For første gang nogensinde vil dansk eksport af både varer og serviceydelser i år runde magiske 1.000 milliarder kroner. Det vil være det højeste niveau nogensinde og markere en milepæl for dansk økonomi, hvor eksporten igen er større, end før krisen satte ind, uanset om det gøres op i faste eller løbende priser. Men også en rekord, hvor eksportens betydning for dansk økonomi er større end på noget andet tidspunkt i danmarkshistorien.

Den store og stigende eksport er med til at give Danmark nogle nærmest helt ekstreme overskud på betalingsbalancen over for udlandet, som for tiden sætter den ene rekord efter den anden.

Intet mindre end 127,6 milliarder kroner er plusset oppe på over de seneste 12 måneder. Det er mere end en tredobling siden 2008 og svarer til tæt ved syv procent af det danske bruttonationalprodukt (BNP).

Det er samtidig så meget, at det nu overskrider de øvre grænser, som EU har sat op på dette område. Kører et land således med enorme overskud på mere end seks procent af BNP tre år i træk, udløser det en advarsel og en særlig procedure, hvor dansk økonomi skal kigges nærmere efter i sømmene.

»Det enorme overskud på betalingsbalancens løbende poster skyldes, at dansk konkurrenceevne er langt bedre end sit rygte. Men også, at importen ligger underdrejet på grund af den svage vækst i dansk økonomi, og at vores formueindkomster fra udlandet skyder hastigt i vejret,« siger Frederik I. Pedersen, der er chefkonsulent hos AE-rådet.

Han venter samlet set, at dansk eksport i år kommer op på tæt ved 1.010 milliarder kroner, hvilket er et historisk tal, der aldrig før er set større.

Dermed udgør eksporten nu 55 procent af vores bruttonationalprodukt og løber i stigende omfang fra den anden store trækmotor i dansk økonomi, nemlig det private forbrug, som er nede på mere beskedne 915 milliarder kroner, eller 49 procent af BNP.

Globaliseringen ændrer strukturerne

Også cheføkonom Helge J. Pedersen fra Nordea venter, at eksporten i år runder 1.000 milliarder kroner, hvilket også han betegner som »opsigtsvækkende«.

»For eksportens andel af dansk BNP er dermed steget fra omkring en tredjedel for bare 15 år siden til nu mere end 50 procent. Det er globaliseringen, der på denne måde på markant vis ændrer strukturerne i dansk økonomi, og som gør os stadigt mere afhængige af både af de internationale konjunkturer, men også af at have en god konkurrenceevne,« siger Helge J. Pedersen.

Samlet er der 750.000 personer herhjemme, svarende til tæt ved en fjerdel af arbejdsstyrken, som har et job, der direkte eller indirekte holdes i live af dansk eksport.

»Men det tal var helt oppe på 850.000, før krisen startede. Så eksporten er større end nogensinde, men det er beskæftigelsen bestemt ikke,« siger Allan Sørensen, der er chefkonsulent hos DI.

Han tilføjer, at produktiviteten er steget betydeligt i de danske eksportvirksomheder, siden krisen startede, eftersom beskæftigelsen er faldet med 100.000 personer, mens salget er steget. Det skyldes, at virksomhederne har haft stor fokus på at spare og nedbringe omkostninger.

I mange år op gennem både 1970erne, 1980erne, 1990erne og dele af nullerne var det private forbrug større end eksporten af varer og serviceydelser. Men sådan er det ikke mere, hvilket dermed også markerer en ny tendens for dansk økonomi.

I løbende priser er dansk eksport allerede nu mere end 50 milliarder kroner større end de tæt ved 950 milliarder kroner, som eksporten lå på i 2008, lige før krisen for alvor startede. I faste priser er eksporten lidt over niveauet, fra før krisen satte ind.

Det er især store løn- og formueindkomster, som øger de danske overskud på betalingsbalancens løbende poster over for udlandet. Overskuddet på denne post er over det seneste år på hele 62 milliarder kroner, eller næsten halvdelen af det samlede overskud. Det er derfor i stigende grad Danmarks formue i udlandet, og de danske virksomheders investeringer i udlandet, der sikrer det enorme overskud på betalingsbalancen. Også handlen med tjenester har de senere år vist et stadigt stigende overskud.