Norge eneste land i Skandinavia uten diagnosesentre for kreft

Da Per Kristian Skjong (60) kjente en kul i lysken tok han kontakt med Aleris. Like etterpå fikk han påvist spredning etter føflekkreft.

Per Kristian Skjong, 60, valgte å benytte seg av et privat diagnosesenter da han kjente en frykt i lysken. Fredrik Refvem

12. mars 2013 13:19 Sist oppdatert 12. mars 2013

Han er en av 850 pasienter som hver måned tar kontakt med det private diagnosesenteret.

For mens både Sverige og Danmark har egne diagnosesentre for kreft, har Norge ingen. Danske myndigheter gav i 2007 en ventetidsgaranti til alle danske borgere. Ved mistanke om kreft skal videre undersøkelser være påbegynt senest innen 48 timer.

Privat

Fordi Skjong følte det hastet, benyttet han seg av det private diagnosesenteret ved Aleris. Som ansatt i Nordsjøen har firmaet hans forsikringsordning, og han kom raskt inn til det private diagnosesenteret.

— Prinsipielt er jeg imot privat sykehustilbud, og vil at det offentlige skal ta seg av helsevesenet i Norge. Med mange private tilbud vil man få et A- og B-lag, der de som har penger kan kjøpe seg den beste behandlingen. Men når du står oppe i en situasjon selv med engstelse om spredning stiller det seg annerledes, sier Skjong.

Fordi Skjong hadde vært syk tidligere, visste han at det var viktig å ta en biopsi (vevsprøve) samt undersøke kulen i en pet-skanner (maskin om viser aktivitet i celler og vev).

Ifølge fritt sykehusvalg er det ikke noen oversikt på hvor lang tid det tar fra man har mistanke om kreft til man får en diagnose.

Danmark har hatt diagnosesentre for kreft i flere år. Sverige har ett, og skal øke med fem. I Norge skal det nå opprettes to som et prøveprosjekt, ett på Ahus og et i Nord-Norge. Etter hvert skal ordningen evalueres og eventuelt overføres til andre sykehus.

Les også «David» (60) ble offer for en datafeil - nå dør han av kreft

Tusenvis betaler selv

Direktør Grethe Aasved ved Aleris Helse forteller at 850 kvinner og menn hver måned blir utredet ved det private diagnosesenteret for kreft. Mange av disse betaler selv, noen får det dekket av forsikringen.

— Dette er mennesker som ikke vil vente i uker og måneder på en avklaring, og som derfor tar av egne midler for å få beskjed, enten den er god eller dårlig, sier hun.

Flere nordmenn overlever kreft. Men Norge er bare midt på treet når det gjelder overlevelse etter en lunge-, bryst-, eggstokk- eller tarmkreftdiagnose.

Færre sosiale ulikheter

Danmark etablerte diagnosesenter med egne pakkeforløp for flere år siden.

— Høyre, FrP, KrF og V foreslo opprettelse av diagnosesenter i Norge allerede i 2011, men ble da møtt med at vi ikke hadde noe å lære av Danmark, sier Bent Høie, leder av helse og omsorgskomiteen på Stortinget.

Under en konferanse på Stortinget nylig presenterte Ulrich Fredberg ved Diagnostisk Center Regionshospitalet Silkeborg foreløpige erfaringer fra diagnosesenteret.

Han fortalte at mens man tidligere har hatt sosiale forskjeller når det gjelder kreftbehandling kan det se ut som forskjellene utviskes med slike sentre.

- Jeg tror dette skjer fordi allmennlegen sender pasientene med mistanke om kreft umiddelbart til sentrene. Det hjelper pasientene som ikke alltid kjenner systemet til å komme raskt nok frem i helsevesenet, sier Fredberg.

Les også Myndighetene sier nei til nye kreftmedisiner

— Vente og vente

Anne Lise Ryel i Kreftforeningen vil ha ventetiden ned.

— Vi er imot denne ventetiden. Vi er imot å vente på bedre utredning. Vi vil ha ventetiden ned. Om det ikke er fysisk farlig å vente på en kreftbehandling er det en stor psykisk påkjenning, sa Ryel, og legger til at det er forunderlig at Norge skal prøve med diagnosesenter når både Sverige og Danmark mener det lykkes.

Bent Høie, leder av Stortingets helse og omsorgskomite, er helt enig.

— Vi har ikke tid til å vente på erfaringene fra pilotene. Vi kjenner til erfaringen fra Danmark og vi begynner å få de samme erfaringene fra Sverige. Diagnosesenter er nødvendig for å gi raskere hjelp, og rive ned profesjonssiloene i helsevesenet. Hvis ikke risikerer vi at den halvparten som har kreft, men ikke typiske symptomer, må vente lengre.

Thomas Breen (Ap) sier at de ønsker å forsøke diagnosesentre fordi man ikke har dette nå.

- I de andre nordiske landene har man vært mer spesifikke på kreftdiagnosesentre. Det er også andre pasienter enn kreftpasienter som trenger diagnosesenter, og vi ønsker det.

Mange forskjellige yrkesgrupper og spesialiteter skal jobben sammen på disse sentrene, og vi er nødt til å se på hvordan dette fungerer først, sier han.