Foreslår salærkutt i inkassobransjen: – Kunne ønske at regjeringen gikk lengre

Hasteforslag fra regjeringen foreslår kutt i inkassogebyrene.

Justis- og beredskapsdepartementet har sendt et hasteforslag på høring om nedsettelse av inkassogebyrene. Her ved justis- og beredskapsminister Monica Mæland. Vis mer byoutline Siri Øverland Eriksen

Publisert: Publisert: 11. april 2020 20:12

Justis- og beredskapsdepartementet sendte mandag ut et forslag om å raskt sette ned gebyrer og salærer i inkassosaker.

Departementet foreslår blant annet en halvering av gebyrene ved utsendelse av purringer og inkassovarsler, og av inkassosalærene for krav under 2.500 kroner.

– Coronakrisen har gjort at mange privatpersoner og bedrifter har fått betalingsvansker. Det haster dermed å få satt ned inkassokostnadene så raskt som mulig. Jeg har derfor gitt en kort høringsfrist, og vil at dette skal tre i kraft raskt, sier justis- og beredskapsminister Monica Mæland i en pressemelding.

Les også Virke mener forslaget til ny inkassolov kan bety en usikker fremtid for bransjen

De sentrale endringsforslagene er:

Gebyr for purring og inkassovarsel foreslås halvert fra 70 til 35 kroner.

Lett salær for krav under 2.500 kroner foreslås halvert fra 350 til 175 kroner.

Skrivesalæret ved utleggsbegjæringer foreslås halvert fra 1.172 til 586 kroner (det vil si salær for inkassoforetakenes eller kreditorenes arbeid med å sende kravene til tvangsfullbyrdelse hos namsmyndighetene eller saker til forliksrådsbehandling).

Et forslag til ny inkassolov og -forskrift ble i begynnelsen av mars sendt på høring med frist i juni.

Med denne prosessen vil det ta tid før en ny inkassolov og inkassoforskrift kan tre i kraft, og Justis- og beredskapsdepartementet har derfor laget et nytt forslag til reduserte gebyrer og salærer som kan komme raskere på plass.

– Skulle ønske de gikk lengre

Forslaget har høringsfrist 17. april, men allerede nå sier Forbrukerrådet at de imøteser tiltaket.

– Det er jo noe med dette forslaget som gleder oss. Det kan gjøre det litt lettere for dem med trang økonomi, sier fagdirektør Jorge Jensen for finans i Forbrukerrådet.

Han tror ikke dette er det siste som skjer med inkasso i 2020. Høringsrunden til det opprinnelige lovendringsforslaget varer til 9. juni.

– Det er ikke en prosess som stopper selv om man lager en coronaspesial nå. Men det er til forbrukernes gunst at dette skjer nå. Så kunne vi ønske at regjeringen gikk lengre, men det er noe vi kommer til å ta opp igjen, sier han.

Les også Tøffe, men nødvendige endringer i vente for inkassobransjen

Forbrukerrådet var en del av arbeidsgruppen som foreslo lovendringen i januar, og hadde opprinnelig innstilt på en større innskjerping på de «bagatellmessige kravene».

– Den tenker vi fortsatt er viktig, men i en coronasituasjon er det kanskje riktig at den store avlastningen kommer på de store salærene, og ikke bare fakturaer som har glippet for travle forbrukere i en travel hverdag.

– Etter vårt syn har forslagene på kutt i salærene for de store kravene vært for milde, uten at vi ennå klarer å tallfeste hvor stort kuttet burde være, sier Jensen.

Vil ha 50 prosent kutt overalt

Daglig leder Rune Heimstad i inkassoselskapet Fair har imidlertid ikke latt seg imponere av regjeringens hasteforslag.

– Du og jeg synes kanskje det er irriterende å få inkassokrav og gebyr som kan mangedoble en parkeringsbot, men det er ikke det som velter økonomien til folk. Det som sliter har forbruksgjeld, billån og huslån de ikke klarer å betjene og som de får 14.000 ekstra i gebyrer på.

– Vi ser folk som har forbrukslån bare i inkassogebyrer til selskapene. Det er det man må gjøre noe med, sier Heimstad.

Hans inkassoselskap har det han kaller en «sosial profil», og forsøker å påvirke i retning av mye mindre inkassogebyrer.

– Vi støtter at de kutter 50 prosent på de små salærene, men de må ta 50 prosent over hele linjen, så du treffer de som fremover vil komme i en situasjon hvor de får betalingsproblemer, sier han.

– Dette er en god start, men det er litt feil medisin.

Heimstad påpeker at også de store inkassoselskapene sitter i arbeidsgruppen som har utarbeidet lovendringsforslaget.

– De har jo vært flinke, og kjørt en strategi hvor de ser at de må gi noe i markedet. Det har vært mye fokus på disse småsalærene, og skrekkeksempler, og da lovendringen ble sendt på høring satt de helt stille i båten.

– Men inntektene ligger jo på de større kravene. Det har fungert, det skal de ha.

Les også Eldrebølge i inkassosaker: – De har et annet forbruksmønster enn før

Friskmelder ikke

Selv om regjeringen gjør noen tilpasninger nå i april, betyr det ikke at Forbrukerrådet friskmelder inkassobransjen, sier Jensen.

– Forbrukerrådet ønsker at inkassobransjen skal hente inntekter fra sine kunder. Det skjer ikke i inkassomarkedet i dag. Inkassobyråene får sine inntekter politisk fastsatt i form av inkassosalær som i sin helhet betales av skyldnerne.

Jensen er ikke med på at hasteforslaget fra regjeringen «glemmer» de som sliter mest.

– Det er så pass mange av oss som er permitterte nå, at også husholdninger utover de aller mest sårbare kommer til å få problemer med økonomien sin.

Men arbeidet fortsetter.

– Vi har jo nok av eksempler på at inkassoselskapene betaler kundene for å få lov til å drive inkasso for dem. Det gjør at inkasso blir dyrere for folk flest.

– Det er på de store fordringene at de norske salærene er i misforhold til satsene i Sverige og Finland. Vi ser få gode grunner til at det norske gebyret for fordringer over 250.000 kroner skal være 12 ganger høyere enn i Finland og hele 56 ganger høyere enn i Sverige, sier Jensen.

Justis- og beredskapsdepartementet opplyser til E24 at de ikke kommenterer høringsinnspill mens høringen pågår.