De ce dilua Condrea dezinfectantele de 10 ori?! Fiindcă își vindea lui, printr-un off-shore, substanțele active de 7 ori mai scumpe! Descoperiți documentele bancare prin care Condrea cumpăra substanțe la 11 euro/kg și le revindea lui Hexi Pharma la 73 euro/kg! Banii rămîneau în Cipru și, de acolo, ”erau unși șefii de spitale, oameni din MS și o parte a medicilor epidemiologi”. Implicarea unor firme din dosarul Petrom Service!

marți, 3 mai 2016, 6:28

Condrea a declarat azi pentru Mediafax că ”firmele de la care importăm sînt din UE și își plătesc taxele și impozitele”. Păi Cipru e în UE, nici n-am zis altceva! De cînd a început investigația, Hexi Pharma, Dan Condrea sau Flori Dinu n-au negat nici una dintre faptele publicate de ziar. Ovidiu Vanghele a găsit numele lui Condrea ca reprezentant al firmei off-shore CPS din Cipru în Monitorul Oficial al României.

Investigația lui Vanghele extinde dezvăluirile și asupra firmei de curățenie Medical Cleaning, deținută tot de Condrea. Ministrul Sănătății a anunțat azi pe site-ul oficial că a dispus efectuarea unui control

Investigație de Mirela Neag, Răzvan Luțac, Cătălin Tolontan

Pînă acum, ați aflat că dezinfectanții sînt diluați. Azi, împreună ne dăm seama și de ce sînt diluați.

Hexi Pharma cumpăra materia primă printr-o firmă offshore, cu un preț și de 7 ori mai mare decît cel de piață.

Își umfla artificial costurile și, ca să facă bani în România, băga de 10 ori mai puțină substanță activă în Suprasept, Thor, Clorhexin și în alte produse.

În același timp, lui Condrea și lui Flori Dinu le rămîneau sume mari în Cipru, în off-shore-ul C.P.S. Chemical & Pharmaceutical Solution Ltd.

„ Banii din off-shore îi alimentau, mai departe, pe șefii spitalelor, dar și pe unii medici” , susține o sursă din interiorul companiei.

, susține o sursă din interiorul companiei. Din mecanismul off-shore al Hexi Pharma fac parte două companii de spălat bani care apar și în dosarul Petrom Service!

Cum de nici una dintre autoritățile medicale, fiscale și judiciare n-au văzut ce a făcut Hexi vreme de 10 ani cu sumele publice din sănătate?

Traseul banilor e documentat cu acte interne ale companiei, care devin azi publice, inclusiv plăți de la Bank of Cyprus către megacorporația BASF.

În august 2008, o navă sub pavilion chinez traversează strâmtoarea Malacca și se îndreaptă lent către apele Oceanului Indian.

În cală sunt 9 butoaie cu PVP – Iodine 30/06, o substanță din care se produc dezinfectanți pentru arsuri. Încărcătura îi aparține unei firme din Nicosia: C.P.S. Chemical & Pharmaceutical Solution Ltd.

C.P.S. Ltd. este un off-shore fondat pe 2 iulie 2008, în Cipru. Și pus imediat la treabă.

„Patronul are mai multe companii off-shore”

„CPS este unul din vehiculele folosite de către Condrea. Patronul nostru deține mai multe companii off-shore”, spune unul dintre cei mai vechi oameni din Hexi Pharma, care a decis să vorbească publicului prin intermediul Gazetei Sporturilor.

Condiția a fost să-și păstreze, deocamdată, anonimatul. Potrvit sursei, Condrea o pusese la un moment dat pe Flori Dinu (în fotografia de titlu, amîndoi la o petrecere) să răspundă de off-shore.

Flori Dinu este chimist, director general și semnatara rețetelor prin care se fabricau dezinfectanți diluați de 10 ori.

Așa funcționează suveica.

