käytetään paljon keskinäisessä viestinnässä muita kieliä kuin suomea äidinkielenään puhuvien henkilöiden välillä. Samalla englannin käytön ”hallitsematon laajentuminen” nähdään selvänä uhkana suomen kielelle.

Millaisia kokemuksia sinulla on englannin kielestä ja sen käytöstä Suomessa? Oletko joutunut Suomessa tilanteeseen, josta et ole selvinnyt suomeksi tai ruotsiksi? Keskustele aiheesta.