Mistä rahat paisuvan kaupungin uusiin kouluihin ja päiväkoteihin? Vantaa jatkaa tiukkaa talouskuria.

VantaaSuuri väkimäärä on isoin pulma Suomen neljänneksi suurimman kaupungin taloudelle. Vantaalla väkeä tulee ja rahaa menee.

Uudet tulijat tarvitsevat päiväkoteja, kouluja ja terveyspalveluja. Vaikka suuri osa Vantaalle muuttavista on työikäisiä, eivät kaupungin verotulot kasva samassa suhteessa.

Kaupunginjohtaja Kari Nenosen (sd.) mukaan yksi keskeinen selittäjä vaikealle yhtälölle on, että suuri osa kaupunkiin muuttavista on maahanmuuttajataustaisia.

– Kaikki eivät varmasti heti saa työpaikkaa, kun Vantaalle muuttavat, myöntää Nenonen.

Kotimaisia kieliä puhuvien työikäisten asukkaiden määrä Vantaalla on noussut kasvuun 7 vuoden tauon jälkeen. Petteri Juuti / Yle, lähde: Vantaan kaupunki

Vantaa julkaisi tänään maanantaina uuden talousarvionsa. Nenonen kuvaa vuoden 2017 budjettia kasvavan kaupungin budjetiksi.

– Tavoittena on, että huolehdimme peruspalveluiden järjestämisestä kaikille kuntalaisille. Mutta toisaalta olemme huolissamme talouskehityksestä ja ennen kaikkea tulokehityksestä tällä hetkellä.

Vantaan kaupumginjohtaja Kari Nenonen Tony Hagerlund

Kaupunginjohtajan suurin huolenaihe eivät ole uudet tulijat. Eniten päänvaivaa Vantaan taloudesta huolehtiville virkamiehille ovat aiheuttaneet maan viime aikojen hallitukset.

– Edelliset ja tämä hallitus ovat leikanneet kuntien valtionosuuspohjaa yhteensä jo kokonaistasossa 2,2 miljardia euroa. Ensi vuodelle tulee uusina leikkauksina kilpailukykysopimukseen perustuvat leikkaukset, jotka tulevat tuon entisen päälle. Mutta kaiken kaikkiaan noin kahden miljardin euron valtionosuusleikkauksista puhutaan, harmittelee Nenonen.

Myös veroperusteisiin on tulossa kuntien verotuloja syöviä muutoksia. Kuntien verotulojen kasvu kokonaisuudessaan ei Nenosen mukaan kata verotulopohjan leikkauksia.

Kun nämä ynnää heikkoon työllisyystilanteeseen ja voimakkaaseen väestömäärän kasvuun, on haaste Nenosen mukaan "kokonaisuutena todella kova".

– Meidän verorahoituskokonaisuus ei ole kasvamassa juurikaan tästä vuodesta ensi vuonna. Ja kun toisaalta väestö kasvaa, niin siinä on sitten haaste tavallaan tulojen ja kasvavien menojen välillä. Se on realiteetti.

Päiväkoteja, kouluja ja terveydenhuoltoa

Uusien vantaalaisten myötä myös lasten lukumäärä kasvaa voimakkaasti.

Vantaalaisten määrän odotetaan kasvavan 2 400 asukkaalla ensi vuonna, mutta verotulot tippuvat 5 miljoonalla eurolla. Petteri Juuti / Yle, Lähde: Tilastokeskus, Vantaan kaupunki

– Se näkyy investointitarpeena ja totta kai myöskin henkilökunnan tarpeena, kertoo Nenonen.

Vantaan talousarviossa onkin varattu rahaa uusien päiväkotien ja koulujen rakentamiseen sekä henkilökunnan palkkaamiseen.

Koulujen ja päiväkotien lisäksi väestönkasvu näkyy Vantaalla terveydenhuollon kasvavina menoina ja infrastruktuurin rakentamisena uusiin kaavoihin.

Vantaan onni tiukassa taloudenpidossa

Kaupunginjohtaja kuitenkin uskoo, että Vantaa kykenee hallitsemaan taloutensa vuonna 2017 "kohtuullisen hyvin".

– Meidän onni on se, että olemme tehneet jo neljä vuotta määrätietoisesti tiukkaa taloudenpitoa. Talous- ja velkaohjelma, joka on ollut voimassa valtuuston päätöksellä vuodesta 2012, on purrut meillä aika hyvin, selittää Nenonen.

Vantaan kokonaismenokehitys onkin ollut maltillinen.

– Mutta investointipaineet ovat kovat ja se tuo tietenkin sen tosiasian mukanaan, että kaikkia investointeja me emme pysty tulorahoituksella tekemään, Nenonen harmittelee.

Vuoden 2017 budjetissa väestönkasvu näkyy varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen investointiohjelmissa.

– Sekä perusparannuspuolella, että uusinvestointeina, tarkentaa Nenonen.

Vantaalla siis paitsi rakennetaan, myös korjataan kouluja ja päiväkoteja.

Töitä!

Miten Vantaalla sitten saataisiin verotulot kasvuun väestön kasvun mukana? Kaupunginjohtaja miettii hetken vastaustaan.

– No kovin yksinkertaisia keinojahan siinä ei ole. Totta kai kysymys on siitä, että se työikäinen väki, joka Vantaalla asuu, pitäisi löytää työtilaisuuksia.

Nenonen toivoo, että valtio jonakin päivänä osallistuisi valtionosuuksilla nykyistä vahvemmin kuntien rahoitukseen. Muutoksia Nenonen toivoisi myös pysyviksi tarkoitettuihin verotulopohjaan leikkauksiin.

– Käytännössä se mihin kunta voi vaikuttaa, on elinkeinopolitiikka ja uudet työpaikat. Tärkeintä on, että se työpaikka löytyy, jotta myös veronmaksukykyä löytyy.