Littoistenjärven veden kunto on vaihdellut paljon vuosikymmenten aikana. Turun seudun tärkeimmän virkistysjärven tilasta on tehty monta uutista.

Takavuosina fosforista voimaa saava vesirutto on ollut toistuvana riesana ja sinilevääkin järvestä on löytynyt.

Ympäristöministeriön rahoittaman hankkeen (siirryt toiseen palveluun) tarkoituksena on nyt rakentaa muiden järviprojektien käyttöön toimet, joilla ravinnemäärät saadaan aisoihin. Konsteja testataan Littoistenjärvellä.

Vesirutto valjastetaan puhdistustyöhön

Ravinteikkaissa vesissä viihtyvä vesirutto on nyt taas yleistymässä Littoistenjärvellä ja laaja massaesiintymä on tulossa muutaman vuoden kuluttua.

Järven hoitokuntaa vetävä Jukka Heikkilä haluaisi valjastaa vesiruton vesiensuojelutyöhön.

– Olemme miettineet, että olisiko mahdollista poistaa fosforia kasvillisuuden ja nimenomaan vesiruton avulla, sitä ja muuta uposkasvia maltillisesti poistamalla.

Projektiohjelman mukaan vesiruttoa on määrä poistaa tänä kesänä useampaan kertaan. Tärkeää on saada kasvustoa nopeasti rantaan, sillä irrallaan kulkeva kasvimassa alkaa vapauttaa fosforia veteen nopeasti.

Vesiruton nostoon on Heikkilän mukaan kehitteillä uusia laitteita.

Alumiinikäsittely toimi odotettua paremmin

Veden laatua on tutkittu Littoistenjärvellä 1980-luvulta asti ja sitä jatketaan uuden hankkeen myötä tänä vuonna.

Tuoreimpien tutkimusten mukaan järven ulkoinen kuormitus on oletettua vähäisempää. Järven pohjalle kertynyt ravinteikas sedimentti on puolestaan ongelma, johon on syytä tarttua kaksin käsin.

Pari vuotta sitten järveen levitettiin yli 14 000 kiloa polyalumiinikloridia. Kemikaali puhdisti veden kirkkaaksi ja lukitsi ravinteen pohjaan. Viime kesänä vesi alkoi samentua ja ravinteiden määrä lisääntyä. Viime kesän ravinnehuippu jäi silti merkittävästi alle sen tason, mitä se oli ennen käsittelyä.

Littoistenjärveä pitkään tutkinut emeritusprofessori Jouko Sarvala oli kuitenkin yllättynyt, että vesi pysyi sentään kaksi kesää kirkkaana ja ravinteet olivat todella alhaalla. Fosforin lisääntyminen parin vuoden jälkeen oli Sarvalan mukaan täysin odotettu ilmiö.

Ilmaston lämpeneminen vaikuttaa järveen kahdella tavalla

Lämpenevä ilmasto tuo myös omat haasteensa järven pelastamiseen. Kovien talvien aiheuttama happikadon riski on sentään vähentynyt, muistuttaa emeritusprofessori Jouko Sarvala.

– Viimeisen 40 vuoden aikana jääpeitteinen kausi on Littoistenjärvessä lyhentynyt kahdella kuukaudella. Samaan aikaan kesälämpötilat ovat nousseet ja valitettavasti korkeat lämpötilat jouduttavat fosforin liukenemista pohjasta veteen. Se nostaa sisäistä kuormitusta.

Juttuun korjattu 9.1.2020 kello 13.06, että Littoistenjärveen levitettiin polyalumiinikloridia eikä alumiinia.

Lue lisää:

Muistatko vielä satumaisen turkoosin Littoistenjärven? Tältä kemikaalein puhdistettu vesi näyttää nyt – katso video

Kemiallisesti puhdistettu Littoistenjärvi on nyt täynnä levää – satumaisen turkoosin järven näkyvyys enää puoli metriä