– De sa at dersom jeg ikke flyttet, ville det komme politi og kaste meg ut. Jeg svarte at jeg har to barn, men fikk høre at det var mitt problem, sier Madina Umarova.

Årsaken var at langtidskontrakten kommunen hadde med eieren av leilighetskomplekset i Svolvær gikk ut.

Det kommunale foretaket Vågan Eiendom sendte ut varsel til samtlige leietakere om at leieforholdet snart vil opphøre.

Umarova forteller at hun fikk inntrykk av at kommunen helst så at hun flyttet ut umiddelbart.

I et trangt boligmarked i Lofoten, fant Umarova en leilighet på det private leiemarkedet, og sa opp kontrakten på den kommunale leiligheten.

Madina Umarova opplevde at hun ble tvunget til å flytte. Derfor mener hun det er urimelig at hun fortsatt må betale husleie. Foto: John Inge Johansen / NRK

Det hun ikke visste var at hun likevel måtte betale husleie for tre måneders oppsigelse.

Nå i dag, tre år etterpå, betaler hun fortsatt på dette kravet.

Fikk også strømregning

I tillegg måtte hun betale strøm i oppsigelsestida. Ifølge Umarova var argumentasjonen fra kommunen at varmtvannstanken ikke kunne slås av på grunn av frostfare.

Hun forteller også at hun måtte legge ut for tre nye klesskap til en pris på nesten 9000 kroner.

Madina får utleggskrav fra kommunen når hun ikke oppfyller avtalen om å betale 700 kroner i måneden. Så langt har kommunen forlenget avtalen til tross for at hun betaler for sent flere ganger. Foto: John Inge Johansen / NRK

– 5000 i strøm, tre måneders husleie og nye garderobeskap. Jeg har en jobb, og to barn. Det ble dyrt og vanskelig, sier Madina.

Hun fikk en tilbakebetalingsavtale på 700 kroner i måneden. Totalsummen på i overkant av 35.000 kroner gjør at eneforsørgeren fortsatt ikke er i mål med nedbetalingen.

Har sendt ut 12 nye brev

Historien til Madina Umarova er ikke unik.

Den siste måneden har flere leietakerne Vågan kommune fått beskjed om at de må flytte.

I fire av dem blir det skrevet at "Begjæring om fravikelse kan sendes til Namsmannen – Nordland Politidistrikt to uker etter at dette varselet er sendt deg".

Mange av dem som leier bolig blir naturlig nok engstelige, og frykter at de settes på gata.

Felles for mange er at de er avhengig av at Vågan kommune skaffer dem bolig – for de stiller ikke så sterkt i det ordinære leiemarkedet.

Foretaket: – Har ikke sosialt ansvar

Bjørn-Tore Nergård er daglig leder i Vågan Eiendom. Han sier at de forholder seg til leiekontrakter og husleielov. Foto: Adrian Dahl Johansen / NRK

Eiendomsmassen til Vågan kommune forvaltes i et såkalt kommunalt foretak (KF).

Det er en modell som kom midt på 2000-tallet, og som førte til at mange av de tidligere etatene i flere kommuner ble skilt ut som enheter med mer selvstendig status i den kommunale forvaltningen.

Vågan Eiendoms rolle er å forvalte boligene etter forretningsmessige prinsipper.

– Kommunen har et sosialt ansvar, men Vågan Eiendom skal forholde seg til leieforholdet i henhold til kontrakten og lovens bestemmelser. Samtidig har vi aldri fraveket noen fra boligene, og de siste årene har vi forlenget 27 kontrakter, sier daglig leder Bjørn-Tore Nergård.

– Men hvordan kan en leilighet, som den til Madina Umorova, trekke 5000 kroner i strøm når den ikke er i bruk?

– Det kan jeg ikke svare på. Vi har ikke tilgang til boligene i leietiden. Så lenge det er i kontrakt er det leietakers ansvar å svare for alle kostnadene, sier Nergård.

Umarova har fritatt kommunen fra lovbestemt taushetsplikt. Derfor velger de å svare på kritikken. Hun har også fått en regning på 9000 kroner for nye klesskap.

– Hvorfor fikk hun denne regningen?

– Klesskapene var utsatt for mer enn normal slitasje, de hadde vært flyttet på og var blitt ødelagte, sier Nergård.

Gammel og utslitt boligmasse

– Jeg er eneforsørger og har barn. Det blir dyrt og vanskelig med to husleier å betale, sier Madina Umarova. Foto: John Inge Johansen / NRK

Umarova synes det er urimelig at hun skal være økonomisk ansvarlig for å kjøpe helt nye klesskap. Ifølge var skapene som sto i leiligheten da hun flyttet inn gamle og dårlige.

Kommunens utleieobjekter er gamle, og har et stort etterslep på vedlikehold.

Enkelte av dem er bygd på slutten av 1960-tallet. Likevel velger kommunen å ta markedspris for sine leiligheter.

– Det er et prinsipp, sier Nergård.

Han forklarer at dersom kommunen skal ha gjennomgangsboliger må leieprisen være markedspris.

– Ellers blir det opphopning i de kommunale boligene, som igjen fører til at man ikke kan hjelpe andre som har behov for det, sier Nergård.

– Framstår som bolighaier

Eline Øwre er flau over måten Vågan kommune har behandlet blant annet Madina. Nå ønsker flertallet en evaluering av det kommunale foretaket Vågan Eiendom. Foto: John Inge Johansen / NRK

Eline Øwre er Rødt-politiker, og en del av det nye rødgrønne flertallet i Vågan. Hun satt også i styret i det kommunale boligforetaket i forrige periode.

Hun blir flau når hun hører historien til Madina Umarova.

– Vi framstår nesten som bolighaier. Det er ikke er en kommune verdig. Dersom man skal forvalte en god boligsosial profil så kan man ikke oppføre seg på denne måten, sier Øwre til NRK.

Hun mener at det er på tide å rydde opp i måten eiendomsforetaket behandler de som står svakest i samfunnet.

Men det kommunale foretaket er underlagt vedtekter og formål som kommer fra kommunestyret. Styret rapporterer flere ganger i året til politikerne.

I tillegg kan foretaket i sin daglige drift utvise skjønn.

– I mange tilfeller utøver vi skjønn. Vi har ofte en god dialog for å komme til minnelige løsninger. Vi prøver hver dag, men at vi alltid lykkes, det kan vi ikke garantere, sier daglig leder Bjørn-Tore Nergård.

Kommunale foretak Ekspandér faktaboks I yutredningen for ny kommunelov (NOU:2016-4), brukte Regjeringen en rapport fra International Research Institute of Stavanger. De hadde følgende funn: I alt 139 kommuner har etablert ett eller flere kommunale foretak.

Større kommuner (over 20 000 innbyggere) er mer tilbøyelige til å opprette foretak enn mindre kommuner (mindre enn 3000 innbyggere).

Flest kommunale foretak finner vi i Nordland, Rogaland og Møre og Romsdal og i større bykommuner.

Når det gjelder tjenesteoppgaver, er det innenfor eiendomsforvaltning og byggdrift, kultur- og idrettsvirksomhet og havnevirksomhet at vi finner flest foretak.

Innenfor administrasjon finnes det ingen foretak, mens det er 15 kommunale foretak på områdene undervisning og helse og sosial. Kilde: https://www.regjeringen.no/no/dokumenter/nou-2016-4/id2478743/sec12#kap11-3

Flere med samme historie

NRK har vært i kontakt med flere leietakere som har fått oppsigelsesbrev fra kommunen. Disse har fortsatt et forhold til kommunen, og ønsker ikke å bli intervjuet.

Nå tar Rødt i Vågan til orde for en evaluering av det kommunale eiendomsforetaket. Foretaksformen har ikke vært evaluert siden det ble opprettet for snart 15 år siden.

– Noe av det skal gjennomføre i løpet av de første hundre dagene er en gjennomgang og en undersøkelse av Vågan Eiendom KF, sier Eline Øwre.

Den siste måneden har hun møtt mange av dem som er brukere av de kommunale leilighetene.

Felles for de fleste er at de ikke føler kommunen forklarer dem godt nok hva som står i kontraktene, og hvilken ansvarsfordeling det er mellom utleier og leietaker.

Flere reagerer på erstatning av fast inventar, manglende vedlikehold og krav om betaling av strøm til tross for at de er flyttet, men har en oppsigelsesperiode.

– Jeg synes det er pinlig at jeg satt i det utvalget som har vært ansvarlig for dette. Jeg synes Madina skal få igjen pengene sine, sier Eline Øwre.