Jo. Læreren eller skolelederen vil formentlig reagere, hvis du kommer og fortæller, at dit barn bliver mobbet i skolen.

Men man kan som elev eller forælder rent faktisk ikke forvente, at klagen bliver taget op. I hvert fald har klagemodtageren ingen juridisk forpligtelse til at gøre det.

Læs også : Mobning: Børn skal kunne klage over skolen

- Der er ingen formel klageinstans, som det er i dag, siger Lars Stilling Netteberg, der er antimobbekonsulent i Red Barnet.

Derfor har han sammen med talsmænd for Børnerådet, Børns Vilkår og organisationen Danske Skoleelever i løbet af dagen - startende med en artikel i Berlingske - argumenteret for at oprette en officiel klageinstans.

Klagemuligheder

Det er ikke nogen dum idé, mener Dansk Center for Undervisningsmiljø (DCUM).

- Der kunne være brug for et organ, hvor både børn og forældre kan henvende sig, siger centerleder Jannie Moon Lindskov.

Men det mest optimale vil ifølge DCUM være, hvis problemet klares på skolen. Derfor bør det også være det første sted, en elev eller forælder henvender sig, hvis der er et problem med mobning.

Læs også : Danske Skoleelever om mobning: Skolerne skal stramme op

- Et godt sted at starte vil være hos de voksne, der er tættest på eleven selv. Det vil være klasselæreren eller noget pædagogisk personale, måske en trivselsmedarbejder, siger Jannie Moon Lindskov.

Hvis det ikke fører til noget godt, så er der også mulighed for at klage til skolelederen, skolebestyrelsen eller måske kommunen.

Børnenes egen ombudsmand

En klagemulighed er også Ombudsmandens Børnekontor. Som skrevet i begyndelsen af denne artikel vil det formentlig føre til en eller anden form for reaktion. Men heller ikke ombudsmanden er forpligtet til at gøre noget.

Sådan er det ikke på ombudsmandens kontor i Sverige.

- Der er børneombudsmanden forpligtet til at behandle klager over skoler, der ikke forebyger mobning eller gør noget ved det, siger Lars Stilling Netteberg.

- Der er børneombudsmanden meget mere knyttet til praksis end i Danmark. Børneombudsmanden tager ud på skolen og taler med børnene, supplerer Jannie Moon Lindskov.

Mobbelov?

Hun er mere usikker på, om der skal indføres en decideret mobbelov, som skal forpligte skolerne mere til kampen mod mobning.

De rammer er umiddelbart, som de skal være, mener DCUM.

- Vi har jo undervisningsmiljøloven, som i forvejen går ind og siger, at alle elever og studerende skal have ret til et sundhedsmæssigt og sikkerhedsmæssigt forsvarligt undervisningsmiljø. Og vi har også FN's børnekonvention, så det handler måske i højere grad om at skærpe den nuværende lovgivning og gøre den endnu mere synlig, end den er i forvejen, siger Jannie Moon Lindskov.

Læs også : Hver tredje skole har ingen strategi mod mobning

Derudover er der - tilføjer centerlederen - et lovkrav om, at skoler skal have en antimobbestrategi. Men igen, der er ingen konsekvens, hvis skolerne ikke har en antimobbestrategi, ligesom der ikke er noget til hinder for, at mobbeklager kan ignoreres, omend det nok ikke vil ske.

Derfor er foreningen Skole & Forældre med på at få etableret en klageinstans.