Suomen kannattavin viljelykasvi on kumina, kertovat maatalouden neuvontajärjestö ProAgrian tilastot vuodelta 2016.

Kuminan viljelystä saatava kate ilman kiinteitä kustannuksia oli viime vuonna keskimäärin reilut 1000 euroa hehtaarilta. Se on yli puolet enemmän kuin vaikkapa rehukauran viljelystä saatava hehtaarikohtainen kate, joka oli noin 500 euroa.

ProAgrian mukaan kannattavimmat viljelykasvit ovat kumina, luomukaura ja kevätrapsi. Vähiten kannattavia ovat rehukaura, syysvehnä ja rehuohra.

Yle Uutisgrafiikka

Kannattavuustilastosta näkee, että perinteisten, etenkin rehukäyttöön tarkoitettujen viljojen viljely ei enää lyö leiville. Kannattavammiksi ovat nousseet erikoiskasvit, kuten juuri maustekasvi kumina. Myös öljy- ja palkokasvit jylläävät, uusimpana hittilajina härkäpapu.

Kokeiluita ja korkeita riskejä

Maatalousyrittäjä Ilari Sundbergin pelloilta Mäntsälästä löytyy useita viljelyn tämän hetken nousevia lajeja. Sundberg kokeilee parhaillaan noin kymmentä eri kasvia, kuten kuminaa ja härkapapua, sekä esimerkiksi pellavaa.

Kokeilujen tarkoitus on selvittää juuri hänen tilallaan parhaiten kannattavat kasvit, ja jättää vain ne pysyvämmin viljelyyn.

Ilari Sundbergin tilalla kuminaa kasvaa kahden hehtaarin alueella. Pekka Tynell / Yle

– Näitä kasveja ei viljellä enemmän, koska se on riskisempää. Viljan puinnissa on pidempi aikaskaala. Härkäpapu ja herne menevät herkemmin piloille, jos sateet jatkuvat. Vilja säilyy paremmin pelloilla, Sundberg vertaa.

Härkäpapua viljeltiin aiemmin vain rehuksi, mutta nyt siitä on alettu tehdä myös elintarvikkeita. Pekka Tynell / Yle

Kuminan viljelyssä haastavaa on puinnin ajoittaminen.

– Ei ole ihan selvää, missä vaiheessa se puidaan. Kuminan kukinta on osittain eriaikaista ja sato voi varista herkästi. Jos tulee ukkoskuuro, niin pääosa sadosta voi räpsähtää peltoon.

Kumina – suomalainen erikoisuus

Kuminan viljelyala nousi tänä vuonna koko maassa 24 000 hehtaariin, mikä on jo suurempi kuin vaikkapa perunan viljelyala. Suomen 1 400 kuminanviljelijää tuottavat arviolta neljäsosan maailman kuminasta.

– Kumina on suomalainen erikoisuus. Se johtuu siitä, että erityisesti juuri täällä pohjoisissa oloissa tuotettu kumina, sen aromit ja laatu, ovat selkeästi parempia kuin Keski-Euroopassa, sanoo ProAgrian johtava asiantuntija Sari Peltonen.

Voimakkaan makuista, anikselle ja fenkolille sukua olevaa kuminaa viedään ympäri maailmaa mausteeksi ja aromiaineeksi. Kuminaa käytetään muun muassa leivissä, juustoissa, hajusteissa ja hajuvesissä. Myös pohjoismaisessa akvaviitti-viinassa kumina on merkittävä ainesosa.

Ilari Sundberg seuraa tarkkaan viljelykasvien hintoja. - Maailmanlaajuinen ylituotanto-ongelma painaa viljojen hintoja alas, mutta kuminan hinta on pysynyt hyvänä. Pekka Tynell / Yle

– Suomessa on erityistä, että kuminan aromi on varsin voimakas johtuen valoisista, viileistä öistä. Samasta syystä suomalainen mansikka maistuu niin hyvältä, sanoo Ilari Sundberg.

Vientiä ympärin maailman

Sundberg myy kasvattamansa kuminan Riihimäellä sijaitsevalle Trans Farm Oy:lle, joka on maailman suurin yksittäinen kuminantuottaja. Sillä on vientiä noin 40 maahan.

Erikoiskasvien viljelyssä Ilari Sundbergia palkitsee paitsi mahdollisuus suhteessa korkeisiin tuottoihin, myös uuden opettelu. Hän on kiinnostunut kasvien fysiologiasta, ja on opiskellutkin sitä Helsingin yliopistossa. Kuminan ja härkäpavun rakennetta Sundberg esittelee kuin ammattilainen.

– Välillä homma menee vähän turhankin biologian puolelle, hän naurahtaa. – Toisaalta kasvien tuntemuksesta on tässä työssä hyötyä.

Ilari Sundberg ryhtyi päätoimiseksi maatalousyrittäjäksi kolme vuotta sitten, kun hän osti vanhemmiltaan kotitilansa. Nyt tilan kannattavuutta on tarkoitus nostaa, osittain juuri erikoiskasveihin panostamalla.

Lisää aiheesta:

Kannattaako Suomessa viljellä maata – video