– Jeg hadde ikke trodd at nordmenn var så tjukke i huet at de ikke ville ta den fleipen på strak arm. Jeg nådde ut til to millioner, og jeg synes det var gøy, sier trådstarter, Harald Henschein til NRK.

Nylig delte han et innlegg på Facebook som hevdet at Miljøpartiet De Grønne vil forby fiskebåter publisert. Innlegget ble delt av over 4000 personer, flere av dem så ut til å tro at innholdet var partiets politikk, mens andre mente det hele var en god spøk.

Ettersom innlegget ble delt redigete Henschein og tilføyde at posten kunne deles videre og hvor mange som hadde delt den. «(Dette kan deles mer - 4.000 nordmenn har alt gjort det)». På tidspunktet etter innlegget var delt av 3700 personer la han til setningen «NB: Noen få skjønner ikke at dette dreier seg om humor og satire her. Morsomt uansett.»

Men er innlegget en falsk nyhet eller er det morsom satire?

Skribent, politisk kommentator og redaktør i satiresiden Opplysningskontoret, Eirik Bergesen, mener alle satirikere bør legge igjen tydelige spor for at folk skal oppfatte fleipen. Foto: privat

Rasmus Hansson i Miljøpartiet de Grønne er sitert i innlegget for å mene det er nok fisk på supermarkedene. Foto: Christian Kråkenes

Redaktør for satiresiden Opplysningskontoret mener satiren som felt møter utfordringer når usannheter blir kamuflert i form av humor som folk ikke forstår er tull.

– Dette innlegget oppfatter jeg som en falsk nyhet. Det handler om å lure folk for å få fram et politisk poeng. Uansett hvordan det er ment i utgangspunktet, så er virkeligheten at veldig mange mennesker tror at det er sant, sier Eirik Bergesen.

– Satirikerens rolle er å få folk til å le. Når folk tror at det er sant, så er det ikke morsomt, og da har man mislykket, fortsetter han.

Ønsker å forsvare seg

– Problemet for oss når en slik melding med falsk info spres kraftig på internett, er at vi ikke får ta til motmæle. Det finnes ingen mekanismer som gjør at vi kan si ifra til alle de som har fått meldingen om at dette er løgn, sier Rasmus Hansson i Miljøpartiet de Grønne.

Svært mange av dem som delte innlegg trodde innholdet var sant. Henschien sier i intervjuet med NRK at han i ettertid har forståelse for at mange trodde på spøken, da han mener partiet fører en merkelig politikk. Foto: skjermdump

Stortingsrepresentanten mener slike falske innlegg påvirker alle.

– Det skader ikke bare oss, men også den politiske debatten og hele tilliten til hva som er riktig og falskt i det offentlige ordskiftet, sier Hansson.

Veldig mange mennesker tror at innlegget er sant. Det som skjer da er at folk mister tillitten til de politikerne det er snakk om, samtidig som de mister tillitten til media fordi journalistene ikke har dekket saken som man finner opprørende. Eirik Bergesen, redaktør for satiresiden Opplysningskontoret

Henschien stiller seg uforstående til at innlegget hans kan regnes som en falsk nyhet.

– Dette er jo bare tøys. Hvis du ikke klarer å skjønne spøken må du nærmest begynne på skolen på nytt, sier han til NRK.

Skaper problemer for satiren

Det finnes ingen offisiell definisjon av falske nyheter, men NRK går ut fra denne definisjonen: «Falske nyheter er nyheter som bevisst er funnet på eller forvrengt med hensikt. En falsk nyhet vil ofte se ut som en vanlig nyhetssak, men det som står der har aldri skjedd.»

NRKs etikkredaktør, Per Arne Kalbakk, har forståelse for at innlegget er omdiskutert da svært mange trodde posten var faktabasert. Foto: NRK

NRKs etikkredaktør, Per Arne Kalbakk, forstår at det diskuteres om dette konkrete innlegget er satire eller en falsk nyhet.

– Jeg skal ikke påberope meg som fasiten, men jeg oppfattet innlegget som tull. Det er heller ikke en sak, men et bilde med tekst.

Etikkredaktøren påpeker at det i posten skrives «NBT» og «IQ-partiet De Grønne», som han mener peker i retning av spor for oppspinn.

– Ut ifra denne definisjonen er det ikke en falsk nyhet, men satire som har blitt misforstått. Det er ingen tvil om at mange misforsto den, og da er det som regel slik at satiren bør merkes tydeligere, sier Kalbakk.