Yksi suomalaiskaupungeista valitaan koko Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodelle 2026. Kansainvälistä näkyvyyttä tuovaa tittelia himoitsee esimerkiksi Oulu, joka on jo värvännyt konsultin ja perustanut hankkeelle useita työryhmiä.

Tästä on kyse Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodelle 2026 valitaan joku suomalaiskaupungeista.

Oulu on tehnyt päätöksen hakea titteliä ja on jo aloittanut tiiviit valmistelut esimerkiksi palkkaamalla konsultin ja perustamalla useita työryhmiä.

Oulu aikoo jättää kulttuuripääkaupunkihakemuksensa opetus- ja kulttuuriministeriölle vuonna 2020. Kilpailu ratkeaa syksyllä 2021. Kisaan on ilmoittautunut mukaan myös esimerkiksi Mänttä-Vilppula.

Jos Oulu valitaan kulttuuripääkaupungiksi, hankkeen kustannukset kaupungille voivat nousta arviolta liki 20 miljoonaan euroon.

Kulttuuripääkaupungiksi pääseminen toisi puolestaan Oululle muun muassa näkyvyyttä Euroopassa.

Oulun ydinkeskusta näyttää huhtikuisena arkipäivänä hieman uneliaalta. Aurinko paistaa pitkän talven jälkeen ensimmäisiä kertoja lämpimästi, mutta väkeä on liikkeellä vähänlaisesti. Kaduilla pyörii lähinnä skeittailevia nuoria ja ostosreissulla olevia ihmisiä.

Lontoosta Ouluun saapunut Tom Fleming kävelee katuja pitkin kädet syvällä taskuissaan ja silmäilee ympärilleen. Brittiläinen konsultti on tutustumassa kaupunkiin tälle vuotta jo kolmatta kertaa – Oulun kutsumana ja samalla myös maksamana.

Fleming on toiminut lukuisten kaupunkien kulttuurihankkeissa neuvonantajana, ja Ouluun hänet on kuskattu samasta syystä. Mieheltä toivotaan hyviä ideoita ja neuvoja, joiden avulla Oulu voisi tulevaisuudessa kivuta Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Titteli kiertää Euroopan eri mailla, ja sitä havitellaan, koska se tuo mukanaan muun muassa kansainvälistä näkyvyyttä, turismia ja monipuolisempaa kulttuuritarjontaa.

Konsultti vakuuttaa, että Oulun haavekuvista voi tulla totta.

– Tiedämme varmuudella, että vuoden 2026 Euroopan kulttuuripääkaupunki valitaan Suomesta joka tapauksessa. Oulussa on paljon potentiaalia, ja valinta voi hyvinkin osua tänne, Fleming maalailee.

Neljä työryhmää ja matka Alankomaihin

Vaikka Suomen seuraavaan kulttuuripääkaupunkivuoteen on vielä kosolti aikaa, Oulussa on pistetty tuulemaan, sillä kisahakemus aiotaan jättää opetus- ja kulttuuriministeriölle jo vuonna 2020.

Konsultin palkkaamisen lisäksi Oulu on esimerkiksi perustanut neljä työryhmää, teettänyt hankkeelle oman logon ja avannut projektille nettisivut. Alkuvuodesta Oulun edustajat matkustivat puolestaan Alankomaihin tämän vuoden kulttuuripääkaupunkiin Leeuwardeniin keräilemään kokemuksia.

Hanke nielee työajan lisäksi myös rahaa, myöntää Oulussa projektia johtava Piia Rantala Korhonen.

Konsultti Tom Fleming kuvailee itseään "Oulun kriittiseksi ystäväksi", joka voi ulkopuolisena auttaa kaupunkia huomaamaan sen vahvuudet ja heikkoudet. Paulus Markkula / Yle

Esimerkiksi tälle vuodelle kulttuuripääkaupunkihankkeen edistämiseen on varattu Oulun kaupungin kassasta noin 200 000 euroa. Kokonaiskustannukset kipuavat huomattavaksi korkeammiksi, mikäli Oulu lopulta valikoituu Euroopan kulttuuripääkaupungiksi, sillä status edellyttää kaupungilta paljon vaivannäköä, uudistuksia ja investointeja.

Rantala-Korhonen arvioi, että hintalappu Oululle voisi olla vajaat 20 miljoonaa euroa.

Kokonaisuudessaan kulttuuripääkaupunkihankkeiden talousarviot ovat liikkuneet usein noin 50 miljoonassa eurossa, mutta osa rahasta tulee esimerkiksi valtiolta, säätiöiltä ja yksityisiltä toimijoilta.

Oulussa on kuitenkin katsottu, että hankkeeseen on syytä satsata, Piia Rantala-Korhonen sanoo. Hänen mukaansa kulttuuripääkaupungiksi pääsemisellä on todistetusti ollut myönteisiä vaikutuksia niin eurooppalaisten kaupunkien aluetalouteen kuin koko kaupunkikuvaan.

– Kyllä kulttuuriin kannattaa investoida. Ouluun tulisi tämän myötä varmasti paljon uusia tapahtumia ja todennäköisesti myös uutta julkista rakentamista.

Tittelistä jäi kättä pidempää Turulle ja Helsingille

Suomeen Euroopan kulttuuripääkaupunkititteli on saatu tähän mennessä kahdesti: Helsinkiin vuonna 2000 ja Turkuun 2011. Oulu yritti taistella tittelistä jo vuoden 2011 haussa, mutta Turku veti silloin pidemmän korren ja tuli valituksi.

Puuha ei ole ollut ilmaista Helsingille ja Turullekaan.

Helsingin kaupunki käytti hankkeeseen arviolta reilut 23 miljoonaa euroa, Turku hakuvaihe mukaan lukien noin 19 miljoonaa euroa. Rahoille on kuitenkin katsottu tulleen myös vastinetta. Kulttuuripääkaupunkivuoden jäljet näkyvät edelleen molemmissa kaupungeissa.

Helsingissä on esimerkiksi katsottu, että hanke muutti pysyvästi käsityksiä kulttuurista (siirryt toiseen palveluun) osana kaupungin vetovoimaa (Suomen Kuvalehti), vaikkei kaikessa onnistuttukaan.

Konsultti kertoo: Oulun plussat ja miinukset Hyvää Oulussa Oulussa on itsevarmuutta ja rentoutta, joita Euroopan kulttuuripääkaupungilla pitääkin olla.

Kaupunki sijaitsee hyvällä paikalla, ja sen lähietäisyydellä on paljon kaunista luontoa, jota voi hyödyntää.

Oululaiset ovat hyviä innovoimaan, ja esimerkiksi startup-yritysten kenttä on kaupungissa varsin kiinnostava. Kehitettävää Oulussa Oulun kannattaisi panostaa kaupungin ydinkeskustan elävöittämiseen. Keskusta tarvitsee lisää energiaa etenkin iltoihin.

Julkiseen liikenteeseen voisi satsata vielä enemmän, jotta myös syrjempänä asuvat pääsisivät helpommin ja halvemmin liikkumaan.

Yliopisto voitaisiin ottaa Oulussa nykyistä paremmin mukaan esimerkiksi kulttuuritapahtumien kehittämiseen, sillä sieltä voisi tulla kaupunkiin paljon uutta kansainvälistä kulttuuritarjontaa. Lähde: Tom Fleming

Turussa kulttuuripääkaupunkihanke synnytti muun muassa vuoden 2011 ajalle yhteensä useita tuhansia yksittäisiä tapahtumia, esityksiä ja näyttelyitä sekä paransi kaupungin imagoa. Pääkaupunkivuoden rahojen käyttöä puitiin tosin jälkikäteen korkeimmassa hallinto-oikeudessa asti, josta saatiin päätös tänä vuonna.

Jyväskylän yliopiston akatemiatutkija Tuuli Lähdesmäki ymmärtää hyvin suomalaiskaupunkien kiinnostuksen Euroopan kulttuuripääkaupunkititteliä kohtaan.

– Kyse on hyvin vahvasta brändistä Euroopassa, Lähdesmäki kiteyttää.

Akatemiatutkija vahvistaa myös Oulussa hanketta vetävän Piia Rantala-Korhosen käsitystä siitä, että kulttuuripääkaupungiksi pääsemisen merkitsee usein eurojen kilahtelua kaupungin kukkaroon.

