Det blinker i grønt, rødt, lyseblått og mørkeblått på den om lag ti meter brede skjermen ved driftssentralen til Bybanen. Her følges vognens minste bevegelse til alle døgnets tider.

Ligger vognen etter skjema, blir den lyseblå. Blir forsinkelsen riktig ille, blir vognen mørkeblå. Det betyr en forsinkelse på over tre minutter.

– Da kan det være at vi ringer og ber vognføreren sette klampen i bånn, sier driftssjef John Hansen i Fjord1 Partner og smiler bredt.

Det er fredag og klokken har så vidt passert 0715.

Alle de 15 bybanevognene er kjørt ut av depotet og befinner seg et sted på den 13,6 kilometer lange linjen.

Alt går foreløpig på skinner, og stadig flere morgentrøtte bergensere snubler inn på Bybanen for å komme seg på jobb.

DATASPILL I STORFORMAT

Den hundre år gamle stasjonsbygningen på Kronstad inneholder noe som for et utrent øye kan minne om et slags dataspill i storformat.

Men systemet er viktigere enn som så. Her overvåker to trafikkledere alt fra tagging til driftsstans eller signalfeil. De har en fullstendig oversikt over banens ferd fra Byparken til Lagunen.

På veggen til høyre henger det en tavle der hver av vognenes feil og skavanker er listet opp. Vogn 210 bremser av seg selv fra tid til annen, mens vindusviskerne på vogn 211 lager en forferdelig lyd. Vogn 214 trenger vindusspyling.

ENORME KONSEKVENSER

Øverst på den store skjermen ser vi livesending fra hver eneste stasjon.

– Med to overvåkingskameraer på hver perrong ser vi hele tiden hvor mange passasjerer som venter. Wergeland stasjon pleier å gi oss en god indikasjon på hvor travelt det er, sier driftsleder Hansen mens han henter opp livesendingen fra perrongen.

– Vi vet at banen forlot stasjonen for to minutter siden, likevel er det ti personer som står og venter. Slik pleier det å være i den verste rushtiden.

Kontinuerlig overvåking er helt nødvendig, sier Hansen og viser til de enorme konsekvensene en signalfeil får for passasjerene.

– Dette er fremkomstmiddelet til 32 000 mennesker fra mandag til fredag. Det finnes ingen quick fix. Folk må dessverre finne seg i å vente, forklarer han.

MÅ KJØRE FRA PASSASJERER

Trafikkleder Trond Hevnskjel Ringvold sitter bak tre store monitorer og har løpende kontakt med samtlige vognførere. Foreløpig er det bare én som har ringt og sagt at han måtte kjøre fra noen passasjerer på Danmarks plass. Vognen var rett og slett full.

– Vi registrerer hver frakjøring og gir beskjed til Skyss, forklarer han.

Trafikklederne får daglig beskjed om frakjøringer og erkjenner at kapasiteten i rushet er sprengt.

– Hva er planen når nærmere 7000 studenter skal ta seg til og fra Kronstad til høsten?

Driftssjef Hansen begynner å le og trafikklederne ser på hverandre. Det er ingen hemmelighet at Bybanen har sprengt alle tenkelige passasjerprognoser. Den har blitt for populær, men det er kanskje ikke så rart da Skyss har fjernet de fleste av bussene til og fra Bergen sør.

– Det blir en vanskelig utfordring. Bybanedepotet kan ikke utvides og det er ikke plass til flere vogner. Dagens frekvens skal ned fra fem til fire minutter, men jeg er usikker på om det er nok, sier Hansen.

Han påpeker at forhåpentligvis vil studentene spre seg utover dagen, men tror det er helt nødvendig å sette inn busser, slik BA har omtalt tidligere.

EKSEMPLARISKE FANTOFT

I løpet av samtalen kommer det også frem at trafikklederne ikke bare ser på studenter som en utfordring. Når BA spør dem hvilke passasjerer som er mest eksemplariske, er de ikke sen med å dra frem Fantoft stasjon.

– Bergensere generelt er utrolig flinke til å klumpe seg sammen på bybanestoppene. De bruker kanskje bare to av dørene til å gå inn på banen. Det gjør at vognen kan bruke opp til 45 sekunder på en stasjon, og ikke 20 som er det ideelle, sier Hansen.

Men slik er det ikke på Fantoft.

– Studentene fra student-byen fordeler seg utover perrongen. Dessuten er de raske med å gå av og på. Jeg har ikke noen god forklaring, men jeg tror at utenlandske studenter er vant til å forholde seg til en metro eller T-bane der langt flere mennesker slåss om plassen.

EDDERKOPPENS VILLE DANS

Å overvåke Bybanens minste bevegelse er ikke alltid like enkelt. Driftssentralen på Kronstad har også ansvaret for å overvåke tunnelene. En unormal bevegelse i tunnelen gjør at alarmen utløses og et bilde fra tunnelen popper opp på storskjermen. Lyset kommer på i tunnelen, og vognfører får beskjed om å kjøre sakte.

– Vi hadde store problemer med alarmen i Tveiteråstunnelen. Alarmen gikk flere ganger for dagen uten at vi oppdaget noe unormalt. Ingen personer hadde tatt seg inn i tunnelen og alarmen var heller ikke defekt.

Trafikkleder Erik Bauge forteller at det gikk flere uker før de hadde fått øye på en edderkopp som hadde heist seg opp og ned foran overvåkingskameraet ...

FÅ DØRER SINKER BYBANEN

Etter flere år som driftssjef, har Hansen ganske klare meninger om hva som bør gjøres for å få fart på «somlebanen», som enkelte kaller den.

– Vi trenger flere dører i vognene og validering av Skysskort på perrongen. Det hadde ført til en langt raskere bane enn i dag.

Både Hansen og trafikklederne i Fjord1 Partner er opptatt av at Bybanen skal gå så fort som mulig.

– Det gjør den ikke i dag. Passasjerstrømmen inn og ut av vognene flyter ikke spesielt godt. Det gjør at vi bruker lengre tid på holdeplassene enn nødvendig, sier Hanssen.

Han har jobbet ti år som driftssjef for Bybanen i Bordeaux i Frankrike.

– Der hadde vi seks dører i stedet for fire som vi har på våre 32 meter lange vogner i dag. En lang midtseksjon uten dører gjør at folk bruker lengre tid av og på, sier Hansen.

– Se på hvor lang tid banen bruker på å komme seg av gårde fra Danmarks plass.

Vi teller 32 sekunder, mens det ideelle er 20. Allerede i 2010 ble det påpekt i en rapport fra Railconsult at dørplasseringen var årsaken til at Bybanen bruker lengre tid enn det som er tiltenkt.

– I dag har banen en reisetid på 32 minutter fra Lagunen til Byparken og den går ikke ned, sier han.

Bybanen AS og Fjordpartner har tidligere hatt en diskusjon rundt dette med vognene, men har bestemt seg for å beholde dagens konsept, også på de nye lange vognene som skal gå fra Flesland til Byparken.

– En annen faktor som sinker Bybanen er validering av Skysskortene inne i vognene. Det hoper seg lett opp og folk blir stående i kø for å komme seg inn. Jeg mener man burde hatt en form for validering på perrongene slik at passasjerene raskt kunne gå inn i vognene, sier trafikkleder Erik Bauge.

Klokken er 0850 og rushet er i ferd med å avta.

– I dag gikk heldigvis alt på skinner, sier Hansen og går ut for å ta seg en røyk.