Helsingin ja Tallinnan välillä matkustava voi tulevaisuudessa ladata kännykkäänsä sovelluksen, joka ohjaa lähimmälle vapaalle parkkipaikalle liityntäparkissa ja kertoo, kuinka kauan kestää loppumatka julkisilla liikennevälineillä laivaan. Tällaista älykkäämpää liikennöintiä yli Suomenlahden ryhdytään nyt miettimään EU:n tuella. Lisäksi EU rahoittaa rautatietunnelin selvityksiä.

Euroopan unioni on myöntänyt Helsingin ja Tallinnan välisen liikenteen kehittämiseen yhteensä 3,1 miljoona euroa. Summasta osa kohdennetaan Helsingin ja Tallinnan välille ehdotetun rautatietunnelin selvityksiin.

Helsinki ja Tallinna ovat muuttumassa samaksi työmarkkina-alueeksi. Helsingin seudulla arvioidaan työskentelevän kymmeniä tuhansia virolaisia, joista suuri osa matkustaa nopeilla laivoilla Helsinkiin viikoittain. Yhdessä pääkaupunkien metropolialueet muodostavat noin kahden miljoonan asukkaan talousalueen.

Kolmivuotisessa FinEstSmartMobility -älyliikennehankkeessa mietitään Tallinnan Vanhankaupungin sataman ja Helsingin Jätkäsaaren välisen liikenteen sujuvuutta. EU-rahoituksen turvin nyt ryhdytään ideoimaan ja toteuttamaan esimerkiksi applikaatioita liityntäpysäköintiin ja yhteyksiin Länsisatamasta Helsinki-Vantaan lentokentälle.

Henkilöautoja yritetään vähentää satamista

– Matkustajille voisi olla jonkinlainen helppokäyttöinen reittiopas tai applikaatio, joka neuvoisi, mihin liityntäparkkiin auton voi jättää ja mitä reittiä voi mennä satamaan ja kuinka paljon siihen pitää varata aikaa. Tätä mietitään molemmilla puolella, koska pyrimme vähentämään satamien saattoliikennettä ja ohjaamaan julkisiin yhteyksiin, kertoo erityisasiantuntija Ulla Tapaninen Helsingin kaupungista.

Toinen sovellus voisi neuvoa, miten Helsinki-Vantaan lentokenttää paljon käyttävät virolaiset pääsevät näppärimmin satamasta kentälle.

– Rahtiliikenteen puolelta on mietitty esimerkiksi sitä, että voisivatko rekat odottaa niin sanotussa rekkaparkissa tai sitten saada jo matkan varrelle tietoa, milloin pitää saapua, jotta pääsee satamaan oikea-aikaisesti. Länsisatamassa on itse asiassa aika vähän tilaa, Tapaninen visioi.

Tapanisen mukaan nyt tutkitaan, miten tieto voitaisiin yhdistää rekkojen ajotietokoneisiin.

Osa älyliikennettä ovat myös älykkäät liikennevalot. Ne oppivat, koska esimerkiksi kääntyville autoille pitää näyttää pidempään vihreää valoa. Niitä voisi tulla esimerkiksi Tallinnan kehätielle.

TallinkSilja-varustamo on ehdottanut HSL:lle yhteistä matkalippua, jolla voisi matkustaa sekä Suomenlahden yli että ennen sitä tai sen jälkeen Helsingin joukkoliikenteessä, mutta HSL ei kuitenkaan tarttunut ideaan. Viroon ulottuva matkalippujärjestelmä ei ole nyt mukana tässä EU:n tukemassa selvityksessä, koska ensiksi odotetaan muun muassa hallituksen Liikennekaari-kärkihankkeen etenemistä ja kokemuksia valtakunnallisesta Waltti-matkakortista.

Kiinnostunut saa lisätietoa netistä

Älyliikenteen lisäksi EU:n tuella selvitetään Helsingin ja Tallinnan välisen rautatietunnelin talousvaikutuksia ja rakennuskustannuksia.

– Tunnelista tehdyt esiselvityksen mukaan se voisi olla taloudellisesti kannattavaa. Nyt voimme EU-tuella selvittää tunnelin toteuttamista teknisestä, taloudellisesta ja sosiaalisesta näkökulmasta, Tapaninen sanoo.

Tässä FinEst Link -projektissa selvitetään myös tunnelin rakentamisen turvallisuutta ja ympäristövaikutuksia. Tarkoitus on myös miettiä, miltä talous näyttää, jos tunnelia ei rakenneta.

Helsingin ja Tallinnan välisen liikenteen kehittämisellä on omat hyvät nettisivunsa (siirryt toiseen palveluun), joille luvataan päivittää tietoja ideoinnin ja selvitysten edistyessä. Selvitysten arvioidaan olevan valmiina lokakuussa 2017.

Rail Baltica rautatieyhteyden Tallinnasta Varsovaan arvioidaan puolestaan valmistuvan vuonna 2025. Sujuva jatkoyhteys Tallinnasta Helsinkiin on tärkeä koko Suomelle.

Helsingin Länsisatamaan on tulossa kokonaan uusi terminaali. Myös suomalaisille tuttu Tallinnan Vanhankaupunginsatama muuttuu tyystin lähivuosina. Näistä hankkeista saa tietoa Twin-Port -nettisivuilta (siirryt toiseen palveluun).