Magyar Idők –lehden hyökkäys kesäkuussa 2018 oli raju.

Unkarin hallituksen äänitorvena tunnettu lehti julisti, että Unkarin valtionoopperan musikaali Billy Elliot ”ylistää homoseksuaalisuutta ja voi tehdä lapsista homoja”.

”Homoseksuaalisuuden propagoiminen ei voi olla kansallinen tavoite, kun väestö ikääntyy ja pienenee, ja maatamme uhkaa (islamilaisten pakolaisten) invaasio”, lehti kirjoitti.

Billy Elliot -musikaali kertoo työläispojasta, joka haluaa balettitanssijaksi. Musikaali on kuulunut oopperan ohjelmistoon vuodesta 2016. Sen on nähnyt jo yli 100 000 ihmistä.

Kirjoituksesta noussut kohu romahdutti lippujen myynnin, ja lopulta ooppera perui 15 kesälle 2018 suunniteltua esitystä. Oopperan johto ilmoitti myös, että tulevan näytäntökauden teemana on – kuten hallitus toivookin – kristillisyys.

Heinäkuussa 2018 Magyar Idők otti tähtäimeensä meksikolaistaiteilija Frida Kahlon näyttelyn Budapestissa.

Kahlon kuolemasta on kulunut jo 64 vuotta, mutta silti kuvataiteilijan värikäs elämä, mieltymys kommunismiin ja varsinkin hänen suhteensa vallankumoukselliseen venäläiseen Leon Trotskiin näyttävät olevan Unkarin hallinnon mielestä ongelmallista.

”Näin kommunismia edistetään valtion varoin”, Magyar Idők otsikoi juttunsa ja jatkoi: ”ette varmaan usko, mutta Trotski on taas ilmestynyt Budapestiin, nyt Kahlon sängystä.”

Tällä kertaa mediakohu ei tuhonnut näyttelyn suosiota – päinvastoin. Syyskuun alkuun mennessä Budapestin Kahlo-näyttelyssä oli vieraillut yli 100 000 ihmistä.

Magyar Idők on levikiltään mitätön julkaisu, mutta se on yleensä toiminut hyvänä ilmapuntarina Orbánin hallinnon politiikalle.

Billy Elliot ja Frida Kahlo ovatkin vain pari esimerkkiä viime aikojen kuohunnasta, jota Unkarissa on ryhdytty nimittämään kulttuurisodaksi.

Hallitusta tukeva media on leimannut useita unkarilaisia nykytaitelijoita, esimerkiksi kirjailijoita ja pop-muusikoita ”vasemmistolaisiksi”, ”sosiaaliliberaaleiksi” tai muuten vain ”isänmaan pettureiksi”.

Paheksunnan kohteeksi on joutunut jopa Péter Esterházy (1950–2016), joka on yksi Unkarin kansainvälisesti arvostetuimmista kirjailijoista.

Sen sijaan kansakunnan kaapin päälle on nostettu hahmoja, jotka sosialismin kaudella olivat ”fasisteina” pannassa. Tunnetuimpia esimerkkejä ovat transilvanianunkarilaiset kansallisromanttiset kirjailijat Albert Wass ja József Nyirő.

Heinäkuussa pääministeri Viktor Orbán esitteli linjaansa Romanian unkarilaisalueella Băile Tușnadissa pitämässään perinteissä kesäpuheessa.

Băile Tușnad (unkariksi Tusnádfürdő) on vajaan 2 000 asukkaan unkarilaisenemmistöinen kaupunki itäisessä Transilvaniassa, joka kuului vuoteen 1920 asti Unkarille. Orbánin johtama Fidesz on pitänyt siellä ” vapaata kesäyliopistoa” heinäkuun lopussa vuodesta 1989 lähtien.

Băile Tușnadin puheissaan Orbán on usein visioinut tulevaa politiikkaansa.

Vuonna 2014 puhe sai kansainvälistäkin huomiota, koska tuolloin Orbán julistautui ”epäliberaalin” demokratian kannattajaksi – vastakohtana EU:n edustamalle moniarvoiselle ja liberaalille demokratialle. Esikuvikseen hän mainitsi muun muassa Turkin ja Venäjän.

Tuorein puhe puolestaan vahvisti sen, mistä Unkarissa on ollut merkkejä jo Orbánin kahdella edellisellä hallituskaudella.

Orbán ei aio tyytyä mylläämään Unkarin yhteiskuntaa vain lainsäädäntöteitse ja perustuslakia muuttamalla. Hän haluaa aloittaa kokonaan uuden, kristillisille ja konservatiivisille perhearvoille perustuvan aikakauden.

”Uusi aatteellinen ja kulttuurinen lähestysmistapa on tarpeen. Ei ole mitään syytä kieltää, etteikö syyskuusta lähtien olisi tulossa isoja muutoksia”, Orban totesi.

”Poliittista järjestelmää määrittelevät säännöt ja poliittiset päätökset. Tämä on enemmän. Tätä aikakautta määrittävät kulttuuriset suuntaukset, yhteiset uskomukset ja sosiaaliset tavat.”

Pääministerin luonnehdinnan mukaan uusi aikakausi tarkoittaa ”hengellistä järjestystä, eräänlaisesta mielialaa, asennetta, ehkä jopa makua”.

Orbánin hallinto myös korostaa Unkarin keskiaasialaisia sukujuuria, ylväiden soturikansojen kuten hunnien ja skyyttien jälkeläisyyttä ja pitää turkkia sukulaiskielenä. Vastaavasti suomalais-ugrilaisuus on saanut bolševikkipropagandan leiman.

”Hallituksen tavoitteena on luoda historiastakin versio, joka miellyttää Orbánia.”

Kulttuurin lisäksi Orbanin hallituksen maaliksi on joutunut opetus.

Orbánin ehkä tunnetuimpia poliittisia tavaramerkkejä ovat jyrkkä pakolaisvastaisuus ja islamin leviämisen pelko, eikä näitä kahta asiaa piilotella kouluopetuksessakaan.

”Hallituksen tavoitteena on luoda historiastakin versio, joka miellyttää Orbánia”, sanoo Unkarin historianopettajien liiton johtaja Lászlo Miklósi.

Hallitus kansallisti jo vuonna 2014 kaksi Unkarin suurinta oppikirjakustantamoa. Kahdeksasluokkaisille tarkoitetussa historiankirjassa kerrotaan nykyisin, että pääministeri Orbán pitää turvapaikanhakijoita uhkana Unkarille.

”Erilaisten kulttuurien yhteiselo saattaakin olla ongelmallista”, oppikirjassa vihjataan.

Yliopistotkaan eivät saa enää päättää täysin vapaasti opetuksestaan.

Hallitus esimerkiksi päätti lopettaa sukupuolentutkimuksen koulutusohjelman rahoittamisen valtiollisessa ELTE-yliopistossa, koska ala sen mukaan perustuu ”enemmän ideologiaan kuin tieteeseen” eikä koulutusohjelmasta valmistuneille ole käyttöä nyky-Unkarissa.

Sukupuolentutkimuksen koulutusohjelma on myös yksityisessä Keski-Euroopan yliopistossa (CEU), joka on ollut Unkarin hallituksen hampaissa talvesta 2017 lähtien. CEU:n tulevaisuus Budapestissa on yhä avoin, koska hallitus ei ole allekirjoittanut ylipiston kanssa neuvottelemaansa perussopimusta.

”Poliittinen tilanne Unkarissa muistuttaa yhä enemmän Venäjää ja Turkkia”, sanoo ihmisoikeuksia ajavan Unkarin Helsinki-komitean johtaja Márta Pardavi.

”Nyt on viimeinen tilaisuus puolustaa demokratiaa.”

Euroopan parlamentti äänestää 12. syyskuuta niin sanotusta Sargentinin raportista, jossa Unkaria syytetään EU:n perusperiaatteiden rikkomisesta useilla eri aloilla.

Vihreitä edustavan hollantilaisen europarlamentaarikon Judith Sargentinin laatimassa raportissa esitetään artikla 7:n aktivoimista, eli kurinpitomenettelyn aloittamista Unkaria vastaan.

Tämä voisi lopulta viedä Unkarilta äänioikeuden EU:n päätöksenteossa. Vastaavanlainen prosessi on käynnissä myös Puolaa vastaan.

Pääministeri Orbán saa puheenvuoron päivää ennen äänestystä 11. syyskuuta. Unkarin hallitus pitää Sargentinin raporttia ”listana valheita” ja ”noitavainona Unkarin kansaa vastaan”.

Jotta raportti hyväksyttäisiin, sen on saatava taakseen kahden kolmasosan tuki EU:n parlamentissa, mikä on kaikkea muuta kuin varmaa.

Orbánin johtama Fidesz kuuluu parlamentissa Euroopan kansanpuolueeseen (EPP), jonka jäsenistä yhä isompi osa olisi valmis heittämään Fideszin ulos. Tilanne on kuitenkin monelle EPP-ryhmän jäsenelle hankala, koska tuolloin EPP menettäisi suurimman ryhmittymän aseman parlamentissa.

Kannastaan epävarmoja edustajia onkin neuvottu ”menemään kahville” äänestyksen ajaksi.

EEP:n johtajaa johtajaa, saksalaista Manfred Weberiä pidetään Orbánin suojelijana. Weber on ilmoittanut pyrkivänsä komission seuraavaksi puheenjohtajaksi ja tarvitsee pyrkimykselleen kaiken mahdollisen – myös Orbánin tuen.