Israelin ja arabimaiden suhteita ovat lämmittäneet myös Yhdysvaltojen tuki ja Iran-vastaisuus.

Isisin iskussa kuolleiden kenkiä moskeijan ulkopuolella Pohjois-Siinailla Egyptissä 26. marraskuuta 2017. Edellisenä päivänä tehdyssä iskussa kuoli satoja. © AP / LEHTIKUVA

Israel on jo kahden vuoden ajan tehnyt salaisia ilmaiskuja Pohjois-Egyptin Siinaissa valtaa pitäviä jihadisteja vastaan Egyptin johdon tuella, uutisoi The New York Times 3.2.2018. Tiedot käyvät ilmi lehden haastattelemien nimettöminä pysyttelevien yhdysvaltalaisten ja englantilaisten virkailijoiden lausunnoista.

Sekä Egyptin että Israelin armeijan tiedottajat ovat kieltäytyneet kommentoimasta vuodettuja tietoja.

Maiden tiivistyneen yhteistyön taustalla on yhteinen turvallisuusuhka. Pohjois-Siinain aluetta hallitsevat jihadistiset joukot ovat viimeisten kahden vuoden aikana surmanneet satoja poliiseja ja Egyptin armeijan sotilaita. Iskuja on kohdistunut myös siviileihin.

Marraskuussa jihadistijärjestö Isis teki poikkeuksellisen tuhoisan terroristi-iskun Pohjois-Siinailla sijaitsevaan moskeijaan. Isku vaati yli 300 kuolonuhria ja oli uhrimäärällä mitattuna Egyptin itsenäisyyden ajan tuhoisin. Egypti itsenäistyi Yhdistyneestä kuningaskunnasta vuonna 1922.

Israelin intresseissä on rauhoittaa raja-aluetta ja estää islamistisia järjestöjä leviämästä.

Egyptin ja Israelin välisestä ”salarakkaussuhteesta” on ollut merkkejä jo pitkään, sanoo Lähi-idän tutkimuksen professori Hannu Juusola. Käytännössä maiden välinen turvallisuus- ja puolustuspoliittinen yhteistyö on tiivistynyt.

Vaikka maat eivät ole toistaiseksi tuoneet julkisuuteen yhteistyönsä yksityiskohtia, on selvää, että se ylittää maiden välisen rauhansopimuksen asettamat ehdot Siinain sotilaallisille järjestelyille.

Maiden välinen sotatila päättyi vuonna 1978 solmittuun Camp David -rauhansopimukseen, jonka mukaisesti Israel palautti miehittämänsä Siinain niemimaan Egyptille ja Egypti tunnusti Israelin valtion.

Sopimuksen sovittelijana toimi tuolloin Yhdysvallat, joka on jälleen ilmaissut huolensa alueen radikalisoitumisesta.

Ennen kuin Israel aloitti salaiset ilmaiskut sekä Yhdysvallat että Israel olivat painostaneet Egyptiä ottamaan käyttöön järeämmät aseet Siinain jihadistien vastaisessa taistelussa.

Israelin tuen avulla Egyptin turvallisuusjoukot ovat päässeet niskan päälle jo viidettä vuotta jatkuneessa taistelussa islamisteja vastaan. Israelin intresseissä puolestaan on rauhoittaa raja-aluetta ja estää islamistisia järjestöjä leviämästä.

Toisaalta liittolaisuus on myös Israelille strateginen neuvotteluvaltti Lähi-idän rauhanprosessissa. Egypti on yhä riippuvaisempi Israelin tuesta ääri-islamististen järjestöjen vastaisessa taistelussa.

Joidenkin arvioiden mukaan Israel junailee palestiinalaisvaltion perustamista miehitetyn Gazan ja Pohjois-Siinain alueelle. Palestiinalaisten näkökulmasta se olisi pahin mahdollinen diili. Käytännössä molemmat alueet ovat ääri-islamististen järjestöjen hallinnassa ja täysin heitteille jätettyjä.

Salainen liittolaisuus heijastelee Lähi-idän alueen uusimpia geopoliittisia kiemuroita. Yhteiset viholliset – Iran ja islamistiset terroristijärjestöt – ovat pakottaneet Israelin ja Lähi-idän arabimaat läheisempään yhteistyöhön.

Taustalla on yhteisen vihollisen lisäksi myös yhteinen ystävä, Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump.

”Trump on pyrkinyt lisäämään vastakkainasettelua ja rakentamaan Iran-vastaista liittoumaa”, professori Juusola sanoo.

Egyptin lisäksi myös Israelin ja Saudi-Arabian väliset suhteet ovat viime aikoina olleet lämpenemään päin.

Viimeisin signaali Saudi-Arabian ja Israelin lähentymisestä saatiin keskiviikkona, kun Air India kertoi aloittavansa suorat lennot New Delhistä Tel Aviviin, tarkoituksenaan lentää Saudi-Arabian ilmatilan kautta.

