De fleste kender historien fra græsk mytologi om Odysseus og hans møde med kyklopen Polyfem - den kæmpemæssige, en-øjede huleboer. Hvad, du måske ikke ved, er, at naturen en gang imellem producerer virkelige kykloper. Institut for Veterinær Sygdomsbiologi ved Københavns Universitet har blandt andet en en-øjet hest, de modtog for nyligt.

»Det er en kyklop-hest, som vi har fået indsendt i sommers fra en gård på Sjælland. Vi ser dem helt ekstremt sjældent. Det er den første, vi har set i de 30 år, jeg har været herinde « siger Henrik Elvang professor ved Institut for Veterinær Sygdomsbiologi ved Københavns Universitet.

Kykloperne overlever ikke



Som du kan se på billedet, er kyklop-hesten ikke ligefrem en 'Black Beauty'. Men desværre er dens misdannelser langt fra kun af kosmetisk karakter. Kyklop-hestenes misdannelser er nemlig så gennemgribende, at deres muligheder for at overleve er lig nul.

Annonce:

»Hvis man piller hjerneskallen af dem, vil man se, at de mangler lugtehjernen, og storhjernen er voldsomt misdannet. De har ingen chance for at overleve. De bliver som regel dødfødt,« siger Henrik Elvang og forklarer, hvorfor de kommer til at ligne kykloper.

»De har meget alvorlige misdannelser i centralnervesystemet, og derfor er deres øjenanlæg mere eller mindre vokset sammen,« siger Henrik Elvang.

Du kan møde kyklophesten



Denne kyklop-hest stammer fra 1800-tallet og er en del af Institut for Veterinær Sygdomsbiologis misfostersamling (Foto: Henrik Elvang)

Hvis du har lyst til at se kyklop-hesten med egne øjne, har du chancen i morgen. Institut for Veterinær Sygdomsbiologi har nemlig valgt at invitere nysgerrige borgere ned i kælderen til deres samling af misfostre i forbindelse med kulturnatten. Og den en-øjede ganger er ikke det eneste bizare indslag.

»Vi vil også lave et lysbilledshow, hvor vi primært viser forskellige former for misdannede kvæg. Derudover indeholder vores misfostersamling en firbenet ælling, siamesiske grise og meget andet,« siger Henrik Elvang og giver et bud på, hvorfor vi mennesker overhovedet er interesseret i misfostre.

»Det er jo menneskers fascination af biologi. Naturens underfundighed er dragende. Bestemt også, når tingene går galt,« slutter Henrik Elvang.

Du kan læse mere om Instituttets arrangementet til kulturnatten her.