Na prvom katu u zagrebačkom HUB-u 385 tražilo se mjesto više, a šanse su bile velike da vas posjetitelji 2. Zagreb Crowdfunding konferencije o grupnom financiranju ne bi razumjeli da ste im se obratili na hrvatskom jeziku. No, unatoč opuštenoj i ležernoj atmosferi, prezentacije i diskusije koje se odvijaju na konferenciji vrlo su ozbiljne.

Na razini Europe industrija alternativnog financiranja u 2015. godini vrijedila je više od 5,4 milijarde eura, što predstavlja rast od više od 90 posto u odnosu na 2014. godinu kada je vrijedila 2,8 milijarde eura. No, te brojke su varljive budući da se velika većina tog novca, negdje oko 60 posto, troši u Velikoj Britaniji. Razlože li se brojke na novac prikupljen po osobi, u Velikoj Britaniji svaka osoba u prosjeku doprinosi grupnom financiranju sa 100 američkih dolara što je 10 puta više od država na kontinentu Europe.

Boris Kovacev / HANZA MEDIA

Tim Wright, jedan od osnivača konzultantske tvrtke Twintangibles koja se bavi savjetovanjem za grupnu ekonomiju u Škotskoj i gost konvencije, slaže se da grupno financiranje, premda relativno novo, čini sve veći segment financijske infrastrukture dostupne svima koji traže izvore financiranja.

'U Škotskoj su sva četiri oblika grupnog financiranja dostupna investitorima. Investitori mogu donirati novac, financiranjem projekata mogu biti nagrađeni preferencijalnom pristupu proizvodima tvrtke, posuđivanjem novca mogu financirati rad tvrtke i financiranjem tvrtke mogu ostvariti vlasnički udio u tvrtkama', objašnjava nam Wright. Škotska i Velika Britanija u cjelini po Wrightovom su mišljenju najbolje regulirana tržišta za alternativno financiranje u Europi i to se reflektira u novcu koji se na tom tržištu generira za grupno financirane projekte.

'U usporedbi s Velikom Britanijom, čak i neke razvijene europske države kao što su Francuska i Njemačka nisu na najvišoj razini razvoja grupnog financiranja', ustvrdio je Ronald Kleverlaan iz CrowdfundingHuba te savjetnik Europske Komisije o alternativnom financiranju. Prema Kleverlaanovoj interpretaciji zrelosti tržišta, grupno financiranje u Hrvatskoj je trenutno nezrelo, a obilježavaju ga male platforme i nedostatak regulacije na tržištu.

Boris Kovacev / HANZA MEDIA Tim Wright i Ronald Kleverlaan

Mario Antonić iz pomoćnik ministra poduzetništva i obrta Vlade Republike Hrvatske u odlasku glavni problem financiranja u Hrvatskoj vidi u pristupu novcu. 'Nije problem doći samo do alternativnih platformi za financiranje i komercijalne banke su konzervativne kada se radi o ulaganju u malo i srednje poduzetništvo', objašnjava Antonić.

'Država mora biti otvorena za suradnju s industrijom jer mora na pravi način regulirati aktivnosti industrije', rekao je Kleverlaan. 'Najveći problemi ove industrije iz perspektive regulatora su mogućnost zaštite investitora nasuprot oslobađanju kapitala kako bi mogao slobodnije cirkulirati', rekao je Kleverlaan. Kako bi se industrija mogla razviti država mora otvoriti dijalog s industrijom grupnog financiranja jer se tek tada mogu stvoriti okviri za rast industrije.

Malo i srednje poduzetništvo za tradicionalni način financiranja predstavlja ulaganje visokog rizika zbog velike mogućnosti neuspjeha. Alternativno financiranje i poglavito grupno financiranje bi u tom segmentu moglo biti primamljivo rješenje za takve poslovne subjekte. Velik broj investitora koji svaki pojedinačno ulaže relativno malu sumu novca eliminiralo bi teret koji bi tradicionalno ulaganje stavilo na poduzetnika i investitora.

