Opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasonen kertoo, että hallitus aikoo rahoittaa korkeakouluja sadoilla miljoonilla euroilla. Se mahdollistaa uusia tutkimushankkeita ja tutkijoiden määrän lisäämisen. Kuva on Helsingin yliopiston päärakennuksen aulasta. Kuva: Joel Maisalmi

Hallitus valmistelee satojen miljoonien eurojen lisärahoitusta yliopistoille ja ammattikorkeakouluille.



Opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasonen (kok.) kertoo, että suurella lisärahoituksella on tarkoitus saada Suomessa tehtävä perustutkimus kansainväliselle huipputasolle.



Korkeakoulujen pääomittamisesta sadoilla miljoonilla euroilla on tarkoitus päättää hallituksen ensi kevään kehysriihessä.



– Kun pääomituksesta on kyse, mittaluokan on oltava tuntuva, jotta sillä on vaikutusta yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen taloudelliseen itsenäisyyteen ja mahdollisuuksiin kohdistaa enemmän rahoitusta opetukseen ja tutkimukseen.



– Puhutaan sadoista miljoonista euroista, Grahn-Laasonen kertoo Lännen Medialle.



Tarkan esityksen korkeakoulujen lisärahoituksesta valmistelee hallituksen nimittämä työryhmä, jota johtaa opetus- ja kulttuuriministeriön kansliapäällikkö Anita Lehikoinen. Hallitus on lisärahoituksen järjestämisen kanssa tosissaan, koska työryhmässä istuu myös valtiovarainministeriön korkein virkamies, valtiosihteeri Martti Hetemäki.



Grahn-Laasonen haluaa antaa ryhmälle työrauhan. Lisärahoituksen satojen miljoonien eurojen mittaluokan lisäksi ministeri kertoo, miten rahoitus on tarkoitus järjestää.



– Koska budjettiraami on Suomessa kireä heikosta talouskasvusta ja kertyneestä velasta johtuen, pääomitus on keino vahvistaa korkeakouluja. Se voidaan tehdä tiukan talousraamin ulkopuolella valtion omaisuutta uudelleen järjestelemällä, eli pistämällä niin sanotusti valtion tase töihin: myymällä valtion omaisuutta ja sijoittamalla yliopistoihin valtion rahaa, Grahn-Laasonen toteaa.



Hallitus toteuttaa kolmen talousviisaan neuvon



Viime keväänä hallitus ilmoitti valmiudestaan laskea omistusosuuksiaan useissa pörssiyhtiöissä. Samassa yhteydessä pääministeri Juha Sipilä (kesk.) painotti haluavansa laittaa ”valtion taseen paremmin töihin”. Rahoitusta valmistelevassa työryhmässä on mukana ylijohtaja Ilona Lundström työ- ja elinkeinoministeriöstä. Grahn-Laasonen on tehnyt asian valmistelussa yhteistyötä elinkeinoministeri Olli Rehnin (kesk.) kanssa.



Grahn-Laasonen kehuu kolmen talousviisaan pohjatyötä. Sixten Korkman, Vesa Vihriälä ja maanantaina taloustieteen Nobel-palkinnolla palkittu Bengt Holmström esittivät elokuussa ennen hallituksen budjettiriiheä, että valtio tekisi suuria pääomasijoituksia korkeakouluihin perustutkimuksen turvaamiseksi.



– Taustalla ovat keskustelut, joita olen käynyt talousviisaiden kanssa. Holmström piti hallituksen budjettiriihessä alustuksen, Grahn-Laasonen kertoo.



– Itse painotan talousnobelistin hengessä vahvan perustutkimuksen merkitystä. Holmström on todennut, että pitkällä aikavälillä Suomi hyötyy sen tuloksista eniten. Pikavoittoja ei kenenkään pidä odottaa, koska vahva perustutkimus vaatii usein vuosien työtä, hän jatkaa.



Satojen miljoonien eurojen uusi rahoitus ei edellytä valtiolta velanottoa



Ministeri painottaa, että korkeakoulujen lisärahoitus sadoilla miljoonilla euroilla ei edellytä velanottoa. Yliopistot ovat julkisoikeudellisia laitoksia, joten valtion omistusten myyminen ja rahojen antaminen yliopistoille ei pienentäisi taloudellisesti julkista sektoria, vaan olisi sen sisällä tehtävä sijoitus. Ammattikorkeakoulut vastaavasti ovat julkisesti omistettuja osakeyhtiöitä.



– Ei lisätä menoja, vaan järjestellään valtion omaisuutta uudelleen tavalla, joka tuottaa Suomelle menestystä ja talouskasvua, Grahn-Laasonen kiteyttää.



Hallitus on kautensa alkupuolella leikannut korkeakoulutuksesta, mikä on johtanut oppilaitoksissa irtisanomisiin. Satojen miljoonien lisärahoituksella on opetusministerin mukaan tarkoitus kääntää kurssi.



– Vahva pääomitus vahvistaisi viestiä, että hallitus arvostaa tutkimusta ja korkeakouluja. Se loisi uskoa tulevaisuuteen ja siihen, että Suomi nousee korkealla osaamisella ja tutkimuksella.



”Tarvitsemme vahvempia tutkimuskeskittymiä”



Grahn-Laasonen korostaa, että vastikkeetonta rahaa ei ole luvassa. Pääomitus voidaan sitoa rakenteelliseen kehittämiseen.



– Mallin tulee vahvistaa laatua ja vahvojen tutkimuskeskittymien syntymistä. Korkeatasoisen perustutkimuksen tekemisessä resurssimme ovat sirpaleina ympäri maata. Tarvitsemme vahvempia tutkimuskeskittymiä, joissa kyetään tekemään korkeatasoista tutkimusta, jota maailmalla siteerataan ja joka täyttää kansainväliset mitat, hän painottaa.



Ministeri tapasi yliopistojen rehtorit torstaina. Pöydällä olivat tuleva pääomitus ja kansainvälistyminen. Satojen miljoonien lisärahoitus mahdollistaa uusia rekrytointeja ja tutkimusohjelmia, mutta niistä ministeriö haluaa nähdä valmiita suunnitelmia.



– Rahaa saa suhteessa tekoihin. Tätä kutsutaan profiloitumiseksi, jossa korkeakoulut valitsevat alat, joilla on mahdollista olla kansainvälisellä huipulla, ja kokoavat yliopiston sisällä resursseja tavoitteen tukemiseksi.



Yhtenä tavoitteena saada suomalaistutkijoita maailmalta kotiin



Viestin rahoituksesta ja osaamiskeskuksista on tarkoitus kiiriä ulkomaille.



– Moni on esittänyt sen negatiivisena skenaariona, että Suomesta lähdetään muualle tekemään tutkimusta. Näen asian päinvastoin. Meidän pitää nyt huolehtia siitä, että Suomi on houkutteleva ympäristö tulla takaisin ja houkutteleva ulkomaisille osaajille. Pääomitus on keino vahvistaa viestiä, ministeri arvioi.



Joka tapauksessa hallitus on tekemässä korkeakoulupolitiikassaan ison suunnanmuutoksen, kun leikkausten sijasta valmistellaan valtavaa uutta rahoitusta.