Kansanedustaja Iiris Suomela haluaa nostaa esiin naispoliitikkojen kohtaamaa seksismiä, jotta sitä ei enää esiintyisi.

Iiris Suomela pitää nuorta ikäänsä myös valttikorttina.

Vihreiden ensimmäisen kauden kansanedustaja Iiris Suomela nosti sunnuntaina Twitterissä esiin naispoliitikkojen kokeman seksismin ja kertoi yllättyneensä siitä, kuinka moni eduskunnassakin kokee seksismiä, mutta ei halua puhua siitä julkisesti.

– Me ollaan jääprinsessoja, misuehdokkaita, vihreitä herkkuja, rekkalesboja, sikanaamoja, noitia ja paljon kaikkea pahempaa. Yhden mielestä meikkiä on liian vähän – toisen mielestä taas liikaa. Yhdistävä tekijä on, että he ottavat toisen ihmisen naaman yhdessä riepoteltavaksi, Suomela kirjoitti.

Suomela kertoo Iltalehdelle viitanneensa luettelemillaan termeillä sekä lehtikirjoitteluun että saamiinsa palautteisiin. Jääprinsessalla Suomela viittaa Ilta-Sanomien perjantaina julkaistuun kommenttiin, jossa sisäministeri Maria Ohisaloa (vihr) kutsuttiin jääprinsessaksi. Suomelaa itseään on kutsuttu misuehdokkaaksi Aamulehden kolumnissa, kun hänen videonsa nousi Pirkanmaan ja koko maan vihreiden suosituimmaksi Ylen vaaligalleriassa vuonna 2015.

Suomela kertoo kokeneensa vähättelyä, alaspäin painamista ja ulkonäön epäasiallista kommentointia siitä saakka, kun hän aloitti Tampereen vihreiden nuorten puheenjohtajana vuonna 2015.

– Minusta tuli tuolloin ihminen, jolle muidenkin puolueiden nuoret naiset tulivat kertomaan kokemuksiaan seksismistä, Suomela kertoo.

Koskettelua kesken kampanjoinnin

Suomela järkyttyi siitä, kuinka paljon epäasiallista kohtelua hän sai osakseen ollessaan 20-vuotiaana vihreiden eduskuntavaaliehdokkaana. Suomela tajusi nopeasti, ettei hän voi turvallisesti kampanjoida yksin.

– Ulkonäköä ja kehoa kommentointiin tosi paljon, oli huutelua ja jopa iholle tulemista. Sanottiin, että jos olisi erilaisia kuvia esitteissä, miten paljon ääniä varmasti saisin. Tehtiin myös ihan suoria seksiehdotuksia keskellä kirkasta päivää. Välillä oli myös uhkaavaa ja aggressiivista seksismiä, että tullaan huutelemaan, miten en tiedä mistään mitään ja minun ei pitäisi nuorena naisena olla mukana politiikassa ollenkaan.

Suomelan mukaan nettikirjoittelukin on ollut törkeää ja siinä on ruodittu milloin mitäkin Suomelan kehonosaa.

Surullista Suomelan mukaan on se, että monet nuoret naiset pohtivat, uskaltavatko lähteä politiikkaan. Hän on huomannut tämän konkreettisesti tehdessään vihreille ehdokashankintaa kuntavaaleihin.

– Olen antanut turvallisuusohjeet eteenpäin muille ja todennut, että kyllä tässä tarkkana pitää olla. Mutta on kauhean kurjaa, että yksi osa väestöstä joutuu käymään pohdintaa, uskaltaako lähteä politiikkaan häirinnän vuoksi.

Kun Iiris Suomela kohtaa epäasiallista kommentointia, hän kertoo harkitsevansa sanojaan kylmänviileästi. ”Jos siinä tilanteessa lähtee liian tiukasti puuttumaan, pitää miettiä, miten se vaikuttaa poliittisten tavoitteiden etenemiseen. Se on kuitenkin ensisijainen tavoite.” Suomela kertoo nostaneensa tapauksia jälkikäteen esiin esimeriksi johtavassa asemassa olevan henkilön kanssa, minkä jälkeen on käyty pelisääntökeskustelua. Silja Viitala / Aamulehti

Päälle puhumista ja sivuuttamista

Vuonna 2017 Suomelasta tuli Tampereen kaupunginvaltuutettu sekä kaupunginvaltuuston toinen varapuheenjohtaja. Suomela kertoo kohdanneensa paljon vähättelyä ja sivuuttamista kokouksissa.

– Kun valtuustokausi alkoi, nuorten naisten päälle puhuttiin ihan jatkuvasti ja niin kovaan ääneen, ettei meinannut omaa ääntä saada kuuluviin. Se oli näkyvin ja räikein asia tässä. Yritetään eri tavalla perustella, miksi toisen ei pitäisi puhua lainkaan tilanteessa, jossa vastaavassa positiossa oleva vanhempi miespuolinen henkilö pystyy kyllä käyttämään tilaa ja saa puheenvuoroja.

Suomela kokee, että nuorena naisena häntä on pyritty painamaan alaspäin.

– On kommentoitu, että me ei käsitellä tuollaista, et tiedä tuosta tarpeeksi, kunhan sä tästä vähän opit ja saat kokemusta, ymmärrät sitten, miksi tämä menee näin. On sanottu, että en kyllä rupea noin nuorelta tuollaista kuuntelemaan, kun olen ollut täällä näin pitkään. Ei puhuta itse asioista, vaan siitä, olenko lainkaan validi osallistumaan niihin keskusteluihin.

