En aftale om, at facere fremover skal holde sig i bestemte zoner i Aarhus, står ikke længere ved magt.

Facere er ikke ubetinget populære, når folk støder på dem på gaden. Faktisk blev Aarhus City Forening for snart to år siden så trætte af dem, at de kontaktede Aarhus Kommune for at tale om, hvordan man kunne gøre mødet mellem facere og borgere, der er ude for at shoppe, bedre.

I forsommeren udmøntede det sig i en aftale om, at facerne fra begyndelsen af julemåneden skulle stå i ti bestemte zoner i midtbyen.

Men nu trækker facernes brancheorganisation, Isobro, sig fra aftalen.

- Det er blevet klart for mig, at der ikke opbakning til den aftale i vores bagland. Når jeg finder ud af, at ikke alle organisationer er med, så er jeg nødt til at sige, at der ikke er nogen aftale, siger Mette Grovermann, der er ny generalsekretær i Isobro.

Det er et klart aftalebrud og en meget kedelig sag Claus Bech, direktør, Aarhus City Forening

Hun overtog stillingen og dermed også faceraftalen fra sin forgænger 1. september og vil ikke afvise, at skiftet i ledelsen har haft betydning for aftalebruddet.

- Det kan ikke udelukkes, at vi har haft forskellige tilgange til aftalen, siger hun.

Uklædeligt

Aftalen om, at facerne i det centrale Aarhus fremover skulle være i zoner, blev indgået mellem Isobro, Aarhus Cityforening og Aarhus Kommune.

Direktøren for cityforeningen er frustreret over aftalebruddet.

Jeg er meget skuffet over, at Isobro alligevel ikke vil være med. Bünyamin Simsek (V), rådmand for Teknik og Miljø, Aarhus kommune

- Det er en anerkendt organisation, som løber fra en allerede indgået aftale. Det er ikke hver dag, man ser det, siger Claus Bech og fortsætter:

- Det er et klart aftalebrud og en meget kedelig sag, der ikke klæder en organisation som Isobro.

Citydirektøren mener samtidig, at bruddet på aftalen vil føre til endnu mere modvind for facerne i bybilledet i Aarhus.

- Jeg kan være nervøs for borgernes reaktion. Jeg tror, de vil opleve, at folk bliver endnu mere irriterede på facere i Aarhus, siger han.

En fejl

Det aspekt af sagen er Isobros generalsekretær ikke enig i:

- Det kan også være, at borgerne bliver glade, fordi facerne ikke kun må være i zoner, siger Mette Grovermann.

Isobro har 190 indsamlingsorganisationer som for eksempel Røde Kors, Kræftens Bekæmpelse og Ældre Sagen blandt sine medlemmer. Ifølge generalsekretæren er det nogle af medlemmerne af Isobro, som ikke bakker op om aftalen.

- Det er klart en fejl fra vores side, at vi ikke har været gode nok til at høre vores medlemmer. Vi skulle have lavet vores hjemmearbejde bedre, siger Mette Grovermann.

Ifølge generalsekretæren ønsker indsamlingsorganisationerne ikke, at facerne skal være begrænset til ti zoner i byrummet. De skal kunne bevæge sig frit omkring, hvilket de ifølge Mette Grovermann har ret til.

Rådmand står fast

Selvom Isobro løb fra den indgåede aftale, giver hverken Aarhus Kommune eller Aarhus City Forening op.

- Der er stadig behov for at finde en løsning. Jeg vil derfor undersøge mulighederne for at finde en løsning, som aarhusianerne kan være tjent med, siger Bünyamin Simsek (V), der er rådmand for Teknik og Miljø.

- Jeg er meget skuffet over, at Isobro alligevel ikke vil være med i en aftale, hvor der også blev taget hensyn til deres medlemmers ønsker.

Isobros generalsekretær har ikke umiddelbart tænkt sig at genoptage forhandlingerne om aftalen, men ønsker at starte helt forfra.

- Vi skal finde en anden model end de ti zoner. Jeg vil glæde mig til januar, hvor jeg regner med, at jeg skal drikke kaffe med Aarhus Kommune igen, siger hun.