Glåmdal tingrett er ikke i tvil – det var legene som ødela 25 år av Kenneth Nerbys (48) liv. – Det føltes som at jeg var sjanseløs, og nå har jeg vunnet, sier Kenneth tirsdag.

– Jeg vant. Det er helt uvirkelig, en veldig rar følelse. Det har føltes som David mot Goliat hele veien, som at jeg var sjanseløs, og så vant jeg, sier Kenneth Nerby til TV 2 tirsdag ettermiddag.

De siste 25 årene har Kenneth, som bor på Austmarka utenfor Kongsvinger, vært avhengig av benzodiazepiner – medisiner han har fått av legen.

Det hele begynte med en resept da han var i begynnelsen av 20-årene, og siden har han levd i et liv fylt av pillerus.

For fem år siden begynte han nedrapping, og fikk etterhvert kontroll over medisinene. Da han så medisinlistene sine forsto han at noe var galt – at han hadde fått utskrevet vanvittige doser medisiner over mange år. Totalt har han tatt flere hundre tusen piller.

Kenneth søkte om erstatning fra Norsk Pasientskadeerstatning (NPE). Han fikk avslag, og klagde til Pasientskadenemnda. Der fikk han også avslag.

Den sakkyndige legen nemnda hadde brukt mente det ikke var mulig å bevise en sammenheng mellom Kenneths helseproblemer og medisinbruken.

Kamp mot staten

Kenneth er uføretrygdet og har datteren Elida (7) hos seg annenhver uke. Han har akkurat fått en liten valp.

Han kunne ikke la konklusjon til Pasientskadenemnda stå. Mens han stadig kjempet seg tilbake til et så normalt liv som mulig, begynte dermed en ny kamp – kampen mot staten – for anerkjennelse og økonomisk kompensasjon.

I desember gikk rettssaken i Glåmdal tingrett.

Tirsdag kom dommen, som tydelig slår fast at Kenneth har blitt feilbehandlet i helsevesenet og at han har krav på erstatning for tapte muligheter for utdanning, samt store helseproblemer i dag.

Dette ble under rettssaken også underbygget av begge de to rettsoppnevnte sakkyndige.

Det er en svært preget Kenneth som snakker med TV 2 bare minutter etter at han har fått dommen.

– Det var ikke min skyld. Det er så godt å ha det svart på hvitt. Det var helsevesenet som har gjort dette mot meg, sier han.

Årsakssammenheng

TV 2 har tirsdag vært i kontakt med Pasientskadenemnda.

– Pasientskadenemda har nettopp mottatt dommen og har ikke hatt tilstrekkelig tid til å sette seg inn i avgjørelsen. Ankefristen vil bli brukt til å gå grundig gjennom dommen, og før den tid kan vi ikke uttale oss ytterligere, sier avdelingsdirektør Svenn Wold Gaulen i Rettsaksavdelingen.

I retten la staten vekt på at det var vanskelig å bevise årsakssammenhengen mellom skadene og medisin-utskrivningen. Det ble fremholdt at Kenneth på et tidspunkt hadde et alkoholproblem, samt at han ikke selv gjorde alt han kunne for å slutte på medisinene.

DIsse argumentene blir avvist i dommen, som understreker at det ligger i avhengighetens natur å oppsøke medisinene man er avhengig av.

De slår fast at det er klart sannsynliggjort at det er legene som har ødelagt så mange år av Kenneths liv.

– Vi knuste dem på alle punkter. Og jeg gjorde det ikke først og fremst for meg selv, men jeg håper saken kan skape presidens. Gjøre det litt enklere for dem som kommer etter meg, sier Kenneth, og understreker at han vet det sitter mange der ute som ikke orker å ta kampen det er å saksøke staten.

Kenneths advokat Janne Larsen mener det er en riktig dom.

– Det er en grundig dom som er knusende, både når det kommer til svikt og årsakssammenheng, sier hun.

Høy terskel

TV 2 har gjennom en rekke reportasjer fortalt om enkeltmennesker som har tatt staten til retten for å få erstatning etter feilbehandling i helsevesenet.

Flere advokater, blant annet Kenneths advokat Larsen, sier lista enkelte ganger ligger for høyt for å få erstatning.

– I forarbeidet til loven om pasientskadeerstatning går det tydelig fram at det skal være lav terskel for å erkjenne erstatning. Noen ganger synes jeg likevel det er for vanskelig. Særlig når det gjelder psykiske skader kan det virke som at mange har en veldig lang vei å gå for å få erstatningen de har krav på, sier hun.

Larsen ser ikke bort fra at mange ikke orker kampen. De som saksøker staten må også kunne stille økonomisk sikkerhet for en rettsprosess.

– Jeg tror det er store mørketall her, sier hun.