Er drømmen en boglig fremtid, vil du i gymnasiet og videre på universitetet, skal du vide, at det bliver hårdt. Du skal også vide, at det ikke er synd for dig, at det er hårdt.

Så klar er meldingen fra undervisnings­minister Merete Riisager (LA) og uddannelses- og forskningsminister Søren Pind (V). Er der én ting, de to ministre er enige om, er det, at det skal være mere krævende at uddanne sig bogligt i Danmark.

De to ministre er bekymrede. De taler lige ud om »et svigt« af danske unge og om et »dannelsesmæssigt og fagligt skred« i gymnasiet.

Ifølge Merete Riisager er gymnasiet blevet »et opsamlingsheat, som bliver brugt til alt muligt andet« end at gøre elever klar til videre­gående uddannelser.

»Gymnasiet skal ikke være et pitstop. Det skal ikke fungere som en slags højskole. Gymnasiet er en boglig ungdomsuddannelse, og det er vi nødt til at fortælle unge, så de ikke tror, at der er tale om en udvidet 10. klasse,« siger undervisningsministeren.

Søren Pind efterlyser »en forventnings­afstemning blandt unge«, så de ved, »hvad der forventes af dem på universitetet, og hvad de går ind til«.

Derfor bliver det allerede fra i år sværere at være gymnasieelev. I forbindelse med den nye gymnasiereform er det ud med det omdiskuterede almen studieforberedelse (AT) og ind med matematik på B-niveau for næsten alle elever samt en »faglig opgradering af fagene«, som Merete Riisager udtrykker det. Fra 2019 følger skærpede adgangskrav, som vil føre til, at rundt regnet hver tiende af de nuværende elever ikke vil kunne leve op til karakterkravene.

De to ministre vil nu også måle, om studenterne er dygtige nok, når de begynder på de videregående uddannelser. Derfor nedsætter ministrene et aftagerpanel med repræsentanter for gymnasiale og videregående uddannelser, der får til opgave at undersøge, om gymnasiereformen fra 2016 nu også resulterer i fagligt dygtigere og mere studieparate studenter.

Aftagerpanelet er den ene del af en tretrinsraket, der skal se nærmere på det faglige niveau i gymnasiet og på universitetet. Merete Riisager har netop igangsat en større undersøgelse af den faglige udvikling i fagene dansk, matematik, fysik og engelsk i de gymnasiale uddannelser fra 1967 og frem til 2017. Samtidig har Søren Pind taget initiativ til en undersøgelse, hvor underviserne på universiteterne bliver spurgt til deres opfattelse af det faglige niveau blandt førsteårsstuderende.

I den store følelsesboble

Ifølge Søren Pind er der for lidt fakta i debat­ten om uddannelsernes kvalitet.

»Vi har fået flere advarsler om, at det faglige niveau er blevet sænket for at sikre en vis gennemstrømning. Med det her får vi syn for sagn,« siger ministeren og fortsætter:

»Vi kan vel godt sige, at vores hensigt er at gøre op med alle »synsningerne«. Vores problem har været, at det hele hidtil har været mikset sammen i én stor følelsesboble. Det er et stort fremskridt, at der nu kommer gennemsigtighed,« siger Søren Pind med et eftertrykkelige slag i bordet, så kaffekopperne klirrer.

Med den ny gymnasiereform bliver det et krav, at næsten alle elever skal have matematik på B-niveau. Spørgsmålet er så, hvad kravet vil betyde for den faglige kvalitet i matematikundervisningen. Det skal det nye aftagerpanel blandt andet holde øje med.

»Det gode er, at unge bliver klar over, at gymnasiet er en ungdomsuddannelse med et højt, bogligt niveau. Men der er en risiko for, at dette kommer til at betyde, at det faglige niveau sænkes, og så skal der være nogle til at hejse det røde flag,« siger Merete Riisager.

Ministrene forklarer, at de sætter de mange nye kvalitetsundersøgelser i værk i en erkendelse af, at »antallet af elever på gymnasiet gennem en årrække bare er steget og steget«.

