Grafovi: HGK, UBS, DZS



HRVATSKA je nakon šest godina recesije napokon ostvarila značajniji rast BDP-a no i dalje smo ispod prosjeka te se nalazimo među najtromijim ekonomijama Europske unije. Prema danas objavljenoj prvoj procjeni, BDP je realno porastao za 1,2 posto, dok sezonski prilagođen rast BDP-a iznosi 1,4 posto.

Nisu se sjetili ni jedne

Iako se Vlada hvali da je pozitivan preokret rezultat njihovih reformi, činjenica je da nikakvih reformi nije bilo, te je rast većim dijelom ostvaren zahvaljujući faktorima, na koje politika Vlade nije imala utjecaj.



Na naš upit Vladi RH, koje su to reforme utjecale na rast BDP-a, do objave teksta nismo dobili odgovor.

Najveći pozitivan doprinos rastu hrvatskog gospodarstva ostvaren je izvozom roba i usluga, koji je u porastu na godišnjoj razini već devet kvartala zaredom, zbog oporavka europskog gospodarstva i ulaska u Europsku uniju, što je hrvatskim tvrtkama olakšalo pristup tržištu od 500 milijuna ljudi.



Rastu BDP-a pomogla i niska cijena nafte

Na rast BDP-a utjecaj je imala i niska cijena nafte. Hrvatska je neto uvoznica nafte, i prema procjenama švicarskog UBS-a, na drugom je mjestu u svijetu među zemljama koje profitiraju od niske cijene nafte.





Na hrvatsko gospodarstvo pozitivno je utjecao rast osobne potrošnje, što se djelomično može pripisati promjeni porezne politike, jer je zbog rasterećenja plaća dio novca otišao u potrošnju, a rastu potrošnje, kako smatraju analitičari Erstea pozitivno je utjecala niska cijena energenata, koja je povećala raspoloživi dohodak kućanstava.

Pad cijene nafte od 10 američkih dolara, kroz razdoblje od godine dana, prema procjenama UBS-a, podiže BDP Hrvatske za oko 0,4 posto.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Rast BDP-a u prvih šest mjeseci ove godine iznosio je 0,9 posto, čime je Hrvatska i dalje među najsporijim gospodarstvima EU.

To je znatno više od većine prognoza za cijelu godinu prema kojima je hrvatsko gospodarstvo trebalo rasti 0,5 posto.



Hrvatska ispod prosjeka Europske unije

Najnižu prognozu imala je Europska komisija koja je u svibnju očekivala rast od 0,3 posto, za cijelu 2015. godinu. Sada se očekuje da bi EK mogla podići svoje prognoze no to neće značajno poboljšati položaj Hrvatske među članicama EU jer bi uz Finsku i Cipar trebala i dalje biti među najtromijim gospodarstvima.

Do sada objavljeni podaci o prvim procjenama za drugi kvartal, i za prvih šest mjeseci, pokazuju da je Hrvatska i prema originalnim i prema desezoniranim podacima u grupi pet zemalja koje ostvaruju rast manji od jedan posto, dok je rast za svih 28 članica EU iznosio 1,6 %.

To znači da će Hrvatska i dalje zaostajati za gospodarstvima EU. Osim toga, realni BDP krajem prošle godine bio je oko 12 posto niži nego 2008. godine, pa bi uz ovako niske stope rasta trebalo više od desetljeća da se vratimo tamo gdje smo bili prije sedam godina.