Huonokuntoisista vanhuksista huolehti iltavuorossa lähihoitaja ja sähköasentaja – Attendolta potkut saanut johtaja: ”Se oli kiirettä ja kaaosta”

Attendon hoivakoti Joroisissa ajautui sekasortoon alle vuodessa. Tarkastuksen jälkeen Attendo antoi hoivakodin johtajalle potkut.

Hoivapalvelujätti Attendolla on käsissään hoivakotikriisi, jonka keskeiseksi hahmoksi on noussut Jalavan hoivakodin potkut saanut johtaja Virpi Montonen.

Menetettyään työnsä Montonen on arvostellut entistä työnantajaansa kursailematta.

Montosen mukaan Attendo ”kyttäsi” hoitajamitoituksia ja kielsi palkkaamasta uusia hoitajia potilasturvallisuuden kustannuksella.

Terveys- ja sosiaalialan ammattijärjestö Tehy tukee Montosta ja vaatii Attendolta korvauksia perusteettomasta työsuhteen purkamisesta.

Attendon hoivakoti Jalava avautui Joroisiin huhtikuussa 2018. Hoivapalveluille on kunnassa tarvetta, sillä kunta on laskenut, että vuoteen 2030 mennessä peräti joka viides joroislainen on täyttänyt 75 vuotta.­

Tehyn mukaan Attendo laittoi johtajansa pään pölkylle yrityksen maineen puhdistamiseksi, vaikka johtajalla ei ollut todellista valtaa vaikuttaa hoivakodin olosuhteisiin.

Mitä Jalavassa tapahtui? Sen selvittämiseksi on otettava askel taaksepäin.

Ainoa kokki sairastui, johtaja kadoksissa

Varkauden kaupungin valvontakäyntien raportit paljastavat tapahtumien alkaneen vyöryä eteenpäin kunnolla vain muutama viikko sitten. Tammikuun loppupuolella, jolloin Joroisissa sijaitseva hoivakoti kohtasi viimeisimmän kriisinsä.

Talon ainoa kokki oli sairastunut. Henkilökunnalla oli hätä siitä, mistä asukkaat saisivat nyt ruokansa, sillä kokilla ei ollut tuuraajaa.

Johtajakin oli kadonnut. Hän ei ollut ilmestynyt töihin, ja työntekijät epäilivät hänen sairastuneen. Tietokatkoksen vuoksi asiasta ei kuitenkaan ollut täyttä varmuutta.

Kaiken huipuksi lääkevastuussa oli ensimmäisen vuoden lähihoitajaopiskelija.

Kun kokki oli sairastunut ja johtajakin oli ollut yhtenä päivänä kadoksissa, päätettiin Jalavaan tehdä äkillinen valvontakäynti.­

Tässä vaiheessa hoivakodista oltiin yhteydessä Varkauden sosiaali- ja terveystoimeen. Henkilökunta oli huolissaan asukkaiden turvallisuudesta.

Ilmoituksen jälkeen Varkauden kaupungin sosiaali- ja terveystoimi päätti tehdä Jalavaan sarjan valvontakäyntejä.

Iltavuorossa vain lähihoitaja ja sähköasentaja

Keskellä Joroisten kirkonkylää kohoava, 50-paikkainen Jalava ei ole toiminut vielä edes vuottakaan. Se avattiin huhtikuussa 2018.

Jalavan johtajaksi palkattu Montonen työskenteli aiemmin Attendon toisessa yksikössä Kuopiossa, ja hän kertoo olleensa uudesta pestistä innoissaan.

Hän ajatteli pääsevänsä tekemään tärkeää vanhustyötä.

– Alkuun olin todella toiveikas, sanoo Montonen nyt.

– Mutta haasteet alkoivat miltei heti ensimmäisestä päivästä.

Syitä Jalavan ongelmiin on varmasti monia. Tietokatkokset, huono suunnittelu, kiire.

Suurin pulma näyttää silti olleen koulutetun ja pysyvän henkilökunnan puute.

Ammattitaitoisen henkilökunnan tärkeyttä ei voi korostaa riittävästi, sillä työ Jalavassa on vaativaa. Vaikka hoivakodissa on ollut vain 14 asukasta, he ovat pääasiassa hyvin vanhoja, huonokuntoisia ja tarvitsevat apua peseytymisessä, liikkumisessa ja syömisessä.

