Keskon ja Lidlin myymälöissä panttiarpajaisia järjestävä Parpa Oy on tehnyt kuudessa vuodessa lähes 600 000 euron tappiot. Lasten ja nuorten hyväksi kerätystä kahdesta miljoonasta eurosta avustusjärjestöille on mennyt vain 12 prosenttia.

Panttiarpajaisiin voi osallistua Keskon ja Lidlin myymälöissä.

Palauta pulloja. Autat lapsia ja nuoria.

Tunnetuimmat ja luotettavimmat hyväntekeväisyysjärjestöt takaavat sen, että apu menee varmasti perille ja oikeaan kohteeseen.

Näin panttiarpajaisia markkinoidaan suomalaisille kuluttajille.

Panttiarpajaiset tulivat Suomen markkinoille vuonna 2012, kun Parpa Oy, Suomen Punainen Risti ja Mannerheimin Lastensuojeluliitto aloittivat yhteistyön.

Esimerkkiä haettiin Norjasta, jossa uusi varainhankintakonsepti oli toiminut hyvin. Kauppaketjuista mukaan lähti Lidl.

- Tavoitteenamme on hankkia pullonpalautusarpajaisilla kolmen vuoden sisällä yli miljoona euroa vuodessa avustustoimintaan, Parpan silloinen toimitusjohtaja Marko Aaltio sanoi.

Panttiarpajaisten tuoton kerrottiin jakautuvan siten, että 35 prosenttia palautuu asiakkaille palkintoina, 32,5 prosenttia ohjataan hyväntekeväisyyteen ja 32,5 prosenttia kuluu arpajaisten järjestämiseen. Tätä jakosuhdetta on käytetty konseptin markkinoinnissa.

Kaksi miljoonaa euroa

Iltalehden tekemän selvityksen perusteella miljoonan euron tavoitteesta jäätiin todella kauas.

Poliisihallituksen Iltalehdelle toimittamien asiakirjojen mukaan panttiarpajaisilla kerättiin SPR:n ja MLL:n nimissä vuosina 2012-2015 yhteensä 414 000 euroa, josta vain 28 000 euroa - alle seitsemän prosenttia - meni avustusjärjestöille.

Joulukuusta 2015 lähtien avustuskohteena on ollut Pelastakaa Lapset ry:n Eväitä Elämälle -ohjelma, joka tukee syrjäytymisvaarassa olevia lapsia ja nuoria eri puolilla Suomea.

Panttiarpajaisilla on kerätty Pelastakaa Lapset ry:n nimissä vuosina 2015-2017 aikana yhteensä 1,1 miljoonaa euroa, josta 139 000 euroa - 12,5 prosenttia - on mennyt avustuskohteelle. Joulukuussa 2017 alkanut lupakausi päättyy torstaina. Uusi on vireillä.

Panttiarpajaisilla on kerätty vuosina 2012-2017 yhteensä lähes kaksi miljoonaa euroa. Siitä noin 240 000 euroa - 12 prosenttia - on tilitetty Suomen Punaiselle Ristille, Mannerheimin Lastensuojeluliitolle, Lastenklinikoiden Kummeille ja Pelastakaa Lapset ry:lle.

Panttiarpajaisten tuotto, kulut ja tilitykset 2012-2017

Etenkin naiset innostuivat

Ensimmäinen tavara-arpajaislupa myönnettiin tammikuussa 2012 Suomen Punaiselle Ristille, joka määräsi Parpa Oy:n arpajaisten käytännön toimeenpanijaksi.

Arpajaislain mukaan tavara-arpajaislupa voidaan myöntää enintään kuudeksi kuukaudeksi kerrallaan, joten SPR ja MLL hakivat sitä Poliisihallituksen ohjeistuksen mukaisesti vuorotellen.

Ensimmäisen helmikuusta toukokuuhun kestäneen lupajakson aikana arpoja ostettiin 13 599 eurolla, josta SPR sai 4 966 euroa (36,5 prosenttia). Mukana oli ensivaiheessa kymmenen Lidlin myymälää pääkaupunkiseudulla ja sen lähialueilla.

