Suomessa tuloverotus kiristyy vauhdilla tulotason myötä. Tuoreet päätökset vahvistavat suuntausta entisestään, laskee Veronmaksajien keskusliitto. Verotuksen progressio jyrkkeni tänä vuonna, kun pienituloisten verotusta kevennettiin ja suurituloisten kiristettiin.

Valtiovarainministeriön verojohtajan Terhi Järvikareen mukaan progressio alkaa iskeä keskiltuloiseen kansalaiseen jo liian ankarasti.

– Kyllä se voidaan nähdä jo ongelmana varsinkin, kun Suomessa pitäisi panostaa korkean tuottavuuden ja osaamisen työhön.

Järvikare muistuttaa, että työn verotusta kokonaisuutena on kevennetty tänä vuonna 450 miljoonalla eurolla ja ensi vuonna vielä lähes 600 miljoonalla lisää. Mutta lisäalet saattavat tehdä tiukkaa.

– Ansiotuloverotuksen keventäminen on kallista puuhaa, jos halutaan isoja muutoksia. Sitä vastaavia tuloja on vaikea löytää muualta kuin arvonlisäverosta.

Yle Uutisgrafiikka

Veronmaksajien keskusliiton pääekonomisti Mikael Kirkko-Jaakkolan tuore vertailu kertoo, että keskituloinen palkansaaja maksaa Suomessa tuloveroja 31,4 prosenttia ansioistaan. Pohjoismaista edelle menee esimerkiksi Tanska, mutta Ruotsi jää selvästi taakse.

Pienituloiselle verottaja on selvästi armollisempi ja kahdeksantoista maan vertailussa Suomi sijoittuu vain vähän puolen välin kireämmälle puolelle.

Runsaan 27 000 euron vuosituloilla tuloveroprosentti on 23,4. Tanskassa verottajan osuus tällä tulotasolla on 32,5 prosenttia ja Ruotsissa lähes Suomen veroinen 22,7 prosenttia.

Rakkaiden naapurien vertailu kertoo, että Suomen ja Ruotsin verottajan asenne muuttuu noin 25 000 vuositulojen kohdalla. Sitä pienemmillä tuloilla Suomen verotus on Ruotsia kevyempää ja sen jälkeen kireämpää. Vasta kaikkein suurituloisimpien kohdalla linja alkaa olla sama.

Yle Uutisgrafiikka

Raskas työn verottaminen johtaa osaltaan korkeampiin palkkavaatimuksiin ja voi sitä kautta hyydyttää yrityksen halun palkata uusia työntekijöitä. Myös työnantajan vastuulla olevat erilaiset sosiaalimaksut nostavat työllistämisen hintaa.

Suomessa keskituloisen työntekijän palkkaamiskulusta noin 45 prosenttia menee veroihin ja sosiaalimaksuihin. Työntekijä saa siis lopulta käteensä vähän yli puolet työnantajan maksamasta summasta.

Kevyemmästä palkkaverotuksesta huolimatta Ruotsissa tämä niin sanottu verokiila on samaa luokkaa (43,3) kuin Suomessa. Selityksenä on se, että ruotsalainen työnantaja maksaa enemmän erilaisia sivukuluja kuin suomalainen. Saman palkkatason työntekijän värvääminen on siis saman hintaista Suomessa ja Ruotsissa.

Palkansaajalle on kuitenkin väliä, maksaako verokiilan työntekijä- vai antaja.

– Ruotsalaisella palkansaajalla on enemmän ostovoimaa, koska palkansaajan veroprosentti on alempi kuin Suomessa, Kirkko-Jaakkola sanoo.

Asiasta keskusteltiin myös Aamu-tv:ssä.