Amazonin sademetsiä poltetaan nyt soijan- ja naudankasvatuksen tieltä ennennäkemätöntä tahtia.

Amazonin alueen metsää poltetaan nyt nopeammin kuin koskaan kattavan satelliittivalvonnan aikaisina vuosina.

Neljäsosa maailman metsien hiilivarastosta on sitoutunut Brasilian sademetsiin.

– Jos Amazonilla tapahtuu nyt tällaista, ei maapallon muilla ilmastonmuutoksen torjuntatoimilla ole paljon merkitystä, sanoo Helsingin yliopiston kehitysmaatutkimuksen apulaisprofessori Markus Kröger. Hän tuntee alueen ja seuraa tulipalojen ilmastovaikutuksia.

Tuhojen laajuus on valtava esimerkiksi Amazonasin osavaltiossa, joka on suurin Amazonin sademetsän osavaltioista.

– Energiamäärä, joka sieltä pääsee avaruuteen hiilidioksidi- ja lämpösäteilyn ja muun vaikutuksesta on 7-kertainen verrattuna viime vuoteen, Kröger sanoo.

Amazonasin alue on tärkeä osa Amazonin sademetsää, koska se on tähän mennessä säästynyt metsätuhoilta. Nyt Nasan satelliittikuvat paljastavat valtavat meneillään olevat metsäpalot. Myös kaikilla suurilla valtateillä, jotka menevät Brasilian halki, roihuaa.

– Presidentti [Jair Bolsonaro] on kannustanut suurtilallisia ja muita maakeinottelijoita sytyttämään tulipaloja, Kröger sanoo.

Sadoittain ja tuhansittain tulipaloja on sytytetty viime sunnuntaista lähtien. Iso osa koko maasta on täyttynyt savupilvillä, jotka ovat menneet Sao Pauloon asti.

Nasan satelliittikuvasta näkee, miten Brasiliassa metsää poltetaan niin Amazonin alueella kuin muuallakin. Isot määrät metsää palaa tällä hetkellä myäs Paraguayssa ja Argentiinassa. Yle Uutisgrafiikka ja Firms/NASA

Palot ovat nyt rajumpia kuin ennen. Brasilian avaruustutkimuskeskuksen INPEn julkaisemien tilastojen mukaan tämän vuoden aikana on havaittu lähes 73 000 metsäpaloa. Määrä on 83 prosenttia suurempi kuin viime vuonna.

– Koko metsä saatetaan menettää ja savannisoituminen, joka on alkamassa, kiihtyy, Kröger sanoo.

Amazonin sademetsät ovat myös hajautuneet jo eri osioihin. Tällöin niistä ei ole enää maapallon ilmastolle niitä hyötyjä, mitä suuresta kokonaisuudesta on.

Amazonin sademetsät vaikuttavat koko maapallon ilmastoon. Ilmastonmuutos kiihtyy, jos sademetsät menetetään. Sademetsät tuottavat myös sateita koko Etelä-Amerikan alueelle. Jos sateet menetetään, sillä on suuret vaikutukset ruoantuotantoon niin alueellisesti kuin laajemminkin.

NASAn satelliittikuvaa Amazonin Parán ja Mato Grosson alueelta 13. elokuuta. Lauren Dauphin / AFP

Miksi paloja sytytetään?

Pääasiassa siksi, että länsimaihin myytävät naudanliha ja soijarehu saisivat lisää viljelypinta-alaa.

– Presidentillä on ideologia, että näin saadaan karjalle laitumia ja peltoja soijapelloiksi. Hän on myös avoimesti ympäristönsuojelua vastaan. Hänen mukaansa talous kasvaa, kun metsää hävitetään, ja Amazon on siinä esteenä, Kröger sanoo.

Bolsonaro on sanonut, että 60 prosenttia Brasilian maaperästä on käyttökelvotonta, koska siellä on alkuperäisheimoja ja luonnonsuojelualueita.

– Nämä pitää [presidentin mukaan] purkaa ja hävittää, jotta Brasilia voi kasvaa taloudellisesti, Kröger sanoo.

Palanutta maastoa Mato Grosson osavaltiossa, Brasiliassa 20. elokuuta. Rogerio Florentino / AFP

Löytyykö kauppasopimuksista apu?

Norja ja Saksa ovat jo vetäneet tukensa (siirryt toiseen palveluun) Amazonin säätiölle, jolla on tuettu alueen suojelua, koska Brasilian hallitus ei ole antanut sen toimia kunnolla.

Myös Angela Merkel ja Emmanuel Macron ovat puhuneet Bolsonarolle kriittiseen sävyyn. Tämä on vain nauranut, että Amazonin hävitys ei ole muiden maiden asia.

Suurempi vaikutus olisi sillä, jos Brasilian ja EU:n välinen kauppasopimus Mercosur laitettaisiin jäihin. Itse kaupantekosopimuksen lisäksi sopimus vaatii Pariisin ilmastosopimuksen noudattamista ja tähtää laittomien hakkuiden ja metsien hävityksen pysäyttämiseen Amazonilla vuoteen 2030 mennessä.

Krögerin mukaan palot saataisiin pysäytettyä sopimuksen jäädyttämisellä.

– Meneillään olevat EU:n ja Brasilian väliset Mercosur-neuvottelut pitäisi keskeyttää Brasilian tilanteen takia. Mutta näihin ei löydy poliittista tahtoa, koska kauppapoliittiset intressit menevät ilmastonmuutoksen torjunnan edelle, Kröger sanoo.

