Motivirani dobrim rezultatima zelenih stranaka na proteklim EU izborima, ali i svjesni da se ukupna politika mora mijenjati u pravcu zelenih rješenja te da se zelenu politiku više ne može gledati kao nešto odvojeno od gospodarskih i socijalnih politika, SDP je odlučio znatno intenzivirati svoje političko djelovanje upravo u tom pravcu. Stoga im je, kolokvijalno govoreći, u planu od “crvenih” prerasti u “crveno-zelene”.

Nestranačka stručnjakinja

Da će upravo zelene teme u SDP-u imati veći utjecaj, potvrdilo nam je više članova iz vrha te stranke, a kako stvari stoje, Mirela Holy će biti ta koja će stranci pomagati da artikulira SDP-ove zelene politike. Ona sama priznaje da ju je šef stranke Davor Bernardić to i zamolio nakon izbora za Europski parlament te da će toj stranci rado pomoći u tome ako i Glavni odbor stranke prihvati taj prijedlog. Ali ne ponovno kao članica stranke jer se u SDP nema namjeru ponovno učlanjivati, već kao nestranačka osoba koja djelovanje u SDP-u može nastaviti preko SDP-ovih stranačkih savjeta.

Vaš preglednik ne omogućava pregled ovog sadržaja.

Inače, upravo je i postavljanje Mirele Holy na listu SDP-a kao jedine nestranačke kandidatkinje na kojima je osvojila više od 11 tisuća glasova pokazalo vodstvu SDP-a da im je zaokret prema “zelenima” logična ideja. Holy je oduvijek bila prepoznata kao stručnjakinja za zelene politike, koja je s bivšom strankom ORaH u mainstream ugurala traženje legalizacije i liberalizacije konoplje, zelene tranzicije i cirkularne ekonomije i sigurno je SDP-ovoj listi donijela upravo glasove biračkog tijela zainteresiranog za te teme.

U SDP-u drže i da im upravo zelena politika može biti mamac za privlačenje većeg broja mladih birača s kojima SDP ima popriličan problem, za što im putokaz mogu biti i zadnji izlasci velikog broja hrvatskih učenika na ulice za klimatske promjene.

– Ide se prema tome, apsolutno. I to ne samo zato što je to sad trend ili moda nego zato što je ljevica u cijeloj Europi pustila i propustila da se baš u proteklom desetljeću jače pozicionira upravo po tom pitanju. Iako su upravo zelene politike eminentne za lijevi prostor – kaže politički tajnik SDP-a Davorko Vidović. Mirela Holy tu je, kaže, apsolutno osoba koja će stranci dobro doći da apostrofira upravo te teme u budućnosti, ali tu je, dodaje, i čitav niz mladih ljudi u stranci koji su jako motivirani da se aktiviraju upravo na tim zelenim pitanjima.

Rješenje kružna ekonomija

Mirela Holy kaže da se zelenu politiku danas se ne može gledati kao nešto odvojeno od gospodarskih i socijalnih politika te otkriva u kojem bi pravcu SDP trebao ići.

– Da bismo doista postali održivi kao društvo, koncept održivog razvoja mora postati glavno načelo svih gospodarskih i ukupnih politika. Danas postoje rješenja kojima se može riješiti okolišne probleme. Održive ili zelene alternative postoje i u području energetike i u području industrije. No postavlja se pitanje hoće li oni koji izvlače ogromnu korist iz fosilnih goriva i s njima čvrsto povezani moćni politički krugovi željeti danas, kada još uvijek postoje izdašni izvori i nafte i plina, odlučiti napraviti ovaj zaokret. Izvor svih problema nije tehnologija, već novac i moć, bolje rečeno pohlepa – kaže Holy.

Za nju ključni je izazov politike informirati i educirati javnost da alternative postoje, da te alternative nisu skupe i nedostižne kako građane naftni lobiji često uvjeravaju, te da treba na konkretnim primjerima pokazati kako se te alternative mogu implementirati i kako od tih alternativa ljudi mogu zarađivati i puno kvalitetnije i zdravije živjeti.

– Krovna politika je ona održivog razvoja koja se u području gospodarstva manifestira kao tranzicija s današnje linearne na kružnu ili cirkularnu ekonomiju. Jedan od temeljnih preduvjeta za tu tranziciju jest uvođenje sustava cjelovitog gospodarenja otpadom kako bi se otpad počeo koristiti kao korisna sekundarna sirovina. Drugi dio je tzv. bio gospodarstvo koje podrazumijeva korištenje prirodnih, bioloških alternativa onome što danas najviše negativno djeluje na klimu i okoliš.

Treći dio priče kružnog gospodarstva je pomak prema tzv. kreativnom gospodarstvu koje dodatnu vrijednost ne stvara na masovnoj proizvodnji nekvalitetnih proizvoda koji se brzo odbacuju, već na inovativnim, kreativnim i kvalitetnim proizvodima u čijem središtu nije eksploatacija resursa, već eksploatacija ideja. Sve ove politike treba iz sfere suhoparnih dokumenata pretočiti u konkretne priče i primjere kako bi se ljude informiralo, usmjerilo i naučilo da postoje kvalitetnije varijante razvoja u kojima građani Hrvatske mogu imati i sami važnu, aktivnu ulogu – zaključuje Holy.