Tilanne kärjistynyt Alahärmän yläkoululla tappelujen jälkeen – jatkuva vartiointi päällä

Turvapaikanhakijaoppilaiden ja alahärmäläisten yläkoululaisten väliset tappelut huolestuttavat vanhempia.

Noin 180 henkeä kokoontui Alahärmän koulukeskuksen läheiselle urheilukentälle ilmaisemaan mieltä perjantaina. Mielenilmaus liittyi kahden viikon takaiseen tapahtumaan, jossa turvapaikanhakijaoppilaiden ja alahärmäläisten yläkoululaisten välille syntyi tappelu.

Koulukeskuksen ovet lukittiin mielenilmauksen ajaksi, ja koulun alueelle oli järjestetty vartiointi. Sivistysjohtaja Markku Viitasaaren mukaan lukitsemisella ja vartioinnilla varmistettiin lapsille rauhallinen ja turvallinen koulupäivä.

Alun perin mielenilmaisua yritettiin järjestää koululla, mutta viranomaiset estivät sen.

– Kun näistä toimenpiteistä päätettiin, meillä ei ollut tietoa, kuka mielenilmauksen järjestää ja onko siitä ilmoitettu poliisille. Pakko oli jollain lailla reagoida, ettei lasten koulupäivä häiriintyisi.

Suurin osa mielenilmaukseen osallistuneista oli muita kuin koululaisten vanhempia. Osa oli tullut paikalle Etelä-Suomesta saakka.­

Vartijat eivät olleet koululla pelkästään perjantaina: koulunkäyntiä on turvattu vartioiden voimin Alahärmässä jo kahden viikon ajan, eli tappelun jälkeen.

– Kyllä meillä on ollut pienimuotoista vartiointia siellä. On haluttu varmistaa, ettei mitään satu, Viitasaari sanoo.

”Kuka korvaa, jos lapsellemme tapahtuu jotakin?”

Suurin osa mielenilmaukseen osallistuneista oli muita kuin koululaisten vanhempia. Monet olivat tulleet Alahärmään Etelä-Suomesta saakka. Maahanmuuttokriittisiä mielipiteitä riitti kahdeksi tunniksi, ja paikalle saapunut Kauhavan kaupunginjohtaja Markku Lumiokin sai kuulla kunniansa.

Annika ja Rauno Ylipelkosella on Alahärmän yläkoulussa neljä lasta. Lasten turvallisuus huolettaa heitä toden teolla, ja siksi he päättivät lähteä mukaan urheilukentän tapahtumaan.

– Asioita, joita koulussa on tapahtunut, ei saa painaa villaisella enää. Nämä viimeksi tulleet turvapaikanhakijanuoret eivät ole yläasteikäisiä, vaan paljon vanhempia, eivätkä he kuulu tänne kouluun, Annika Ylipelkonen sanoo.

Hän kuitenkin tietää, että turvapaikanhakijoissa on paljon myös sellaisia nuoria, joilla on kova into ja todellinen halu opiskella. Heidän opiskeluoikeuttaan Ylipelkonen ei halua rajoittaa.

Annika ja Rauno Ylipelkosella on Alahärmän yläkoulussa neljä lasta.­

Rauno ja Annika Ylipelkonen kertovat miettivänsä tyttäriensä turvallisuutta joka päivä.

– Kuka korvaa, jos lapsellemme tapahtuu jotakin, he kysyvät.

– Kyllä pitäisi voida luottaa siihen, että lapset ovat koulussa turvassa, sanoo Rauno Ylipelkonen.

He toivovat, että koululla olisi jatkuva vartiointi sisällä ja ulkona.

– Ettei sattuisi mitään. Tämä ei ole enää mikään lintukoto, ei todellakaan.

”Epäonninen saapumiserä”

Sivistysjohtaja Markku Viitasaari kertoo, että Alahärmän yläkoulussa on samanaikaisesti opiskellut enimmillään kolmekymmentä Kauhavan vastaanottokeskuksen turvapaikanhakijaa kolmen viime vuoden aikana. Monet ovat suorittaneet perusopetuksen päättötodistuksen.

– Ne jotka ovat alkaneet pärjätä, on integroitu tavallisiin ryhmiin tietyin tukitoimenpitein sitä mukaa kun on pystytty.

Viitasaari harmittelee kaksi viikkoa sitten kärjistynyttä tilannetta.

– Tällaista tapahtumaa meillä ei ole aikaisemmin ollut. Kyseinen, syksyllä aloittanut epäonninen saapumiserä on tullut Suomeen kesän korvalla, ja he ovat olleet perusopetukseen valmistavassa ryhmässä.

Hän muistuttaa, että kunnan tehtävänä on järjestää perusopetusta alueella asuville oppivelvollisuusikäisille asukkaille, myös turvapaikanhakijoille.

– Teemme kuten kunnan kuuluu tehdä. Kunta ei täytä lainmukaista velvoitettaan, ellei se järjestä perusopetusta. Meidän pitää voida luottaa Maahanmuuttovirastoon siinä, minkä ikäisiksi nämä ihmiset on rekisteröity. Meillä ei ole keinoa varmistaa, ovatko he 20-, 16- vai 17-vuotiaita.