Matkjede vurderer gebyr på fremtidens betalingsform

I dag er det butikkene som betaler når vi bruker våre bankkort. Nå vurderer Norgesgruppen å velte kostnadene for den nye kontaktløse betalingen over på kundene.

Publisert Publisert 18. mars 2015

HVEM SKAL BETALE?: For såkalt kontaktløs betaling som blant annet DNB og Telenor har utviklet gjennom konseptet Valyou. Norgesgruppen liker dårlig kostnadene ved denne betalingsformen, og vil vurdere å sende regningen videre til kundene. Foto: DNB Pressefoto

Denne artikkelen er over fem år gammel

I så fall vil prisen på det man handler i matkjeden kunne øke med en prosent.

— Den nye kontaktløse betalingen som kan gjøres både med mobiltelefon og bankkort, uten bruk av pinkode, vil ha en kostnad på nesten en prosent av kjøpesummen. Dette vil kunne bli en ny og betydelig kostnad for oss. Derfor vurderer vi å velte kostnaden ved selve betalingen over på kundene, sier kommunikasjonsrådgiver i Norgesgruppen, Ingrid Solberg Gundersen.

Noen må ta regningen

«Valyou», er en slik kontaktløs betalingsform som er utviklet og tatt i bruk av DNB og Telenor. Gjennom «Valyou» kan du bruke mobilen eller bankkortet til å betale beløp under 200 kroner uten bruk av pinkode.

— Vi har mange kunder som gjør slik småhandel hele tiden. Med en kostnad på nesten en prosent av kjøpesummen, blir dette betydelige bankgebyrer som skal betales, sier Solberg Gundersen.

Så har da heller ikke bruken av Valyou fra vår største bank og vårt største teleselskap ikke tatt av blant folk flest ennå.

Store prisforskjeller

Bare 2000 av DNBs kunder og 1000 brukersteder har tatt i bruk Valyou så langt, opplyser kommunikasjonsrådgiver Marit Elisabeth Giske i DNB.

For vanlig kortbruk er situasjonen i dag at den er butikkene som betaler for transaksjonene. Prisforskjellene på bruken av de ulike kortene er enorme, uten at forbrukerne merker noe til det.

Bruk av BankAxeptkort som er et debetkort som norske banker har utviklet og eier, koster 10 - 15 øre per betaling. Mens MasterCard og Visa som, er kredittkort, gjerne koster 50 øre pluss en til to prosent av totalbeløpet. For dyre kjøp blir selve betalingen med disse kortene også svært dyr.

Bruker Bankaxept i Norge

Mange av oss har et bankkort hvor logoen til BankAxept er på innsiden av kortet mens Visa sin logo er på utsiden.

— I praksis fungerer det slik at terminaler her til lands er innstilt på bruk av BankAxept. Derfor bruker de aller fleste BankAxept i Norge, mens de benytter Visa eller MasterCard når de bruker kortet i utlandet, sier Rune Fjørtoft, som er senior manager i Bankaxept AS.

BankAxept er et bankkort norske banker har utviklet sammen, og drives nå av et felles selskap med samme navn.

For billig for bankene

Visesentralbanksjef Jon Nicolaisen hevder at BankAxept kortet er blitt så effektivt at systemet har bidratt til å utkonkurrere både sjekker og kontanter, som var dyre for bankene.

Problemet for BankAxept er at det er så billig at bankene tjener for lite på bruken av kortet. Derfor ser vi at banker fremmer bruk av dyrere internasjonale kort på bekostning av BankAxept, hevder Nicolaisen.

Rune Fjørtoft bekrefter dette. Lav inntjening på BankAxept har bidratt til at bankene har hatt liten vilje til å investere i nye kontaktløse betalingsløsninger gjennom BankAxept. For å skape investeringsvilje til å utvikle BankAxept etaberte bankene i fjor et eget Bankaxept-selskap.

Spår gjennombrudd

— Vi vil komme ut med vår egen kontaktløse betalingsløsning i løpet av året. BankAxept er rimeligere for brukerstedene enn de løsninger som er ute i dagnes marked. Vi mener at kontaktløse betalinger med BankAxept er nøkkelen for at denne betalingsformen skal så igjennom hos butikkene og i det norske folk, sier Fjørtoft.

EU begrenser prisen

Ny EU-lovgivning vilkunne bidra til at butikkene får billigere Visa og MasterCard betalinger. Lovgivningen setter nemlig et tak på hvor mye butikkenes bank skal betale til kortbrukerens bank når det gjennomføres en betaling. Butikkenes gebyr for å ta i mot en Visa-betaling kan dermed bli lavere.

For debetkort vil det begrense seg til maksimalt 0,2 prosent av kjøpsbeløpet, mens det for kredittkort er satt en maksimumsgrense på 0,3 prosent av summen man handler for.

I BankAxept har vi ikke slike formidlingsgebyrer, så dette påvirker ikke oss, sier Fjørtoft.

— Men reguleringen vil trolig skape likere priser for de ulike kortene og betalingsløsningene. Samtidig blir det da bli umulig for Norgesgruppen å la kundene betale for fremtidens transaksjoner. For med det nye EU-regulativet vil nemlig det bli forbudt, sier Fjørtoft.

Publisert Publisert: 18. mars 2015 18:18