Godmorgen og glædelig torsdag.

Du har klikket dig ind på den politiske morgenpost, hvor vi hver dag giver dig et overblik over alt, du skal vide om dansk politik – velkommen til.

Det har ikke skortet på politiske nyheder i denne uge, og vi skal også rundt om en hel del i dag – blandt andet en forvirrende bogstavleg i den blå lejr, nyt i Messerschmidts EU-sag, og – som overskriften indikerer – et angreb på statsministeren fra en DF-politiker.

Vi begynder med bogstavlegen, som både Berlingske og Politiken skriver om i dag.

Det vakte opsigt, da Venstres politiske ordfører, Britt Bager, i går over for Berlingske såede tvivl om VLAK-regeringens fremtid.

Venstre-toppen har ellers tidligere slået fast, at man går til valg på at fortsætte Trekløverregeringen, men det ville Britt Bager ikke sige direkte:

»Vi går til valg på, at Lars Løkke skal være statsminister, og at vi skal bevare regeringsmagten, men bogstavlegen er vi ikke gået i gang med at tænke på,« sagde den politiske ordfører.

Senere på dagen fik Politiken fat i hende, og her svarede hun anderledes klart, da hun blev spurgt, om VLAK-regeringen går til valg på at fortsætte.

»Ja, og vi går til valg på, at Lars Løkke skal være statsminister,« lød Britt Bagers svar.

Forvirringen opstod, efter DF-formand Kristian Thulesen Dahl i sin grundlovstale endnu en gang slog fast, at Dansk Folkeparti går efter at danne regering med Venstre efter valget – uden Liberal Alliance. DF har altså ingen ambitioner om, at VLAK-regeringen skal leve videre på den anden side af et folketingsvalg.

De Konservative har Dansk Folkeparti dog ingen problemer med at dele regeringskontorer med, sagde næstformand Søren Espersen (DF) i går til Berlingske:

»Jamen, de Konservative har vi egentlig et godt samarbejde med. Det, tror jeg sagtens, ville kunne hænge sammen.«

Uanset om der kommer rødt eller blåt flertal efter det næste folketingsvalg, vil der altså være grobund for særdeles dramatiske bogstavlege – det bidrog Socialdemokratiets formand, Mette Frederiksen, også til, da hun mandag aften bekendtgjorde, at hun går efter en smal S-regering uden de Radikale.

Politiken giver i dagens avis et fint overblik over, hvordan regeringsforhandlingerne kan ende i »en spektakulær gyser«, når valget er overstået.

Her kan du læse om, at Alternativet overvejer slet ikke at pege på en statsministerkandidat ved en dronningerunde, ligesom der fortsat spekuleres i, om Dansk Folkeparti vil agere Mette Frederiksens skyggestøtteparti og love ikke at vælte hende, så længe hun fortsat fører en stram udlændingepolitik.

Artiklen er endnu ikke online, men kan findes på side 6 i dagens avis.

Få overblikket - hver dag Du er i gang med at læse den politiske morgenpost. Her får du dagligt det fulde overblik med de vigtigste historier, analyser og debatter i dansk politik. Få politisk morgenpost direkte i din indbakke hver morgen ved at tilmelde dig vores nyhedsbrev.

Du er nu tilmeldt Politiko Morgenpost nyhedsbrevet.

Tilmeldingen blev ikke modtaget.

Tjek e-mail-adresse og forsøg igen.

Du kan også følge politiko.dk på Facebook og Twitter.

»Jeg har ikke hørt noget. Ikke engang et julekort«

Vi går videre til en anden spektakulær sag.

TV 2 kunne i går aftes fortælle, at EUs antisvindelenhed, OLAF, retter kritik mod DF-europaparlamentarikeren Morten Messerschmidt.

For to år siden kom Messerschmidt – efter afsløringer fra Ekstra Bladet og DR – under mistanke for at have misbrugt EU-midler, og det er OLAF i gang med at undersøge.

Undersøgelsen har ladet vente på sig, og det skyldes ifølge OLAF, at den danske politiker er meget lidt samarbejdsvillig.

»Vi har skriftligt udbedt os en redegørelse for et års tid siden. Og vi har rykket for svar adskillige gange, men vi har intet hørt,« sagde Dominik Schnichels, som er efterforskningschef i OLAF, i går.

Morten Messerschmidt, der for nylig meddelte, at han stiller op til Folketinget for Dansk Folkeparti ved det kommende valg, er uforstående over for kritikken, som han kalder »nonsens« og »usandt«.

»Vi er i den grad klar til at hjælpe dem med at besvare spørgsmål og få belyst, hvad de gerne vil have. Men det kan vi ikke,« sagde han i går til TV 2.

Hvorfor leverer du ikke bare de informationer, de gerne vil have?, spurgte TV-stationen.

