Suomen pohjoisimman ydinvoimalan paikalla on vasta savinen kuoppa. Fennovoiman ja venäläisen Rosatomin hanke on ollut kompurointia jo viisi vuotta. Keskustelu on auki klo 16 asti.

Seisomme 12 hehtaarin kokoisen maakuopan pohjalla. Ydinvoimayhtiö Fennovoima on kaivanut sen ydinvoimalaansa varten Pyhäjoen kuntaan Pohjois-Pohjanmaalle.

Kuopassa ei toistaiseksi tapahdu mitään. Vain Perämeren kylmä viima tunkeutuu kahden takin läpi vierailijan iholle.

Alun perin tällä paikalla piti tuottaa sähköä jo 2018. Sittemmin aikataulu venyi kuudella vuodella. Vielä viime kesänä hankkeesta vastaavan Fennovoiman johto piti kiinni siitä, että voimalan rakentaminen alkaa pian ja se tuottaa sähköä vuonna 2024.

Yhtiöt moittivat toisiaan

Juuri ennen joulua tuli uutta tietoa aikataulusta. Voimalan valmistuminen myöhästyy neljä vuotta lisää. Sähköä alkaa virrata Hanhikivestä vasta vuonna 2028, kymmenen vuotta alkuperäistä suunnitelmaa myöhemmin.

Hanke on suomalaisen Fennovoiman ja venäläisen Rosatomin yhteinen. Ne solmivat sopimuksen voimalasta viisi vuotta sitten. Nyt ne syyttävät toinen toistaan rakentamisen viivästymisestä ja suunnittelun vaikeuksista.

Voimalan suunnitelmat eivät ole valmistuneet ajoissa. Yhtiöt eivät ole saaneet toimitettua viranomaisille eli Säteilyturvakeskukselle kuin murto-osan vaadittavista papereista.

Viranomainen puolestaan moittii molempia yhtiöitä. Niiden toiminta ei vastaa vielä suomalaisen ydinvoima-alan vaatimuksia.

Viranomainen on ollut tyytymätön niin Fennovoiman kuin Rosatominkin toimintaan. Yle Uutisgrafiikka

Viranomainen moittii johtamista

Kun asiaa penkoo tarkemmin, ydinvoimayhtiö Fennovoima paljastuu vielä epäkypsäksi yhtiöksi ydinvoima-alalle. Ydinvoima-alaa valvovalla viranomaisella eli Säteilyturvakeskuksella on ollut paljon huomautettavaa yrityksen johtamistavoista ja kyvystä vastata turvallisuusasioista.

Venäläinen valtion organisaatio Rosatom taas on rakentanut ydinvoimaa vuosikymmeniä. Sen on ollut vaikea muokata monimutkaista koneistoaan ja toimintatapojaan Suomen viranomaisten vaatimuksiin sekä Fennovoiman tarpeisiin. Sekin on tavallaan aloittelija nykyaikaiset suomalaiset vaatimukset täyttävän voimalan rakentajana.

Niin Fennovoima kuin Rosatom ovat hapuilleet siinä, kuinka pitäisi toimia.

Tässä jutussa molemmat yritykset puolustautuvat. Miksi ydinvoimalan paikalla on edelleen kuoppa?

Säteilyturvakeskus kertoo saaneensa Fennovoimalta vasta muutaman mapillisen verran valmiita suunnitelmia. Fennovoiman taas laskee lähettäneensä papereista jopa neljänneksen. Yle Uutisgrafiikka

Yllä näet kuvan mappihyllystä.

Sen avulla viranomainen, projektipäällikkö Janne Nevalainen, konkretisoi sitä, kuinka pitkällä Fennovoiman Hanhikivi 1 -voimalan suunnittelu on. Nevalainen johtaa voimalan suunnittelupapereiden käsittelyä Säteilyturvakeskuksessa.

Fennovoiman on toimitettava viranomaisen tarkastettavaksi valtava määrä voimalan suunnitteluun liittyviä papereita.

Ydinvoimalan suunnittelu ei ole mikään pikkujuttu.

Tässä vaiheessa valmiita suunnitelmia on saapunut Säteilyturvakeskukseen vasta muutaman mapillisen verran. Fennovoimassa on arvioitu, että paperia syntyy jopa 50 000 sivua. Kuvitellaan, että viranomaisen Fennovoimalta vaatimat paperit täyttävät yllä olevan mappihyllyn.

– Jos laskee prosentteja tai sivumääriä, niin vasta alkumetreillä ollaan, Nevalainen sanoo.

