ISTANBUL “Olemme tulossa kansakuntaa varten”, kaikuu kaiuttimista Istanbulissa.

Ihmiset tanssivat ja heiluttavat Turkin lippuja. Ollaan Turkin suurimman oppositiopuolueen CHP:n ja sen presidenttiehdokkaan Muharrem Incen vaalikojulla.

Iskulauseesta “Turkki sanoo, että riittää!” on tullut opposition tunnus sunnuntaina pidettävissä presidentin- ja parlamentinvaaleissa. Opposition yhteinen teema on itsevaltaisen presidentin Recep Tayyip Erdoğanin vastustaminen.

Yleensä hajanainen oppositio on pystynyt yhdistymään vaalien alla ja tehnyt yllättävän loppukirin mielipidmeittauksissa. Vaaliliitot ovat rikkoneet perinteisiä linjoja.

Opposition vaaliliitossa ovat niin tasavaltalainen CHP, islamilais-vanhoillinen Saadet kuin kansallismielinen IYI-puolue. Sitä tukee myös pieni keskustaoikeistolainen DP.

Oppositio lupaa vapautta

Yksi opposition tähdistä on suurimman oppositiopuolueen, maallistunutta tasavaltaa kannattavan CHP:n presidenttiehdokas Muharrem Ince. Hän on luvannut turkkilaisille sananvapautta ja poikkeustilan päättämistä.

Perinteisten jakolinjojen murtumisesta kertoo sekin, että Ince on pyrkinyt puheväleihin kurdien ja uskonnollisten ihmisten kanssa, joihin puolueen suhde on perinteisesti ollut vaikea. Tämä on huomattu jakautuneessa Turkissa.

– Kun Ince kertoi ehdokkuudestaan, hän otti pois puoluetunnuksensa ja sanoi olevansa kaikkien turkkilaisten presidentti. Siksi äänestän häntä. Äänestän häntä demokratian, oikeuden, rauhan ja rakkauden takia, sanoo Incen vaalikojulla työskentelevä Nazli Özhan.

Opposition Muharrem Ince on luvannut yhdistää Turkkia, mikä on syy siihen, että istanbulilainen Nazli özhan tukee häntä. Thomas Lecomte

Myös Turkin taloushuolet ovat nostaneet opposition suosiota. Gallupeissa opposition kannatus on noussut ja valtapuolue AKP:n laskenut.

Monet mielipidemittaukset näyttävät AKP:n ja äärioikeistolaisen MHP:n vaaliliitolle 47-49 prosentin kannatusta. Opposition vaaliliitolle ennustetaan 38 prosentin kannatusta. Mielipidemittaukset eivät tosin ole Turkissa erityisen luotettavia.

Vaalien lähtöasetelma on silti jännittävä.

Kannattajat rakastavat Erdoğania

Presidentti Recep Tayyip Erdoğania lähellä olevat nimettömät lähteet ovat paljastaneet (siirryt toiseen palveluun), että presidentti on aidosti huolissaan vaalien tuloksesta. Jo se, että presidentinvaalit menisivät toiselle kierrokselle, olisi Erdoğanille arvovaltatappio. Hän on voittanut kaikki vaalit.

Vaalien jälkeen Turkissa astuu voimaan viime vuoden kansanäänestyksessä hyväksytty muutos, jossa presidentti saa laajat valtaoikeudet. Erdoğanin voitto presidentinvaaleissa ja hänen puolueensa AKP:n enemmistö parlamentissa sinetöisi yhden miehen vallan.

Vaikka Erdoğania on syytetty itsevaltaisuudesta, on karismaattisella presidentillä vahvat kannattajansa, jotka eivät hänestä luovu.

Istanbulilainen Mehmet Ağaç muistuttaa, että presidentti Erdoğan on tuonut turkkilaisille hyvinvointia ja ylpeyttä. Kannattajilleen Erdoğan on kansanmies, joka on parantanut niin uskonnollisen väestön kuin tavallisten työläisten asemaa.

