De er ikke gode nok til at læse og regne. De drikker for meget, mobber hinanden på de sociale medier, og de går mere op i deres udseende end i naturfag og teknik. De dårlige nyheder om danske unge har det med at stå i kø.

Men nu er der godt nyt.

Danske unge mellem 15 og 29 år opnår således en flot førsteplads på OECDs rangliste over unges politiske interesse i OECD-landene. I Danmark er det således kun syv procent af de unge, der tilkendegiver, at de ikke interesserer sig en døjt for politik, mens det i OECD som gennemsnit er 26 procent.

Det fremgår af OECDs publikation »Society at a Glance«, som blev udgivet i oktober. Undersøgelsen lægger endnu et lag til billedet af en dansk uddannelseskultur, der vægter demokrati, elevinddragelse og medindflydelse.

»Det er rigtigt opløftende, at Danmark ligger i top i undersøgelser om samfundsforhold og demokrati. Det er et resultat af den måde, hvorpå vi inddrager børn og unge i skolen og samfundet og socialiserer dem til at være interesserede i deres omverden. Jeg ser som et ubetinget gode ved det danske skole- og uddannelsessystem. Det er det Hal Koch´ske demokrati, der er slået igennem som livsform,« mener Stefan Hermann, der er rektor på professionshøjskolen Metropol.

»Den unge generation er bestemt ikke ligeglad«

Yasmin Davali, der er formand for Danske Studerendes Fællesråd, mener, OECD-undersøgelsen er lidt af en mytedræber.

»Det her tegner et helt andet billede af unge end det, vi normalt hører i medierne, hvor unge bliver bebrejdet, at vi ikke bekymrer os for verden, kun går op i os selv og ikke laver noget ungdomsoprør. Men undersøgelsens resultat passer rigtig godt til det billede, vi selv oplever i det daglige, at unge er meget aktive og engagerede og i høj grad tager stilling til verden. Det har vi også oplevet i forbindelse med den masive opbakning til demonstrationer. Den unge generation er bestemt ikke ligeglad,« siger Yasmin Davali.

I den tidligere østblok ser OECD-tallene noget mere tvivlsomme ud med 39 procent uinteresserede unge i Slovakiet, 49 procent i Ungarn og hele 57 procent i Tjekkiet. Men også i vores naboland, Sverige, er der grund til bekymring, idet 23 procent af de unge erklærer sig uinteresserede i politik. De danske unge må dele førstepladsen med Tyskland, mens Japan, Norge og Finland følger på de efterfølgende pladser.

Det er folkeskolens fortjeneste

I de senere år er danske unges store interesse for samfundsfag ellers blevet kritiseret, fordi de unge strømmer til samfundsfaglige studier og studieretninger, hvilket blandt andet går ud over naturfag. Men selv om underdirektør i Dansk Industri, Charlotte Rønhof, har været en af kritikerne af samfundsfags dominans, er hun begejstret for de danske unges store politiske interesse.

»Det er et meget fint og glædeligt resultat for Danmark og utroligt opmuntrende for folkestyret. Min bekymring for, at samfundsfag er blevet den helt store vinder i fagenes kamp i gymnasiet, går på, at vi har for få studenter, der er kvalificerede til at komme ind på de videregående uddannelser,« siger Charlotte Rønhof, der mener, at det i vidt omfang er folkeskolens fortjeneste, at de danske unge er så gode til demokratisk dannelse.

»Når undersøgelsen viser, at det kun er syv procent af de unge, der ikke interesserer sig for politik, er den politiske interesse bredt ud på stor set alle danske unge – ikke kun dem, der læser samfundsfag,« siger Charlotte Rønhof.

Stefan Hermann, der er aktuel med bogen »Hvor står kampen om dannelsen«, undrer sig over, at vi i Danmark sædvanligvis opfatter det som en modsætning at være samfundsfagligt og naturfagligt interessseret.

»For pokker da, dét at gå op i miljø, energi og klima burde da i den grad være det samme som samfundsintesse. Når der er en modsætning i dag, skyldes det, at vi har skrevet den tekniske og naturfaglige dannelse ud af vores curriculum. Men det var jo H.C. Ørsteds gamle drøm, at naturfag ikke skal reduceres til mekanik, vækst og maskiner. Naturfag skal handle om menneskets tilværelse i verden,« siger Stefan Hermann.

Dannebrog vajer stolt

Danske unge har siden 2000 kun klaret sig middelmådigt i OECDs PISA-undersøgelser af 15-åriges kompetencer i læsning, matematik og naturfag. Men dannebrog vajer stolt, når kompetencer inden for samfund, demokrati og politisk engagement testes. I 2009 opnåede danske 8. klasses skoleelever sammen med de finske således en flot førsteplads i den internationale undersøgelse om viden om samfundsfag, »The International Civic and Citizenship Education Study«.

Og i 2014 blandede danske unge sig også i den europæiske elite, kun overgået af Sverige og Finland, da den europæiske forskningsinstitution Eurofound havde undersøgt de 16-29 åriges politiske aktivitet i undersøgelsen »Eurofound Social situation of young people in Europe«.

Stefan Hermann understreger, at der ikke behøver at være en modsætning mellem et højt fagligt niveau i fag som matematik og en stor samfundsinteresse og -viden. »Det er Finland jo et godt eksempel på. De kan begge dele,« siger han.