Viranomainen vaatii monenlaisia suunnitelmia, selvityksiä ja kuvailuja. Sen on saatava voimalan tekniset suunnitelmat ja esimerkiksi perustelut kaikille teknisille ratkaisuille. Myös yritysten toiminta jo suunnitteluvaiheessa on kuvailtava tarkkaan. Viranomainen haluaa tarkistaa muun muassa sen, kuinka yritystä johdetaan.

Eri näkemys papereiden määrästä

Fennovoima arvioi virkamiesten saamien suunnitelmien määrän eri tavalla kuin Säteilyturvakeskus. Toimitusjohtaja Toni Hemminki sanoo, että Fennovoima on toimittanut jo reippaasti suunnitelmia ja selostuksia.

– Jos katsotaan raportti- tai dokumenttikohtaisesti, me olemme toimittaneet viides- tai neljäsosan papereista, Hemminki sanoo Fennovoiman pääkonttorissa Helsingissä.

Joka tapauksessa papereita puuttuu paljon.

Viranomaisen on saatava haltuunsa kaikki paperit ja tarkistettava ne ennen kuin hanke ottaa seuraavan ison askeleen. Säteilyturvakeskus laatii papereiden pohjalta turvallisuusarvion. Vasta sen jälkeen valtioneuvosto voi myöntää mahdollisen rakentamisluvan.

Ennen rakentamislupaa Pyhäjoella sijaitsevaan voimalamonttuun ei nouse mitään.

Ydinvoimalan kohdalla Pyhäjoen Hanhikivenniemessä on vasta kaksi metriä syvä kuoppa. Sasha Silvala / Yle

Fennovoima tilasi "avaimet käteen" -voimalan

Viivästymiseen ei löydy yhtä syyllistä tai syytä.

Fennovoiman pääkonttorilla Helsingin Salmisaaressa vastuu kuulostaa kuitenkin olevan hyvin pitkälle muualla. Toimitusjohtaja Toni Hemminki puhuu siitä, kuinka viranomaisten vaatimukset ovat valtavan tiukat sekä laajat, ja kuinka laitostoimittaja Rosatom ei ole pystynyt toteuttamaan vaatimusten mukaisia suunnitelmia.

Säteilyturvakeskus valvoo suunnittelua tarkasti. Laitoksen on täytettävä suomalaiset hyvin tiukat turvallisuusvaatimukset. Hanhikivi 1:n täytyy kestää esimerkiksi matkustajalentokoneen törmäys.

Fennovoiman toimitusjohtaja korostaa sitä, että viranomaisten vaatimat voimalaa koskevat suunnitelmat tekee nimenomaan Rosatom.

– Toimitussopimus on avaimet käteen -sopimus, Hemminki sanoo.

Sopimus on allekirjoitettu jo yli viisi vuotta sitten. Sen mukaan Rosatom suunnittelee ja rakennuttaa laitoksen sekä hoitaa laitoksen käyttöönoton.

– Sen jälkeen me vastaamme laitoksen käytöstä, Hemminki jatkaa.

Fennovoima on kuitenkin viranomaisen silmissä laitoksesta vastaava taho. Se hakee rakentamis- ja käyttölupaa ydinvoimalalle.

Fennovoima myös toimittaa fyysisesti laitoksen suunnittelua koskevat paperit Säteilyturvakeskukselle. Sitä ennen yhtiön kuuluu tarkistaa paperit, jotta ne vastaavat suomalaisia vaatimuksia.

"Asiantuntijoihin ei luoteta"

Rosatomin konttorilla asiat näyttävät toisenlaisilta.

Kivenheiton päässä Fennovoiman pääkonttorilta Rosatomin tiloissa työskentelee suomalainen ydinturvallisuuden huippuasiantuntija Jukka Laaksonen. Hän toimi aikaisemmin Säteilyturvakeskuksen pääjohtajana ja jäi eläkkeelle tuosta tehtävästä vuonna 2012.

Nyt hän hoitaa Fennovoiman hanketta Rosatomin tytäryhtiön RAOS Projectin palkkalistoilla.

Laaksonen on selkeästi turhautunut yhteistyöhön Fennovoiman kanssa. Hänen kokemuksensa mukaan Fennovoima ei ole pystynyt huolehtimaan suunnitelmien tarkastamisesta, niin kuin pitäisi.

– Hehän ovat palkanneet hyvää väkeä ulkomailtakin, mutta heihin ei näköjään luoteta sillä tavalla, että heille annettaisiin vastuuta ja päätösvaltaa niin kuin pitäisi, Laaksonen moittii.

Ydinvoimalan kohdalla Pyhäjoen Hanhikivenniemessä on vasta kaksi metriä syvä kuoppa. Sasha Silvala / Yle

Viisi vuotta ilman vaadittua tulosta

Jukka Laaksonen puhuu avoimesti myös oman työnantajansa, Rosatomin, ongelmista. Voimalan suunnittelussa on ollut paljon hankaluuksia. Eteen on tullut jopa hetki, jolloin RAOS Projectin konttorissa on harkittu hanskojen lyömistä tiskiin.

– Viime kesänä oli hetki, jolloin toimitusjohtajan kanssa mietittiin, jatketaanko vai eikö jatketa, Laaksonen sanoo.

Laaksonen kertoo RAOS Projektin johdon tulleen siihen tulokseen, että viranomaisen vaatimat paperit eivät valmistu koskaan, jos työtä yritetään tehdä entiseen malliin.

Aikaa oli kulunut jo viisi vuotta, mutta valmista oli tullut vähän. Viranomaisen tyhjä mappihylly kuvaa hyvin tilannetta. Venäläiset suunnittelijat eivät saaneet aikaiseksi suomalaisia vaatimuksia vastaavia suunnitelmia ainakaan ajoissa.

Mallia 1970-luvulta?

Rosatomin Jukka Laaksonen on odottanut, että Fennovoima olisi ottanut enemmän vastuuta suunnitelmista ja tehnyt yhteistyötä suunnitelmien muokkaamisesta Suomen pykälien mukaisiksi. Laaksonen uskoo, että Fennovoima olisi saanut viranomaisten vaatiman turvallisuusselosteen valmiiksi kivuttomammin kuin Rosatom.

– Se olisi edellyttänyt, että Fennovoima olisi hankkinut riittävästi asiantuntijoita työhön, Laaksonen kirjoittaa sähköpostilla tapaamisen jälkeen.

Laaksonen vetoaa siihen, että näin Suomessa on tehty ennenkin.

– Näin toimi aikoinaan Imatran Voima Loviisassa.

Loviisan 1970- ja -80 –luvuilla rakennetut ydinvoimalat ovat myös venäläistä alkuperää.

Suomalaiset jatkavat venäläisten työtä

Luovuttamisen sijaan Jukka Laaksosen työnantaja laittoi uuden vaihteen päälle.

Laaksonen kertoo, että RAOS Project on palkannut lisää väkeä Salmisaareen.

Hän vie toimittajan ja kuvaajan tapaamaan uusia suunnittelijoita.

Toimistohuoneessa suomalaiset insinöörit kirjoittavat viranomaisille selostuksia siitä, kuinka voimala toimii ja kuinka turvallisuusvaatimukset täyttyvät. Työ pohjautuu venäläisen pääsuunnittelijan työhön.

Suomalaiset suunnittelijat ovat levitelleet pöydille venäläisten tekemiä kaavioita voimalasta. Tietokoneiden ruuduilla näkyy englanninkielistä tekstiä viranomaista varten.

Fennovoima ja Rosatom lähentymässä

Jukka Laaksonen kertoo, että Rosatom tarvitsee vielä vuoden, ennen kuin kaikki paperit ovat valmiita. Viranomaisen “mappihylly” on luvassa täyttyä vasta sitten.

– Seuraavaksi pallo on Fennovoimalla, Laaksonen sanoo.

Fennovoiman on tarkastettava paperit ja toimitettava ne Säteilyturvakeskukselle.

Kaikesta kompuroinnista huolimatta Laaksonen luottaa siihen, että yhteistyö Fennovoiman kanssa sujuu jatkossa aikaisempaa paremmin.

– Siihen on nyt hyvä luottamus sen takia, että Fennovoimaan on saatu sellaista henkilöstöä, joka ymmärtää, miten toimitaan, Laaksonen puhuu suorasukaiseen tapaansa.

Laaksonen moittii Fennovoimaa siitä, että yhtiö ei ole ottanut hänen mielestään tarpeeksi vastuuta laitoksen teknisestä suunnittelusta.

Tässä asiassa Fennovoimassa on katsottu peiliin.

– Olemme itsekin havainneet, että meidän on hyvä olla johtamassa asiantuntija- ja laitostoimittajaporukkaa pikkusen lähempänä näiden teknisten kysymysten kanssa, toimitusjohtaja Toni Hemminki sanoo Ylen haastattelussa.

