Ennen raskautta Teija eli tavallista parikymppisen elämää. Hän harrasti ulkoilua koiransa kanssa, juhli ja opiskeli lähihoitajaksi.

Ennen raskautta Teija eli tavallista parikymppisen elämää. Hän harrasti ulkoilua koiransa kanssa, juhli ja opiskeli lähihoitajaksi. Marko Väänänen / Yle

Vauva parkaisi, ja pieni käärö nostettiin Teijan, 24, rinnalle. Onni valtasi Teijan, tätä hän oli aina halunnut. Oman lapsen.

Onnen tunne ei kestänyt kauaa.

Lääkäri kertoi Teijalle synnytyssalissa, että hänen lapsestaan tehdään ennakollinen lastensuojeluilmoitus. Lapsi sijoitettiin kiireellisesti.

Ennen raskautta Teija oli käyttänyt amfetamiinia, ekstaasia, kannabista ja rauhoittavia lääkkeitä. Hän käytti huumeita lähinnä bilettäessään tai ollessaan ahdistunut.

– Kerroin neuvolassa rehellisesti, mitä päihteitä olen käyttänyt ja kokeillut ennen raskautta. Tuntui helpottavalta kertoa se kaikki.

Teijan mukaan neuvolassa asiaan ei kuitenkaan reagoitu. Vasta lääkäri otti asian esille, ennakollinen lastensuojeluilmoitus tuli Teijalle täytenä yllätyksenä.

Ennen ponnistusvaihetta lääkäri kyseli Teijalta tämän päihteiden käytöstä, josta oli mainittu Teijan taustatiedoissa.

Viime vuoden alussa Teija oli käyttänyt alkoholia ja erilaisia huumaavia aineita festareilla ollessaan. Silloin hän ei tiennyt olevansa raskaana. Biletys johti myrkytystilaan ja sairaalaan.

Teija kertoo, että lopetti päihteiden käyttämisen, kun sai tietää odottavansa lasta.

Teija arvelee, että ilmoituksen tekemiseen vaikutti myös se, että hän oli ottanut rauhoittavan lääkkeen päivänä, jolloin synnytys käynnistyi.

– Olin shokissa ja peloissani. Siinä hetkessä oli hirveät kivut enkä ajatellut kuin itseäni. En ottanut rauhoittavaa päihtymistarkoituksessa, enkä ymmärtänyt asian seurauksia ja sitä, että se oli niin vakava asia.

Kun lääkäri kertoi ennakollisen lastensuojeluilmoituksen tekemisestä, Teijan maailma mureni. Häntä pelotti ja hävetti.

Teija ei esiinny jutussa omalla nimellään lapsensa yksityisyyden suojaamiseksi.

"Hyvää kehitystä ei näy"

Suomessa tehdään vuosittain parituhatta ennakollista lastensuojeluilmoitusta, vaikkakin ne ovat pieni osa kaikista lastensuojeluilmoituksista.

Ennakolliset lastensuojeluilmoitukset ovat kuitenkin olleet kasvussa neljässä Suomen viidestä suurimmasta kaupungista.

Ennakolliset lastensuojeluilmoitukset 5 suurimmassa kaupungissa Ennakollisten lastensuojeluilmoitusten määrät vuonna 2019, suluissa vuoden 2018 määrät. Helsinki: 241 (202)

Espoo: 76 (118)

Tampere: 95 (88)

Vantaa: 136 (114)

Oulu: 75 (54)

Vuonna 2017 koko maassa tehtiin 2 175 ilmoitusta, vuonna 2018 vastaava luku oli 2 008.

Ennakollinen lastensuojeluilmoitus johtaa aina arviointiin, millaista apua perhe tarvitsee selvitäkseen arjessa. Aina se ei tarkoita huostaanottoa.

Ilmoituksen syy on usein äidin tai molempien vanhempien päihteiden käyttö tai jokin muu riippuvuus, joka havaitaan esimerkiksi neuvolassa raskauden seurannassa.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen erikoissuunnittelija Anne Arponen on perehtynyt päihteitä käyttäville raskaana oleville suunnattuihin palveluihin. Hänen mukaansa valitettavan moni raskaana oleva nainen käyttää huumeita.

– Havaintojeni mukaan raskauden aikainen päihteiden käyttö ei ole vähentynyt. Hyvää kehitystä ei näy.

Teijan tulevaisuuden suunnitelmat ovat selvät: hän haluaa saada ammatin, mennä töihin ja pitää huolta pojastaan. Marko Väänänen / Yle

Huumeiden ja alkoholin käyttö perustuu neuvolassa vanhempien itse ilmoitettuun määrään, jolloin todellinen kulutus voi olla kerrottua suurempaa. Arposen mukaan vaikuttaa siltä, että raskauden aikainen huumeiden käyttö tunnistetaan alkoholin käyttöä paremmin.

Alkoholin riskikäyttöä varten on olemassa verikoe (siirryt toiseen palveluun) (THL), mutta se ei ole neuvoloissa käytössä. Asiantuntijoiden mukaan verikoe olisi hyvä ottaa käyttöön jokaisen äidin kohdalla, jotta oikeasti tiedettäisiin, kenen kohdalla on syytä huoleen.

