Tänään peruskoulunsa päättymistä juhlivat nuoret saattavat olla viimeisiä ikäluokkia, joilla peruskoulun päättyessä päättyy myös lakiin kirjattu oppivelvollisuus.

Hallitusneuvotteluissa on tällä viikolla sovittu oppivelvollisuusiän nostamisesta. Jos suunnitelma toteutuu, jatkuisi oppivelvollisuus myös peruskoulun jälkeen.

1. Mitä oppivelvollisuusiän pidentämisellä tavoitellaan?

Pelkkä peruskoulun päättötodistus ei riitä nykyisillä työmarkkinoilla.

Ilman toisen asteen tutkintoa jääneillä työllistyminen on hankalaa ja tulot jäävät jälkeen niistä, jotka ovat jatkaneet opiskelua myös peruskoulun jälkeen. Koko ikäluokka pitäisi saada siis suorittamaan vähintään toisen asteen tutkinto.

Talouspolitiikan arviointineuvosto on tutkinut oppivelvollisuusiän pidentämisen vaikutuksia selvityksessään vuodelta 2018 (siirryt toiseen palveluun).

Selvityksen mukaan 25-vuotiaista suomalaisista noin 16 prosenttia on pelkän peruskoulun varassa. Noin kymmenen vuotta peruskoulun päättymisen jälkeen heillä ei siis ole minkäänlaista tutkintoa. Miehet jäävät naisia useammin pelkän peruskoulun varaan.

Pelkän peruskoulun suorittaneista 25-vuotiaista noin 40 prosenttia on kokonaan koulutuksen ja työelämän ulkopuolella.

Oppivelvollisuuden pidentäminen on yksi keino, jolla pyritään nostamaan koko ikäluokan koulutustasoa.

Lasse Isokangas / Yle

2. Miten tavoitteet toteutuisivat?

Talouspolitiikan arviointineuvoston selvityksen mukaan oppivelvollisuusiän pidentäminen voisi kasvattaa merkittävästi toisen asteen tutkinnon suorittaneiden osuutta. Pidemmälle kouluttautuminen puolestaan parantaisi tämän joukon työllisyyttä ja tuloja.

Selvityksessä arvioidaan tilannetta, jossa oppivelvollisuusikä nostetaan 18-vuoteen.

Oppivelvollisuusiän nostaminen ei kuitenkaan tekisi toisen asteen tutkinnosta vielä pakollista. Toisen asteen koulutuksen aloittaneet voisivat siis jättää koulutuksen kesken myöhemmin.

Ei ole vielä tiedossa, miten hallitusneuvotteluissa on sovittu oppivelvollisuusiän noston yksityiskohdista.

– Oppivelvollisuusiän pidentäminen ei nostaisi toisen asteen suorittaneiden osuutta sataan prosenttiin, mutta suurella todennäköisyydellä se kasvattaisi toisen asteen suorittaneiden osuutta, sanoo selvitystä tekemässä ollut Talouspolitiikan arviointineuvoston entinen puheenjohtaja, Helsingin yliopiston julkistaloustieteen professori Roope Uusitalo.

Selvityksessä arvioidaan, että oppivelvollisuusiän nostaminen lisäisi 5-10 prosentin peruskoulunsa päättäneen koulutukseen osallistumista vähintään yhdellä vuodella. Tämä vastaisi 16 vuotta täyttävien ikäluokasta noin 3 000 – 6 000 nuorta.

3. Kuinka kalliiksi oppivelvollisuusiän pidentäminen tulisi?

Oppivelvollisuusiän nostaminen 18 vuoteen nykyisen 16 vuoden sijaan vaikuttaisi julkiseen talouteen kahdella tavalla.

Ensinnäkin se lisäisi kustannuksia, kun kaikille oppivelvollisille olisi jatkossa tarjottava maksutta oppimateriaalit ja oppikirjat. Toisaalta se todennäköisesti parantaisi nuorten työllisyys- ja tulokehitystä tulevaisuudessa, mikä tarkoittaa korkeampia verotuloja ja alempia sosiaaliturvamenoja.

