Vajaan 5 000 asukkaan Isossakyrössä sijaitsevassa anniskeluravintolassa valomerkki annettiin aiemmin viikonloppuisin jo puoli kahdelta. Tällöin asiakas joutui päättämään, matkustaako esimerkiksi naapurikunnan yökerhoon vai lähteäkö kotiin. Nyt iltaa pystyy jatkamaan samassa paikassa pidempään.

– Se antaa ihmisille sitä vapautta, että jääkö pubi-tyyppiseen paikkaan vai lähteekö yökerhoon. Tavallaan se tasoittaa pelikenttää pienten ja isojen yökerhojen välillä, kertoo Teemu Reiman Pub All In:sta.

Teemu Reiman Merja Siirilä / Yle

Uuden lain mukaisia jatkoaikoja lähes 1200

Maaliskuun alusta voimaan tulleen alkoholilain myötä monet ravintolat ovat hakeneet innokkaasti jatkoaikaa. Uuden lain mukaisia jatkoaikoja on myönnetty jo lähes 1200 ravintolalle. Kun mukaan lasketaan vielä voimassa olevat vanhat jatkoaikaluvat, anniskelun jatkoaikoja hyödyntää Suomessa nyt reilut 1500 anniskelupaikkaa.

Anniskeluajan jatkaminen 1.3.2018 alkaen Sisätiloissa anniskeluajan jatkamisesta klo 1.30 jälkeen klo 4 saakka riittää jatkoaikailmoitus aluehallintovirastoon Ulkotilaan anniskelupaikat voivat hakea aluehallintovirastolta jatkoaikalupaa Jatkoaikalupaa voi hakea myös niin sanottuun aamuanniskeluun, eli klo 7-9 majoituspaikan aamiaistarjoilun yhteydessä tapahtuvaan anniskeluun Vanhan lain mukaisia jatkoaikalupia on haettu klo 3 ja klo 4 saakka jatkuvaan anniskeluun ja ne myönnettiin määräaikaisina Osa vanhoista luvista on vielä voimassa, osa paikoista on jo uusinut lupansa uuden lain mukaisesti Lähde: Valvira

Jatkoaikaa ovat hakeneet erityisesti suurten kaupunkien anniskelupaikat, mutta Isonkyrön tapaan myös pienten paikkakuntien ravintolat. Perinteisten yökerhojen lisäksi ovensa pitää myöhään auki esimerkiksi yhä useampi terassi ja pitseria.

Matkailu ja ravintolapalvelut MaRa ry:n mukaan uudistuksesta hyötyvät ravintoloiden ja asiakkaiden lisäksi myös muut yrittäjät.

– Nyt voidaan palvella asiakkaita silloin kun asiakkaat haluavat sitä palvelua. Se on keskeisin asia. Kaikki asiakkaat eivät lähde samaan aikaan, vaan lähtevät porrastetummin. Silloin taksijonot ovat pienempiä ja grillijonot ovat pienempiä. Kyllä tällä on monia myönteisiä vaikutuksia muillekin kuin ravintoloille, kertoo MaRa ry:n toimitusjohtaja Timo Lappi.

Olutta tarjoillaan yhä useammassa ravintolassa pidempään Merja Siirilä / Yle

Pelkästään positiivisia vaikutuksia

MaRan mukaan jatkoaika ei ole näkynyt ravintoloissa häiriökäyttäytymisenä, vaikka siitäkin esiintyi pelkoja. Isonkyrön Pub All In toimii aukiolojensa suhteen joustavasti: mikäli asiakkaita riittää vielä kahden aikaan, jatkuu meno neljään asti, tai niin kauan kuin asiakkaita riittää.

– Me mennään sen jatkoajan suhteen ihan tilanteen mukaan, että millä fiiliksellä ihmiset on. Jos väki alkaa olla liian humaltunutta, niin sitten vihelletään peli poikki, Reiman toteaa ja lisää, että esimerkiksi poliisia paikalle ei ole tarvinnut soittaa vuosikausiin. Myös häiriökäyttäytymiset vuoden aikana pystyy laskemaan yhden käden sormin.

MaRalla ei ole vielä tarkempia tutkimustuloksia, kuinka suuri taloudellinen hyöty uudistuksesta on. Itse anniskeluravintoloissa hyötyyn suhtaudutaan maltillisesti.

– Ei siitä henkilöstökulujen ja muitten jälkeen paljoa jää, mutta jää kuitenkin nyt jonkin verran, Reiman toteaa.

Jaksavatko ihmiset sitten juhlia valomerkkiin asti? Seinäjoen keskustassa sijaitsevassa ravintola Holy Smokessa sekä ylä- että alakerta tarjoilevat asiakkaille alkoholia nyt neljään asti.

– Kun on paljon tapahtumia, niin tuntuu, että on sitä yökukkujaakin liikenteessä, että kyllä sitä neljän jälkeenkin riittää väkeä, kertoo ravintolapäällikkö Jani Ketola.

Holy Smoken ravintolapäällikkö Jani Ketola Merja Siirilä / Yle

Alalla piristysruiske

MaRan mukaan kulunut vuosi on ollut vaisu ravintola-alalla, etenkin anniskeluravintoloiden kannalta. Tammi-huhtikuun tilastot osoittavat, että anniskelu väheni edelliseen vuoteen verrattaessa 2,7 prosenttia. Yksi syy tähän ovat esimerkiksi viime vuoden panostukset satavuotiaan Suomen juhlintaan.

Paikoissa, joissa tarjoillaan ruokaa, tilanne on ollut parempi. Ihmiset syövät innokkaasti ravintolaruokaa. Sen sijaan anniskeluravintoloiden alamäki on jatkunut Lapin mukaan parikymmentä vuotta. Isonkyrön pubin kaltaisille paikoille tilanne on haastava. Sen myöntää Teemu Reiman.

– Ihmisten ravintolakäyttäytyminen on muuttunut viimeisten vuosien aikana hyvin paljon. Tullaan hirveän myöhään ravintolaan ja ei välttämättä lähdetä ollenkaan. On paljon enemmän kotibileitä varsinkin nuorison keskuudessa.

Jatkoajoista toivotaankin nyt piristysruisketta alalle. Muitakin helpotustoiveita olisi.

– Jos eduskunta haluaa suunnata kulutusta enemmän ravintoloihin, niin silloin arvonlisäveron alentaminen 24 prosentista 14 prosenttiin on se keino. Se alentaisi 8 prosenttia alkoholiannosten hintoja ja tarkoittaisi sitä, että kulutus ainakin jossakin määrin siirtyisi takaisin ravintoloihin, MaRa ry:n toimitusjohtaja Timo Lappi esittää.