Asuntojen hinnoissa on suuria eroja pääkaupunkiseudun ympärillä.

Esimerkiksi Helsingistä länteen päin lähtiessä Lohjalla sekä yksiöiden että perheasuntojen neliöhinnat ovat vanhoissa kerrostaloissa keskimäärin alle 2 000 euroa.

Suunnilleen saman matkan päässä idän suunnassa eli Porvoossa vastaavien asuntojen neliöhinnat hipovat korkeimmilllaan 3 000 euroa.

– Lohja ja Porvoo ovat siinä mielessä vertailukelpoisia, ettei kumpikaan ole suoraan raideliikenteen varrella. Raideyhteys puolestaan näkyy Keravan ja Järvenpään suunnissa. Siellä hintataso on selvästi korkeampi kuin Lohjalla, vertaa Kiinteistömaailman toimitusjohtaja Erkki Heikkinen.

Helsingistä Tampereen suuntaan lähtiessä raideyhteys ei ainakaan heti näy. Junamatka Hyvinkäältä Helsinkiin kestää nopeimmillaan vähän yli puoli tuntia, mutta asunnot ovat heikompien yhteyksien päässä Nurmijärvellä keskimäärin selvästi arvokkaampia kuin Hyvinkäällä.

Vanhoissa kerrostaloissa esimerkiksi kolmioiden neliöhinnat ovat Hyvinkäällä tukevasti alle 2 000 euroa.

Odotettiin, että oikorata olisi tuonut Lahteen kovan hintapiikin. Ei se ainakaan kolmioiden hinnoissa näy. Erkki Heikkinen

Samaa tasoa ovat vastaavien perheasuntojen hinnat Lahdessa, Kotkassa ja Salossa, jotka ovat suunnilleen sadan kilometrin päässä Helsingistä. Saman matkan päässä Hämeenlinnassa hintataso on hiukan korkeampi.

Näitä neljää kaupunkia yhdistää moottoritie Helsinkiin, Kotkaan ei suoraa junayhteyttä ole. Hämeenlinnasta pääsee Helsinkiin junalla noin tunnissa, Lahdesta vähän nopeammin. Salosta raideyhteys on hitaampi.

– Lahdessa on meneillään aika mielenkiintoinen ilmiö. Aikanaan odotettiin, että oikorata olisi tuonut Lahteen kovan hintapiikin. Ei se ainakaan kolmioiden hinnoissa näy, Heikkinen toteaa.

Tulevaisuudessa voi olla toisin.

Työmatkailu toiseen kaupunkiin lisääntyy

Muuttoliikettä selvittänyt aluetutkija Timo Aro sanoo, että käsitys välimatkoista muuttuu kaupunkien ja kuntien lähestyessä ajallisesti toisiaan. Hän puhuu aikaetäisyyksistä.

– Olemme tottuneet mittaamaan välimatkat kilometreinä, mutta jatkossa minuutit nousevat yhä tärkeämpään asemaan. Matkat pitää ajatella ennemmin minuutteina ja kuinka usein väliä kulkee.

Aro on laatinut aikaetäisyyksien mukaan kartan tulevaisuuden suuralueesta. Kartta jakautuu 30, 60 ja 90 minuutin aikavyöhykkeisiin Helsingistä laskien. Aikaetäisyyksissä on huomioitu liikennevalot ja muut hidasteet. Ajoaikoihin vaikuttavat myös muun muassa vuodenaika, sääolosuhteet ja liikenne.

Jos alue on joutunut tietylle uralle, sieltä poispääsy on hankalaa. Se näkyy ihmisten mielikuvissa. Timo Aro

Pendelöinti ja työasioissa liikkuminen on kasvanut tasaisesti jo pitkään. Tilastokeskus tutki (siirryt toiseen palveluun) pendelöintiä kolme vuotta sitten. Selvityksen mukaan noin kolmasosa työikäisistä kävi töissä kotipaikkakunnan ulkopuolella vuonna 2010.

Vielä 80-luvun lopulla vain joka viidennen työikäisen työpaikka oli muualla kuin kotikunnassa.

Tiivistyvä Etelä-Suomi

Aro odottaa asuntojen hintoihin kasvua pääkaupunkiseudun ympärillä. Hän sanoo, että asuntojen hinnat ovat noin tunnin säteellä Helsingistä kauttaaltaan matalammat kuin nykyiset liikenneyhteydet edellyttäisivät.

– Helsingin metropolialue paisuu ihmisten liikkumisen ja pendelöinnin myötä yhä nopeammalla tahdilla. Helsingillä on noin sadan kilometrin kasvukehä eri ilmansuuntiin, Aro toteaa.

Tutkija uskoo myös, että samalla Helsingin, Tampereen ja Turun seudut ja työmarkkina-alueet kasvavat entistä tiiviimmin yhteen. Silloin ne myös houkuttelevat uusia asukkaita ja yrityksiä.

