Carl I. Hagen ba Riksadvokaten vurdere riksrett mot Keshvari

Frp-veteranen Carl I. Hagen har bedt Riksadvokaten vurdere om den bedragerisiktede partifellen Mazyar Keshvari bør stilles for riksrett. Saken hører hjemme i det vanlige rettssystemet, mener Riksadvokaten.

Frps stortingsrepresentant Mazyar Keshvari er siktet for grovt bedrageri etter å ha sendt falske reiseregninger til Stortinget. Ørn E. Borgen

27. des. 2018 14:49 Sist oppdatert 27. desember 2018

I en e-post til Riksadvokaten 28. november ber Hagen om å få se «betenkningen om hvilken påtalemyndighet som er korrekt for stortingsrepresentant Mazyar Keshvaris feilaktige reiseregninger utbetalt fra Stortinget.»

I oktober avslørte Aftenposten at Keshvari hadde levert fiktive reiseregninger til Stortinget. Han er nå siktet for grovt bedrageri.

Grunnlovens paragraf 86 beskriver Riksrettens oppgaver:

Riksretten dømmer i første og siste instans i de saker som Stortinget anlegger mot statsrådets, Høyesteretts eller Stortingets medlemmer for straffbart eller annet rettsstridig forhold når de har brutt sine konstitusjonelle plikter.

Ansvarlighetsloven, som beskriver hvilke handlinger som skal behandles av Riksretten, sier at den som gir «uriktige opplysninger» kan straffes med bøter eller med fengsel inntil 5 år.

Fakta Dette er saken Aftenposten har dokumentert at Mazyar Keshvari har krevd minst 36.000 kr for reiser han ikke har vært på. I tillegg har Keshvari krevd reiserefusjon for en lang rekke besøk til Frp-lokallag hvor lokale ledere ikke kjenner til at han har vært på besøk. Slike krav summerer seg til ytterligere 116.000 kroner. Den totale summen for udokumenterte reiser er 290.000 kroner, men Aftenposten kan på nåværende tidspunkt ikke slå fast at hele denne summen gjelder fiktive reiser. Mazyar Keshvari ble før publisert informert om at Aftenposten hadde fått innsyn i reiseregningene. Han var sykmeldt fra 9. oktober til 10. desember Via sin tidligere advokat Arve Lønnum innrømmer Keshvari at han har levert feil reiseregninger og fått penger han ikke skulle hatt. Han gir sin uforbeholdne unnskyldning. Vis mer

Anmeldte Stoltenberg for korrupsjon

Frp-veteranen Carl I. Hagen skriver at han for mange år siden anmeldte «daværende statsminister Jens Stoltenberg for korrupsjon når han stoppet debatt og forslag om endringer i sykelønnsordningen fordi LO-leder Gerd-Liv Valla hadde truet med å trekke tilbake lovede pengegaver til Arbeiderpartiets valgkamp.»

– Altså brudd på straffeloven. Svaret fra Riksadvokaten var at den ordinære påtalemyndighet ikke var rette vedkommende fordi det var Odelstinget som var påtalemyndighet i saker som angikk statsministeren.

Carl I. Hagen fotografert under en debatt om Nobelprisen 27. november Olav Olsen

– Saken med stortingsrepresentant Mazyar Keshvari er lignende fordi det er i egenskap av å være stortingsrepresentant at han kunne levere feilaktige reiseregninger og det er vel også her et brudd på samme straffelov som jeg anmeldte statsminister Stoltenberg på og som ble henvist til riksrettssystemet, spør Hagen. Han ba om en kopi av betenkningen som konkluderer med at Keshvari skal dømmes av en vanlig domstol.

