Premijer Andrej Plenković istaknuo je u četvrtak na sjednici Vlade da je porezna reforma jedna od najvažnijih reformi koje će se provesti u mandatu ove Vlade te istaknuo očekivanja da će nakon njezina provođenja biti uspostavljen stabilan, održiv i predvidljiv porezni sustav, kao jedan od bitnih čimbenika ukupne pravne sigurnosti.

"Trenutačni porezni sustav u Republici Hrvatskoj ima određena negativna obilježja koja su dovela do toga da je on nekonkurentan, a često i kompliciran u odnosu na zemlje u našem okruženju. Visoko porezno opterećenje, velik broj izuzeća i česte izmjene razlog su zbog kojeg je porezna reforma istaknuta kao jedna od najvažnijih reformi koje će se provesti u mandatu ove Vlade", kazao je Plenković.

Mnogo je karika u tom lancu koje trebaju stvoriti sigurnu i stabilnu poslovnu klimu, izjavio je, te istaknuo da su porezi u tome dijelu zasigurno jedna od najvažnijih karika, ali ne i jedina.

Napomenuo je da su česte izmjene poreznih zakona stvorile ozračje nepovjerenja i nesigurnosti za poduzetnike i investicije, o čemu danas svjedoče brojna međunarodna izvješća.

"Porezna reforma cjelovita je i sveobuhvatna. Njome se nastoje postići sljedeći ciljevi: gospodarski rast i zapošljavanje, jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, poticaj demografske obnove, zadržavanje visokostručnih obrazovanih kadrova, naglašenija socijalna pravednost, a posebno poticaj razvoju obrtništva, malog i srednjeg poduzetništva i poljoprivrede", poručio je Plenković.

"U provođenju porezne reforme, uz porezno rasterećenje građana kroz snižavanje poreznih stopa, moralo se voditi računa i o održivosti javnih financija te financiranja funkcija lokalne samouprave, ali i o ostvarivanju važnog makroekonomskog cilja – deficita opće države na razini 2 posto bruto domaćeg proizvoda (BDP) u 2017.", izjavio je Plenković.

Istaknuo je nadu i očekivanje da će nakon provođenja ove porezne reforme biti uspostavljen stabilan, održiv i predvidljiv porezni sustav i porezna politika, kao jedan od bitnih čimbenik ukupne pravne sigurnosti.

"To je preduvjet jačanju konkurentnosti Hrvatske u našem okruženju, na europskoj razini, ali i globalno", kazao je premijer, istaknuvši da je na toj poreznoj reformi sudjelovao niz znanstvenika, stručnjaka i renomiranih poreznih savjetnika, zajedno sa stručnjacima iz Ministarstva financija i Porezne uprave, čime je ostvaren primjer sinergije između politike i struke.

Snižena stopa PDV-a od 5% primjenjuje se na isporuke svih vrsta kruha, svih vrsta mlijeka, na isporuke knjiga, udžbenika i znanstvenih časopisa, lijekova s liste lijekova HZZO-a, medicinske opreme i pomagala, zatim na kinoulaznice te dnevne novine otisnute na papiru. Prijedlog je da od 1. siječnja 2018. budu samo dvije stope PDV-a, niža 12 i opća 24 posto. Time bi došlo do poskupljenja spomenute, dosad zaštićene grupe proizvoda koji su se oporezivali s 5 posto.

Osnovne naznake porezne reforme

Ministar financija Zdravko Marić, predstavljajući članovima Vlade poreznu reformu, istaknuo je da se opća stopa poreza na dobit smanjuje s 20 na 18 posto, dok bi stopa poreza na dobit za poljoprivrednike i obrtnike s prihodima manjim od tri milijuna kuna godišnje iznosila 12 posto.

Najavio je ukidanje porezne olakšice za reinvestiranu dobit jer se njome koristi malo poduzetnika, manje od jedan posto, kazao je Marić.

U sustavu poreza na dohodak smanjuju se stope s 25 na 24 te s 40 na 36 posto, dok bi osnovni jedinstveni prag za osobne odbitke bio 3.800 kuna. Prema najavama, uz ostalo bi se stopom od 24 posto oporezivali dohodci do 17.500 kuna, a sve iznad toga po stopi od 36 posto. Ministar Marić predstavio je novosti vezane uz olakšice u sustavu poreza na dohodak, poručivši kako nikada nije bilo govora da se olakšice za djecu ukinu ili smanje.

