Ennen vankiloissa tehtiin hyvin raskasta fyysistä työtä kurin voimalla. Vankilan johtajan mukaan työkalut ovat nyt vaihtuneet pelikonsoleihin. Taustalla on uudistukset, joissa kuntouttava toiminta ja työtoiminta tehtiin tasavertaisiksi vaihtoehdoiksi vangeille.

Mistä on kyse? Vangit tekivät ennen maamme vankiloissa fyysisesti raskasta työtä. Muun muassa iso osa Kainuun tieverkosta ja Helsinki-Vantaan lentokenttä on rakennettu vankityötä apuna käyttäen.

Vankilanjohtajien mukaan nykyvangit ovat entistä ammattitaidottomampia ja tottumattomampia työhön.

Vankiloiden on järjestettävä työtoimintaa uudelleen ja teetettävä yksinkertaisempia töitä.

Tiiliteollisuus, työt vankilan maatilalla ja veneiden rakentaminen käyvät Helsingin vankilan apulaisjohtaja Jyrki Heinosen mukaan hyvinä esimerkkeinä töistä, joihin vangit aiemmin osallistuivat.

– Työtoiminnan kuvahan on muuttunut, koska vankiprofiili on muuttunut. Vuonna 1975 tehtiin suuri vankienhoidon kokonaisuudistus, jonka myötä kuntouttava toiminta saatettiin samanarvoiseksi työtoiminnan kanssa.

Kainuussa vangit ovat ennen tehneet muun muassa maanteitä, joka oli hyvin tyypillinen malli niin sanotusta työleiristä.

– Niitä perustettiin jonkin tietyn työprojektin loppuun saattamiseksi. Rakennustyöt olivat hyvin tyypillisiä. Esimerkiksi Helsinki-Vantaan lentokenttä on aikoinaan rakennettu vankien voimin. Työ, uskonto ja kuri olivat ennen vankiloissa tuttu kolmikko, sanoo Heinonen.

Lama-ajan lapsilla ei ole käsitystä työstä

Heinonen summaa, että tänä päivänä vangit ovat entistä ammattitaidottomampia ja vähemmän tottuneita työhön. Monet tuotannollisempaan työhön erikoistuneet vankilat ovatkin haasteen edessä.

– Itse aloitin Konnunsuon keskusvankilan vankien hoidonpalveluksessa 1980-luvulla. Silloin valtaosa vangeista oli elämässään töitä tehneitä ja monet omien alojensa ammattilaisia.

Se haastaa työjohtoa, että saadaan aikaiseksi yhtä laadukas lopputulos. Ville-Veikko Pohjola

Avovankiloissa tehdään hyvinkin monipuolista työtä, mutta ammattitaidottomuus estää fyysisen työn teettämisen. Kaikilla vangeilla ei ole myöskään motivaatiota työhön. Vankien ammattitaidottomuus johtuu yleisesti yhteiskunnan rakenteiden muutoksesta.

– Nyt meillä 90-luvun laman lapsia, jotka eivät ole koskaan käyneetkään missään työpaikoissa, saati tehneet töitä, toteaa Heinonen.

Yksi työntekoa haittaava seikka on päihdeongelma.

– Vakavia päihdeongelmia on arviolta 70–80 prosentilla, ja yhä enemmän kyse on huumeista, ei niinkään alkoholista kuten 1980-luvun alussa.

"Perinteisten käsityöammattien taitajat ovat vähentyneet"

Pelson vankilassa Vaalassa työ on maataloustöitä, puusepän teollisuutta ja korjaamotoimintaa. Vankilan johtaja Ville-Veikko Pohjola on Helsingin vankilan apulaisjohtajan Jyrki Heinosen kanssa samoilla linjoilla.

– Pidemmän perspektiivin mukaan yleisesti havaittu trendi on, että perinteisten käsityöammattien taitajat ovat vähentyneet ja taidot kadonneet. Tilalle on tullut pelikonsolien taitajia.

Nyt meillä 90-luvun laman lapsia, jotka eivät ole koskaan käyneetkään missään työpaikoissa, saati tehneet töitä. Jyrki Heinonen

Pohjolan mukaan vankiloissa on perinteisesti totuttu siihen, että vankien fyysisellä työllä on ollut keskeinen rooli.

– Nyt pitää keskittyä vähän erityyppiseen työhön. Työn muoto on muuttunut, ja työtä pitää johtaa entistä intensiivisemmin.

Nyt vangeille pitääkin järjestää yksinkertaisempia töitä. Vankeinhoidon haasteena on samalla lisätä ammattitaitoa ja keskittyä koulutukseen.

– Se haastaa työnjohtoa, että saadaan aikaiseksi yhtä laadukas lopputulos, Pohjola toteaa.