Panttiarpajaisten markkinoinnissa vedotaan suomalaisten haluun tehdä hyvää. KUVAKAAPPAUS

Toisen kesäkuusta marraskuuhun kestäneen lupajakson aikana arpoja ostettiin 31 650 eurolla, josta MLL sai 10 743 euroa (34 prosenttia). Alku oli lupaava ja järjestöjen tuotot kohdillaan.

Konseptin markkinoinnin tueksi Parpa tilasi kyselytutkimuksen, jonka mukaan kuluttajat, etenkin naiset, olivat kiinnostuneita uudesta tavasta tehdä hyvää. Osallistumisen motiivina oli ensisijaisesti hyväntekeväisyys, toissijaisesti mahdollisuus voittaa palkintoja.

Lidlin Suomen toimitusjohtaja Lauri Sipponen kehui konseptia ja kertoi pullonpalautuksesta tulleen asiakkailleen hauskempaa. Sipposen mukaan Lidl olikin valmis laajentamaan panttiarpajaiset koskemaan kaikkia myymälöitään Suomessa.

Näin myös tapahtui. Kun SPR:lle myönnetty kolmas lupajakso päättyi toukokuussa 2013, oli arpajaisten tuotto jo 155 370 euroa. Tuotto kasvoi edellisestä lupajaksosta liki 400 prosentilla.

Panttiarpajaisten kulut olivat kuitenkin 158 568 euroa, joten SPR jäi 3 198 euroa tappiolle.

Sama odotti MLL:ää neljännen lupajakson päättyessä marraskuussa 2013, kun järjestölle jäi 127 552 euroa tuottaneista arpajaisista käteen tasan nolla euroa.

Viidennen ja kuudennen lupajakson päätyttyä toukokuussa 2014 SPR:n ja MLL:n nimissä oli kerätty yhteensä 414 000 euroa. Summasta vain 28 000 euroa - alle seitsemän prosenttia - oli tilitetty avustusjärjestöille.

Yllättävä investointituki

Suomen Punaisen Ristin varainhankintajohtajan John Ekelundin mukaan Parpa oli arvioinut panttiarpajaisten kustannusrakenteen pieleen, joten yhtiö kääntyi avustusjärjestöjen puoleen.

- Parpa oli ongelmissa laiteinvestointien kanssa ja he lähestyivät meitä sellaisella ehdotuksella, että jättäisimme ensimmäisen kunnon tuoton ikään kuin investointitueksi tähän yhteistyöhön, Ekelund sanoo.

SPR ja MLL olivat sitoutuneet projektiin pitkällä tähtäimellä, joten ne suostuivat Parpan ehdotukseen. SPR:n yhtiöön jättämä ”investointituki” oli 44 000 euroa, MLL:n 40 000 euroa.

Mannerheimin Lastensuojeluliiton entinen viestintäjohtaja ja nykyinen johtava asiantuntija Liisa Partio sanoo, että uusi konsepti vaikutti hyvältä idealta ja järjestö näki siinä potentiaalia.

- Se tuntui aluksi hyvältä kumppanuudelta: teemme yhteistyötä ja kehitämme mallia, joka voi tuottaa suomalaisille järjestöille rahaa. Se ei kyllä mennyt ihan niin kuin olimme suunnitelleet, Partio myöntää.

Partion mukaan mistään ”investointituesta” ei ollut yhteistyön alkaessa puhetta.

- Muistan, että harkitsimme sitä pitkään, että voimmeko lähteä tällaiseen, koska eihän se ole oikeastaan meille kuuluva asia, Partio sanoo.

Panttiarpajaisiin osallistuminen on helppoa. Päävoiton voittaminen on kaikkea muuta kuin helppoa. Sen todennäköisyys on 1:80 000 000. INKA SOVERI

Kallista yhteistyötä

Mannerheimin Lastensuojeluliitossa oltiin pettyneitä siihen, minkä verran rahaa käytännössä kertyi järjestön työn tueksi.

- Yhteistyömme perusteella en sanoisi, että he halusivat johtaa meitä tietoisesti harhaan, mutta ehkä he arvioivat kustannukset väärin, kun homma on toiminut Norjassa hyvin, Partio sanoo.

