STOCKHOLM Det råder ett miljonregn över antirasister i Sverige de närmaste åren. Det framgår av Vetenskapsrådets bidragsbeslut för samhällsvetenskap och humaniora fram till 2019, där över 65 miljoner skattekronor delas ut. Några som kan glädjas över miljonregnet är Tobias Hübinette, Mattias Gardell samt hans fru Edda Manga. Samtidigt tilldelas inte en enda krona till forskning om integration.

Myndigheten Vetenskapsrådet, som lyder under Utbildningsdepartementet med Gustav Fridolin som högsta chef i form av Utbildningsminister, har beslutat om tilldelning av skattepengar till forskning inom fältet samhällsvetenskap och humaniora. Beslutet publicerades den 3 november på myndighetens hemsida.

– Bland årets ansökningar finns projekt som behandlar dagsaktuella samhällsproblem och sådana som kommer att bidra med grundläggande teori- och metodutveckling, säger Kerstin Sahlin, huvudsekreterare inom humaniora och samhällsvetenskap i ett uttalande på myndighetens hemsida.

Miljonregn till antirasism – Noll kronor till forskning om integration

De beviljade bidragen sträcker sig fram till 2019 och omfattar totalt 548 miljoner kronor. Av dessa medel satsar myndigheten över 65 miljoner kronor på olika studier om rasism. Några av de som får ta del av miljonregnet är den antirasistiska aktivisten Tobias Hübinette, vinnaren av Leninpriset Mattias Gardell samt hans fru Edda Manga.

”Att rasialisera Sverige: Berättelser om en ny svenskhet”, står som projekttitel på Hübinettes forskning. Det projektet tilldelas nästan 2 miljoner kronor.

”Arga vita män? En studie av våldsbejakande rasism, korrelationen mellan organiserad och oorganiserad våldsbrottslighet och ultranationalismens affektiva dimensioner”, lyder Mattias Gardells projekttitel som tilldelas nästan 3 miljoner kronor. Och hans fru Edda Manga beviljas bidrag om nästan 5 miljoner kronor för projekttitel ”Metodologiska laboratorier – hur skapa etiskt och vetenskapligt hållbara metoder att mäta diskriminering på grund av etnicitet, hudfärg och religion?”.

Men när Nyheter Idag söker på ordet ”integration” bland de beviljade projekttitlarna får vi noll träffar. Ej heller ord som ”utanförskap” eller ”jihadism” ger någon träff. Begreppet ”våldsbejakande extremism” ger däremot en träff, men det forskningsprojektet förefaller handla om hur själva begreppet används i det offentliga samtalet och inte om varför människor radikaliseras. Titeln på det projektet lyder ”Radikalisering och våldsbejakande extremism: En analys av två mångtydiga begrepp i svenskt offentligt samtal”.

Norsk forskare reagerar på Facebook

Fördelningen av projektmedel har väckt reaktioner i sociala medier. Den norska professorn Thomas Hegghammer är expert på terrorism och han förundras över hur vetenskapsrådet valt att fördela skattepengarna.

”Året etter at 160,000 flyktninger kom til landet skulle man tro at det kanskje ville bli satt av litt penger til forskning på integrering. Men her er ikke et eneste prosjekt på innvandringens sosioøkonomiske utfordringer, det være seg barnefattigdom, arbeidsledighet, organisert kriminalitet e.l. Her er heller ikke en krone til forskning på islamisme eller jihadisme, selv om Sverige har Skandinavias desidert største radikaliseringsutfordringer på jihadismefronten”, skriver han.

Men det slutar inte där, han konstaterar även att ett antal andra forskningsfält får stryka på foten när en så pass stor del av forskningsmedlen går till antirasism.

”For å få plass til dette har man ikke bare droppet integrerings- og jihadismeforskning, men også store temaer innen statsvitenskap, som politisk økonomi, internasjonale relasjoner, mm. Her er ingen vanlig Midtøstenforskning, ingen utviklingsforskning og minimalt med Afrikaforskning. De verdensledende svenske borgerkrigsmiljøene er heller ikke på listen”, fortsätter han.

Även den svenska experten på terrorism Magnus Ranstorp kommenterar Vetenskapsrådets fördelning av projektmedel.