– En behandlingsdose tilsvarende den som blir brukt til avlusning av laks, var dødelig for unge sukkertareplanter, sier doktorgradsstipendiat Barbro Taraldset Haugland ved Havforskningsinstituttet til NRK.

Sukkertareskog danner et viktig økosystem langs kysten fordi skogen er et oppvekstområde for fisk og andre arter som lever i sjøen. Sukkertare har også en viktig funksjon i å produsere oksygen av sollyset.

Dør også av svake doser

Selv om behandlingsdosene med hydrogenperoksid som brukes i oppdrettsnæringen blir tynnet ut i vannet før den når taren, er disse funnene om skadevirkninger viktige å ta med seg, mener Haugland.

– En fortynning på 4,7 prosent av behandlingsdosen tar livet av halvparten av taren, sier doktorgradsstipendiaten.

Forskningen til Haugland er nå publisert i Aquaculture Environment Interactions.

Fakta om hydrogenperoksid Ekspandér faktaboks Hydrogenperoksid er en kjemisk forbindelse som blant annet brukes til blekemiddel, desinfeksjon og avlusning av oppdrettsfisk. Den kjemiske formelen er H 2 O 2 .

O . Stoffet brukes til avlusing og sykdomsbekjempelse i oppdrettsmerd eller i brønnbåt.

Selv om stoffet regnes som det mest miljøvennlige og raskt brytes ned til vann og oksygen, har bruken nå økt slik i omfang at negative effekter på miljøet ikke kan utelukkes.

Fiskere mener at stoffet har negativ påvirkning når det slippes ut i nærheten av rekefelt, og Havforskningsinstituttet har uttalt at inntil vi har mer kunnskap om spredning og fortynning, må det utvises føre-var-holdning mot dumping av avlusningsvann med hydrogenperoksid særlig i nærheten av rekefelt.

I perioden 2015-2019 brukte oppdrettsnæringen henholdsvis 43.246 tonn, 26.597 tonn, 9277 tonn, 6735 tonn og 4523 tonn ren hydrogenperoksid til avlusning av oppdrettsfisk. (Kilder: Fiskeridirektoratet, Folkehelseinstituttet og Store norske leksikon)

IKKE PLANLAGT: Det var en tilfeldighet som gjorde at forskerne begynte å se nærmere på sammenhengen mellom tare-død og utslipp av hydrogenperoksid, forteller doktorgradsstipendiat Barbro Taraldset Haugland ved Havforskningsinstituttet. Foto: Erlend Astad Lorentzen / HAVFORSKNINGSINSTITUTTET

Oppdaget ved en tilfeldighet

– Jeg hadde et annet feltforsøk som jeg holdt på med utenfor Bergen, der hadde vi hengt ut sukkertareplanter på flere steder for å se på veksten av tare, sier Haugland.

Ved en tilfeldighet oppdaget hun og de andre forskerne at mye av taren var borte på ett av stedene. Den hadde dødd – uten at de fant noen forklaring på det.

– Men da vi snakket med dem som jobbet på oppdrettsanlegget i nærheten, så viste det seg at de hadde brukt hydrogenperoksid for å avluse i en liten periode før dette, forklarer Haugland.

Dette gjorde at forskerne ble veldig nysgjerrig på å finne ut om det var noen sammenheng.

TESTET ULIKE DOSER: Forskerne fant ut i sitt første forsøk at sukkertaren døde av 100 prosent og ned til 10 prosent av behandlingsdosen som blir sluppet ut i miljøet. Etter hvert eksperimenterte Haugland og kollegene med svakere doser for å finne ut hvor mye plantene tålte. Foto: BARBRO TARALDSET HAUGLAND / HAVFORSKNINGSINSTITUTTET

Gjennomførte flere laboratorieforsøk

Haugland og forskerkollegene samlet inn en masse små tareplanter og satte i gang et forsøk. De ville sjekke om hydrogenperoksid i det hele tatt hadde noen effekt på planten.

I laboratoriet ble taren utsatt for forskjellige doser med hydrogenperoksid for å se hvilke doser som kunne være giftig for sukkertaren.

– Det er ikke enkelt å se om taren har dødd, så jeg målte også plantens oksygenproduksjon, forklarer Haugland.

– Vi fant jo det at disse små sukkertarene var veldig sensitiv for hydrogenperoksid ned til en ganske lav dose i forhold til det som brukes i oppdrettsmerdene når det skal avluses laks.

I OPPLØSNING: Eksempler på sukkertare som har blitt skadet under forsøkene med hydrogenperoksid. Sukkertareskog i sjøen er viktig for andre alger, bløtdyr, krepsdyr, fisk, fugl og sjøpattedyr. Foto: Barbro Taraldset Haugland / HAVFORSKNINGSINSTITUTTET

Svært omdiskutert lusemiddel

I løpet av det siste halve året har NRK publisert en rekke artikler om bruken av lusemidler, der ny forskning viser at hydrogenperoksid er langt farligere for reker og miljø enn det vi hittil har trodd.

Vi har avdekket at det har foregått ulovlig dumping i sjøen – uten at aktørene har blitt straffet for dette.

Forskere har uttalt at funnene er alarmerende, og de har bedt myndighetene om å stoppe bruken av lusekjemikalier som kan være miljøskadelige.

Fiskeriministeren vil stramme inn

Etter en omfattende debatt rundt disse funnene, uttalte fiskeriminister Harald T. Nesvik (Frp) at han ville komme med regelendringer for å stramme inn bruken av lusemidler i oppdrettsnæringen.

I oktober sendte Nærings- og fiskeridepartementet forslag til regelendringer ut på høring.

– Vi har mottatt 35 høringssvar i denne saken. Meningene og synspunktene er mange og delte. Vi har gått grundig gjennom høringssvarene. Dette er en sak som har skapt mye engasjement, og det er bra, skriver Nesvik i en e-post til NRK.

Statsråden foreslo at de nye regelendringene skulle gjelde fra 1. januar 2019. Men fortsatt er saken under behandling.

– Når kan vi vente at fiskeriministeren og regjeringen får på plass innstramminger i regelverket?

– Jeg vil ta en beslutning innen kort tid, skriver Nesvik.

VIL HINDRE NEGATIVE MILJØEFFEKTER: Fiskeriminister Harald T. Nesvik (Frp) varslet i september 2018 at han vil totalforby utslipp av lusemidler fra oppdrettsanlegg som ligger rett ved reke- og gytefelt. Foto: Morten Andersen / NRK

– Vi er nødt til å finne ut mer

Siden konsentrasjonen av hydrogenperoksid blir mer og mer fortynnet lenger vekk fra utslippspunktet, var det viktig for forskerne å finne ut hvor lite hydrogenperoksid som skal til for å være giftig.

– Det er spennende å se så klare resultater på en art som vi ikke visste at var så sensitiv, sier Haugland til NRK.

Med tanke på at det nå har vært så mye debatt og oppmerksomhet rundt hydrogenperoksid i mediene, er dette viktig og betydningsfullt, påpeker doktorgradsstipendiaten ved Havforskningsinstituttet.

– Vi er nødt til å finne mer ut av hvordan lusemidler påvirker sukkertaren i naturen, sier Haugland.