Nya protester utbröt på onsdagseftermiddagen. Den här gången handlade det om Natoavtalet som riksdagen har sagt ja till. Vänsterpartiets begäran om att återförvisa regeringens proposition till konstitutionsutskotten röstades ned med siffrorna 291– 21.

Beslutet möttes av gråtprotester, vilket fick talmannen att kalla in vakter.

I går avbröts en riksdagsdebatt om Vattenfalls brunkolsverksamhet i Tyskland när en man sprutade röd vätska mot politikerna. Samuel Jarrick, 41, tog på sig den attacken.

Direkt efter protesten lämnade ledamöterna kammaren och Expressen mötte Miljöpartiets Carl Schlyter på väg ut.

– Det var någon slags manifestation men det var inte så lätt att förstå vad de ville, säger han.

"Konflikter mellan svensk och internationell lag"

Schlyter är en av de fyra miljöpartister som på DN Debatt protesterade mot avtalet och han röstade för att senarelägga beslutet.

– Det finns konflikter mellan svensk och internationell lag. Vi har rätt att kontrollera fartyg, att det följer våra lagar om kärnteknik och de har rätt att inte bli boardade. Sånt måste man lösa innan man sluter ett sånt avtal, säger han.

Enligt Liberalernas Allan Widman, en av de som försvarade värdlandsavtalet, var det cirka 20 personer på läktaren som protesterade.

– Jag tyckte det var lite pinsamt, det var ingen god teater.

Kritikerna menar att avtalet innebär att Sverige tar ett steg närmare ett Natomedlemskap. Och det stämmer menar Widman.

– Det gör vi. Vi har de senaste åren engagerat oss i fler och fler av de former av samarbete som Nato erbjuder sina partners, säger han.

"Missbrukar den öppenhet vi har i Sverige"

Konstitutionsutskottets ordförande Andreas Norlén, M, skriver på Twitter:

"Vissa har så svårt att respektera demokratiska beslut att de stör på åhörarläktaren. Det är värt fler tårar än värdlandsavtalet"

Centerledaren Annie Lööf var också på plats i kammaren under protesterna och hon är bekymrad.

– Vi var många riksdagsledamöter som funderade på vad som hände. De låtsasgrät från läktaren över att vi godkände detta. Det är synd. Man missbrukar den öppenhet vi har i Sverige, det kommer förmodligen leda till en mer stängd riksdag, att det blir mindre öppenhet för medborgarna att följa debatter eftersom det äventyrar säkerheten, säger hon.

Annie Lööf menar att avtalet knappast är något att gråta för.

– Det handlar om att få ett bättre samarbete mellan Sverige och Nato när vi samarbetar med dem. Det är ett avtal för att lösa praktikaliteter, säger hon.

Försvarsminister Peter Hultqvist, S, lämnade kammaren strax före protesterna men kommenterade avtalet innan beslutet fattades.

– Det handlar om att reglera pågående och framtida övningsverksamhet när det gäller förändringar i vissa lagstiftningar som ska förenkla genomförandet av övningar och förberedelse av övningar. Det handlar också om att kunna ge eller ta emot hjälp i en militär krissituation.

Vad vinner Sverige på detta?

– Framför allt att det blir enklare att genomföra övningsverksamhet som vi både planerar och genomför.

Nämner inte kärnvapen

Vänsterledaren Jonas Sjöstedt är kritisk mot att avtalet inte nämner kärnvapen.

– Vi vet att amerikanska styrkor kan ha kärnvapen med sig men det står ingenstans att de inte får ha det till Sverige.

Men Peter Hultqvist menar att kritiken är felformulerad.

– Det handlar övarhuvudtaget inte om kärnvapen. Värdlandsavtalet kommer inte att leda till att det utplaceras några kärnvapen i Sverige, det är en felaktig syn.

Vad säger du till de fyra Miljöpartister som skriver på DN Debatt och är väldigt oroliga?

– Jag konstaterar att regeringen lagt en enig proposition och både S och MP står bakom det här, säger han och fortsätter:

– Jag har egentligen ingen kommentar till hur MP agerar i sina interna förhållanden, jag bara konstaterar att den uppgörelse vi haft politiskt håller.

Peter Hultqvist menar att den militära alliansfriheten ligger fast trots avtalet.

– Allt samarbete med andra länder sker utifrån en militärt alliansfri position. Det rubbas inte.