Nablus, West Bank, Palestina. Doi adolescenE�i, soldaE�i israelieni, opresc autocarul A�n care mA? aflu cu un grup de tineri palestinieni. FluturA? mitralierele A�n aer. AZi vA?d pe geamul autocarului cum A�ndreaptA?A�automatele spre noi. E?i rA?d. E o glumA?? IntrA? A�n autocar. a�zHamas? Fatah? Heroine? Hashish?a�?

AZl strA?ng de mA?nA? pe tipul lA?ngA? care stau. Nu E�tiu cA?, de fapt, el e mai speriat decA?t mine. E fugit din Hebron, zonA? A�nchisA?, la fel ca FA?E�ia Gaza, A�n urma rA?pirii unor adolescenE�i israelieni, pe 12 iunie. Un soldat se uitA? lung la noi. MA? A�ntreabA? de unde sunt. RomA?nia. AZi place rA?spunsul. ZA?mbeE�te E�i merge mai departe. AZn timp ce coboarA? A�i cade kippa din cap.

AE�a e prin unul dinA�punctele de control instalate de armata israelianA?. AZn februarie 2014 erau 99 de puncte fixe de control E�i 265 volante, conform Centrului israelian pentru drepturile omului A�n teritoriile ocupate.

Am ajuns A�n Palestina A�n 20 iunie pentru un proiect de teatru A�n care urma sA? particip ca regizor la o producE�ie cu E�i despre generaE�ia tA?nA?rA? din Palestina, generatA? de unul dintre cele mai active E�i activiste teatre din West Bank. Munca mea de acolo ca regizor a fost A�nsoE�itA? de o A�ntA?lnire necosmetizatA? cu ceea ce A�nseamnA? Palestina azi.

a�zBine ai venit pe PA?mA?ntul SfA?nt. PA?cat cA? este zA?puE�ealA?a�?

Pe 12 iunie, trei adolescenE�i israelieni a�� 16 E�i 19 ani a�� dispar de pe marginea autostrA?zii, din colonia israelianA? Gush Etzion din West Bank. La cA?teva ore dupA? rA?pire, Israel Defense Forces (IDF) lanseazA? A�n operaE�iunea Brother’s Keeper care lasA? peste 1000 de case percheziE�ionate E�i vandalizate, 5 morE�i, sute de rA?niE�i E�i peste 450 de deE�inuE�i, A�n 2 sA?ptA?mA?ni. Cu aceastA? ocazie, soldaE�ii confiscA? bani E�i aparaturA? A�n valoare de peste 3.000.000 $.

Ca sA? ajungi A�n Palestina trebuie sA? aterizezi fie A�n Israel, fie A�n Iordania. Aeroporturile din Palestina au fost bombardate A�n cea de-a doua Intifada (2000-2006), devenind nefuncE�ionale. La aterizare pe aeroportul din Tel Aviv, israelianul de lA?ngA? mine mi-a zis A�n romA?neE�te a�?Bine ai venit pe PA?mA?ntul SfA?nt. EE�ti A�n cel mai sacru loc de pe pA?mA?nt. PA?cat cA? este zA?puE�ealA?a�?. Trec prin aeroport relativ uE�or. Interogatoriul dureazA? 10 minute: A�ntrebA?ri despre destinaE�ie, A�ntrebA?ri la care am fost sfA?tuitA? de cei care mA? gA?zduiau sA? rA?spund cA? voi locui A�n Ierusalim E�i voi vizita Israelul.

UrmeazA? sA? locuiesc A�n Ramallah E�i sA? vizitez Palestina. a�?Nu gA?sesc adresa de care zici? Gazda taa�� e musulmanA??a�? mA? A�ntreabA? cea care controleazA? paE�apoartele. a�?Nu E�tiu ce religie are. Nu am A�ntrebat-oa�? A�i rA?spund. Pe hol mai sunt cA?E�iva romA?ni care stau speriaE�i, rezemaE�i de pereE�i. Ies cu viza. Le zA?mbesc. MA? simt ca la Bac. Am trecut. Ajung A�n faE�a aeroportului Ben Gurion E�i A�l vA?d pe domnul Fouad, directorul teatrului cu care urmezA? sA? colaborez, care mA? aE�teaptA?. AZmi face cu ochiul. a�?Welcome to Palestinea�?. Mi se face pielea de gA?inA?.

