Da fylkeskommunene overtok ansvaret for fylkesveiene i 2010, ble vedlikeholdsetterslepet beregnet til 20 milliard kroner. Nye tall fra Statens vegvesen antyder at det reelle opprustningsbehovet er på mellom 45 og 75 milliarder kroner.

- Rapporten viser at det er et langt større vedlikeholdsbehov enn det som lå til grunn da fylkesveiene ble overført til fylkene. Generelt sett har overføringen av veier vært en vellykket desentralisering. Fylkeskommunene har vist seg å være bedre veieiere enn staten. Vi må se mer på hvordan problemet skal løses, sier samferdselsminister Marit Arnstad (Sp).

Dramatisk for kommunene

Arnstad kan likevel ikke love at vedlikeholdsbehovet på fylkesveiene vil være del av Nasjonal transportplan som legges fram i år.

- Det må drøftes. Om midlene kommer som en del av planen, kan jeg ikke si noe om før den legges fram, sier hun.

Direktør for samferdsel, plan og miljø i Kommunenesektorens organisasjon (KS), Lasse Jalling, er bekymret.

- Det er dramatisk for fylkeskommunene. Da de overtok ansvaret, fikk de en milliard ekstra fra staten for å ta inn vedlikeholdet. I fjor fikk de 400 millioner i tillegg. Det er en dråpe i havet i forhold til behovet som vises i denne rapporten, sier han.

Les også: - Norske veier forfaller igjen

Jalling sier behovet for opprustning er så stort at veien enkelte steder kan måtte stenges helt, dersom opprustningen ikke gjøres snart.

- Det er ikke bare snakk om hull i veien eller veier som ikke er brede nok. Det dreier seg om at flere viktige samferdselsårer som kan måtte stenge helt, sier han.

Verst i Nordland

Behovet for opprustning varierer. Størst er behovet i Nordland, der det er beregnet til 7,8 milliarder. Like etter kommer Hordaland og Troms, med henholdsvis 6,5 og 5,9 milliarder i opprustningsbehov. Behovet er minst i Vestfold, der det kun er beregnet til en knapp milliard. I Oslo er det ikke fylkesveier, bare riks- og kommunale veier.

Østfold: 1240

Annonse

Les også: Vil ha minstekrav til veier

- Vi har lange avstander, mye vei og mange tunneler og broer her. Siden fylket er som det er, med mye fjorder og fjell har vi flere tunneler og broer enn mange andre steder i landet. Tunnelene er spesielt dyre, sier samferdselsråd i Nordland, Tove Mette Bjørkmo (Ap).

Les også: Veiene er dårligst i nord

Bjørkmo viser til to tilfeller der det er beregnet at tunnellopprustningen vil koste 190 og 125 millioner. Hun sier fylkeskommunen er helt avhengig av midler fra Nasjonal transportplan (NTP) for å få rustet opp veinettet.

- Vi overtok gammel moro fra staten. Det er viktig at staten ser det, og gir oss en mulighet til å ta et løft på fylkesveiene våre, sier hun.

Viktig for næringslivet

Forfallet på fylkesveinettet påvirker framkommelighet og sikkerheten til trafikantene, samtidig som det gir næringslivet høyere transportkostnader. Stein Gunnes, sjeføkonom i arbeidsgiverorganisasjonen Maskinentreprenørenes Forbund, fortviler over de dårlige fylkesveiene og utfordringene det gir hans medlemsbedrifter.

- Rapporten viser at situasjonen på norske veier er langt mer dramatisk enn myndighetene har sagt tidligere. Etterslepet på vedlikeholdet må stanses og fylkene må få hjelp av storting og regjering til å bringe fylkesveiene tilbake til god standard, sier han.

Rapporten viser at rundt 35 prosent av utgiftene knyttes til selve veifundamentet og veidekket. 24 prosent er knyttet til de 5050 tunnelene, og 17 prosent er knyttet til de 10 700 broene og 310 ferjekaier på fylkesveinettet. Teknisk utstyr og miljøtiltak står for 14 prosent, mens behov for drenering og avløp utgjør 11 prosent.

Gunnes etterlyser en konkret plan for hvordan etterslepet skal tas igjen.

- Økt satsing på å stopp forfallet vil føre til økt aktivitet for kundene våre som bor i distriktene, sier han.