Upseeriliiton mukaan upseerien työaikalaki on hunningolla: liiton mukaan nykyinen henkilöstömäärä ei pysty tekemään sille asetettuja tehtäviä työajan puitteissa.

Upseeriliiton huolenaiheena on upseerien mittavat työajat muun muassa ohjusveneillä. Merivoimat

Iltalehti kertoi kesäkuussa, että Upseeriliitto vaatii uutta hallitusta laittamaan työaikalain kuntoon. Vuoden 2020 alussa voimaan tuleva työaikalaki ei nimittäin koske sotilaita. Upseeriliiton mukaan Puolustusvoimien oma työaikalaki on auttamattoman vanhentunut.

–Työaikalain puuttuminen mahdollistaa kohtuuttomien työmäärien teettämisen rauhan aikana. Tyypillisenä työpäivänä sotaharjoituksessa tai meripalveluksessa työtä tehdään 16-24 tuntia. Tällaisen työpäivän työaikamerkintä on kuitenkin vain 8 tuntia 6 minuuttia tai 7 tuntia 45 minuuttia. Upseerit tekevät vuodessa jopa tuhat tuntia enemmän työtä kuin tavallisessa työpaikassa. Tehtyjä työtunteja ei kuitenkaan merkitä työajaksi eikä niitä korvata vapaana, Upseeriliiton puheenjohtaja Ville Viita kertoi tuolloin.

Upseeriliitto toivoi, että uusi Antti Rinteen johtama hallitus tarttuisi asiaan ja laittaisi työaikalain ajan tasalle myös upseerien osalta.

Asiaa onkin käsitelty työryhmässä valtiovarainministeriössä, mutta se ei ole edennyt. Kyse on rahasta, vaikka summa ei Upseeriliiton laskelman mukaan jättimäinen olekaan. Jos laki puolustuslaitoksen virkamiesten työajasta päivitettäisiin vastaamaan vuonna 2020 voimaan tulevaa työvoimalakia, se maksaisi Upseeriliiton mukaan 3,5 miljoonaa euroa.

Laaja selvitys työajasta

Upseeriliitto on tehnyt vaatimustensa tueksi selvityksen Puolustusvoimissa palvelevien upseereiden työajan muodostumisesta yhden työaikajakson aikana.

Liiton mukaan kolmen viikon seurantajakso toteutettiin touko-kesäkuun vaihteessa. Vastaajia oli yli 600 upseeria eri puolustushaaroista, aselajeista ja Pääesikunnasta. Sotilasarvoltaan nuorimmat olivat luutnantteja ja vanhimmat kenraalikuntaan kuuluvia.

–Kyselyllä haluttiin selvittää kuinka paljon upseerit tekevät oikeasti työtä, jotta voisimme kertoa valtiotyönantajalle rehellisesti ja kaunistelemattomasti tilanteesta, miten upseeristo työskentelee. -Nykyinen henkilöstömäärä ei yksinkertaisesti pysty tekemään sille asetettuja tehtäviä laskennallisen työajan puitteissa. Harmaata, merkitsemätöntä työtä tehdään paljon ja se ei oikeasti näy työtuntitilastoissa, tiedotuspäällikkö Marko Varama Upseeriliitosta sanoo.

Upseeriliiton selvityksen mukaan työajan ulkopuolista työtä tehdään muun muassa työmatkoilla ja virkamatkoilla. Harmaan työn suuri määrä korostuu sotaharjoituksissa ja meripalvelussa.

–Ammattiylpeys ja suorituskyky on sotilailla korkea. Esimiehelle ei kovin helposti sanota esimerkiksi siitä, että annettuja tehtäviä ja odotuksia on liikaa vuorokautiseen työaikaan nähden. Myöskään ei haluta valuttaa tai siirrättää tehtäviä kollegoiden huoleksi, ovathan he esimerkiksi aluksilla sananmukaisesti samassa veneessä. Lisäksi päälliköt ja johtajat harjoituksissa ovat omalta osaltaan vastuussa 24/7 ko. harjoituksen tai palvelustehtävän aikana eikä tätä vastuuta voi delegoida, Varama kertoo.

Upseeriliiton puheenjohtaja Ville Viita toivoo puolustusministeri Antti Kaikkosen (kesk) puuttuvan upseerien työaikaongelmiin. Marko Varama / Upseeriliitto

Rajusti tunteja yli

Upseeriliiton selvityksessä esitellään esimerkiksi perusyksikön (komppanian) päällikön työmäärä vuodessa.

