Forsvarsminister Frank Bakke-Jensen (H) er bekymret. Russland har varslet at de i neste uke vil ha en storstilt militær øvelse i fire områder like utenfor norskekysten.

– Vi har over tid sett en utvikling der Russland opptrer stadig mer selvhevdende i våre nærområder. Norge ser med bekymring på dette, sa forsvarsministeren, som mener Norge tar mange hensyn og forsøker å være en god nabo som vil skape tillit.

Men ifølge seniorforsker Julie Wilhelmsen ved Norsk utenrikspolitisk institutt (NUPI) har Bakke-Jensen og norske myndigheter selv vært med på å skape situasjonen de nå bekymrer seg over.

Det faktum at Norge i stadig større grad har lagt til rette for amerikansk militær tilstedeværelse i nordområdene, har bidratt til eskalering, mener hun.

Seniorforsker Julie Wilhelmsen i NUPI.

På den måten ser vi et samhandlingsmønster, sier Wilhelmsen, og det ligner mer og mer på den dynamikken som utspant seg under den kalde krigen.

– Dette dreier seg ikke om Norge, men om Norge som Nato i nord. Norge blir bondefanget av ideen om at vi er nødt til å gjøre hva enn USA ber oss om å gjøre, fordi vi aldri vil kunne forsvare oss alene.

– På den måten bidrar Norge til en utvikling russerne frykter. Det er den amerikanske militærmakten russerne ikke vil ha nærmere sine grenser.

Se svaret fra forsvarsminister Frank Bakke-Jensen lenger ned i saken.

– Et skifte i norsk forsvarspolitikk

For selv om norske politikere hevder at den norske forsvarspolitikken ligger fast, og har gjort det over tiår, så har det skjedd en forandring, mener Wilhelmsen.

– Det har skjedd et skifte i norsk forsvarspolitikk etter det russiske inntoget i Krim i 2014. Under den kalde krigen førte Norge en «balansepolitikk» mellom avskrekking og beroligelse. En del av de såkalte selvpålagte restriksjonene var at vi ikke hadde amerikanske baser på norsk jord. Det har vi nå fått.

– Norske myndigheter sier at de senere års endringer i norsk politikk er små og forutsigbare. Men russerne ser dem som brudd med den tidligere norske linjen, som var til nettopp for å markere at Norge ikke skulle være en utskytningsrampe for amerikansk aggresjon mot Sovjetunionen.

Når Nato også øker sin tilstedeværelse i Europa for øvrig, angivelig for å beskytte oss for mot russisk aggresjon, begynner russerne å stusse.

– Skal dere forsvare dere, eller skal dere nå etter å ha utvidet Nato i Europa de siste 25 årene, gjøre et angrep på Russland?

I april ble to missiler avfyrt fra skipet «Marshal Ustinov» utenfor Lofoten. Dette bildet er tatt fra den norske fregatten KNM «Roald Amundsen», som fulgte øvelsen. Foto: Forsvaret

Mener Nato-øvelse terget russerne

Sett fra russisk side ble det ikke bedre av at Norge og Nato høsten 2018 arrangerte den største militære øvelsen i Europa siden den kalde krigen.

– Trident Juncture sendte et signal. Den foregikk i Norge fordi Norge ville det, langt mot nord der russerne har sine mest sårbare militærstrategiske baser.

Det var kanskje ikke så lurt, mener Wilhelmsen.

– Trident Juncture skulle ifølge den amerikanske admiralen James Foggo som ledet øvelsen, være en maktdemonstrasjon. Den amerikanske logikken er at for å få Russland til å forandre oppførsel, må man vise at man er mektigere enn dem.

– Men slik jeg leser den russiske tankegangen, så er ikke gjensidig avskrekking den lureste strategien, for russerne er ikke i humør til å trekke seg tilbake. De ser på nordområdene som sitt kjerneområde og de oppfatter den amerikanske globale militærmakten som truende, særlig når den nærmer seg russiske grenser. Da vil de forsvare seg.

Under øvelsen Trident Juncture deltok totalt cirka 50.000 soldater fra 31 land. Her går noen av dem i land på Nesjestranda. Foto: Gunnar Sandvik / NRK

– Russland føler seg truet

Norge må ta innover seg at Russland faktisk oppfatter den siste tids endringer i norsk forsvarspolitikk som truende, og at det hverken er propaganda eller løgn, mener seniorforskeren.

– I stedet for å fortsette å si, som norske myndighetene ofte har sagt, at vi ikke skjønner hvorfor russerne reagerer, så bør man begynne å forstå logikken i russernes tenkemåte. For vi arbeider oss inn i en farlig situasjon, rett og slett. Sjansen for en krise i nordområdene er mye større enn for fem år siden.

Og hun konkluderer:

– Poenget er at det er lite vits i krangle om hvem som har endret politikk mest. Poenget er at begge parter nekter å anerkjenne at den andre parten blir nervøs av det som foregår.

Forsvarsministeren: – Ønsker å være tydelig overfor Russland

Forsvarsminister Frank Bakke-Jensen mener forholdet meller Norge og Russland i stort er bra. Men han understreker at Norge ikke er fornøyd med utviklingen hvor Russland øver i nærheten av Norge.

Forsvarsminister Frank Bakke-Jensen. Foto: Øyvind Bye Skille / NRK

Når det gjelder kritikken av Trident Juncture, svarer han følgende:

– Nato er verdens største forsvarsallianse og sentral i forsvaret av Norge. Øvelsen Trident Juncture var viktig både for Norge og Nato, og viste samholdet og solidariteten i alliansen. For at alliansen skal kunne forsvare et medlemsland, må styrker fra allierte land øve sammen i fredstid.

Bakke-Jensen understreker at han som forsvarsminister ønsker å være tydelig overfor Russland.

– Den allierte tilstedeværelsen i Norge er en viktig del av de lange linjer i norsk sikkerhetspolitikk, og er forutsigbar for Russland. Det er derfor ingen grunn til reaksjoner fra russisk side på alliert øving og trening i Norge. Vi praktiserer stor åpenhet omkring denne aktiviteten.

– Den etablerte rotasjonsordningen med inntil 700 amerikanske marineinfanterister som øver og trener ut fra Værnes, er en liten del av alliert øving i Norge, og kan vanskelig oppleves som en trussel fra russisk side. Men det sender et tydelig signal til omverdenen om vår alliansetilhørighet, og styrker troverdigheten i at våre allierte kommer oss til unnsetning dersom vi skulle trenge det.