Tutkijan mukaan venäjänkielisiä on vuonna 2050 yhtä paljon kuin ruotsinkielisiä. Venäjää puhuvien määrä Suomessa on 2000-luvulla yli kaksinkertaistunut. Yle Uutiset kokosi tietoja venäläisten määrästä ja vaikutuksesta Suomessa.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Venäjänkieliset Suomessa ■ Alle 10 asukasta ■ 0–0,25 % ■ 0,25–0,5 % ■ 0,5–1 % ■ 1–2 % ■ Yli 2 % Lähde: Tilastokeskus.

Mistä on kyse? Venäläisiä on Suomessa noin 60 000. On ennustettu, että vuoteen 2050 mennessä heidän määränsä nousee yhtä suureksi kuin suomenruotsalaisten.

Tällä hetkellä Suomessa on kaksi virallista kieltä, suomi ja ruotsi sekä yksi vähemmistökieli saame. Lain mukaan kansalaisten pitää saada palvelua näillä kielillä.

Venäläisten taloudellinen merkitys on suurin matkailussa: jopa puolet Suomen matkailutuloista tulee venäläisten turistien myötä.

Oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonin (r.) mukaan venäjänkielisillä on Suomessa aivan eri asema kuin ruotsinkielisillä. Yle Uutisten haastattelema Henriksson sanoo, ettei hän näe mitään syytä virallistaa venäjän kielen asemaa Suomessa.

Venäjänkielisten vaikutuksesta Suomeen on kahdenlaista näkemystä. Henriksson uskoo, ettei venäjänkielisiä ole Suomessa vielä ainakaan sataan vuoteen yhtä paljon kuin tällä hetkellä on suomenruotsalaisia.

Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutin tutkimusjohtaja Markku Kangaspuro näkee asian toisin.

– Venäläisten määrä on viimeisen parinkymmenen vuoden aikana täällä kasvanut. Jos nykyinen trendi jatkuu, vuonna 2050 heitä voi olla suurin piirtein yhtä paljon kuin ruotsinkielisiä, 250 000, joka väistämättä tekee heistä merkittävän osan suomalaista väestöä, Kangaspuro sanoo.

Venäjänkielisten määrällä on vaikutusta siihen, millaisia palveluita venäjää puhuville tarjotaan ja kuinka paljon he voivat käyttää omaa äidinkieltään Suomessa virallisissa yhteyksissä.

Kangaspuro huomauttaa, että tällä hetkellä maassamme asuvat 60 000 venäjänkielistä ovat vielä hyvin marginaalinen ryhmä poliittisesti eikä heillä ole juurikaan omaa edustusta päättävissä elimissä.

Kuva: Juha Rissanen / Yle uutisgrafiikka. Lähde: Tilastokeskus.

Oikeusministeri Henriksson pitää venäjänkielisten muuttoa Suomeen sinänsä positiivisena. Hän alleviivaa niiden kuntien vastuuta, joissa asuu paljon venäjänkielisiä. Kunnat voivat järjestää esimerkiksi koulutusta venäjäksi.

– Siihen ei tarvita mitään lainsäädäntömuutosta, Henriksson sanoo.

– En näe mitään tarvetta sille, että lähdettäisiin muuttamaan toimivaa kielilakia. Ruotsi on ollut aina kieli, jota puhutaan Suomessa ja ruotsinkielisiä on aina asunut Suomessa. Se on aivan eri tilanne kuin niillä, jotka muuttavat tänne toisista maista.

Matkailutulot huomattavia

Kuva: Juha Rissanen / Yle uutisgrafiikka. Lähde: Tilastokeskus.

Venäläiset tuovat joka tapauksessa Suomeen todella paljon rahaa turismin muodossa. Jopa puolet Suomen matkailutuloista ovat Venäjältä, vuodessa yhteensä 1,6 miljardia euroa.

– Hirvittävän suuri osa Suomen turismiteollisuudesta elää venäläisen turismin kautta, Kangaspuro sanoo.

– Suomen matkailuyritykset ja kaikki turismiin liittyvä kituisi, jos eivät venäläiset täällä matkailisi.

Tästä johtuu, että esimerkiksi Stockmannilla voi maksaa ruplilla.

Investointipäätöksiä ei silti vielä tehdä pelkästään venäläisten mukaan. S-ryhmästä kerrotaan, että venäläisturistien rahoilla on eniten vaikutusta paikallisesti Lappeenrannan kaltaisiin kaupunkeihin. Muualla maassa esimerkiksi hotellin laajennus tehdään pääsääntöisesti muilla kriteereillä.

Kuva: Juha Rissanen / Yle uutisgrafiikka. Lähde: Tilastokeskus.

Venäläisiä eniten Helsingissä

Venäjänkielisiä asuu tällä hetkellä eniten Helsingissä. Helsingin kaupungin keräämän tilastoaineiston mukaan venäjää puhuvia on asettautunut eniten Mellunkylään (2 250 asukasta) ja Vuosaareen (1 880 asukasta). Asukaslukuun suhteutettuna venäjänkielisiä on eniten Vironlahdella (4,5 prosenttia).

Yle Uutisten haastattelussa Venäläisen kulttuuridemokraattisen liiton puheenjohtaja Kyösti Kozlov ja Suomen Venäjänkielisten yhdistysten liiton hallituksen puheenjohtaja Natalia Nerman kertovat, että suurin ongelma arjessa on venäläisiin kohdistettu rasismi.

– Meillä on edelleenkin russofobiaa liikaa. Se ei tunnu menevän pois, vaan se jatkuu perintönä tuleville sukupolville. On ikävää, ettemme pääse tästä asenteesta pois, Kyösti Kozlov sanoo.

– Historiaa on turha enempää myllertää ja miettiä talvisodan ongelmia ja Karjalan palauttamista. Minusta meidän pitäisi nyt katsoa eteenpäin.