Alt tyder på, at en meget omstridt og 151 år gammel lov, der kriminaliserer afbrænding af hellige skrifter som biblen og koranen, bliver fjernet fra dansk lov.

Det sker, fordi Venstre ændrer holdning og nu bakker op om at afskaffe den såkaldte blasfemiparagraf.

- Vi er blevet enige om, at vi bakker op om forslaget om at afskaffe blasfemiparagraffen fra straffeloven, siger politisk ordfører Jakob Ellemann-Jensen (V) efter Venstres gruppemøde her til formiddag.

Læs også : Regeringen på vej til at afskaffe blasfemiparagraffen

Flere folketingsmedlemmer i Venstre har dog været modstandere af, at partiet skulle ændre holdning og tilslutte sig ønsket om at afskaffe paragraffen.

- Vi har haft en meget grundig debat om det her, og der har været mange synspunkter på det. Det er en følsom debat, hvor man skal lytte til alle de forskellige aspekter. Det har vi gjort. Vi har lyttet meget til hinanden, og der har været for og imod, og vi er endt på, at vi synes, det er en god ide med en afskaffelse, siger Jakob Ellemann-Jensen.

Vi er stort set altid uenige om stort set alting, når et gruppemøde starter. jakob ellemann-jensen

Blandt Venstre-argumenterne for en afskaffelse har været, at både FN og Europarådet har anbefalet en afskaffelse af blasfemiparagraffen, ligesom en række andre lande for nylig har afskaffet lignende paragraffer uden mærkbare negative konsekvenser.

- Noget af det, der har vægtet i den anden retning, har selvfølgelig været, om det er nødvendigt, at vi kan sige alting til hinanden, uanset om vi tramper på hinandens følelser? Føler vi, at det er nødvendigt i øjeblikket? Synes vi, at den offentlige debattone er for pæn? Har vi behov for en forråelse der? Det er mange af de ting, vi har diskuteret, siger Jakob Ellemann-Jensen.

Pres fra LA og K

På fredag skal partierne i Folketinget stemme om et forslag fra Enhedslisten om at sløjfe paragraffen, og med Venstres kovending er der massivt flertal for at gøre det.

BLASFEMIPARAGRAF I Straffeloven af 1866 stod paragraffen i et kapitel, der hed ”Forbrydelser med Hensyn til Religionen”. Lovens § 156 lød som følger: "Den, der driver Spot med eller forhaaner noget her i Landet bestaaende Religionssamfunds Troesslærdomme eller Gudsdyrkelse, straffes med Fængsel, ikke under 1 Maaneds simpelt Fængsel, eller under særdeles formildende Omstændigheder med Bøde (Olrik 1902). I 1930 blev den flyttet til kapitlet: Forbrydelser mod den offentlige orden og fred. Den danske bestemmelse står nu som § 140 og den lyder i dag: "Den, der offentlig driver spot med eller forhåner noget her i landet lovligt bestående religionssamfunds troslærdomme eller gudsdyrkelse, straffes med bøde eller fængsel indtil 4 måneder".

De to øvrige regeringspartier, De Konservative og Liberal Alliance, har længe ment, at blasfemiparagraffen skulle afskaffes, men Venstre har strittet imod.​

Presset fra de to regeringspartnere har været medvirkende til Venstres holdningsskifte, siger politisk ordfører Jakob Ellemann-Jensen.

- Det er blandt andet derfor. Det er et sammensurium af mange ting. Det er dels de ting, jeg nævnte før, og så er det selvfølgelig også hensynet til, at vi har nogle regeringspartnere, for hvem det her fylder mere end det gør for os, siger Jakob Ellemann-Jensen.

- Og når vi afvejer alle de her synspunkter op mod hinanden, så finder vi det rigtigst at gå ud og støtte det her forslag, siger han.

Uagtet at en række V-folketingsmedlemmer er imod en afskaffelse af blasfemiparagraffen, så bliver det et samlet Venstre, der stemmer for en afskaffelse.

- Vi er stort set altid uenige om stort set alting, når et gruppemøde starter. Så har vi en god debat, og det er en af de ting, jeg holder meget af i Venstre. Det er vores evne til at debattere og til at blive enige, siger Jakob Ellemann-Jensen.

PET: Risiko for øget terrortrussel

Et af aspekterne i diskussionen om at afskaffe blasfemiparagraffen har været sikkerhed.

Politiets Efterretningstjeneste (PET) kom for nylig med en opsigtsvækkende melding om, at hvis et politisk flertal beslutter at afskaffe paragraffen, så kan det risikere at føre til flere terrorhandlinger på dansk grund.

Det såkaldte Straffelovråd kom med en lignende konklusion for nogle år siden, men i betænkningen lød det også, at et blasfemiforbud ikke hindrer skarp kritik af religioner og religiøse dogmer. De argumenter brugte den daværende SR-regering til at beholde blasfemiparagraffen.

Udmeldingen fra PET kom nogle måneder efter, at en 42-årig mand blev tiltalt for overtrædelse af blasfemiparagraffen, fordi han i december 2015 slog en video op på Facebook, hvor han brænder Koranen af.

Det var den første tiltale siden 1971. Sidst en person blev dømt under paragraffen var i 1946.

Kort efter tiltalen udtalte justitsminister Søren Pape Poulsen (K), at det var blevet tid til at drøfte blasfemiparagraffen, men de interne uenigheder har udskudt en beslutning, og i april igangsatte Pape en undersøgelse af, hvad en ophævelse af lignende paragraffer i Norge og Holland har haft af betydning.

Læs også : PET: Ophævelse af blasfemiparagraf kan få sikkerhedsmæssige konsekvenser for Danmark

Signalet til resten af verden – og ikke mindst til lande i Mellemøsten - om at afskaffe blasfemiparagraffen, kort tid efter at en person er blevet tiltalt for koranafbrænding, er også blandt bekymringerne hos flere politikere.

S eneste parti, der støtter

Med Venstres kovending er Socialdemokratiet nu det eneste parti i Folketinget, der ønsker at bevare blasfemiparagraffen.

Religionsordfører Karen Klint (S) er beklemt ved, at et flertal nu ser ud til at afskaffe blasfemiparagraffen.

- Jeg har altid set blasfemiparagraffen dels som en paragraf, der meget sjældent bliver brugt, men alligevel som en forebyggelse for den tone, der er i religionsdebatten, som kan være meget hård og til tider meget grim og følsom, siger hun.

Har Liberal Alliance og De Konservative ikke pointe i, at det er at knægte ytringsfriheden, hvis man bevarer paragraffen?

- Jamen, det er det også i forhold til racismeparagraffen. Der er andre ting, hvor ytringsfriheden er inden for nogle rammer. Jeg har lidt svært ved at se forskellen på, at vi godt kan rammelovgive – endda internationalt – om, hvad du må sige om mennesker, men ikke kan have en rammelovgivning, der siger noget om, hvad du må sige om menneskers tro.

- Tro er noget af det mest følsomme, der er, og verdenshistorien viser jo netop, hvordan man reagerer forskelligt, når ens tro bliver chikaneret. Derfor er jeg beklemt ved, at vi giver et frikort til, at man kan sige hvad som helst, siger Karen Klint.