Hallituksen ensi vuotta koskevissa budjettilinjauksissa kärjessä ovat kasvu ja työllisyys. Valtio aikoo viedä eteenpäin muun muassa työmarkkinauudistuksia. Esimerkiksi kolmen kuukauden välein tehtäviä työttömien haastatteluja jatketaan.

Uudeksi aseeksi työttömyyttä ja työvoimapulaa vastaan työministeri Jari Lindström Uusi vaihtoehto -ryhmästä esittää ammatillisen muuntokoulutuksen laajentamista rakennusalalta muillekin toimialoille.

Lindströmin mukaan tarvetta on teollisuuden lisäksi esimerkiksi palvelualoilla.

– Nopeana toimena toimisi muuntokoulutuksen laajentaminen rakennusalalta muillekin toimialoille. Niille aloille, joissa oikeasti alkaa jo olla työvoimapulaa.

Muuntokoulutus tarkoittaa kouluttautumista uuteen ammattiin, vanhan osaamisen muuntamista uusiin vaatimuksiin.

Lindström: Koulutusta vahvistettava koko maassa – Lappia myöten.

Työvoimapalveluiden parantamiseen on tulossa kokonaisuudessaan 25 miljoonan euron määrärahan lisäys.

Lindström sanoo, että tehtävää riittää kasvukeskusten lisäksi maakunnissa. Talous on kasvussa ja osaavia tekijöitä on haalittu telakkateollisuudelle ja autoteollisuudelle ympäri Suomea.

Ministerin mukaan muuntokoulutusta pitäisi vahvistaa koko maassa Lappia myöten.

– Telakkateollisuuteen ja autoteollisuuteen on haalittu osaajia ympäri Suomea. Osaajat ovat paljolti siellä Varsinais-Suomessa ja Lounais-Suomessa, ja tämä on tietysti hyvä asia.

– Tämä aiheuttaa kuitenkin sen, että muille alueille tulee se ongelma, että mistä ne osaajat saadaan, Lindström lisää.

SAK: Koulutukseen tehty myös leikkauksia tällä vaalikaudella

Palkansaajakeskusjärjestö SAK:ssa avausta pidetään hyvänä. SAK:n pääekonomisti Ilkka Kaukoranta kuitenkin muistuttaa, että koulutukseen satsaamisessa on tehty myös leikkauksia tällä vaalikaudella.

– On suuri tarve satsata ammatilliseen koulutukseen ja aikuisten koulutukseen. Erityisesti matalasti koulutettujen koulutusvajetta pitää päästä paikkaamaan, Kaukoranta sanoo.

Kaukoranta arvioi, että hallitus tuskin pääsee työllisyystavoitteeseensa eli 72 prosentin työllisyysasteeseen tällä vaalikaudella.

– Koulutus on keino, jolla saadaan kestävää talouskasvua. Muuten on riskinä, että kasvu tyssää osaavaan työvoiman puutteeseen.

Kaukoranta korostaa, että koulutukseen satsaaminen parantaa työllisyyttä myös tulevina vuosikymmeninä.

– Ei ole kyse vaan siitä, että saadaan työpaikkoja ensi vuonna.

Akava toivoo yritystukijärjestelmän remonttia

Korkeasti koulutettujen Akavan puheenjohtaja Sture Fjäder toivoisi rohkeampaa linjaa.

– Kuulostaa enemmän kuin hyvältä, jos tämä laajenee muille aloille ja valtakunnallisesti. Esimerkiksi opiskelu työttömyysturvalla, muuntokoulutus ja ylipäätään osaamisen kehittäminen auttaa työllistymään nopeammin.

– Toivoisin kuitenkin, että hallitus olisi rohkeampi, koska talouskasvu ei tule yksinään nostamaan työllisyysastetta tavoitellulle tasolle.

Fjäder sanoo, että Suomeen olisi saatava pysyvää uutta kasvua ja työtä.

– Uudistaisin yritystukijärjestelmän niin, että se ei ylläpitäisi nykyisiä rakenteita vaan tuettaisiin koneiden ja laitteiden sijaan enemmän tuotekehitystä ja uuden luomista.

Insinöörit tuovat oman mallinsa pöytään

Myös Insinööriliiton puheenjohtaja Samu Salo uskoo muuntokoulutuksen laajentamisen auttavan työllistymistä.

– Varmasti se parantaa työmarkkinakelpoisuutta ja edesauttaa työllistymistä, Salo sanoo.

– Meillä on tähän oma mallikin, jota tullaan esittelemään.

Työttömien haastattelut sen sijaan eivät insinöörejä miellytä. Salo toivoisi, että työvoimahallinnon resurssit suunnattaisiin muihin keinoihin.

– Me emme ole nähneet, että mikä se hyöty haastatteluista kokonaisuudessaan on.