Agencija za zaštitu osobnih podataka tijekom prošle godine imala je, sudeći prema izvješću o radu za 2016. podnesenom Saboru, pune ruke posla.

Na stolu njezinih zaposlenika našlo se više od 1300 predmeta, od čega njih 166 u povodu zahtjeva za zaštitu prava u upravnim postupcima, zatim 679 zahtjeva za davanje pravnih mišljenja te 527 predstavki građana.

Među slučajevima povrede privatnosti značajniji su primjeri krađe identiteta koji bi završavali sklapanjem ugovora s teleoperaterima, za što bi “pretplatnici” saznali tek kada bi dobili račune. Tu je i više slučajeva zamjene identiteta u ovršnim postupcima, zatim pitanje videonadzora, pitanje (ne)dozvoljavanja objave podataka o dugovima suvlasnika u stambenim zgradama, ponašanje bivšeg poslodavca koji podatke o radniku čini dostupnima novome poslodavcu, razmjena podataka o članovima sindikata između poslodavca i sindikata te dvaju sindikata međusobno, objave podataka o članstvu u političkim strankama, davanje podataka maloljetnih učenika škole drugoj školi bez privole skrbnika te niz drugih.

Zbirka osobnih podataka

Među predmetima Agencije bilo je više različitih slučajeva koje je otvorila pravobraniteljica za djecu jer su se u različitim slučajevima, od stegovnih postupaka protiv roditelja do slanja marketinških materijala, koristili osobni podaci djece. Agencija za zaštitu osobnih podataka u opsežnom izvješću upućenom Saboru pobrojala je niz primjera u kojima obrađuje tipične slučajeve.

Tijekom 2016. godine zaprimili su 48 zahtjeva u kojima se ukazivalo na sklapanje pretplatničkih ugovora korištenjem tuđih osobnih podataka, i to tako da su osobni podaci postali dostupni na nezakonit način - prikupljeni iz izgubljenih osobnih dokumenata, bilo je korištenja krivotvorenih dokumenata i drugih. U fokusu su, stoji u izvješću, bili ugovori s teleoperaterima sklopljeni na internetu ili izvan poslovnih prostorija.

- To se događa jer teleoperateri kao voditelji zbirke osobnih podataka ili njihovi ugovorni izvršitelji koji prikupljaju podatke ili isporučuju uređaje nisu poduzimali odgovarajuće mjere zaštite, što je omogućavalo razne zlouporabe osobnih podataka - kaže se u izvješću Agencije koja je u slučajevima povreda osobnih podataka teleoperaterima zabranila njihovu daljnju obradu.

Prekršajni postupci

U većini slučajeva, kaže se u izvješću, teleoperateri su sami otpisali sporna potraživanja i odustali od daljnjih naplata. Bilo je i slučajeva gdje teleoperateri nisu postupili po nalogu Agencije za zaštitu osobnih podataka i tada je ona protiv njih pokrenula pred sudom prekršajne postupke.