– Nyt kasvu on pisimmällä Tampereen suuntaan, Turku ja Lahti tulevat perässä. Asutuksen näkökulmasta Lahti on hieman vajaa, sillä radanvarteen ei ole vielä muodostunut selkeitä asuinalueita.

Suuralue voi olla todellisuutta jo 2030-luvulla, mutta edellyttäisi kolmatta raidetta pääradalle ja tunnin juna -oikorataa Helsingin ja Turun välille. Timo Aro

Aro sanoo, että Helsingin metropolialue laajenee seuraavaksi Kotkan suuntaan. Kehitystä nopeuttaa syksyllä 2014 avattu moottoritie, jota pitkin matka Kotkasta Helsinkiin taittuu nopeimmillaan reilussa tunnissa.

Ennen moottoritieyhteyttä ajoaika saattoi venyä lähelle kahta tuntia. Ajamista hidasti muun muassa runsas rekkaliikenne.

Kasvutahdin määräävät liikenneyhteydet ja niiden kehitys. Aro sanoo, että Etelä- ja Lounais-Suomen suuralueen ja yhtenäisen työssäkäyntialueen nopea kehitys vaatisi mittavia julkisia toimia ja rahaa.

– Suuralue voi olla todellisuutta jo 2030-luvulla, mutta edellyttäisi kolmatta raidetta pääradalle ja tunnin juna -oikorataa Helsingin ja Turun välille. Panostusta tarvittaisiin myös suurten kaupunkiseutujen sisäiseen liikennejärjestelmään.

Ilman julkisia toimenpiteitä kehitys on hitaampaa. Siinä tapauksessa suuralue on Aron arvion mukaan valmis vasta 2040-luvulla, jos nykyinen kehitys jatkuu samanlaisena.

Nopea yhteys ei aina ratkaise

Osa kiinteistönvälittäjistä suhtautuu Aron visioihin epäillen.

– Pelkkä välimatka tai liikkumisen helppous ei ratkaise sitä, millaisia neliöhintoja asunnoista jollakin alueella maksetaan. Muita tekijöitä voivat olla palvelujen saatavuus ja turvallisuus, sanoo Osuuspankkiryhmän kiinteistönvälitysjohtaja Max Meder.

Turun ja Porvoon moottoritiet ovat aamuruuhkassa aika tukkoisia. Max Meder

Hän ottaa esimerkiksi Kirkkonummen, jossa ladattiin moottoritielle korkeita odotuksia.

– Puhuttiin, että työmatka helpottuu ja hinnat sekä kauppojen määrä lähtevät nousuun. Ensi alkuun kävi päinvastoin. Viime vuosi taitaa olla ensimmäinen, kun kasvua oli.

Vihdissä ja Lohjalla Meder on sen sijaan käynyt keskustelua siitä, miten iso merkitys junaradalla voisi olla kuntien houkuttelevuudelle.

– Työmatka Helsinkiin lyhenisi ja helpottuisi merkittävästi. Turun ja Porvoon moottoritiet ovat aamuruuhkassa kuitenkin aika tukkoisia. Se vaikuttaa ihan varmasti asiakkaiden päätöksiin.

Joillakin alueilla liikenneyhteydet ovat todistettavasti nostaneet asuntojen hintoja. Kehärata on valmistuttuaan vaikuttanut radanvarren hintatasoon etenkin Vantaan lähiöissä.

– Myös länsimetro tulee vääjäämättä vaikuttamaan hintoihin. Ajallinen saavutettavuus paranee paljon, sanoo Kiinteistömaailman toimitusjohtaja Erkki Heikkinen.

Kuntien omaa markkinointia kaivataan

Suurten kaupunkien keskustoissa erot asuntojen hinnoissa ovat tällä hetkellä valtavat. Vanhan kerrostaloasunnon saa Tampereen keskustasta noin puoleen hintaan Helsingin Töölöön verrattuna, Turusta vielä halvemmalla.

On toki muistettava, että asuntojen hinnoissa on paljon vaihtelua kaupunginosasta riippuen.

– Aika pitkälti on kyse siitä, että me kuluttajina hyväksymme jollekin alueelle tietyt hinnat. Mielikuva vaikuttaa suoraan tontin maapohjan arvoon, Heikkinen sanoo.

Uuden kodin hankinnassa ihmisten toimintaa ohjaavat aika luutuneet käsitykset. Erkki Heikkinen

Hänen mielestään kuntien ja kaupunkien kannattaisi hyödyntää uusia liikenneyhteyksiä markkinoinnissaan nykyistä enemmän. Esimerkiksi pieni Pyhtään kunta on mainostanut itseään aktiivisesti uuden E18-tien kautta teemalla 50 minuuttia Helsinkiin. Se on jopa käynyt Helsingissä "hakemassa" uusia asukkaita bussilla.

– Väittäisin, että uuden kodin hankinnassa ihmisten toimintaa ohjaavat aika luutuneet käsitykset. Ei olla hanakoita katsomaan oman paikkakunnan ulkopuolelle. Muut kaupungit ovat outoja ja tuntemattomia.