Premierul Victor Ponta a plecat aseară în Statele Unite ale Americii cu scopul declarat de a găsi investitori, în vreme ce preşedintele Klaus Iohannis s-a aflat ieri în vizită în Franţa, aceste două ţări fiind de importanţă majoră pentru România, dar care, într-un singur an, 2013, şi-au redus investiţiile în economia locală, împreună, cu 1,5 miliarde de euro.

În 2013, ultimele date disponibile la BNR, investiţiile americane în România s-au redus cu 800 de milioane de euro, iar cele franceze cu 700 de milioane de euro. Cu ambele state România are încheiate „parteneriate stra­tegice“, însă ele, din punct de vedere economic, au contat prea puţin. SUA nu au de trei ani un ambasador la Bucureşti, americanii sunt abia pe locul al 13 în topul investitorilor străini, cu un stoc al investiţiilor de doar un miliard de euro.

În privinţa Franţei, relaţiile politice sunt la cel mai jos nivel din istorie, principala dispută repre­zentând-o romii români rezidenţi în această ţară.

„O să merg la Washington pentru a avea întâlniri şi cu secretarul de stat al comerţului şi cu alţi reprezentanţi ai mediului de afaceri pe dimensiunea economică a Parteneriatului strategic România-Statele Unite ale Americii. La relaţii excelente politice şi militare trebuie să avem relaţii mai bune şi economice“, a spus ieri Ponta, citat de Mediafax. Ponta spune că este nevoie de îndepărtarea oricăror bariere pentru marii investitori americani astfel încât Parteneriatul strategic să fie eficient şi din punct de vedere economic, nu doar politic şi militar.

La rândul său, Iohannis susţine: „Avem relaţii româno-franceze care depăşesc cadrul unui parterne­riat simplu, chiar al unui parteneriat strategic“.

Ce afaceri au americanii pe piaţa locală

În urmă cu o lună, emisarul american Victoria Nuland a venit la Bucureşti să-l cunoască, după cum a afirmat, pe preşedintele Klaus Iohannis şi a susţinut că există interes pentru România din partea companiilor americane. Însă, în cuida faptului că există o prezenţă militară americană aici, iar realizarea scutului antirachetă este în grafic, relaţiile economice româno-americane stagnează. În 2013, stocul investiţiilor americane în România a scăzut cu aproape 800 mil. euro, de la 1,8 mld. euro în 2012 la 1 mld. euro. Prin urmare, ponderea investiţiilor directe americane în România în total investiţii străine s-a redus de la 3,1% în 2012 la 1,8% în 2013. Trebuie spus însă că americanii investesc aici şi prin intermediul altor entităţi juridice, companii sau sucursale din state terţe (Olanda, Malta, Cipru), prin urmare investiţiile lor sunt mai mari.

În 2014, în România existau peste 6.800 de companii cu acţionariat american (3,5% din totalul societăţilor mixte înregistrate). Investiţiile americane au vizat, în principal industria auto, maşinile şi echipamentele, tehnologia informaţiei, industria electronică, industria chimică şi farmaceutică, comunicaţii, turism, energie. Printre cele mai importante companii americane prezente în România de-a lungul vremii se numără Ford, Procter & Gamble, Emerson, Lufkin, Pepsico, Philip Morris, Cameron, Cargill, Delphi, Citibank, Coca-Cola, General Electric, IBM, Kodak, Microsoft, UPC. Americanii au fost interesaţi şi de bursa de la Bucureşti. Fondul Proprietatea este administrat de americanii de la Franklin Templeton, iar cel mai mare acţionar al Fondului este tot american - fondul de hedging Elliot.

Premierul Victor Ponta se va întâlni la Washington cu secretarul american al comerţului şi cu alţi reprezentanţi ai mediului de afaceri pe dimensiunea economică a Parteneriatului strategic România-Statele Unite ale Americii. Premierul afirmă: „La relaţii excelente politice şi militare trebuie să avem relaţii mai bune şi economice“.

Ce afaceri au francezii pe piaţa locală

Companiile franceze au adus în România, la un moment dat, peste 5 miliarde de euro, dar în 2013 investiţiile lor s-au redus cu 703 milioane de euro. Totuşi, Franţa se menţine pe locul 4 în topul celor mai importanţi investitori străini în România. Printre cei mai mari investitori francezi se numără constructorul auto Renault, cel mai mare exportator al României, cu o contribuţie de 9% în totalul exporturilor şi 3% din PIB. Automobile Dacia a fost în 2013 şi cea mai mare companie din România, cu o cifră de afaceri de 18,4 miliarde de lei. De la reintrarea pe piaţa românască, în 1999, grupul francez a investit aici peste un miliard de euro. Tot legat de zona auto grupul Michelin are în România trei fabrici. În retail, francezii sunt foarte activi, fiind prezenţI cu lanţurile Cora, Carrefour sau Auchan. În telecom, Orange este primul operator în telefonia mobilă, în vreme ce BRD SocGen estea a doua bancă din sistem după active (10 mld. euro) având o cotă de piaţă de 14%, în vreme ce în asigurări Grupapa este pe locul patru în clasamentul asigurătorilor. În ciuda relaţiilor economcie care s-au dezvoltat, relaţiile politice s-au deteriorat la un nivel nemaiîntâlnit în istorie. În primul mandat, Traian Băsescu a fost de trei ori în Franţa, dar niciodată în al doilea mandat, iar ultimul preşedinte francez care a venit la Bucureşti a fost Nicolas Sarkozy, acum şase ani. Franţa nu a reuşit să vândă României tehnologia sa nucleară, grupul Colas a fost scos de pe piaţă din afacerea cu autostrăzi, Vinci rezistă încă, dar nu găseşte finanţare pentru autostrada Comarnic - Braşov.

Preşedintele François Hollande (stg.) i-a spus ieri omologului său român Klaus Iohannis că investiţiile franceze în România vor continua: „Franţa este prezentă în România, s-au făcut investiţii în ultimii ani, dorim să amplificăm aceste investiţii. Renault este implicată, participă cu 3% la producţia din România, este în interesul ambelor ţări să continuăm. Balanţa comercială a Franţei va avea de câştigat“.