Mitä tekee valtio, emoyhtiö tai Talvivaara Sotkamon konkurssipesä nyt? Kokosimme keskeiset asiat Talvivaaran nykytilanteesta – ja vähän menneestäkin.

Kaksi yhtiötä, kumpi on kampi?

Talvivaara Sotkamo on kaivostoimintaa hoitava yhtiö, joka on pörssiyhtiö Talvivaara Kaivososakeyhtiön tytäryhtiö. Konkurssin tehneen Talvivaara Sotkamon omistavat Espoossa pääkonttoriaan pitävä emoyhtiö Talvivaaran Kaivososakeyhtiö 84 prosentin osuudella ja Outokumpu 16 prosentin osuudella. Konkurssi nollasi Talvivaara Sotkamon 1,3 miljardin euron velat.

Mikä meni pieleen?

Tytäryhtiö Talvivaara Sotkamon nikkelin erotustoimintaa on tehty uudentyyppisellä liuotusperiaatteella. Menetelmä on kärsinyt runsaasti lastentaudeista, eikä tuotanto ole koskaan noussut ennakoidulle tasolle.

Yhtiö murskasi kiviaineista väärällä murskaimella, minkä takia liian hieno kiviaines kovetti liuotuskasat. Pakkasiinkaan ei alkuvaiheessa osattu varautua. Talvivaarassa on koettu sekin, että vain toinen tuotantolinja on ollut auki ja toinen jäässä.

Talvivaaran tuotantoprosessi näytepurkeissa kivimurskeesta aina lopputuotteeseen eli metallirikasteeksi saakka. Hanne Kinnunen / Yle

Tytäryhtiön toiminta on suolannut päästöillään kuusi lähijärveä. Prosessi ei toiminut niin kuin oli suunniteltu, ja sulfaattia kertyi paljon lähijärvien pohjiin. Kipsisakka-altaan vuoto vie sulfaatin kaveriksi myös metalleja.

Kaivosalueelle on kertynyt runsaasti jätevettä varastoon, joista eroon pääsemisessä on ongelmia. Alueella myös runsaasti vedenkäsittelyssä syntyneitä sakkoja, joiden loppusijoitus on ratkaisematta.

Listassa on vain osa Talvivaaran alkutaipaleen vaikeuksista. Jokainen niistä on maksanut kymmeniä miljoonia euroja. Tytäryhtiö lopetti kaivosalueella kiviaineksen louhimisen rahapulan takia jo vuosi sitten.

Kainuulaisesta maaperästä on kuitenkin irronnut jotain: Talvivaara Sotkamon on tuottanut toimintansa aikana 60 miljoonaa kiloa nikkeliä. Samalla määrällä nikkeliä valmistetaan lähes 750 miljoonaa kattilaa.

Mitä tekee konkurssipesä?

Kaivoksen ympäristövastuut säilyvät konkurssipesällä, mutta pesän selvittely on vielä kesken. Vastuu selvityksestä siirtynee muutaman viikon sisällä valtion kustannettavaksi. Pesällä on vastuu myös keskeneräisten ympäristölupa-asioiden eteenpäin viemisestä.

Konkurssipesä etsii ostajaa yhtenä ratkaisuna toiminnan jatkamiseen. Jos ostajaa ei löydy, valtio joutuu päättämään jatketaanko toimintaa vai suljetaanko kaivos lyhyellä tai pitkällä kaavalla.

Mikä on emoyhtiön tilanne?

Emoyhtiö Talvivaaran Kaivososakeyhtiö on edelleen hakeutumassa yrityssaneeraukseen. Emoyhtiö ja tytäryhtiö jättivät yrityssaneeraushakemuksen yhtä aikaa vuosi sitten.

Talvivaaran kaivososakeyhtiön saneerausvelat ovat noin 482 miljoonaa euroa, joista esitettiin leikattavaksi 97 prosenttia.

Yle

Tytäryhtiön konkurssin jälkeen emoyhtiön liiketoiminta on vähäistä. Emoyhtiö pyrkii kiivaasti hakemaan rahoitusta ostaakseen konkurssipesältä tyttären kaivostoiminnan laitteet ja oikeudet. Emoyhtiön on arvioitu kaatuvan myös itse konkurssiin, mikäli se ei löydä rahoittajaa.

Talvivaaran kaivososakeyhtiön on esitettävä Espoon käräjäoikeudelle 2. joulukuuta tarkennettu saneeraussuunnitelma.

Mitä tekee valtio?

Suomen valtio maksaa Talvivaaran ympäristöturvallisuuteen liittyvät välittömät ja välttämättömät työt. Niiden on arvioitu maksava tässä vaiheessa noin 10 miljoonaa euroa kuukaudessa, mutta summaan ei sisälly välttämättömiä investointeja.

Valtio on varannut tai varaamassa tarkoitukseen eri reittejä pitkin tässä vaiheessa yhteensä 65 miljoonaa euroa. Tästä 10 miljoonaa euroa on jo käytetty. Lisämäärärahalla jatketaan metallitehtaan toimintaa, vesienhallintaa ja muita ympäristövahingon torjumiseksi välttämättömiä toimintoja sekä hankitaan vedenpuhdistuslaitteistoja. Rahaa käytetään myös konkurssipesän henkilöstökuluihin toiminnan ylläpitämiseksi. Myös mahdollisesta julkisselvityksestä aiheutuvia kuluja maksetaan samasta määrärahasta.

Sini Salmirinne / Yle

Rahan on arvioitu riittävän vähintään muutaman kuukauden, enintään puolen vuoden ajan. Uusia päätöksiä jouduttaneen tekemään tarpeen vaatiessa.

Kainuun ELY-keskus valvoo, että konkurssipesä toimii lupien mukaisesti, ja että kaivosalueella on riittävästi aineita vesien puhdistamiseen ja toimintojen ylläpitämiseen.

Talvivaaran vesienhallinnan takia metallitehtaan ylläpitoa on jatkettava, vaikka yhtiön liuotuskasoista ei metalleja enää juurikaan irtoa tehtaalla tuotteiksi asti, koska louhinta on ollut seisahduksissa jo vuoden. Vähäinenkin metallimäärä tuo kuitenkin konkurssipesälle tuloja.

Yksi Talvivaaran bioliuotuskasoista. Heikki Rönty / Yle

Valtio joutuu myös päättämään vesienhallintaan liittyvistä investoinneista pikaisella aikataululla. Hallitsemattoman vesitilanteen estämiseksi kaivokselle on rakennettava edelleen lisää vesien varastointikapasiteettia ja mahdollisesti purkuputki, jolle konkurssin tehnyt tytäryhtiö haki lupaa lokakuussa 2014. Purkuputken on suunniteltu kulkevan Nuasjärveen.

Valtio on perustanut erityisen Talvivaara-toimiston koordinoimaan eri viranomaisten päätöksiä.

Valtio on myös luvannut olla osaomistaja mahdollisessa uudessa yhtiössä. Mitään aikatauluja ei ole toistaiseksi annettu.