Regeringen ville ikke føre blokpolitik, men samarbejde bredt. Nej, næsten ingen partier vil føre blokpolitik.

Men regeringen har med finanslovaftalen ikke levet op til at ville samarbejde bredt. Støttepartiet Enhedslisten gik ind på en finanslovsaftale, som er en klar blokaftale – uanset at partiet så er utilfreds med aftalen. Og den blå blok ser passivt til.



Vi ser efterhånden oftere blokpolitik. Men hvorfor drager den blokpolitik, som næsten alle hævder, at de er imod?



Forklaringen skal man finde i nogle af de forandringer, der historisk er sket i det politiske system, og som har øget presset for at føre blokpolitik.



Der kom fra 1973 flere partier i Folketinget. Flere partier betyder større sandsynlighed for, at koalitionsregeringer er uundgåelige. Tidligere havde regeringerne også ondt ved at bruge støttepartier på fløjene. Midterpartierne kunne være afventende. Men hvis man ikke søger klare alliancer i vore dage, risikerer man at ende som bænkevarmer efter et valg, mens andre partier danner en koalitionsregering.