"U sadašnjem sustavu oko 900.000 ljudi nije obuhvaćeno škarama poreza na dohodak, a predložene izmjene obuhvatit će još oko 560.000 ljudi, tako da u konačnici u novom sustavu 1,5 milijuna ljudi neće biti u škarama poreza na dohodak", rekao je ministar financija.

Od početka 2018. u Hrvatskoj bi, prema prijedlogu porezne reforme, bile samo dvije stope PDV-a – opća od 24 posto i snižena od 12 posto, najavio je Marić. U prijelaznom razdoblju, od početka 2017. godine, ostaje opća stopa PDV-a od 25 posto, ali se za određene proizvode snižava za 13 posto (repromaterijal u poljoprivredi, isporuke električne energije...)

Ministar financija predstavio je i osnovne novine u sustavu poreza na promet nekretninama, trošarina i niza drugih zakona itd.

Tijek sjednice:

11:15 – Marić je završio s predstavljanjem porezne reforme nakon čega je Plenković zatvorio otvoreni dio sjednice.

11:06 – Porez na promet nekretnina također ima neke promjene. Oni koji stječu prvu nekretninu (rabljenu) radi rješavanja vlastitog stambenog pitanja mogu biti oslobođeni plaćanja tog poreza.

Predlaže se smanjenje stope poreza na promet nekretnina s 5 na 4% te ukidanje oslobođenja od plaćanja poreza na promet nekretnina zbog izjednačavanja poreznog tretmana građana, bez obzira na vrstu nekretnine u prometu.

> > Marić: Porezna reforma treba proći raspravu u Vladi, implementacija paralelno s prijedlogom proračuna

Ukupan prihod s ove osnove bit će prihod jedinica lokalne samouprave.

11:03 – Prema trenutačnom stanju stopa PDV-a od 25% druga je najveća u EU. Planira se sniženje stope od 5 i 13% na određene proizvode i usluge.

S 25 na 13% smanjit će se stopa PDV-a na inpute u poljoprivrednoj proizvodni, isporuci električne energije, dječje sjedalice za automobile, odvoz smeća te isporuke ljesova i urni.

Snižena stopa od 13% prelazi na stopu od 25% na usluge u ugostiteljstvu i šećer. S 5% na 13% povećat će se stopa PDV-a na kinoulaznice.

11:00 – Prema trenutačnom stanju, stopa PDV-a od 25% druga je najveća u EU. Planira se sniženje stope od 5 i 13% na određene proizvode i usluge.

10:55 – Učinci izmjena u sustavu poreza na dohodak:

Osoba s jednim djetetom – do sada se do iznosa 2840 kuna neto plaće nije plaćao porez na dohodak, a od sada se do iznosa od 5250 kuna neto plaće neće plaćati porez na dohodak.

Osoba s dvoje djece – do sada se do iznosa 5680 kuna nije plaćao porez na dohodak dok će se ta granica sada dignuti na 8000.

10:51 – Predložene promjene poreza na dohodak:

– smanjivanje stope poreza od 25% i 40% na 24% i 36%.

– ujednačavanje i podizanje osnovnog osobnog odbitka na 3800 kuna za sve porezne obveznike

– uvođenje jedinstvenog poreznog razreda od 0 - 17.500 kuna za primjenu porezne stope od 24%.

– podizanje osobnog odbitka za djecu i druge uzdržavane članove

10:46 – Poljoprivrednicima, obrtnicima i malim poduzetnicima s prihodima manjim od 3 milijuna kuna porez na dobit smanjit će se s 20 na 12%. Ostalim poreznim obveznicima snizit će se stopa poreza na dobit na 18 posto.

10:37 – Trenutačni porezni sustav ima i negativna obilježja te je nekonkurentan i kompliciran u odnosu na zemlje u našem okruženju. Na ovoj se poreznoj reformi radili sustavno i temeljito, u analizi slabosti s prijedlozima rješenja sudjelovao je niz stručnjaka i znanstvenika – objasnio je Plenković.

