Viranomaistietojärjestelmä Vitja – Tietojärjestelmäuudistus koskee kaikkia Suomen esitutkintaviranomaisia. – Poliisin lisäksi uudistus koskee Rajavartiolaitosta, Tullia, puolustusvoimia, Valtakunnansyyttäjänviraston poliisirikosten tutkinnanjohtajia ja Hätäkeskusta. – Käyttäjiä on noin 16 000.

Uusi esitutkintaviranomaisten käyttämä viranomaistietojärjestelmä (Vitja) viivästyy entisestään. Parhaillaan Poliisihallituksessa valmistellaan uutta kilpailutuskierrosta. Pieniä osia Vitja-tietojärjestelmästä voidaan ottaa käyttöön jo ensi vuonna.

– Pääsääntöisesti käyttöönotto tapahtuu näillä näkymin vuosina 2016–2017, kertoo hankejohtaja Mika Pasanen Poliisihallituksesta.

Alkuperäisen suunnitelman mukaan poliisin oli määrä saada uusi tietojärjestelmä Vitja käyttöön jo vuoden alussa. Poliisi ja tietotekniikkayhtiö Tieto kuitenkin purkivat viranomaistietojärjestelmän uudistusta koskevan yhteistyösopimuksensa. Poliisin mukaan tietojärjestelmän toimittaminen viivästyi ja siitä olisi aiheutunut lisäkustannuksia.

Pasasen mukaan viivästys otettiin huomioon ja nykyistä järjestelmää parannettiin jo viime vuonna. Uuden tietojärjestelmän pitäisi yksinkertaistaa poliisin päivittäisiä työprosesseja, kuten tiedon syöttämistä ja käsittelyä.

Viivästyksestä huolimatta uuden tietojärjestelmän budjetti on Pasasen mukaan edelleen 25 miljoonaa euroa. Lisäkustannuksia ei näillä näkymin ole luvassa.

– Jos toiminnalliset vaatimukset muuttuvat tai lainsäädäntö muuttuu, voidaan kuitenkin tarvita lisäkustannuksia, Pasanen arvioi.

Lakimuutokset lisänneet poliisin kirjausvelvoitteita

Vuoden alussa astui voimaan esitutkintalain, pakkolain ja poliisilain kokonaisuudistus. Samalla poliisin kirjausvelvollisuus kasvoi. Tähän tarpeeseen piti uuden tietojärjestelmän vastata.

– Tietokoneen ääressä työskentely sitoo aika suuren osan päivittäisestä työskentelystä. Enää ei jää kovin paljon mahdollisuuksia lähteä selvittämään asioita ihmisten pariin, mikä on yksi tämän työn hyvä anti. Sitä monet alalle hakeutuneet ovat halunneet, kertoo rikoskomisario Pekka Gavrilov Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta.

Tietokoneen ääressä työskentely sitoo aika suuren osan päivittäisestä työskentelystä. Enää ei jää enää kovin paljon mahdollisuuksia lähteä selvittelemään asioita ihmisten pariin. Pekka Gavrilov

Poliisilla on uudesta Vitja-järjestelmästä jo käytössään uusi tuntomerkkirekisteri. Poliisi törmää vanhan 1990-luvun alkupuolella käyttöönotetun tietojärjestelmän jähmeyteen kuitenkin päivittäin.

Gavrilov arvoi, että noin puolet työajasta kuluu erilaisten kirjausten tekemisessä. Esimerkiksi sähköiset rikosilmoitukset on kirjattava käsin järjestelmään. Lisäksi rikosilmoituksen tulostaminen on viiden klikkauksen päässä.

– Nykyinen järjestelmä kyllä toimii, mutta siinä on tällaisia pieniä puutteita, jotka vaikeuttavat yksittäisen asian hoitamista. Jos mietitään kuinka paljon meillä on juttuja hoidettavana, asia kertaantuu, Gavrilov kertoo.

Esitutkinnan aloittamisen kynnys noussut

Rikoskomisario Pekka Gavrilov on työskennellyt poliisina parikymmentä vuotta. Viimeisen kymmenen vuoden aikana Gavrilov on havainnut, että esitutkinnan aloittamisen kynnys on noussut.

Poliisi saa paljon puheluita hämmästyneiltä ihmisiltä, jotka ihmettelevät miksei asiasta ole aloitettu esitutkintaa.

– Ihan kaikkea emme kerta kaikkiaan pysty selvittämään, koska täällä on niin paljon juttuja ja rikoksia. Se tulee monelle yllätyksenä, Gavrilov sanoo.

Esitutkintalain mukaan syyttäjä voi poliisin tutkinnanjohtajan esityksestä määrätä, että esitutkinta lopetaan tai sitä ei aloiteta. Tällöin puhutaan esitutkinnan rajoittamisesta. Kihlakunnansyyttäjä Pasi Pälsi Salpausselän syyttäjänvirastosta kertoo, että esitutkinnan rajoituspäätös on lisääntymään päin. Pälsi arvioi yhdeksi syyksi poliisin resurssien pienentymisen.

Pälsi ei kuitenkaan usko, että rajoituspäätösten määrä voisi kasvaa nykyisestä enää merkittävästi, sillä se soveltuu ainoastaan merkitykseltään vähäisiin juttuihin. Esimerkkeinä Pälsi mainitsee parkkikolarit, kaistanvaihtokolarit ja vähäiset näpistykset.

Tilastojen mukaan yleisin ratkaisu asioissa on syytteen nostaminen. Vuonna 2013 syyttäjä nosti syytteen noin 70 prosentissa tapauksista. Syyttämättäjättämispäätös esitutkinnan jälkeen tehtiin 13 prosentissa tapauksista. 14 prosenttia tapauksista oli esitutkinnan rajoittamispäätöksiä, eli esitutkinta ei koskaan valmistunut tai sitä ei edes aloitettu.