Un român care va dori să își cumpere un apartament prin programul guvernamental ”O Familie, O Casă” se va putea încadra la o rată maximă de 1.800 de lei (la un venit de 4.500 de lei și un grad de 40%, creditul fiind pe 30 de ani), ceea ce îi va permite achiziția unei proprietăți de circa 300.000 de lei (63.500 euro), potrivit calculelor HotNews.ro. În acest moment, dobânzile anuale efective ale băncilor comerciale la împrumuturile Prima Casă variază între 4.92% și 4.97%, instituțiile de credit având însă și produse dedicate, altele decât cele standard din programul guvernamental.

un set nou de condiții de eligibilitate ale beneficiarilor în cadrul Programului, potrivit căruia veniturile nete lunare ale fiecărui beneficiar individual sau ale beneficiarului împreună cu soțul sau soția, după caz, nu pot depași valoarea de 4.500 lei. Pentru familiile cu copii, la data solicitării creditului garantat veniturile nete lunare ale familiei nu pot depăși valoarea de 7.000 lei. Reamintim că Finanțele au publicat joiale beneficiarilor în cadrul Programului, potrivit căruia veniturile nete lunare ale fiecărui beneficiar individual sau ale beneficiarului împreună cu soțul sau soția, după caz, nu pot depași valoarea de 4.500 lei. Pentru familiile cu copii, la data solicitării creditului garantat veniturile nete lunare ale familiei nu pot depăși valoarea de 7.000 lei.





Piața imobiliară clujeană- cea mai bine monitorizată din țară. Câteva cifre cheie.





Piața imobiliară din Cluj-Napoca a înregistrat în 2018 tranzacții imobiliare de peste 640 milioane de euro, în creștere cu 8% față de anul precedent.





67% din banii investiți în achiziții imobiliare au provenit din surse proprii în 2018, iar destinația principală a rămas segmentul de apartamente, cu 64% din total. Prețul mediu pe metru pătrat al apartamentelor în 2018 este de 1.287 euro/mp, în creștere cu 6,3% față de anul 2017, rămânând orașul din România cu piața imobiliară cea mai efervescentă după criza imobiliară care a debutat acum 10 ani. Interesul crescând pentru acest pol de dezvoltare al țării provine într-o proporție semnificativă din județele apropiate, precum Maramureș, Bistrița-Năsăud, Alba, Sălaj, Mureș și Satu Mare, astfel că peste 32% din cumpărătorii din anul 2018 vin din alte județe ale țării, iar doar sub 2% provin de peste granițe. Din cele peste 214 milioane de euro tranzacționate în primele 5 luni ale anului 2019, achizițiile de apartamente ale persoanelor fizice rămân motorul pieței imobiliare, cu 64% din total, fiind finanțate în proporție de 83% din resurse proprii. Prețul mediu pe metru pătrat al celor 1.899 de apartamente tranzacționate în 2019 este de 1.333 EUR/mp, cu 3,6% mai mare față de anul 2018. Achizițiile imobiliare finanțate din credite bancare în anul 2018 au fost de 33% din valoarea totală tranzacționată, față de 31% în anul 2017. Achizițiile persoanelor fizice (81% din valoarea tranzacționată) au fost finanțate în proporție de peste 80% din surse proprii. Achizițiile persoanelor juridice au reprezentat 19% din valoarea tranzacțiilor, fiind finanțate predominant prin credite, în proporție de 92% 66% dintre cumpărători provin din județul Cluj, pe când aproape 32% vin din alte județe ale tarii, iar sub 2% provin de peste granițe. Strada Soporului este strada cu cele mai valoroase (~45,7 mil. EUR) și numeroase tranzacții (672 tranzacții). Cartierul cu cele mai puține tranzacții este cartierul Făget, iar cel cu cele mai puțin valoroase tranzacții este cartierul Bulgaria. Cele mai multe tranzacții, precum și cea mai mare valoare lunară a tranzacțiilor s-au înregistrat în luna octombrie, aprox. 67,5 mil. EUR. Cel mai frecvent au fost tranzacționate parcele de teren cu suprafețe cuprinse între 500 și 1.000 mp. Cel mai des au fost tranzacționate apartamente cu suprafețe utile cuprinse între 35 și 55 mp. Cea mai scumpă casă tranzacționată este localizată în centru, în zona străzii Moților, tranzacția fiind încheiată la 650 mii EUR. Cel mai scump teren a fost tranzacționat în cartierul Borhanci la 400 mii EUR. Mănăștur a rămas cartierul cu cele mai multe tranzacții (1.032 tranzacții), iar Centrul este în 2018 cartierul cu cele mai valoroase tranzacții (~73,6 mil. EUR). Cea mai valoroasă tranzacție a fost realizată de către o persoană juridică și include o clădire de tip comercial în valoare de peste 8,7 mil. EUR amplasată în zona străzii 21 Decembrie 1989. Achizițiile persoanelor juridice reprezintă 19,2% din valoarea tranzacțiilor Top 10 cele mai valoroase tranzacții PJ însumează peste 27% din cele aprox. 123,1 mil. EUR tranzacționate de PJ în 2018. Sursa datelor: Cel de-al șaselea ghid realizat pe baza tranzacțiilor imobiliare încheiate între vânzători și cumpărători pe raza municipiului Cluj-Napoca. Ghidul e bazat pe informațiile colectate și anonimizate de la Direcția de Taxe și Impozite a Primăriei, din contractele imobiliare de vânzare-cumpărare în anul 2018. Vezi aici Ghidul Imobiliar complet.





