– Hva hvis det åpenlyse salget, den grove volden og rekruttering av unge løpegutter fant sted på Røa, utenfor biblioteket eller ved t-banen?

Publisert: 13.07.2019 kl 10:15

OSLO: – Motoren i gjengkriminalitet er omsetningen av cannabis. Systemet forsyner ungdommer på Røa, Bygdøy, og Ullern med store mengder hasj og marihuana, sier styreleder i Norsk Narkotikapolitiforening (NNPF) Jan Erik Bresil (38).

NNPF representeres av medlemmer som berøres av narkotikabruk på ulike måter, i kraft av deres fagfelt, således også den pågående rusreformen. Medlemmene arbeider for et styrket samarbeid innenfor rusforebygging, både internt i politiet og med tverrfaglige samarbeidspartnere.

Jan Erik Bresil er en skikkelse av suveren kompetanse og vestlandsdialekt, 12 års erfaring fra politiet, 10 år i Gatepatruljen. Han har blitt sjikanert, og gjentatte ganger drapstruet. Truet med skytevåpen. Truet med kniv. Han har blitt slått, og han har blitt spyttet på.

– Narkotikaimport og salg er helt grunnleggende del av den kriminelle økonomien, fortsetter Bresil.

Omsetning av cannabis er en stor utfordring i samfunnet, og den øker. Unge gutter, ned i 12-13 års alder selger hasj.

– Det innebærer at det er mange som faktisk kjøper og bruker, påpeker Jan Erik Bresil og legger til at ledere som opererer på en armlengdes avstand, skjuler seg bak unge som ikke risikerer straff og konsekvenser. Samtidig bruker de disse barna som løpegutter, i bytte med «raske penger».

– De barna som det i dag snakkes om at samfunnet må få vekk fra gata og inn i fengsler, er de unge guttene som gjør grovarbeidet i organisert kriminalitet. Det legges mye omtale i at de unge guttene må straffes, og lite midler og kraft til å ta bakmenn. Til tross for bakenforliggende årsaker og kompleksitet i livene til unge løpegutter, påpeker Bresil.

– Narkotika er limet i organisert kriminalitet. De har lagt seg til en profesjonell kultur, der de er fleksible og mobile, og det gjør politiets innsats mer komplisert, sier han.

Mye alkohol, stadig mer cannabis i vst

Til forskningsmagasinet Apollon påpeker professor i sosiologi, Willy Pedersen ved Universitetet i Oslo, at det, særlig blant de yngste, fortsatt er skoleelever med kraftig opphoping av psykososiale risikofaktorer som utgjør den viktigste rekrutteringsbasen for cannabis.

Videre påpeker Pedersen til Apollon at den illegale økonomien lettest tilbyr roller og fester grepet i miljøer øst i byen, hvor bruken av cannabis er relativt lav. Minoritetsetniske grupper har lenge spilt en viktig rolle i den åpne hasjomsetningen, og nye grupperinger, med yngre medlemmer prøver å få territoriell kontroll i større deler av Oslo. Blant de yngste tilbys nye roller som «løpegutter», noe som kan være en farlig vei inn i alvorlig kriminalitet.

Pedersen sier at de ressurssterke miljøene i vest, med snille og pliktoppfyllende ungdom, har dokumentert høyt alkoholforbruk. Høy inntekt er knyttet til høyt forbruk av alkohol, også blant voksne. Nå anes det en liknende sammenheng for cannabis. Pedersen uttalte videre til forskningsmagasinet at de unge i vest ofte kommer fra familier og miljøer med mye ressurser, og at mange etter hvert vil spille en synlig sosial rolle som unge voksne, ofte i prestisjefulle utdanningsløp. Han mener derfor at det som skjer nå, er noe vi derfor bør følge nøye, da dette kanskje kan være en indikasjon på at generasjon prestasjons måtehold, i alle fall på rusfeltet, er i ferd med å forsvinne.

Cannabis er sterkere i dag enn tidligere, og stoffet har en betydelig avhengighetsrisiko. Bruken kommer sjelden i stedet for alkohol, men i tillegg. Blant de elevene på videregående skole som røyker hasj, snur sammenhengen til foreldrenes sosioøkonomiske bakgrunn seg, der de eldste elevene har økt sannsynlighet for å bruke cannabis dersom de kommer fra høyere sosiale lag. Siste Ungdata-tall forteller noe om økning, og når bruken øker så mye som den gjør, blir også økonomien mye større.

En studie fra 2017 fant at studenter fra familier med høy inntekt har to til tre ganger høyere risiko for å få diagnosen ruslidelse innen de fyller 26 år (Luthar, Small & Ciciolla, 2017).

Vanskelig å knekke gatesalget

Uansett hvor de unge kjøper hasj, enten det er fra en klassekamerat, venn, naboer eller en ung gutt i sentrum, står det profesjonelle, kriminelle aktører bak. Da spiller det ingen rolle om du heter Emilie og kommer fra Oslo vest, eller Madeleine fra Ulsrud. Det spiller heller ingen rolle om det er Christian som selger i Oslo vest eller Yassin som selger i Oslo sentrum. Både med tanke på oppsyn, kontroll og straff, spiller klasse- og etnisitet aspektet en viktig rolle.

