Avocatul Poporului a decis să solicite informații suplimentare Guvernului României și Ministrului Justiției pe tema OUG 92

Avocatul Poporului a decis să solicite informații suplimentare Guvernului României și Ministrului Justiției pe tema OUG 92, se arată într-un comunicat al instituției transmis G4Media.ro. Anunțul vine în contextul în care șeful instituției, Victor Ciorbea, a plecat în concediu după adoptarea Ordonanței, opoziția acuzându-l că nu și-a delegat atribuțiile și că în acest fel nu va putea fi exercitat controlul de constituționalitate până la revenirea în țară.

Ciorbea, a declarat, într-o intervenție telefonică la Realitatea TV, că se află în concediu în vizită ”la Miami, la nepoți”. Ciorbea a ironizat criticile apărute după plecarea sa din țară după ce Guvernul a adoptat OUG 13 iar opoziția și procurorul general i-au cerut să sesizeze CCR.

”Dacă știam ce se întâmplă, mai bine fugeam nu-știu-unde. Acum mai bine de 60 de ani părinții mei s-au înțeles cu părinții celor care conduc coaliția să dea un oug înainte de aniversarea mea și înainte de aniversarea nepoțelului meu care face trei anișori. Acest lucru se știa de luni de zile, biletele de avion s-au cumpărat, în instituție se știa din data de 2 septembrie”, a declarat Ciorbea la Realitatea TV.

Victor Ciorbea nu a lămurit, însă, în scurta intervenție la Realitatea TV dacă și-a delegat sau nu atribuțiile, astfel încât instituția să poată exercita în caz de nevoie controlul de constituționalitate.

Redăm mai jos integral comunicatul Avocatului Poporului

”Partidul Uniunea Salvați România, Partidul Național Liberal, Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție, precum și numeroși cetățeni au solicitat Avocatului Poporului sesizarea directă a Curții Constituționale cu excepția de neconstituționalitate a prevederilor Ordonanței de urgență a Guvernului nr. 92/2018 pentru modificarea şi completarea unor acte normative în domeniul justiţiei. În esență, autorii sesizărilor au invocat următoarele argumente:

Critici de neconstituționalitate extrinsecă

Actul normativ criticat contravine art. 115 alin. (6), raportat la art. 131 și art. 132 din Legea fundamentală, din perspectiva afectării regimului unei instituții fundamentale a statului;

Ordonanța de urgență încalcă art. 115 alin. (4) din Constituție, întrucât elementele din preambul nu sunt de natură a justifica urgența, în contextul în care modificările propuse puteau fi inserate în timpul procedurii legislative parlamentare;

Încălcarea art. 61 alin. (1) din Constituție, motivat de faptul că Guvernul nu poate adopta o ordonanță de urgență pentru a contracara o măsură legislativă tocmai adoptată de Parlament.

Critici de neconstituționalitate intrinsecă

Sintagma ”procurorii care își desfășoară activitatea” este neclară, prin aceea că poate fi înțeleasă ca referindu-se atât la toți procurorii, inclusiv cei numiți în funcții, dar și numai la procurorii aflați în situație de delegare ori de detașare;

Încălcarea art. 15 alin. (2) din Constituție, în măsura în care s-ar aplica procurorilor numiți în funcție, ar determina înlăturarea unor procurori din funcțiile legal deținute, prin impunerea unor condiții noi, inexistente la data la care a fost făcută numirea;

Încălcarea art. 16 alin. (1) din Constituție, apreciindu-se că se instituie un tratament discriminator între judecători și procurori, care aparțin aceleiași categorii profesionale și anume magistrații;

Invocarea art. 21 din Constituție, din perspectiva încălcării statutului procurorilor, aceasta fiind de natură să afecteze negativ funcționarea normală a parchetelor, în principal prin creșterea duratei de soluționare a cauzelor penale;

Încălcarea principiului separației puterilor în stat, reglementat de art. 1 alin. (4) din Legea fundamentală;

Nerespectarea art. 147 alin. (4) din Constituție privind obligativitatea deciziilor Curții Constituționale.

Argumentele de neconstituționalitate dezvoltate în sesizările primite sunt examinate de angajații Biroului contencios constituțional prin raportare la jurisprudența Curții Constituționale, a Curții Europene a Drepturilor Omului, a Înaltei Curți de Casație și Justiție.

Având în vedere complexitatea aspectelor sesizate în petiții, în conformitate cu art. 17 alin. (4) teza a II-a din Legea nr. 35/1997 privind organizarea și funcționarea instituției Avocatul Poporului, republicată, potrivit cărora ”Avocatul Poporului poate cere date suplimentare pentru analiza şi soluţionarea petiţiilor”, instituția Avocatul Poporului a decis să solicite informații suplimentare Guvernului României și Ministrului Justiției.”