Zilele trecute am moderat o dezbatere despre falsificarea alegerilor din 1946, în cadrul căreia au vorbit un istoric, un membru CNSAS și un membru al PNL istoric, care a luat parte la campania electorală de atunci.

Pe scurt, comuniștii au câștigat probabil pe undeva pe la 30-40% după propriile lor estimări, însă istoria a arătat că de fapt și-au arogat 70% dintre voturi, inversând practic rezultatul alegerilor. Campania a fost violentă, iar ziua alegerilor a adunat toate felurile de fraude posibile: furt de voturi, blocarea accesului la secțiile de votare, violențe etc.

E adevărat că unele dintre aceste metode se regăsesc și astăzi în organizarea alegerilor, însă de multe ori avem tentația să și mistificăm și să credem că totul este o mare fraudă. Am auzit chiar teorii că s-ar frauda 30 – 40% din voturi, un procent cu totul nerealist.

Tinde să fie probabil legat de ADNul nostru de est-europeni să credem că toată lumea vrea să fure și să falsifice alegerile. Și este oarecum de înțeles dacă ne uităm la istoria electorală a României. Câteva dintre aceste practici foloseau și partidele istorice în anii ’20 - ’30, când ziarele puneau pe prima pagină politicieni împușcați sau bătuți sau raportau cum camioane de susținători influențau soarta votului. Perioda comunistă nici măcar nu contează.

Și drept este că am avut în ultima vreme parte de dosare precum cel al referendumului care s-a soldat cu mai multe condamnări, inclusiv a președintelui PSD, Liviu Dragnea, de scandalurile de la prezidențiale, când votul alegătorilor a fost pur și simplu blocat de tertipuri politicianisto-birocratice sau de bâlbele de la referendum, când nu am știut exact câți alegători avem pentru a ști exact ce și cum validam.

Dar trebuie să vorbim și despre lucrurile pozitive care se întâmplă: avem un Registru Electoral funcțional, un sistem de monitorizare a votului multiplu (deja celebrele tablete) și un început de profesionalizare (și sperăm și de depolitizare a procesului) a președinților de secții de votare, Corpul Experților Electorali. Punând lucrurile în balanță, este evident că încă avem nevoie de organizații naționale și internaționale care să monitorizeze alegerile, pornind de la modificarea legislației, ajungând la validarea candidaților și terminând cu ziua votului sau centralizarea rezultatelor. Cel mai probabil nu se fură 30% din voturi, însă nici nu putem vorbi despre alegeri fără fraudă.

Ne confruntăm constant cu presiunile pe care politicienii locali sau primarii le pun pe membrii secției de votare și pe alegători, cu falsificarea sau numărarea în mod incorect a voturilor la finalul zilei, în etapa de centralizare, necunoașterea și deci nerespectarea regulilor de către membrii birourilor electorale.

Expert Forum este una dintre puținele organizațiile care au observat alegerile din ultimii ani, au produs rapoarte de monitorizare și au acreditat sute de observatori în secțiile de votare din toată țara. Aceste experiențe ne-au arătat mai îndeaproape care sunt marile probleme ale alegerilor și de ce observatorii sunt importanți pentru a asigura că legea se respectă.



Pe scurt, observatorul electoral este acea persoană neutră politic care nu participă sau susține campania electorală a niciunui candidat și se asigură că se respectă legea în secția de votare. Observatorul nu este un polițist, pentru că nu poate interveni în procesul propriu-zis, ci este mai degrabă acea persoană care știe bine legea și se asigură că toată lumea din secția de votare își face treaba cum trebuie.

Observatorii au în primul rând rolul de a preveni frauda sau apariția neregulilor, întrucât simpla lor prezență în secția de votare poate “speria” și limita riscurile. Câteodată viața lor poate fi mai grea, datorită presiunilor la care sunt supuși, tocmai pentru că membrii birourilor electorale sau politicienii locali vor să îi vadă plecați din secție

Ne confruntăm constant cu presiunile pe care politicienii locali sau primarii le pun pe membrii secției de votare și pe alegători, cu falsificarea sau numărarea în mod incorect a voturilor la finalul zilei, în etapa de centralizare, necunoașterea și deci nerespectarea regulilor de către membrii birourilor electorale.

Asta ca să nu mai vorbim de giumbușlucurile mai sofisticate pe care le folosesc în întreaga perioada de campanie electorală: își finanțează ilegal campania electorală din achiziții publice (celebrele procentaje de până la 60% din contractele publice), din fonduri naționale distribuite discreționar sau din resursele companiilor publice, sprijină stabilirea de noi reședințe sau domicilii pentru alegătorii care îi pot susține cu voturi sau întocmesc liste de susținere cu semnături ilegale, care nu sunt corecte sau care apar peste noapte de cine știe unde. Să nu uităm de populismul ieftin care nu se susține economic (reduceri de taxe, promisiuni legate de mărirea pensiilor sau salariilor) sau de legislația modificată astfel încât să favorizeze partidele mari și să scoată din joc partidele noi sau independenții.

Îți recomandăm Pentru sănătatea voastră faceți exercițiu democratic în fiecare zi

Dacă ultimele trei categorii de nereguli nu pot fi combătute de observatori, cele din ziua alegerilor, în schimb, pot fi reduse sau chiar eliminate. Astfel, ne-am propus alături de alți parteneri ONG sau activiști civici din IT, comunicare etc – strânși sub numele de Geeks for Democracy - să acredităm un număr cât mai mare de observatori, din toată țara. Primul pas este înscrierea pe platforma www.fiecarevot.ro. Mai aproape de alegeri, adică sfârșit de noiembrie, început de decembrie, ne vom ocupa de pregătirea celor interesați. În ziua alegerilor îi vom sprijini cu sfaturi despre lege și despre situațiile care apar în secția de votare. Ca și la alegerile locale, vom pune în funcțiune și un call center pentru observatori (dar și pentru oricine altcineva care are întrebări sau probleme legate de alegeri) și platforma on-line votcorect pe care vom primi reclamații.

Experiența ne-a arătat că munca noastră și a observatorilor a avut impact. Am înaintat zeci de reclamații către președinții de birourile electorale, am raportat sute de nereguli, dintre care unele s-au transformat în dosare penale și am corectat nereguli legate de procedurile de vot, înregistrare a candidaților etc prin rapoartele de politici publice sau comunicatele pe care le-am publicat. Mai mult, la prezidențialele din 2014, alături de prietenii de la Funky Citizens, am oferit ajutor celor care se simțeau nedreptățiți de blocajele birocractice care nu le-au permis să voteze.

Așadar, lucrurile se pot schimba atât timp cât există reacții publice la tentativele de furtișag sau ocolire a neregulilor de către politicieni, de orice culoare politică ar fi ei. Secțiile pot deveni mai sigure, iar procedurile pot fi respectate. Pentru a fi observator, trebuie doar să te înscrii pe fiecarevot.ro și să dedici aproximativ 2 zile din viață consultării materialelor de pregătire și vizitării uneia sau mai multora secții de votare, ca parte a unei echipe mobile.

PS: În legătură cu partidele politice care trimit observatori sub acoperire spre acreditare, trebuie spus că toate cererile de acreditare vor fi verificate, iar acolo unde există dubii cu privire la neutralitatea persoanei nu vom acorda acreditare. La alegerilor locale, am eliminat mai bine de 150 de cereri din procesul de acreditare, întrucât am descoperit apropierea de partidele politice a celor care solicitaseră să devină observatori. Mai mult, am primit chiar și cereri de acreditare scanate, numele fișierului conținând denumirea partidului. Fiecare dintre cei care se acreditează va trebui să semneze o declarație pe proprie răspundere că nu e membru de partid, nu participă la campania electorală, are drept de vot și va respecta Codul de Conduită al Observatorilor.