«Hadde jeg fått barn i morgen, håper jeg det ville vært ei jente».

Onsdag morgen publiserte Folkehelseinstituttet nye selvmordstall:

Totalt var det 674 selvmord i fjor. 472 menn og 202 kvinner.

– Vi ser ingen endring i selvmordsraten for kvinner, mens det for menn har vært en økning fra 15,7 til 18,2 per 100.000 menn fra 2017 til 2018, sier FHI-forsker Kim Stene-Larsen.

Tirsdag morgen ble resultatene fra PISA-undersøkelsen publisert:

Jentene gjør det jevnt over mye bedre enn guttene på skolen, spesielt når det kommer til lesing.

– Det er alvorlig at hver fjerde gutt sliter så mye med lesing at de ligger under det OECD omtaler som en kritisk grense for å kunne delta i videre utdanning og jobb, kunnskaps- og integreringsminister Jan Tore Sanner.

Liten andel menn med makt

Jeg kaster ut en brannfakkel:

Hvite, norske menn får ikke lov til å klage. Som samfunn har vi bestemt det: At hvite, norske menn er den mest privilegerte gruppa i verden så vi trenger ikke ta deres problemer på alvor.

Og hvis vi ikke skal ta voksne menns problemer på alvor, trenger vi heller ikke være så opptatt av guttene. De klarer seg vel, alt ligger jo til rette for dem!

Misforstå meg rett, norske menn er absolutt privilegerte. Som samfunnsgruppe, kommer de ut helt på topp.

Men det er store forskjeller innad i gruppa, om vi kan si det sånn.

Ifølge ekspertene, er det en liten andel menn som har enormt med makt. Disse mennene regjerer egentlig på de fleste områder i samfunnet, på alt fra arbeids- til datingmarkedet.

De får ofte barn i flere kull - med ulike damer. De blir hørt når de kommer inn i møterommet, tjener nok penger til å kunne bo i en fet leilighet på St. Hanshaugen og får stort sett den dama de vil ha.

Men det er ikke mange av disse mennene. Likevel er det denne mannen som blir stereotypen på «hvit, norsk mann».

Ikke han som ønsker seg familie, men ikke finner noen. Ikke han sjenerte håndverkeren som tjener litt under gjennomsnittet. Heller ikke den fraskilte 50-åringen som sitter mye alene på kveldstid fordi han ikke har så mange venner.

Biologiske forskjeller

Jan Tore Sanner er «bekymret» for guttene som faller fra i skolen. Det har han vært før.

Det er snart ti år siden politikerne for første gang begynte å «bekymre» seg over guttene som faller fra i skolen.

Fakta Kjønnsforskjeller i skolen - dette er hovedfunnene ↓ - Jentene gjør det bedre enn guttene i alle fag, unntatt kroppsøving. - Norske elever hadde et karaktersnitt fra grunnskolen på 41,9 i 2019. I snitt hadde jentene 4,6 flere poeng enn guttene. Denne forskjellen har vært noenlunde stabil siden 2015. - Nær 70 prosent av dem som får spesialundervisning i grunnskolen, er gutter. - 80 prosent av alle jenter fullfører videregående skole, mot 70 prosent av guttene. Kilde: Stoltenbergutvalget og PISA.

Da Stoltenberg-utvalget i 2018 la frem rapporter som avslørte store kjønnsforskjeller i skolen, åpnet FHI-sjef Camilla Stoltenberg for at umodne gutter kan utsette skolestart.

Mange av ekspertene mener at kjønnsforskjellene i skolen skyldes at skolesystemet er tilrettelagt jenter. Gutter ligger bak i språkmodning, samt evne til å takle impulser og konsentrere seg over tid.

Aller verst er det for de gutta som er født sent på året, som i praksis kan ligge rundt to år bak tidlig fødte jenter i samme klasse.

Jenter kan sitte stille og konsentrere seg dobbelt så lenge som gutter. Det konkluderte danske forskere med etter å ha scannet hjernen til 1500 danske seksåringer.

