Oljefondets nedsalg i kull drøyer: – Det er helt håpløst

Oljefondet har fortsatt ikke solgt seg ned i et knippe kullselskaper etter at Stortinget skjerpet kriteriene, viser en oversikt fra Framtiden i våre hender. – Helt håpløst, sier leder Anja Bakken Riise.

ØNSKER KULLKUTT: Leder Anja Bakken Riise i Framtiden i våre hender. Vis mer byoutline Butt, Mariam / NTB scanpix

Publisert: Oppdatert: 2. mars 2020 14:49 , Publisert: 1. mars 2020 17:46

Da Oljefondet la frem sine 2019-tall kunne nordmenn glede seg over tidenes høyeste avkastning i kroner - og den nest høyeste prosentvise økningen i ett enkeltår.

Men Framtiden i våre hender kastet seg raskt over fondets investeringslister for å finne ut hvordan det var gått med investeringene i store kullselskaper, etter at Stortinget i fjor skjerpet inn kriteriene.

De søkte gjennom et utvalg av Oljefondets aksje- og renteinvesteringer i kullselskaper som de mener bryter med kriteriene som Stortinget har satt for at Oljefondet skal eie kullselskaper.

Av disse investeringene har Oljefondet redusert eierskapet i noen, og økt kraftig i noen, ifølge en oversikt fra Framtiden i våre hender, som organisasjonen har basert på databasen Global Coal Exit List.

– Det er helt håpløst at Oljefondet fortsatt er inne i noen av verdens største kullselskaper, sier leder Anja Bakken Riise i Framtiden i våre hender.

Mye av økningen skyldes at Oljefondet har økt eierskapet i BHP Billiton fra 2,6 prosent til 3,7 prosent i fjor, og nå sitter p åen eierpost på nær 17 milliarder kroner.

(PS! Etter at denne artikkelen ble skrevet er Evraz fjernet fra listen, fordi selskapet produserer metallurgisk kull og dermed ikke omfattes av Oljefondets kullkriterie, som kun gjelder termisk kull.)

– Helt uforståelig

For å sikre at Oljefondet trekker seg ut av flere selskaper satte Stortinget i fjor krav om at fondet skulle kvitte seg med investeringer i selskaper med over 20 millioner tonn kullutvinning per år, eller kapasitet på kullkraftproduksjon på mer enn 10.000 megawatt.

Les også Tidenes år for Oljefondet i 2019

Selskapene i utvalget bryter ifølge Framtiden i våre hender med disse kriteriene. Organisasjonen mener det haster for fondet å kvitte seg med disse selskapene, slik Stortinget ønsker.

– Da stortinget vedtok å utelukke kullselskaper i 2015, så var intensjonen å få ut kull av oljefondet. Men siden vi de siste årene har sett at fondet fortsatt var investert i noen store kullselskaper, vedtok stortinget i fjor å stramme inn kullkriteriet ytterligere, sier Riise.

– Oljefondet var veldig klar over at dette ville komme. Derfor er det helt uforståelig at fondet enda ikke har kommet seg helt ut av kull. Her bør det komme en marsjordre fra finansministeren om at kullkriteriet må effektueres snarest, legger hun til.

Les også Oljefondet har is i magen etter virusfrykt: – Vi tar det rolig når det er urolig

Slik forklarer Oljefondet seg

I et intervju med E24 forklarer sentralbanksjef Øystein Olsen og Oljefondets leder Yngve Slyngstad hvorfor det tar tid å selge seg ned i kullbransjen.

– Her er det Stortinget og regjeringen som bestemmer kriteriene for dette, og så kommer dette gjennom mandatet til Norges Bank, og så har hovedstyret gjort nødvendige vedtak når det gjelder gjennomføring av de tilpasningene som vil måtte skje, sier Olsen.

– Og så er ordet ditt, så er det i ferd med å skje, sier Olsen og ser mot sin sidemann Slyngstad.

Les også Oljefondets største poster: Apple tilbake på topp

– Tar lengre tid

– Hvis du ser av beholdningstallene så kan du sikkert gjette på at vi har begynt på prosessen, men er langt fra ferdig, sier Slyngstad.

– Det tar ofte litt tid?

– Det gjør det. Det er såpass store selskaper vi snakker om, og såpass store beholdninger, at det tar lengre tid enn vi typisk vil ha på en del andre uttrekk, legger han til.

– Investeringene i blant annet BHP var ganske mye opp i fjor, så det kan også gå opp?

– Det kan det, sier Slyngstad.

Les også Her er søkerlisten: Disse ønsker å bli sjef i Oljefondet