– Viimeisen 16 vuoden aikana tämä maa on kehittynyt paljon. On rakennettu teitä, siltoja, sairaaloita. Olin vaimoni kanssa sairaalassa ja hän sai hoitoa hienossa huoneessa. Erdoğan on tehnyt paljon työtä hyväksemme. Hän rakastaa kansalaisiaan, Ağaç sanoo.

Vastustajien mielestä Erdoğan on taas ajanut kaikki muut paitsi kannattajansa ahtaalle.

Hallitseva islamilais-konservatiivinen AKP mainostaa muun muassa vesipulloja jakamalla. Thomas Lecomte

Vaalivilppi huolestuttaa

Vaalit käydään maanlaajuisen poikkeustilan aikana. Sen nojalla lukuisia hallinnon vastustajia tai sellaiseksi epäiltyjä on pidätetty tai erotettu viroistaan, medioita suljettu ja toimittajia pidätetty.

Vaikka Turkin demokratiassa on ollut omat ongelmansa, turkkilaiset ovat perinteisesti olleet ylpeitä siitä, että maan vaalit ovat olleet vapaita.

Viime vuosina tilanne on kuitenkin muuttunut, ja oppositio on huolissaan vaalivilpistä. Ensimmäisen kerran vilppiä epäiltiin tapahtuneen vuoden 2014 pormestarinvaaleissa Ankarassa. Sitä epäiltiin myös viime vuoden kansanäänestyksessä presidentin valtaoikeuksista.

Nyt oppositio pyrkii estämään vaalivilpin yhteisellä tarkkailulla.

– Istumme jokaisella vaalipaikalla loppuun asti emmekä anna heidän huijata, sanoo CHP:n tukija Nazli Özhan.

Turkissa on vuodettu julki video, jossa Erdogan kehottaa puolueensa vaalitarkkailijoita “valtaamaan vaalipaikat” (siirryt toiseen palveluun) kurdialueilla ja saapumaan paikalle ennen muita vaalitarkkailijoita.

Kurdialueilla vaaliväkivaltaa

Vaalien alla on kurdialueilta kantautunut huolestuttavia uutisia. Niillä on nähty väkivaltaisia yhteenottoja (siirryt toiseen palveluun) hallinnon ja kurdipuolue HDP:n kannattajien välillä.

HDP on opposition vaaliliiton ulkopuolella, mutta vaikeista oloista huolimatta yhä haastaja AKP:lle. Turkin vaaleissa parlamenttiin pääsyyn vaaditaan yli 10 prosentin ääniosuus, ja HDP on eri mielipidemittauksissa onnistunut pääsemään rajan yli.

Kurdipuolue HDP:n pääsy parlamenttiin vahvistaisi oppositiota. Jos taas puolueen kannatus jää alle 10 prosentin, saa Turkin lain mukaan suurin puolue – eli todennäköisimmin AKP – äänet itselleen.

HDP pääsi ensi kertaa parlamenttiin vuonna 2015. Se onnistui keräämään ääniä paitsi kurdeilta, myös vähemmistöjä ja feminismiä korostavalla politiikallaan.

Tuolloin valtapuolue AKP säikähti, ja Erdoğan määräsi uusintavaalit. Samalla aloitettiin sota uudelleen kurdialueella, mikä heikensi HDP:n suosiota.

Kurdijohtajat vankilassa

Vuoden 2016 sotilasvallankaappausyrityksen jälkeinen poikkeustila toi viimeisen iskun puolueelle. Sen johtajat Selahattin Demirtas ja Figen Yüksekdağ pidätettiin syytettynä terrorismin tukemisesta. HDP:n mukaan pidätykset ovat poliittisia.

Johtajat ovat yhä vankilassa, mikä on tuonut haasteita vaalikampanjointiin.

– Turkin media on jättänyt meidät täysin huomiotta. Tuhannet puolueemme jäsenet ovat pidätettyinä. Mutta olemme silti kaikkialla – kaduilla, kodeissa, työpaikoilla, sanoo HDP:n jäsen Dilek Basalan.

