Kaaren kauppakeskuksen Prismassa Helsingissä asiakkaita on palveltu läpi yön nyt vajaan vuoden ajan.

Kello lähestyy viittä aamulla ja yötiimin työvuoro on päättymässä.

Yötiimin vetäjänä viime syksystä asti toimineella Katja Limmerillä vuorokausirytmi on täysin vastakkainen kuin useimmilla muilla. Hän syö aamupalaa yleensä kolmelta iltapäivällä.

– Olen kotona aamukuudelta. Sitten vien koiraa lenkille ja ennen kahdeksaa koetan mennä nukkumaan. Kahdeksasta neljään päivällä on uniaika.

Limmer on tehnyt pelkkää yötyötä nuoresta pitäen. Ura alkoi Helsingin keskustasta, Vanhan Ylioppilastalon edustalla sijainneesta nakkikioskista. Rytmi sopii nykyiseen elämään koiran kanssa vieläkin hyvin, ainakin toistaiseksi.

– Yleensä se on se viisi yötä ja pari vapaata. Vaikka se on se sama kahdeksan tuntia kuin kaikilla muillakin, se on kuitenkin henkisesti raskaampaa tehdä sitä yötä.

Aamukuudelta Prisman kassa palvelee aikaista asiakasta Mårten Lampén / Yle

Uutta yötyötä aukesi ensin kaupan alalla

Aukiololainsäädäntö vapautui noin vuosi sitten. Viime vuoden maaliskuussa Helsingin Kannelmäessä aloitti maan ensimmäinen Prisma, joka on auki vuorokauden ympäri joka päivä. Tällä hetkellä S-ryhmällä on 24/7 auki olevia kauppoja koko maassa noin 40.

S-ryhmä on pitänyt kauppoja auki 24/7 jo useamman vuoden S-ryhmällä on ABC-liikennemyymälät mukaan lukien noin *40 *läpi vuorokauden auki olevaa 24/7 ruokakauppaa

24/7 ruokakaupoista useampi kuin joka neljäs , 13 , on pääkaupunkiseudulla

, on pääkaupunkiseudulla Uudet ilta-, yö- ja viikonloppuaukioloajat ovat työllistäneet S-ryhmässä yli 500 uutta työntekijää

uutta työntekijää Päivittäistavarkauppa ja tukkukauppa työllistävät Suomessa noin 65 000 - 70 000 henkilöä

henkilöä S-ryhmän mukaan 24/7 aukioloajat ovat tulleet jäädäkseen

Ilta- ja viikonloppuaukiolojen sekä juhlapyhien aikaan on ollut havaittavissa myynnin kasvua.

– S-ryhmä pyrkii varmaankin varmistamaan markkinansa myös jatkossa ja valtaamaan nyt tarjolla olevaa markkinaosuutta. Näyttää, etteivät kauppias-vetoinen K-ryhmä ja Lidl ole lähteneet tähän samaan, toteaa PAM:in tutkimuspäällikkö Antti Veirto.

PAM:in viime vuoden aikana tekemän selvityksen (siirryt toiseen palveluun) perusteella kauppojen uusien aukioloaikojen seurauksena odotettiin erityisesti naisten irtisanoutumisia kaupan alalla. Kyselyissä naisvastaajista yli puolet oli harkinnut irtisanoutumista tai jopa irtisanoutunut sittemmin perhesyistä mm. iltatöiden lisäännyttyä.

Tutkimuspäällikkö Veirton mukaan aukioloaikojen vapauttamista perusteltiin positiivisilla työllisyysvaikutuksilla. Nyt näyttää kuitenkin siltä, että kaupan alan työllisyys ei ole kasvanut.

– Palvelualojen työikäisille tehtävässä vetovoima-barometrissa viime vuoden lopussa näkyi se, että kaupan alaan aikaisempaa enemmän liitettiin mielikuva siitä, että se ei sovi pienten lasten vanhemmille. Alaa saattaa jatkossa leimata yhä enemmän sen maine kauttakulkualana. Sitä tehdään tietyssä elämänvaiheessa siirryttäessä jonnekin muualle. Tämä olisi valitettavaa, Veirto sanoo.

Tampereen yliopiston työelämätutkijan Satu Ojalan mukaan Suomessa on tähän asti tehty sitkeästi töitä kahdeksasta neljään, mikä kertoo hyvästä työaikakulttuurista. Muutosta on kuitenkin ilmassa muillakin kuin kaupan aloilla.

– Tietysti muutospaineita on eniten ilta- ja viikonlopputyön suuntaan. Sitten on työaikajoustot, jotka voivat olla sekä myönteisiä että kielteisiä riippuen siitä, ovatko ne vapaaehtoisia, valinnaisia vai tulevatko ne kuormituspuolesta ja vaatimuksista, Ojala toteaa.

Poikkeukselliset työajat on perinteisesti liitetty tiettyihin ammatteihin

Aiemmin ammattiin hakeutuessaan on tiennyt jo etukäteen, jos kyseessä on sellainen työ, joka vaatii työskentelyä myös poikkeuksellisina kellonaikoina.

Vuoro- tai päivystysluontoista työtä kouluttautuvat tekemään esimerkiksi palomiehet, lääkärit ja muu yötyöhön hakeutuva hoitoalan henkilökunta, ravintola-alan ammattilaiset, teollisuuden eri prosesseissa työskentelevät tai vaikkapa taksin kuljettajat.

Nyt vuorotyö näyttäisi työntyvän yhä uusille aloille.

– Kun olet tullut esimerkiksi kaupan alalle aikoinasi töihin, et ole tehnyt psykologista sopimusta siitä, että teet kaikkina vuorokaudenaikoina töitä. Toisille aloille mentäessä olet paremmin henkisesti valmistautunut siihen, tiedostat, että täällä tehdään töitä kaikkina vuorokaudenaikoina, sanoo palvelualojen ammattiliiton PAM:in tutkimuspäällikkö Antti Veirto.

Pitkistä päivystysluontoisista töistä on perinteisesti kertynyt pitkiä vapaita ja niin sanotuista haittavuoroista maksetaan lisiä. Suomessa sunnuntaityöstä maksetaan yleensä lisäksi 100 prosentin palkan lisä. Joillekin yötyö vapaineen ja lisineen sopii paremmin kuin hyvin, toisille ei.

Millä muilla aloilla on paineita ilta- yö- ja viikonlopputyöhön?

Yle kirjoitti jo viime keväänä myös esimerkiksi neuvoloiden ja pankkien uusista ilta- ja lauantai-aukioloista.

Sote-uudistuksen kynnyksellä joustavampia ja asiakasystävällisempiä aukioloaikoja pohditaan varmasti myös osaksi julkista terveydenhuoltoa. Tosin se maksaa julkista rahaa ja vaatisi taas joustoja työntekijöiltä.

Toisaalta kalliit tilat ja laitteet voitaisiin saada tehokkaampaan käyttöön. Näin toimitaan yksityisessä terveydenhuollossa jo nyt.

Parhaillaan pankki- ja vakuutusalalla kiistellään työantajien halusta teettää työntekijöillä aiempaa enemmän ilta- ja viikonlopputöitä. Esimerkiksi Nordeassa lauantai-aukiolot ovat olleet käytössä nyt pari vuotta, vapaaehtoiselta, paikallisen sopimisen pohjalta.

Lakkovahdit Minna Rytkönen (vas.), Minna Hamare (kesk.) ja Eija Mustonen suljetun Nordea-konttorin edessä Mannerheimintiellä Helsingissä torstaina 28. joulukuuta. Markku Ulander / Lehtikuva

Nyt työnantajat vaativat kuitenkin jo lisää. Töitä olisi tehtävä vuoroissa myös sunnuntaisin.

– Varmasti siinä on kansainvälistä painetta ja sääntelymuutoksille painetta, toimialalla tapahtuvaa muutosta, mutta silloin kun sovitaan, niin molempien osapuolten näkemykset ovat yhtä arvokkaita, toteaa työelämätutkija Satu Ojala Tampereen yliopistosta.

Ravintola-alalla ilta- ja yötyöt ovat olleet todellisuutta aina. Nyt, alkoholilainsäädännön vapauduttua, ravintolat saavat olla auki ja anniskella aikaisempaa pidempään. (siirryt toiseen palveluun) Se tietää aiempaa pidempiä ja myöhempään kestäviä yövuoroja myös työntekijöille.

Asiakkaille luodaan uusia tarpeita

Varsinkin sote-uudistuksessa asiakaslähtöisyydestä ja valinnanvapaudesta puhutaan jatkuvasti. Mitä ne käytännössä tarkoittavat, selvinnee tulevaisuudessa.

Selvää on se, että yhä tiivistahtisempi ja vaativampi työelämä ei enää jousta niin, että esimerkiksi henkilökohtaisten asioiden hoitaminen työajalla olisi juurikaan mahdollista.

