Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurun (sd) mukaan ikääntyvien toimintakyvyn ylläpitämisen edistämiseksi on tulossa hankkeita.

Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurun mukaan hallitus suunnittelee hankkeita ikääntyneiden toimintakyvyn säilyttämiseksi pidempään. Silja Viitala

Iltalehti vieraili Suomen ”eläkeläisten valtakunnassa” eli Etelä-Savossa, jossa on eniten eläkeläisiä suhteessa väestöön. Etelä-Savossa väestön voimakkaan ikääntymisen vaikutukset ovat selvästi nähtävillä muun muassa kuntatalouksien talousongelmien ja perusterveydenhuollon pitkien jonojen muodossa.

Väestö ei ikäänny vain Etelä-Savossa, vaan koko maassa. Useat asiantuntijat, kuten Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja Niku Määttänen, ovat olleet huolissaan siitä, ettei Antti Rinteen (sd) hallitus vaikuta ottavan riittävän vakavasti kestävyysvajetta eli tulojen ja menojen välistä kuilua, joka seuraa muun muassa väestön ikääntymisestä.

Suomi on maailman kolmanneksi nopeimmin ikääntyvä maa, ja ennusteiden mukaan talouskasvu hiipuu lähivuosina.

Muun muassa sote-uudistuksesta ja vanhuspalvelulain uudistamisesta vastaava perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd) ei allekirjoita kritiikkiä siitä, etteikö hallitus ottaisi vakavasti kestävyysvajetta. Hän muistuttaa, että hallitusohjelmassa linjattiin muun muassa siitä, että laaditaan poikkihallinnollinen ikäohjelma yhteistyössä eri ministeriöiden, kuntien, kolmannen sektorin ja muiden tahojen kanssa.

Hallitus aikoo myös päivittää lain väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista (vanhuspalvelulaki). Kiurun mukaan hallituksen keskeisenä tavoitteena on, että ikääntyneiden toimintakykyä pidettäisiin yllä pidempään kuin ennen.

– Jos näin tulevaisuudessa pystytään tekemään, aitoa kestävyysvajeeseen syntyvää säästöä on mahdollisuus saada ratkaisevasti enemmän. Mitä myöhemmin ihmiset ovat palveluiden tarpeessa, sitä pidempään meillä on toimintakykyä ylläpitämällä mahdollisuus saada myöskin merkittäviä kustannussäästöjä, Kiuru sanoo.

Uusi sote-uudistus

Määttäsestä Suomella ei olisi nyt varaa Rinteen hallituksen päättämiin miljardien menolisäyksiin, vaikka talous kasvaisikin, koska ikääntymiskehitykseen pitäisi varautua.

Väestön ikääntymisen myötä etenkin sosiaali- ja terveyspalveluiden tarve kasvaa merkittävästi samalla, kun työikäisen väestön määrän vähetessä veronmaksajia on yhä vähemmän.

Toisin kuin edellisellä hallituskaudella, nyt hallitusohjelmaan ei ole kirjattu sote-uudistuksen tavoitteeksi hillitä menojen nousua, joita väestön ikääntymisestä ja palveluiden tarpeen kasvamisesta aiheutuu.

Ministeri Kiuru huomauttaa, että edellisen hallituksen asettama kolmen miljardin säästötavoite sote-menojen kasvamiselle kuihtui kasaan eduskunnan asiantuntijakuulemisissa, eivätkä monet asiantuntijat pitäneet sitä realistisena.

Kuten edellinenkin hallitus, Rinteen hallitus pyrkii toteuttamaan sote-uudistuksen 18 maakunnan mallilla, eli maakunnat vastaisivat jatkossa sote-palveluiden järjestämisestä. Aiemman hallituksen valinnanvapausmalli ei kuitenkaan ole enää Rinteen hallituksen sote-ratkaisussa mukana.

– Tässä on nyt kyse aidosti uudistuksesta, ei säästöstä. Olen iloinen siitä, että tämä kolmen miljardin säästö on nyt poistunut, Kiuru sanoo.

– Mitä tulee ikääntyvien luomaan taloudelliseen haasteeseen palveluiden näkökulmasta, se on todellista. Samalla tavalla kaikki länsimaiset demokratiat ovat haastettuja tämän ilmiön johdosta.

Hankkeita tulossa

Demokratian selviytymistä vanhenevien väestöjen maissa tutkiva Sitran vanhempi asiantuntija, entinen suurlähettiläs Petri Tuomi-Nikula arvioi, ettei väestön nopeaan ikääntymiseen varautumiseksi ole esitetty hallitusohjelmassa riittävästi keinoja.

Arvostettu talouslehti Financial Times varoitti keväällä artikkelissaan Suomen ikärakenteesta ja siitä, ettei tilanteen vaatimia uudistuksia muun muassa terveydenhuollon ja sosiaaliturvan osalta ole onnistuttu viemään läpi.

– Suomessa tikittävä aikapommi on varoitus koko Euroopalle, lehti kirjoitti.

Kiuru vakuuttaa, että keinoja on tulossa, mutta niiden yksityiskohdista kerrotaan vasta myöhemmin julkisuuteen suunnittelun edettyä.

– Hallitusohjelmaneuvotteluissa on nimenomaan päätetty, että yksi isoimpia keinoja varmistaa se, että ikääntymiseen liittyvän palvelutarpeen kasvu on hallittavissa, on ikääntyvien toimintakyvyn ylläpitäminen ja sitä koskevat hankkeet.