SPJL:n puheenjohtaja Jonne Rinne tänään SuomiAreenalla: Maalittaminen tulee lisätä rikoslakiin, nykypykäliä ei voida venyttää kattamaan ilmiötä, jota ei lainsäädäntöhetkellä tunnettu

Lakimiesliiton mukaan oikeusministeri Anna-Maja Henriksson lupaa poikkihallinnollisia toimia maalittamisen estämiseksi. Oikeusministeri ei kuitenkaan vielä lupaa Suomen Poliisijärjestöjen Liiton ja Lakimiesliiton toivomia muutoksia lainsäädäntöön. SPJL pitää välttämättömänä, että rikoslakia muutetaan vastaamaan ympäröivää todellisuutta ja maalittaminen kriminalisoidaan. Maalittaminen on tänään teemana Lakimiesliiton SuomiAreena-keskustelussa Porissa, johon SPJL:n puheenjohtaja Jonne Rinne osallistuu.

Virkamiehiin kohdistuva maalittaminen on yleistynyt hälyttävästi viime vuosina. Maalittamisella tarkoitetaan systemaattista toimintaa, jossa virkamiehestä tai hänen läheisistään kaivetaan eri lähteistä tietoja ja pyritään niitä hyödyntämällä epäasiallisesti vaikuttamaan viranomaisen toimintaan.

SPJL:n kanta on, että nykyisellään rikoslaki ei suojaa viranomaistoimintaa maalittamiselta. Lainsäädäntö on ajalta, jolloin nykyisenkaltaista maalittamista ei tunnettu. Rikoslain virkamiehen vastustaminen tai haitanteko virkamiehelle eivät riitä kattamaan maalittamista.

– Laki on ajalta, jolloin vastustaminen tarkoitti käytännössä fyysistä vastaan panemista yksittäisissä tilanteissa. Nämä tilanteet ovat toki poliisille edelleen hyvin tuttuja, mutta niiden pyrkimyksenä ei ole vaikuttaa laajemmin virkakoneistoon tai rapauttaa oikeusjärjestelmää pysyvästi, korostaa Jonne Rinne.

SPJL:n näkemyksen mukaan pykäliä ei voida venyttää vastaamaan ongelmaan, jota lainsäädäntöhetkellä ei ollut olemassa.

– Kansalaiselle on oltava selvää, mikä on lain puitteissa sallittua ja mikä ei, Rinne painottaa.

SPJL pitää tärkeänä, että rikoslain 16–lukuun lisättävä maalittamisen kriminalisoiva tekomuoto on yleisen syytteen alainen rikos. Tällöin työnantaja, jolla jo tällä hetkellä on työturvallisuuslakiin perustuva velvoite huolehtia työntekijöidensä työsuojelun toteutumisesta, voi käynnistää asiaa koskevanrikosprosessin.

-Maalittamistapauksissa yksittäinen virkamies on vain välikappale, johon vaikuttamalla pyritään vaikuttamaan koko demokraattiseen järjestelmään, Rinne tiivistää. -Vaikka rikos kohdistuu yksittäiseen virkamieheen, on sen kohteena koko suomalainen oikeusjärjestelmä.

Maalittaminen on esillä SuomiAreenalla tänään torstaina 18.7. klo 14.30 Lakimiesliiton järjestämässä #Lainrajat-paneelikeskustelussa (Purje-lava, Raatihuoneenpuisto, Pori). Aiheesta keskustelemassa oikeustoimittaja Päivi Happonen, Suomen Poliisijärjestön Liiton puheenjohtaja Jonne Rinne, Lakimiesliiton hallituksen puheenjohtaja Antero Rytkölä, Asianajajaliiton varapuheenjohtaja Hanna Räihä-Mäntyharju, valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen ja käräjätuomari Paula Virrankoski. Keskustelun juontaa toimittaja Kirsi Heikel. Seuraa keskustelua sosiaalisessa mediassa tunnisteella #lainrajat



Lisätietoja:

Jonne Rinne

puheenjohtaja

Suomen Poliisijärjestöjen Liitto 050 399 8795

Palaa otsikoihin