Elégedetlen a magyar vállalkozásokkal a kormány. Két miniszter is hosszan sorolta Tusványoson, mennyire le vannak maradva versenyképességben a nyugati társaikhoz képest.

Egy holland munkás kétszer annyi értéket állít elő, mint egy magyar, itt hatékonysági problémák vannak.

A fenti gondolatot nem egy nyugatot majmoló közgazdász fogalmazta meg, hanem Varga Mihály pénzügyminiszter festette le így a magyar kkv-k helyzetét. Tusványoson ugyanis csütörtök reggel a versenyképesség és az állami szerepvállalás volt a téma, és a beszélgetéshez két miniszter is hozzászólt.

Palkovics László, a magyar kormány innovációs és technológiai minisztere szintén a hollandokat hozta fel példaként.

Ha egy holland kkv-t és egy magyart összehasonlítunk, akkor hatékonyságban, termelékenységben jelentős a különbség. És a holland javára.

Ennyiből már sejthetjük, hogy ezúttal nem kormányzati dicshimnuszokat hallhattunk a magyar versenyképességről. A két miniszter szokatlan őszintéséggel nézett szembe azzal, hogy a vállalati szektorban a számok és a mindennapi tapasztalatok alapján is jókora elmaradásban vannak a magyarok.

Varga Mihály először hivatalból megdicsérte a makroszámokat, majd azt mondta, hogy a versenyképesség javítása két területen múlik. Az állami szolgáltatások minőségén (Mennyit kell foglalkozni az adózással? Mennyi idő egy csődeljárás?) szerinte van még mit javítani, de nem állunk rosszul. A kkv szektorban viszont több a teendő.

"Ne áltassuk magunkat, ez a szektor sosem lesz a feldolgozóiparban versenyképes a nagy cégekkel, multikkal, de a szolgáltató szektorban megvan ez a lehetőség" - mondta Varga. Majd sorolta a problémákat, miért nem sikerül kkv-knak versenyképessé válnia. Probléma például, hogy a magyar kis- és középvállalkozások nem képzik a munkavállalóikat, Ausztriában minden ötödik, itthon csak minden tizedik munkavállalót képeznek tovább.

Sokuknak egy nyomorult honlapja sincs!

Így nem csoda, hogy nem is ismerik a megyében, nem tud összekapcsolódni más vállalkozásokkal. További probléma az idegen nyelvtudás hiánya. Varga azon ironizált, hogy várhatjuk, hogy "a magyar legyen világnyelv, vagy egy tolmácsgép kifejlesztését", de erre nem lát esélyt. A beszélgetésen résztvevő Bernáth Tamás, a Magyar Fejlesztési Bank elnök-vezérigazgatója ki is mondta, hogy az angoltudást kellene javítani, akár a nyelv kötelezővé tételével is.

Palkovics László hasonló szellemben beszélt a vállalkozásokról. Szerinte a legfontosabb feladata a kormánynak, hogy a magyar vállalatok többet állítsanak elő, nagyobb hatékonysággal. A miniszter szerint a nyugatiakhoz viszonyított hatékonyságbeli különbséghez hozzájárul az innovációs képesség hiánya a magyar tulajdonú vállalkozásoknál. "Kiszolgáltatottá válnak, hiszen ha ez nincs, más ötletéből állítanak elő terméket."

Varga szerint további probléma, hogy nincsenek "zászlóshajóink", vagyis világszerte ismert magyar márkák.

Tegyük fel a kérdést egy franciának, milyen magyar márka jut eszébe? Semmi!

És Varga hangsúlyozta, hogy bárki bármit mond, két dologgal nem lehet a versenyképességet javítani: az alacsony bérekkel és a gyenge valutával. "Ezek átmenetileg segítenek, de amikor ki kell menni a napra, nem."