Suomen varuskunnissa nautitaan päivittäin yli 70 000 ateriaa. Katriina Laine / Yle

Puolustusvoimien ruokahuoltoa hoitava valtionyritys Leijona Catering aikoo puuttua varuskunnissa kertyvään ruokahävikkiin napakasti niin kustannus- kuin ympäristösyistäkin. Leijona Catering valmistaa päivittäin yli 70 000 ateriaa Puolustusvoimien varuskuntaravintoloissa.

– Tavoitteena on vähentää hävikkiä kolme prosenttia vuodessa. Koko ruokaketjussa tavoittelemme jopa miljoonan euron säästöä vuodessa, kertoo Leijona Cateringin toimitusjohtaja Ritva Paavonsalo.

Paavonsalo ei kerro varuskuntien ruokahävikkiä, mutta keskimäärin yleisissä ravitsemispalveluissa (kuten ruokaloissa) ruokahävikin osuus on noin viidennes.

Paavonsalon mukaan yhtiö on seurannut ruokahävikkiä jo vuosia ja tänä vuonna yhtiö toteutti materiaalikatselmuksen Kainuun prikaatin varuskuntaravintolassa Hoikanhovissa Kajaanissa. Sen seurauksena yhtiö aikoo rakentaa erityisen järjestelmän ruokahävikin seurantaan.

– Aiomme kiinnittää huomiota siihen, miten hävikkiä syntyy ja miten se vaikuttaa ihmisten töihin, työnsuunnitteluun ja ruokalistasuunnitteluun. Lisäksi suunnittelemme kampanjoita, koska niillä on saavutettu ihan hyviä tuloksia. Ne kohdistetaan sekä henkilökuntaan että varusmiehiin, Paavonsalo sanoo.

Lautastähteestä kertyy osa ruokahävikistä. Katriina Laine / Yle

Varuskunnissa ruokahävikkiä syntyy monessa pisteessä: varastoinnissa, valmistuksessa ja osa myös lautastähteenä varusmiehiltä ja kantahenkilökunnalta. Joskus ruokailijoita myös astelee pöytiin odotettua vähemmän, jolloin ruokaa jää yli. Nykyisin ylijäämää ei enää voida kuskata lähialueen sikaloihin, kuten ennen, vaan se päätyy biojätteeseen.

Nato-yhteensopivaa purtavaa

Varusmiesperinteisiin kuuluu, että kiloja karttuu vyötärölle palvelusaikana. Näin on tänäänkin, mutta ei se ole ongelma. Katso varuskuntien ruokalistat täältä (siirryt toiseen palveluun).

– Kyllä ruoka sen verran hyvää on, että painoa kertyy, jos ei ahkerasti lenkkeile, sanoo keittiömestari Jaakko Sauvola Leijona Cateringista.

Sauvolan mukaan varusmiesten suosikkeja ovat perinteiset lihapainotteiset kotiruuat. Makkararuuat ovat ehdottomia ykkösiä, samoin lihapullat ja lihamakaronilaatikot. Heikommin maistuvat perinneruokien toinen ääripää: sisäelinruuat ja kaaliruuat.

Kasvava osa varusmiehistä vannoo kasvisruokien nimeen. Ruokataipumukset udellaan jo kutsunnoissa ja otetaan huomioon palveluksessa.

– Varmaan noin 10 prosenttia on kasvisruokailua. Kasvisruokailijat suosivat yleensä härkäpapupohjaisia aterioita.

Entä ovatko ruuat Nato-yhteensopivia?

– Ruoka on hyvin universaalia, että varmasti maistuu myös Nato-maille, jos he vain sitä haluavat syödä. Meillä on nykyään varusmiesten iltapalalla myös pitsaa ja hampurilaisia, Sauvola kertoo.

Ruokahävikin osuus yleisissä ravitsemispalveluissa (kuten ruokaloissa) on keskimäärin noin viidennes. Katriina Laine / Yle

Vuosisatainen perunaperinne kuopattiin

Varusmiehet saavat nykysiin esittää ruokailutoiveita ja niitä toteutetaankin. Sauvola muistaa toiveen, joka muutti vuosisataisen perunaperinteen varusmiehen elämässä.

– Joitakin vuosia sitten toivottiin, että kuoripäälliset perunat vaihdettaisiin kuorittuihin. Se toteutettiin välittömästi saadun palautteen vuoksi. Varusmiehet eivät enää kuori perunoita, me hoidamme sen heidän puolestaan, Sauvola kertoo.