Na pitanje šta je, po njemu, to što bi ovdašnje vlasti trebalo da urade kako bismo privukli veći broj turista, u ovom slučaju nautičkih, gost iz Slovenije nam odgovara krajnje jednostavno: „Trebalo bi da počnete da stvarate turizam.“

Regata Vode Vojvodine, održana nedavno duž Dunava, Tise i kanala koji ih spajaju, ove godine je, po sedmi put zaredom, okupila 80 plovila sa oko 200 učesnika iz Srbije i nekoliko evropskih zemalja. Prema rečima Mirjane Živković, glavnog organizatora regate, kao i prethodnih šest puta, osnovna svrha događaja jeste promocija plovnih puteva Vojvodine, pre svega Kanala Dunav-Tisa-Dunav.

- Mogu da kažem da je regata iz godine u godinu sve uspešnija, broj zainteresovanih učesnika ne opada, već se svake godine povećava, iako smo mi ograničeni na 80 plovila. Interesovanje je čak i veće od toga, ali organizacija ne može da podnese više plovila, tako da smo neke učesnike ove godine morali da odbijemo. Ovo je optimalan broj plovila, kako bi sve bilo organizovano kako treba. Namera nam je pre svega promocija kanala u nautičkom smislu, jer mi ovde imamo ogromno bogatstvo i ogroman potencijal. Nažalost, taj potencijal nije iskorišten i naša ideja je da pokažemo šta imamo, da ljudi shvate, da postanu svesni onoga što imaju pored sebe. Na ovaj način pozivamo i nautičare da plove, ali i meštane koji žive uz kanal da iskoriste ono što im je dato. Mnoga mesta su, recimo, okrenuta od kanala, što je besmisleno, budući da se kanal može iskoristiti i ponuditi turistima. I naš dugoročni plan jeste da ta mesta prepoznaju svoj potencijal i da čuvaju ono što imaju, kako bismo svi zajedno mogli da ga ponudimo turistima – priča organizatorka za mojnovisad.com.

Reporteri portala mojnovisad.com regati su se priključili na deonici od Novog Bečeja do Srbobrana, najpre Tisom, a onda, nakon prolaska kroz Bečejsku prevodnicu, Velikim bačkim kanalom, u ukupnoj dužini od tridesetak kilometara. Inače, tokom 12 dana trajanja regate, učesnici su ukupno oplovili oko 450 kilometara vodenog puta. Krstarenje ravnicom započeto je iz Novog Sada, kroz Stare Banovce, Pančevo, Kovin, Banatsku Palanku, Vlajkovac, Jermenovce, Botoš, Zrenjanin, Novi Bečej, Srbobran i Despotovo, da bi, na koncu plovidbe, regataši ponovo uplovili u vojvođansku prestonicu.

Prema rečima kapetana plovidbe Dragana Apića, ovogodišnja trasa je nešto duža od prethodnih, a čitava regata je protekla u najboljem redu i u skladu sa očekivanjima i nadama organizatora.

- Vojvodina je pokrivena velikim brojem kanala, reč je o više od 600 kilometara plovnih puteva, pre svega u Bačkoj. Plovidba u kanalima nije toliko zahtevna i idealna je za početnike i za neki vid nautičkog turizma. I mislim da bismo ove kanale mogli još više da iskoristimo. Ljudi su iz godine u godinu sve zainteresovaniji, a na mesnim zajednicama i opštinama je da se uključe u priču. Bitno je da i oni postanu svesni potencijala koji imaju, a imaju jako mnogo – priča nam kapetan.

Sa ocenom da su vojvođanski kanali ogroman turistički potencijal slaže se i Jani Vozel koji je na krstarenje, po drugi put zaredom, došao iz Ljubljane.

- To što imate je jedna predivna stvar i izuzetno retka u ovom delu Evrope, pošto, koliko znam, ovde skoro niko nema ovakve kanale, kao što ih ima Vojvodina. Priroda je predivna, ljudi su ljubazni. Ipak, to što imate trebalo bi malo više čuvati, a tu pre svega mislim na bacanje otpada. To je ono što meni kao strancu smeta. Inače, ovi kanali se mogu jako dobro iskoristiti – kaže nam gost iz Slovenije, a na pitanje šta je, po njemu, to što bi ovdašnje vlasti trebalo da urade kako bismo privukli veći broj turista, u ovom slučaju nautičkih, Jani odgovara krajnje jednostavno: „Trebalo bi da počnete da stvarate turizam.“

Slično misli i Rade Živadinović iz Ćuprije, koji je na regatu, na svom brodu „Morava“, pristigao iz Beča, gde je proveo radni vek.

- Mislim da je ova plovidba fantastična ideja i da je jako dobro realizovana, ali je treba omasoviti, investirati u nju. U Austriji imam dosta prijatelja i kolega kojima se ovo sviđa i koji bi učestvovali, s tim što bi im trebalo ponuditi i nekih drugih sadržaja osim plovidbe. Ono što bi ljudima sa zapada sigurno bilo interesantno jeste ova nedirnuta priroda, budući da je tamo sve prilično sređeno, kao apoteka, dok se ovde može i ta divljina okusiti, i neka sloboda u kojoj još možemo da uživamo. Dosta sam plovio Evropom i ne želim, naravno, da ovo bude shvaćeno kao kritika, ali tamo postoji daleko bolja infrastruktura. Zapravo, ta infrastruktura ovde i ne postoji. Ljudi koji plove jesu entuzijasti i znam da im nije neophodna neka maksimalna udobnost, ali ipak postoje stvari koje bi morale da se ispoštuju kako bi ovi kanali zaživeli onako kako mogu da zažive. Bilo bi lepše i privuklo bi mnogo više ljudi. Stranca jednostavno odbija činjenica da ovde ne postoji osnovna, bazična infrastruktura. Jedan od glavnih problema je, recimo, taj što pored vode nigde ne postoje stanice gde se možete snabdeti gorivom. I to je ono što u velikoj meri odbija strane turiste, a verujem da bi ih moglo biti zaista mnogo, ne samo kada se organizuje regata, već bi sigurno i pojedinačno dolazili na plovidbu – priča nam kapetan „Morave“.

Nautičar Žolt Nača veruje da narečena infrastruktura, uključujući i prateće sadržaje, ne bi morala mnogo da košta, a da bi uveliko doprinela razvoju turizma u Vojvodini.

- Mislim da to zaista ne bi bila nikakva velika investicija, ako imamo u vidu šta bismo time dobili. Neverovatno je da u Vojvodini ne postoje stanice za snabdevanje gorivom uz vodu. Takođe, duž ovih kanala, koji su sami po sebi prelepi, trebalo bi, bar na svakih deset ili dvadeset kilometara, da postoji, na primer, salaš ili restoran koji bi nudili tradicionalnu vojvođansku hranu. Dakle, da se na neki način napravi spoj nautičkog i ruralnog turizma. A za to, verujem, ne bi bila potrebna neka ogromna ulaganja. Slušamo političare kako govore o prokopavanju nekakvog kanala do Soluna, a nikome ne pada na pamet da iskoristimo ovo što već imamo i što nam je ispred nosa – kaže Nača.

U svakom slučaju, uz pomenute zamerke, najveći broj učesnika regate se slaže u oceni da je plovidba vojvođanskim kanalima dragoceno iskustvo koje bi morao imati svaki istinski zaljubljenik u nautiku i prirodu. To je, vele, i razlog što se iz godine u godinu regati uvek iznova priključuju.