Debatten om kropskameraer på politibetjente er blusset op, efter Enhedslistens i sidste uge foreslog en forsøgsordning i to politidistrikter. Blandt andet har Politiforbundets formand Claus Oxfeldt udtalt sig kritisk om udspillet, som han mener krænker borgernes retsstilling og er et udtryk for »mistillid til politiet«.

Men nu viser det sig, at dansk politi allerede bruger kropskameraer – og har gjort det længe.

Når politibetjentene fra Task Force Pusher Street er på ’gåtur’ på Christiania, er de små kropskameraer monteret på vesten. Det forklarer politikommissær Steffen Thaaning Steffensen fra Københavns Politis Task Force Pusher Street.

»Vi har gode erfaringer med kropskameraer. De hjælper os med at fange nogle af de banditter, vi ellers ikke ville få fat i. Så sent som i forrige uge anholdte vi tre personer, der kastede med sten efter politiet, og som vi kunne identificere ud fra optagelserne. Vores øjne kan opfange noget, men kameraerne opfanger ofte noget andet, og derfor bruger vi dem i stor stil,« forklarer Steffen Thaaning Steffensen.

Ifølge politikommissæren hjælper kropskameraerne med at gøre »beviserne stærkere« i en efterfølgende retssag. Derudover mener han, det afskrækker nogle borgere på Pusher Street fra at begå kriminelle handlinger, fordi de ved, de bliver filmet.

I Enhedslistens forslag, som støttes af Dansk Folkeparti, SF, Konservative og Liberal Alliance, skal videomaterialet fra kropskameraerne kunne indgå som bevismateriale i klagesager mod politiet. En såkaldt tovejs-overvågning. Men Task Force Pusher Streets optagelser kan kun bruges til at tiltale borgerne.

– Jeres kropskameraer bruges mod borgerne. Men i den aktuelle debat vil fem partier i Folketinget åbne op for, at den slags videomateriale også kan bruges af borgerne i sager mod politiet. Hvad tænker du om det?

»Det har jeg ingen holdning til. Jeg tager mig af det operative politiarbejde. Hvad angår det politiske må du spørge mine chefer længere oppe i systemet,« lyder det fra politikommissær Steffensen.

Oxfeldt: ’Ikke det samme’

Politiforbundets formand Claus Oxfeldt har tidligere kritiseret Enhedslistens forslag i skarpe vendinger i Information:

»Faktum er, at kropskameraer i Danmark er at skyde gråspurve med kanoner, og det vil være forfærdeligt for borgernes retsstilling,« forklarede Oxfeldt til Information sidste onsdag. De nye oplysninger om, at politiet allerede benytter kropskameraer regelmæssigt, får imidlertid ikke Oxfeldt til at ændre holdning:

»Jeg var, før den her debat startede, ærlig talt ikke vidende om at politiet allerede bruger kropskameraer i så vid udstrækning, som det er tilfældet. Men det her er noget andet, for politiet bruger det som efterforskningsmiddel. Enhedslistens forslag skal pålægge politiet at bruge kameraer, som kan bruges i klagesager,« siger Claus Oxfeldt.

– Er forskellen ikke bare, at i det forslag Enhedslisten har stillet, der kan optagelserne også bruges mod politiet, hvor optagelserne i dag kun kan bruges mod borgerne?

»Nej, det synes jeg er en forkert måde at sige det på. Der er forskel på pligten til at bære et kamera hele tiden, og så at bruge et kamera til en efterforskning. Det er jo ikke anderledes, end når vi laver rum- eller telefonaflytning. Det er et middel.«

– Hvorfor må optagelserne så ikke bruges til klagesager mod politiet?

»Jamen som jeg sagde sidst: Hvis ikke man har tillid til politiet, så luk det da. Den tillid må vi simpelthen have i et retssamfund, at det politimanden siger, det er rigtigt. Man er simpelthen nød til at vove det ene øje og tro på, at vi ikke stjæler fra de kriminelle, at vi ikke overfalder borgerne – at vi har ordentlige, fornuftige politibetjente,« forklarer Oxfeldt.

»Mange af klagerne mod politiet i dag er jo helt banale. Jeg har et eksempel på en klage, hvor politibetjenten sagde ’hav en fortsat god dag’ – det opfattede borgeren som arrogant. Langt de fleste klager er af den type.«

Foldschack er bekymret

Den udlægning af politiets virke er advokat Knud Foldschack uenig i. Han har ført sager for christianitterne på Christiania og frihedsberøvelserne under COP15, hvor 2.000 borgere efterfølgende modtog erstatning fra staten. Foldschack er »meget bange« for politiets brug af kropskameraer, fordi han mener, politiet før har manipuleret med den slags bevismateriale i retssagerne efter COP15:

»Vi fik fremlagt billeder af knive og gasmasker, som politiet sagde var blevet fundet på gader, biler og i andre lokaler. Det så ud som om, de havde fundet bevismateriale på fire lokationer – men vi fandt ud af, at det var de samme genstande, som bare var blevet flyttet og affotograferet flere steder,« forklarer Foldschack, som også oplevede, at fotos blev lysmanipuleret, så en farvet jakke pludselig fremstod som mørkt tøj.

Han er dog åben over for kropskameraer på betjente, hvis videomaterialet alene kan bruges som bevismateriale i klagesager mod politiet – modsat i dag, hvor videomaterialet alene kan bruges mod borgerne:

»For så kan kropskameraet bruges til at klarlægge, hvad den pågældende betjent har set – eller burde have set, eller i forbindelse med klager om voldelig adfærd. I så fald er det et fremragende forslag. For efter COP15 var der vist en bakterie i omløb i politiets regi, da de skulle genhuske, hvad de så og oplevede under demonstrationerne. For betjentenes vidneudsagn var jo direkte i strid med virkeligheden,« siger Foldschack.

Den anklage bliver mødt med hovedrysten fra Claus Oxfeldt:

»Jeg synes, udtalelsen taler for sig selv. Det er sørgeligt, en advokat kan sige sådan noget,« lyder det kortfattet.

Foldschack mener dog, han har retten på sin side:

»Desværre er det jo bevist, at vi har haft tusindvis af sager om administrativ frihedsberøvelse. De er altså ikke gratis for samfundet. Og vi har vundet dem alle sammen. Oxfeldt er bare en, der altid siger nej til noget, der kan højne retssikkerheden og afhjælpe den her problemstilling.«