Pienen lammen rannalla olevan savusaunan puista ovea koristaa laudanpätkään kirjoitettu teksti Savusauna.

Pipsa Uutto / Yle

Oven rivan tehtävää hoitaa puunoksasta tehty otin. Lukkona toimii vanhanaikainen haka. Oven aukaisemalla pääsee sisään pukuhuoneeseen.

Puulattiaa peittävät kirjavat räsymatot. Pukuhuoneesta löytyvät puiset penkit ja vanha puutynnyri, joka toimii pöytänä.

Seuraavan oven takaa löytyy kaikkein pyhin eli itse sauna.

Oven saranat narisevat avatessa. Sisään astuessa aistii ainutlaatuisen savusaunan tuoksun. Iso koko yllättää. Neliöitä saunassa on runsaat 20 ja korkeuttakin neljä metriä.

Heti oven pielessä on saunan sydän eli massiivinen kiuas.

Kiuas on puolitoista metriä korkea ja kiviä kiukaassa on kuution verran.

– Meillä kiukaankivet ovat kangaskiveä. Ne ovat pyöreitä, jotta tuli menee läpi. Kivet hapertuvat aika nopeasti. Ne kestävät vain noin kymmenen saunomiskertaa, kertoo saunan isäntä Samuli Rajakallio.

Käsikopelolla mennään

Saunassa ei ole perinteisiä lauteita, vaan ylälavo, johon kiivetään jyrkkiä puisia portaita pitkin.

Ylälavolla on täysin pimeää, vaikka alaosassa onkin muutama pieni ikkuna. Niistä siivilöityvä valo ei ulotu ylälavolle saakka.

– Saunomaan kun mennään pitää käsikopelolla tunnustella, että löytää vapaan paikan. Mutta paikkoja riittää. Aikoinaan kun juhlittiin isän 60-vuotisjuhlia, oli parvella samaan aikaan 36 henkilöä.

Hoitoa ei savusauna suuremmin kaipaa. Ainoastaan rukiin oljet vaihdetaan muutamien saunomiskertojen jälkeen. Oljet peittävät laudeliinojen tapaan savusaunan ylälavon .

Pipsa Uutto / Yle

Oljet tuodaan alas lavolta saunan lämmityksen ajaksi.

– Se on aika kova homma, kun oljet viedään takaisin ylös. Olkien levitys 100-asteisessa saunassa saa hien pintaan!

Tänä päivänä on ongelmallista saada uusia olkia saunaan. Vielä noin 10 vuotta sitten olkia saatiin 4H-kerholaisilta, jotka puivat viljaa perinteiseen tapaan. Enää ei pitkää rukiin olkea saa juuri mistään.

Samuli Rajakallio kertoo että hän osti naapuriviljelijältä 20 aaria pystyyn ruista, joka vanhaan malliin leikattiin sirpillä ja laitettiin siikoiksi jyvineen kaikkineen.

– Nyt olkia riittää pariksi kolmeksi vuodeksi. Monet, jotka käyvät ensi kertaa savusaunassamme sanovat, että onpa eksoottista. He ihmettelevät, voiko oljilla ihan oikeasti istua. Itse en ole muualla nähnyt rukiin olkia käytettävän saunan lavolla.

Palaako savusauna kerran viidessä vuodessa?

Vanha uskomus on, että savusauna palaa kerran viidessä vuodessa. Rajakallion savusaunassa on tuli tehnyt tuhojaan ainoastaan kerran.

Noin 15 vuotta sitten sauna meinasi kärvähtää. Pienillä tuhoilla kuitenkin selvittiin.

– Tiesin, ettei sauna syty kokonaan. Seinät ovat niin pikeentyneet, etteivät syty palamaan. Kiukaan kohdalla katto paloi ja myös ylälavo piti palon jälkeen korjata.

Takaseinässä on nähtävissä vielä palon jäljet, mustuneet hirret katon rajassa.

Taitava lämmittäjä tietää niksit, miten sauna saadaan turvallisesti saunomiskuntoon.

