Vi er på kveldsbønn i Rabita-moskeen i Oslo sentrum, Norges tiende største muslimske trossamfunn. Moskeens 3318 medlemmer mottar rundt 3,3 millioner kroner i årlig statlig og kommunal støtte.

Lokalet er delt i to. Foran, med imamen som leder bønnen, står mennene, rundt 200 stykker denne kvelden. Bak en skillevegg som består av plansjer, står kvinnene. De kan ikke se imamen, og de har en egen inngang.

talsmann Basim Ghozlan og daglig leder Djamel Selhi sier de har som mål å få enda flere kvinner med i styret. Foto: Gunhild Hjermundrud / NRK

– Damene har krevd å få være med

I styret i denne moskeen er det to kvinner, av totalt åtte i styret. Talsmann Basim Ghozlan og daglig leder Djamel Selhi sier de har som mål å få enda flere kvinner med i styret.

– Damene har krevd at de også skal være i moskeen, de har lyst til å be, de har sagt de vil delta i alt det religiøse på lik linje med menn. Dette har pushet oss litt og litt, og nå har de fått sin plass, sier Ghozlan.

– Jeg vil ikke si at vi er i mål, men vi er på vei, sier Ghozlan.

Han understreker at det ikke er noe i de skriftlige kildene i islam som skulle tilsi at kvinner ikke var en del av moskeen.

– Den som leter, finner sikkert noe i skriftene som støtter opp om et syn om at kvinner ikke skal være i moskeen. Men jeg vet at i profetens tid deltok også damene i bønnene, under profetens veiledning. Han oppmuntret til det. Så da kan vi ikke etter 1400 år komme å si at kvinner ikke kan delta, sier Ghozlan.

Loalet i Rabita-moskeenm, sett utenfra. Mennene foran, kvinnene bakerst der de ikke kan se mennene. Foto: Gunhild Hjermundrud / NRK

NRK-kartlegging

Flere tall fra NRKs kartlegging Ekspandér faktaboks Faktaboks: NRK har kartlagt 134 muslimske trossamfunn med 140303 medlemmer. Av disse hadde 96 moskeer ingen kvinner i styret. Andel uten kvinner i styret er på 71,64 prosent. Vi har også kartlagt 64 kristne trossamfunn utenfor DNK, som til sammen har 133440 medlemmer. Av totalt 410 styremedlemmer er 123 kvinner. Andelen uten kvinner i styret er på 15,63 prosent. Vår kartlegging viser også at de fire største og eldste moskeene i Oslo står uten kvinner registrert i styrer hos Brønnøysund. Muslimske menigheter øker medlemstallene. (tall fra SSB) I 2006 var drøyt 72.000 muslimer medlemmer av en menighet. I dag er tallet 166.861. Fra 2017 - 2018 økte muslimske trossamfunn med 13.794 medlemmer. Tilsvarende tall fra SSB på økningen i kristne trossamfunn (inkl. katolikker, ortodokse, koptiske m.m) er 15.578. (I vår gjennomgang er netto tilvekst av muslimer som er medlemmer i en menighet 12.913. Tallene for kristne frikirker (ikke katolikker, ortodokse osv.) viser en økning på 4048. Forskjellen ligger i kategoriseringen, da denne er noe annerledes fra SSB sin side.)

NRKs kartlegging, som er den første i sitt slag, viser at kvinner i svært liten grad deltar i moske-styrene. Dette er hovedfunnene, som omfatter 134 muslimske trossamfunn:

71.64 prosent prosent av norske moske-styrer har ingen kvinner i styret. Kvinneandelen i alle norske moske-styrer i undersøkelsen er 8 prosent, 68 kvinner av 845 styremedlemmer. Hva viser tallene for Den norske kirke? Norges Kristne Råd kartla i 2018 kvinneandelen i norske lokale menighetsstyrer, der er kvinnene i klart flertall. 59 prosent av dem som sitter i menighetsstyrene i Den norske kirke er kvinner. NRK har også kartlagt kvinneandelen i kristne trossamfunn utenfor Den norske kirke, de fleste her er protestantiske frikirker. Dette er trossamfunn som ofte har en mer konservativ tro, der menn tradisjonelt har hatt mer innflytelse en kvinner. Her viser NRKs kartlegging. 15.6 prosent av styrene i disse menighetene har ikke kvinner med i styret. Kvinneandelen i kristne trossamfunn utenfor Den norske kirke er 30 prosent.

