“On yhä selvemmin käynyt ilmi, että puolueista RKP on suomenruotsalaisen väestön pahin vihollinen.” Näin julisti ruotsinkielisten kovan linjan kommunistien lehti, Arbetarbladet Enhet pääkirjoituksessaan vuonna 1974.

Lehden päätoimittaja oli Nils Torvalds. Sama mies tavoittelee nyt Suomen tasavallan presidentin virkaa Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen ehdokkaana.

Se, että näin on käynyt, osoittaa kaksi asiaa: RKP on hyvin erityislaatuinen puolue ja Nils Torvalds on poikkeuksellinen henkilö.

Nils Torvalds Ylen vaalikoneessa ja -galleriassa: "On parempi sanoa asioita suoraan kuin kierrellä ja kaarrella" (siirryt toiseen palveluun)

Politiikka innosti, juridiikan opiskelu ei

Torvalds pääsi kuohuvalla 1960-luvulla Helsingin yliopistoon lakia lukemaan. Hän tempautui heti mukaan opiskelijapolitiikkaan ja opinnot tyssäsivät muutaman peruskurssin jälkeen.

Vuonna 1970 Nils Torvalds osallistui Akateemisen sosialistiseuran vuosikokoukseen Helsingissä. ASS oli tuolloin vähemmistökommunistien järjestö. Torvalds on kuvassa keskellä, liiina kaulassa. Yrjö Lintunen / Kansan arkisto

Politiikassa Torvalds otti ensiaskeleensa sosialidemokraattisten opiskelijoiden riveissä.

Hän radikalisoitui nopeasti. Samoin kävi hänen lähimmille kavereilleen. Heitä olivat Leif Salmén, Björn Wahlroos ja Thomas Micklin. Nelikko siirtyi kommunistien leiriin.

Nils Torvaldsista tuli Suomen kommunistisen puolueen jäsen vuonna 1969. Hän oli tuolloin 24-vuotias. Viisi vuotta myöhemmin Torvalds ja Micklin perustivat Arbetarbladet Enhetin. Lehden päätoimittajana Torvaldsista tuli politiikan täysammattilainen.

Enhet oli tiukasti SKP:n "taistolaisen" vähemmistön linjalla. Sen mukaan neuvostomallinen sosialismi ja proletariaatin diktatuuri olivat ylivertaisia kapitalismiin ja länsimaiseen demokratiaan verrattuna.

Taistolaiset korostivat, että Neuvostoliiton kommunistinen puolue oli kansainvälisen kommunistisen liikkeen itseoikeutettu johtaja. NKP oli erehtymätön ja Neuvostoliitto arvostelun yläpuolella.

Muista suomalaisista poliittisista ryhmistä ja kotimaan oloista kommunistien vähemmistö löysi milteipä yksinomaan arvostelemisen aihetta.

Enhetin kirjoitukset järkyttivät ruotsinkielistä porvaristoa. Vuonna 1975 lehti totesi pääkirjoituksessaan mm. näin: ”Neuvostoliitto on lahjoittanut Suomelle itsenäisyyden kaksi kertaa – 1917 ja 1945.”

Torvalds irtisanoutui Enhet-lehden päätoimittajan tehtävästä vuonna 1980. Tämä kuva on otettu vuotta myöhemmin. Tiedonantaja- lehti / Kansan Arkisto

Lyhyt korkeakoulututkinto Moskovan “puoluekoulusta”

Vuonna 1975 Nils Torvalds lähti Moskovaan NKP:n “puoluekouluun” (siirryt toiseen palveluun) opiskelemaan taloustiedettä. Lopputyössään hän tutki, millaiset tekijät synnyttävät kasvua kansantaloudessa. Tutkielmansa Torvalds kirjoitti suomeksi. Tuon työn rinnalla hän teki toisen suururakan, hankki itselleen venäjän kielen taidon.

Palattuaan Suomeen Torvalds jatkoi Enhetin päätoimittajana. Hän oli tehokas työssään. Espoon kaupunginhallituksen jäsenenä hän sai aikaan sen, että Espoo alkoi julkaista kunnallisia ilmoituksia myös Enhet -lehdessä, kertoo Enhet-lehdessä työskennellyt Thomas Micklin.

– Enhet oli 8-sivuinen julkaisu. Vähintään kaksi sivua lehdestä oli Espoon ilmoituksia, joskus jopa puolet.

Tyhjän päältä Yleisradion toimittajaksi

1980-luvun alussa Torvaldsin usko kommunismiin alkoi horjua. Hän ajautui riitoihin puolueessa. Siitä huolimatta hän tuli valituksi SKP:n keskuskomiteaan vuonna 1982. Samana vuonna hän kuitenkin erosi puolueesta.

