Suurin osa suomessa asuvista ulkomaalaisista jättää äänestämättä, vaikka heillä olisi siihen oikeus. Neljä vuotta Imatralla asunut Julia Neumann ei jätä äänioikeuttaan käyttämättä.

Mistä on kyse? Suomen kuntavaaleissa äänioikeus on Euroopan unionin jäsenvaltioiden, Islannin ja Norjan kansalaisella, kun kyseinen kunta on ollut hänen kotikuntansa 51 päivää ennen kuntavaaleja.

Muun maan kansalainen saa äänioikeuden kuntavaaleissa, kun kyseinen kunta on ollut hänen kotikuntansa 51 päivää ennen vaalipäivää ja hänellä on ollut kotikunta Suomessa yhtäjaksoisesti kahden vuoden ajan.

ImatraSuomessa asuvilla ulkomaan kansalaisilla on äänioikeus kuntavaaleissa. Moni äänioikeutetuista maahanmuuttajista ei itsekään tiedä oikeudestaan äänestää uudessa kotimaassaan.

Eikä siitä ole kuullut moni suomalainenkaan, vaikka oikeus äänestää paikallisvaaleissa koskee muun muassa EU-maissa asuvia Suomen kansalaisia.

– Varo kissaa!

Nuori saksalainen Julia Neumann estää kissaa vilahtamasta ovenraosta ja toivottaa tervetulleeksi kerrostalokotiinsa Imatran Sienimäessä. Ensi viikon sunnuntaina 27-vuotias Julia Neumann äänestää ensimmäistä kertaa uuden kotimaansa kuntavaaleissa.

Toisin kuin iso osa maahanmuuttajista, Julia Neumann on erittäin hyvin perillä äänioikeuksistaan. Syksyllä hän aikoo äänestää entisen kotimaansa Saksan parlamenttivaaleissa.

– Saksassa on nyt ihan välttämätöntä käyttää äänioikeuttaan. Siellä on vaarana, että uusnatsit vahvistavat asemiaan, ja haluan äänestää heitä vastaan, Julia Neumann sanoo.

Ykkösaiheina työpaikat ja lapsiperheet

Myös Imatran kuntavaalit on Neumannin mukaan tärkeä vaikuttamisen paikka. Neumann on tällä hetkellä työtön työnhakija, ja sen vuoksi hän on ehdokkaiden vaaliteemoihin tutustuessaan kiinnittänyt huomiota erityisesti sellaisiin avauksiin, jotka synnyttäisivät uusia työpaikkoja.

– Työpaikat on tärkeä teema. Toinen tärkeä aihe minulle ovat lapset ja lapsiperheiden asiat, sillä haluaisin jossain vaiheessa omia lapsia, Julia Neumann listaa kriteereitään ehdokasvalinnassa.

– Sitten vielä koulut. Koulurakennukset ovat täällä Imatralla todella huonossa kunnossa, joten siihen asiaan pitää saada parannus.

Julia Neumannilla on Saksan kansalaisuus, mutta kodikseen hän tuntee Imatran. Mikko Savolainen/Yle

Imatralainen Julia Neumannista tuli ensimmäisen kerran vuonna 2008. Silloin hän vietti onnellisen vuoden au pairina paikallisessa perheessä. Kiinnostus Suomea kohtaan oli syttynyt jo teini-iässä, kun suomalaisbändi The Rasmus vei Saksan Dresdenissä asuneen tytön sydämen.

Toisen kerran Neumann muutti Imatralle alkuvuodesta 2013. Sillä kerralla hän tuli jäädäkseen.

– Itsetuntoni on täällä parempi. Olen Suomessa onnellisempi kuin Saksassa, Neumann perustelee maahanmuuttoaan.

– Saksa ei enää tunnu kotimaalta. Kotini ja tärkeät ystäväni ovat Imatralla, Neumann sanoo.

Hänellä on Saksan kansalaisuus. Suomen kansalaisuutta Neumann ei ole näillä näkymin hankkimassa.

Maahanmuuttajat eivät tunne oikeuttaan

Edellisissä kuntavaaleissa vuonna 2012 Suomessa oli 137 000 äänioikeutettua ulkomaan kansalaista. He muodostivat noin kolme prosenttia kaikista äänioikeutetuista. Tällä kertaa ulkomaan kansalaisten määrä on hieman lisääntynyt.

