Sverige hadde i fjor en netto innvandring av utenlandskfødte på 80.000, og svært mange av dem var flyktninger og asylsøkere.

Tilstrømningen kommer ikke til å avta de neste fem til seks årene, og myndighetene forbereder seg på at det kommer enda flere.

– Ja, 400.000, 500.000 omtrent er anslaget. Men så pleier det å havne på et høyere tall enn det man gjetter, sier Tino Sanandaji til NRK.

Han er doktor i økonomi ved Handelshøgskolan i Stockholm, og selv av innvandrerfamilie. Han advarer likevel mot konsekvensene av at det kommer for mange utenfra.

– Presser velferdsstaten

Om man tar dagens trender og projiserer dem inn 10-15 år, så kommer det til å bli slik at Sverige ikke lenger kan være en rik velferdsstat, sier den svensk-kurdiske nasjonaløkonomen Tino Sanandaji. Foto: Mohammed Alayoubi / NRK

For økningen i innvandringen har ifølge Sanandaji ført til at konsekvensene på mange områder har vært negative. Både økonomisk og sosialt.

– Innvandrerne er i dag om lag 16 prosent av befolkningen, men vi mottar 57 prosent av sosialbidrag. Vi er 52 prosent av langtidsarbeidsløse. 45 prosent av barn som går ut niende klasse uten å ha kompetanse til å komme inn på gymnaset har utenlandsk bakgrunn, sier han.

Blant innvandrere fra land utenfor Europa er det bare halvparten som jobber, og de tjener kun 40 prosent av gjennomsnittet. Det fører til en svekkelse av skatteinntektene som kan få ubehagelige konsekvenser, mener økonomen.

– Dette kommer til å presse velferdsstaten. Den svenske velferdsstaten, som den norske, bygger på at man har sjenerøse bidrag og tjenesteyting. Men den krever at en veldig høy andel av befolkningen arbeider, sier han.

Spår delt klassesamfunn

Han mener at dagens tendenser viser at Sverige innen 10 til 15 år ikke lenger kan være en rik velferdsstat. Ifølge Sanandaji går det mot et slags etnisk delt klassesamfunn, der det finnes veldig store gap og en rask utvikling mot segregasjon.

– Og du har generasjoner som er født her, med utenlandsk bakgrunn, som går gjennom livet som annenrangs borgere. Folk ser ned på dem, det finnes et allment inntrykk av at innvandrere er fattige og lavt utdannete, i det minste de som ser utenlandske ut, sier han.

– Det er veldig viktig å poengtere at dette her er jo ikke innvandrernes feil. De forsøker jo å få jobb og klare seg bra. Det er ikke slik at de liker å være fattige og mislykte.

Han mener at problemet er at Sverige har et høyteknologisk og krevende arbeidsmarked som man har overbelastet. Det klarer ikke å skape jobber for titusenvis om gangen som har lave eller middels kunnskaper.

– Sverige klarer ikke nå engang å skape jobb til sine egne lavt utdannete. Og samtidig så skal man ta hit titusenvis som i mange tilfelle mangler en førgymnasial utdanning fra u-land. Det er klart at det ikke fungerer, sier han.