Helpoin tapa Krögerin mukaan olisi laittaa Brasilia kauppasaartoon; laittaa kieltotullit tärkeimmille vientituotteille, eli lihalle, rehulle, mineraaleille ja puulle.

– Muutkin brasilialaiset tuotteet voisi laittaa mukaan, niin muutkin sektorit tukisivat sitä, että saataisiin jonkinlainen kuri tälle toiminnalle, Kröger sanoo.

Suomen ministerit seuraavat metsäpaloja, mutta eivät vaadi toimenpiteitä

Ylen haastatteleman demareiden ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Ville Skinnarin mielessä Brasilian metsäpalot herättävät "erittäin huolestuneita tuntemuksia". Skinnarinkin mukaan Mercosur-vapaakauppasopimus voisi olla keino puuttua metsäpaloihin.

– Meillä on kansainväliset sopimukset, joihin Brasilia on sitoutunut, ja itse asiassa EU-Mercosur-sopimus saattaisi olla tapa myös sitouttaa Brasiliaa tiiviimmin ilmastonmuutoksen vastaiseen taisteluun tai ympäristönsuojeluun, Skinnari sanoo.

Vihreiden ulkoministerin Pekka Haavisto panee toivon kansainväliseen yhteisöön.

– Varmasti tämä on semmoinen vaihe, jossa pitäisi vedota Brasilian hallitukseen, jotta he toimisivat vastuullisesti myös ilmastoasioissa, Haavisto sanoo.

Haaviston mukaan kansainvälisen yhteisön pitäisi pystyä ilmastosopimusta toimeenpanemaan entistä aktiivisemmin, niin että kaikki ovat siinä mukana. Haavisto uskoo, että Brasilian metsien polttamiset ovat esillä YK:n yleiskokouksessa syyskuussa.

– Ilmastokysymys ei tunne vapaamatkustajia, Haavisto sanoo.

Mutta kenen pitäisi toimia? YK:n, EU:n vai kenen?

– Tällä hetkellä EU-komissio valmistelee metsäkadon vastaisia päätelmiä. Mahdollisesti ne tulevat jo Suomen pj-kaudella käsittelyyn. Sitä kautta voidaan vaikuttaa. Toivoisin, että metsäkatoa koskevissa päätelmissä, kun EU kokoontuu Suomen pj-kauden aikana, niin otettaisiin esille myös nämä haitalliset metsien hävittämiset ja metsäpalot, kuten Brasilian tilanne, Haavisto sanoo.

Haavistonkin mukaan Mercosur-sopimus on yksi hyvä askel Latinalaisen Amerikan ja EU:n yhteistyössä.

– Uskon, että merkitsee sekä kaupan lisääntymistä että yhteisten arvojen vahvistamista, ja kyllä ympäristönsuojelu ja ilmastonmuutoksen torjunta kuuluu Latinalaisen Amerikan ja EU:n yhteisiin asioihin, Haavisto sanoo.

Maastopalojen jälkiä Mato Grosson osavaltiossa Brasiliassa 20. elokuuta. Rogerio Florentino / EPA

Kuluttajakin voi tehdä jotain pientä

Yksittäisen kuluttajan on vaikea tietää mikä tuote aiheuttaa sademetsien polttamista.

Esimerkiksi brasilaialaiset naudat lihotetaan usein Amazonin alueella ja kuljetetaan Etelä-Brasiliaan ja kirjataan etelässä kasvatetuiksi kaupattavaksi ulkomaille. Siksi ei voi tietää, tuleeko brasialainen naudanliha Amazonilta vai ei.

Soijan tuonti Suomeen on vähentynyt viime vuosina. Trooppista puuta sen sijaan tulee Eurooppaan.

– Se on olevinaan sertifioitua, mutta oikeasti se ei ole sertifioitua. Siellä ei ole sellaista mahdollisuutta varmistaa, että se tulee sertifioidusta lähteestä, Körger sanoo.

Yksittäisen kuluttajan boikotti voi auttaa sademetsiä, mutta vaikeaa se on. Esimerkiksi Ruotsissa Paradiset-ruokakauppaketju laittoi brasilialaiset tuotteet boikottiin (siirryt toiseen palveluun) jo aiemmin kesällä, kun Brasiliassa on puolen vuoden aikana hyväksytty sellaisia myrkkyjä maatalouden käyttöön, joita ei muualla hyväksytä.

Krögerin mukaan sademetsien pelastaminen ei ole kuitenkaan yksittäisen kuluttajan vastuulla. Vastuu on kansainvälisellä järjestelmällä ja poliitikoilla ennen kaikkea kauppaneuvottelujen kautta.

Juttua korjattu 22.8. klo 21.14: Jutussa väitettiin aiemmin, että Sao Paolo on Brasilian pääkaupunki. Pääkaupunki on todellisuudessa Brasília.

Lue myös:

Mitä suomalaisen pitäisi tehdä ja olla tekemättä, jotta Amazonian metsäkato ei pahenisi? – Helsingin Sanomien ilmastokirjeenvaihtaja Piia Elosen blogi (siirryt toiseen palveluun)

Amazonin sademetsän polttaminen on kaksinkertaistunut – monessa osavaltiossa hätätila, presidentti yllyttää jatkamaan polttoa

Suurlähettiläs Brasilian metsätuhoista: Näyttää, että laittomat metsänhakkuut ovat nousseet jopa 80 prosenttia