Fakta Klassestørrelser Børne- og Undervisningsministeriet har netop opdateret listen over antallet af elever i folkeskolens klasser. Udredningen viser antallet af elever fordelt på klassestørrelse fra 2009 til 2019. Tallene viser blandt andet, at antallet af elever, der går i en lille klasse med eksempelvis 18 elever, er faldet med 35,7 procent. Modsat gik kun 11.000 elever i en klasse med 28 eller flere i 2009, mens der i dag er mere end 19.000 elever, der går i en klasse med 28 eller flere. Det er en stigning på 75 procent. Der må normalt højst være 28 elever i klassen i børnehaveklasse-9. klasse, når skoleåret starter. Det er kommunalbestyrelsen, der beslutter, hvor mange elever der må være i klasserne. I særlige tilfælde kan kommunalbestyrelsen tillade et højere elevtal i klasserne; det må dog ikke være over 30. Det betyder, at skolen ikke behøver oprette en ny klasse, hvis der i løbet af skoleåret kommer en ny elev til en klasse, der har 28 elever i forvejen. Den gennemsnitlige klassekvotient på landsplan for skoleåret 2018/19 var 21,2. Vis mere

I folkeskolen er antallet af børn, der går i klasser med 25 elever eller flere, steget med 54 procent siden 2009. Det viser nye tal fra Børne- og Undervisningsministeriet. Opgørelsen viser også, at næsten 20.000 går i en klasse med mindst 28 elever mod godt det halve for 10 år siden.

»Det er en katastrofekurs, at klassekvotienten stiger og stiger, så der er mindre tid til det enkelte barn og til at blive set og hørt«, siger SF’s undervisningsordfører, Jacob Mark: »Lærerne skal bruge alt for meget af deres tid på at skabe ro og har ingen mulighed for at nå ud til alle i undervisningen«.

SF vil nu rejse et forslag i forligskredsen omkring folkeskolen om et klasseloft på 24 elever. I dag må der højst være 28 elever i en klasse, når skoleåret starter. I særlige tilfælde kan kommunalbestyrelsen tillade op til 30 elever i en klasse.

SF foreslår, at man rullende indfører et lavere klasseloft, så man starter med de nye børnehaveklasser. Prisen vil være godt 200 millioner kroner om året per klassetrin, og pengene skal findes ved at gøre skoledagen en halv time kortere. Derudover har SF under de igangværende finanslovsforhandlinger krævet flere penge til folkeskolen.

Børne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S) vil ikke kommentere tallene, men henviser til partiets undervisningsordfører, Jens Joel. Han slår fast, at regeringen »gerne vil sikre flere midler til folkeskolen«, så undervisningen kan forbedres.

»Om pengene så bruges til lavere klassekvotienter eller tolærerordninger, er ikke nødvendigvis noget, vi kan styre fra centralt hold«, siger han.

Thomas Gyldal (S), der er formand for Kommunernes Landsforenings børne- og undervisningsudvalg, forklarer stigningen i antallet af store klasser med, at kommunalreformen mange steder har ført til skolesammenlægninger og skolelukninger.

»Når man samler flere elever på færre skoler, så kommer man i den situation, at man kan få større klasser. Det har været et krav, at kommunerne fik en effektiv drift af skolerne, og det er det her et udtryk for«.

Han påpeger, at store klasser på 26 elever ikke nødvendigvis er dårligt, hvis der er holddeling.

Klassestørrelsens betydning for elevernes udbytte af skolen har gennem årtier været omdiskuteret. Verden over har forskere forsøgt at dokumentere effekten af klassekvotienten. Mens nogle studier har vist, at klassestørrelsen ikke betyder noget, viser andre, at mindre klasser har betydelig positiv effekt på elevernes resultater.

En af de danske forskere, der ved meget om betydningen af klassestørrelserne, er Eskil Heinesen. Han er økonom og forskningsleder ved Rockwool Fondens Forskningsenhed. Han har tidligere dokumenteret, at elever i store klasser har en tendens til at klare sig dårligere i folkeskolens afgangsprøve i 9. klasse.

»Når resultaterne i den internationale litteratur er så forskellige, hænger det sammen med, at det er meget vanskeligt at beregne effekten af klassestørrelse. Derfor kan jeg ikke sige med 100 procent sikkerhed, at det er meget alvorligt, at flere elever går i store klasser«, siger han.

Vil mindre klasser give mere tid til den enkelte elev?

»De mekanismer er der jo. Jo færre elever, jo mere tid har læreren til den enkelte elev, og jo mindre uro er der formentlig i klassen. Spørgsmålet er bare, hvor meget det betyder, når man ser på et marginalt fald fra 28 til 24 elever i en klasse«.

Og så er der det økonomiske aspekt, siger han:

»Et klasseloft på 24 elever er dyrt. Vil det gå ud over skolernes mulighed for at bedrive god undervisning på en anden måde for eksempel ved at skulle spare på undervisningsmateriale eller give eleverne færre timer? Det ved vi ikke«.

På Øster Farimagsgades Skole i København har flere klasser 29 elever.

»Det er en barsk omgang at være så mange både ude og inde«, siger skolens leder, Axel Bech.



