Om få dage skal vi igen sætte tiden en time frem, når vi søndag den 31. marts går fra vinter- til sommertid.

Men står det til Europa-Parlamentet, skal det snart være slut med at stille på urene.

Et flertal af europaparlamentarikerne har her til eftermiddag stemt for at afskaffe det halvårlige tidsskifte, som ellers har været obligatorisk for EU-landene siden 1980.

Sommertid gennem tiden Sommertid blev første gang indført af Østrig og Tyskland i 1916 for at spare energi og dermed olie, som var knap på grund af Første Verdenskrig. Danmark indførte sommertid 21. maj 1916.

Sommertiden kom igen under Anden Verdenskrig, men den blev først permanent i Danmark i 1980.

I 1996 indførte Europa-Kommissionen fælles standarder for alle EU-lande.

Vintertid, som mest korrekt kaldes normaltid, starter efter Europa-Kommissionens bestemmelser altid den sidste søndag i oktober og varer frem til den sidste søndag i marts, hvor vi skifter til sommertid.

Fra 2021 skal det ifølge parlamentarikerne være op til de enkelte medlemslande, om de vil følge den nuværende vintertid - der også går under betegnelsen normaltid - eller sommertid hele året rundt.

Dagens afstemning er dog ikke ensbetydende med, at sommer- og vintertid så også bliver afskaffet. Det skal nemlig også vedtages af EU's medlemslande, før det i givet fald kan træde i kraft, og de fleste lande er på nuværende tidspunkt enten uafklarede eller direkte imod det.

- Forslaget har lige nu støtte fra mindre end en håndfuld medlemslande, og udsigten til at det vil få opbakning i EU's Ministerråd er meget lille, siger DR's EU-korrespondent, Ole Ryborg.

Den danske regering har endnu ikke taget stilling til spørgsmålet.

DF: Gammelt argument holder ikke

Det var Europa-Kommissionen, der sidste år foreslog at afskaffe den sæsonbestemte tidsomstilling.

Det skete efter en offentlig høring, hvor 4,6 millioner EU-borgere deltog. Her ønskede 84 procent af de adspurgte at afskaffe den nuværende ordning, som oprindeligt blev indført for at spare på det samlede energiforbrug.

Tanken var dengang, at man ved at tilpasse døgnets timer to gange om året i større grad kunne udnytte dagslyset og derved spare på energien og omkostningerne til belysning.

Siden da er vi blevet bedre til at bruge eksempelvis energisparende pærer, og ifølge beregninger fra Dong Energy giver den sæsonbestemte tidsomstilling en samlet energibesparelse i Danmark på cirka én procent.

Det er en af grundene til, at Dansk Folkepartis gruppeformand i Europa-Parlamentet, Anders Vistisen, stemte for en afskaffelse af den sæsonbestemte tidsomstilling.