Noe traff litt - noe var helbom.

Foran et valg er politikerne opptatt av to ting: De ønsker å fremme sin egen politikk, og sette motstandernes politikk inn i et så dårlig lys som mulig.

Men hvor treffsikker er egentlig spådommene om fremtidige regjeringer?

Nettavisen har tatt en titt tilbake til forrige valg for å se i hvilken grad noen av de mest slående advarslene mot en Høyre-Frp-regjering har blitt til en realitet.

Skoledød

Ifølge tall fra Kunnskapsdepartementet har det vært en nedgang i antall skoler i Norge de siste 4 årene. Fra 2013 til 2016 er antallet grunnskoler redusert fra 2907 til 2858. (2017-tall ikke tilgjengelig)

Dette er derimot en langt lavere nedleggelsestakt enn de foregående årene.

Fra 2005 til 2013 gikk det fra 3243 til 2907 skoler i Norge, noe som betyr at det ble lagt ned nesten tre ganger så mange skoler i året som under den siste perioden.

Privatskoler

Ap og SV var svært skeptisk til Høyres ønske om flere private skoler, og at dette skulle tappe staten.

Det er forbud mot profitt fra private skoler i Norge. I hvilken grad dette forbudt brytes, er vanskelig å si noe om.

Det er derimot hevet over enhver tvil om at det har blitt flere private skoler i Norge under dagens regjering. Dette gjelder både barne- og ungdomsskoler.

Private barneskoler 2013 / 2016: Fra 61 til 76



Private ungdomsskoler 2013 / 2016: Fra 14 til 24



Private kombinerte barne- og ungdomsskoler 2013 /2016: Fra 120 til 138



Totalt ble det opprettet 42 nye private skoler i disse årene (2017-tall er ikke tilgjengelig). Til sammenligning ble det opprettet 34 nye private skoler de fire foregående årene.

Avisdød

Mediebransjen er under større press enn noen gang, og antall journalister i Norge går kraftig nedover. Det finnes ikke fullstendig statistikk på antall ansatte journalister, men antall medlemmer i fagforeningen Norsk Journalistlag har falt fra 7046 til 6352 fra 2013 til 2016 - altså en nedgang på 694 journalister.

Til sammenligning er det rundt 100 journalister i Dagbladet.

Men tall fra Mediebedriftenes landsforening viser at antall aviser i Norge har ligget svært stabilt på hele 2000-tallet.

Helsekrise



Senterpartiet fryktet at Høyres helseplan skulle skape en «helsekrise».

Definisjonen av en helsekrise er svært vanskelig å finne, men ifølge Faktisk.nos omfattende gjennomgang av ventetiden i det norske helsevesenet, venter nå færre på behandling enn tidligere.

SSB-tall viser også at statens bruk av penger på helse, har økt fra 8,9 prosent av BNP i 2013 til 10,5 prosent i 2016.

Arbeidsledighet



Norge opplevde en kraftig økning i arbeidsledigheten som følge av oljeprisfallet, som har ført til store oppsigelser i oljerelatert industri.

Sommeren 2013 var arbiedsledigheten ifølge SSB rundt 3,3 prosent, mens den sommeren 2016 var 5 prosent.

Etter sommeren 2016 har trenden derimot snudd. Siste SSB-tall viser 4,3 prosent arbeidsledighet - og NAV-tall viser nedgang for 9. måned på rad.

Salmonella til folket - og harryhandel

Senterpartiet var svært bekyrmet for at regjeringsskifte ville føre til langt mer salmonellaproblemer i Norge.

Ifølge Folkehelseinstituttet har det motsatte skjedd. I årsrapporten for 2017 skriver de følgende:

«Antall meldte tilfeller av Salmonella fortsetter å synke slik det har gjort de siste årene. Antall smittet innenlands med denne sykdommen er på samme nivå som i 2014 og 2015, og representerer cirka 20 prosent av de meldte tilfellene. Antall tilfeller smittet utenlands har vist en nedgang de siste fem årene.»

