Bokaktuelle Helge Lurås mener Norges befolkning kanskje ikke bør overstige seks millioner.

Helge Lurås, som er leder for Senter for internasjonal og strategisk analyse (SISA), har nylig utgitt en bok om Norges sikkerhetspolitiske utfordringer. I boken «Hva truer Norge nå?» drøfter han temaer som Norges geopolitiske rammebetingelser, kampen mot terror, klimaendringer, USAs rolle i verden, Kinas vekst, Europas utfordringer, Russlands forhold til Vesten og innvandring.

Lurås mener forvaltning av norske ressurser, samt demografiske og ideologiske utviklingstrekk, også må anses som relevant for norsk sikkerhet. Samtidig som Europa står overfor den største flyktningkrisen siden andre verdenskrig, mener Lurås at vi ikke kan se bort fra de samfunns- og sikkerhetsmessige konsekvensene av økt innvandring.

I bokens kapittel om innvandring skisserer han potensielle sikkerhetspolitiske utfordringer knyttet til dette.

- Innvandring er ett av de viktigste spørsmålene for Norges framtid, også for sikkerhetspolitikken i en utvidet forståelse av begrepet, sier Lurås til Nettavisen.

- En del av problemene kjenner vi allerede, som radikalisering og terrorfaren.

Ekstremisme og radikalisering

Han tror økt innvandring kan føre til mer ekstremisme og radikalisering, både i miljøer som hevder de er inspirert av islam og i miljøer på den ytre høyrefløy.

- Vi må være forberedt på at vi som samfunn heller ikke i framtiden vil klare å integrere og assimilere det økende antallet innvandrere som kommer til Norge, og at det vil oppstå motreaksjoner.

- Jeg tror ikke nødvendigvis vi får en ny Breivik, men vi må være forberedt på at det skjer en ytterligere polarisering med frustrerte etniske nordmenn som føler at de ikke er inkludert eller konsultert i det politiske prosjektet om å akseptere innvandring, sier han.

Dystre globale utsikter

Lurås tror at verdensøkonomien er på vei mot en mer varig økonomisk stagnasjon. Dette kan føre til mer konflikt, mindre gjenoppbygning av allerede fallerte stater og en generell spredning av håpløshet. Flyktningpresset kan øke ytterligere. Slutten på oljealderen og økonomisk stagnasjon i Norge vil også påvirke evnen til å integrere de som kommer utenfra. Statens autoritet og legitimitet kan i ytterste konsekvens svekkes, tror Lurås.

- Jeg sier ikke at innvandring må skape konflikt og alvorlig skjørhet, men skal vi være intellektuelt redelige, må vi holde dette som ett av alternativene i vurderingen av norsk sikkerhet i framtiden.

Han frykter at spørsmål rundt innvandring, integrering og sosiale normer blir hovedsaker i politikken, og skyver andre viktige saker til side.

(Saken fortsetter under bildet).



En syrer nylig avbildet i Ghouta utenfor Damaskus. Borgerkrigen i Syria har herjet i fire år, og vil trolig vare en stund til. Krigen skal til nå ha kostet over 220.000 mennesker livet. Krigen skal til nå ha kostet over 220.000 mennesker livet. Flere millioner er på flukt fra den blodige krigen. Foto: Mohammed Eyad (Afp)

Lav fødselsrate

Lurås har studert Statistisk sentralbyrås (SSB) estimater for befolkningsvekst i Norge. Ifølge Lurås hadde Norge en befolkning på fire millioner innbyggere i 1975, og omtrent alle var etniske nordmenn. Men som følge av en gjennomsnittlig fødselsrate på under to barn per norske kvinne, hvilket betyr at en ikke makter å øke befolkningen, har det meste av netto befolkningsveksten i Norge kommet fra innvandring siden den tid.

Lurås mener det er grunn til å advare mot at en lav fødselsrate skal kompenseres med en økning i folketallet gjennom innvandring.

