Reformierakonna omakapital ei ole kunagi varem olnud nii suures puudujäägis kui pärast 2017. aasta kohalikke valimisi, kui netovara oli miinuses ligi 740 000 eurot, selgub partei aruannetest erakondade rahastamise järelevalve komisjonile (ERJK).

Möödunud aasta aruande peab Reformierakonna juhatus kinnitama enne laupäeval toimuvat üldkogu, kes selle omakorda peaks heaks kiitma.

Reformierakonna juhatus arutas dokumenti möödunud reedel, kuid kvoorumit ei saadud kokku. Praegu on käimas sellele juhatuse liikmete allkirjade kogumine digitaalselt.

Võrreldes 2015. aasta riigikogu valimistega on 2017. aasta netovara puudujääk ligi kaks korda suurem. Võrreldes 2013. aasta kohalike valimistega on 2017. aasta netovara puudujääk ligi neli korda suurem.

Alates 2011. aastast ei ole mitte ühelgi erakonnal olnud nii suurt netovara puudujääki kui Reformierakonnal 2017. aastal ehk ligi – 740 000 eurot. Sellest ajast alates on kõige suurem netovara miinus olnud Isamaa ja Res Publica Liidul (IRL) 2015. aasta lõpus, mis oli miinus 486 830 eurot.

"Vastab tõele, et erakonna netovara oli eelmise aasta lõpus negatiivses seisus, praeguseks on antud summa juba märkimisväärselt vähenenud, kuid ka kõige konservatiivsema hoiakuga on plaan aasta lõpuks plussi saada," ütles ERR-ile erakonna peasekretäri kohusetäitja Ene Kaups.

Kaupsi sõnul on tegemist tavapärase valimisjärgse olukorraga, analoogne seis oli näiteks pärast 2013. aasta kohalikke valimisi valimisi. "Nii nagu siis, on ka nüüd maksegraafikud koostatud ja võetud kohustused saavad õigeaegselt tasutud. Kusjuures, eelmisel aastal kogus Reformierakond kõige rohkem annetusi."



"Kindlasti ei ole olukord, kus erakonnal ei ole olnud peasekretäri, tulnud kasuks, kuid mul ei ole mingitki kahtlust, et erakonna võimekas meeskond läheb valimistele vastu igas mõttes tugevalt ja kindlalt," kommenteeris Kaups olukorda.

Reformierakonna juhatus vabas partei peasekretäri kohalt Tõnis Kõivu tänavu märtsi alguses.