EU:n komissio pitää 31. toukokuuta kokouksen, jonka aiheena on eurovaluutan tulevaisuus ja euroalueen talouden vahvistaminen.

EU-komissaarit Pierre Moscovici ja Vladis Dombrovskis valmistelivat kokousta viime viikolla ja tapasivat eräitä EU-parlamentin johtavia edustajia.

Saksalainen arvostettu talouslehti Frankfurter Allgemeine (siirryt toiseen palveluun) on saanut haltuunsa kokouksesta kirjoitetut muistiinpanot. Niistä ilmenee, että komissio haluaa kaikkien EU:n jäsenmaiden ottavan eurovaluutan käyttöön vuoteen 2025 mennessä.

Kokouksen osanottajat perustelevat kantaa sillä, että jos euroalue kattaisi koko unionin, olisi se vahvempi ja myös demokraattisempi. Euroaluetta valvoisi EU-parlamentti.

Myös muita toimia euroalueen kehittämiseksi nousi kokouksessa esiin. Sellaisia ovat mm. yhteiset rahastot, joista julkisia hankintoja voisi tukea lama-aikoina ja euroalueen yhtenäinen johto, jota Ranskan uusi presidentti Emmanuel Macron on peräänkuuluttanut.

Dombrovski nosti esiin euroalueen yhteisen työttömyysturvan.

Koko EU:n kattava euroalue tuskin toteutuu

Ruotsissa FAZ-lehden uutinen on nostattanut ankaraa keskustelua. Maassa järjestettiin vuonna 2003 kansanäänestys euron jäsenyydestä, jolloin noin 56 prosenttia äänesti euroa vastaan.

Valtiovarainministeri Magdalena Andersson on vakuuttanut, ettei Ruotsi mene euroon ilman uutta kansanäänestystä. Hän ei myöskään usko, että EU-komissio lopulta ehdottaakaan sellaista.

Ruotsi ja Tanska täyttäisivät eurovaluutan kriteerit. Sen sijaan muut euron ulkopuolella olevat EU-maat Puola, Tshekki, Unkari, Kroatia, Romania ja Bulgaria eivät täytä. Monet näistä maista eivät haluakaan euroon ja Britannia on eroamassa koko EU:sta.

Ruotsalaisen Direct-uutistoimiston (siirryt toiseen palveluun) mukaan Dombrovskis sanoo, että saksalaislehden uutinen on väärinkäsitys.