Danmark er blevet fattigere de senere år. Endda ganske betydeligt. Det er hele syv procent, velstanden er faldet herhjemme, når det måles på bruttonationalproduktet (BNP) per indbygger siden 2007.

Det er en af de største nedture nærmest nogensinde, eftersom det normale ellers gennem generationer har været, at velstanden steg lidt år efter år.

Det er tæt ved to procent, vores produktion og indkomster er steget med om året gennem de seneste 100 år eller mere. Det svarer til, at velstanden er blevet fordoblet godt og vel hvert 35. år. Men siden 2007 er det danske BNP faldet med tæt ved fire procent.

Da befolkningen samtidig er vokset med tre procent eller med 180.000 personer til 5,627 millioner, er den samlede velstand i gennemsnit per indbyggere nu hele syv procent lavere, end da den toppede ved udgangen af 2007. Det svarer til et dyk i nærheden af 22.500 kroner per indbygger, viser tal fra Danmarks Statistik.

»Det er den største nedtur i nyere tid. Det er formentlig kun i 1930erne, at udviklingen var værre. Den krise, vi oplever nu, har været både ekstrem dyb og meget langvarig,« siger Steen Bocian, der er cheføkonom i Danske Bank.

Han tilføjer, at det især er folk, som har mistet deres arbejde de senere år, eller som aldrig er kommet i job, der er blevet direkte fattigere.

Men andre med et arbejde er også blevet ramt. For hvis flere herhjemme var kommet i arbejde de senere år og havde betalt skatter i stedet for at modtage penge fra de offentlige kasser, var det kommet alle til gavn.

Større realløn

»Så havde de beskæftigede højst sandsynligt haft en bedre udvikling i reallønnen,« siger Steen Bocian.

Lige nu er den danske velstand på 320.000 kroner per indbygger, viser de seneste nye tal fra Danmarks Statistik. Det er stadig 28 procent mere end i 1990 og hele 56 procent højere end i 1980, opgjort i faste priser. Så set i et længere perspektiv er velstanden i dag stadig høj i Danmark, men altså et godt stykke fra toppen. Men i Tyskland er velstanden per indbygger lige nu flotte seks procent højere end i 2007, og Sverige har haft en fremgang på to procent, mens Storbritannien er oppe med én procent.

Da den danske velstand derimod er faldet, er vi raslet ned fra at være verdens 11. rigeste land i 2007 til nu at ligge på en 20. plads, hvis der tages udgangspunkt i de seneste nye tal fra Verdensbanken. De tal er opgjort i faste priser og korrigeret for forskelle i købekraft mellem de enkelte lande.

Chefkonsulent Frederik I. Pedersen fra AE-rådet kalder også perioden efter 2007 for en »kæmpekrise«, som det har vist sig meget svært at slippe fri af.

»Men hvis man i stedet for BNP kigger på vores BNI (bruttonationalindkomsten, red.), ser det lidt bedre ud. Det reale BNI per indbygger er faldet med 2,5 procent siden 2007, mens BNP per indbygger er faldet med syv procent,« siger han.

Befolkningen vokser

BNI medregner ud over den rent danske produktion også formueindkomst fra udlandet, lønninger, som danskere tjener hjem i andre lande, overskud fra udenlandske investeringer og andre pengetransaktioner ind og ud af landet. Plus at vores bytteforhold er blevet bedre de senere år. Det skyldes, at prisen på danske varer er steget mere end prisen på de udenlandske varer, vi importerer.

Selv hvis Danmark igen skulle få en ret pæn vækst på et par procent om året, vil det tage ganske lang tid at indhente de senere års tab af velstand, fordi befolkningen også ser ud til at fortsætte med at vokse.

Det er formentlig først engang helt fremme i 2019 eller 2020, at velstanden per indbygger i bedste fald igen vil sætte rekord.

Men fortsætter de senere års stagnation med en økonomisk vækst nede under én procent, vil der gå betydeligt længere og mindst op mod syv til otte år, før krisen er overvundet.

Samlet er befolkningen i Danmark vokset med tæt ved 180.000 personer siden 2007. Heraf har 119.000 personer udenlandsk statsborgerskab, mens de øvrige 61.000 er danske statsborgere.