Tom Fleming kävi Oulun-vierailullaan tutustumassa myös Iin kulttuuritarjontaan ja oli vaikuttunut näkemästään. Hän pitää hyvänä, että Oulun lähikunnat otetaan tiiviisti mukaan kulttuuripääkaupunkihankkeen valmisteluun. Paulus Markkula / Yle

– On tehty runsaasti tutkimuksia yksittäisistä kaupungeista, jotka ovat tulleet valituiksi Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi. Tutkimusten mukaan kaupunkien turismissa on ollut selkeä piikki – ainakin sen yhden kulttuurivuoden aikana.

Joissakin kaupungeissa positiiviset matkailuvaikutukset ovat kestäneet pidempäänkin, mutta mitenkään kovin yleistä se ei Lähdesmäen arvion mukaan ole.

– Yksi haaste tässä koko hankkeessa on nimenomaan se, miten kaupungit saisivat tästä isosta satsauksesta hyötyä myös kulttuuripääkaupunkivuoden jälkeen. Siinä on miettimistä.

Oulu tähtää voittoon tosissaan

Oulu ei ole ainoa suomalaiskaupunki, joka lähtee tavoittelemaan Euroopan kulttuuripääkaupungin titteliä vuodelle 2026.

Esimerkiksi Tampereesta vajaan sadan kilometrin päässä sijaitseva Mänttä-Vilppula on ilmoittanut lähtevänsä kisaan mukaan. Asiasta on keskusteltu myös muun muassa Tampereella (siirryt toiseen palveluun). (Aamulehti)

Oulussa hanketta vetävän Piia Rantala-Korhosen mukaan kilpailua ei kavahdeta. Voittoa tavoitellaan myös täysin tosissaan, hän vakuuttaa, vaikka hankkeesta on vähän julkisuudessa letkauteltukin.

Euroopan kulttuuripääkaupungit Euroopan kulttuuripääkaupunkeja on nimetty vuodesta 1985 lähtien. Kyse on Euroopan unionin pitkäikäisimmästä kulttuurihankkeesta.

Valittujen kaupunkien joukossa ovat olleet muun muassa Pariisi, Ateena, Bryssel ja Liverpool.

Hankkeen tarkoituksena on korostaa kulttuurien moninaisuutta ja lisätä kulttuurivaihtoa.

Viime vuosina Euroopan kulttuuripääkaupungin titteli on annettu kahdelle kaupungille vuodessa.

Monelle kaupungille hanke on tuonut pysyviä vaikutuksia esimerkiksi kulttuuriin ja matkailuun.

Tänä vuonna kulttuuripääkaupunkeina toimivat Leeuwarden (Alankomaat) ja Valletta (Malta). Lähde: Opetushallitus

Esimerkiksi tunnettu oululainen kulttuuripersoona, mieskuoro Huutajien johtaja vertasi vastikään Helsingin Sanomissa (siirryt toiseen palveluun) Oulun kulttuuripääkaupunkihanketta "keski-ikäisen ilmoittautumiseen Finlandia-hiihtoon tai maratonille". Hän totesi, että varsinainen sijoitus kisassa ei ole niin tärkeää kuin se, mihin suuntaan kaupunkia halutaan kehittää.

Oulun palkkaama brittikonsultti Tom Fleming ei näe syitä sille, miksi Oulun olisi syytä tavoitella kulttuuripääkaupunkikisassa muuta kuin juuri voittoa.

Toki myös itse vuosia kestävä haku- ja valmistautumisprosessi on tärkeä. Se tarjoaa koko Oulun seudulle mahdollisuuden tiivistää uudella tavalla rivejään ja tehdä aiempaa enemmän yhteistyötä alueen kehittämiseksi.

Fleming näkee, ettei hankkeeseen laitettua hintalappua kannattaisi tästäkään syystä tuijottaa liikaa, vaikka kaupunkien rahanmeno ihmisiä toki kiinnostaakin.

– Kyllä tämä on sen rahallisen panostamisen arvoista. On muistettava, että Euroopan kulttuuripääkaupunkihanke ei ole vain suppeasti taide-elämän kehittämistä, vaan tässä kehitetään nyt ihan koko kaupunkia.