Ilmastonmuutoksen torjunnassa tarvitaan viisautta ja malttia, ei hurmahenkisiä päätöksiä, korostaa Maailman ilmatieteen järjestön pääsihteeri Petteri Taalas.

Ilmastonmuutos on kiistatta edennyt, kuten ilmatieteilijät ovat laskeneet jo 1980-luvulla.

Muutokset ovat havaittavissa lukuisin mittauksin: Lämpeneminen etenee niin ilmassa kuin merissä. Makeaa vettä maailman jokiin tuottavat jäätiköt sulavat samoin kuin arktinen lumi- ja jääpeite. Maailman sadeolosuhteet ovat muuttuneet. Osassa maailmaa kärsitään tulvista, osassa kuivuudesta. Meriveden pinnan nousu on kiihtynyt ja trooppisiin myrskyihin liittyvät rannikkotulvat rankkasateineen ovat olleet tuhoisia.

Metsäpalot ovat vapauttaneet ilmaan suuria määriä hiilidioksidia, vahingoittaneet luontoa ja ihmisterveyttä materiaalisista tappioista puhumattakaan. Kuivuus ja helleaallot ovat olleet tärkeänä taustatekijänä Australiassa, Ruotsissa, Venäjällä, Kanadassa ja Kaliforniassa koetuissa dramaattisissa paloissa.

Kuivuus on ollut vaikuttamassa jopa Syyrian, Libyan ja Egyptin konfliktien syntyyn. Ruoan hinta nousi ja maatalousväestö menetti töitä ja tulojaan, mikä johti kapinaliikkeisiin ja sotiin.

Kuivuus on ollut vaikuttamassa jopa Syyrian, Libyan ja Egyptin konfliktien syntyyn.

Kaksi kolmasosaa edellä kuvatuista muutoksista johtuu hiilidioksidista. Toiseksi merkittävin kaasu metaani vastaa kuudesosasta.

Hiilen, kaasun ja öljyn poltosta syntyvän hiilidioksidin vaikutus ilmastoon kestää satoja vuosia. Se tulee olemaan ihmiskunnan tämän vuosituhannen haaste. Trooppisten soiden, riisinviljelyn ja märehtijöiden vapauttama metaani taas elää vain 11 vuotta, mikä tekee siitä hiilidioksidia ”helpomman” ongelman.

Hiilidioksidipitoisuus ilmakehässä on jo korkein kolmeen miljoonaan vuoteen. Molempien kaasujen pitoisuuksissa on rikottu ennätyksiä vuosi vuodelta viimeisten vuosikymmenten aikoina.

Ilmastonmuutos on ennennäkemättömällä tavalla päättäjien, kansalaisten ja yritysten mielissä.

Pahimmillaan aihe on tuottanut paniikkia ja syvää ahdistusta, jota erityisesti nuoriso kokee. Maailmanloppu ei kuitenkaan ole näköpiirissä eikä ihmiskunta ole kuolemassa pois, vaikka olosuhteet pallollamme muuttuvatkin osin huonommiksi. Media ja pieni joukko tutkijoita on lähtenyt dramatisoinnin tielle, ja poliitikotkin ovat välillä intoutuneet väärille urille.

Maailmanloppu ei ole näköpiirissä, vaikka olosuhteet pallollamme muuttuvatkin osin huonommiksi.

Maailman ilmatieteen järjestön pääsihteeri Petteri Taalaksen mielestä ilmastonmuutotoksen vaikutuksia ei pidä vähätellä, muttei myöskään ylidramatisoida. IL-KUVAYHDISTELMÄ

Keskeistä on ymmärtää, mikä on ilmastomuutoksen torjunnan villakoiran ydin koko maailman mittakaavassa. Se ei ole pohjoismaiden metsänielut. Eikä siirtyminen vegaaniseen ruokavalioon. Eikä edes lentoliikenteen lopettaminen.

Keskeistä on luopua kivihiilen, öljyn ja pidemmällä aikavälillä maakaasun käytöstä ja korvata ne vesi-, ydin- ja uusiutuvalla energialla. Liikennettä voidaan sähköistää ja käyttää biopolttoaineita ynnä suosia kevyttä liikennettä. Rakentamisessa teräsbetonin korvaaminen puulla on ilmastoteko, samoin lämpöpumput ja energiatehokkuus.

Petteri Taalas on YK:n Maailman ilmatieteen järjestön (WMO) pääsihteeri, meteorologiasta väitellyt filosofian tohtori ja Iltalehden uusi vieraileva kolumnisti. Inka Soveri

Muutos ei tapahdu heti huomenna, mutta sen tulee tapahtua seuraavina vuosikymmeninä.

Fossiilivoimalan tullessa tiensä päähän se on syytä viimeistään korvata ilmastoystävällisellä ratkaisulla. Uutta autoakaan ei romuteta heti, mutta seuraava voikin olla sähköllä tai biodieselillä kulkeva. Kasvava joukko kuluttajia on kiinnostunut tuotteiden hiilijalanjäljestä, mikä vaikuttanee fossiilienergiaa käyttäviin yrityksiin tulevaisuudessa.

Toivoa siis on. Poliitikkojen on luotava raamit muutokselle, jotta yritykset ja me kuluttajat ohjaamme varojamme tulevaisuuden kannalta hyviin ratkaisuihin. Tässä tarvitaan viisautta ja malttia. Liian hurmahenkiset päätökset voivat kostautua seuraavissa vaaleissa, mikä ei pidemmällä tähtäimellä edistä itse asiaa.