»Af den simple årsag at de ikke fortæller mig, hvad de gerne vil have. Jeg har bedt dem nu i over et år om at sige, hvad de mangler fra os for at lukke den her sag. Der er jo ikke nogen, der vil have den lukket mere, end vi ønsker det. Men vi kan ikke få at vide, hvad det er, de undersøger, og derfor hvad vi skal levere, siger han,« lød Morten Messerschmidts svar.

Ekstra Bladet skriver i dag, at Messerschmidt så sent som i fredags proklamerede i radioprogrammet »Ugens gæst« på DRs P1, at han intet havde hørt fra OLAF.

»Jeg har ikke hørt noget. Ikke engang et julekort, ikke en opringning. Nej, der har ikke været noget som helst,« sagde Morten Messerschmidt for åben mikrofon.

Og tirsdag forklarede DFeren til Ekstra Bladet, at han »absolut intet« havde hørt fra antisvindelenheden.

Det er ikke lykkedes avisen at få en kommentar fra Messerschmidt, men den har i stedet talt med hans spindoktor. Det interview kan du læse her.

»Ufatteligt«

Og så skal vi til historien bag overskriften, der handler om et andet af Dansk Folkepartis medlemmer af Europa-Parlamentet.

Mens DF-toppen taler om et regeringssamarbejde med Venstre, langede Anders Vistisen, der er formand for Dansk Folkepartis gruppe i Parlamentet, i går kraftigt ud efter statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) i et blogindlæg på Jyllands-Postens hjemmeside.

Vistisen mener, at statsministeren virker mere interesseret i at lande et internationalt topjob til sig selv end i at lede landet.

»Et klart mønster tegner sig: En statsminister, der ofte står dårligt i meningsmålingerne, og som måske er kørt lidt træt i den hjemlige regeringstrummerum, og som nu bruger timerne på at dagdrømme om, hvad fremtiden bringer efter Statsministeriet, sætter embedsværket i gang med se sig om efter mulighederne for en »international toppost« til Danmark,« skriver DF-politikeren:

»Men egentlig handler det mest om sig selv og om at sikre et lukrativt job efter statsministertiden.«

Han fortsætter:

»Det er en rimelig forventning til danske ministre, at de fokuserer 100 procent på deres hverv og deres tjeneste til Danmark, mens de bestrider ministertaburetten.«

TV 2 har bedt Anders Vistisen om at uddybe sit synspunkt og spurgt ham til, om han ved, at Løkke er på jagt efter et andet job.

Det medgiver DFeren, at han ikke ved noget om.

Men er det fair, at du beskylder ham for at være i gang med det her, når det ikke er noget, du ved, men alene noget, du tror?, spørger TV 2.

»Jeg siger bare, at jeg ikke synes, at en dansk minister skal kunne gå til en international toppost, før han har udstået en karensperiode. På den måde sikrer vi, at der ikke kan være den her mistanke om, at man justerer sine holdninger og Danmarks udenrigspolitik ind efter sine egne personlige karriereambitioner,« svarer Vistisen.

Venstres EU-ordfører, Jan E. Jørgensen, går på Facebook i rette med DFeren:

»Ufatteligt at Anders Vistisen fra Dansk Folkeparti vil nedværdige sig til et så groft angreb på Danmarks statsminister. En ting kan han dog være sikker på – hans foreslåede forbud mod at danske politikere får et internationalt topjob vil aldrig ramme ham selv,« skriver han.

Løkkes idé kommer fra Østrig

Både Berlingske og Politiken ser i dag nærmere på Lars Løkke Rasmussens udmelding om, at Danmark sammen med andre lande i Europa er langt i forhandlingerne om et nyt europæisk asylsystem, der vil betyde, at afviste asylansøgere skal kunne sendes til nye fælles udrejsecentre i et endnu ukendt europæisk land uden for EU.

Politiken skriver, at forslaget om centrene kommer fra Østrig, men at Danmark har været inde over fra en meget tidlig fase. Her har udlændingeminister Inger Støjberg (V) spillet en nøglerolle.

Ifølge avisens oplysninger regner Løkke med at kunne fortælle til efteråret, hvor centrene skal ligge.

Berlingske skriver om, hvordan idéen om centrene åbner en ny front i slaget om EUs asylpolitik. Foruden Danmark og Østrig står Holland også bag forslaget, mens toneangivende lande som Tyskland og Frankrig indtil videre er tavse.

Læs mere her.

EU-Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, fastslog desuden i går på et pressemøde i Bruxelles, at hvis Danmark sammen med de andre EU-lande lykkes med at få forhandlet en aftale på plads med et andet land, vil Kommissionen ikke modsætte sig.

»Det er både et EU-spørgsmål og et nationalt anliggende at håndtere den illegale indvandring. Så det er ikke op til mig at afvise dette initiativ,« sagde han ifølge DR.

