Moni armeijan aloittava nuori mies ahdistuu yhteisistä tuvista ja suihkuista.

Varusmiespalveluksen keskeyttää vuosittain jopa 15 prosenttia armeijan aloittaneista. Lisäksi noin 25 prosenttia ei päädy kutsunnoista palvelukseen asti. PUOLUSTUSVOIMAT

Armeijan keskeyttäneistä valtaosa kärsii nykyään ahdistuksesta, kertoo maavoimien komentaja kenraaliluutnantti Petri Hulkko. Hänen mukaansa varusmiespalvelukseen saapuvien nuorukaisten suurin ongelma onkin nykyään psyykkisellä puolella, ei fyysisellä.

– Mielenterveyteen liittyvät syyt ovat ovat ylivoimaisesti suurin syy palveluksen keskeyttämiseen. Fyysiset syyt ovat vain minimaalisessa roolissa. Vaikka täytyy sanoa, että nykyään nuoret miehet ovat yleisesti paljon huonommassa kunnossa kuin kolmekymmentä vuotta sitten, Hulkko toteaa.

Hänen mukaansa armeijan aloittavien nuorten miesten yleisin ongelma on sosiaalisista tilanteista syntyvä ahdistus.

– On totuttu olemaan yksin sen kännykän kanssa kotona. Sitten kun joudutaan yöpymään samaan tupaan ison joukon kanssa ja yhteisiin pesutiloihin, jossa on paljon muita, se on vaikeaa monille, Hulkko sanoo.

Varusmiespalveluksen keskeyttää vuosittain noin 10–15 prosenttia palvelukseen astuneista. Hulkon mukaan määrä on pysynyt viime vuodet samana. Hän kertoi luvuista keskiviikkona Helsingissä järjestetyssä maavoimien mediapäivässä.

Maavoimien komentaja Petri Hulkon mukaan palveluksen keskeyttämisen syynä on erittäin usein varusmiehen kokema ahdistus, joka liittyy sosiaalisiin tilanteisiin ja elämiseen isossa joukossa. PUOLUSTUSVOIMAT

Hulkon mukaan samat ahdistukseen liittyvät ongelmat vaivaavat myös monia kutsuntoihin saapuvia nuoria miehiä. Osin tästä syystä noin 25 prosenttia kutsunnoista käyvistä miehistä ei nykyään päädy armeijan palvelukseen. Tämä siitä huolimatta, että siviilipalvelukseen hakeutuvien määrä on laskenut tasaista tahtia.

Maavoimien komentaja myöntää että kyseessä on iso määrä miehiä.

– Silti täytyy muistaa, että peräti kaksi kolmasosaa miehistä suorittaa yhä varusmiespalveluksen, hän toteaa.

Kaikista ei rynnäkkömiehiä

Aloittavien varusmiesten määrään on viime vuosina vaikuttanut myös syntyvyyden lasku. Petri Hulkon mukaan pahin saapuvien ikäluokkien pienenemisestä johtuva notkahdus koettiin pari vuotta sitten. Nyt määrä on vakiintunut, mutta seuraava notkahdus on jo nähtävissä 13–14 vuoden kuluttua, kun syntyvyyden lasku vaikuttaa armeijaikäisten määrään.

– Nyt otimme juuri 10 000 varusmiestä sisään ja heinäkuun saapumiserä tulee olemaan noin tuhat varusmiestä pienempi. Seuraavat reilut kymmenen vuotta pysytään kuitenkin tällä tasolla, Hulkko kertoo.

Puolustusvoimissa aiotaan nyt pureutua palveluksen aloittavien määrään ja keskeyttämisten vähentämiseen huolella. Hulkon mukaan tähän puututaan esimerkiksi muokkaamalla uusiksi palveluskelpoisuusluokkia. Tämä tarkoittaa muun muassa nykyisen B-luokituksen laajentamista. Nykyään B-luokituksen saanut mies saa yleensä lykkäystä palveluksen aloittamiseen tai hän keskeyttää palveluksen jostain syystä.

– Me aiomme nyt tarkistaa näitä hylkäysperusteita, sillä siellä olisi varmasti kapasiteettia. Puolustusvoimissa on 425 eri tehtävää varusmiehille ja kaikkien ei tarvitse olla niitä etulinjan rynnäkkökiväärimiehiä. Aiemmin ajateltiin näin, mutta ei enää, Hulkko painottaa.

Tulevaisuudessa B-luokituksen saanut varusmies voisi palvella maavoimissa esimerkiksi rakentamassa erilaisia koulutukseen käytettäviä virtuaalimaailmoja. Tehtävän nimi olisi virtuaalikoulutustukihenkilö ja palvelusaika jopa 225 vuorokautta, kun nykyään tavallinen miehistön palvelusaika on 165 vuorokautta.

– Tähän meillä on asetettu työryhmä ja hylkäysperusteiden muuttamista tutkitaan parhaillaan, Hulkko toteaa.

Hän kertoo käyneensä äskettäin tutustumassa vastaavien tehtävien pyörittämiseen Isossa-Britanniassa.

– Siellä pari erittäin taitavaa koodaria työskenteli näissä hommissa ja oli hienoa nähdä, miten motivoituneita he olivat tehtäviinsä.

Kelpoisuusluokkien muuttamisen lisäksi puolustusvoimissa yritetään kirkastaa viestiä siitä, miten varusmiespalvelus antaa eväitä koko loppuelämäksi.

– Ei ilman sosiaalisia taitoja pärjää työelämässäkään. Oli sitten töissä kaupan kassalla tai missä vaan, pitää osata keskustella ihmisten kanssa, Hulkko sanoo.

Tulevaisuudessa B-palveluskelpoisuusluokituksen saanut varusmies saattaa saada tehtäväkseen toimia esimerkiksi virtuaalikoulutushenkilönä. PUOLUSTUSVOIMAT

”Naisissa iso potentiaali”

Maavoimien komentaja Petri Hulkko kertoo, että olisi valmis nostamaan naisten määrää armeijassa voimakkaasti. Nykyään naisia on 1–2 prosenttia varusmiehistä. Hulkon mukaan määrän voisi hyvin nostaa kymmeneen prosenttiin. Tällä paikattaisiin myös miesten kohdalla väkisinkin syntyvää vajetta, kun ikäluokat pienenevät.

– Naisissa on äärimmäisen iso potentiaali. Meidän tavoitteena onkin nyt saada mukaan enemmän naisia ja mahdollisimman paljon miehiä, Hulkko tiivistää.

Tämän takia puolustusvoimissa pitää Hulkon mielestä satsata tiedonsaantiin naisten palveluksesta.

– Kyllä meidän on selkeästi panostettava mainontaan. Siellä pitää myös esiintyä nuoria, eikä meitä kapulakielisiä vanhempia ihmisiä. Ne naiset, jotka ovat kiinnostuneita palveluksesta, löytävät nyt etsimällä tietoa, mutta se ei ole helppo tie. Tiedonsaanti pitäisi tehdä niin helpoksi, että kaikki naiset saavat tietoa mahdollisuudesta käydä armeija.

Hulkko toivookin, että tulevaisuudessa nähdään erityisesti naisille suunnattuja somekampanjoita varusmiespalveluksesta.

– Pitää olla erilaisia keinoja suunnata näkyvyyttä sosiaaliseen mediaan. Tv-kampanjat eivät välttämättä tavoita nykyään nuoria lainkaan, hän sanoo.

Yhteistuvat tulevat

Naisten houkutteluun armeijaan liittyy myös paljon mielipiteitä nostattanut kokeilu yhteistuvista. Miesten ja naisten yhteisiä tupia aletaan testata ensimmäiseksi Reserviupseerikoulussa Haminassa tänä keväänä, kun koulun seuraava vuosikurssi aloittaa. Harkinnassa on myös laajentaa kokeilua muuallekin.

Hulkon mukaan kokeilussa on ideana, että jokaisessa tuvassa on vähintään kaksi naista tai miestä toisen sukupuolen lisäksi. Tupien ollessa yhteistä tilaa naisille varataan kuitenkin erilliset suihku- ja wc-tilat.

– Paine tähän on tullut nimenomaan nuorilta ja erityisesti varusmiespalvelusta suorittavilta naisilta, jotka ovat kokeneet jäävänsä nyt sosiaalisen piirin ulkopuolelle, Hulkko kertoo.

Yhteistuvat ovat olleet jo vuosia käytössä Ruotsissa ja Norjassa. Uusin tupien yhdistämisen kokeilija on Tanska, jossa yhteistuvat otettiin käyttöön vuonna 2017.

– Tanskasta olemme kuulleet kokemuksia, että esimerkiksi seksuaalisen hyväksikäytön tapaukset ovat laskeneet selvästi.