- Siinä on ollut varmaan kaksi asiaa. He olivat ylimitoittaneet ihmisten halukkuuden osallistua panttiarpajaisiin ja arvioineet tuoton yläkanttiin. Toisaalta automaattien konvertointi- ja ylläpitokulut olivat olleet arvioitua suuremmat, Ekelund sanoo.

Ekelund ja Partio myöntävät, että järjestöt joutuivat kyselemään Parpalta tilityksiä, kun rahoja ei kuulunut ja Poliisihallitukselle piti ilmoittaa, miten tavara-arpajaiset olivat menneet.

- Olemme aina raportoineet säntillisesti viranomaisille ja näin halusimme tässäkin tapauksessa tehdä. Siinä kohtaa jouduimme kyselemään (rahojen) perään, Partio sanoo.

-Se oli tietysti vähän ikävää, Ekelund sanoo.

Parpan yhteistyö Suomen Punaisen Ristin ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton kanssa päättyi lopullisesti syksyllä 2015, kun Parpa ilmoitti kilpailuttavansa avustusjärjestöt. Näin ollen SPR:n ja MLL:n maksama ”investointituki” jäi yhtiöön.

- Myöhemmin kävi ilmi, että heillä oli jo silloin Pelastakaa Lapset ry kohteena, Ekelund sanoo.

Ekelund haluaa kuitenkin korostaa, ettei Pelastakaa Lapset ry ole tehnyt tässä mitään väärää.

- Heillä on sama tilanne kuin meillä: he ovat antaneet oman brändinsä ja luotettavuutensa tähän projektiin.

Panttiarpajaiset tulivat Suomen markkinoille vuonna 2012. Konsepti on toiminut Norjassa hyvin, mutta Suomessa se ei ole lähtenyt lentoon toivotulla tavalla. INKA SOVERI

87,5 prosenttia kuluihin

Parpa Oy:n ja Pelastakaa Lapset ry:n yhteistyösopimuksesta tiedotettiin marraskuussa 2015.

Tavoitteena oli kerätä vuoden 2016 aikana kaksi miljoonaa euroa järjestön Eväitä Elämälle -ohjelmaan, joka tukee syrjäytymisvaarassa olevia lapsia ja nuoria eri puolilla Suomea.

Julkisuudessa on annettu ymmärtää, että arpajaisten tuotto jaetaan kolmeen osaan siten, että palkintojen osuus on vähintään lakisääteiset 35 prosenttia ja loppuosa (65 prosenttia) jaetaan tasan panttiarpajaisten toimeenpanijan ja avustuskohteen kesken.

Näin ei ole tapahtunut ensimmäisen ja toisen lupajakson jälkeen kertaakaan. Viiden viimeisen lupajakson aikana palautusarpajaiset ovat tuottaneet yhteensä 1,1 miljoonaa euroa. Summasta 139 000 euroa (12,5 prosenttia) on tilitetty Pelastakaa Lapset ry:lle.

Palkintoihin on mennyt pyöreästi 40 prosenttia (445 000 euroa), Parpalle on mennyt 34,5 prosenttia (385 000 euroa) ja muihin kuluihin on mennyt 13 prosenttia (142 000 euroa). Muita kuluja ovat muun muassa mainoskulut, arpajaisvero sekä lupamaksu.

Kuluihin on mennyt yhteensä 87,5 prosenttia.

Konkurssikypsä yritys

Kaupparekisteriin toimitettujen tilinpäätösten mukaan vuonna 2011 perustettu Parpa Oy on tehnyt tappiota perustamisestaan lähtien. Tappiota on kertynyt kuudessa vuodessa 582 000 euroa.

Tappiot ovat huomattavia, sillä yhtiön liikevaihto on ollut tuona aikana 848 000 euroa.

Yhtiö menetti oman pääomansa toukokuussa 2015 ja on pysynyt pystyssä lähinnä velkojiensa varoilla. Omistajat ovat sijoittaneet yhtiöön toistaiseksi 360 000 euroa, minkä lisäksi yhtiöllä on lainaa. Omistajien sijoitukset ovat menneet tappioiden kattamiseen.

