OVERVÅKET: Venstres Abid Raja fotografert både av VG og et overvåkningskamera på Færder videregående skole i Tønsberg ved en tidligere anledning. Her sammen med elevene Nicklas Melsom (t.v.) og Kevin Fossum. Foto: Kyrre Lien VG

Sier nei til kamera-overvåking på voldsutsatte skoler

Elevene selv og Venstres Abid Raja avviser bruk av video-overvåking på videregående skoler for å motvirke og avdekke vold og mobbing.

Oppdatert 6. oktober 2017

Artikkelen er over to år gammel

Leder Rahman Chaudhry i Elevorganisasjonen mener elevenes personvern trumfer behovet for video-overvåking av skoler og skolegårder for å forebygge og avdekke vold.

– Skolene er veldig kritiske til videoovervåking. Vi er også kritiske til dette fordi det vil stride mot elevenes rett til personvern, sier Chaudhry til VG.

Les også: Opphoping av problemelever

Han mener de beste virkemidlene mot flere voldstilfeller, trusler og mobbing er enda flere voksne mennesker som jobber i skolene.

VIL IKKE HA OVERVÅKING: Leder i Elevorganisasjonen, Rahman Chaudhry. Foto: Privat

Det var Høyre-gruppeleder i Oslo, Eirik Lae Solberg som først fremmet tiltaket med raskt iverksatt video-overvåking i osloskolen i VG i høst. Forslaget ble gjentatt i Politisk kvarter på NRK torsdag - etter de siste årenes økning i volds- og trussel-tilfeller.

Han viser til at en voldsepisode på Etterstad videregående i fjor ble fanget opp av skolens kameraer, noe som gjorde etterforskingen av saken lettere.

Få med deg: Kjøper privat medietrening for Oslo-rektorer

Elevenes talsmann er uenig. Han etterlyser mennesker, ikke videokameraer.

– Det trengs flere voksne i skolene. Både flere lærere, miljøarbeidere og helsesøstre som er til stede på skolens område hele tiden, vil ha svært viktige roller å fylle, sier Chaudhry.

– Men rektor på Stovner videregående sier at han ikke kan garantere for hverken elevenes elller lærernes trygghet der til tross for økte ressurser de siste årene?

– Derfor er jeg glad for at kunnskapsministeren nå tar denne situasjonen på alvor og innkaller til et møte der vi kan diskutere tiltak på kort sikt, sier Chaudhry.

Les også: Rektor frykter lærere kan bli ofre for vold

Kunnskapsdepartementet uttrykker på sin side forståelse for at Oslo-politikere ser på videokameraer som et kortsiktig tiltak.

– Det kommer ikke til å komme krav fra nasjonalt hold om at skoler skal ha videoovervåking. Samtidig ser vi at situasjonen enkelte steder er alvorlig, og jeg har stor forståelse for at politikere i Oslo har et behov for å se på løsninger som kan gjøre noe med situasjonen på kort sikt. Vi forutsetter at eventuell videoovervåking skjer innenfor gjeldende lover og regler, skriver statssekretær Magnus Thue (H) i Kunnskapsdepartementet i en epost til VG.

VIL PRØVE OVERVÅKING: Eirik Lae Solberg (H) mener de mest voldsutsatte Osloskolene bør innføre videoovervåking som et midlertidig akutt-tiltak. Foto: Terje Pedersen NTB scanpix

I en kartlegging fra Datatilsynet gis det en indikasjon på hvor mange skoler i det norske skoleverket som allerede bruker overvåkingskameraer.

I kartleggingen går det frem at 142 skoler har innrapportert praksis med bruk av videkameraer i større eller mindre grad. Kartleggingen skiller ikke mellom grunnskoler, videregående skoler, folkehøgskoler eller høgskoler. Og kartleggingen er avhengig av at skolene har rapportert inn til tilsynet.

Datatilsynet: Høy terskel

Juridisk seniorrådgiver Ylva Marrable i Datatilsynet sier det skal veldig mye til for at det kan iverksettes tiltak for å overvåke barn og unge på skolen.

– Terskelen for å iverksette kameraovervåking på en skole er svært høy. Barn og unge er en særlig sårbar gruppe, og man må utvise forsiktighet med å overvåke deres skolehverdag. Selv om en skole mener at en spesiell situasjon gir grunn til kameraovervåking, så må dette veies nøye opp mot personvernet for elevene, sier Marrable til VG.

Les gjerne: Daglige slåsskamper på Oslo-skole

Hun sier det er skolene og skoleeierne selv som må gjøre en vurdering av om det er tungtveiende grunner nok til at overvåking kan finne sted og veie dette opp mot elevenes og de ansattes personvern. Hun legger til at skolene også plikter å vurdere andre egnede tiltak for å løse problemet før en eventuell overvåking kan iverksettes.

– Datatilsynet har myndighet til å overprøve skolens vurderinger for kameraovervåking, og eventuelt pålegge at det opphører, sier Marrable.

Tidsavgrenset tiltak

Høyres gruppeleder Eirik Lae Solberg i Oslo bystyre, mener situasjonen nå er så alvorlig på enkelte videregående skoler i byen at det forsvarer bruk av videokameraer på skolenes fellesarealer.

– Dette er er ett av syv forslag vi kommer med. Men jeg tror at en videoovervåking både vil virke forebyggende samt bidra til å avdekke hendelser i etterkant, sier Solberg til VG.

Han ser også for seg at tiltaket må kunne brukes i en tidsavgrenset periode og ikke blir permanent.

Venstres Abid Raja har selv vokst opp i Oslo, gått på videregående skole der og tidligere fortalt om en delvis tøff oppvekst. Han mener videovervåking på skolene er et feilgrep.

– Det finnes ikke noe videokamera som kan stanse kriminell atferd. Det disse guttene som utøver denne volden trenger, er flere psykologer og miljøarbeidere samt lærere som kan gi dem oppmerksomhet og kjærlighet, sier Raja.

Han mener kompetente voksenpersoner kombinert med tidlig innsats er det som må til for å hjelpe gutter som har blitt utsatt for trøblete barne- og ungdomsår i lavinntektsfamilier, mulig oppdragervold og rusproblematikk.

Publisert: 05.10.17 kl. 21:01 Oppdatert: 06.10.17 kl. 09:30