Antti Rinteen (sd) hallitus arvioi, että pienten eläkkeiden korotus lisäisi takuueläkkeen ja kansaneläkkeen saajien määrää noin 20 000 hengellä.

Kansanedustajat täysi-istunnossa syksyllä 2019. MIKA KOSKINEN

Kansanedustajat saavat tänään käsiteltäväkseen Antti Rinteen (sd) hallituksen esityksen pienten verorahoitteisten eläkkeiden korottamisesta.

Puhutaan ns. ”vappusatasesta”.

– Lupaan 100 euroa nettona kuukaudessa useamman vuoden ohjelmalla toteuttaen alle 1 400 euron eläkkeisiin, Rinne sanoi kuulussa vappupuheessaan Heinolassa 1.5. 2018.

Rinteen hallituksen budjettiesitykseen lupaus kirjattiin vesitettynä versiona, tänään hallituksen esitys on siis eduskunnan päiväjärjestyksen mukaan tulossa lähetekeskusteluun.

Näin korotukset tehdään

Hallituksen esityksessä pieniä verorahoitteisia eläkkeitä korotettaisiin siten, että kansaneläkkeen täysi määrä nousisi noin 34 euroa kuukaudessa ja takuueläkkeen täysi määrä 50 euroa.

Tällä hetkellä kansaneläkkeen täysi määrä on avio- tai avoliitossa olevalle 557,79 euroa kuukaudessa ja muille 628,85 euroa kuukaudessa. Täyttä kansaneläkettä voi saada vain, jos eläkkeensaajan työeläkkeiden yhteismäärä on enintään 666,00 euroa vuodessa.

Takuueläke turvaa Suomessa asuvalle henkilölle vähimmäiseläkkeen, joka on 784,52 euroa kuukaudessa vuonna 2019, jos eläkkeensaaja ei saa lainkaan muita eläkkeitä.

Hallituksen esityksessä kansaneläkettä ehdotetaan korotettavaksi noin 34 eurolla siten, että kansaneläkkeen täysi määrä yksinasuvalla olisi 662,86 euroa kuukaudessa ja avo- tai avioliitossa asuvalla 591,79 euroa kuukaudessa vuonna 2020.

Korotuksen nettomäärä pienenee eläketulojen noustessa. Kokonaiseläkkeen ollessa noin 1 000 euroa kuukaudessa nettokorotus on noin 19 euroa kuukaudessa.

Takuueläkkeen määrää ehdotetaan korotettavaksi 50 eurolla siten, että takuueläkkeen täysi määrä olisi 834,52 euroa kuukaudessa. Takuueläkettä saavilla nettoeläkkeen korotus on 47-50 euroa kuukaudessa.

Suurin osa takuueläkkeen saajista saa myös kansaneläkettä. Korotuksen nettomäärä pienenee eläketulojen noustessa siten, että kokonaiseläkkeen ollessa noin 1000 euroa kuukaudessa nettokorotus on noin 19 euroa kuukaudessa. Näitä alle 1000 euron kuukausittaisen omaeläkkeen saajia on noin 360 000 henkilöä.

Lisäksi eläkkeensaajan asumistukeen ehdotetaan muutosta, jolla pyritään siihen, että eläketulot eivät juurikaan vaikuttaisi eläkkeensaajan asumistukeen ja siten vähentäisi eläkkeensaajan käytettävissä olevien tulojen nousua.

Kansaneläkkeen ja takuueläkkeen korotusten päälle lisätään eläkkeiden ensi vuoden indeksikorotus.

Rinteen hallituksen esityksessä arvioidaan, että se lisää julkisen talouden menoja 183 miljoonaa euroa, kun eläkkeiden korotuksesta aiheutuva verotuottojen kasvu otetaan huomioon.

20 000 uutta edunsaajaa

Esityksen mukaan kansaneläkkeen ja takuueläkkeen korotus kohdistuu noin 609 000 eläkkeensaajaan, joiden kokonaiseläke on alle 1200-1300 euroa kuukaudessa.

– Mainitussa rajassa on vaihtelua riippuen siitä, onko eläkkeensaaja avio- tai avoliitossa vai yksinasuva henkilö, esityksessä todetaan.

Muutoksen arvioidaan lisäävän takuueläkkeen ja kansaneläkkeen joukkoa noin 20 000 hengellä. Korotuksen jälkeen takuueläkkeen saajia olisi noin 116 000, kansaneläkkeen saajia noin 606 000 ja eläkkeensaajien asumistuen saajia noin 220 000 henkeä.