Ulkopoliittisen instituutin turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tutkija Tuomas Iso-Markku ei pidä EU:n yhteistä armeijaa kovinkaan realistisena hankkeena. Hän arvioi, että EU-komission puheenjohtaja Jean-Claude Junckerin esittämä ja presidentti Sauli Niinistön tukema yhteisarmeija lienee tarkoitettu keskustelun vauhdittajaksi. Taustalla on luonnollisesti Ukrainan kriisi.

Ajatus EU:n yhteisistä asevoimista kuulostaa erittäin räväkältä vedolta. Kuvitelkaa: Suomen Puolustusvoimien jääkärit lähtisivät yhteisoperaatioon vaikkapa ranskalaisten ja italialaisten joukkojen kanssa. Toki kansainvälistä yhteistyötä tehdään nytkin muun muassa YK-joukoissa, mutta EU-armeija olisi poikkeuksellisen tiivis, monen maan yhteistyömuoto.

Mutta mitä kaikkea tulisi eteen? Ja minkä kaiken pitäisi muuttua Suomessa?

Tutkija Tuomas Iso-Markku pohtii, että Suomen lainsäädäntöä pitäisi todennäköisesti uudistaa. Ainakin, jos EU-armeijan olisi tarkoitus osittain tai kokonaan korvata kansalliset puolustusvoimat. Myös Puolustusvoimien rakenteita olisi muutettava perusteellisesti ja monelta osin.

– Ajatus tuntuu kovin kaukaiselta, Iso-Markku myötäilee pitkän linjan puolustuspoliitikon, kansanedustaja Seppo Kääriäisen (kesk.) lausuntoa yhteisistä EU-joukoista.

Iso-Markku on eduskunnan yhteydessä ja alaisuudessa toimivan Ulkopoliittisen instituutin tutkijat. Hän on mukana Euroopan unioni -tutkimusohjelmassa ja perehtynyt etenkin yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan. Hänen erityisalojaan ovat myös Suomen EU-politiikka, Saksan politiikka ja EU-instituutiot.

Taisteluosastosta pitkä tie armeijaksi

EU:lla on jo käytössään taisteluosastoja, mutta niiden luonne on täysin toisenlainen kuin mikä olisi oikealla, yhteisellä armeijalla. Taistelunyrkkejä on ajateltu käyttää lähinnä kriisinhallintatehtävissä melkein missä päin maailmaa tahansa.

Niiden tehtäviin kuuluvat muun muassa rauhanturvaamis- ja rauhanpalauttamistoimet. Taisteluosastoja ei ole vielä heitetty toisitoimiin kertaakaan. Sekin kertoo aiheen vaikeudesta.

Jos EU taas perustaisi oman armeijan, siitä tulisi huomattavasti massiivisempi ja raskassoutuisempi organisaatio. Suomen Puolustusvoimien nykyiset toimintamallit voisivat hyvinkin osoittautua yhdeksi Euroopan joustavimmiksi malleiksi.

– Koska tästä EU-armeijasta ole käytettävissä sen kummemmin mitään yksityiskohtia, siitä on kovin vaikea tehdä mitään analyysia. Ei siis voida arvioida mikä ja miten Suomen Puolustusvoimat muuttuisi, Iso-Markku selvittää.

Ajatus EU:n yhteisestä armeijasta ei ole mikään uusi keksintö. Sitä on heitelty ilmaan Euroopassa aika ajoin, mutta konkretia on jäänyt puuttumaan. Ylipäätään jäsenmaiden sotilaallinen yhteistyö on yhä täysin alkutekijöissään.

– Nytkin näkisin esityksen tarkoituksena olevan turvallisuuskeskustelun ylläpitämisen. Että turvallisuus- ja puolustuspolitiikka pysyisivät asialistalla. EU:ssa valmistellaan parhaillaan turvallisuuspoliittista strategiaa, ja tämä keskustelu lienee osa valmistelua.