Mielenterveyspalveluja tarvitaan nuoren lähelle, ja asiantuntijat toivovat kouluihin lisää osaamista. Nykyinen järjestelmä on puutteellisempi kuin aikuisilla.

Nuorten mielenterveyshoito jakautuu kahteen tasoon Perustason mielenterveyspalvelut tarkoittavat peruskoulun ja toisen asteen koulun palveluja, jotka ovat käytännössä terveysaseman tai -keskuksen toimintaa. Joissain kaupungeissa kouluterveydenhuoltoon tai opiskelijaterveyshuoltoon on palkattu psykiatrisia sairaanhoitajia. Kunnissa on perustettu vaihtelevasti myös nuorten kriisipisteitä, joihin nuori voi hakeutua. Perinteisesti kunnissa on kasvatus- ja perheneuvoloita, joissa osan ikäraja ulottuu 18 vuoteen asti. Erityistason mielenterveyspalvelut tarkoittavat nuorisopsykiatrista erikoissairaanhoitoa, jotka kunnat maksavat. Erikoissairaanhoidon järjestävät sairaanhoitopiirit. Erikoissairaanhoito voi olla joko polikliinistä avohoitoa tai nuorisopsykiatrista osastohoitoa.

Nuoren hätä ei katso aikaa tai paikkaa.

– Kun ei ole voimavaroja pohtia, mistä saa apua, avun täytyy löytyä helposti, sanoo valtavan suosituksi nousseen Sekasin-chatin tiimivastaava, sosiaalipsykologi Jenna Immonen.

Immosen mukaan nuorten mielenterveyspalvelut on turvattava kaikkina ajankohtina. Suomen Mielenterveysseuran (siirryt toiseen palveluun) koordinoima Sekasin-chat (siirryt toiseen palveluun) on avoinna puoleen yöhön myös viikonloppuisin.

Nuoret ottavat yhteyttä chattiin esimerkiksi ahdistuneisuuden, masentuneisuuden ja itsetuhoisuuden vuoksi.

Palvelu koetaan matalakynnyksiseksi. Muun muassa sen takia viime vuonna aloitettu chat nousikin niin nopeasti supersuosituksi.

Alkuvuoden aikana palveluun otettiin yhteyttä yli 50 000 kertaa.

– Sekasin-chat on foorumi, jossa voi turvallisesti puhua vaikeiksi koetuista asioista ja harjoitella niiden puheeksi ottamista. Chattiin laittavat viestiä esimerkiksi nuoret, jotka kertovat ensimmäistä kertaa seksuaalisesta hyväksikäytöstä tai itsemurha-ajatuksista, Immonen sanoo.

Chat-palvelu on siellä, missä nuoretkin: verkossa. Immosen mielestä mielenterveyshoidossa verkkopalveluihin tulisi panostaa laajemminkin.

Kouluihin psykiatrisia sairaanhoitajia

Nuorten mielenterveyspalvelut ovat puutteellisemmat kuin aikuisilla. Hyksin nuorisopsykiatrian (siirryt toiseen palveluun) vastaava ylilääkäri Klaus Ranta kertoo, että koulun oppilashuoltoon ja terveyshuoltoon tarvitaan lisää mielenterveyden hoitoa ja koko palvelujärjestelmään parempaa kokonaisuuden koordinointia.

– Terveyskeskuksissa ei ole ollenkaan suuntauduttu nuorten mielenterveyshoitoon. Niissä on aikuisille depressiohoitajia, mutta nuorille ei, Ranta sanoo.

Helsingin yliopiston nuorisopsykiatrian professorin Mauri Marttusen mielestä nuorille tarvitaan psykiatrisia sairaanhoitajia perusterveydenhuoltoon.

– Niillä alueilla, joissa on palkattu psykiatrisia sairaanhoitajia kouluterveydenhuoltoon, kokemukset ovat olleet hyviä, hän sanoo.

Sekä Marttunen että Ranta ovat sitä mieltä, että tällä hetkellä nuorten mielenterveyshoito painottuu liikaa erikoissairaanhoitoon. Rannan mukaan lievempiin häiriöihin tulisi saada hoitoa perusterveydenhuollosta.

– Hoidamme Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä koko ikäluokasta jopa 8–9 prosenttia, joka on hämmästyttävä luku. Viidesosa kaikista nuorista oireilee siten, että heillä voidaan todeta jokin mielenterveyden häiriö. Erikoissairaanhoidossa ei ikinä kyetä vastaamaan tähän tarpeeseen, Ranta sanoo.

Kun erikoissairaanhoito ruuhkautuu, potilaat joutuvat jonottamaan. Se ei ole kenenkään etu.

Rannan mukaan syksyt lähtevät nykyään nuorisopsykiatrian erikoissairaanhoidossa liikkeelle lähetetulvalla. Tänä vuonna Hyksin nuorisopsykiatria on vastaanottanut 40 prosenttia enemmän ulkoisia lähetteitä kuin viime vuonna. Muualla Suomessa suuntaus on sama.

– Esimerkiksi Kuopiossa ja Lahdessa on myös 30–40 prosentin nousua, Ranta sanoo.

