Ylilääkärin mukaan hedelmällisempää olisi pohtia syitä ja ratkaisuja opiskelijoiden pahoinvoinnille eikä kehuskella vuosikymmenten takaisten opiskeluvuosien vaikeuksilla.

Vaativan ilmapiirin lisäksi opiskelijoihin vaikuttaa se, että opiskeluaikaan ja -suorituksiin liittyvät velvollisuudet ovat kasvaneet, mutta opiskelijan toimeentuloa ei ole helpotettu samaan tahtiin.­

Suomen ylioppilaskuntien liitto sai aikaan kunnon mediakohun, kun se julkaisi heinäkuun 1. päivänä kannanoton otsikolla ”Miksei opiskelijoilla ole oikeutta lepoon ja lomaan?”

SYL esitti, että ympärivuotisen opiskelun ja työnteon ohella opiskelijat eivät saa riittävästi lepoa. Tämä liittyy SYL:n mukaan suoraan siihen faktaan, että yhä useampi opiskelija kärsii mielenterveysongelmista.

Viimeisimmän korkeakouluopiskelijoiden terveystutkimuksen mukaan noin kolmannes opiskelijoista kärsi joistain psyykkisistä vaikeuksista.

Kannanoton perimmäisenä tarkoituksena oli tuoda esille opiskelijoiden uupumusta ja heikkoa toimeentuloa sekä ajaa ratkaisuna perustuloa, mutta ensin sosiaalisessa mediassa ja myöhemmin myös päivälehdissä kannanoton keskeiseksi sanomaksi jäi elämään opiskelijoiden vaatimus tuetusta lomailusta.

Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön johtajaylilääkäri Päivi Metsäniemi kertoo Ilta-Sanomille, että opiskelijoiden jaksaminen ja mielenterveysongelmat näkyvät YTHS:n arjessa. Metsäniemi kertoo, että YTHS:n keskeinen tavoite on pystyä puuttumaan opiskelijoiden kasvaviin mielenterveysongelmiin entistä paremmin.

– Päivittäistoiminnan raportoinnista näkee, miten opiskelijat käyttävät palveluita. Sieltä on nähtävissä, että kasvavin ongelma on juuri mielenterveysongelmat.

Metsäniemen mukaan masennukseen, ahdistukseen, syömishäiriöihin, pelkoihin, stressiin, unettomuuteen, palautumiseen ja muihin opiskelukykyyn vaikuttaviin ongelmiin liittyvät hoitokäynnit ovat olleet kasvussa jo vuosia.

Johtajaylilääkäri näkee kehitykselle monia syitä.

Esimerkiksi lapsuudenkodista muuttaminen on kuormittava ja haastava tilanne useimmille opiskelijoille heti opintojen alussa. Se ei Metsäniemen mukaan kuitenkaan yksin selitä yleistyviä mielenterveysongelmia, eikä kotoa muuttaminen vaikuta jokaiseen samalla tavalla.

– Vastaanotoilta kuulee jatkuvasti sitä, että opiskelijat kertovat eri vaatimusten korostumisesta. Ollaan todella vaativia itseä kohtaan ja ruoskitaan itseä eteenpäin.

Metsäniemen mukaan vaatimuksia asetetaan sekä itse että myös yhteiskunnan suunnalta. Metsäniemi näkee, että vaativan ilmapiirin lisäksi opiskelijoihin vaikuttaa se, että opiskeluaikaan ja -suorituksiin liittyvät velvollisuudet ovat kasvaneet, mutta opiskelijan toimeentuloa ei ole helpotettu samaan tahtiin.

– Yhteiskunnan vaativuus lisää kilpailuhenkeä ja johtaa siihen, että muut opiskelijat voidaan nähdä kilpailijoina. Uskotaan, että tulevaisuudessa kilpaillaan samoista työpaikoista työmarkkinoilla.

– Tämä ei varmasti luo hyvää henkeä opiskeluyhteisöön, joka toisaalta voisi olla mielenterveyttä lisäävä tekijä.

Kaikkien näiden asioiden yhteisvaikutus voi Metsäniemen mukaan olla osalle opiskelijoista liian suuri taakka kannettavaksi.

Johtajaylilääkäri täsmentää, että kaikki ovat varmasti yhtä mieltä siitä, että opintoja ei kannata viivästyttää turhan pitkälle ja että joitain sääntöjä ja rajoituksia tarvitaan opiskelun etenemisen varmistamiseksi. Osa säännöistä voi Metsäniemen mukaan kuitenkin johtaa opiskeluputken kapenemiseen ja tarpeettomaan nopeutumiseen.

Tällöin syntyy oireilua.

– Seuraukset ovat hyvin ymmärrettäviä. Mielenterveysongelmat eivät liity vain opiskelijoihin, vaan ilmiö on nähtävissä myös työterveyshuollossa selkeästi kasvavana sairauspoissaolojen aiheuttajana.

Pääsykoeuudistuksen myötä stressiä ja painetta siirtyy myös aikaisempaa alemmille asteille. Metsäniemi kertoo, että myös lukioista on kuulunut huolestuttavia viitteitä kasvavista jaksamisongelmista.

”Vanhoista hyvistä ajoista” ja nuoruutensa opiskelukokemuksista kommentoimaan rientäneistä Metsäniemi on tehnyt yhden keskeisen huomion: kommentoijat eivät varmaankaan tiedä tai ymmärrä, miten paljon opiskelijoiden maailma on muuttunut viimeisen 10-15 vuoden aikana.

– Paljon hedelmällisempi lähtökohta keskustelulle olisi pohtia, mitkä ovat olleet ne poliittiset päätökset, jotka ovat johtaneet tähän tilanteeseen tai mitä ratkaisuja asian selvittämiseksi voisi olla, kuin jauhaa, että ”kyllä minun nuoruudessani jaksettiin”.