Trenger elever å lære om fotosyntesen og urfolks rettigheter? Nå skal læreplanene slankes

Norske elever skal lære om færre temaer på skolen. Men hva skal ut?

laereplan1-702NFjm1pS.jpg

11. des. 2015 12:30 Sist oppdatert 11. desember 2015

Norsk skole gaper over for mye, var en av konklusjonene til Ludvigsen-utvalget, som leverte en utredningen om fremtidens skole før sommeren. De mente flere av skolefagene er så brede at det kan gå ut over elevenes mulighet til såkalt dybdelæring.

Altfor mange mål og temaer presses inn i fagene. I samfunnsfag på ungdomsskolen skal elevene for eksempel inn om alt fra den industrielle revolusjon til sex og kjærlighet og vannets kretsløp.

Nå vil Torbjørn Røe Isaksen (H) slanke læreplanene.

-Noen av læreplanene har altfor mange mål i seg. Det kan gi for lite tid til å gå i dybden, mener kunnskapsministeren.

— Når elevene skal gå gjennom for mye, betyr det at læreren ikke får nok tid til å sikre at elevene har forstått stoffet og henger med. Da risikerer man å få det forskerne kaller overflatelæring. Man forstår formelen, men ikke hva den egentlig innebærer, sier han.

Han vil i løpet av 2016 levere en stortingsmelding om innholdet i skole. Den skal også ta for seg hva Regjeringen ønsker å gjøre med læreplanene.

.-Man skal konsentrere seg om færre temaer, og bruke mer tid på å lære temaene skikkelig, sier Isaksen.

Hva bør ut: Fotosyntesen og samer?

Men hva bør ut? Det vil ikke kunnskapsministeren tenke høyt om ennå. Det vil derimot Elevorganisasjonen, som synes det er helt på sin plass å kutte. Leder Kristoffer Hansen og fire andre i organisasjonen har over en pizza gått gjennom læreplanene og kommet med mulige kuttforslag på ungdomstrinnet.

De synes man bør spørre seg om det i samfunnsfag for eksempel nødvendig at elevene at lærer å om «ILO-konvensjonen om urfolks rettigheter», om konsekvenser av tobakk og rusmiddelbruk?

«Hvordan samer utnytter naturen» kan kanskje også kuttes, sier de.

Hansen understreker at organisasjonen ønsker at faggrupper skal vurdere hva som er viktigst for elevene å lære. Og revideringen må være helhetlig, det nytter ikke å gå inn i ett og ett enkeltfag, sier han. Hansen mener at samtlige læreplanmål må under lupen.

Fakta:

Fakta Slik vil Regjeringen endre læreplanene Mer fordypning: Elevene skal få tid til å fordype seg mer enn i dag. Dette skal blant annet gjøres med færre log tydeligere læreplanmål. Bedre progresjon i fagene: Det elevene lærer på ulike klassetrinn skal bygge bedre på hverandre. Bedre sammenheng mellom fagene og fagområder: Regjeringen mener læreplanene har for mange unødvendige overlappende komptansemål, både melllom fag og innad i fag. Endring av læreplanene blir tema i en stortingsmelding om skolens innhold, som legges frem i 2016. Vis mer

Et kanskje mer kontroversielt kuttforslag er dette:

-Hvis noe skal kuttes, må vi diskutere om man skal kutte fotosyntesen i naturfag, sier Hansen.

Fotosyntesen er prosessen som får planter og trær, ved hjelp av sollys, til å vokse og produsere oksygen.

— Er ikke fotosyntesen ganske grunnleggende i naturfag?

— Det kan være, men noe må ut. Slik vi vurderer det, er det et prioriteringsspørsmål. Global oppvarming, bærekraftig utvikling og biologisk mangfold er også veldig viktig. Da må vi spørre om fotosyntesen er like viktig, sier han.

Elever synes de lærer mye meningsløst på skolen. En fersk doktoroppgave viser at elever gjør skoleoppgaver fordi læreren ber dem om det, ikke fordi de ser nytten av det selv

Nei til diktanalyse

Og er det nødvendig å kunne regne ut fart og akselrasjon i matematikk og naturfag?