Stoppi kesän hoitokatkoille, aukioloaikoja myös heinäkuulle

Erityinen ongelma-aika nuorten mielenterveyshoidossa on kesä. Julkisen tahon ja kolmannen sektorin palvelut vähenevät kesäaikaan.

Kesä katkaisee usein myös muut rutiinit nuoren elämässä.

– Voi olla, että nuorella ei ole ketään turvallista aikuista lähipiirissä, kun koulutkin ovat kiinni, Immonen sanoo.

– Tuntuu, että Suomi menee terveyspalveluissa kesällä osin tai kokonaan kiinni. Nuorten pulmat ja huolet eivät jää lomalle, Immonen jatkaa.

Hän kertoo, että muutamankin viikon tauko hoitosuhteessa voi heikentää nuoren vointia merkittävästi.

– Kesätauko näkyy Sekasin-chatissa esimerkiksi itsemurha-ajatuksina ja varsinaisina yrityksinäkin.

Hämeenlinnassa nuorten terveysneuvontapiste (siirryt toiseen palveluun) kokeili tänä kesänä ensimmäistä kertaa heinäkuun aukioloaikoja. Kokeilu oli positiivinen.

Terveydenhoitaja Susanna Matilan mukaan yhteydenottoja oli runsaasti, ja viikkokävijät tulivat myös heinäkuussa tunnollisesti paikalle.

Loppukesästä asiakkaiden mielialat olivat selkeästi parempia.

– He kiittivät nopeasta palvelusta ja siitä, että pystyimme hoitamaan asioita tai ainakin viedä niitä eteenpäin, Matila sanoo.

Uudet lyhyet hoitomuodot käyttöön

Mauri Marttunen kertoo, että nuorten mielenterveyspalvelut eivät ole vain resurssiasia, vaan kyse on myös osaamisesta. Hänen mukaansa maailmalla on kehitetty hyviä malleja nuorten mielenterveyden häiriöiden hoitoon.

– Lyhyet, tiiviit hoito-ohjelmat on tieteellisesti tutkittu ja osa on todettu hyvin toimiviksi. Alle kymmenen vastaanottokäynnin kestoisia ohjelmia voisi hyödyntää depression ja ahdistuneisuuden hoitoon.

Marttunen sanoo, että tutkimusnäyttöön pohjautuvia hoitomalleja voitaisiin käyttää nimenomaan perustasolla, esimerkiksi kouluissa.

Ranta kertoo onnistuneesta kokeilusta Espoon kaupungin kanssa. Vuoden loppuun asti kestävän hankkeen (siirryt toiseen palveluun)tarkoituksena on ollut kaikkien Espoon yläkoulujen oppilashuollon ja terveydenhuollon henkilöstön kouluttaminen IPC-lyhytinterventioon. Kohderyhmänä ovat lievästi ja keskivaikeasti masentuneet nuoret.

– Alustavat tulokset ovat todella rohkaisevia. Nuorten depressio-oireet ovat vähentyneet, Ranta sanoo.

Sote-uudistus voi vähentää kunnallisia eroja

Kunnat päättävät nuorten mielenterveyspalveluista itse. Sen vuoksi palvelujen taso vaihtelee, ja kahdessa samankokoisessa kaupungissa voi olla merkittäviä eroja: toisessa saattaa olla nuorten vastaanotto, jossa voi käydä vuodessa satakin nuorta. Toisesta vastaanotto voi puuttua kokonaan.

Kansalaisilla pitäisi olla samanlaiset mahdollisuudet saada hoitoa paikkakunnasta riippumatta.

– Tämä on selvästi yhdenvertaisuuskysymys, Marttunen sanoo.

Palvelujen vaihtelu todennäköisesti vähenee sote-uudistuksen myötä, kun jatkossa palveluja järjestää nykyisten yli 300 kunnan sijaan 18 maakuntaa.

– Yliopistoalueille tulee lisäksi osaamiskeskuksia. Niissä on mahdollista rakentaa hoitomalleja, joita voidaan viedä maakuntiin.

Marttusen mukaan sote-uudistus vähentää myös taloudellista kikkailua.

– Kun erikoissairaanhoito ja perusterveydenhuolto ovat kaikki samassa budjetissa, se on palvelujen suunnittelun ja toteutuksen kannalta hyvä asia. Silloin ei tule mahdollisuuksia vetää välistä rahaa, mitä valitettavasti tapahtuu kaiken aikaa tällä hetkellä, Marttunen kertoo.

Sote-uudistuksen yhteydessä suunnitellaan myös perhekeskusten palveluja (siirryt toiseen palveluun). Ranta toivoo, että nuoret saisivat perhekeskuksista apua niin pitkään, kuin he asuvat kotona.

Voidaanko sotesta siis odottaa nuorten mielenterveyspalvelujen pelastajaa?

Marttunen kertoo, että uudistus saattaa mennä myös perusteellisesti pieleen.

– Kaikkien tahojen tulisi nähdä mielenterveysongelmien tärkeys. Kun palveluja kehitetään, asioita pitää katsoa monesta näkökulmasta. Asiantuntijoilla on hurjan suuri vastuu, hän sanoo.