Vrijeme je da damo i neke projekcije.

1. Turistički dolasci su i dalje sjajni, prema podacima MUP su ulasci stranaca tokom cijelog lipnja u prosjeku oko 20.000 dnevno veći nego na odgovarajući dan prošle godine (pomak u fazi 1 dan s obzirom na vikend pada dan ranije):

Ovi ulasci se pretvaraju i u dane boravka, o čemu kasnije.

Kako je u vrhu sezone popunjenost u RH bila ipak skoro maksimalna, ne možemo očekivati da će i u samom vrhu sezone ulasci biti toliko veći (iako, i kapaciteti su veći ove godine). Ali recimo da ćemo imati možda 45 dana prosječno većih ulazaka za 20.000, ostalo isto, ili ekvivalent (recimo 30 dana po 20.000 i 30 dana po 10.000), to je nekih 900.000 više ulazaka. Uzimajući u obzir moguće greške u podacima MUP, da iako je većina ulazaka vezana uz sezonu to ipak nije sve, i gledajući konzervativno, možemo računati na oko 7-8% više dolazaka nego prošle godine.

2. Međutim, ove godine će ‘službeni’ turizam (hoteli i kampovi), a naročito hoteli imati i bolje cijene. To je iz jednog glavnog razloga: booking je u pravo vrijeme bio jak, pa nema potrebe za paničarenjem u ‘last minute’. Vezano na to, prošle godine se pred samu sezonu dogodilo otkazivanje ruskih gostiju (nenadano i neorganizirano uvođenje viza), što je dovelo do malog cjenovnog rata u najvećoj turističkoj regiji, Istri.

Naravno, ispod velikog razloga stoje i drugi fundamentalni razlozi, primjerice:

A. Izvanredno povoljan razvoj događaja u Grčkoj, gdje balkanski muljatori, tati sinek, Cipras &Co. maksimiziraju uloge u svojim vlastitim otužnim životima (kako se sad povući i napustiti svrhu cijelog života, ektremističkog salonskog trash-marksizma, i iznevjeriti prave vladare Syrize, starčeke koji su progurali Ciprasa jer je prihvatljivo ‘mlado lice’). Npr. ovo: grčkom turizmu prijeti katastrofa.

B. Značajno unaprijeđenje kvalitete smještaja, a pomalo i usluge (recimo akvaparkovi itd.)

C. Nažalost, ovo što navodim nije zabavno kao ovo u Grčkoj, nikako se ne trebamo veseliti, ali moramo uzeti u obzir i terorizam na južnom mediteranu koji će pogodovati sigurnijim destinacijama.

Drugi važan razlog je razumno očekivanje da se neće ponoviti prošlogodišnji katastrofalni vremenski uvjeti (u Istri 27 kišnih dana u srpnju i kolovozu).

3. Vrlo je velika korelacija između broja ulazaka i broja noćenja, ali mislim da se ove godine prosjek noćenja po ulasku može malkice i povećati, sjetite se samo odlaska turista iz kampova nakon lošeg vremena (turist u kampu tri jedan, ili čak dva dana lošeg vremena, ali treći dan mnogi odlaze).

Ukupno dakle očekujem barem 7-8% više noćenja.

4. Što se tiče cijena, one će, ali uglavnom u službenom sektoru rasti iz više razloga, kako sam i naveo. Kako oni nisu cijeli turizam, recimo da na razini cijelog turizma možemo očekivati 3-5% veće prihode po noćenju.

Ukupno dolazimo do nekih 10-12% većih prihoda, iako mi se čini da sam gore u nekim varijablama bio konzervativan (možda možemo i više?).

5. Što se tiče hotelskih tvrtki, za većinu očekujem značajno povećanje profitabilnosti. One naime najbolje mogu reagirati na veću potražnju, zaustavljanjem bookinga ako je predobar (kao što smo čuli na skupštini Valamara za Resort Isabella), itd.

Kako bi dakle prihodi nekih hotelskih kuća možda mogli biti i 7-10% veći, kako je standaradna EBITDA recimo 28-35%, a kako je turizam biznis jako malog marginalnog troška, to bi se EBITDA lako moguće mogla povaćati za npr. 25% ili čak i 30%. Posebno bi lako značajno veći EBITDA mogle ostvariti kuće koje su značajno uložile u nove kapacitete ili njihovo unaprijeđenje, od onih koje pratim, to prvenstveno mislim na Jadranka, Valamar i Arenaturist (možda još neki?).

6. Prošle godine za vrijeme tzv. ‘srpanjske rupe’ je indeks turističkih dionica porastao za oko 15%. Baš me zanima što će biti ove ako zaredaju vijesti o dobroj posjećenosti, dobrom vremenu i gužvama na cestama.

7. Vjerujem da će zamah koji će hrvatski turizam dobiti ove sezone biti pretvoren i u trajni iskorak, jer velika dobit osim što omogućava veće investicije, ujedno daje i ‘smjer’, naime da se investicije isplate.

8. Katastrofalni promašaj koji su skoro svi naši fondovi napravili zaobilazeći turistički sektor (iako su izrazito agresivno ulagali u naše državne obveznice, što je paradoksalno, jer koliko će vrijediti te obveznice ako turizam krahira) će se sigurno nastaviti i ove godine. Ovo je izvedba Crobex turista u zadnje tri godine:

Naslušao sam se svakvih gluposti od naših fond managera, primjerice:

– turističke dionice su ‘neinvstabline’ (za razliku od obveznica NEXE, dionica Ingre, Dalekovoda, Magme …), što god to značilo

– ne može ih se kupiti, mi ‘savjesno’ čekamo na kupnji, ‘pa što upadne’ — elementarno nepoznavanje elementarnih stvari u fond management, oportunitetnog troška i market impacta; naravno da moraš platiti premiju npr. 10% ili 20% ako kupuješ jako potcijenjenu imovinu koja je nelikvidna, a cijena joj može skočiti i 100%

– loše izvještavanje i ‘corporate governance’ (a pogledajte ovaj izvještaj Valamara, i to na engleskom, valjda da bi se što bolje sakrili objavljuju i na engleskom)

– onda kad cijena poraste ‘nisam lud da kupujem sad kad je cijana porasla, pa time priznam koliko sam bio u krivu’ (ne nego si neznalica koja će propustiti daljnji rast)

– onda opet u krug, da je ‘skupo i neinvestabilno’ (za razliku od obveznica RH).

No, budući da su cijene turističkih dionica vrlo jake, oni će jako teško pregristi (recimo sigurno se mnogi nadali da će dionica RIVP pasti bar za iznos dividende, pa da ‘spase čast’ tako da ju stanu kupovati ‘sad kad je cijena pala’), pa će i dalje stajati sa strane. (Imajte na umu da ima fondova koji imaju vrlo malo turističkih dionica, ali to koriste da kažu da ih ‘imaju’, to je kao neki smokvin list, ali zapravo pokazuje neznanje u smislu konstrukcije portfelja, jer se naravno broje i udjeli.)

Napomena: Od turističkih dionica imam RIVP, ARNT, LPLH, SNHO, HIMR, LULG, SLRS (ove tri zadnje u vrlo malim iznosima) i ovo naravno nije preporuka za njihovu kupnju ili prodaju. Mogu jasno biti koloslalno u krivu oko svojih ulgačkih razmatranja, a također mogu te dionice u svakom trenutku prodavati ili kupovati, tko zna zašto … višak likvidnosti, potreba za likvidnošću, blesavi prodavač koji ubija cijenu, osjećam se depresivno, osjećam se euforično .. za savjet se obratite svom omiljenom investicijskom savjetniku ili slično.