​Indicele de percepţie a corupţiei (IPC) 2018, publicat marți de Transparency International, arată că eşecul constant al majorităţii ţărilor de a controla în mod semnificativ corupţia contribuie la o criză a democraţiei în întreaga lume. România rămâne pe locul 25 în clasament, însă scorul înregistrat scade cu un punct faţă de 2017, de la 48 la 47 de puncte. Clasamentul este întocmit prin acordarea de puncte, de la 0 la 100, în care 0 înseamnă “foarte corupt”, iar 100 “deloc corupt”.







Cu 42 de puncte, Bulgaria rămâne pe ultimul loc la nivelul UE, de asemenea în scădere cu un punct faţă de anul anterior. Grecia pierde trei puncte, de la 48 în 2017 ajunge la 45 în 2018. În schimb, Ungaria câştigă un punct, ajungând la 46 în 2018.





Soluţiile propuse de Transparency International Romania

La nivel naţional, rămân în continuare restante obiective prioritare, ca de exemplu:

luarea de măsuri concrete în prevenirea corupţiei şi închiderea vulnerabilităţilor; aprobarea şi promovarea unor mecanisme interne robuste în cadrul administraţiei publice cu funcţie de corecţie. Înfiinţarea Registrului Naţional de Conformitate, instrument de utilitate publică, propus de organizaţia noastră pentru a creşte transparenţa administrativă şi pentru a contribui la reducerea vulnerabilităţilor la corupţie şi a arbitrariului în realizarea inspecţiilor administrative; Modernizarea standardelor de bună guvernanţă locală, prin implementarea Sistemului de Integritate la nivelul administrație publice locale, pe un model elaborat de TI şi aplicat cu succes în alte state europene. În plus, Transparency International Romania reiterează faptul că succesul luptei împotriva corupţiei este direct legat de instituţii puternice şi stabile în ansamblul lor. Avem nevoie de instituţii puternice, independente, de lideri responsabili şi cetăţeni implicaţi în viaţa comunităţii locale, care să sancţioneze derapajele. În plus, Transparency International Romania reiterează faptul că succesul luptei împotriva corupţiei este direct legat de instituţii puternice şi stabile în ansamblul lor. Avem nevoie de instituţii puternice, independente, de lideri responsabili şi cetăţeni implicaţi în viaţa comunităţii locale, care să sancţioneze derapajele.





România rămâne în rândul democraţiilor fragile

La nivelul statelor membre ale Uniunii Europene, media este de aprox. 65 de puncte, în scădere faţă de anul anterior cu peste un punct. Danemarca (cu 88 de puncte), Finlanda (85 de puncte) şi Suedia (85 de puncte) rămân în top trei, ca şi în 2017.







Câteva dintre concluziile analizei elaborate la nivel global sunt valabile inclusiv la nivel naţional:



- Corupţia poate slăbi mecanismele prin care se asigură echilibrul puterilor în stat, inclusiv între puterea guvernamentală şi cea judiciară.

- Prin contrast, democraţiile fragile înregistrează un scor mediu de 49 de puncte. În schimb, regimurile hibride, care prezintă elemente cu tendinţe autocratice, au în medie 35 de puncte în IPC.





Consolidarea statului de drept, astfel încât toate puterile politice să acţioneze în limitele impuse de lege, în concordanţă cu valorile democraţiei şi drepturile fundamentale şi sub controlul independent şi imparţial al instanţelor judecătoreşti.

Protejarea avertizorilor de integritate, astfel încât toţi cetăţenii să poată raporta neregulile întâlnite atât în sectorul public cât şi în sectorul privat.

Îmbunătăţirea transparenţei legislative şi a accesului la informaţiile de interes public.

Asigurarea unui spaţiu civic care să permită societăţii civile să dialogheze cu guvernele şi autorităţile publice, fără teamă de represalii.

Protejarea libertăţii presei şi protejarea rolului esenţial pe care mass-media îl joacă în democraţie

Peste două treimi din cele 180 de state analizate înregistrează scoruri sub 50 de puncte, media la nivel mondial fiind de 43 de puncte. Poate cel mai îngrijorător este faptul că marea majoritate a statelor evaluate nu au făcut aproape deloc progrese în ultimii ani.- Lipsa prioritizării reformelor anti-corupţie, precum şi retorica populistă aflată în creştere se suprapun cu slăbirea instituţiilor democratice în multe ţări, inclusiv din UE.- Prin subminarea pilonilor vitali ai democraţiei, inclusiv alegerile şi independenţa judiciară, se poate crea un cerc vicios în care corupţia subminează instituţiile democratice, iar instituţiile slabe sunt mai puţin capabile să controleze corupţia.- Statele cu adevărat democratice înregistrează, în medie, un scor de 75 de puncte în cadrul IPC. Niciuna dintre aceste ţări nu are sub 50 de puncte.Recomandări TI pentru statele membre UE