I høst holder Nato militærøvelsen «Trident Juncture» i Norge. Over 40.000 soldater fra 30 land deltar i det som er alliansens største militærøvelse på 16 år.

Det betyr at den allerede høye etterretningsaktiviteten i Norge øker, sier Hanne Blomberg, som leder seksjon for statlige aktører i PST til NRK. Intervjuet ble gjort på torsdag, og har ingen sammenheng med pågripelsen av den spionsiktede russeren (51).

Hanne Blomberg leder seksjon for statlige aktører i PST. Foto: Øyvind Bye Skille / NRK

– Øvelsen samler og komprimerer mye av det fremmede lands etterretningstjenester er interessert i, både i en kort tidshorisont og på geografisk dedikerte områder i Norge, og utgjør således et opplagt etterretningsmål i Norge, sier Blomberg.

PST mener eventuelle etterretningsmål kan være kartlegging av den militære aktiviteten, ressursene til landene som deltar i øvelsen, personell og utstyr. De advarer også mot forsøk på digital etterretning.

– Vi kan også se forsøk på rekruttering av innsidere eller kilder, eller kartlegging av personer som man på et senere tidspunkt kan forsøke å rekruttere. Andre relevante metoder kan være påvirkningsoperasjoner eller nettverksoperasjoner, sier Blomberg.

Stridsvogner på vei inn til Oslo sentrum i forbindelse med Nato-øvelsen «Trident Juncture». Foto: Lise Åserud / NTB scanpix

Dette skal du se etter

PST ber alle som ser noe mistenkelig om å ta kontakt med politiet, som vil videreformidle informasjon til etterretningstjenesten.

Politiet har laget følgende liste over det som kan være etterretningsvirksomhet:

Personer, «turister» som tar bilder av objekter, samfunnskritiske installasjoner etc.

Kjøretøy, med eller uten antenner, som er parkert slik at det vekker mistanke.

Droneaktivitet over eller rundt objekter eller installasjoner.

Personer som viser spesiell oppmerksomhet, stiller spørsmål om virksomhet

I tillegg skal man være oppmerksom på:

E-poster med ukjente vedlegg.

Elektronisk utstyr montert på steder som ikke er naturlig.

– Vi kan for eksempel se at det er personer som oppsøker områder med militær aktivitet. Det kan også være observasjon av droner, bruk av tilreisende som kommer fra ikke-allierte land som forsøker å hente inn informasjon. Det kan være bruk av nettverksoperasjoner mot IKT-plattformer som er knyttet til øvelsen eller enkeltland som er deltakere, sier Blomberg.

PST og Forsvaret vil gjerne vite hvem som flyr droner som dukker opp på uvanlige steder. Foto: Ken Willy Wilhelmsen / NRK

Blomberg minner også om at det fortsatt finnes gode, gammeldagse spioner.

– Fysiske spioner tilhører på ingen måte bare den kalde krigen. Det har vi sett flere eksempler på i Vesten lenge etter den kalde krigens slutt, og det forventer vi også å se fremover, sier hun.

– Folk flest kan bidra

Hans Kristian Herland, som er sjef for Forsvarets sikkerhetsavdeling, bekrefter at norsk etterretning er avhengige av at mistenkelig aktivitet blir rapportert.

– Der kan folk flest bidra. Det kan være mennesker som gjør ting som er unormale og biler i uvanlig terreng. Droner vil vi vite hvor kommer fra og hvem som opererer dem. Ser man slike ting, ønsker Forsvaret at det blir rapportert, sier Herland.

Kommandør Hans Kristian Herland er sjef for Forsvarets sikkerhetsavdeling (FSA). Foto: Jørn Tveter / NRK

Selv om skadepotensialet er stort, mener Herland at Norge er godt forberedt.

– Det er gjennomgående vakthold, og mannskapene er opplært og trent i å følge med og rapportere, sier han.

Blomberg i PST bekrefter at de allerede har fått inn flere tips, men vil ikke si noe om hva de gjelder.

– Russland har et opplagt behov

Både PST og Forsvaret peker på Russland som et land med spesiell interesse for Nato-øvelsen.

– Det gjelder først og fremst ikke-allierte land. Russland har et opplagt etterretningsbehov i forbindelse med denne øvelsen. For oss er øvelsen et opplagt etterretningsmål, og det er i tråd med det vi ventet på forhånd, sier Blomberg.

Herland tar også med Kina som en mulig etterretningsaktør, og understreker at stormakter vil bruke alt de har tilgjengelig for å få informasjonen de vil ha.

– Det gjøres enten ved hjelp av sensorer som flyr i luften eller observatører på bakken. Så setter de alt sammen og danner seg et bilde av våre evner til å ta imot hjelp, sier Herland.

– Det kan være signalspaning, innhenting av teknisk informasjon av det Forsvaret sender, måten vi kommuniserer på og bevegelser avdelingene gjør, hvordan vi tar oss gjennom byer og forserer broer. Mye logistikk og kommunikasjon vil være fokus for en fremmed aktør, sier Herland.

Militære kjøretøy i Østfold i september. Foto: Anne Ognedal / NRK

– Omtalt som naive

Blomberg i PST forteller om flere fordekte operasjoner og forsøk på å innhente informasjon som ikke er åpent tilgjengelig.

– Det er ingen tvil om at det norske totalforsvaret er av stor etterretningsverdi for ikke-allierte land. Dette handler om Norges evne til å forsvare seg, så det er særdeles viktig, sier Blomberg.

Herland sier «Trident Juncture» er en såkalt «high visibility»-øvelse, der noe av poenget er å vise at Nato kan det de driver med, spesielt når det gjelder flytting av allierte forsterkninger.

– Vi er åpne og kanskje omtalt som naive, men jeg tror folk er i ferd med å forstå at verden kanskje ikke er så «Kardemomme-aktig» som vi kanskje ønsker, og at vi er i en tid hvor ikke alle alltid vil deg vel, sier Herland.

– Antirussiske tiltak

Russlands ambassade vil ikke la seg intervjue av NRK, men sender samme uttalelse som de ga til aldrimer.no tidligere denne måneden.

«Russland blander seg ikke i andre lands interne anliggender. Alle utviklede land i verden har muligheter f.eks. til satellittovervåkning – det finnes ikke noe sensasjonelt i dette,» skriver de.

De skriver videre at øvelsen påvirker sikkerheten i Nord-Europa negativt.

«Det er ingen tvil om at disse tiltakene er av antirussisk karakter. Det er på tide å huske om de selvpålagte restriksjonene som Norge har tidligere holdt seg til. En stabil og forutsigbar militærpolitisk situasjon i regionen er i vår felles interesse,» heter det i uttalelsen.