Nuorten aikuistuminen ei käy niin sujuvasti kuin heidän vanhempiensa. Työn puute ja kallis kämppä köyhdyttävät nuoria eniten.

Köyhyys on vähentynyt hiukan Suomessa kymmenessä vuodessa, mutta nuoria ei tämä ilo ole tavoittanut.

Tilastokeskuksen mukaan 18–24-vuotiaista enemmän kuin joka neljäs on köyhä – tosin tilastoissa ei puhuta köyhistä vaan pienituloisista. Eniten on lisääntynyt nuorten aikuisten eli 25–34-vuotiaiden köyhyys.

Ikävä muutos näkyy, kun verrataan vuoden 2008 tilastoa vuoden 2015 vastaavaan. Turun yliopiston sosiaalipolitiikan professori Veli-Matti Ritakallio on havainnut sen.

Siirtymä aikuisuuteen ei oikein suju, eikä näy sujuvan muualla Euroopassa sen paremmin. Veli-Matti Ritakallio

– Aikuistuminen ei käy yhtä sujuvasti kuin ennen. Ennen oli työtä tarjolla, kun valmistuttiin kouluista, eikä siinä ollut sen kummempaa ongelmaa. Nyt siirtymä ei oikein suju, eikä näytä sujuvan sen paremmin muuallakaan Euroopassa, Ritakallio sanoo.

Koulusta tyhjän päälle?

Aiemmin koulutus takasi lähes aina leveämmän leivän, mutta enää siihen ei voi luottaa. Silti Ritakallion mielestä sanonta "koulutus kannattaa aina" pitää edelleen kutakuinkin paikkansa.

Koulutus kannattaa, mutta ei ole tae mistään Veli-Matti Ritakallio

– Ei koulutus ole enää tae mistään, mutta tilastojen valossa se on silti keskeistä ja parantaa näkymiä. Koulutusvalinnoilla taas on vahva yhteys perhetaustaan.

"Tasan ei käy onnen lahjat" -sanonta pätee myös siihen, onko vanhemmilla varaa tukea nuorta aikuistaan. Ja samaa pätee vielä, kun viimein peritään edellisten sukupolvien keräämää varallisuutta.

Mari Vesanummi / Yle

Ritakallio korostaa, että kun nuori löytää ja saa oman opiskelupaikkansa, hän ansaitsee kaiken tuen.

– Pitää tehdä kaikki mikä voidaan sen eteen, että nuoret jaksavat koulutuksessa. Toivon, että olisi erilaisia koulutuksia ja erilaisia tapoja tukea heitä.

Koulutuksesta pudonneiden tai pudottautuneiden tulevaisuus näyttää usein lohduttomalta, ja myös köyhältä. Opiskeluaikaista köyhyyttä voi sen sijaan helpommin pitää vain välivaiheena ja opintoja investointina tulevaisuuteen.

Oma koti sietämättömän kallis

Ammatti- tai yliopisto-opintojen jälkeen pitäisi löytää töitä, ihan oikeasti töitä eikä enää satunnaisia keikkahommia.

– Nuoreen aikuisuuteen eli siihen vaiheeseen kun siirrytään työelämään, pitäisi ladata kaikki mahdolliset paukut. Että jokaiselle löytyisi tekemistä ja sitä kautta työtä ja toimeentuloa, sanoo Veli-Matti Ritakallio.

Tyypillisesti nuori asuu yksin, ja taloudellinen rasitus siitä on tavattoman suuri. Veli-Matti Ritakallio

Kallis asuminen on ehkä merkittävin syy nuorten köyhyyteen.

– Tyypillisesti nuori asuu yksin joko opiskelijana tai vastavalmistuneena työttömänä. Rasitus on niin tavattoman suuri, että se on nuorten aikuisten köyhyyden keskeinen syy. Jos pääsee vakituisiin töihin, hankkii usein oman asunnon, mikä taas pitkän päälle tulee halvemmaksi, summaa Ritakallio.

Kohtalotoverit Euroopassa

Veli-Matti Ritakallio sano, ettei suomalaisten nuorten kehno tilanne ole poikkeus.

– Ei tämä Suomen tilanne ole poikkeus eurooppalaisittain. Etelä-Euroopassa ja Itä-Euroopan uusissa EU-jäsenmaissa nuorilla on vielä enemmän vaikeuksia kuin meillä. Tuore väitöstutkimus kertoo, että on useita maita, joissa siirtymä aikuisuuten on vielä kivulloisempi kuin meillä.

Yle lähettää suorana Yle Areenassa Köyhä sukupolvi -paneelikeskustelun Tampere-talolta nuorisoalan suuresta NUORI2017 -tapahtumasta tiistaina iltapäivällä kello 14.30-15.30. Paneelissa ovat keskustelemassa professori Veli-Matti Ritakallion lisäksi kansanedustaja, tuleva perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko (kesk.), Suomen Pankin vanhempi neuvonantaja Meri Obstbaum ja Allianssin edunvalvonnan koordinaattori Hanna Sauli. Juontaja on Salla Paajanen.