Nei til muslimsk barneskole. Det er Oslo kommunes anbefaling – for andre gang.

«Gir oss bedre kontroll på opplæringen og integreringen», hevder stiftelsen som vil drive skole basert på islam. «Vil kunne gi økt segregering», mener skolebyråden.

Byråd for oppvekst og kunnskap, Tone Tellevik Dahl (Ap), ønsker ikke Den Muslimske Grunnskole velkommen i Oslo. Ole Gunnar Onsøien / NTB scanpix

7. juni 2017 14:10 Sist oppdatert 7. juni 2017

For andre gang på to år har stiftelsen Den Muslimske Grunnskole søkt om å få starte en frittstående grunnskole basert på islam, senest i januar 2017. Forrige gang var i 2015, da stiftelsen søkte om å etablere en muslimsk skole for 200 elever på Grønland, øst i Oslo sentrum.

Utdanningsdirektoratet opplyser at det vil behandle søknaden innen 1. februar 2018. Men allerede nå foreligger Oslo kommunes høringsuttalelse.

Kommunens konklusjon er den samme som forrige gang: Avslag.

Direktoratet avslo også søknaden fra stiftelsen i april 2016.

Fakta Frittstående skoler Det er skoler som er godkjent etter friskoleloven, voksenopplæringslovens kapittel 4 og andre tilskuddsmottagere, skriver Utdanningsdirektoratet på sin nettside. Vis mer

Mødre fikk avslag

Det er ikke bare stiftelsen Den Muslimske GrunnskoIe som har fått nei. I 2014 sa Kunnskapsdepartementet nei til en annen muslimsk grunnskole i Oslo etter at Utdanningsdirektoratet hadde godkjent skolen. Den gang var det Oslo kommune som påklaget at foreningen Mødre for muslimsk grunnskole hadde fått godkjennelse.

Nysgjerrig på hvorfor foreldre vil sende barna sine på muslimsk skole? Her kan du lese om mødre som vil nettopp det.

– Negative konsekvenser for integrering

Oslo kommunes begrunnelse for å avvise søknaden fra Den muslimske Grunnskole er i all hovedsak den samme i år som ved forrige avslag:

«Oslo kommune har over år arbeidet bevisst og målrettet med språkopplæring og integrering, et arbeid som er ytterligere styrket de siste årene. Etablering av skolen vil kunne få negative konsekvenser for dette arbeidet og for elevenes integrering i det norske samfunnet.»

Tone Tellevik Dahl (Ap), som er byråd for oppvekst og kunnskap i Oslo, skriver også i høringsuttalelsen:

Etablering av skolen vil kunne gi økt segregering med de samfunnsmessige utfordringene det medfører.

Sender barna til utlandet

Stiftelsen argumenterer for at en skole basert på islam vil bedre integreringen. Den viser til at et ikke ubetydelig antall muslimske familier i Oslo ønsker at barna deres skal gå på en skole der de også kan lære om islam.

Styreformann Mehdi Mohammad Tadayoun skriver i søknaden:

Oppretter vi grunnskole basert på islam, kan vi ha større kontroll på opplæringen og integreringen til det norske samfunnet, fremfor å la foreldrene oppdra sine barn andre steder».

Ifølge stiftelsen sender noen familier sine barn til skoler i England, Egypt, Pakistan, Somalia, Kenya og andre land fordi de ønsker et alternativ til den offentlige skolen i Norge.

Her kan du lese Aftenpostens Andreas Slettholms kommentar fra 2014 om foreldre som sender barna sine til Afrika for å gå på skole.

Siri Helene Derouiche uttaler seg til Aftenposten på vegne av stiftelsen, og sier at de gjerne skulle sett et «ja» fra kommunen, men at de nå venter på et endelig svar.

Hvis de ikke får starte skolen, frykter hun at det kan gå ut over barnas faglige resultater og integreringen av dem.

Derouiche mener det er vanskelig å anslå hvor mange barn som blir sendt utenlands for å gå på skole.

– Vi tror at en liten grunnskole med ca. 300 plasser er stor nok til å dekke behovene til dem som ellers ville ha sendt barna sine ut av landet, opplyser hun til Aftenposten.

Ifølge Derouiche er formålet med å opprette og drive en muslimsk friskole å hjelpe muslimer som ennå ikke helt har funnet seg til rette i det norske samfunnet.

Velg fellesskolen!

Byråd for oppvekst og kunnskap, Tone Tellevik Dahl, påpeker at foreldre i utgangspunktet står fritt til å velge skoletilbud for barna sine. Men:

– Vi har en sterk fellesskole i Oslo, deb er en viktig møteplass for elever uavhengig av sosial bakgrunn, livssyn og religiøs overbevisning. Det er en klar fordel for integrering og språkutvikling at elever velger fellesskolen i Oslo.

– Hvis foreldre velger et annet skoletilbud, for eksempel i utlandet, forutsetter jeg at de har vurdert nøye hvilke konsekvenser det vil ha for barnets mulighet til å utvikle norsk språk og senere fungere i det norske samfunnet, uttaler Dahl til Aftenposten.

Tilsammen 34 grunnskoler og 3 videregående skoler har søkt Utdanningsdirektoratet om å starte friskole fra høsten 2018.