Janne Kilpinen oli haaveillut pitkään lentävänsä Vancouveriin tapaamaan sukulaisiaan, ja vuoden alussa hän viimein toteutti suunnitelmansa. Matkan ilmastopäästöjen kompensoinnista lähti lopulta liikkeelle ajatus siitä, että kaikkien pitäisi maksaa lentämisestä veroa.

– Etsin kompensaatiomahdollisuuksia päästöille ja löysinkin jotain, mutta se oli kovin epätyydyttävää. Ne, jotka näitä päästöjä kompensoivat, lentävät muutenkin vähemmän kuin muut, enkä usko, että se on kovin tuloksekasta, Kilpinen kertaa ajatuksiaan.

Janne Kilpisen alulle panema kansalaisaloite lentoverosta käsitellään eduskunnassa. Kristiina Lehto / Yle

Hän päätyi laittamaan alulle lentoveroa vaativan kansalaisaloitteen, joka saavutti vaaditun 50 000 allekirjoituksen rajan torstai-iltana. Aloite siis etenee eduskunnan käsittelyyn.

Kilpisen mukaan suomalaiset pystyvät parhaiten vaikuttamaan suomalaisten päästöihin.

– Muiden osoittelemisella ei kovin pitkälle päästä. Eduskunta on tehnyt kunnianhimoiset päästövähennystavoitteet, mutta keinot, joilla niihin päästään, eivät ole selkiytyneet. Tässä olisi konkreettinen keino, josta voitaisiin aloittaa.

Matkustaja: "Lentäminen on turhan halpaa"

Helsinki-Vantaalla ajatusta ei ainakaan suoralta kädeltä tyrmätä – päinvastoin. Lontooseen lähdössä ollut Oona Salonen toteaa lentävänsä liikaa ja lentämisen olevan turhan halpaa.

– En ole vielä ainakaan itse maksanut kompensaatiota. Lentovero olisi parempi, koska silloin vastuu olisi jaettu tasaisesti kaikille eikä vain omantunnon mukaan.

Samaa mieltä on Ylen haastattelema Vesa Sorjonen:

– Juuri toissa iltana mietin, että kyllä jonkinlainen pieni vero varmasti olisi paikallaan. Lentoliikenne on yksi suurimpia ilmaston kuormittajia, Sorjonen sanoo Helsinki-Vantaan lentoasemalla.

Kansalaisaloitteessa lentoveron suuruudeksi esitetään kolmesta kolmeenkymmeneen euroa. Salonen olisi valmis maksamaan enemmänkin.

– Nyt menopaluu Lontooseen oli 160 euroa, niin kyllä se voisi olla kaksisataa tai sitä luokkaa, hän pohtii.

– Riippuu tietysti, kuinka pitkälle ollaan menossa. Jos lähelle, niin pienempi. Jos mennään lomamatkalle vaikka Balille, niin isompi, laskeskelee puolestaan Sorjonen.

Joonas Takkinen sen sijaan pitää lentoveroa liian yksittäisenä toimenpiteenä. Hänen mukaansa ilmastonmuutosta pitäisi ajatella laajemmin.

– Ratkaiseeko lentovero sitten ongelman, varsinkaan, jos me teemme sen yksin?

Lentoveroa kannatettiin myös jokaperjantaisessa ilmastomielenosoituksessa Eduskuntatalolla. Kuva tältä päivältä. Kristiina Lehto / Yle

Emeritusprofessori uskoo aloitteen mahdollisuuksiin

Vastaava lentovero on jo käytössä Ruotsissa, Britanniassa, Ranskassa ja Saksassa.

Tällä hetkellä lentopolttoaineista ei makseta lainkaan veroja. Arvonlisäveroa Suomi perii ainoastaan kotimaan lentolipuista.

– Lentäminen on saanut olla verotauolla 20 vuotta, ja nyt kun lentämisen määrä ja hiilipäästöt lisääntyvät tilaneteessa, jossa niiden pitäisi vähentyä, tällainen verotauko on mahdollisimman huono ajatus, Janne Kilpinen lataa.

Vero-oikeuden emeritusprofessorin Esko Linnakankaan mielestä lentäminen on selvästi aliverotettua, mikäli vertaa muihin liikennemuotoihin.

Hän on tutkinut lentoveron vaikutuksia ja oikeudellisia mahdollisuuksia. Linnakankaan mukaan korkeintaan 30 euron lisämaksu lentolipun päälle on liian vähän, jotta se vähentäisi lentämistä merkittävästi.

Tehokkaimpia olisivat hänen mukaansa polttoaineisiin liittyvät verot, mutta kansainväliset sopimukset estävät ne tällä hetkellä.

– Tämä [lentovero] on oikeastaan melkein ainoa mahdollisuus. Kaikkiin muihin vaihtoehtoihin liittyy niin paljon esteitä. Oleellista on, että saadaan tällainen järjestelmä luotua ja verotasoa vähitellen nostettua ja levitettyä tämä laajasti maailmalle, Linnakangas sanoo.

Paljonko lentoliikenne saastuttaa? Lentoliikenteen hiilidioksidipäästöt ovat globaalisti noin kahdesta kolmeen prosenttia (siirryt toiseen palveluun) kaikista ihmisen aiheuttamista päästöistä. Jos huomioidaan myös muut lentoliikenteen ilmakehän kuumenemiseen vaikuttavat tekijät, päästöjen osuus on globaalisti noin neljä prosenttia.

kaikista ihmisen aiheuttamista päästöistä. Jos huomioidaan myös muut lentoliikenteen ilmakehän kuumenemiseen vaikuttavat tekijät, päästöjen osuus on globaalisti noin neljä prosenttia. Vaikka osuus on muihin sektoreihin verrattuna vielä suhteellisen pieni, ennusteiden mukaan lentoliikenne kaksinkertaistuu vuoteen 2037 mennessä.

Jotta ilmaston lämpeneminen voitaisiin rajoittaa 1,5 asteeseen, globaalien ilmastopäästöjen olisi vähennyttävä kaikilla sektoreilla noin puoleen vuoteen 2030 mennessä. Energiantuotannossa ja liikenteessä yksi keino on verottaa erilaisia polttoaineita esimerkiksi hiilisisällön mukaan. Lentoveron sijaan – ja lisäksi – tarvitaan myös muita keinoja lentoliikenteen päästöjen vähentämiseen.

Euroopan unionin laajuinen lentovero vaatisi Linnakankaan mukaan jäsenvaltioiden yksimielisen päätöksen, minkä saavuttamista hän pitää epätodennäköisenä. Suomessa hän kuitenkin uskoo kansalaisaloitteen mahdollisuuksiin.

– Tällähän on aika tavalla poliittista kannatusta oikeastaan kaikissakin puolueissa. Puolueissa on eroja, mutta uskon kyllä tämän mahdollisuuteen.

Vihreät ja vasemmisto kannattavat

Hallitusohjelmassa lukee, että Suomi tukee päästökaupan laajentamista kaikkiin lentoliikenteen ilmastoon vaikuttaviin päästöihin ja vaihtoehtoisesti voidaan selvittää myös lentopolttoaineen veron tai lentomaksun käyttöönottamista EU:n laajuisesti tai globaalisti.

Eduskuntaryhmistä ainoastaan vihreät ja vasemmistoliitto ovat kannattaneet suomalaista lentoveroa. Vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtajan Emma Karin mielestä on outoa, että junamatkasta Lappiin joutuu tällä hetkellä maksamaan enemmän veroa kuin lennosta Etelä-Amerikkaan.

– Mielestäni kotimainen lentovero on ensiaskel kohti kansainvälistä, esimerkiksi EU:n laajuista lentoverojärjestelmää, ei suinkaan kansainvälistä lentoveroa poissulkeva asia, Kari toteaa Ylelle.

