Vil forby Snapchat, Whatsapp og Facetime

Storbritannias statsminister vil forby kryptert kommunikasjon som sikkerhetsmyndighetene ikke klarer å avlytte. Det nye lovforslaget kan ramme flere populære meldingstjenester.

Storbritannias statsminister David Camerons nye lovforslag kan komme til å forby populære meldingstjenester som Snapchat, Facetime, Whatsapp og Imessage. Lynne Cameron

13. jan. 2015 22:44 Sist oppdatert 14. januar 2015

– Angrepene i Paris viser nok en gang omfanget av terrortrusselen vi står overfor, og behovet for å ha robuste sikkerhetstjenester som kan holde innbyggerne våre trygge, sa David Cameron i en tale på mandag.

Den britiske statsministeren blåser nå støv av et kontroversielt lovforslag som vil gi sikkerhetsmyndighetene nye muligheter til å bruke avlytting og elektroniske spor for å forhindre kriminalitet og terrorisme.

Utspillet kommer mindre enn en uke etter terrorangrepet på satiremagasinet Charlie Hebdo i Paris, og er en del av valgkampen foran det britiske parlamentsvalget i mai.

Kan ramme populære meldingstjenester

De siste årene har krypterte meldingstjenester blitt stadig mer utbredt. Ved hjelp av såkalt ende-til-ende-kryptering sørger disse programmene for at bare senderen og mottakeren får tilgang til innholdet. Det har skapt hodebry for sikkerhetstjenester verden over, fordi krypteringen ofte er så effektiv at selv de hemmelige tjenestene må gi tapt.

For tre år siden skapte det store overskrifter da det russiske sikkerhetspolitiet FSB ønsket å forby Gmail, Hotmail og Skype, nettopp fordi disse tjenestene umuliggjorde russisk overvåkning.

Det er myndighetenes manglende mulighet til å overvåke og avlytte kryptert kommunikasjon som er årsaken til det nye lovforslaget. KC ALFRED

Nå følger David Cameron etter med et lovforslag som ifølge The Independent kan ramme de populære tjenestene Whatsapp, Imessage, Facetime og Snapchat.– Vil vi tillate kommunikasjonsmåter mellom folk, som til og med i en krisesituasjon og med godkjent arrestordre, ikke kan avlyttes, spør han retorisk i talen.

Utvidede fullmakter til sikkerhetstjenestene har lenge vært en kampsak for Cameron og det konservative partiet. Lovforslaget som det nå børstes støv av, er tidligere nedstemt av liberaldemokratene, som inngår i dagens koalisjonsregjering. For dem har motstanden mot loven blitt en fanesak – og det er dermed full strid innad i Regjeringen om det kontroversielle temaet.

Camerons håp er å vinne parlamentsvalget i mai, slippe unna regjeringspartneren, og til slutt ende opp med politisk flertall for lovforslaget.

I talen sa Cameron at lovforslaget bør omfatte både overvåkning av signaldata, altså informasjon om hvem som ringer hvem og hvor telefonen befinner seg, samt muligheter til å avlytte selve kommunikasjonen. Han viser til at Storbritannia allerede har gode lover og kontrollmekanismer for sikkerhetsmyndighetenes overvåkning, og at det nye lovforslaget først og fremst handler om å kunne anvende disse lovene på innhold som er kryptert.

– Det som er viktig i fremtiden, er å være sikker på at vi kan få tak i denne informasjonen når folk bruker stadig mer moderne kommunikasjonsmetoder, sier Cameron.

Les Joacim Lunds kommentar:

Les også Storebror ser deg - og hjelper deg

– Dette er et problem også i Norge

Ifølge førsteamanuensis Inger Marie Sunde ved Politihøgskolen, er bruken av kryptert kommunikasjon på nettet et problem også for norske politimyndigheter.

