Hrvatska predsjednica Kolinda Grabar Kitarović sredinom mjeseca odlazi u dugo očekivani posjet ruskom predsjedniku Vladimiru Putinu. Predsjednica u Moskvu zapravo odlazi u svojevrsnu mirovnu misiju kojom bi trebala popraviti dobrano narušene odnose između dvije zemlje

Zbog situacije u Ukrajini hrvatsko-ruski odnosi i jesu prvotno zahladnili. Nakon što je Europska unija i shodno tome Hrvatska uvela sankcije Rusiji službena Moskva uzvratila je protumjerama. I dok su neke zemlje Europske unije, poput Slovenije, nastojale sačuvati dobre odnose s Moskvom igrajući na kartu da su ih veliki igrači unutar EU-a prisilili na uvođenje sankcija, Hrvatska se ponašala kao da joj Rusija uopće nije bitna. Situacija se zakomplicirala nakon dolaska Andreja Plenkovića na mjesto hrvatskog premijera, čije inicijative i bezrezervna podrška Ukrajini iritiraju Moskvu. Ideja hrvatskog predsjednika Vlade da se na istoku Ukrajine primijeni model reintegracije istočne Slavonije u državno-pravni sustav Hrvatske u Moskvi je dočekana na nož, a iz Kremlja zamjeraju i to što se u sukobu na istoku Ukrajine hrvatski plaćenici bore na strani Kijeva.

Hrvatska se protivi izgradnji Sjevernog toka II, zajedničkog njemačko-ruskog projekta, jer želi izgraditi LNG terminal na Krku, a on bi bio konkurencija ruskom plinu. Eurozastupnica HDZ-a Ivana Maletić je u travnju ove godine pozvala europske institucije da zaustave taj projekt. Europska unija i SAD podupiru gradnju terminala na Krku jer će doprinijeti diversifikaciji opskrbe plinom u Europi, o kojem je, posebno ona istočna, još uvijek i u velikoj mjeri ovisna.

5. Zagađenje u Slavonskom Brodu

Ono što bi konkretno moglo biti finalizirano rješavanje je problema zagađenja okoliša iz rafinerije u Bosanskom Brodu, koja je u vlasništvu ruske kompanije Zarubežnjeft, a koja jako utječe na kvalitetu života u Slavonskom Brodu. Na sastanku međuvladine komisije najavljeno je da će hrvatski distributer plina Crodux uskoro potpisati ugovor s ruskim Zarubežnjeftom o izgradnji kraka plinovoda do rafinerije, čime bi se već sljedeće godine riješio problem zagađenja koji muči stanovništvo Slavonskog Broda.

6. Situacija u Bosni i Hercegovini

Nastavno na zagađenje koje uzrokuje rafinerija u Bosanskom Brodu, na stolu će se kao tema sigurno naći situacija u Bosni i Hercegovini. Republika Srpska u Vladimiru Putinu vidi svog glavnog zaštitnika, a hrvatska politika u Bosni i Hercegovini, preciznije tamošnji HDZ i njegov čelnik Dragan Čović, u posljednje vrijeme je bliža Banjoj Luci nego Sarajevu. Tu bi moglo doći i do slaganja s ruskim predsjednikom, posebno u odnosu prema islamskom radikalizmu. Poznato je to da Rusija u Siriji pomaže tamošnju vlast u ratu, kako Kremlj to prezentira, protiv islamskih radikala i džihadista, a hrvatska predsjednica upozorava na opasnost od onih u BiH koji se nakon što su se kao plaćenici borili na Bliskom istoku vraćaju kući, ali ostaju prijetnja kao vojnici globalnog islamskog terorističkog pokreta.