Kukaan ei halua ottaa vastuuta siitä, että jotain tapahtuu, koska lait eivät ole voimassa.

Hallitus ja suurin oppositiopuolue sosiaalidemokraatit yrittävät sopia perustuslain muutoksen ja tiedustelulakien säätämisestä kiireellisesti. Hallitus tarvitsee varmuuden, että Sdp ei kaada hanketta.

Perustuslain muutosesityksen valmistelusta vastaava oikeusministeri Antti Häkkänen (kok) asettelee sanansa tarkasti ja korostaa koko eduskunnan keskeistä roolia.

”Me valmistelemme muutoksen ja kirjaamme erilaisia perusteluja kiirehtimismenettelyn puolesta. Hallitus ei tätä päätä. Eduskunnan perustuslakivaliokunta ja eduskunnan täysistunto viime kädessä päättävät lain säätämisestä”, Häkkänen sanoo.

Sosiaalidemokraatit voivat yksin estää perustuslain muutoksen hyväksymisen nykyisessä eduskunnassa.

Sdp:n jarrutus siirtäisi koko lakipaketin 2019 valittavan eduskunnan hyväksyttäväksi.

Puheenjohtaja Antti Rinne (sd) kannattaa tiedustelulakien säätämistä. Hän kuitenkin muistuttaa, ettei Sdp ole päättänyt äänestyskäyttäytymisestään.

”Tärkeintä on se, että perusoikeuksiin ei puututa perusteetta. Toinen tärkeä asia on, kuinka tietoliikenneseurannan kohde saa tiedon, että häntä seurataan. Ilmeisesti jälkikäteen”, Rinne sanoo.

Turun puukkoiskun jälkeen tiedustelulakien valmistelua kiirehdittiin. Poikkeuksellista säätämisjärjestystä on perusteltu sillä, että lait saataisiin voimaan jo ensi vuonna.

Toinen vaihtoehto on normaalissa säätämisjärjestysjärjestyksessä, jolloin muutoksesta päättäisi lopullisesti 2019 valittava eduskunta.

Mikäli perustuslakia ei muuteta kiireellisesti, lakien voimaantulo siirtyisi Häkkäsen mukaan vuoden 2019 kesään. Tiedustelusäädösten valmistelua seuraavan parlamentaarisen ryhmän puheenjohtaja Tapani Tölli (kesk) arvelee, että lykkäys olisi noin puolitoista vuotta.

”Normaalissa järjestyksessä säädettynä on aivan selvää, että laki ei valmistuisi 2019 keväällä, koska uusi hallitus muodostettaneen kesällä. Lait tulisivat voimaan vasta 2020 alussa.”

Kaikki puolueet pelkäävät vastuuta siitä, että tapahtuu jotain sellaista, mikä olisi ollut mahdollista estää, jos uusi laki olisi ollut voimassa. Rinne tietää riskin, että syntisäkki jäisi Sdp:n niskoille.

”Onko normaali säätämisjärjestys liian hidas? Jos laki säädetään kiireellisenä, on korostettava, että se ei ole ennakkotapaus”, Rinne pohtii.

Häkkänen on samaa mieltä. Nopeutettua säätämisjärjestystä ei ole käytetty nykyisen perustuslain aikana.

”Haluamme korostaa, että kiirehtimismenettely on äärimmäisen vakava ja poikkeuksellinen keino ohittaa normaali säätämisjärjestys. Sille on oltava kovat perusteet.”

”Tämä olisi ennakollista tiedustelua.”

Professori Martin Scheinin opasti avoimessa kirjeessään oppositiota nitistämään hallituksen yrityksen. Hän ehdotti, että perustuslain muutoksesta luovutaan ja tiedustelulait säädetään määräaikaisiksi poikkeuslakeiksi.

Rinne ja Tölli eivät lämpene Scheinin ajatuksesta. Häkkäsen mielestä määräaikaisuus olisi ohje niille, jotka haluavat tehdä iskuja.

”Turvallisuusympäristö ei näytä siltä, että toimivaltuuksien tarve poistuisi. Lakikirjasta voisi lukea, milloin on otollinen aika.”

Hallituksen on tarkoitus antaa lait eduskunnalle syysistuntokauden aikana. Pahasti kesken olevan valmistelun vuoksi esitykset valmistunevat tammikuussa päättyvän istuntokauden loppusuoralla. Uudet valtiopäivät avataan helmikuun alussa.

Häkkäsen mukaan perustuslain muutos ja tiedustelulait annetaan samanaikaisesti eduskunnalle. Esitykset käsiteltäneen yhtenä kokonaisuutena, mutta perustuslaki on tarkoitus hyväksyä ennen tiedustelupakettia.

”Ei voi olla tilannetta, että puolustusministeriön ja sisäministeriön valmistelemat tiedustelulait hyväksytään ensin ja perustuslaki esimerkiksi muutama kuukausi myöhemmin”, Häkkänen sanoo.

Perustuslain uudistuksen keskeinen kohta on lain 10. pykälän toinen ja kolmas momentti. Ne estävät tietoliikennetiedustelun tapauksissa, joissa ei ole kyse rikostutkinnasta.

Hallitus valmistelee esitystä, joka sallisi tiedustelun, jos kyse on kansallista turvallisuutta vaarantavasta uhkasta.

”Tämä olisi ennakollista tiedustelua, jossa ei oikein tiedetä, onko rikosta tapahtunut, mutta jotain vaarantavia ilmiöitä on alkamassa”, Häkkänen selittää.

Hallitus joutuu ottamaan huomioon Sdp:n vaatimuksia.

Perusoikeuksien rajaamisen lisäksi Sdp on vierastanut massavalvonnan sallimista ja haluaa tarkennuksia ehtoihin, milloin tietoliikennetiedustelu olisi mahdollista.

Lisäksi lakiluonnoksen määritelmää kansallisen turvallisuuden uhkasta jouduttaneen tarkentamaan.

Sdp:llä on mahdollisuus saada puumerkkinsä sekä perustus- ja tiedustelulakeihin tai niiden perusteluihin. Puolue panttaa kantaansa viimeiseen saakka, eikä hallitus voi kuin odottaa Sdp:n päätöstä.

Perustuslain muutos on julistettava eduskunnassa kiireelliseksi viiden kuudesosan äänienemmistöllä eli 34 kansanedustajaa voi estää yrityksen. Kiireelliseksi julistetun lakiesityksen sisältö hyväksytään kahden kolmasosan enemmistöllä.

Hallituksen hanke onnistuu, jos Sdp ei estä kiireelliseksi julistamista.

Oppositiosta vasemmistoliitto vastustanee kiireelliseksi julistamista, mutta enemmistö vihreistä, perussuomalaisista, ruotsalaisesta kansanpuolueesta ja kristillisdemokraateista kannattaa lakien hyväksymistä nykyisessä eduskunnassa.