Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

MOLDE: Den svenske forfatteren og journalisten Mats-Eric Nilsson har i hjemlandet solgt over 400000 av boka «Den hemmelige kokken». Der har bøkene hans ført til at matvarebransjen har skiftet kurs, og begrenset sin bruk av kunstige tilsetningsstoffer.



Brutal prosess

Han håper norske forbrukere våkner og forlanger bedre kvalitet og mindre kunstige tilsetninger i maten. Han er særdeles sjokkert over hvor flinke matprodusentene er til å kamuflere at maten har dårlige råvarer og mye E-stoffer.

- Hvorfor er det smaksforsterkere i maten? Hvorfor må maten ha kunstige stoffer for å skape smak, spør han og svarer selv:

- Råvarene er så brutalt behandlet i den industrielle prosessen, at all smak er borte for lenge siden, sier han.

Nilsson ramser opp en rekke matvarer som han mener framstår som ekte vare på emballasjen, men egentlig er et dårlig jukseprodukt.

ERTESTUING: Det er hva de fleste vil kalle et produkt hvor 50% er erter og vann. Resten er 24 tilsetningsstoffer og 25% avokado. Foto:Dagbladet Vis mer

- Guacamolen er et fint eksempel. Når man trenger minst 90 prosent avokado for å lage ekte guacamole, sier det seg selv at man blir lurt om man kjøper et glass med guacamole som bare har 26 prosent avokado, sier han og viser til glasset med guacamole fra Old El Paso, som på sin etikett ikke forteller at over halvparten består av erter og vann pluss 22 andre tilsetningsstoffer.

Det er gjemt bort med liten skrift i en liten innholdsfortegnelse.



Grønne oliven blir svarte

Nilsson mener butikkene er fulle av skrekkeksempler, og viser fram et glass med svarte oliven fra Eldorado.

- Her står det at glasset inneholder svarte oliven. Det er løgn. Her er det benyttet billige, grønne oliven som er behandlet med lut og gass for at de skal bli svarte. De er lagt i en lake av tilsetningsstoffer. De smaker ikke engang oliven, de smaker salt fra laken av E-stoffer de ligger i, sier han.

Forfatteren mener det er forbrukeren som sitter med makten. Om nordmenn er villige til å betale litt mer for maten, og legger sitt press på produsentene, skal det være mulig å få produktene mer naturlig og ekte.

KAMUFLERT: Matprodusentene skjuler hva maten egentlig inneholder, og nordmenn må bli flinkere til å avdekke dette, mener den svenske journalisten Mads-Eric Nilsson. Foto: Erik Hattrem/Dagbladet Vis mer

- I Sverige ble det så mye negativ presseomtale rundt en del produkter, at flere produsenter tok bort billige tilsetningsstoffer, sier han med et smil.

Pizzaparodi

Nå er det på tide med strengere oppfølging av regelverket fra myndighetenes siden, hevder Mats-Eric Nilsson. Dagbladet viser ham «den norske nasjonalretten» Pizza Grandiosa.

Han viser til ingredienslista på pakningen.

- Pizzakjøtt? Hva er det for noe? Pizzakjøttet er en blanding av tilsettningsstoffer og noen prosent storfekjøtt, som kan være fra ku, okse og hest. Norges «nasjonalrett» er bare en parodi av en pizza, mener Nilsson.

GRØNN: Grønne og billige oliven blir lutet og luftet svarte. Men det blir det ikke snakket høyt om. Noen form for merking av emballasjen, er det i alle fall ikke. Foto: Dagbladet Vis mer

På pakningen står det også med stor skrift:

«Et stykke Grandiosa inneholder det samme som en brødskive med Jarlsbergost, skinke og noen paprika- og tomatskiver».

Men leser man derimot innholdsfortegnelsen i liten skrift, står det ingen ting om skinke, heller ikke tomater i skiver er nevnt. Det som i stor skrift blir antydet er skinke, er deklarert som en ikke oppgitt mengde eller kvalitet med kjøtt fra storfe, vann, soyaprotein, stivelse, hvete, salt, krydder, aroma- og konserveringsmidler. Tomaten er puré.

Det er Mattilsynet på Sunnmøre som har ansvaret for at Stabburets pizzafabrikk i Stranda merker sine produkter etter gjeldende regelverk. Marianne Løseth Høydalsvik ved avdelingskontoret reagerer på at Stabburet vil la forbrukeren tro at det er både skinke og tomat i pizzaen.

KLIKK PÅ BILDET: For større variant. I følge pizzaens innpakning, er Grandiosa det samme som «Ganske normal husmannskost». Det vil mange si seg uenig i. Og hvor er tomatskivene? Foto:Dagbladet Vis mer

- Dette her må vi gripe fatt i og jeg skal sørge for at rette vedkommende blir satt på saken. Her har Dagbladet gitt oss et spark bak, og jeg er svar skyldig i hvorfor dette har gått oss hus forbi, sier hun.