DESPRE REȚETELE DILUATE. „Dacă am semnat acele rețete cu substanțe diluate, nu am știut că le-am semnat. Nu am verificat ce am semnat. Eu am terminat Facultatea de Chimie la «1900 toamna», cum se spune. Știu chimie tot atât cât dumneavoastră, ziariștii” Dinu Flori, declarație dată Gazetei Sporturilor acum o săptămână DESPRE OFF-SHORE. ”Am semnat, de-a lungul anilor, în calitate de Director General, mai multe contracte cu firme străine, toate pentru achiziția de materii prime. Oricare dintre ele putea să fie sau să nu fie off-shore, dar, din păcate, eu nu am verificat niciodată” Dinu Flori, declarație dată Gazetei Sporturilor ieri

Butoaiele cu PVP

Pe 3 septembrie 2008, CPS vinde către Hexi Pharma cele 9 butoaie de câte 70 de kilograme de PVP – Iodine 30/06.

Sub formă de pulbere de culoare închisă, PVP – Iodine 30/06 este o substanță folosită pentru producția dezinfectantului Polyiodine.

Prețul trecut în factură este de 80 de euro pe kilogram. „Un preț enorm! Cam de 4-5 ori mai mare față de prețul pieței!”, spune omul din fabrică.

Butoaiele de pe vas au fost livrate, pe vapor, de către o companie din China. Prețul total al încărcăturii este de 50.400 de euro. 9 butoaie x 70 kg x 80 de euro = 50.400 de euro.

Ziarul publică email intern al Hexi Pharma, care probează ce ofertă aveau în 2008 pentru PVP – Iodine 30/06 de la o altă firmă, Astron: 19 euro/kg în butoaie de 70 de kg.

Condrea preferă să cumpere însă la 80 de euro/kg de la off-shore-ul pe care-l controla el.

Acest gen de achiziție s-a repetat de multe ori. Chiar la diferențe sensibil mai mari de preț!

De ce ar mări patronul prețul de cinci sau de zece ori între Compania 1 și Compania 2, ambele ale sale?

19 de euro/kg la PVP era oferta de la Astron

80 de euro/kg la PVP a plătit Hexi Pharma către CPS

Apariția domnului Kiss

Povestea apariției firmelor off-shore în viața și opera lui Dan Alexandru Condrea a început la finalul lui 2007.

Atunci, susține sursa, în peisaj a plonjat Kiss Laszlo Gyorgy, un consultant financiar „care l-a învățat cum să fondeze și să folosească genul acesta de companii”.

Kiss nu e un necunoscut. Nu mai e.

În 2010, procurorii l-au arestat pentru că i-a învățat același lucru pe cei din grupul Petrom Service: să scoată din propria companie, cu ajutorul unor „căsuțe poștale” off-shore, peste 8 milioane de euro.

După ce erau sifonați din Petrom Service, banii erau săltați din off-shore de către Kiss și urmau un traseu ”la valiză” către Ionuț Eftimie.

„Este vorba despre o spălare de bani”, a acuzat Parchetul în dosarul Petrom Service.

La directori e trecută o firmă care opera în Panama și Cipru

În cazul Hexi Pharma, nu s-a sesizat nimeni.

Nimeni, deși cel puțin două dintre companiile aflate în dosarul Rompetrol apar și în contabilitatea firmelor lui Dan Condrea.

Prima e CPS.

Conform Registrului Comerțului din Cipru, CPS e reprezentată încă din 2008 și până în 2016 de o companie numită Promire Consultants Ltd.

127 de firme din Cipru și Panama controla Promire Consultants Ltd.

Firme folosite la spălare de bani

Promire este aceeași firmă despre care procurorii susțin că a fost folosită de către Kiss „pe parcursul activității infracționale de spălare a banilor proveniți din Petrom Service. Conform relatărilor pe larg din „România liberă” și „Bursa” din noiembrie 2010, s-a folosit mecanismul „inserării” acestor firme, Promire și altele, ca să se plătească servicii fictive.

