I høst begynte 1334 elever på yrkesfag i Oslo. Kun 84 er fra skoler på vestkanten.

– Man har kanskje et bilde av at håndverkere ikke er så smarte, og at de som går på yrkesfag er litt giddaløse, tror William Bleivik, som selv har valgt yrkesfag.

– Jeg har alltid likt å bruke hendene mine og vil bli ingeniør, sier William Bleivik (16). Sammen med Truls Berge Vidnes (16) har han valgt YSK byggfag på Kuben, en kombinasjon som gir både fagbrev og studiekompetanse. Ingar Storfjell

30. nov. 2016 21:30 Sist oppdatert 2. desember 2016

Skøyen-gutten har tatt et annet skolevalg enn kameratene sine fra vestkanten i Oslo:

– Jeg har alltid likt å bruke hendene mine og vil bli ingeniør, sier han.

William Bleivik og Truls Berge Vidnes fra Nordberg gikk mot strømmen: Av klassekameratene på Majorstuen og Nordberg var det et klart flertall som valgte studiespesialisering. Men de to 16-åringene gikk for en kombinert vri på videregående. Den kalles YSK byggfag og gir både fagbrev og studiekompetanse.

– Jeg var litt lei av vanlig skole, vil bli ingeniør og synes det er bra å kombinere studiekompetanse med fagbrev, forteller Vidnes.

William Bleivik og Truls Berge Vidnes går i første klasse på Kuben videregående og er blant de få fra sentrum og Oslo vest som har valgt en studieretning med yrkesfag i år. Ingar Storfjell

Kun 6 prosent fra Oslo vest

Tall Aftenposten har fått fra byrådsavdeling for kunnskap og utdanning, viser at det går 1334 elever i første klasse på tradisjonelle yrkesfaglinjer. Av disse kom kun 84 elever (6,3 prosent) fra skoler i Oslo vest, mens 151 elever (11,3 prosent) gikk på skoler i sentrum.

Saken fortsetter under grafikken

Fakta Slik er skolene i grafikken over delt inn Sentrum: Bjølsen, Fagerborg, Ila, Jordal, Majorstua, Marienlyst, Nordpolen, Ruseløkka, Sagene, Sofienberg, Uranienborg. Vest: Bjørnsletta, Hovseter, Midtstuen, Nordberg, Ris, Øraker. Nord-øst: Apalløkka, Bjøråsen, Engebråten, Frydenberg, Gran, Granstangen, Groruddalen, Haugen, Haugenstua, Morellbakken, Linderud, Rommen, Sinsen, Stasjonsfjellet, Teglverket, Tokerud, Veitvet, Årvoll. Sør-øst: Abildsø, Bjørnholt, Brannfjell, Bøler, Ellingsrud, Fyrstikkallén, Haugerud, Hauketo, Holmlia, Hovin, Høyenhall, Karlsrud, Kastellet, Lambertseter, Lindeberg, Lofsrud, Nordseter, Oppsal, Skullerud, Skøyenåsen. Vis mer

Oslo skiller seg klart ut

Yrkesfag er mindre attraktivt i vest enn i øst, men det er mest grunn til bekymring over at tallene for byen totalt sett er så lave, mener byrådet.

På landsbasis velger annenhver elev yrkesfag. I Oslo vil kun én av fem gå samme vei. Andelen har sunket med nesten ti prosentpoeng i perioden.

Foreslår en «Arbeidslivets skolesekk»

Skolebyråd Tone Tellevik Dahl (Ap) legger nå frem en egen melding for yrkesfag, som har fått navnet «Yrkesveien». Målet er opplagt: Hun vil få flere Oslo-elever til å velge yrkesfag.

– De voksne i Oslo har høy utdanning og vi ser at ungdommen velger tradisjonelt. Da er vi nødt til å introdusere yrkesfagene mye tidligere enn i dag.

Skolebyråd Tone Tellevik Dahl (Ap) kommer med en egen melding om yrkesfagene Ole Gunnar Onsøien / NTB scanpix

Fakta Om byrådets melding «Yrkesveien Byrådet legger frem en strategi for yrkesveien, og vil i 2017 komme tilbake med en egen strategi for studieveien. Målet med strategien er «å løfte yrkesfagene tilbake i fortellingen om kunnskapsbyen Oslo». Byrådet skriver i meldingen at de mener den lave søkingen og gjennomføringen i fag- og yrkesopplæringen i Oslo er en av de største utfordringene byen står overfor. De frykter høyere boligpriser, svakere fagmiljøer ute i bedriftene, lavere verdiskapning og dårligere kvalitet på kommunens tjenester. Byrådet mener skolen, hjemmet og arbeidslivet må trekke i samme retning for å snu trenden og skriver i meldingen at bransjene vil bli en enda viktigere samarbeidspartner for byrådet. Byrådet varsler samtidig at det er behov for å se på hele skole- og tilbudsstrukturen i videregående skole. Vis mer

Byråden vil gi elevene små yrkesfaglige drypp fra de begynner på skolen til de skal ta valget sitt i 10. klasse. Hun vil blant annet at fagene i grunnskolen skal yrkesrettes mer. Det kan bety å ta i bruk flere praktiske metoder for å lære elevene teoritunge fag. For eksempel kan man lære matematikk ved å ta i bruk et litermål i mat og helse.

Byråden ønsker også å introdusere en Arbeidslivets skolesekk, en variant av Den kulturelle skolesekken.

– Vi vil at det skal bli like vanlig å besøke en arbeidsplass som å besøke Munch-museet, sier Tellevik Dahl.

– Hvorfor er det så galt at elevene velger studiespesialisering?

– Det er ikke galt, men både Norge og Oslo har et stort behov for flere fagarbeidere. Vi skal vokse med 200.000 innbyggere og bygge mange nye skoler og barnehager. Med den søkingen vi har til yrkesfag i dag klarer vi ikke å møte den veksten med kvalifisert arbeidskraft.

Oslo-kommentator Andreas Slettholm: Som Aftenposten-leser er sannsynligheten høy for at du har høyere utdanning: Vil du helst at barna skal gå på bygg- og anleggsteknikk, eller studere til å bli lege eller advokat?

Fakta Her er flere tiltak i meldingen •Fagene i grunnskolen yrkesrettes •Arbeidslivets skolesekk etableres som en parallell til Den kulturelle skolesekken •De praktisk-estetiske fagene revitaliseres •Yrkesfag tas inn i Aktivitetsskolen og Sommerskolen •Workshop i utdanningsvalg for alle foreldre på 8. trinn •Kompetansekravet for rådgivere dobles •Faget Utdanningsvalg på ungdomstrinnet får nytt innhold •Yrkesfagene får flere alternative modellen, som gir både studie- og yrkeskompetanse •Det blir lettere å gå over fra Vg1 studiespesialisering til yrkesfag •I samarbeid med Høgskolen i Oslo og Akershus vil byrådet opprette y-veier til høyere utdanning med personer med relevante fagbrev. Byrådet har satt av 25 millioner kroner til å følge opp meldingen den neste fireårsperioden. Vis mer

Tror kompetansen til foreldrene er for svak

Tellevik Dahl tror mange elever velger studiespesialisering fordi de er redd for å lukke dører. Hun tror også endel foreldre deler denne frykten på vegne av sine barn og ser ikke for seg at høyt utdannede Oslo-foreldre fremsnakker yrkesfagene rundt kjøkkenbordet.

– Jeg tror kompetansen til foreldrene er for svak. Vi vet for lite om yrkesfag. Derfor er et av tiltakene i strategien vår et workshop i utdanningsvalg for foreldre til elever på 8. trinn.

Saken fortsetter under grafikken

Vurderer å endre skolestrukturen

Av de svært få fra Oslo vest som valgte yrkesfag i år, begynte halvparten på helse- og sosialfag på Ullern vgs.

Samtidig er tre av fire elever på videregående skoler som Bjørnholt, Stovner, Ulsrud og Hellerud fra øst.

Å flytte skoler eller linjer fra øst til vest kan bli aktuelt, men ikke før det er lagt frem en egen melding om studiespesialisering, ifølge Tellevik Dahl.

– Vi ønsker at flere skoler skal ha både yrkesfag og studiespesialisering. Det er store avstander i Oslo og vår oppgave å lage gode skoler med mange spennende kombinasjoner.



Hvis elever begynner på studiespesialisering, angrer og vil over på yrkesfag, må de stort sett begynne på nytt.

Hvorfor velger ikke flere Oslo-elever yrkesfag?

Førstelektor Halvor Spetalen ved Institutt for yrkesfaglærerutdanningen ved Høgskolen i Oslo og Akershus deler forklaringen sin i to.

For det første har hovedstaden et delt arbeidsmarked, påpeker han.

– I grove trekk er jobbene i Oslo enten for høyt utdannede eller ufaglærte, der det å ha fagbrev ikke oppleves som spesielt nødvendig, som for eksempel i butikk- eller serveringsbransjen.

- Mange ser på yrkesfag som noe for dem som ikke får til teori, sier førstelektor Harald Spetalen. Benjamin A. Ward

I andre deler av landet peiler unge seg i langt større grad inn mot en jobb i industrien, der det å ha fagbrev gir status, forklarer Spetalen.

Del to av forklaringen handler om status.

– Hvis du snakker om barna dine, vil du da si at de studerer til å bli lege eller at de skal bli kokk? Mange ser på yrkesfag som noe for dem som ikke får til teori. Det bygger på en lang historiske tradisjon, sier Spetalen.

– Rett blikket mot ungdomsskolen

Han mener byrådet gir yrkesfagene en bjørnetjeneste ved å satse på YSK (en løsning som gir både fagbrev og studiekompetanse).

– Jeg synes det er feil vei å gå. Det er fint å få ambisiøse elever til yrkesfag, men man signaliserer med dette at yrkesfag ikke er godt nok likevel og man vil da bruke krefter på mange som skal rett inn på videre studier.

Hvis byrådet skal få flere til å velge yrkesfag, bør de rette blikket på ungdomsskolen, tror Spetalen.

– Man må huske at de som søker seg til yrkesfag ofte gjør det fordi de ikke ønsker mer av den skolen de kjenner, ikke fordi de er så tiltrukket av yrkesfag. Hvis flere har en god skoleopplevelse i ungdomsskolen, med positiv mestringserfaring knyttet til praktiske fag, kan det være et godt grep.



– Man er mye mer handy på landet

Tilbake på Kuben har Truls Berge Vidnes og William Bleivik flere teorier om hvorfor så få Oslo-elever velger yrkesfag.

– Det er mange akademikere i familiene og mange gjør det foreldrene gjør.

– Det er nok ikke så mange som har jobbet så mye med hendene. Man er mye mer handy på landet.

William Bleivik og Truls Berge Vidnes tror mange har et feil bilde av yrkesfag. Ingar Storfjell

16-åringene sier det er mange som har litt feil bilde av yrkesfag og at det er mye dårlig informasjon. I tillegg tror de mange dropper ut av skolen fordi studiespesialiseringslinjen blir for teoritung.

Hvis de skulle gi byrådet ett råd, ville det væt noe i retning av dette:

– Gi alle en smakebit av yrkesfag. Alle burde hospitere på et eller annet yrkesfag.