Till skillnad från Folkhälsomyndigheten som snabbt redovisar antalet dödsfall i covid-19 så registrerar Statistiska Centralbyrån (SCB) samtliga avlidna i Sverige. Registreringen sker i efterhand, vilket innebär en eftersläpning på två-tre veckor.

Någon platå eller minskning av antalet avlidna syns inte i SCB:s siffror fram till och med påskdagen, det vill säga till och med vecka 15.

– I Stockholm ser vi fortfarande bara att kurvan sticker rakt upp. Jag vill inte påstå att jag ser någon avmattning. Det är snarare så att det nu börjar öka även i andra regioner, säger befolkningsstatistiker Tomas Johansson vid SCB.

Biträdande statsepidemiolog Anders Wallensten vid Folkhälsomyndigheten rapporterade på tisdagen 185 nya dödsfall:

– Dödsfallen har en eftersläpning eftersom man först ska bli ordentligt sjuk innan man tyvärr avlider ibland. Så den kurvan kommer att släpa efter. Riktigt när den vänder vet jag inte, det är ju inte så att fallkurvan har vänt neråt heller, så vi är inte där än, sade Anders Wallensten.

SCB:s statistik bygger på de intyg om dödsorsak som läkare utfärdar. De sänds till Skatteverket och sedan till SCB. Även om SCB inte får reda på dödorsaker är det enligt Tomas Johansson ingen tvekan om vad som ligger bakom ökningen.

– Under månaderna mars, april och fram till sommaren brukar antalet döda minska. Och helt plötsligt har antalet dödsfall skjutit i höjden. Det är ganska tydligt att det är en sjukdom, covid-19, som påverkar dödsfallen. Vi vet från Folkhälsomyndigheten att Stockholm är epicentrum och vi ser på antalet döda att Stockholms län är extra utsatt, säger Tomas Johansson och ger exempel:

– Vecka 13 så dog det 479 personer i Stockholms län, vecka 14 dog det 623 och vecka 15 dog det 727 personer. Så kurvan går ju rakt upp. Och det kan komma in ytterligare några dödsfall, säger Tomas Johansson.

När man ser på siffrorna enbart för Stockholms kommun är ökningen ännu kraftigare, från 162 döda per tiodagarsperiod i slutet av februari till 430 i början av april (se grafik).

SCB registrerar nu en viss ökning även i regionerna Dalarna och Uppsala.

Tomas Johansson har arbetat med befolkningsdata i drygt tio år och har aldrig sett en så kraftig förändring tidigare. Det högsta antalet dödsfall på en månad var under influensavågen 2018 med 8.300 avlidna. Under de fyra veckorna 12–15 i år så anmäldes 8.464 dödsfall.

– Från den 21 mars har det hela tiden varit fler dödsfall 2020 än genomsnittet fem år innan. Antalet döda brukar gå ner i april, det brukar ligga kring 250 per dag. Men vi har nu redan sett 350 döda i flera dagar och det skulle inte förvåna mig om april blir en rekordmånad. Vi är fortfarande inne i coronakrisen, understryker Tomas Johansson.

Flera sjukhus har larmat om att patienter med andra sjukdomar än covid-19 inte söker vård som tidigare. Antalet registrerade patienter med hjärtproblem i det nationella kvalitetsregistret Swedeheart sjönk med 25 procent från februari till april.

Kan ökningen bero på att patienter med andra sjukdomar inte söker vård och avlider?

– Det är inte alls orimligt att det kan öka antalet avlidna. Det är ju nästan slussar för att komma in på sjukhusen. Jag kan tänka mig att det finns ett antal som drar sig för att söka vård. Men det är svårt för mig att bedöma, svarar Tomas Johansson vid SCB.

Det kan också finnas mörkertal – exempelvis personer som avlider av andningsbesvär som en följd av covid-19. Så sent som 20 april sände Socialstyrelsen ut ett förtydligande om hur covid-19 ska anges på dödsorsaksintyg. Alternativt kan helt andra dödsorsaker öka på grund av isolering, till exempel självmord.

Socialstyrelsen registrerar dödsorsaker - men siffrorna redovisas endast en gång per år. Myndigheten uppger för DN att arbete nu pågår för att ställa samman covid-19 och andra dödsorsaker.