Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

- Vi bør ta på alvor at denne formen for reinspikka biologisk rasisme finnes, den bør påtales og slås ned på, sier Fredrik Solvang (41).

Han sikter til en klage på NRK-programlederen som en seer har sendt inn til Kringkastingsrådet.

Der bruker seeren nedsettende karakteristikker av «østlige mennesker» som forklaring på det han mener er «nedlatende og hånlig» behandling av stortingspresident Tone Wilhelmsen Trøen.

Legger seg flat

KLAGE: Denne klagen fikk Fredrik Solvang i mailboksen. Foto: Skjermdump Vis mer

Da Dagbladet tar kontakt med klageren tirsdag kveld, legger han seg padde flat.

- Hele den klagen kom feil ut. Jeg legger meg flat og trekker tilbake alt. Det vil jeg også informere Kringkastingsrådet og Solvang selv om, sier klageren til Dagbladet.

I e-posten sendt Solvang, Kringkastingsrådet og kringkastingssjef Thor Gjermund Eriksen heter det blant annet:

«Solvang er adoptert som baby fra Sør-Korea. Ser man generelt på østlige mennesker kan de ofte være veldig repeterende og pågående i sin intensjonelle iver etter å få fram sitt poeng. Kanskje må man søke i genene for å finne svar på Solvangs oppførsel i debattene», skriver seeren.

Solvang fikk selv tilsendt klagen av seeren på e-post. Nå ønsker han å ta et oppgjør med holdningene i brevet.

- Offentligheten bør ikke bare stemple denne typen ytringer som forvirret tøv. Vi bør tenke nøye over om vi har akseptert og latt liknende ting passere av et familiemedlem, en kollega, en nabo og så videre, sier han.

- Gammel rasisme

Marjan Nadim forsker på hatefulle ytringer på Institutt for samfunnsforskning. Hun mener den formen for rasisme som forekommer i brevet er relativt uvanlig i dag.

- Dette er det man ofte kaller «gammel rasisme», som er forankra i det biologiske. Før var dette en vanlig forståelse, men nå argumenterer forskere for at rasismen har tatt en mer subtil form. Det brukes i høyere grad kulturforklaringer enn genetikk, fordi de biologiske argumentene ikke har legitimitet lenger, sier Nadim til Dagbladet.

Klageren selv sier at han i utgangspunktet reagerte på «nedlatende holdning» til stortingspresident Tone Wilhelmsen Trøen.

- Det ene greip det andre. Jeg legger meg flat for at jeg knyttet det her opp mot genetikk, sier klageren.

- Du knytter hans opptreden som programleder opp mot hans genetikk? Er ikke det rasisme?

- Nei, det kan jeg ikke tro. Jeg er ikke mot noen mennesker.

- Men du skjønner at det oppfattes som rasistisk?

- Jeg tenkte ikke over det. Det er en tanke som har slått meg etterpå. Konklusjonen er vel at det ikke finnes genetiske forskjeller verken mellom grupper eller individuelle, sier han og legger til at «det er vanskelig å nevne egenskaper sammen med ordet gen.»

- Vil be Solvang ut på øl

Ifølge ham er det første gang han klager til Kringkastingsrådet.

- Jeg ser på Solvang som en romslig og hyggelig person og vil be ham ut på et glass øl eller en drink når jeg er i Oslo. Jeg vil ikke si som politikerne, at «jeg er lei meg hvis han oppfatter det sårende». Jeg tar skylden selv, angrer på uttalelsen og beklager at jeg tråkket i salaten, sier klageren.

Selv om han oppfattet Solvang som nedlatende, mener han politikerne kan ha godt av «å bli dratt litt etter håret.

- Hjertet sank

På spørsmål om klagen gikk inn på ham, forteller Solvang at han har lyst til å svare et uforbeholdent nei.

- Men jeg må innrømme at hjertet sank. Jeg blir fryktelig lei meg når jeg tenker over at mine foreldre en gang på 70-tallet satset på at det var trygt å adoptere en koreansk gutt til Norge, at den gutten kunne vokse opp her og bli det han ville uten at hudfargen eller opphavet hans skulle bli brukt mot ham av voksne mennesker.

Videre forteller Solvang at han blir sint av tanken på at barn kan oppleve liknende ytringer mot seg.

- Jeg fylles av angst over å tenke på at noen brune barn fremdeles i Norge i 2018 skal måtte svare for at de helt uforskyldt og ufrivillig er hentet hit eller har havnet her, at de blir fortalt at de har skitten hud, at de er en brunost, at de har så skjeve øyne at de ikke kan se. Sånt vet jeg kan sette varige spor.

- Drittsekker finnes i alle hudfarger

Solvang opplyser at det er sjeldent han får ytringer av denne arten i fanget. Han har likevel delt brevet for å vise at holdningene finnes i samfunnet.

- Dette er et unntak, nordmenn flest ser forbi etnisitet og opprinnelse og vurderer en for det en er. Og det er en klisjé, men drittsekker finnes i alle hudfarger. Men da heter den personen «drittsekk», og det er helt unødvendig å påpeke hudfargen til vedkommende.

Programlederen oppfordrer andre til å ta tak i rasistiske holdninger når de dukker opp.

- Hver eneste gang vi snakker eller uttrykker oss nedsettende om andre mennesker for egenskaper eller attributter de ikke kan råde over, om det er hudfarge, etnisitet, en funksjonsnedsettelse, eller hva som helst – blir vi bitte litt mindre. Det er jo dette det hele handler om, å tåle det som er annerledes fra oss selv og som ikke er selvvalgt.

- Lei meg og sint

Ifølge lederen for Kringkastingsrådet, Julie Brodtkorb, behandles ikke klager av denne karakteren. Rådet er et offentlig oppnevnt organ som uttaler seg om NRKs tilbud og fungerer som «publikums forlengede arm» i klagesaker.

Hun reagerer sterkt på innholdet.

- Denne typen ytringer hører ikke hjemme i kringkastingsrådet. Vi behandler klager som går på det faglige eller det redaksjonelle innholdet, ikke på person. Som leder av kringkastingsrådet kan jeg si at dette ikke har noe der å gjøre, men som engasjert samfunnsmenneske blir jeg lei meg og sint.

Brodtkorb opplyser om at denne typen klager ikke er vanlig.

- Jeg reagerer sterkt når man legger inn argumenter om genetikk og opphav, og må si at jeg håpet at den typen holdninger ikke fantes i det norske samfunnet.

- Minner om Lan- og Hadia-hets

Marjan Nadim ved Institutt for samfunnsforskning har blant annet ledet et forskningsprosjekt om hatefulle ytringer på oppdrag fra regjeringen. Hun mener klagen minner om de hatefulle ytringene som har blitt rettet mot offentlige personer som Lan Marie Berg og Hadia Tajik.

- Profilerte personer kan av ulike grunner oppleve uforholdsmessig mye av dette. Vi kan ikke si noe entydig om hvem de som ytrer seg på denne måten er. Intervjuer med politiet indikerer at det ofte rus og psykiatri involvert, men det er ingen regel.

Fredrik Solvang har også tidligere mottatt rasehatmeldinger gjennom NRKs publikumsservice.