10. klassingene Hannah, Emmanuel, Dorcas og Sunniva er godt kjent med at mange unge legger ut bilder av seg selv i intime situasjoner.

Gjengen har satt grensene for seg selv – å få og sende nakenbilder ikke er greit.

Foto: Laila Nguyen / NRK

Likevel opplever de å få seksualiserte bilder og videoer på mobilen. De første kom da de begynte på ungdomsskolen, altså i 12-årsalderen.

– Det er litt ubehagelig, for man har på en måte ikke bedt om det. Da samtykker ikke jeg i å få det, sier Sunniva.

NRK har fortalt at ungdommer helt nede i 12-13-årsalderen legger ut sexvideoer. Politiet er bekymret og mener foreldre bør sjekke barnas mobiltelefoner.

Foreldre har ansvar

Det er barnepsykolog Willy-Tore Mørch enig i.

– Jeg mener at foreldrene bør kjenne til passordene som barna har på nettet. Det er ikke grunn til at det skal være hemmelig. Når de er under 18, så har foreldrene ansvaret for det barna gjør og har tilgang på, sier Mørch til NRK.

Psykolog Willy-Tore Mørch. Foto: Elise Holdal / NRK

Spesielt gjelder det når barna er under den seksuelle lavalderen, så må foreldrene ha innsyn i det de driver med på nettet, mener Mørch.

– Foreldre har plikt til å vite hva barna deres gjør, både på nett og ellers. Det er forbundet med fare og risiko, det som foregår på nettet.

Psykologen mener foreldre først og fremst må ha en god dialog med barna sine om nettbruken.

​– Men hvis de har en berettiget mistanke om at barna gjør noe ulovlig eller noe som er farlig, så mener jeg at man bør kunne gå inn uten samtykke.

Ungdommer tar bilder og filmer seg selv i intime situasjoner og legger det ut sosiale medier. Bildet er ett eksempel på hva som ligger ute. Foto: Skjermdump fra Instagram

Datatilsynet: – Barn har rett på privatliv

Men det skal mye til for at foreldre kan gå inn på ungdommers telefon og sjekke telefonene deres, ifølge Datatilsynet.

Foreldre kan eventuelt ha en avtale med barna om å ha deres passord i en lukket konvolutt som kan åpnes hvis alle parter er enige, mener senior kommunikasjonsrådgiver i Datatilsynet, Guro Skåltveit.

– Alle barn har rett på en form for privatliv. Jo eldre de er, jo viktigere er det å ivareta privatlivet deres, sier hun.

Senior kommunikasjonsrådgiver i Datatilsynet, Guro Skåltveit. Foto: Datatilsynet/pressebilde

Dersom man for eksempel går inn i en telefon uten samtykke, så kan man få informasjon om en tredjeperson som har rett på personvern, ifølge Skåltveit.

Hun oppfordrer foreldre til å trå uhyre varsomt på feltet.

– Foreldre har plikt til å følge med til en viss grad, men å følge med betyr ikke å bryte inn i, å gjøre ting skjult og overvåke. Man bør vise interesse, ha dialog og diskutere. Det aller viktigste er å være tydelig på at hvis noe galt skjer, så har ikke barnet noe skyld.

Les også: I terapi etter å ha sendt nakenbilder

– Det blir veldig kleint

Politiet er bekymret for det de mener er en trend blant ungdom om å legge ut seksualiserte videoer og bilder. Som NRK har fortalt, er flere jenter i terapi etter å ha sendt nakenbilder av seg selv da de var i 11-årsalderen.

Leder for forebyggende avdeling ved Sør-Øst politidistrikt, Geir Oustorp, er bekymret over at barn og unge tøyer grensene.

– Det holder ikke si at man i helga hadde sex for første gang, nå må du dokumentere at du har hatt det og.

Hannah og Emmanuel. Foto: Laila Nguyen / NRK

10. klassingene Hannah, Emmanuel, Dorcas og Sunniva sier de på skolen har lært mye om nettvett.

– Det er jo ditt valg, hva du sender og viser. Men over nettet er en mye større risiko enn i «real life», sier Hannah.

– Vet foreldrene deres at dere får nakenbilder?

– Det er ikke noe jeg har lyst til å snakke med foreldrene mine om. Det blir veldig kleint, sier Emmanuel.

NRK har fått samtykke fra 10. klassingenes foreldre til at de stiller til intervju i saken.