Mer offentlig-privat samarbeid og utvidede åpningstider for teatre og museer. Det er blant forslagene til en ny satsing på kultur­turisme i Norge.

turisme

Dramatiske fjell, glitrende fjorder og spektakulært nordlys. Slik markedsføres gjerne Norge i kampanjer rettet mot internasjonale turister.

Nå skal imidlertid innsatsen styrkes for å trekke til seg såkalte kulturturister, som ikke bare er opptatt av natur. Andelen reisende i Norge som oppsøker museer, festivaler og lokale tradisjoner, har økt betraktelig de siste årene, og gruppa er kjøpesterk.

Ifølge den siste turistundersøkelsen fra Innovasjon Norge har andelen kulturturister i Norge økt fra 16 prosent av ferieturistene i 2014 til 27 prosent i 2016.

Dette er reisende som oppgir at minst to ulike kulturaktiviteter har «stor» eller «avgjørende» betydning for turen.

27. august skal et regjeringsoppnevnt samarbeidsråd for kultur og reiseliv levere en rapport med sine forslag til tiltak for å lokke til seg flere kulturinteresserte.

– Det er et stort uforløst potensial knyttet til kultur­turisme, og det har betydelig verdi hvis vi klarer å trå riktig. Kulturturisme bør utvikles som et nytt satsingsområde for nasjonen, sier Reidar Fuglestad, leder for samarbeidsrådet.

Kulturturisme i Norge: • I fjor opprettet regjeringen et samarbeidsråd for kultur og reiseliv for å øke satsingen på kulturturisme i Norge. • 27. august kommer rådet med en rapport med forslag til tiltak som kan bidra til å øke omfanget, kvaliteten og tilgjengeligheten på kulturbaserte reiselivsprodukter. • Målet er flere besøk, økt omsetning og verdiskaping og flere investeringer på området. • En «sentral kulturturist» defineres av Innovasjon Norge som en feriereisende som oppgir at minst to ulike kulturaktiviteter har stor eller avgjørende betydning for reisen.

2235 kroner i døgnet

Kulturturistene regnes som spesielt lønnsomme. I 2016 la de igjen 13,9 milliarder kroner i landet – en tredjedel av det samlede forbruket for alle turister, ifølge undersøkelsen fra Innovasjon Norge.

Mens de feriereisende i gjennomsnitt brukte 1715 kroner i døgnet i 2016, hadde kulturturisten et døgnforbruk på 2235 kroner. ­­Dette henger sammen med at kulturturistene gjerne foretar flere aktiviteter og i større grad shopper eller går på restaurant.

Besøkende til Peer Gynt-forestillingen på Gålå bruker i underkant av 4000 kroner per døgn, ifølge en analyse fra PwC.

– Gevinsten av en økt satsing på kulturturisme vil være flere arbeidsplasser, mindre sesongavhengighet og økt levegrunnlag for kulturnæringen, sier Fuglestad, som også er direktør ved Sørlandets Kunstmuseum.

Han forteller at et av de viktigste innspillene til regjeringen er å skaffe mer kunnskap om kulturturisten og dens preferanser, og at det blant annet bør frigis midler fra Forskningsrådet til dette.

– Vi må søke kunnskap fra landene som er best på dette, i tillegg til å åpne opp næringsnøytrale virkemidler i Forskningsrådet og Innovasjon Norge. Kultur og reiseliv kommer langt ned på lista i dag, sier han.

Fuglestad viser blant annet til Islands og Irlands satsinger på filmturisme som eksempler å lære av.

– Nederland har også gjort vanvittig mye ut av van Gogh, påpeker han.

Vil utvide åpningstidene

Av andre tiltak anbefaler samarbeidsrådet at norske attraksjoner må bli bedre på digitalisering, og at det må gjøres noe med åpningstidene til ulike kulturtilbud.

I dag har teatre, operaer og konserthus stort sett stengt gjennom hele sommeren.

– De fleste museer er bare åpne mellom 11 og 17. Institusjonelle formidlere innen opera og teater har stengt når folk flest har fri. Det er veldig tradisjonsbundet. Det har med tariffavtaler å gjøre, men dette er det veldig viktig å se på. Hvordan kan man få økt kulturturismesatsingen hvis kulturen ikke er tilgjengelig? spør Fuglestad.

Samarbeidsrådet mener at det også bør legges til rette for mer offentlig-privat samarbeid i kultursektoren for å skape innovasjon.

– Det har fungert på helse og samferdsel, men er ikke ordentlig testet ut i kultursektoren. Offentlig eide kulturinstitusjoner har ikke anledning til å tjene seg opp egenkapital, og det gjør at de beste ikke får utviklingsmuligheter. Det er mange typer retningslinjer man må se på hvis man skal få en mer offensiv satsing innenfor feltet, sier han.

Fuglestad viser blant annet til at Danmark har gitt bedrifter anledning til å sette av midler skattefritt til fond som kan brukes til kultursatsing.

– Nå finnes det et 20-talls slike fond i Danmark hvor de mest aktive kulturinstitusjonene vinner midlene, sier han.

Muligheter i Varanger

Under Arendalsuka i august arrangerer Norges museumsforbund en debatt om kulturturisme, der representanter for ulike deler av kultur- og næringslivet og flere politikere deltar.

Forbundet spør hva som skal til for å få til en nasjonal satsing. Generalsekretær Liv Ramskjær er opptatt av at museer og andre kulturinstitusjoner i dag faller utenfor det tradisjonelle virkemiddelapparatet, blant annet hos Innovasjon Norge.

I stedet er reiselivsnæringen fortsatt mest opptatt av å selge natur, fastslår hun. Stortingsmeldingen om reiseliv som ble lagt fram i fjor sier også lite om kultur.

– Museer blir ikke sett på som næring på samme måte som reiselivsbedrifter. Det er potensial for mye bedre samarbeid og å utvikle gode opplevelsesprodukter som inneholder både kultur og natur, mener Ramskjær.

Det samme påpeker samarbeidsrådet for kultur og reiseliv i sin rapport.

– Det finnes altfor lite samarbeid i denne sektoren, og et av innspillene våre er at kultur og reiseliv blant annet bør få tilgang til klyngeprogrammet under Innovasjon Norge, sier Reidar Fuglestad.

Liv Ramskjær mener at Norge har et museums- og kulturlandskap med langt flere muligheter enn man kan få inntrykk av.

– Verdensarvsteder som Alta museum er relativt synlige, men det er for eksempel et godt potensial for å vise fram den samiske kulturen langs Varangerfjorden. Fra Kirkenes til Vardø er det en rekke museer som helt sikkert kunne settes i et større system for opplevelser. Det er gjort en ganske stor jobb med tilrettelegging for fugletitting i området, så cluet er hvordan man skal få fugletitterne inn på museet, sier hun.

– I dag regnes 27 prosent av de reisende som kulturturister, hvor stort er potensialet?

– Jeg vil tro at når andelen har økt såpass mye som den har, vil en tydelig synliggjøring kunne gi en økning på i hvert fall 10 til 15 prosent­poeng, sier Ramskjær.

mari.vollan@klassekampen.no