Puolet asukkaista on kahden avustettavia, eli pitkään vuoteenomana olleita potilaita, joiden liikutteluun tarvitaan kaksi hoitajaa.

Vakituiset työntekijät joutuivat venymään töissään uupumukseen asti. Keikkalaiset vaihtuivat. Tuuraajia tarvittiin viikoittain.

Valvontakäynneillä tähän kiinnitettiin huomiota. Eräällä kerralla raportoitiin, että Jalavan iltavuorossa työskenteli kaksi henkilöä: lähihoitaja ja sähköasentaja, jolla ei ollut hoitoalan kokemusta tai koulutusta.

Valvontakäyntien perusteella vakavilta hoitovirheiltä on vältytty. Tammikuussa yksi asukkaista oli kuitenkin jätetty laittamatta ”yökuntoon”, eli asukkaalla oli vielä yöllä päivävaatteet päällä ja vaippa vaihtamatta.­

Montonen muistaa tilanteen.

Hän kertoo ottaneensa sähköasentajan vuoroon, sillä pienessä ja verrattain syrjäisessä 5 000 asukkaan kunnassa on vaikea löytää hoitoalalle koulutettuja sijaisia.

– Kyseisellä henkilöllä oli kuitenkin aiempaa kokemusta ikäihmisten avustamisesta. Hän teki Jalavassa vain avustavia tehtäviä, muun muassa ruoanjakoa.

Uusi yövuorolainen perehdytettiin puhelimitse

Muitakin esimerkkejä on.

Maanantaina 4. helmikuuta Varkauden kaupungin valvontakäynnillä selviteltiin tilannetta, jossa lähihoitaja pakotettiin jäämään iltavuoron jälkeen yövuoroon.

Taustalla oli sekaannus työvuoroissa.

– Kieltäydyin useamman kerran. Yritimme työkaverien kanssa löytää jonkun. Virpi [Montonen] sanoi, ettei pysty itse tulemaan. Viimeinen puhelu, että sinun on pakko jäädä. No en minä voi yksin näitä asukkaita jättää, viestitti lähihoitaja valvontaraportin mukaan.

Montonen myöntää tapahtuneen IS:lle ja kertoo, että sijaispulan takia hänellä ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin laittaa vastentahtoinen hoitaja yövuoroon.

Työvuorosekaannus johti raportin mukaan tilanteeseen, jossa hoitajan oli jäätävä vastentahtoisesti yövuoroon.­

Epäkohtien lista piteni entisestään, kun Itä-Suomen aluehallintovirasto (avi) teki tarkastuksen hoivakotiin 5. helmikuuta.

Tarkastajat raportoivat muun muassa seuraavaa:

Perehdytyksessä oli puutteita. Yövuoroon uutena tullut työntekijä opastettiin hommiinsa puhelimitse – ja senkin joutui tekemään lähihoitaja vapaapäivältään.

Yhdellä valvontakäynneistä hoitajat kertoivat työkuormituksesta. Yöhoitajien vastuulle kuului myös paljon pyykkihuoltoa.­

Henkilökuntaluettelo oli kateissa. Työvuorolista oli sekava, ja siinä oli työntekijöille uppo-outoja nimiä. Lääkehoitosuunnitelma oli hyväksytty vasta tammikuussa, yhdeksän kuukautta hoivakodin aloittamisen jälkeen.

Asukkaiden hoito- ja palvelusuunnitelmat sentään löytyivät, mutta ne olivat liki hyödyttömiä, sillä osa työntekijöistä ei tiennyt, mistä ne voisi lukea.

Sijaiset eivät edes päässeet lukemaan suunnitelmia, koska heille ei ollut annettu siihen tarvittavia tunnuksia. Tunnusten puuttumisen takia sijaiset joutuivat tekemään kirjaukset miten sattui: jonkun toisen tunnuksilla tai käsin paperille. Joskus he eivät tehneet niitä ollenkaan.

Hoitohenkilökunta kertoi raportin mukaan kokevansa, ettei heidän näkökantojaan otettu hoidon toteuttamisessa huomioon.­

Hoivakodissa oli myös jostain kummallisesta syystä puolitettu kipulaastareita. Se on mahdollisesti jopa hengenvaarallista, sillä puolitetusta laastarista lääkeainetta vapautuu liikaa.

Kenen on vastuu?

Nyt suurin kiistakysymys on, kuka kantaa vastuun Jalavan tilasta.

