Näyttely aukesi 8.2.2019 Kansalliskirjaston Galleria-tilassa ja on auki 31.12.2019 saakka. Näyttely on avoinna kirjaston aukioloaikojen puitteissa. Ei pääsymaksua.

Näyttely kertoo suomalaisen pelaamisen kehittymisestä kolmella vuosisadalla. Esillä ovat pelit, pelaajat, pelivälineet ja pelimuistot. Mukana on vanhoja lautapelejä 1800-luvulta alkaen, harvinaisia kotimikroharrastuslehtiä 1980-luvulta sekä videokatsaus suomalaiseen pelistriimaamiseen. Lauta- ja kotimikropelejä pääsee myös itse pelaamaan.

Pelaaminen kertoo paljon ajastaan. Pelien kehityksessä näkyvät myös yhteiskunnalliset muutokset. Lautapelit välittivät sotien uutistapahtumia olohuoneiden pöydille. Kotitalouksien vaurastuminen taas toi tietokoneet koteihin ja aloitti aivan uudenlaisen jakson pelaamisen historiassa.

Myös pelaamisen arvostus on muuttunut vuosikymmenten saatossa. Pelaaminen ei aina ole ollut sosiaalisesti hyväksyttyä, mutta ajan myötä marginaalisesta harrastuksesta on kasvanut ja kehittynyt globaalin viihdeteollisuuden suurin yksittäinen osa-alue. Pelit ovat matkanneet metsistä messuhalleihin.

Näyttelyn sisältö on koottu pääasiallisesti Kansalliskirjaston vapaakappaleina talletetuista kansalliskokoelmasta sekä professori Markus Brummer-Korvenkontion keräämästä ja kirjastolle lahjoittamasta Brummeriana-kokoelmasta. Mukana on myös lainaesineitä yksityishenkilöiltä sekä valokuvia museoiden kokoelmista.

Pelien ja niihin liittyvien julkaisujen säilyttäminen tulevien sukupolvien käyttöä varten on tärkeä osa Kansalliskirjaston tehtävää kulttuuriperinnön vaalijana.

"Inhimillinen kulttuuri syntyy ja kehittyy leikissä, leikkinä... kulttuurin käsitteeseen sisältyy leikin käsite."

- Johan Huizinga, Homo Ludens

Asiantuntijat: Tero Kerttula, Juho Kuorikoski, Niklas Nylund, Mikko Saari ja Henna Ylänen

Näyttelytyöryhmä: Sanna Haukkala, Lauri Ojanen ja Jussi Omaheimo

Näyttelyarkkitehtuuri: Hauen Solutions Oy

Esine- ja valokuvaus: Marko Oja

Digitointi: Satu Hämäläinen, Juha Korvenpää ja Kjell Petersen

Peliemulointi: Erik Lindholm ja Mikko Merioksa

Kosketusnäytöt: Petteri Veikkolainen

Konservointi: Heini Kylliäinen, Heidi Törrönen ja Marleena Vihakara

Näyttelyrakentaminen: Marleena Vihakara

Käännökset: Helsingin yliopiston kielipalvelut (Stina Wikman ja Emma Voutilainen)