AZn aceeaE�i zi, doi bA?ieE�i palestinieni din Hebron a�� 15 E�i 22 ani a�� au fost uciE�i de soldaE�ii israelieni pentru cA? auA�ripostat [1]A�arestA?rilor nocturne din timpul raidurilor IDF de cA?utare a tinerilor rA?piE�i. RipostA?, A�n general, A�nseamnA? cA? tinerii palestinieni aruncA? cu pietre A�n punctele de control ale IDF, A�n tancuri E�i A�n soldaE�ii israelieni.

DupA? A�ncA? o zi, un bA?rbat din Ramallah cu dizabilitA?E�i mentale este A�mpuE�cat de 4 ori A�n timp ce se deplasa spre rugA?ciunea de dimineaE�A? pe motiv cA? a refuzat sA? respecte ordinul de a nu ieE�i din casA?. De asta, organizatorii festivalului au insistat sA? nu pA?rA?sim hotelul A�n timpul raidurilor armatei israeliene.

Domnul Fouad mA? plimbA? prin Ierusalimul de Est. VA?d ciorchine de butoaie negre pe case.

– Ce e cu ele?

– Nu primim apA? de la Israel decA?t o zi pe sA?ptA?mA?nA?. O colectA?m A�n butoaie.

Conduce pe lA?ngA? zid. E plin de gunoaie. a�?Acum suntem A�n zona C, imediat intrA?m A�n zona B, acolo e mai curat, o sA? vezia�?. MA? simt ca A�ntr-un joc pe calculator.

West Bank a fost A�mpA?rE�itA? A�n urma tratatului de la Oslo din 1992 A�n trei zone: A, B E�i C. Zona A este sub suveranitate palestinianA?, zona B este administratA? E�i de Israel A�n timp ce zona C (61% din teritoriul West Bank) se aflA? sub controlul autoritA?E�ilor israeliene. Marea parte a resurselor naturale ale West Bank, la care aceasta are zero acces, se aflA? A�n zona C. Potrivit BA?ncii Mondiale, accesul E�i investiE�iile A�n aceastA? zonA? ar creE�te cu o treime economia Palestinei.

Ajung la hotel E�i mA? culc. AZn camera mea unul dintre paturi a rA?mas liber. ActriE�a spaniolA? cu care urma sA? A�mpart camera nu a mai ajuns. DupA? un interogatoriu de 10 ore – deE�i cetA?E�enii spanioli nu au nevoie de vizA? ca sA? intre pe teritoriul Israelian – a intrat A�n detenE�ie E�i apoi a fost repatriatA? cu interdicE�ie pe 10 ani pe motiv cA? are rA?dA?cini arabe E�i reprezintA? un pericol pentru siguranE�a Israelului.

a�zDe ce eu nu am primit nici un glonE� A�n piept pA?nA? acum?a�?

AZn a zecea zi de cA?nd sunt A�nA�Ramallah, puE�tii israelieni sunt gA?siE�i morE�i. Drept rA?zbunare, trei tineri israelieni A�l rA?pesc pe Mohammed al-A’wewy (16 ani) E�i-l ard de viu. a�zVa A�ncepe a treia Intifadaa�? A�mi spune un artist palestinian cu care lucrez.

SoldaE�ii israelieni au mai A�mpuE�cat doi adolescenE�i din Ramallah cu o lunA? A�nainte. Am cunoscut prieteni ai bA?ieE�ilor omorA?E�i. a�zMoartea lui Nadeem m-a afectat atA?t de tare, mai tare ca orice moarte de pA?nA? acum. Avea aceeaE�i vA?rstA? cu minea�?, mi-a povestit Rashid, care tocmai A�mplinise 18 ani.

Au fost fA?cute publice filmA?rile camerelor de supraveghere.A�Ambii adolescenE�i se plimbau pe stradA? fA?rA? sA? atace A�n vreun fel soldaE�ii israelieni A�n momentul A�n care au fost A�mpuE�caE�i mortal. Benjamin Netanyahu, prim ministrul israelian, declarA? cA? filmA?rile sunt trucate, iar IDF afirmA? cA? armata israelianA? a tras cu gloanE�e de cauciuc. Nimeni nu a fost pedepsit pentru uciderea tinerilor.

