Mistä on kyse? Saksalainen Erich Utsch Ag valmistaa ja toimittaa rekisterikilvet yhteistyössä Helsingin vankilan kanssa. Utsch toimittaa kilpiaihiot Helsingin vankilalle, joka tekee kilvet valmiiksi ja toimittaa ne edelleen tilaajille.

Helsingin vankilassa kilpiä on valmistettu vuodesta 1927. Vankilassa tehdään kaikki Suomessa käytettävät rekisterikilvet paitsi Ahvenanmaan oma erikoiskilpi sekä tasavallan presidentin leijonakilpi.

Myös 900 euroa maksavat erikoiskilvet tehdään Sörkässä. Esimerkiksi Napapiirin sankarit -elokuviin tehdyt TIS-51 ja LER-551 ovat vankien käsityötä.

Viime vuonna vankilasta toimitettiin kaikkiaan noin 480 000 kilpeä.

Kilvet tehdään 29 erilaisesta aihiosta noin 40 erilaiseksi kilpityypiksi. Vangit hoitavat myös kilpien postituksen.

Helsingin vankilan kilpimaalaamo vaikuttaa paikalta, jossa aika on pysähtynyt.

Muurien ulkopuolisesta Suomesta näin yksinkertainen liukuhihnatyö on ajat sitten kadonnut halvemman työvoiman maihin, mutta täällä prässätään ja lämpöleimataan rekisterikilpiä käsipelillä, yksitellen.

Tavallisena arkiaamuna kilpimaalaamossa tehdään katsastusasemien tilaamia yksittäiskilpiä. Aamu on verrattain hiljainen, koska vankilassa odotellaan uutta lähetystä saksalaiselta Erich Utsch Ag:lta, jonka alihankkija Helsingin vankila on.

Kun firman toimittama kilpiaihiolähetys saapuu, alkaa täysi tohina.

– Niistä tehdään sarjakilpituotantoa, eli uusia kilpiä uusille autoille, selventää työnjohtaja Timo Joki-Suikko.

Määrät ovat massiivisia: vankilassa tehdään lähes puoli miljoonaa rekisterikilpeä vuodessa. Keskimäärin joka päivä toimitetaan noin 2 000 kilpeä. Suunnilleen samanlainen määrä kilpiä tehdään varastoon päivittäin.

Vangeilla on osallistumispakko

Vankilan työrytmi on tiukka. Työpäivä alkaa aina kello 7.30 ja kestää 10.35:een, jolloin on lounastauko. Toiminta työpajalla jatkuu taas kello 12 ja tavallisesti se päättyy 15.45.

– Työpäivän aikana vanki osallistuu myös muihin toimintoihin, jollaisia ovat esimerkiksi suuttumuksen hallintaa tai päihdekuntoutusta käsittelevät ohjelmat. Silloin he ovat poissa töiden parista, Joki-Suikko kertoo.

Työnteko ei sinänsä ole pakollista, mutta jotain on pakko tehdä. Vangeilla on osallistumisvelvollisuus, mikä tarkoittaa, että heidän on osallistuttava joko työntekoon, koulunkäyntiin tai edellä mainitun kaltaisiin ohjelmiin.

– Joissain tapauksissa myös ihan arkielämän perustaitojen opetteluun, kuten ruuanlaittoon tai siivoukseen, Joki-Suikko kertoo.

Muita työmahdollisuuksia ovat esimerkiksi digipaino, puusepänverstas, ruuvinpakkaus, konepajatoiminta, autokorjaamo sekä hopeakorupaja. Joki-Suikon mukaan rekisterikilpien valmistus ei kuulu vankilan suosituimpien töiden joukkoon.

– Jossain muussa hommassa voi päästä helpommalla. Täällä päivittäiset vaatimukset ovat aika kovat verrattuna johonkin muuhun toimintaan. Määrätyt tehtävät on tehtävä joka päivä, mikä valmentaa kyllä työelämään muurien ulkopuolella.

Erilaisia kilpimalleja on nelisenkymmentä. Tero Ylioja / Yle

Korvaus 70 senttiä tunnissa

Varsinaista palkkaa vankilassa ei saa, koska vangit eivät ole työsuhteessa. Rahallisesta korvauksesta käytetään nimitystä toimintaraha.

Sen suuruus kilpimaalaamossa on joko 70 senttiä tai 90 senttiä tunnissa. Sarjakilpilaatikoiden tekemisestä saa päälle pienen tuotantobonuksen jokaisesta valmiista laatikosta.

Noin kolme vuotta Sörkässä lusinut Abdikafi pitää kilpien valmistusta hauskana hommana. Hän ei valita edes korvauksen pienuudesta.

– En ole tekemässä tätä palkan takia. Tässä menee aika nopeammin.

Hän esittelee todistusta, jonka mukaan hän on käynyt omaehtoisen muutoksen ohjelman. Toinen paperi kertoo, että lokakuun loppuun mennessä Abdikafi on tehnyt yli 68 000 sarjakilpeä ja tuhansittain yksittäiskilpiä.

Kolme vuotta tuomiotaan istunut Abdikafi esittelee paperia, jonka mukaan hän on tehnyt jo 68 000 yksittäiskilpeä.

Toisella puolella huonetta kilvet ajetaan mankelin läpi, eli ne lämpöleimataan.

Neljä kuukautta Sörkässä ollut Robin pussittaa valmiita kilpiä, jotka tulevat lämpöleimattuina hihnaa pitkin.

– Kun pino on valmis, järjestetään paperit kilpien mukaisesti. Tämä on ihan mukavaa ja leppoisaa touhua. Tarkkana tässä pitää kuitenkin olla.

Hihnan toisessa päässä on Esa, joka on ollut Sörkässä reilut neljä vuotta.

– Tämä on helppo homma. Täytyy vaan seurata, ettei mene kilvet päällekkäin.

Ajan kuluminen vankilassa rakentuu pitkälti rutiinien varaan, Esa kertoo.

– Iltasella siinä tekee iltatoimet ja sitten katsoo sarjat, mitä sieltä tulee. Siinä ne päivät menee.

Monikulttuurinen työpaja

Vierailupäivänä koko vankilan miesvahvuus on noin 260 vankia. Vangeista reilut 15 prosenttia on ulkomaalaisia, mutta kilpimaalaamossa suhdeluku on huomattavasti korkeampi.

– Viime kuukausina kilpimaalaamossa on työskennellyt 30–35 eri vankia. He tulevat noin 15 eri kansallisuudesta tai etnisestä ryhmästä, työnjohtaja Timo Joki-Suikko kertoo.

Tällaisessa porukassa kommunikointi ei aina ole aivan yksinkertaista.

– Siinä on omat kommervenkkinsä. Viittomakieli, elehtiminen ja Google-kääntäjä ovat kovia sanoja.

Ensi vuonna 90 vuotta täyttävä kilpien valmistustyö jatkuu Sörkässä varmuudella vielä useamman vuoden.

Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi allekirjoitti syyskuussa uuden sopimuksen Erich Utsch Ag:n kanssa vuosille 2017–2019.

Utsch valmistaa ja toimittaa rekisterikilvet yhteistyössä Helsingin vankilan kanssa.