

Seria de hărți de mai sus încearcă să ilustreze diversitatea etnică, lingvistică și religioasă din țara noastră, la nivel de unități administrativ-teritoriale, respectiv județe, pornind de la datele recensământului din 2011.

Dar cum măsurăm diversitatea? Folosind principiul descris în articolul „The Most and Least Diverse Cities in America”, am calculat coeficientul Herfindahl-Hirschman pentru fiecare u.a.t. din România, potrivit căruia, cu cât avem un mai mare monopol al unei etnii, cu atât acest coeficient este mai aproape de 1, și cu cât există mai mulți actori cu cotă egală, cu atât coeficientul este mai aproape de 0.

Denumit și „coeficientul de diversitate Simpson” în ecologie, și se calculează în felul următor: 100 de pești X și 200 de pești Y de dau un coeficient de diversitate al heleșteului de (1/3)^2+(2/3)^2 = 0.556. S-a procedat la fel cu datele din recensământ: (etnia A / pop totală)^2+(etnia B / pop totală)^2+…+(etnia N / pop totală)^2, excluzând categoriile „nedeclarată” și „altă etnie”, nefiind considerate categorii efective, cât mai degrabă lipsă unor date concrete.

Rezultatul? Observăm că în general există o mai mare diversitate etnică și lingvistică în zona de câmpie a Banatului și Partiumului (Crișana și Sătmar), sporadic în Dobrogea și într-o fâșie ce trece prin Transilvania dinspre nord-vest spre sud-est, zonă cu populație maghiară și romă semnificativă, la zona de contact dintre Secuime, fostele teritorii săsești și restul Transilvaniei. Zone precum interiorul Ținutului Secuiesc sau Țara Moților sunt, pe de altă parte, zone destul de omogene.

De remarcat faptul că harta diversității lingvistice are același profil. doar că intensitate mai mică. Asta deoarece de multe ori minoritățile se asimilează lingvistic înainte de a se asimila etnic (armenii din Ardeal sunt maghiarofoni, peste jumate dintre romi nu vorbesc romani, ci română sau maghiară, etc.). Discrepanța dintre cele două nivele a fost analizată într-o hartă mai jos.

În ceea ce privește diversitatea religioasă, zonele de diversitate ridicată, deși păstrează în linii mari aceleași coordonate ca și cea etnică, cu adaosul a două zone suplimentare: Vestul Secuimii, unde există un amestec de reformați, catolici și unitarieni în rândul etnicilor maghiari, și Moldova, destul de plictisitoare etnic, care devine un spațiu al diversității religioase, datorită cultelor neoprotestante în Suceava, respectiv a ceangăilor romano-catolici din zona centrală a acestei provincii istorice.

Hărți realizate în QGIS și Inkscape, în baza datelor de la recensământul din 2011.