Som en del af forhandlingerne om en kommende regering har Dansk Folkeparti ytret ønske om i »store træk« at indføre en annulleret aftale om styrket grænsekontrol, som partiet tidligere har lavet med Lars Løkke Rasmussen (V).

Aftalen indebærer blandt andet fysiske grænsekontrolanlæg og »omfattende« videoovervågning.

Men Rigspolitiet er allerede i gang med at indføre et system, som netop skal bruges til at overvåge bilister i »grænsenære« områder. Som Information tidligere har beskrevet, skal systemet ved hjælp af kameraer aflæse nummerplader på forbipasserende danske og udenlandske biler.

Systemet kan, efter at det har aflæst en bils nummerplade, derefter automatisk slå den op i et it-system, som eksempelvis tjekker, om nummerpladen er efterlyst af andre lande i Schengen-samarbejdet eller i politiets egne lister og registre.

Ole Andersen, der er vicepolitimester i Rigspolitiet, oplyser til Information, at en del af de 17 stationære kameraer, som politiet for kort tid siden har skrevet under på at købe, vil blive placeret i »grænsenære« områder.

»Vi forventer, at de første kameraer er opsat og parate til praktiske test i slutningen af 2015. Samtlige kameraer forventes at være i drift medio 2016,« skriver Ole Andersen i en kommentar til Information.

Årsagen til, at systemet bliver indført, er en politisk aftale om politiets økonomi, som Helle Thorning-Schmidts (S) regering lavede med blandt andet Dansk Folkeparti og Venstre.

Hvor mange kameraer, der vil blive opsat i grænsenære områder, er endnu ikke sikkert. Ole Andersen tilføjer, at der i alt potentielt kan blive tale om yderligere kameraer, da Rigspolitiet dels har nogle i forvejen og dels har mulighed for at tilkøbe flere.

Præcist hvordan systemet vil blive brugt er heller ikke endeligt fastlagt. Det skyldes, at der ikke er klarhed over, hvordan systemet bliver reguleret i forhold til, hvornår og hvor lang tid Rigspolitiet må gemme de oplysninger, som systemet indsamler.

Men i et notat skrevet af Rigspolitiet fra januar i år, som Information har fået aktindsigt i, fremgår det, hvordan Rigspolitiet har overvejet anvendelsen af systemet og teknologien, som kaldes automatisk nummerpladegenkendelse.

Omrejsende kriminelle

Her næves konkret efterforskningen af »mulige omrejsende kriminelle eller menneskesmuglere« som et område, der er »meget relevant« i de grænsenære områder.

Systemet kan potentielt bruges til at identificere den omtalte gruppe »på baggrund af oplysninger om kørselsmønstre (eksempelvis ind- og udrejse over grænsen inden for få timer eller forskellige køretøjer, der gentagne gange følges ad) for bestemte køretøjer eller på bestemte ruter«.

Disse oplysninger kan ifølge Rigspolitiet bruges til at skabe »grundlag for en målrettet kontrol og efterforskning, der kan føre til pågribelse af personer, der smugler mennesker, narkotika, våben eller andet«.

I notatet påpeger Rigspolitiet også, at der angående de grænsenære områder fra politisk side er et »udtrykkeligt ønske om en effektiv indsats, som på både kort og lang sigt kan have betydelige præventive effekter«.

Der er allerede udført et forsøg med systemet, som havde fokus på grænseoverskridende kriminalitet og foregik hos Udlændingekontrolafdelingen under Syd- og Sønderjyllands Politi.

Har ført til varetægtsfængsling

I løbet af forsøgsperioden på et halvt år foretog afdelingen 45 anholdelser, der blev tilskrevet systemet. Heraf var de 32 omrejsende kriminelle uden bopæl i Danmark.

I forbindelse med forsøget har politikredsen konkret beskrevet deres erfaringer med en gruppe omrejsende kriminelle, der har »plaget« det sydlige Jylland ved at specialisere sig i at tømme håndværkerbiler for dyrt værktøj: Udlændingekontrolafdelingen identificerede under forsøget et køretøj, ’W’, der blev benyttet af denne gruppe.

Ved hjælp af analyse af aflæsninger af nummerplader i systemet kunne afdelingen fastlægge gruppens rejsemønster og identificere et yderligere køretøj, ’G’, fordi begge køretøjer indrejste og udrejste sammen flere gange.

»Køretøjet G er efterfølgende 4 gange blevet standset i Tyskland og Danmark med mellem 200-330 stykker dyrt værktøj fra håndværkerbiler. I den seneste sag sidder 4 litauiske statsborgere p.t. varetægtsfængslet i en sag, der behandles af UKA (Udlændingekontrolafdelingen, red.).«

Dansk Folkepartis Peter Skaarup medgiver, at den del af aftalen om styrket grænsekontrol fra Lars Løkke Rasmussens tid som statsminister, der handler om et nyt overvågningssystem til politiet, i praksis er ved at blive implementeret.

»Vi har nævnt aftalen fra 2011 som et meget godt udgangspunkt, men der kan selvfølgelig være sket ting siden da, som man så må diskutere,« siger Peter Skaarup.