Selv om polititoppene har innrømmet svart arbeid slipper de straff. – Skal ikke få fritak, sier professor i skatterett ved Universitetet i Oslo, Frederik Zimmer.

Polititoppene jobbet som hemmelige agenter for den amerikanske ambassaden i Oslo i en årrekke uten å betale skatt.

Nå slipper de fengselsstraff selv om de har innrømmet svart arbeid for flere millioner kroner.

Politiet mener agentene ikke har gjort noe straffbart og bør få skatteamnest.

BAKGRUNN: Her drev USA systematisk overvåkning av nordmenn

La kortene på bordet etter avsløringer

For to år siden avslørte TV 2 at en rekke tidligere forsvarsansatte og polititopper jobbet i en hemmelig overvåkingsenhet ved den amerikanske ambassaden i Oslo. TV 2 avslørte også at flere av de hemmelige agentene hadde jobbet svart for amerikanerne.

Dagen etter denne avsløringen troppet åtte hemmelige agenter opp hos skatteetaten i Oslo – Skatt Øst. De la kortene på bordet og innrømmet svart arbeid for flere millioner kroner. En tidligere polititopp i overvåkingspolitiet innrømmet å ha tjent 1,8 millioner kroner svart ved den amerikanske ambassaden.

Agentene søkte om frivillig retting, såkalt skatteamnesti. Dette er en ordning som er innført som et tilbud til skatteytere som har skjulte formuer eller penger de har tjent svart. Målet er å stimulere til frivillig innrømmelse av skatteunndragelser og riset bak speilet er at de som ikke melder fra selv – og blir tatt – risiker ikke bare opptil 60 prosent straffeskatt, men også politianmeldelse og fengselsstraff.

– Skal du søke amnesti må det være før skattemyndighetene har fått noen som helst opplysninger om forholdet ditt. Det skal ikke være en bønn om nåde. Du kommer med opplysninger skatteetaten ikke hadde og sannsynligvis heller ikke ville ha fått. Og du må komme frivillig av deg selv før det har vært noe presseoppslag, sier professor i skatterett ved BI, Ole Gjems-Onstad, til TV 2.

LES OGSÅ: Slik overvåker USA nordmenn

Anmeldt for grovt skattesvik

Hva som skal til for å få skatteamnesti er presisert i en melding fra Skattedirektoratet datert 19. mai 2011. Her står det: «Det er skattyters tro på at han uoppfordret bidrar til riktig ligning som skal belønnes». og «Frivillighet vil (...) normalt ikke foreligge når (...) kontrollaktivitet må påregnes som følge av oppslag i pressen».

Siden agentene søkte om amnesti dagen etter at de var avslørt på TV 2 svarte Skatt Øst med å anmelde de åtte agentene for grovt skattesvik som har en strafferamme på seks år. Statsadvokaten i Oslo besluttet at Østfold politidistrikt skulle etterforske saken siden flere av agentene hadde tette bånd til politiet i hovedstaden. I april i år ble saken henlagt som intet straffbart forhold og sendt i retur til skatteetaten. I motsetning til Skatt Øst så mente politiet at de åtte agentene måtte få skatteamnesti.

– Slik som vi vurderte saken så la vi til grunn at her forelå det et skatteamnesti. De ansatte meldte seg da nyheten ble sluppet på TV 2. De kom frem før ligningsmyndighetene hadde startet sak mot dem. Det var det jeg la til grunn, sier politiadvokat Espen Jamissen i Østfold politidistrikt til TV 2.

– Men var det frivillig da?

– Etter min vurdering så var det det, sier Jamissen.

LES OGSÅ: Disse har overvåket nordmenn for amerikanske myndigheter

– Skal ikke ha fritak

Selv om skattejuristene hos Skatt Øst mente disse sakene var så graverende at politiet burde straffeforfølge agentene påklaget ikke skatteetaten politiets henleggelse.

En av landets fremste eksperter på skattejuss, professor i skatterett ved Universitetet i Oslo, Frederik Zimmer, synes det er merkelig at Østfold-politiet har konkludert med at de bør få skatteamnesti siden de oppsøkte skatteetaten dagen etter TV 2s avsløring:

– Poenget med amnesti er at skatteyteren av eget initiativ skal komme til skattekontoret. Hvis han gjør det fordi han vet at det vil settes i gang kontrolltiltak eller fordi opplysninger i pressen tilsier at det nå settes i gang kontroll, så skal han ikke ha dette fritaket, sier Zimmer til TV 2.

TV 2 kjenner til at skattedirektøren – den øverste lederen for Skattedirektoratet – personlig har engasjert seg i saken, noe som skal være svært uvanlig. Skattedirektøren viser til taushetsplikten når han blir bedt om å redegjøre for hvorfor skatteetaten ikke påklaget henleggelsen når de i utgangspunktet mente agentene burde straffeforfølges av politiet.

LES OGSÅ: Stortinget setter strek for SDU-saken