Valtiovarainministeriön työryhmä esittää, että vuositulot vaikuttaisivat kotitalouden enimmäisvelkamäärään ja asuntolainojen maksuaika olisi korkeintaan 25 vuotta. Lisäksi työryhmä rajoittaisi taloyhtiölainoja.

Suomalaisten velkaantumisen hillintäkeinoja pohtinut valtiovarainministeriön työryhmä ehdottaa, että asuntolainojen maksimipituutta rajoitettaisiin ja kotitalouden luottojen enimmäismäärä sidottaisiin vuosituloihin. Myös taloyhtiölainoihin tulisi rajoituksia.

Suomalaisten kotitalouksien velkaantuneisuus on noussut historiallisen korkeaksi. Samaan aikaan myös suomalaisten maksuhäiriöt ovat kasvaneet ennätykseen. Asiaan ovat kiinnittäneet huomionsa myös Suomen Pankki ja EU:n pankkivalvoja.

Yli 60 prosenttia kotitalouksien velasta on asuntovelkaa. Työryhmä mainitsee, että viime vuosina esimerkiksi matalat korot, aiempaa pidemmät laina-ajat, lyhennysvapaat, kulutusluottojen tarjonnan kasvu ja suuret taloyhtiölainaosuudet ovat lisänneet velkaantuneisuutta.

Asuntovelkaa on noin joka kolmannella kotitaloudella, ja merkittävä osa velasta on tuloihinsa nähden eniten velkaantuneilla kotitalouksilla.

Tähän mennessä luottojen kysyntään on pyritty puuttumaan vain lainakatolla eli sillä, että luoton määrä suhteutetaan vakuuksien määrään.

Edellisen hallituksen valtiovarainministeri Petteri Orpo (kok.) asetti asiaa pohtimaan työryhmän viime vuoden elokuun lopussa. Sen puheenjohtajana toimii valtiovarainministeriön ylijohtaja Leena Mörttinen.

Työryhmä ehdottaa nyt useita keinoja velkaantumisen jarruttamiseksi. Ne koskisivat myös muita luotonantajia kuin luottolaitoksia. Tässä merkittävimmät kuluttajia koskevat muutosehdotukset:

1. Velat voisivat olla enintään 4,5-kertaiset vuosituloihin verrattuna

Työryhmän mukaan Suomesta puuttuu väline, jolla varmistettaisiin lainanottajan riittävä lainanhoitokyky.

Työryhmän ehdotuksen mukaan kotitalouden kaikkien luottojen määrä saisi olla enintään 4,5 kertaa kotitalouden vuotuisten bruttotulojen verran, kun kotitalous hakee uutta luottoa. Tässä otettaisiin huomioon uusi laina, aikaisemmat lainat ja osuus taloyhtiölainoista.

Jos tulot vaikuttaisivat velkamäärään, se voisi työryhmän mukaan ehkäistä asuntojen hintojen ja asuntolainojen koon toisiaan ruokkivaa nousukierrettä.

Bruttotulojen käyttö olisi käytännössä helpompaa kuin nettotulojen, sillä kansallinen tulorekisteri kokoaa jo tietoja bruttotuloista.

2. Laina-aika voisi olla enintään 25 vuotta

Asuntolainan takaisinmaksuaika saisi olla maksimissaan 25 vuotta. Laina-aikana voisi yhä sopia maksujärjestelyistä, kuten lyhennysvapaista.

Vielä 1990-luvulla uudet asuntolainat olivat kestoltaan 10–15 vuotta. Nykyisin laina-ajat ovat yleensä 20 tai 25 vuotta, joskus harvoin 30 vuotta tai pidempään.

Osa pankeista on tarjonnut pitkiä asuntolainoja, mutta toistaiseksi niiden käyttö on ollut melko vähäistä. Yli 26 vuoden laina-aikoja oli uusien asuntolainojen kokonaiseuromäärästä alle 6 prosenttia ja yli 30 vuoden lainoja noin 3 prosenttia tämän vuoden toisella neljänneksellä.

3. Taloyhtiölainoihin rajoituksia

Paisuneita taloyhtiölainoja rajoitettaisiin siten, että taloyhtiö saisi lainaa enintään 60 prosenttia myytävien asuntojen velattomasta hinnasta. Takaisinmaksuaika olisi enintään 25 vuotta, eikä lyhennysvapaita saisi olla viiteen vuoteen asunnon valmistumisen jälkeen.

Huoli taloyhtiölainoista johtuu pääasiassa uudisrakentamista varten otetuista taloyhtiölainoista. Uuteen asuntoon on päässyt kiinni pienellä myyntihinnalla, mutta vastaavasti taloyhtiölainat ovat olleet suuret. Tilannetta ovat hämärtäneet myös useiden vuosien lyhennysvapaat taloyhtiölainoista.

Taloyhtiölainoihin liittyy myös se riski, että joidenkin osakkaiden maksukyvyttömyys voi lisätä muiden osakkaiden velkavastuita.

”Eivät kiristäisi merkittävästi asuntoluotonantoa”

Ehdotuksen mukaan lainakatto pysyisi ennallaan mutta koskisi jatkossa myös muita asuntolainan myöntäjiä kuin pankkeja. Nykyisin asuntolainan määrä saa olla enintään 85 prosenttia vakuuksien käyvästä arvosta. Ensiasunnoissa raja on 95 prosenttia.

– Ehdotuksemme eivät kiristäisi merkittävästi asuntoluotonantoa nykytilanteessa. Meidän pitää kuitenkin varautua siihen, että markkinat voivat ylikuumentua, sanoo ylijohtaja Mörttinen tiedotteessa.

Lisäksi työryhmä ehdottaa, että kaikkien kuluttajaluottoa myöntävien instanssien valvonta siirtyisi Etelä-Suomen aluehallintovirastolta Finanssivalvonnalle.

Työryhmä pitää myös tärkeänä, että Suomessa otetaan käyttöön hallitusohjelmaan sisältyvä positiivinen luottorekisteri, josta näkisi henkilön kaikki luotot.

Valtiovarainministeriö lähettää ehdotukset lausuntokierrokselle tänään. Lausuntoaika päättyy 29. marraskuuta.