Attendo pitää hoivakodin johtajaa syypäänä. Montonen on vastannut hoivakodin arjen suunnittelusta ja muun muassa työntekijöiden rekrytoinneista. Lisäksi valvontaraporttien perusteella Montosen välit alaisiin olivat tulehtuneet.

Siksi Montosen työsuhde purettiin vain pari päivää aluehallintoviraston tarkastuksen jälkeen.

– He syyttivät minua potilasturvallisuuden vaarantamisesta, kertoo Montonen työsuhteen purkamisperusteista.

Montosesta potkut ovat epäoikeudenmukaiset. Montosen mukaan Attendo käänsi kaikki ongelmat hänen syykseen, vaikka hän ilmoitti monesti Attendon aluejohdolle tarvitsevansa lisää ammattitaitoista henkilökuntaa. Hän kokee joutuneensa puun ja kuoren väliin.

– Viestitin ongelmista esimiehelleni toiminnan alusta lähtien, ärsytykseen asti. Sähköpostilla, tekstiviestillä ja suullisesti. Loppujen lopuksi siinä ei ollut kyse kovin isoista asioista, yksikin sairaanhoitaja enemmän olisi muuttanut tilanteen paremmaksi.

Montonen sanoo pyyntöjensä kaikuneen kuuroille korville. Hän kertoo esimiehensä päinvastoin ilmoittaneen, ettei kallista sairaanhoitajaa saa palkata vaan Montosen itse täytyy toimia johtajan tehtävien lisäksi myös sairaanhoitajana.

– Se aiheutti valtavasti stressiä, kun en kumpaakaan näistä rooleista pystynyt tekemään niin hyvin kuin olisin halunnut. Tehtäviä oli niin paljon.

– Se oli kiirettä ja kaaosta, hyppimistä roolista toiseen. Sijaisten hakua, selviytymistä.

Attendo: Potkuille ”erittäin vankat” perusteet

Koska Montonen vastuuttaa Jalavan epäkohdista etenkin Attendon aluejohtoa, ikäihmisten Itä- ja Keski-Suomen aluejohtajaa Anne Flinkiä, Ilta-Sanomat varasi hänelle mahdollisuuden kommentoida asiaa.

Flink kieltäytyi ja perusteli, ettei ole huonon terveydentilansa vuoksi ollut pitkään aikaan töissä eikä halua kommentoida asiaa tarkemmin.

– En ollut aluehallintoviraston tarkastuksen aikaan enää töissä, enkä ole jaksanut mediakirjoitteluakaan tästä seurata.

– Mutta asiat eivät ole niin mustavalkoisia kuin annetaan ymmärtää.

Flinkin puolesta Ilta-Sanomien kysymyksiin vastasi Attendon viestintäpäällikkö Ilona Sammaljärvi sähköpostitse.

Hänen mukaansa Attendon perusteet hoivakodin johtajan työsuhteen päättämiselle olivat ”erittäin vankat ja työsopimuslain mukaiset”.

– Attendo ei ryhtyisi työsuhteen päättämistoimiin tilanteessa, jossa hoivakodin johtaja on noudattanut ainoastaan työnantajan antamia ohjeita ja määräyksiä ja tehnyt oman työnsä huolellisesti.

Sammaljärven mukaan Attendo antaa vastineensa Tehylle tämän viikon aikana.

– Mediassa on annettu asiasta täysin yksipuolinen kuva johtuen siitä, ettemme voi lain mukaan mennä yksityiskohtiin Montosen työsuhteen päättämisen syistä. Nämä yksityiskohdat tullaan kuvaamaan Tehylle annettavassa vastauksessa.

Sammaljärven mukaan Jalavassa on nyt nostettu henkilöstömitoitusta, sen vastuuhenkilönä on erittäin osaava ja kokenut johtaja ja uuden johtajan rekrytointi on käynnistetty.

– Työntekijät ovat tyytyväisiä ja arki Jalavassa pyörii nyt turvallisesti, kuten pitääkin.

Entä Montonen? Pyöritys Jalavan epäkohdista on nostanut hänet valtakunnan suurimpiin medioihin. Se on antanut hänelle runsaasti näkyvyyttä.

Montonen kertoo IS:lle, että hän lähtee seuraavaksi vaalityöhön.

– Keskusta pyysi minua kansanedustajaehdokkaakseen ja minä suostuin.

– Pääteemanani on nimenomaan vanhustenhoito.