Selv om der formentlig er mange år til, at kapaciteten på Øresundsbroen slipper op, går Vejdirektoratet og Trafikverket i Sverige nu i gang med at undersøge en aflastning i form af to nye tunneler til henholdsvis tog og biler.

Det fortæller Vejdirektoratet i en pressemeddelelse.

»En fast forbindelse mellem Helsingør og Helsingborg har været drøftet i mange år. Nu skal vi i gang med at undersøge grundigt, hvordan sådan en forbindelse kan etableres og finansieres, og hvilken værdi den giver for samfundet,« siger Andreas Egense, afdelingsleder i Vejdirektoratet i pressemeddelelsen.

Undersøgelsen er opdelt i fire dele:

Linjeføring og anlægsbudget for vejanlæg

Trafik og samfundsøkonomi

Finansiering

Infrastruktur og drift af baneanlæg

Foreløbigt arbejdes der med to adskilte tunneler: En otte km lang tunnel til vejtrafik, der skal gå mellem fra Helsingørmotorvejen E47/E55 ved Snekkersten til E4/E6 syd for Helsingborg, og en 6 km lang togtunnel mellem underjordiske stationer i Helsingborg og Helsingør, hvor forbindelsen skal tilsluttes Kystbanen. Togtunnellen bliver som udgangspunkt kun til persontog, fordi Kystbanen ikke kan håndtere godstog.

Embedsmændene skal nu undersøge alternative linjeføringer – og behovet for udvidelser af vejinfrastrukturen: På dansk side vil det hovedsageligt være Helsingørmotorvejen, der skal udvides enkelte steder. Desuden skal de komme med et bud på en pris og en beregning af samfundsøkonomien i projektet.

Finansieringen ligger til gengæld fast. Der vil blive tale om brugerfinansiering – og forhåbentlig EU-støtte, som man kender det fra andre store infratrukturprojekter.

Embedsmændene skal både regne på projektet som kombineret bane- og vejforbindelse og som ren vejforbindelse. Ligesom på en eventuel forbindelse over Kattegat, kan den danske transportminister Ole Birk Olesen nemlig ikke se megen fornuft i at bygge en jernbane.

»Der er især gode perspektiver i en ren vejforbindelse, som ser ud til at have en solid business case. Efter svensk ønske undersøger vi også en baneforbindelse for persontog. Så må vi efterfølgende drøfte de forskellige modeller og risikodelingen med svenskerne,« udtalte han således sidste år i en ministeriel pressemeddelelse.

Resultatet af den strategiske analyse skal ligge klart med udgangen af 2020. Derefter skal politikerne beslutte, om de vil sætte gang i en decideret forundersøgelse og derefter om der skal investeres i en VVM-analyse. Vejdirektoratets foreløbige tidsplan viser, at de første tog og biler kan drøne under Øresund i 2035, hvis intet kommer i vejen.

Om der faktisk er brug for kapaciteten til den tid, er dog usikkert. I en tidligere analyse, som Vejdirektoratet, Trafikverket og Transport-, Bygnings- og Boligministeriet offentliggjorde i 2017, var konklusionen nemlig, at der »ud fra et kapacitetsmæssigt synspunkt ikke er noget behov for en ny forbindelse over Øresund indenfor en overskuelig fremtid, men at de største flaskehalse i tilslutningerne skal åbnes.«