Vastaanottokeskuksen työntekijä on turhautunut siihen, ettei poliisi tunnu ottavan vakavasti ilmoituksia mahdollisiin rikoksiin syyllistyneistä asukkaista.

Vastaanottokeskuksen työntekijä kritisoi poliisin intoa tarttua ilmoituksiin asukkaista.

Työntekijä kertoo myös ongelmista yhteydenpidossa viranomaisiin, jos vastaanottokeskuksessa herää epäilyjä asukkaiden mahdollisista terrorismiepäilyistä.

Poliisi ja Maahanmuuttovirasto eivät tunnista ongelmia.

Oulun poliisilaitoksen rikostarkastajan mukaan poliisi ei kerro vastaanottokeskuksen työntekijöille mahdollisen esitutkinnan etenemisestä, vaikka epäilty asuisi keskuksessa. SILJA VIITALA

Pohjois-Suomessa vastaanottokeskuksessa töissä oleva mies kertoo tehneensä paikalliselle poliisille ilmoitukset kahdesta vastaanottokeskuksessa olleesta turvapaikanhakijasta, mutta poliisi ei ole vaikuttanut ottaneen tapauksia vakavasti.

Lisäksi työntekijä kertoo, että poliisin ja vastaanottokeskuksen välillä ei ole juurikaan yhteydenpitoa, ja vastaanottokeskuksen työntekijät kokevat jäävänsä uhkaepäilyjen kanssa yksin.

Vuoden 2016 alussa työntekijä epäili yhden turvapaikanhakijan surmanneen lapsen Irakissa, ja työntekijä ilmoitti miehestä paikallispoliisille.

- Vastaanottokeskuksen asukkaat tulivat kertomaan, että hän on tehnyt pahaa lapselle. Kerroimme tästä poliisille, työntekijä sanoo.

Myöhemmin työntekijä näki videon, jonka uskoo liittyvän tekoon, ja ilmoitti siitäkin poliisille. Video joka on julkaistu Youtubessa. Työntekijä toimitti videon Iltalehdelle.

Ratsia huoneeseen

Työntekijän mukaan vastaanottokeskuksen työntekijät soittivat asiasta poliisille vuorotellen.

- Keskuksessa meno oli välillä todella levotonta sen takia, että myös muut asukkaat pelkäsivät miestä, joka on videolla. Mies siis kehuskeli teollaan ja näytti asiasta videon muille asukkaille.

- Poliisi ei ole ollut ikinä kiinnostunut. Apu, jota on saatu, on ollut todella huonoissa kantimissa, hän sanoo.

Työntekijä teki toisen ilmoituksen miehestä, joka hänen tietojensa mukaan oli tehnyt Isiksen joukoissa pommeja. Tästäkin työntekijä sai kuulla vastaanottokeskuksen asukkailta.

Tähän ilmoitukseen poliisi reagoi. Työntekijän mukaan poliisit tekivät ratsian miehen huoneeseen, ja mies oli vähän aikaa pidätettynä. Pian hänet kuitenkin tuotiin takaisin vastaanottokeskukseen.

Työntekijä kertoo tehneensä ilmoitukset näistä kahdesta miehestä tammi-helmikuussa 2016. Hänen mukaansa poliisi ei kertonut, mitä ilmoituksen tekemisen jälkeen tapahtuu.

- Kaikki poliisikuulustelut menevät aina meidän kauttamme. Me ilmoitamme asiakkaalle, jos joku aika on tulossa, mutta koskaan ei ole tullut kutsua kuulusteluihin.

Puhelut vastaajaan

Työntekijä sanoo olevansa ihmeissään, kun julkisuudessa viranomaiset kehottavat ilmoittamaan herkästi terrorismiepäilyistä.

Työntekijän mukaan hänen keskukselleen on annettu yksi suora puhelinnumero poliisille, ja se on ulkomaalaispoliisille. Siihen ei hänen mukaansa kuitenkaan vastata, vaan puhelu menee lähes aina vastaajaan ja soittopyyntöihin vastataan viikon viiveellä, jos silloinkaan.

- Uskon, että vastaanottokeskuksessa pystytään parhaiten tunnistamaan radikalisoituneet henkilöt. Minulla ei ole mitään hajua, miten siinä tilanteessa toimitaan. Soitanko Supon vaihteeseen? Miksi meille ei ole annettu mitään yhteystietoja edelleenkään?