– Tätä savusaunaa minä ja veljeni Sampo olemme lämmittäneet, joten lapsuksia ei pääse sattumaan. Toinen syy savusaunojen tulipaloille on se , että monia savusaunoja lämmitetään saunan ulkopuolelta, eikä tällöin tiedetä mitä saunan sisällä tapahtuu, Rajakallio toteaa.

Saunalla ikää 200 vuotta

Rajakallion savusaunalla on ikää noin 200 vuotta. Samuli Rajakallio kertoo, että perimätiedon mukaan Samulin isän isoisän isoisä on syntynyt kyseisessä saunassa. Sukukirjasta löytyy tieto hänen syntymästään vuodelta 1821.

Sauna on ollut käytössä jo seitsemän sukupolven ajan. Neljä ensimmäistä on siellä myös syntynyt. Savusaunan mustiksi muuttuneet hirret voisivat kertoa satoja tarinoita vuosien, vuosikymmenten ja jopa siis vuosisatojen varrelta.

Saunassa on synnytty, kuoltu ja siellä on tehty tärkeitä ja vähemmän tärkeitä päätöksiä.

– Sauna on toiminut synnytyslaitoksena, varmaan lapsiakin siellä on tehty, vainajat on pesty ja monet maalaistalon toimet suoritettu, Rajakallio sanoo.

Pipsa Uutto / Yle

Kylpemiskäytön lisäksi saunassa on aikoinaan palvattu lihat, kuivattu pellavat sekä valmistettu maltaat. Nykyisin saunaa käytetään pelkästään kylpemiseen. Viime vuosien aikana sauna on lämmitetty muutamia kertoja vuodessa.

Savusaunan lämmitys vaatii pitkää pinnaa. Siihen pitää varata kokonainen päivä. Lämmitys vie aikaa, koska sauna ja kiuas ovat niin suuria.

Kiukaan vieressä muuripadassa lämpiää vesi peseytymistä varten. Jos aikoo iltapäivällä viiden aikaan saunomaan, tulee saunan lämmitys aloittaa puoli seitsemältä aamulla.

Saunaa lämmitettäessä poltetaan 5-6 pesällistä puita. Puita pesään menee noin puoli mottia. Pesä on kooltaan puolitoista metriä eli metrinen halko menee pesään heittämällä. Kun puut ovat palaneet, laitetaan luukut kiinni.

– Annetaan saunan hiipua niin, että tiku häipyy, jottei tarvitse itkeä illalla, kun mennään saunomaan, Rajakallio neuvoo.

Kiukaassa on noin kuutio kiviä ja kun kiukaan kivet hehkuvat punaisina tietää, että löylyt kestävät seuraavaan aamuun saakka.

Pipsa Uutto / Yle

Savusaunan löylyt ovat lempeät verrattuna sähkösaunaan. Lämpötila on noin 60 asteessa ja siellä voi viettää pitkiäkin aikoja.

– Hien saa vaivattomasti pintaan ja saunassa voi olla tunninkin vilvoittelematta. Kun nurkista näkyy ulos , ilmastointi toimii ja saunassa happea riittää.

Rajakallion savusaunaa on viime vuosina lämmitetty vain kesällä, mutta viime jouluna alkoi ehkä uusi perinne, joulusauna. Sää oli sopiva, kun ulkona oli jouluaattona 5 astetta lämmintä.

– Sauna lämmitettiin, saunottiin ja lapset kävivät avannossa vilvoittelemassa. Ehkä tästä tulee perinne ja jouluna saunotaan myös tänä vuonna.

Satoja satavuotiaita saunoja

Suomen Saunaseura on kerännyt Suomen satavuotisjuhlien kunniaksi Suomesta satavuotiaita yhä käytössä olevia saunoja. Tavoite oli löytää 100 saunaa. Tavoite täyttyi ja saunoja ilmoitettiin jopa yli kaksisataa.

Rajakallion savusauna Kankaanpään Vihteljärvellä on yksi saunaseuralle ilmoitetuista saunoista. Sillä on ikää jopa tuplasti Suomen itsenäisyyden verran .