Et væksttog, der sagtner farten, en tilspidsende handelskrig og urolige aktiemarkeder begynder at gøre sit indhug i dansk økonomi.

Hvis det lykkes Mette Frederiksen at danne regering og flytte ind i Statsministeriet, vil der være færre penge at føre politik for end hidtil antaget.

Nye beregninger fra Lån & Spar Bank viser, at der faktisk vil være 22 milliarder kroner mindre i statens pengekassen end forventet. Det svarer til hele det offentlige forskningsbudget.

Staten havde budgetteret med et overskud på ti milliarder kroner, men ifølge Lån & Spar Bank bliver det i stedet et underskud på 12 milliarder.

For de første fem måneder af 2019, hvor man havde regnet med et plus på den offentlige konto på 13 milliarder kroner, ender det i stedet med et minus på tre milliarder.

Færre penge at rutte med

Årsagen er formentlig, at statens embedsfolk havde regnet med en lidt større vækst i årets første halvår, end det rent faktisk har været tilfældet, vurderer cheføkonom i Lån & Spar Bank Kai Lindberg.

- Det er selvfølgelig svært at vide, hvad der præcis er gået galt, men det kan være, at man havde regnet med en fortsættelse af den økonomiske udvikling, vi så i 2018. Det kan også være, at man har overvurderet de dynamiske effekter af skattelettelserne, som vi har set massive eksempler på de seneste år.

- Statens regnskab minder på den måde lidt om en virksomheds, som også kan overvurdere det kommende års salg eller lignende.

Ikke desto mindre betyder det, at den kommende regering overtager et regnskab, der ser dårligere ud end forventet, og at det økonomiske råderum vil være væsentligt mindre, lyder det fra cheføkonomen.

Når vi snakker om finanspolitik i Danmark, dækker det over to balancer. Det er den faktiske og den strukturelle saldo.

Skønt staten lægger sine budgetter ud fra den strukturelle, der renser tallene for, om det er gode eller dårlige tider, så mener Thomas Bernt Henriksen, vicedirektør og cheføkonom hos Axcelfuture, at vi skal tage de faresignaler, der blandt andet ses i Lån & Spar Banks udregninger, alvorligt.

- Når statsfinanserne forværres, så har nogle midlertidige forhold en tendens til at blive permanente. Det er risikoen for Mette Frederiksen, siger Thomas Bernt Henriksen til TV 2.

Statsfinanserne svigter

Det er de foreløbige tal for statsregnskaberne, Lån & Spar Bank har kigget på. Og de viser et fald i tre af statens største indtægtskilder. Det vil sige:

Færre indtægter fra A-skatterne.

Færre indtægter fra moms og told. Især moms.

Færre indtægter fra selskabsskatterne.

Det, der er risikoen, er, at når vi begynder at se statsfinanserne skride, så kan der komme en reel indsnævring af råderummet Thomas Bernt Henriksen, vicedirektør og cheføkonom.

Derudover er der også et fald i de penge, staten får ind via beskatningen på pensionsselskabernes forretninger. Her viser beregningerne, at statskassen ser ud til at gå glip af syv milliarder kroner.

Opsvinget lakker mod enden

Pensionskasserne tjener deres penge på investeringer og på kursudsving på værdipapirer. Det vil sige, går det godt for aktiemarkedet, går det fremad for de danske pensionsopsparinger.

Imidlertid har der det sidste halvår været en del uro på finansmarkederne. Især i slutningen af 2018 og på det seneste, hvor blandt andet en opblusning i handelskrigen mellem USA og Kina har skabt uro blandt investorerne.

Men handelskrigen er kun en del af forklaringen, lyder det fra Kai Lindberg.

En del signaler peger på, at det økonomiske opsving har mistet pusten. Det ser vi blandt andet i Europa og i USA, hvor væksten er lavere nu, end for et år siden.

