Maahanmuuttajien kotouttamisessa pitää varautua vuosittaisten kulujen jopa kymmenkertaistumiseen eli noin 1,5 miljardiin euroon. Hinta kannattaa kuitenkin maksaa, sanoo pitkäaikainen työ- ja elinkeinoministeriön kansliapäällikkö, nyt jo eläköitynyt Erkki Virtanen.

Kotouttaminen pitää hoitaa kunnolla, sanoo työ- ja elinkeinoministeriön pitkäaikainen kansliapäällikkö Erkki Virtanen Yle Talouden verkkovieraana. Syksyllä eläkepäiville siirtynyt Virtanen muistuttaa, että asunnon ja kielikoulutuksen järjestämisen vuosittaiset kulut saattavat nousta 1,5 miljardiin euroon.

– Kun tulijavirta oli normaali 5 000 henkeä, kotouttaminen maksoi 150 miljoonaa euroa vuodessa. Jos se on 50 000 jatkossa, niin se maksaa sitten 1,5 miljardia euroa, Virtanen suhteuttaa.

– Toisaalta tämä on pakko hoitaa, koska näin tulijoista saadaan hyviä kansalaisia Suomeen, mistä on hyötyä kansantaloudelle pidemmällä aikavälillä.

Maahanmuuttajat eivät ole Virtasen mukaan ongelma työmarkkinoilla. Hän muistuttaa, että avoimia työpaikkoja on 40 000, eikä löydy työntekijöitä, vaikka työttömiä onkin yli 300 000. Niin sanottua kohtaanto-ongelmaa maahanmuutto ei ratkaise, mutta helpottaa pieneltä osalta.

Suomi tarvitsee maahanmuuttoa myös ikääntyvän väestörakenteensa takia. Tosin sen korjaamiseen edes 50 000 ihmisen maahanmuuttovauhti ei riitä.

Kasvuharppaus turha toive

Erkki Virtanen arvioidaan Tampereen yliopiston tutkimuksessa viime vuosikymmenien toiseksi vaikutusvaltaisimmaksi kansliapäälliköksi heti Raimo Sailaksen jälkeen.

Yle Uutisgrafiikka

Hän on seurannut Suomen talouden nousua ja laskua ylimmän virkamiehen paikalta 17 vuoden ajan kauppa- ja teollisuusministeriössä sekä työ- ja elinkeinoministeriössä. Uudelleen virinneisiin yhteiskuntasopimusneuvotteluihin Virtanen jaksaa yhä uskoa, koska ”ratkaisu on pakko löytää”.

– Mutta mitään harppausta kasvuun ei ole mahdollista löytää.

Vielä on kuitenkin mahdollisuudet löytää ratkaisu, jonka avulla ”kahdeksan vuoden kuluttua ollaan taas pelissä mukana”. Ratkaisun pitäisi sisältää tutut osaset eli nollapalkankorotukset ja paikallinen sopiminen.

Toisaalta hallituksen pitää joustaa omista tuottavuuden lisäämistavoitteestaan ja todeta, että harppaus on mahdoton. Ennen se tehtiin devalvoimalla. Hidas paluu hyvään kilpailukykyyn voi onnistua.

Superkasvua ei voi enää tulla

Vuonna 1950 syntyneenä Erkki Virtanen on nähnyt Suomen talouden häikäisevän kasvun. Mutta myös tämän vuosikymmen laskun.

Nyt bruttokansantuote on kymmenyksen alempana kuin vuonna 2008, eikä takavuosina nähtyä ”supertalouskasvua voi enää tulla”. Nyt talouskasvu voi olla enintään prosentin tai kaksi.

– Mutta Suomessa on edelleen hyvä asua, hän vakuuttaa.