Sijoitetun lapsen laissa säädetty oikeus henkilökohtaiseen keskusteluun oman sosiaalityöntekijänsä kanssa ei selvitysten perusteella aina toteutunut. (Kuvituskuva).

Sijoitetun lapsen laissa säädetty oikeus henkilökohtaiseen keskusteluun oman sosiaalityöntekijänsä kanssa ei selvitysten perusteella aina toteutunut. (Kuvituskuva). Jarkko Riikonen / Yle

Pohjolakodin ongelmien ja valvonnan puutteen taustalla ovat ainakin osittain sosiaalitoimen liian vähäiset resurssit. Asia selviää apulaisoikeusasiamiehen teettämästä selvityksesta, jossa selvitettiin Pohjolakodin, aluehallintoviraston sekä Pohjolakotiin sijoitettujen lasten sijoittajakuntien toimintaa.

Sijaishuollossa olevien lasten oikeus saada riittävää sijaishuoltoa on vakavasti vaarantunut, todetaan apulaisoikeusasiamiehen teettämässä selvityksessä.

Yhteensä 13 sijoittajakunnalta pyydettiin selvitystä muun muassa siitä, miten ne ovat huolehtineet lapsen sijaishuollon järjestämisestä ja valvonnasta.

Selvityksen mukaan useissa sijoittajakunnissa sosiaalityöntekijöiden työtaakka on kohtuuton. Sosiaalityöntekijöiden vastuulla olevien asiakasperheiden suuri määrä vaikeuttaa sijaishuoltopaikkojen, kuten Pohjolakodin valvontaa.

Sijoitetun lapsen laissa säädetty oikeus henkilökohtaiseen keskusteluun oman sosiaalityöntekijänsä kanssa ei selvitysten perusteella aina toteutunut.

Ratkaisu lokakuun aikana

Apulaisoikeusasiamies Maija Sakslinin määräyksestä tehtiin Pohjolakotiin 17.-18. huhtikuuta 2018 ennalta ilmoittamaton tarkastus. Tarkastuksella havaittiin lasten kohtelussa ja rajoitusten käytössä useita merkittäviä puutteita. Selvityksen mukaan valvovilla viranomaisilla, aluehallintovirastolla ja lapsia Pohjolakotiin sijoittaneilla kunnilla ei ollut tietoa Pohjolakodin lainvastaisista ja lapsia alistavasta menettelystä.

Apulaisoikeusasiamies pyysi tarkastuksen jälkeen selvityksiä Pohjolakodilta, aluehallintovirastolta ja sijoittajakunnilta.

Pohjolakodin selvityksessä on kuvattu useita merkittäviä toiminnan muutoksia, joilla on pyritty parantamaan lasten kohtelua.

Apulaisoikeusasiamies pyysi myös Pohjois-Suomen aluehallintovirastolta selvitystä siitä miten se alueellaan valvoo sijaishuoltopaikkojen toimintaa ja erityisesti rajoitustoimenpiteiden käyttöä sekä miten aluehallintovirasto kuulee tarkastuksillaan sijoitettuja lapsia.

Sijoittajakunnilta on pyydetty selvitystä muun muassa siitä, miten ne ovat huolehtineet, että lapsen sijaishuollon järjestämisestä ja valvonnasta vastuussa oleva lapsen asioista vastaava sosiaalityöntekijä on tosiasiassa pystynyt suoriutumaan lakisääteisistä tehtävistään. Kuntien tuli lisäksi selvittää, kuinka paljon asiakasperheitä sosiaalityöntekijällä on.

Apulaisoikeusasiamies antaa selvitysten perusteella ratkaisunsa lokakuun aikana.

Ratkaisuja valmisteleva esittelijäneuvos Tapio Räty ei kommentoinut Ylelle tarkemmin sitä, miten annetut ratkaisut tulevat vaikuttamaan Pohjolakodin tai sijaishuoltopaikkojen toimintaan.

Lue lisää: Kohu-uutiset koulukodista järkyttivät – lasten kuulemisesta tulee pakollista, perheministeri Saarikko lupaa myös lisätä valvontaa

Pohjolakoti ilmoitti parannuksista toiminnassaan, huomiota kiinnitetty lasten kiinnipidon ehtoihin