Saksalaispoliisit tarkastivat autoja Saksan ja Itävallan rajalla Freilassingin kaupungissa 13. syyskuuta 2015. Saksa otti rajatarkastukset käyttöön sen jälkeen, kun maa oli tunnustanut, että se tuskin selviytyy tuhansista alueelleen päivittäin saapuvista turvapaikanhakijoista.

Saksalaispoliisit tarkastivat autoja Saksan ja Itävallan rajalla Freilassingin kaupungissa 13. syyskuuta 2015. Saksa otti rajatarkastukset käyttöön sen jälkeen, kun maa oli tunnustanut, että se tuskin selviytyy tuhansista alueelleen päivittäin saapuvista turvapaikanhakijoista. Guenter Schiffmann / AFP

Unioni ei voi rankaista niitä, jotka eivät ota vastuuta, sanoo komissio. EU voi vain jatkaa neuvottelua. Ulkomaalaislakeja kiristävästä Unkarista on tulossa unionille täysi kysymysmerkki.

Yhteinen linja Euroopan pakolaiskriisissä näyttää olevan yhä hukassa. Sisäministerien maanantain kokous löysi periaatteessa yksimielisyyden kiintiöistä, joilla jaettaisiin 120 000 turvapaikanhakijaa.

Käytännössä asia jäi kuitenkin päättämättä, koska osa Itä-Euroopan maista on tiukasti kiintiöitä vastaan. Yöllä päättyneessä kokouksessa ainakin Tsekki, Slovakia, Latvia ja Puola olivat eri mieltä kuin muu EU.

Saksan sisäministeri ehdotti ZDF:n haastattelussa painostustoimia taakanjaosta kieltäytyviä vastaan. Ne ovat maita, jotka saavat EU:lta paljon rakennerahaa.

EU-komissio ilmoitti, että rankaisu ei käy.

-Lait eivät mahdollista sitä, komission tiedottaja Margaritis Schinatis sanoi tiistaina.

Osa EU-maista on vihjannut, että vastahankaan olevien maiden yli käveltäisiin äänestämälle ne kumoon. Se kuitenkin rikkoisi EU:n tapoja – yhtäkään maata tuskin voidaan pakottaa ottamaan turvapaikanhakijoita vastaan.

Suomi oli maanantain kokouksessa EU-maiden valtavirrassa kannattamassa taakanjakoa - kunhan se tehdään vapaaehtoispohjalta.

Jälleen ylimääräinen huippukokous?

EU:lla ei näytä olevan pakolaiskriisissä muita teitä kuin neuvotella niin kauan kunnes sopu löytyy. Suurten maiden painostus voi kuitenkin kääntää vastustavien maiden päättäjien päät.

Erityisesti Saksa on ottanut aloitteentekijän aseman pakolaiskriisissä. Saksa ja Itävalta ovat pyytäneet jälleen ylimääräistä huippukokousta pakolaiskriiisin takia.

Unkarin uudet rajalait läpivalaistaan

Unkarin Serbian rajalle rakentama aita ja tänään voimaan tulleet tiukennetut rajalait ovat herättäneet arvelua, että Unkari aikoo käytännössä panna rajat kiinni turvapaikanhakijoilta. Maa on ilmoittanut rakentavansa muurin myös Romanian rajalle.

EU ei vielä kommentoi Unkarin lakeja, koska Unkari ei ole kertonut niistä Brysseliin. Komissio on pyytänyt selvityksen laeista ja niiden toimeenpanosta. Se lähettää myös muuttoasioista vastaavan komissaarin Unkariin keskustelemaan asiasta.

Unkarin linjaa pakolaiskriisissä on EU-lähteiden mukaan ollut hankala ymmärtää. Maa ei ole tähän asti halunnut tehostaa pakolaisten tunnistamista ja rekisteröimistä vaan se on mielummin päästänyt turvapaikanhakijat läpi maan. Rekisteröidyt tulijat pitäisi periaatteessa pitää Unkarissa.

Unkari ei suostu myöskään kiintiöihin, vaikka niillä siirrettäisiin turvapaikanhakijoita Unkarista muihin maihin.

Ensimmäiset EU-kiintiöläiset jaetaan pian

EU on pannut liikkeelle paljon hankkeita, joilla se yrittää ratkaista pakolaiskriisiä – se tehostaa palautuksia, lisää yhteistyötä lähtömaiden kanssa ja yrittää torjua salakuljetusta. Monien toteuttaminen vie pitkään.

Kesäkuussa sovittu 40 000 turvapaikanhakijan jakaminen jäsenmaihin näyttää lähtevän liikkeelle. Komission mukaan ensi viikolla Kreikkaan ja Italian Sisiliaan avataan hot spotit eli tehokkaan tunnistamisen keskukset. Tänään Kreikka ja Italia esittävät suunnitelmat, miten ihmiset jaetaan.

Ensimmäiset turvapaikanhakijat lähetettäneen Kreikasta ja Italiasta muihin maihin komission mukaan lähipäivinä. Suomi on luvannut ottaa kahdessa vuodessa 800 pakolaista. Maat ovat sopineet 32 000 henkilön jakamisesta, lopuista 8000 ne yrittävän päättää vuoden loppuun mennessä.