Foto: FAH

PUNU 21 godinu stanoviti D.V. iz Nove Gradiške primao je invalidsku naknadu od države. Nije dobio veliki novac, ukupno 61.172,93 kune. Dio u dionicama, dio za besplatne udžbenike za dijete, nešto jednokratne pomoći, a ravno polovica ukupnog iznosa došla mu je kao osobna invalidnina. Punu 21 godinu, danas četrdesetpetogodišnji D.V., bio je ponosni nosilac naziva 20 postotnog hrvatskog ratnog vojnog invalida. I za to je prosječno svakog mjeseca inkasirao 242 kune. Ništa.

No, D.V. nije ni te 242 kune mjesečno zaslužio. 1994. godine se mlatnuo sjekirom ili cjepanicom po prstu dok je cijepao drva pred kućom, a stradavanje je prijavio kao ozljedu s vojničke dužnosti u sklopu 121 brigade. Državno odvjetništvo je, nepoznatim metodama – vjerojatno zahvaljujući nekom cinkarošu, nakon 21 godine zaključilo da je D.V. varalica i podiglo optužnicu protiv njega. Ma koliko iznos od 242 kune bio mizeran, optužba nije sporna. D.V. je prevario državu, lažući je stekao status vojnog invalida te dobio novac koji mu ne pripada. I trebao bi ga vratiti.

Hrvatska vlada je prije 20 godina, 1996. godine, dakle u vrijeme kada je D.V. već uživao svojih 242 kune, odlučila preko Hrvatske banke za obnovu i razvitak otvoriti kreditnu liniju za zapošljavanje demobiliziranih vojnika. Činilo se to kao dobra ideja. Mnogi od onih koji su otišli u rat po povratku su shvatili da njihovih radnih mjesta, a najčešće ni tvrtki, više nema. Trebalo je mladim ljudima pomoći da se zaposle. Ukupno je odobreno 3655 kredita za zapošljavanje. U poljoprivredi je podijeljen 1721 kredit, obrtnicima 1820 kredita, a samo 44 poslodavca su podigla kredit za zapošljavanje veterana.

Polovica tih kredita nije vraćena

Isplaćeno je 319,5 milijuna kuna, odnosno prosječno 87,5 tisuća kuna po kreditu. Skoro polovica tih kredita, ravno 49,95 posto, nikada nije vraćena. Službene su to brojke Ministarstva branitelja.

„I kad su isplaćivani krediti pretpostavljalo se da veliki dio novca nikada neće biti vraćen. Nikoga u to vrijeme nije ni bilo briga, željelo se samo pokazati da država brine da branitelji nađu posao. Zapravo je to bio samo još jedan oblik socijalne pomoći“, rekao nam je djelatnik Ministarstva branitelja koji je još u devedesetima radio na skrbi za bivše vojnike.

Iako je strašan i sami udio od 49,95 posto nevraćenih kredita, zbog takvog problema bi propala svaka banka na svijetu, a još gore zvuči iznos od 208 milijuna nevraćenih kuna. Najveći dio tog novca oprostila je vlada Zorana Milanovića. Smilovala se u 1155 slučajeva i prekrižila 132 milijuna kuna. Nešto manje od onoga koliko danas nedostaje u proračunu za subvencionirani prijevoz učenika. Pribroji li se ono što je oprostila vlada Jadranke Kosor, preteklo bi i za sljedeću godinu.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Država izgubila četvrt milijarde kuna

U 20 godina od početka kreditiranja zapošljavanja razvojačenih branitelja država je izgubila četvrt milijarde kuna, uračunamo li kamate samo po viđenju – one koje banke isplaćuju na neoročeni novac. Dala je novac za zapošljavanje ljudima koji u velikom broju nikada nisu ni željeli raditi ili su imali jako lošu poslovnu ideju.

Neki su u 20 godina novac ipak uspjeli vratiti. Od 3655 onih koji su dobili povlašteni novac svoje obveze je otplatio 61 (šezdeset i jedan) vjerovnik. 61! Još 537 kredita je reprogramirano. Za ostatak Ministarstvo branitelja nema pojma. Ne znaju hoće li novac ikada biti vraćen.

„Od ukupno 3655 kredita, 1288 je neriješenog statusa“, stoji u dopisu Ministarstva branitelja. U tih 1288 kredita nalazi se skoro 100 milijuna kuna.

Prema prijedlogu proračuna za 2016. godinu Ministarstvo branitelja dobit će 34 milijuna kuna manje nego lani. Tko god postao novi ministar branitelja mogao bi taj manjak nadoknaditi naplatom kredita. Osim ako se time ne bi narušio dignitet Domovinskog rata. Onako kako ga je narušio D.V. pokazujući ozlijeđeni prst komisiji koja mu je dodijelila 242 kune mjesečno.

BranItElji