Dronning Margrethe besøger onsdag danskerkolonierne i Argentina. Rasmus Tantholdt rejste i forvejen og fandt et mini-Danmark i Sydamerika.

- Kvinde min, jeg elsker dig, og jeg ved, du elsker mig. Og hvad der så end sker, så lad det ske, for jeg er din.

Klassikeren 'Kvinde Min' brager ud i frokostrestauranten i Den Danske Klub i Argentinas hovedstad, Buenos Aires.

Det argentinske band, der spiller løs, hedder 'Frikadeller', og de kan hele Kim Larsens repertoire.

Rasmus Tantholdt besøger Den Danske Klub i Buenos Aires Video: Carl-Emil Søe

- Det regner man ikke med at se her, det er fuldstændig fantastisk, siger en forbløffet Rasmus Tantholdt, der er godt underholdt af den argentinske fortolkning af det danske nationalskjald.

Det er dog ikke tilfældigt, at TV 2s korrespondent befinder sig i Den Danske Klub.

Tantholdt har sat sig for at undersøge, hvordan danskheden har det i Argentina, mere end 150 år efter de første danskere ankom.

I perioden 1850-1930 vurderes det, at op mod 13.000 danskere forlod en typisk fattig bondetilværelse i Danmark og emigrerede til Argentina.

Det vurderes, at omkring 13.000 danskere tog til Argentina i perioden 1870-1930. Foto: TV 2

Deres efterkommere er her stadig, og de dyrker danskheden med dansk sprog, mad og traditioner.

Frikadeller-bandets forsanger, Eduardo Marenco, lærte eksempelvis at elske Kim Larsen på et udvekslingsophold i Danmark, og den kærlighed er aldrig holdt op.

Derfor underholder hans band fortsat til dansk-argentinske fester. Det er ifølge ham en god måde at dyrke danskheden på.

Jeg troede, jeg var den eneste, der kunne lide Kim Larsen i Argentina, men vi er mange Eduardo Marenco, forsanger i Frikadeller

Dansk-argentinsk duet synger Kim Larsen. Foto: TV 2

Argentinere elsker dansk mad

I Den Danske Klubs frokostrestaurant er der altid en varm dansk ret på menuen og smørrebrød som eksempelvis en rundtenom med paté de higado - leverpostej.

Rasmus Tantholdt smager dagens varme ret: forloren hare med brun sovs, kartofler og rødkål - særligt sidstnævnte garniture vækker begejstring.

- Da vi startede for 25 år siden, kom min mor hver dag og viste os, hvordan man lavede de danske retter, siger kok og medindehaver af den danske restaurant Santiago Macagno.

Han forsikrer Tantholdt om, at lokale argentinere også er glade for de danske retter som frikadeller og den falske hare.

- De elsker det. Hvordan kan man ikke gøre det?

Den danske klub i Buenos Aires serverer en række danske klassikere. Video: Carl-Emil Søe

- Der er minder, der aldrig glemmes

Skal man helt tæt på den danske folkesjæl i Argentina, er det ikke nok at blive i Buenos Aires. Nogle timers kørsel syd for byen ude på den argentinske pampas ligger de tre byer Necochea, Tres Arroyos og Tandil.

Kolonierne findes primært i Danskertrekanten mellem byerne Tandil, Tres Arroyos og Necochea. Og så i hovedstaden Buenos Aires. Foto: TV 2

Området er kendt som "danskertrekanten". Her er det danske islæt endnu tydeligere end i Buenos Aires.

Hansen, Jensen, Madsen og Dahl er alle navne, der går igen på butiksfacaderne og dørskiltene.

Rasmus Tantholdt kører til den ene af danskerbyerne, Necochea. Her hylder en statue kaldet Havdamen det danske samfund i byen.

Af rettighedsmæssige årsager kunne dansk-argentinerne ikke lave en 1:1-kopi og heller ikke bruge samme navn, så statuen er blevet Den Lille Havfrue med et tvist.

Tantholdt og "Havdamen" - en statue, der hylder det danske samfund i Necochea. Foto: TV 2

To af initiativtagerne til det lille monument er ægteparret Inge og Carlos Madsen, der byder indenfor i deres hjem i Necochea.

I stuen er der juleplatter, Georg Jensens "Øllefant"-oplukker, korsstingsbroderier af rundkirkerne på Bornholm, bøger på dansk og hist og her et Dannebrog eller to.

- Det er så dansk, som det kan være, siger Inge Madsen og slår en latter op.

Rasmus Tantholdt besøger et dansk hjem i Argentina. Video: Carl-Emil Søe

Deres dansk virker umiddelbart flydende, men de fortæller, at der stadig snubles over et dansk ord i ny og næ.

Både Inge og Carlos' forældre kom til Sydamerika i 1920'erne og 1930'erne, og for dem var det vigtigt at lære dansk sideløbende med spansk.

- Ind imellem taler vi dansk til hinanden – når der er noget, andre ikke skal høre. Men ellers er det lettest at tale spansk, så andre også kan være med i samtalen, siger Inge Madsen.

Inge og Carlos Madsen har masser af danske nips i hjemmet i Necochea. Foto: TV 2

Som danske indvandrere har Inge og Carlos Madsen fulgt udlændingedebatten i Danmark langvejs fra. De understreger, det er svært at sammenligne en dansk immigrants situation i Argentina for 100 år siden med en immigrants vilkår i Danmark i dag.

Alligevel tænker de, at man som migrant i Danmark ikke har noget at klage over.

