– Det kjennes litt som å rope for døve ører. Fagmiljøene er veldig enige, men myndighetene har vært veldig stille. Det er begrenset hvor lenge du kan skjule deg bak at du jobber med en strategi, sier Tekna-president Lise Lyngsnes Randeberg.

Hun slakter regjeringens innsats på sikkerhetsområdet etter DNs artikkelserie om mangelen på kryptologer som er blitt en sikkerhetstrussel for Norge.

Dette er saken: DN har satt søkelyset på at Norge mangler kryptologer. Kompetansen er avgjørende i kampen mot spionasje, sabotasje og terror.

Det finnes mange kandidater fra Russland, Kina og Iran, men null norske borgere med utdannelse på doktorgradsnivå som kan sikkerhetsklareres.

Myndighetene er i full gang med kriseplaner. Tirsdag uttalte rektor ved Universitetet i Bergen at det ikke har vært noen politisk interesse i å satse på sikkerhet og kryptologi. NTNUs forskere har fått avslag på støtte til kryptoprosjekter.

Må vente i tre år

Allerede i 2015 leverte det såkalte Lysne 1-utvalget utredningen «Digital sårbarhet, sikkert samfunn» om de sikkerhetsmessige følgene av digitaliseringen. En av utvalgets viktigste anbefalinger var at Justis- og beredskapsdepartementet måtte utarbeide en overordnet nasjonal strategi for å sikre en langsiktig oppbygging av kompetanse innen ikt-sikkerhet sammen med Kunnskapsdepartementet.

Blant de mest sentrale punktene var forslaget om å styrke den nasjonale forskningskompetansen innen kryptografi. Justis- og beredskapsdepartementet ble utpekt som hovedadressat. To år etter rapporten, venter Justisdepartementet fremdeles på konklusjonene i nok en rapport, nå fra Nifu, som ennå ikke er ferdigstilt. Departementet tar sikte på å ferdigstille den nasjonale kompetansestrategien for ikt-sikkerhet høsten 2018. Det bekymrer den største fagforeningen i Akademikerne, som representerer 73.000 høyt utdannede teknologer og realister.

– Vi snakker om tre år fra Lysne-utvalgets meget grundige arbeid, til det overhodet kommer opp noen idé om hvordan sikkerhetsbehovene skal ivaretas. Dette er vi veldig bekymret for, sier hun.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Les dokumentaren: Norge kan snart ikke vokte statshemmeligheter lenger (DN+)

Mangler nordmenn

Tekna mener at kompetansegapet nå er blitt så stort, at Norge snart ikke vil være i stand til å følge sine egne politiske vedtak på sikkerhetsområdet. Nye politiske vedtak som står for døren, forutsetter nemlig en kraftig økning av antallet nordmenn som kan sikkerhetsklareres.

– I Stortinget ligger det nå til behandling en ny sikkerhetslov, som vil bli vedtatt i januar. Sikkerhetslovens anvendelsesområde vil bli utvidet til også å gjelde digital sikkerhet. Det vil fordre et mye større behov for sikkerhetsklarerbart ikt-personell, som skal jobbe med nasjonale sikkerhetsinteresser, sier Randeberg.

– I tillegg innføres trolig også en form for digitalt grenseforsvar. Det betyr at det også vil være behov for en rekke mennesker som skal jobbe med kritisk digital infrastruktur og overvåkning. Når Norge ikke har kompetansen – hvor skal vi hente dem fra da, spør hun.

Les også: Det handler om å sikre norske interesser (DN+)

Kan vente til 2020

Lysne-utvalget understreket viktigheten av at Justisdepartementet tok ansvaret.

– Justisdepartementet har forsømt seg grovt når det ikke har fulgt opp Lysne 1-rapporten tidlig nok. Det er veldig rart at man ikke har skrevet en strategi allerede, sier Randeberg.

Tekna frykter at strategien ikke vil være klar før budsjettet for 2019.

– Vi mener man har et godt datagrunnlag for å begynne å handle, men Justisdepartementet sier nå at det jobber med en kompetansestrategi som vil være klar høsten 2018. Klarer vi ikke å få det med i statsbudsjettet i 2019, må vi vente med tiltakene til 2020. Man trenger ikke krystallkule for å spå om fremtiden. Fakta vi har i dag om manglende kompetanse og kapasitet er gode nok til å begynne å gjøre noe, sier Randeberg.

