Näillä keinoilla Tampere tähtää hiilineutraaliksi kaupungiksi vuoteen 2030 mennessä – Tampereen Sähkölaitoksen uusi palvelu mahdollistaa myös lämmityskulujen leikkaamisen

Tampereen kaupunginvaltuusto hyväksyi 18. kesäkuuta linjaukset, joilla Tampere aikoo päästä hiilineutraaliksi vuoteen 2030 mennessä. Hiilineutraalius on yksi Tampereen strategian keskeisiä tavoitteita. Kolme tärkeintä osa-aluetta tavoitteen saavuttamisessa ovat energiantuotanto, rakentaminen ja liikenne. Suunta on jo nyt oikea. Kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt vähentyivät Tampereella vuosien 1990–2015 välillä 28 prosenttia. Asukasta kohden vähennys oli samana aikana 45,5 prosenttia, koska kaupungin väkimäärä kasvoi. Suunnittelija Sanna Mari Huikuri Tampereen kaupungilta kertoo, että vuonna 2016 päästöt hivenen nousivat vuodesta 2015, mutta ennakkotiedot kertovat, että sen jälkeen suunta on jälleen alaspäin. Vuosi 2015 oli lauha, ja siksi päästömäärät olivat erityisen matalat. –Merkittävä muutos on tullut Tampereen Sähkölaitoksen toimien kautta, koska kaukolämpö on vihertynyt niin vahvasti. Se on vallitseva lämmitysmuoto, joten se vaikuttaa tosi paljon, Huikuri sanoo. Sähkölaitos eturintamassa Tampereen Sähkölaitos on siirtynyt isolla loikalla käyttämään uusiutuvia polttoaineita. Viime vuonna uusiutuvien polttoaineiden osuus energiantuotannosta oli 47 prosenttia, ja jos mukaan lasketaan myös turve, oli osuus 68 prosenttia. Tuo 68 prosenttia on siis kotimaisia ja paikallisia polttoaineita. –Maakaasuriippuvaisimpina vuosina maakaasua käytettiin noin 80 prosenttia ja loput turvetta. Se on ollut lähtötilanne, kertoo Tampereen Sähkölaitoksen toimitusjohtaja Jussi Laitinen . Muutos vaati useita investointeja. Sarankulmaan nousi pellettilämpökeskus, Hervantaan hakelämpökeskus, Tarastenjärvelle Tammervoiman hyötyvoimalaitos ja Naistenlahden voimalaitokseen hankittiin lämpöä talteen ottava savukaasupesuri. Jätteitä polttavan Tammervoiman hyötyvoimalaitoksen osalta lasketaan, että 50 prosenttia sen polttoaineesta on uusiutuvaa. Parhaillaan on käynnissä projekti Naistenlahden voimalaitoksen kattilan uusimiseksi. 1970-luvun alusta oleva polttokattila on tarkoitus uusia sellaiseksi, että se pystyy polttamaan sataprosenttisesti uusiutuvaa energiaa, eli käytännössä puuta. Nykyisellään kattila käyttää puolet turvetta ja noin puolet puuta. Laitinen kuitenkin huomauttaa, ettei turpeen käytön vähentämistä tällä hetkellä suunnitella. Yksi tulevaisuuden hanke on geotermisen voimalaitoksen rakentaminen Tampereelle. –Hanke on jo aika pitkällä, mutta siitä ei voi vielä tässä vaiheessa julkaista yksityiskohtaisia tietoja, Laitinen sanoo. Energian tuotannon lisäksi olennainen päästöihin vaikuttava asia on energian kulutus. Tampereen Sähkölaitos on pilotoinut talven aikana palvelua, joka on tulossa syyskuun lopussa markkinoille. Sen avulla kerrostaloasiakkaat pystyvät säätämään paremmin omaa lämmönkäyttöään ja leikkaamaan kulutuspiikkejä pois. Laitinen arvioi, että palvelulla kerrostalossa voidaan säästää 5–8 prosenttia käytetystä energiasta, mahdollisesti enemmänkin. –Asuinkerrostalossa käytetään lämmintä vettä erityisesti aamulla ja illalla. Samanaikaisesti rakennusta yleensä lämmitetään normaalisti. Idea on se, että silloin, kun käyttövettä tarvitaan eniten, vähennämme rakennuksen lämmittämistä. Tästä hyötyy myös energialaitos, kun meidän ei kulutushuippuun tarvitse käynnistää erillistä lämpökeskusta, Laitinen kuvailee. Kokemusten mukaan asukkaat eivät juuri huomaa sitä, että patterit vähän viilenevät tunniksi aamulla ja illalla. Palveluun on mahdollista kytkeä myös säätiedot, jolloin automatiikka osaa vähentää rakennuksen lämmittämistä esimerkiksi voimakkaalla auringonpaisteella. Realistinen tavoite? Sähkölaitoksen esimerkki on rohkaiseva, mutta samalla voi kysyä, kuinka hiilineutraalin Tampereen rakentaminen onnistuu nykyisessä taloudellisesti tiukassa tilanteessa. Ympäristö- ja kehitysjohtaja Kari Kankaala Tampereen kaupungilta sanoo, että tehtävien ratkaisujen pitää olla perusteltavissa myös taloudellisesti, vaikka joskus päättäjät voivat tehdä myös arvovalintoja. Hän muistuttaa, että hiilineutraaliuteen pyrkiminen avaa myös uusia mahdollisuuksia tehdä kannattavaa liiketoimintaa. Huikuri lisää, että vaikka taustalla on tärkeä tavoite päästöjen vähentämisestä, Kestävä Tampere tarkoittaa muutakin. Kaikissa asioissa päästövaikutukset eivät ole valtavia, mutta ne tuottavat muita ympäristö- ja hyvinvointihyötyjä. Mutta onko Tampere hiilineutraali vuonna 2030? Kankaala myöntää, että tavoite on kova. Hän pitää tilannetta kuitenkin rohkaisevana. –Keskeistä on kuntalaisten oma aktiivisuus ja se, että ihmiset muuttavat toimintatapojaan. Ihmisten asenteissa on tapahtunut iso muutos viimeisten 3–5 vuoden aikana. Arvot ovat muuttumassa, ja ne ohjaavat käyttäytymistä, Kankaala perustelee. Sitä paitsi, jos Tampereen aikaraami tuntuu kireältä, Turku aikoo olla hiilineutraali vuonna 2029 eli vielä vuotta aiemmin kuin Tampere. Miten tässä nyt näin kävi? –Voi siinä olla kuittailuakin, mutta suurempi syy on se, että Turku täyttää silloin 800 vuotta, ja kaupungissa juhlitaan isosti, Huikuri kertoo. Liikkuminen ja kaupunkirakenne 1. Liikenne on vähäpäästöistä ja tehokasta. 2. Matkaketjut ovat sujuvia, ja liikkumisen yhteiskäyttöratkaisut ovat kehittyneet. 3. Kävely ja pyöräily ovat kulkumuotoina suosittuja, reitit ovat yhtenäisiä ja viihtyisiä. 4. Kaupungin metsät, viheralueet ja vesistöt muodostavat yhtenäisen ja monimuotoisen verkoston, jonka käyttö on sekä taloudellisesti että ekologisesti kestävää. 5. Kaupungin kasvu on suuntautunut joukkoliikennevyöhykkeelle ja aluekeskuksiin. Matkustustarve on vähentynyt. 6. Kaupungin asuntorakentamisesta suurin osa toteutetaan täydennysrakentamisena. Asuminen ja rakentaminen 1. Asuminen on monipuolista, joustavaa ja energiatehokasta. Asumisen älyratkaisut ovat kehittyneitä. Asumisen suunnittelussa arvioidaan hiilineutraliteetti laaja-alaisesti huomioiden rakentaminen ja ylläpito sekä eläminen kokonaisuutena. 