Automaattimetroa ryhdytään taas selvittämään – koko hankkeen hinta satoja miljoonia euroja

METRO Automaattimetron hinta kohoaa satoihin miljooniin euroihin. Muun muassa vanhat junat on uusittava.

Metron automatisointi tarkoittaisi mittavaa kalustouudistusta, sillä vanhimmat metrojunat korvattaisiin sitä ennen uusilla. Nykykalustosta vain uusimmat M300-sarjan junat automatisoitaisiin. Päivi Tuovinen

Katja Riihola

– Teoriassa on mahdollisuus, että emme päätyisikään automaattimetroon, sanoo toimitusjohtaja Ville Lehmuskoski Helsingin kaupungin liikennelaitokselta (HKL).

Lehmuskoski kertoo, että HKL käynnistää talven aikana metron automatisointiin liittyvän esiselvityksen, jossa tarkastellaan minä vuonna metroon tarvitaan tiheämpi vuoroväli, millaisia teknologisia vaihtoehtoja on tarjolla ja miten tarvittavat hankinnat kannattaa ajoittaa.

– On ilmeistä, että mahdolliset ratkaisut ovat kehittyneet edellisestä automatisointiyrityksestä. Metron automatisointi tai muu kapasiteettia lisäävä ratkaisu tuskin toteutetaan täysin samanlaisena kuin vuonna 2007 ajateltiin.

Automatisointi tulee maksamaan kaikkineen satoja miljoonia euroja, sillä teknologiahankintojen lisäksi vanhimmat junamallit, 1980- ja 90-luvuilla hankitut M100 ja M200 on korvattava uusilla.

– Viime automatisointiyrityksestä saatu yksi tärkeä oppi on, että vanhojen junien automatisointi lisää hankkeen haasteellisuutta olennaisesti. Siksi metron automatisointi on luonnollinen hetki myös uusia junia, Lehmuskoski kertoo.

Vanhojen metrojunien uusimisen arvioidaan maksavan noin 200–250 miljoonaa euroa. Nykyisistä metrojunista kelpaavat automatisoitavaksi vain 2010-luvulla länsimetron liikennöintiä varten hankitut M300-metrojunat.

Itse automatisoinnin kustannusten suuruusluokan Lehmuskoski arvioi olevan noin 200 miljoonaa euroa.

Keskeytetystä automatisointihankkeesta oli varauduttu maksamaan noin 105 miljoonaa euroa.

– Kustannustaso on reilussa kymmenessä vuodessa jonkin verran noussut, turvallisuus- ja toiminnallisuusvaatimukset tarkentuneet ja metrolinja kasvanut Kivenlahteen asti, Lehmuskoski muistuttaa.

– Metron automatisointeja tehdään maailmalla koko ajan. On kunnon markkinat ja saamme kyllä aikaan hyvän kilpailutuksen.

Automatisointi tarkoittaisi todennäköisesti myös laituriovien hankintaa asemille.

HSL:n hallitus esitti viime viikolla, että HKL käynnistäisi vuoden 2019 alkupuolella uuden metron automatisointiin tähtäävän hankkeen. Automatisoinnilla haetaan välityskykyä, koska automaattimetro pystyy nykyistä tiheämpiin vuoroväleihin.

HSL:n maksimiennusteen mukaan länsimetron varsi kasvaa niin nopeasti, että metro uhkaa jäädä välityskyvyltään pieneksi 2030-luvun alussa automatisoinnista huolimatta.

Lehmuskosken mukaan automaattimetro ratkaisee kapasiteettiongelmat.

– Minun tietojeni mukaan kapasiteetti riittää nykyisten liikenne-ennusteiden mukaan vastaamaan kaikkiin tiedossa oleviin Espoon ja Helsingin maankäytön kehityssuunnitelmiin. Noin 2020-luvun lopulla tulee tarve tihentää vuoroväliä nykyisestä 150 sekunnista 120 sekuntiin. Kapasiteettia on myös mahdollista edelleen lisätä useita kymmeniä prosentteja 2030–2050 -luvuilla, jonne automatisoinnin elinkaari ulottuu, Lehmuskoski sanoo.

Lehmuskosken mukaan automaattimetron hankinta pitää käynnistää arviolta vuonna 2022, jotta metrot kulkisivat ilman kuljettajaa vuonna 2029.

– Meidän kokemuksen mukaan hankinta on noin seitsemän vuoden juttu. Meillä on siis sopivasti aikaa harkita ja tehdä päätöksiä. Harkinta tehdään yhdessä HSL:n, Helsingin ja Espoon kaupunkien ja Länsimetro Oy:n kanssa.