Fennovoiman uusi vauhdinantaja

Pyhäjoen työmaakäynnin jälkeen Fennovoiman viestintäosasto kutsuu taustatapaamiseen pääkonttorille. Käynti järjestyy ennen toimitusjohtaja Toni Hemmingin haastattelupäivää, joulun alla.

Juuri taloon palkattu ydinalan asiantuntija, Timo Okkonen, haluaa kertoa oman näkemyksensä siitä, miksi Pyhäjoen voimalahanke takkuilee. Okkonen on tullut taloon pistämään vauhtia hankkeeseen.

Okkosen mielestä hitaus ja vaikeudet Fennovoiman hankkeessa kertovat laajasta ilmiöstä. Hän puhuu murroksesta ydinvoima-alalla.

– Sopimukset ovat monimutkaisia ja asioita täytyy kirjata paljon, Okkonen sanoo.

Okkosen mukaan aikaisemmin ydinvoimaprojektin osapuolet keskittyivät tekniseen yhteistyöhön enemmän kuin menettelyiden täydellisyyteen.

Moni jutun taustahaastateltava muistelee menneitä aikoja, jolloin ydinvoimalan saattoi hieman liioitellen sanottuna myydä kädenpuristuksella.

Viivästymisuutiset eivät todellakaan olekaan mikään poikkeus ydinvoima-alalla. Suomen viides ydinvoimala (siirryt toiseen palveluun) Eurajoella on jo kymmenen vuotta myöhässä.

Jyrkkää palautetta johtamisesta

Viranomaisille ei riitä, että itse laitoksesta tulee teknisesti turvallinen.

Myös suunnittelusta, rakentamisesta ja laitoksen pyörittämisestä vastaavien ihmisten on toimittava niin, että turvallisuusasioista ei tingitä missään vaiheessa. Siksi viranomainen vahtii tarkasti, kuinka Fennovoimalla ja Rosatomilla toimitaan.

Viranomainen vaatii paperit esimerkiksi siitä, kuinka Fennovoima on organisoitu ja kuinka siellä hoidetaan eri tehtävät. Kuinka yhtiössä toimitaan vaikkapa silloin, kun joku huomaa pienenkin mahdollisen vaaran merkin. Ketkä istuvat missäkin kokouksessa ja kulkeeko tieto oikeille ihmisille. Onko talossa pätevyysvaatimukset täyttäviä ihmisiä tarpeeksi ja oikeissa tehtävissä.

Näissä kaikissa asioissa Säteilyturvakeskuksella on ollut jyrkkäsanaista huomautettavaa useaan otteeseen.

Säteilyturvakeskus haluaa paperit myös Rosatomin toiminnasta. Kuinka siellä johdetaan suunnittelua ja kuinka kuhunkin tekniseen ratkaisuun on päädytty. Kuinka tieto kulkee suunnittelijoilta aina työmaalla vasaraa heiluttaville työntekijöille saakka.

Paperia siis syntyy. Tai oikeastaan pitäisi syntyä.

Rosatomilla vaikeuksia kuvailla toimintaansa

Etenkin Rosatomilla on ollut vaikeuksia kirjata toimintatapojaan tai perusteluja pitkän kehitystyön tuloksena syntyneille teknisille ratkaisuille.

– On aika utopistinen ajatus, että venäläiset muuttaisivat toimintatapansa ja -kulttuurinsa sen takia, että länsimaat edellyttävät omanlaisiaan toimintajärjestelmiä, Laaksonen sanoo.

Rosatom ja sitä edeltäneet organisaatiot ovat tehneet 50 vuoden aikana 70 ydinvoimalaitosta.

Joka tapauksessa Säteilyturvakeskus odottaa Rosatomin kuvauksia.

Hanhikivenniemen asuntolat ovat jo valmiita. Huoneisiin mahtuu yli tuhat ihmistä. Sasha Silvala / Yle

Asuntola odottaa tuhatta työntekijää

Pyhäjoen rakennustyömaa on valtava. Voimalan paikalla olevaa 12 hehtaarin kuoppaa ympäröi kaiken kaikkiaan 500 hehtaarin niemi.

Ennen voimala-alueen porttia ja verkkoaitoja seisoo jo monta valmista rakennusta. Vielä tyhjiin asuntolarakennuksiin mahtuu yli tuhat keikkatyöntekijää.

Voimalamontun takana, aivan meren rannassa, kuormaaja kauhoo mutaa merenpohjasta. Matalaa rantaa on ruopattava syvemmäksi tulevia jäähdytysvesiä varten.

Keskustelu on auki klo 16 asti.