Selv om politikere i årevis har forsøgt at gøre noget ved problemet, går det overordentlig trægt med at få udenlandske studerende til at tilbagebetale den SU-gæld, de skylder i Danmark. Det er to år siden, at den daværende regering tog en række initiativer, der skulle sætte skub i inddrivelsen, men flere af dem viser sig nu at have været helt uden effekt. Det viser en række svar fra skatteminister Morten Bødskov (S) til Folketinget.

Et initiativ gjorde det eksempelvis lovpligtigt, at skyldnere med en gæld på over 100 kroner skal oplyse deres nye udenlandske adresse til Gældsstyrelsen. Det er der ifølge et folketingssvar kun to personer, der har gjort, og hvad værre er, er der ikke nogen af dem, der overhovedet har nogen gæld. Et andet initiativ handlede om, at den daværende regering ville lave aftaler med lande i EU om at hjælpe hinanden med at inddrive SU-gæld. Det er heller ikke lykkedes.

»Der har konkret været indledt dialog med Polen, Tyskland og Storbritannien om indgåelsen af bilaterale aftaler om gensidig bistand til inddrivelse af SU-gæld. Det er imidlertid desværre ikke lykkedes at indgå aftaler med disse lande«, lyder det i et andet folketingssvar. Regeringen ville også forsøge sig med et nordisk samarbejde på området, således at den aftale, der eksisterer i Norden, skulle udvides til også at omfatte SU-gæld. Der er dog »endnu ikke opnået enighed om en sådan løsning«.

Fakta SU-gæld Studerende fra andre EU-lande har ret til at få SU og tage SU-lån i Danmark, hvis de enten har opholdt sig her i 5 år, eller hvis de arbejder mindst 10-12 timer om ugen ved siden af studiet. Men når de studerende vender hjem igen, har myndighederne meget begrænsede muligheder for at inddrive gælden, hvis de ikke frivilligt betaler den tilbage. Den daværende V-LA-K-regering præsenterede i efteråret 2018 syv initiativer, der skulle sikre, at de studerende betaler deres SU-gæld tilbage. Eksempelvis skulle der gøres brug af private inkassofirmaer og retssager for at kradse penge ind. Siden er gælden kun steget. Vis mere

Et tredje initiativ gik ud på at tvangsinddrive gælden gennem retssager. Og her er der et lille lyspunkt. Der er blevet rejst tre prøvesager ved domstolene, og én af sagerne har ført til, at skyldneren henvendte sig til Gældsstyrelsen og har indgået en betalingsaftale. Den anden prøvesag er endnu ikke afsluttet, mens den tredje sag afventer, at »skyldneren lokaliseres«, lyder det i et folketingssvar.

Imod regeringens hensigt

Det har ikke været muligt at få et interview med skatteminister Morten Bødskov (S), der i en skriftlig kommentar siger, at regeringen vil se på, »om der kan ske en yderligere styrkelse af inddrivelsen af SU-gæld i udlandet«. Socialdemokratiets skatteordfører, Troels Ravn, er langtfra imponeret over, hvordan det ifølge svarene til Folketinget går med inddrivelsen.

»Det her kan man godt blive lidt mistrøstig over. Det er fuldstændig imod, hvad regeringen har som hensigt. Gældsinddrivelse er et af vores helt store indsatsområder, og det skal vi bare kunne gøre bedre«, siger han.

Han tror dog stadig på, at nogle af initiativerne kan få en effekt.

»Jeg vil gerne have en grundig evaluering af, hvorfor det ikke er lykkedes at lave aftaler landene imellem. Der er jo også andre lande, der står i en tilsvarende situation som vores«.

Er det, fordi Skatteministeriet ikke har prøvet godt nok?

»Det har jeg slet ikke grundlag for at udtale mig om. Men jeg vil gerne have en evaluering af, hvordan man vurderer de her initiativer og især det med de manglende aftaler«.

Det er to år siden, at den tidligere regering præsenterede de her syv initiativer, og der er ikke sket det store. Er der ikke behov for at gøre noget helt andet?

»Jo, det er bare ikke godt nok. Vi skal ikke kun ryste posen, vi skal have fat i nogle nye værktøjer, og det kommer vi til at drøfte«, siger han, der dog ikke har konkrete bud på, hvad det kunne være for værktøjer.

»Men det resultat, vi står med i dag, det skriger til himlen, at det kan vi ikke acceptere«.

V: Regeringen gør ikke nok

Til trods for det politiske fokus er omfanget af gælden kun vokset i de senere år. I efteråret 2019 havde udenlandske studerende fra andre EU-lande misligholdt SU-gæld for 314 millioner kroner ifølge en opgørelse fra Skatteministeriet. Et år forinden udgjorde gælden 258 millioner kroner, og siden 2015 er den steget med hele 184 procent. Også antallet af skyldnere er steget fra 4.668 personer i 2018 til 5.514 personer i 2019.

I efteråret lavede Morten Bødskov en aftale med et privat inkassofirma, der skal forsøge at kradse penge ind i Norge, Sverige, Finland, Færøerne og Island. Det har endnu ikke været muligt at få oplyst, hvordan det går med det initiativ.

I Venstre mener skatteordfører Louise Schack Elholm, at regeringen ikke gør nok.