Vestkantungdom røyker mer hasj, men det ser ut til at de har mindre risiko for å vikle seg inn i narkotikakriminalitet.

På østsiden av Vaterlands bru, ved inngangen til Grønland og bydel Gamle Oslo, lå i mange år en velkjent, brun pub. Best kjent for sin billige pils, og dystert kjent for å ligge i et område med høy narkotikaomsetning og mye vold. Grønland beboerforening ber bydelens politikere ta ansvar samt gripe en mulighet til å lage et område som prioriterer barn og ungdom, fremfor å la området preges av rus og kriminalitet.

Bresil påpeker at det er vanskelig å knekke gatesalget, så lenge etterspørselen er så stor, og det er folk flest som kjøper. De kommer fra Ullern, og de kommer fra Smestad og Holmenkollen Det er gutter og jenter, kvinner og menn. Til alle døgnets tider.

Det er kjent at Ungdata-undersøkelser viser at bruken er størst blant ungdom i ressurssterke miljøer i Oslo vest. Samtidig bidrar den illegale omsetningen til destruktive gjengdannelser i deler av Oslo øst.

16-åring selger hasj på tredje året

Gutten fremfor Akersposten er høy og tynn. Klærne passer den impulsive kule rytmen. Polo vest. Lacoste lue. Hvite sneakers. Nike treningsdress. Han er 16, snart 17, og han selger hasj på tredje året, i stor skala. På grunn av dette har han sittet i fengsel. Kjøperne er blant annet vestkantungdom. De som røyker mest hasj, men som ser ut til å ha mindre risiko for å vikle seg dypt inn i narkotikakriminalitet. På østkanten kan veien mellom bruk og dealing derimot være ganske kort.

Gutten er født i Norge, men foreldrene hans kommer fra et afrikansk land. Sånn sett representerer han statistikken, som viser at personer med innvandrerbakgrunn, særlig fra afrikanske land, oftere siktes for kriminelle handlinger enn den øvrige delen av befolkningen. Men det var ikke noe tilsa at akkurat hanskulle begynne å selge hasj, gutten som vokste opp i Oslo vest i et ganske alminnelig hjem.

I en liten skog i Oslo vest selges hasj fra morgen til kveld. I snitt teller naboene flere mindreårige hver eneste dag, gutter som jenter, hvor sedler og hasj raskt bytter hender, før de går videre. Det er ikke som området rundt Vaterland, der gutten jobber, helt på bunnen i dealer-hierarkiet. Der det er størst risiko for å bli utsatt for vold, og størst sjanse for å bli tatt av politiet.

Selgerne her kan dra inn flere tusen kroner på én dag, på cannabisomsetning. Alle sammen er ledet inn på samme yrkesvei, alle sammen med likt bidrag til illegal økonomi. Men i dette skogholtet vest i Oslo,går salgsvirksomheten for seg uten ytterligere involvering. Alt ser harmløst ut, som i gamle dager da tenåringene hang i skogen og gjorde sitt. Der minnene forteller historier om venner som hang sammen, bygde trehytter, delte historier, forelsket seg. Rundt cannabisomsetning, granbar og kvae, der den svetter ut av treverket i takt med temperaturen, høres barnelatter, lek og lyden av løkkefotball.

– Ikke bare brukes det mer narkotika i Oslo vest, det selges også mye der. Men salget forekommer mer skjult, bekrefter Bresil.

Som i skogholtet i det veletablerte sameiet, eller i en kjellerstue hjemme hos noen, eller på nett. Mens gatesalget der Atif holder til, og bruken i det offentlige rom, er mer vanlig i sentrum og øst i byen. Der politiet tar dem. Paradoksalt nok, er den illegale økonomien, som byr på roller til unggutter og fester grepet i miljøer øst i byen, hvor bruken av cannabis er relativt lav.

Vestkantungdom: trendsettere i mote, cannabis og alkohol

Anders Bakken er forsker, utdannet sosiolog og han har forsket på norsk ungdom siden midten av 1990-tallet. I dette har han vært særlig opptatt av oppvekstbetingelser for dagens unge. Bakken er leder for Ungdata-senteret, og har ansvar for de kommunale ungdomsundersøkelsene.

– Ullern, Vestre Aker og Nordre Aker ruver langt over Alna og Stovner når det gjelder bruk, sier Bakken.

Symbolsterke ungdomskulturer fra ressurssterke miljøer på Oslo vest kan være viktige i spredning av stiler og festpraksiser. En joint vil i enkelte miljøer supplere alkoholen når vestkantungdommen fester. Lukkede fester har rikholdige lagre av både øl, vin, sprit og cannabis. Dette er elitepregede miljøer som kan ta stor plass, også i sosiale medier. De kan være trendsettere både når det gjelder mote og konsum.

