Ideen om at bygge en kunstig ’energiø’ i Nordsøen, omgivet af hundredvis eller endda tusindvis af havvindmøller, der kan levere el til de omkringliggende kystlande, er fascinerende. Så fascinerende, at regeringen og dens tre støttepartier har skrevet det ind i deres forståelsespapir for de kommende års politik.

Der er bare et problem: Det er så teknisk svært og dyrt, at det næppe kan lade sig gøre i tide til at nå regeringens klimamål for 2030. Derfor foreslår verdens største havvindmølleejer, Ørsted, at man i stedet retter blikket mod Bornholm og opfører en gigantisk møllepark ud for Rønne.

En møllepark så stor, at den kunne levere strøm til ikke bare hele Sjælland og Bornholm, men også dele af Polen og måske Tyskland og Sverige. For Ørsteds havvindmøllechef, Martin Neubert, synes, det er mærkeligt at være forhippet på at bygge en kunstig ø, når Danmark allerede har en granitø i Østersøen.

»Her behøver man ikke at bygge og dræne som i Nordsøen. Så man kan bruge den infrastruktur, der allerede er på plads, og længe før 2030«, siger Martin Neubert.

Havmøllerne skal forbindes med en omformerstation på Bornholm, der igen kan forbindes med kabler til Sjælland og Polen, der i øjeblikket er afhængig af kulenergi – og på sigt med Tyskland og Sverige, hvis der er interesse for det.

Rekordstor møllepark

Hvis regeringen går med på Ørsteds planer, er det et projekt uden fortilfælde i Danmark.

Ni partier i Folketinget vedtog sidste år at bygge tre vindmølleparker inden 2030. Den første, som har fået navnet Thor, skal ligge ud for Vestjylland og have en effekt på 800 megawatt, nok til at forsyne 800.000 husstande med strøm.

De andre to parkers placeringer er uvisse. Ørsted foreslår, at man bruger Rønne Banke, hvor vandet kun er 15-20 meter dybt på det laveste sted. Det blev allerede for mange år siden godkendt til brug for havvindmøller.

Her ville man ifølge selskabet kunne bygge en vindmøllepark, der er endnu større end Thor, 1.000 megawatt, også kaldet en gigawatt. Og det er kun første del: Der kan udvides med flere møller på de tilstødende områder, så det samlede anlæg kommer op på mellem 3 og 5 GW – nok strøm til op mod fem millioner husstande.

Det er langt mere, end naboregionerne har brug for, når møllerne kører for fuld kraft, og derfor foreslår Ørsted at kombinere det med en fabrik, der kan omdanne grøn strøm til brændstof til for eksempel skibe og tung trafik.

Det er langt mere realiserbart end de her luftige tanker om en kæmpestor energiø langt ude i havet Brian Vad Matthiesen, professor, AAU

Brian Vad Mathiesen, der er professor i energiplanlægning ved Aalborg Universitet, kalder det et »rigtig godt og konstruktivt« projekt, der dog kræver grundige analyser.

»Det er langt mere realiserbart end de her luftige tanker om en kæmpestor energiø langt ude i havet, med 10 gigawatt eller mere. Udfordringen ligger i at finde egnede placeringer til store mængder vedvarende energi, der samtidig er tæt på nogle store forbrugscentre. Det er det her et eksempel på, at man kan«, siger professoren.

Samme holdning har Christian Ibsen, der er direktør i den grønne tænketank Concito. Han påpeger, at et kæmpe anlæg ved Bornholm ikke blokerer for, at man en dag også kan bygge ude i Nordsøen.

Bornholm som energiø

Ideen er politisk følsom, fordi forståelsespapiret mellem S-regeringen og støttepartierne Radikale, SF og Enhedslisten direkte nævner en energiø i Nordsøen. Det er let at se dette projekt som en konkurrent. Samtidig skal det klappes af med de ni partier, der var med til at lave energiforlig i 2018 – alle partier undtagen Nye Borgerlige.

Klima- og energiminister Dan Jørgensen (S) er forsigtig i en skriftlig kommentar.

»Det er absolut et meget spændende projekt, som jeg ser frem til at høre mere om. Det er godt at se, at de private aktører er med helt fremme i den grønne frontlinje«, skriver han.