Kiinalaismiljardöörit ovat yhä useammin luoneet omaisuutensa innovaatioilla, jotka perustuvat verkkokauppaan, tekoälyyn tai bioteknologiaan.

Yksi vaurastuneista kiinalaisista on Royale-yhtiötään johtava Bill Liu. Liu on kehittänyt älypuhelimen näytön, jonka voi taittaa tai rullata.

Vaikka Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin julistama kauppasota on hidastanut Kiinan talouskasvua, maan vaurain kansanosa kasvaa huimaa vauhtia – ja samoin tekee sen omaisuuden määrä.

Financial Times -talouslehden mukaan Kiina saa kaksi uutta dollarimiljardööriä joka viikko. Kiina on jo ohittanut Yhdysvallat miljardöörien lukumäärässä. Ostovoimakorjatulla bruttokansantuotteella mitattuna Kiina ohitti Yhdysvallat maailman suurimpana taloutena vuonna 2016.

Lokakuussa 2018 kiinalaismiljardöörien määrä oli 373 henkilöä ja heidän yhteenlasketun omaisuuden määrä 7,75 biljoonaa euroa. Maan talouden dynaamisuutta kuvaa hyvin myös se, että kiinalaismiljardöörit eivät ole perineet omaisuuttaan vaan luoneet sen itse.

Vaikka Kiinan talouden kasvu on jonkin verran rauhoittunut kovimpien vuosien luvuista ja kauppasota häiritsee, maan kasvutahti on edelleen huima. Nimenomaan suurissa kaupungeissa keskiluokan elintaso on noussut historiallisella tavalla viimeiset neljäkymmentä vuotta.

Yksi syy valtaviin kasvuprosentteihin on ollut se, että liikkeelle lähdettiin todella vaatimattomasta, toinen ja todennäköisesti merkittävämpi se, että Kiina pääsi viimein Maon kuoleman jälkeen 1976 purkamaan suunnitelmataloutta. Kulttuurinsa puolesta ahkerille kiinalaisille annettiin oikeus menestyä omalla työllään.

Kiinan talousuudistusten alkaessa vuonna 1978 maan bruttokansatuote vuodessa oli vain noin 130 euroa per asukas. Vuoteen 2017 mennessä luku oli yli 52-kertaistunut 6 785 euroon.

Suurissa kaupungeissa eletään jo seuraavassa todellisuudessa. 24 miljoonan asukkaan Shanghain bruttokansantuote oli viime vuonna 16 440 euroa ja talouskasvu oli edellisvuoteen verrattuna seitsemän prosenttia. Suomen vastaava luku oli 40 612 euroa ja kasvu kolme prosenttia.

Jos kehitys jatkuu samalla tavalla myös tulevaisuudessa, Shanghai ohittaa Suomen vuonna 2040.

Vaikka maan rikkaus lisääntyy, Pekingin poliittisen johdon näkökulmasta vaurauden epätasainen jakautuminen rikastuviin kaupunkeihin ja köyhänä pysyvään maaseutuun on kasvava ongelma.

Käytännössä rajattoman poliittisen vallan omaavalla presidentti Xi Jinpingillä ja hänen lähipiirillään onkin ratkaistavanaan vaikea yhtälö, kun he yrittävät löytää toimivia keinoja kiinalaisten taloudellisen tasa-arvon edistämiseksi.

Länsimaissa Kiina nähdään liian usein edelleen lähinnä lännen hikipajana, maana, jossa muun muassa tietokoneiden ja älypuhelinten tapaista kehittynyttä teknologiaa voidaan tuottaa halvalla.

Tämä vaihe on kuitenkin jäämässä taakse. Uudet kiinalaismiljardöörit ovat yhä useammin luoneet omaisuutensa innovaatioilla, jotka perustuvat verkkokauppaan, tekoälyyn tai bioteknologiaan.

Monien asiantuntijoiden mukaan Trumpin kauppasota todellisuudessa siirtää Kiinaa arvioitua nopeammin aikaan, jossa sen menestys perustuu teknologiseen etumatkaan eikä halpaan tuotantoon.

Asiantuntijat myös varoittavat, että Kiinan viralliset talousluvut eivät välttämättä ole yhteismitallisia länsimaiden lukujen kanssa, koska kiinalainen yhteiskunta ja sen talous poikkeavat monella tavalla länsimaisesta.

Politiikkaa rautaisella otteella ohjaava kommunistinen diktatuuri ei välttämättä rohkaise kansainvälisesti toimivia yrityksiä raportoimaan kaikkia lukuja aivan juuri kuin ne ovat. Varoittajat kuitenkin korostavat, että lukuja ei ole liioiteltu, vaan niitä pitäisi tosiasiassa korjata ylöspäin, Kiinan talous on todennäköisesti kasvanut vieläkin enemmän kuin viralliset luvut kertovat.