Možete li zamisliti taj osjećaj da prolazite gradskim parkom, pored svoje nekadašnje škole ili možda šumom, a tamo naiđete na Vama drago stablo koje je iz godine u godinu sve veće i ljepše? Stablo koje nije samo jedno od mnogih, već ono posebno - stablo koje ste kao dijete posadili i koje je raslo zajedno s Vama.

Možda ne šećete sami, možda za ruku držite svoje dijete ili unuče? Prolazite pored stabla koje danas pruža hlad i omogućava kvalitetniji zrak u Vašem gradu, a i zasigurno doprinosi ljepšoj vizuri. Nije li to lijepa slika?

Upravo navedeno je vrijednost koju smo dobili kolektivnom sadnjom drveća koja se održala zadnjeg vikenda u listopadu i kojoj se odazvao veliki broj građana Hrvatske, ali i šire u regiji.

Lokacije sadnje vidljive i na kartografskoj vizualizaciji

Građanska inicijativa koja je pokrenuta 23. kolovoza 2019. godine, pod nazivom Dani kolektivne sadnje drveća u cijeloj Hrvatskoj, a prepoznatljivoj po sloganu Zasadi stablo, ne budi panj, realizirana je najvećim dijelom između 25. i 27. studenoga, ali akciji još nije kraj jer su sadnje diljem Hrvatske još u toku.

Sukladno tome razultati još nisu konačni, ali određene informacije su dostupne. Zasađeno je oko 40.000 stabala i procjenjuje se da je u sadnji sudjelovalo više od 20.000 osoba, no zbog tehničkih i vremenskih (ne)prilika nije sve ažurirano sa GIS aplikacijom u kojoj je napravljena kartografska vizualizacija koju možete vidjeti ovdje. Lokaliteti s najvećim brojem zasađenih sadnica su Sungerski lug - Šumarija Mrkopalj u Primorsko-goranskoj županiji i područje Medvednice (sektor 3a) na području Grada Zagreba, na kojima je zasađeno po 2.600 sadnica.

Županija u kojoj je tijekom građanske inicijative zasađena najveća količina sadnica (gotovo 20 % od ukupnog broja) je Primorsko-goranska, gdje je na 82 lokaliteta ukupno zasađeno 6.838 sadnica, uglavnom na području Gorskog kotara.

Ciljevi ove građanske inicijative prvenstveno su: osvještavanje građana o važnosti i dobrobiti sadnje stabala, edukacije za djecu, spajanje građana i institucija te struke u simbiozu s ciljem realiziranja projekta zajedničkim snagama i, osim kolektivne sadnje stabala, djeljenje kolektivne energije.

Najviše su se sadile šumske sadnice te voćne kulture

Zaključak inicijative je da je kolektivna sadnja uspješno sprovedena na lokalnoj, županijskoj i nacionalnoj razini, a idejna začetnica inicijative, Mateja Anđelina Kramar, ističe da je svaki kotačić u sustavu od izuzetnog značaja jer bez predanosti pojedinaca ovakvo nešto ne bi bilo izvedivo.

U svakoj županiji u Hrvatskoj bile su postavljene organizacijske jedinice čiji zadatak je bio koordiniranje sa suradnicima i volonterima te u krajnosti prikupljanje podataka i unašanje istih u kartografsku vizualizaciju koja će biti dostupna na web stranici: danikolektivnesadnjedrveca.org .

Od inicijatora saznajemo da su se najviše sadile šumske sadnice te voćne kulture: hrast lužnjak, hrast kitnjak, hrast medunac, bukva, crni bor, platana, smreka, javor, ginko biloba, kesten, likvidambar, lipa, murva, jasen, jela, maslina, limun, naranča te jabuka.

Osim navedenog, sađene su i sadnice ukrasnog raznolikog grmlja. Lokacije na kojima se najviše sadilo bila su zemljišta oko obrazovnih ustanova te privatne parcele. Hrvatske šume donirale su 7.000 sadnica, a uz to je prema planovima biološke obnove šuma u zajedničkoj sadnji s građanima zasađeno 14.000 sadnica.

Sudjelovale brojne obrazovne ustanove te mnoge općine i gradovi

Uz to, sadilo se na javnim površinama poput zemljišta u nadležnosti Hrvatskih šuma, nacionalnih parkova, gradskih i lokalnih samouprava, obilaznicama, igralištima za djecu, igralištima za pse, planinarskim i biciklističkim stazama, šetnicama, trgovima, sadilo se i na zemljištima u krugu crkva, nogometnih igralištima, okolišima groblja, stambenih zgrada, ribnjaka, jezera, u krugu tvornica, tvrtki, bolnica kao i na površinama okolo spomen ploča, nogometnih stadiona, hotela, autokampova, dvorištima u sklopu kafića i dr.

Na području cijele Hrvatske sudjelovalo je oko 600 obrazovnih ustanova, 200-tinjak gradova i općina, te više od 650 raznovrsnih sudionika: ministarstva, rasadnici, državne institucije, veleposlanici država, odgojno obrazovne ustanove, tvrtke, udruge, planinarska društva, domovi umirovljenika, obiteljska gospodarstva, razni klubovi, nacionalni parkovi, akvariji, hoteli, autokampovi, centri kulture, DVD-i, dječje igraonice, obrti za čuvanje djece, župni uredi, mjesni odbori, KUD-ovi, domovi zdravlja, centri za nestalu djecu, utočišta za žene, utočišta za beskućnike, volonterski centri, lovačka društva, bolnice, poduzeća, gradske knjižnice, telekomunikacijski operateri i tako unedogled.

Slijedi njega posađenih stabala, a dogodine i nastavak akcije

Inicijatori upućuju posebne zahvale županijskim koordinatorima, a to su redom: Vehid Ibraković, Ivana Gračanac Moguš, Romana Tomić, Ana Rubeša, Livia Hrastovčak, Dejan Novak, Ivana Palanović, Karlo Pavletić, Ida Perko, Petar Kopunović Legetin, Snježana Brus, Andreja Zuzić, Zoran Marjanović, Marina Kuzmanić, Jelena Sambolec, Sabina Grgačić, Kristina Čobanković, Ivana Lemezina, Sena Klanjčić, Ana Tepić, Josip Karačić i Gabriela Schoissengeier.

"Također se zahvaljujemo svim institucijama, obrazovnim ustanovama, tvrtkama, ministarstvima, vanjskim suradnicima, rasadnicima te svim ostalim donatorima i građanima sudionicima bez kojih ova kampanja ne bi bila uspješno sprovedena“, navodi Mateja Anđelina Kramar te sve sudionike poziva da zasađena stabala njeguju i adekvatno zbrinu u nadolazećem razdoblju njihovog razvoja.

"Želim nam svima da u budućnosti uživamo u 'plodovima ovog stabla kojeg smo gradili unatrag tri mjeseca. Nadam se još većem odazivu u godinama koje slijede, a sve u cilju bolje budućnosti za našu djecu“, poziva Mateja.