Lumen puute ja pilvien piilottama aurinko masentavat. Lisäksi infektiosairaudet saattavat lisääntyä nollakelien yleistymisen myötä.

Ilmaston lämpenemisen arvellaan lisäävän pilvisyyttä ja vähentävän auringonvaloa. Tällä on sekä mentaalisia että fysiologisia vaikutuksia.

Henkisistä vaikutuksista on jonkin verran tutkimustietoa saamelaisten keskuudessa.

– Luontoympäristön muutokset alkavat näkyä heidän jokapäiväisessä elämässään. Se vaikuttaa heidän elinkeinoihinsa. On tiettyjä havaintoja siitä, että sillä olisi vaikutuksia jopa itsemurhariskiin, toteaa Ympäristöterveyden ja keuhkosairauksien tutkimuskeskuksen johtaja, kansanterveystieteen professori Jouni Jaakkola.

Oulussa sijaitseva tutkimuskeskus on yksi kolmesta Maailman terveysjärjestö WHO:n globaalin muutoksen, ympäristön ja kansanterveyden kysymyksiin keskittyvästä yhteistyökeskuksesta. Muut kaksi ovat London School of Hygiene and Tropical Medicine ja Columbian yliopisto Yhdysvalloissa.

Valon puute voi masentaa

Jaakolan mukaan auringonvalon väheneminen ja nollakelin lisääntyminen saattaa vaikuttaa laajemminkin mielialaan ja masentuneisuuteen. Sen lisäksi infektiosairaudet saattavat lisääntyä nollakelien lisääntymisen myötä.

Astma on lisääntynyt jonkin verran pidemmällä aikavälillä. Jouni Jaakkola

– Siitä meillä on jonkin verran ihan hiljattain julkaistua tutkimustietoa. Toinen millä saattaa olla merkitystä on ilmastonmuutoksen vaikutus siitepölyn määrään ja kasvillisuuden leviämiseen. Näillä asioilla saattaa olla vaikutusta allergiaan ja astmaan, Jaakkola sanoo.

Astma on lisääntynyt

Jaakkolan johtamalla tutkimuskeskuksella on iso tutkimushanke jossa pyritään selvittämään samanaikaisesti ilman kemiallisten saasteiden, lämpötilan ja siitepölyn vaikutusta astman syntyyn ja astmaoireiluun.

– Astma on lisääntynyt jonkin verran pidemmällä aikavälillä. On joukko allergisia ihmisiä jotka saavat oireita siitepölystä ja osa näistä on astmaa sairastavia. Toisaalta myös astman diagnostiikka ja tunnistaminen on parantunut.

Ravinnolla iso merkitys ilmastonmuutoksen hillitsemisessä

Myös ruuan tuotanto liittyy ilmastonmuutokseen. Globaalilla tasolla ruokavaliokysymys on suuri haaste, koska vaurastumisen myötä lihankulutus lisääntyy massiivisesti.

– Liha ei sinänsä ole tarpeellinen ihmisen ravinnossa. Lihan, erityisesti punaisen lihan, käyttäminen ruokana on ongelmallista myös ilmastosyistä. Lihan tuotantoon liittyy jopa kymmenkertaiset päästöt verrattuna kasvistuotantoon. Lihan kulutuksen lisääntyminen globaalisti on ylenkatsottu ilmastonmuutokseen vaikuttava tekijä, linjaa Jaakkola.

Riistan ja kalan syönti tekee hyvää ilmastolle ja ihmiselle

Suomalaisten perinteinen kalapohjainen ruokavalio olisi hyvä myös ilmastonmuutoksen kannalta hyvä. On hyvä silti muistaa, että punaisen lihan pahuus ei koske riistaa.

Riista sinänsä on neutraali ilmastonmuutoksen suhteen. Jouni Jaakkola

– Isoja kysymyksiä lihantuotannossa ovat laidunmaiden lisääntyminen metsän kustannuksella, ulosteet ja metaani joka on keskeisiä kasvihuonekaasuja. Riista sinänsä on neutraali ilmastonmuutoksen suhteen ja ravintona lihaa terveellisimmästä päästä alhaisen rasvaprosentin vuoksi, sanoo Jaakkola.

Haastattelussa paljastuu myös maallikkoa hieman yllättävä seikka.

– Flunssan ja hengitystieinfektioiden esiintyvyyden aikatrendejä ei ole tutkittu kovinkaan perusteellisesti.