Det är i onsdagens program som Uppdrag granskning (UG) granskar hur Göteborgs stad har hanterat den organiserade brottsligheten i staden under det senaste decenniet. De senaste fem åren har ett 30-tal personer skjutits ihjäl i Göteborg och minst tre gånger så många har skottskadats i gängrelaterade konflikter. En av de mest drabbade stadsdelarna är Biskopsgården där våldet eskalerade under 2015 och 2016 med skjutningen på Vår krog och bar som den mest uppmärksammade händelsen.

20 dömda för 350 brott

Andra brutala och uppmärksammade mord med kopplingar till stadsdelen var bilbomben som 2015 dödade fyra personer, varav en fyraårig flicka. Året efter dog en åttaårig pojke när en okänd gärningsman attackerade en lägenhet med en handgranat.

Långt tidigare hade myndigheterna blivit varnade för just den här utvecklingen, vilket kommer att framgå i programmet. Men olika saker verkar ha gått fel vilket bland annat märks när Uppdrag granskning kartlägger 20 unga män från Biskopsgården som tillsammans har dömts för över 350 brott.

Som en del i myndigheternas kamp mot den organiserade brottsligheten startades i slutet av 00-talet Kunskapscentrum mot organiserad brottslighet, en enhet där Göteborgs stad tillsammans med polisen, Skatteverket och andra myndigheter skulle samarbeta för att vända utvecklingen.

Hopp sattes till avhopparverksamhet

2011 startades en avhopparverksamhet inom enheten. Hit skulle gängkriminella individer kunna vända sig för att få hjälp att lämna det kriminella livet.

Sören Rafstedt, planeringsledare Kunskapscentrum mot organiserad brottslighet.

Planeringsledaren Sören Rafstedt på Kunskapscentrum mot organiserad brottslighet beskriver under intervjun med Uppdrag gransknings reporter Lina Makboul arbetet som framgångsrikt.

– När jag möter andra aktörer inom avhopparverksamheter och socialtjänster får jag ofta höra att man berömmer vår verksamhet. Vi har ju en struktur och riktlinjer för arbetet och det är långt från alla som har det, säger han.

Men när han får frågan hur många personer man hjälpt ut ur kriminalitet svarar Sören Rafstedt att man varit i kontakt med cirka 100 personer sedan 2011.

Men han kan inte säga hur många av dessa som verkligen har fått hjälp att lämna det kriminella livet.

– Det har vi inte följt upp, det har inte gått så lång tid att vi har hunnit utvärdera det än, säger han.

Så egentligen vet du inte hur det har gått?

– Nej, det vet ingen, säger Sören Rafstedt.

Inte heller socialtjänsten vet

En av förklaringarna som ges till att Kunskapscentrum mot organiserad brottslighet inte kan visa några siffror är att personer som kontaktar avhopparverksamheten slussas vidare till socialtjänsten inom stadsdelen där personen hör hemma. Sedan är det meningen att den aktuella socialtjänsten ska hjälpa personerna ut ur kriminaliteten.

Men när UG:s reporter intervjuar Lena Bjugård Bränfeldt, sektorchef för individ- och familjeomsorgen inom stadsdelen Västra Hisingen, där Biskopsgården ingår, svarar hon att hon måste kolla upp hur många man har hjälpt.

Efter intervjun återkommer Lena Bjugård Bränfeldt till UG:s reporter per mejl. Då kan hon inte bekräfta att man har hjälpt någon ut ur det gängkriminella livet.

Som SVT Nyheter Väst tidigare har rapporterat upplever många i just Biskopsgården – trots tveksamheterna kring avhopparverksamheten – att situationen det senaste året håller på att bli bättre.

Många gängledare är borta, antingen på grund av att de sitter inne – eller för att de har mördats. Efter den svåra våldsvågen kring Vår krog och bar har också sociala myndigheter i samarbete med polis och frivilliga hårdsatsat på andra typer av verksamheter i stadsdelen.

Framför allt säger man sig arbeta förebyggande genom att rikta insatserna mot barn och riktigt unga i stadsdelen.

Står fast vid förklaringen

När SVT Nyheter Väst söker ansvariga för Kunskapscentrum mot organiserad brottslighet håller Sören Rafstedt fast vid att det hittills inte har gått tillräckligt lång tid för att man ska kunna utvärdera hur många som eventuellt har lyckats lämna det kriminella livet. Både forskningen och praxis stödjer linjen att låta det gå ett antal år innan man utvärderar, säger han.

– Men nu har det gått drygt fem år och under hösten inleder vi en uppföljning.