Euroalueen velkakriisin oikeudellisiin ongelmiin perehtynyt akatemiaprofessori Kaarlo Tuori pitää suomalaista keskustelua Kreikan asemasta omituisena. Hänen mukaansa tilannetta ei kannata rinnastaa yksityiseen velkasuhteeseen.

Akatemiaprofessori Kaarlo Tuori näkee Kreikan lainaohjelman tiukat ehdot ongelmallisena Euroopan demokratian kannalta.

– Kreikan kansallinen demokratia on saatettu viralta. Kreikan parlamentista on tehty pelkkä kumileimasin. Sen edellytetään hyväksyvän lainsäädäntöä, josta päätetään muualla, Tuori sanoo Ykkösaamun haastattelussa.

Lainapaketin ehdoissa mennään pikkutarkkoihin yksityiskohtiin, joissa säädellään esimerkiksi Kreikan leipomoiden toimintaa. Tuori ei tiedä, onko tarvetta näin tarkkaan sääntelyyn olemassa.

– Taustalla on kiistanalainen talouspoliittinen ajattelu, erityisesti mitä tulee menoleikkauksiin ja vyönkiristyspolitiikkaan. Taloustieteilijöiden keskuudessa tämä ajattelu on asetettu hyvinkin kyseenalaiseksi, Tuori sanoo.

Tuorin mukaan Kreikan itsenäisen päätösvallan menettäminen asettaa huolestuttavan ennakkotapauksen.

Demokratian periaatteet ovat EU:n toiminnan ytimessä ja sen lisäksi erilaisilla sopimuksilla vahvistettujen sosiaalisten oikeuksien pitäisi sitoa EU:n toimintaa myös Kreikan kriisin kaltaisissa tilanteissa, Tuori kertoo.

Viekö velka itsenäisyyden?

Euroopan neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea on todennut aikaisempien Kreikalta vaadittujen säästöjen kajonneen Kreikan kansalaisten sosiaalisiin oikeuksiin.

Velallisen on kuitenkin tässä tapauksessa katsottu olevan pakotettu alistumaan velkojien sanelemiin ehtoihin, sillä velkaantuneella maalla ei ole suvereniteettia. Tuori ei pidä asiaa näin yksinkertaisena.

– Suomalaisessa keskustelussa on omituisella tavalla rinnastettu Kreikan asema velallisena yksityisen velallisen asemaan ja sanottu, että kyllähän velallisen pitää alistua. Eihän se ole ihan näin yksinkertaista edes yksityisessä velkasuhteessa.

Tuorin mukaan kysymys on valtioiden ja EU:n välisistä suhteista, joita sääntelevät muun muassa EU:n perusoikeuskirja, EU:n perusperiaatteet, Euroopan ihmisoikeussopimus ja sosiaalinen peruskirja.

– Kysymys on täysin erilaisesta tilanteesta, Tuori sanoo.