Saudi-Arabia ei ole tunnustanut Israelin valtiota, eivätkä Israeliin suuntautuneet lennot ole aiemmin saaneet kulkea Saudi-Arabian ilmatilan kautta.

Toteutuessaan muutos olisi merkittävä signaali Israelin ja Saudi-Arabian suhteiden vähittäisestä normalisoitumisesta. Israelilaiset tiedotusvälineet kertovat Saudi-Arabian myöntäneen tarvittavat ylitysoikeudet, mutta Saudi-Arabian siviili-ilmailuviranomaisten edustaja kiistää väitteet.

Juusolan mukaan tiivistyneisiin suhteisiin on yhteisen vihollisen lisäksi vaikuttanut se, että palestiinalaiskysymys tuntuu siirtyneen arabivaltioiden johtajien tärkeysjärjestyksessä alemmas. Sen ovat korvanneet ääri-islamistien vastainen taistelu sekä Iranin alueellisen vallan horjuttaminen.

Marraskuussa 2017 Israelin entinen puolustusministeri Yacoov Nagal sanoi The Telegraphin haastattelussa, ettei Saudi-Arabiaa kiinnosta palestiinalaiskysymys niin kauan kuin se saa solmittua Israelin kanssa diilin Irania vastaan.

Nagalin mukaan Saudi-Arabia on käytännössä valmis allekirjoittamaan minkälaisen rauhansopimuksen tahansa, kunhan se saa normalisoitua välit Israelin kanssa mahdollisimman nopeasti.

Kaikki merkit tuntuvat nyt puhuvan väitteen puolesta.

Mestarillisena diilintekijänä itseään pitävä Trump on vakuuttanut pystyvänsä neuvottelemaan rauhan Lähi-itään. Julkisuudessa rauhansuunnitelmista on puhuttu ”diilien diilinä”, jota on luotsannut Trumpin neuvonantaja ja vävy Jared Kushner.

Toiveet diilien diilistä kokivat joulukuussa kuitenkin kovan kolauksen, kun Trump julisti tunnustavansa Jerusalemin Israelin pääkaupungiksi ja aloittavansa valmistelut Yhdysvaltojen suurlähetystön siirtämiseksi Tel Avivista Jerusalemiin.

Sekä Israel että Palestiina pitävät Jerusalemia jakamattomana pääkaupunkinaan, eikä sen kohtalosta ole päästy yksimielisyyteen. Kansainvälisen yhteisön mukaan kaupungin kohtalo pitää ratkaista osapuolten välisissä rauhanneuvotteluissa.

Päätös synnytti aallon protesteja, ja muun muassa Palestiinan presidentti Mahmud Abbas ilmoitti, ettei Yhdysvallat voi enää toimia rauhanprosessissa puolueettomana välittäjänä. Päätöstä kritisoivat myös muun muassa Euroopan unioni, Kiina ja Venäjä.

Myös Yhdysvaltojen liittolaiset Saudi-Arabia ja Egypti sanoivat päätöksen nakertavan yhteistyön pohjaa. Sittemmin yhteistyö sekä Yhdysvaltojen että Israelin kanssa näyttää kuitenkin vain tiivistyneen.

Trumpin päätös on omiaan lisäämään turhautuneiden palestiinalaisten katkeruutta. Yhdysvallat tukee nyt rauhanneuvotteluiden keskeisenä sovittelijana entistä avoimemmin Israelia.

”Valtiot pelkäävät toisiaan, liittoutuvat toisiaan vastaan ja valmistautuvat koko ajan konfliktiin.”

Käytännössä Trumpin strategia on tähän mennessä aiheuttanut vain lisää rauhattomuutta alueelle. Vaikka Israel ja arabimaat taistelevatkin nyt osittain samassa rintamassa, alueen perusongelmaa se ei ratkaise.

Juusola huomauttaa, että yksi keskeisimpiä ongelmia alueella on juuri Saudi-Arabian ja Iranin välinen vastakkainasettelu.

”Se, että Iran on nyt päävihollinen, ei muuta perusrakennetta, se muuttaa vain koalitioita. Ongelma on se, että tällä alueella valtiot jatkuvasti pelkäävät toisiaan, liittoutuvat toisiaan vastaan ja valmistautuvat koko ajan konfliktiin. Tämä on se kierre, josta pitäisi päästä eroon.”

”Vastakkainasettelun sijaan pitäisi pyrkiä liittoutumien vähentämiseen ja integraatiokehitykseen. Tällaista roolia ei Lähi-idässä valitettavasti ole kenelläkään.”

Vaarana on, että Trumpin vetämä, Saudi-Arabian rahoittama sekä Israelin ja Egyptin tukema ”diili” Lähi-itään on sellainen, johon palestiinalaisilla ei ole lainkaan sanavaltaa.