Helsingin käräjäoikeudessa työskentelee noin sata tuomaria. Heistä noin joka viides on määräaikaisissa työsuhteissa, jotka ovat pituudeltaan muutamasta kuukaudesta noin vuoteen.

Yli 20 vuotta tuomarina työskennellyt Helsingin käräjäoikeuden tuomari antoi haastattelun Ylelle. Hän ei halua esiintyä tässä jutussa omalla nimellään, ettei hänelle tulisi ongelmia tulevissa työtehtävissä.

Tuomari on huolissaan siitä, että hyvin vaativia oikeusjuttuja jaetaan liian usein tuomareille, joilla ei ole riittävästi kokemusta.

– Näissä tilanteissa kansalaisten oikeusturva voi vaarantua. Moni kokenut tuomari on meillä huolissaan tästä tilanteesta, tuomari sanoo Ylelle.

Helsingin käräjäoikeudessa on käytäntö, jonka mukaan tuomarilla on oltava kahden vuoden kokemus käräjätuomarin työstä, jotta hän pääsee hoitamaan pakkokeinojuttuja eli määräämään esimerkiksi epäiltyjä tutkintavankeuteen. Samanlaista käytäntöä ei ole muissa jutuissa.

Tuomio on poikkeuksellinen

Helsingin käräjäoikeus antoi keväällä puutavarakauppaan liittyvässä talousrikosjutussa tuomion, joka on herättänyt ihmetystä.

Juttu käsiteltiin kolmen tuomarin kokoonpanossa. Puheenjohtajatuomari olisi hylännyt kaikki syytteet. Kaksi tuomaria katsoi, että syytetyille tulee langettaa vankeustuomioita, joista pisin oli viisi vuotta ja kahdeksan kuukautta. Lisäksi jutussa määrättiin yhteensä 6,8 miljoonan euron vahingonkorvaukset.

Käräjäoikeuden ratkaisu on äärimmäisen poikkeuksellinen, koska puheenjohtajatuomari on laajassa tuomiossa lähes kaikesta eri mieltä kuin kaksi nuorta tuomaria. Nämä tuomarit olivat toimineet käräjätuomareina vain joitakin kuukausia.

– En ole törmännyt kertaakaan tällaiseen tuomioon, jossa kokoonpanon yksi tuomari on tuomiossa lähes kaikesta eri mieltä kuin kaksi muuta tuomaria. Olen kollegoiltakin kysellyt, eikä heilläkään ole vastaavanlaista ratkaisua tiedossa, sanoo yhden tuomitun asianajaja Jussi Sarvikivi.

Myös toisen tuomitun asianajaja ihmettelee tuomiota.

– Se tietysti hämmensi, että siinä oli kolme ammattituomaria, jotka näkivät sen asian niin totaalisen eri tavalla, sanoo asianajaja Mikko Ruuttunen.

Hänen mukaansa tuomareiden erimielisyys kertoo jutun epäselvyydestä.

– Kun se ylipäätään voidaan nähdä ammattituomareiden toimesta niin eri tavalla, niin se mielestäni ilmentää jutun lähtökohtaista epäselvyyttä. Ja sen epäselvyyden tietysti tulisi rikosjutussa johtaa syytteen hylkäämiseen, Ruuttunen toteaa.

Puutavarakauppaan liittyvä Helsingin käräjäoikeuden tuomio ei ole lainvoimainen. Kaikki osapuolet ovat valittaneet siitä hovioikeuteen.

Tuomareiden kokemattomuus yksi syy välimiesmenettelyn käyttöön

Ruuttunen ja Sarvikivi ovat sitä mieltä, että lähtökohtaisesti Helsingin käräjäoikeudessa tuomarit tekevät hyvää työtä. Samaa mieltä ollaan myös Suomen Asianajajaliitossa.

– Yleisesti ottaen täytyy sanoa, että suomalaisessa tuomioistuimessa oikeusvarmuus on erittäin hyvä, sanoo Asianajajaliiton puheenjohtaja Jarkko Ruohola.

Ruohola kuitenkin toteaa, että tuomareiden kokemattomuus on yksi syy siihen, miksi yritykset käyttävät välimiesmenettelyä. Välimiesmenettely on yrityksille vaihtoehtoinen tuomioistuinmenettely, jossa ne voivat ratkoa riitajuttujaan.

– Välimiesmenettelyn käyttöön on useita syitä kuten salaisuus ja nopeus, mutta ilman muuta yksi syy on se, että yritykset eivät aina luota siihen, että käräjäoikeudessa on riittävän kokeneita tuomareita. Ja välimiesmenettelyssä taas välimiehet ovat usein hyvin kokeneita, Ruohola sanoo.

Asianajajaliiton mukaan tuomareilla tulisi olla nykyistä enemmän koulutusta ja erikoistumista.

– Tuomareillakin tulisi olla täydennyskoulutusvelvollisuus, kuten meillä asianajajillakin on. Ja tuomareiden pitäisi voida erikoistua nykyistä enemmän, jotta vaativissakin jutuissa olisi osaamista, Asianajajaliiton puheenjohtaja Ruohola sanoo.

Tuomarit eivät voi valita juttujaan

Ylelle haastattelun antanut tuomari toivoo, että Helsingin käräjäoikeudessa otettaisiin huomioon nykyistä paremmin tuomareiden kokemus.

– Virkaiältään nuorille tuomareille ei pitäisi jakaa kaikkein vaikeimpia ja laajimpia juttuja. Se ei ole myöskään reilua heitä itseään kohtaan. Tuomarit kun eivät voi valita, millaisia juttuja he hoitavat.