Danskernes Parti har nu kurs mod stemmesedlen ved det kommende folketingsvalg.

På blot tre måneder er det foreløbig lykkedes det såkaldte nationalistiske parti, som er en udbrydergruppe fra Danmarks Nationalsocialistiske Bevægelse (DNSB), at indsamle 10.306 vælgererklæringer. I alt skal der indsamles – og godkendes – 20.109 vælgerklæringer for at kunne stille op til Folketinget.

Formanden for Danskernes Parti Daniel Carlsen er selv overrasket, hvor hurtigt det har gået med at få indsamlet vælgererklæringerne, siden er det den 12. januar i år blev muligt at indsamle disse elektronisk.

»Vores største udfordring, som et lille parti uden de store midler, er, at vi skal være lidt kreative for at komme ud over rampen. Men det har fungeret. Vi har haft nogle forskellige tiltag, som har givet os en plads i debatten og fået vores holdninger frem,« siger Daniel Carlsen.

Senest trak Danskernes Parti således overskrifter i weekenden i forbindelse med, at ukendte personer store bededag hængte hjemmelavede vejskilte op, der viste antallet af kilometer til Irak og Syrien på indfaldsveje i Thisted og Hanstholm.

Selv om Danskernes Parti afviser at tage ansvaret for skilteophængningen, som er forbudt uden Vejdirektoratets tilladelse, støtter Daniel Carlsen ikke alene denne. Lørdag uddelte Danskernes Parti 6.000 løbesedler med de samme vejskilte til husstande i Thisted, ligesom der blev indsamlet vælgererklæringer på gågaden i byen.

13 procent vil længere til højre

Efter at en meningsmåling afslørede, at 13 procent af vælgerne savnede et parti til højre for Dansk Folkeparti, besluttede Danskernes Parti sidste år at forsøge at blive opstillingsberettiget. Et forsøg som dog først for alvor har fået succes efter digitaliseringen af vælgererklæringerne.

Danskernes Parti stillede ved det seneste kommunal- og regionsvalg op i seks kommuner og fire regioner. I de fire regioner fik Danskernes Parti i alt 5.487 stemmer.

Men en opgørelse fra researchkollektivet Redox har vist, at den yderste højrefløj – Danskernes Parti og de øvrige seks indvandringsfjendtlige lister og partier – i alt fik 17.419 stemmer, heraf de 2.168 i kommunerne. Krydsene blev sat ved enten Danskernes Parti, Fremskridtspartiet, Frihedspartiet, Frit Danmark, SIAD, Vælgerforeningen Danmark eller to lokallister.

Alligevel har eksperter tvivlet på, at Danskernes Parti kunne indsamle de 20.000 underskrifter – endsige opnå valg til Folketinget. De har sammenlignet situationen for partierne på den yderste højrefløj med partierne på den yderste venstrefløj i 1970’erne og starten af 80’erne, som var splittede i mange små fraktioner. Ud over Danskernes Parti er det nationalkonservative parti Dansk Samling i gang med at indsamle underskrifter for at blive opstillet til Folketinget. Ifølge Dansk Samlings landsformand, Morten Uhrskov Jensen, er det en »forretningshemmelighed«, hvor langt de er nået.

»Men vi har et stykke endnu,« siger Morten Uhrskov Jensen.

Nemmere i dag

I dag er eksperternes skepsis dog mindre af to årsager: Den politiske og teknologiske udvikling.

»Det var jo forventningen hos de mindre partier, at den elektroniske underskriftindsamling ville gøre det lettere for dem, og det tyder disse tal da på,« siger professor ved Institut for Statskundskab på Aarhus Universitet, Rune Stubager, og fortsætter:

»Hvis Danskernes Parti kan holde kadencen og få samlet alle de nødvendige underskrifter ind, vil det imidlertid stadig overraske mig noget, idet jeg ikke på forhånd ville have forventet, at et parti, hvor i hvert fald lederen har en fortid i DNSB, ville kunne tiltrække så stor støtte. Der er de jo så ikke endnu, men de 10.000 er da et godt skridt på vejen.«

Chris Holmsted Larsen, der forsker i politisk ekstremisme på Roskilde Universitet, er i dag ikke overrasket over, at Danskernes Parti er halvvejs i forsøget på at blive opstillingsberettiget til Folketinget.

»Taget i betragtning af hvorledes flygtningesituationen og debatten efterfølgende har udviklet sig, så følger det sådan set bare tendensen til et højreekstremt vælgerskred i det øvrige Europa. Det ændrer dog ikke væsentligt ved, at den danske ekstreme højrefløj fortsat er splittet, det vil sige, at der knopskyder konkurrerende partier i et raskt tempo, som Danske Samling med flere.«