- Innvandring har også kostnader forbundet med seg. Folk er ikke bare arbeidskraft, de er også mennesker med verdier, forventninger og krav. Kulturelle forskjeller påvirker dette.

Lurås mener tvert imot at en stagnasjon eller endog reduksjon i befolkningen kanskje er mer hensiktsmessig når det gjelder å imøtekomme framtidige utfordringer med klimaendringer, knapphet av fossilt brennstoff og dystre økonomiske utsikter på globalt nivå.

- Se mot Japan

- Redusert eller stagnerende folketall er ikke nødvendigvis en katastrofe. For verden sett under ett hadde det trolig vært en fordel. Antall mennesker påvirker både ressursknapphet og klimautfordringene. Befolkningen i Japan synker allerede, og de ser ikke ut til å kompensere med mer innvandring. De går inn i denne demografiske stagnasjonsfasen med åpne øyne. De velger å ta kostnadene knyttet til eldrebølgen på kort sikt, snarere enn å kompensere med økt innvandring. Andre kan gjøre det samme, sier han.

Japan har som kjent en svært streng innvandringspolitikk. I tillegg er fødselsraten rekordlav, noe som tilsier at den japanske befolkningen vil reduseres betraktelig i de kommende tiårene.

(Saken fortsetter under bildet).



En overfylt gummibåt utenfor kysten av den greske øya Lesbos. Over 230.000 flyktninger og migranter har kommet til Hellas med båt hittil i år. Det er en enorm stigning i forhold til samme periode i fjor, da 17.500 flyktninger kom sjøveien til landet, ifølge shippingminister Nikos Zois (NTB). Foto: Murad Sezer (Reuters)

SSB opererer med et lavalternativ, mellomalternativ og høyalternativ for befolkningsveksten i Norge. Siden fruktbarheten per kvinne er i underkant av 2 barn vil antallet etniske nordmenn ikke vokse. Denne «grunnstammen» av etniske nordmenn er på rundt fire millioner, identisk med folketallet på 1970-tallet. All økning over fire millioner vil i praksis komme fra innvandring og avkom av innvandrere, ifølge Lurås.

- Lav andel etniske nordmenn

I sine beregninger har SSB kun inkludert førstegangsinnvandrere og barn av første generasjon ankomne som innvandrere. Lurås mener imidlertid at tredje- og fjerdegenerasjonsinnvandrere også i mange tilfeller kan defineres som innvandrere i en sosial og politisk forstand. Eller sagt på en annen måte, de kan komme til å bli betraktet som fremmedkulturelle i flere generasjoner.

- Vi må være forberedt på at en del personer fra den tredje verden ikke blir assimilert, eller som et minimum heller ikke blir særlig godt integrert. Noen vil ha andre religioner og normpreferanser enn etniske nordmenn har, og vil dermed fortsatt fungere som innvandrere i en politisk forstand.

Ut fra et slikt regnestykke vil andelen etniske nordmenn kunne bli svært lav i framtiden om SSBs estimater blir virkelighet.

- I høyalternativet til SSB vil det være 14 millioner innbyggere i Norge i 2100. Med en fødselsrate på under to barn per kvinne, vil ikke den etnisk norske befolkningen vokse utover dagens fire millioner. Betraktet på den måten vil det i høyalternativet dermed bare være cirka 30 prosent av befolkningen som er etniske nordmenn i 2100, sier han.

Les også: «Jeg er alenemor, og kan ta imot ett syrisk barn»

Les også: Her er historien bak lille Aylans siste reise

- Beveger oss inn i ukjent landskap

Men han understreker at tallet fremkommer skjematisk, og ser rent biologisk på at antallet nordmenn ikke vokser fordi fødselsraten er under 2 barn per kvinne i snitt.

- En god del innvandrere og deres barn og barnebarn vil trolig være assimilert inn i gruppen etniske nordmenn slik at andelen meningsfullt vil være høyere enn 30 prosent. Tallene og tilstanden framover er usikker og skal behandles med varsomhet. Men vi beveger oss like fullt inn i et ukjent sosialt, kulturelt og politisk landskap. Norge vil ikke lenger ha nasjonal homogenitet, og det er en faktor analytikere legger vekt i studiene av de fleste samfunns politiske kultur og robusthet.