– Det som skjer nå, bør vi derfor følge nøye, påpeker Bakken. Kanskje er dette en indikasjon på at generasjon prestasjons måtehold, i alle fall på rusfeltet, er i ferd med å forsvinne.

Potensiell økning ved legalisering

– Å åpne for regulert salg med aldersgrense og kvalitetskontroll, eventuelt også med grenser for hvor mye man kan kjøpe, vil ikke redusere skadene, sier Jan Erik Bresil og forklarer videre at med mindre det er snakk om cannabis til nødvendig medisinsk bruk av godkjente medisiner, skrevet ut av leger, er NNPF sterkt imot legalisering av cannabis i Norge. Norge har et lavt forbruk av narkotika sammenliknet med andre europeiske land, og store endringer vil være et eksperiment med ukjent resultat

Videre sier Bresil at det blir feil å bruke andre land til sammenlikning med Norge. Som USA og Canada, hvor cannabisbruken har vært høy allerede før lovene endret seg.

– Bruken går generelt opp i Colorado, men det har ikke vært en stor økning blant ungdommer, det skyldes nok at bruken var så stor før, og at normaliseringsprosessene med såkalt medisinsk tilgang og reklame har skjedd over flere år før det ble rekreasjonelt lovlig. I Norge er det lave brukertall, derfor er potensialet mye større for en økning i bruken. Ifølge undersøkelser gjort på europeisk nivå, kommer det frem at norsk ungdom er de med lavest bruk i hele Europa, sier Bresil.

Vil fortsatt være ulovlig å selge til barn og unge

Gjengproblematikken i Oslo har fått stor oppmerksomhet det siste året, og det beskrives at Young Bloods, med forgreninger til kriminelle nettverk på Vest-Balkan, er en maktfaktor i Oslos underverden. Uttalelser fra Oslo-politiet om at kriminelle gjenger i Oslo tjener millioner og vokser seg sterke på salg av cannabis, blåser mye liv i legaliseringsdebatten, og det er mye synsing. Fra kommentatorer og politikere på både rød, blå og grønn side i politikken har det kommet krav om at staten må ta inntektsgrunnlaget fra de kriminelle, ved at staten selv selger cannabis.

Bresil er tydelig på at miljøet ved Vaterland ikke vil forsvinne ved legalisering av hasj. Organiserte utenlandske nettverk pumper inn store mengder narkotika til gatesalget i Oslo. Mengdene som fraktes inn, er betydelige. Markedet det samme. Salget er pågående og åpenlyst.

– De som selger ved Vaterland, er nederst på rangstigen, og en del av kjøperne der vil neppe ha råd til å kjøpe dyr hasj fra et regulert utsalg. Senkes prisene på det regulerte salget, vil bruken og skadene øke. Det vil også være de unge fra Oslo vest som kan kjøpe hasjen sin med penger fra mamma og pappa. Det illegale markedet vil ikke forsvinne, men det vil konkurrere på pris og styrkegrad. Og de unge guttene ved Vaterland vil fortsatt bli der.

– Legalisering er en altfor enkel løsning på et veldig komplisert problem, sier Bresil.

Forebygging er politiets primærstrategi, og politiets rolle i det rusforebyggende arbeidet er i dag en avdekker-rolle, men for å kunne utføre denne rollen er politiet helt avhengig av å kunne benytte sine tvangsmidler.

– Politiet avdekker daglig forhold knyttet til barns behov for samfunnets inngripen, grunnet en mangelfull omsorgssituasjon. Politiets etterforskning har blant annet som formål å avdekke informasjon som har betydning for barnevernets saksbehandling, og skulle politiet avdekker rolle svekkes, vil antall barnevernsmeldinger potensielt reduseres betydelig, det er derfor svært elementært at rusreformen ikke medfører en svekkelse av politiets rolle, sier han videre og legger i tillegg til at en lavere oppdagelsesrisiko vil kunne få konsekvenser for rusrelatert kriminalitet som blant annet vold og overgrep.

– I tillegg er forbudet mot narkotika er en hjørnesten i politiets forebyggende arbeid, og for mange ungdom er forbudet normdannende.

Forbudet mot bruk og besittelse av narkotika er i stor grad basert på solidaritet med de mest utsatte. Endringer i lovverket vil trolig gjøre narkotika mer tilgjengelig og føre til økt sosial aksept. NNPF er av den oppfatning at forbudet har en sterk normdannende effekt, og det at regjeringen konkluderer med at det fremdeles skal være forbud å bruke narkotika, vil ha en positiv innvirkning på at færre bruker, så lenge politikerne er gode til å signalisere dette.

– De ungdommer våre medlemmer møter i dag, tror at det skal bli lovlig og konsekventfritt å bruke narkotika, dette som en del av den pågående reformen, sier Bresil avslutningsvis og legger til at forebygging er et ansvar som ikke bare hviler på politiet. Forebygging er også god politikk, en politikk som taler innsikt og kunnskap. Forebygging er tverrfaglig arbeid, langsiktig forebyggende arbeid, ressurser til etterretning, og kunnskap om de ulike miljøene.