Sipilän hallituksen perhe- ja peruspalveluministeri Juha Rehula (kesk) ennen eduskunnan täysistuntoa 14. lokakuuta 2016. © ANTTI AIMO-KOIVISTO / LEHTIKUVA

Kansainväliset tahot ovat jo vuosia sitten tuominneet Suomen translain ihmisoikeuksien vastaiseksi.

Muun muassa Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu ja YK:n kidutuksen vastainen erityisraportoija ovat luokitelleet lain väkivallaksi.

”Suomen tilanne ei näytä kansainvälisesti katsottuna kovin imartelevalta”, sanoo entinen peruspalveluministeri, kansanedustaja Susanna Huovinen (sd).

Tämänhetkinen laki edellyttää transsukupuoliselta ihmiseltä lisääntymiskyvyttömyyttä, jos hän haluaa korjata sukupuolensa myös juridisesti. Juridinen sukupuoli ilmenee esimerkiksi henkilötunnuksen loppuosasta.

Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu Nils Muižnieks vieraili Suomessa vuonna 2012. Raportissaan hän toteaa, että Suomen pitäisi poistaa laista pykälät, jotka vaativat transihmisiltä naimattomuutta ja lisääntymiskyvyttömyyttä.

Myös YK:n kidutuksen vastainen erityisraportoija on laatinut raportin, joka luokittelee lisääntymiskyvyttömyyden vaatimuksen väkivallaksi ja kontrolloimiseksi.

Naimattomuuden edellytys poistuu vuonna 2017, kun tasa-arvoinen avioliittolaki tulee voimaan. Lisääntymiskyvyttömyys on silti yhä kirjattuna lain ensimmäiseen pykälään.

Susanna Huovinen aloitti peruspalveluministerinä vuonna 2013. Ihmisoikeusvaltuutetun ja kidutuksen vastaisen eritysiraportoijan huomautusten vuoksi hän asetti ministeriön työryhmän valmistelemaan lakiesitystä.

Uusi laki ei edellyttäisi lisääntymiskyvyttömyyttä transihmisiltä. Muun muassa ihmisoikeusjärjestöt Seta ja Amnesty International olivat toivoneet tätä jo pitkään.

Huovisen mielestä laki on tärkeä erityisesti siksi, että merkittävät tahot ovat joutuneet huomauttamaan Suomea asiasta. Kansainvälinen paine on Huovisen mielestä kova.

”Hallitus ei voi seisoa tumput suorana tämän tason huomautusten jälkeen, vaikka puolueiden sisällä onkin kaikenlaisia mielipiteitä asiasta.”

Alexander Stubbin (kok) hallituksen hallituspuolueiden puheenjohtajat kuitenkin päättivät, ettei translakiesitystä viedä eduskuntaan.

Kristillisdemokraatit tyrmäsivät ehdotuksen, vaikka muissa hallituspuolueissa oli halua viedä asiaa eteenpäin. Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Päivi Räsänen tuomitsi translain voimakkaasti julkisuudessa.

Huovinen uskoo, että ilman kristillisdemokraattien vastustusta translaki olisi voinut tulla käsittelyyn jo viime hallituskaudella.

”Käsittelemättä jättäminen oli puhtaasti poliittinen päätös.”

Myöskään Juha Sipilän (kesk) hallitus ei ole viemässä lakia eteenpäin. Nykyiset sosiaali- ja terveysministeriön ministerit, perussuomalaisten Pirkko Mattila ja keskustan Juha Rehula, eivät vastanneet Suomen Kuvalehden soittopyyntöihin.

Hallitus ei ole edistänyt asiaa, mutta kansanedustaja Silvia Modig (vas) esitteli viime viikolla eduskunnan täysistunnossa lakialoitteen lisääntymiskyvyttömyyden vaatimuksen poistamisesta. Aloitteen on allekirjoittanut 85 kansanedustajaa. Aloitteen käsittely on kesken.