Det er omdiskuteret, hvor mange ordningen får i arbejde. Det er omdiskuteret, hvorvidt den gør sort arbejde hvidt. Og den kommende klimaeffekt er ligeledes omdiskuteret. Men hvis der er én indiskutabel vinder af regeringens bolig-job-ordning, eller såkaldte håndværkerfradrag, så er det de velhavende.

En ny opgørelse fra skatteminister Karsten Lauritzen (V) afslører nemlig, at mens 6,6 procent af danskerne med en indkomst under 200.000 kroner i 2014 benyttede sig af Bolig-job-ordningen, så var det omvendt 40,1 procent af dem med indkomster over 700.000 kroner, der brugte ordningen. I 2013 var tallene for de to grupper henholdvis 5,4 og 38,8 procent.

Socialdemokraternes skatteordfører, Jesper Petersen, mener, at skatteministerens opgørelse bekræfter den daværende SR-regering i ønsket om at stoppe Bolig-job-ordningen.

»Bolig-job-ordningen var rigtig i de år, hvor der for alvor var brug for at sætte gang i beskæftigelsen. Men man skal også vide at stoppe, mens legen er god. Jeg håber, at det giver anledning til lidt selvreflektion hos Alternativet og SF, at det for hvert år der går, står mere og mere klart, at ordningen er rettet mod velstillede danskere, som rigeligt har råd til at betale deres håndværkerregninger,« siger Jesper Petersen.

Enhedslistens skatteordfører, Rune Lund, kalder Boligjobordningen for en »gaveregn til de rige«. En gaveregn som kunne bruges på mere presserende samfundsopgaver som pædagoger i børnehaverne og/eller sygeplejersker på hospitalerne.

»Selv om ordningen ganske vist fremover bliver mere grøn, så vil den jo stadig være social skæv,« siger Rune Lund.

Venstres formand, Lars Løkke Rasmussen, gjorde det til et valgløfte – og hans eneste af slagsen – at genindføre fradraget, som den daværende VK-regering indførte i 2011. Et valgløfte statsministeren efterfølgende indfriede med hjælp fra Dansk Folkeparti, De Konservative, SF og Alternativet.

De to sidstnævnte partiers pris var, at Bolig-job-ordningen blev mere »grøn« med fradrag til energivenlige renoveringer.

I dag understreger Venstre, Dansk Folkeparti og Alternativet, at alle indkomstgrupper bruger Bolig-job-ordningen. Talmæssigt er den største gruppe dem, som tjener mellem 200.000 og 350.000 kroner om året. Selv om kun 14,2 procent i denne indkomstgruppe benyttede sig af Bolig-job-ordningen var det faktiske tal 221.000. I alt brugte 638.000 danskere i 2014 Bolig-job-ordningen med et samlet fradrag på 625 millioner kroner.

»Det er jo ikke en ordning som kun er for en enkelt indkomstgruppe,« siger Venstres skatteordfører, Louise Schack Elholm, og fortsætter: »Den er faktisk for alle grupper. Men det er klart, at selvfølgelig er der nok en sandsynlighed for, at jo mere du tjener, jo flere ting får du foretaget – og derfor er der et større incitatement til at bruge Bolig-job-ordningen«.

Ifølge Dansk Folkepartis skatteordfører, Dennis Flydtkjær, kan politikerne i forbindelse med fradrag, som gælder for alle, ikke »styre efter en lineal«, hvem der efterfølgende benytter disse.

»Når man taler om boligjobordningen så skal man også huske at have hele billedet med. Det handler ikke kun om, hvem der har benyttet den, men også hvem der har bibeholdt sit arbejde på grund af ordningen. Den blev indført som et redskab til at holde hånden under beskæftigelsen i en krisetid. De folk, der typisk vil få arbejde på grund af ordningen, er håndværkere, rengøringsfolk og så videre. Folk, som ikke er blandt de rigeste,« siger Dennis Flydtkjær.

Alternativets gruppeformand, Josephine Fock, mener, at skatteministerens opgørelse viser, at der er tale om »en populær ordning, som bruges af mange forskellige mennesker«. Og en ordning som fra i år i højere grad understøtter den grønne omstilling.

»Alle hjem – uanset hvor meget man tjener – skal bygges og vedligeholdes. For både Alternativet og SF var det vigtigt at afskaffe den gamle, sorte bolig-job-ordning og få indført et grønt klimafradrag i stedet, fordi det øger incitamentet til at foretage bæredygtige investeringer i hjemmet, som kan være med til at reducere CO2-udledningen hvert eneste år i hele bygningens levetid,« siger Josephine Fock.

Når SR-regeringen ønskede at stoppe Bolig-job-ordningen, skyldtes det ikke blot, at det er de mest velhavende, som anvender ordningen.

Bolig-job-ordningen har vist sig at være en dyr måde at skabe beskæftigelse på (Skatteministeriet skønnede oprindeligt, at Bolig-job-ordningen ville øge beskæftigelsen på lang sigt med 1.000 personer, men det seneste skøn lyder nu på 600).

Rockwool Fondens forskningsenhed har ikke kunnet finde nogen effekt af Bolig-job-ordningen på det sorte arbejde. Og ifølge Energistyrelsen mindsker BoligJobordningen kun den samlede CO2-udledning med 0,02 procent frem mod 2020.

Cheføkonom i tænketanken Cepos, Mads Lundby Hansen, advarer samtidig om, at Bolig-job-ordningen »skæv-vrider« forbruget, fordi folk anspores til at bruge deres penge på boligen fremfor for eksempel dagligvarer, samtidig med at der reelt ydes statsstøtte til byggebranchen.

»Det kommer ikke bag på mig, at det i højere grad er personer med høje indkomster, der benytter sig af ordningen. Det er dog ikke det, der er mit argument imod ordningen. Det er skævvridningen af forbruget og statsstøtten til byggeriet, der er det kritisable. I stedet burde man bruge pengene på lavere marginalskat på arbejde. Det ville være bedre for samfundsøkonomien,« siger siger cheføkonomen.