DupA? fiecare asalt major, Israelul A�E�i desemneazA? singur comitetul de judecatA?. InvestigaE�iile duc la alte investigaE�ii care sfA?rE�esc, de cele mai multe ori, A�n viduri administrative din lipsA? de probe.A� ONU, Amnesty International E�i Ba��Tselem au fA?cut nenumA?rate solicitA?ri pentru a deschide investigaE�ii independente asupra crimelor de rA?zboi. La fel s-a A�ntA?mplat E�i A�n cazul celor doi bA?ieE�i omorA?E�i pe 15 mai. DeE�i autopsiile au identificat cauza decesului a�� prin A�mpuE�care a�� armata israelianA? spune cA? nu a gA?sitA�vreo legA?turA? A�ntre soldaE�i E�i crime.

Rashid, Sara E�i Khalil spun cA? se simt vinovaE�i cA? eiA�nu au fost A�mpuE�caE�i niciodatA?. Se simt vinovaE�i faE�A? de ceilalE�i martiri de vA?rsta lor. a�zE?i voi aveE�i prieteni martiri?a�?, A�i A�ntreb pe ceilalE�i tineri. ToE�i rA?spund da.

AE�a cA? A�ncerc sA? A�nE�eleg ce se A�ntA?mplA? A�n mintea unui adolescent atunci cA?nd A�n jurul sA?u sunt omorA?E�i colegi de clasA?, surori, veri sau iubiE�i. MA? uit pe paginile lor de Facebook.

Malik are poze cu arme, cu maE�ini E�i cadavre E�i cA?teva de la absolvirea clasei a 11-a, undeva la un restaurant.

Povestesc cu el. PoartA? un cardigan E�i blugi decoloraE�i. AZmi spune cA? vrea sA? facA? mulE�i bani ca sA? cA?lA?toreascA? peste tot A�n lume, E�i vrea sA? aibA? o familie E�i o viaE�A? confortabilA?. Dar cel mai mult vrea ca Palestina sA? fie liberA?. Zice cA? nu A�i e fricA? de moarte absolut deloc pentru cA? oricum va muri la un moment dat, dar cA? nu ar vrea sA? o facA? pe mama lui sA? plA?ngA?.

a�zMi-am pus problema sA? fiu martir. ToE�i palestinienii sunt A�n standby sA? devinA? martiri E�i asta A�nseamnA? mult pentru mine, sA? fii atA?t de curajos A�ncA?t sA? mori pentru libertatea ta E�i a E�A?rii tale. SA? fii martir A�nseamnA? sA? fii palestinian E�i sA? A�E�i iubeE�ti E�ara. ToE�i colegii mei au fost A�mpuE�caE�i de gloanE�e de cauciuc, nu e o mare scofalA? pentru noi.a�? AZl A�ntreb dacA? nu pot obE�ine dreptate E�i libertate pe cale paE�nicA?. a�zNuuu. Pentru cA? noi nu vrem ca Palestina sA? fie pentru israelieni. Ei au venit aici peste noi E�i ne-au omorA?t E�i A�ncA? ne omoarA?a�?. E?i atunci A�mi povesteE�te cum a pus el prima oarA? mA?na pe o armA? E�i cum s-a simE�it. a�zA fost atA?t de bine, lol, m-am simE�it tare de tot E�i pentru cA? era vorba de o mitralierA?. PA?nA? acum am luptat pentru eliberarea Palestinei aruncA?nd pietre E�i A�ncercA?nd sA? mA? educ, dar dacA? A�ncepe revolta vreau sa folosesc armea�?. Malik spune cA? a fostA�la cA?teva de secunde de moarte, la un punct de control A�n apropiere de Ierusalim unde stA?teau ascunE�i de soldaE�ii israelieni care A�i pA?ndeau sA? iasA? din ascunzA?toare E�i sA? A�i A�mpuE�te. a�zMi-am aruncat geanta de dupA? zid E�i au tras vreo 8-10 gloanE�e A�n eaa�?. a�zVreau sA? mor pentru ca E�ara mea sA? fie liberA?. Normal cA? pA?rinE�ii mei nu E�tiu E�i nu vor asta. M-am sA?turat sA? stau ore A�n E�ir aE�teptA?nd la checkpoint ca sA? intru A�n Ierusalim, care face parte din E�ara mea. M-am sA?turat sA? A�mi moarA? cA?te un prieten E�i dupA? cA?teva luni alt prieten E�i tot aE�a, m-am sA?turat sA? simt miros de gaze lacrimogene, sA? aud A�mpuE�cA?turi E�i bombe. CA?nd vA?d soldaE�ii israelieni mA? simt trist E�i dezamA?git pentru cA? noi nu avem o armatA? ca a lor E�i cu toate astea tot lor de le fricA? de noi. Pentru cA? E�tiu cA? nu au ce sA? ne facA?, pentru cA? noi, oricA?nd, suntem pregA?tiE�i sA? murim pentru Palestina.a�?, A�mi spune Kareem, un bA?iat de 18 ani cu o frezA? asimetricA?, din Gaza.

