Vedtagelsen af en ny klimalov inden det kommende folketingsvalg har lange udsigter. Det står klart, efter at både regeringspartierne og Dansk Folkeparti nu melder ud, at de ikke umiddelbart ønsker at støtte borgerforslaget om en ny klimalov i sin nuværende form.

Dermed afviser de et ønske fra de borgere, der mener, at Danmark skal hæve ambitionsniveauet for klimapolitikken med en ny klimalov. Således har 50.000 personer i løbet af bare 13 dage underskrevet og støttet forslaget, der nu skal drøftes på Christiansborg.

En samlet opposition har allerede meldt ud, at partierne støtter forslaget, samtidig med at de vil have emnet hastebehandlet i Folketinget. De fem oppositionspartier har meddelt, at de vil indkalde til en forespørgselsdebat i Folketinget for at behandle ønskerne i borgerforslagets om en klimalov.

Men på denne side af folketingsvalget ser der ikke ud til at kunne samles de påkrævede 90 mandater til støtte for en ny klimalov.

Energi-, forsynings- og klimaminister Lars Chr. Lilleholt (V) har ikke ønsket at stille op til interview, men skriver i en mail til Information, at det glæder ham »at se, at mange af forslagene følger de indsatser, Danmark allerede har igangsat«. »1:1« er der dog ikke opbakning til borgerforslaget, oplyser ministeriet.

»Regeringen har vist vejen mod at nå Parisaftalens mål. Det gør vi med EU-målet for 2030 og med målet om nettonuludledning senest i 2050 – og konkret med en bred energiaftale, og mange ambitiøse tiltag i klima- og luftudspillet. Og jeg synes, det er ad dét spor, vi skal fortsætte. Handlingsvejen. Lovgivning bliver nemt blot en symbolsk handling, der ikke ændrer så meget i virkeligheden,« skriver ministeren.

Kontant afvisning

Regeringspartneren De Konservative er mere kontante i afvisningen:

»Det er ikke noget, vi støtter. Vi kan selvfølgelig godt se, at der er mange gode ideer i det, og nogle af dem er jo noget, som vi allerede er ved at føre ud i livet,« siger Erik Lund, klimaordfører for De Konservative.

Hos De Konservative er det især borgerforslagets element om, at »Danmark skal være en drivkraft i international klimapolitik«, der er partiets »store problem«, idet forslaget lægger op til, at der skal findes fem milliarder til en klimapulje hvert år.

»Overordnet er vi jo på vej den rigtige vej. Frem til 2030 går det måske ikke så stærkt, men fra 2030 til 2050 kommer der virkelig speed på.«

– Mange vil mene, at vi skal handle endnu hurtigere end nu, hvis vi ikke skal risikere at komme over de 1,5 graders globale temperaturstigning. Bør man ikke handle endnu hurtigere i stedet for at tage en slapper frem mod 2030?

»Vi kan godt plukke de lavthængende frugter, men der er også ting på landbrugsområdet, hvor vi må sige: ’Det er ikke bare sådan lige at ændre fra den ene dag til den anden’. Og så håber vi også, at den teknologiske udvikling vil hjælpe os hen ad vejen,« siger Erik Lund.

Har allerede klimalov

Meldingen fra det tredje regeringsparti Liberal Alliance er mere afventende.

»Jeg kan ikke tage stilling til, om vi skal støtte et beslutningsforslag, som jo ikke er fremsat endnu. Det er jo et borgerforslag, som har nået de 50.000 underskrifter,« siger Carsten Bach, klimaordfører for Liberal Alliance.

Selv om LA ikke ønsker at sige, om de er for eller imod, læner retorikken sig meget op ad de øvrige regeringspartier.

»Vi har jo allerede en klimalov, men vi er da åbne over for at have en tilbagevendende evaluering om, hvorvidt den eksisterende klimalov (Lov om klimarådet, red.) lever op til de politiske intentioner,« siger Carsten Bach og fortsætter:

»Vi overholder jo Parisaftalen – eller vi sigter i hvert fald mod det. Det, der for Liberal Alliance er afgørende, er, at man arbejder ind i en markedsbaseret, omkostningseffektiv grøn omstilling, og det stoler jeg sådan set på, at man i Finansministeriet allerede holder sig for øje. For mig er det afgørende, at vi sigter efter nettonulemission i 2050, som jo er Folketingets overordnede målsætning.«

Borgerforslag om ny klimalov Ifølge forslagsstillerne skal en ny klimalov indeholde følgende: Danmark skal yde sit bidrag til at nå Parisaftalens mål.

Der skal sættes femårige delmål mindst 15 år frem.

Klimahensyn skal integreres i andre politikker.

Klimarådet skal styrkes og sikres uafhængighed.

Danmark skal satse på udvikling af grønne løsninger.

Danmark skal være drivkraft i international klimapolitik.

Et nyligt svar til Folketingets energi-, forsynings- og klimaudvalg fra Lars Chr. Lilleholt (V) tyder dog på, at der er lang vej til et lavemmissionssamfund, hvis tempoet for CO2-nedjusteringen foregår i den hastighed, som regeringen hidtil har lagt op til frem mod 2030.

Svaret er kommet, efter Enhedslistens Søren Egge Rasmussen har bedt om en redegørelse for Danmarks udledning af drivhusgasser pr. år frem mod 2030, når man indregner effekten af energiaftalen fra sidste forår og regeringens klimaudspil fra efteråret.

Redegørelsen viser, at vi vil have en reduktion på 0,55 mio. ton CO2 pr. år frem mod 2030, hvilket betyder, at vi først vil indfri målsætningen om nuludledning i 2101 uden en skærpet indsats.

Dyrt

Dansk Folkepartis klimaordfører Mikkel Dencker har ikke ønsket at lade sig interviewe af Information, men skriver i en mail, at Dansk Folkeparti ikke støtter borgerforslaget.

»Vi mener, at den klimalov, vi har, i forvejen allerede er fint dækkende for behovet. Jeg frygter, at vi ved at låse os fast i meget firkantede målsætninger og tidsfrister – sådan som borgerforslaget lægger op til – risikerer at binde os selv til at tage unødigt dyre beslutninger,« skriver Mikkel Dencker.

»I Dansk Folkeparti mener vi, at vi allerede er på rette spor i Danmark med hensyn til udfasning af fossile brændsler. Blandt andet som følge af at vi i energiaftalen har besluttet at opsætte tre nye havvindmølleparker, men især fordi vedvarende energi snart er billigere end fossil energi, og at den vedvarende energi derfor – alene på prisen – snart vil fortrænge den fossile energi fra el- og varmeforsyningen.«

Klimaministerens nu afsatte klimarådsformand Peter Birch Sørensen ser i modsætning til højrefløjen et stort behov for en skærpet klimalov.

»Der er virkelig brug for det her initiativ. Der er brug for en skarpere klimalov, der i højere grad sikrer, at Danmark lever op til vores forpligtelser i forhold til Parisaftalen, og at vi holder kursen i den grønne omstilling,« siger Peter Birch Sørensen i et videoklip på Twitter.