Torvalds menetti monta ystävää ja työnsä. Puolentoista vuoden ajan hän elätti itsensä satunnaisilla käännöstöillä, tulkkauksilla ja kokouspalkkioilla. Ärhäkän kommunistin maineessa olleelle miehelle ei ollut työmarkkinoilla liiemmin kysyntää.

Lopulta suomenruotsalainen yhteisö ojensi auttavan kätensä lahjakkaaksi tietämälleen miehelle. Bengt Bergman järjesti Torvaldsille lyhyen pestin Yleisradion ruotsinkieliseen toimitukseen. Se muuttui pian vakituiseksi työksi.

Vuonna 1991 Nils Torvalds työskenteli uutispäällikkönä Ylen Aktuellt-toimituksessa. Torvals on keskimmäinen mies alarivissä. Kalevi Rytkölä / Yle

Nils Torvalds eteni Svenska Ylessä nopeasti yhä vaativampiin tehtäviin. Moni entisistä kollegoista sanoo, että Nicke osasi käyttää politiikassa oppimiaan taitoja juonittelussa ja kyynärpäätaktiikassa. Osa kommenteista on tylyjä:

– Nickelle tarkoitus pyhittää keinot. Hänelle ei kannata kääntää selkäänsä.

Entisillä työtovereilla on Torvaldsista myös paljon hyvää sanottavaa. He kaikki kehuvat hänen olleen erittäin ammatti- ja kielitaitoinen, uuttera ja asiantunteva ulkomaantoimittaja. Eräät nuoremmat kollegat kertovat myös saaneensa Torvaldsilta apua ja tukea.

Vuosina 1995 - 2004 Torvalds oli Ylen ruotsinkielisenä kirjeenvaihtajana, ensin Moskovassa, sitten Washingtonissa. Samaan aikaan Ylen suomenkielisenä kirjeenvaihtajana työskennellyt Martti Hosia kuvaa Torvaldsin luonnetta konkreettisella esimerkillä:

– Juutuimme Moskovassa Nicken kanssa liikenneruuhkaan. Risteykseen oli jähmettynyt autojen meri. Olin ratissa ja ajattelin, että joudan ottamaan nokoset. Yllättäen Nicke ponkaisi autosta ja marssi ruuhkan keskelle. Hänen kätensä alkoivat heilua kuin tuulimyllyn siivet. Pian sumaan syntyi aukko ja pääsimme jatkamaan matkaa.

Kielitaitoinen lukutoukka kehuskelee sivistyneisyydellään

Torvalds on intohimoinen lukutoukka. Hosia kertoo hänen lukeneen Moskovan komennuksensa aikana hämmästyttävän määrän Venäjän historiaa koskevaa kirjallisuutta alkukielellä.

Torvaldsin Venäjä-asiantuntemusta arvostetaan laajasti. Hän on kirjoittanut Sitran tilauksesta kirjan, (siirryt toiseen palveluun) joka analysoi Venäjällä tapahtuneita muutoksia yli sadan vuoden ajalta.

Nils Torvalds kertoo lukuharrastuksensa olevan on kodin perintöä. Sama pätee kirjoittamiseen. Hänen isänsä Ole (siirryt toiseen palveluun) oli kirjailija ja sanomalehden päätoimittaja. Presidenttiehdokkaaksi valitsemisen jälkeen pitämässään kiitospuheessa Torvalds lausui isänsä runon.

Nils Torvalds on itsekin kirjoittanut runoja. 1990-luvun lopulla Moskovassa räjäytettiin asuinkerrostalo. Kuultuaan siitä, Torvalds ryntäsi paikan päälle. Palatessaan toimitukseen Torvalds oli poissa tolaltaan. Hän kertoi Martti Hosialle seisoneensa raunioissa betonimurskan seassa antaessaan suoraa raporttia radiolle.

Kesken lauseen Torvalds oli huomannut jalkojensa juuressa kuolleen ihmisen puolikkaan, ylävartalon. Hän jatkoi raporttiaan viileään uutistyyliin, vaikka sisuskalut olivat kääntyä ympäri.

– Nicke purki traumaansa kirjoittamalla tapauksesta runon. Hän luki sen minulle illalla keittiössään, muistelee Hosia.

Teoriamyllyä pyörittävä besserwisser

Vaikka Nils Torvaldsin akateeminen koulutus on olematon, hän kehuskelee lukeneisuudellaan estoitta. Torvaldsilla onkin kiistatta hyvin laaja yleissivistys ja monipuolinen kielitaito. Hän puhuu, kirjoittaa ja lukee sujuvasti ruotsia, suomea, venäjää, saksaa ja englantia.

Nils Torvalds kirjoittaa säännöllisesti sekä ruotsin- että suomenkielisiin lehtiin. Hän on myös julkaissut kirjoja mm. kansainvälisestä politiikasta, Venäjästä, taloudesta ja verotuksesta. Mauri Ratilainen / AOP

Torvaldsilla on vahva taipumus esittää omia teorioitaan esimerkiksi Venäjän tai EU:n tulevaisuudesta. Hän yhdistelee erilaisia tietoja moniulotteisesti ja viittaa ulkomaisiin lähteisiin. Eräs hänen vanha kollegansa sanoo:

– Kuunnellessani Nicken teorioita olen usein ajatellut: Minkä kirjan hän on viimeksi lukenut? Hänen teoriansa nimittäin vaihtuvat usein.

Muuan RKP:n aktiivi sanoo, että Nicke esittää teorioitaan totuuksina; toista tulkintaa hänen on lähes mahdoton niellä. Useat Torvaldsin puoluetoverit pitävät miestä besserwisserinä, mutta mainitsevat hänet samaan hengenvetoon älykkääksi ja analyyttiseksi.

RKP:n sosiaalinen omatunto

Torvalds liittyi ruotsalaiseen kansanpuolueeseen vuonna 2006. Jo seuraavana kesänä puolue valitsi hänet varapuheenjohtajakseen. Osa RKP:n kannattajista närkästyi ja piti päätöstä häpeällisenä, Torvaldsin poliittisen menneisyyden vuoksi.

Puolueen entinen puheenjohtaja Pär Stenbäck (1977 - 1985) puolusti tehtyä ratkaisua:

– Suomenruotsalaisuuden pääjuonne on yhdistävä ja suvaitsevainen. Meillä on valmius antaa toisinajattelijalle mahdollisuus.

Torvalds on käyttänyt mahdollisuutensa tehokkaasti. Hänellä on vakaa asema RKP:ssä. Lukuisat puoluetoverit nimeävät hänet puolueen sosiaaliseksi omaksitunnoksi. Yksi heistä on entinen puoluesihteeri Ulla Achrén.

– Hän muistuttaa aina, ettei kaikilla ihmisillä mene hyvin. Torvalds korostaa, että puolueen pitää paitsi puhua, myös tehdä käytännön asioita vähäosaisten hyväksi.

Yhteistyöhön hakeutuva europarlamentaarikko

Vuonna 2012 Nils Torvalds nousi varasijalta Euroopan parlamenttiin. Kaksi vuotta myöhemmin hänet valittiin uudelle kaudelle. Nyt hän on parlamentissa Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän, Alden varapuheenjohtaja ja työskentelee monessa parlamentin valiokunnassa (siirryt toiseen palveluun).

Muut suomalaismepit arvostavat Torvaldsia. Mia-Petra Kumpula-Natri (sd.) muistuttaa hänen vaikuttaneen merkittävästi ympäristövaliokunnassa muun muassa biodieselin tuotantoa koskeviin säädöksiin ja ponnistelleen sen puolesta, ettei Suomen metsien hakkuille asetettaisi kohtuuttomia rajoituksia.

Vuoden 2014 eurovaaleissa Nils Torvalds sai 29335 ääntä. Äänisaalis oli yli kaksinkerainen edellisiin vaaleihin verrattuna. Ann-Charlotte Åkerholm / Yle

Uusi ääni turvallisuuspoliittisessa keskustelussa

Torvalds ei ole poliittisella urallaan tullut tunnetuksi puolustus- tai turvallisuuspolitiikan eksperttinä. Heti presidenttikampanjansa alkajaisiksi hän julisti kuitenkin, että Suomen pitää liittyä Natoon.

Kannanotto sai paljon huomiota. Avauksellaan Torvalds onnistui erottautumaan muista ehdokkaista, vaikka RKP kirjasi Suomen Nato-jäsenyyden puolueen tavoitteeksi jo vuosi sitten.

Torvaldsin veto synnytti vaikutelman siitä, että hän haluaisi viedä Suomen Natoon saman tien. Niin asia ei välttämättä ole. Hufvudstadsbladet kysyi Torvaldsilta, ajaisiko hän presidenttinä RKP:n tavoitetta, jonka mukaan Suomi olisi Naton jäsen viimeistään vuonna 2025. Torvalds vastasi, että olisi epäviisasta lyödä vuosiluku kiinni ennalta.

Nils Torvalds perustelee Nato-kantaansa turvallisuusympäristön muutoksella. Hän muistuttaa Saksan liittokanslerin Angela Merkelin todenneen, ettei Eurooppa voi enää laskea Yhdysvaltojen sotilaallisen avun varaan. Kun Eurooppa alkaa kehitellä yhteisiä puolustusratkaisuja, Suomen pitää olla mukana, selittää Torvalds.

Toinen perustelu on Venäjän arvaamaton tila; yhteiskunnan syvät rakenteelliset ongelmat ja maan moninainen jälkeenjääneisyys. Jollei maa kykene uudistumaan perinpohjin, paine voi purkautua dramaattisesti, joko sisäänpäin tai ulospäin, arvioi Nils Torvalds.

Machomies, joka haluaa säilyttää potenssinsa

Kaikki Torvaldsin tuntevat kuvaavat häntä huumorintajuiseksi ja ja charmantiksi; mieheksi, joka vetoaa myös naisiin. Torvalds on aina pitänyt itsensä timmissä kunnossa. Hän on julkisesti antanut ymmärtää, että seksuaalisen kyvykkyyden säilyttäminen on hänelle tärkeää. Hän sairastui 55-vuotiaana eturauhassyöpään ja kertoi Apu-lehdessä, ettei suostunut leikkaushoitoon, jottei menettäisi erektiokykyään (siirryt toiseen palveluun).

Provokatiiviset kannanotot nostavat Torvaldsia otsikoihin silloin tällöin. Seitsemän vuotta sitten hän kirjoitti Hufvudstadsbladetiin kolumnin, jossa hän antoi ymmärtää, ettei pakkoruotsista kannata pitää kiinni. Torvalds ei ollut idean isä, mutta hänen puheenvuoronsa nostatti kohun: Tätäkö RKP tahtoo?

Sosiaalisen miehen etäisyys ja vieraus

Edes puoluetoverit eivät tiedä, keitä Nils Torvaldsin uskottuihin ja hänen lähipiiriinsä lukeutuu. Mies itse sanoo, ettei hänellä ole sparrausrinkiä, jossa hän pohtisi yhteiskunnallisia asioita. Hän kertoo keräävänsä tietonsa ja ideoidensa ainekset kirjallisista lähteistä.

RKP:n presidenttiehdokas Nils Torvalds keskustelee puolueen puheenjohtajan, Anna-Maja Henrikssonin kanssa. Jarno Kuusinen / AOP

Ennen valintaansa presidenttiehdokkaaksi Torvalds piti erikoisen puheen (siirryt toiseen palveluun)puoluekokoukselle. Hän sanoi oppineensa turhan aikaisin luottamaan vain itseensä. Kun Nils oli 3-vuotias, hänen vanhempansa erosivat. Poika joutui puoleksitoista vuodeksi sukulaisten hoitoon, eroon vanhemmistaan ja sisaruksistaan. Isänsä kanssa hän ei asunut eron jälkeen enää koskaan.

Puoluekokouksessa Torvalds luki isänsä Olen runon. Siinä mies pohtii, kuinka hän jättää jälkeensä vain sekavan palapelin: ...Jäännöksiä, rippeitä, sirpaleita, pisaroita lapsille, jotka kulkevat omia teitään aikuisuuteen, etäisyyteen, vierauteen...

Jotain samantapaista lienee joskus pohtinut myös Olen poika. Nils Torvaldsilla on lapsia kolmen naisen kanssa. Lapsia on viisi. Heistä kaksi ei ole koskaan asunut isänsä kanssa samassa kodissa. Isä Nils on myös elänyt pitkiä aikoja ulkomailla kaukana jälkikasvustaan.

Suvun lahjakkuus on periytynyt Nilsin lapsille. Linux-käyttöjärjestelmän kehittänyt Linus Torvalds on lapsista tunnetuin. Kolme vuotta sitten Ulkopolitiikka-lehti kysyi suomalaisilta vaikuttajilta, ketkä ovat kansainvälisesti vaikutusvaltaisimpia suomalaisia (siirryt toiseen palveluun). Listalla kuudentena oli Torvalds. Hän oli Linus Torvalds.

Jos Nils Torvaldsista tulisi presidentti, hänellekin kenties avautuisi mahdollisuus nousta tuollaiselle listalle.

Juttua on korjattu 10.1. klo 18.30. Tekstissä mainittiin alun perin, että ruotsinsuomalainen yhteisö ojensi auttavan kätensä lahjakkaaksi tietämälleen Nils Torvaldsille. Tosiasiassa apua antoi suomenruotsalainen yhteisö.