Dianalund Borgerværn patruljerer i byen hver weekend, fordi de - ligesom mere end hver tredje dansker - ikke mener, at politiet kan sikre nok tryghed. Foto: TV 2

Politiets to-do-liste er blevet så lang, at mange danskere tvivler på, at politiet kan sikre deres tryghed.

Politiet kommer ikke, når man ringer, og man ser dem nærmest aldrig i bybilledet mere.

Det er den holdning, der præger et stigende antal danskere.

En megafonmåling, som TV 2 har fået lavet, viser, at over halvdelen af danskerne har mindre tiltro til politiet i dag, end de havde for 10 år siden.

Det skyldes blandt andet, at politiets to-do-liste er blevet længere, mener Anders Hede, som er forskningschef i Trygfonden.

- Politiet er i stor stil blevet brugt til politiske topmøder og fodboldkampe og til bevogtning af alle mulige terrormål - så folk er godt klar over, at politiet har mange ting på menuen. Noget af det, mener folk, at man godt kunne have undværet, siger forskningschefen og fortsætter:

- Folk føler sig enormt bange og krænkede, hvis de har været udsat for indbrud i privaten, og politiet ikke kommer.

Borgerværn skyder op over alt

Ifølge megafonmålingen har knap 40 procent af de i alt 1.033 adspurgte danskere ikke tiltro til, at politiet har ressourcer nok til at sikre den nødvendige tryghed.

Og det får i stigende grad grupper af borgere til at finde sammen i borgerværn, som går ture i nabolaget for at holde øje med eksempelvis indbrudstyve.

- Folks urangst dukker op, når de hører om vold og indbrud i medierne, og nogle får måske også indtryk af, at det er mere udbredt, end det er. Det får folk til at tage aktion, siger Anders Hede.

Vi vil gerne have den fredelige by tilbage, som der var for nogle år siden Martin Christensen, Dianalund Borgerværn

Særligt i Region Sjælland er tiltroen til politiet svækket, viser megafonmålingen. Og det har blandt andre fået Martin Christensen, som til dagligt arbejder som murer, til at melde sig i et af regionens otte private borgerværn - borgerværnet i Dianalund.

- Vi vil gerne have den fredelige by tilbage, som der var for nogle år siden. For det er ikke længere trygt at være hverken ung eller ældre, siger han og fortsætter:

- Politiet er her jo ikke mere. Så vi forsøger at skabe lidt tryghed ved at tage ud at gå i weekenden.

21 nær- og lokalstationer lukker

TV 2 har talt med flere danske borgerværn. Og alle peger på, at de ikke mener, at politiet har ressourcer nok til at skabe den nødvendige tryghed for dem og deres familier.

De savner ganske enkelt et mere synligt politi.

I dag er fire ud af fem landbetjente forsvundet, og rigtig mange lokale politistationer er lukket ned.

Det skyldes, at politiet i 2015 vedtog et nyt politiforlig, som bliver foldet ud i disse år.

Ifølge Rigspolitiet betyder forliget et farvel med i alt 21 nær- og lokalstationer. 11 andre lokale stationer får nye opgaver, som i de fleste tilfælde betyder, at der ikke er synlige betjente efter kl. 16.

Det kan du se på kortet herunder:

Men der er ikke grund til at være utryg, siger Jens Henrik Højbjerg, som er chef for Rigspolitiet.

Lukningen af nærstationerne sker, fordi kriminaliteten flytter sig, og omorganiseringen giver kun bedre betjente, lyder det.

- Kriminaliteten er blevet meget mere international og teknologisk. Vi ser meget mere internetbaseret kriminalitet, som eksempelvis bedrageri, stalking og hadporno, og det kræver noget andet end tidligere, hvis man skal opklare den form for kriminalitet, siger Jens Henrik Højbjerg og peger på, at politiet netop har opført to efterforskningscentre - ét i øst og ét i vest - som skal specialisere politiet.

Rigspolitiet tager dog borgernes frygt alvorligt, siger han. Men reformen skal netop gøre politiet dygtigere:

- Det er rigtig vigtigt, at politiet er synligt, og at politiet kommer, når der er brug for det. Men de skal også komme med de rigtige kompetencer og den rigtige ekspertise, siger rigspolitichefen.

Iøjnefaldende utryghed

Ifølge Rigspolitiet er antallet af anmeldelser om grov vold faldet, og det samme gør sig gældende, når man ser på anmeldelser vedrørende indbrud og hærværk.

Derfor undrer det Rigspolitichefen, at flere danskere giver udtryk for, at de føler sig utrygge.

Anders Hede kalder det "iøjnefaldende":

Det er interessant, fordi den personfarlige kriminalitet faktisk er faldet. Man skulle jo så tro, at utrygheden også bliver mindre, men det gør den ikke, og det har vi rigtig svært ved at forklare Anders Hede, forskningschef i Tryg

- Det er interessant, fordi den personfarlige kriminalitet faktisk er faldet. Man skulle jo så tro, at utrygheden også bliver mindre, men det gør den ikke, og det har vi rigtig svært ved at forklare, siger han.

Rigspolitiet er som udgangspunkt glade for nabohjælp, men de er alligevel bekymrede over det stigende antal naboværn:

- Vi er rigtig glade for nabohjælp. For vi kan se, at der er markant færre indbrud, når borgere holder øjne og ører åbne. Men vi ønsker ikke, at nogen skal overtage politiets opgaver. Det skal ikke gå over i selvtægt. Det er der slet ikke behov for i Danmark, siger Jens Henrik Højbjerg.