Mistä on kyse? Oulun kaupunki selvittää raitiotien rakentamista yhtenä mahdollisuutena Oulun joukkoliikenteen parantamiseksi.

Raitiotien mahdollinen rakentaminen olisi ajankohtaista 2030-luvulla.

Joukkoliikenteen kehittämisen muut vaihtoehdot ovat nykyisen bussiliikenteen parantaminen tai nivelbussijärjestelmä.

OuluOsaatko kuvitella, että raitiovaunu kolistelisi Oulun Merikosken siltaa pitkin? Se voisi olla mahdollista 20 vuoden kuluttua.

Raitiotien tuleminen Ouluun on yksi vaihtoehto, kun kaupunki miettii joukkoliikenteen parantamista tulevaisuudessa. Jos raitiotie päätetään rakentaa, on se ajankohtaista kuitenkin vasta 2030-luvulla.

Helsingin lisäksi raitovaunuja liikkuu mahdollisesti tulevaisuudessa Tampereella ja Oulussa. Henrietta Hassinen / Yle

Raitiotiekeskustelun heräämiseen vaikuttaa muun muassa se, että Oulun ammattikorkeakoulun sijoittuminen Linnanmaalle varmistui. Vuonna 2019 noin 20 000–25 000 opiskelijaa siirtyy yliopistokampukselle.

Oulun kaupungin yhdyskuntajohtaja Matti Matinheikki kertoo, että kaupungin yhdyskuntarakenteiden muutos on ylipäätään merkittävin syy raitiotien harkitsemiseen.

– Alamme kehittämään Kemintien ympäristöä bulevardimaiseksi. Se tarkoittaa, että maankäytöllä pyritään tuomaan alueelle lisää asukkaita, noin 6 000–9 000 henkilöä.

Se on palvelua siinä kuin vesijohtoverkostokin. Mika Uolamo

Matinheikki kuitenkin painottaa, että raitiotie on vain yksi harkittavista vaihtoehdoista. Muita ovat nykyisen bussitarjonnan lisääminen merkittävästi ja nivelbussijärjestelmä.

– Kyllähän raitiotie kuitenkin olisi iso harppaus, jos se Ouluun tulisi. Siirryttäisiin joukkoliikennemielessä isojen kaupunkien joukkoon. Tietysti monta mutkaa on matkan varrella ja tällä hetkellä näyttää siltä, että nykyisen bussiliikenteen kehittämien ja nivelbussivaihtoehto ovat todennäköisempiä.

Raitiotie kohentaa imagoa

Raitiotie parantaa Oulun kaavoitusarkkitehti Mika Uolamon mukaan kaupungin imagoa. Hänen mukaansa raitiotie olisi merkki siitä, että Oulusta löytyy elävää, tiivistä kaupunkiympäristöä, jossa ihmiset voivat asua ilman autoa.

– Kaupungissa, jossa on raitiotie, on useimmiten tiivisti palveluita ja elämää. Ja kaupunki on mielenkiintoinen.

Raitiotie ei kuitenkaan Uolamon mukaan muuta kaupunkikuvaa muutoin kuin, että siitä tulee uusi elementti.

– Se on palvelua siinä kuin vesijohtoverkostokin.

Raitiotie olisi merkki siitä, että ihmiset voivat elää ja asua ilman autoa, sanoo kaavoitusarkkitehti Mika Uolamo. Marko Siekkinen / Yle

Jotta raitiotie kannattaa rakentaa, tulee maankäytön sen ympärillä olla Uolamon mukaan hyvin tiivistä ja kaupunkimaista.

– Kaupunki ikään kuin rakentuu itsessään raitiotien ympärille.

Raitiotie helpottaisi Uolamon mukaan myös ihmisten arkea, kun kaikki kaupungin tärkeimmät toiminnot, työpaikka-alueet ja muut palvelut ovat reitin varrella.

– Raitiotieliikenne on niin tiheää, ettei aikatauluista tarvitse välittää. Voi vain mennä pysäkille. Kyyti tulee kohta. Ja aina pääsee ovelta ovelle, minne tahansa haluaakin mennä.

Rakentamiskustannukset ovat suuret

Pohjoismaissa raitiovaunuja rakennetaan ja otetaan käyttöön Helsingin seudun liikenteen (HSL) joukkoliikennesuunnittelija Lauri Rädyn mukaan etenkin yliopistokaupungeissa.

– Aarhusissa Tanskassa ollaan miltei valmiina ottamaan uusi pikaraitiolinja käyttöön, ja vastaavia hankkeita on vireillä muuallakin Pohjoismaissa. Tampereellakin raitiotielinja sivuaa teknillisen yliopiston kampusta Hervannassa.

Voi vain mennä pysäkille. Kyyti tulee kohta. Mika Uolamo

Raitioteiden toteuttaminen edellyttää Rädyn mukaan melko mittavaa investointia. Hän kertoo, että pelkästään yksi moderni raitiovaunu maksaa 3–4 miljoonaa euroa ja kilometri rataa 10–12 miljoonaa euroa.

– Sen vuoksi hankkeille on oltava usein painavat perustelut.

Tampereelle ollaan rakentamassa noin 23 kilometrin mittaista raitiotietä. Raitiotien kehitysohjelman projektijohtaja Ville-Mikael Tuominen Tampereen kaupungilta kertoo, että tähän mennessä rakentamis- ja suunnittelukustannukset Tampereen raitiotielle ovat noin 240 miljoonaa euroa.

Rakentamiskustannuksiin vaikuttaa Tuomisen mukaan huomattavasti ympäristö. Tampereella raitiotietä rakennetaan ydinkeskustaan, jonka vuoksi on jouduttu tekemään muun muassa mittavia liikennejärjestelyjä ja kunnallistekniikan, kuten vesihuoltoverkon siirtotöitä.

– Jos rakennettaisiin kokonaan uudelle rakentamattomalle alueelle, olisi se huomattavasti edullisempaa.

Raitiotielle tarvetta, kun asukasmäärä kasvaa

Räty kertoo, että raitioliikenne on monissa kaupungeissa noussut tarpeelliseksi siinä vaiheessa, kun kaupungin vilkkaimmilla bussilinjoilla asiakasmäärät kasvavat suuremmiksi kuin bussien kuljetuskyky.

– Samalla panostaminen raitioliikenteeseen on myös satsaamista busseja laadukkaampaan joukkoliikenteeseen: raitiovaunuilla parannetaan matkustusmukavuutta. Väljemmän matkustuskokemuksen myötä monet asiakkaat kokevat raitiovaunun myös yleisesti laadukkaampana kulkuvälineenä tasaisemman ja hiljaisemman kyytinsä vuoksi.

Oulussa isot infrahankkeet ovat aika pitkäkestoisia päätöksenteossa, kertoo yhdyskuntajohtaja Matti Matinheikki. Matias Väänänen / Yle

Oulussa kaupunkilaiset ja poliitikot ovat reagoineet raitiotiessuunitelmiin Matinheikin mukaan hyvin värikkäästi. Hän luulee sen johtuvan osittain siitä, että osa luulee, että raitiotielinjastoja ollaan alkamassa rakentamaan saman tien.

– Näinhän asia ei ole, vaan nyt ollaan vielä lähtöselvitysvaiheessa. Me kaikki tiedämme, että Oulussa tällaiset isot infrahankkeet ovat aika pitkäkestoisia päätöksenteossa. Esimerkiksi Kivisydämen rakentamispäätökseen taisi mennä lähemmäs 15 vuotta.

Juuri tällä hetkellä raitiotielle ei Uolamon mukaan ole tarvetta, mutta seuraavan 20 vuoden aikana Oulun asukasmäärä tulee kasvamaan useilla kymmenillä tuhansilla.

– Siinä vaiheessa voi olla tilanne, että kaupunki on niin tiivis, että ihmisten liikuttamiseen tarvitaan tehokkaampia välineitä kuin tällä hetkellä on. Yleiskaavassa on varauduttu siihen, että myös raitiotiejärjestelmä voidaan tarvittaessa toteuttaa tulevaisuudessa.