Rekordmange trossamfunn får støtte Ekspandér faktaboks Antallet medlemmer i tros- og livssynssamfunn utenfor Den norske kirke var ved inngangen til 2016, 622 000, og tallet hadde steget med 240 000 på ti år. Den viktigste drivkraften bak både befolkningsveksten og økningen i antallet som er tilknyttet tros- og livssynssamfunn utenfor den norske kirken Dnk, er innvandringen, går det fram av en SSB artikkel fra 2017. Flertallet, 350 000, av de 622 000 medlemmene i tros- og livssynssamfunn utenfor Dnk er kristne. Blant de kristne utgjør katolikker den klart største gruppen, 165 000. Det er 148 000 registrerte medlemmer av muslimske trossamfunn (24 prosent). Blant de resterende tilhører det store flertallet et livssynssamfunn, og mange små trossamfunn er også representert: buddhisme 19 000, hinduisme 9 000 og sikhisme 3 500. Antallet registrerte medlemmer av muslimske trossamfunn er fordoblet fra 2006. Muslimske trossamfunn har litt over 166 000 medlemmer, ifølge SSB.. Utviklingen i antall medlemmer i muslimske trossamfunn har vært jevn de siste ti årene, med en gjennomsnittlig årlig tilvekst på 7 500. (SSB) De kristne trossamfunnene utenfor Den norske kirke hadde nærmere 350 000 medlemmer, 160 000 av disse var i den katolske kirken. Det har de siste 10-15 årene vært en markant vekst i tallet på tros- og livssynssamfunn som får støtte. For 15 år siden fikk 500 samfunn støtte, i dag er tallet 827 tros- og livssynssamfunn.

I undersøkelsen fra Norges Kristne Råd går det også fram at den katolske kirke i Norge har en kvinneandel på 49 prosent i styrene i sine lokalmenigheter.

Noen moskeer opplyser på sine hjemmesider at de også har opprettet egne kvinnestyrer eller kvinnegrupper.

NRK har kartlagt trossamfunn utenfor den norske kirke. Foto: Henrik Myhr Nilsen / NRK

– Kvinner tilhører hjemmet

Religionshistoriker Kari Vogt er Norges fremste islamekspert, med flere bøker om islam og også om norske muslimer. Hun sier tallene når det gjelder norske moskeer ikke bør sjokkere noen.

– Tallene er ikke overraskende, tatt i betraktning at det i flere muslimske land fortsatt finnes moskeer hvor kvinner ikke engang har adgang, sier Vogt.

Kari Vogt er en av Norges fremste islameksperter. Foto: Erlend Aas / SCANPIX

– Hvordan kan noen muslimske miljøer forsvare at kvinner i liten grad deltar?

– Det er slik at kvinner ikke er offentlige personer, de tilhører hjemmesfæren. Det tradisjonelle og konservative standpunktet er at kvinner helst ikke skal gå ut, og da heller ikke i moskeen. Det er flere grener av islam som står for dette. Kvinnen skal ta seg av mann og barn og hjem. Hun skal be, men hun skal be hjemme.

– Så det er tradisjonelle kjønnsroller som styrer dette?

– Ja, og kristne fra de samme landene har ofte mange likhetspunkter med muslimene når det gjelder kvinners rettigheter, og kjønnsroller, sier Kari Vogt.

Dette er kravene for å få støtte Ekspandér faktaboks Den offentlige støtten til tros- og livssynssamfunnene er på rundt 655 millioner kroner. Hvert samfunn mottar rundt 1000 kroner årlig fra det offentlige pr. medlem, halvparten fra staten og halvparten fra kommunen der medlemmet er registrert. Grunnlaget for beløpet er at det skal tilsvare beløpet som staten og kommunene gir tii Den norske kirke, fordelt på antall medlemmer, går det fram av et rundskriv fra regjeringen. Tilskuddet skal brukes til religiøse formål. Tros- og livssynssamfunnene skal hvert år sende regnskap til Fylkesmannen som viser hva midlene har gått til. Medlemslistene kontrolleres, men det er ingen kontroll av hvorvidt de oppgitte medlemmene faktisk er medlem av trossamfunnet eller ikke.

– Menn oppfattes som mer rasjonelle

Unni Wikan er sosialantropolog, med lang forskererfaring når det gjelder muslimske land.

– Det begrunnes kulturelt med at menn er tillagt autoritet. De er kvinners verger, menn er tillagt en maktposisjon over kvinner. Slik oppfatter veldig mange muslimer det. Ikke alle, men veldig mange ser det slik, sier Wikan.

Sosialantropolog Unni Wikan er ikke overrasket over tallene. Foto: Morten Holm / NTB scanpix

Det dreier seg rett og slett om tradisjonelle kjønnsroller, sier hun.

– En del av dette er at menn oppfattes som rasjonelle, og styrt av fornuft. Kvinner anses som mer emosjonelle, og lar seg styre av følelser. Det er også vers i hadither som støtter opp under dette, for dem som ønsker å bruke det som begrunnelse.

