Det startede som et oprør i et sommerhusområde i nordsjællandske Asserbo, da en mindre hær af håndværkere og gravemaskiner rykkede ind i efteråret 2017, opførte 12 trelængede kæmpesommerhuse på rekordtid – og lukkede store mængder turister, biler og larm ind i det søvnige sommerland.

Siden da har vrede sommerhusejere gjort oprør i andre dele af Sjælland og Sønderjylland, og nu er et nyt oprør brudt ud i Marielyst Ferieby på Falster, hvor Guldborgsund Kommune er tæt på at tillade opførelsen af ti kæmpesommerhuse i første række til Østersøen.

»De her huse er de rene udlejningsfabrikker, og vi frygter, at den smukke natur drukner i larm, fester og høj musik, sådan som man har oplevet det andre steder i landet«, siger Knud Brusgaard Nielsen, formand for områdets sommerhusejere, der har afleveret flere hundrede protestbreve til kommunen.

Skru ned for udlejningen

Men måske er der hjælp på vej til de vrede sommerhusejere: Efter 14 måneders granskning af konceptet bag de populære kæmpesommerhuse er Erhvervsstyrelsen på vej med en række påbud, der pålægger ejerne at skrue ned for de betydelige udlejningsaktiviteter. Som tidligere omtalt i Politiken er kæmpesommerhusenes økonomi baseret på så massiv en udlejning, at det er svært foreneligt med den danske sommerhusregel.

Den slår nemlig fast, at danske sommerhuse ikke må fungere som rene udlejningsmaskiner. De skal først og fremmest bruges af ejerne selv.

»Vi er fortsat i gang med at sagsbehandle klagesagerne, men vi forventer at kunne sende varsel om påbud inden for de næste uger i en række af de sager, hvor vi har vurderet, at der er sket erhvervsmæssig udlejning«, skriver Erhvervsstyrelsen i et svar til Politiken.

I alt 39 sager om kæmpesommerhuse er blevet gransket af Erhvervsstyrelsens eksperter. Alle huse er bygget og solgt som attraktive investeringsprojekter af Viborg-firmaet Skanlux. Selv om husene, på papiret, bliver solgt til almindelige danskere, lægger Skanlux ikke selv skjul på, at det er den systematiske udlejning, der får forretningen til at hænge sammen både for køberen og for Skanlux.

»De her huse koster typisk omkring 5 millioner kroner, og dem, der skal eje dem, er helt almindelige lønmodtagere, der ikke ville have råd til sommerhuse i den prisklasse, hvis der ikke var et væsentligt udlejningselement i forretningen. Det handler om at forene deres (ejernes, red.) brug af sommerhuset, typisk fra 2 til 4 uger om året, med så høj en udlejningsprocent som muligt«, sagde Skanlux’ medstifter og salgsdirektør Jakob Nautrup til Politiken i april sidste år.

Skanlux styrer forretningen

Selv om husene har en formel ejer, er det Skanlux, der styrer forretningen i stort set alle faser og facetter: Det er Skanlux, der finder byggegrunden, står for byggeriet, anviser finansieringsmuligheder for køberen, hvis der er behov for det, står for udlejningen og servicerer hus og have.

Det er også Skanlux, der sørger for alle møbler til husene, inklusive tv-apparater, billard, bordtennis, dart og Playstation. Dertil kommer spabad, sauna og swimmingpool, som også bliver serviceret af Skanlux, der har opført mere end 250 store sommerhuse i Danmark.

Med myndighedernes påbud er Skanlux og sommerhusejerne i en række tilfælde tvunget til at begrænse antallet af uger, hvor de lejer kæmpesommerhusene ud, mener Anne-Mette Hjalager, professor i turisme på Syddansk Universitet.

Alligevel skal der mere skrappe metoder til, hvis kæmpesommerhusene for alvor skal stoppes, mener professoren: