Suojelupoliisin vuoden 2019 raportti nostaa esille juuri talouteen ja arktiseen alueeseen kohdistuvan tiedustelun.

Suojelupoliisin päällikkö Antti Pelttari. Arkistokuva. Jenni Gästgivar

Uusien kesäkuussa 2019 voimaan tulleiden tiedustelulakien myötä Supo kertoo panostavansa enemmän nyt tiedustelutiedon tuottamiseen valtionjohdolle.

– Kun oma osaamisemme kasvaa, olemme aiempaa vähemmän riippuvaisia kansainvälisten kumppaneidemme tiedosta, Suojelupoliisin päällikkö Antti Pelttari toteaa Suojelupoliisin tiedotteessa.

Suojelupoliisin toimivaltuuksia ei ole sidottu enää rikosepäilyyn, vaan Suojelupoliisi voi hankkia tietoa tarvittaessa ”kansallista turvallisuutta vakavasti uhkaavista ilmiöistä”. Tiedustelulait toivat Suojelupoliisille myös entistä tiukemman valvonnan.

Arktinen alue ja talous tiedusteluiden kohteena

Suojelupoliisin vuoden 2019 raportti nostaa esille juuri talouteen ja arktiseen alueeseen kohdistuvan tiedustelun.

– Halusimme korostaa talouteen ja arktiseen alueeseen kohdistuvaa tiedustelua ja kybervakoilua tänä vuonna. Ne ovat vieraiden valtioiden tiedusteluviranomaisia kiinnostavia asioita, Pelttari toteaa Iltalehdelle.

Tiedustelun määrä on Pelttarin mukaan pysynyt viime vuosina samana. Tiedustelu kohdistuu erityisesti suomalaiseen tietoon ja taitoon.

– Varsinkin kybervakoilulla on käytännön vaikutuksia suomalaisten yritysten kilpailukykyyn. Kybervakoilun kautta voidaan viedä esimerkiksi suomalaista tietoa, jota ei Suomessa kyetä hyödyntämään. Se on huolestuttava seikka, ja sillä voi olla merkittäviä vaikutuksia Suomen talouden kannalta, Pelttari kertoo.

Osaamiseen liittyvä tieto on yhä useammin tietojärjestelmissä ja täten myös verkossa.

– Yhä enemmän tiedustelua pyritään kohdistamaan yritysten koko tuotantoketjuun, esimerkiksi alihankkijoihin tai ulkoistettuihin ICT-tahoihin, Pelttari kertoo.

Supon arvion mukaan tiedustelu voi kohdistua teknologian osaamiseen Suomessa tai vientivalvonnan alaisiin tuotteisiin.

Arktinen alue on myös ulkomaisten, erityisesti Kiinan ja Venäjän, tiedustelupalveluiden kiinnostuksen kohteena. Supon mukaan geopoliittinen kilpailu on lisääntynyt alueella, kuten myös taloudellinen kiinnostus aluetta kohtaan.

Terrorismin uhka tasolla 2

Terrorismin uhka on Suojelupoliisin arvion mukaan Suomessa edelleen neliportaisen asteikon tasolla kaksi eli kohonnut. Uhkataso on ennallaan mutta terrorismin tilannekuva on kuitenkin muuttunut sekä kansainvälisesti että Suomessa, Supo kertoo.

Matkustaminen ja pitkäaikainen oleskelu Syyrian ja Irakin konfliktialueella ovat voimistaneet erityisesti radikaali-islamistisia verkostoja ja niiden kykyä ja valmiutta väkivaltaan.

Supon mukaan myös äärioikeistolaisen terrorismin uhka on kasvanut länsimaissa ja yksittäiset väkivallanteot ovat mahdollisia myös Suomessa.