Autoa, moottoripyörää, mopoa ja mopoautoa tai traktoria ei ole luotu hupivälineiksi, mutta sellaisessakin käytössä ne usein ovat.

Tieliikennelaissa moottoriajoneuvojen käyttöön suhtaudutaan siten, että niiden tarkoituksena on kuljettaa ihmisiä paikasta toiseen tai niitä käytetään esimerkiksi työntekoon. Muu ajo on lainsäätäjän mukaan enemmän tai vähemmän tarpeetonta.

Uudessa tieliikennelaissa sanotaan lyhyesti, että ”tarpeeton ja häiritsevä ajoneuvolla ajo on kielletty” (TLL 54§). Lyhyt virke kertoo vähän, mutta pitää sisällään yllättävän paljon.

Konkreettisin muutos nykyiseen on, että tähän saakka on kiellettyä ollut vain tarpeeton ja häiritsevä ajo taajamissa, mutta kesäkuussa uusi säännös on voimassa koko maassa.

Poliisin tehtävä on siis arvioida uudella perspektiivillä, milloin ajoneuvon ajaminen on tarpeetonta, päämäärätöntä tai metelin ja pakokaasupäästöjen osalta häiritsevää.

Poliisiammattikorkeakoulussa uuden tieliikennelain koulutuksesta vastaava ylikomisario Tuomo Katajisto tietää, että tarkasti ottaen tarpeeton ja häiritsevä ajoneuvolla ajo on sanontana huono, koska ilmaisulle ei ole täsmällistä määritelmää.

– Kuvaavaa tällaiselle ajolle on, että ei olla matkalla mihinkään, vaan pikemminkin kulutetaan aikaa, ajellaan hitaasti ja toistuvasti samoja katuja.

Katajiston mukaan poliisi on valvonnassaan tulkinnut tätä kortteliralliksi kutsuttua ilmiötä niin, että esimerkiksi ilta-aikaan poliisin valvontapisteen ohittaminen riittävän monta kertaa on täyttänyt tarpeettoman ajon kriteerit. Tyypillisesti tuo kertojen määrä on ollut kolme.

– Sinällään perustuslaki turvaa liikkumisvapauden, mutta myös kansalaisten kotirauha on lailla suojattu.

Poliisi irrottamassa mopon rekisterikilpeä. Lämpiminä kesäöinä iso osa poliisille tulevista ilmoituksista koskee äänekkäitä ajoneuvoja. Toni Pitkänen / Yle

Poliisi toimii metelöinnin erotuomarina

Mutta tarpeetonta ja häiritsevää voi olla muukin kuin kortteliralli. Suomessa niin nykyinen kuin uusi lakikin on häiritsevän ajon suhteen kuitenkin suorastaan suopea.

Esimerkiksi Saksassa kovaäänisen ajoneuvon tai kovaäänisesti kaasuttelevan ajoneuvon kuljettaja pysäytetään ja pakoputkesta lähtevä meteli mitataan desibelimittarilla. Jos mitattu desibeliarvo on rekisteritodistukseen merkittyä suurinta sallittua äänenvoimakkuutta suurempi, ajo loppuu siihen.

Tuttua turha metelöinti on Suomessakin, mutta häiritsevä ajo on subjektiivinen asia. Suomessa poliisin pitää tapauskohtaisesti tulkita, miten häiritsevää kaasuttelu, kiihdyttely tai musiikin soittaminen on ollut. Kansalaisten soitto hätäkeskukseen tuo poliisin yleensä paikalle lähinnä erotuomariksi.

– Usein ajoneuvon moottorin äänenvaimennusta on muutettu ja käyntiääniä muutettu urheilullisemmiksi. Toisaalta jo pelkkä riittävän usein toistuva ajo ilman sen kummempia efektejä saattaa muuten rauhallisessa korttelissa tuntua monestakin kuulijasta häiritsevältä, Tuomo Katajisto toteaa.

Porsaanreiän etsijät liikkuvat sähkömoottorilla

Poliisihallituksen poliisitarkastaja Konsta Arvelin muistuttaa, että uuden tieliikennelain tarkoituksena on myös perustuslaissa olevan ympäristöperusoikeuden suojeleminen (perustuslaki 20 §). Poliisi tulee ottamaan turhat pakokaasut ja metelin huomioon tarpeetonta ajoa tulkitessaan.