Orice palestinian ucis de un soldat israelian devine automat martir. Nu e nevoie sA? aparE�inA? vreunei grupA?ri militante. AE�a cum vezi A�n BucureE�ti postere care anunE�A? concerte E�i promoE�ii, A�n Jenin[3], unde tabA?ra de refugiaE�i este cunoscutA? drept a�?capitala martirilora�?,A� treci pe lA?ngA? sute de printuri cu martiri, decolorate sau proaspA?t lipite. Pe ele sunt bA?rbaE�i tineri, cu peisaje idilice A�n fundal, deseori E�inA?nd o mitralierA? A�n mA?nA?, uneori disproporE�ionate, iar A�n colE� e steagul Palestinei, Cupola StA?ncii din Ierusalim sau logo-ul vreunei grupA?ri militante. De obicei, la moartea unui palestinian se tipA?resc A�n jur de 1000 de postere, finanE�ate fie de familie, fie a�� dacA? martirul aparE�inea unei partid sau facE�iune a�� de gruparea din care fA?cea parte.

Hana, de 17 ani, A�mi spune cA? toate posterele lipite pe ziduri sunt Photoshopate. a�zBA?ieE�ii aia nu au pus mA?na A�n viaE�a lor pe o armA?. Au fost omorA?E�i de israelieni E�i atA?t. Oricine moare din cauza lor, chiar E�i un bebeluE� bombardat, este un martir.a�? Imaginile sunt, cel mai des, realizate A�n studiouri foto, iar M-16-urile E�i Kalashnikov-urile sunt butaforie. ExistA? cazuri A�n care se decupeazA? faE�a unui luptA?tor cu mitralierA? E�i se A�nlocuieE�te cu imaginea martirului E�i de aceea se A�ntA?mplA? sA? A�ntA?lneE�ti postere cu diferiE�i martiri care au acelaE�i corp.

Prezentarea rezistenE�ei palestiniene prin postere ale martirilorA�e printreA�cele mai prezente produse culturale A�n spaE�iul public din Gaza E�i West Bank. Exodul, sacrificiul, rezistenE�a, suferinE�a fac parte din naraE�iunea sub care Palestina se imagineazA? ca identitate naE�ionalA?. AZn absenE�a unui stat formal, Palestina se confruntA? cu o provocare naE�ionalA? aparte. AZntre 1967 E�i 1993 Israelul a interzis afiE�area publicA? a culorilor steagului palestinian. Chiar E�i A�ntA?mplA?ri minore erau taxate. Se spune cA?A�bA?ieE�i palestinieni au fost arestaE�i pentru cA? E�ineau A�n mA?nA? felii de pepene, sub argumentul cA? acestea conE�in culorile steagului palestinian: verde, alb E�i roE�u.

Palestinienii au internalizat ocupaE�ia. AZn identitatea lor naE�ionalA? s-a nA?scut componenta esenE�ialA? a suferinE�ei. Exprimarea suferinE�ei prin imaginea eroului-mort-pentru-cauzA? face ca rezistenE�a sA? fie mai suportabilA?, dar nu neapA?rat mai eficientA?. Durerea sfA?E�ietoare a unei mame care A�E�i A�ngroapA? fiica sau fiul de 15 ani e parE�ial compensatA? cu speranE�a unui paradis. MorE�ii absurde a unor bA?ieE�i mitraliaE�i A�n timp ce jucau fotbal pe plajA? i se poate face faE�A? doar cu o cauzA?[3].

Posterele comemoreazA? o moarte cu culorile E�i textele unei victorii.

Tinerii palestinieni cu care am discutat au Internet, au acces la informaE�ii. Pe de altA? parte, nu pot cA?lA?tori A�n afara E�A?rii decA?t foarte greu. Se aflA? A�n puE�cA?rii deschise. AE�a cA? tinerii vor eliberarea teritorialA? a Palestinei, dar E�i eliberarea de mentalitA?E�i care le blocheazA? visele, sexualitatea, exprimarea liberA?.

Dar mulE�i A�E�i pierd speranE�a. AZntr-o pauzA? de lucru stA?team cu un grup de artiE�ti palestinieni care tocmai absolviserA? colegiul. Fatima, o actriE�A? pe care o vazusem cu o searA? A�nainte A�ntr-o producE�ie despre copiii din Gaza, A�mi povesteE�te despre martiri E�i criza soluE�iilor pentru eliberarea Palestinei:

a�?Nu am nici o soluE�ie. Nu mai crede nimeni nici A�n rebeli (n.a. sinucigaE�i cu bombe). E doar A�ncA? un palestinian mort. Nu are sens. Nu pot sa nu-i urA?sc (n.a. pe soldaE�ii israelieni). UitA?-te ce ne fac. AZi vad doar la punctele de control. DacA? le zA?mbeE�ti E�i faci frumos, te lasA?. Nu am de gA?nd sA? le zA?mbesc. Vreau sA? mA? uit A�n ochii lor, sA? vadA? cA? E�tiu. E?i dacA? nu vor sA? mA? lase sA? trec, asta e, mai A�ncerc E�i mA?ine. MA?car nu le-am zA?mbit. Asta e soluE�ia mea. Ce pot sa fac?a�?

A�a�zA treia Intifada va fi una culturalA?a�?

Am fA?cut o vizitA? la Freedom Theatre din tabA?ra de refugiaE�i de la Jenin, una dintre cele mai sA?ngeroase zone din cea de-a doua Intifada. AZn 2006, Israelianul Juliano Mer-Khamis E�i liderul Brigadei Martirilor Al-Aqsa, Zakaria Zubeidi, A�ncep rezistenE�a culturalA? E�i deschid Freedom Theatre care adunA? fete E�i bA?ieE�i din Jenin E�i le canalizeazA? frustrarea E�i violenE�a A�n direcE�ii creative de rezistenE�A?. AZn 2011 Juliano Mer-Khamis este asasinat de un bA?rbat cu mascA?.

Am stat de vorbA? cu M.S., actor la Freedom Theatre, despre violenE�A?, ocupaE�ie, mentalitatea palestinianA? E�i mirosul mitralierelor.

