Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): MDG hevder Stortinget fikk presentert feil informasjon da det ble vedtatt å lete etter olje og gass i Barentshavet sørøst i 2012 - 2013.

I 2012 presenterte daværende olje- og energiminister Ola Borten Moe (Sp) prognoser for inntekt ved eventuell olje- og gassutvinning i Barentshavet som viste at staten kunne tjene opp mot 280 milliarder kroner på området.

En 2017-rapport fra SSB-forsker Mads Greaker og NMBU-forsker Knut Einar Rosendahl viser at disse regnestykkene inneholdt en rekke feil. Blant annet var ikke tallene fra departementet diskontert. MDG mener nåværende oljeminister Terje Søviknes (Frp) har videreført tallfeilen, og vurderer å ta saken inn til kontrollutvalget.

- Tallene som ble opplyst til Stortinget, er etter vår mening sterkt overdrevet. Det er svært dramatisk at Stortinget har gjennomført en av de største åpningsprosessene i oljehistorien på grunnlag av feilaktige opplysninger, sier Per Espen Stoknes, stortingsrepresentant for MDG.

Greaker og Rosendahl konkluderte med følgende i sin rapport: Staten kan ha blåst opp inntektene fra Barentshavet med 160 prosent, til sammen 170 milliarder kroner.

Borten Moe: - Stortinget forsto

Mens Borten Moe, og seinere Søviknes, har sagt at AS Norge kan tjene opp mot 280 milliarder på olje- og gassvirksomheten i Barentshavet, mener Greaker og Rosendahl at 109 milliarder er maksimal inntekt for fellesskapet.

Ola Borten Moe innrømmer at Stortinget fikk feil tall fra ham, men mener det umulig kan ha spilt inn på beslutningen som ble fattet.

- Det ligger jo i sakens natur at det er svært stor usikkerhet i dette. Ingen kan vite med sikkerhet hva som ligger på havbunnen, og det forstår Stortinget godt. Men for all del, dersom Dagbladet eller noen andre sitter på en bedre måte å beregne oljeforekomster på, så anbefaler jeg på sterkeste at vedkommende sier opp sin dagjobb umiddelbart: Du vil bli verdens rikeste person på et blunk, sier Borten Moe til Dagbladet.

Den tidligere statsråden, som nå jobber i oljeselskapet Okea, sier følgende om tallfeilen han ga til Stortinget:

- Det var en summeringsfeil i en av tabellene, hvor det heller ikke var diskontert. Det er selvfølgelig beklagelig, men å bygge en argumentasjon rundt at Stortinget dermed ble forledet, det er åpenbart feil. Ingen visste med sikkerhet hva som lå under bakken i Barentshavet.

- Økonomiske utsikten er feil

Forsker Knut Einar Rosendahl mener likevel at departementets regnefeil er alvorlig. Han forklarer tabben departementet gjorde slik:

- Se for deg at du låner en million i banken over 20 år. Da må du betale renter, og banken skal jo i sum har mer enn den ene millionen tilbake fra deg. De fleste forstår dette. Slik har Stortinget fått tall om Barentshavet sørøst som ikke er riktige. Rentekostnadene ved leting og utbygging av olje- og gassfelt er ikke tatt med, sier Rosendahl til Dagbladet.

​- Hva oppnås ved dette?

- Oljen og gassen i Barentshavet framstår mer verdifull er den faktisk er. Informasjonen om de økonomiske utsiktene er altså feil.

Vurderer kontrollsak

MDG har stilt oljeminister Terje Søviknes skriftlig spørsmål i saken. Partiet ønsker å vite om den nåværende oljeministeren mener Stortinget er blitt feilinformert.

- Denne saken viser at Norge fører en ekstremt aggressiv oljepolitikk i Arktis, som fører til enorme klimagassutslipp. Det gjør vi på et sviktende faktagrunnlag, basert på analyser enhver økonomistudent ville latterliggjort, sier Stoknes i MDG, og legger til:

- Avhengig av svaret vil vi vurdere å ta saken opp i kontrollkomiteen.

- Det er såpass mange alvorlige feil i beslutningsgrunnlaget, at man nesten kan mistenke at noen har justert informasjonen med vilje, for å sette oljelønnsomheten i Barentshavet i et bedre lys. Man slurver ikke med 280 milliarder, fortsetter han.

Søviknes avviser feil

Terje Søviknes ønsker ikke å svare på Dagbladets spørsmål i denne saken. Oljeministeren viser til det skriftlige svaret han ga Stoknes og Stortinget 25. januar i år.

- Jeg har ikke noen informasjon som tilsier at Stortinget ikke fikk et godt beslutningsgrunnlag av Stoltenberg II-regjeringen, eller at åpningsprosessen ikke ble gjort i henhold til regelverket, skriver Søviknes til Stoknes i MDG, og forsvarer arbeidet departementet hans har gjort i denne saken:

- Det framgår således tydelig at departementet i åpningsprosessen for Barentshavet, og i tråd med det forslag til utredning som var på høring, ikke har gjort en full samfunnsøkonomisk analyse.

Søviknes mener også det er feil å si at inntektene fra Barentshavet ble overdrevet.

- De tallene det henvises til står omtalt på følgende måte: «Dersom det gjøres drivverdige funn kan petroleumsvirksomhet i Barentshavet sørøst gi betydelig lønnsom produksjon. Olje- og gassressurser i scenarioene ble anslått å ha en nettoverdi på henholdsvis 280 mrd. kroner i høyt scenario og 50 mrd. kroner i lavt scenario». Dette er altså en synliggjøring av et økonomisk potensial, ikke en beregning av forventet nettoinntekt.

Goliat-året 2017

Det stormet kraftig rundt Søviknes i fjor høst, i den såkalte Goliat-saken. Også den gang var stridens kjerne hvorvidt Søviknes hadde gitt Stortinget feil informasjon. Etter nærmere undersøkelser ble det klart at Goliat-feltet nå kan bli et tapsprosjekt for AS Norge, og politikere fra Ap, SV, KrF og MDG mente alle at Søviknes hadde informert dem for dårlig.

Gjentatte ganger ble Søviknes beskyldt for å løpe oljeselskapenes ærend og ikke bry seg med hvor mye penge skattebetalerne tjener på statens oljevirksomhet. Statsminister Erna Solberg (H) forsvarte Søviknes i spørretimen.