"Han skulle kastreres af en bidsk hund og brændes."

Trusler af den type står der i et Facebook-opslag, hvor en mand med navn og billede bliver anklaget for at stå bag en voldtægt af en 9-årig pige fra Vinderup i juni.

Over 4.100 mennesker har siden delt billedet og teksten med mandens navn på det sociale medie.

Det er alt sammen ulovligt på flere planer. Sådan lyder det både fra politiet og en lektor i strafferet.

For det første er det helt generelt ulovligt - og strafbart - at fremsætte trusler. Uanset om de det sker ude i virkeligheden eller på Facebook.

Trusler Det er ulovligt og strafbart at true andre.

Strafferammen for at fremsætte trusler mod andre er alt fra bøde og op til to års fængsel.

- Hvis man fremsætter trusler om andres liv og førlighed, bringer man sig ganske tæt på det strafbare område. Der er både bøde og fængselsstraf for at fremsætte trusler, siger politiinspektør Ole Henriksen fra Midt & Vestjyllands Politi.

Læs også : Politi: Dna fælder mand for voldtægter med ti års mellemrum

Den anklagedes navn er hemmeligt

For det andet er der såkaldt "navneforbud" i sagen. Det betyder, at offentligheden ikke må få mandens navn at vide, mens sagen er for retten eller indtil navneforbuddet ophæves.

Navneforbud Retsplejeloven § 31: Retten kan i straffesager forbyde, at der sker offentlig gengivelse af navn, stilling eller bopæl for sigtede (tiltalte) eller andre personer i sagen, eller at den pågældendes identitet på anden måde offentliggøres. Kilde: Danskelove.dk

- Man skal jo huske, at hvis vedkommende senere hen bliver dømt, så bortfalder navneforbuddet, men på nuværende tidspunkt har domstolen sagt, at der er grunde til, at det ikke skal ske nu, forklarer Birgit Feldtmann, der er lektor i strafferet på Aalborg Universitet.

Dertil kommer, at det langt fra er sikkert, at manden bliver dømt.

- Vi har tidligere set meget alvorlige sager, hvor det senere viste sig, at personen var uskyldig, siger hun og understreger, at man generelt skal passe på med at hænge mennesker ud, som endnu ikke er dømt.

Uskyldig til det modsatte er bevist "Straf kan kun pålægges for et forhold, hvis strafbarhed er hjemlet ved lov, eller som ganske må ligestilles med et sådant." Kilde: Straffeloven §1

I det danske retssystem er man uskyldig, indtil retten har dømt andet.

En simpel deling er også en forbrydelse

Selvom man ikke selv har oprettet opslaget med mandens navn og billede, så gør man også noget forkert ved bare at dele det.

- Det spreder anklagen mod den mand, der endnu er uskyldig, og man bryder også navneforbuddet, siger Birgit Feldtmann.

Hun fremhæver, at der i opslaget direkte står, at der er navneforbud, så man kan ikke være i tvivl. En anden ting er, at det grundlæggende er sådan, at man ikke bare har ret til at lægge billeder af andre mennesker ud på sociale medier, forklarer hun.

Alligevel sker det af og til i stort omfang - som for eksempel i denne sag.

- Det er så nemt, og det går så hurtigt, og man når ikke at tænke det igennem, siger hun.

Læs også : Tre kvinder melder voldtægt og overgreb på Roskilde Festival

Tænk før du handler

Både Birgit Feldtmann og politiet opfordrer til tanke før handling.

- Vores anbefaling er helt klart, at folk skal tænke sig grundigt om, før man deler noget på de sociale medier. Det er jo et offentligt rum, og man kan ikke bare gemme sig bag skærmen, siger politiinspektør Ole Henriksen.

Han er klar over, at det er en følsom sag, men han råder til, at man ikke lader følelserne løbe af med sig på de sociale medier.