'Tradicionalni financijeri u grupnom financiranju sve više vide partnera, a manje konkurenciju', kaže Wright. S njim se slaže i Ingi Rafn Sigurdsson voditelj Karolina Funda, platforme za grupno financiranje na Islandu. 'Financijske institucije na Islandu shvaćaju da se financijske transakcije i bankarski modeli mijenjaju', dodaje Sigurdsson. Sigurdsson kaže da je razvoju grupnog financiranja na Islandu kumovala globalna gospodarska kriza 2008. godine koja je djelomično na Islandu i počela. 'Regionalna platforma kao što je Karolina Fund pokazala je da ljudi željni ulaganja u lokalne projekte jako dobro reagiraju na platformu baziranu na domaćem tržištu.'

Boris Kovacev / HANZA MEDIA Ingi Rafn Sigurdsson

Osim podizanja svijesti o mogućnostima grupnog financiranja putem predavanja i panel diskusija, na konferenciji su se predstavili i projekti kojima Brodotova Crowdfunding akademija pomaže kroz edukaciju. Timovi koji su prezentirali svoje projekte nakon dva kruga raspravi stalno pozivaju ljude da dođu na njihov štand i upoznaju se projektima za koje pokušavaju prikupiti novac. Pravo grupno financiranje na djelu moglo bi se reći.

Jedan od štandova u glavnoj sali zauzeli su volonteri iz centra Pričaj mi, neprofitne organizacije koja pokušava financirati svoj projekt Kukuc, kutiju punu alata namijenjenih roditeljima i djeci. 'Projekt je nastao kao rezultat našeg volonterskog rada u pedijatrijskim odjelima bolnica tijekom prošlih pet godina', kaže mi Antonia Ćosić, jedna od članica tima.

'Kukuc je kutija za kvalitetno iskorištavanje vremena koje roditelji i djeca provode zajedno. Kako smo mi u timu svi psiholozi, željeli smo na jedan zanimljiv način pomoći roditeljima u rješavanju situacija i konflikata s djecom', dodaje Ćosić. Za grupno su se financiranje odlučili kako bi pokrili materijalne troškove proizvodnje Kukuc kutija. 'Grupno financiranje nam daje mogućnost testiranja tržišta bez potrebe za velikom početnom investicijom. Mi ćemo efektivno želimo financirati jednu po jednu kutiju', pojašnjava Ćosić.

Osim centra Pričaj mi, svoje su projekte u različitim fazama kompletiranosti predstavili i drugi studenti Crowdfunding akademije i svi je bio različit od drugog. Predstavljena je igračka Juvo – Home Friend koji roditeljima uz pomoć kućnih senzora i pametnih telefona olakšava praćenje kretanje djeteta po kući, filmovi BoliMe i Children Colors, putujuća bilježnica za skice Sketchbook Station i projekt udruge Naš Hajduk koji želi ispričati povijest Bilih iz Splita. Upravo ta eklektičnost projekata pokazanih na konvenciji ilustrira koliko potencijala postoji u grupnom financiranju.

'Provođenje ideja i ostvarivanje ciljeva u fokusu je grupnog financiranja. Profit je sekundaran', rekla je Astrid Versto iz norveške ambasade u Zagrebu ističući razliku u načinu razmišljanja investitora putem grupnog financiranja nasuprot tradicionalnog investiranja orijentiranog na zaradu.

'Važno je razumjeti da grupno financiranje za određenu vrstu tvrtke može nositi različite benefite. Tvrtke mogu grupnim financiranjem rad tvrtke usmjeriti ka inovacijama koje tradicionalni izvori neće financirati. Uz to, tvrtka će takvim pristupom zasigurno podići svoj javni profil u industriji u kojoj djeluje', objašnjava Wright.