Hallitusneuvotteluita käyvien puolueiden puheenjohtajien johtotroikkassa on mukana vain yksi nainen. Kuvassa perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini (vas.), hallitusneuvottelujen vetäjä, keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä ja kokoomuksen puheenjohtaja Alexander Stubb hallitusneuvottelujen tiedotustilaisuudessa valtioneuvoston juhlahuoneistossa Helsingissä 13. toukokuuta.

Hallitusneuvotteluita käyvien puolueiden puheenjohtajien johtotroikkassa on mukana vain yksi nainen. Kuvassa perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini (vas.), hallitusneuvottelujen vetäjä, keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä ja kokoomuksen puheenjohtaja Alexander Stubb hallitusneuvottelujen tiedotustilaisuudessa valtioneuvoston juhlahuoneistossa Helsingissä 13. toukokuuta. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva

Tasa-arvo poliittisessa päätöksenteossa miesten ja naisten välillä on taantunut rajusti viime aikoina. Naisten roolin kutistuminen päättäjäportaassa näkyy muun muassa meneillään olevissa hallitusneuvotteluissa, joiden työryhmissä naisia on vain kolmannes.

Maan tärkeimpiä päätöksiä tehdään parhaillaan hallitusneuvottelujen työryhmissä. Keskustan puheenjohtaja Sipilän, Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soinin ja Kokoomuksen puheenjohtaja Alexsadr Stubbin johtotroikkaan on kelpuutettu vain yksi nainen.

Tämänhetkinen politiikan kenttä muistuttaa 1980-luvun poliittisesta maisemaa. Anu Koivunen

Muissa ryhmissäkin naisten ääni kuuluu vain kolmanneksella. Yhdeksän työryhmän 96 jäsenestä 29 on naisia.

Tukholman yliopiston professori, mediatutkija Anu Koivunen on hämmästynyt melko nopeasti naisten asemassa tapahtuneesta takapakista.

– Tämänhetkinen politiikan kenttä muistuttaa 1980-luvun poliittisesta maisemaa. Tuolloin, naiset ja miehet työskentelivät erityyppisten poliittisten kysymysten kanssa parissa. Naisten paikka oli lähes ainoastaan mm. hyvinvoinnin, koulutuksen ja terveyden asiantuntijoina. Naisten määrä ja rooli poliittisessa päätöksenteossa oli myös vähäinen.

Professori Anu Koivunen muistuttaa kuitenkin, että nïin sanotut pehmeät sektorit ovat aivan yhtä arvokkaita kuin koviksi mielletyt – vaikkapa puolustus- ja turvallisuuspolitiikka. Huoli tulee naisten syrjään työntämisestä. Hän ottaa esimerkin hallitusneuvotteluryhmistä, joissa äärimmäisen tärkeitä päätöksi tehdään vaikkapa Kestävän julkisen talouden kivijalkaryhmässä.

– Nyt tehdään niitä päätöksiä, jotka määrittävät koko tulevan hallituskauden ja eduskuntatyöskentelyn raamit. Puhutaan siis kymmenen miljardin säästöistä. Kestävän julkisen talouden työryhmä on 16 jäsentä. Heistä vain kolme on naisia. Kyllähän se kulmakarvoja nostattaa!

Pötypuhetta sukupuolen ja pätevyyden merkityksestä

Professori Anu Koivunen sanoo, että olemme taantuneet miesten ja naisten välisessä tasa-arvossa aivan viime aikoina ja yllättäen. Naisten osuus vallankahvassa on vähäisempi kuin aiemmin.

– Tämä on yllätys ja olen totisesti hämmästynyt. Mielestäni nyt koko vallan ja päätöksenteon kentillä on otettu isoja taka-askelia.

Professori Koivunen ei ole yksin. Viestiä naisten äänen heikkenemisestä tulvii myös sosiaalisesta mediasta ja muutoin naisten kanssa keskustellessa.

Vanhan väitteen siitä, että vain pätevyys merkitsee – ei sukupuoli, professori Anu Koivunen tyrmää pötynä. On aina tietoinen valinta, keitä valitaan puolueiden poliittiseen eliittiin ja eturiviin. Keitä rohkaistaan ja tuetaan. Ministerivalinnat ovat seuraavan hallituksen koetinkivi.

Konservatiivinen ja miehiä suosiva linja ei ole pelkästään tulevan hallituksen ja hallituspuolueiden synti. Myös muualta kuuluu vähättelyä. Vaikkapa kukkahattutädeistä on koetettu tehdä syyllisiä jopa koko vasemmiston suosion hiipumiseen.

Koivusen mukaan on vaarallista, että naisten ääni ei kuulu niin sanotusti järeimpiä linjauksia tekevissä hallitusneuvotteluryhmissä. Päätökset näkyvät tavallisen naisen käytännön elämässä. Esimerkiksi julkisen sektorin työntekijöistä suuri osa on pienipalkkaisia naisia. Työryhmissä haettavat leikkaukset kohdistuvat suoraan näiden naisten elämään ja lompakkoon, sanoo professori.

Professori Anu Koivunen kiteyttää ytimen tasa-arvon takapakista ja naisen äänen heikentymisestä päättäjien tärkeimmissä kammareissa.

– Nyt kyse on siitä, ketkä seisovat poliittisen vaikuttamisen eturivissä - vallasta. Todella toivon, että kyse on tilapäisestä, puolueiden sisäisistä valta-asetelmista kertovasta tilanteesta.