Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

«Tror du norske utøvere er rene i den forstand at de aldri bevisst har brukt ulovlige prestasjonsfremmende midler med den hensikt å oppnå bedre resultater?».

Det var spørsmålet Dagbladet stilte i en stor spørreundersøkelse - hvor 1000 personer fikk det samme spørsmålet.

Den viser at 46 prosent av dem som ble spurt ikke tror norske utøvere er rene. 33 prosent tror de er det, mens 21 prosent svarte «vet ikke». Med andre ord: Tilliten til det norske folk er lav.

- Stort informasjonsbehov

- Det var overraskende høyt, er Inggard Lereims (77) umiddelbare reaksjon når han får høre hvor mange som tror norske utøvere har jukset i konkurranse.

Lereim er en kjent norsk idrettsmedisiner og blant landets fremste eksperter på antidopingarbeid, hvor han også har gjort seg bemerket internasjonalt. Han var ansvarlig for det medisinske opplegget under vinter-OL i 1994, har vært nestleder i Det internasjonale skiforbundets medisinske komité og var lege i Rosenborg Ballklub i en årrekke.

DOPINGJEGER: Inggard Lereim er overrasket over tallene. Foto: Håkon Mosvold Larsen / SCANPIX Vis mer

Lereim tror det norske folket har for dårlige tanker om norske utøvere, og at realiteten er en helt annen.

- Det høye tallet tyder på at der et stort informasjonsbehov blant befolkningen, for antall positive prøver er egentlig veldig lavt. Norge er et av de to landene med sterkest tradisjon for antidopingarbeid sammen med Sverige, forteller han.

- Mye rot i idretten

I Norge er dopingsaken mot Therese Johaug den mest kjente og omtalte. Langrennsløperen returnerte nylig til skisporet etter en 18 måneder lang utestengelse for bruk av clostebol. Også bruken av astmamedisiner på det norske skilandslaget fikk mye oppmerksomhet.

På toppen av dette har det blitt avdekket systematisk, statsstøttet doping i Russland, noe Lereim tror har bidratt til å øke bevisstheten rundt bruken av dopingmidler i idretten.

- Helt sikkert. Det vi har sett der har forsterket inntrykket av at det er mye rot i idretten. Vi vinner aldri denne kampen, mener legen om framtida for doping i idretten.

Han har også en annen teori om hvorfor nesten halvparten av de utspurte tror norske utøvere har brukt prestasjonsfremmende midler.

- En mulig forklaring er at folk har fått med seg at det er få tester i ulike lagidretter, sammenliknet med de individuelle idrettene. Det så man for eksempel under VM i Russland, sier Lereim.

- Ressursspørsmål

Antidoping Norge tror også at folk er mer bevisste på dopingproblematikken i dagens idrett, og mener det er positivt at flere ser utfordringene i det internasjonale dopingarbeidet.

Organisasjonen tror ikke det er mulig å avdekke all doping i idretten og opplever flere utfordringer i sitt daglige arbeid.

- Når det kommer til selve testingen, så er det et ressursspørsmål. Vi planlegger vår testvirksomhet ut fra de ressursene vi har til rådighet. Nå er det ikke et poeng i seg selv å teste mest mulig, det viktige er å ha et mest mulig målrettet testarbeid. Og så må prøvetakingen kompletteres av profilarbeid og etterforsknings- og etterretningsarbeid for å sikre et best mulig kontrollprogram, forteller kommunikasjonssjef i Antidoping Norge, Halvor Byfuglien.

- Juks

Til tross for folks oppfatning av omfanget doping i norsk idrett, står Lereim på sitt: Anti-dopingarbeidet i Norge fungerer godt.

- Det kan alltid gjøres bedre, og det blir aldri godt nok. Men vi har en av de beste praksisene, og er svært gode sammenliknet med de fleste andre land. Det drives en omfattende undervisning av utøverne om hvor farlig doping er og hvor uetisk det er. Det er rett og slett juks.

- Men, vel, vel. Dette får være til inspirasjon til ytterligere informering av folk og mer forebygging i framtida, avslutter han.

Forskjell på folk

Her er alt tallmateriale som Dagbladet har innhentet i forbindelse med undersøkelsen:

Spørreundersøkelsen viser blant annet at over halvparten av de mellom 30-60 år tror norske utøvere har jukset. Tallet er også høyt blant de under 30 år, mens folk fra 60 år og oppover har større tiltro til utøverne.

Det er også veldig få av de med høy inntekt og høyere utdannelse som tror at utøverne er rene. Kun 27 prosent av de med universitetsgrad tror nordmenn ikke har brukt prestasjonsfremmende midler.

Olympiatoppen svarer

- Vi er ydmyke overfor slike signaler. Tilliten til internasjonal toppidrett har blitt satt på alvorlige prøver de siste årene, og det vil naturlig gjenspeiles i en slik undersøkelse, mener toppidrettssjef, Tore Øvrebø.

Han mener det ligger mye følelser og ikke like mye fakta til grunn for svarene i undersøkelsen, og at tidligere undersøkelser har vist motsatte utslag. Øvrebø er likevel klar på at tiltroen fra det norske folk er viktig for Olympiatoppen og utøverne.

Toppidrettssjef Tore Øvrebø sier de tar folks tiltro på alvor. Foto: Lise Åserud / NTB scanpix Vis mer

- Vi ønsker at det norske folk skal ha tillit til at norsk toppidrettskultur er basert på hardt arbeid og tydelige verdier, og i det daglige opplever vi at norsk toppidrett har tillit, både blant folk her i landet og i internasjonale miljøer. Sammen med landslagene vil Olympiatoppen fortsette å jobbe for en ren idrett og for en toppidrett med gode verdier. Alle som kommer inn dørene på Toppidrettssenteret vet hvilke verdier Olympiatoppen står for, og hvilken kultur de er en del av. På grunnlag av det, ønsker vi at flere får tillit til norske utøvere i fremtiden, for det har de all grunn til.