TREKK: – Dersom noen blir avhengige av bostøtte fordi de av religiøse årsaker ikke har tatt lån, så må vi kunne trekke den tilbake, sier Jon Helgheim (Frp).

I en stor spørreundersøkelse blant muslimer i Norden oppgir 90 prosent av dem som ikke har lån, at renteforbudet i islam er én av årsakene til at de ikke har lån.

Onsdag omtalte Klassekampen ferske tall fra en kartlegging blant muslimer – hovedsaklig norsksomaliere – i Oslo som viser liknende funn.

Professor i religionsvitenskap Torkel Brekke kritiserte byrådet for ikke å komme med tiltak rettet mot denne gruppa da de mandag la fram politikk for hvordan flere kan komme inn på boligmarkedet.

Det bor om lag 15.000 innvandrere fra Somalia med etterkommer i Oslo, og Brekke mener Oslo kommune vil spare store summer i bostøtte dersom de tilbyr en form for boligfinansiering som er i tråd med islam.

Dette mener innvandringspolitisk talsperson i Frp Jon Helgheim er feil vei å gå. Han foreskriver motsatt resept, nemlig å kutte i bostøtten.

– Hvis noen velger å bli værende i en situasjon hvor de blir avhengige av offentlige ytelser fordi de sier nei til lån av religiøse årsaker, så må vi vurdere å kutte i støtteordningene. Da er bostøtten veldig aktuell, sier han.

Vil kutte overføringer

– Det er også penger å spare for samfunnet på å lage løsninger som er kompatibelt med renteforbudet. Det vil gjøre flere økonomisk selvstendige. Er ikke det noe Frp ønsker?

– At folk ikke liker å betale renter – det er det ikke det offentliges oppgave å løse. Vi skal ikke tilpasse oss andre kulturer og religioner når vi innretter offentlige tjenester. Det fører til at integreringen feiler, sier Helgheim.

– Hvordan skal et forslag om kutt i offentlige ytelser for personer som ikke vil ta opp lån følges opp reint praktisk?

– Kommunene har god veiledning og oppfølging av mennesker som sliter økonomisk. Hvis de oppdager at det skyldes religiøse årsaker, for eksempel at man ikke har takket ja til startlån fra Husbanken. Ja, så kan de kutte i overføringene.

Rente­for­bud i islam: Innen islam regnes riba, åger, som synd.

Forbudet mot renter skal hindre utnytting og har skapt en egen banksektor i den islamske verden.

Onsdag 22. mai skrev Klassekampen om norsk-somaliere som sier nei til boliglån på grunn av renteforbudet i islam.

– Tilpasser seg muslimer

– Det er frivillig å ta lån – også startlån. Vil du tvinge folk til å ta lån?

– Jeg er veldig glad i frihet. Men du kan ikke forvente at det offentlige skal betale for deg hvis du velger å forbli i en situasjon der du er avhengig av bostøtte og kunne gjort noe med det.

– Er det en norsk verdi å ha gjeld?

– Nei, det er det ikke. Men det er en norsk verdi å eie sin egen bolig. Vi har låneordninger med renter som er godt innarbeidet, og som de aller fleste benytter seg av.

Bare fem prosent av boligene i Oslo er tilgjengelig for en vanlig sykepleierlønn. Et av tiltakene byrådet har lagt fram for å gjøre eiendomsmarkedet tilgjengelig for flere, er såkalt etablererboliger. Innenfor denne modellen vil de teste ut ulike leie til eie-løsninger.

Jon Helgheim tolker det som en tilpasning til islam.

– Forslaget som går på leie til eie – der leia egentlig er en betaling på bolig – det er bare en måte å tilpasse seg muslimer som ikke vil ta opp lån.

– Vil dere stoppe en ordning som kan hjelpe flere inn på boligmarkedet, fordi den også kan hjelpe muslimer?

– Vi har litt andre innfallsvinkler. En del ordninger er helt greie, men det er grunnlag for å diskutere bærekrafta i dette. Skal man bruke offentlige midler for å fjerne folks rentekostnad? Jeg tror det er bedre å satse på lave byggekostnader, fjerne eiendomsskatten og tilrettelegge for at man får bygd flere boliger.

Artikkelen er rettet: I den opprinnelige artikkelen skrev vi «I en stor spørreundersøkelse blant muslimer i Norden oppgir om lag 90 prosent at de ikke tar banklån på grunn av forbudet i islam». Det riktige er «I en stor spørreundersøkelse blant muslimer i Norden oppgir 90 prosent av dem som ikke har lån, at renteforbudet i islam er én av årsakene til at de ikke har lån». Undersøkelsen er en del av forskningsprosjektet Finex som professor i religionsvitenskap Torkel Brekke leder på Prio. Funnene er ikke publisert, men er blitt formidlet til oss muntlig. Vi beklager at vi gjenga funnene feil. Red.