I.P: Cum ai intrat A�n teatru? M.S: Teatrul a fost o nouA? culoare pentru ochii mei, A�nainte vedeam doar teroare E�i elicoptere E�i morE�i E�i tancuri. Teatrul a curA?E�at asta. Evident, nu voi uita niciodatA? ce am vA?zut, dar mi-a oferit o nouA? identitate, un spaE�iu ca sA? vorbesc despre mine E�i despre libertatea mea, mi-a oferit individualitate. Aici nu avem individualitate. OcupaE�ia nu e doar cea israelianA?, societatea ne ocupA?, familia ne ocupA?. O fatA? aici are de luptat ca sA? facA? ce vrea. OcupaE�ia (n.a. israelianA?) nu o va opri sA? se vadA? cu iubitul ei dar regulile societA?E�ii o vor opri. Eu nu am decis cA? vreau sa devin actor, la noi te afli A�ntr-o situaE�ie E�i trebuie sA? decizi ce faci cu ea. Nu vA?zusem teatru A�nainte E�i nu A�nE�elegeam ce fac. A fost o provocare E�i pentru familia mea, ei voiau sA? devin doctor sau inginer, nu sA? merg la teatru. Uneori a trebuit sA? mA? cert cu ei. Pentru ei locul acesta nu existA?. E?i apoi mai e strada. Eram vA?zut A�n teatru, cu fete, era un tabu. I.P: Cum era viitorul pentru tine la 18 ani A�nainte sA? intri A�n teatru? M.S: Nu aveam nici un viitor, nici un plan. AZn fiecare lunA? mai murea cA?te un prieten A�mpuE�cat de armatA?, sau erau arestaE�i, sau eu eram arestat. Eram disperat. Era o nebunie. Nu A�E�i poE�i imagina. Nici eu nu A�mi mai pot imagina cum puteam trA?i. AZn fiecare minut mA? gA?ndeam cA? o sA? mor sau voi fi arestat. Moartea aici nu era o mare scofalA?, mA? refer la perioada 2000-2005. CA?nd ieE�eam din casA? mA? gA?ndeam la cum o sA? mor azi. Treceam pe lA?ngA? un tanc E�i-mi zicem cA? o sA? mA? A�mpuE�te fix acum. O sA? A�mi intre un glonE� A�n cap. Or sA? mA? A�mpuE�te A�n spate. I.P: Ai fost arestat vreodatA? de IDF? M.S: De 3 ori. Dar scurt. Prima datA? mergeam spre casA? E�i IDF m-au luat pe sus pentru 3 zile. Aveam 14 ani. DupA? 3 zile m-au abandonat A�n munE�i. Aveam o eE�arfA? pe ochi, nimeni nu zicea nimic. Mi-am dat-o jos E�i am A�nceput sA? umblu pe jos A�napoi acasA?. De dimineaE�a dA?deam cu pietre A�n tancuri E�i cineva era A�mpuE�cat lA?ngA? mine E�i apoi mergeam la E�coalA?, nu A�nE�elegeam nimic. E?coala s-a A�nchis pentru 2 ani. Nu am mers la E�coalA? 2 ani. I.P: Cum te distrai A�n copilA?rie? M.S: Aruncam cu pietre A�n soldaE�i, era plA?cerea supremA?, era cel mai frumos joc pe care A�l E�tiam. CA?nd creE�ti printre armatA? trebuie sA? gA?seE�ti bucuria undeva, E�i bucuria vine. Ne adunam cA?E�iva colegi, apoi veneau soldaE�ii A�n faE�a E�colii, A�ncepeau sA? tragA? E�i ne apucam sA? ne jucA?m cu ei, aruncam pietre E�i mai pierdeam cu cA?te un prieten. I.P: Tu ai fost rA?nit? M.S: Da, de douA? ori. O datA? cu niE�te fragmente E�i altA? datA? A�n fund. I.P: De ce aruncaE�i pietre? M.S: E natural. Te naE�ti A�n mijlocul poveE�tii A?steia E�i tot ce poE�i face e sA? iei o piatrA? E�i o arunci la un soldat. Noi, palestinienii, nu stA?m E�i discutA?m cum sA? luptA?m A�mpotriva ocupaE�iei. O facem pur E�i simplu. Credem cA? avem dreptul sA? existA?m. Faci ce poE�i, cu ce ai la A�ndemA?nA?. I.P: Ai pus mA?na pe o armA?? M.S: Da. (rA?de). Nu vreau sA? vorbesc despre asta. Dar da, am pus. Are un miros pe care nu l-am mai simE�it nicA?ieri. AZmi place. I.P: Ai trA?it printre martiri. ExistA? vreunul pe care A�l respecE�i foarte mult? M.S: CA?nd eram mic vedeam oamenii cu arme, pentru noi erau vedete, ne plA?cea sA? A�i vedem pe stradA?, A�i E�tiam dupA? nume, dupA? faE�A?. Le spuneam luptA?tori pentru libertate, erau staruri pentru noi, vorbeam cu ei, ca E�i puE�ti A�i ajutam, le ziceam pe unde sunt soldaE�ii. Iar faptul cA? acum fac teatru este pentru mine e ca E�i cum aE� fi luptA?tor pentru libertate dar fA?rA? armament.A� Teatrul este o armA?, dar care nu ucide. I.P: Cum a fost prima ta experienE�A? cu Freedom Theatre? M.S: A fost un scandal. Am jucat Ferma Animalelor, de George Orwell E�i am purtat mA?E�E�i iar la noi, la musulmani, e interzis sA? porE�i mA?E�ti, s-a vorbit despre asta E�i A�n moschee. A doua zi am ajuns la teatru E�i jumA?tate fusese ars. Regizorul a fost interogat de Autoritatea PalestinianA?, pentru cA? la noi A�n spectacol porcii erau Autoritatea PalestinianA?. Aveam 18 ani. I.P: Despre ce vorbiE�i A�n proiectele voastre? M.S: Despre viitoarea intifada. Care va fi una culturalA?. Prin muzicA?, film, teatru, reviste. Este un instrument periculos. NiciodatA? nu au bA?nuit cA? palestinienii vor face asta. Credeau cA? ne vor distruge. CA?nd vezi copiii A?E�tia cu arme, armata israelianA?, rolul lor nu e doar sA? omoare oameni. Vor sA? ne distrugA? mental. E?i A�n cea de-a doua Intifada au reuE�it asta, au adus un grad de violenE�A? extrem, A�mpotriva copiilor, a femeilor, bA?rbaE�ilor. Oamenii de aici sunt disperaE�i, furioE�i, nu mai viseazA? la nimic, li se pare cA? nu mai meritA? nimic, pentru cA? oricum pot muri oricA?nd. Nu se gA?ndesc decA?t la moarte. Devin inactivi. I.P : Ai avut vreodatA? probleme din cauzA? cA? prezinE�i problemele din Palestina A�n strA?inA?tate? M.S : Da, probleme, da, uneori, cu Shabak (Prescurtarea Shin Bet a�� serviciul intern de securitate al Israeluluin.r.) A�n Israel. M-au chemat la investigaE�ii, unde am fost, ce am fA?cut. AZl E�tii pe Juliano. Mi-a fost profesor. Atunci cA?nd a fost asasinat eram acolo. Ei folosesc asta ca sA? investigheze actorii, teatrul. De fapt nu A�i intereseazA? de Juliano. Vor sA? ne opreascA? sA? facem teatru, sau sA? plecA?m A�n turneu A�n Europa sau A�n America. I.P: E?i tu la ce te gA?ndeE�ti? M.S: Sincer, A�ntr-o situaE�ie ca asta nu te poE�i gA?ndi decA?t la moarte. Folosesc toatA? puterea lor E�i te A�mping E�i te tot A�mping sA? nu te mai gA?ndeE�ti decA?t la moarte. Cred cA? au reuE�it. Au un plan foarte puternic. Nu doar sA? omoare oameni, ci sA? A�i distrugA?. E mai simplu cA?nd mori dintr-o datA?. E E�i mai rA?u sA? fii complet distrus A�nainte sA? mori. Sunt oameni aici, de 40 sau 50 de ani, care nu au plecat niciodatA? din Jenin. Sunt A�nconjuraE�i de un gard electric, de puncte de control E�i de un zid. TrA?iesc A�n fricA?. I.P: Cum vA? vede Vestul? M.S: Pentru vest suntem numere. 1 palestinian a murit, 5 palestinieni au murit. Eu mA? trezesc E�i beau cafeaua cu mama E�i discutA?m despre fiecare om care a murit E�i poveE�tile sunt foarte foarte triste. E un om, a terminat E�coala, urma sA? ne viziteze, avea o iubitA?, era un om. AZnE�elegi? Era un om. TrA?ia cu noi pe PA?mA?nt. CredeE�i cA? noi ne naE�tem teroriE�ti? Suntem oameni. E?i la rA?ndul lor, palestinienii A�E�i imagineazA? Europa fA?rA? sA? fi avut contact cu cineva de acolo. Palestinienii sunt spA?laE�i pe creier de la atA?ta izolare. I.P: Cum aratA? o PalestinA? liberA?? M.S: Asta nu este Palestina ce vezi acum. Nu e Palestina despre care A�mi povesteE�te familia mea E�i despre care am citit. Este ca A�n Epoca de PiatrA?. Vreau oameni care au speranE�e, care genereazA? vise, care pot trA?i o zi normalA? fA?rA? sA? fie controlaE�i aici E�i peste tot A�n lume. FA?rA? propagandA? cA? suntem teroriE�ti. Eu nu am probleme cu evreii sau cu israelienii, doar cu armata, cu IDF. Am prieteni israelieni A�n Tel Aviv. S-au nA?scut acolo, eu nu vreau sA? A�i alunge nimeni de acolo. Dar daE�i-mi dreptul sA? exist! SA? merg A�n Haifa. Nu mA? lasA? sA? intru. Ei cred ca sunt un tA?nA?r palestinian E�i cA? o sA? le explodez autobuzele din Haifa. AE�a cred toE�i. Vreau sA? mA? miE�c liber. Vreau sA? am libertatea sA? A�mi imaginez cum vreau eu libertatea. GeneraE�ia noastrA? nu mai vrea fricA?. Pentru noi e un vis sA? mergem la plajA?. E?tiu cA? nu e mare scofalA?. Dar de ce trebuie sA? mA? gA?ndesc la moarte de fiecare datA? cA?nd ies din casA? E�i cA?nd trec pe lA?ngA? un soldat? I.P: Studiezi la Londra. Acolo nu te gA?ndeE�ti la moarte de fiecare datA? cA?nd ieE�i din casA?. Vrei sa te mai A�ntorci? M.S: Da, pentru mine ce A�nvA?E� la Londra e o formA? de rezistenE�A?. Vreau sA? aduc metode noi de acolo, pentru publicul de aici, pentru ceilalE�i artiE�ti. Wow. A�sta e un lucru mare. Scena e o armA?, poE�i sA? naE�ti idei. Nu poE�i schimba oamenii dar poE�i imagina idei noi. AZn 24 de ani mi-am pierdut 11 prieteni E�i am fost A�mpuE�cat de douA? ori. Asta e tot ce A�mi dA? forE�a sA? rezist.

