Onsdag avdekket Filter Nyheter at politidirektør Benedicte Bjørnland har gitt en såkalt operasjonsordre der politiet i hele Norge instrueres om hvordan demonstranter som vil brenne koranen, skal håndteres.

Ordren, som innebærer at politiet enten skal avverge koranbrenning i forkant eller stanse det så raskt som mulig om det skulle skje, ble sendt dagen før SIANs demonstrasjon i Kristiansand, der de islamfiendtlige aktivistene hadde planlagt å brenne det muslimer ser på som en hellig bok.

Bjørnland bekreftet at politiet nå tar utgangspunkt i at det er brudd på den såkalte rasismeparagrafen, straffeloven § 185, om koranen brennes under slike demonstrasjoner.

– Våre operasjonsordre er unntatt offentlighet, så jeg vil ikke gå inn på ordlyden. Men det handler om å gripe inn mot å brenne religiøse symboler i en setting hvor man fort kan gå over i å true, forhåne og fremme hat, forfølgelse og ringeakt overfor noen på grunn av deres religion eller livssyn, som er ordlyden i straffeloven, sa politidirektøren til Filter Nyheter.

Hun var åpen om at denne tolkningen av paragrafen ikke er prøvd i retten i Norge.

– Forhåndssensur av blasfemi

Anine Kierulf, fagdirektør ved Norges institusjon for menneskerettigheter, er svært kritisk til Politidirektoratets beslutning.

– Etter norsk rettspraksis rammes ikke dette av straffeloven § 185. Når noen brenner en koran, tolkes det som et angrep på religionen islam og ikke dens tilhengere. Da norske myndigheter tok stilling til at blasfemiparagrafen skulle oppheves, var begrunnelsen nettopp dette skillet. Og i det ligger at om man først aksepterer at det å kritiserer religion er lovlig, kan man ikke si at veldig provoserende kritikk av religion ikke er lov likevel, sier Kierulf til Filter Nyheter.

Hun mener Politidirektoratet nå har «malt politiet inn i et hjørne» ved å legge som betingelse for demonstrasjoner at koraner ikke skal brennes og beordre umiddelbar inngripen i demonstrasjoner hvis det skjer. Da kan politiet vanskelig argumentere med at det er en helhetsvurdering som ligger bak en anmeldelse eller innsnevringen av demonstrasjonsfriheten i enkelttilfeller.

Kierulf spør seg hvilket grunnlag politiet har for å si at det er prekært å avbryte demonstrasjoner på grunn av akkurat koranbrenning.

– Grunnloven har et veldig tydelig forbud mot forhåndssensur. Det er hjemmel i rettspraksis for at ytringer sett i sammenheng kan være hatefulle i straffelovens forstand, men da er det pussig at man griper inn mot akkurat denne ytringen blant mange andre før den er framsatt. Selv om dette i sum kanskje kan defineres som hatefull ytring, er jeg skeptisk til om det er lovlig at politiet gir betingelser som dette i forkant av demonstrasjoner. Politidirektørens generelle uttalelser om koranbrenning i en gitt kontekst er litt vanskelige å få til å gå opp, siden det åpenbart er akkurat denne formen for blasfemi man ikke ønsker og søker forhåndssensurert, sier Kierulf.

Fagdirektøren mener særlig politiets utsagn om bruk av åpen ild framstår som noe konstruert i regntunge november.

– Det å sette fyr på ting er ikke helt uvanlig under demonstrasjoner, så at det i seg selv er et problem er ikke helt opplagt. Én parallell er å sette fyr på flagg – å brenne et amerikansk flagg, Israels flagg eller for den saks skyld et IS-flagg, er også en handling og ikke et muntlig eller skriftlig utsagn, men meningsinnholdet kan like fullt være en ytring som er beskyttet av ytringsfriheten. Med mindre demonstranter brenner koraner eller flagg for å drive ildspåsettelse, er det klart at dette holder. Det er historieløst å brenne bøker, men det er ikke ulovlig å fremvise sin historieløshet i full offentlighet, sier hun.

– Mangler en hjemmel

Kierulf understreker at det ikke er tvil om at det er svært sårende for mange muslimer når noen skjender koranen offentlig, eller at det kan oppleves truende for en minoritet og indirekte rettet mot muslimer, men at dette ikke er noe som kan håndheves av politiet etter at blasfemiforbudet ble opphevet.

– De sårede følelsene kan være veldig reelle og veldig sterke, og det er viktig å huske at vi ikke opphevet blasfemiparagrafen fordi alle synes dette er greit. Men vi kan ikke ha en skjønnsmessig tilnærming til en såpass fundamental rettighet som å kritisere religion.

Kierulf mener det er påfallende at politidirektøren kommer med «tre ganske ulike argumenter for hvorfor dette er viktig å stoppe», der det henvises både til brannsikkerheten under selve demonstrasjonen, mulige brudd på forbudet mot hatytringer og Politiets sikkerhetstjeneste.

– Egentlig får vi ikke noen forklaring – er det fordi ildspåsettelse kan skade Kristiansand by, og ville det stilt seg på samme måte om man satte fyr på et hvitt ark, eller ligger det nasjonale interesser i bunn? Man skal ha respekt for PSTs vurderinger, og muligheten for hevnaksjoner kan godt være en reell trussel. Men man kan ikke bryte grunnlovsbud på bakgrunn av trusselvurderinger uten hjemmel. Om vi trenger en slik hjemmel, er det i så fall noe offentligheten må diskutere og som Stortinget må vedta.

PST ga råd om mulige hevnangrep i Norge

Et viktig bakteppe for beslutningen i Politidirektoratet fredag er en trusselvurdering fra Politiets sikkerhetstjeneste om at offentlig brenning av koranen kan lede til alvorlige hevnangrep i Norge, også mot mål som ikke har noe med de islamfiendtlige miljøene å gjøre.

– Det er riktig at PST de siste månedene har vært bekymret for konsekvensene en koranbrenning kan ha. Vi ser på det som en triggerhendelse til voldelige aksjoner, og har gitt en beskrivelse av situasjonen til politiet, sa seniorrådgiver Martin Bernsen i Politiets sikkerhetstjeneste til Filter Nyheter onsdag.

Bjørnland – som selv var PST-sjef fram til april i år – bekreftet at politidistriktene ble informert om denne analysen i vår. Da var koranbrenning aktualisert i Norden av de mange provokasjonene til den rasismedømte og muslimfiendtlige aktivisten Rasmus Paludan, som stilte til valg i Danmark.

– Hvor tungt veier PSTs bekymringer for hevnangrep fra islamister i din vurdering om dette?

– Jeg vil si at det er en del av helheten. Vi har PSTs trusselvurderinger med oss i våre vurderinger, og det er klart at brenning av akkurat koranen har noen tilleggsdimensjoner. Men vi tenker ikke slik at fordi dette er koranen og det da kan trigge noe voldelig, så skal vi være ekstra strenge, sa politidirektøren til Filter Nyheter.