Hyssälän mukaan tilanne on nyrjähtänyt. Esimerkiksi hurjiin summiin paisuneisiin Kelan ja kuntien rahoittamiin sosiaalisiin kuljetuksiin Hyssälä suosittelee kilpailua.

– Kilpailu tuo kummasti säästöjä ja säpinää, Hyssälä linjaa.

Liisa Hyssälä on johtanut Kelaa kuusi vuotta pitkän kansanedustaja- ja ministeriuransa jälkeen. Hyssälä jää eläkkeelle vuodenvaihteessa ja Kelan valtuutetut miettivät parhaillaan, kuka nousee Hyssälän seuraajaksi. Hakijoita on kaksikymmentä.

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Hyssälä on seurannut aitiopaikalta, miten suomalainen tukiautomaattipolitiikka on paisunut kuluneen laman aikana tasolle, jota kansantalous tai veronmaksajien sietokyky ei enää jatkossa kestä.

Kesän aikana Hyssälä on esittänyt asumislisien kasvun tukkeeksi vuokrasäännöstelyä ja lääkekulujen alentamiseksi kilpailun vapauttamista.



Kummassakin liikuvat isot rahat: asumislisiä nauttii peräti 60 prosenttia vuokralaisista ja summa on kohonnut vuositasolla 1,7 miljardiin. Lääkekorvausmenot ovat ovat nousseet yli viiden prosentin vuositahtia ja viime vuonna niihin upposi jo 1,4 miljardia.



Kuntien ja Kelan kuljetukset kilpailuun

MTV:n Uutisextran haastattelussa Hyssälä nostaa esille myös huimasti kasvavat Kelan ja kuntien sosiaaliset kuljetustuet. Hyssälä mukaan taksi-, sairaankuljetus ja koulukyydityksiin yms. menevä summa on nousut vuositasolla 550 miljoonaan euroon. Potista Kelan osuus on 300 miljoonaa ja kuntien 250 miljoonaa.



Hyssälän mukaan homma on tehotonta ja siksi hän suosittelee alalle kilpailua, jolla hänen mukaansa voidaan saada sadan miljoonan euron säästöt vuodessa.



– Tämä edellyttää sitä, että liikennekaari tulee ja se tekee mahdolliseksi sen, että kaikkia näitä kuljetuksia voidaan yhdistellä ja kilpailuttaa, Hyssälä sanoo.



Hyssälän mukaan Kela käyttää nyt kolmen miljoonan taksimatkan hallinnointiin noin 20 henkilötyövuotta, mutta kunnissa vastaavan tehokkuuteen ei päästä. Hyssälä arvioi että "paljon pienempään pottiin" eli vammaiskuljetuksiin kunnat käyttävät nykyisellään jopa viitisensataa henkilötyövuotta.



– No kyllä kilpailu tuo kummasti vain säästöjä ja säpinää, Hyssälä uskoo.



Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Hyssälä kertoo keskustelleensa asiasta myös liikenneministeri Anne Bernerin (kesk.) kanssa.



Tukitilanne on epätoivoinen

Hyssälä huokaa, että paisuvien tukiautomaatien osalta tilanne on synkkä.



– On se kyllä aika epätoivoinen. Olen ajatellut, että tämä hyvinvointivaltio on rakennettu aivan toisenlaisiin olosuhteisiin ja toisenlaisiin premisseihin tai toisenlaisten totuuksien voimassaoloaikaan. Kyllä nyt pitäisi olla rohkeutta katsoa rakenteita, Hyssälä neuvoo.



Rohkeutta ei kuitenkaan näytä olevan?



– Joo ei tunnu olevan. Minä, joka olen entinen poliitikko, yritän tähän jotain tolkkua laukoa.



– Kyllä minä olen huolestunut siitä, että miten veronmaksajilla riittää maksukykyä tähän kaikkeen.



Hyssälä nousi kansanedustajaksi vuoden 1995 vaaleissa ja pääsi seuraamaan, miten pääministeri Paavo Lipponen (sd.) ja hänen ensimmäinen hallituksensa panivat 90-luvun laman leikkauslistat käytäntöön. Hyssälän mukaan Lipponen oli "siitä viisas" että hän toi kaikki leikkaukset pöydälle heti vaalikauden alussa. Tuolloin myös kaikkea leikattiin: opintotukea, lapsilisiä, kotihoidontukea, eläkkeitä jne.



Nyt vastaava ei onnistuisi, Hyssälä arvioi.