Mens Kina forsøger at inddæmme coronavirus, lukker mange fabrkker ned, kinserne rejser mindre, de flyver mindre og de kører mindre i bil, end de ellers ville gøre. Det giver mindre efterspørgsel på olieprodukter.

- Det betyder også – og det er nok det væsentligste – at forventningerne til, hvordan olieefterspørgslen vil udvikle sig de kommende en til to måneder, går ned, forklarer Per Hansen.

Det betyder, at der kort sagt bliver produceret mere olie, end der bliver efterspurgt.

Få tønder kan buldre højt

Den store olieproduktion på verdensplan er på 100 millioner tønder dagligt. Egentlig rokker coronavirus og Kinas efterspørgsel ikke meget mere end en til to millioner tønder ved det tal.

- Alligevel har det en meget, meget stor kortsigtet effekt på råolieprisen. Derfor har det også en større effekt på benzin- eller dieselprisen, fortæller Per Hansen.

Dertil kommer, at al verdens olie forhandles i dollars - de såkaldte petro-dollars. Her er kursen også blevet lavere, og det skubber altså også til slutprisen på den diesel og benzin, vi tanker på vores biler.

Kina afgør, hvornår prisen stiger igen

En såkaldt cocktaileffekt af forskellige faktorer afgør, hvornår og hvor meget prisen stiger igen.

Dels handler det om, om det lykkes for kineserne at få inddæmmet coronavirusset. Og dels om det lykkes på globalt plan.

- Så vi ikke kommer til at se en global spredning, som går ud over vækstraterne, forklarer investeringsøkonom Per Hansen.

Paradoksalt nok spiller det også ind, hvornår og hvordan kineserne begynder at opkøbe olie igen. Hvis kineserne snart får gang i fabrikkerne og igen starter biler og fly som normalt, så kan man forestille sig, at de vil benytte de lave priser til at få tanket godt op af den her vigtige råvare, forklarer Per Hansen.