Se on malliesimerkissä 2538 tuntia. Tavallista jaksotyötä on tässä esimerkissä 121 vuorokautta vuodessa, työtä sotilaallisissa harjoituksissa 100 vuorokautta. Liiton mukaan työaikamerkintä kyseiselle upseerille on kuitenkin vain 1748 tuntia vuodessa eli merkitsemättä jää 790 tuntia.

–Moni sotilas osallistuu sotilaallisiin harjoituksiin tai meripalveluun enemmän kuin laskelman mukaiset 100 vuorokautta vuodessa ja tekee niissä pidempiä työpäiviä kuin 16 tuntia. Lisäksi tehdään vielä varsinaisia ylitöitä. Tällaisten upseerien todelliset työmäärät voivat ylittää 3 000 tuntia vuodessa. Vertailun vuoksi todettakoon, että säännöllinen työaika on useimmilla yksityisen sektorin palkansaajilla noin 1700 tuntia vuodessa.

–Sotilaallisiin harjoituksiin ja meripalveluun osallistuvien sotilaiden työmäärät ylittävät reilusti muille työntekijöille sopivana pidetyt ylityön maksimimäärät ja ovat terveydelle haitallisia. Upseeriliiton lähtökohtana on, että sotilaallisten harjoitusten todellisten työtuntien mukaan syntyvä ylityö pidettäisiin ensisijaisesti vapaana. Rahallinen korvaus olisi toissijainen, eikä sitä pitäisi juurikaan käyttää, Upseeriliiton puheenjohtaja Ville Viita sanoo.

Liiton mukaan realistisista työaikamerkinnöistä syntyisi kustannuksia, ”kun Puolustusvoimiin palkattaisiin lisähenkilöstöä, joka muiden töidensä ohella osallistuisi myös sotaharjoituksiin”.

–Lisähenkilöstö vähentäisi muiden virkamiesten painetta olla mukana niin monessa harjoituksessa, Viita toteaa.

Kovaa peliä kulisseissa

Upseeriliitto pitää turvallisuustekijänä sitä, että upseereilla teetetään esimerkiksi harjoituksissa ja merellä rutiininomaisesti yli 16 tunnin työpäiviä vuorokausi toisensa perään, jopa viikkoja peräkkäin. Pahimmillaan yöunet jäävät pariin tuntiin.

–Ohjusvene merellä on täydessä aselastissa, turvaa alueellisen koskemattomuuden ja tunnistaa esimerkiksi Venäjän aluksia. Henkilöstöllä on takana muutaman tunnin yöunet. Kyse on sotilaiden jaksamisen lisäksi myös muustakin.

–Poliisit pääsivät työaikalain piiriin 1970-luvun alussa. He tekevät 24/7 operatiivista työtä, eikä jaksamisongelma ole niin paha, koska työtunnit ovat siedettävät. Jos heillä olisi samanlainen järjestely kuin sotilailla, niin mitäköhän Porvoossa olisi käynyt, jos partiolla olisi ollut takana 16-18 tunnin päivä?, Ville Viita pohdiskelee.

Valtion rahakirstun vartija valtiovarainministeriö on suhtautunut hyvin nihkeästi Upseeriliiton vaatimuksiin. Kulisseissa ministeriön puolelta on esitetty jopa sellaisia näkökantoja, että jos Akava ajaa sotilaita yleisen työaikalain piiriin, niin vastavetona myös poliisit tiputetaan sieltä pois.

Rinteen hallituksen ohjelma oli pettymys Upseeriliitolle Puolustusvoimien henkilöstön osalta. Puolustusvoimien esitys oli lisätä 605 työntekijää, mutta hallitusohjelman mukaan tulossa on vain 100 uutta työntekijää. Puolustusvoimille tulee kuitenkin koko ajan lisää tehtäviä.

–Hallitusohjelmassa linjataan, että Puolustusvoimien henkilöstön jaksamiseen kiinnitetään erityistä huomiota, mutta konkretia puuttuu. Henkilöstön jaksamiseen tarvitaan käytännön toimenpiteitä. Mikään ei muutu, jos Puolustusvoimien vanhaa työaikalakia ei päivitetä paremmin vastaamaan uutta yleistä työaikalakia, joka tulee voimaan vuonna 2020. Vain tätä kautta saadaan todellista työsuojelua ja jaksamista, Upseeriliiton puheenjohtaja Viita sanoo.