– Og det sier seg vel selv at hvis det var slik at menn var mer rasjonelle, så er det jo bedre at menn sitter i styret og ikke kvinner. Men sånn er det jo ikke, sier Wikan.

Ropstad: – Håpet tallene var bedre

Barne- og familieminister Kjell Ingolf Ropstad har ansvar for tro- og livssynspolitikken til regjeringen. NRK har vist Ropstad resultatet av vår kartlegging.

– Moskeene går glipp av veldig verdifull kompetanse når de ikke rekrutterer flere kvinner. Så min klare oppfordring er at det bør de gjøre, sier Ropstad.

Han er ikke overrasket over tallene, men hadde håpet kvinneandelen var høyere.

Krav til likestilling i trossamfunn Ekspandér faktaboks Diskriminering på grunn av kjønn er forbudt på alle områder i samfunnet – også i trossamfunn. Men forskjellsbehandling kan være lov når den bygger på et religiøst grunnlag, at kravet om et bestemt kjønn er nødvendig for å kunne ha en stilling, eller et verv. Dette går fram av regjeringens høringsnotat fra 2017 om ny lov om tros- og livssynsamfunn. Det er gitt særlige regler om kjønnsbalansen i styrer i allmennaksjeselskaper, som innebærer at det skal være 40 pst. kvinner i styrene. Dette kravet gjelder tilsvarende for offentlige, heleide foretak. interkommunale selskaper, store samvirkeforetak og aksjeselskaper der kommuner har mer enn 2/3 eierandel, skriver regjeringen i notatet. Også FNs kvinnekonvensjon (KDK) som er innarbeidet i norsk rett, og konvensjonen går relativt langt i å pålegge staten å treffe tiltak for å motvirke diskriminering av kvinner. Diskriminering av kvinner er i konvensjonen definert som "enhver forskjellsbehandling, utestenging eller begrensning på grunnlag av kjønn", jf. artikkel 1. Flere av bestemmelsene i konvensjonen er relevante for en vurdering av hvordan tilskuddsordningen for tros- og livssynssamfunn bør utformes. Etter departementets oppfatning er det ikke rimelig å tolke gjeldende rett slik at FN og Kvinnekonvensjonen gir et klart forbud mot at staten kan gi statstilskudd til trossamfunn som forskjellsbehandler kvinner og menn. Regjeringen vil i høringsnotatet ikke kreve likestilling i styrer, men vil blant annet vurdere å bruke særskilte tilskudd for å stimulere til internt arbeid med kjønnslikestilling i trossamfunnene. Enkelte politiske partier har krevd at det skal være representasjon av begge kjønn eller radikal kjønnskvotering i styrene lik den man i dag har for børsnoterte selskaper og allmennaksjeselskaper.

– Menn og kvinner kan ikke stå blandet

Tilbake i Rabita-moskeen er kveldsbønnen under muslimenes hellige måned Ramadan snart ferdig. Her går det hovedsakelig muslimer med arabisk bakgrunn. Dette er en av moskeene i Norge som har kommet et stykke på vei når det gjelder likestilling.

I kvinneavdelingen bakerst i lokalet kan de mellom glipper i plansjene foran dem skimte mennene. Imamens bønn hører de via høyttalere. Daglig leder Djamel Selhi sier at slik er reglene.

– Vi ber ikke side om side med en kvinne, men vi ber i samme rom. Noen liker det, noen liker det ikke. De fleste kvinnene selv krever at det skal være slik, sier Selhi.

Ghozlan sier kvinner kan stå på egne rekker ved siden av rekker med menn, i samme lokale. Men religiøst sett er det viktig at menn og kvinner ikke står blandet om hverandre, sier Ghozlan.

– Hvorfor ikke?

– Sånn er reglene, sier daglig leder Djamel Selhi.

Slik kom vi fram til tallene Ekspandér faktaboks Vi hentet ut lister med tilskuddstellende medlemmer i tros- og livssynssamfunn hos Barne- og familiedepartementet. Ved bruk av organisasjonsnumrene fikk vi ut navn på styremedlemmer hos hvert eneste trossamfunn i Brønnøysundregisteret. Deretter sjekket vi kjønn på styremedlemmer i Folkeregisteret. Vi sjekket 198 organisasjoner og 1255 styremedlemmer. Vi satte en grense ved 300 medlemmer, av kapasitetgunner, og fordi regjeringen i sitt høringsnotat går inn for å sette en nedre grense for hvor mange medlemmer et trossamfunn skal ha for å få støtte. Regjeringens forslag er 500. NRK tar forbehold om feil i datagrunnlaget.

Oversikt over kvinneandelen i menigheter