Joka sadas Suomen asukas on muslimi. Muslimeilla on yli 30 yhdyskuntaa sekä kymmeniä moskeijoita, rukoushuoneita ja opetusluokkia ympäri Suomea. Nämä instituutiot ja sitä kautta Suomen muslimiyhteisö ovat merkittäviltä osin imaamien ohjauksessa.

Imaami on yhteisönsä hengellinen johtaja. Hänen sanomisillaan on suuri vaikutus omaan uskonnolliseen yhteisöönsä. Erityisesti perjantairukousten saarnaajat pystyvät estoitta välittämään omanlaisensa tulkinnan Islamista yhteisölleen.

Imaamien keskuudessa on sekä maltillisia hengellisiä arvoja, rauhaa ja vuoropuhelua arvostavia että sharia-lain puolesta vannovia ja länsimaalaisia arvoja halveksuvia henkilöitä. Jälkimmäisten ajatusmaailmasta myös maltillinen muslimiyhteisö on huolissaan.

Surullisen usein imaamin virassa tai uskonnonopettajina toimivilta puuttuu teologiset opinnot tai muu pätevyyttä antava tutkinto. Suomeen kotoutuneita imaameja on harvassa, koska he ovat pääsääntöisesti tekemisissä vain oman yhteisönsä kanssa ja heillä on tyypillisesti heikosti tietoja suomalaisesta yhteiskunnasta ja lainsäädännöstä.

Pätevien imaamien ja taloudellisten resurssien puuttuessa uskonnolliset yhteisöt uskovat omalla riskillään itseoppineita valeimaameja tai ulkomailta islamin sanan tuovia ”pelastajia”. Sama ongelma on havaittavissa myös Suomen koulumaailmassa, jossa eri uskontoryhmillä on mahdollisuus saada oman uskontonsa opetusta.

Suomessa islamilaisella yhteisöllä ei ole piispain- tai kirkolliskokouksen kaltaista elintä, joka pystyisi ohjaamaan imaameja ja islamin saarnaajia toimimaan lakien puitteissa. Suomessa mikään virallinen taho ei myöskään arvioi imaamien pätevyyttä. Uskonnonopettajien pätevyyden arviointi jää usein opetustoimen harteille.

Itseoppineilla valeimaameilla on liian hyvät mahdollisuudet päästä saarnaajiksi tai uskonnonopettajiksi. Tämä tarjoaa radikaalivoimille keinon soluttautua yhteisöön tarkoitusperiensä ajamiseksi. Vihan tai leimautumisen pelossa yksittäisten ihmisten tai ryhmien on vaikeaa puuttua imaamien touhuihin.

On virhe sulattaa tätä kaikkea sananvapauden nimissä. Radikaaliliikkeiden nousu, kymmenien nuorten värväytyminen jihadistien riveihin, sota-alueilta palaavien muodostama uhka, ääri-islamistien hyökkäykset yhteiskunnan perusarvoja vastaan ja lukuisat muut sosiaaliset ongelmat osoittavat aivan muuta.

Nyt olisi viimein aika muodostaa päättävä neuvosto, toimikunta tai muu valtakunnallinen elin, jonka tehtävänä olisi puuttua ongelmiin. Neuvostossa tulisi olla edustus kaikista keskeisistä islamin koulukunnista sekä kotoutumista ja lainsäädäntöä vaalivista viranomaisista.

Neuvoston tehtävänä olisi muun muassa auktorisoida imaameja, luoda ohjeita, antaa opastusta sekä yhteistyössä turvallisuusviranomaisten kanssa valvoa kenttää ja puuttua ylilyönteihin. Parhaimmillaan neuvosto pystyisi luomaan vuoropuhelua, edistämään kotoutumista ja ennaltaehkäisemään radikalisoitumista.

Helsingissä 22.1.2015

Welat Nehri

puheenjohtaja

Majid Hakki

sihteeri, Kurdiliitto

Artikkeli on julkaistu tällaisenaan Helsingin Sanomien Mielipidesivuilla 25.1.2015.