En nygammal revolution

Att forskare och frivilliga hjälps åt med forskning är i sig inte något nytt – redan på 1750-talet startade Carl von Linné världens första nätverk för att rapportera lövsprickning. Det som har gjort att medborgarforskning på senare år blivit ett globalt fenomen är digitaliseringen och internet. Via datorer och mobiltelefoner kan nu vem som helst hjälpa forskare att bland annat mäta luftkvalitet, klassificera galaxer, räkna pingviner eller elefanter, transkribera brev från första världskriget, eller spela spel som samtidigt bidrar till vetenskapliga framsteg. Aldrig tidigare har det varit möjligt att engagera så många människor i forskning.



Men medborgarforskning leder inte enbart till framsteg för forskningen, det påverkar till exempel även deltagarnas kunskaper, deras förtroende för vetenskap, och skapar en direkt relation mellan universitet och allmänheten.