Att preparatet litium just nu inte går att få tag på hos leverantören kan få mycket allvarliga konsekvenser för personer med bipolär sjukdom. Utan läkemedlet finns risken att personer som behöver det återinsjuknar.

– Det är en potentiellt dödlig sjukdom, där man framförallt dör för att man tar sitt eget liv. Man känner sig så hopplös, och livet blir så jobbigt, säger Mats Ek, ordföranden i Expertrådet för psykiatriska sjukdomar.

Att preparatet är restnoterat och slut hos leverantören betyder nödvändigtvis inte att det är helt slut på litium på svenska apotek. På flera håll i landet finns det fortfarande litium kvar i lager.

Tillverkaren beklagar

Tidigare i veckan uttalade sig det svenska läkemedelsbolaget Karo pharma att man väntas ha preparatet åter i sina lagerhyllor först 9 augusti:

– Vi måste tyvärr meddela att det uppstått en bristsituation för Lithionit 42 mg depottabletter, som har uppstått på grund av begränsad tillgång av den aktiva substansen lithiumsulfat, skriver Emma Bergwitz-Larsen, internationell produktchef för Karo pharma i ett pressmeddelande, och fortsätter:

– Vi jobbar för att påskynda processen. Vi beklagar verkligen det inträffade.

Grundbulten för behandling

Bipolär sjukdom drabbar cirka två procent av befolkningen. Det är vanligt att drabbade hamnar i återkommande skov av depression, bara för att mellan skoven återgå till normalt stämningsläge.

Såväl internationellt som nationellt finns ”en samsyn kring att grundbulten är stämningsstabiliserande läkemedel, i första hand litium”, konstaterar Läkartidningen.

– Det används som stämningsstabiliserande läkemedel, för att hindra att komma in i maniska och depressiva skov, förklarar Mats Ek, överläkare i psykiatri och ordförande i Expertrådet för psykiatriska sjukdomar.

Drabbar även anhöriga

Under 2018 hämtade 24 000 personer i Sverige ut litium åtminstone en gång. I den maniska fasen tänker en person med bipolär sjukdom inte på konsekvenser på samma sätt som man kanske gör annars, förklarar Mats Ek.

– Man kanske gör av med alla sina pengar, eller andra tokiga saker. Det här drabbar framförallt patienten efteråt, men också anhöriga som måste hantera det, säger han.

2015 gjordes totalt 148 restnoteringar på läkemedel generellt i Sverige. Under 2018 hade den siffran ökat dramatiskt – i februari i år uppgav läkemedelsverket att man under fjolåret gjort totalt 608 restnoteringar.