Vasta itsenäistynyt Viro ei huolinut Suomen ikiaikaista tiedonsiirtojärjestelmää vaan perusti sähköisen valtion.

Suomalaiset pörhistelevät kotimaisen pelialan nousulla ja tuijottavat maailman eniten älypuhelimiaan. Silti Suomi jää teknologisessa kehityksessä jälkeen 25-vuotiaasta, 1,3 miljoonan asukkaan Virosta.

Viron teknologinen kehitys on ollut varsinainen jättiläisen digiloikka.

Kun maa 25 vuotta sitten vuonna 1991 itsenäistyi, alle puolella sen kansalaisista oli puhelinlinja. Maan ainoa riippumaton yhteys ulkomaailmaan oli ulkoministerin puutarhaan kätketty suomalainen puhelin.

Sortuneen neuvostohallinnon infrastruktuurista oli jäljellä vain jämät.

Tuoreen Viron uudistushenkinen hallitus sai aloittaa puhtaalta pöydältä. Digitaaliseen tiedonsiirtoon siirtyvä Suomi tarjosi etelänaapurille 1970-luvun aikaista analogista järjestelmäänsä ilmaiseksi, mutta Viro kieltäytyi ja rakensi oman digitaalisen järjestelmän.

Arkistokaappien hankkimisen sijaan maa siirtyi samalla suoraan sähköiseen rekisterinpitoon. Usko pantiin internetiin. Vuonna 1998 koulutkin olivat jo verkossa.

Suomen Kuvalehti listasi kolme asiaa, joissa etelänaapuri on ohittanut Suomen.

1. Sähköinen valtio

Viro on maailman ensimmäinen valtio, joka on sallinut sähköisen äänestämisen valtiollisissa vaaleissa. Maassa on maailman nopein laajakaista ja eniten startup-yrityksiä asukaslukuun nähden.

Vuonna 2000 Viron hallitus julisti internetyhteyden ihmisoikeudeksi. Sen jälkeen maassa on luovuttu paperisodasta, luukuille jonottamisesta ja kumileimasimista. Tilalle on tullut sähköinen hallinto.

Nyt 98 prosenttia Viron pankkisiirroista tehdään sähköisesti ja 25 prosenttia virolaisista äänestää verkossa. Suomessa sähköisen äänestyksen toteuttamista vasta selvitetään.

Vuoden 2014 lopulla Viro otti käyttöön sähköiset henkilökortit, jollaista voivat hakea myös ulkomaalaiset. Virolaisen digi-identiteetin voi saada noin kuukaudessa, ja se maksaa sata euroa.

Sähköinen kansalaisuus ei tarkoita samaa kuin oikea kansalaisuus, mutta se oikeuttaa allekirjoittamaan dokumentteja virtuaalisesti ja kelpaa henkilötunnisteena verkossa. Lisäksi se helpottaa yrityksen perustamista Viroon mistä tahansa päin maailmaa.

Tulevaisuudessa kortti oikeuttaa käyttämään virtuaalikansalaisten välistä suojattua viestintäverkostoa.

Sähköisen identiteetin saaminen edellyttää täysi-ikäisyyttä ja puhtoista taustaa. Poliisi tarkistaa hakijoiden taustat ja pitää silmällä erityisesti talousrikoksia ja rahanpesua.

Sähköinen henkilökortti on myönnetty jo 15 0000 ihmiselle, joista reilut 2 600 on suomalaisia.

Vuonna 2015 Viro hylkäsi 15 suomalaisen hakemuksen. Useimpien kohdalla syynä oli, että hakijan katsottiin uhkaavan kansallista turvallisuutta tai yhteiskuntajärjestystä.

Huipputeknologian osuus viennistä oli Virossa 17 prosenttia, Suomessa 5.

2. Startupit

Sähköisen hallinnon ja digitaalisen henkilökortin ansiosta yrityksen perustaminen Viroon vie muutaman minuutin. Sen sekä yrityksille suotuisan verotuksen seurauksena Virossa on asukaslukuun nähden maailman eniten startup-yrityksiä.

Viron valtion rahoittama sijoitusyhtiö SmartCap rahoittaa aloittelevia yrityksiä, mutta lisäksi myös kouluttaa sijoittajia ja tarjoaa startupeille lakiapua.

Tunnetuin virolaisten kehittämä palvelu on Skype. Video- ja puhelupalvelu kehitettiin Tallinnassa ruotsalaisin ja tanskalaisin varoin. Skype myytiin vuonna 2005 eBaylle 2,6 miljardilla dollarilla.

Huipputeknologiayritysten osuus Viron bruttokansantuotteesta on noin 15 prosenttia. Huipputeknologian osuus maan viennistä vuonna 2015 oli 17 prosenttia. Suomessa osuus oli viisi prosenttia.

Tallinnassa toimii yli 150 teknologiayritystä. Useimmin niistä mainitaan Skypen ensimmäisen työntekijän ja perustajajäsenen kehittämä rahansiirtopalvelu TransferWise, joka tosin toimii nykyään Lontoossa.

Suurin osa Viroon perustetuista startupeista on kapea-alaisia yritystenvälisiä projekteja. Ne eivät välttämättä koskaan yllä tai edes tähtää maailmanvalloitukseen.

Siihen nähden puheet Tallinnasta samassa yhteydessä Berliinin, Lontoon ja Silicon Valleyn kanssa ovat liioiteltuja.

Viron startup-kulttuuri on niitä vaatimattomampi, mutta nojaa mieluummin moneen pieneen firmaan kuin yhteen suureen, jonka katoaminen veisi mennessään kerralla valtavasti rahaa ja työpaikkoja.

Vuonna 2011 Viroon perustettiin yli 14 000 uutta yritystä. Väkiluvultaan nelinkertaisessa Suomessa perustettiin samana vuonna reilut 32 000 yritystä.

2012 Virossa tehdyistä 21,6 miljoonan euron riskisijoituksista lähes 18 miljoonaa oli ulkomaista rahaa.

3. Pisa-tulokset

Kun tuoreimmassa Pisa-vertailussa mitattiin erityisesti luonnontieteiden osaamista, Suomi oli edelleen koulutuksen huipulla.

Pisa-tulokset olivat kuitenkin huonommat kuin kymmenen vuotta sitten, jolloin luonnontieteet viimeksi olivat Pisa-vertailun pääaine.

Viro sen sijaan kipusi tuloksissa Suomen ja Kanadan tasolle ja ohitti luonnontieteiden osaamisessa muut Euroopan maat.

Yksi Viron Pisa-menestystä selittävä tekijä on väestön kutistuminen.

Viimeisen 20 vuoden aikana lasten määrä on laskenut enemmän kuin opettajien, ja nyt kutakin opettajaa kohden on vain 12 lasta. Vielä parikymmentä vuotta sitten yhden opettajan kontolla oli noin 20 lapsen opetus.

Luokkakokojen kutistuminen ei tietenkään automaattisesti paranna opetuksen tai oppimisen laatua. Virolaiskoulujen joustava ja osallistava lähestymistapa sen sijaan näyttää parantaneen.

Kuten Suomessa, myös Virossa oppilaiden jättämistä luokalle pyritään välttämään viimeiseen saakka. The Economist-lehden haastatteleman Viron opetusministeriön vanhemman virkamiehen, Mart Laidmetsin mukaan luokalle jätetään liian herkästi vain siksi, ettei hankalia oppilaita jakseta opettaa kunnolla.

Lisäksi lähes puolessa Viron kouluista on luonnontieteellisiä kerhoja, mikä saattaa selittää koululaisten pärjäämistä luonnontieteiden osaamista mitanneessa Pisa-vertailussa.

Oppilaita koetellaan valtakunnallisissa tasokokeissa, joita järjestetään kolmansilla, kuudensilla ja yhdeksänsillä luokilla. Lisäksi Virossa järjestetään paljon kisoja, joista tunnetuin on aineolympialaiset. Aineolympialaisiin osallistuneet koulut pärjäsivät Pisa-testeissä muita paremmin.

Virolaiseen koulujärjestelmään kuuluu myös koodaamisen opiskelu. Taustalla on halu valmistaa lapset pärjäämään tulevaisuudessa.

Suomessa koodaaminen lisättiin opetussuunnitelmaan viime syksynä. Virolaisissa kouluissa sitä on opiskeltu vuodesta 2012 asti. Silloin maa aloitti ProgeTiiger-ohjelman, jossa jo viisivuotiaille opetetaan koodaamisen perusteita.

Juttu on julkaistu 11.1. kello 7.32 ja sitä on pävitetty kello 12.10: Korjattu, että lasten määrä on laskenut enemmän kuin opettajien – ei vähemmän, kuten jutussa aiemmin todettiin.