Sisäministeriö ja Maahanmuuttovirasto odottavat, että ensi syksystä eteenpäin perheenyhdistämishakemusten määrä kasvaa Suomessa.

Maahanmuuttovirasto pyrkii syksyyn mennessä purkamaan viime vuoden loppupuoliskolla syntyneen turvapaikkahakemusten ruuhkan. Sen jälkeen on odotettavissa perheenyhdistämishakemuksia.

– Maahanmuuttoviraston pitkän aikavälin arvio on ollut se, että yhtä kohti tulee kolme, ylijohtaja Jorma Vuorio sanoo Uudelle Suomelle.

Yhtä myönteistä turvapaikkapäätöstä kohden tehdään siis keskimäärin kolme perheenyhdistämishakemusta. Tyypillinen esimerkki on siis neljän hengen perhe, joista yksi saa turvapaikan tai oleskeluluvan Suomesta. Muut kolme hakevat pääsyä Suomeen perheenyhdistämisen kautta. Vuorio kertoo, että hakemuksia voi olla yhtä Suomeen muuttavaa kohti enemmänkin, jopa 20.

– Ensi syksystä eteenpäin arvioidaan, että noin vuoden sisällä tai lyhemmässäkin ajassa voisi tulla 30 000 perheenyhdistämishakemusta, tai jopa enemmänkin, Vuorio kertoo.

Sisäministeriö tiedottaa valmistelevansa ulkomaalaislain muutosta, jonka tavoitteena on tiukentaa perheenyhdistämisen edellytyksiä. Taustalla on EU:n perheenyhdistämisdirektiivi.

– Jatkossa sekä kansainvälistä suojelua saavilta että Suomen kansalaisilta edellytettäisiin turvattua toimeentuloa ennen kuin perheenyhdistämishakemus voitaisiin hyväksyä, ministeriö kertoo.

– Ulkomaalaislakia muutettaisiin niin, että turvattu toimentulo olisi perheenjäsenen oleskeluluvan myöntämisen edellytys aina niissä tilanteissa, joissa perheenkokoaja on saanut oleskeluluvan Suomesta nk. toissijaisen suojelun perusteella, ministeriö kertoo.

Toissijaisen suojelun perusteella voidaan myöntää oleskelulupa, vaikka turvapaikan saamisen edellytykset eivät täyty. Oleskelulupa voidaan myöntää, jos henkilöä uhkaa kotimaassa tai pysyvässä asuinmaassa kuolemanrangaistus, teloitus, kidutus tai muu epäinhimillinen tai ihmisarvoa loukkaava kohtelu tai rangaistus.

– Sen sijaan tilanteissa, joissa perheenkokoajalla on pakolaisasema (kiintiöpakolainen tai turvapaikan saanut), turvattua toimeentuloa ei edellytettäisi, jos perheenjäsenet hakevat oleskelulupaa kolmen kuukauden sisällä pakolaisaseman myöntämisestä. Kolmen kuukauden aikaraja tulee suoraan EU-direktiivistä ja on EU-jäsenvaltioita velvoittava pakottava suoja, jolla pyritään huomioimaan pakolaisaseman saaneiden henkilöiden perheiden tilanne, sisäministeriö kertoo.