ראש השב"כ נדב ארגמן (צילום: אוהד צויגנברג)

שירות הביטחון הכללי הודיע הערב (חמישי) כי פעילות איתור הנשאים שהוביל בשבועיים האחרונים גרמה לישראלים רבים להיכנס לבידוד, ובהמשך גם הובילה לגילוי בקרב 500 מהם כי הם חולים בנגיף.

"מזה כשבועיים פועל מסביב לשעון צוות של עובדות ועובדי שב"כ על מנת לספק למשרד הבריאות תמונה מדויקת עד כמה שניתן של אותם תושבים אשר שהו בקרבת חולים מאובחנים בקורונה ועלולים היו, בהתאם להגדרות משרד הבריאות, להידבק במחלה ולהדביק רבים נוספים – מבלי שכלל היו מודעים לכך", נכתב בהודעת שב"כ. בנתונים שהתקבלו היום ממשרד הבריאות עלה כי לאחר הבדיקות שנלקחו מהישראלים שקיבלו הודעה, יותר מ-500 ישראלים אובחנו עם הנגיף.

משב"כ נמסר כי "במסגרת המאמץ הלאומי לצמצום התפשטות נגיף הקורונה, הוסמך שירות הביטחון הכללי ע"י ממשלת ישראל לסייע למשרד הבריאות באמצעות יכולותיו הטכנולוגיות המתקדמות לטובת מניעת התפשטות נגיף הקורונה והצלת חיי אדם – ולתכלית זו בלבד".

בשב"כ ציינו כי לפני עוד לפני תחילת האיתור בוצעה עבודת מטה רחבה שקבעה את גבולות העבודה, ואת הסייגים שיצמצמו את הפגיעה בפרטיות וקיימו מנגנוני פיקוח ובקרה על התהליך. "ללא איתורם המהיר וכניסתם לבידוד היו תושבים אלה בוודאות מדביקים רבים נוספים ללא ידיעתם", צוין.

נזכיר כי בשבוע שעבר אישרה הממשלה תקנות חירום שמאפשרות הפעלת אמצעים טכנולוגיים למעקב אחר חולי קורונה. האמצעים המיוחדים מאפשרים לשב"כ לעקוב אחרי האיכון הסלולרי של אנשים שאובחנו כחולים בקורונה ושל מי שהיה בקרבתם, על-מנת שידעו ללכת ולהיבדק ולהיכנס לבידוד. במקביל, לכל קצין משטרה ניתנה סמכות לקבל נתוני מיקום ומעקב מחברות הסלולר ללא כל צו שיפוטי כדי לאכוף את ההנחיות להישאר בבידוד ביתי.

לפני אישור התקנות ניסתה הממשלה לאשר אותן בוועדת המשנה של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, שעות ספורות לפני השבעת הכנסת החדשה. פקיעת המנדט של ועדת החוץ והביטחון הובילה לכך שהתקנות לא אושרו על-ידי הכנסת אלא במשאל טלפוני לילי.

בהמשך, פסק בג"ץ בעתירות שהוגשה נגד השימוש באמצעים כי התקנות יופעלו אך ורק לצורך איתור מי ששהה בסביבת חולי קורונה, אך הוציא צו ביניים בעתירות נגד אכיפת המשטרה. ימים ספורים לאחר מכן, עם הקמת הוועדות בכנסת, התיר בג"ץ למשטרה לאכוף תוך שימוש בטכנולוגיית שב"כ.