Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): De siste årene har debatten om kongelig luksusforbruk og dyre oppussinger dukket opp jevnlig. Privatskole for tronarvingen, kjolesponsing og sommerens luksusyacht-ferie, har også vakt oppsikt. Også kostnadene for det norske monarkiet har blitt diskutert.

Men hvor mye koster monarkiet egentlig skattebetalerne? Og hvor går pengene?

Dagbladets undersøkelser viser nå at tallene i den offentlige debatten er altfor lave og at utgiftene øker på alle områder.



I utgangspunktet er hele kongehuset finansiert over statsbudsjettet. Kongen er selv referert til over 50 ganger i ulike dokumenter i statsbudsjettet, både som mottaker av statlige midler og i kraft av å være Norges statsoverhode.

Men ikke noe sted i det vedtatte statsbudsjettet er det oppsummert hvor mye kongen og monarkiet koster norske skattebetalere årlig.

Under punktet «Det kongelige hus», oppgis overføringene til å være 232 millioner kroner. I tillegg har Dagbladet funnet 117 millioner kroner fordelt på andre budsjettposter. Men regninga for monarkiet er mye større.

Dagbladets undersøkelser viser at store hemmeligholdte utgifter bringer den årlige prislappen opp på minst 460 millioner kroner.

Dagbladet kan avdekke at utgiftene til kongehuset har skutt kraftig i været de siste årene.

• De samlede utgiftene til monarkiet har vokst minst 37 prosent på seks år, fra 336 millioner kroner i 2010 til minst 460 millioner kroner i 2016.

• Lønnsutgiftene til hoffet er mer enn doblet siden 2002. Da brukte hoffet 52 millioner kroner til å lønne faste og midlertidig ansatte. I 2014 var tallet økt til 119 millioner. Antallet fast ansatte økte i samme periode fra 136 til 153, ifølge hoffets årsberetninger.

• Siden 2002, da kronprins Haakon avsluttet studiene, har staten over tredoblet overføringen til kronprinsparets stab, som i 2016 mottar 18,8 millioner kroner.

• I samme periode er kronprinsparets skattefrie apanasje doblet til 9,3 millioner kroner i 2016.

Feil premisser

En samlet kostnad på minst 460 millioner kroner for kongehuset er et mye høyere beløp enn politikere, kongeeksperter og norske medier har operert med det siste tiåret i monarkidebatten.

Flere norske medier har sitert den belgiske professoren Herman Matthijs, som i 2010 og 2012 anslo prislappen til henholdsvis 230 og 240 millioner kroner. De to årene var den reelle prislappen tilknyttet det norske kongehuset på henholdsvis 336 millioner kroner og minst 409 millioner. I 2013 anslo Kapital, basert på tilgjengelige opplysninger, den totale kongeregninga til å være rundt 330 millioner kroner i året, også dette for lavt.

Tallene har dannet grunnlaget når politikere og folk flest har diskutert utgiftene til monarki og kongehus. Dagbladet har ikke funnet eksempler på at kongehuset eller regjeringen på noe tidspunkt har gått ut og korrigert de for lave tallene.

Oppga halvparten

Det er Finansdepartementet som har det helhetlige ansvaret for å lage statsbudsjettet.

- Kongehusets samlede utgifter er på 232 229 000 kr for 2016, svarer en rådgiver i Finansdepartementet i en epost, når Dagbladet ber om en oppsummering av de statlige utgiftene til kongehuset.



Departementet viser videre til sitt såkalte «lommebudsjett». Det er en forkortet variant av statsbudsjettet, som viser nøkkeltallene i budsjettet og skal gjøre det enklere for folk flest å få oversikt.

- Så de statlige utgiftene til kongehuset er oppsummert der?

- Ja, svarer rådgiveren, og skriver videre at det er «lommebudsjettet» som har mest oppdaterte og korrekte tall.

Også i «lommebudsjettet» oppgir Finansdepartementet at kongehuset koster skattebetalerne 232 millioner kroner.

Mangler 117

Dagbladet har innhentet dokumenter og budsjetter som viser at utgiftene til kongehuset er dobbelt så høye.

I Finansdepartementets redegjørelse mangler blant annet 117 millioner kroner til en rekke utgifter staten har til kongehuset og monarkiet i 2016:

• Kongeskipet, 45 millioner kroner.

• Personlige militære adjutanter, 5,5 millioner kroner.

• De mange kongelige eiendommene, 57 millioner kroner.

• Offisielle utenlandsreiser, 9,6 millioner kroner.

Disse utgiftene finnes ikke samlet på ett sted i statsbudsjettet, men føres hver for seg over budsjettene til Forsvarsdepartementet, Kommunaldepartementet og Utenriksdepartementet.

Dagbladet har også funnet flere utgifter som bør med i regnestykket over fellesskapets utgifter til de kongelige og monarkiet.

Hemmelighold

Den kongelige politieskorten (DKP) er kongefamiliens livvakttjeneste i det daglige. De senere årene har kronprinsparets hyppige reiser til utlandet bidratt til en økt satsing på politieskorten.