Toinen yleinen syy ilmoituksen tekemiseen on mielenterveyden ongelmat, kuten masennus.

Ennakollisissa lastensuojeluilmoituksissa kriteerit ovat korkeammalla kuin niin sanotussa tavallisessa lastensuojeluilmoituksessa. Pelkkä huoli tai epäilys ei riitä ilmoituksen tekemiseen. Ilmoitus on tehtävä, jos on perusteltua syytä epäillä, että syntyvä lapsi tulee tarvitsemaan lastensuojelun tukitoimia välittömästi syntymänsä jälkeen.

Ongelmat huomataan usein neuvolassa

Vaikka Teija omien sanojensa mukaan lopetti päihteiden käytön saatuaan tietää raskaudestaan, hän olisi toivonut, että jo neuvolassa olisi enemmän käsitelty hänen aiempaa päihdetaustaansa ja sitä, onko siitä riskiä lapselle. Silloin ennakollinen lastensuojeluilmoitus ei olisi välttämättä tullut samanlaisena järkytyksenä.

Oulun neuvolasta ei oteta kantaa yksittäiseen tapaukseen. Neuvolasta kuitenkin korostetaan, että laki velvoittaa työntekijöitä huomioimaan esimerkiksi äidin päihteiden käytön. Jos asiakas on lopettanut päihteidenkäytön saadessaan tietää tulleensa raskaaksi, hoidetaan odottavaa äitiä neuvolassa samoin kuin päihderiippuvaista äitiä.

Päihteiden käyttö tai mielenterveysongelmat eivät aina automaattisesti tarkoita ennakollista lastensuojeluilmoitusta. Yleensä pyritään löytämään jokin toinen keino, esimerkiksi ohjaamalla vanhempaa päihde- ja mielenterveyspalveluiden piiriin.

Tilastokeskuksen mukaan toissa vuonna sosiaalihuoltoon otettiin yhteyttä noin 14 400 kertaa sen arvioimiseksi, tarvitseeko lapsi tai perhe tukea. Määrä oli pari tuhatta toissa vuotta enemmän.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuspäällikkö Tuovi Hakulinen arvioi, että neuvoloiden työntekijöillä on kyky ja mahdollisuus tunnistaa tilanteita, joissa perhe tarvitsee tukea.

Hakulisesta on poikkeuksellista, että Teijan huumeiden käyttöön ei ole puututtu neuvolassa.

– Kuulostaa ihmeelliseltä. Kyse lienee yksittäistapauksesta.

Neuvolatyöntekijällä pitää olla hyvät keskustelutaidot ja hänen tulee osata rakentaa luottamus asiakkaaseen, jotta mahdollisen tuen tarve tunnistetaan. Tosin, jos vanhempi tai vanhemmat eivät ole halukkaita kertomaan ongelmistaan, voi työntekijällä olla hankala tarjota apua.

– Jos joku haluaa ongelman peittää, niin kyllä sekin on mahdollista. Mutta yleensä raskaana olevat tahtovat lapselleen hyvää ja haluavat kertoa saadakseen apua, Hakulinen sanoo.

Raskauden aikana äidillä on 8–10 neuvolakäyntiä, ja lisäkäyntejä pyritään tarjoamaan tarpeen mukaan.

"Olen onnellinen, että kaikki meni miten meni"

Teija oli pojastaan erossa kaksi viikkoa. Hän ei halua puhua siitä, millaista elämä ilman vauvaa oli, sillä haavat ovat vielä tuoreet.

Kaksikko muutti Oulun ensikotiin sairaalasta päästyään. Teijasta tuntui, ettei hän ollut vielä valmis elämään vauva-arkea ilman tukea.

– Tiedän, että saan ensikodista varmuuden ja pystyn turvallisesti lähtemään pojan kanssa täältä.

Teijalla ja hänen pojallaan on myös oma koti, jossa he käyvät välillä harjoittelemassa elämää kahdestaan. Myös pojan isä on mukana heidän elämässään, ja vanhemmilla on yhteishuoltajuus.

Huumeet ja biletys ovat Teijan mukaan taakse jäänyttä elämää. Hän on tyytyväinen tämän hetkiseen elämäntilanteeseensa eikä suostu kantamaan loppuelämäänsä huumeidenkäyttäjän leimaa.

– Olen onnellinen siitä, miten asiat menivät, vaikkei se ollut ihan normaalin kaavan mukaan mennytkään.

Juttua varten on haastateltu myös Helsingin lastensuojelun sosiaalityön päällikköä Jonna Vanhasta, Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen tutkimusprofessoria Tarja Heinoa ja Oulun ensikodin ohjaajaa Emma Huuskoa.

Juttua korjattu 28.1.2020 kello 11.10: jutussa luki aikaisemmin virheellisesti, että Teijan poika otettiin huostaan. Tekstiin korjattu, että lapsi sijoitettiin kiireellisesti.