Kaikkea ei tietenkään voi kieltää, eikä liikenteen päästöjä ole mahdollista kokonaan poistaa. Kiinnostavaa onkin, miten poliisi tulee suhtautumaan sähkömoottorilla liikkuvien ajoneuvojen hupiajeluun, jos moottorin ääntä ei kuulu eikä musiikkikaan ulkopuolisia häiritse.

Poliisitarkastaja Konsta Arvelin uskoo, että hybridi- tai sähköautokuski voi oikeutetusti vedota siihen, että hän ei ajaessaan tai parkissa seistessään melua eikä saastuta.

– Poliisi kuitenkin usein itse toteaa omin aistihavainnoin sen, onko häiritsevää melua tai muuta näkyvissä ja kuuluvissa. Sähkö- ja hybridiajoneuvojen riemuksi joutokäyntiin on tulossa lakimuutos myöhemmin tänä vuonna. Tätä koskeva lakimuutos on tällä hetkellä eduskunnassa käsittelyssä. Sen mukaan joutokäyntiä koskevia säännöksiä eli 2 ja 4 minuutin sääntöjä ei sovelleta tällaisiin ajoneuvoihin.

Automiitit ovat työllistäneet poliisia viime viikkoina erityisesti Pohjanmaalla. Merja Siirilä / Yle

Miten laillista on kortteliralli sähköpotkulaudalla?

Pääosa uudenkin lain tarpeettoman ja häiritsevän ajon rikkomuksista tullaan ajamaan taajamissa.

– Poliisi valvoo asiaa teemaluonteisesti tai sille tulleiden ilmoitusten perusteella. Jatkossa laki antaa mahdollisuuden valvoa asiaa myös automaattivalvontalaitteiston avulla, joten siltä osin mahdollisuudet jopa paranevat, ylikomisario Katajisto sanoo.

Poliisi voi edelleen kesäkuussa jaella kaikkein lievimmissä tapauksissa huomautuksia, mutta yleisimmin tarpeettomasta tai häiritsevästä ajosta seuraa 100 euron liikennevirhemaksu. Esimerkiksi kovaääninen kiihdyttäminen liikennevaloista voi siis olla kallis paukku, vaikka olisikin matkalla töihin.

Sekin tiedetään, että moni tarpeettomaan tai häiritsevään ajoon syyllistyvä syyllistyy näyttämisenhalussaan yleensä myös muihin lainvastaisiin tyhmyyksiin.

– Nelipyöräluisuttelusta sekä mopolla keulimisesta poliisi määräisi sakon päiväsakkoina. Nämä ovat myös tekoja, joista poliisi hyvin usein määrää väliaikaisen ajokiellon vakavan piittaamattomuuden vuoksi, poliisihallituksen Konsta Arvelin sanoo.

Arvelin muistuttaa myös, että erilaiset mopo- ja automiitit voivat olla kokoontumislain tarkoittamia yleisötilaisuuksia.

– Niiden järjestämiseen ja turvallisuuteen liittyvät velvollisuudet sekä niiden laiminlyönti voivat olla kokoontumisrikkomuksia.

Miittien häiritsevä ajo voidaan perustella myös liikenneturvallisuudella tai liikenteen tarpeettomalla estämisellä ja haittaamisella. Laki taipuu moneen.

Poliisitarkastaja Konsta Arvelin tarkentaa, että tarpeeton ajaminen koskee oikeastaan kaikenlaisia ajoneuvoja, jos ajamisen tarpeettomuus vain voidaan jotenkin todeta. Arvelinin mukaan polkupyöräilijät tulisivat sentään harvemmin kyseeseen, mutta mahdollista sekin on.

– Sen sijaan kevyet sähköajoneuvot voivat olla myös sellaisia, että niiden käyttäminen on tarpeetonta, jos mitään tähdellistä käyttöä niille ei ole. Lisäksi tämä on keskeinen liikenneturvallisuuskysymys, koska ajoneuvojen käyttäminen liittyy aina liikenneympäristöjen kokonaisturvallisuuteen, jossa teiden heikoimmat osapuolet eli jalankulkijat on huomioitava.

Lue myös:

Tieliikennelaki muuttuu – testaa, tunnetko uudet liikennemerkit