– Det blir diskusjoner på nettet og rundt kjøkkenbordet

Mens norske selskaper oftere enn ikke forskjellsbehandler aksjonærene, er bildet motsatt i Sverige. Det skaper større engasjement rundt selskapene og deres aksjer, mener svensk økonom.

MER POPULÆR: Svenskene har et nærere forhold til aksjemarkedet og Stockholmsbörsen enn det tilfellet er på denne siden av landegrensen. Vis mer byoutline Foto: Fredrik Sandberg / Scanpix NTB scanpix

Publisert: Publisert: 9. desember 2016 13:43

– Det er eksakt omvendt i Sverige, sier Claes Hemberg i nettmegleren Avanza til E24.

Tall for årets første elleve måneder viser at over 73 prosent av egenkapitalen som er hentet inn av selskapene på Oslo Børs, er hentet gjennom såkalte rettede emisjoner – til tross for at denne måten å hente penger på skal være unntaket.

Dette innebærer at prinsippet om likebehandling av aksjonærer oftere settes til side. I noen tilfeller får «storfiskene» aksjer med solid rabatt, mens de små må godta tidvis høy utvanning.

Les også Henter over syv av ti kroner gjennom «unntak»

Ifølge Hemberg er ikke dette tilfellet hos våre naboer. Der går omtrent 70 prosent av emisjonene med tegningsretter – hvilket egentlig skal være normalen også i Norge – mens mellom 25 og 30 prosent er rettede emisjoner.

Emisjoner innebærer at et selskap forhøyer sin aksjekapital, normalt gjennom å trykke nye aksjer. De som sitter på aksjer fra før må dermed også skyte inn penger, for å unngå såkalt utvanning. Utvanning betyr at en aksjonær blir sittende på en prosentvis mindre andel av selskapet enn vedkommende gjorde før emisjonen. Hovedregelen er fortrinnsrettsemisjoner, der alle de eksisterende aksjonærene får fortrinnsrett til å tegne seg. Man kan også gjøre ordinære emisjoner der alle får mulighet til å delta. I en rettet emisjon inviteres derimot et utvalg aksjonærer eller helt nye investorer til å tegne seg, mens øvrige interessenter ekskluderes. Utvanningen kan avhjelpes gjennom såkalte reparasjonsemisjoner, der aksjonærer som ikke fikk delta i den rettede emisjonen tilbys aksjer til samme betingelser. Omfanget av disse har imidlertid vært begrenset (539 av 18.936 millioner kroner). Vis mer vg-expand-down

– Svenske aksjeeiere er engasjerte. Det gjør at selskapene som skal hente penger henvender seg til alle aksjeeiere, ikke bare noen få, sier Hemberg.

Skaper diskusjon



Nettopp de svenske privatinvestorenes historiske aksje-forsprang på nordmennene kan være en av de viktigste forklaringene til at de større grad inviteres med.

Ifølge Aksjenorge eier snaut 356.000 privatpersoner aksjer i Norge, tilsvarende en andel på rundt syv prosent av den norske befolkningen. Til sammenligning anslår Claes Hemberg at to millioner svensker eier aksjer, hvilket gir en andel på omtrent 21 prosent.

Dermed får de svenske privatinvestorene en større stemme. Hemberg tror også at rundene med kapitalinnhenting stimulerer interessen.

– Emisjonene holder interessen i gang. Det blir fort en diskusjon av det, og det vekker engasjement. Kanskje man får man inn sterkere eiere gjennom rettede emisjoner, men man får ikke den samme diskusjonen, sier han.

Han gir et tenkt eksempel der et selskap med 50.000 aksjonærer skal øke kapitalen med 20 prosent.

– Da blir det diskusjoner på nettet og rundt kjøkkenbordet.

– Handler om tradisjon



Strukturen i det norske kapitalmarkedet trekkes frem både som en fordel og en ulempe. Å rette emisjoner mot færre, større og mer profesjonelle investorer er i teorien både raskere og enklere.

Hemberg tror at enkelte selskaper ikke ønsker å gjøre emisjoner i den brede allmenheten. De opplever at de da ikke har relasjoner til deler av aksjonærgruppen og kanskje sliter med å forklare både prosessen og formålet.

– Kanskje er noen av selskapene litt late, sier Hemberg.

– De profesjonelle snakker samme språk. Da trenger man ikke å forenkle, og det er lettere å ta for seg komplisert informasjon.

Hemberg mener ikke at den fremste årsaken til at de mindre aksjonærene inviteres med er regelverket – det finnes regler, men de er mulige å komme seg rundt dersom man virkelig ønsker det.

– I Sverige handler det mer om tradisjon. Her forventer mange små aksjeeiere at de får være med når det trengs nye penger. Og det er mange å spørre, sier Hemberg.

KLAR TREND: Grafene viser emisjonsvolumet på Oslo Børs gjennom årets elleve første måneder, fordelt på type emisjon. Tallene er oppgitt i millioner kroner. Vis mer

Les også Henter over syv av ti kroner gjennom «unntak»

Les også Emisjonen i boks for Nordic Nanovector – henter halv milliard

Les også Slik kan de kriserammede rederiene forskjellsbehandle aksjonærene

Her kan du lese mer om Oslo Børs Aksjer