Oikeustieteiden emeritusprofessori Kaarlo Tuori pitää pääministeri Juha Sipilän (kesk) hallitusta rehellisempänä kuin edellistä, Jyrki Kataisen (kok) johtamaa kokoonpanoa. Tuorin mukaan Kataisen hallitus pimitti tietoisesti useita perustuslakiongelmia.

Tuori on yksi eduskunnan perustuslakivaliokunnan eniten käyttämistä asiantuntijoista ja hänen arvioitaan hallituksen lakiesitysten perustuslainmukaisuudesta on kuultu jo monien hallitusten ajoilta.

Sipilän hallitus on ollut myrskyn kourissa, kun eduskunnan perustuslakivaliokunta piti hallituksen sote-esitystä ja siihen liittyvää valinnanvapautta perustuslain vastaisena ja esitys pantiin uuteen valmisteluun.

Oppositio - edellishallituksessa mukana olleet Sdp, Vasemmistoliitto, vihreät, Rkp ja kristilliset - on syyttänyt hallitusta toistuvasti perustuslain unohtamisesta ja aliarvioimisesta.

Professori Kaarlo Tuorilla on eri näkemys.

– Nykyinen hallitus on rehellisempi kuin edellinen, Jyrki Kataisen hallitus. Se pimitti tietoisesti perustuslakiin liittyviä ongelmia kunta- ja sote-uudistuksissa, Tuori sanoo IS:lle.

– Jos vertaa edellistä ja nykyistä hallitusta, niin eteenpäin on menty.

Tuorin mukaan nykyinen hallitus ei ole vastaavalla tavalla salaillut lakiesityksiin liittyviä ongelma, vaan ne on tuotu avoimemmin esiin jo etukäteen.

Tuorin mukaan edellishallituksen ongelmat sattuivat nimenomaan Kataisen pääministeriaikana.

Perustuslakivaliokunta on pahnanpohjimmainen

Tuori osallistui keskiviikkona Suomi Areenan paneeliin, jossa ruodittiin eduskunnan perustuslakivaliokunnan ja sen käyttämien asiantuntijoiden roolia. Valiokunnan käyttämiä asiantuntijoita on moitittu perustuslakifundamentalisteiksi ja valiokuntaa itseään on pidetty kehityksen tukkona, johon yksi syy on nimenomaan valiokunnan käyttämä kapea asiantuntijakaarti.

Valiokunta saikin huutia paneelissa, johon Tuorin lisäksi osallistuivat ex-kansanedustaja Kimmo Sasi (kok), perussuomalaisten ryhmäpuheenjohtaja Leena Meri, ex-oikeuskansleri Jaakko Jonkka ja asianajaja Markku Fredman.

Yleinen arvio oli, että perustuslakivaliokunnan arvovalta on tippunut kuin lehmän häntä vuosien saatossa. Puolueet asettavat valiokunnan jäseneksi ensimmäisen kauden kokemattomia kansanedustajia ja valiokuntien välisessä arvostuksessa perustuslakivaliokunta on nykyään ”pahnanpohjimmainen”.

Myös valiokunnan työmäärä on lisääntynyt, mikä näkyy.

– Valiokuntaan lähetään koepalloja eri ministeriöistä, se lisää työmäärää, Jonkka arvioi.

Lisääntynyt työmäärä ja arvostuksen puute vähentää myös mielenkiintoa valiokuntaa kohtaan. Vielä toistakymmentä vuotta sitten perustuslakivaliokunta oli eduskunnan arvovaltaisin paikka, ei enää. Viime vaalien jälkeen valiokunnan puheenjohtajuus ei kiinnostanut suuria puolueita lainkaan, joten puheenjohtajuus lipsahti Vasemmistoliitolle ja Annika Lapintielle (vas).

– Minä olen ylpeä, että saan olla valiokunnan jäsen, Leena Meri toppuutteli arvostelijoita