Kuopion yliopistollinen sairaala suhtautuu ymmärtäväisesti teho-osaston hoitajien ulostuloon riittämättömästä henkilöstötilanteesta. Palvelualuejohtaja Markku Härmän mukaan luvassa on ainakin lisää sijaisia ja mahdollisesti myös vakinaista henkilökuntaa.

Hoitajat kritisoivat sairaalan johdolle ja medialle lähetetyssä avoimessa kirjeessä joutuneensa pyörittämään teho-osastoa vajaamiehityksellä. Hoitajat ovat muun muassa lakanneet paikkaamasta äkillisiä sairauspoissaoloja ylitöillä ja vuoronvaihdoilla, samaan tapaan kuin päivystyksen hoitohenkilöstö kertoi aiemmin tehneensä. Ruuhkaprotestissa on siis nyt mukana jo yli 200 KYSin hoitajaa eri osastoilla.

Minulla on se käsitys, että perusmiehitys on todennäköisesti vähän niukka. Markku Härmä

Härmä kuvaa hoitajien kirjettä "hätkähdyttäväksi" ja "huolestuttavaksi". Hän sanoo tilanteen kriisiytyneen teho-osastolla jo helmi–maaliskuussa, jolloin sairauslomia tuli paljon päällekkäin ja hoitajat joutuivat paikkaamaan niitä venymällä. Keskustelua on käyty hoitajien ja sairaalan johdon välillä koko ajan.

– [Avoin kirje] on varmaan osoitus epäluottamuksesta: henkilöstö kokee, ettei kuitenkaan ole tehty riittävästi korjaavia toimenpiteitä tässä yhteydessä, hän miettii.

Hoitajien protesti veti maton alta

Maalis–huhtikuussa hoitajat ryhtyivät tekemään ainoastaan työvuorolistaan merkityt vuorot protestina väsymiselle. Yhtäkkiä KYSissä ei ollut enää teho-osastolle valmiita sijaisia äkillisten poissaolojen varalta: teholla työskenteleminen vaatii pitkän perehdytyksen ja tähän saakka hoitajat olivat paikanneet kollegoidensa sairastumiset itse.

Sairaala onkin ryhtynyt kouluttamaan uusia sijaisia teho-osastolle. Elokuuhun mennessä teholle valmiita sijaisia oli saatu perehdytettyä kaksi ja KYSin tavoitteena on, että vuoden loppuun mennessä heitä olisi seitsemän.

– Seitsemänkin on varmasti ihan liian pieni määrä, mutta asiaa arvioidaan ulkopuolisen konsultin avulla, Härmä kertoo.

Palvelualuejohtaja Markku Härmä suhtautuu ymmärtäväisesti hoitajien avoimeen kirjeeseen. Toni Pitkänen / Yle

Teho-osaston hoitajat ovat sanoneet, ettei kyse ole vain sijaisista, vaan myös perushenkilöstön määrästä. Sairaanhoitaja Susanna Rojon mukaan Kuopiossa teho-osastoa pyöritetään suhteellisesti pienemmällä tekijämäärällä kuin muissa samankokoisissa sairaaloissa.

Palvelualuejohtaja Markku Härmän mukaan teho-osastot eivät ole täysin vertailukelpoisia. Hän kuitenkin myöntää, että miehitys saattaa olla Kuopiossa liian matala. Sen vuoksi sairaala tilasi kesäkuussa ulkopuolisen selvityksen sopivasta perusmiehityksen määrästä. Sen on määrä valmistua syyskuussa.

– Minulla on se käsitys, että perusmiehitys on todennäköisesti vähän niukka. Selvitämme asian juurta jaksain syyskuun loppuun mennessä ja pohdimme sitä ensi vuoden talousarvion yhteydessä, hän lupaa.

Työnantajan täytyy keksiä myös muunlaisia keinoja, että äkillisten sijaisuuksien korvaaminen ei ole aina oman henkilökunnan tehtävä vaan myös varahenkilöstön. Kirsi Leivonen

Härmä heittää pallon myös Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin omistajakunnille. Teho-osaston ja päivystyksen henkilöstömitoitusten pitäisi valmistua sopivasti ennen sairaanhoitopiirin luottamuselinten kokoontumista. Hänen mukaansa poliittinen johto ei ole antanut yhtään vakanssia lisää neljään vuoteen.

– Senkin vuoksi meillä on ollut vaikeuksia korjata henkilöstövajauksia viime vuosina.

Leikkauksia siirretty, sairaiden lasten vanhempien vierailuja rajoitettu...

Teho-osaston hoitajat ovat jo toinen Kuopion yliopistollisen sairaalan henkilöstöryhmä, joka on tuonut julki huolensa henkilökunnan riittämättömyydestä lyhyen ajan sisällä.

Keskustelu ryöpsähti heinäkuun puolivälissä, kun selvisi, että päivystyksen vastaavat hoitajat olivat kannelleet Itä-Suomen aluehallintovirastoon vajaamiehityksen aiheuttamista ongelmatilanteista. Teho-osaston väki ei ole kannellut AVIin, mutta hekin kokevat, että ongelmatilanteita on ollut.

Kesän aikana on muun muassa tapahtunut jatkuvasti tilanteita, joissa teho-osastoon tulleita lapsia ei ole pystytty hoitajapulan vuoksi sijoittamaan lasten tehohoitohuoneisiin. Sen sijaan heidät on pantu neljän hengen huoneisiin muiden teho-osastopotilaiden kanssa.

– Siellä voi olla sekavia potilaita, saattohoitovaiheessa olevia potilaita ja potilaita, joiden kanssa tulee äkillisiä hoitotilanteita, sairaanhoitaja Eija Vaskelainen luettelee.

Sairaanhoitaja Susanna Rojo taustoittaa, mistä KYSin teho-osaston ongelmissa on kyse. Toimittajana Pekka Niiranen.

Tilanteen vuoksi myös omaisten vierailuja sairaiden lasten luona on jouduttu rajoittamaan. Tästä on tullut Vaskelaisen mukaan myös palautetta vanhemmilta, jotka olisivat halunneet viipyä lapsen luona pidempään.

Lisäksi teho-osastolla on jouduttu siirtämään suunniteltuja leikkauksia myöhemmäksi. Pahimmillaan potilas on saanut kuulla leikkauksen siirtymisestä samana aamuna kun hänen olisi pitänyt tulla. Myös potilaiden eristyksestä on jouduttu tinkimään.

Yksi iso potilasryhmä KYSin teho-osastolla ovat neurotehohoidon potilaat. Heitä tulee Kuopioon muun myös Jyväskylän, Joensuun, Mikkelin ja Savonlinnan sairaaloiden alueelta. Siksi hoitohenkilöstön näkemykset omasta kuormituksestaan ovat tärkeitä kuulla, sanoo neurokeskuksen professori Juha E. Jääskeläinen.

– On erittäin olennaista, että KYSin neurotehohoito toimii täydellä teholla ja pystyy jatkuvasti tuottamaan huippulaatua. Olisi paha virus, jos epäillään meidän suorituskykyä.

"Tarkoitus ei ole ryvettää"

Avoimen kirjeen kollegoidensa puolesta allekirjoittaneet sairaanhoitajat Susanna Rojo ja Eija Vaskelainen ovat tyytyväisiä siihen, että asiasta on ainakin saatu puhua paljon kirjeen lähettämisen jälkeen. Molemmat kokevat, että tähän saakka hoitajia ei ole kuultu riittävästi ylemmässä johdossa.

– Tarkoitus ei ole ryvettää hoitotyön, teho-osaston tai KYSin mainetta, vaan tuoda sellaiset epäkohdat julki, joita ei meidän mielestä voi hyssytellä tai piilotella tilastojen alle. Päin vastoin olemme ylpeitä työstämme, Vaskelainen sanoo.

KYSin palvelualueylihoitaja Kirsi Leivonen sanoo pitävänsä positiivisena sitä, että hoitohenkilökunnan ääni on tullut kuuluville. Hän myöntää, että henkilöstö on tottunut joustamaan vuosien ajan. Nyt heidän kuormituksensa on tullut ilmi.

– Ehkä se raja tuli vastaan, että työnantajan täytyy keksiä myös muunlaisia keinoja, että äkillisten sijaisuuksien korvaaminen ei ole aina oman henkilökunnan tehtävä vaan myös varahenkilöstön.

Tarkoitus ei ole ryvettää KYSin mainetta, vaan tuoda sellaiset epäkohdat julki, joita ei meidän mielestä voi hyssytellä. Eija Vaskelainen

Myös Markku Härmä sanoo, ettei hoitajien ulostulossa ole hänen mielestään mitään väärää. Hän näkee sen kertovan siitä, että KYSissä on töissä hyvin sitoutunut henkilöstö, joka haluaa tehdä työnsä hyvin.

– Jos he kokevat, että heillä ei ole aikaa potilaalle ja reagoivat siihen, se on minusta ihan oikein.