Pälkäne on Pirkanmaan ylivoimainen ykkönen nuorison työllistämisessä. Eräänlainen ennätys saavutettiin syyskuussa, kun alle 25-vuotiaiden työttömyysprosentti laski yhteen prosenttiin.

Pälkäneellä oli syyskuussa työtä vailla vain kaksi alle 25-vuotiasta. Määrä on laskenut koko vuoden ajan. Vuosi sitten työttömiä nuoria oli 28 eli 12,4 prosenttia alle 25-vuotiaasta työvoimasta.

Nuorisotyöttömyys on vähentynyt lähes kaikissa muissakin Pirkanmaan kunnissa, mutta lähellekään Pälkäneen lukemia ei muualla ylletä. Esimerkiksi Kangasalla nuorten työttömyysprosentti laski vuoden aikana 22,2:sta 16,2:een.

Vielä kolme vuotta sitten Pälkäne löytyi tilaston toisesta päästä ja nuorisotyöttömyysaste vaihteli vielä 15 ja 21 prosentin välillä. Työllisyyskoordinaattoriksi palkattu Panu Raivio käänsi työttömyysasteen nopeasti laskuun. Nyt tilastoissa näkyvät myös etsivä nuorisotyön, nuorten starttipajan ja Kostiakeskuksen työn tulokset.

Nuorten kanssa tehtyjen työllistymissuunnitelmien määrä on lähes kolminkertaistunut vuoden aikana. Viime vuonna suunnitelmia tehtiin tammi–syyskuussa 18, tänä vuonna 50 kappaletta.

Suuri merkitys on ollut myös työnhakuryhmällä, jossa on tällä hetkellä yhdeksän nuorta. Työkokeiluun on alkuvuoden aikana lähtenyt kuusi nuorta ja palkkatyöhön 15. Kuusi nuorta on työllistynyt palkkatuen tai starttirahan avulla. Työvoimapoliittisessa koulutuksessa oli tammi–syyskuussa kaksi nuorta.

Nuorten ja pitkäaikaistyöttömien aktivointi säästää kunnan kustannuksia. Toimeentulotukimenojen lisäksi kunnat joutuvat maksamaan osan työmarkkinatuesta, jos nuoret eivät pääse töihin, koulutuksiin tai heille ei ole järjestetty aktivointitoimia.

Pälkäne on pitänyt paikkansa aktivointitilaston kärjessä. Viime vuoden tammi–syyskuussa keskimäärin 43,4 prosenttia nuorista oli aktivointitoimien piirissä. Tänä vuonna osuus on kasvanut 50,1 prosenttiin. Huippu saavutettiin syyskuussa, kun 92,6 prosenttia alle 25-vuotiaista oli aktivoitu. Esimerkiksi Kangasalla yllettiin tammi–syyskuussa 26,7 prosentin aktivointiasteeseen.

Panu Raivion mielestä Pälkäneen mallin paras puoli on nopeus.

– Otamme nuoreen yhteyttä parissa viikossa, jos hän jää työttömäksi. Suunnitelmat tehdään nopeasti, eikä nuori jää tyhjän päälle. Lisäksi Pälkäneen yritykset ottavat paikallisia nuoria mielellään työhön ja työkokeiluun, Raivio kiittelee.

Pälkäneen nuorisotyöttömyys on saatu niin alas, että osa tilastoista jätetään jo ilmoittamatta, koska niiden julkaiseminen uhkaisi tietosuojaa.

Alle 25-vuotiaiden työttömyysprosentti syyskuussa

Pälkäne 1,0

Ruovesi 7,0

Kihniö 9,5

Virrat 10,0

Sastamala 10,1

Parkano 10,6

Ylöjärvi 10,8

Ikaalinen 11,0

Pirkkala 11,6

Lempäälä 12,3

Vesilahti 12,9

Hämeenkyrö 15,6

Punkalaidun 15,8

Tampere 16,2

Kangasala 16,3

Nokia 16,3

Juupajoki 16,7

Orivesi 17,5

Akaa 19,4

Mänttä-Vilppula 20,0

Valkeakoski 21,2

Urjala 22,6