Sursa datelor: Cel de-al șaselea ghid realizat pe baza tranzacțiilor imobiliare încheiate între vânzători și cumpărători pe raza municipiului Cluj-Napoca. Ghidul e bazat pe informațiile colectate și anonimizate de la Direcția de Taxe și Impozite a Primăriei, din contractele imobiliare de vânzare-cumpărare în anul 2018.

Ce arată datele BNR despre piața imobiliară







Expunerile băncilor pe piața imobiliară rezidențială sunt de 89 miliarde lei în martie 2019, echivalentul a 68% din stocul total de împrumuturi acordate populației. Creditarea populației cu garanții imobiliare a înregistrat o creștere anuală de aproximativ 7% (martie 2019).

Creditele ipotecare oferite prin programul guvernamental „Prima casă” reprezintă 31% din fluxul de credite ipotecare noi (3,8 miliarde lei – date anualizate la martie 2019), respectiv 45% din stocul creditelor ipotecare (34 miliarde lei).

În contextul Strategiei „Programul „Prima casă” pe termen mediu (2017- 2021)”, creditarea prin acest program a intrat pe o traiectorie descrescătoare. În plus, în T1 2019, a fost atins maximul ecartului dintre creditul nou-ipotecar standard și creditul nou „Prima casă”, indicând revenirea puternică a creditelor ipotecare standard, tendință conturată și pe baza reorientării debitorilor către credite cu dobânzi fixe.

Promulgarea unor inițiative legislative privind stabilirea condițiilor de impreviziune77 ar încuraja hazardul moral, înlesnind apelarea la darea în plată a imobilelor inclusiv în cazul debitorilor care nu întâmpină dificultăți în rambursarea împrumutului. Astfel de modificări ar putea determina scăderea prețurilor bunurilor imobiliare și ar îngreuna accesul la creditare pentru achiziționarea de locuințe în contextul înăspririi condițiilor de creditare, majorând totodată impredictibilitatea cadrului legislativ în care operează băncile.

Accesibilitatea la piața creditului continuă să se mențină la un nivel ridicat, dar în scădere față de perioada anterioară. Indicele privind accesul la finanțare (affordability index) continuă să aibă o valoare de peste 1, care indică un venit mediu superior celui necesar obținerii unui credit ipotecar (1,27, decembrie 2018), dar inferior valorii de 1,40 în decembrie 2017. Această scădere a survenit în special ca urmare a majorării ratelor de dobândă, inclusiv din perspectiva inițiativelor legislative recente.

Indicele preț/venit (price-to-income) este în prezent de 7,6 ani pentru un apartament cu 2 camere în București și de 10,4 ani pentru un apartament similar în Cluj (date la ianuarie 2019).