Vores forældre fik ingenting, ingen hjælp, da de kom herover. De skulle klare sig selv. Så jeg mener også, at immigranterne til Danmark skulle klare sig selv for at få lov til at blive danskere - hvis de vil være det. Ellers må de rejse igen Inge Madsen

Dronningen Margrethe og Hans Fugl i Tandil

Når Dronning Margrethe afholder sit statsbesøg i Argentina, vil hun 20. marts besøge Tandil og spise frokost med en gruppe dansk-argentinere.

Tandil er byen, hvor den første dansker i Argentina, lolliken Hans Fugl, slog sig ned efter at være kommet til Argentina i 1844.

Hans Fugl blev siden til Juan Fugl, og i dag står en statue af ham som et af universitetsbyens vigtigste monumenter.

Juan Fugl - den første dansker i Argentina - skuer ud over Tandil. Foto: TV 2

Men ligesom det sidste symbol på Juan Fugl findes i en statue, siges det galgenhumoristisk, at det er på byens kirkegård, at der er flest dansk-argentinere samlet.

Her ligger hundredevis af personer med danskklingende navne begravet som vidnesbyrd fra en svunden tid. Tilflyttere fra Vejle, Holbæk, Maribo og Fredericia endte alle deres dage i Tandil.

- Der er minder, der aldrig glemmes, står der på en gravsten.

På kirkegården i Tandil bærer den ene gravsten efter den anden danske efternavne Video: Carl-Emil Søe

Et stykke fra kirkegården ligger den danske kirke i Tandil. Her er en håndfuld dansk-argentinere mødt op til søndagsgudstjeneste, og her møder Rasmus Tantholdt 85-årige Lis Pedersen.

- Gør det dig bedrøvet, at dine børnebørn ikke lærer dansk?

- Nej, det er den naturlige vej, det skal gå. Jeg kan ikke forlange af mine børnebørn, der ikke taler dansk, skal føle det samme, som jeg gør.

Hun understreger, at hun holder meget af Argentina, men rødderne, de er danske.

- Det er sådan en følelse, man har. De værdier, vi har i Danmark, har vi ikke her. Det her med at man kan stole på folk, siger Lis Pedersen.

Ved gudstjenesten i de danske kirker mødes mange dansk-argentinere fortsat. Video: Carl-Emil Søe

Først den ene vej, så den anden vej

Det er ikke svært at finde gråhårede argentinere, der dyrker danskheden, men det kniber mere for de yngre generationer.

Ét sted dog - langt ude på en mark ved danskerkolonien Tres Arroyos - ligger skolen Colegio Argentino Danés.

Her mødes dansk-argentinske børn og unge. De kender kun få danske ord.

Til gengæld dyrker de dansk folkedans. Én fortæller, at han foretrækker at danse til 'Først den ene vej' frem for 'Tango Jalousie'.

Folkedanserne i traditionelle kostumer. Drengene har røde tophuer på, pigerne bærer røde kyser. Foto: TV 2

- Jeg har altid kunnet lide at danse, og min far og min bedstefar har begge dansk baggrund og dyrket folkedans, siger Tobias Vejrup, der bærer traditionelt folkedansekostume med rød vest, lange hvide strømper og rød tophue.

Men hvorfor ikke tango?

- Det kan jeg også godt lide, men jeg er mere til folkedansen, forsikrer han.

For danselæreren, Birthe Flensborg, handler det om traditioner.

- Pigerne kan lide at klæde sig ud, drengene kan lide musikken. Samtidig er det lettere at holde de danske traditioner i live i musikken og dansen frem for sproget, siger hun og tilføjer, at flere af eleverne kan synge med på 'Først den ene vej'-visen.

Uden de nødvendigvis ved, hvad sangen handler om, og hvad ordene betyder.

Folkedans på den dansk-argentinske skole i Cascallares Video: Carl-Emil Søe

Hvorfor vælge mellem Danmark og Argentina?

Rasmus Tantholdts tur i Argentina er ved at være ved vejs ende. Inden da bestiller han øl i Bar Rex - et vandhul i Necochea, der har været på danske hænder siden 1938.

Fustagen i Bar Rex bærer Holger Danskes kontrafej. Foto: TV 2

Gamle Tuborg-reklamer hænger på væggene, og akvavit-flasker af mærket Rød Aalborg står stadig på hylderne og minder kunderne om det danske tilhørsforhold.

Baren bestyres i dag af dansk-argentinske Ana Luisa Berner, der taler dansk, og hendes argentinske mand Ricardo, der kun har lært at sige "Skål, og skide være med det".

Skrænken i Bar Rex. Bag ejeren Ricardo står adskillige ældre spiritusflasker - nogle er fra Danmark. Foto: TV 2

Ved et af barens rundborde sidder flere generationer af en dansk-argentinsk familie.

Datteren Ana Bugtrup er født og opvokset i Argentina, men arbejder og bor i Danmark. Hun er "hjemme" på familiebesøg og deler en frokost med sin mor, der fortsat bor i landet.

Turen til Argentina tager hun mindst hver andet år, og pendleriet mellem Danmark og Argentina får nysgerrigheden frem i Rasmus Tantholdt:

- Hvad tænker du om den debat, der er i Danmark om, at de mennesker, der kommer til, skal tage de danske værdier til sig?

- Hvis jeg kom til et land, hvor jeg ikke talte sproget, så ville jeg sætte mig for at lære det. Det er vigtigt, hvis man skal integreres og forstå andres liv, vaner og traditioner, siger Ana Bugtrup.

- Er du så inde i hjertet mest dansk eller argentinsk?

Ana Bugtrup køber ikke præmissen for spørgsmålet:

- Det er en kæmpe rigdom at kende begge samfund. Jeg tager det bedste fra begge lande. Jeg føler mig både og, siger hun med et smil.

Dronning Margrethe og Kronprins Frederik besøger Argentina på det første officielle statsbesøg fra 18.- 20. marts.