– Hva blir konsekvensen av å vente?

- Vi mener at myndighetene må bruke de styringsverktøyene de har til rådighet slik at vi har tilstrekkelig kompetanse på viktige samfunnsområder, sier Nito-president Trond Markussen. (Foto: Gunnar Blöndal) Mer...

– Fagmiljøene vil ikke være i stand til å gjøre det som påkrevdes av lovverket. Vitale nasjonale sikkerhetsinteresser blir svekket. Vi får en økt sårbarhet når vårt kompetansenivå og evnen til å håndtere disse tingene ikke styrkes, sier Randeberg.

Statssekretær i Justisdepartementet Thor Kleppen Sættem, svarer slik på kritikken:

– Grunnlaget for det videre arbeidet med ikt-sikkerhet etter Lysneutvalget, ble lagt i Samfunnssikkerhetsmeldingen i desember 2016 og meldingen om ikt-sikkerhet i juni 2017. Prosessen med kompetansestrategien ble startet opp umiddelbart etter Samfunnssikkerhetsmeldingen, og skal være ferdig høsten 2018. Jeg kjenner selv en rastløshet knyttet til fremdriften på et område som i for mange år hadde liten oppmerksomhet, men her finnes det få enkle og kjappe løsninger.

– Parallelt med arbeidet med kompetansestrategien er det satt i verk mange viktige tiltak, som flere studieplasser og flere rekrutteringsstillinger både på budsjettet for 2016, 2017 og 2018. Disse tiltakene utgjør samlet et stort løft sammenlignet med tidligere budsjetter skriver han i en epost.

– Fraskriver seg alt ansvar

Norges ingeniør- og teknologiorganisasjon Nito med over 85.000 medlemmer uttrykker sterk bekymring for mangelen på kryptologer.

– Nå er det akutt mangel innenfor sikkerhets- og etterretningstjenesten, som jobber med spionasje, sabotasje og terror. Universitetet og høyskoler skal ha frihet, det er viktig, men vi mener at myndighetene må bruke de styringsverktøyene de har til rådighet slik at vi har tilstrekkelig kompetanse på viktige samfunnsområder, sier president i Nito Trond Markussen.

– Digitalt sårbarhetsutvalg anbefalte i 2015 at Justisdepartementet og Forsvarsdepartementet bevilger langsiktige midler til å bygge opp nasjonal kompetanse innen kryptografi. Det burde ikke være nødvendig å vente med dette, sier Markussen.

Tobias Lynghaug, leder for Nito-studentene, er opprørt over kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksens respons.

– Han nærmest fraskriver seg alt ansvar for hva universitetene foretar seg, sier Lynghaug, som mener utdannelsesinstitusjonene må rettledes hvis de ikke under full autonomi klarer å levere den kompetansen samfunnet trenger.

– Isaksen som kunnskapsminister har både incentiver og styringsmuligheter tilgjengelig gjennom finansiering, utviklingssamtalene og forskrifter i de helt spesielle tilfellene, sier han.

Statssekretær Bjørn Haugstad i Kunnskapsdepartementet avviser kritikken fra Nito.

– Både 2016- og 2017-fordelingen av studieplasser peker eksplisitt på ikt-sikkerhet. Regjeringen har gått langt i å øremerke ganske detaljert. Vi har gått vesentlig lengre enn vi pleier å gjøre i øremerking for å være sikre på at vi får fanget opp kompetanse på ikt-sikkerhet, sier Haugstad.

– Kommer noen av tiltakene for sent i forhold til kunnskapsgapet som har oppstått?

– Det er ingen tvil om at ikt-sikkerhet etter Lysne-utvalgene har kommet mye tydeligere på dagsordenen, og Lysne-utvalgene sier at her er det et etterslep vi må ta inn. Men fra vi har fått et kunnskapsgrunnlag fra deres innstillinger, mener jeg vi har agert. Vi har tatt den ballen, sier han.

– Har dere utarbeidet en nasjonal strategi for oppbygging av kompetanse innen ikt-sikkerhet, slik Lysne 1-utvalget anbefalte?

– Det arbeidet er i full sving og vil være ferdig høsten 2018. Men vi har ikke ventet på det før vi begynte å investere.(Vilkår)