Vuonna 2012 äänioikeutetuista ulkomaan kansalaisista äänestämässä kävi vain 19,6 prosenttia. Koko maan äänestysprosentti oli tuolloin 58,2 eli kolminkertainen ulkomaalaisiin verrattuna.

Tiedot käyvät ilmi tutkija, valtiotieteen tohtori Merja Jutila Roonin viime vuoden lopulla julkaistusta tutkimuksesta "Maahanmuuttajat äänestäjinä Suomen kuntavaaleissa".

– Suurin syy ulkomaan kansalaisten alhaiseen äänestysaktiivisuuteen Suomen kuntavaaleissa on tiedon puute, Merja Jutila Roon sanoo.

Tutkija Merja Jutila Roonin mukaan tiedon saaminen Suomeen muuttaneelle ulkomaalaiselle on tehty kohtuuttoman vaikeaksi.

– Ilmoitus äänioikeudesta kolahtaa postiluukkuun ulkomaan kansalaiselle ihan samoin kuin kenelle tahansa Suomessa. Ongelma on siinä, että lappunen on kaikille täsmälleen samanlainen, äänioikeudesta kerrotaan vain suomen ja ruotsin kielillä, Jutila Roon kuvaa.

– Vasta ilmoituksen toiselta sivulta löytyy ensimmäinen lause englanniksi. Siinä kerrotaan, mistä voi halutessaan kysyä lisätietoja, mutta siinäkään ei sanota, että asia liittyy äänioikeuteen.

Englannin kieli puuttuu ehdokkaiden sivuilta

Julia Neumann ei vielä tiedä kenelle imatralaisehdokkaalle hän äänensä antaa. Valinnan tueksi Neumann on aloittanut ahkeran tiedonhankinnan aikakauden.

Viime viikolla hän osallistui Ylen järjestämään kuntavaalitenttiin Imatran kaupungintalolla. Tentistä Julia Neumann sanoo saaneensa perustietoja ehdokkaita asettaneista puolueista.

Seuraavaksi hän sukelsi nettiin. Vaikka Neumann puhuu hyvää suomea tyylikkäällä Etelä-Karjalan murteella, nettiteksteissä häntä jäi harmittamaan englanninkielisen tiedon puute.

– Pitempää tekstiä on vaikea ymmärtää. Jos ei tajua yhtä tiettyä sanaa, voi olla että ymmärtää väärin koko tekstin sanoman.

– Ehdokkaiden kohdallakin on usein vain kuva ja nimi. Miten se auttaa minua äänestyspäätöksessä, Neumann kritisoi.

Virolaisia eniten

Ylivoimaisesti suurimman ryhmän Suomessa asuvista ulkomaan kansalaisista ovat virolaiset. Heitä on Suomessa asuvista ulkomaalaisista noin viidennes eli runsaat 50 000 ihmistä. Seuraavaksi suurin ryhmä ovat Venäjän ja sen jälkeen Ruotsin kansalaiset.

Tutkija Merja Jutila Roonin mukaan ulkomaan kansalaisten tietoisuus äänestämisen mahdollisuudesta on lisääntynyt.

– Aikaisempiin tutkimuksiin verrattuna uutta oli se, että ne Virosta ja Venäjältä tulleet, jotka eivät äänestäneet Suomen 2012 vaaleissa, olivat kuitenkin äänioikeudestaan tietoisia: venäläisistä 63 prosenttia ja virolaisista 88 prosenttia, Jutila Roon kirjoittaa tutkimuksessaan.

Äänioikeuden suhteen EU-kansalaiset ja EU:n ulkopuolisten maiden kansalaiset ovat Suomessa eri asemassa. EU-maan kansalaiselle äänioikeus myönnetään, jos hänen kotikuntansa on ollut sama suomalainen kunta 51 päivää ennen vaalipäivää. EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten on pitänyt lisäksi asua Suomessa kaksi vuotta pidempään.

Entä kuinka Ruotsissa? Vertailu länsinaapurin vastaavien lukujen kanssa kertoo ulkomaalaisten Suomea aktiivisemmasta osallistumisesta vaaleihin.

Ruotsin vuoden 2010 kuntavaaleissa ulkomaan kansalaisten äänestysaktiivisuus oli noin 36 prosenttia. Kansalaisuuden saaneista yli 70 prosenttia käytti äänioikeuttaan.