Da Politiken bragte de oprindelige historier om teleskabet 3 i januar 2015, kommenterede selskabet ikke artiklerne. Efter, at artiklerne blev offentliggjort og citeret bredt i det danske mediebillede, forklarede 3, at årsagen til at 3 ikke har betalt dansk skat i perioden er, at selskabet siden etableringen i Danmark har investeret mere end fem mia. kr. i opbygningen af infrastruktur (mobilnetværk, master, køb af licenser m.v.).

Disse udgifter er fradragsberettigede i henhold til dansk skattelovgivning.

Der er efter alt at dømme ikke noget at klandre teleselskabet 3 for, selvom det med et overskud på 1,5 milliarder kroner de seneste fem år endnu ikke har betalt skat i Danmark.

Det vurderer lektor i skatteret ved Aalborg Universitet Thomas Rønfeldt, der finder selskabets egen forklaring på den manglende betaling ganske sandsynlig.

Efter en dag med massiv kritik proklamerede 3 tirsdag eftermiddag, at store investeringer i netværk og markedsføring er forklaringen på, at overskuddet er væk.

- Med en virksomhedstype som teleselskabet 3 virker det meget plausibelt, at regnskabet går i nul, siger Thomas Rønfeldt til Ritzau.

- Det er sådan i Danmark, at når et teleselskab investerer penge i infrastruktur, så kan man enten fradrage det straks, eller også kan man afskrive på investeringerne over en årrække, siger han.

Lektoren har i det hele taget svært ved at forarges over, at store virksomheder som 3 "varetager deres aktionærers interesser" ved eksempelvis at have en hemmelig skatteaftale i Luxembourg, hvilket netop er tilfældet med 3.

- Man kan sige, at det er amoralsk ikke at betale skat i Danmark. Men det gør de også indirekte på den måde, at de laver investeringer i Danmark og sandsynligvis ansætter en masse folk, der betaler skat i Danmark.

- Det kan godt være, at selskabet ikke betaler skat isoleret set, fordi det foretager store investeringer. Men det er jo igen investeringer i Danmark. Man skal passe på med at sætte de her store selskaber på skafottet, mener Thomas Rønfeldt.

Han mener, at det må være op til politikerne at finde fælles europæisk fodslag, hvis man er utilfreds med selskabernes adfærd.

- Politikerne må sørge for, at den regulering, der er i Danmark og EU, gør, at selskaber kommer til at betale skat, siger lektoren og fortsætter:

- Der må man bare sige, at der ikke er konsensus i EU, for Luxembourg vil tilsyneladende gerne lave aftaler med selskaberne, påpeger han.

Artiklerne er rettet i april 2015 med forklaringen om, hvorfor 3 ikke har betalt dansk skat i perioden.