Löytö saattaa auttaa maailman muoviongelman ratkaisemisessa.

Japanilaiselle pullojen kaatopaikalle oli kehittynyt bakteeri, joka pystyy käyttämään PET-pulloja ravinnokseen. EPA/AOP

Vuonna 2016 japanilaiselta kaatopaikalta löydettiin bakteeri, joka syö muovipulloja. Normaalisti niin kutsutut PET-pullot säilyvät luonnossa hajoamattomina satoja vuosia, mutta kaatopaikan bakteeri oli kehittynyt käyttämään pulloja ravinnokseen.

Bakteeri pystyy ottamaan pulloista ravintoa erittämänsä entsyymin avulla. Kansainvälisten tutkijoiden ryhmä eristi entsyymin ja käsitteli sitä eri tavoilla.

Tutkijat huomasivat hämmästyksekseen, että he tulivat luoneeksi molekyylin, joka pystyy entistä tehokkaammin hajottamaan PET-muovia.

- Paransimme vahingossa entsyymiä, joka oli meille jopa pieni järkytys, kertoo tutkimusta johtanut Portsmouthin yliopiston professori John McGeehan The Guardianille.

Maailmassa käytetään miljoona uutta PET-muovipulloa minuutissa. EPA/AOP

Hajottaa muovia muutamassa päivässä

Mutanttientsyymi alkaa hajottaa muovia muutamassa päivässä, luonnossa muovin hajoaminen kestää vuosisatoja.

Japanista kaatopaikalta löytynyt bakteeri on McGeehanin mukaan kehittynyt yllättävän nopeasti.

- PET-pulloja on ollut olemassa laajemmassa määrin vain noin 50 vuotta. Se on ihmisen tekemä materiaali jota luonnossa ei esiinny. Bakteerin evoluutio on ollut nopeaa.

Luonnossa sen sijaan esiintyy toisenlaisia muovimaisia aineita, esimerkiksi tiettyjä polyestereitä.

- Ne suojelevat kasvien lehtiä. Niitä syövillä bakteereilla on ollut miljoonia vuosia aikaa kehittyä, sanoo McGeehan.

Tämä poika lajittelee muovipulloja uusiokäyttöön Bangladeshissa. ZUMAWIRE/MV-PHOTOS

Entsyymi tekemään uutta muovin raaka-aineitta

McGeehanin mukaan tavoitteena on käyttää vahingossa kehitettyä entsyymiä muovin hajottamiseen alkuperäisiksi osikseen.

- Näin voisimme tehdä siitä uutta muovia. Enää ei tarvitsisi porata öljyä muovin raaka-aineeksi. Lopulta voisimme vähentää muovin määrää ympäristössämme.

Maailmassa myydään noin miljoona muovipulloa joka minuutti. Vain noin 14 prosenttia niistä kierrätetään missään muodossa ja monet pullot päätyvät lopulta valtameriin ja muualle luontoon.

Nykyään kierrätetyistä muovipulloista ei pystytä tekemään " kirkasta " muovia, vaan ne käytetään esimerkiksi tekstiilien raaka-aineiksi.

Jos uuden PETase-nimen saaneen entsyymin avulla läpinäkyvistä muovipulloista saataisiin uusia läpinäkyviä muovipulloja, uutta muovia tarvitsisi tehdä entistä vähemmän.

McGeehan toivoo, että entsyymistä onnistutaan kehittämään vielä parempi ja nopeammin muovia hajottava. Sen laajamittaiseen teolliseen käyttöön menee menee vielä vuosia, kertoo McGeehan.