Mistä on kyse? Sote- ja maakuntauudistuksen omaisuusjärjestelyihin liittyvä epävarmuus hämmentää kiinteistömarkkinoita.

Isot terveysalan firmat haluavat ostaa kuntien sosiaali- ja terveydenhuollon kiinteistöjä.

Limingassa selvitellään, myydäänkö kunnan terveyskeskus.

Kuntaliitosta varoitellaan, ettei kuntien kannattaisi välttämättä luopua kiinteistöistään.

– Kaikkien kädet nousivat ylös, Iin kunnanjohtaja Ari Alatossava muistelee tilannetta.

Kun kuntajohtajat olivat hiljattain koolla, heille oli esitetty kysymys, johon vastaukset olivat harvinaisen yksimielisiä. Lähes jokainen kuntajohtaja on saanut yhteydenottoja, joissa kysellään kunnan kiinnostusta ulkoistaa terveyspalvelut ja myydä kiinteistöjä yksityisille.

Alatossavan mukaan useampi yhtiö on ollut häneenkin yhteydessä ja sote-firmat ovat olleet erityisen kiinnostuneita ostamaan kunnan asumispalveluyksiköitä.

Isot terveysalan firmat haluavat ostaa kuntien sosiaali- ja terveydenhuollon kiinteistöjä. Kalevi Rytkölä / Yle

Sinänsä Alatossava ei ihmettele firmojen innokkuutta.

– Tässä laitetaan kahdeksan miljardin markkinat uusiksi.

Ilmiö tunnetaan myös Kuntaliitossa.

Kuntaliiton johtaja lakimies Sami Uotinen kertoo, että yksityiset palveluntuottajat ovat kiinnostuneita kunnan omistamista sosiaali- ja terveydenhuollon kiinteistöistä ja ovat halunneet ostaa niitä. Joissakin tapauksissa jopa niin, että ovat sitten luvanneet purkaa aikaisemman kiinteistön ja rakentaa tilalle uuden.

– Kunnat pelkäävät, että heidän käsiinsä jää peruspalvelujen kiinteistöjä, joilla ei ole järkevää käyttöä jatkossa. Toisaaalta kunnat haluavat varmistaa, että siellä sijaitsee kiinteistöjä, jotka ovat hyvässä kunnossa ja joissa tulevaisuudessakin tuotetaan sote-palveluja, Uotinen pohtii.

Liminka haluaa selvät pelisäännöt

Limingan kunnassa selvitellään kannattaisiko kunnan myydä terveyskeskus. Rakennus on vasta muutaman vuoden vanha.

– Kyllähän tässä on näkyvissä epävarmuus kiinteistönomistuksen suhteen. Maakunta tarjoaa tämän hetken tiedon mukaan 3+1 vuoden vuokrasopimuksen.

Kunnalle jäisi velat ja kallis kiinteistö siirtyisi maakunnan käyttöön.

– Me katsomme, että kunnan perustehtävä ei ole vuokraustoiminta ja haemme siksi uusia ratkaisuja, perustelee Limingan kunnanjohtaja Pekka Rajala.

Limingassa pohditaan kannattaisiko kunnan myydä terveyskeskus. Pekka Loukkola / Yle

Kunnanjohtajan mukaan kaikki maassamme toimivat isot terveyspalveluja tuottavat yhtiöt ovat olleet aktiivisia ja yhteydenottoja on tullut. Tarjoukset ovat monentyyppisiä koskien esimerkiksi terveyskeskuksia ja hoivakoteja. Skaala on laaja.

– Tehostettu palveluasuminen on sellainen, mikä kiinnostaa ostajia. Sitten on perusterveydenhuolto ja esimerkiksi kotipalveluasiat, Rajala luettelee.

Harvoissa kunnissa on esimerkiksi monia terveyskeskuskiinteistöjä. Laura Räty

Millainen hintalappu terveyskeskukselle pitäisi laittaa? Kiinteistöjen arvoon Rajalalla ei ole suoraa antaa vastausta, vaan hän nostaa esiin sote-uudistuksen ja sen, ettei kiinteistöjen osalta ole tehty pelisääntöjä selväksi.

– Tämä on se asia, miksi monet kunnat Suomessa pohtivat tätä samaa asiaa. Valtiohan ei ole sitoutunut ottamaan näitä kiinteistöjä itselleen, vaan vuokralle. Nyt on epäselvää, millä periaatteella näitä kiinteistöjä arvostetaan. Tämä on tietysti neuvottelukysymys, millainen hinta kiinteistöille muodostuu.

Asiaan pitäisi ottaa aikalisä

Kuntaliitosta kuitenkin toppuutellaan liiallista innokkuutta luopua kunnan omista terveyspalvelujen kiinteistöistä.

– Kannattaisi odottaa, millainen valinnanvapauslaki on tulossa ja miettiä suhteessa siihen tätä jatkoa, Sami Uotinen toteaa.

Tehostettu palveluasuminen kiinnostaa ostajia. Marko Siekkinen / Yle

Helsingin kaupungin entinen apulaiskaupunginjohtaja, nykyinen Terveystalon liiketoimintajohtaja Laura Räty ei varauksetta kannata kuntia luopumaan omista kiinteistöistään.

– Jos olisin vielä kuntajohtaja, niin miettisin asiaa monta kertaa.

Tässä laitetaan kahdeksan miljardin markkinat uusiksi. Ari Alatossava

Räty pohtii, että tilanteessa, jossa tulevaisuus tuo mukanaan monenlaisia muutoksia, kunnan näkökulmasta voisi olla järkevää pitää kiinteistöt omissa käsissään.

– Näin jatkossakin voisi olla mahdollisuuksia vaikuttaa siihen, minkälaisia palveluita ja palvelutuotantoa kunnassa on ja kuka niitä tuottaa.

– Harvoissa kunnissa on esimerkiksi monia terveyskeskuskiinteistöjä. Pienissä kunnissahan yksittäiset kiinteistöt on strategisesti sitäkin merkittävämpiä, Räty kertoo.

Lue lisää:

Yksityisten terveysfirmojen sote-tuska: "Ei tiedetä siitä tulevaisuudesta oikein mitään"

"Hölmöläisten hommaa!" – lakkautetun kunnan valtuustosali kelpaa enää korttiringin kokoontumispaikaksi