Kannatusmittauksissa kärjessä notkuva demarit on pitkään puhunut oppivelvollisuuden pidentämisestä 18 ikävuoteen asti. Vaalien lähestyessä pidentäminen on noussut puolueessa prioriteettilistalla korkealle.

– Oppivelvollisuuden pidentäminen on toimi, joka voitaisiin toteuttaa ensi kaudella nopeallakin aikataululla, puheenjohtaja Antti Rinne (sd.) sanoi Politiikan toimittajien aamiaisella keskiviikkona.

Kokoomuslaiset ovat puolestaan torjuneet ajatuksen, sillä heidän mukaansa panostuksilla varhaiskasvatukseen torjutaan syrjäytymistä tehokkaammin kuin oppivelvollisuudella.

Molempien tavoite on kuitenkin sama: jokaisen nuoren tulisi suorittaa vähintään toisen asteen tutkinto, koska koulutus torjuu parhaiten syrjäytymistä. Mistä ajattelutapojen erossa on kyse?

Tästä kertovat puolueiden johtavat koulutuspoliittiset ajattelijat Sari Sarkomaa (kok.) ja Pilvi Torsti (sd.)

Ensimmäinen väite: Oppivelvollisuutta pitää pidentää

Sari Sarkomaa: Kun katsotaan, mitkä asiat vaikuttavat siihen, ettei toisen asteen tutkintoa suoriteta, sieltä löytyy asioita, jotka liittyvät riittävään osaamiseen, nuorten elämään ja hyvinvointiin.

Kaikki tutkimukset osoittavat, että mitä varhemmin annetaan apua ja tukea sitä paremmin nuoret selviävät koulutuksesta. Viimeisin tutkimustieto varhaisen vaiheen kehityksen merkityksestä oppimiselle osoittaa, että entistä enemmän pitäisi tehdä toimia varhaiskasvatuksessa. Samalla perusopetuksessa lapselle pitäisi antaa valmiudet menestyä jatko-opinnoissa ja taata oppimisen ilo.

Pilvi Torsti: Katsomme koulutuspolkua kokonaisuutena, siis lapset ja nuoret muodostavat kokonaisuuden. Meidän näkemys on ollut aina se, että yhteiskunnan vastuulla on eheä koulutuspolku. Se lähtee lähipäiväkodista, menee lähikouluun ja päättyy siihen, että jokainen nuori suorittaa toisen asteen.

Meidän järjestelmän outo piire on se, että meillä liki 15 prosenttia nuorista on jäänyt syystä tai toisesta vaille tutkintoa. Tällöin puhumme lähes 10 000 nuoresta joka vuosi. Kun Talouspolitiikan arviointineuvosto katsoi tutkimusdataa kaikista kouluasteen vaiheista, heidän yksiselitteisesti suurin suosituksensa oli, että toisen asteen suorittamisessa vaikuttavin ja tehokkain keino olisi oppivelvollisuuden laajentaminen.

Tiina Jutila / Yle

Arviointineuvosto muodosti erilaisia tutkimusasetelmia ja nuorten syyt jäädä koulutuksen ulkopuolelle olivat hyvin moninaisia. Eli toisin sanoen hyvin iso joukko hyötyisi oppivelvollisuuden pidentämisestä. Nyt kouluissa on tilanne, että nuori voi valita itsensä ulos vastoin omaa parastaan, eikä koulutuksen järjestäjällä ole velvoitetta eikä keinojakaan rakentaa polkua tutkinnon suorittamiseen.

Olemme päättäneet erilaisista toimista vuosikymmeniä ja täsmäkeinot ovat yllättävän vähän vaikuttaneet opintojen suorittamiseen. Koulutuksen järjestäjälle olisi nykyistä helpompaa, jos heillä olisi kokonaisuus vastattavanaan.

Sari Sarkomaa: Mutta jos katsomme syitä, joiden takia nuoret eivät suorita toista astetta, niin kyllä siellä ihan keskeisesti nousee esille, ettei peruskoulu tarjoa keskeyttäneille tarpeeksi osaamista. Kun nuorten tilanteet ovat erilaisia, silloin tarvitaan täsmätoimia.

Oppivelvollisuuden nostaminen on kylmä ja mekaaninen toimenpide. Silloin vain toteamme, että oppivelvollisuus jatkuu ja ryhdymme vain tilastoimaan, siirrytäänkö toiselle asteelle.

Kaikista tärkeintä on, että nostamme varhaiskasvatuksen osallistumisastetta. Siellä lapsien taustojen, sosiaalisen osaamisen ja oppimisen eroja pystytään tasaamaan sekä luomaan mahdollisuuksien tasa-arvoa. Ja sitten peruskoulua kehitetään niin, että sieltä saadaan osaaminen, joka kantaa toiselle asteelle.

Pilvi Torsti: Painottaisin tieto- ja tutkimusperustaa ja nostaisin esiin kaksi keskeistä tutkimusta. Ensiksi Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etlan Hanna Virtasen väitöskirja, jonka asetelma on kiistaton.

Virtanen on tutkinut siinä, mikä on juuri ja juuri ilman opiskelupaikkaa jääneiden asema tulevaisuudessa ja millainen heidän elämästään on tullut eri hyvinvointimittareilla mitattuna. Heitä on verrattu henkilöihin, jotka ovat juuri ja juuri saaneet opiskelupaikan. Tämän pohjalta hän on päätynyt siihen, että on oppivelvollisuuden pidentämiselle on erinomaiset perusteet, jotta kaikki suorittaisivat Suomessa toisen asteen tutkinnon.

"Tässä puolueiden välinen ero. Kokoomus kannattaa yksittäisiä toimia ja SDP universaaleja toimia" Pilvi Torsti, kansanedustaja, SDP

Toinen tietopohjainen argumentti asialle on nuorisotakuun yhteydessä tehty koulutustakuu, jonka pitäisi taata jokaiselle nuorelle aloituspaikka peruskoulun jälkeen. Siinä on myös kyse koko ikäluokkaa koskevasta toimesta, minkä vuoksi olemme saaneet aikaiseksi prosenttiyksikkötasoisia muutoksia aloittaneiden määrässä.

Tässä on ehkä kokoomuksen ja SDP:n ero. Kokoomus kannattaa yksittäisiä, pistemäisiä toimia valikoidulle joukolle kuten oppimateriaalilisää ja SDP puolestaan universaaleja toimia, koska kaikille kuuluu toisen asteen tutkinto.

Nyky-yhteiskunta vaatii vähintään toisen asteen tutkintoa, eikä ilman tutkintoa olevalle 15-vuotiaalle ole nyky-yhteiskunnassa tulevaisuutta.

Toinen väite: Suuret reformit vievät tilaa nopeilta toimilta

Sari Sarkomaa: Suomessa on jo vuosikausia puhuttu oppivelvollisuuden pidentämisestä, eikä toimiin ole ryhdytty. Kun silloinen opetusministeri Krista Kiuru (sd.) puhui tästä, monet muut uudistukset pysähtyivät. Silloin vain jankutettiin oppivelvollisuuden pidentämisestä, eli se on tällainen sivistyspoliittinen raato.

Meidän pitää elää tässä ja nyt ja tehdä uudistuksia, jotka palvelevat nuoria. Tarvitsemme räätälöityjä keinoja, koska nuorten tilanteet ovat niin erilaisia.

Tiina Jutila / Yle

Pidän erittäin tärkeänä, että meillä on nyt uusi lukiolaki, jossa tulee erityisopetusta lukioon. Myös ammatillista koulutusta on uudistettu niin, että siellä annetaan apua ja tukea nuorille, jotta keskeyttäminen vähenisi ja lukuja on saatu alas. Nyt tulee myös oppimateriaalilisä, eli olemme jo ryhtyneet toimiin.

Mekaaninen oppivelvollisuuden pidentäminen on minusta ollut vaarallista ja ikävää, koska budjetissa uudistukselle ei ole ollut tilaa ja sitten asiaan on juututtu ja samalla on unohdettu nuori.

Pilvi Torsti: Olen tästä eri mieltä. Opintovelvollisuuden pidentäminen on ollut aika vähän aikaa keskustelussa reformitasolla. Jos katomme yhteiskunnallisia reformeja, ne toteutuvat yleensä 10 vuodessa. Opintovelvollisuus nostettiin reformitavoitteeksi noin viisi vuotta sitten.

Sari Sarkomaa: Eikö tämä ole ollut demariopetusministereiden tavoite joka kerta?

Pilvi Torsti: Kyllä, kyllä. Se nostettiin reformitavoitteeksi noin viisi vuotta sitten ja silloin kokoomus ei lähtenyt yhteisessä hallituksessa mukaan tavoitteen toteuttamiseen.

Kolmas väite: Syrjäytymistä voidaan torjua tehokkaimmin varhaiskasvatuksessa

Sari Sarkomaa: Meillä on yhä enemmän tutkimustietoa siitä, että varhaiset vuodet merkitsevät eniten syrjäytymisen estämisessä. Se ei auta yhtään mitään, että puhutaan reformeista ja historiallisista tavoitteista.

Ajattelen, että politiikassa pitää saada asioita aikaiseksi. Hallitus on alentanut nyt varhaiskasvatusmaksuja ja meillä on maksuton esiopetuskokeilu käynnissä. Haluamme, että lapset ja nuoret, jotka eniten hyötyisivät varhaiskasvatuksesta, sitä myös saisivat.

"Se ei auta yhtään mitään, että puhutaan reformeista ja historiallisista tavoitteista. Ajattelen, että politiikassa pitää saada asioita aikaiseksi." Sari Sarkomaa, kansanedustaja, Kok.

Nuoria, jotka eivät syystä tai toisesta hakeudu toiselle asteelle, ei auta se, että nostamme mekaanisesti oppivelvollisuutta, jos he keskeyttävät opiskelun heti 18 ikävuoden jälkeen. Haluamme, että toinen aste antaa osaamisen ja taidot. Voimavarat ovat rajallisia ja haluamme löytää vaikuttavia toimia.

Sosialidemokraattien toimet tulevat nuorelle liian myöhään.

Pilvi Torsti: Meidän painotus on ollut ennen kaikkea osallistumisasteessa. Se on Suomen iso kuva, kun puhutaan tietopohjaisesta päätöksenteosta. Meidän tutkijat esittävät ensijaisena tekona oppivelvollisuuden pidentämistä, jotta kaikille saataisiin toisen asteen tutkinto. Ja sitten nostamme varhaiskasvatuksen osallistumisasteen ylös.

Toteutimme hallituskaudella 2011–2015 (SDP:n ja kokoomuksen yhteisessä hallituksessa) nuorisotakuun osana koulutustakuuta, jossa nuorille taattiin aloituspaikat peruskoulun jälkeen. Tässä on kokoomuksessa pieni ristiriita, kun he puhuvat mekaanisista toimista, mutta samalla nyt kehuvat nuorten menevän kouluun.

Minua häiritsee sana mekaaninen, koska samalla voisimme sanoa, että peruskoulu-uudistus oli mekaaninen. Eli jos meidän ajatus on se, että nuoret tarvitsevat toisen asteen tutkinnon, niin silloin meidän pitäisi samalla johdonmukaisuudella käsitellä toista astetta kuin peruskoulua.

Hallituspuolue kokoomuksella on kiire käyttää uuskieltä kehittämisestä ja uudistamisesta, silloinkin kun on kyse kentistä, joihin on tällä hallituskaudella tehty mittavia leikkauksia. Varhaiskasvatus on valitettavasti tässä yksi esimerkki. Siellä on tehty radikaali muutos subjektiiviseen päivähoito-oikeuteen ja ryhmäkokoihin.

Sari Sarkomaa: Täytyy sanoa, että koulutusleikkauksia on ikävä kyllä jouduttu tekemään. Jos taas verrataan teidän varjobudjettiin, se ei välttämättä ole täysin toteuttamiskelpoinen. Tai jos toteutetaan, niin verotus nousee aika kovasti, enkä tiedä, kuinka silloin kasvulle kävisi.

Neljäs väite: Kokoomus käsittelee Turun puoluekokouksessa aloitetta kaksivuotisesta esiopetuksesta – Ehdotus pitää toteuttaa

Pilvi Torsti: Esiopetuksen laajentaminen on ollut esillä Opetusalan ammattijärjestö OAJ:lla ja se on ollut esillä varhaiskasvatuksesta käytävässä keskustelussa. SDP:n varhaiskasvatusta koskeva näkemys on ollut se, että osallistumista pitää lisätä ja vähitellen pitää siirtyä maksuttomuuteen. Kaksivuotinen esiopetus voi olla tapa, jolla maksuttomuuteen pitkällä aikavälillä voidaan päästä.

Sari Sarkomaa: Tämä on esimerkki siitä, että tehdään toimia, jotka ovat lasten ja nuorten parhaaksi ja ne laitetaan toimeen. Meillä on aloitettu jo kokeilut ja laitettu niihin rahaa.

Viides väite: SDP kannattaa sekä panostuksia varhaiskasvatukseen että oppivelvollisuuden pidentämiseen – Valtion ja kuntien rahat eivät riitä tähän

Sari Sarkomaa: Hyvä että nyt on saatu talous nousuun ja maltin pitää olla valttia. Huomasin demareiden miljardilupaukset eläkkeisiin ja sosiaaliturvaan. En tiedä, jääkö teidän lupauksien jälkeen koulutukseen yhtään rahaa.

Pilvi Torsti: Kysymys liittyi toiseen asteeseen. Siellä tehdään erilaisia täsmätoimia ja on tehty jo vuosikymmeniä.

Nyt huomaamme, että yhteiskunta muuttuu. Vielä 20 vuotta sitten oli löydettävissä töitä peruskoulun tutkinnolla ja 40 vuotta sitten niitä löytyi vielä enemmän. Meidän oppivelvollisuus on itse asiassa kansainvälisesti verrattuna varsin alhainen. Silloin kysymys kuuluu, millainen on meidän yhteiskunnan vastuu.

Kun puhumme kustannuksista, meidän pitäisi jo nyt taata kaikille koulutuspaikat. Tässä ei ole kyseessä erityisen massiivisesta toimesta. Ainoa kustannuslisäys on se, että koulutuksesta tulisi velvoittavaa ja silloin sen pitäisi olla myös maksutonta.

Siinä kustannushaarukoinnit ovat olleet suuruusluokassa 50–100 miljoonaa euroa vuodessa.