Åpner for bedre merking

Emballasjen maten selges i skal være redelig merket. NorgesGruppen ASA vurderer å endre sin merkepolitikk for å unngå forvirring.Det er lenge siden skinke var ensbetydende med at kjøttet kom fra grisens bakpart.

Atle Wold ved Mattilsynets seksjon for omsetning til forbruker, forteller at skinke med åra er blitt et veldig utvannet begrep.

—Vi har fjernet oss fra hva mat er —Jeg synes den amerikanske forfatteren og professoren Michael Pollan sier det godt i sin bok «Til matens forsvar», nemlig at man ikke bør kjøpe matprodukter som inneholder mer enn fem ingredienser eller matvarer som inneholder ingredienser du ikke kan uttale navnet på, sier Elling Bere, professor i folkehelsevitenskap ved Universitetet i Agder.



Bere mener nordmenn må lage mer mat fra bunnen av.



—Vi har fjernet oss mer og mer fra hva mat egentlig er. Før besto matfatet av ville planter og ville dyr, og deretter kom jordbruket, og sauen ble tjukkere, frukten søtere og vi begynte å spise korn. Nå tar vi ut enkelte komponenter av matvarene for så å sette de sammen igjen til nye produkter. Dette gjør det vanskelig å sette sammen kosten på en fornuftig måte, sier Bere.





—Regelverket sier at maten skal være merket redelig og gi en korrekt framstilling av innholdet. Det er klart at utvanningen av for eksempel hva skinke kan være, er basert på en langvarig praksis, sier han.

Wold mener det er et klart overtramp å villede forbrukeren til å tro at et produkt inneholder noe mer enn hva som virkelig er tilfellet.

Hele dyret brukes Kommunikasjonssjef i Stabburet, Inger Marie Ingdahl, forteller at kjøttet i «Pizza Grandiosa» er hentet fra hele dyret.

—Andelen rent kjøtt er på 40 prosent, skriver hun i en e-post til Dagbladet.

Guacamolen fra Old EL Paso, som Mats-Eric Nilsson kaller juks og bedrag, blir i Norge markedsført av matvaregiganten Kraft Foods. Kraft henviser selv til at det ikke finnes regler for hvor mye avokado som må til for å kalle noe guacamole, samt at interne smakstester sier at deres blanding smaker best for det norske markedet.

Mats-Eric Nilsson •Har jobbet som nyhetsjournalist i 30 år.

•Er redaksjonssjef i Svenska Dagbladet

•Fast ukentlig matspalte

•Har gitt ut bøkene Den hemmelige kokken (2007) og Ekte vare (2008)

•Bøkene har solgt over 400 000 eksemplarer i Sverige





—Vi selger også en egen guacamole-mix som kan tilsettes frisk avokado, skriver merkevaresjefen for Old El Paso Jessica Hamberg i en e-post.

Hun vil ikke svare på om erter og vann, som er oppført som de største ingrediensene etter avokado, utgjør over 50 prosent av innholdet, og i så fall gjør produktet mer til ertestuing enn guacamole.

Grønn blir svart

Det er NorgesGruppen ASA som står bak varemerket Eldorado. De bekrefter Nilssons påstander om at deres svarte oliven opprinnelig er grønne.

—Våre oliven er høstet grønne fordi spansk oliven som får modne til den er svart på treet, blir for myk og oljefylt til at den vil fungere som spiseoliven, sier kommunikasjonssjef Kine Søyland.

Mattilssynet Mattilsynet skal gjennom tilsyn, veiledning, kartlegging og overvåking samt gjennom å ta del i utvikling av regelverk, arbeide for følgende mål:



•Sikre helsemessig trygg mat og trygt drikkevann.



•Fremme god helse hos planter, fisk og landdyr.



•Fremme god dyrevelferd og respekt for dyr.



•Fremme helse, kvalitet og forbrukerhensyn langs hele matproduksjonskjeden.





Hun påpeker at svarte oliven som en gang har vært grønn, ikke er kunstig farget.

—Det brukes en form for lut til å fjerne bitterheten i olivenene og for å gjøre dem søte. Videre går olivenene gjennom en omfattende skylleprosess for å fjerne alle spor av lut, før de legges på tanker og tilført luft for å framskynde oksidasjonsprosessen, slik at olivenene utvikler sin svarte farge, forteller hun.

—Er det er slik at måten våre svarte oliven er merket på i dag, kan skape forvirring, så vil vi se nærmere på det og vurdere om vi bør justere merkingen, avslutter Søyland.