– De forstår ikke hva vi sier, mener læreren, som synes synd på noen av de fremmedspråklige elevene han har.

LES OGSÅ: – Hællæ, Ingeborg Moræus Hanssen

– Bør slutte å snakke

– De forstår jo ikke hva «gummipælær» og «jangle» er, de skjønner jo ikke engang hva «bondegård», er mener Strømnes, som underviser i matematikk, naturfag og teknologi ved Haugeåsen skole i Rolvsøy i Fredrikstad.

– Det kommer så mange flinke, høflige og pliktoppfyllende ungdommer til oss fra andre land, men de sliter virkelig med begrepsforståelse. Særlig innenfor naturfag, sier Arvid Strømnes.

– Er ikke dette som å la innvandring bestemme hvilket språk vi skal snakke i Norge?

– Nei, på ingen måte. Du kan ikke se det slik. De som kommer til oss utenfra er en viktig ressurs. Dette handler om å kommunisere på en skikkelig måte. Derfor stiller jeg spørsmålstegn ved om Fredrikstad-dialekten bør bestå, mener han.

– Vi bør egentlig slutte å snakke Fredrikstad-dialekt i mange sammenhenger, mener adjunkten.

LES OGSÅ: NRK: – Det er blitt et revyspråk

Regner med juling

– Daglig møter jeg elever som ikke forstår mye av det vi sier. Vi bør tenke oss litt om, og i alle fall bør vi velge hvilke situasjoner vi bruker Fredrikstaddialekten, sier Arvid Strømnes.

– Kommer du til å få verbal juling for dette utspillet?

– Ja, det regner jeg med, men det er jeg ikke redd for, sier han.

Det er et leserbrev som Strømnes har sendt til Fredriksstad Blad som fra hans side har fått tittelen «Bør Fredrikstad dialekten bestå?». Her skriver han blant annet:

«Fredrikstad samfunnet forandrer seg og vi må godta, at vi får flere fremmedspråklige, som må integreres og inkluderes. For at dette skal foregå på en best mulig måte er det å lære seg det norske språket veldig viktig. Flere fremmedspråklige elever i ungdomsskolen vet for eksempel ikke en gang hva en bondegård er og noen tror strømmen i vannet er farlig å ta på.»

– Begrens dialektbruk

Og han fortsetter: «Det at de kan ha vanskeligheter med flere begreper har jeg full forståelse for, og at det igjen kan føre til frustrasjon og oppgitthet. Jeg har også opplevd, at fremmedspråklige sykepleiere i hjemmesykepleien sliter med begrepsforståelse, som igjen har ført til feilmedisinering», mener adjunkten.

«God språkforståelse er et nøkkelord, når det gjelder å lykkes i samfunnet. Skal det hele tiden veksles med dialekter kan vel det føre til større utfordringer i samfunnet? Flere fremmedspråklige kan først ha vært på et mottak, som ligger et helt annet sted i landet, og må ha forholdt seg til dialekten der. Bør vi da ikke prøve å forenkle språkproblemene mest mulig ved å begrense dialekt bruken i Norge? Jeg prøver i alle fall å reflektere litt over hvordan jeg uttrykker meg og over hvordan andre kan ha det i hverdagen», skriver Arvid Strømnes.

STYRKER: Lærer, forfatter og dialektekspert Magne Aasbrenn tror Fredrikstad-dialekten styrkes for hver gang den angripes. (Foto: Geir A. Carlsson)

– Vi er mer tolerante

– Slike angrep kommer hele tiden, sier lærer, forfatter og dialekt-ekspert Magne Aasbrenn.

– Hver gang noen angriper Østfolddialekta, blir den styrket, mener han.

– Du blir ikke oppgitt over alle angrepene fra høyre og venstre når det gjelder måten østfoldinger snakker på?

– Nei, Østfold Mållag fikk for eksempel mange flere medlemmer etter at tidligere kinosjef i Oslo Moræus Hanssen rykket ut sist, sier Aasbrenn.

Ingeborg Moræus Hansen mente blant annet at Østfolddialekten ikke burde brukes i minnetaler og ved høytidelige anledninger.

– Vi er så vant til å ha et mangfold av dialekter i Norge, at det sitter langt inne hos nordmenn flest å mobbe noen for måten de snakker på. Derfor tar vi også bedre imot nye landsmenn enn mange andre nasjoner gjør. Slik er dialektbruken med på å gjøre integreringen lettere, mener Magne Aasbrenn.

LES OGSÅ: Språkrådet synes det er pinlig når NRK hetser Østfold

SE VIDEO: – Arvid Strømnes er forøvrig også kjent for å ha filmet ett av de mest spektakulære elgangrep i Østfold