Promire are sediul în Auckland, Noua Zeelandă.

Ne învârtim împreună cu un glob pământesc luminos.

A pus-o pe Flori Dinu

„Condrea nu semnează, nu apare pe acte. Îi pune pe alții”, confirmă mai mulți oameni din companiile Hexi.

„În cazul C.P.S. Chemical & Pharmaceutical, Kiss l-a învățat cum să facă. Condrea le-a pus cu drept de semnătură la off-shore pe Flori Dinu, directoarea generală de la Hexi Pharma, și pe Ionela Gurlui, mama lui Flori și prima acționară a Unilab. Asta apropo de faptul că tot afirmă el că nu controlează simultan Hexi Pharma și Unilab”, spune sursa care dezvăluie mecanismul off-shore.

Le-a închis demisiile în alb în seif

Ionela Gurlui este cea care a preluat Unilab de la Condrea.

Datele de la Registrul Comerțului expun încă o dată legătura profundă, deși negată, dintre producător și laboratorul care controlează eficiența dezinfectanților.

„Dar Condrea nu are încredere în nimeni. Și, sfătuit de Kiss, le-a obligat pe Flori Dinu și pe mama ei să-și dea demisiile în alb din posibilitatea de a controla off-shore-ul, astfel încât să fie sigur că nu pot să-i fure compania. Și a închis hîrtiile în casa de bani. Persoanele care controlau formal CPS s-au tot schimbat. De off-shore s-a ocupat și Gianina Croc, căsătorită Bărbuță, actuala șefă de la Unilab”, susține sursa.

Aceeași suveică e repetată cu BASF, Germania

CPS a fost folosită ca să importe substanțe chimice din China și Germania.

„Acestea erau plătite de CPS la prețul corect al pieței și revândute, mai apoi, către Hexi Pharma la un preț mult mai mare!”, spune omul din firmă care cunoaște în detaliu faptele.

Un exemplu este factura cu substanța PVP – Iodine 30/06, adusă din China, în butoaie.

Dar nu numai.

Pe 11 ianuarie 2010, același off-shore CPS face o plată către fabrica BASF Chemtrade GmbH în valoare de 15.582 de euro. În acel moment, CPS avea 145.000 de euro în contul de la Bank of Cyprus. Iată cum arată o plată din off-shore că s-a vorbit mult despre firmele off-shore în ultimele luni:

Plata de 15.582 e o rată pentru cumpărarea de PVP-Iodine.

(Dacă aceste cifre, firme și denumiri de chimicale vă plictisesc, că și pe noi ne plictisesc, amintiți-vă că fiecare micron de aici era plătit din banii publici ai sănătății!).

100 de euro/kg în loc de 19 euro/kg

Documentele interne ale Hexi Pharma arată care erau prețurile cu care cumpăra firma de la off-shore.

Nota de intrare recepție nr. 63 reflectă cum, în 2009, intraseră în gestiunea firmei, de la CPS, 980 de kilograme de PVP-Iodine la un preț total de 414.098 de lei, fără TVA. Ceea ce înseamnă aproape 100 de euro/kg!

Care era prețul plătit de CPS lui BASF? Vă amintiți de Astron, care oferea 19 euro/kg în butoaie de 70 de kg?

Astron este reprezentant BASF în România.

73 de euro/kg în loc de 11 euro/kg

O altă notă de intrare recepție nr. 73 povestește cum, în 2009, 600 de kg de Clorhexidine Digluconat intră în magazia firmei, cumpărate de la CPS.

Prețul total este de 196.974 de euro, fără TVA.

Rezultă un preț de 73 de euro/kg.

Un email din interiorul companiei Hexi Pharma arată cât era oferta reală: 11 euro/kg, „dar dacă luați 500 de kg putem coborî prețul”. Au luat 600 de kg la un preț de aproape 7 ori mai mare!

