Sdp:n ohjelmaa eläkeläisköyhyyden vähentämiseksi esittelivät tohtori Pentti Arajärvi (vasemmalla) ja Sdp:n puheenjohtaja Antti Rinne.

Sdp julkisti keskiviikkona 15 kohdan toimenpideohjelman eläkeläisköyhyyden vähentämiseksi. Se pitää sisällään puheenjohtaja Antti Rinteen (sd.) viime vappuna pienituloisille eläkeläisille lupaaman sadan euron nettokorotuksen lisäksi niin paljon parannuksia, että hintalappu nousee ainakin 900 miljoonaan euroon.

Vappusatasensa kustannuksiksi Rinne on aiemmin arvioinut 700 miljoonaa euroa.

– Sen lisäksi tästä paketista tulee lisäkustannuksia noin 200 miljoonaa euroa, hän sanoi.

Rinne lupasi vappupuheessaan alle 1 400 euron eläkkeisiin nettona sadan euron korotuksen useamman vuoden ohjelmalla ja julkisen talouden sen salliessa.

– Jos talouskehitys jatkuu nykyisenä ja me olemme hallituksessa, me kyllä ajamme niin, että sata euroa tulee ensi vaalikaudella, Rinne täsmensi.

Nyt julkaistun toimenpideohjelman mukaan kansaneläkkeisiin tulee tehdä 30 euron korotus muuttamalla kansan- ja työeläkkeen yhteensovituksessa käytettyä laskukaavaa eli nostamalla rajaa, jonka jälkeen kansaneläke alkaa pienentyä. Vastaava korotus tulee tehdä myös takuueläkkeen tasoon.

Kolmenkympin korotus maksaisi noin 120 miljoonaa euroa ja olisi ensiaskel satasen korotuksessa.

– Monet muut korotustavat maksaisivat helposti 300 miljoonaa euroa eivätkä kohdistuisi pienimpiin eläkkeisiin, sanoi toimenpideohjelman valmistelua johtanut tohtori Pentti Arajärvi.

Entisen sdp:n kansanedustajan Kimmo Kiljusen ajama malli, jossa työeläkkeiden kehitys sidottaisiin nykyistä enemmän palkkakehitykseen, ei sen sijaan ole Arajärven mielestä viisasta.

– Jos tehdään prosenttikorotuksia, suurituloiset saavat suurimmat korotukset ja pienituloiset pienimmät.

Puheenjohtaja Antti Rinteen mukaan eläkkeiden korotukset voitaisiin jopa tehdä määräajan euromääräisinä.

Maksutta lääkäriin

Sdp:n tavoittelema terveyskeskusten lääkäri- ja hoitajakäyntien muuttaminen maksuttomiksi maksaisi arviolta 60 miljoonaa euroa.

Kansaeläkeindeksiin sidottujen etuuksien indeksitarkistukset pitää sdp:n mukaan tehdä voimassa olevan lain mukaisesti, kun nyt niitä on jäädytetty. Indeksejä pitäisi myös kehittää niin, että ne vastaavat paremmin pienituloisen ihmisen kulutusta.

– Kun tästä ei ole mallia, kustannuksia ei pystytä laskemaan. Satasen eläkekorotusta voidaan osittain tehdä indeksikorotuksilla, Arajärvi sanoi.

Sitran esittämää mallia, jossa kotitalousvähennys muutettaisiin sellaiseksi, että pienituloinenkin eläkeläinen voisi sitä hyödyntää, pitäisi sdp:n mukaan selvittää. Eläkkeensaajien asumistukea tulisi kehittää ja rakentaa nykyistä enemmän kohtuuhintaisia asuntoja.

Asumispalvelujen maksuperusteet tulisi yhdenmukaistaa ja poistaa maksuerot laitospalvelumaksujen ja tehostetun palveluasumisen välillä. Kaikkine tukipalveluineen palveluasumisen maksut lääkkeineen saivat viedä yksin asuvalta enintään 85 prosenttia nettokuukausituloista. Vähimmäiskäyttövara olisi nostettava 160 euroon kuukaudessa.

Asiakasmaksut pitäisi kohtuullistaa aina, kun asiakkaan elämäntilanne sitä vaatii ja perustoimeentulotukea saavat pitäisi vapauttaa kokonaan asiakasmaksuista. Nykyiset maksukatot pitäisi yhdistää ja laskea kohtuulliselle tasolle ja muuttaa niiden laskentatapa rullaavaksi 12 kuukaudeksi nykyisen kalenterivuoden sijaan.

Demarit perustelevat eläkeohjelmaansa sillä, että eläkeläisistä 12,8 prosenttia eli 174 000 on tilastojen mukaan pienituloisia. Puolet eläkeläisistä kokee tavanomaisten menojensa kattamisessa jonkinasteisia vaikeuksia. Kolmasosa kertoo, ettei heille jää rahaa välttämättömien menojen jälkeen.