Vi har tidigare berättat om samhällsbyggnadschef Kjell Petersson, som flyttat in i sitt nybyggda hus innan han fått tillstånd till det. Då sa en av bygghandläggarna att man ska plocka in en kollega från någon av grannkommunerna för att undvika en jävsituation.

Så resonerade man däremot inte när tillstånden för bygget gavs. När privatpersonen Kjell Petersson skickade in sina ansökningar om strandskyddsdispens och bygglov hamnade de på skrivborden hos samma bygghandläggare som han är chef över. Och de gav sin chef de tillstånd han ville ha.

– Om det hade funnits grannar som var emot bygglovet så hade vi lyft det till nämnden, eller tagit in handläggare från annan kommun. Men det här var inget komplicerat, säger en av de inblandade handläggarna och understryker att det finns situationer då han utan att tveka skulle anmäla sig jävig.

– Om till exempel min granne söker bygglov så säger jag till mina kollegor att det här handlägger inte jag.

Men Kjell Petersson är ju din chef. Funderade du inte på att anmäla jäv?

– Nej, honom behandlar jag som vem som helst. Vi i byggruppen diskuterade det och såg inget skäl att göra på något annat sätt.

I kommunallagen står det vilka situationer som är att betrakta som jäv. Politiker och tjänstemän får till exempel inte fatta beslut i ärenden som gynnar eller missgynnar deras anhöriga. Men vad gäller när beslutet handlar om en kollega eller, som i det här fallet, självaste chefen?

Läs också: Lantmätare hoppar av efter jävsanklagelse

Enligt Olle Lundin, professor i förvaltningsrätt vid Uppsala universitet och expert på kommunallagen, faller den här situationen under det som kallas "delikatessjäv" – eftersom det finns ett ekonomiskt beroende mellan beslutsfattaren och den som beslutet rör.

– Det är rätt självklart att det är för mycket begärt att handläggarna ska kunna vara opartiska och bortse från att han är deras chef. Det kan ju till exempel vara så att man känner att man riskerar att inte få den löneförhöjning man förtjänar om man går emot chefens intressen.

I just det här fallet hade dessutom den handläggare som beviljade själva bygglovet fått en tidsbegränsad anställning mindre än två månader tidigare. Anställningskontraktet är underskrivet av Kjell Petersson och handläggaren fick sitt vikariat förlängt några månader senare.

Enligt Kjell Petersson själv har samhällsbyggnadsnämnden inga särskilda regler eller riktlinjer för hur bygghandläggarna ska bete sig när den som söker är en kollega eller chef.

– Det är inte så ofta det händer. Den handläggare som får ärendet på sig ska signalera om den är jävig eller inte och om det varit känsligt hade man kanske valt att ta in handläggare från en annan kommun. Men det här ärendet är inget som sticker ut, säger Kjell Petersson.

Men enligt professor Olle Lundin spelar det ingen roll om ett ärende är enkelt eller inte. Den som står i så uppenbar beroendeställning till den som gynnas av beslutet ska inte fatta det. Att man ändå gjorde det kan få konsekvenser.

– Om det fattats ett beslut där det i själva verket föreligger jäv så är det ett felaktigt fattat beslut. Om någon överklagar så kommer det med största sannolikhet att upphävas, säger Olle Lundin.

Och om ingen överklagar?

– Då händer ingenting. Men man kan mycket väl tänka sig att en granne vaknar till om kanske ett halvår och säger att "den här överklagandetiden missade jag". Då kan de fortfarande begära resning och beslutet kan upphävas trots att det vunnit laga kraft.

Olle Lundin tycker att det är viktigt att komma ihåg varför det finns regler om just jäv. För det första beror det på att de beslut som fattas ska vara korrekta och inte gynna någon enskild person som har inflytande över processen.

– Men det handlar också om att upprätthålla allmänhetens förtroende för förvaltningen. Om underställda fattar beslut som rör chefens personliga intressen är det klart att folk börjar muttra och undrar om det verkligen gick rätt till.

Vad borde ha gjorts annorlunda?

– Man borde ha skickat upp de här ärendena till miljö- och byggnämnden och sagt att hela förvaltningen är jävig. Då hade politikerna i nämnden fått fatta beslut i stället. Det här är inget olösligt problem, säger Olle Lundin.

Miljö- och byggnämndens ordförande Fredrik Skoglund (S) säger att han inte informerades om Kjell Peterssons bygglovsansökan förrän efter att den beviljats och att varken han eller övriga nämnden reagerade på saken då. Han tycker det är viktigt att påpeka att länsstyrelsen inte haft några invändningar mot beslutet att bevilja strandskyddsdispens.

– Strandskyddsdispens granskas alltid av en andra instans oavsett om det är en bonddräng eller en förvaltningschef som söker, säger han.

Länsstyrelsen har dock inte tittat på själva bygglovet, eftersom ingen överklagat det.

Läs också: Före detta chef fick brojobbet i Ovanåker