2. Rakentaminen on ilmastokestävää ja materiaalitehokasta. Puurakentamista suositaan. 3. Rakentamisen ja käytön aikaiset ympäristöriskit tunnistetaan, ja niiden vaikutukset on minimoitu. 4. Luontoperäiset ratkaisut infrastruktuurin rakentamisessa ja ylläpidossa ovat käytössä ja ovat lisänneet myös kaupunkiluonnon monimuotoisuutta ja asuinympäristöjen viihtyisyyttä. (Luontoperäisillä ratkaisuilla tarkoitetaan esimerkiksi sitä, että luodaan sellaisia puitteita, joilla hulevesiä voidaan imeyttää luontoon. Esimerkiksi puistojen hulevesialtaita, viherkattoja ja -seiniä.) Energian tuotanto ja kulutus 1. Keskitetty energiantuotanto on lähes hiilineutraalia. Hajautetun uusiutuvan energian merkitys osana energiajärjestelmää on kasvanut. 2. Energiatehokkuustyön tuloksena olemassa olevan rakennuskannan energiankulutus on laskenut. Fossiilinen erillislämmitys on loppunut. (Fossiilisella erillislämmityksellä viitataan kiinteistökohtaiseen öljylämmitykseen.) 3. Tehovaihteluita tasataan kysyntäjoustojen ja muiden uusien toimintamallien avulla. 4. Liikenteen energiankulutus on vähentynyt, uusiutuvien polttoaineiden osuus on noussut. Infrastruktuuri tukee sekä sähköautojen että biopolttoaineiden kasvavaa käyttöä. 5. Energialiiketoiminta ja osaaminen ovat Tampereella huippuluokkaa. Tampereella on yksi tai useampi alusta, joissa älykkäiden energiaverkkojen ratkaisuja sekä erilaisia kestäviä energialähteitä voi kokeilla käytännössä. Kulutus ja materiaalitalous 1. Kaupungin investoinneissa sekä palveluiden ja materiaalien hankinnoissa tunnistetaan ja huomioidaan elinkaaren aikaiset ekologiset, taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset. 2. Massataseen arvioimiseen ja materiaalien hallintaan kiinnitetään huomiota jo kaavoitusvaiheessa massataloussuunnittelulla. (Liittyy rakentamiseen ja maamassoihin. Yksi esimerkki tästä on se, että Sulkavuoren jätevedenpuhdistamon rakentamisessa louhittava kiviaines mahdollisesti käytetään ratikkareitin pohjaksi Hiedanrannassa.) 3. Materiaalit uusiokäytetään, ja jätteen syntyä ehkäistään. 4. Elintarvikehävikki minimoidaan. 5. Jätevesien puhdistus ja ravinteiden kierrätys on tehostunut. 6. Tilojen käyttö on joustavaa ja tehokasta. 7. Edistetään kaupunkilaisten mahdollisuuksia käyttää lähipalveluita. Kaupunkiluonto 1. Luonnon merkitys kaupunkilaisten hyvinvoinnille ja terveydelle on tunnistettu. 2. Luonnonsuojelualueita on suunnitelmallisesti lisätty ja luonnon monimuotoisuus on turvattu. 3. Uhanalaisten luontotyyppien ja lajien sekä maaseutualueiden perinnebiotooppien säilymisestä on huolehdittu. 4. Järvien kestävää virkistys- ja matkailukäyttöä on edistetty ja luontoretkeilyn edellytyksiä parannettu. Hyvä ympäristön tila 1. Vesistöjen ravinne- ja haitta-ainekuormitus on vähentynyt. 2. Juomaveden laatu on säilynyt erinomaisena ja pohjavesien ja maaperän suojelu on tehokasta. 3. Ilmanlaatu on pysynyt hyvänä ja ympäristömeluntorjunnassa on onnistuttu.