Uddannelsesminister Sofie Carsten Nielsen (R) har de senere uger været i åben kamp med universiteter og studerende, som er utilfredse med hendes planer om at flytte flere studiepladser fra humaniora - og samfundsvidenskab til de naturvidenskabelige studier.



Men nu kommer det internationale rekrutteringsbureau Hays ministeren til undsætning. I en global undersøgelse, som Oxford Research har lavet for bureauet, får Danmark nemlig dumpekarakterer, når det gælder kvalificeret arbejdskraft til virksomhederne. Ud af en skala på 0 -10, hvor 0 er bedst, får vi en bundplacering med 7,5 points. Ifølge undersøgelsen er Danmark dermed ét af de lande, der har den største stigning i misforholdet mellem uddannelserne og arbejdsgivernes behov sammen med Italien og Polen. På Hays lokalkontor i Danmark passer de konklusioner med virkelighedens verden.





»Vi mærker allerede nu meget tydeligt, at arbejdsgiverne ikke kan bruge de kompetencer, som især vores nyuddannede kommer ud med. For de internationale virksomheder er det ikke afgørende, at produktion og udvikling skal ligge i Danmark. De opruster i udlandet frem for i Danmark, fordi vi ikke har kompetencerne, og det ofte er for dyrt at hente udlændinge hertil. Så det er positivt, at uddannelsesministeren nu for alvor tager fat om problemet og gør de unge opmærksomme på, at sandsynligheden for arbejdsløshed er langt større ved nogle uddannelser end andre,» siger Morten Andersen, direktør i Hays Danmark.

Virksomhederne må informere bedre

Han retter dog også skytset mod dansk erhvervsliv, som han mener har været alt for længe om at se alvoren i øjnene. Derfor er Hays også begyndt at opsøge folkeskoler og fortælle børn om arbejdsmarkedet.

»Vi kan jo se, at nogle erhvervsvejldere på skolerne heller ikke har fingeren på pulsen. Både virksomheder og politikere må tage et større ansvar for at sikre, at de unge vælger studier, som erhvervslivet efterspørger,« siger Morten Andersen.

Men eksempelvis har DI og andre organisationer lanceret kampagnen »Engineer the future« som også involverer folkeskoler?

»Det er fint, men der er ikke sket noget. Der er jo stadig tomme pladser på nogle ingeniørstudier,« siger han.





I Dansk Magisterforening er formand Ingrid Stage ikke overraskede meget uenig i analysens konklusioner.

»Man kan jo analysere på mange måder. Jeg har for eksempel en analyse, som viser at vi er et af de lande, som arbejdsgiverne opfatter som ét af de mest fleksible og letteste at rekruttere ud fra. Jeg synes i øvrigt, det er meget naivt at tro, at vi bare kan få unge til at vælge en ny studieretning ved at begrænse optaget på humaniora,« siger hun og advarer mod at tro, at man kan forudsige behovet for arbejdskraft.

»I 80´erne og 90´erne så arbejdsmarkedet helt anderledes ud. Og det er jo også sådan i dag, at karakterkravene for at komme ind på nogle humaniorastudier er strengene end på de naturvidenskabelige,« siger hun.





Uddannelsesminister Sofie Carsten Nielsen har efter pres fra universiteter og studerende fornylig besluttet at ændre indfasningen af de nye tiltag. Det betyder, at kun bacheloruddannelserne fra sommer skal skære på humaniora, mens kandidatuddannelserne først skal skæres fra 2017.

Hays i Danmark har ikke været involveret i undersøgelsen, som Oxford Research har baseret på en række makroøkonomiske data. I kategorien "talent mismatch" har Oxford Research set på kompetencerne blandt de ledige i hvert land og sammenlignet dem med virksomhedernes jobopslag.