De penge, der bliver brugt nu, vil svække sundhedsvæsenet mange år frem, mener sundhedsøkonom.

Udbruddet af corona har medført, at der i øjeblikket er 350 danskere indlagt med coronavirus. 34 er døde. Det presser sundhedsvæsenet mærkbart og har medført en diskussion om, hvad et menneskeliv er værd.

Debatten er startet, efter flere sundhedsøkonomer har meldt ud, at regningen for hvert menneskeliv ser ud til at blive meget høj i forhold til, hvordan pengene fremover kan bruges i sundhedsvæsenet.

Spørgsmålet er svært at besvare, da det ikke er muligt præcist at fastslå antallet af mennesker, der vil miste livet til virussen. Alligevel mener Jakob Kjellberg, der er sundhedsøkonom hos VIVE - Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd - at indsatsen mod coronavirus virker dyr.

- Det er ikke for at underkende alvoren for dem, som coronavirus rammer hårdt, men man må konstatere, at det her ser dyrt ud, og det er sundhedsøkonomens måde at udtrykke en bekymring på. Det er ikke pengene i sig selv, det er det, vi tager fra andre, siger Jakob Kjellberg til Kristeligt Dagblad.

Myndighedernes risikovurdering De danske sundhedsmyndigheder anslår, at 580.000 danskere kan blive smittet som følge af coronavirussen. Heraf mener de, at op mod 11.200 danskere vil blive indlagt på hospitalet. Afhængigt af alderen på de smittede kan mellem 1680 og 5600 samlet set miste livet under coronakrisen.

Jakob Kjellberg forklarer videre, at de penge, der bruges på coronakrisen nu, vil gå fra fremtidige investeringer som bedre bemanding på hospitalerne eller ny dyr medicin.

I Norge og Storbritannien eksisterer der en cirkapris for, hvad sundhedsvæsenet vil betale for det, der betegnes for et leveår med god livskvalitet.

Prisen er på omkring 500.000 kroner, og det er set i det lys, at Jakob Kjellberg vurderer indsatsen for at redde liv under coronakrisen herhjemme til at være for dyr.

Mennesker er ikke blot et tal

Selvom det er bekymrende, at den nuværende krisesituation kan blive dyr, og mange andre patienter kan risikere at få udsat deres behandling, så mener formand for Etisk Råd, Anne-Marie Axø Gerdes, at grundlaget for diskussionen virker uholdbart.

- Jeg synes, der huserer temmelig mange bud på, hvad et liv koster i kroner og øre, og det svinger meget. Jeg er med på, at det er godt at have nogle tal at navigere efter, men der er stor forskel på, om det er to milliarder eller 32 millioner, siger Anne-Marie Axø Gerdes.

Generelt har formanden for Etisk Råd svært ved at se, hvordan regeringen burde have handlet anderledes. Men selvom man havde et bedre grundlag, så er spørgsmålet mere komplekst.

- Lad os nu sige, at vi havde nogle ordentlige og valide data på, hvad et liv koster. Så er det jo stadig kun et tal. Eksempelvis kan to personer på samme alder have vidt forskellige livskvaliteter, siger hun og fortsætter:

Megafon søger respondenter Politiken og TV2 Nyhederne har i mange år samarbejdet med analyseinstituttet Megafon om at afdække danskernes holdninger til politiske og samfundsrelevante emner. Kunne du tænke dig at være medlem af Megafon’s Danmarkspanel? Det er et repræsentativt sammensat ”mini-Danmark”, hvor medlemmerne løbende får tilsendt spørgsmål. Panelets besvarelser bliver blandt andet brugt som baggrund til aktuelle artikler og indslag i Politiken og TV 2 Nyhederne. Hvis du vil have din stemme hørt i debatten, så tryk her og tilmeld dig.

- Så ud fra en etisk betragtning kan sådanne tal ikke stå alene. I den ideelle verden har vi råd til det hele, men det har vi selvfølgelig ikke, så vi bliver på en eller anden måde nødt til at forholde os til en nødvendig prioritering. Og så må vi bagefter løfte konsekvenserne solidarisk, siger Anne-Marie Axø Gerdes.

Jakob Kjellberg mener, at det vigtigste er, at debatten kommer i gang, før regningen løber løbsk.

- Når man ser et skib brænde, så sender man redningshelikoptere. Man sidder ikke og regner på, om det kan betale sig, og det skal der være plads til, for vi er jo mennesker i et humanistisk samfund. Spørgsmålet er, hvor længe vi kan strække den, siger Jakob Kjellberg.

Finansminister maner til ro

Finansminister Nicolai Wammen (S) kunne i sidste uge præsentere en hjælpepakke til erhvervslivet på 100 milliarder kroner, der skal bremse konkurser og fyringer i den særlige situation, hvor samfundet er lukket ned.

Ifølge finansministeren kan det ikke gøres op i penge, hvor langt samfundet skal strække sig for at redde et menneskeliv.

- Vi gør alt, hvad vi kan for at redde så mange menneskeliv som overhovedet muligt og for at være der for dem, der bliver ramt af sygdommen, siger Nicolai Wammen til TV 2.

På trods af bekymringen om, at statskassen på et tidspunkt må være tom, maner han til ro.

- Samtidig tager vi vare på økonomien, det er den måde, vi er på i Danmark. Det er ikke bare et spørgsmål om kroner og øre, vi hjælper hinanden og kæmper for hvert eneste liv, og sådan skal det være, siger Nicolai Wammen.