Asiantuntijan mukaan niin sanottua oikeaa palkkaa valtionyhtiöiden johtajille ei ole olemassakaan. Hänen mukaansa kukaan ei kuitenkaan vastaa kymmeniä työntekijöitä, vaikka palkka olisi monenkymmenkertainen.

Emeritusprofessori Pauli Juuti ei usko, että johtajatason aivovuotoa Suomesta ulkomaille tapahtuisi juuri lainkaan, vaikka palkkoja laskettaisiin.

Juutin mukaan johtajien ja työntekijöiden välinen palkkaero on kasvanut koko ajan.

Posti Groupin toimitusjohtajan ansiot ovat nousseet kuutena peräkkäisenä vuotena.

Posti Groupin toimitusjohtaja Heikki Malinen osallistuu säästötalkoisiin luopumalla kahden kuukauden palkastaan. Petteri Paalasmaa

Postin Heikki Malinen: 987 764 euroa. Veikkauksen Olli Sarekoski: 437 000 euroa. Fortumin Pekka Lundmark: 1 270 000 euroa. Finnairin Topi Manner: 650 000 euroa + kannustepalkkiot.

Nämä ovat vain muutamia esimerkkejä viime päivinä tikun nokkaan nousseista valtionyhtiön toimitusjohtajien vuosipalkoista ja vuosittaisista palkkioista. Valtionyhtiöt ovat yrityksiä, joissa Suomen valtiolla on yli 50 prosentin omistus osakkeista ja siten viimeinen määräysvalta.

Onko megasuurilla ansioilla katetta? Voivatko valkokauluksiset kävellä ylpeänä pää pystyssä ja kokea, että he parantavat yhtiöiden toimintaa niin paljon, että tienestit ovat kohtuullisia tekemiseen nähden? Voisiko olla, että mikäli ansiot olisivat nykyistä pienemmät, niin Suomesta tapahtuisi johtajatason aivovuotoa ulkomaille?

Potentiaali korvaisi karkurit

Johtamisen ja organisaatioiden emeritusprofessori Pauli Juuti tyrmää ajatuksen siitä, että johtajien palkkojen pieneneminen johtaisi johtajien pakomatkaan ulkomaille. Hän mainitsee, että jo nyt Yhdysvalloissa johtajat saavat suhteessa huomattavasti suurempaa palkkaa työntekijöihin nähden kuin Suomessa. Yhdysvalloissa yhden johtajan palkka voi Juutin mukaan vastata sadan tai jopa sadan viidenkymmenen työntekijän palkkaa. Suomessa suhdeluku on hänen mukaansa usein noin neljä–viisikymmentä – vaihtelua on toki paljon.

– Se on noussut koko ajan, Juuti sanoo viitaten suhdelukuun.

Se voi nousta esimerkiksi Postin tapauksessa. Posti päätti viime viikolla siirtää yli 700 pakettilajittelun työntekijää halvemman työehtosopimuksen piiriin. Posti- ja logistiikka-alan unionin PAU:n mukaan uusi työehtosopimus voi laskea työntekijän palkkaa 30–50 prosenttia. Postin mukaan työntekijä voi kuitenkin vaikuttaa tehokkaalla ja laadukkaalla työllä kokonaisansioonsa niin, että korvaus voisi jopa nousta entisestä.

Emeritusprofessori Pauli Juuti uskoo, että vaikka johtajien aivovuotoa tapahtuisi, niin hyviä korvaajia löytyisi. Pekka Karhunen / KL

Jos työntekijä ei saa laatu- tai asiakastyytyväisyyspalkkiota lainkaan, niin Postin toimitusjohtaja Heikki Malinen voisi tienata ainakin 60 ellei jopa 70 kertaa enemmän kuin tavallinen työntekijä. Postin työntekijöiden keskimääräinen kuukausipalkka on nyt noin 2 200 euroa.

– En ole elämässäni tavannut ihmistä, joka vastaa vaikka 40 tai 80 ihmistä, Juuti sanoo.

Juuti ei pidä yhden ihmisen lisäarvoa moisen palkan arvoisena.

– Mitä se voi tähän maailmaan tuottaa. Jos ei ole mikään Leonardo da Vinci, poikkeuksellisen lahjakas. Epäilen, että Suomessa on tällä hetkellä sellaisia ihmisiä.

Jos taas kävisi niin, että merkittävän palkkapudotuksen seurauksena johtajia kuitenkin karkaisi ulkomaille, niin sekään ei ole Juutin mukaan mikään ongelma.

