Denne artikkelen er over en måned gammel, og kan inneholde utdaterte råd fra myndighetene angående koronasmitten. Hold deg oppdatert i NRKs oversikt, eller gjennom FHIs nettsider.

Det statlige forsknings- og utviklingsselskapet Simula Research Laboratory jobber nå sammen med Folkehelseinstituttet med å utvikle tekniske løsninger i kampen mot koronaviruset.

NRK kjenner til at det jobbes med en app for smarttelefoner som skal kunne spore bevegelsene til personene som bruker appen.

Målet skal være i se hvem som kan ha vært i nærheten av en smittet person, og dermed hjelpe til med å stoppe smitten.

Professor og administrerende direktør Aslak Tveito i Simula vil ikke svare på spørsmål om appen. Foto: Bård Gudim / Simula

– Jeg beklager å være så vanskelig, men jeg må vise til Folkehelseinstituttet, skriver administrerende direktør Aslak Tveito i Simula i en e-post når NRK spør om appen.

NRK har sett datakode fra Simula som viser at de den siste uka har jobbet med å gjøre nettverksanalyser av store mengder informasjon om personers bevegelse.

Simulas kode inneholdt eksempler på hvordan de kunne oppdage personer som hadde vært innenfor 50 meter av hverandre i minst ett minutt.

Slik så informasjonssiden ut for datakoden NRK fant på kontoen til en Simula-ansatt inne på kode- og samarbeidsplattformen Github. Foto: faksimile fra Github

Da NRK tok kontakt ble koden fjernet fra internett. Simula vil ikke kommentere datakoden og henviser til Folkehelseinstituttet.

Sentralt i arbeidet med å stoppe smitten står det ekspertene kaller smittesporing. I stor grad gjøres dette i dag ved at de som har fått påvist smitte intervjues og det fylles ut oversikter over hvem de har hatt nær kontakt med i tiden før smitten ble oppdaget.

Andre land har koblet inn etterretningstjenestene

Flere land har i tillegg nå innført ulike former for teknisk overvåking for å finne og advare de som kan ha blitt smittet.

I Israel har myndighetene satt inn overvåkingssystemene til etterretningsorganisasjonen Shin Bet. Der får innbyggere tekstmeldinger med ordre om å gå i hjemmekarantene fordi overvåkingen har oppdaget at de kan ha hatt kontakt med en smittet. Israel overvåker også om folk overholder karantenereglene.

I Sør-Korea har de blant annet innført en app der brukerne kan få en advarsel om de beveger seg inn i et område der en smittet person har blitt sporet. Både Italia og den spanske regionen Catalonia har også laget apper som både deler informasjon ut til innbyggerne og samler inn sporingsdata.

Sørkoreanere får varsler med informasjon om hvor folk som er bekreftet smittet av koronaviruset har oppholdt seg. Foto: Jung Yeon-je / AFP

FHI: Vurderer app-løsning

Spurt om planene for slike overvåkingsløsninger og apper i Norge bekrefter Folkehelseinstituttet at de vurderer en app for å spore bevegelser.

– Vi vurderer en slik løsning, men beslutningen om hvorvidt dette skal benyttes er ennå ikke tatt, sier Gun Peggy Knudsen som er områdedirektør for helsedata og digitalisering i Folkehelseinstituttet (FHI) til NRK.

Gun Peggy Knudsen er områdedirektør i Folkehelseinstituttet med ansvaret for arbeidet de nå gjør rundt bruk av teknologi i kampen mot koronaviruset. Foto: Privat

I Folkehelseinstituttets nye risikorapport publisert i dag kommer det fram at de er kort unna lansering av en mobiltelefon-app:

«Om få dager vil vi klar for eventuell lansering en mobiltelefon-app som kan automatisere en del av smitteoppsporingen», skriver FHI i rapporten.

Folkehelseinstituttet opplyser til NRK at de vurderer flere muligheter for bruk av teknologi i håndtering av koronautbruddet. I helga lanserte de et skjema slik at de som er hjemme med koronasymptomer selv kan rapportere det inn, uavhengig av om de har tatt test for viruset eller fått stilt diagnose av sin lege.

– Det jeg kan si er at ett av formålene med å utrede disse teknologiske mulighetene er å se om vi kan få til en raskere og mer presis smittesporing, innenfor et forsvarlig personvern- og sikkerhetsrammeverk, sier Gun Peggy Knudsen i FHI.

I dagens risikorapport trekkes slike teknologiske løsninger fram som «innovative tiltak» som kan bli nødvendig for å stoppe epidemien om Norge velger en såkalt undetrykk-strategi i kampen mot koronaviruset.

– Stemmer det at datakoden NRK fant, for analyse av personers bevegelser og gjenfinning av de som har vært innenfor 50 meter av hverandre, er knyttet til den appen?

– Jeg kjenner ikke til den spesifikke siden du viser til, og gjentar at vi utreder teknologiske muligheter for en raskere og mer presis smittesporing, svarer områdedirektøren i FHI.

Forsker: – Vil ikke være anonyme data

NRK har spurt om myndighetene nå planlegger å faktisk samle inn bevegelsene til nordmenn med apper, og hvilke personvernvurderinger som er gjort.

FHI svarer ikke på detaljer om hva appen er planlagt å samle inn, men understreker at de gjør nøye vurderinger.

Heidi Beate Bentzen, som forsker på personvern og helserett, understreker at terskelen for anonymitet er svært høy – uansett om det ikke følger noe navn med dataene.

– Samler man inn store mengder lokalisasjonsdata om en enkeltperson, er det lite sannsynlig at dataene vil bli ansett som anonyme. Det er mer sannsynlig at dette vil bli ansett som data om en identifiserbar enkeltperson, og dermed som personopplysninger, sier Bentzen, som mener at informasjon om noen er smittet er enda mer sensitivt fordi det er helseinformasjon.

Hun er jurist og stipendiat ved Senter for medisinsk etikk og Senter for rettsinformatikk ved Universitetet i Oslo, og har forsket på forholdet mellom helse og personvern.

Heidi Beate Bentzen forteller at myndighetene kan gå lenger enn normalt i en folkehelsekrise, men at de fortsatt må ta hensyn til personvernet. Foto: Privat

Bentzen forklarer at myndighetene under en folkehelsekrise som denne kan gripe inn i det som normalt ville vært beskyttet av personvernet. Noe som også er bekreftet av Det europeiske personvernråd (EDPB), hvor alle datatilsynene i EØS er representert.

Samtidig må det alltid avveies om nytten kan oppnås på en mindre inngripende måte. Tiltaket må være forholdsmessig, nødvendig, og krever lovhjemmel, og det må være klart hvordan det skal avvikles når formålet er oppnådd, forklarer hun.

– Opplysningene må kun benyttes til bekjempelse av koronaviruset. Lokalisasjonssporing kan avsløre tilleggsopplysninger, for eksempel om religion, kriminalitet eller utroskap. Da man i Sør-Korea gjorde lokalisasjonsdata tilgjengelig for publikum, ble flere individer identifisert og fikk flaue detaljer om livene sitt offentliggjort, forteller forskeren.

– For de som forsøker å finne ut av smitten er det vel fort nyttig å ha så mye informasjon som mulig om befolkningen og dermed samle inn mye. Hvordan bør det vurderes opp mot personvern?

– Man kan ikke samle inn mer data enn nødvendig for å hindre smitte, for eksempel fordi man tenker at det vil være kjekt å ha tilleggsdata tilgjengelig for forskning i fremtiden, svarer forskeren.

Helsemyndighetene håper å kunne følge opp testing med mer effektiv kontaktsporing med ny teknologi. Foto: Terje Bendiksby / NTB scanpix

FHI opplyser når NRK spør om prosjektet og omfanget av innsamling at de nå må vurdere mange av disse problemstillingene.

– Dette er et komplekst utredningsarbeid, hvor også personvernvurderinger og risiko- og sårbarhetsanalyser inngår, sier områdedirektør Gun Peggy Knudsen.

FHI svarer likevel ikke på om slike data vil bli delt ut til publikum eller med folk som kan være utsatt for smitte som i Sør-Korea og Israel.

NRK har vært i kontakt med Datatilsynet med spørsmål om de er spurt om råd, eller på annet vis har vært involvert i forhold knyttet til appen som lages av Simula, siden mandag. Tilsynet har så langt ikke kunnet gi en kommentar.

På generelt grunnlag har Datatilsynet tidligere lagt ut info på sine nettsider om at det er en del unntak fra personvernreglene når det gjelder kampen mot koronaviruset.