I september ba barne-og familieminister Kjell Ingolf Ropstad (KrF) Fylkesmannen i Oslo og Viken vurdere statsstøtten til Jehovas vitner.

Bakgrunnen for Ropstads henvendelse var uttalelser fra trossamfunnets talsmann Dag-Erik Kristoffersen til Vårt Land i sommer, der han gjorde det klart at vitner som stemmer ved politiske valg vil bli ekskludert fra menigheten.

At medlemmer ikke får stemme ved valg, er ikke et «juridisk holdbart grunnlag» for å trekke statsstøtten tilbake, heter det i vedtaket fra Fylkesmannen i Oslo og Viken som kom mandag.

Videre skriver Fylkesmannen at det er en grunnleggende rettighet for norske borgere å stemme ved valg, men legger til:

«Å avstå fra denne rettigheten synes å være en del av Jehovas vitners trosgrunnlag som er kjent - og formodentlig da også akseptert av de som likevel velger å være medlemmer av trossamfunnet», heter det i vedtaket fra Fylkesmannens juridiske avdeling til Barne- og familiedepartementet.

- Svært uheldig

Jehovas vitner mottok ifølge departementet 14,5 millioner kroner i offentlig støtte i 2018. Det betyr at trossamfunnet fikk tilskudd for 12 566 medlemmer, hvorav 1160 kroner per medlem.

- Fylkesmannen har konkludert med at Jehovas Vitner etter nåværende lovgivning, fortsatt har rett på statsstøtte. Det tar vi til etterretning, skriver statsråd Kjell Ingolf Ropstad i en epost til Dagbladet.



- Jeg mener fortsatt at Jehovas vitners praksis er svært uheldig og jeg er bekymret for hva denne eksklusjonspraksisen gjør med de den rammer.- Det må være en høy terskel for at myndighetene skal gripe inn og regulere det indre livet i trossamfunn. I et liberalt demokrati skal i utgangspunktet trossamfunnene få drive sin religiøse virksomhet fritt, uten innblanding fra myndighetenes side, mener Ropstad.



Fylkesmannen mottok en redegjørelse fra Jehovas vitner midten av oktober. Der gjentok trossamfunnet Kristoffersens uttalelse i august:

«Hvis en i vårt trossamfunn velger å delta i et politisk valg ved å stemme, vil Jehovas vitner se det slik at den personen selv har valgt å forlate trossamfunnet. Det vil derfor bli gitt en kort opplysning i menigheten som lyder: «[Personens navn] er ikke lenger et av Jehovas vitner», skrev Jehovas vitner i brevet som er signert Dag-Erik Kristoffersen og styremedlem Kåre Sæterhaug.

I det samme svaret, startet de brevet med å takke:

«Vi setter pris på muligheten til å korrigere noe av den feilinformasjonen som er presentert i forskjellige nyhetsmedier, og til å redegjøre for vårt bibelske syn på politisk nøytralitet.».

Videre skrev de at «hvert enkelt Jehovas vitne treffer en personlig avgjørelse om å ha en strengt nøytral holdning til nasjonenes politikk.»

Ny trossamfunnslov

Jehovas vitner er et verdensompennende trossamfunn med mer enn 8,3 millioner aktive medlemmer. Menigheten ser på seg selv som kristen, men skiller seg fra de fleste kristne trossamfunn fordi de avviser treenighetslæren. Jehovas vitner er upolitisk og feirer ikke jul eller fødselsdager. De hilser heller ikke flagget og nekter militærtjeneste og blodoverføring.

Regjeringen kom i sommer med forslag til en ny trossamfunnslov hvor det foreslås at det i noen tilfeller bør være mulig å nekte trossamfunn som Jehovas vitner statsstøtte.

Før svaret fra Fylkesmannen kom mandag, uttalte Ropstads statssekretær, Jorunn Hallaråker (KrF) til Dagbladet at trosfriheten står høyt i et liberalt demokrati, og at det skal svært mye til før staten griper inn.

I forslaget fra i sommer tydeliggjorde de at trossamfunn som gjør seg skyldig i alvorlige krenkelser av andres rettigheter og friheter kan nektes tilskudd fra staten.

– Hva dette innebærer må vurderes konkret. Spørsmålet er om krenkelsen eller lovbruddet etter en helhetsvurdering bør kunne føre til at tilskudd nektes, sa Hallaråker og la til:

– Tros- og livssynsfriheten skal være vid, og den innebærer i utgangspunktet at staten ikke blander seg inn i et trossamfunns læregrunnlag eller religiøs forkynnelse.

- Bekymringsverdig

Statssekretæren reagerte sterkt på historiene i Dagbladet Magasinet i helga, der tidligere Jehovas vitner forteller om konsekvensene av å vokse opp i et trossamfunn som tror på dommedag og paradiset.

For eksempel droppet Kristine Rønningen (23) ut av videregående og ble heltidsforkynner for å overleve dommens dag, Eirik Forfang (38) lot være å spille aktivt fotball og følge politikerdrømmen, og Filip Ring (43) utsatte i det lengste å bli kunstner.

Bruddet med Jehovas vitner gjør at de i dag også har mistet kontakten med familiene de vokste opp i.

– Å høre om mennesker som har opplevd vonde ting i sin menighet berører. Det er viktig at historier som dette kommer ut i offentligheten, sa hun om historiene, sa Hallaråker om historiene.

– At medlemmer av Jehovas vitner kan bli utstøtt fra eget trossamfunn hvis de stemmer ved valg er bekymringsverdig og det var bakgrunnen for at Fylkesmannen er bedt om å gå inn i saken.