Vahvempaa ruokakauppaan Lakiluonnos alkoholiuudistukseksi salllisi nykyistä vahvempien alkoholijuomien myynnin vähittäiskaupassa. Raja nousisi 5,5 prosenttiin nykyisestä 4,7:stä.

Ravintoloiden anniskelusääntelyä kevennettäisiin ja aukiolo vapautettaisiin.

Lakiesitys on määrä antaa eduskunnalle kevätistuntokauden aikana.

Lakiluonnos alkoholilain kokonaisuudistukseksi sai nuivan vastaanoton juuri päättyneellä lausuntokierroksella. Yle uutisten tekemän lausuntoarvion mukaan peräti 70 prosenttia pyydetyistä lausunnoista suhtautui lakiluonnokseen vastahakoisesti – jokainen lausunnonantaja toki omasta näkökulmastaan ja lähinnä itseensä kohdistuviin muutoksiin, ei välttämättä lakiluonnokseen kokonaisuutena.

– Etenkin terveysjärjestöt vastustavat ehdotuksia: lähinnä siksi, että ne katsovat uudistuksen lisäävän alkoholin kokonaiskulutusta, mikä taas heikentää kansalaisten terveyttä ja aiheuttaa muitakin haittoja. Esimerkiksi Lastensuojelun keskusliiton mielestä lakiluonnosta on muutettava niin, että se suojaa – ei vaaranna – lasten ja lapsiperheiden hyvinvointia.

Myös alkoholiasioiden lupia ja valvontaa hoitavat kuusi aluehallintovirasto suhtautuvat järjestään kriittisesti uudistukseen muun muassa terveyshaittojen lisääntymissyistä. Alko huomauttaa omassa lausunnossaan, että Suomessa aiemmin tehdyt alkoholilain liberalisoinnit ovat johtaneet kulutuksen nousuun ja sen seurauksena alkoholihaittojen kasvamiseen. Alko vastustaakin nykyistä vahvempien alkoholien myynnin sallimista vähittäiskaupoissa.

Ravintolat kärsivät

Ehkä yllättävin kriitikko lausujista on ravintola-alan etujärjestö Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa. Sisältäähän lakiluonnos runsaasti norminpurkua juuri anniskeluun. MaRan mukaan lakiluonnos kuitenkin siirtää kulutusta pois ravintoloista, kun nykyistä vahvempien oluiden kasvava myynti päivittäistavarakaupassa nakertaa ravintolamyyntiä (lakiuudistuksen tultua voimaan).

Muutoksella olisi Maran mukaan kielteiset vaikutukset yrittäjyyteen, työllisyyteen, verotuloihin ja kansanterveyteen. Mara esittääkin runsaasti muutoksia lakiluonnokseen, muun muassa lupaviranomaisen valtaoikeuksiin.

Yle Uutisgrafiikka

Poliisin yötyöt lisääntyvät

Sisäministeriön poliisiosaston mukaan esitetyt muutokset lisäävät alkoholihaittoja, mikä taas lisää poliisin ja muiden viranomaisten, kuten pelastusviranomaisten työtaakkaa etenkin viikonlopun pikkutunneilla anniskeluaikojen pidentymisen vuoksi.

Poliisiosasto laskeekin tarvitsevansa väkeä lisää 170 henkilötyövuoden verran, jotta poliisitehtävät hoituvat nykytasolla myös lain tultua voimaan. Poliisin mukaan lisäresursointi maksaa 10-15 miljoonaa euroa vuodessa.

Ruokakauppa kiittää

Lähes neljännes (23 prosenttia) pyydetyn lausunnon jättäneistä suhtautuu suopeasti alkoholiuudistuksen lakiluonnokseen. Suuri osa kannattajista on teollisuuden tai kaupan aloilta.

Päivittäistavarakauppa kuuluu uudistukseen suurimpiin hyötyjiin, koska uudistuksen voimaaan tultua ne saavat oikeuden myydä nykyistä vahvempia alkoholeja asiakkailleen. Päivittäistavarakauppa toteaakin lausunnossaan, että alkoholilain muutoksella on pääosin suotuisia vaikutuksia: verotuotto kasvaa, vahvojen oluiden, siidereiden ja lonkeroiden vähittäishinta laskee noin 40 prosenttia, matkustajatuonti Virosta putoaa ja pienkauppojen toimintaedellytykset kohenevat.

Mutta kauppakin myöntää, että alkoholin kokonaiskulutus nousee uudistuksen vuoksi hieman. Silti se katsoo, että pitkällä aikavälillä alle 16-prosenttisten alkoholijuomien myynti tulisi sallia päivittäistavarakaupassa, koska se parantaisi etenkin pieneten lähikauppojen kannattavuutta.

Edistää kilpailua

Kilpailu- ja kuluttajavirasto kannattaa lakiluonnoksen tärkeimpiä muutosehdotuksia. Viraston mukaan ehdotettu sääntelyn keventäminen edistää alan kilpailua, vähentää matkustajatuontia ja ehkäisee harmaata taloutta. Myös työ- ja elinkeinoministeriö kiittelee lausunnossaan sääntelyn keventämistä ja myönteisiä kilpailuvaikutuksia kaupassa ja ravintola-alalla. Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK tukee lakiluonnosta pitkälti siksi, että alkoholijuomien teossa käytettävä vilja työllistää maatiloilla "yli tuhat henkilötyövuotta".