— Selv Snapchat kan fortelle deg hvor fort bilen din kan kjøre, og Google maps forteller deg hvor lang tid det tar å gå fra Nationaltheatret til Frognerparken. Dette er det ikke prekært at norske elever lærer, mener Hansen.

Han vil også at grammatikk i sidemål skal flyttes til et valgfag. Yrkesfagselever bør slippe å analysere dikt, ifølge Elevorganisasjonen.

-Det er et problem at utdanningen ikke føles relevant for yrkesfagselevene, sier Hansen.

Politikere presser på

Førsteamanuensis Roar Madsen ved lærerutdanningen ved Høgskolen i Sør-Trøndelag er enig i at læreplanene er overlessede.

-Jo mer man dytter inn, jo mer blir lærerne presset til å finne løsninger på overflaten. Det blir et evig stafettløp der læreren «krysser av» at han har vært innom læreplanmålene. Det betyr ikke nødvendigvis at elevene har lært det de trenger å lære, sier Madsen.

Han har samfunnsfag som fagområde og jobbet med revideringen av nye læreplaner som kom i 2013.

Han peker på at politikere og interessegrupper presser på for å få temaer inn i skolen.

— Når ting oppleves som et stadig større samfunnsproblem, blir løsningen for politikerne å «ta det inn i skolen». Hvis skolepolitikere plutselig oppfatter vold i nære relasjoner som et større problem enn tidligere, da må det inn i skolen, sier han.

-Problemet er at man vil ha inn nye ting, uten å være villig til å saldere i den andre enden.

Det er store forskjeller mellom landets videregående skoler, ifølge en forskningsrapport fra 2013. Her kan du se hvor de «beste» og «dårligste» videregående skolene er.

Han er forsiktig med å si hva som bør ut av samfunnsfaget, men mener for eksempel at budsjettering og geologi, som elevene lærer om i samfunnsfag, eventuelt hører hjemme i andre fag. Han er forsiktig med å si hva som bør ut av samfunnsfaget, men mener for eksempel at budsjettering og geologi, som elevene lærer om i samfunnsfag, eventuelt hører hjemme i andre fag.

Foreslår å endre faginndelingen

Ludvigsen-utvalgets rapport om fremtidens skole, som danner bakteppet for de varslede endringene i læreplanen, inneholder mye mer enn bare forslag om opprydning i læreplaner. De sier blant annet vi bør vurdere å endre faginndelingen og legger et bredt kunnskapssyn til grunn. Blant annet vil de erstatte skolens « fem grunnleggende ferdigheter», som i dag inkluderer muntlige ferdigheter, lesing, skriving, regning og digitale ferdigheter, med bredere «kompetanser», hvor også «sosiale og emosjonelle kompetanser» inngår.

Hvordan skal skolen se ut om 20–30 år? Her er fem punkter om hvordan Ludvigsen-utvalget vil forandre skolen.

Utdanningsforbundet støtter en opprydning i læreplanene, men sier at forslagene til Røe Isaksen ikke kan ses isolert fra Ludvigsen-utvalgets anbefalinger. Utdanningsforbundet støtter en opprydning i læreplanene, men sier at forslagene til Røe Isaksen ikke kan ses isolert fra Ludvigsen-utvalgets anbefalinger.

— Ludvigsen-utvalget er ikke en meny politikerne kan plukke fra, det utgjør en helhetlig tenkning. Ludvigsen-utvalget foreslår at et bredere kunnskapssyn legges til grunn. Vi må først diskutere hvordan fremtidens læreplaner skal se ut, før vi diskuterer hva som kan kuttes, sier han.

Sametinget reagerer

Samtingsråd Silje Karine Muotkareagerer på Elevorganisasjonens forslag om å kutte stoff om samer.

— Den norske stat er bygget på territoriet til to folk, nordmenn og samer. Sametinget har gjentatte ganger pekt på behovet for at også majoritetsbefolkningen har kunnskaper om samiske forhold - noe som fremmer toleranse, mangfold og er nødvendig for vår sameksistens, mener Moutka, som har ansvar for utdanning i Sametinget.