Krp uskoo, että Bouanane aikoi jatkaa ihmisten puukottamista siihen saakka, kunnes poliisi ampuu hänet ja hän kuolee Isisin marttyyrina. Tänään Bouananen vaikuttimista saataneen lisätietoa.

Turun puukkoiskun oikeudenkäynti alkaa tänään valmisteluistunnolla.

Krp tutki Abderrahman Bouananen, 23, tekoja kahtena terroristisessa tarkoituksessa tehtynä murhana sekä yhdeksänä yrityksenä. Mielentilatutkimuksessa hänet on todettu syyntakeiseksi.

Bouanane on tunnustanut tehneensä henkirikokset, mutta on vielä epäselvää, kiistääkö vai myöntääkö hän henkirikosten terroristisen motiivin.

– Turku on nyt osa pitkää ketjua, joka on kulkenut meille monen maan ja kaupungin kautta. Olemme hyvässä ja pahassa osa muuta maailmaa, sanoi presidentti Sauli Niinistö Turun iskun jälkeisenä päivänä 19. elokuuta 2017.

Tuo pitkä ketju kulkeutui meille marokkolaisen Abderrahman Bouananen (s. 1994) mukana.

Bouananen taustoista ja vaikuttimista tiedetään julkisuudessa lopulta vain vähän, sirpaleita sieltä ja täältä. Kokonaiskuvan odotetaan kuitenkin selkenevän tänään, kun Turun iskun oikeudenkäynti alkaa valmisteluistunnolla.

Jutun videolla kerrotaan Turun puukotusten ja epäillyn taustat.

Tällöin myös Bouananen kuulustelut sisältävä Keskusrikospoliisin (Krp) esitutkintapöytäkirja tulee julkiseksi.

Turun isku tapahtui 18. elokuuta 2017. Ihmiset toivat saman päivän iltana kynttilöitä torille.­

Entuudestaan tiedetään Bouananen saapuneen Suomeen väärillä henkilötiedoilla noin kaksi vuotta sitten. Se ei ollut tavatonta. Silloin elettiin Euroopan pakolaiskriisin aktiivista aikaa ja valehenkilöitä tuli Suomeen päivittäin.

Ympäri Eurooppaa kulkenut Bouanane esittäytyi Suomessa Abderrahman Meckahina. Välillä hän ollut myös Abdul Rahman. Toisinaan marokkolainen, joskus palestiinalainen.

Ylen toimittajan Sara Rigatellin lähteiden mukaan Bouanane kertoi Suomeen tullessaan olevansa 17-vuotias, vaikka todellisuudessa oli jo yli parikymppinen. Tämän vuoksi hänet sijoitettiin aluksi alaikäisten turvapaikanhakijoiden yksikköön, josta hän ”täysi-ikäiseksi” tultuaan siirtyi asumaan Turun Pansion vastaanottokeskukseen.

Bouanane sai lopulta Suomesta kielteisen turvapaikkapäätöksen. Hän valitti siitä, ja Turun iskun aikaan valituksen käsittely oli yhä kesken.

Poliisi pysäytti Bouananen ampumalla tätä ensin jalkaan ja sitten etälamauttimella.­

Ikänsä puolesta Bouanane on varsin tyypillinen radikalisoitunut. Vaikka Suomesta on lähtenyt Syyriaan ja lähialueille vierastaistelijoiksi ja kannattajiksi lähes kaikenikäisiä, suurin ryhmä ovat 21–25-vuotiaat miehet.

Krp:n tutkimusten perusteella Bouananen radikalisoituminen rupesi näkymään viimeistään vuoden 2017 kesällä. Häntä alkoivat inspiroida terroristijärjestö Isisin väkivaltainen toiminta ja sanoma.

Isisin ideologia on tietokirjailija Kristiina Koivusen mukaan myrkyllinen sekoitus sunni-islamin vanhoillisia suuntauksia – salafismia ja wahhabismia – höystettynä ripauksella keskiaikaisen oppineen Ibn Taymiyan ajatuksia siitä, kuinka islamin perustana täytyy olla Koraanin lisäksi miekka eli sota.

Näihin ajatuksiin Bouanane ei törmännyt moskeijoissa vaan Isisin tehokkaimmassa rekrytointikanavassa, internetissä. Radikalisoitumisen alkuhetki on ainakin osittain päätelty siitä, milloin hänen tietokoneensa selaushistoriaan alkoi ilmestyä Isisin teloitus- ja propagandavideoita.

Hän esitteli videoita muillekin ja sanoi pitävänsä Isisin tavoitteita oikeina.

Radikalisoitumisen ensimerkit osuvat samaan ajankohtaan, jolloin Isisiä ajettiin ahtaalle järjestön tärkeimmissä kaupungeissa Syyrian Raqqassa ja Irakin Mosulissa.

Yhdysvallat tuki Raqqan motitusta, kun puolestaan Mosulissa juhlittiin al-Nurin moskeijan, tai pikemminkin sen raunioiden, valtausta. Moskeijan valtaus oli symbolisesti tärkeä teko, sillä siellä Isisin johtaja Abu Bakr al-Baghdadi oli julistanut kalifaatin perustetuksi kesällä 2014. Nyt siellä riemuittiin Isisin ”fiktiivisen valtion” kukistumista.

Vangitsemisoikeudenkäynnissä Bouananea kuultiin videoyhteyden välityksellä sairaalasta.­

Yhtenä syynä tekemiinsä puukotuksiin Bouanane on kuulusteluissa kertonut länsiliittouman tekemät ilmaiskut Raqqassa. Hän koki, että ne pitää jotenkin kostaa.

Krp:n tutkimusten perusteella Bouananella ei ollut virallista yhteyttä Isisiin tai muihinkaan terroristiverkostoihin tai -soluihin. Ainakaan julkisuuteen asti ei ole tullut tietoa siitä, suunnitteliko hän alusta asti iskevänsä nimenomaan Suomessa vai pohtiko hän esimerkiksi vierastaistelijaksi lähtemistä.

Tutkintaryhmän johtaja, rikoskomisario Olli Töyräs kuvaili viime helmikuussa pidetyssä tiedotustilaisuudessa Bouananea ”yksinäiseksi sudeksi”, joka vaikuttui Isisin ideologiasta siinä määrin, että alkoi nähdä itsensä Isisin soturina.

Krp uskoo, että Bouanane aikoi jatkaa ihmisten puukottamista siihen saakka, kunnes poliisi ampuu hänet ja hän kuolee Isisin marttyyrina. Poliisi ampuikin, mutta jalkaan.

– Hän ei siis tavoittanut omaa päämääräänsä. Bouanane olisi toivonut, että Isis olisi ottanut tämän tapahtuman nimiinsä, mutta niin kuin tiedetään, Isis ei tähän asiaan reagoinut eikä kommentoinut, Töyräs sanoi tiedotustilaisuudessa.

Lähteinä: Kristiina Koivunen: Suomen nuoret jihadistit (Into 2016)