Joutenneva-Tummunneva on aikanaan ojitettu siinä toivossa, että siellä kasvaisi metsää. Suo on kuitenkin karua, eikä metsitys näytä onnistuneen.

Joutenneva-Tummunneva on aikanaan ojitettu siinä toivossa, että siellä kasvaisi metsää. Suo on kuitenkin karua, eikä metsitys näytä onnistuneen. Kalle Niskala / Yle

Luonnonsuojeluliitto on kehitellyt Suomeen järjestelmän, jonka toivotaan auttavan suomalaisten hiilijalanjäljen pienentämisessä. Tai oikeammin sen kompensoimisessa, että hiilijalanjälki on iso.

Perjantaina avautunut Hiilipörssi (siirryt toiseen palveluun)ohjaa yksityisten ihmisten varoja soiden ennallistamiseen. Suomessa on paljon ojitettuja soita, joissa ei yrityksistä huolimatta ole kasvanut puuta. Kun nuo entiset suot palautetaan soiksi (siirryt toiseen palveluun), niiden turvekerros alkaa kasvaa ja imee itseensä hiiltä.

Hiilipörssi on Suomen Luonnonsuojeluliiton tutkimus (siirryt toiseen palveluun) ja kokeilu, jota rahoittaa Koneen Säätiö. (siirryt toiseen palveluun) Sen aikana tutkitaan ekologista kompensaatiota mikrotasolla.

Ennallistamista riittää

Hiilipörssin ensimmäinen ennallistamiskohde on Metsähallituksen Joutenneva-Tummunneva Keski-Pohjanmaan Lestijärvellä.

Hiilipörssin toimitusjohtaja Heikki Susiluoman mukaan maanomistajilla tuntuu olevan kiinnostusta luovuttaa soita ennallistettavaksi. Sen sijaan on täysi mysteeri, kuinka moni tavallinen ihminen haluaa satsata rahaansa soihin.

– Rahalla saa konkreettisesti aikaan sen, että suoluonto elpyy, hilloja alkaa kasvaa ja hiiltä nielevää turvetta syntyy. Minusta tuntuu, että hiilijalanjälki askarruttaa ihmisiä sen verran, että tälle voi olla kysyntää.

Kalle Niskala / Yle

Biologi Olli Turunen Suomen Luonnonsuojeluliitosta uskoo, että aineettomien lahjonen antamisesta innostuneet ihmiset voisivat lahjoittaa Hiilipörssin osuuksia esimerkiksi häälahjaksi.

Hiilipörssin toimintaa voisi leikkisästi rinnastaa keskiaikaisen katolisen kirkon anekauppaan, jossa synnit sai anteeksi rahalla. Heikki Susiluoma naurahtaa vertaukselle, mutta sanoo, että suon tilan parantaminen on paljon konkreettisempaa kuin syntien anteeksianto.

– Länsimaisen ihmisen elämäntapa on aika hurja, joten emme halua antaa kuvaa, että rahaa antamalla voi jatkaa eloaan miten tahansa. Mutta totta kai voi kokea hyvää omaatuntoa olemalla tässä mukana.

Susiluoma visioi, että ihannetilassa Suomen kartalla on lukuisia soita, joista ihmiset voivat valita itselleen mieluisimman ja rahoittaa juuri sen suon ennallistamista.

Hehtaaripohjainen maksu

Maksut pohjaavat Hiilipörssiä varten kehitettyyn laskentamalliin. Sen on luonut tutkija Risto Sulkava Luonnonsuojeluliitosta eri tahoilta kokoamiensa laskelmien pohjalta. Laskelmat on tarkistutettu muun muassa Luonnonvarakeskuksessa ja Metsähallituksessa.

Suomalaisen hiilijalanjälki on vuodessa noin 4500 kiloa. Kun keskiverto keskisuomalainen ojitettu suo luovuttaa noin 1500 kiloa hiiltä vuodessa, Hiilipörssin mukaan hiilijalanjäljen voisi kompensoida kokonaan lahjoittamalla sen verran rahaa, että suota pystyttäisiin ennallistamaan noin viisi hehtaaria. Ennallistettu suo ei enää luovuta hiiltä vaan nielee sitä.

Pörssin taksojen mukaan hehtaariin uppoaisi noin 800 euroa, joten kokonaisen hiilijalanjäljen saisi kuitattua runsaalla 3000 eurolla. Alhaisin lahjoitussumma on 50 euroa, jolla voi ennallistaa kuusi aaria suota.

Kalle Niskala / Yle

Kun rahaa alkaa kertyä, ennallistamistyöhön palkataan urakoitsijoita.

Hiilipörssin Heikki Susiluoma toteaa, että ennallistamisen hinta riippuu täysin kustakin suosta. Keskimäärin voidaan hänen mukaansa arvioida, että hinta on 500–600 euroa hehtaaria kohden, jos laskuista jätetään kaikkein hankalimmin elvytettävät suot.

Biologi Olli Turunen Suomen Luonnonsuojeluliitosta visioi, että soiden ennallistaminen hiilijalanjäljen kompensaationa voisi olla niinkin tärkeässä asemassa kuin Suomen lippulaiva ilmastotalkoissa.

– On arvioitu, että jopa kolmasosa koko maapallon metsäojista sijaitsisi Suomessa, että siinä mielessä tämä voi olla se meidän erityispanos näihin ilmastotalkoisiin.

Itkulaulu soiden vuoksi

Luonnonsuojeluliitto on saanut Koneen Säätiöltä rahaa Hiilipörssin tutkimiseen myös taiteen keinoin. Heikki Susiluoman mukaan moni taiteilija on ollut kiinnostunut aiheesta.

Hän uskoo, että ammattitaiteilijoiden teokset voivat auttaa levittämään sanaa hiilijalanjäljestä ja sen kompensaatiosta.

– Ennallistamiseen investoivat ihminen saa hyvän mielen lisäksi taiteellisen elämyksen. Ihminenhän ei elä pelkästään leivästä.

Kalle Niskala / Yle

Hankkeessa on mukana esimerkiksi taiteilija Noora Kauppila. Hän on tutkinut äänellä itkua ja kollektiivista suremista. Tekeillä on äänelläitkuprojekti, johon suomaisemat ja -tunnelmat oleellisesti liittyvät.

– Ihmisen toimien vuoksi uhattuna olevat suot ovat itkemisen arvoisia. Luonto on aina puhuttanut taiteilijoita. Minä jotenkin yhdistän suon hitaaseen elämään ja läsnäoloon.