Incitament finns alltså. Kanske är det därför som dubbelt så många asylsökande anger att de är 16–17 år än som uppger att de är 18–19. Av de afghaner som är runt 18 år och söker asyl i Sverige anger, enligt rättsodontologen Håkan Mörnstad, 88 procent att de är 15–17 år, och endast 12 procent att de är 18–20 år (Sydsvenskan 30/11).

18 barn som ensamma söker asyl i Sverige hittades i detta ödehus i Mölndal utanför Göteborg. Foto: Björn Larsson Rosvall/TT / TT NYHETSBYRÅN

Det går att avgöra om någon inte talar sanning om sin ålder, men i Sverige utförs mycket få åldersbedömningar. Det beror förmodligen på att ett antal nyckelaktörer har argumenterat emot. "Det saknas i dag medicinska och biologiska metoder som kan fastställa en exakt kronologisk ålder", skrev Jonas F Ludvigsson, ordförande i Barnläkarföreningen, Henry Ascher, ordförande i Svenska Barnläkarföreningens arbetsgrupp för flyktingbarn, och Anders Hjern, barnläkare i Stockholm och professor vid Karolinska Institutet (SvD 8/10-14). Olika varianter av argumenten har framförts länge. Senast Ingemar Engström, överläkare och ordförande i Läkaresällskapets delegation för medicinsk etik, som menade att det inte går att avgöra om någon är 17,9 eller 18,1 år (DN 28/11).

**På frågan om exakthet **har de alla rätt. Det går inte att fastställa någons födelsedag. Men det går att uppskatta åldern med ganska liten felmarginal. Vid en bedömning av mognaden hos visdomständerna kan man med 90 procents säkerhet avgöra om någon är 18 år eller inte, enligt rättsodontologen Håkan Mörnstad (SvD 24/10). Enligt Lars-Torsten Larsson, avdelningschef på Socialstyrelsen, är felmarginalen numera endast 1 år med magnetröntgen (TV4 27/11). Sammanvägt når man ännu högre precision. Det handlar alltså inte om att fastställa, utan om att uppskatta.

På området finns dessutom många internationella studier att tillgå, eftersom nästan alla andra länder i Europa gör åldersbedömningar, inklusive våra nordiska grannländer. En stor europeisk forskningsgrupp (AGFAD) arbetar kontinuerligt med att utveckla exaktheten av medicinsk åldersbedömning. Hela den internationella forskareliten på området finns representerad där. Men inte en enda svensk forskare finns med av de 123 som ingår i gruppen.

**De svenska läkare som **påstår att det saknas vetenskaplig grund för åldersbedömningar har alltså en helt annan uppfattning än både Socialstyrelsen och internationell forskning.

Det är viktigt att komma ihåg att den här frågan handlar om svensk rättssäkerhet – även för de faktiska barn som kommer till Sverige. Här skiljer våra lagar och regler på om man är över eller under 18 år, och relationen mellan Sverige och en nyanländ behöver baseras på fakta. Åldersbedömningar är därför nödvändiga.