Til enhver tid og uden en retskendelse skal en styrelse under erhvervs- og vækstminister Henrik Sass Larsen (S) have adgang til en række forskellige typer af virksomheder. Det gælder blandt andet revisorer, skatterådgivere, ejendomsmæglere og eksterne bogholdere, hvor denne adgang skal ske »med henblik på indhentelse af oplysninger, herunder inspektioner«.

Det fremgår af et nyt lovudkast, som blev sendt i høring for kort tid siden. Jacob Mchangama, der er direktør i den juridiske tænketank Justitia, kritiserer, at adgangen til virksomhederne vil kunne ske, uden at en dommer har vurderet, om der er grund til det.

»Det er virksomheder, som ligger inde med meget følsomme oplysninger om både enkeltpersoner og virksomheder. De oplysninger bør ikke uden videre kunne gøres til genstand for granskning. Revisorer har jo til eksempel et fortrolighedsforhold med deres klienter, og det vil man så give mulighed for at bryde ind i,« siger han.

De udvidede beføjelser til Erhvervsstyrelsen, der følger af lovudkastet, er en del af den såkaldte skattelypakke, som ministeren indgik en politisk aftale om i december sidste år. Lovudkastet indeholder flere andre lovændringer og skal blandt andet »dæmme op for skatteunddragelse«. Specifikt om adgangen til virksomhederne står der i et brev, som ministeriet har sendt med lovudkastet, at:

»Skatteunddragelse og anden økonomisk kriminalitet indbefatter ofte overførsel af overskud til udlandet. Det ulovligt oparbejdede overskud blev tidligere overført til udlandet gennem finansielle virksomheder, men det er vurderingen, at det nu i stigende grad også sker gennem andre typer af virksomheder.«

Lovudkastet vil således give styrelsen mulighed for at komme på »uanmeldte kontrolbesøg«, men Jacob Mchangama er kritisk over for det argument. Han påpeger, at eksempelvis økonomisk kriminalitet er en så alvorlig lovovertrædelse, at det formentlig ikke ville være problematisk for politiet at få en retskendelse til ransagning, hvis der var en begrundet mistanke. Hvis Erhvervsstyrelsen til gengæld skal have denne adgang til virksomhederne for at foretage en slags stikprøvekontroller, er det uforståeligt, mener Jacob Mchangama.

»Hvorfor skal der laves stikprøvekontroller hos en revisor?« spørger han.

Det fremgår dog af bemærkningerne til lovudkastet, at Erhvervsstyrelsen fortsat skal varsle kontrolbesøg, »i det omfang, at det er muligt«. I dag har styrelsen kun mulighed for at foretage kontrolbesøg uden varsel og retskendelse over for såkaldte vekselkontorer, mens styrelsen skal varsle kontrolbesøg over for de øvrige typer af virksomheder.

SKAT på besøg

Tidligere i denne uge viste det sig, at SKAT i 747 tilfælde er gået ind på privat grund uden en retskendelse på grund af blandt andet mistanke om sort arbejde. Den mulighed fik SKAT tilbage i 2012. Det fremgik af et svar fra skatteminister Benny Engelbrecht (S) til Folketinget, som fik Konservative til at foreslå at afskære SKAT fra at gå ind på privat grund uden retskendelse. Det afviste Benny Engelbrecht:

»Det er ikke et spørgsmål om at kontrollere den private borger. Man går ikke ind i hjemmet. Vi taler om større byggeprojekter, hvor der er sat stillads op og et skilt udenfor, og ikke hvis du bare får skiftet et vindue af én håndværker,« sagde Benny Engelbrecht til Ritzau.

Tænketanken Justitia har tidligere lavet en optælling over, hvor mange steder i dansk lovgivning, der giver myndigheder ret til at foretage såkaldte tvangsindgreb uden retskendelse. Deriblandt indgår også den type tvangsindgreb, som er en del af det omtalte lovudkast fra Henrik Sass Larsen. Optællingen viser, at mængden af muligheder i lovgivningen for at foretage tvangsindgreb generelt er steget.

»Det er en udvikling, vi har set siden engang i 90’erne,« siger Jacob Mchangama.

Således var der tilbage i 1996 omkring 111 af sådanne lovgivningsmæssige hjemler. Det tal var i april 2014 steget til 265. De er dog forbundet med en vis usikkerhed. Det har ikke været muligt at få en kommentar fra Henrik Sass Larsen.