Den nye affaldsforbrænding Amager Bakke står til at opbygge et milliardunderskud, som der kun er københavnerne til at dække.

Ifølge opdaterede prognoser fra værkets ejer, det fælleskommunale Amager Ressource Center, er der slet ikke affald nok i hovedstaden til at fylde de nye ovne. På tre år har selskabet nedjusteret skønnet over affaldsmængden fra godt 550.000 ton til 350.000 ton årligt fra 2024. Ovenikøbet er elprisen faldet, siden værket blev vedtaget for tre år siden.

Alt i alt er nutidsværdien for anlægget – hvor man indregner fremtidige udgifter og indtægter – faldet fra plus 1,2 mia. kr. til en negativ værdi på 1,8 mia. kr.

Dermed er det gået, nøjagtig som en række kritikere spåede, inden værket blev vedtaget. Bl.a. advarede konsulentfirmaet Ea Energianalyse Københavns Kommune om, at prog­noserne for affaldsmængderne var stærkt overvurderede. Dengang beregnede Ingeniøren sammen med branchekendere, at værket blev over 1 mia. kr. for dyrt.

Lektor Søren Løkke fra Aalborg Universitets Institut for Planlægning sammenligner med andre store infrastrukturprojekter, som løber af sporet. Amager Bakke adskiller sig imidlertid ved, at skepsissen var så udbredt og kendt, inden projektet blev vedtaget, og det gør sagen ekstra absurd, mener Søren Løkke:

»Man kan få den tanke, at der er tale om en form for spin. Det gælder f.eks., hvis du lægger forudsætninger ind i beregningerne, som ikke har meget med virkeligheden at gøre, eller som kun beskæftiger sig med halvdelen af virkeligheden.«

'4 mia. kr. på overflødigt anlæg'

Naturfredningsforeningen var den mest aktive høringspart, som argumenterede imod så stor en affaldsforbrænding på Amager. Konsulent Signe Beuse Fauerbye finder det ‘virkelig dumt’ at bygge nyt, når der i forvejen er overkapacitet på affaldsforbrændingerne.

»Man bruger 4 mia. kr. af borgernes penge på et anlæg, der ikke er brug for,« konstaterer hun.

Et notat fra Amager Ressource Center viser, at økonomien i værket kan reddes med import af affald fra udlandet. Det gør en række andre affaldsforbrændinger, men den politiske aftale om værket blokerer for det, fordi afbrændingen kan ødelægge kommunens klimaregnskab og grønne image. Ledelsen forsøger også at redde økonomien ved at invitere andre sjællandske affaldsselskaber til fusion, men de fleste iagttagere forventer, at det ender med, at der sejles mindst 100.000 ton affald til Amager om året. Et andet notat viser, at affaldet kan skaffes fra Storbritannien.

»Alle i affaldsbranchen har vidst, at Amager Bakke ville komme til at mangle affald, og at de derfor ville blive nødt til at importere for at få det til at løbe rundt,« siger Signe Beuse Fauerbye.

Formand: Der ligger en stor opgave

Værkets nuværende bestyrelsesformand, Lars Weiss (S), vil gerne åbne for import af affald, hvis det giver et positivt miljøregnskab. Søren Løkkes undersøgelser viser imidlertid, at det forurener langt mere at afbrænde plast i husholdningsaffald end at genanvende det, og i det affald, som værket i en testperiode vil importere fra Storbritannien, er plastandelen højere end i københavnernes eget affald.

Lars Weiss fastholder, at beslutningen om byggeriet var ‘fornuftig’ ud fra de daværende prognoser.

Det siger du på trods af advarslerne om, at de prognoser var helt skæve?

»Det var ikke en beslutning, der ikke blev grundigt debatteret på Københavns Rådhus. Vi sad til mange og lange møder og stillede rigtig mange kritiske spørgsmål.«

Men det har jo vist sig, at svarene ikke var til at stole på. Hvad får det dig til at tænke?

»At nu ligger der en stor opgave, der skal løses økonomisk og miljømæssigt ansvarligt,« siger Lars Weiss.