UT I TRAFIKKEN: Flere norske kommuner gir finansiell støtte til flyktinger slik at de får muligheten til å ta førerkort. Foto: Hallgeir Vågenes

Flyktninger får sponset førerkort

I flere kommuner kan flyktninger få dekket store deler av kostnadene med å ta førerkort.

Oppdatert 30. juni 2012

Artikkelen er over åtte år gammel

I Åmli kommune i Aust-Agder kan flyktningene få et tilskudd på inntil 30.000 kroner for å ta førerkortet. Dette er penger de slipper å betale tilbake. Autoriserte trafikkskolers landsforbund (ATL) anslår at det i snitt koster rundt 25.000-30.000 kroner å ta førerkort i Norge.

Flyktninger

- Det er veldig viktig å ha førerkort når man bor i Åmli, sier flyktningkoordinator Synnøve Skree Valle til VG og påpeker at det er seks mil fra innlandsbygda til Arendal.

Hun opplyser at kommunestyret i 2008 vedtok at begge forsørgerne i en flyktningfamilie kan få et tilskudd på inntil 30.000 per hode for å lære seg å kjøre bil. Andre familiemedlemmer kan få 5000 kroner hver til samme formål.

- Dette gjelder flyktninger og ikke andre innbyggere i kommunen. Flyktningene er i en særstilling - de har ikke samme mulighet til å drive øvelseskjøring og stiller på et helt annet nivå enn andre innbyggere, sier Valle.

200.000 kroner

Pengene tas fra integreringstilskuddet som kommunen får fra staten og flyktningene må ta førerkort innen fem år etter at de har bosatt seg i Åmli.

- Dette er en gulrot for at de er flinke og iherdige til å lære seg norsk, sier Valle som regner med at tre somaliske unge menn vil ta førerkortet i løpet av året.

Kommunen har siden 2008 brukt totalt rundt 200.000 kroner på førerkortopplæring for flyktinger.

Åseral kommune i Vest-Agder har, etter behovsprøving, siden 2000 også gitt tilskudd til slik opplæring.

Reagerer

- I snitt ligger det nok på 15.000 til 20.000 kroner per person, sier integreringskonsulent Arna Berg til VG.

I Vegårshei får flyktningene et bidrag på 5000 kroner pluss et rentefritt lån for å dekke førerkortkostnadene. Både Vegårshei og Åseral tar pengene fra det statlige integreringstilskuddet.

Fremskrittspartiet reagerer på pengebruken.

- Hvis kommunene får så mye i integreringsmidler at de kan bruke det til å spandere førerkort på innvandrere, er ordningen for god - og det har jeg ikke inntrykk av, sier partiets innvandringspolitiske talsmann Morten Ørsal Johansen.

Ikke tilskudd

Han mener en slik ordning i så fall må gjelde alle som bor i grisgrendte strøk.

- Jeg vet ikke om dette er ulovlig, men det er langt fra riktig bruk av midlene, mener Johansen.

Store byer som Drammen og Oslo, som har godt utbygget kollektivtransport, gir ikke noe generelt tilskudd til flyktninger som ønsker å ta førerkort.

- Kommunene må avgjøre

Barne-, likestillings- og integreringsdepartementet sier det er opp til kommunene selv å bestemme hvordan de skal bruke statlige integreringsmidler.

- Vi stiller ikke direkte krav til hva integreringstilskuddet skal gå til, men det skal gi mest mulig integrering for pengene, sier statssekretær Ahmad Ghanizadeh (SV) til VG.

Målet er å få flyktningene raskt ut arbeidslivet.

- Hvis noen kommuner mener måten å gjøre det på er å hjelpe flyktningen til å ta førerkort, er det en vurdering kommunen gjør og som vi stoler på, sier Ghanizadeh og legger til at kommunene ikke har rapporteringsplikt.

Integreringstilskudd gis i fem år og skal dekke utgifter til bosetning og introduksjonsprogram for nyankomne flyktninger.

- Positivt!

Sonja Sporstøl, administrerende direktør i Autoriserte trafikkskolers landsforbund, er positiv til at det offentlige bidrar økonomisk slik at også flyktinger får tatt «lappen».

- Hvis innvandrerne skal gå på kurs kan de likegodt få førerkortopplæring siden det er en veldig god måte å bli sosialisert inn i samfunnet på, sier Sporstøl.

Publisert: 29.06.12 kl. 12:59 Oppdatert: 30.06.12 kl. 12:48

Les også

Mer om Trafikk