For få uger siden gav regeringen med en hastelov udlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye (S) beføjelser til at fratage personer mistænkt for eksempelvis at have tilsluttet sig terrororganisationer deres statsborgerskab.

Nu er loven taget i brug.

Det bekræfter Mattias Tesfaye.

- Der er i alt fire sager, hvoraf de to har fået frataget deres statsborgerskab, og der er to, der stadigvæk er ved at blive sagsbehandlet.

Den ene er dansk-tyrkisk statsborger, der er efterlyst af dansk politi for terrorisme. I 2016 blev han i byretten i København fængslet uden at være til stede.

Han er sigtet for terrorisme ved at lade sig hverve til den militante bevægelse Islamisk Stat. Retten har nedlagt navneforbud.

En kvinde og en mand

Mette Grith Stage, der er advokat for en af fremmedkrigerne, siger, at hendes klient modtog beskeden i går.

- Jeg har fået beskeden i går og overbragt den til min klient, som selvfølgelig er særdeles ærgerlig over at have mistet statsborgerskabet. Nu vil vi indbringe sagen for retten, siger Mette Grith Stage til Berlingske.

Ifølge Berlingske oplysninger er der i den anden sag tale om en kvinde, der mistænktes for at have tilsluttet sig Islamisk Stat i Syrien. Ritzau forsøger at få bekræftet den pågældendes identitet.

Det er uklart, hvorvidt hun formelt er sigtet for terrorisme, og om hun overhovedet har en advokat.

Ministeren bestemmer

På grund af en ny og omdiskuteret lov er det nu blevet muligt at fratage fremmedkrigere passet administrativt. Loven giver mulighed for at tage pas og rettigheder fra danskere, der eksempelvis har været i Syrien og kæmpet for den militante bevægelse Islamisk Stat (IS).

Når man fratager statsborgerskabet administrativt, betyder det, at beslutningen træffes uden en dommer. I sidste ende er det alene op til ministeren at afgøre, om en fremmedkriger skal have frataget sit danske statsborgerskab.

Rejste til Syrien

Ifølge Berlingske er der tale om en mand, der er opvokset på Københavns vestegn. Han har både haft dansk og tyrkisk statsborgerskab.

Manden er omfattet af navneforbud, hvorfor Ekstra Bladet ikke kan nævne hans navn i artiklen.

I et interview med Radio24syv har manden fortalt, at han var 19 år, da han i 2013 krydsede grænsen til Syrien for at blive en del af Islamisk Stat.

Mette Grith Stage oplyser til Berlingske, at hun og hendes klient vil indbringe sagen for retten.