Egy szegednyi embert telepítenének

Magyarországra Egy szegednyi embert telepítenének Magyarországra 12 mp 12 másodpercenként érkezik egy bevándorló Az elmúlt hónapokban soha nem látott bevándorlási hullám indult Európa felé. Január és október között 1,2 millióan lépték át illegálisan a határt, minden 12. másodpercben újabb bevándorló érkezik kontinensünkre. Az illegális bevándorlók ellenőrizetlenül lépik át a határokat, így nem tudjuk, hogy kik ők és mik a szándékaik. Azt sem tudjuk, mennyi közülük az álcázott terrorista. Magyarország a déli biztonsági határzár kiépítésével megtette a magáét, azonban most újabb veszéllyel találtuk szembe magunkat, a kötelező betelepítési kvótával. A brüsszeli javaslat arról szól, hogy szétosszák a tagállamok között a bevándorlókat. A kvóta tehát nem más, mint kötelező betelepítés. Az Európai Unió úgy telepítene a tagállamokba bevándorlókat, hogy előzetesen nem kérte ki az állampolgárok és a nemzeti parlamentek véleményét. Azt, hogy egy tagországba hány bevándorlót telepítenének, egy képlet, a „Juncker-képlet” határozná meg. Az Európai Bizottság idén 1 millió, jövőre pedig 1,5 millió bevándorló érkezésére számít. A Magyar Tudományos Akadémia kutatóintézete szerint az Európába való beáramlás mértéke a következő 5 évben is hasonló mértékű lesz. Ha évente 1,2 millió bevándorló érkezik Európába, a Juncker-képlet alapján Magyarországnak 15 ezer embert kellene letelepítenie évente. Öt év alatt ez a szám a családegyesítéseket is figyelembe véve -konzervatív becslés alapján is - elérheti a 160 ezer bevándorlót.

A kötelező betelepítési kvóta növeli

a terrorveszélyt A kötelező betelepítési kvóta növeli a terrorveszélyt A kormány mindenekelőtt azért utasítja el a kötelező betelepítési kvótát, mert az növelné a terrorveszélyt. Európai és amerikai biztonsági szakemberek, rendőrségi, titkosszolgálati és hírszerzési vezetők folyamatosan figyelmeztették Európát a terrorveszély növekedésére. A bevándorlók nagyrészt olyan területekről jönnek, ahol az európai államok éppen katonai akciókat hajtanak végre. Mára bebizonyosodott, hogy a terroristák tudatosan és jól szervezetten arra használják fel a népvándorlást, hogy elvegyüljenek a bevándorlók tömegében. Senki sem tudja megmondani, hogy hány terrorista érkezett a migránsok között eddig, és hányan érkeznek továbbra is nap mint nap. Márpedig terroristából egy is sok. A november 13-i párizsi terrorcselekmények során 129 ember vesztette életét. Idén januárban, szintén Párizsban a terroristák támadásai 17 halálos áldozatot követeltek. Korábban a toulouse-i, a londoni és a madridi merényletekben is rengetegen haltak meg.

A kötelező betelepítési kvóta veszélyezteti

a kultúránkat A kötelező betelepítési kvóta veszélyezteti a kultúránkat A kötelező betelepítéssel megváltozna hazánk etnikai, kulturális és vallási összetétele. Az illegális bevándorlók nem tartják tiszteletben a törvényeinket, és nem akarnak osztozni közös kulturális értékeinkben. A más földrészekről, más kultúrákból ideérkező emberek tömeges betelepítése ennek megfelelően veszélyt jelent a kultúránkra, életformánkra, szokásainkra és hagyományainkra. Ha nem cselekszünk, pár évtized múlva nem fogunk ráismerni Európára. A „no-go” zónáknak nevezett területek olyan városrészek, amelyeket a hatóságok nem, vagy nehezen képesek ellenőrzésük alatt tartani. Ezekben a befogadó társadalom írott vagy íratlan normái alig érvényesülnek. Azokban az európai városokban, mint például Párizs, London, Stockholm vagy Berlin, ahol nagy számban élnek bevándorlók, több mint 900 ilyen „no-go” zóna létezik.

A kötelező betelepítési kvóta sokba kerül A kötelező betelepítési kvóta sokba kerül A kötelező betelepítési kvóta bevezetése jelentős költségekkel is járna. Egy bevándorló ellátása már a jelenlegi szabályok szerint is 130 ezer forintba kerül havonta. Az Európai Unió nem tette világossá, hogy honnan kellene előteremtenünk a bevándorlók ellátására szánt összeget. Az viszont tény, hogy Magyarország november végéig még egy fillért sem kapott meg abból az 1,2 milliárd forintból, amelyet az Európai Bizottság sürgősségi segélyként ítélt meg hazánknak a migrációs nyomás kezelésére. Ráadásul fennáll a veszélye, hogy a legfejlettebb nyugati célországok a képzettebb bevándorlókat fogadnák be, így a többi tagországnak szakképzetlen emberek tömegeit kellene befogadnia. Jelenleg egy befogadó állomáson tartózkodó bevándorló ellátására napi 4300 forintot kell költenie Magyarországnak. Egy bevándorló tehát havi 130 ezer forintba kerül a magyar adófizetőknek. Ez jelentősen meghaladja a jelenlegi minimálbér összegét.