Plec din Palestina. AZn aeroportul din Tel Aviv, dupA? un scurt interogatoriu, primesc pe paE�aport un abE�ibild cu un cod de bare. Forumurile de pe net spun cA? prima cifrA? din cod aratA? gradul de pericol pe care A�l reprezinE�i pentru Israel. Israelienii iau 1. Arabii iau de obicei 6. Eu am primit 5.

La cA?teva zile dupA? ce pA?rA?sesc E�ara, incursiunea Israelului escaladeazA? A�n ceea ce poartA? numele OperaE�iunea Protective Edge, A�n care sunt uciE�iA�peste 1900 de palestinieni, aproape toE�i civili, peste 7900 de rA?niE�i, 21.000 de case afectate, peste 4800 de locuinE�e rase complet de pe pA?mA?nt. FA?rA? electricitate, apA? E�i mA?ncare, fA?rA? speranE�e E�i fA?rA? viitor, Gaza duhneE�te de la hoiturile care au A�nceput sA? se descompunA? sub dA?rA?mA?turi.

Un prieten din Gaza A�mi scrie A�n noaptea finalei Germania-Argentina a�?Nu mA? intereseazA? fotbalul dar trebuie sA? mA? uit la ceva care sA? A�mi distragA? atenE�ia de la sunetele astea oribile de afarA?, sunt bombe care curg continuu din cer. Hai sa vorbim despre orice altceva dar nu despre ce se A�ntA?mplA? aici. AveE�i plajA? A�n RomA?nia?a�?.

Disclaimer: toate numele persoanelor au fost modificate, pentru a nu afecta siguranE�a lor.

[1] Conform legii israeliene, Libanul, Siria, Arabia SauditA?, Irak, Yemen E�i Iran sunt considerate E�A?ri inamice. De obicei, cetA?E�enii Libanului primesc acces A�n Israel, cu excepE�ia celor care au legA?turi cu gruparea Hezbollah. ExistA?, totuE�i, situaE�ii A�n care Israelul poate refuza accesul oricA?rei persoane, indiferent de etnie E�i cetA?E�enie, consideratA? periculoasA?. Serviciul Israelian de Securitate dA? undA? verde percheziE�iilor, confiscA?rii bagajelor, verificA?rii emailurilor E�i a telefoanelor mobile acelor turiE�tilor care prezintA? a�?semnalmente suspecte relevantea�?.

[2] 42% din populaE�ie are sub 15 ani.

[3] Julie Peteet susE�ine cA? simpla existenE�A? biologicA? a palestinienilor reprezintA? o formA? de rezistenE�A? A�n faE�a hegemoniei Israeliene E�i a proiectului zionist: a�?Evocarea identitA?E�ii naE�ionale Palestiniene A�n definiE�ii despre sine E�i despre comunitate este centralA? rezistenE�ei A�n faE�a unui proiect A�n care non-recunoaE�terea era esenE�ialA? a�� prin mitul teritoriilor nepopulate sau, A�n alte variaE�iuni, a unei populaE�ii care poate fi mutatA? dupA? bunul plac al celor care posedA? mai multe drepturi de a exista pe acel teritoriu E�i a tehnologiilor care pot face posibile aceste dislocA?ri.a�? Julie Peteet – a�?Refugees, Resistance, and Identitya�? A�n a�?Globalisation and Social Movementa�? (2000, University of Michigan).