Sisäministeriö arvioi uudelleen palautuskeskusten perustamista kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneille, kertoo kansliapäällikkö Päivi Nerg. Hän kuitenkin pitää palautuskeskusta ongelmallisena ratkaisuna.

Suomessa on noin 1 400 sellaista turvapaikanhakijaa, joilla on lainvoimainen kielteinen turvapaikkapäätös. Heidän poistumistaan maasta haluttaisiin nopeuttaa, koska joukossa on Nergin mukaan pettyneitä ihmisiä, jotka ovat "erittäin herkkiä lähtemään väärälle polulle".

Kansliapäällikkö ei kuitenkaan näe, että palautuskeskusten perustaminen nopeuttaisi kielteisen päätöksen saaneiden poistumista. Hän sanoo, ettei vastaanottokeskusten ja säilöönottoyksikön väliin perustettava uusi yksikkö toisi mitään sellaista, joka vauhdittaisi prosessia.

– Meillä on jo nyt jokaisella palautettavalla velvollisuus ilmoittautua poliisille. Sama olisi palautuskeskuksessa. Ja jos henkilö haluaa hävitä, hän voi hävitä palautuskeskuksestakin, koska se ei ole suljettu tila. Meillä ei ole oikeutta laittaa aitoja ympärille ja ovia kiinni.

Nergin mukaan palautuskeskuksesta voisi muodostua myös riskikeskittymä, jos sitä ei olisi mahdollista valvoa riittävän tiukasti. Hän sanoo, etteivät palautuskeskukset välttämättä ratkaise mitään sellaista, mitä ei voisi ratkaista muutenkin.

Palautuskeskuksista keskusteltiin myös vuonna 2016. Silloin niitä ei kuitenkaan perustettu – pitkälti samoista syistä, jotka Nerg toi esiin tänään Kuopion vierailunsa yhteydessä.

Perussuomalaiset on vaatinut jopa kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden talteenottoa (siirryt toiseen palveluun). Nergin mukaan se tarkoittaisi uuden suljetun vastaanottokeskuksen perustamista.

– Eikä meillä ole lainsäädäntöä sellaiseen.

Katriina Laine \ Yle

Lainvoimaisen kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneella on 30 päivää aikaa valita, poistuuko hän vapaaehtoisesti vai ei. Jos hän suostuu lähtemään, prosessi vie Nergin mukaan "vain muutaman hassun viikon".

Jos turvapaikanhakija ei suostu lähtemään, hän joutuu pakkopalautettavien jonoon. Se tyhjenee huomattavasti hitaammin lähinnä reittilentojen kautta. Sen vuoksi nyt harkitaan muun muassa charter-lentojen aloittamista uudelleen.

– Meillä alkaa olla poliisien saatettavana yli tuhat henkilöä. Heidän poistamisensa reittilentojen kautta on aika hidas prosessi. Siinä on riski, että he lähtevät muille maille ilman että tiedämme, missä he ovat.

Sisäministeriön tavoitteena on, että 30 päivän harkinta-ajan jälkeen maasta poistuminen veisi enintään muutaman kuukauden.

Lue myös: Mikä ihmeen palautuskeskus? – 5 kysymystä kansliapäällikölle