Anders Nyquist har fått många positiva reaktioner från olika kommuner gällande idén om att flyktingar under kvalificerad handledning skulle kunna få vara med och bygga sina egna bostäder.

I en tidigare ST-artikel förklarade Nyquist att billiga byggmaterial som trä, halm och lera fungerar utmärkt för den sortens småskaliga byggande han förordade. Begagnat byggmaterial skulle också kunna användas. Byggnationerna skulle kunna utgöra en del av integrationen och ge de nyanlända en meningsfull sysselsättning.

Läs även: Låt flyktingarna bygga sina hus själva.

– I Gävle har det startats en kurs angående att bygga med halm och lera och tanken är att det ska generera resultat så småningom. I Örnsköldsvik har man också en grupp som jobbar med det här. Där har man haft överläggningar med kommunen, men inga beslut har tagits ännu, förklarar Nyquist.

Inom Kalix kommun har man också visat sig vara positiv.

– Där har man sagt att det finns 140 tomter som inte kommer att kunna säljas under överskådlig tid och skulle man få nyanlända att rota sig i kommunen så vore det också bra. Byggprojektet skulle vara ett sätt att både ta hand om människorna och göra något för orten.

Med Kalix kommun har Anders Engquist samarbetat tidigare.

– Vi gjorde något liknande där för 15 år sedan tillsammans med 7-8 arbetslösa ungdomar. Då byggdes det tre hus som står kvar och fungerar mycket bra än i dag. Det revs en gammal kåk och materialet återanvändes. Ungdomarna fick också en utbildning i kretsloppsbyggande.

Även från Skåne, Halland, Tjörn och Lerum har det enligt Nyquist visats intresse.

Det var höstens flyktingsituation som gjorde att den 77-årige arkitekten började fundera på vad som skulle kunna göras. Tillsammans med holländska kollegor tog han fram förslaget på vad han kallar "självbyggeri för flyktingar".

Läs även: Ytterst tveksamt om bygglov beviljas.

– I dag internerar vi våra nya svenskar i flera år. Det måste vara hur deprimerande som helst. Vi har inga system för att ta hand om dem, fastän de själva vill integreras, säger han.

Och kostnaderna ser han inte som något bekymmer.

– Det kanske kan handla om 10 000 kronor per kvadratmeter. Det kan under inga omständigheter bli dyrare än dagens system med bidrag och utanförskap i flera år, säger Nyquist.

Läs även: Drömmen om ett kretsloppshus lever.