»Der har været en opfattelse af, at gymnasiet skulle rumme alle unge. Holdningen har været, at uddannelse altid er godt, og at mere uddannelse er endnu bedre. Men der er jo stor forskel på uddannelserne, og der er stor forskel på, hvad den enkelte er motiveret for. Hvis man siger, at alle kan alt, risikerer man at udvande uddannelse. Det er sket for gymnasiet,« siger Merete Riisager.

Skyldes det, I ser som det faldende niveau i gymnasiet, den gamle gymnasiereform (fra 2005, red.), eller skyldes det, at der er optaget flere elever i gymnasiet?

»Begge dele. Reformen har villet lidt af det hele. Samtidig er det naturligt, at underviserne lægger niveauet i undervisningen, så alle kan være med. Det sker i den bedste mening, men det betyder, at underviserne har været nødt til at sænke niveauet lidt,« siger Merete Riisager.

Undervisningsministeren er bekymret for den betydning, et lavere fagligt niveau vil få for samfundet.

»Det skader hele vores uddannelsessystem, for unge bringer niveauet med sig til universiteterne. Og det rammer os som samfund, hvis vi accepterer uddannelser, der ikke kvalificerer til det højeste boglige niveau, for så dyrker vi ikke det svære, det sublime og det vanskelige,« siger undervisningsministeren.

FAKTA Studier: Den nye gymnasiereform I juni 2016 indgik et bredt flertal i Folketinget (V, S, DF, LA, R, SF og K) forlig om en ny gymnasiereform – den trådte i kraft i august i år. Reformen indeholder blandt andet: Afskaffelse af almen studieforberedelse (AT). Matematik på B-niveau til næsten alle elever. Skærpede adgangkrav – dette gælder fra 2019. Færre og mere målrettede studieretninger. Styrket faglighed med en faglig opgradering i de nye læreplaner, så elever er bedre rustet til en videregående uddannelse. FOLD UD FOLD UD

Unge: Let at leve op til studiekravene

Der har i de senere år ofte været rejst kritik af gymnasieelevers og studerendes faglige niveau. Senest kritiserede en studielektor på økonomistudiet på Københavns Universitet matematikkundskaberne blandt hans nye studerende, der alle har haft matematik på A-niveau i gymnasiet – han er nu nødt til at undervise nye studerende på samme niveau, som han i sin tid selv begyndte på i 1.g.

Når unge begynder på videregående uddannelser, skal de tilsyneladende ikke i tilstrækkelig grad stå på tæer, mener Søren Pind. Han har således kaldt det et problem, at to ud af tre studerende på de videregående uddannelser ifølge en nylig rundspørge ikke mente, at studierne er svære at leve op til fagligt.

»Der er sket et fagligt skred og et dannelsesmæssigt skred. Det er et svigt af de unge mennesker. Det svigt er vi i gang med at gøre op med, men vi bærer stadig rundt på en tung byrde efter 1968,« lyder det fra Søren Pind.

Ministeren har med egne ord »hele tiden sagt, at det skal være svært at gå på universitetet«.

»Uddannelserne skal være det, de siger, de er. Når man har gået der, så opfylder man nogle krav. Skal man ind på en lang, videregående uddannelse, skal man nå et vist niveau, før man træder ind,« siger Søren Pind.

Har vi ikke karaktererne til at måle det faglige niveau? Hvis man klarer det dårligt i gymnasiet, får man vel en dårlig karakter?

»Så enkelt er det ikke. Karaktererne er gode retningspile, men de er ikke alt – desværre. For det ville jo være fantastisk, hvis de var helt objektive over hele landet. Men et 10-tal det ene sted er ikke det samme som et 10-tal et andet sted,« siger Søren Pind.

Flere undersøgelser har vist, at stress er udbredt blandt gymnasieelever og studerende. Spørgsmålet er, om vi ikke får flere stressede unge, såfremt studierne bliver hårdere. Det mener Merete Riisager dog ikke.

»Stress kommer af meget uklare krav – når man ikke ved, hvad der skal til for at lykkes. Hvis vi opbygger et diffust uddannelses­system, hvor vi animerer unge til at træde inden for i uddannelser, som de ikke har kvalifikationerne til, så har vi opskriften på stress.«