Erään korkoanalyytikon sanoin Saksan yli kymmenvuotisten valtionlainojen korot ”räjähtivät käsiin” viime viikolla. Viikossa nähty korkomuutos oli euroajan suurin. Kuinka tämä liittyy suomalaiseen asuntovelalliseen? Tyypillinen asuntolaina on kytketty lyhyempään 3-12 kuukauden Euribor-korkoon. Lyhyet Euriborit hipovat edelleen nollaa pitkäaikaisten korkojen noususta huolimatta. Tämä blogaus havainnollistaa miten viimeviikkoiset korkotrendit muuttivat näkymiä tulevaisuuden asuntolainakoroille.

Tässä on seikka, jota pankkisi ei ehkä kertonut sinulle asuntolainastasi: Euribor-koron tuleva taso ei yleensä tule heille täytenä yllätyksenä, vaan korkomarkkinoilla on aina myös näkemys koron tulevaisuuden kehityksestä Euribor-johdannaisten ansiosta. Monesti on osoittautunut, ettei tämä ennuste ole ollut täydellinen, mutta paremman tiedon puutteessa tämä ”forwardikäyrä” antaa käsityksen siitä miten markkinat odottavat korkojen kehittyvän. En usko, että pankit jättävät puhumatta tästä ilkeyttään. Syy löytynee siitä, että korkojohdannaismarkkinat koetaan kovin tekniseksi käsitteeksi – niin asiakkaalle kuin pankin konttorissa lainoja järjestelevälle myyntimiehelle. Teknistä tai ei, monella suomalaisella on asuntolainaa moninkertaisesti verrattuna omaan nettovarallisuuteensa, joten aivan mitättömistä korkosummista ei ole puhe.

Alla olen laskenut Euribor-johdannaisista markkinoiden tulevaisuudelta odottamat korot. Kuvaa luetaan seuraavasti: keltainen viiva osoittaa markkinoiden mielipiteen kirjoitushetkeä edeltävältä illalta tulevaisuuden Euribor-koroista. Vaaka-akselilta näkyy päivämäärä ja pystyakselilta 3kk Euribor-koron odotusarvo – esim. vuonna 2021 johdannaismarkkinat olettavat 3kk Euribor-koron saavuttavan 1,7% tason. Ruskea suora taas osoittaa markkinoiden korkonäkemyksen vain reilu kuukausi sitten, tuolloin markkinat ennustivat vuodelle 2021 vain noin 0,6% korkoa.

Vaikka 1,7% korko on historiallisesti alhainen, näin jyrkkä mielipiteenmuutos on harvinainen. Syitä pitkäaikaisten korkojen nousuun löytyy useita, säästettäköön ne omaksi kirjoituksekseen. Selvää on kuitenkin, että korkomarkkinat ovat tällä hetkellä kovin myrskyisät, eli volatiilit. EKP:n pääjohtajan Mario Draghin viimeviikkoisin sanoin voi todeta, että ”volatiliteettiin on totuttava”. Pitkän aikavälin korot voivat siis vielä nousta huomattavasti tai romahtaa takaisin nollan tuntumaan makrotalouden näkymien muuttuessa.

Kansainvälisistä suhdanteista ja keskuspankkien päätöksistä riippuu siis pitkälti myös se paljon suomalainen asuntovelallinen tulevaisuudessa joutuu kuukausittain kaivamaan kuvetta. Suuren epävarmuuden aikana on viimeistään valmistauduttava nouseviin korkoihin. Myynnissä olevien korkokattojen kalliin hinnan takia säästäminen ja hajautetusti sijoittaminen on yleensä ollut selvästi huokeampi vaihtoehto tulevaisuuden turvaksi.

Kysymys on, onko suomalainen kuluttaja jo ehtinyt tottua alhaisiin korkoihin ja keksinyt ylijäävälle rahalle muuta käyttöä. Ruotsissa on jo kiinnitetty huomiota suomalaisiin annuiteettilainoihin ja pidetty niitä vastuuttomina.

Lue blogistamme lisää markkinakehityksistä ja siitä miten valmistautua parhaiten tulevaisuuden heilahteluihin. Sivuiltamme www.tuottoajaturvaa.fi voit testata kuinka olet sijoittajana varautunut vallitsevassa markkinatilanteessa.