Maailm on näinud ajaloo jooksul kohutavaid katastroofe ja hävitavaid haigusepuhanguid. Suur kataklüsm leidis Euroopas aset juba millalgi neljanda aastatuhande paiku enne meie ajaarvamist. Enne seda oli elanikkond meie mandril kiiresti kasvanud ja siis mingil hetkel jäid terved asulad tühjaks.

Pikka aega sellele seletust polnud, olid erinevad teadlaste hüpoteesid. Selgust tõi 2018. aasta, kui rootsi arheoloogid avastasid 4. aastatuhande keskpaigast e.m.a. pärineva neoliitikumi matmispaiga ja selles leidusid katkupisikute jäljed. Nüüd arvatakse, et rahvaarvu vähenemine oli tingitud suurest epideemiast.

Tõsiseid epideemiaid leiab maailma ajaloost veel, näiteks 6. sajandi Justinianuse katk (nimi tuleneb sellest, et haigestus ka toonane Bütsantsi keiser Justinianus) tappis Euroopas hinnanguliselt 25 miljonit ja Aasias 55 miljonit. Bütsantsi ajaloolane Procopius Caesarensis kirjutas, et epideemia ajal suri Bütsantsi pealinnas Konstantinoopolis igapäevaselt 10 000 inimest.

14. sajandil oli kurikuulus „Must surm“ mis tappis Euroopas ja Aasias mõne ajaloolase hinnangul kuni 250 miljonit inimest.

Terve 19. sajandi vältel olid suurtes linnades koolerapuhangud, mille ohvrite arv ei jäänud palju alla varasematele katkupuhangutele. Ja muidugi kurikuulus gripipuhang, nn. hispaania gripp, mis tappis peale Esimest maailmasõda maailmas 50-100 miljonit inimest.

Meile on enamikus kõik need lood tuttavad ja me väga kardame uut pandeemia puhangut või mingit uut katastroofi, mis viiks inimkonna hukkumise äärele. Me kardame, et kohe-kohe on juhtumas midagi halba ning otsime selle ohu kohta informatsiooni meediast, et olla valmis eksistentsiaalseks ohuks, hirmutades sel viisil ennast ise.

Selline kord juba on inimloomus. Kas mäletate 20. aasta tagust, kui meil Eestis arutleti tõsimeeli selle üle kas inimkond elab üle aastatuhandevahetuse ja ajakirjanikud käisid ühe arvamusliidri ukse tagant teise taha ning uurisid kuidas Y2K üle elada?

Selle aasta alguses me kartsime uut maailmasõda. Kui neid ei tule, siis on küllaga pandeemiaid, mida karta. Kõige pealt oli SARS ehk Hong Kongi gripp, siis Lähis-Idast alguse saanud MERS, siis linnugripp, siis seagripp, siis Aafrikas alguse saanud Ebola.