- For den ikke-vestlige verdens del er det nokså stor konsensus om at sterkt avgrensede etniske, religiøse eller sekteriske identiteter skaper politiske utfordringer og at slike fragmenterte stater også til dels er ustabile av den grunn. Vi skylder oss selv å vurdere om ikke det også kan bli konsekvensen i Europa.



Les også: - Det er ikke nordmenn som er ofre for denne krisen

Les også: - Må stanse det før vårt eget samfunn ødelegges

- Det er ikke kostnadsfritt å integrere flyktninger. Store antall skaper også motreaksjoner i den eksisterende befolkningen, noe som allerede er synlig i flere europeiske land. Vi må gjerne håpe at dette går bra, men strengt tatt vet vi ikke utfallet. Dette er et eksperiment, og det bør vi også innrømme overfor oss selv. Det vil kreve en veldig årvåkenhet og kløkt fra vår side hvis dette skal gå bra.

- Den innvandringen som skjer til Europa, har vi ingen gode paralleller til i historien. Så vi har ikke noe erfaring med hvordan dette vil gå på lang sikt.

Han påpeker at flyktningkrisen som oppsto under Balkan-krigene på 1990-tallet, var avgrenset og ble stoppet av vestlige militære intervensjoner. Slik massiv innsats mener han virker helt usannsynlig i dagens konflikter i Syria, Jemen og Nord-Afrika, og kan derfor komme til å vare lenge.

Sikte oss inn på seks mill.

Lurås mener Norge som nasjon kanskje bør vurdere å sikte seg inn på lavalternativet fra SSB, som vil innebære at befolkningen flater ut på litt under seks millioner i 2050.

- Det vil innebære at vi vil ha en overbevisende majoritet av etniske nordmenn også framover. Det mener jeg kan være hensiktsmessig ut fra et sikkerhetspolitisk perspektiv, sier Lurås.

- Vi er i øyeblikket på vei et sted mellom mellomalternativet og høyalternativet.

Men for at det skal være realistisk å sikte seg inn på lavalternativet, tror Lurås at den norske asylpolitikken må bli mer restriktiv enn den er i dag.

- Med tanke på hvordan situasjonen er i Syria, så bør alle syrere gis opphold ut fra enhver rimelig tolkning av flyktningkonvensjonen. Derfor står vi overfor et moralsk, ubehagelig dilemma som samfunn. All medmenneskelighet tilsier at vi bør gi dem opphold, men rasjonell hensyntagen til våre barn, barnebarns og oldebarns interesser, tilsier kanskje det motsatte, sier han.

SSB: - Ikke innvandrerflertall i 2100



Marianne Tønnessen er seniorrådgiver i SSB og jobber med befolkningsframskrivingene i institusjonen. Statistisk sentralbyrås (SSB) beregninger tyder på at innvandrere og barn født i Norge med to innvandrerforeldre ikke vil utgjøre flertallet av befolkningen i 2100.

- Vi har fremskrevet befolkningsveksten frem til 2100 og ifølge våre beregninger vil det ikke bli innvandrerflertall, sier hun.

Ifølge SSBs beregninger, vil andelen innvandrere i den norske befolkningen ikke overskride 50 prosent i 2100.

Tønnessen poengterer at hun ikke har fått satt seg inn i tallene Lurås har benyttet seg av sine beregninger, og er forsiktig med å si hvorvidt de kan stemme eller ikke.



Om Lurås’ utsagn om at all befolkningsvekst over fire millioner i praksis vil komme fra innvandrer og avkom av innvandrere, har hun dette å si:

- Det fødes flere enn det dør i Norge, så innvandringen er ikke den eneste forklaringen på at vi har befolkningsvekst. Fruktbarhetstallene i Norge er relativt høye i europeisk sammenheng.