Kansanedustaja Juha Mäenpäätä koskeva poliisitutkinta ja syyteharkinta on poikkeuksellinen tapaus, sillä kyse on Mäenpään eduskunnassa antamasta lausunnosta. Arkistokuvassa eduskunta.

Syyteharkinta. Kansanedustaja Juha Mäenpäätä koskeva poliisitutkinta ja syyteharkinta on poikkeuksellinen tapaus, sillä kyse on Mäenpään eduskunnassa antamasta lausunnosta. Arkistokuvassa eduskunta.

Syyteharkinta. Kansanedustaja Juha Mäenpäätä koskeva poliisitutkinta ja syyteharkinta on poikkeuksellinen tapaus, sillä kyse on Mäenpään eduskunnassa antamasta lausunnosta. Arkistokuvassa eduskunta.

Perussuomalaisten kansanedustajan Juha Mäenpään lausunto vieraslajeista menee Uuden Suomen tietojen mukaan syyteharkintaan. Tapaus on poikkeuksellinen, sillä kyse on kansanedustajan eduskunnassa pitämästä puheesta.

Esitutkinta Mäenpään eduskuntapuheenvuorosta käynnistyi elokuussa. Epäiltynä rikosnimikkeenä on kiihottaminen kansanryhmää vastaan. Mäenpää mainitsi kesäkuussa eduskunnan täysistunnossa vieraslajien torjunnan yhteydessä, jossa hän käsitteli turvapaikanhakijoita ja heidän uskontojaan.

”Täällä hallitusohjelmassa on yksi hyvä kirjaus. Täällä lukee: ’Tehostetaan vieraslajien torjuntaa sekä lainsäädännöllä että torjuntatoimenpiteiden rahoitusta lisäämällä.’ Tämä valitettavasti lukee väärässä kohdassa”, Mäenpää sanoi.

LUE MYÖS:

Poliisi neuvotteli valtakunnansyyttäjän kanssa Mäenpään kannanotosta jo kesäkuussa. Syyttäjä on alusta lähtien ollut prosessissa mukana, sillä poliisi ja syyttäjäviranomainen ovat yhdessä keskustelleet esitutkinnan käynnistämisestä.

Uuden Suomen tietojen mukaan prosessi etenee syyteharkinnassa niin, että aluesyyttäjä esittelee asiassa oman ratkaisuehdotuksensa valtakunnansyyttäjälle.

Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen määräsi hiljattain esitutkinnan toimitettavaksi kansanedustaja Päivi Räsäsen (kd) pamflettikirjoituksesta, joka käsitteli Raamattua ja seksuaalivähemmistöjä. Toiviainen on osallistunut sekä Räsästä että tuoreempaa kansanedustaja Pirkka-Pekka Peteliuksen (vihr) anteeksipyyntöä koskevaan julkiseen keskusteluun. LUE LISÄÄ:

Mäenpään tapauksesta poikkeuksellisen tekee se, että kansanedustajaa koskee eduskunnassa parlamentaarinen immuniteetti.

”Kansanedustajaa ei saa asettaa syytteeseen eikä hänen vapauttaan riistää hänen valtiopäivillä lausumiensa mielipiteiden tai asian käsittelyssä noudattamansa menettelyn johdosta, ellei eduskunta ole siihen suostunut päätöksellä, jota vähintään viisi kuudesosaa annetuista äänistä on kannattanut”, perustuslaissa sanotaan.

Parlamentaarinen immuniteetti tarkoittaa siis sitä, että syyttäjän on haettava eduskunnan suostumus syytteen nostamiselle. Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho on kertonut Uudelle Suomelle, että perussuomalaisten eduskuntaryhmä torjuu äänestyksessä syytteen nostamisen, mikäli syyttäjä haluaa nostaa syytteen Mäenpäätä vastaan. Perussuomalaisten 39 edustajan eduskuntaryhmä riittää syytteen torjumiseen.

LUE MYÖS:

Eduskunta on tiettävästi vain muutamia kertoja historiansa aikana äänestänyt kansanedustajan syytteestä.

Mäenpää itse on kommentoinut vieraslajipuhettaan Nyt.fi:lle.

”Ehkä mä nyt laitoin sen semmoiseksi herättäjäksi, että varmaan sen voi jokainen tulkita itse samalla tavalla tai sillä tavalla kuin haluaa”, Mäenpää sanoi kesällä.

Esitutkintaa hän ei ole halunnut kommentoida.

LUE MYÖS: