Käpylässä höntsännyt Sauli Niinistö herätti huomiota – alan veteraani ja nykyliikunnanopettaja yksimielisiä: ”Farkut jalassa ei urheilla!”

Liikunnanopettajat ovat yksimielisiä siitä, että liikkuminen on mukavampaa, kun jalassa ovat farkkuja joustavammat vaatteet.

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö herätti hiljattain ansaitusti myönteistä huomiota, kun hän pelasi jääkiekkoa aurinkoisena sunnuntai-iltapäivänä 19.1. Helsingin Käpylän liikuntapuiston ulkojäillä.

Käynnissä oli melko tavallinen niin sanottu höntsäkiekko-ottelu, johon otti osaa parikymmentä eri-ikäistä miestä. Nuorimmat osanottajista olivat teini-ikäisiä.

Sauli Niinistö, 71, oli pukeutunut valkoiseen kypärään ja farkkuihin.

Muutama Niinistön pelitaitoja arvostava lukija arveli, että farkut eivät ole ehkä parhaimmat housut pelaamiseen.

Olisiko ketterästi liikkunut Niinistö ollut entistä ahneempi maalilla, jos jalassa olisivat olleet farkkuja joustavammat housut, joihin ulkojään sulava lumi ei tarttuisi?

Koulujen liikuntatunneilla ei ainakaan aiempina vuosina saanut käyttää sisä- eikä ulkoliikunnassa farkkuja. Onko sama käytäntö edelleen voimassa?

– Kyllä lähtökohtana on edelleen se, että liikuntatunneilla käytetään urheiluun sopivia vaatteita, Vaasan lukion liikunnan ja terveystiedon opettaja Henrik Wennman kertoo.

Tälle on varmaan selvät perusteet?

– Liikkuminen on mukavampaa, kun jalassa ovat farkkuja joustavammat vaatteet. Muutenkaan ei ole mukava viettää loppupäivää koulussa niissä farkuissa, jotka olivat liikuntatunneilla. Perusteena ovat myös hygieeniset syyt. Ei ole mukava itselle eikä muille, jos täytyy viettää loppupäivä koulussa niissä farkuissa, jotka olivat liikuntatunnilla jalassa, Wennman sanoo.

Pitkän uran liikunnanopettajana Seinäjoella tehnyt ja nyt jo opetuksesta eläkkeelle jäänyt Kalle Jaskari on samoilla linjoilla farkkujen sopimattomuudesta liikuntaan kuin Wennman.

Liikuntunneille ei tultu farkuissa

– Pidin huolta siitä, että liikuntatunneilla oli asianmukainen varustus. Ulkoliikunnassa piti olla säänmukaiset liikkumisen sallivat housut, Jaskari sanoo.

Asianmukaisissa vaatteissa osallistuminen liikuntatunneille toteutui Jaskarin mukaan koulussa hyvin.

– Kaikkien viihtyvyyden vuoksi hikoillessa käytetyt vaatteet eivät kuuluneet muille oppitunneille. Tämä onnistui meillä hyvin, hän sanoo.

Kalle Jaskarilla oli opetuksessaan hyvän pedagogiikan lisäksi myös vahvaa auktoriteettia omalla paikkakunnaallaan, sillä hänet tunnetaan myös entisenä menestyneenä jalkapallovalmentajana. Hän oli päävalmentajana nostamassa kotikaupunkinsa jalkapalloylpeyttä, joka oli muuttanut nimekseen Sepsi-78 miesten silloiseen miesten pääsarjaan eli SM-sarjaan vuonna 1979. Jaskarin uraan mahtui myös pitkä rupeama Pietarsaaren Jaron päävalmentajana.

Kaikki Jaskarin liikuntatunneille tulijat tiesivät, että tunneille tultiin asianmukaisissa vaatteissa eikä farkuissa, mikä siivitti samalla oppituntien sujumista.

Jaskari ei ole eläkkeellä jäämisensä jälkeen jättänyt liikuntaa.

– Kun olen ollut mukana liikunnassa myöhemmin koulun urani jälkeen, olen kannustanut siihen, että pidetään kiinni siitä, mistä on sovittu. Tämä koskee niin vaatetusta, laitteita kuin eri lajien etiikkaakin, hän sanoo.