Tutkijat laskivat klikkauksia, tykkäyksiä ja julkaisuja ja seurasivat samalla tutkittavien sosiaalista aktiivisuutta tosielämässä.

Amerikkalaistutkimus vahvistaa, että mitä enemmän käytät Facebookia, sitä huonommaksi tunnet olosi. Tulos saatiin analysoimalla Facebookin käyttöä ja vertaamalla sitä tosielämän vuorovaikutukseen toisten ihmisten kanssa.

Kaksi vuotta kestäneeseen tutkimukseen osallistui yli 5 000 henkilöä tutkimusyhtiö Gallupin ylläpitämästä paneelista.

Heidän Facebook-käyttöään mitattin laskemalla klikkausten, tykkäysten ja omien julkaisujen määrä. Samalla heidän tosielämän sosiaalista aktiivisuuttaan mitattiin kysymyksin ajanvietosta ystävien ja tuttavien kesken.

Tutkimus jakautui kolmeen jaksoon, jossa kussakin mitattiin osallistujien tyytyväisyyttä elämäänsä, kysyttiin omaa arviota henkisestä ja fyysisestä terveydestä sekä mitattiin painoindeksi.

Tutkijat havaitsivat, että Facebookin käyttö ennusti pitkällä tähtäyksellä fyysisen ja henkisen hyvinvoinnin tuntemusten vähenemistä sekä tyytymättömyyden kasvua elämään yleisesti.

Vaikutus oli samansuuntainen tykkäyksillä, klikkauksilla ja oman sisällön julkaisemisella.

Lukuisissa tutkimuksissa tosielämän sosiaalisten verkostojen on havaittu edistävän yleistä hyvinvointia, mutta Facebookin vaikutus oli negatiivinen. Erityisen voimakkaasti tämä näkyi henkisen hyvinvoinnin vähenemisenä.

Tutkimusta johtaneet Nicholas A. Cristakis ja Holly B. Shakya eivät nimeä mitään Facebookin toiminnoista erityisesti pahoinvoinnin lisääjäksi. Vaikutus oli samansuuntainen sekä tykkäyksillä, klikkauksilla että oman sisällön julkaisemisella.

Tutkimuksessa ei analysoitu syitä siihen, miksi Facebookin käyttö lisää pahoinvointia.

Cristiakis ja Shakya arvioivat kuitenkin, että yksi syy tähän on se, että Facebookin käyttö antaa vaikutelman, että on osallistumassa merkitykselliseen sosiaaliseen kanssakäymiseen, mutta todellisuus ei vastaa tätä. Facebookin kaltainen digiyhteys ei korvaa niitä todellisen maailman kontakteja, jotka lisäävät tyytyväisyyttä omaan elämään.

Toinen tekijä on jatkuva sosiaalinen vertailu, joka tuottaa helposti riittämättömyyden tunnetta. Some-maailmahan on tunnettu siitä, että siinä annettu kuva itsestä on kiiltokuvamaisen positiivinen, vaikka todellisuus olisi aivan toisenlainen.

Facebookin – ja muunkin some-maailman – sosiaalinen ja viestinnällinen rajoittuneisuus on todennettu tutkimuksin aiemminkin. Esimerkiksi Oxfiordin yliopiston tutkimuksessa havaittiin, että vaikka Facebook-kavereiden lukumäärä saattaa nousta satoihin, kavereista vain muutamiin voi todella luottaa.

Tutkimuksissa on niinikään havaittu, että intensiivinen some-käyttö vähentää kasvokkain tapahtuvaa kanssakäymistä ja muita aktiviteetteja. Se vähentää liikuntaa kasvaneen ruutuajan vuoksi, johtaa helposti nettiaddiktioon sekä nakertaa itsetuntoa verrattaessa itseä muihin.

Vastapainoksi on saatu myös tuloksia, joissa some on vaikuttanut positiivisesti, koska sen kautta on saatu sosiaalista tukea ja vahvistettu tosielämän sosiaalisia suhteita.

Cristakisin ja Shakyan tutkimus erottuu muista siksi, että siinä tutkittiin Facebookin vaikutusta pitkällä aikajänteellä ja verrattiin sitä tosielämän sosiaalisen kanssakäymisen vaikutuksiin. Siinä myös saatiin todelliset tiedot Facebook-käytöstä, koska osallistujat antoivat tutkijoille luvan käyttää heidän Facebook-dataansa.

Holly B. Shakya toimii globaalin kansanterveyden apulaisprofessorina San Diegon yliopistossa.

Nicholas A. Cristakis johtaa ihmisten käyttäytymistä tutkivaa laboratoriota Yalen yliopistossa ja on myös yliopiston verkkotutkimusyksikön apulaisjohtaja. Hän on myös tutkinut sosiaalisten verkostojen muodostumista ja niiden vaikutuksen ulottumista kauemaksi kuin ihmisten lähipiiriin.