73 de euro/kg este prețul cu care Hexi Pharma cumpăra în 2009 Clorhexidine Digluconat

11 euro/kg este oferta pe care Hexi Pharma o avea de pe piață pentru Clorhexidine Digluconat

Hexi Pharma folosea substanțele importate via off-shore drept materii prime ca să-și producă antisepticele.

Dezinfectanți scumpi, diluați și totuși mereu câștigători!

Două lucruri se întâmplau.

1. „Rezultau dezinfectanți cu 25-50% mai scumpi decât ai concurenței”, după cum susțin voci din piață. Erau mai scumpi chiar dacă mulți dintre ei aveau o concentrație mult mai mică decât cea de pe etichetă.

2. „Marea parte a profitului se înregistra nu în Hexi Pharma, ci în off-shore-uri, că erau mai multe”, conform informațiilor din fabrică.

Cum de acceptau spitalele dezinfectanți mai scumpi, și diluați!, și ce făcea Condrea cu banii din off-shore sunt teme cărora le va veni rândul. Calm. (Pînă atunci să nu uităm că tot mecanismul de derula pe banii din impozitele de sănătate).

„Ministerul Sănătății și ministrul Cadariu se fac că nu înțeleg ce s-a întâmplat 10 ani sub nasul său. Nu doar Suprasept sau Thor, ci și multe dintre celelalte antiseptice de la noi din fabrică sunt diluate. Printre ele, Polyiodine, Suprahex, Clorhexin A și B și Kalas”

Sursă a Gazetei din fabrica Hexi Pharma

„De ce nu sunt controlate și alte produse?”

Criza de pe piața dezinfectanților nu are un singur actor.

„Mai multe firme au mari probleme de calitate și e foarte greu de înțeles de ce Ministerul Sănătății n-a recoltat și probe din produsele altor companii, dacă tot le dă la analizat”, critică o sursă de pe piață mișcările moale ale ministrului Achimaș.

O a doua companie care spăla bani!

Revenind la atitudinea statului, a doua companie comună dosarului Petrom Service și afacerii Hexi Pharma se numește Laveco și e înființată în România, dar controlată din SUA.

Potrivit procurorilor, Laveco SRL a fost folosită în dosarul Petrom Service drept „instrument pentru spălarea de bani prin plata unor servicii fictive”.

Încă din 2010, Laveco a fost cercetată în detaliu de procurori. S-au verificat și conturile și încasările.

I-au fost verificați partenerii de afaceri.

Legături primejdioase

E interesant că nimeni de la Parchetul General nu a găsit în contabilitatea lui Laveco această hârtie din contabilitatea lui Hexi Imobiliare, care a intrat în posesia Gazetei. Hexi Imobiliare e tot o firmă din grupul lui Condrea.

El a plătit o sumă infimă, 450 de lei, pentru „Servicii de consultanță pentru redactarea actelor pentru cesiune”. Nu suma e importantă. Ci faptul că Hexi avea legături cu firmele folosite pentru spălare de bani în dosarul Petrom Service.

De ce nu s-a uitat nimeni 10 ani la Hexi?

Atât în cazul Laveco, cât și în cazul Promire (directoratul CPS), aceste firme au fost îndelung scanate de procurori, de SRI și de Oficiul Național de Prevenire și Combatere a Spălării Banilor.

În 2008, Promire și Laveco spălau bani în decavarea Petrom Service și lucrau cu Hexi Pharma și Hexi Imobiliare în operațiuni care măreau prețul dezinfectanților plătiți din bani publici.

Cum de nimeni nu s-a uitat la legăturile cu grupul Hexi, cel care, în ultimii 15 ani, devenise cea mai mare companie de producție, livrare și control al antisepticelor folosite de peste 350 de spitalele din 40 de județe din România?!

O analiză a ONG-ului Inițiativa România arată că, numai în ultimii 4 ani, Hexi Pharma a semnat peste 9.000 de contracte cu spitalele din România, 90% fără licitație.

