14 vuotta kestänyt yhtäjaksoinen työttömyys on Mikko Savolaisen osalta pian historiaa. Kahdeksan kuukauden pesti tukityöllistettynä muusikkona alkaa viikon kuluttua maanantaina.

– Tässä on ihan pöllämystynyt ja hemmetin hyvä fiilis, kun pitkästä aikaa pääsee työn syrjään ja kivaan hommaan, jota diggaan tehdä, Savolainen hehkutti perjantaina Uudenmaan TE-toimiston Kampin palvelupisteessä.

– En olisi uskonut vielä vähän aikaa sitten, että pääsee tekemään kuukausipalkalla soittohommia.

Tuoreet tilastot työttömyydestä TE-toimistoissa oli elokuun lopussa 54 000 työtöntä työnhakijaa vähemmän kuin vuotta aikaisemmin.

Työttömiä työnhakijoita oli 289 000.

Tilastokeskuksen mukaan työttömiä oli elokuussa 7 000 enemmän kuin vuosi sitten.

Työttömiä oli 202 000 ja työttömyysaste nousi 7,5 prosenttiin.

Ristiriitaa tilastojen välillä selittää tulkintaero siinä, kuka katsotaan työttömäksi.

Myös aineisto ja laskentatavat eroavat kahden eri tutkimuksen välillä.

Savolaisen lisäksi moni muukin on löytänyt työpaikan viime kuukausina, vaikka työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) ja Tilastokeskuksen tuoreimmat tilastot antavat hieman ristiriitaista tietoa siitä, kuinka vahvasti talouskasvu näkyy jo työttömyyden alentumisena.

Mikko Savolainen Yle

Haastatteluilla positiivisia vaikutuksia

Savolainen löysi työpaikan omien kontaktiensa ansiosta, eikä hän ehtinyt osallistua työttömien määräaikaishaastatteluihin.

Vuoden alusta alkanut haastattelurumba TE-toimistoissa näyttää kuitenkin tuottavan tulosta. Henkilökohtaisia haastatteluja alettiin tammikuun alussa tehdä säännöllisesti kaikille työttömille kolmen kuukauden välein.

Käytännössä haastatteluissa on kyse siitä, että työttömän työllistymissuunnitelma päivitetään ajantasalle kolmen kuukauden välein.

Tutkittua tietoa haastatteluiden vaikutuksista työttömyyteen ei saada vielä pitkään aikaan, mutta työ- ja elinkeinoministeriön alustavien arvioiden mukaan viitteitä positiivisista vaikutuksista on olemassa.

– Päättyneiden työttömyysjaksojen määrä on suurempi niillä alueilla, joissa määräaikaishaastatteluja on tehty useammin, TEM:in neuvotteleva virkamies Mika Tuomaala tiivistää.

Tuomaala laski viime keväänä hyvin pian säännöllisten haastatteluiden aloittamisen jälkeen, että työttömyyden päättymisessä kehitys oli suotuisampaa alueilla, joissa haastatteluja oli lisätty eniten ja vastaavasti heikompaa alueilla, joissa määräaikaishaastatteluiden lisäys oli vaatimattomampaa.

Haastatteluja lisättiin vuoden alussa suhteellisesti eniten Pirkanmaalla ja Keski-Suomessa, suhteessa vähiten Etelä-Savossa ja Pohjois-Pohjanmaalla.

Vielä ei ole tietoa siitä, kenelle haastatteluista olisi ollut suurin apu.

– Haastatteluja on tehty enemmän lyhyemmän aikaa työttömänä olleille kuin hyvin pitkään työttömänä olleille, mutta en osaa sanoa, kenelle hyöty olisi suurin, Tuomaala sanoo.

Rekisterit puhdistuvat

Säännöllisten haastatteluiden tavoitteena on nopeuttaa työllistymistä, ennaltaehkäistä pitkäaikaistyöttömyyttä ja saada työpaikat nopeammin täytettyä.

Virta pitkäaikaistyöttömyyteen on vähentynyt, mutta johtuuko se nimenomaan lisääntyneistä haastatteluista, sitä ei vielä tiedetä.

Määräaikaishaastattelujen vaikutuksista aiotaan teettää perusteellinen tutkimus, jonka valmistumiseen menee arviolta pari vuotta.

Haastattelujen avulla on sen sijaan onnistuttu siivoamaan TE-toimistojen rekistereitä.

Kortistoissa on ollut paljon työttömäksi työnhakijaksi kirjattuja henkilöitä, jotka eivät syystä tai toisesta enää hae työtä. Työnhaku on voinut loppua työpaikan saamiseen tai vaikka opiskeluun tai terveydellisten syiden vuoksi.

Tarkkoja lukuja rekisteristä siivottujen työttömien määrästä ei ole, mutta Tuomaalan arvion mukaan "puhutaan tuhansista ihmisistä".

Lindström: Tätä on syytä jatkaa

Myös työministeri Jari Lindström (sin.) on vakuuttunut, että työttömien haastattelusavottaan kannatti ryhtyä, vaikka kolmen kuukauden välein tehtäviä haastatteluja vastustettiin kovaan ääneen.

– Kyllä kannatti ja tätä on syytä jatkaa. Sillä on iso merkitys myös henkisesti, että ollaan oikeasti kiinnostuneita ihmisistä ja heidän tilastaan, Lindström sanoo.

Lindströmin mukaan aikaisemmin saattoi mennä vuosikin, ettei kukaan kysellyt TE-toimistosta työttömän perään. Alustavat tulokset säännöllisistä haastatteluista ovat ministerin mielestä rohkaisevia.

Yle Uutisgrafiikka

– Uskallan sanoa jo olemassa olevien kokemusten perusteella, että tulokset ovat positiivisia. Näillä haastatteluilla on positiivinen merkitys työttömien auttamiseksi.

Alueiden välillä on suuria eroja siinä, kuinka suurelle osalle työttömistä niin sanottu pakkohaastattelu on tehty.

Kainuussa haastateltuja oli elokuussa lähes 80 prosenttia työttömistä, kun taas Kaakkois-Suomessa jäätiin alle 50 prosenttiin.

Koko maassa kolmen kuukauden sisällä haastateltujen työttömien määrä oli 55 prosenttia.

Oheisesta taulukosta näkee, kuinka kattavasti työttömiä on haastateltu eri puolilla Suomea.

Työttömyyden keskimääräinen kesto ei enää pitene

Työttömyystilastoista paljastuu myös eräs merkittävä seikka, jolla voi olla kauaskantoisia seurauksia pitkäaikaistyöttömyyden kannalta.

Työttömyysjaksojen keskimääräisen pituuden kasvu näyttää nimittäin pysähtyneen tänä vuonna. Työttömyysjaksot ovat tähän asti pidentyneet käytännössä koko tämän vuosikymmenen ajan.

Heinäkuussa työttömyyden keskimääräinen kesto oli 55 viikkoa eli noin vuoden.

Vaikein tilanne on ollut yli 55-vuotiailla työttömillä, joilla työttömyys on kestänyt keskimäärin noin kaksi vuotta. Myös heidän osaltaan työttömyyden pitkittyminen on pysähtynyt.

Yle Uutisgrafiikka

* Lisätty 30.9. klo 19.44 grafiikkaan tieto Kaakkois-Suomen osalta.