Talouspolitiikan arviointineuvoston selvityksen mukaan hyödyt todennäköisesti ylittävät uudistuksen kustannukset pitkällä aikavälillä. Uudistus synnyttäisi pitkällä aikavälillä noin 140 miljoonan euron hyödyn.

Lyhyellä aikavälillä uudistus kuitenkin heikentäisi julkista taloutta.

Esitetyt arviot kustannuksista vaihtelevat: selvityksessä mainittu Kuntaliiton esittämä arvio oppivelvollisuusiän pidentämiselle yhdellä vuodella on 56 miljoonaa euroa. Summa sisältää tuntuvia lisäyksiä opinto-ohjaukseen ja erityisopetukseen. Oppivelvollisuusiän nostaminen kahdella vuodella tuottaisi talouspolitiikan arviointineuvoston mukaan noin kaksinkertaiset kustannukset.

Toinen raportissa esitetty kustannusarvio yhden vuoden pidennykselle on 17-27 miljoonaa euroa.

Lyhyen aikavälin kustannukset riippuvat siitä, miten uudistus aiotaan lopulta toteuttaa.

4. Miksi ei kohdisteta täsmätoimia riskiryhmiin oppivelvollisuusiän nostamisen sijaan?

Oppivelvollisuusiän pidentämistä on arvosteltu erityisesti siitä, että toimi osuu koko ikäluokkaan, kun suurin osa peruskoulun suorittaneista hakeutuu koulutukseen myös ilman velvollisuutta.

Arvostelijoiden mukaan olisi tehokkaampaa keskittyä täsmätoimiin, jotka kohdistuisivat niihin nuoriin, jotka ovat vaarassa jäädä ilman toisen asteen tutkintoa.

Talouspolitiikan arviointineuvoston selvityksen mukaan täsmätoimien ongelmana on se, että riskiryhmien tunnistaminen on vaikeaa. Ilman toisen asteen tutkintoa jäävät nuoret ovat moninainen joukko, joista kaikkia ei voida tunnistaa etukäteen.

Selvityksen mukaan oppivelvollisuusiän nostaminen on parhaiten kohdentuva toimenpide, koska se kattaa koko joukon, johon politiikalla pyritään vaikuttamaan.

Professori Uusitalon mukaan oppivelvollisuusiän nostaminen ja erityisryhmille suunnatut toimet eivät sulje toisiaan pois, vaan ne voivat täydentää toisiaan.

– Nykyistä pidempi oppivelvollisuus siirtäisi kunnille ja kouluille vastuuta ja voisi jopa tehostaa kohdennettujen toimien tehokkuutta, Uusitalo sanoo.

Kouluissa ajatukseen suhtaudutaan nihkeästi. Ylen kyselyssä 16 suurimman ammatillisen koulutuksen järjestäjää vastustaa oppivelvollisuuden pidentämistä. Velvollisuuden pidentäminen vaikuttaa koulutuksen järjestäjien kustannuksiin. Koulut toivovat lisää rahoitusta, mikäli velvollisuuksia lisätään.

Hallitusohjelmaan on tulossa satsauksia koulutukseen, mutta vielä ei ole tiedossa, miltä osin lisärahoitus liittyy oppivelvollisuuden pidentämiseen.

Lisää selvyyttä asiaan saadaan maanantaina, kun hallitusneuvotteluita vetävän Antti Rinteen (sd.) on tarkoitus esitellä hallitusohjelma julkisuuteen.

Lisää aiheesta:

Saana-Riikka Lahtinen on keskeyttänyt kolme ammatillista tutkintoa –Yle kysyi ammattikouluilta: Oppivelvollisuuden pidentäminen ei auta

21-vuotias Denis Purhonen ei käy töissä eikä opiskele: "Haluaisin normaaliin rytmiin" – Oppivelvollisuuden pidentäminen saa vahvaa tukea

Tilasto: Syrjäytyneiden nuorten määrä on laskenut, syrjäytyneitä silti yhä 60 000 – ministeri pitää tärkeänä "yhden luukun" palveluita