I Kroatien har regeringen netop valgt at gøre det muligt for fattige at få eftergivet deres gæld, og selv om landet ikke normalt er blandt dem, vi typisk sammenligner os med, bør Danmark lade sig inspirere, mener Rådet for Socialt Udsatte. For mulighederne for gældssanering og -rådgivning er med til at stigmatisere de socialt udsatte yderligere snarere end at afhjælpe problemet, siger medlem af Rådet Hanne Thomsen:

»Det er urimeligt, at reglerne for gældssanering ikke er gearet til at håndtere de mennesker, der har en lille gæld og i forvejen er småt bemidlede. Folk, der lever på et herberg eller på gaden, har meget vanskeligt ved at håndtere gæld,« siger hun og tilføjer, at gældssystemet er indrettet til at hjælpe dem, som har opbygget en stor gæld ved for eksempel at være gået konkurs med eksempelvis et landbrug, men som stadig har økonomi til at betale en gæld.

»Det er nødvendigt at ændre reglerne, hvis ikke de fattigste i vores samfund skal hægtes yderligere af, fordi de begrænses af en gæld, som er håbløs for dem at få betalt tilbage,« understreger Hanne Thomsen.

Ikke er alene er gæld ifølge lektor i sociologi ved Aalborg Universitet Morten Ejrnæs med til at fastholde socialt udsatte i en sårbar situation. Gæld blandt social udsatte har også konsekvenser for samfundet som hele:

»Hos nogle af de mest sårbare er det urealistisk at afvikle en gæld, og for dem bliver situationen håbløs og demotiverende. De mister incitamentet til at tage del i samfundet ved for eksempel at arbejde eller uddanne sig,« siger Morten Ejrnæs.

En rapport, som Advokaterne Foldschack & Forchhammer har lavet for Rådet for Socialt Udsatte, viser blandt andet, at ud af skyldnere til SKAT er 185.000 helt uden betalingsevne og skylder til sammen 11,6 mia. kroner.

Ingen hjælp i kaos

Om end situationen er en anden og bedre for socialt udsatte i Danmark end i Kroatien, opfordrer Rådet for Socialt Udsatte altså regeringen til at lade sig inspirere af det kroatiske gældstiltag ved at forbedre vilkårene for gældssanering i Danmark. Formålet med gældssanering er, at man bliver fri af sin gæld eller får den nedskrevet til et beløb, som det normalt er realistisk at afdrage over fem år. På den måde kan en person, der har opbygget en gæld til det offentlige eller private kreditorer, komme på fode igen og genvinde håbet om, at det er muligt at skabe sig en fremtid.

»Men som reglerne er nu, kan du først få fjernet eller nedsat din gæld, når du har en beviselig afklaret situation som f.eks. førtidspensionist. Men for de allermest udsatte er situationen ofte kendetegnet ved kaos. Og samtidig er den nye sociallovgivning med til at gøre afklaringsforløb endnu længere,« siger Hanne Thomsen.

Ifølge lektor i socialret på Aalborg Universitet Nina von Hielmcrone er det ligefrem »noget nær umuligt« at få gældssanering for en person på kontanthjælp, når vedkommendes situation betragtes som uafklaret.

Derfor går en af anbefalingerne fra Rådet til blandt andre justitsminister Mette Frederiksen (S) på »Bedre mulighed for gældssanering midt i kaos«, hvilket kunne betyde et helle fra afbetaling, indtil situationen reelt er afklaret. Eller mulighed for sanering trods manglende udsigt til afklaring, fordi det ville forbedre borgerens sociale situation.

En anden anbefaling vedrører den offentlige og gratis gældsrådgivning, der i Sverige og Norge har en fast plads på finansloven, og som bør være et permanent tilbud frem for puljefinansieret, siger Hanne Thomsen fra Rådet for Socialt Udsatte.

»Når gældsrådgivningen er finansieret af puljemidler, som udløber i 2015, er hjælpen ikke sikret på lang sigt. Samtidig er problemet med puljefinansiering, at hjælpen bliver uddelt, hvor de bedste ansøgere er, og ikke hvor behovet nødvendigvis er størst.«

Afviser anbefalinger

Regeringen er ved at undersøge, om samfundets måde at håndtere borgeres gæld på er den rette. Indtil videre er konklusionen, at det er den. Ifølge retsordfører Trine Bramsen har regeringen ingen planer om at imødekomme Rådets anbefalinger og ændre reglerne for nedbringelse af gæld for socialt udsatte:

»Gældssanering sender bare regningen og ansvaret videre til andre skatteydere, som går på arbejde. Det er jo primært ens egen skyld, at man er gældsat,« siger Trine Bramsen.

– Her er der jo tale om en gruppe særligt udsatte borgere?

»Det offentlige skal hjælpe de svært socialt udsatte, hvor perspektiverne for at afdrage er umulige, og det gør vi jo også allerede.«

– Men er den hjælp med de nuværende regler ikke noget nær umulig?

»Vi kan ikke udvide reglerne, så det bliver lettere at slippe fri af sin gæld, bare fordi folk er økonomisk dårligt stillede.«s

I 2013 fik 2.046 danskere gældssanering.