– Äänestän HDP:ta, koska se on naisten puolue. Joka kuukausi kymmeniä naisia murhataan ja se on hallinnon patriarkaalisten lausuntojen tulosta, hän sanoo.

Monet naiset katsovat asemansa heikentyneen konservatiivisen valtapuolue AKP:n aikana.

Tülin Yavuz tukee presidentinvaalien ainoaa naisehdokasta Meral Akşeneria. Thomas Lecomte

Äärioikeistolainen naisehdokas

Tasavaltalaisen Incen ohella toinen presidenttiä haastamaan noussut ehdokas on Turkin ensimmäiseksi naispresidentiksi pyrkivä Meral Akşener. Akşener irtaantui äärioikeistolaisesta MHP-puolueesta, kun se ryhtyi yhteistyöhön AKP:n kanssa. Hän perusti oman IYI-puolueensa, joka on vaaliliitossa CHP:n kanssa.

Äärioikeistolaisen taustan omaava Akşener ei ehkä ole liberaalin feministiäänestäjän tai Turkin vähemmistöjen unelmaehdokas, mutta hänen naiseutensa on ainakin osalle äänestäjistä tärkeää.

– Hän on nainen, ja minulle naisten solidaarisuus on kaikkein tärkeintä. Ja mikä tärkeintä, hän tukee Turkin perustajan Mustafa Kemal Atatürkin arvoja, tiivistää Akşeneria tukeva Tülin Yavuz.

Akşener saattaa myös viedä ääniä AKP:n kansallismielisiltä kannattajilta.

Akşenerin puolueen vaalilaulu on rap-kappale, jossa turkkilaisia kehotetaan taas kääntämään kasvonsa kohti aurinkoa.

Laulun sanat voivat kuulostaa dramaattisilta, mutta draamaa ei vaaleistakaan puutu. Oppositiolle kyse on siitä, voidaanko Turkin suuntaa vielä muuttaa.

"Pelottavin osa vasta tulossa"

Turkki on viime vuosina käynyt läpi kovia poliittisia myllerryksiä – hallinnon vastaiset jättiprotestit vuonna 2013, terrori-iskut, kurdialueen väkivaltaisuuksien alkaminen uudelleen, vuoden 2016 sotilasvallankaappausyritys ja niitä seuranneet puhdistukset.

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia on poljettu ja ajettu ahtaalle. Monet kansalaiset ovat väsyneitä tai peloissaan tilanteesta.

– Elokuvan pelottavin osuus ei ole vielä edes alkanut, sanoi HDP:n johtaja Demirtas vankilasta kuvatulla vaalivideollaan (siirryt toiseen palveluun).

Toisaalta monelle Erdoğanin tukijalle hänen voittonsa ja presidenttivaltainen järjestelmä ei edustaisi itsevaltiutta. He näkevät presidenttivaltaisen järjestelmän politiikan vakauttajana ja järjestelmän selkeyttäjänä. Monet muistavat yhä Turkin sekavat poliittiset vuosikymmenet sotilasvallankaappauksineen, ja katsovat, että Erdoğan on vakauttanut oloja.

Vaikka oppositio saisikin paljon jäseniä parlamenttiin, on epävarmaa pystyykö se todella haastamaan Erdoğania. Tämä kun saa uuden lain myötä itselleen erittäin laajat valtaoikeudet.

Kaikesta huolimatta vaalit ovatkin selvästi piristäneet Turkin poliittista kenttää ja ahtaalle ajettua oppositiota. Se, miten pysyväksi muutos jää, selvinnee vasta sunnuntain jälkeen.

Korjattu 9:19 jutun käsittelyssä tapahtuneiden virheiden takia: Sota kurdialueella heikensi HDP-puolueen suosiota, HDP pääsi läpi toisin kuin tekstissa aiemmin kerrottiin. Vuoden 2016 vallankaappaus jäi yritykseksi, eikä ollut vallankaappaus.