Suomalainen juo yli 10 kiloa kahvia vuodessa Kahvin keskikulutus maailmassa on 1,3 kiloa ihmistä kohden. Suomalainen juo kahvia yli kymmenen kiloa vuodessa.

Maailmassa kulutettiin viime vuonna noin 152,2 miljoonaa 60 kilon kahvisäkkiä.

Suomalaiset paahtimot käyttävät pääosin arabica-papuja, joiden hinta määräytyy New Yorkin pörssissä. Noin 75 prosenttia maailman kahvista on arabicaa. Lontoon pörssissä noteerataan robusta-pavut.

Maailman kahvintuottajat kärsivät “vaarallisen” huonosta taloudellisesta tilanteesta, varoittaa maailman kahvinviejien ja -tuojien järjestö ICO. Kahvipapujen hinta on kallistunut pitkin vuotta samalla, kun kahvin tuottajamaiden vienti on pienentynyt.

Arabica-papujen hinta on noussut kesäkuun alusta viidenneksellä eli 50 sentillä kilolta.

Kauppa määrää lopullisen hinnan

Kahvin hinta määräytyy pörssissä. Kun tarjonta vähenee, hinta saattaa heilahdella useita kymmeniäkin prosentteja.

– Hinta ennen kesäkuuta oli korkeimmillaan 2,5 eurossa, ja nyt kilo kahvia maksaa jo hieman yli kolme euroa, Pauligin hankintajohtaja Katariina Aho kertoo.

Kun raaka-aineesta tulee kalliimpaa, myös kahvin kuluttajahintoihin tulee nousupainetta.

– Niistä päättää viime kädessä kauppa. Mutta kahvi on kauppojen sisäänvetotuote, joten on vaikea sanoa, miten tämä näkyy kahvipakettien hinnoissa, Aho sanoo.

Pienet viljelijät lopettavat tuotannon

Hintaa nostaa nyt moni asia.

Ensinnäkin kahvia tuottavat maat veivät ICO:n tilaston mukaan heinäkuussa viidenneksen vähemmän kahvipapuja kuin samaan aikaan viime vuonna.

Tuottajat etenkin pienissä kahvimaissa kuten El Salvadorissa ja Costa Ricassa painivat pahoissa talousvaikeuksissa.

He joutuvat taistelemaan kasvavien tuotantokustannusten ja pienentyneiden satojen kanssa. Esimerkiksi suomalaisissa Presidentti- ja Juhla Mokka -kahveissa käytetään näistä maista tulevia papuja.

Kun maanviljelijät tekevät jatkuvasti tappiota, he eivät pysty myöskään istuttamaan uusia kahvipensaita tai modernisoimaan tuotantoaan. Kahvipensas elää 10–20 vuotta.

Tilanne on niin paha, että osa keskiamerikkalaisista tuottajista on jo luopunut kokonaan kahvinviljelystä ja siirtynyt taloudellisesti kannattavampiin kasveihin tai lopettanut viljelyn kokonaan.

Kahvivalikoimat supistuvat

Nyt kahvia tuotetaan noin 70 maassa eri puolilla eteläistä maapalloa. Jos tuotanto pysyy kannattamattomana pitkään, ICO pelkää vain suurimpien maiden tuotannon säilyvän.

Kahvin tuottamisen johtokolmikon muodostavat Brasilia, Vietnam ja Kolumbia.

Jos tuottajien määrä vähenee, kahvin laatu yksipuolistuu ja kuluttajille jää niukemmin valinnanvaraa. Samalla raaka-aineen saatavuus huonontuu, kun alueellisesti kutistunut tuotanto on aiempaa alttiimpi äärimmäisille sääilmiöille, tuholaisille ja taudeille.

– Huoli pienistä tuottajamaista on aiheellinen. Esimerkiksi brasilialainen tuottaja on saanut kahvistaan erittäin hyvän tuoton viime aikoina muun muassa siksi, että valuutta real on heikentynyt suhteessa dollariin, Katariina Aho sanoo. Keski-Amerikan tuottajamaissa ei ole vastaavia valuuttakurssien tuomia etuja.

Kuivuus ja kahvipuiden lepoaika pienentävät satoa

Maailman satoennusteita on korjattu alaspäin myös siksi, että kolmen suuren kahvintuotanto uhkaa jäädä ennakoitua pienemmäksi.

– Brasiliassa ensi vuosi on lepovuosi, kahvipuut lepäävät, Aho kertoo.

Maapallon toisella puolella Vietnamissa taas kahvinkasvatus on kärsinyt pahimmasta kuivuudesta 30 vuoteen. Sieltä tulee lähinnä robusta-laatua maailmanmarkkinoille.

Robustan tuotanto saattaa jäädä tänä vuonna jopa liki kolmanneksen normaalia pienemmäksi. Kahvimarkkinat ovat toisiinsa kytkeytyneitä, ja robustan nousevat hinnat vetävät myös arabican hintaa ylös.

Kuivuuden vaikutukset ulottuvat usein myös tulevaisuuteen, sillä viljelijät joutuvat odottamaan uusien istutettujen puiden alkavan tuottamaan satoa. Kuivuus iskee myös siemeniin.