Camilla Stoltenbergs forslag om å utsette skolestart for umodne gutter, ble med det: Et forslag.

Opplæringsloven forbyr å kjønnstilpasse undervisningen, og resultatet blir da som følger:

Politikerne fortsetter med å uttrykke bekymring for guttene som faller utenfor, men ingenting, om noe, gjøres i praksis for å tilpasse skolesystemet etter guttenes behov.

Som journalist har jeg intervjuet utallige kjønnsforskere, politikere, helsepersonell, psykologer og forskere om en rekke tema innenfor helse, likestilling og kjønn de siste årene - og jeg sitter i all hovedsak igjen med ett spørsmål:

Hvorfor i all verden reagerer vi ikke mer på gutta som faller fra?

Mennene som blir valgt bort

Ny brannfakkel:

De kjønnsforskjellene vi ser i grunnskolen, forplanter seg videre i voksenlivet.

Det vi vet, er følgende:

Flere jenter enn gutter fullfører videregående, og jentene går ut av videregående med bedre karakterer enn guttene i de fleste av fellesfagene og realfagene.

Rundt 60 prosent av de som tar høyere utdanning, er jenter. På prestisjestudier, som psykologi, veterinær og medisin, er andelen jenter langt høyere, gjerne rundt 80 prosent.

Det vi imidlertid ikke snakker så mye om, er følgene av at stadig færre menn tar høyere utdanning.

Høyere utdanning gir nemlig ikke bare økt kunnskap, det gir sosial kapital.

Det gir impulser, reiser til utlandet, utvidet nettverk, sosial trening og venner fra hele verden.

Med utdanning kommer makt.

Én av fire menn er barnløse når de fyller 45 år i Norge - mot bare én av seks kvinner. Nesten tre ganger så mange menn som kvinner, er ufrivillig barnløse.

Det er ikke vanskelig å forstå hvorfor. Forskningen er entydig:

Damer søker menn med høyere sosial og økonomisk status enn dem selv.

Problemet er at det ikke er mange nok menn til alle damene som søker oppover.

Da jeg intervjuet psykiater Dag Furuholmen, tidligere nestleder i MannsForum, spurte han meg om følgende:

- Hva skal egentlig alle disse flinke damene, som sikter mot toppen av pyramiden, gjøre til slutt? Hvem skal de gifte seg med?

Personlig har jeg ikke noe klart svar. For det er jo vanskelig å si noe negativt om at kvinner tar høyere utdanning, og jeg ser ikke noen grunn til å begrense mulighetene til de jentene som faktisk har sittet konsentrert på skolebenken i 13 år.

Men kanskje vi skal hjelpe gutta litt på veien?

Kanskje skal vurdere om skolesystemet faktisk kan tilrettelegges guttene?

Mange universiteter og høgskoler har søkt om å få kvotere inn menn på kvinnedominerte studier, men har fått avslag. På noen studier, som psykologi og veterinær, får menn riktignok nå ekstrapoeng. Det har ført til en større kjønnsbalanse på studiet.

I en ideell verden er det klart at studentene bør sorteres etter kvalifikasjoner - ikke kjønn. På samme måte som kvalifikasjoner bør trumfe kjønn i vurdering av ledere og styreverv. Det kan trolig de fleste være enige om.

Men vi lever ikke i en ideell verden. Vi lever i en verden hvor det er biologiske forskjeller på gutter og jenter - og disse forskjellene får konsekvenser.

Dominerer de negative statistikkene

Vi vet jo at menn dominerer mange av de negative statistikkene. Som selvmord, kriminalitet og rus.

Vi vet at menn er mer ensomme. At de takler sorg og samlivsbrudd dårligere, at voksne menn ofte ikke har et samme sosiale nettverket som kvinner har.

Vi vet at en av fire menn er barnløse. At mange ikke finner en kjæreste. At mange blir valgt bort - til fordel for de som velges igjen og igjen.

Hadde jeg fått barn i morgen, håper jeg det ville vært ei jente.