- Når man ser ud i verden, er væksten på vej til at blive nedjusteret, og vi forventer, at vismændene (De Økonomiske Råd, red.) inden længe kommer med en ny prognose. Og alle prognoser, vi ser, taler om lavere vækst i 2019 end forventet, siger han.

OECD skriver i sit nyhedsbrev tirsdag, at organisationen forventer formindsket vækst i USA, Japan, Canada og Eurozonen, inklusiv Tyskland og Italien.

Politikerne tager normalt forbehold

Ifølge Torben M. Andersen, professor ved Institut for Økonomi på Aarhus Universitet, er udsving til den ene eller den anden side helt naturlige på statsfinanserne. Han forventer, at en kommende regering tager de seneste minustal med i dens overvejelser, når dens politik skal udformes.

- Det er jo sådan, at udgifterne må stå i forhold til indtægterne. På kort sigt kan man godt bruge flere penge, end man har, men det vil blot betyde, at man på længere sigt må gøre det omvendte. Og denne zigzagkurs er ikke særlig hensigtsmæssig.

Professoren medgiver, at de økonomiske fremtidsudsigter for tiden virker mere usikre, men han mener ikke, vi endnu er der, hvor vi kan tale om en nedgang i økonomien.

- Det er klart, der er en risiko, men kigger vi på udsigterne for beskæftigelse, ser det stadig ganske fornuftigt ud.

Finansministeren opfordrer til eftertænksomhed

Den fungerende finansminister, Kristian Jensen (V), er heller ikke udpræget bekymret for, at de offentlige finanser er gået i rødt.

- Dansk økonomi er grundlæggende sund og stabil, og overskuddet på statens finanser sidste år var markant større end forventet, siger han til TV 2.

Han bekræfter, at der er et fald i statens indtægter for tiden, især blandt de indtægter, der er afhængige af eksporten.

- Det kan være et tegn på, at økonomien er på vej ned i gear, forklarer Kristian Jensen.

Han kommer derfor med en opfordring om eftertænksomhed hos de partier, som netop er i gang med at forhandle om et muligt regeringsgrundlag. Især hvis dansk økonomi kommer ud i en snarlig opbremsning, og den kommende regering ikke har en plan B klar.

- Det, der er bekymringen lige nu, er, hvis man bruger alle pengene på plan A. Altså tror på, der bare er medvind også de kommende år, og medvinden så ikke kommer. Så vil vi stå i en situation, hvor Danmark ikke er klar til at reagere, ikke er klar til at handle, siger Kristian Jensen.

Cheføkonom: Skal tage højde for ringere indtægter

Grundlæggende har finansministeren ret i, at dansk økonomi er sund, lyder det fra Thomas Bernt Henriksen, vicedirektør og cheføkonom hos Axcelfuture.

- Men det, vi diskuterer her, er, om der kan komme uventede udgifter, eller om indtægterne pludselig kan falde. Det er netop, hvad tallene fra Lån & Spar viser, forklarer Thomas Bernt Henriksen videre:

- At pludselig ser vi, at der er noget under statsfinanserne, der udvikler sig dårligere end forventet.

Udfordringen for den nye regering, som han ser det, er, at den periode, hvor man har fået en masse ekstra indtægter ind i statskassen, fra især pensions- og aktieskatter, er slut. Han nævner sidst, at Socialdemokratiet kom til magten som et eksempel. I 2011, da Helle Thorning-Schmidt blev statsminister, kiggede man ind i et statsunderskud på 100 milliarder kroner, men ekstraordinære indtægter gjorde, at år senere var det tal halveret.

- Det skal Mette Frederiksen ikke regne med. Tværtimod skal Mette Frederiksen regne med, at hvis statsfinanserne forværres, så er det en reel forværring, siger cheføkonomen. Han mener derfor, at Kai Lindberg har en pointe i, at Mette Frederiksen skal overveje en ekstra gang, hvor meget man kan tillade sig at finansiere ud fra det økonomiske råderum.

- Det, der er risikoen, er, at når vi begynder at se statsfinanserne skride, så kan der komme en reel indsnævring af råderummet.