Virolainen Ärileht uutisoi torstaina 9. huhtikuuta, että plastiikkakirurgiayrittäjä Tiina Jylhän virolaisen kauneusklinikan pankki on jäädyttänyt yhtiölle tulleen 2,5 miljoonan euron maksun.

Jylhän avustaja Kari Uoti kertoo nyt Suomen Kuvalehdelle, että summa on ennakkomaksu Suomen valtion uudesta viiden miljoonan euron suojavälinetilauksesta.

Jäädytetty maksu ei siis Jylhän kertoman mukaan liity tilaukseen, johon liittyvät epäselvyydet SK paljasti eilen 8. huhtikuuta.

Uoti kertoo, että Jylhä sai uuden sopimuksen Huoltovarmuuskeskukselta sen jälkeen, kun liikemies Sarmaste oli Jylhän näkemyksen mukaan kaapannut ensimmäisen kaupan.

Jylhän mukaan ensimmäisessä, maaliskuun lopussa tehdyssä kaupassa viranomainen oli tilannut viidellä miljoonalla eurolla kiinalaisia kirurgisia maskeja ja hengityssuojaimia.

Jylhä kertoo liikemies Olli Sarmasteen toimineen asiassa hänen konsulttinaan Huoltovarmuuskeskuksen suuntaan.

Sarmasteen mukaan hänen toimittamansa maskit saapuivat 7. huhtikuuta Finnairin koneella Kiinasta. Koneella tuotiin kaksi miljoonaa kirurgista maskia ja 230 000 hengityksensuojainta.

Virolaislehden mukaan Suomen valtio tilasi uudessa kaupassa Jylhän yritykseltä viiden miljoonan euron hinnalla yhteensä neljä miljoonaa suojamaskia ja hengityssuojainta. Uotin mukaan tieto pitää paikkansa.

Hänen käsityksensä mukaan puolet summasta on maksettu ennakkomaksuna ja nämä rahat virolainen pankki on nyt jäädyttänyt.

”Päämieheni on tehnyt Huoltovarmuuskeskuksen kanssa sopimuksen näiden tarvikkeiden toimittamisesta, ja sitten sopimuksen mukaan Huoltovarmuuskeskus on maksanut rahaa päämieheni tilille eli nyt on toimittu niin kuin alunperinkin piti toimia”, Uoti sanoo.

Ärilehden mukaan suoritus on jäädytetty rahanpesuepäilyn vuoksi, mutta Uoti sanoo asiaan liittyvän muutakin.

”Viron valtiolla on nyt tällainen linja, että Viron valtio haluaa varmistaa, että nämä kaupat ovat todellisia ja että se tavara, mitä ollaan toimittamassa, on asiallista. Sitten kun sellainen selvitys on annettu, varat vapautuvat.”

Uoti avaa Suomen Kuvalehdelle tarkemmin nyt tapaa, jolla ensimmäisten kauppojen kaappaminen Jylhän mukaan tapahtui.

Uotin mukaan kaikki tapahtui muutaman päivän aikana maaliskuun lopulla. Sarmaste kävi kaikki keskustelut Huoltovarmuuskeskuksen suuntaan Jylhän yhtiön edustajana. Sovittuaan jo kaupoista Huoltovarmuuskeskus halusi kasvattaa tilaustaan ja pyysi uuden tarjouksen, Uoti kertoo.

”Siinä vaiheessa Onni Sarmaste teki sen uuden paperin oman firmansa nimiin. Se on muuten ihan samanlainen kuin se aikaisempi, mutta hän muutti sen oman firmansa nimiin.”

Myös Sarmaste kertoo, että hänellä on allekirjoitettu sopimus oman yhtiönsä ja Huoltovarmuuskeskuksen välillä, mutta hän ei halua näyttää sitä toimitukselle.

Sopimuksen tekemisen jälkeen Huoltovarmuuskeskuksesta oli tullut Jylhälle tiedustelu siitä, maksetaanko kauppasumma tilille Tallinnaan vai Brysseliin.

”Tiina ilmoitti kaksi tuntia sen jälkeen, kun tämä kysymys oli tullut, että ei meillä ole Brysselissä mitään tiliä”, Uoti kertoo.

Tällä välin Huoltovarmuuskeskus oli Uotin mukaan kuitenkin jo siirtänyt rahat Brysseliin.

”Ja sen sijaan, että ne olisivat maksaneet puolikkaan siitä, ne maksoivat sata prosenttia.”

Uotin mukaan Huoltovarmuuskeskus teki sopimuksen brittiläisen LDN Legal Partners Ltd -yhtiön kanssa. Iso-Britannian kaupparekisteritietojen mukaan LDN Legal Partners on Sarmasteen elokuussa 2019 perustama yhtiö.

Sarmaste vahvistaa Suomen Kuvalehdelle tehneensä sopimuksen alun perin brittiyhtiönsä kautta, mutta tulleensa sittemmin siihen tulokseen, että kaupat on asiallisempaa tehdä hänen suomalaisen yhtiönsä kautta.

Sarmasteen mukaan syynä tähän oli se, että Jylhä ei pystynyt toimittamaan lupaamaansa tavaraa, mutta hänen yhtiönsä pystyi. Mainitun suomalaisen yhtiönsä nimeä hän ei suostu kertomaan.

Jylhä kertoi SK:n jutussa keskiviikkona, että hän oli ottanut Sarmasteen konsultikseen sen jälkeen, kun tämä oli kertonut tuntevansa yhden Huoltovarmuuskeskuksen johtajista.

Keskiviikon ja torstain välisenä yönä Sarmaste lähetti toimittajalle tekstiviestin, jossa hän kiisti tuntevansa ketään Huoltovarmuuskeskuksesta.

Sarmasteen ja Jylhän kertomukset suojainkauppaan liittyvistä tapahtumista eroavat keskeisiltä osiltaan toisistaan.

Huoltovarmuuskeskus tai mikään viranomainen ei ole suostunut antamaan tietoja asiasta SK:lle.

Muokattu 11.4.2020 kello 22.35. Korjattu jutun alussa mainittu jäädytetty summa 5 miljoonasta eurosta 2,5 miljoonaksi.