Kun WC:hen tulija huomaa, että vessassa on joku muu, hän äkkiä kääntyykin pois. Hän ei yksinkertaisesti ilkeä mennä WC:hen.

WC-kammo saattaa iskeä työpaikan tai muun yleisen tilan vessassa, jossa on usein samassa WC-tilassa kaksi tai kolmekin pönttöä. Ne on vain erotettu ohuin väliseinin.

Sosiaalinen ahdistus

Sanna Karhu työskentelee psykologina Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirissä Lappeenrannassa. Hänen tuntumansa on, että vessakammo on varsin yleistä.

– Jos ihmisellä on todettu sosiaalista ahdistuneisuutta, niin tämä voi olla yksi niistä peloista. Mutta voi olla, että pelko WC:tä kohtaan onkin henkilön ainoa pelko.

Tunnetuin esimerkki sosiaalisesta ahdistuneisuudesta on Sanna Karhun mukaan julkisen esiintymisen pelko. Tällainen on esimerkiksi puheen pitäminen yleisön edessä.

– Julkisissa vessoissa käyminen on samanlainen yhteen kohteeseen rajoittunut ahdistuneisuus.

Taustalla häpeä ja huonot vessakokemukset

Lappeenrantalainen psykoterapeutti, seksuaaliterapeutti Kaisa Forsman-Behm tunnistaa vessakammoisen tuskan.

– Minulla on ollut vastaanotolla henkilöitä, jotka tulevat tämän asian kanssa luokseni. Useimmiten asia tosin tulee esille jonkin muun ongelman selvittelyn yhteydessä, kertoo Forsman-Behm.

Ongelman taustalla saattaa Kaisa Forsman-Behmin mukaan olla hyvin yksilöllisiä tapahtumia. Voi esimerkiksi olla, että alakoulussa tai nuoruudessa on WC-tiloissa tapahtunut jotain ikävää, mikä on jättänyt pahoja muistoja.

– Sieltä on voitu tirkistellä WC:n seinän yläreunan yli. Ja kun koulun WC:ssä ei aina ole välituntivalvontaa, niin siellä on voinut tapahtua tönimistä, kiusaamista tai muita ikäviä asioita. Siksi WC-tiloihin on tullut sellainen tunne, että se ei ole hyvä paikka vaan paha paikka, pohtii Forsman-Behm.

Äänet hävettävät

WC:ssä istuessa ihmisestä lähtee monenlaisia ääniä. Ulosteen tipahtaminen veteen, pierua, lorinaa ja pyyhkimisen ääntä.

– Ne ovat kaikki ihan luonnollista ihmisestä tai ihmisen toiminnasta tulevaa ääntä. Mutta ne varmasti mielletään hyvin henkilökohtaisiksi ääniksi ja yksityiseksi asiaksi, selittää psykoteraputti Kaisa Forsman-Behm.

Useille ihmisille on liikaa, kun itsestä lähtee ääntä ja toinen istuu vieressä ohuen seinän takana.

– Ääni saattaa aiheuttaa häpeän tunteen. Siis hävettää ja nolottaa, että joku kuulee näin yksityisen tapahtuman.

Psykoterapeutti Kaisa Forsman-Behm muistaa pitkän uransa varrelta, että jotkut häpeävät WC:ssä käymistä niin paljon, että välttävät vessaan menemistä.

– Odottavat mieluummin hädissään koko pitkän koulu- tai työpäivän, ennen kuin menevät asioimaan WC:hen.

Jos heidän kuitenkin on pakko WC:hen mennä, ja joku tuleekin viereiseen koppiin, niin se voi olla tosi ahdistava kokemus. Tavallista on, että hän ei uskalla tulla kopista pois.

– Hän jää sinne, jotta pystyy varmistumaan, että kukaan ei huomaa hänen käyneensä WC:ssä tai että hänestä jäi se kamala leijuva haju, kertoo Forsman-Behm.

Suomalaiseen kulttuuriin ei vessapuhe kuulu

Psykologi Sanna Karhun mukaan pelko julkisia vessoja kohtaan selittyy myös kulttuurillisilla tekijöillä.

– Länsimaissa vessa-asiat ja muut kehon toiminnot, jotka liittyvät vessassa käymiseen, eivät ole sosiaalisesti kovin suotavia puheenaiheita. Ne koetaan nolostuttavina.

Suomalaisessa kulttuurissa ihmiset ovat tottuneet olemaan WC:ssä yksin. Joissain Itä- ja Etelä-Euroopan maissa suomalaiset turistitkin ovat tavanneet julkisia vessoja, joissa WC-koppeja ei ole ja ison huoneen lattialla tarpeita varten on muutama reikä.

– On varsin kulttuurisidonnaista mitkä asiat koetaan hyväksyttävinä asioina, kertoo psykologi Sanna Karhu.

Helpotusta voi opetella

Pelko WC:ssä käymistä kohtaan voi pahentua iän karttuessa. Jos taustalla ei tiedä olevan ikäviä lapsuuden kokemuksia, mutta WC-pelko vain pahenee, niin kannattaa pohtia omaa WC-pelkoaan.

– Kannattaa yrittää selittää itselleen, että onko ongelma niin paha tai vakava kuin itse uskoo. Kysymyksessähän on kuitenkin ihan luonnollinen tapahtuma, selittää psykoterapeutti Kaisa Forsman-Behm.

Forsman-Behmin mielestä kannattaa muistaa vessan olevan sitä varten, että siellä haistaan ja plötsäytellään.

– Parempihan on siellä vessassa päästellä ääniä kuin jossain muualla. Vessahan on hotelli helpotus.

Psykologi Sanna Karhun mukaan pelkotiloja hoidetaan altistushoidolla.

– Tarkoittaa pienin portain etenevää altistusta pelätylle asialle.

Laita paremmaksi kuin muut

Psykoterapeutti, seksuaaliterapeutti Forsman-Behm kannustaa ihmisiä puhumaan ja juttelemaan WC-asioista, jolloin saattaa kuulla, että muutkin kärsivät samasta ongelmasta.

– Asia tuntuu ehkä kevyemmältä, kun huomaa että muillakin on sama ongelma. Sen jälkeen sen kanssa on helpompi elää.

Kaisa Forsman-Behm toivoo, että työpaikoilla ja oppilaitoksissa olisi edes yksi yhden henkilön käyttöön varattu WC. Ei ole edes terveydelle hyväksi, että koko päivän joutuu panttaamaan.

Ja lopuksi Kaisa Forsman-Behm vielä kannustaa menemään yleiseen vessaan.

– Ensi kerralla kun kakattaa, niin sinne vaan vessaan. Ja pistä paremmaksi kuin muut.