Saksan liittokansleri Angela Merkel ja Ranskan presidentti Emmanuel Macron puhuivat EU-huippukokouksen jälkeen yhteisessä tiedotustilaisuudessa.

Saksan liittokansleri Angela Merkel ja Ranskan presidentti Emmanuel Macron puhuivat EU-huippukokouksen jälkeen yhteisessä tiedotustilaisuudessa. Olivier Hoslet / EPA

BrysselRanskan presidentti Emmanuel Macron tiukensi omalta osaltaan aavistuksen sanankäänteitä, joilla Eurooppa-neuvosto eli EU:n jäsenmaiden johtajat kommentoivat epäilyä Venäjän osallisuudesta Salisburyn muutaman viikon takaiseen hermomyrkkyiskuun.

Macron sanoi Ranskan ja Saksan olevan yhtä mieltä siitä, että Venäjää vastaan on otettava käyttöön lisää toimia. Maat aikovat Macronin mukaan sopia vastatoimista yhdessä.

– Se mitä Britanniassa tapahtui on ennekuulumatonta. Ja siihen pitää reagoida, Macron kommentoi EU-päämiesten kokouksen päätyttyä perjantaina iltapäivällä.

Macron sanoi pitävänsä Salisburyn tapausta iskuna Euroopan itsemääräämisoikeutta vastaan.

Ce qui s'est passé en Grande-Bretagne est inédit. L'attaque contre ce pays allié appelle une réaction.https://t.co/2VHYcmmvXS — Emmanuel Macron (@EmmanuelMacron) 23. maaliskuuta 2018

Vaikka Ranska ja Saksa suunnittelevat yhteisiä vastatoimia, eivät Macron ja liittokansleri Angela Merkel voineet ilmoittaa niistä vielä tänään perjantaina. Presidentti Macronin valtaoikeudet riittävät päättämään diplomaattien karkottamisesta ilman hallituksen siunausta, liittokansleri Merkelin eivät.

Mitkä muut EU-maat harkitsevat diplomaattien karkottamista?

Diplomaattien karkottamista harkitsevat Saksan ja Ranskan lisäksi ainakin Irlanti, Kroatia, Tanska, Liettua, Puola, Tšekki ja Latvia.

Latvian pääministeri Maris Kucinskis sanoi maan olevan valmis karkottamaan yhden tai kaksi diplomaattia.

– Latvia on valmis ja nyt koordinoimme asiaa muiden jäsenmaiden kanssa.

Liettuan presidentti Dalia Grybauskaitė sanoi odottavansa monen EU-maan lähtevän mukaan Venäjän vastaisiin toimiin.

Diplomaattien karkottamisen lisäksi luvassa saattaa olla muitakin Venäjän vastaisia toimia. Talouspakotteita EU ei kuitenkaan voi asettaa ilman oikeudellisesti pitäviä todisteita.

Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin mukaan lisätoimia on luvassa jo maanantaina. Tusk ei esittänyt tarkkaa arviota siitä, kuinka moni EU-jäsenmaa ryhtyy diplomaattisiin vastatoimiin Venäjää vastaan.

– Useampi kuin yksi, mutta tuskin kaikki.

Itävallan liittokansleri Sebastian Kurz puolestaan sanoi, ettei maa edes harkitse diplomaattien karkottamista, sillä yhteys Venäjään halutaan säilyttää.

Mitä Suomi tekee?

Pääministeri Juha Sipilä sanoi jo myöhään torstaina, että Suomi harkitsee kantaansa esimerkiksi diplomaattien karkottamiseen "kotona".

Viesti oli sama myös Eurooppa-neuvoston kokouksen päätyttyä. Kysyttäessä aikooko Suomi harkita diplomaattien karkottamista Sipilä vastasi:

– Suomessa on aivan oma prosessi siihen ja niitä aika ajoin tapahtuu.

Sipilä korosti Suomen roolia Helsingissä sijaitsevan Euroopan hybridikeskuksen kehittämisen osalta ja sitä, että EU:n on vahvistettava kykyään vastata hybridiuhkiin. Sipilän mukaan myös pääministeri May kiitti Suomea aktiivisuudesta hybridikeskuksen kehittämisen suhteen.

Onko EU-maiden linjauksilla merkitystä?

On ainakin Britannialle, jolle EU-maiden johtajien antama vahva tuki on pieni diplomaattinen voitto. Pääministeri May sanoi pitävänsä tärkeänä sitä, että kaikki jäsenmaat tunnustivat Venäjän luoman uhkan.

Syyllisyytensä Salisburyn iskuun kiistävä Venäjä syyttää Britanniaa Venäjän-vastaisen kampanjan lanseeraamisesta – ja Euroopan unionia siihen liittymisestä. Venäjän presidentti Vladimir Putin on pyytänyt venäläisiä tukemaan häntä asiassa.

Vaikka asiasta illallispöydässä puhuttiin, ei Eurooppa-neuvoston kokouksessa esimerkiksi tehty yhteistä päätöstä Venäjällä pidettävien jalkapallon MM-kisojen boikotoimisesta.

EU:n nykyiset Venäjän vastaiset talouspakotteet ovat nykyisellään voimassa heinäkuun loppuun.