Hollanti kieltäytyy luovuttamasta Suomen suurimman kokaiinijutun epäiltyjä Tampereelle, koska katsoo epäiltyjen oikeusturvan olevan vaarassa Suomessa

Hollanti ei suostu luovuttamaan Suomen suurimman kokaiinijutun kahta kuriiriksi epäiltyä Suomeen, vaikka epäillyt on vangittu Tampereella poissaolevina ja aluesyyttäjä on antanut heistä eurooppalaisen pidätysmääräyksen. Käräjäoikeus tuomitsi tuomitsi jutun päätekijät pitkiin vankeusrangaistuksiin heinäkuussa. Kaksi jutussa kuriireiksi väitetyistä ehdittiin saada Hollannista Suomeen eurooppalaisen pidätysmääräyksen avulla. Sitten Hollannin linja muuttui, ja loput kaksi kuriiriksi epäiltyä jäivät Hollantiin. Nyt Hollanti katsoo, että Suomessa epäillyillä ei ole riittävää oikeusturvaa, jotta heidät voisi luovuttaa. Luovuttamisesta kieltäytymisestä kertoi ensimmäisenä Asianajajaliitto nettisivuillaan. Uuden tulkinnan taustalla ovat Euroopan unionin tuomioistuimen suuren jaoston antamat tuomiot, joissa tuomioistuin katsoo, että Saksassa syyttäjäviranomainen ei ole riippumaton oikeusviranomainen. Taustalla Saksan laki Schleswig-Holsteinin osavaltiossa oikeusministeri voi antaa tietyissä tilanteissa käskyjä viralliselle syyttäjälle. Tilanteet on rajattu osavaltion lailla ja Saksan perustuslailla. Ministerin on noudatettava laillisuusperiaatetta, eli määräysten on perustuttava lakiin. EU-tuomioistuin kuitenkin katsoi, että on olemassa vaara, että oikeusministeri tai siihen rinnastettava elin antaa suoraan tai välillisesti määräyksiä syyttäjälle, joka tekee päätöstä eurooppalaisen pidätysmääräyksen antamisesta. Tämän takia tuomioistuin katsoi, että saksalainen syyttäjäviranomainen ei ole riippumaton oikeusviranomainen. Vastaava päätös tehtiin lokakuussa Itävallan syyttäjäviranomaisista. EU-tuomioistuimen tuomioissa ei mainita Suomen syyttäjäviranomaisia, mutta kyseessä olevat tuomiot perustuvat puitepäätökseen, joka velvoittaa myös Suomea. Suomessa oikeusministeri ei voi antaa määräyksiä syyttäjälle edes välillisesti. Hollanti vetoaa Suomen tapauksessa EU-tuomioistuimen päätöksen kohtaan, jossa vaaditaan ”tehokasta oikeussuojakeinoa”, jonka avulla eurooppalaisen pidätysmääräyksen antamisesta voisi valittaa. Suomessa pidätysmääräyksestä ei voi valittaa. Suomi odottaa uutta ratkaisua Lainsäädäntöneuvos Tanja Innanen oikeusministeriöstä kertoo, että Suomen kanta asiassa on se, että pidätysmääräyksen kohteena olevan henkilön oikeusturva toteutuu Suomessa riittävällä tavalla. Suomessa eurooppalaisen pidätysmääräyksen antaminen vaatii aina sen, että asiassa järjestetään vangitsemiskäsittely käräjäoikeudessa. Näin on toimittu myös Tampereen tapauksessa, ja rikoksesta epäillyt on vangittu poissa olevina. Vangitut voivat kannella vangitsemisestaan, mikä johtaa käytännössä myös pidätysmääräykseen kohdistuvaan valitusprosessiin. – EU-tuomioistuimen ratkaisua pidetään jossain määrin epäselvänä, Innanen sanoo. Tuomioistuimessa on vireillä neljä vastaavaa asiaa. Yksi niistä koskee Ruotsia ja on Innasen mukaan lähes identtinen Tampereen tapauksen kanssa. EU-tuomioistuimeen tulee 26. marraskuuta julkisasiamiehen ratkaisuehdotus, jonka pohjalta tuomioistuin tekee ratkaisunsa. Suomi odottaa ratkaisua ja arvioi sen jälkeen, onko Suomessa tarvetta lainsäädännön muuttamiselle. – Meidän näkemyksemme on se, että jo annettua päätöstä annettuja tuomioita voi tulkita niin, että Hollanti voisi luovuttaa epäillyt Suomeen, Innanen sanoo. Suomi on ollut kuultavana EU-tuomioistuimessa päätöksen valmistelussa. Epäillyt Hollannissa on laskettu vapaalle jalalle odottamaan jatkokäsittelyä.