Inger Marie Sunde er førsteamanuensis ved Politihøgskolen. Politihøgskolen

– I Norge har politiet lov til å avlytte telefoner under strenge vilkår. Men hvis kommunikasjonen er kryptert, vil det ikke ha noe for seg med avlyttingen, siden de ikke klarer å tolke de krypterte dataene likevel, sier hun og fortsetter: – Dermed er det slik at krypteringen legger store begrensninger på de verktøyene og mulighetene politiet allerede har, og det er et problem, sier hun.

I 2009 vurderte det regjeringsoppnevnte Metodekontrollutvalget politiets bruk av såkalte «skjulte tvangsmidler» og «kommunikasjonskontroll», som i realiteten er myndighetens adgang til overvåkning av kriminelle.

I den offentlige rapporten behandles problemene med kryptert informasjon inngående. Til tross for at dataavlesing blir sett på som «integritetskrenkende», mener utvalget at det burde åpnes for bruk av metoden på strenge vilkår:

«Dataavlesing kan alternativt målrettes slik at politiet for eksempel kun gis adgang til å bruke fremgangsmåten for å innhente informasjon som politiet allerede i dag kan få tilgang til, men på en måte som ikke hindres av tekniske beskyttelsesinnretninger i det aktuelle datasystemet som bruk av kryptering.»

Utvalget kom med forslag til en rekke nye lovendringer, som nå er til behandling i Justis— og beredskapsdepartementet.

– Vil ramme mange uskyldige

Det britiske lovforslaget som tilsynelatende vil forby all kryptering sikkerhetsmyndighetene ikke har tilgang til å dekode, kan komme til å få store konsekvenser for vanlige folk.

– Et slikt forbud vil kunne ramme mange borgere, men er ikke nødvendigvis så treffsikkert overfor de kriminelle. Ekstremister har for eksempel vist seg å være flinke til å utnytte ny teknologi, sier Sunde.

Universitetslektor Gisle Hannemyr (t.h.) mener det britiske lovforslaget avslører en vilje til å innføre totalitære metoder. På bildet er han sakkyndig under rettssaken mot advokat Sigurd Jørgen Klomsæt i Oslo tingrett i forfjor. Junge, Heiko

Universitetslektor Gisle Hannemyr ved institutt for informatikk ved Universitetet i Oslo er mer enn enig i at lovforslaget neppe vil være effektivt. – Dette er et utilbørlig tiltak. Det avslører en vilje til å innføre totalitære metoder som ikke hører hjemme i det demokratiske samfunnet jeg vil bo i, sier han.

Han understreker at kommunikasjon over internett i utgangspunktet er like åpent tilgjengelig som å sende et postkort. Derfor har bedrifter og en rekke aktører et stort behov for å kryptere sin informasjon for konkurrenter, kriminelle og eventuelle spioner.

– Ingen tro på at loven vedtas

– Ved å forby krypteringer som ikke er godkjent av myndighetene, vil man gjøre det straffbart å beskytte sin kommunikasjon. Jeg har ingen tro på at loven vedtas, den kommer til å få alt for mange motstandere, sier Hannemyr, og fortsetter:

– Personvern har til nå ikke engasjert så mange fordi folk føler at det ikke angår dem. Men hvis disse det nye lovforslaget rammer populære tjenester som Snapchat og Imessage, vil folk oppleve at det rammer dem direkte. Og det kan skape motstand.

På begynnelsen av 1990-tallet prøvde NSA å tilby den statsgodkjente krypteringen Clipper Chip til det sivile markedet. Her var det en bakdør i krypteringen, som gjorde at myndighetene kunne overvåke kommunikasjon ved behov. Hannemyr sammenligner dette initiativet med det britiske lovforslaget.

– Det ble aldri noe av dette på grunn av massiv motstand. Et argument mot, var at kriminelle enkelt kunne gå omveien om andre krypteringstjenester for ikke bli oppdaget. Slik er det nå også. Dersom noen ønsker å kommunisere helt skjult, så kommer de til å klare det i framtiden også. En mulig konsekvens er at de som virkelig har noe å skjule tyr til forhåndsavtalte koder og meldinger i bilder som ingen andre klarer å oppdage, sier han.