Aki Taponen

Kansalaispuolueen perustajan Paavo Väyrysen mukaan keskustan ex-puoluesihteeri Jarmo Korhonen johdatti Väyrysen ja omaa puoluetta suunnitelleen Sami Kilpeläisen yhteen. Korhonen kiistää jyrkästi, että hänellä olisi osaa tai arpaa Väyrysen ja Kilpeläisen riidoissa, joita käsitellään nyt käräjäoikeudessa.

Kansalaispuolueen perustajan Paavo Väyrysen mukaan keskustan entinen puoluesihteeri Jarmo Korhonen on tavallaan syyllinen siihen, että hän itse ja kansalaispuolueen puheenjohtajana toiminut Sami Kilpeläinen riitelevät nyt Helsingin käräjäoikeudessa kansalaispuolueen asioista.

Väyrynen kertoi oikeudessa, että Korhonen toimi konsulttina Kilpeläisen puoluehankkeessa, jota tämä oli valmistellut keskustan puoluesihteerikisan häviön varalle vuonna 2016. Samoihin aikoihin selvisi, että Väyrysen kansalaispuoluehankkeelta puuttuukin yllättäen 2?000 kannattajakorttia.

Korhosen johdattelemana Väyrynen ja Kilpeläinen löysivät toisensa. Väyrysen mukaan Kilpeläinen tarjosi yhteistyötä sillä ehdolla, että kansalaispuolueesta tulisi tavallinen puolue, joka osallistuisi kuntavaaleihin.

Keskustan ex-puoluesihteeri Jarmo Korhonen kiistää jyrkästi, että hän olisi osallisena Väyrysen ja Kilpeläisen keskinäisiin riitoihin, joita puidaan nyt käräjäoikeudessa.

- Väite on täysin väärä ja valheellinen. Minulla ei ole osaa eikä arpaa Väyrysen ja Kilpeläisen henkilökohtaisissa riidoissa, hän sanoo Lännen Medialle.

Korhonen kertoo lähettäneensä Väyryselle kolme sähköpostia kesällä 2016, jossa hän oli kertonut Kilpeläisen pohtivan oman puoleen perustamista.

Sanoin silloin, että neuvotelkaa yhdessä asioista, mutta minä en ole näihin neuvotteluihin osallistunut, hän korostaa.

Väyrynen halusi tehdä uudentyyppisen parlamenttipuolueen

Väyrysen suunnitelmissa oli tehdä kansalaispuolueesta uudentyyppisenä parlamenttipuolue, jonka ytimenä ovat puolueen entiset ja nykyiset kansanedustajat ja europarlamentaarikot – alkuvaiheessa Väyrynen itse.

Kun Kilpeläinen ei pystynyt auttamaan puolueen kannattajakorttien keräyksessä kuin muutaman kymmenen kortin verran, Väyrynen ei suostunut muuttamaan puoluetta edes sellaiseksi, että se osallistuisi maakuntavaaleihin.

Tämä johti Väyrysen mukaan siihen, että kansalaispuolueen puheenjohtajaksi Väyrysen presidentinvaalikampanjan takia valittu Kilpeläinen sekä varapuheenjohtaja Piia Kattelus ja hallituksen jäsen Tuula Komsi kaappasivat puolueen.

Väyrysen mukaan he lähtivät muuttamaan sitä tavalliseksi puolueeksi, jollaista Kilpeläinen ja Korhonen olivat alun perin suunnitelleet.

Väyrysen mukaan kaappaus eteni niin, että kansalaispuolueen kokouksia pidettiin hänen tietämättä tai ajankohtina, jolloin hän ei voinut niihin osallistua ja sääntöjen vastaisesti koolle kutsuttuina. Kokouksissa päätettiin puolueen maakuntaorganisaation perustamisesta, jäsenten erottamisesta maksamattomien jäsenmaksujen takia ja uusien jäsenten ottamisesta.

Kiista huipentui maaliskuun alussa, kun kansalaispuolueen hallitus erotti Väyrysen puolueen jäsenyydestä vedoten tämän taloudellisiin väärinkäytöksiin ja vaaliraharikkomuksiin. Väyrynen on kiistänyt syytökset ja pyytänyt poliisia tutkimaan, ovatko niiden esittäjät syyllistyneet kunnianloukkaukseen.

Samana päivänä kun puoluehallitus erotti Väyrysen, järjestettiin kaksi puolueen yleistä kokousta, joissa puolueelle valittiin kaksi kilpailevaa hallitusta. Molempien valintojen toimeenpanot on määrätty keskeytettäväksi, joten nyt puolueella ei ole toimivaa hallitusta.

Väyrynen joutui toimimaan rahastonhoitajana

Väyrysen mukaan Kilpeläinen oli puheenjohtajana kieltäytynyt ottamasta vastaan puolueen tilinkäyttöoikeuksia. Sen vuoksi Väyrynen oli joutunut "puolueen rahastonhoitajana" siirtämään omia ja presidentinvaalien tukiyhdistyksensä varoja puolueelle laskujen maksuja varten.

Väyrysen mukaan hänen taloudellinen panoksensa sidosryhmineen puolueen perustamiseen ja presidentinvaaleihin oli yhteensä jopa 150 000–180 000 euroa.

Presidentinvaalien jälkeen helmikuun puolivälissä Väyrynen lainasi tukiyhdistykseltään Suomen Linja ry:ltä puolueelle 38 000 euroa, jonka hän samana päivänä siirsi puolueelta valitsijayhdistykselleen avustuksena.

Väyrysen vastapuolen mukaan tilisiirtoja varten ei ollut puolueessa tehty mitään päätöksiä ja Väyrysen tarkoituksena oli velkaannuttaa puolue itselleen. Väyrynen ei ollut presidentinvaaleissa kansalaispuolueen vaan valitsijayhdistyksen ehdokas.

Sittemmin Väyrynen huomasi, että hänen presidentinvaalikampanjansa varjolla oli tarkoitus edistää Kilpeläisen ja Katteluksen poliittista uraa, jotta puolue vietäisiin heidän johdolla eduskuntavaaleihin.

Kaappaussyytöksiä vasta tiliongelmien jälkeen

Tuula Komsin mukaan Väyrynen alkoi syyttää heitä vallankaappauksesta vasta, kun puolueessa ilmeni tiliongelmia. Hän sanoi, että puheet vallankaappauksesta kuulostavat "vaihtoehtoiselta todellisuudelta".

Komsin mukaan Väyrysen ilmoitus lähteä tavoittelemaan keskustan puheenjohtajuutta aiheutti puolueessa huolta siitä, että kansalaispuolue sulautetaan keskustaan, jos Väyrynen valitaan keskustan puheenjohtajaksi. Ehdokkuus oli Komsin mukaan järkytys samoin kuin Väyrysen omavaltaiset tilisiirrot.

Väyrynen protestoi oikeudessa sitä, että siellä käsiteltiin syitä, jotka johtivat hänen erottamiseen. Hänestä olisi pitänyt käsitellä vain erottamiseen johtaneita menettelytapoja.

Aamupäivällä oikeudessa käytiin läpi kirjallisia todisteita kuten sähköposteja, jotka liittyivät puolueen kiisteltyjen kokousten kokouskutsuihin ja niistä ilmoittamiseen. Väyrysen nostamissa kanteissa vaaditaan kokouspäätösten mitätöintiä tai vahvistamista pätemättömiksi.

Helsingin käräjäoikeus jatkaa riidan käsittelyä 13. syyskuuta.

Edit: Juttua päivitetty 3.8.2018 kello 21.55 Jarmo Korhosen kommenteilla.