Uutisanalyysi: Uskottava ja luotettava Posti kertoisi avoimesti omistajilleen, miten se testaa onnistumistaan.

Lähes viikoittain voi lukea, kuinka Postin palvelu tökkii, kun kirjeet ja lehdet eivät saavu asiakkaille ajoissa.

Helsingin Sanomissa 27. heinäkuuta julkaistussa jutussa opiskelijoiden asuntohakemusten kerrottiin myöhästyneen Postin virheen vuoksi useita päiviä ja opiskelijat jäivät ilman asuntoa.

Postin kirjepalveluista vastaava johtaja Kaj Kulp selitti samaisessa jutussa klassisesti ”yleisellä tasolla”:

”Postilain vaatimushan tosiaan on, että lähetys olisi perillä toisena arkipäivänä. Jos kirjeen lähettää maanantaina, sen pitäisi olla perillä keskiviikkona. Aina näin ei tietenkään ole.”

Lisäksi Kulp kertoi, että Posti seuraa toimintansa nopeutta niin kutsutuilla testikirjeillä. Niitä lähetetään Postin mukaan vuosittain noin 100 000 kappaletta.

Posti raportoi tuloksista Viestintävirastolle, sillä lain mukaan kotimaan kirjelähetyksistä 95 prosenttia on oltava perillä jättöpäivästä lukien toisena arkipäivänä.

Miksi Posti lähettää testikirjeitä 100 000 vuodessa ja millä tavoin testikirjeiden lähetys käytännössä toteutetaan? Kuka sitä tekee ja millä tavoin?

Suomen Kuvalehti halusi kysymyksiin vastauksia, joiden saaminen osoittautui yllättävän vaikeaksi.

Postin kirjepalveluista vastaava johtaja Kaj Kulp ei tiennyt edes postitutkimuksen tekijän nimeä. Tai hän ei ainakaan halunnut sanoa sitä ääneen.

Pikaisella googletuksella kuitenkin selvisi, että Postille testikirjetutkimusta tekee TK Research, jonka tutkimusjohtajana toimii Kai Kiilamo. Hän on myös osakas ja yhtiön hallituksen jäsen.

Kaupparekisterin mukaan TK Researchin liikevaihto oli vuonna 2016 noin 267 000 euroa ja yhtiössä työskenteli yksi henkilö, todennäköisesti Kiilamo itse.

Kai Kiilamo ei halunnut kommentoida Suomen Kuvalehdelle millään tavoin yhtiönsä hallinnoimaa postitutkimusta.

Myöskään Postin Kulp ei ollut innostunut vastaamaan. Tämä kertoo todennäköisesti siitä, että valtion eli veronmaksajien omistama Posti ja TK Research ovat tehneet jonkinlaisen salassapitosopimuksen.

Kumpikaan osapuoli ei suostunut kertomaan, kuinka postitutkimus lopulta tehdään. Postitutkimus.fi-verkkosivuilla kerrotaan vain se, että tutkimus toteutetaan internetpaneelina.

Panelisteille maksetaan vaivannäöstä korvaus, joka on yleinen käytäntö nettipaneelin tyyppisissä toteutuksissa.

”Panelistin tehtävänä on vastaanottaa testikirjeitä ja pitää saapuvista testikirjeistä päiväkirjaa. Päiväkirjaa pidetään netissä”, kerrotaan Postitutkimus.fi-verkkosivuilla.

”Päiväkirjan pitäminen on helppoa ja vie päivässä viisi minuuttia. Päiväkirja on täytettävä kierroksen päättymispäivään mennessä. Panelistina toimimisesta saat palkkion, jos olet hyväksytysti palauttanut päiväkirjan.”

Postitutkimuksen sivuilla todetaan, että tietokoneohjelma suorittaa panelistivalinnan kierroksille ilmoittautuneiden joukosta. Mukaan voi ilmoittautua yhtiön verkkosivuilla.

Tarkempaa selostusta esimerkiksi panelistien määrästä, iästä ja sukupuolesta ei kerrota, eivätkä Posti ja TK Research suostu valottamaan asiaa millään tavoin.

Yleensä tutkimuksen tilaaja ja sen toteuttaja kertovat menetelmistään avoimesti, mikä herättää luottamusta yleisössä.

Nettipaneelit ovat yleisesti käytössä varsinkin markkinointitutkimuksissa, joiden tutkimusmenetelmiä on kritisoitu varsin usein ja joista on uutisoitu myös Suomen Kuvalehdessä.

Tehdään pieni laskutoimitus.

Lain mukaan Viestintävirasto valvoo Postin toimintaa. Valvovan viranomaisen mukaan Posti lähettää Viestintävirastolle puolen vuoden välein kirjepostin kulkunopeutta käsittelevän raportin, joka nojautuu TK Researchin keräämiin tietoihin.

Viestintäviraston mukaan tutkimusmenetelmä noudattaa standardia ja on käytössä myös muualla Euroopassa.

Viestintävirastosta kerrotaan, että viranomaisille on riittänyt tieto siitä, että testikirjeitä lähetetään standardin mukainen määrä. Itse vastaajien määrä ei ole heidän mukaansa niin oleellinen.

Viestintävirasto selvitti tutkimusmenetelmän luotettavuutta noin kymmenen vuotta sitten ulkopuolisella auditoinnilla, joka totesi menetelmän riittävän laadukkaaksi.

Tutkimuksen laadukkuutta sekä Postin ja Viestintäviraston uskottavuutta lisäisivät kuitenkin se, että asiasta ja menetelmistä kerrottaisiin avoimesti eikä piilouduttaisi ”liikesalaisuuksien” taakse.

Tehdään pieni laskutoimitus. Posti sanoo lähettävänsä testikirjeitä vuodessa noin 100 000. Niitä lähetetään päivittäin ympäri Suomea noin 270 kappaletta. Panelistien määrä siis tuskin on kovin suuri.

Testikirjeiden mukaan postinkulku on ollut lain edellyttämällä tasolla. Toisenlaista palautetta tulee isolta joukolta ihmisiä, joille Posti jakaa vuosittain lähes 800 miljoonaa osoitteellista kirjettä. Ympäri Suomea jaetaan postipäivinä siis noin 3,2 miljoonaa kirjettä.

Kuluttajien kokemusten ja maksettujen tutkimustulosten välillä onkin ilmeinen ristiriita. Nyt posti on liian usein myöhässä, ja pahimmillaan huono palvelu pilaa opiskelijan asuntohaaveet.