Mistä on kyse? Metsästyslakia uudistetaan

Lakimuutoksella halutaan vähentää byrokratiaa ja tulkinnanvaraisuutta

Muutos tuo jousimetsästyksen piiriin uusia lajeja kuten villisian ja valkohäntäpeuran

Lain on määrä astua voimaan syksyksi 2017

Maa- ja metsätalousministeriöstä on lähdössä lähiviikkoina lausuntokierrokselle ehdotus uudeksi metsästyslaiksi. Kiihkeimmin ministeriön ehdotusta ovat odottaneet jousimetsästäjät.

Lakimuutos vastaa metsästystapojen muutoksiin. Suomessakin jousimetsästys on yleistynyt viime vuosina kovalla vauhdilla, eikä laki ole pysynyt kehityksessä mukana.

Nykypykälien mukaan suurin eläin, jota jousella saa metsästää, on metsäkauris, hirvieläimistämme pienin.

Ministeriön esityksessä jousimetsästyksen piiriin ollaan tuomassa uusia lajeja. Käytännössä jousella saisi jatkossa pyytää kaikkia hirveä pienempiä eläimiä, poislukien karhu.

Listalle tulee esimerkiksi nopeasti yleistyvä villisika sekä valkohäntäpeura.

Villisian ja valkohäntäpeuran jousimetsästys on hieno lisä suomalaiseen metsästyskulttuuriin. Panu Hiidenmies

– Uudistus otetaan ilolla vastaan, villisian ja valkohäntäpeuran jousimetsästys on hieno lisä suomalaiseen metsästyskulttuuriin. Metsästäjäliitto esitti valkohäntäpeuran metsästyksen sallimista jousella jo kahdeksan vuotta sitten, muistuttaa Metsästäjäliiton toiminnanjohtaja Panu Hiidenmies.

Ruutiaseisiin verrattuna jousimetsästyksessä on muutamia etuja. Ampumamatkat ovat lyhyitä, ja saaliseläimet lähes poikkeuksetta ovat ampumahetkellä paikallaan, joten metsästys on helppo kohdistaa haluttuihin yksilöihin.

Jousipyynti antaa monelle vanhalle ruutiasemetsästäjälle mahdollisuuden aloittaa harrastus tavallaan uudestaan. Ja jousimetsästys kiehtoo myös nuoria harrastajia, Hiidenmies kiittelee.

Lainsäädäntöä tarpeiden mukaan

Metsästyslakia uudistetaan pala kerrallaan. Ensimmäinen uudistus on tarkoitus saada eduskunnan käsittelyyn jo syksyllä.

Maa- ja metsätalousministeriössä lakiuudistukseen on haluttu saada aiempaa enemmän sujuvuutta. Tarkoitus on, että jatkossa ministeriö pystyisi lainvalmistelussa nykyistä nopeammin reagoimaan esimerkiksi riistakantojen ja metsästystapojen muutoksiin.

Oikeansuuntaisia liikkeitä on tulossa. Panu Hiidenmies

– Meitä on kritisoitu esimerkiksi siitä, miksi ministeriö ei määrää metsästäjäkohtaisia saaliskiintiöitä. Keskustelua on käyty esimerkiksi metsähanhen rauhoittamisen kohdalla. Nykyisellään ministeriö ei pysty asettamaan kiintiöitä, joten rauhoitus jäi ainoaksi vaihtoehdoksi. Mutta toivon mukaan tulevaisuudessa tämä mahdollistuu, sanoo ylitarkastaja Jussi Laanikari maa- ja metsätalousministeriöstä.

Harrastajakunnassa ministeriön kaavailut otetaan ilolla vastaan, joskin pienin varauksin.

– Aika usein lainsäädäntöuudistuksissa on kuultu samansuuntaisia ehdotuksia, mutta jatko näyttää, mihin suuntaan tämä kääntyy. Oikeansuuntaisia liikkeitä on tulossa, pohtii Suomen Metsästäjäliiton toiminnanjohtaja Panu Hiidenmies.

Lupaviidakkoon raivaustyötä

Metsästyslaissa on myös joukko säädöksiä, jotka ovat poikineet turhaa byrokratiaa. Nyt tarpeettomasta lupaviidakosta halutaan eroon.

Esimerkiksi marjanviljelijät ovat joutuneet hakemaan haittalintujen pyyntiin poikkeuslupia rauhoitusaikana. Nyt lupien saantia aiotaan helpottaa.

Toinen esimerkki byrokratian vähentämisestä liittyy aseen kuljettamiseen maastossa. Nykyisellään esimerkiksi saaristossa metsästävä saa kuljettaa suojuksessa olevaa asetta veneessä, mutta jos kulkuneuvona on moottorikelkka tai mönkijä, aseen kuljettamiseen on haettava lupa poliisilta.

Lakiin halutaan tuoda maalaisjärkeä. Jussi Laanikari

– Metsästäjä saattaa joutua tilanteeseen, jossa vaikka sääolosuhteet muuttuvat niin äkisti, että saaresta ei pääse veneellä pois, vaan asetta olisi kuljetettava mahdollisesti moottoriajoneuvolla. Lakiin halutaan tuoda maalaisjärkeä, maa- ja metsätalousministeriön ylitarkastaja Laanikari sanoo.

– Metsästäjät maksavat suuria summia, kun joutuvat palauttelemaan viranomaisille erilaisia lupapapereita, Metsästäjäliiton Hiidenmies muistuttaa.

"Metsästäjille myönteisiä asioita"

Uudessa laissa on tulossa myös uusia vastuita metsästäjille. Pienpetopyytäjien heti tappavien rautojen ja elävänä pyytävien loukkujen on täytettävä tietyt kansainväliset standardit.

Varsinkin itäisessä Suomessa kiistoja herättäneeseen haaskojen pitoon on tulossa tiukennuksia. Eläinhaaskan käyttöä ennen metsästyskautta rajoitetaan, ja luontokuvausyritysten on todistettava jatkossa, että yritys todella tarvitsee haaskaa elinkeinonsa harjoittamiseen.

Lakiehdotus sisältää metsästäjille myönteisiä asioita. Jussi Laanikari

– Lakiehdotus sisältää metsästäjille myönteisiä asioita, kun lakia selkeytetään, ylitarkastaja Laanikari summaa.

Lakiehdotus lähtee lausuntokierrokselle kesän aikana. Se on tarkoitus saada eduskunnan käsittelyyn syksyllä.

Uuden lain on määrä astua voimaan syksyllä 2017.