– Siinä ei ole mitään riskiä. Ne, jotka haluavat ulkomaille, niin lähteköön. Luultavasti emme menettäisi kovin paljoa, koska on olemassa hyvää potentiaalia ja nuorempia ihmisiä, jotka ovat päteviä hoitamaan hommia.

Nykyään Liike Nyt -liikkeen puheenjohtaja ja kansanedustaja Hjallis Harkimo kirjoitti Iltalehden blogissa vuonna 2017, ettei tiedä yhtään isoa suomalaista toimitusjohtajaa ulkomailla.

Mikä on oikea palkka?

Hurjaltahan se kuulostaa, että Malinen ja monet muut valtionyhtiöiden johtajat ansaitsevat kuukaudessa paljon enemmän kuin keskimääräinen suomalainen vuodessa (41 640 euroa).

Juuti ei osaa sanoa, mikä olisi oikea palkka tällaisen yhtiön johtajalle.

– Sitä niin sanottua oikeaa palkkaa ei olekaan, Juuti sanoo.

Juuti heittää ilmoille ajatuksen, että kenties vaikkapa Postin johtaja vertaa itseään suuren yksityisen yrityksen huippujohtajaan ja voi sitä myöten sanoa, että hänellä on liian pieni palkka.

– Pörssiyhtiöissä on perusteltua, että sitten kun menee hyvin, niin johdolle maksetaan lisäpalkkioita, Juuti sanoo.

Pörssiyhtiö voi mitata omaa menestymistään esimerkiksi osakkeiden kautta. Juuti sanoo, että valtionyhtiöiden kohdalla voisi kuvitella, että se, meneekö hyvin vai ei, riippuisi asiakkaista.

– Esimerkiksi Posti on viidesosalla huonontanut määrällisiä palveluita. Yhtenä päivänä viikossa ei enää jaeta postia, Juuti sanoo ja viittaa vuonna 2017 tapahtuneeseen uudistukseen, jonka jälkeen kirjeitä ei enää ole jaettu tiistaisin.

Hän lisää, että postin jakelussa on myös laadullisia vaihteluita. Juutin asuinseudulla ei hänen mukaansa voi olla varma, tuleeko posti iltapäivällä vai vasta illalla. Tasalaatuisuutta ei tapahdu.

Tästä huolimatta Postin toimitusjohtajan ansiot ovat kasvaneet jo kuutena vuotena peräkkäin.

– Asiakastahan tässä ei ajatella yhtään. Asiakkaista huolimatta he saavat palkkioita. Mielestäni se on täysin väärin, Juuti toteaa.

Johtaminen ei ole mystiikkaa

Johtajia saatetaan pitää jopa jonkinlaisina yli-ihmisinä. Pakkohan heidän on olla jollain tasolla erityisiä, kun ovat päässeet suuryhtiöiden johtoon.

Juuti toppuuttelee tällaista ajattelumallia.

– Ei se mitään mystiikkaa ole. Ylipäänsä johtaminen ei ole mystiikkaa, se on työtä. Sitä pystyy tekemään ihan tavallisella maalaisjärjellä, Juuti sanoo.

Juuti mainitsee ketään nimeämättä, että Suomessa on sekä hyviä että huonoja johtajia – luonnollisesti. Mutta kuten todettua, yksikään ihminen ei Juutin mukaan vastaa kymmeniä työntekijöitä.

Juuti peilaa asiaa myös työn merkittävyyden näkökulmasta. Hän nostaa esille luonnontieteen puolella perustutkimusta tekevät professorit, joiden palkka liikkuu Juutin mukaan 8 000 euron kieppeillä kuukaudessa.

– He ovat pidemmällä tähtäimellä tämän maan työllisyydelle ja menestykselle arvokkaampia kuin vaikkapa Postin pääjohtaja. Posti kulkee kyllä. Mutta jos joku jättää keksimättä jonkin jutun, millä voidaan vaikka säästää energiaa tai tehdä uusi nanotekniikan keksintö, niin siinä on mittasuhde-eroa, Juuti sanoo.

Kunta- ja omistajaohjausministeri Sirpa Paatero totesi tiistain tiedotustilaisuudessa pitävänsä kritiikkiä Postin johtajien palkoista oikeutettuna. Paateron mukaan on odotettavissa jotakin muuta kuin se, mihin toimitusjohtaja Malinen jo päätyi. Malinen aikoo luopua kahden kuukauden palkastaan.

Lisäksi lajittelutyöntekijöiden työehtosopimuksen vaihtamisen kanssa otetaan Paateron mukaan aikalisä.