– Zahvaljujem svim renomiranim stručnjacima koji su surađivali na projektu reforme – kazao je Zdravko Marić.

Kazao je kako su osnovni ciljevi da se sustav pojednostavi i da ga se učini transparentnijim i konkurentnim.

– Cilj je da deficit opće države sljedeće godine iznosi 2 posto BDP-a – kazao je Marić.

10:30 – Za predstavnike Vlade Republike Hrvatske u Gospodarsko-socijalno vijeće, imenuju se Tomislav Ćorić, Nada Murganić, Martina Dalić, Ivan Kovačić, Zdravko Marić i Pavo Barišić.

Davor Ivo Stier bit će predsjednik Koordinacije za vanjsku i europsku politiku i ljudska prava, Damir Krstičević Koordinacije za sustav domovinske sigurnosti i hrvatske branitelje.

U Koordinaciju za pravosuđe i upravu kao predsjednika imenuje se Ivan Kovačić, dok će Martina Dalić biti predsjednica Koordinacije za gospodarstvo i društvene djelatnosti. Goran Marić bit će predsjednik Koordinacije za upravljanje državnom imovinom, a Andrej Plenković će biti na čelu Kadrovske komisije. Nada Murganić vodit će Administrativnu komisiju.

10:23 – Pod prvom točkom premijer je ministrima podnio izvješće o sastanku Europskog vijeća. Kazao je kako vlada konsenzus o zaštiti vanjskih granica Europske unije.

– Stanje na balkanskoj ruti je relativno mirno – kazao je Plenković.

10:17 – Prihvaćen je dnevni red sjednice

10:07 – Počela je sjednica Vlade. Plenković je kazao kako je glavna točka ove sjednice porezna reforma. Govorio je i o situaciji u Ini i rafineriji Sisak.

U svom se govoru posebno osvrnuo na odnos s MOL-om, koji je strateški partner Vlade u Inu, a u kontekstu posljednjih informacija da bi moglo doći do zatvaranja sisačke rafinerije.

Podsjetivši da je Ina najveća kompanija u Hrvatskoj s više od 11 tisuća zaposlenih, premijer je poručio da će cilj Vlade biti osiguranje uvjeta za njezin daljnji rast i razvoj te najavio izradu strategije koja će pokazati "kakvu Inu želimo".

– Temeljem te strategije pristupit ćemo rješavanju svih otvorenih pitanja između dva najveća dioničara – rekao je.

Dodao je da Hrvatska nastavlja s arbitražnim postupkom u Washingtonu koji je, kazao je, bitan za rješavanje spora između hrvatske države i MOL-a.

– Inzistirat ćemo da Ina investira u istraživanje, proizvodnju i preradu i zadrži sve osobine moderne, vertikalno integrirane kompanije. To znači projekte i u Hrvatskoj, ali i u inozemstvu, upravo kako je to predviđeno i dioničarskim ugovorom – rekao je.

Ina mora svojim investicijama biti jamac energetske sigurnosti i stabilnosti Hrvatske, naglasio je te dodao kako očekuje da MOL "prema Ini postupa kao odgovoran strateški partner i razvija sve dijelove Ine u skladu s potpisanim ugovorima i dobrom poslovnom praksom".

– Nikako nećemo dopustiti da se Ina pretvori u podružnicu MOL-a – poručio je Plenković te najavio sastanak idući tjedan u Vladi.

Plenković je ponovio da je razgovarao s predsjednikom Uprave Ine Zsoltanom Aldotom te da su dogovorili da se idući tjedan održi sastanak "relevantnih ministara u Vladi s članovima Uprave Ine na kojem će razmotriti trenutačnu situaciju".

Govorio je i o ustrojstvu novog ministarstva koji bi se bavio imovinom Hrvatske. Kazao je kako se imovinom mora učinkovito upravljati što će biti zadaća novog ministarstva. Rekao je kako upotreba državne imovine "nije privatizacija", ali i da ju ona ni ne isključuje.

– Privatizacije strateških resursa neće biti – kazao je Plenković.

> > Marić: Porezna reforma treba proći raspravu u Vladi, implementacija paralelno s prijedlogom proračuna