Wasaline-matkustajalaiva tuo rekkoja Vaasan satamaan. Pohjanlahden lyhyt Vaasa–Uumaja-merireitti olisi yksi tärkeimmistä, jos Itämeren tavallinen kauppalaivaliikenne katkeaisi. Reitin kapasiteettia voitaisiin satamayhtiö Kvarken Portsin toimitusjohtajan Matti Eskon mukaan nopeasti kasvattaa moninkertaiseksi. Kuva: Samppa Toivonen

Jos Itämeren kriisi tai jännitys tukkisi kauppalaivastojen meritien, Ruotsilla on edelleen vapaa meriyhteys Atlantille ja maailmalle Göteborgin kautta. Suomen tilanne on vaikeampi. Suomi joutuisi hitaampien ja kalliimpien yhteyksien varaan.

Pellervon taloustutkimuksen (PTT) mukaan Suomen viennistä 90 prosenttia ja tuonnista 80 prosenttia kulkee meritse. Suomen merikuljetusten määrä oli yhteensä peräti 95 miljoonaa tonnia vuonna 2016. Mikään muu yhteys ei voisi korvata tätä määrää, ei lähellekään.

- Lentokuljetukset Suomeen ovat hyvin pieniä, sanoo Huoltovarmuuskeskuksen varautumispäällikkö Jukka Etelävuori.

Syyskuussa Aurora-sotaharjoituksessa Naton joukot tulivat Ruotsiin Göteborgin satamasta ja puolustivat Gotlannin saarta maihinnousulta. Venäjä harjoitteli Zapadissa Valko-Venäjällä aivan Nato-maiden Puolan ja Liettuan rajoilla. Takana siinsi Venäjän Itämeren-tukikohta Kaliningrad, jonne Venäjällä ei ole maayhteyttä.

Jos harjoitusten maailmasta tulisi todellisuutta, Suomen tavaraliikenne ja talous sakkaisivat.

Huoltovarmuuskeskus on pyrkinyt varautumaan yllä kuvattuun skenaarioon yhtenä muiden joukossa. Maanteitä pitkin pääsisi Tornio-Haaparanta-reittiä hitaasti. Myös junayhteyttä voisi käyttää Tornio-Haaparanta-välillä, mutta Suomessa ja Ruotsissa on erilainen raideleveys. Junat täytyisi purkaa ja lastata uudelleen.

- Haaparanta-Tornion rautatieasemien tavaranvaihto on heikoilla kantimilla, koska 20 vuoteen ei ole ollut normaalia liikennettä, kertoo Etelävuori.

Valmiit merireitit parhaita

Valmiit merireitit olisivat parhaita, ja niitä käytettäisiin niin paljon kuin pystyttäisiin. Turku-Tukholma ja Naantali-Kapellskär vetäisivät eniten rekkoja ja tavaraliikennettä. Vaasa-Uumaja ja muut Pohjanlahden satamaparit tukisivat näitä. Rekat jatkaisivat enimmäkseen Göteborgiin.

- Se aiheuttaisi Ruotsin maaliikenteeseen ongelmia, tukkisi Tukholmasta Göteborgiin vievän tien, toteaa Etelävuori.

Laivoja voisi tuoda näille reiteille enemmänkin. Esimerkiksi Vaasan ja Uumajan satamissa on kapasiteettia kasvattaa liikenne ja rekkarahdin määrä moninkertaiseksi.

Vaikein skenaario olisi, jos konflikti sulkisi myös Suomenlahden meriliikenteen. Silloin Suomen öljynjalostus joutuisi pahoihin vaikeuksiin.

Suomen öljynjalostamot sijaitsevat Porvoon Kilpilahdessa ja Naantalissa. Jos Suomenlahden liikenne suljetaan, mikään ei voi käytännössä korvata Kilpilahden jalostamon tuotantoa. Jos eteläinen reitti Naantaliin suljetaan, isoilla tankkereilla ei pääse enää lainkaan jalostamoille. Vain nämä kaksi väylää on ruopattu 15 metrin syvyisiksi.

- Itämeren logistiset ketjut ovat ensisijaisesti yhteisiä kaikkien valtioiden kesken. Suomenlahden liikenteen katkaiseminen olisi erittäin radikaali toimenpide, sanoo poolisihteeri Juha Savisaari Suomen Varustamot ry:stä.

Demilitarisoidulla Ahvenanmaalla on tärkeä rooli Pohjanlahden meriliikenteen suojana. Mitä pohjoisempaa tavaraliikenne joutuisi kulkemaan kriisiaikana, sitä kalliimpaa ja vähäisempää se olisi.