Jo da, miljøfartsgrensen virker | Høiskar, Tønnesen og Walker

Britt Ann Kåstad Høiskar, forskningsdirektør; Dag Tønnesen, seniorforsker og Sam-Erik Walker, forsker, alle ved avdeling for by og industri, Norsk institutt for luftforskning

11. november 2017

Forskningsstudier foretatt i Norge og andre nordiske land der det brukes piggdekk, viser altså at å senke farten har positiv effekt på svevestøvnivåene, skriver innleggsforfatterne. Stein Bjørge

Og hadde alle som kjører i Oslo, uansett størrelse på kjøretøy, overholdt fartsgrensen, hadde tiltaket hatt enda større effekt.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

La oss starte med det viktigste: Miljøfartsgrensen er et tiltak som i all hovedsak er rettet mot svevestøv. Og ja, den har en positiv effekt.

Analysen gjort ved Norges Handelshøyskole (NHH) er interessant, men konklusjonen er feil.

Noe av bakgrunnen for feilslutningen skyldes manglende innsikt i den kompliserte sammenhengen mellom faktorer som hastighet, utslipp, spredning, meteorologi og faktisk konsentrasjon av forurensning i luften langs veiene.

I tillegg har NHH gransket et svært kort tidsrom om høsten, som ikke er representativt for hele den perioden miljøfartsgrensen faktisk gjelder.

Britt Ann Kåstad Høiskar, Dag Tønnesen og Sam-Erik Walker, alle ved NILUs avdeling for by og industri.

Nordiske studier viser at det virker

Målet med miljøfartsgrensen er å minske produksjonen av helseskadelig svevestøv, i hovedsak den grovere fraksjonen som kalles PM10.

Dette svevestøvet oppstår ved friksjon – blant annet fra dekk som slites mot veien.

Lavere fart reduserer antall dager med svevestøvkonsentrasjoner over tillatte nivåer («grenseverdier») og helsemyndighetenes anbefalinger.

Stikk i strid med det NHH hevder, foreligger det en rekke studier fra flere forskningsgrupper i Norden (blant andre Statens väg- och transportforskningsinstitut, Meteorologisk institutt, Nordic Envicon og Norsk Regnesentral) som viser at redusert fart gir redusert produksjon og oppvirvling av svevestøv.

Disse studiene er basert på både modeller og på målinger langs veiene og i laboratorier.

Hagen et.al. (2005) har for eksempel brukt målinger i sin studie, og den viser at for periodene målingene ble foretatt, medførte miljøfartsgrensen en reduksjon på over 30 prosent av svevestøvkonsentrasjonene i luften ved målestasjonen ved riksvei 4.

Våren er høysesong!

Redusert fart har også en positiv tilleggseffekt i det at mengden helseskadelige partikler som virvles opp i luften, også blir mindre. Dette er spesielt viktig på dager med tørre veibaner hvor svevestøvkonsentrasjonene kan bli høye.

Støvproduksjonen som følge av veislitasje foregår kontinuerlig gjennom hele piggdekksesongen og bidrar til å bygge opp et depot av veistøv i og langs veibanen.

Når solen begynner å virkelig ta tak utover i mars-april, får vi ofte episoder med svært høye svevestøvkonsentrasjoner, og det er jo også da miljøfartsgrensen har absolutt størst effekt.

Figuren over viser døgnvise målinger av svevestøv (PM10) fra målestasjonene i Oslo, fra september 2012 til mai 2013. Her ser man tydelig at de høyeste toppene kommer i mars-april, når veibanen tørker og støvet som har bygget seg opp gjennom vinteren virvles opp av forbipasserende biler. NILU – Norsk institutt for luftforskning

NHH har basert sine beregninger på 20 dager i overgangen oktober-november. De ville altså hatt et bedre utgangspunkt om de hadde sett på effekter gjennom hele perioden med miljøfartsgrense, heller enn kun å fokusere på noen få uker om høsten.

Senk farten

Forskningsstudier foretatt i Norge og andre nordiske land der det brukes piggdekk, viser altså at å senke farten har positiv effekt på svevestøvnivåene.

Og hadde alle som kjører i Oslo, uansett størrelse på kjøretøy, overholdt fartsgrensen, hadde tiltaket hatt enda større effekt. Så enkelt, og så vanskelig.

For svevestøv er et forurensningsproblem, som igjen er del av et helseproblem i flere norske byer.

Nettopp derfor ble de tillatte nivåene av svevestøv i luften – grenseverdiene, som settes for å beskytte helsen vår – innskjerpet i Norge i 2016. Og nettopp derfor er det viktig å underbygge tiltak som rettes spesielt mot svevestøv, heller enn å undergrave dem.

På Twitter: @SamErikWalker

Få med deg debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.

Les også: