Maria Rokka on tyytyväinen tilanteeseensa

Hän puhdistaa ja hinnoittelee SPR:lle lahjoituksena tulleita käsilaukkuja. Laukut tulevat myyntiin SPR:n myymälään eli Kontti-kierrätyskeskukseen.

Rokka tekee nyt töitä palkkatuen turvin SPR:ssä Vantalla. Hän työtilanteensa on parempi kuin vuosiin. Se vaikuttaa perusteellisesti elämään.

Tämä on työnantajalle ja -tekijälle win-win -tilanne, sanoo SPR:n Kontti kierrätysmyymälässä palkkatuella työskentelevä Maria Rokka. Antti Haanpää / Yle

– Henkisesti tällä on iso merkitys. Se nostaa omanarvontuntoa ja tuntuu, että kelpaan vielä jonnekin.

Rokka on yksi niistä sadoista ihmisistä, jotka ovat saaneet lähteä Postista yhtiön vuosia jatkuneessa irtisanomisvirrassa. Häneltä työt loppuivat kymmenen vuotta sitten, kun Sonera lopetti sisäisen postipalvelun ostamisen Postilta.

SPR:n kierrätysmyymälään

Potkuihin tyssäsi 42 vuotta kestänyt työura. Rokka jäi työttömäksi keskellä synkintä syksyä, marraskuussa 2009. Suomen työttömyys oli silloin noussut yli kahdeksaan prosenttiin.

Työuraa olikin kestänyt peruskoulusta lähtien. Vain äitiysloma ja hoitovapaa olivat siihen mennessä katkaisseet töiden painamisen.

Alkoi töiden hakeminen – tai vuoristorata, kuten Rokka itse luonnehtii.

– Töiden hakeminen on yhtä vuoristorataa. Toiveikkuus nousee, kun lähettää hakemuksen, ja sitten taas pettymys ja alamäki… Ja taas uudestaan. On se aika rankkaa.

SPR:n kahdessatoista Kontti-kierrätystavaratalossa työskentelee noin 1500 henkilöä. Heistä 1408 saa työllistämistukea. Antti Haanpää / Yle

Seurasi työkokeiluiden ja palkkatuettujen työjaksojen kausi. Työttömyyskaudella tulot olivat niukat ja piti turvautua toimeentulotukeen.

Aktiivisen naisen onnistui kuitenkin lopulta, kesällä 2017 päästä palkkatuettuun työhön SPR:ään. Se oli iso helpotus.

Tuettu työllistyminen paransi asemia

Palkkatukikausi voi kestää korkeintaan 24 kuukautta 28 kuukauden kuluessa.

Miltä näyttää Maria Rokan jatko työelämässä?

– Hirveän vaikea sanoa, se ei ole puhtaasti omissa käsissä.

Rokka suorittaa nyt oppisopimuskoulutuksella liiketoiminnan erikoisammattitutkintoa. Sen jälkeen hän voisi toimia esimerkiksi myymäläpäällikkönä.

Hänestä palkkatuki ei ole vain “kikkatyöllistämistä”. Rokka katsoo tulevaisuuteen jälleen luottavaisemmin. Hän uskoo työsuhteen - vaikka tuettunakin - parantavan hänen asemiaan työmarkkinoilla.

– Toivon, että täältä ei täydy enää lähteä työttömäksi. Täällä autetaan työnhaussa ja etsitään työtä yhdessä. On vähän tuurista kiinni miten käy, mutta on erittäin hyödyllistä, että olen päässyt tähän taloon töihin, hän kiittelee.

Hallituksella kovat odotukset

Palkkatuen voimaan uskotaan myös uudessa hallituksessa. Työministeri Timo Harakka (sd.) patistelee yrityksiä ja järjestöjä entistä laajempaa palkkatuen käyttöön.

–Minusta lähtökohdan täytyy olla vähintään niin kunnianhimoinen, että palkkatuen käyttö kaksinkertaistuu, joka tarkoittaa jo 20 000 uutta työpaikkaa.

Työministeri Timo Harakka sanoo, että palkkatuen käyttö voidaan kaksinkertaistaa. Se tarkoittaisi 20 000 uutta työpaikkaa. Jussi Nukari / Lehtikuva

Palkkatukea voidaan myöntää yrityksille, kunnille, järjestöille ja muille yhteisöille, kun ne palkkaavat työttömän henkilön. TE-toimisto arvioi tarvittavan tuen suuruuden henkilön osaamisen puutteiden tai osatyökykyisyyden perusteella.

Yritys voi saada valtiolta tukea 30 - 50 prosenttia henkilön palkkakuluista. Järjestöillä tuen osuus voi olla jopa täydet sata prosenttia. Silloin koko palkka tulee valtion kassasta.

Rinne purkaa Sipilän katon

Edellinen, Juha Sipilä (kesk.) hallitus rajoitti palkkatuen käyttöä niin, että järjestöt voivat saada täyden tuen korkeintaan 3 000 henkilötyövuodelta. Hallituskauden lopulla kattoa nostettiin neljään tuhanteen.

Työ- ja elinkeinoministeriön hallitusneuvos Tiina Korhonen kertoo, että järjestöjen sadan prosentin palkkatuelle haluttiin edellisellä hallituskaudella asettaa katto muun muassa siksi, että täyden palkkatuen vaikuttavuus on heikompaa verrattuna palkkatuettuun työhön yrityksissä.

Tutkimukset osoittavat (siirryt toiseen palveluun), että käytännössä tukityöllistynyt henkilö pääsee jatkamaan työelämään ilman tukea useammin yrityksestä kuin järjestöstä. Joulukussa julkaistun tutkimuksen mukaan tuki johtaa kuitenkin melko heikosti pysyvään työllistämiseen.

Nykyinen Antti Rinteen (sd.) hallitus aikoo silti poistaa järjestöille asetetun rajan.

SPR ei pysty lisäämään palkkatuen käyttöä

Katon poistaminen avaa mahdollisuudet tuen entistä laajemmalle käytölle esimerkiksi työttömien yhdistyksille ja Punaiselle ristille. Ne ovat palkkatuen suurimpia saajia tällä hetkellä.

SPR:n kaksitoista Kontti-myymälää työllistää lähes 1 500 ihmistä. Heistä 1 408 on palkkatuen tai muiden työllistämistukien piirissä.

Mutta SPR:n työllistämistoiminnan päällikkö Ari Montonen sanoo, että oleellisesti tämän suurempaan työllistämiseen SPR:llä ei ole enää mahdollisuutta, vaikka tukien käyttämiseltä poistuukin yläraja.

SPR on palkkatuen suurimpia käyttäjiä, mutta työllistämistoiminnan päällikkö Ari Montonen arvioi, että kovin paljon sen käyttöä ei voida enää lisätä. Antti Haanpää / Yle

– En usko, että meille tulee enää merkittävästi lisää. Se ehkä tasaa ihmisten virtaa, mutta määrällisesti tuskin kasvaa. Meillä määrä perustuu siihen, kuinka monelle voi tarjota laadukasta palvelua.

Montonen sanoo, että katon poistaminen voi kuitenkin lisätä palkkatukea hyödyntävien muiden, pienempien järjestöjen määrää. Palkkatuen käytön kaksinkertaistumiseen hän ei oikein jaksa uskoa.

Näin hän vastaa kysymykseen siitä, onko hallituksen tavoite realistinen.

– On... kun viisaammat niin sanovat, Montonen muotoilee kohteliaasti, mutta ei yritä olla kovin vakuuttava.

Harakka: Maksaa itsensä takaisin eri valuutassa

Ministeri Harakka korostaa että palkkatuella on merkitystä, vaikka se ei johtaisikaan pysyvään työllistymiseen. Hänen mukaansa tuki kohdistuu juuri niihin, jotka olisivat täysin sosiaalitukien varassa.

– Silloin kiinnittymien yhteiskuntaan, osallistuminen, merkityksen tunteminen ja myös tarvittavan työpanoksen antaminen jäisivät saamatta. Kyllä palkkatuesta on merkittävää hyötyä yhteiskunnalle.

Palkkatuki on myös yritystuki eli osa juuri sitä miljardipottia, jonka leikkaamista on yritetty vuodesta, selvitysmiehestä ja hallituskaudesta toiseen.

Mutta niin kuin kaikilla tuilla, tälläkin on etunsa.

– Palkkatuki maksaa itsensä takaisin, mutta joskus eri valuutassa kuin mihin sitä on käytetty, Harakka tiivistää.

Harppaus hallituksen työllisyystavoitteessa

Tukirahan kasvattamisella annetaan lisäpotkua myös hallituksen keskeisimmälle tavoitteelle.

Rinteen hallitusohjelmassa luvataan että työllisyysaste nousee(siirryt toiseen palveluun) (siirryt toiseen palveluun) 75:ään prosenttiin ja työllisten määrä kasvaa 60 000:lla henkilöllä hallituskauden loppuun mennessä. Tästä 30 000 työpaikkaa pitäisi syntyä "päätösperustaisesti" eli hallituksen toimien ansiosta talouskasvun tuoman lisäyksen päälle.

Palkkatuen lisääminen täyttäisi siis työllistämistavoitteesta jo kaksi kolmasosaa.

Työ- ja elinkeinoministeriö ehdottaa tukeen 18 miljoonan euron lisäystä. Valtiovarainministeriö on lupaillut kymmentä miljoonaa. Sopu haarukoidaan hallitusriihessä.

Rokka siistii SPR:lle lahjoitetut käsilaukut myyntikuntoon. Antti Haanpää / Yle

Yksimielisyys vallitsee ainakin siitä, että tuen sääntöjä yritetään yksinkertaistaa.

– Olennaista on että palkkatuesta tulee houkuttelevampi järjestöille, yrityksille ja yksin yrittäjille, Harakka kiteyttää.

Tämä yritystuki ei innosta yrityksiä

Tänä vuona palkkatukeen arvioidaan kuluvan 200-250 miljoonaa euroa. Budjetoitua rahaa on aiemmin jäänyt siirrettäväksi seuraavalle vuodelle, sillä yritykset eivät ole olleet siitä järin innostuneita.

Elinkeinoelämän keskusliiton johtavan asiantuntijan Vesa Rantahalvarin mukaan palkkatukeen oikeutettu henkilö jää usein palkkaamatta lisätyön tarjoamisvelvoitteen takia. Se tarkoittaa työnantajan velvollisuutta tarjota lisätyötä ensi sijassa nykyisille työntekijöille.

Rantahalvarin mukaan esimerkiksi kauppa-, hotelli- ja ravintola-alalla voisi olla kiinnostusta palkkatuetun työvoiman käyttämiseen, mutta työn tarjoamisvelvoite laimentaa mielenkiintoa.

Lisäksi TE-toimistojen rooli herättää arvostelua.

Se voi tarjota yritykselle työntekijöitä. Palkkatukea saava henkilö voi olla myös itsenäisesti yhteydessä yrityksiin, jonka jälkeen työnantaja tekee hakemuksen palkkatuesta TE-toimistoon.

EK:ssa koetaan, että TE-toimistoilla on asiassa liian määräävä rooli.

– Yleensä työnantaja haluaa olla itse ajurin paikalla. Palkkatuella ei ole hyvä kaiku, Rantahalvari tiivistää työnantajien tunnelmia.

Uuden työntekijän kouluttamista

Tukea siis pyritään suuntaamaan entistä enemmän yrityksen lisäksi järjestöille.

Tavoitteena on, että nykyiseen järjestöjen palkkatukeen liitetään yksilöllistä tukea, joka helpottaa siirtymistä avoimille työmarkkinoille.

Mutta SPR:n Montonen muistuttaa, että jopa sadan prosentin valtion tuki kattaa työvoimakulut korkeintaan 65 prosentin työaikaan saakka.

Työllistäminen siis maksaa, mutta vähintään yhtä merkittävä este tuen käytölle on uusien työntekijöiden perehdyttäminen uusiin tehtäviin.

SPR:n Vantaan Kontti-myymälän varastossa lajitellaan ja siistitään myyntiin menevä lahjoitustavara. Antti Haanpää / Yle

Kontissa se on työjohdon keskeisin tehtävä. Koulutettavia ei saa olla liikaa.

– Palkkatuettujen työtekijöiden määrää ei voi lisätä suuresti, koska heille pitää tarjota palveluita. Ylikansoittaminen ei ole järkevää, Montonen sanoo.

Myös Rokka on samoilla linjoilla.

– Tärkeää on, että ei tarvitse pyöritellä peukaloita, vaan pääsee tekemään töitä.

Korjaus 9.9.2019 klo 10.15: TE-toimistojen nimi muutettu oikeaan muotoon.

Lue lisää: Palkkatuki työllistää yrityksissä, mutta sielläkin vain vähän – Yrittäjä: Se on kuin pitkä työhaastattelu, jossa voi näyttää kykynsä