Vasemmistoliiton eduskuntaryhmän puheenjohtajan Paavo Arhinmäen mukaan lentoverolla voidaan ohjata ilmastonmuutoksen kustannuksia erityisesti suurituloisille, paljon lentäville ja kannustaa logistiikassa vähäpäästöisempiin kuljetusmuotoihin.

– Suurin osa suomalaisten lentomatkoista on lomamatkoja, eikä lähtökohtaisesti kenenkään ihmis- ja perusoikeuksien toteutuminen ole kiinni lentolipun hinnasta.

Pääministeripuolue SDP sanoo suhtautuvansa myönteisesti lentoveron käyttöönoton selvittämiseen.

– Puolueena olemme kannattaneet ensisijaisesti EU:n päästökaupan laajentamista kaikkeen lentoliikenteeseen, sillä se olisi tehokas ratkaisu päästöjen laskemiseen kestävälle tasolle kansainvälisesti. Tällainen muutos veisi kuitenkin vuosia, joten lentoveron käyttöönotto voisi vauhdittaa pysyvämpää ratkaisua, toteaa SDP:n eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja Kristiina Salonen.

– Ruotsista olemme nähneet, että lentovero ja lentämisen ongelmista käytävä keskustelu ovat vähentäneet lentämistä, hän lisää.

"Suomen pitää vaikuttaa kansainvälisiin sopimuksiin"

Muut puolueet kritisoivat erityisesti lentoveron alueellisuutta. Veroa vastustavat eduskuntaryhmät pitävät esimerkiksi globaalia päästökauppaa ja teknologian kehityksen tukemista tehokkaampina keinoina kuin lentoveroa.

– Uskon, että se [kansalaisaloite] saa eduskunnassa aikaan pohdintaa ja keskustelua, mutta ensisijainen tavoite tulee olla nimenomaan se, että Suomi vaikuttaa omalta osaltaan kansainvälisiin sopimuksiin, sanoo kristillisdemokraattien eduskuntaryhmän puheenjohtaja Päivi Räsänen.

Finnairin lisääntynyt Aasian liikenne on lisännyt lentoyhtiön päästöjä merkittävästi. Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtajan Ville Tavion mukaan kohtuuttomilla ilmastotavoitteilla haitataankin suomalaisten yritysten kilpailukykyä.

Hänen mukaansa Helsinki-Vantaan hyvää kehitystä ei saisi torpata.

– Lentovero on päästöjen vähentäjänä tehoton, ellei se vähennä lentomatkailua. Tämä merkitsee, että lentoveron tulisi olla melko korkea ja vähentää lentoyhtiöiden kuten Finnairin asiakasmääriä.

Perussuomalaisten mukaan hiilidioksidipäästöjä tulisikin vähentää siellä, missä ne suurimmaksi osaksi tehdään, kuten Kiinassa.

Myöskään Janne Kilpinen ei usko pelkän lentoveron riittävän, vaikka sellainen kansalaisaloitteen lopputuloksena saataisiinkin.

– Olisi houkuttelevaa ajatella, että Suomi on harvaan asuttu pieni maa, jonka päästöillä ei ole väliä, mutta se ei pidä paikkaansa. Suomalaisilla on todella isot hiilipäästöt globaalisti henkeä kohti. Meidän tulee vähentää päästöjä lämmittämisestä, sähköntuotannosta, tieliikenteestä, laivaliikenteestä, lentoliikenteestä ja teollisuudesta.

Lue seuraavaksi:

Vero ja häpeä saivat ruotsalaiset vähentämään lentämistä – Suomessa läpi mennyt kansalaisaloite pyrkii samaan

Huima loppukiri: Kansalaisaloite lentoverosta ylitti vaaditut 50 000 allekirjoitusta – etenee eduskunnan käsittelyyn