I en fersk rapport fra Kunnskapsparken presenteres tall som viser at nordlendinger er lønnstapere.

Det kan være én av flere forklaringer på at unge forlater Nordland i et tempo som er det høyeste på over 20 år.

– Lønnsforskjeller gjør det attraktivt å flytte sørover, sier Erlend Bullvåg, dekan ved Handelshøgskolen, Nord universitet.

Ifølge tallene er en gjennomsnittlig månedslønn 9,4 prosent lavere i Nordland enn for landsgjennomsnittet. Også Troms og Finnmark ligger under landsnivået.

Det gjelder selv om man gjør samme type jobb som en kollega lenger sør i landet.

Det overrasker Bullvåg, som står bak rapporten.

– Jeg er også overrasket over mange av forbundene som organiserer arbeidstakere, også ledere, ikke kan ha vært bevisst på at denne forskjellen finnes.

Lønnsgapet er aller størst for direktører, ledere og andre med høyere utdanning. Det er stort sett bare fiskere og bønder som kommer positivt ut i Nord-Norge sett opp mot resten av landet.

Bullvåg mener denne forskjellen er noe man må være bevisst på hvis man skal ha håp om å snu befolkningsutviklingen.

– Det bør i hvert fall ikke være lønningene som gjør at folk forlater.

I løpet av tre måneder mistet Nordland åtte innbyggere hver dag: – Det er jo faktisk full krise

I løpet av sommermånedene flyttet det innbyggere fra Nordland hver eneste dag. Det er den største befolkningsflukten fra ett fylke på mange år. Foto: Vidar Nordli-Mathisen / Unsplash

– Hjemmekjær, men går for det beste tilbudet

Nordnorske kvinner får dobbel ulempe. De tjener både dårligere enn menn, i tillegg til at de tjener dårligere enn kvinner lenger sør i landet.

Det vil si – hvis de holder seg i landsdelen. For de kan jo bare flytte.

På Stormen bibliotek i Bodø sitter en studiegjeng som selv skal ut i arbeidslivet om et par år. De risikerer å bli lønnstapere hvis ikke statistikken endrer seg.

– Det er helt jævlig, svarer Therese Risnes Abelsen til tallene hun får servert.

– Jeg vet ikke helt hva jeg skal si, for jeg forstår ikke hvorfor. Da drar folk sin vei og det er dumt for utviklingen, siden det er de unge som er fremtiden, sier hun.

Risnes Abelsen tar opp fag for å studere fysioterapi. Men for å studere det, må hun ut av fylket. Om hun kommer tilbake til Nordland eller ikke, avhenger naturligvis av hvilke jobbtilbud hun får.

– Jeg er hjemmekjær, men jeg går for det beste tilbudet, sier hun.

De andre rundt bordet er enige. Benedikte Andersen mener det er motsigende at studenter først skal trekkes til eller forbli i nord med ordninger som nordnorsk kvote og nedbetaling av studielån – for så å få dårligere lønn enn gjennomsnittet.

– Vi blir lokket hit i studietiden, men så forsvinner vi etterpå, sier Benedikte Andersen.

Omsetningen i Nordland er tjue prosent høyere enn for ti år siden og bedrifter i fylket har god lønnsomhet. Likevel tjener nordlendinger mindre enn landsgjennomsnittet. Her ser vi Bodø. Foto: Benjamin Fredriksen / NRK

God lønnsomhet for bedrifter i nord

For selv om lønnsnivået ligger under landsgjennomsnittet, så ligger bedriftenes lønnsomhet over.

For eksempel lå driftsmarginen, som sier noe om lønnsomheten i en bedrift, i fjor på 10,1 prosent. Det er godt over landsgjennomsnittet på 6,8 prosent.

Verdien av eksportert fisk var i fjor på nesten 17 milliarder kroner. Det er 20 prosent høyere enn 2018, som da var et rekordår.

I tillegg var omsetningen i Nordland i fjor 20 prosent høyere enn for ti år siden.

Økonomisk sett går det altså svært godt.

Therese Risnes Abelsen og Kaja Slettvoll på biblioteket i Bodø. Foto: Synnøve Sundby Fallmyr / NRK

Mener bedriftene må skru opp lønningene

Bullvåg trekker frem flere faktorer som påvirker lønningene: Nordland har en høyere andel i offentlig enn privat sektor, og det er færre i arbeidsstokken med høyere utdanning enn andre deler av landet.

I tillegg har bedriftene et ansvar for å skru opp lønninger og gjøre arbeidsplassene deres attraktive, mener Bullvåg.

– De bør i alle fall være klar over at det er en utfordring.

Dekan Erlend Bullvåg ved Nord universitet.

De senere årene har konkurransen om arbeidskraft økt. Samtidig har arbeidstakerne blitt mer mobile.

– Som bedrifter må vi være med på dansen. Risikoen ved å ikke være konkurranseorientert, er høy.

– Må tette lønnsgapet

Den nytilsatte NHO-direktøren i Nordland Daniel Bjarmann Simonsen trekker frem de samme årsakene som Bullvåg.

– Vi må tette lønnsgapet mellom menn og kvinner, og mellom landsdeler. Vi har suksesshistorier fra små steder som Svolvær, som har opplevd en stor befolkningsvekst. Vi må klare å overføre de suksesshistoriene til andre små og de større stedene.

Gjennomsnittlig månedslønn for alle yrker i prosent av nasjonalt nivå, heltidsansatte i 2018 (SSB). Menn har i gjennomsnitt høyere lønn enn kvinner, både i Norge som helhet og i de tre nordligste fylkene. Størst skille var det i Nordland i 2018, men skjevheten var litt mindre enn i 2017. Gjennomsnittslønnen i Nordland lå på 9,4 prosent under det nasjonale snittet i 2018. Foto: Indeks Nordland

Lønnsnivået i Nordland (snitt per måned 2018) for utvalgte yrker sammenlignet med landet som helhet (SSB). Med unntak av bønder, fiskere, renholdere og hjelpearbeidere så tjener folk i ulike yrker mindre i Nordland enn landsgjennomsnittet. Forskjellen er størst for bønder og fiskere, som tjente 16,3 prosent bedre enn landsgjennomsnittet. Lønnsnivået var høyest for administrerende direktører og ledere i Nordland, men det var også for disse gruppene at forskjellen mot landet var størst. Foto: Indeks Nordland