Suomela kertoo kokeneensa, ettei hän tule nähdyksi ja kohdatuksi poliitikkona ja yksilönä, vaan jonakin muuna. Suomelan mukaan kiusallisia tilanteita on tullut vastaan esimerkiksi silloin, kun hän on yrittänyt löytää oikeaa kokoushuonetta.

– Minua on luullaan tarjoilijaksi, siivoojaksi, seuralaiseksi tai opiskelijaedustajaksi. Ihmiset eivät oleta, että olisin heidän vertaisenaan päättämässä asioista. Ei haittaa, jos iän perusteella olettaa joskus väärin, mutta se tuntuu ikävälle, kun on käynyt ilmi, että ihminen ei useamman kerran jälkeen kerta kaikkiaan kykene muistamaan, että me ollaan kollegoita, Suomela kuvailee.

Saunailloissa epäasiallisuuksia

Suomelan mukaan suhtautuminen muuttuu epäasiallisemmaksi etenkin vapaamuotoisemmissa tilaisuuksissa, joissa saunotaan tai uidaan. Suomela kertoo jännittävänsä tällaisia tilaisuuksia etukäteen, kun ei voi tietää, mitä siellä tapahtuu.

– Aina pitää tarkkaan miettiä, missä seurassa voi saunaan tai uimaan mennä ja missä ei. Olisi tosi kiva päästä viettämään kollegoiden kanssa rauhassa aikaa ja monesti monta tuntia illasta saatetaan olla saunomisen ja uimisen äärellä, niin on ikävää, jos naiset istuvat sen ajan jossain nurkassa, kun tilanteet eivät ole sellaisia, että niihin haluaisi mennä.

Suomelan mukaan mieskollega on esimerkiksi pyytänyt häntä pesemään selkänsä, ja häntä on kutsuttu merenneidoksi.

– Ulkonäön kommentointia, ehdottelua, tullaan lähelle juuri sillä tavalla, ettei se ylitä mitään ilmiselvää sopimattomuuden rajaa. Mutta selvää on, että mieskollegat eivät toistensa lähelle sillä tavalla tule, Suomela kuvaa.

– Jos istumme naisporukassa, monelle miehelle on vaikeaa tulla siihen normaalisti ja olla kommentoimatta sitä, että siinä istuu ryhmä naisia ja miltä he näyttävätkään. Tuntuu, että tuollaisissa vapaamuotoisissa tilanteissa ihmisillä nousee kauhean vanhanaikaiset käytösmallit pintaan.

Iiris Suomela on vaikuttanut muun muassa Tampereen kaupunginvaltuustossa ennen pääsyään eduskuntaan. JUHA VELI JOKINEN

Moni edustaja tullut puhumaan

Kevään 2019 eduskuntavaaleissa Suomela ei kohdannut enää niin paljon häirintää kuin vuoden 2015 vaaleissa, vaan asiattomat kommentit kohdistuivat enemmän hänen kampanjatiimiläisiinsä.

– Kaikista kurjinta on huomata, että häirintä kohdistuu kaikkein nuorimpiin. Minulla oli kampanjatiimissä 9. luokkalainen ja toisella asteella opiskelevia. Häirintä kohdistuu niihin, jotka ovat haavoittuvimmassa asemassa. Jouduin lohduttamaan vaalimökillä tukiryhmäläisiä, kun heitä kohtaan oli käyttäydytty tosi rumasti ja ikävästi.

Suomela on puhunut häirintäkokemuksistaan aiemminkin julkisuudessa. Hän kertoo yllättyneensä siitä, kuinka moni eduskunnassa on tullut hänelle kertomaan kokemuksistaan.

– Yllätti, miten valmiita ihmiset ovat kertomaan, mitä kaikkea he ovat kohdanneet, mutta julkisuudessa he eivät halua asiaa käsitellä. Kun kokemuksia tuo julkisesti esille, se tuo mukanaan omanlaistaan huutelua ja ikävää kommentointia. Ja ymmärrän varsin hyvin, että osalle tämä on niin henkilökohtainen asia, ettei siitä haluta puhua. Ilmiö näyttää pienemmältä kuin se on, kun vain osa on valmiita kertomaan siitä julkisesti.

#Metoo toi muutosta

Suomela kertoo kohdanneensa seksismiä jonkin verran myös eduskunnassa, mutta kevyemmin kuin muualla. Hän ei halua yksilöidä tarkemmin kokemuksiaan eduskunnasta.

– Näkyy, että vihreiden nuorten naisten nousu selvästi hämmentää ja häkellyttää ja monilla on tarve kommentoida sitä jollain tapaa. Mutta enimmäkseen kommentointi on ollut hyvää tarkoittavaa.

Suomelan mukaan viimeisen vuoden aikana epäasialliset kommentit ovat vähentyneet, kun julkisuudessa on käyty keskustelua seksuaalisesta häirinnästä #metoo-kampanjan myötä.

– Ihmiset ovat alkaneet miettiä enemmän, mitä ovat tulleet sanoneeksi ja tulleet pahoittelemaan. Ihmiset ovat oppineet reflektoimaan, eikä enää voi ajatella, ettei omalla törppöilyllä olisi mitään seurauksia.