Izmjene Zakona o sustavu državne uprave prema kojima će se broj ureda državne uprave sa sadašnjih 20 smanjiti na pet, oporba je danas u Saboru ocijenila kao najavu teritorijalnog preustroja države, odnosno regionalizaciju, a bez prethodno napravljene analize učinka.

– Sada je to sasvim izvjesno, iako Vlada i vladajuća koalicija to ne žele javno priznati, ide se ne samo prema novom teritorijalnom ustroju regionalizacije nego i prema uvođenju pet regija. A to će zasigurno donijeti ukidanje županija i ne smijemo ljude obmanjivati i lagati da to nije tako – upozorio je laburist Dragutin Lesar te podsjetio da je Hrvatska u proteklih 20-ak godina išla u proces dekoncentracije u velikom dijelu državne uprave i državnih poslova te otvarala različita tijela državne uprave, pravosuđa, poreznog sustava, carina, mirovinskog, zdravstvenog osiguranja u velikom broju gradova i dekoncentrirala svoje službe.

– Sada je nastupio proces koncentriranja. Svaka dva tjedna dolazi jedan potez te nove koncentracije, od pravosuđa do policijskih uprava, no problem je što se ne zna cjelina. Ovo je samo jedna od karika u nizu koja upućuje na to da se i pitanje lokalne i regionalne samouprave počne rješavati tako da postoje regije, općine i gradovi. Jer, ako to tako ne bude, onda će se raditi o rigidnoj dekoncentraciji i decentralizaciji jer regije i županije s općinama i gradovima jednostavno nisu smislene i nije moguća takva organizacija – uvjeren je Lesar.

Zamjerio je što je odlučeno da će predstojnici ureda državne uprave biti državni dužnosnici te što zakon nije predvidio gdje će biti sjedišta pet ureda državne uprave, odnosno što će to Vlada odlučiti naknadno i samostalno, bez Sabora. Ipak, pohvalio je uvođenje mogućnosti da građani svoje zahtjeve, potvrde, izvatke ili druge isprave, obrasce, obavijesti, savjete i pomoć dobiju na jednom mjestu. HDZ-ov Davor Božinović smatra da je suština priče u tome da se ide prema centralizaciji regionalnih modela, a nikako decentralizaciji, kako su to vladajući obećavali u svom predizbornom programu.

– Decentralizacija može biti administrativna, ali ona mora biti fiskalna i demokratska i na temelju toga se stvaraju razvojni modeli kao osnova regionalnog rasta i rasta Hrvatske i u konačnici našeg usklađivanja s regionalnim modelima koji postoje u Europskoj uniji. Bez toga ova priča zapravo nikakvoga smisla. Cjeline nema jer nema ni političke volje ni političke hrabrosti da se govori o cjelini, ne samo reforme uprave nego cijelog sklopa reformi koje moraju dovesti do gospodarskog rasta Hrvatske – smatra Božinović. HDSSB-ov Josip Salapić uvjeren je da su Hrvatskoj reforme neophodne. Podsjetio je da Hrvatska ima 428 općina, 1427 gradova, 20 županija i grad Zagreb te ukupno 576 jedinica teritorijalne samouprave.

– Mi smo zemlja koja bi po broju stanovnika mogla funkcionirati sa 50% manje ovoga što sam sada pročitao i građani bi bolje živjeli u Hrvatskoj. A odgovor na to zašto se netko ljuti i negoduje vrlo je jednostavan. Politika stoji iza svega. Ako je neki župan iz HDZ-a većinski, to ne odgovara toj stranci jer će se izgubiti nekakva izvorna baza gdje je i lokalni čelnik predstavnik stranke i ima moć da organizira u svim prilikama svojom pozicijom – bio on gradonačelnik, načelnik ili župan – pomoć stranci u izborima, lokalnim, državnim ili europskim, to više nije važno – rekao je Salapić te dodao da se njegova stranka zalaže za regionalizaciju iako je predsjednik HDSSB-a Vladimir Šišljagić župan.

Svjesni su, dodaje, da županija kao takva ne funkcionira u dovoljnoj mjeri kako bi mogla funkcionirati.

– Bit će tu puno ljutnje i podmetanja, ali nije važno, važno je da ćemo poručiti građanima da je reforma nužna – zaključio je Salapić koji se zalaže za ideju da se građanima omogući da se na referendumu izjasne o teritorijalnom ustroju. HDZ-ov Ivan Šuker zamjerio je što zakon ne previđa osiguravanje sredstava za njegovu provedbu. – Dakle, vi niste naveli ključnu stvar –koliko ljudi radi u ovim uredima državne uprave koje vi želite preustrojiti, što ćete dobiti s tim, hoćete li uštedjeti novce. Ako hoćete, to ste trebali navesti i u procjeni potrebnih sredstava i objasniti da će zbog toga trebati toliko i toliko manje sredstava i koje poslove će točno obavljati ti novi uredi državne uprave – kritizirao je Šuker.

Rasprava o ovom zakonu prekinula se u 12 sati kako bi zastupnici izglasovali sve što su raspravili ovaj tjedan. Nakon glasovanja, većina zastupnika napustila je sabornicu, a manje od deset njih ostalo je raspravljati dalje o zakonu, da bi do kraja rasprave uz predsjedajućeg ostalo njih petero. Ostali su očito žurili na slobodan vikend.

>> Arsen Bauk: Smanjenjem broja ureda državna uprava bit će efikasnija