«En global resesjon kan vare lenge», skrev New York Times tidligere denne uken, i en artikkel hvor de intervjuet flere av verdens ledende økonomer.

De frykter at den økonomiske krisen som følger coronakrisen kan vare godt inn i 2021, kanskje enda lenger. Pandemien er først og fremst en helsekrise, og så lenge det er farlig for mennesker å være nær hverandre, kommer ikke verden til å gå tilbake til normalen.

Harvard-professor Kenneth Rogoff sier han føler at finanskrisen i 2008 bare var en liten smakebit på hva vi har i vente.

– Dette er allerede i ferd med å bli det største fallet for den globale økonomien på over hundre år. Alt kommer an på hvor lenge dette varer, men hvis det varer lenge, vil dette med sikkerhet blir moren til alle finanskriser, sier Rogoff til New York Times.

Aktuelt: USAs økonomi ventes å gå ned 7 prosent

Stans i tilbud og etterspørsel

Andreas Moxnes er professor i økonomi ved Universitet i Oslo. Han er i stor grad enig med økonomene som uttaler seg til New York Times, og konklusjonene i artikkelen.

– Slik jeg vurderer situasjonen er det vanskelig å tenke seg at viruset vil forsvinne med det første. Vi har et scenario hvor vi vil ha coronavirus i verden de neste ett til to årene. Kanskje ikke i alle land, men trusselen vil være der, sier Moxnes til ABC Nyheter.

De mest optimistiske anslagene sier at vi kan ha en vaksine mot coronaviruset i løpet av 12-18 måneder. Den skal deretter produseres og distribueres til hele verden. Først når en større andel av verdens befolkning enten er vaksinert eller har blitt immune etter å ha hatt covid-19, vil vi være kvitt coronaviruset.

Det er fordi smitten nå er så utbredt globalt at den i praksis er umulig å stanse.

– I mellomtiden vil individer, husholdninger og familier ønske å oppføre seg annerledes. De vil reise mindre, gå mindre på restauranter og gjøre mindre av de tingene som får økonomien til å gå rundt, påpeker Moxnes.

Det skaper et etterspørselsessjokk i markedet. Parallelt er det et tilbudssjokk.

– Selv om vi ikke har fullstendig lockdown, og åpner opp økonomien noe, vil myndighetene sannsynligvis fortsette å ha restriksjoner. Internasjonale flyreiser tror jeg vil bli svært vanskelig helt fram til vi har en vaksine. Da er turistnæringen og luftfartnæringen inne i en langvarig krise. Det vil sannsynligvis også være restriksjoner på antall mennesker som kan samles. Det får konsekvenser for kulturlivet, konserter og idrettsarrangementer.

Bolsonaro: – Brasils økonomi kan ikke stoppes av corona

Unikt: – Ingen steder å gjemme seg

Andreas Moxnes er professor i økonomi ved Universitetet i Oslo. Foto: UiO

Skulle viruspandemien på utrolig vis forsvinne i løpet av den nærmeste måneden eller to, vil det verdensøkonomien har opplevd til nå være et midlertidig, negativt sjokk, som den raskt kan komme tilbake fra.

Men både økonomer og leger er enige om at det er særdeles usannsynlig. Vi må regne med å leve i en verden som er annerledes helt fram til vi har en vaksine eller en annen effektivt behandling mot covid-19. Og det gjelder hele verden, ikke bare Europa, USA eller Asia. Alle verdens kriker og kroker får kjenne konsekvensene av en global, dødelig pandemi.

– Det er helt unikt. Jeg har aldri sett noe tilsvarende dette i min levetid og min karriere. Mange økonomer vil kalle dette en «sudden stop» som er synkronisert over hele verden. Det betyr at det ikke er noen steder å gjemme seg, sier Moxnes.

Noen land er langt bedre rustet til å takle nedstengte samfunn og «sudden stop» økonomisk.

– Rike, utviklede land i Skandinavia og Nord-Europa har allerede veldig gode velferdsordninger som gjør at vi kan ta vare på folk. Norge er i en særstilling hvor vi har mulighet til å gjøre dette over mange år. USA lanserer også krisepakker, men det kan kanskje hjelpe i noen måneder. Etter det er folk på egenhånd.

Det kan ifølge professoren skape enorme problemer for de i samfunnet som allerede har minst. De som jobber på timesbasis, er selvstendig næringsdrivende, og som har yrker som involverer en form for fysisk kontakt.

– Det er ofte de med lavinntektsyrker som rammes i slike situasjoner. De kan ikke regne med å få stor støtte fra myndighetene i USA, eller myndigheter de fleste andre steder i verden.

Ikke mulig i utviklingsland

I utviklingsland tror ikke Moxnes det er mulig å kjøre den lockdown-politikken som nå føres i store deler av verden over lengre tid.

– Det er kanskje økonomisk mulig i noen uker eller en måneds tid, men utover det tror jeg ikke utviklingsland har mulighet til å drive den typen politikk. Folk må ha mat på bordet, og da må de ha en inntekt.

Det kan få konsekvenser for smittespredning. Uten sosial distansering og restriksjoner fra myndighetene, er det sannsynlig at coronaviruset vil spre seg raskt, og ramme større deler av befolkningen.

– Det er derfor jeg også tror vi vil få se en verden hvor åpne grenser ikke lenger er mulig fram til vi har en vaksine.

Artikkelen fortsetter under.

SE VIDEO: Coronaviruset lar seg ikke stanse.

Kan vedvare også etter vaksinen

Charles Dumas er sjefsøkonom i det britiske analyselskapet TS Lombard. Han sier til New York Times at han tror økonomien vil ha problemer i lang tid, også etter at det har kommet en vaksine mot coronavirset.

– Psykologien vil ikke bare sprette tilbake. Folk har opplevd et ordentlig sjokk. Bedringen vil skje sakte, og noen atferdsmønstre vil forandre seg. Om ikke for alltid, så i alle fall for en stund. Tapet av inntekt på arbeidsfronten er enormt. Effekten av tapet av formueverdier er også sterk, sier Dumas til avisen.

Andreas Moxnes tror konsumvanene vil være betydelig endret fram til vi har en vaksine, men at folk vil slappe mer av når pandemien er over, og begynne å handle og reise som før. Men han er enig i at konsekvensene av den økonomiske krisen vil vedvare lenge.

– Bedrifter vil gå konkurs og arbeidsplasser vil bli borte. Det vil ta lang tid å bygge opp produksjonskapasiteten igjen, og få tilvekst av nye bedrifter. Jeg kan godt tenke meg at en normalisering av økonomien vil ta mange år, sier Moxnes.

UiO-professoren er imidlertid usikker på om dette blir «moren til alle finanskriser», som Harvard-professor Rogoff mener.

– Det er et spørsmål om i hvilken grad dette også vil bli en finanskrise. Per i dag er det ikke det. Men hvis mange bedrifter med mye gjeld går konkurs uten å betale tilbake gjelden sin, vil kreditorer og banker gå med tap. Da kan også banker gå overende. Det skal man ikke se bort ifra. Uansett om det blir en finanskrise eller ikke, så er jeg sikker på at vi kan se for oss en resesjon på størrelse med finanskrisen i 2008 eller større, sier Moxnes.

– Alt dette bekymrer meg. Dette vil påvirke oss i mange år framover. Det vil gjøre at vi alle blir fattigere.