Hrvatska je na visokom šestom mjestu među europskim zemljama na ljestvici dječje pretilosti, u posljednjih je osam godina udvostručen broj pretile djece, a čak petina prvašića ima prekomjernu tjelesnu težinu.Podaci Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, temeljeni na uzorku od 523 djece školske dobi pregledanih 2011. godine na području Zagreba, pokazuju kako 29,8 posto djece ima prekomjernu tjelesnu masu, od čega je 9,2 posto pretilo, a 0,4 posto ekstremno pretilo.

Put u depresiju

Uz ozbiljne utjecaje na zdravlje, pretilost posebno utječe na psihički razvoj, zadirkivanje vršnjaka zbog debljine, kritike roditelja i drugih odraslih osoba, kao i nezadovoljstvo vlastitim izgledom imaju velik utjecaj na djetetov osjećaj samopoštovanja, a osjećaj manje vrijednosti može voditi depresiji, asocijalnom ponašanju i poremećajima u prehrani.Uzroci pretilosti su brojni – bogata ponuda brze hrane, previše vremena provedenog ispred televizora i računala, premalo fizičke aktivnosti, genetsko naslijeđe... Uz to se i značajan broj roditelja nekritički odnosi prema prekomjernoj težini svoje djece smatrajući ih “samo bucmastima”.Problem dječje pretilosti, koji je poprimio razmjere globalne epidemije, ne može se brzo ni jednostavno riješiti, no primjer iz Danske pokazuje kako je to moguće. Tamo se, naime, provodi pilot-projekt koji već daje značajne rezultate.U gradu Holbaeku u programu je sudjelovalo 1900 pacijenata, a 70 posto njih uspjelo je održati normalnu težinu promjenama i prilagođavanjem 20 elemenata načina života.Pedijatar dr. Jens Christian Holm, koji vodi projekt, pozvao je i druge nacije da uče iz danskog iskustva u borbi protiv dječje pretilosti.- Općenito govoreći, pretila djeca su zanemarena. Često su usamljena i mnoga od njih ne sudjeluju u aktivnostima sa svojim vršnjacima, nedostaje im samopouzdanja. Uz ovaj program postoji realna nada da mogu izgubiti kilograme i imati kvalitetan život – kaže dr. Holm.

Povratak u normalu

Pretilost je bolest s kojom se djeca jako teško mogu sama izboriti, a danski projekt stvara im okruženje i daje oruđa uz pomoć kojih djeca i njihove obitelji mogu nadvladati taj problem.A borba nije nimalo laka. Na početku programa djeca ostaju u bolnici 24 sata radi intenzivnih pretraga, uz to odgovaraju na opsežan upitnik o prehrambenim navikama i ponašanju. Program podrazumijeva cjelovite promjene u načinu života kako bi se “slomio” prirodni otpor tijela prema gubitku masti, a svako dijete u programu dobiva personalizirani plan koji se odnosi na 15 do 20 svakodnevnih navika.Rezultati pilot-projekta pokazali su kako je 70 posto djece obuhvaćene programom smanjilo tjelesnu težinu i zadržalo je na normalnoj razini tijekom četiri godine, a taj je uspjeh postignut uz samo pet sati medicinskih konzultacija prosječno godišnje po djetetu.Program je sada prihvaćen u još osam danskih općina i bolje djeluje nego brojni drugi prijašnji pokušaji. Konačno je, čini se, pronađen pravi način za motiviranje obitelji da se uhvate ukoštac s problemom. Jedna od uspješnih priča bio je devetogodišnji dječak koji je ušao u program s 40 posto tjelesne masti i visokim krvnim tlakom.Bio je introvertiran, nezainteresiran u školi i izbjegavao je fizičku aktivnost. Njegov tretman još nije završen, ali već je masno tkivo smanjio za četvrtinu, više izlazi vani, počeo je igrati nogomet, sudjeluje u utrkama i ponovno ima sjaj u očima.

Štetan i bijeli kruh

marija čović, foto: shutterstock



Jedna od neophodnih promjena je vrijeme provedeno pred računalom i televizijom, neka su djeca “zalijepljena” za ekran i po 12 sati dnevno, a to bi vrijeme trebalo biti limitirano na najviše dva sata i to ne prije 17 sati. Sudionici programa također moraju imati određeno vrijeme za odlazak na spavanje, što pomaže regulaciji hormona i smanjenju poriva za jedenjem nezdrave hrane.Tipični program mršavljenja i usvajanja zdravih navika podrazumijeva da za doručak nema hrskavih mislija ili voćnih jogurta, umjesto toga jedu se zobena kaša, crni krug, meso i riba. Za ručak nema fast fooda niti bijelog kruha, jede se crni kruh, meso, riba i povrće.Porcije se stavljaju na tanjur u kuhinji, za ručak bi polovica tanjura trebala biti zauzeta povrćem, četvrtina smeđom rižom, tjesteninom ili krumpirima, a četvrtina nemasnom ribom ili mesom. Prije uzimanja eventualne druge porcije treba pričekati 20 minuta kako bi se tijelu omogućio osjećaj sitosti.Dnevno se može pojesti dva komada voća, fast food je dopušten samo jednom mjesečno, a slatkiš jednom tjedno, jednako tako i neke grickalice. Sokove, ledeni čaj, kakao, sodu ili limunadu također treba limitirati na jednom tjedno, ukupno je dopušteno najviše pola litre.Do škole bi trebalo ići pješice ili biciklom, baviti se nekom organiziranom fizičkom aktivnosti poput plesa, rukometa ili gimnastike, te slobodnim aktivnostima poput hodanja ili vožnje bicikla nakon škole, šetnje sa psom i slično.