În ciuda cazurilor de neconformitate din propriile rapoarte, autoritățile medicale, DSP-urile, Inspecția Sanitară și MS nu au controlat nici un dezinfectant.

Nici justiția nu și-a făcut treaba. În cazul Hexi, nu le-a verificat nimeni din justiție partenerii de afaceri, deși unii dintre ei fuseseră trimiși în judecată în România pentru că spălau bani pe filiere internaționale!

În această perioadă de negare a statului român, Laveco și CPS au avut timp să se înființeze, să opereze și să devină inactive, ultima chiar pe 11 ianuarie 2016.

9.339 de contracte a semnat Hexi Pharma cu spitalele din România în 2012-2015, conform analizei făcute de Inițiativa România

O companie prosperă

Condrea și Flori Dinu au avut de unde să subțieze din profiturile firmei.

Ca lider al pieței, Hexi vindea enorm. Și, aflăm din rețetele lor interne și din analizele făcute de Gazetă la ICECHIM, punea în bidoane mult mai puțină substanță activă, care-i cea mai scumpă!

Situația financiară a Hexi Pharma pe ultimii 10 ani ilustrează profituri care pornesc de la 80.000 de euro în 2005 și merg până la 800.000 de euro pe an, în 2007 și 2008.

Profit înjumătățit la o cifră de afaceri dublă!

Apoi, în 2009, cifra de afaceri se dublează de la 1,6 milioane de euro la 3,2 milioane. Iar profitul brut aproape că se înjumătățește, la 450.000 de euro.

Diferența de bani mergea în off-shore.

În 2010-2012, profitul se menține jos.

Dar în 2013 explodează, când, la o cifră de afaceri de 4 milioane de euro, profitul brut este de 2 milioane de euro.

Prin purtătorul de cuvînt Hexi Pharma i-am căutat pentru reacții pe Dan Condrea și pe Flori Dinu.

Întrebarea a fost dacă știu, au legături, au controlat sau au lucrat prin vreun off-shore.

Primul n-a fost de găsit.

Flori Dinu a declarat: „Am semnat, de-a lungul anilor, în calitate de Director General al Hexi Pharma, mai multe contracte cu parteneri firme străine, toate pentru achiziția de materii prime. Dar de relația directă cu acestea nu m-am ocupat niciodată. Oricare dintre ele putea să fie sau să nu fie off-shore, dar din păcate, eu nu am verificat niciodată. Chiar și în acest moment știu că avem în derulare contracte cu firme străine pentru achiziție de materii prime‎. Am avut împuternicire să mă ocup doar de Hexi Pharma”.

Ce se întâmpla cu banii din off-shore?

„Rețeta impunerii lui Hexi Pharma a constat în banii negri care mergeau, lună de lună, prin agenții de vânzări către epidemiologi, directori de achiziție și directorii mari din spitale”, spune un om bine ancorat în piață.

„Practic, caietele de sarcini pentru dezinfectante erau furnizate de către noi”, recunoaște un agent care a lucrat pe comercial la Hexi Pharma. „Și caietele de sarcini erau astfel întocmite de spitale încât doar noi să putem satisface cerințele. Așa ne acceptau și prețurile mai mari”.

Câți dintre șefii din sănătate știau ce se petrece cu dezinfectanții?

„Evident că habar n-aveau de mecanismul producerii banilor negri, prin off-shore. Ei erau doar mulțumiți că le veneau banii. Nu se mai gîndeu de unde veneau. Peste tot veneau banii, la spitale și la DSP, la forurile de avizare și la Inspecția Sanitară. Dovada? Uitați-vă ce rasol de control face Ministerul Sănătății sub conducerea lui Achimaș-Cadariu! Voi chiar credeți că există vreo șansă să se dezvăluie până la capăt acest sistem?!”.

Chiar credem. Nu vedeți cum plouă? Vine musonul peste Oceanul Indian.

Primele 5 părți ale investigației: