Sykehjemsbeboere går 19 timer uten mat

Nesten hver tredje beboer i kommunale sykehjem i Oslo er eller står i fare for å bli underernært, viser studie. Hovedproblemet er for få måltid.

Mange eldre på sykehjem i Oslo får ikke mat mellom klokken 18.00 og 09.00 dagen etter. Junge, Heiko

24. juli 2013 23:45 Sist oppdatert 25. juli 2013

Myndighetene anbefaler i dag at nattfasten, det vil si tiden mellom kveldsmat og frokost, ikke skal overstige 11 timer for eldre sykehjemsbeboere.

Sammen med Carine Aukner har Helene Dahl Eide undersøkt hva som er praksis på kommunale sykehjem i Oslo. Resultatet var nedslående:

Nesten alle (98 prosent) av de 342 undersøkte beboerne gikk mer enn 11 timer uten mat. For mange varte nattfasten i rundt 15 timer, for noen helt opp i 19 timer.

For de som hadde nattfaste på mer enn 11 timer, var over en tredel i middels eller høy fare for å utvikle underrnæring. Hver femte beboer ble konstatert undervektig, viser kartleggingen.

Har du opplevd underernæring ved sykehjem i Oslo? Ta kontakt med journalisten på e-post

Mer utsatt for sykdom

Studien, en masteroppgave ved avdeling for ernæringsvitenskap på Universitetet i Oslo, er nylig publisert i tidsskriftet Vård i Norden.

— Vi vet fra annen internasjonal forskning at eldre på sykehjem er i risiko for å bli underernært. Men vi ble overrasket over at nattfasten var såpass lang, 15 timer for de fleste. Det er ganske lenge for personer som har lite matlyst og som sliter med å få i seg mat, sier Helene Dahl Eide, klinisk ernæringsfysiolog og stipendiat på Høgskolen i Oslo og Akershus.

Hun peker på at lang nattfaste kan få alvorlige konsekvenser for sykehjemsbeboerne.

— De får ikke dekket det totale behovet for mat, som gjør at de taper fett- og proteinmasse og går ned i vekt. De vil også kunne få næringsstoffmangler. Underernæring gir høyere forekomst av sykelighet og dødelighet, og fører til hyppigere og lengre sykehusopphold, samt økt grad av hjelpebehov. Det vil igjen påvirke livskvaliteten til den eldre, påpeker Eide.

Uheldig med få, store måltid

Eide og Aukner fant at måltidsserveringen i liten grad var individuelt tilpasset ved de 19 sykehjemmene som ble kartlagt i 2010. Eide mener at ønske om en mest mulig effektiv drift av sykehjemmet, gjør at det kompromisses med ernæringsråd.

— Alle døgnets måltider ble avviklet innenfor et kunstig kort tidsintervall, noe som er ugunstig for personer med dårlig matlyst og med fare for å bli underernært. I løpet av ni timer får flesteparten av beboerne servert alle sine måltider. Fra et ernæringsståsted ville det vært gunstigere om beboerne i stedet fikk flere små måltider spredt utover en større del av dagen, sier Eide.

Ernæringsfysiologen mener at sykehjemmene i større grad også bør berike maten med ekstra smør og fløte, slik at beboerne får i seg mer protein og energi.

Les også Helsepersonell er usikre på grensene for tvangsbruk

Har visst om problemet lenge, lite gjort

Allerede i 2001 viste Helseetatens egne undersøkelser at nattfasten blant private og kommunale sykehjem i Oslo var for lang, og det ble anbefalt å sette inn tiltak for å forkorte denne.

— Våre tall fra nesten ti år senere, indikerer at det ikke har skjedd så mye, konstaterer Eide.

Sykehjemsetaten i Oslo kommune skriver i en e-post til Aftenposten at de er klar over utfordringene, og at de har iverksatt flere tiltak de siste to årene.

— Høsten 2012 ble det bevilget penger til å innføre varm lunsj ved alle kommunale sykehjem, og middagsserveringen ble flyttet til klokken 16-16.30. Sen kveldsmat og tidlig frokost bidrar også til at nattfasten blir kortest mulig, skriver fungerende etatsdirektør Sølvi Karlstad i en e-epost.

Ifølge undersøkelsen kunne det gå lang tid mellom hver gang beboerne ble veid, ofte flere måneder.

Sykehjemsetaten har nå innført nye rutiner for veiing av pasienter. Det er også kjøpt inn 71 stolvekter for å gjøre det enklere å følge opp vekten til pasientene.

— Er ernæringsstatus normal skal pasienten veies en gang pr. måned. Er pasienten underernært, eller hvis det er fare for underernæring, skal pasienten veies en gang i uken. I tillegg settes det i gang tiltak ut i fra pasientens behov. Dette kan være berikende mat, innføre mellommåltider og tilrettelegge spisesituasjonen, skriver Karlstad.

Fakta Dette er studien Undersøkelsen ble foretatt blant beboere på 65 år eller mer, bosatt i somatiske avdelinger ved kommunale sykehjem i Oslo, med botid på seks måneder eller mer.Utvalget er ansett som representativt for eldre på kommunal institusjon i Oslo.Professor Per OleIversen var prosjektleder for studien. Forskerene undersøkte BMI, vekttap de siste 3-6 måneder, tykkelsen av trisepsmusklene, omkretsen av overarmer og styrken i beboernes håndgrep.For de 337 beboerne med nattfaste på 11 timer eller mer var resultatene:• 192 hadde liten, 55 middels og 51 beboere hadde høy risiko for underernæring• BMI viste at 67 beboere var undervektige (BMI < 20), 133 hadde normal vekt og 113 var overvektige (BMI > 25)• 241 hadde vekttap under fem prosent, 36 mellom fem og ti, og 19 beboere mer enn ti prosent vekttap• Basert på de øvrige indikatorene, kunne 33 beboere karakteriseres som middels og 47 beboere som alvorlig underernærteBlant de fem som hadde nattefaste på under 11 timer, ble det ikke funnet tegn til underernæring. Vis mer