Finavian hallituksen puheenjohtajan tytär palkattiin valtionyhtiöön päälliköksi kymmenien hakijoiden joukosta.

Finavia ylläpitää ja kehittää mm. Helsinki-Vantaan lentoasemaa. PEKKA KARHUNEN/KL

Iltalehden tietojen mukaan Finavian keväällä tekemä rekrytointi on herättänyt keskustelua mittavia yt-neuvotteluja käyneen yhtiön sisällä.

Suomen lentokentistä ja lennonvarmistusjärjestelmästä vastaava Finavia haki viime joulukuussa asiakkuus- ja projektipäällikköä, jonka työnkuvaksi ilmoitettiin matkustajille kohdennettujen myyntipisteiden eli käytännössä katsoen erikoismyymälöiden palvelulaadun ja asiakaskokemuksen kehittäminen ja varmistaminen.

– Sinussa yhdistyvät vahva toimialatuntemus, hyvät projektinhallintataidot sekä myynnillinen pelisilmä, Finavian verkkosivuilla olleessa ilmoituksessa kuvailtiin.

Hakijoilta toivottiin myös vähintään opistotasoista koulutusta, kokemusta asiakkuuksien johtamisesta sekä suullista suomen, ruotsin ja englannin kielen taitoa.

Tehtävään valittiin Finavian hallituksen puheenjohtajan, kauppaneuvos Soili Suonojan tytär.

Verkostointipalvelu LinkedInin mukaan tytär siirtyi Finaviaan toisesta valtionyhtiöstä, Itellasta, jossa hän ehti työskennellä lähes kymmenen vuoden ajan.

LinkedInin mukaan tytär toimi Itellassa ja Itella Logisticsissa pääasiassa päällikkö- ja johtajatason tehtävissä. Suonoja istui Itellan hallituksessa 1999 – 2008.

Epäuskottava vastaus

Finavian mukaan Suonojan tyttären rekrytoinnista päättivät matkustajapalveluiden liiketoimintajohtaja Anne Gullstén sekä apulaisjohtaja Jukka Isomäki.

Gullsténin mukaan tehtävään haki yhteensä 31 henkilöä. Hän ei pyynnöistä huolimatta suostu tarkentamaan sitä, kuinka montaa hakijaa haastateltiin.

– Hakuprosessissa pyrittiin löytämään sopivin henkilö haettavaan tehtävään ja onnistuimme siinä hyvin. Yksittäisiä asioita henkilöiden työsuhteeseen tai valintaprosessiin en kommentoi, Gullstén sanoo.

Mikä oli Finavian hallituksen puheenjohtajan Soili Suonojan rooli kyseisessä rekrytoinnissa?

– Ei mikään, Gullstén vakuuttaa.

Gullsténin vastaus kuulostaa kahdestakin syystä epäuskottavalta.

Ensinnäkin Väestörekisterikeskuksen osoitepalvelun mukaan Suonoja asuu tyttärensä kanssa samassa osoitteessa, joten on oletettavaa, että hän on ollut rekrytointiprosessiin liittyvistä asioista ainakin jossain määrin tietoinen. Toiseksi Gullsténilla ja Suonojalla on pitkä yhteinen työhistoria Fazer Amicalla.

Gullstén toimi yhtiön talouspäällikkönä vuosina 1989 – 2000. Suonoja toimi kyseiset vuodet yhtiön toimitusjohtajana eli käytännössä Gullsténin esimiehenä.

”En kommentoi”

Kaupparekisterin mukaan Gullstén istuu parhaillaan myös valtionyhtiö Leijona Cateringin hallituksessa, jonka puheenjohtaja Suonoja on.

Et ole siis koskaan keskustellut Soili Suonojan kanssa hänen tyttärensä rekrytoimisesta?

– Leijona Cateringin hallitustyö ei liity millään tavalla Finavian asioihin enkä siis kommentoi niitä tässä millään tavalla, Gullstén sanoo.

Kun ottaa huomioon suhteesi Suonojaan, niin olisiko sinun pitänyt jäävätä itsesi hänen tyttärensä rekrytointiin liittyen?

– En kommentoi yksittäisen työtekijämme rekrytointiprosessiin tai työsuhteeseen liittyviä asioita.

Gullstén kieltäytyy kommentoimasta myös sitä, miten Finavia varmisti sen, ettei Suonojan tytär hyödy äitinsä asemasta rekrytointiprosessissa.

Naisten puolustaja

Soili Suonoja toimii tällä hetkellä Finavian lisäksi myös kolmen muun valtionyhtiön, Finnpilot Pilotagen, Leijona Cateringin ja Alkon hallitusten puheenjohtajana.

Kokenut hallitusammattilainen on profiloitunut tasa-arvon ja erityisesti naisten aseman puolustajana.

Suonoja näpäytti kesäkuussa sosiaali- ja terveysministeriön järjestämän Johtamisen huippua -seminaarin yhteydessä järjestetyssä paneelikeskustelussa yritysten hallitusten ja nimitysvaliokuntien puheenjohtajina toimivia miehiä siitä, että he rekrytoivat yritysten johtopaikoille pääasiassa toisia miehiä.

– Yrityksen hallituksen kuuluu kysyä yrityksen johdolta, millaisin toimenpitein naisten uraa tuetaan, Suonoja sanoi.

70-vuotiaan Suonojan oma jatko Finavian ja muiden valtionyhtiöiden hallituksissa oli hiljattain katkolla tehtäviin asetettujen ikärajojen (68-70 vuotta) takia.

Suonojan jatko mahdollistui, kun valtion omistajaohjauksesta vastannut ministeri Pekka Haavisto (vihr) päätti poistaa kyseiset ikärajat kokonaan.