Forslaget om ny lov for Etterretningstjenesten blir oversendt til Stortinget i dag.

Der vil regjeringen la E-tjenesten fange opp og lagre metadata som krysser grensen til Norge i 18 måneder. Informasjon om norske borgere i Norge vil også bli fanget opp, men skal sorteres bort.

Loven ble kritisert fra flere hold da den var ute på høringsrunden i fjor.

Under en pressekonferanse i dag sa statsminister Erna Solberg at den nye E-loven vil gi etterretningstjenesten mulighet til å fatte beslutninger på informasjon de selv har hentet inn.

– Vi trenger tilrettelagt innhenting for å styrke og sikre beredskapen vår, sier Solberg.

Den nåværende E-loven er fra 1998, og statsministeren pekte på tre utviklingstrekk i samfunnet som gjør at tiden er moden for en ny;

De sikkerhetspolitiske omgivelsene:

– Vi ser nytt alvor i våre sikkerhetspolitiske omgivelser. Verden er mer ustabil og usikker enn det har vært på lenge. Vi må altså følge nøye med i hva som skjer rundt oss, sier Solberg.

Rettslig utvikling:

– Den rettslige utviklingen hatt betydning siden 1998. Særlig på områder som personvern og menneskerettigheter, sier Solberg.

Teknologisk utvikling:

Statsministeren sier at Norge er et av de mest digitaliserte landene i verden, men baksiden av medaljen er at dette kan føre med seg nye, sårbare områder.

– Vi blir stadig mer utsatt for spionasje, for manipulasjon og angrep i det digitale rom. Vi må styrke vår evne til å oppdage og motvirke den typen trusler, sier Solberg.

Statsministeren sier at regjeringen har hatt god dialog med de forskjellige høringsinstansene og mener at lovforslaget har blitt bedre.

– Det er mye med E-tjenesten som må holdes hemmelig, men vi viser med dette åpenhet om det vi kan være åpne om. Jeg håper at det er med på å bygge tillit rundt E-tjenesten, sier hun.

– Masselagring

Metadata er blant annet avsender og mottaker for kommunikasjon, tidspunkt og sted, men ikke selve innholdet.

Det kan være informasjon om hvem man har sendt tekstmeldinger, e-post eller snapchat til, også i Norge, fordi mange slike nettbaserte tjenester går via en skyplattform i utlandet.

Forsvarsminister Frank Bakke-Jensen sier til NRK at dette ikke er snakk om masseovervåkning av norske borgere, slik noen har hevdet, men at det er masselagring.

E-TJENESTEN: Etterretningstjenestens hovedkvarter på Lutvann i Oslo. Foto: Forsvaret

Regjeringen forslår også å innføre domstolskontroll før Etterretningstjenesten får lov til å søke i lageret. Disse søkene må først godkjennes av dommere ved Oslo tingrett.

– Vi trenger ny e-lov for å styrke Norges selvstendige etterretningsevne. Etterretningstjenesten må settes i stand til å følge den teknologiske utviklingen, sier forsvarsminister Frank Bakke-Jensen, til NRK.

Bakke-Jensen sier at forslaget de nå fremmer er nødvendig og forsvarlig. Informasjonen vil ikke kunne brukes til andre formål enn utenlandsk etterretning, mener Bakke-Jensen.

– Det vil være kontroll i alle ledd. På forhånd, underveis og i etterkant, sier forsvarsministeren.

– Balanse

Barne- og familieminister Kjell Ingolf Ropstad sier at regjeringen har lyttet til alle innspillene og bekymringene rundt lovforslaget.

Det å lagre store mengder data om nordmenns kommunikasjon kan være kontroversielt, innrømmer Krf-lederen, men sier at forslaget de har landet på et godt balansert.

– Det er sunnhetstegn når det snakk om forslag som krever å finne en balanse mellom så viktige hensyn som å forsvare personvernet og forsvare Norges grenser, sier han til NRK.

Dissens

Statsrådene fra Venstre tar dissens når det gjelder forslaget om tilrettelagt innhenting av grenseoverskridende elektronisk kommunikasjon.

– Selv om vi anerkjenner behovene som begrunner forslaget som legitime, mener vi at inngrepet i personvernet blir for sterkt. Derfor tar vi dissens på denne delen av forslaget, sier næringsminister Iselin Nybø.

DISSENS: – Selv om vi anerkjenner behovene som begrunner forslaget som legitime, mener vi at inngrepet i personvernet blir for sterkt, sier næringsminister Iselin Nybø (V). Foto: Berit Roald / NTB scanpix

Nybø peker særlig på risikoen for formålsutglidning og en bekymring for nedkjølende virkning på ytringsfriheten.

– Når staten først sitter med denne informasjonen, så er vi redd for at den over tid kan bli brukt til andre ting enn det som var det opprinnelige formålet i dag, sier Nybø til NRK.

Norsk Redaktørforening var kritiske til det opprinnelige lovforslaget. Selv om det nå har blitt gjort endringer, er de likevel urolige for konsekvensene av å åpne for innhenting og lagring av metadata.

– Vi frykter at denne loven reelt sett vil svekke kildevernet og medføre at flere vil bli engstelige for å snakke med journalister, sier NRs generalsekretær Arne Jensen.

Både PST og Riksadvokaten gikk hardt ut mot det opprinnelige lovforslaget. Daværende riksadvokat Tor-Aksel Busch mente at lovforslaget hadde et «betydelig forbedringspotensial»

Datatilsynets direktør Bjørn Erik Thon var blant dem som var kritisk forslaget. Dette sa han til NRK i fjor:

– Vi har kalt det for digital masseovervåkning, fordi dette kommer til å lage enorme mengder data om nesten alle norske borgere, om vår helt dagligdagse, lovlige og alminnelige kommunikasjon, for E-tjenestens bruk. Det er et altfor stort inngrep i den enkelte borgers personvern, uttalte Thon til NRK.