NRKs begrunnelse for å navngi professoren Ekspandér faktaboks NRK har valgt å navngi professoren av flere grunner. Blant annet er han som professor ved noen av landets største utdanningsinstitusjoner i en maktposisjon overfor flere av disse studentene. Som professor og veileder kan han blant annet være med å avgjøre fremtiden deres. Derfor mener NRK at dette er et unntak fra Vær varsom-plakatens paragraf 4.7. Her står det at «identifisering må begrunnes i et berettiget informasjonsbehov. Det kan eksempelvis være berettiget å identifisere ved overhengende fare for overgrep mot forsvarsløse personer, ved alvorlige og gjentatte kriminelle handlinger, når omtaltes identitet eller samfunnsrolle har klar relevans for de forhold som omtales.»

Den omtalte professoren har også tidligere uttrykt meninger av både rasistisk og sexistisk karakter. Noe av dette har blant annet fremkommet på professorens egen Facebook-side og må ansees som offentlige ytringer.

Vær varsom-plakaten åpner også for identifisering for å unngå å kaste mistanke mot andre. Det har også vært en del av NRKs begrunnelse.

Både NRK og flere andre medier har gjort gjentatte forsøk på å få professorens versjon av saken, men han har ikke ønsket å snakke med media.

Spaltisk og mediekrtiker Anki Gerhardsen har klaget inn NRK, Khrono og VG for Pressens faglige utvalg. Bakgrunnen er identifiseringen av professoren. Klagen blir behandlet tirsdag 26. september.

NRK og andre medier ble klaga inn til Pressens faglig utvalg (PFU) for å navngi Langeland i en nettartikkel om at professoren hadde sendt meldinger med seksuelt innhold til unge kvinner. I september 2017 konkluderte PFU med at NRK ikke hadde brutt god presseskikk.

Personalsaken mot historieprofessor Nils Rune Langeland (53) ved Universitetet i Stavanger (UiS) er nå ferdige behandlet. Det bekrefter instituttleder Odd Magne Bakke ved Institutt for kultur- og språkvitenskap overfor NRK.

Instituttlederen ønsker imidlertid ikke si noe om hvilken – hvis noen – reaksjon Langeland vil få fra UiS.

– Det kan jeg ikke gå inn på siden det er en personalsak, sier Bakke.

Den strengeste reaksjonen en professor kan få på et norsk lærested, er oppsigelse, men dette er svært sjeldent.

– Har Langeland mistet jobben?

– Han har ikke mistet jobben, sier instituttlederen.

Grove meldinger

I sommer ble det kjent at UiS-professor, Nils Rune Langeland, hadde sendt grove seksuelle meldinger til flere kvinnelige studenter. Det startet med at Maria Kjos Fonn (27), som er student ved Universitetet i Oslo, la ut noen av meldingene på Twitter.

«Kan jeg kjøpe trusa di?»

«Liker du rimming?»

Meldinger sendt fra Nils Rune Langeland (53) til Maria Kjos Fonn (27) Foto: Skjermdump / NRK

Meldinger sendt fra Nils Rune Langeland (53) til Maria Kjos Fonn (27) Foto: Facebook

Langeland har også tidligere fått oppmerksomhet på grunn av sin adferd i sosiale medier.

Vil ikke kommentere

UiS har bestemt at Langeland ikke skal undervise i studieåret 2017/2018.

– Jeg synes dette er et greit kompromiss, sier Maria Kjos Fonn til NRK.

– Jeg synes ikke han virker egnet til å undervise, men jeg synes ikke meldingene var så grove at han trenger å miste jobben, sier hun.

Nils Rune Langeland sier til NRK onsdag at han ikke vil ikke kommentere «noe som helst».

Åpner for mer undervisning

I arbeidsavtalen mellom instituttet og professoren, som gjelder for studieåret 2017/2018, og som NRK har fått tilgang til, står det videre at:

«Det kan være aktuelt at NRL underviser mer enn normalt i fremtidige studieår.»

– Alle fortjener en sjanse til, og hvis Langeland slutter med rasistiske uttalelser og sexistiske meldinger, ser jeg ingen grunn til at han ikke kan undervise, sier Kjos Fonn.

I sosiale medier tok mange brukere professoren i Stavanger i forsvar. De mener kvinnene som har fått meldinger, har ødelagt livet hans ved å fortelle om det. Foto: SKJERMDUMP / NRK

Instituttleder Bakke svarer slik:

– Det som står der kan jeg pålegge absolutt alle ansatte, så det er selvsagt. Nå har vi tatt en grundig vurdering internt av hele situasjonen, og har fått en avklaring, og jeg kan ikke kommentere avklaringa mer enn det jeg nå har gjort, sier han.

– UiS får et tillitsproblem

Jørgen Jakobsson er leder for Pedagogstudentene ved UiS, og har sendt en klage på Langelands oppførsel til UiS.

– Jeg forventet aldri at han skulle miste jobben. Målet var at han aldri skulle ha noe med medlemmene mine å gjøre, sier Jakobsson.

Han reagerer på at UiS åpner for at Langeland kan drive omfattende undervisning om ett år.

– Hvis han viser konkret endring i oppførsel så ok, folk skal få lov til å endre seg. Men UiS kommer til å ha et tillitsproblem hvis folk skal ha ham som veileder og foreleser, sier Jakobsson.