UPDATE: Inspectorul general adjunct al Inspectoratului Școlar Buzău Nela Wamsiedel a declarat că nimeni din inspectorat nu a pus presiune pe secretarul Școlii Brădeanu pentru a semna statele de plată. „Niciun inspector din IȘJ nu putea pune presiune asupra domnului de la Brădeanu. Eu sunt de patru zile singură în Inspectorat pentru că doamna general Stoian este în concediu, iar doamna adjunct Palcău este plecată din județ cu probleme de resurse umane. Nu am vorbit cu domnul Dragomir, nici vorbă să țip la el așa cum spune dânsul. Nu m-a deranjat că a spus că sunt probleme, dar nu poate declara că cineva din Inspectoratul Școlar a țipat la el. Este adevărat că sunt probleme legate de modificările de impozitare, dar ele se vor rezolva de la guvern cu siguranță”, a declarat pentru OPINIA inspectorul general adjunct al IȘJ Buzău Nela Wamsiedel.

Cu o săptămână înainte de salariu, mai mulţi secretari şi contabili din şcolile din Buzău refuză să semneze statele de plată, de teamă să nu fie făcuţi răspunzători pentru problemele cauzate de modificările fiscale. Noua metodă de calcul a contribuţiilor face ca angajaţii din învăţământ cu jumătate de normă sau un sfert de normă să încaseze mai puţin cu 50% din salariu şi chiar să vină cu bani de acasă pentru a-şi plăti dările către stat. În timp ce ministrul Muncii, Olguţa Vasilescu, spune că se vor găsi soluţii de a îndrepta problema, fără garanţii legale, reprezentanţii mai multor şcoli buzoiene spun că nu semnează statele de plată.

Potrivit reprezentanţilor Sindicatului Învăţământului Preuniversitar (SÎP) Buzău, miercuri, numărul şcolilor buzoiene în care angajaţii s-au trezit cu salariul diminuat pe nedrept sau sunt obligaţi să vină cu bani de acasă în ziua de salariu, ajunseseră la 262.

Una din şcolile cu cele mai mari probleme este şcoala Brădeanu, care are zece angajaţi afectaţi de modificările fiscale în baza cărora angajaţii cu jumătate de normă sunt impozitaţi eronat, ca şi cum ar avea normă întreagă.

„Avem zece angajaţi care pierd la salariu câte 3 milioane şi ceva“

„Cu riscul de a nu da salariile pe data de 14, aşa cum ar trebui, eu refuz să fac statele de plată care sunt responsabilitatea mea. Avem zece angajaţi care pierd la salariu câte 3 ­mi­lioane (lei vechi, n.r.) şi ceva. Adică din 7 milioane (lei vechi, n.r.) cât primeau salariu, acum au de încasat vreo 4 milioane (lei vechi). Este vorba despre personal nedidactic cu jumătate de normă, adică femeie de serviciu, muncitori, şi personal didactic auxiliar – secretar, bibliotecar, contabil. Cum pot eu să-l chem pe amărâtul ăla care bagă pe foc şi munceşte de la ora şapte până la ora 14,00, şi să-i spun că are de luat un salariu de 4 milioane de lei (vechi) pentru că a greşit guvernul?”, a declarat pentru OPINIA secretarul Şcolii Bră­deanu, Constantin Dragomir.

Pe lista instituţiilor de învăţământ cu astfel de probleme se mai regăsesc localităţile: Topliceni (şase cazuri), Berca (patru cazuri), Năeni (trei cazuri), Mihăileşti (un caz) etc.

Oamenii care sunt respon­sabili cu întocmirea statelor de plată pentru salarii spun că sunt puşi la mijloc, între conducerea Inspectoratului Şcolar Judeţean, care îi presează să semneze, şi riscul de a fi făcuţi răspunzători de diferenţele salariale care decurg din calculul eronat.

„Toţi tac. Vorbim între noi, cei din şcoli, dar nu avem curaj să spunem nimic public. Şefa din Inspectoratul Şcolar ţipă la mine să fac statele aşa cum sunt. I-am spus că refuz. Eu de unde dau banii înapoi? I-am zis că nu pot face asta şi mi-a spus să aştept că se rezolvă. Este incredibil, statul a plătit zeci de milioane de euro pe programele de la SIVECO şi nu merg. Cineva trebuie să spună adevărul! Am cinci copii acasă. Ce să le spun ? Că trebuie să tacă?!”, a mai declarat secretarul Şcolii Brădeanu.

„Cine plăteşte apoi diferenţa? Eu?“

Potrivit aceleiaşi surse, şi mai îngrijorătoare este metoda prin care guvernul încearcă să repare rapid problema.

„Am văzut proiectul de ordonanţă de urgenţă prin care se rezolvă problema cu impo­zitarea greşită din învăţământ. Ne pun să plătim salariile, în cazul celor care nu au normă întreagă, la nivelul salariului din decembrie 2017. Cum pot eu să fac asta, când la 1 ianuarie 2018 s-au majorat salariile. Intrăm în altă belea. Cine plăteşte apoi diferenţa? Eu?”, a mai declarat Constantin Dragomir.