Paperi ja kartonki on 50-90% selluloosaa.

Selluloosa tehdään Suomessa yleensä puusta.

Mutta entä jos ei tehtäisi?

Olen antanut ymmärtää että Suomessa hakkuiden määrät ovat vain 74 prosenttia laskennallisista hakkuumahdollisuuksista. Se mikä sitten on laskennallinen hakkuumahdollisuus on monimerkityksellinen juttu.

Muutama vuosi sitten koko kuitupuun hakkuumäärä oli rapiat 32 miljoonaa kuutiometriä, josta 2/3 oli mänty- ja kuusipuuta.

Ja Kuopioon suunniteltu uusi suuri sellutehdas tulee tarvitsemaan vielä 5 miljoonaa kuutiometriä lisää.

Mietitäänpäs hieman.

Raaka-ainetta selluun, eli siis paperiin ja kartonkiin tuottaa

kuusi 380kg/kuutiometri

mänty 420kg/kuutiometri

Koivu 510kg/kuutiometri

Suomessa keskimääräinen metsienkasvu on kuulemma noin 6m2/ha.

Eli yksi hehtaari tuottaa selluun materiaalia 2,2t-3,6t.

5 miljoonan kuutiometrin raaka-aineen tuottaminen siis tarvitsee yli 800 000ha vuosikasvun verran puuta.

Se kuulostaa aika paljolta, mutta eihän se tarkoita sitä, että joka vuosi puleerataan sellainen maa-ala, vaan että 15-30 vuoden välein kerätään sellusato metsästä, eli käytännössä hakkuita tehdään jotakin, 25 000- 50 000 ha alueella.

Toisin paikoin se tarkoittaa jotakin aika vaatimatonta, jossakin muualla hyvinkin dramaattisia toimia metsässä

Otetaanpa joku suomalainen paperitehdas.

Vaikkapa tuo, jonka useimmin näen, Tervakosken hienopaperitehdas.

Yhtön oman ilmoituksen mukaan se tuottaa vuodessa 110 000 tonnia hienopaperia, ja verkosta löytyy tietoja myös paperilaaduista mitä se tekee..

Sitten sanon jotakin, jonka kuulemiseen vaimoni on kyllästynyt.

Hamppu.

Hamppu tuottaa hehtaarille 8t/hehtaari, hyvissä olosuhteissa on saatu jopa 14t/ha.

Kuuseen verrattuna liki nelinkertaisesti, mäntyyn kolminkertaisesti, ja parhaimmillaan jopa nelikertaisesti koivuunkin verrattuna.

Hamppupaperi on ominaisuuksiltaan korkealaatuista ja se on edullisempaa käsitellä raaka-aineesta selluloosaksi kuin puu, vaikka käytettäisiin samoja perusmenetelmiä.

Mutta paljon sitten vaadittaisiin hamppupeltoa tuollaisen, melko pienen paperitehtaan, kuten Tervakoski, pitämiseen sellussa.

Toimistopaperiin noin 80% kiloa sellua, sanomalehtipaperiin noin 75%, mutta joihinkin paperilaatuihin laitetaan sitten kaoliinia ja muita aineita jopa 50%.

Hienopaperissa, mitä Tervakoski tuottaa, on tyypillisesti mekaanista massaa alle 10% ja täyteaineiden osuus 5-25%.

Tällä tiedolla, mitä minulla nyt tästä on, voitaisiin sanoa, että 110 000 tonnin paperin tuottamiseen tarvitaan noin 80 000-90 000 tonnia selluloosaa, mutta sanotaan nyt 85 000, kun en tiedä.

6100-10 650ha hamppupeltoa tarvittaisiin yhden pienen paperitehtaan tarpeisiin.

Se on kamalasti maata.

1 neliökilometri on vain 100ha.

10 neliökilometriä on 1000ha

Vajaat 8 kilometriä kanttiinsa riittäisi hyvällä tuotannolla.

Sellainen keskinkertainen tuotanto tarkoittaisi vajaat 10,5 kanttiinsa olevaa aluetta.

Mutta sitten.

Japanissa ja Alankomaissa on kokeiltu vihannestehtaita.

Kasvihuone on siirretty kokonaan keinovaloon, jossa aurinkoenergia optimoidaan niin, että kasvi saa juuri oikeaa aallonpituutta, ympäri vuorokauden, ja kasvuolosuhteet optimoidaan, niin että kasvi saa juuri ne ravinteet, juuri silloin kun tarvitaan, juuri oikean määrän, ilman kosteus, kastelu, kaikki on täydellistä.

Ja näin on saatu kasvituottavuus perinteiseen verrattuna nostetuksi 20-40 kertaiseksi.

Mitä se tarkoittaisi hampun kasvatuksessa Tervakosken tarpeisiin?

Jos lasketaan että nyt, perinteisin menetelmin saadaan satoa hehtaarilta 8-14 tonnia hehtaarilta, niin 20 kertaisena se tarkoittaisi 160-280 tonnia hehtaarilta. Hehtaareja tarvittaisiin 310-533

40 kertaisena se tarkoittaisi 360-560 tonnia hehtaarilta. Hehtaareja tarvittaisiin 155-266,5

Miten paljon se olisi kuutioina?

Hamppu tarvitsee tilaa sekä kasvulle ylös, että alas.

Pystysuuntaan noin kaikkineen 3 metriä. Tekniikalle oma tilansa, lasketaan metrin verran.

4 metriä pystysuuntaista tilaa.

Laitetaan hamppu kasvamaan kerroksiin.

Lasketaan suurimman mukaan tilatarpeen mukaan.

40 kerrosta. 533ha. Vajaat rapiat 13ha/kerros. Sanotaan niin, teknisine tiloineen, 13,5. Yksi pytinki, 360 metriä pitkät sivut, korkeutta, 80 metriä.



Entä vähimmillään?

155 ha jaettuna 40 kerrokseen. 3,85, sanotaan taas teknisine tiloineen 4ha, per kerros.

4 ha pohja-alainen rakennus, pienempi kuin maailman suurin kangaskauppa, tuottaisi raaka-aineen yhteen paperitehtaaseen.

Jos kuitutehdas, joka mahtuisi Kaisaniemen puistoon kaikkineen kykenee tuottamaan kuidun pienelle paperitehtaalle, avautuu varsin huikeita näköaloja.

Optimoitu tuotanto, jossa tuotetaan suunnitellusti, poistaa tuotannon pullonkauloja, ja kun tiedetään että hampulle 40 000 muutakin käyttöä, niin mikäli kysynnässä tapahtuu heilahteluja, kuitutehdas voi tuottaa raaka-ainetta tekstiili-, auto- tai lääketeollisuudelle, tai sama kasvihuone voi alkaa tuottaa tomaatteja, kurkkua tai vaikka viiniä.

Tuotantolaitoksen ei tarvitsisi olla siellä missä on metsää, vaan siellä missä on kysyntää.

Eikä hamppu välttämättä ole edes paras vaihtoehto puhtaaseen paperiteollisuuden tarvitsemaan selluun, sillä kenaf-niminen Suomessa tuntematon kuitukasvi, pellavan etäinen sukulainen, voi tuottaa vielä 2-3 kertaa enemmän per hehtaari, silloin voitaisiin kuitu-ja paperitehdas laittaa vaikka laivaan, ja siirtää kysynnän mukaan.