- DYRERE ENN KJENT: Medlem av Stortingets finanskomite Snorre Valen (SV) mener Dagbladets utregninger viser at monarkiet og kongehuset er dyrere enn det som er kjent fra før. Foto: Vidar Ruud / NTB scanpix Vis mer

Budsjettene til livvaktene hemmeligholdes av politiet. Men Dagbladet har samlet informasjon om utgifter og ansatte fra en rekke ulike kilder. Basert på den informasjonen anslår Dagbladet at de reelle utgiftene til politieskorten er minst 110 millioner kroner i året. Det er et moderat anslag. Trolig er tallet flere millioner høyere.

Kostnaden til politieskorten dekkes av Justisdepartementet, og utgjør nesten en fjerdedel av de totale utgiftene til det norske monarkiet.

Prislappen på monarkiet i 2016 blir dermed minst 460 millioner kroner, omtrent det dobbelte av kapittelet «Det kongelige hus» i statsbudsjettet.

Kritisk

- Finansdepartementet har tradisjon for å være pinlig nøyaktig. Det burde ikke skje at omtrent halvparten av beløpet mangler, når man spør om statens utgifter til kongehuset, sier Jarle Møen, professor i økonomi ved Norges Handelshøyskole, til Dagbladet.

- Kanskje er det ikke opplagt hvordan alle kostnader skal klassifiseres og grupperes, men det kan ikke være veldig vanskelig å gi en samlet oversikt. Dagbladets spørsmål er presist og krever et presist svar, sier Møen.

Professoren har det siste tiåret publisert en rekke forskningsarbeider om norsk økonomi. Han sier det er betimelig at Dagbladet setter søkelys på totalkostnadene for monarkiet.



- Det er relevant i en løpende debatt om kongehuset, sier Møen.

Stortingsrepresentanter fra flere partier i Finanskomiteen reagerer også.



- At Finansdepartementet svarer slik holder ikke. Det er fullt mulig for dem å opplyse om de andre utgiftene, sier Snorre Valen (SV), til Dagbladet.



- Jøss!

Som medlem av Stortingets finanskomité bruker Valen mye av tiden sin på å sette seg inn i statsbudsjettet og bruken av fellesskapets penger.

- Hvor mye tror du kongehuset koster skattebetalerne årlig?

- Jeg vil tippe mellom to og tre hundre millioner kroner, sier Valen.



Han blir overrasket over Dagbladets funn som viser at det er langt mer, etter at hele statsbudsjettet og en rekke andre dokumenter om sikkerhetsutgifter er endevendt.

HOFFSJEF: Hoffsjef Gry Mølleskog (til høyre) har takket nei til flere forespørsler om intervju vedrørende Slottets drift og utgifter. Her følger kong Harald, dronning Sonja, kronprins Haakon, kronprinsesse Mette-Marit og prinsesse Astrid fru Ferner etter til diplomatmiddag på Slottet. Foto: Vidar Ruud / NTB scanpix Vis mer

- Firehundre og seksti millioner? Jøss! Jeg trodde ikke det var så mye. Dagbladets korrigerte tall viser at de reelle utgiftene til kongehuset er mye høyere enn det som er kjent for allmennheten, sier Valen.



- At ingen har rykket ut og forsøkt å korrigere inntrykket av for lave utgifter er ganske interessant. Og det blir interessant for debatten om monarkiet framover, sier Valen.

- Ufint med debatt

Siden 2014 har utgiftsøkningen til monarkiet vært større enn for resten av statsbudsjettet. I perioden 2010 til 2016 koster kongehuset skattebetalerne 2,8 milliarder kroner totalt. Valen er ikke overrasket over de raskt økende utgiftene til monarkiet.

- Noe av utfordringen med kongehuset og økonomien er at det sees på som ufint å ta det opp til debatt. Da er det ikke unaturlig at utgiftene stiger, sier Valen.

Dagbladet har i forbindelse med saken stilt en rekke spørsmål til kongefamilien og hoffet. Kommunikasjonsjef Marianne Hagen bekrefter at alle spørsmål er forelagt kongefamilien. Slottet har bare ønsket å svare på spørsmål på epost.

- Det kongelige hoff ønsker å ha en mest mulig rasjonell og kostnadseffektiv drift for å kunne ivareta de krav som stilles til virksomheten. Overføringene fra Stortinget til Det kongelige hoff for 2016 er på 211 733 000 kroner. Vi kan ikke innestå for Dagbladets anslag, skriver Hagen om regnestykket som viser at monarkiet koster minst 460 millioner årlig.

I hoffbevilgningen Hagen henviser til inngår ikke apanasjene til de kongelige. Disse er med i Finansdepartementets opplysninger.

I sin årsberetning redegjør Slottet for bruken av inntekter til Det kongelige hoff og særskilte eiendomsprosjekter. De har ikke selv regnet på de totale utgiftene skattebetalerne har til monarkiet.

Under et møte med Dagbladet fredag 4. mars ga hoffsjef Gry Mølleskog en presentasjon av omstillinger ved hoffet. Hun har avslått å stille til intervju med Dagbladet om dagens drift av Slottet og hoffet.

