MISLYKKES: Regjeringen lykkes ikke med målet om omstilling fra den kriserammede oljebransjen. 3900 av 4100 nye sysselsatte så langt i år har kommet i offentlig forvaltning.

ARBEID

«Hovedsvaret kan ikke være kortsiktige tiltak eller en omfattende utbygging av en allerede stor offentlig sektor. Statens viktigste rolle er nå å bidra til at arbeidskraft raskt kan flyttes fra oljerelaterte næringer til annen konkurranseutsatt virksomhet, og ikke til offentlig sektor.»

Det skriver regjeringen i det reviderte nasjonalbudsjettet som ble lagt fram denne uka. Men til tross for at målet er vekst i privat sektor, forteller tallene for sysselsettingen i Norge en annen historie.

Tall Arbiderpartiet har hentet ut fra det reviderte nasjonalregnskapet viser at:

• I årets første kvartal har det vært en svak økning i sysselsettingen på 0,1 prosent. Økningen tilsvarer 4100 personer.

• Nesten hele veksten, tilsvarende 3900 personer, kommer fra den offentlige forvaltningen.

• Tre av fire nye jobber er innen statsforvaltningen.

• Nær sagt ingen jobber har blitt skapt i privat sektor.

Sysselsetting: • I årets tre første måneder var det en svak økning i sysselsettingen i Norge. Den økte med 0,1 prosent, tilsvarende 4100 personer. • Nesten hele økningen i sysselsettingen kom i den offentlige forvaltning. • Svært få nye jobber kommer i privat sektor. • Av 3900 nye jobber i den offentlige forvaltning kom 3100 i stats­forvaltningen, og 800 i kommuneforvaltningen.

Skylder på skatteletter

Aps finanspolitiske talsperson, Marianne Marthinsen, mener tallene viser at regjeringens politikk for å sikre nye arbeidsplasser ikke virker.

– Regjeringen har hatt som sin eneste strategi å gi «vekstfremmende» skatteletter, men det eneste som vokser er byråkratiet, arbeidsledigheten og forskjellene mellom folk. Skattelettene har ikke den effekten regjeringen sier de har, og det må de nå ta inn over seg, sier hun.

– Er det virkelig regjeringens skyld at vi ikke har noen privat jobbvekst i dagens nedgangstider?

– Dette er selvfølgelig resultat av konjunkturnedgang og oljekrise. Det ville vært økende ledighet under en rødgrønn regjering også, men den ville ikke vært like høy. Mottiltakene ville kommet raskere og vært mer effektive. Vi ville også hatt kontroll med den samlede pengebruken.

Marthinsen mener regjeringen mangler evne til å prioritere, og at de «både kutter i statens inntekter samtidig som de øker utgiftene».

– De fortsetter å kutte skatter samtidig som de lar offentlig sektor vokse. Og her er det ikke snakk om hjelpepleiere i kommunen, veksten kommer i statlig forvaltning.

– Men det er vel bra å bruke offentlig sektor til å stabilisere i krisetid?

– Ja, men det bekymringsfulle er at regjeringen har glemt å fortelle oss at det er oljefondet som skal finansiere skattekuttene. De klarer ikke å levere på å redusere offentlig byråkrati.

Skylder på krisa

Høyres finanspolitiske talsmann, Svein Flåtten, viser til at tallene er så små at det er vanskelig å lese noen klar trend ut av dem. Han mener likevel at nedturen i oljebransjen er den viktigste forklaringen, og at dette også er grunnen til at det offentlige står for den lille veksten i sysselsettingen.

– Det er opplagt at det offentlige arbeidsplasser ikke rammes i samme grad som private, og dermed kan sysselsettingen i det offentlige gå sin gang uten å bli rammet av nedgangen i økonomien, sier han.

– Men viser ikke tallene at regjeringen har mislyktes med sitt mål om å flytte arbeidskraften til annen privat virksomhet?

– Nei, man kan ikke bruke disse tallene til å si det.

innenriks@klassekampen.no