Ældreminister Thyra Frank (LA) trækker nu – efter en storm af protester – sit forslag om afbureaukratisering i ældreplejen tilbage.

Thyra Frank foreslog, at der ikke længere skal være en årlig pligt for kommunerne til åbent at formulere en politik for, hvordan der føres tilsyn med hjemmepleje og hjemmehjælp, og samtidig inddrage organisationer og borgere.

Ministeren mente, at den regel var overflødig og støttede sig til en arbejdsgruppe, der fandt, at det er et »forældet og unødvendigt krav, som ikke har indholdsmæssig betydning«. Arbejdsgruppen havde regnet ud, at det på landsplan ville spare kommunerne for tilsammen 300.000 kroner.

Men nu fastslår Thyra Frank, at hun har »lyttet til, at interessenterne har udtrykt bekymringer om blandt andet, at ældrerådene mister indflydelse«, og at »nye love skal ikke kun give mening på Christiansborg – de skal også give mening ude i virkeligheden«, som hun skriver.

Den virkelige verden Tilsyn med hjemmepleje Kravet om kommunal tilsynspolitik i hjemmeplejen blev indført 1. juli 2011. Der er ikke fastsat nærmere krav til, hvad kommunerne skal se på, når de fører tilsyn. Her er et eksempel på en tilsynspolitik – fra Kolding: https://www.kolding.dk/borger/aeldre/hjemmehjaelp/tilsynspolitik-for-hjemmepleje/tilsynspolitik-for-levering-af-personlig-og-praktisk-hjaelp Her fremgår det blandt andet, at »der gennemføres mindst et årligt tilsyn hos de private hjemmehjælpsleverandører og 3-4 udvalgte kommunale hjemmehjælpsgrupper«. Og: »Borgeren interviewes ud fra et spørgeskema, hvor graden af tilfredshed med den bevilligede og leverede personlige hjælp og pleje, praktisk hjælp og madservice vurderes«. Vis mere

Politiken fortalte sidste år, at forslaget fra første dag blev mødt med modstand. Landsformanden for Danske Ældreråd, Erik Stagsted, sagde, at »hvis det bliver kommunerne alene, der skal organisere tilsynet, sætter man ræven til at vogte gæs«.

»Det er os, der holder øje med ræven, og ræven har i dag halsbånd på, men det vil Thyra Frank klippe af«, fortsatte han.

Dyster front

Læser man de høringssvar, der siden er afleveret, tegnede der sig en dyster front vendt mod Thyra Frank. Dansk Industri Service skriver, at kommunerne har mange kasketter på og både står for at lægge serviceniveauet og bestemmer, hvem der skal have hjælpen, kommunerne er også leverandør af servicen ... og samtidig tilsynsmyndighed.

De mange forskellige funktioner »medfører manglende gennemsigtighed og usikkerhed i kommunernes uvildighed i opfølgningen på deres egne leverancer og det fastlagte serviceniveau«, skriver DI Service og vurderer, at kasketproblemet forstærkes, hvis der ikke er åbenhed om, hvordan tilsynet føres.

Danske Seniorer mener, at forslaget er »udtryk for manglende respekt og forståelse for demokratiet«.

Danske Ældreråd er i deres høringssvar også ude med riven og skriver, at forslaget vil medføre, at »en demokratisk medindflydelse og oplysningsforpligtelse går tabt«.

Landsformanden Erik Stagsted kalder det nu »en sejr for nærdemokratiet«, at Thyra Frank bruger bakgearet.

Og i organisationen Dansk Erhverv roser velfærdspolitisk chef Rasmus Larsen Lindblom ældreministeren for at have lyttet til kritikken: »Det er vigtigt med indblik i, hvordan kvaliteten i den enkelte kommune vurderes. Bureaukrati kan godt være på sin plads, hvis det er med til at sikre gennemsigtighed«, siger Rasmus Larsen Lindblom.

Socialdemokratiets ældreordfører, Astrid Krag, havde for et par måneder siden Thyra Frank i samråd sammen med innovationsminister Sophie Løhde (V), fordi de to ministre er kommet med meget forskellige udspil om regelforenkling i ældreplejen.

Sophie Løhde har lanceret en mere ambitiøs plan om at spare 2.000 årsværk ved forenkling af regler og nedbringelse af sygefravær på baggrund af en kulegravning lavet af Finansministeriet, Ældreministeriet og otte kommuner.

Astrid Krag siger, at Thyra Franks nu opgivne forslag med et mål om at spare 300.000 kroner »siger noget om, at ældreministerens arbejde er stort set uden indhold«.