Parpa Oy:n taloudelliset tunnusluvut 2012-2017

Tuoreimman tilintarkastuskertomuksen mukaan Parpa Oy:n tulevaisuus on hyvin epävarma.

- Haluamme kiinnittää huomiota omaan ja vieraaseen pääomaan sekä liitetietoon lainojen lyhennysaikataulusta. Parpa Oy:n tappio tilikaudelta 1.6.2016 - 31.5.2017 on 25 284,00 euroa ja oma pääoma 222 285,15 euroa negatiivinen. Yhtiön lyhytaikainen vieras pääoma ylittää tilinpäätöshetkellä lyhytaikaisten saamisten määrän 156 349,93 eurolla.

- Nämä seikat yhdessä viittaavat sellaiseen olennaiseen epävarmuuteen, joka saattaa antaa aihetta epäillä yhtiön kykyä jatkaa toimintaansa, tilintarkastuskertomuksessa todetaan.

Parpa Oy:n tilintarkastuskertomuksen mukaan raskasta tappiota tekevän yhtiön toiminta on vaakalaudalla. Yhtiö on tehnyt kuudessa vuodessa lähes 600 000 euron tappiot. KUVAKAAPPAUS

Asiakastiedon riskianalyysissä Parpa Oy saa 61/100 pistettä ja luokituksen RL4 (suuri riski). Luokitukseen vaikuttavat negatiivinen oma pääoma, ennakkoperintärekisteristä poistuminen ja vakavaraisuus.

Epätodennäköinen päävoitto

Suomalaisten suosikkipelissä lotossa päävoiton todennäköisyys on tällä hetkellä 1:18 643 560.

Parpa vaikuttaa pelaavan panttiarpajaisissa varman päälle, sillä Pelastakaa Lapset ry:n aikana myynnissä olevien arpojen määrää on koko ajan kasvatettu. Ensin päävoiton todennäköisyys oli 1:20 000 000, sitten 1:60 000 000 ja tällä hetkellä 1:80 000 000.

- Jos päävoiton todennäköisyys on yhden suhde 80 miljoonaan, niin se on jo aika pieni, Ekelund sanoo ja myöntää miettineensä arpojen määrää ja palkintojen skaalautumista jo vuosia sitten.

Poliisihallitukselle toimitettujen asiakirjojen mukaan panttiarpajaisissa on voitettu yhtä poikkeusta lukuun ottamatta pienempiä voittoja. Päävoitto osui vuonna 2016 Vaasaan. KUVAKAAPPAUS

Julkisuudessa olleiden tietojen mukaan arpajaisten päävoitto (100 000 euron lahjakortti) meni vuonna 2016 Vaasaan. Päävoitto rasittaa Parpan tasetta edelleen.

Parpan tuoreimman tilinpäätöksen mukaan yhtiö on lyhentänyt vaasalaismiehen vuonna 2016 voittamaa päävoittoa osissa. Päävoitto rasittaa Parpan tasetta vuoteen 2020 asti.

- Parpa Oy maksaa päävoitosta kuukausittain voittajalle 2 500 euroa lahjakorttien muodossa, Poliisihallitukselle toimitetussa tilityksessä todetaan.

Tilityksiä osamaksulla

Maksuun menneen päävoiton lisäksi Parpan taloutta rasittaa noin 200 000 euron pankkilaina, jota yhtiö lyhentää tänä ja ensi vuonna 80 000 euroa. Vuonna 2020 lyhennys on 20 000 euroa.

Tuoreimman tilityksen mukaan Pelastakaa Lapset ry:n nimissä järjestetyt panttiarpajaiset tuottivat kesä-marraskuussa 2017 yhteensä noin 294 000 euroa. Tästä avustusjärjestön osuus oli reilut 43 000 euroa (14,8 prosenttia).

Parpa on pyytänyt maksaa summan kolmessa osassa.

- Parpa Oy:n kanssa on sovittu, että Parpa tilittää Pelastakaa Lapset ry:lle sen osuuden kolmessa erässä: 15 000 (euroa) 30.4.2018, 15 000 (euroa) 31.5.2018 ja 13 829 (euroa) 30.6.2018, Poliisihallitukselle toimitetussa tilityksessä todetaan.