Fem historier der er gode at få med

1. Venstres Jan E. Jørgensen vil have genåbnet Tibetkommissionen, skriver Berlingske.

Kommissionen, der kom med sin beretning sidste år, har haft til opgave at undersøge, om højtstående myndigheder bad politiet om at fjerne tibetanske demonstranters flag under et kinesisk statsbesøg i 2012.

For nylig afslørede DR-radioprogrammet »P1 Orientering«, at Udenrigsministeriet lå inde med en backup af slettede e-mail fra ministre og embedsmænd, som ikke blev udleveret til Tibetkommissionen, og dermed er der opstået tvivl om, hvorvidt kommissionen har haft adgang til alt relevant materiale.

Derfor bør Tibetkommissionen genåbnes, mener Jan E. Jørgensen:

»Nu er disse mail dukket op, og justitsministeren ved så ikke helt, hvad han skal gøre med dem. Der må jeg bare sige, at der er kun et svar. Tibetkommissionen skal, naturligvis, genåbnes, så sagen kan belyses med alt relevant materiale. Ingen kan være tjent med, at sagen ikke undersøges til bunds.«

2. Forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen (V) afviser USAs mistanke om, at Rusland vil bruge gasledningen Nord Stream 2 til spionage mod Vesten. Det skriver Jyllands-Posten.

Det amerikanske udenrigsministerium advarede for et par uger siden om, at gasrørledningen, som skal løbe fra Rusland til Tyskland og efter planen skal gå gennem dansk farvand nær Bornholm, kan misbruges til spionage, og USA presser på for at få ledningen standset.

Samtidig ønsker Tyskland, at etableringen af Nord Stream 2 gennemføres. Danmark har stadig mulighed for at afvise ansøgningen om at føre rørledningen gennem dansk søterritorium, og regeringen holder alle muligheder åbne.

Men nu afviser Hjort altså frygten for spionage.

»Vi ser ikke, at den spionagemæssige vinkel har en rolle,« siger han til Jyllands-Posten.

3. Regeringen er delt i spørgsmålet om, hvorvidt man skal give børn mulighed for at få juridisk kønsskifte.

Jyllands-Posten skrev i går, at regeringen med ligestillingsminister Eva Kjer Hansen (V) i spidsen åbner for at ændre reglerne, men kort efter slog de Konservatives politiske ordfører, Mette Abildgaard, fast, at det ikke er konservativ politik:

I dag har @jppolitik en forside om, at regeringen vil tillade juridisk kønsskifte for børn. Det er der ikke truffet beslutning om! Og det er i øvrigt ikke konservativ politik. De nuværende regler skal rigtignok gennemgås. Men det er så også det. #dkpol — Mette Abildgaard (@metteabildgaard) 6. juni 2018

Jyllands-Posten har i dag samlet op på de forskellige synspunkter i VLAK-regeringen.

Avisen har også talt med norske Anna, der skiftede køn juridisk som tiårig. Juridisk kønsskifte for børn er nemlig allerede tilladt i Norge. Den historie kan du læse her.

4. Efter det danske tildækningsforbud, der bedre er kendt som burkaforbuddet, og som blev vedtaget i sidste uge, følger nordmændene nu trop, skriver Kristeligt Dagblad.

Det norske forbud mod tildækning vil dog kun gælde i undervisningssituationer.

5. Statsministeren har sammen med seks af landets største pensionskasser samlet 4,1 milliarder kroner i en offentlig-privat kapitalfond, der skal investere i bæredygtige projekter i udviklingslande, skriver Børsen.

»Der har godt nok været holdt mange møder om bæredygtighed og klima, hvor vi bekræfter hinanden i, at det er tid til at handle. Det er godt nok. Men så skal der også handles. Vi lancerer fonden for at være med til at sikre, at der også er penge til at få ting til at ske. Så der er penge på spil der, hvor vores holdninger også er,« siger Lars Løkke Rasmussen til avisen.

Det sker i dag

10.15: Åbent samråd om Skats manglende opfyldelse af mål

Skatteudvalget har skatteminister Karsten Lauritzen (V) i samråd til en drøftelse af Skats manglende opfyldelse af de tre finanslovmål.

11.00: Løkke lancerer milliardfond for FNs verdensmål

I dag lancerer statsminister Lars Løkken Rasmussen (V) og udviklingsministeren Ulla Tørnæs (V) sammen med en række pensionsselskaber en ny milliardfond, som skal hjælpe med at opnå FNs verdensmål i u-lande og fremme salget af dansk teknologi og know-how. Arrangementet foregår i FN-byen på Østerbro i København.

11.30: Forhandlingerne om kommunernes økonomi fortsætter

Kommunernes Landsforening (KL) og regeringen forhandler videre i Finansministeriet om kommunernes økonomi for næste år. Forhandlingerne blev sat på pause omkring klokken fire natten til torsdag, meddelte finansminister Kristian Jensen (V) på Twitter: