Lækagen af de såkaldte Panama-papirer har fået SF til at foreslå en række tiltag, der skal dæmme op for, at danskere sender penge i skattely. Og ifølge partiets skatteordfører Lisbeth Bech Poulsen er der milliarder at hente.

- Det er helt op til 150 milliarder kroner om året, som Danmark går glip af hvert år, fortalte ordføreren forleden til dr.dk.

Panama-papirerne 11,5 millioner dokumenter, der er blevet lækket til journalister verden over afslørede, at et advokatfirma i Panama hjælper velhavere fra hele verden med at holde formuer hemmelige for skattemyndighederne.

DR’s Detektor har faktatjekket påstanden, og det viser sig, at Lisbeth Bech Poulsen overdriver, når hun påstår, at Danmark går glip af op til 150 milliarder kroner i tabte skatteindtægter om året. Det er nærmere mellem tre og fem milliarder kroner, som den danske statskasse årligt snydes for.

Læs også : Faktatjek: Debattør tegner skræmmebillede af islam

Ikke alle de 150 mia. er tabt

Lisbeth Bech Poulsen baserer sin udtalelse på en vurdering fra Niels Johannesen, der er lektor i økonomi ved Københavns Universitet. Han har vurderet, at danskere skjuler privatformuer i skattely for mellem 100 og 150 milliarder kroner. Vurderingen dækker altså ikke over, hvor meget den danske statskasse taber på grund af skatteunddragelse, men derimod over, hvor mange penge danskerne skjuler i skattely.

Lisbeth Bech Poulsen overser altså, at Danmark ikke går glip af hver eneste krone, som befinder sig i skattely, men "kun" af skatterne af de 100-150 milliarder kroner der potentielt er gemt. Ser man på tabet for statskassen, er der ifølge Niels Johannesen tale om langt mindre beløb.

- Et forsigtigt skøn for statens tabte indtægter på grund af privatpersoners skattesnyd i skattely er omkring tre til fem milliarder kroner, siger han til Detektor.

SF erkender fejlen

Lisbeth Bech Poulsen erkender da også fejlen over for DR’s Detektor.

- Jeg er fuldstændig enig i, at det korrekte er, at de 150 milliarder kroner er det beløb, som ikke bliver beskattet og ikke det beløb, som den danske statskasse går glip af. Og jeg skulle selvfølgelig have været mere præcis, da jeg udtalte mig.

Lisbeth Bech Poulsen holder dog fast i sit argument om, at der skal dæmmes op over for skattely.

- Mit argument er, at 150 milliarder kroner er rigtig mange penge, som er gemt væk. Det tror jeg også mange danskere, som betaler deres skat, synes, siger hun til Detektor.

Lektor: Estimatet er usikkert

Niels Johannesens bud på, at danskere skjuler mellem 100 og 150 milliarder i skattely, tager udgangspunkt i et studie fra London School of Economics, der sammenligner værdien af udenlandske aktiver og passiver. Udgangspunktet er, at der skal være balance mellem aktiver og passiver, men studiet viser en forskel, og det indikerer ifølge Niels Johannesen, at der er penge, som bliver holdt skjult.

Aktiver og passiver Udenlandske aktiver dækker over, hvor meget hvert land ejer i andre lande, mens udenlandske passiver dækker over, hvor meget hvert land skylder til andre lande.

- Når man kigger på de her globale investeringsstatistikker, har der over tid har været en rimelig konstant forskel mellem globale passiver og globale aktiver på omkring 6.000 milliarder dollars. Og det kunne tyde på, at en formue i den størrelsesorden er gemt i skattely, fortæller han.

Ved at sammenholde statistik fra blandt andet Bank for International Settlements over forskellige landes andel af formuer på bankkonti har Niels Johannesen estimeret danskernes andel af de 6.000 milliarder dollars.

- Med den nuværende dollarkurs, når jeg frem til, at danskere formenligt ejer 100 til 150 milliarder kroner i skattely, siger han men understreger, at det et vigtigt være opmærksom på, at skønnet over det formodede skattetab er forbundet med stor usikkerhed. Dels fordi det grundlæggende skøn over den globale formue, der er gemt i skattely, er usikkert, og dels fordi de danske tal også er usikre.

Hertil kommer, at tallet kun dækker over de finansielle formuer, og derfor ikke værdier, der er placeret i for eksempel lystbåde og ejendomme. Og endelig dækker skønnet også kun over privatpersoners gemte formuer i skattely. Så alt hvad der vedrører store multinationale selskaber er ikke med i opgørelsen.