Kun työntekijät joustavat työajoissa, pitää myös palvelujen joustaa. Pidempinä aukioloaikoina terveysasemilla ja virastoissa, mahdollisesti illalla ja viikonloppuina netin chat-palveluina.

Ainakin S-ryhmästä kerrotaan, että 24/7 aukioloajat ovat tulleet jäädäkseen. Ilta- ja viikonloppuaukiolojen sekä juhlapyhien aikaan on ollut havaittavissa myynnin kasvua.

Kahden pienen lapsen isä, Kannelmäen Prisman yöhyllyttäjä Antti Torvinen on tehnyt yötyötä pitkään. Mårten Lampén / Yle

S-ryhmän kaupallinen johtaja Ilkka Alarotu vahvistaa Yle Uutisille, että erityisen positiivista palautetta kaupan yöaukioloajoista on tullut toisilta vuorotyötä tekeviltä asiakkailta.

Toisaalta mieleen tulee myös kysymys siitä, miksi ihmiset totutetaan saamaan haluamansa 24/7? Pitääkö päästä lähikauppaan pelaamaan hedelmäpeliä aamuneljältä, jos ei saa unta? Pitääkö jonkun pankissa vastata aina asiakkaan kysymyksiin heti, myös sunnuntaina?

Kannelmäen Prisman yötiimin vetäjä Katja Limmer kertoo olevansa yksi heistä, jotka kaipaavat palveluja kaikkina vuorokaudenaikoina. Omista työajoista johtuen.

– Kun kaikki muut tekee töitä kahdeksasta neljään ja jos on yhtään lapsiperheitä ystävinä, niin ne ovat jo iltakahdeksalta menneet nukkumaan. Yötyössä kaikki vaatii tosi paljon suunnittelua ja oman elämän aikatauluttamista, Limmer muistuttaa.

Mitä saa työntekijä?

Suomessa luovuttiin lauantaityöstä vuonna 1970 ja työaika rajattiin 40 viikkotyötuntiin. Tuolloin sunnuntai oli vielä pyhä eikä pyhänä tehty töitä. Nyt monille pyhiä ei enää ole ja työnantantajapuolella halutaan purkaa kaikki rajoitukset. (siirryt toiseen palveluun) Esimerkiksi jakso- ja vuorotyöhön on vaadittu mahdollisuutta kaikilla aloilla.

Lisääntyvien ilta- ja yöaukioloaikojen on luvattu ja oletettu tuovan jonkin verran lisää työpaikkoja. Toisaalta esimerkiksi matkailu- ja ravintola-ala kärsii työvoimapulasta ja jälkeenjääneistä palkoista.

Tietotyöläisille työnteko milloin tahansa ja missä tahansa on jo arkipäivää. Läppärityöntekijät saattavatkin jo hakeutua työskentelemään miellyttävänpään ilmastoon, koska voivat. Ilmiö on silti edelleen marginaalinen.

Se, mikä työelämän muutoksessa yllättää on, että digitalisaatio ja langattomuus ei toisaalta olekaan useammissa tehtävissä lisännyt etätyöskentelyä, vaikka se on mahdollista.

Keille vuorotyö sopii?

Ilta-, yö- ja viikonlopputyö sopii joihinkin elämäntilanteisiin, esimerkiksi nuorille ja opiskelijoille. Erikoisiin työaikoihin suostuminen tuo paitsi lisää liksaa, saattaa auttaa pääsemään kiinni työelämään.

Pienten lasten vanhempien ja perheellisten tilanne on 24/7-yhteiskunnassa ongelmallisempi. Vanhempien vuorotyöt vaativat kunnilta yhä enemmän satsausta myös vuoropäiväkoteihin. (siirryt toiseen palveluun)

Yhä kovenevat vaatimukset työelämässä saattavat vaikeuttaa perheellistymistä ylipäätään. Suomessa kun miesten ja naisten epäsuhta koulutustasossa on jo yhtenä syynä korkeaan lapsettomuuteen. (siirryt toiseen palveluun)

Kuopion yliopistollisen sairaalan osastonylilääkäri Kaarina Kemppinen näki Ylen jutussa joulukuussa 24/7-yhteiskunnan vaatimukset yhtenä syynä jopa lastenpsykiatrian lähetteiden määrän jatkuvaan kasvuun.

– 24/7-yhteiskunta tekee arjen rajojen pitämisen sekä vanhemmille että lapsille haastavaksi. Vaatimukset selviämiselle ovat usein liialliset, Kemppinen totesi.