Työntekijän mukaan tilanne muuttui vuosi sitten, kun turvapaikkaprosessin hoitaminen siirtyi poliisilta ja Rajavartiolaitokselta pitkälti Maahanmuuttovirastolle. Ennen syksyä 2016 vastaanottokeskuksen työntekijät ja poliisit olivat yhteydessä päivittäin. Sen jälkeen yhteys on kadonnut ainakin Iltalehden haastatteleman työntekijän vastaanottokeskuksessa.

Lisäksi työntekijä sanoo, ettei ilmoittaminen terrorismiepäilystä ole sosiaali- ja terveysalan viranomaisille aina helppoa, koska silloin pitää rikkoa asiakkaan tai potilaan tietojen salassapitovelvollisuus.

- Esimerkiksi kokematon terveydenhoitaja ei välttämättä ole ikinä ennen tavannut potilasta, jolla on ampumavammoja. Hänellä ei ole tietoa siitä, missä tilanteessa voi rikkoa salassapitovelvollisuuden. Sama se on sosiaalityöntekijöilläkin.

”Kuulostaa oudolta”

Oulun poliisilaitoksen tekniikka- ja tiedusteluyksikön rikostarkastaja Konsta Korhonen vastaa sähköpostitse, että kyseisen vastaanottokeskuksen työntekijän ilmoitusten jälkeen poliisi on toiminut, mutta ei avaa esitutkintaa sen enempää.

Hänen mukaansa ilmoituksen tekijälle ei kerrota tutkinnasta, koska tiedot ovat salassa pidettäviä.

Hänen mukaansa Oulun poliisilaitos saa säännöllisesti viestejä joko vastaanottokeskusten henkilökunnalta tai muilta turvapaikanhakijoilta. Joinakin viikkoina poliisi saa useampia vihjeitä, toisina ei yhtään.

Kun poliisi saa ilmoituksen, Korhosen mukaan käynnistyy prosessi, jossa tarkistetaan rekistereitä ja käydään mahdollisesti läpi aikaisempia vihjeitä. Jos ilmoitus on varteenotettava, mahdollinen epäilty käydään puhuttamassa.

Korhosen mukaan ”kuulostaa oudolta”, että työntekijöille luvattaisiin kertoa mahdollisen esitutkinnan etenemisestä. Jo julkisuuslaki kieltää sen.

Migri vastaa

Migrin vastaanottoyksikön tulosalueen johtaja Olli Snellman sanoo, että vastaanottokeskuksen työntekijöitä on neuvottu olemaan matalalla kynnyksellä yhteydessä ongelmista paikallispoliisiin. Snellmanin mukaan henkilökuntaa on neuvottu monta kertaa esimerkiksi koulutuksissa ja turvallisuuskirjeissä.

- Meidän näkemyksemme mukaan vastaanottokeskuksilla ja paikallispoliisilla on varsin hyvät ja joustavat välit työasioissa.

Snellmanin mukaan vastaanottokeskuksista raportoidaan Migrille ja pyydetään neuvoa välittömistä turvallisuusuhista, kuten häiriökäyttäytymisistä, ja Migri neuvoo vastaanottokeskuksia erilaisissa tilanteissa.

Poliisihallituksen ylikomisarion Ari Jokisen mukaan poliisilaitokset hoitavat yhteydenpitoa vastaanottokeskuksiin eri tavoin, ja joissain laitoksissa on esimerkiksi nimetty yhteyshenkilö vastaanottokeskuksille. Hänestä yhteistyö toimii varsin hyvin.

Jokisen tiedossa ei ole paikkakuntakohtaisia eroja yhteistyön toimivuudessa, ja Snellman on samaa mieltä.

Kummankaan mielestä vastaanottokeskuksen ja poliisin yhteydenpito ei ole muuttunut tai vähentynyt sen jälkeen, kun turvapaikkatutkinta siirtyi Migrille.

- Vastaanottokeskusturvallisuus ei ole yhteydessä turvapaikkatutkintaan. Ne ovat eri asiat, Jokinen sanoo.

Korhonen ja Snellman sanovat, että poliisilla voi olla myös tapana käydä kahvittelemassa ja keskustelemassa työntekijöiden kanssa keskuksissa. Iltalehden haastattelema työntekijä sanoo, ettei tällaista kuitenkaan hänen vastaanottokeskuksessaan enää tapahdu useammin kuin kerran vuodessa.