- BURDE IKKE SKJE: Økonomiprofessor Jarle Møen reagerer på manglende opplysninger om utgiftene i tilknytning til kongehuset. Vis mer

- Vi får mer monarki for pengene. Det kan du sitere meg på, sa Mølleskog.

Surr om sum

Dagbladet spurte Finansdepartementet om hvorfor ikke alle utgiftene til kongehuset er oppgitt ett sted.

Slik brukes kongepengene: Monarkiet koster skattebetalerne minst 460 millioner kroner i året, viser Dagbladets regnestykke.



Hoffet

Det kongelige hoff mottar rekordhøye 173,4 millioner på årets statsbudsjett. Hoffet har i dag rundt 150 fast ansatte, og lønner rundt 300 personer i løpet av et år. Lønnsutgiftene har steget kraftig siden Slottet begynte å redegjøre for dem i 2002. Hoffets budsjetter bevilges over Kommunal- og moderniseringsdepartementets (KMD) budsjetter.



Apanasjen

Apanasjen skal dekke personlige utgifter for kongen og dronningen, samt drift og vedlikehold av private eiendommer. I 2010 fikk kongeparet 9 millioner kroner og kronprinsparet 7,5 millioner kroner i apanasje. Siden da har den økt. I 2016 får de henholdsvis 11,2 og 9,3 millioner i apanasje. I motsetning til andre nordmenn betaler ikke kronprinsparet og kongeparet inntektsskatt eller formuesskatt. Bevilges over KMDs budsjetter.



Kronprinsparets stab

Staben består av oppunder 20 personer og består av alt fra barnepassere til kronprinsesse Mette-Marits personlige rådgiver Ole-Edvard Wold-Reitan. Det bevilges 18,8 millioner kroner til staben over KMDs budsjetter i år.



Adjutantstaben

Kongens adjutantstab består av yrkesoffiserer. De kommer fra Hæren, Sjøforsvaret og Luftforsvaret. Adjutantene har fast tjeneste og kontor på Slottet hver tredje måned. De følger kongen og kronprinsen. Bevilges over Forsvarsdepartementets (FD) budsjetter med 5,5 millioner kroner i år.



Kongeskipet

Driften av Kongeskipet Norge og plattgatteren Stjernen koster 45 millioner kroner i 2016. Kongeskipet er 80 meter langt og har en besetning på rundt 50 personer. Det brukes både til offisielle reiser i Norge og utlandet og til private ferier for kongefamilien og vennene deres. Pengene bevilges over Sjøforsvarets og FD sine budsjetter.



Offisielle utenlandsreiser

Kongefamiliens medlemmer representerer Norge på en rekke reiser i utlandet for å fremme norsk næringsliv og norske interesser. Utenriksdepartementet (UD) finansierer reisene med 9,6 millioner kroner i år.



Politieskorten

Den kongelige politieskortens budsjetter og rapporter er hemmelige. Dagbladet anslår nå utgiftene til minst 110 millioner i år. Bevilges over Justisdepartementets (JD) budsjetter.



Eiendom

De kongelige eiendommene og særskilte prosjekter er budsjettert å koste henholdsvis 57,3 og 19,9 millioner kroner i år. Pengene bevilges over KMDs budsjetter.



- Usikker på hva du mener. Kongehusets samlede utgifter er på 232 millioner kroner for 2016, sier rådgiveren.

Rådgiveren ber Dagbladet ringe Kommunaldepartementet (KMD). KMD henviser til en opplisting over de foreslåtte utgiftene vedrørende monarkiet, som står på side 43 i deres budsjettforslag, «Prop. 1 S», til Stortinget for 2016.

Heller ikke der er forslagene oppsummert for leseren.

I budsjettposten for politieskorten er ingen tall oppgitt. Utgiftene til gardens vakthold ved flere kongelige eiendommer er heller ikke nevnt. I det vedtatte statsbudsjett finnes ingen samlet eller oppsummert oversikt over utgiftene til det norske monarkiet og kongehuset.

I statsregnskapet er alle konkrete utgifter i budsjettåret samlet. Kongen er nevnt 24 ganger i det siste statsregnskapet, men heller ikke der står det noen oppsummert oversikt som gir et svar på hva monarkiet koster skattebetalerne.

Garden Hans Majestet Kongens garde (HMKG) er kongens militære livvakt, med mottoet «Alt for kongen!» Avdelingen er den største i Hæren, og inngår også i hovedstadens totalforsvar.

Hæren har ikke klart å regne ut nøyaktig hvor mye Gardens omfattende vakthold ved de kongelige eiendommene koster. Ifølge oberstløytnant Alexander Jankov er Hærens kostnader for den operative virksomheten ved HMKG på rundt 300 millioner kroner årlig.

760 millioner

På grunn av usikkerheten har Dagbladet utelatt Garden fra sluttsummen i regnestykket over utgiftene til monarkiet.

Dersom man likevel regner med de operative utgiftene til Garden vil monarkiet koste skattebetalerne minst 760 millioner i 2016.

Og medregnet gardeutgiftene har monarkiet kostet minst 4,9 milliarder siden 2010, viser Dagbladets regnestykker.