Der er god grund til store smil hos det nye højrefløjsparti Nye Borgerlige. Ifølge meningsmålingerne ruskes der nemlig op i de borgerlige vælgere, og partiet vil i første hug blive repræsenteret i Folketinget.

Det viser det første gennemsnit af meningsmålinger, hvor det nye parti er medtaget. Det vægtede gennemsnit af meningsmålinger er lavet af valgforsker Kasper Møller Hansen for Altinget.

Og ifølge det får Nye Borgerlige 4,1 procent af stemmerne. Det svarer til syv mandater – et mere end Konservative, og det samme som SF har i dag i Folketinget.

”Lige nu er det mest sandsynligt, at Nye Borgerlige kommer over spærregrænsen. Men det er langtfra sikkert. Det hele er bygget op om Pernille Vermund, og dummer hun sig, kan det stadig falde til jorden med et brag,” siger politisk kommentator Erik Holstein.

Vælgersegmentet er der

Han peger på, at det nye parti kom godt fra start med en veloplagt partiformand Pernille Vermund på det pressemøde, hvor Nye Borgerlige blev præsenteret.

Det var med til, at partiet fik sat sig på de fleste medieflader med et klart budskab om et behov for en mere stram udlændingepolitik.

”Der er helt sikkert et vælgersegment, der ønsker en strammere udlændingepolitik end den, Dansk Folkeparti står for. Det er et ret nyt fænomen. For fem år siden havde Vermund ikke haft en chance, men de mange terrorhandlinger og sidste års folkevandring mod Europa har rykket mange vælgere,” siger Erik Holstein.

Stadig langt vej

Partiet kan dog på ingen måde tillade sig nu at hvile på laurbærrene. Der er altid en nyhedens glæde, som giver en stor omtale, men Nye Borgerlige har en stor opgave foran sig i at forblive interessante for vælgerne.

”Det er jo absurd at præsentere et parti, der ikke har en klar holdning til folkepension, hospitalsvæsen og offentlig transport. Hvis det er kendetegnende for Nye Borgerliges arbejdsstil, er det dømt til at bryde sammen – trods Vermunds karismatiske attitude,” siger Erik Holstein.

Partiet har samlet nok vælgererklæringer, men mangler stadig den endelige godkendelse til at stille op fra Social- og Indenrigsministeriet.

DF og LA bløder

Mens Nye Borgerlige i Risbjerg-snittet med et står til syv mandater, så er der markant tiltagegang i september til Liberal Alliance og Dansk Folkeparti.

Siden august er Liberal Alliance gået tre mandater tilbage, mens Dansk Folkeparti er faldet fem mandater.

Venstre og Konservative fastholder til gengæld niveauet fra august.

”Det nye parti har skabt røre i andedammen: Det er den største bevægelse, vi har set i vælgerkorpset i meget lang tid. Der er blevet flyttet godt rundt på mange vælgere på den værdipolitiske højrefløj,” siger professor i statskundskab Kasper Møller Hansen.

Sikker rødt flertal

Mellem blokkene er der også en smule bevægelse:

Blokken, som peger på statsminister Lars Løkke Rasmussen (V), går samlet to mandater tilbage til 86 mandater. Det betyder, at den røde blok har flertal med 89 mandater – hertil skal de fire nordatlantiske mandater fordeles, som ved valget sidste år alle pegede på Mette Frederiksen (S) som statsminister.

Det er Alternativet og SF, som mandatmæssigt går frem i rød blok siden august.

Læs hele artiklen på Altinget: Christiansborg eller tegn gratis prøveabonnement her:



