Ny analyse: De europeiske kraftsystemene er i endring. Det vil påvirke det norske kraftmarkedet. | Kjetil Lund

Kjetil Lund Vassdrags- og energidirektør

15. oktober 2019

Kraftsystemet i Norge er koblet til resten av Europa – politisk gjennom felles regelverk og fysisk gjennom kraftkabler, skriver Kjetil Lund. Her sees strømkabler på Viken Energinetts stasjon på Ulven i Oslo. ILLUSTRASJONSFOTO: Svein Erik Furulund

Strømprisen vil trolig svinge svinge mer. Her er noen av resultatene fra Norges vassdrags- og energidirektorats kraftmarkedsanalyse 2019.

Kronikk

Dette er en kronikk. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Høyere pris på klimakvoter gir høyere strømpris i Norge.



Mer vindkraft bidrar til lavere strømpris.



Utbygging av vind- og solkraft i Europa vil gi større svingninger i strømprisen fremover.

Det er noen av resultatene fra Norges vassdrags- og energidirektorats langsiktige kraftmarkedsanalyse 2019.

Kjetil Lund er vassdrags- og energidirektør. Stig Storheil

Kraftsystemet i Europa er i sterk endring, drevet av klimapolitikk, marked og ny teknologi. Kraftsystemet i Norge er koblet til resten av Europa – politisk gjennom felles regelverk og fysisk gjennom kraftkabler.

I Norges vassdrags- og energidirektorats langsiktige kraftmarkedsanalyse modellerer vi endringene i det europeiske kraftsystemet frem mot 2040 og forsøker å forstå hvordan de påvirker kraftmarkedet i Norge.

Sterkere klimapolitikk gir høyere strømpris

I flere år etter finanskrisen var den europeiske kvoteprisen veldig lav. Kvotesystemet ga liten endring. Men etter reformen av systemet i 2018, har kvoteprisen steget kraftig. De siste månedene har den ligget på rundt 25 euro pr. tonn. Responsen har vært sterk og umiddelbar: Kraftproduksjon fra kull i Europa falt med rundt 20 prosent bare første halvår i år.

Dette illustrerer markedskreftenes sterke evne til å drive frem grønn omstilling og lavere utslipp når politikken etablerer riktige prissignaler.

Økte kvotepriser betyr økte kostnader og redusert lønnsomhet for fossil kraftproduksjon. For fornybar kraftproduksjon skjer det motsatte – lønnsomheten øker.

Les også Dersom denne dammen sprekker, vil vannstanden i bygda stige med 11 meter. Nå sikres nesten 200 norske dammer ekstra.

Kvoteprisen vil bety stadig mindre

Men økte kvotepriser betyr også økte strømregninger for husholdninger og næringsliv. Samtidig betyr det høyere skatteinntekter og økt inntjening i norske kraftselskaper, som i all hovedsak er offentlig eid. De endelige fordelingsvirkningene avhenger av hvordan disse inntektene fordeles.

I Norges vassdrags- og energidirektorats langsiktige analyse antar vi at kvoteprisen vil øke noe frem mot 2040 og bidra til økt strømpris. Samtidig vil kvoteprisen bidra til at kullkraft fases ut i de fleste europeiske land i denne perioden. I samme periode vil andelen fornybar kraft øke sterkt.

Kvoteprisen påvirker strømprisen bare så lenge det er fossil kraftproduksjon igjen i kraftsystemet. Etter hvert som fornybar kraft erstatter fossil kraft, vil kvoteprisen bety stadig mindre. Ifølge våre analyser vil en slik utvikling tilta for alvor utover 2030-tallet. Når omstillingen av kraftsystemet er gjennomført, vil også jobben til kvotesystemet være gjennomført.

Les også Norge kan halvere klimautslipp med flere vindmøller

Større svingninger i strømprisen

Kull og gass gir CO₂-utslipp, men også stabil kraft. Vind- og solkraft gir ikke CO₂-utslipp, men heller ikke stabil kraft. Kjernekraft er både stabil og utslippsfri, men skal likevel fases ut i flere europeiske land de neste årene.

I takt med at mer stabil kraft fases ut i Europa, vil trolig også strømprisen svinge mer. Når solen skinner og vinden blåser over store områder, vil vi få perioder med strømpriser ned mot null. Når vind- og solkraft ikke leverer, kan strømprisene i perioder bli høye.

Svingningene vil slå inn også i det norske kraftmarkedet. Vi ser slike tendenser allerede. I vinter og vår bidro import av billig vindkraft fra andre nordeuropeiske land til at de norske strømprisene falt kraftig.

Hvor kraftige og hyppige svingningene vil bli, er vanskelig å si. Det skjer for tiden en rask teknologisk utvikling av batterier og annen teknologi som vil dempe svingningene. Den beste stimulansen til slik utvikling er trolig å la markedet virke og dermed øke lønnsomheten i å utvikle løsninger som demper prissvingningene.

Les også Kan vi snart våge å snakke om kjernekraft? spør Jonny Hesthammer og Sunniva Rose.

Mer fornybar i Norden, usikkert i Norge

Drevet av høye klimaambisjoner og økt lønnsomhet forventer vi en fortsatt sterk utbygging av vindkraft i Sverige og Danmark. Vi forventer også mer solkraft og noe mer vannkraft i de nordiske landene. Vi anslår at det kan det komme opp mot 140 TWh ny kraft i Norden mot 2040. Selv om også forbruket vil øke, vil den sterke produksjonsøkningen øke det nordiske kraftoverskuddet. Dette vil virke dempende på strømprisen i Norge.

Norge har enda bedre vindressurser enn de andre nordiske landene. På den andre siden har vindkraft blitt svært kontroversielt her i landet. I Norges vassdrags- og energidirektorats analyse har vi håndtert denne usikkerheten ved å utarbeide tre scenarioer for vindkraft i Norge mot 2040.

I det ene scenarioet tildeles det ikke flere konsesjoner til vindkraft på land i Norge. Heller ikke alle tildelte konsesjoner bygges ut.

I den andre enden har vi et scenario der det bygges ut vindkraft på land mer i tråd med hva det kan være markedsmessig grunnlag for. Et tydelig resultat fra analysen er at i scenarioet med mindre vindkraft, blir strømprisen i Norge markert høyere enn i scenarioet med mye vindkraft.

Les også Vi spurte ekspertene: Dette er det viktigste du gjør hjemme hos deg selv for å hjelpe miljøet

Mye er usikkert, men endring er sikkert

Langsiktige analyser av komplekse systemer i endring er selvsagt usikre. Man må gjøre en rekke antagelser om en fremtid ingen av oss kjenner. I vår analyse har vi for eksempel teknisk forutsatt at det de neste 20 årene ikke bygges flere kraftkabler mellom Norge og utlandet enn de som allerede er besluttet. Det er en usikker antagelse.

Flere av våre antagelser vil sikkert vise seg å være feil. Men det som er sikkert, er at de europeiske kraftsystemene er i endring, og at endringene vil påvirke det norske kraftmarkedet. Kraftsystemene i Europa er dessuten såpass komplekse at alternativet til en modellbasert tilnærming, er synsing.

Vi tror derfor at vår langsiktige kraftmarkedsanalyse gir noen innsikter som kan være relevante for veivalgene i energi- og klimapolitikken fremover.

Få med deg debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter