de Victor Bratu 9.3.2017

Modificările pe care Ministerul Dezvoltării le pregătește în statutul funcționarilor publici din România fac din acesti cetățeni adevărați favorizați ai societății.

Proiectul pus în dezbatere de minister aduce modificări fundamentale Legii privind Statutul funcţionarilor publici. Documentul a fost pus în dezbatere publică – potrivit News.ro, pe data de 1 martie, iar perioada în care pot fi transmise propuneri de modificare expiră vineri, 10 martie.

Printre cele mai sensibile modificări ale legii se numără:

proiectul prevede că raporturile de serviciu cu un funcţionar public încetează în cazul unei decizii definitive de condamnare la închisoare doar dacă aceasta este cu executare

de condamnare la închisoare reduce, de la 7 la 3 ani, intervalul de timp anterior numirii în care candidatul la o funcţie publică ” nu a fost destituită dintr-o funcţie publică sau nu i-a încetat contractul individual de muncă pentru motive disciplinare ”

dintr-o funcţie publică sau nu i-a încetat contractul individual de muncă ” elimină prefecţii şi subprefecţii din categoria înalţilor funcţionari publici

exclude principiul transparenţei dintre cele care stau la baza exercitării funcţiei publice

introduce noțiunea de redistribuire ca modalitate de ocupare a unei funcţii publice, decizia aparținând persoanei care are competența de numire în respectiva funcției

ca modalitate de ocupare a unei funcţii publice, decizia aparținând persoanei care are competența de numire în respectiva funcției ”Șeful” capătă puteri sporite la numirea sau redistribuirea funcționarilor în posturi.

Apare ”mobilitatea” în sistem a funcționarului – mobilitate decisă de același ”șef”.

Detaliile care contează: transparența e scoasă din noua lege



Documentul inițiat de Ministerul Dezvoltării instituie Sistemului electronic naţional de evidenţă a ocupării în administraţia publică, pe baza căruia va fi păstrată evidenţa personalului bugetar din administraţie. Este o inițiativă în linie cu recomandăriler făcute ani la rând de OECD.

În expunerea de motive se precizează că scopul legii este ”asigurarea, în conformitate cu dispoziţiile legale, a unui serviciu public stabil, profesionist, transparent, eficient şi imparţial, în interesul cetăţenilor, precum şi al autorităţilor şi instituţiilor publice”.

Însă: principiul transparenţei este eliminat dintre principiile care stau la baza exercitării funcţiei publice, menţionate la articolul 3 al legii.

În Statutul actual al funcționarului public, principiile înscrise după care acesta își ghidează activitatea sunt: legalitate, imparţialitate şi obiectivitate; transparenţă; eficienţă şi eficacitate; responsabilitate, în conformitate cu prevederile legale; orientare către cetăţean; stabilitate în exercitarea funcţiei publice; subordonare ierarhică.

În varianta nou propusă de Ministerul Dezvoltării, principiile sunt completate cu: competenţa, performanţa şi buna-credinţă, fiind eliminat conceptul de transparenţă.

Prefectul și subprefectul nu mai sunt înalți funcționari publici, deci pot fi schimbați foarte ușor

În forma modificată, în categoria înalților funcționari publici sunt trecuți:

secretar general şi secretar general adjunct din cadrul autorităţilor şi instituţiilor publice ale administraţiei publice centrale

autorităţilor administrative autonome şi structurilor de specialitate ale Parlamentului

secretar general al instituţiei prefectului

Dispar din această categorie, așa cum este aceasta alcătuită în legislația actuală, posturile de prefect, subprefect şi inspector guvernamental.

Funcţiile publice de prefect, subprefect şi inspector guvernamental se desfiinţează la 60 de zile de la data intrării în vigoare a noii legi, ocupanţilor acestor posturi aplicându-li-se următoarele măsuri:

mobilitate într-o funcţie publică din categoria înalţilor funcţionari publici

transfer într-o funcţie publică din categoria funcţiilor publice de conducere sau execuţie

mutare definitivă într-o funcţie publică din categoria funcţiilor publice de conducere sau execuţie

eliberarea din funcţia publică

La data eliberării din funcţia publică, înalţii funcţionari publici care au ocupat funcţiile publice de prefect, subprefect şi inspector guvernamental intră în corpul de rezervă gestionat de Agenţia Naţională a Funcţionarilor Publici.

Numirea în funcția publică, la discreția șefului. La fel și ”mobilitatea” funcționarilor



O altă noutate a proiectului este prevederea conform căreia “numirea în funcţii publice se face de către conducătorul autorităţii sau instituţiei publice sau, după caz, de persoana care are competenţa legală de numire în condiţiile unor acte normative specifice, prin act administrativ emis în termenele şi în condiţiile legii, pe baza rezultatelor concursului”.

Proiectul elimină dintre funcţionarii publici care pot beneficia de statute speciale pe cei din cadrul Consiliului Legislativ, fiind însă introduşi cei din cadrul Administraţiei Naţionale a Penitenciarelor.

Propunerea de modificare a Statutului funcţionarilor publici introduce mobilitatea, exercitarea cu caracter temporar şi redistribuirea din corpul funcţionarilor publici, ca modalităţi de ocupare a unei astfel de funcţii, decizia revenind “persoanei care are competenţa de numire în funcţia publică, la propunerea conducătorului autorităţii sau instituţiei publice în cadrul căreia se află funcţia publică vacantă”.

Proiectul introduce, ca o condiţie pentru ocuparea unei funcţii publice, ca persoana respectivă să nu execute “o pedeapsă complementară” sau să nu îi fie “aplicată o măsură de siguranţă de interzicere a exercitării dreptului de a ocupa o funcţie publică sau de a exercita profesia ori activitatea în executarea căreia a săvârşit fapta”.

Noul proiect reduce considerabil, de la 7 la 3 ani, intervalul de timp anterior numirii în care persoana care doreşte să ocupe o funcţie publică ” nu a fost destituită dintr-o funcţie publică sau nu i-a încetat contractul individual de muncă pentru motive disciplinare”.

De asemenea, în propunerea de modificare a Statutului funcţionarilor publici elaborată de ministerul condus de Sevil Shhaideh este abrogat articolul conform căruia “concursul pentru admiterea la programele organizate în condiţiile legii pentru obţinerea statutului de manager public se organizează şi se gestionează de instituţiile abilitate potrivit legii să organizeze astfel de programe, cu avizul Agenţiei Naţionale a Funcţionarilor Publici”.

Conform propunerii Ministerului Dezvoltării, raportul de serviciu în cazul funcionarului public se suspendă când “împotriva funcţionarului public s-a luat, în condiţiile Codului de procedură penală, măsura cercetării prealabile sub control judiciar ori sub control judiciar pe cauţiune, dacă în sarcina acestuia au fost stabilite obligaţii care împiedică exercitarea raportului de serviciu“.

Legea în vigoare stabileşte că raporturile de serviciu încetează de drept în cazul în care funcţionarul public are o pedeapsă definitivă privativă de libertate, în propunerea de modificare, măsura încetării raporturilor de serviciu fiind luată doar dacă este vorba despre o pedeapsă cu executare.