Les også: Politiet vet ikke hvor mye Keshvari har svindlet

Hagen: Ber om betenkningen

Fakta Riksretten dømmer lovbrudd begått i embetet Riksretten er en domstol som dømmer i saker reist mot medlemmer av regjering, storting eller Høyesterett for straffbare forhold begått i embetet. Riksretten består av elleve medlemmer: fem høyesterettsdommere (høyesterettsjustitiarius og de fire dommerne med lengst ansiennitet)

seks lekfolk (det såkalte riksrettsutvalget) Høyesterettsjustitiarius leder Riksretten. Riksrettsutvalget skal ha en politisk forankring, men sittende representanter og statsråder kan ikke velges. Eventuelle riksrettssaker blir først vurdert av kontroll- og konstitusjonskomiteen. Når saken er behandlet ferdig i komiteen, legger komiteen frem en innstilling til Stortinget med ett av følgende forslag: at Stortinget henlegger saken

at Stortinget reiser tiltale

at Stortinget ber ansvarskommisjonen foreta nødvendige undersøkelser Hvis saken oversendes ansvarskommisjonen, skal kommisjonen foreta nødvendige undersøkelser og forberede påtalespørsmålet. Ansvarskommisjonen avgir deretter en rapport til Stortinget der kommisjonen tar stilling til om det er grunnlag for å stille noen til konstitusjonelt ansvar. Rapporten skal være offentlig. Stortinget beslutter deretter om det skal reises riksrettstiltale. Hvis det vedtas at riksrettstiltale skal reises, er det kontroll- og konstitusjonskomiteen som handler på Stortingets vegne under forberedelse og utførelse av saken. Riksretten avgir deretter dom. Dommene som avgis, er endelige og kan ikke ankes. I 1975–76 hadde Odelstinget til behandling en sak der en stortingsrepresentant var blitt beskyldt for å ha skaffet seg for stor diettgodtgjørelse ved å gi uriktige opplysninger om sine bostedsforhold, men de kom til at saken ikke hørte inn under riksrett. Vis mer

Førstestatsadvokat Terje Nybøe ved Riksadvokatembetet avviser at Riksretten skal dømme Keshvari:

– Carl I. Hagen har reist spørsmål om den pågående etterforskning mot stortingsrepresentant Mazyar Keshvari bør behandles som riksrettssak etter Grunnloven § 86. I vårt svar til Carl I. Hagen har vi redegjort for at Grunnlovens bestemmelse omfatter straffbare eller rettsstridige forhold relatert til konstitusjonelle plikter.

– Eventuelle straffbare forhold som er relatert til reiseregninger, omfattes åpenbart ikke av konstitusjonelle plikter, og etterforskning skal således utføres på vanlig måte etter reglene i straffeprosessloven, sier Nybøe til Aftenposten.

Les også: Trakk seg som leder i Oslo Frp

Keshvaris advokat: Vanskelig å forstå Hagens tolkning

I svaret fra Riksadvokaten til Hagen sies det at bestemmelsen alltid har vært tolket snevert. Og i en rapport til Stortingets presidentskap i 2007, fra et utvalg som utredet alternativer til riksrettsordningen, går det klart frem at «eksempelvis misligheter i forbindelse med reiseregninger, ikke omfattes av riksrettsansvaret».

Det vises også til at dette er i samsvar med tidligere praksis, som saken mot forbrukerminister Astrid Gjertsen i 1986. Hun ble avslørt for å ha endret beløp på drosjeregninger. Gjertsen ble dømt til betinget fengsel for grovt bedrageri og betalte tilbake beløpet.

Carl I. Hagen begrunner henvendelsen med at han fikk så mange spørsmål fra stortingskolleger og andre om Keshvari skal i fengsel, miste vervet og lignende «at han ville undersøke systemene nærmere».

– Jeg har ikke noe ønske om å være mer på Stortinget annet enn ved sykdom, sier Hagen, som rykket inn som vararepresentant for Keshvari da sistnevnte var sykmeldt.

Hagen understreker at han er enig i riksadvokatens tolkning.

Keshvaris advokat Arne Gunnar Aas sier at etter hans syn «er det ikke tvilsomt at saken bør og skal behandles av de ordinære domstoler.»

– Den likhet Carl I. Hagen ellers mener å se mellom de to nevnte saker og hans fortolkning av Riksadvokatens svar, er likeledes vanskelig å forstå, mener Aas.