KADA ĆEMO POČETI CIJENITI STRUKOVNA ZANIMANJA?

Lov na djecu: Stranci vrbuju zidare i tesare čim upišu školu

Prije četrnaest godina inženjerka građevine Iva Šnajder postala je ravnateljica Obrtničke škole u Požegi u kojoj se zaposlila još 1988. Bila su to neka bolja vremena kada je školom vladao žamor tadašnjih 647 učenika. No u prošlosti, kaže, ne treba živjeti. Danas je učenika upola manje, a razredni odjeli sačinjeni su od samo nekoliko djece. Ove su se školske godine tesari, kao najtraženije zanimanje u području graditeljstva u čitavoj Hrvatskoj, pokazali najmanje privlačnim učenicima i njihovim roditeljima, jer u ovoj požeškoj, kao i mnogim drugim školama, nije upisan ni jedan tesar. A za tu se djecu, još u školi, već otimaju i stranci.

Ispod minimuma

Moguće rješenje

Jasenka Pejaković

upozorenje MANE SUSTAVA VIDE SE NA TRŽIŠTU RADA MANE SUSTAVA VIDE SE NA TRŽIŠTU RADA

900



kuna mjesečno iznosi stipendija Ministarstva gospodarstva za JMO zanimanja

1200



kuna iznosi mjesečna stipendija Ministarstva turizma za ugostiteljska zanimanja

NEDOSTAJU LIJEČNICI, INŽENJERI... HZZ i ove godine upozorava da imamo previše ekonomista, komercijalista, upravnih referenata te hotelijersko-turističkih tehničara, pa čak i prodavača te frizera. Kada je riječ o visokoobrazovanima, trebalo bi poticati upis na studije u području elektrotehnike, računarstva i strojarstva, matematike i fizike, medicine i farmacije, rehabilitacije i logopedije, pa čak i anglistike. Sve se to preslikava i na Osječko-baranjsku, ali i druge slavonske županije gdje su na cijeni, osim zidara i tesara, bravari, armirači, limari, vodoinstalateri, mesari, a vidljiva je potreba za stomatolozima, liječnicima i magistrima farmacije i tehničkim djelatnostima. I u Vinkovcima, Županji, Otoku i okolnim općinama djeci se preporučuju zanimanja tesar, mesar, limar, dimnjačar. Onima koji završavaju srednju školu poručuje se da u tim mjestima Vukovarsko-srijemske županije nedostaje stomatologa, liječnika, farmaceuta, inženjera, ali i jezičara. Vukovar i Ilok vape i za pedagozima, logopedima te socijalnim radnicima. U Požegi, Pleternici, Kutjevu i okolici na cijeni su i vozači, fasaderi te instalateri svih vrsta, a nedostaje i primalja! I u Požeško-slavonskoj najviše treba visokoobrazovanih u području medicine i zdravstva, ali i glazbe te socijalnog rada, psihologije... U Brodsko-posavskoj županiji najbrže se zapošljavaju i automehaničari, zavarivači, stolari, dentalni tehničari, medicinske sestre i farmaceutski tehničari, a u Virovitičko-podravskoj i bravari, obućari te mesari. HZZ i ove godine upozorava da imamo previše ekonomista, komercijalista, upravnih referenata te hotelijersko-turističkih tehničara, pa čak i prodavača te frizera. Kada je riječ o visokoobrazovanima, trebalo bi poticati upis na studije u području elektrotehnike, računarstva i strojarstva, matematike i fizike, medicine i farmacije, rehabilitacije i logopedije, pa čak i anglistike. Sve se to preslikava i na Osječko-baranjsku, ali i druge slavonske županije gdje su na cijeni, osim zidara i tesara, bravari, armirači, limari, vodoinstalateri, mesari, a vidljiva je potreba za stomatolozima, liječnicima i magistrima farmacije i tehničkim djelatnostima. I u Vinkovcima, Županji, Otoku i okolnim općinama djeci se preporučuju zanimanja tesar, mesar, limar, dimnjačar. Onima koji završavaju srednju školu poručuje se da u tim mjestima Vukovarsko-srijemske županije nedostaje stomatologa, liječnika, farmaceuta, inženjera, ali i jezičara. Vukovar i Ilok vape i za pedagozima, logopedima te socijalnim radnicima. U Požegi, Pleternici, Kutjevu i okolici na cijeni su i vozači, fasaderi te instalateri svih vrsta, a nedostaje i primalja! I u Požeško-slavonskoj najviše treba visokoobrazovanih u području medicine i zdravstva, ali i glazbe te socijalnog rada, psihologije... U Brodsko-posavskoj županiji najbrže se zapošljavaju i automehaničari, zavarivači, stolari, dentalni tehničari, medicinske sestre i farmaceutski tehničari, a u Virovitičko-podravskoj i bravari, obućari te mesari.

- Nismo upisali ni jednog tesara, imamo po četiri zidara, soboslikara, krojačice i osam stolara. Sve su to izrazito deficitarna zanimanja na području Požeške županije, cijele Slavonije, ali i države - kaže ravnateljica Šnajder. Što se tiče kuhara i konobara, također deficitarnih, upisana su samo dva razredna odjela u kombinaciji kuhari i konobari - jedan u Požegi, drugi u dislociranom odjelu u Pleternici. Prije se upisivalo do 40 učenika u jedan razred. Zahvalni su stoga što im Ministarstvo obrazovanja omogućuje formiranje razrednih odjela koji su realno, i svjesni su toga u školi, daleko ispod svih pedagoških minimuma. Tako čuvaju i radna mjesta jednako deficitarnih nastavnika. I oni se boje da bi mogli vrlo lako postati tehnološki višak.- Sve su to deficitarna zanimanja obuhvaćena stipendijama, što Ministarstva gospodarstva za JMO zanimanja u iznosu 900 kuna, što hotelijera i Ministarstva turizma koje daju za ugostiteljska zanimanja - ove godine to je 1200 kuna. Naši učenici rade i preko učeničkog servisa za početnu plaću na stručnoj praksi kod tih hotelijera za 5000 kuna, uz osiguran smještaj i obrok - ističe ravnateljica požeške škole, odnosno sve što se radi da se podigne svijest o važnosti i potrebi takvih zanimanja. Ali - interesa nema.- Kao ravnateljica, odgovorno tvrdim da posla ima, ali rad nije dovoljno vrednovan, i tu je problem interesa za upisom. Većini roditelja bitno je da dijete nakon završetka škole ima osiguran posao i solidna primanja, a sve više i da prima stipendiju tijekom školovanja. Sve to i kod nas sada imaju - sustav se uređuje, plaće rastu, posla ima, ali, nažalost, djeca se još uvijek u školu upisuju da ne bi radila - otvorena je ravnateljica.Šnajder ističe kako ju najviše žalosti vidjeti učenika koji je svoj puni potencijal mogao ostvariti u strukovnom zanimanju, ali je zbog negativnog stava u društvu i obitelji o takvim usmjerenjima otišao u gimnaziju. Nakon završetka škole i fakulteta postaje tek prosječan zaposlenik, a mogao je biti izvrstan u nekom obrtničkom ili drugom zanimanju koja su danas obezvrijeđena, smatra ravnateljica.- Ni majstorska zanimanja danas nisu jednostavna. Tehnologije su otišle u svim strukama daleko, a traži se i znanje stranog jezika - kaže Šnajder. Kaže kako sve više djece ostaje nakon škole raditi u Slavoniji, mnogi odlaze i za roditeljima te braćom i sestrama u Njemačku, Irsku, Austriju, ali sve su veća prijetnja strani poslodavci koji vrebaju buduće zidare i tesare još dok se još školuju.- Poslodavci iz Nizozemske i drugih zemalja zovu i žele uspostaviti kontakt s našim učenicima kako bi ih, kad završe školu, odmah zaposlili - dodaje ravnateljica, rekavši nam kako ostaje suzdržana glede toga pitanja. Koliko je školi teško privući učenike, jednako je toliko teško tu djecu nakon školovanja danas i zadržati u Hrvatskoj.Stoga je još jedan apsurd što se, istovremeno, dok stranci vrebaju i mame naše mlade velikim plaćama, drastično povećavaju kvote za uvoz strane radne snage za radnike sa zanimanjima kakva se u toj požeškoj školi obrazuju. Zidari, tesari, armirači, stolari, limari, dimnjačari, automehaničari, instalateri različitih vrsta, uz kuhare, konobare i slastičare, na popisu su zanimanja i obrazovanih programa za koje Hrvatski zavod za zapošljavanje i u 2019. godine preporučuje ovlaštenima povećati kvote i stipendirati.No, tu škole baš i nemaju nekog utjecaja, priča ravnateljica Šnajder. Ali vjeruje da postoji rješenje za popravak situacije, premda bi to rješenje mnogi mogli nazvati preradikalnom mjerom.- Što se tiče strukovnog obrazovanja prošla sam sve etape. Otkako sam se kao profesorica zaposlila u školi osamdesetih godina, mogu reći da je napredak velik, ali kroz projekte koje smo nedavno provodili shvatila sam da je potrebno odlučiti se na velike i bolne rezove koji će donijeti rezultate - dakle, školovati onoliko kadrova za koliko postoji potreba te kada se gasi određena industrija u zemlji, omogućiti radnicima prekvalifikacije za onim za čim postoji potreba, tj. da ne bi gubili poslove - smatra ravnateljica Šnajder. Velik je problem, kaže, a o čemu se i na roditeljskim sastancima razgovaralo u više navrata, jest činjenica da mnogi u Hrvatskoj ne pristaju raditi poslove kakve rade kada odu u inozemstvo. A vrijeme je da se nešto poduzme u konačnoj promjeni svijesti ljudi i predrasudama o tome da ne mogu i ne moraju svi biti odlikaši, gimnazijalci i visokoobrazovani, da društvo tako ne može funkcionirati. Najbolje to vidimo na aktualnoj situaciji na tržištu rada.- Mislim da smo presiromašni da ostavljamo baš sve na izbor djeci i roditeljima, a bez bodovnog praga za upis u škole, rušimo i visoko obrazovanje u nekoj bliskoj budućnosti - upozorava ravnateljica požeške obrtničke škole.HZZ u Preporukama za obrazovnu upisnu i politiku stipendiranja u 2019. kao najčešća deficitarna zanimanja ističe trogodišnje strukovne programe - slastičar, kuhar, konobar, mesar, pekar, tesar i zidar, a od četverogodišnjih tu su medicinske sestre, odnosno medicinski tehničari opće njege.