SSBs tall for harryhandel viser forøvrig at veksten i harryhandel har flatet ut. I 2013 var det 7,6 millioner dagsturer, i 2016 var tallet 7,7 millioner.

Får uten kål - og landbruksdød



Ifølge Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum ville landbrukspolitikken til Høyre og Frp føre til at det ikke ble noe får å få tak i til.

Skal vi tro SSB, har antall gårder med saueproduksjon økt fra 14.108 til 14.523 i løpet av Høyre-Frp-perioden - mens antallet sau har økt med 8,7 prosent.

Det er dermed lite som tyder på at det vil bli mangel på får i kålen med det første.

SSB-tall viser derimot at det har blitt færre gårdsbruk i Norge de siste fire årene. Dette er derimot ikke noe nytt, fordi den teknologiske utviklingen har gjort det mulig å drive mer effektivt. Det legges nå derimot ned færre gårder enn før. I 2016 ble det lagt ned 954 gårdsbruk, i 2013 var det 1068 - mens det i 2002 ble lagt ned 3717 gårdsbruk.

Matkrise

"Jeg frykter dramatiske konsekvenser for befolkningen hvis Høyre og Frp får rasere norsk matproduksjon."

Med unntak av begrenset tilgang til enkelte importerte grønnsaker i noen uker etter snøvær i Spania, har det ikke vært noen matkrise i Norge de siste fire årene. Det har det heller ikke vært de siste tiårene.

Prisveksten på matvarer har også vært omtrent tilsvarende som under den rød-grønne regjeringen.

Norge eksporterer også typisk 13-17.000 tonn med laks til utlandet hver uke.

Urealistisk samferdselssatsing

Arbeiderpartiet mente Høyres planer om både å satse på ferjefri E29 og InterCity-triangelet var urealistisk og uansvarlig.

Prosjektene har siden blitt kraftig endret. InterCity-triangelet er utvidet med Ringeriksbanen og ny tunnel under Oslo. De ytre grenene er derimot forskjøvet et par år i ny Nasjonal transportplan.

For E39 foreligger det ikke en helhetlig utbyggingsløsning, men deler av prosjektet - blant annet Rogfast - ligger inne i Nasjonal transportplan - en plan som Arbeiderpartiet senere har ønsket å utvide i sin alternative plan.

Vanskeligere å stå frem som homofil

Arbeiderpartiet mente en ny regjering ville gjøre det vanskeligere å komme ut av skapet som homofil.

Om det er vanskeligere, er en høyst subjektiv vurdering, men leder i FRI, Ingvild Endestad, avviser at det har blitt vanskeligere.

- Nei, det har ikke blitt vanskeligere å være LHBT-person i Norge de siste fire årene.

- Men for at situasjonen skal bli bedre, kreves det aktivt arbeid. Der har regjeringen gjort noe, men vi skulle ønske de hadde gjort enda mer, sier hun.

Røe Isaksen: - Tapte på grunn av skremsler og negativ kampanje

Høyre-topp og kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen, som fredag er Nettavisens gjesteredaktør, mener venstresiden i norsk politikk gjør en stor feil i sin valgkampstrategi.

- Det er jo ganske utrolig at det fortsatt bor folk i dette landet etter fire år med Høyre og Frp, sier Røe Isaksen tørt om alle advarslene.

- Jeg tror sosialistene tapte valget i 2013 mye på grunn av skremsler og massiv negativ kampanje. Det utrolige er at de ikke har lært. Nå ser vi den samme runden igjen. Mens økonomien vokser, forteller AP at alt blir verre. Mens det satses stort på bedre velferd, forteller AP at samfunnet blir mørkere, sier Røe Isaksen.

- Folk blir rett og slett lei av dette. De orker ikke å høre på politikere som bare snakket stygt om motstanderen og aldri forteller hva de selv ønsker. Det er selvfølgelig lov å angripe, men når det tipper over til at vi ikke får norsk kjøtt, at homofile ikke tørr å komme ut av skapet eller at Erna er et gufs fra 60-tallet tror jeg folk bare blir lei.