– Den offentlige debatten på Island har lenge dreid seg om EU-medlemskapsspørsmålet. Nå er den debatten nesten død. Mens dette pågikk, gikk EØS-avtalen for det meste under radaren i det offentlige ordskiftet. Vi har nesten ikke hatt EØS-debatt siden vi sluttet oss til for 25 år siden.

Slik oppsummerer den islandske journalisten Hjörtur J. Gudmundsson situasjonen i islandsk europadebatt fram til ACER-striden nå har ramlet også i deres fang.

Men nå eksploderer EØS-skepsisen, trolig utløst av spørsmålet om Island i EØS-avtalen skal gi EU innflytelse også på det islandske energimarkedet.

I mars refset den islandske finansministeren Norge for ettergivenhet i EØS, noe som også påvirker Islands handlingsrom.

To av tre regjeringspartier har landsmøtevedtak om å si nei til å ta EUs tredje energipakke og deres energimarkedsbyrå ACER inn i EØS-avtalen.

Bakgrunn: Islandsk bombe under EUs energibyrå ACER

ACER utløste sovende frustrasjon



– Før EØS-avtalen ble vedtatt, ble det samlet inn over 30.000 underskrifter, et svært høyt tall hos oss, for å få daværende president Vigdís Finnbogadóttir til å sette EØS-avtalen ut til folkeavstemning. Men hun sa nei, oppsummerer Gudmundsson overfor ABC Nyheter.

Den islandske journalisten Hjörtur J. Gudmundsson. Foto: Privat

Han har i mange år jobbet med EU- og EØS-spørsmål i avisa MBL og Iceland Monitor, og har også en mastergrad i internasjonal politikk med fokus på europapolitikk.

– Det var mye motstand mot EØS da, men det har ikke vært reell debatt siden. Da ACER-saken kom opp nå, ser det ut til å ha utløst den underliggende frustrasjonen som ikke har kommet til overflaten, sier den erfarne journalisten, og legger til:

– Selvsagt har også debatten i Norge bidratt til å åpne debatten på Island. Nå er det et økende antall politikere som reiser tvil om EØS-avtalen og ACER-saken.

– Norge må vise respekt



Mandag møtte Senterpartiets stortingspolitikere Liv Signe Navarsete og Sigbjørn Gjelsvik representanter for de tre regjeringspartiene i Alltinget i Reykjavik.

– De er ikke ferdig konkludert i spørsmålet om å ta ACER inn i EØS. Men det er en sterk skepsis, oppsummerer Navarsete overfor ABC Nyheter.

– De vil bruke den tida de trenger til å diskutere saken. Og vi skal sende over både ja- og nei-argumentene fra debatten i Norge, legger hun til.

Sigbjørn Gjelsvik mener at signalet om at de islandske parlamentarikerne ønsker å bruke tid på spørsmålet, må respekteres fra norsk side.

Liv Signe Navarsete (Sp). Foto: Thomas Vermes / ABC Nyheter

22. mars vedtok stortingsflertallet å slutte Norge til ACER, til stor glede for EU.

To land må si ja



Men ACER kommer ikke inn i EØS-avtalen før de to andre EØS-landene Island og Liechtenstein også har sagt ja.

– Er det ikke gitt at de to partiene som har landsmøtevedtak vil følge dem?

– Selvstendighetspartiet og Fremskrittspartiet er jo regjeringspartier som

må diskutere spørsmålet i sine alltingsgrupper, men de viser jo til sine landsmøtevedtak, svarer Gjelsvik og Navarsete.

Det tredje regjeringspartiet, SVs søsterparti De venstregrønn har ikke noe vedtak, men enkeltrepresentanter har uttrykt skepsis i media.

Rask oppblussing



Journalist Hjörtur J. Gudmundsson er overrasket over at en så sterk EØS-debatt kunne komme så fort.

– Oppblussingen har særlig skjedd når sånne som vår finansminister Bjarni Benediktsson og utenriksminister Gudlaugur Tór Tórdarson kritiserer EU for ikke å respektere to-pillarsystemet EØS-avtalen skulle bygge på. Vår finansminister har også kritisert økende press fra EU om å ta direkte ordre fra dem, sier Gudmundsson.

To-pillarsystemet er løsningen EØS-landene har funnet for å gi skinn av at beslutninger blir fattet uavhengig av EUs overnasjonale organer. Det går ut på at land som Norge og Island får opprettet parallelle organer som kopierer EU, slik som i tilfelle med finanstilsyn og nå energimarked.

– Ellers ville det ikke vært behov



– Uavhengig av hvordan ACER-saken ender i Alltinget, vil det komme andre kontroversielle saker. Uansett utfall, tror jeg at ACER-saken innebærer starten på mer kritisk oppmerksomhet om EØS-avtalen, og økende tvil om den. Dette er trolig begynnelsen på noe nytt. Særlig hvis EUs holdning om ikke å respektere to-pillarsystemet fortsetter, framholder Gudmundsson.

– Islandske politikere klager over at EU motsetter seg to-pillarordningen. Men vi har jo forhandlet oss fram til at vi skal ha et kopi-organ formelt sett under EFTA, altså en to-pillarordning?

– Systemet ble opprinnelig utformet slik at EFTAs EØS-land ikke måtte følge EU-avgjørelser slavisk. Ellers ville det åpenbart ikke vært noe behov for to pillarer, svarer Gudmundsson.

Må jo kopiere EU?



Han siterer en av Islands fremste juss-eksperter på at det er veldig urovekkende dersom EFTA-siden bare fatter avgjørelser på papiret, og ikke har reelt uavhengige avgjørelser. Det reiser alvorlige spørsmål om suverenitet.

– Men ideen med EØS er jo at lovverket skal være likt i hele det indre markedet som Island og Norge sluttet seg til. Kan avgjørelser på EFTA-siden da være noe mer enn formaliteter som kopierer EU-vedtak?

– Det er et godt spørsmål. Det er åpenbart at avgjørelsene må være i overensstemmelse med EUs lovverk. Kanskje har to-pillarsystemet bare ment å være på papiret og ikke faktisk fatte selvstendige beslutninger. Men hvis det er sant, er det i det minste ikke hva folket i Island har blitt fortalt gjennom årene og trodd på. Dermed får vi nå trolig en mer aktiv EØS-debatt.