2012 óta évről évre egyre jobban rászorul a főváros az állam támogatására, most is leginkább csak a kötelező feladatokra van pénz. Az új városvezetés legjobb lehetősége minél olcsóbban megmutatni egy saját arculatot, csak eközben a napi működést is finanszírozni kell valamiből.

„Nehéz és feszített helyzetben gazdálkodik a főváros, ehhez illeszkedik a költségvetés, amely feszített, reális és megalapozott, biztosítja a főváros működését és a fejlesztési forrásokat.”

„A főváros helyzete jobb, mint tavaly, de továbbra is igen feszített a költségvetési helyzete.”

„Igen feszített terv van előttünk, komoly kihívást jelent és fegyelmezett működést feltételez.”

„Stabil, nyugodt, de feszített a költségvetés, a főváros gazdasági mozgástere szűk.”

„A források szűkössége miatt igen aprócska a mozgástér. Az a baj, hogy most abból kell kiindulni, mennyi pénz jut a fővárosra és nem abból, hogy mire lenne szükség.”

Így mutatta be a fővárosi költségvetést az elkészítéséért abban az évben felelős főpolgármester-helyettes 2016-ban, 2017-ben, 2018-ban, 2019-ben és 2020-ban. Úgy tűnik, a Tarlós-érában Bagdy Gábor egyik kedvenc szava volt a feszített, utódja, Kiss Ambrus kicsit máshogy írta körül a lényeget, de a mondanivaló ugyanaz maradt: nem Magyarország legkellemesebb politikusi feladata elmagyarázni, hogy Budapestnek nincs sok pénze.

Fotó: Máté Péter

A főváros költségvetését a törvény szerint március 15-ig kell elfogadni, de a törvényi határidőt nem várják ki: ahogy az elmúlt években mindig, most is február végén, ezúttal 26-án bólintanak rá a képviselők a számokra. Apróságok még változhatnak, az viszont meglepetés volna, ha a legfontosabb részletek nagyon átalakulnának. Így pedig arra juthatunk a költségvetés-tervezetet átnézve, hogy a kormány jóindulatán múlik, mi vár Budapestre. Vagy ha hiányzik a régi szóhasználat, feszített lesz a gazdálkodás.

A két legfontosabb szám jól mutatja a probléma súlyát:

Költségvetési bevételek összesen: 284 milliárd forint,

Költségvetési kiadások összesen: 408 milliárd forint.

Innen szép győzni – igaz, ugyanezt elmondhattuk 2012 óta két kivétellel minden évben. Az akkor életbe lépett önkormányzati törvény szerint nem lehet mínuszos költségvetést elfogadni. Így aztán a 124 milliárd forintos különbséget három részre bontva tüntetnék el:

17,6 milliárd forint jönne be az előző költségvetési maradványpénz igénybevételéből és a lekötött bankbetétek megszüntetéséből,

31,3 milliárd forint értékben az Európai Beruházási Bank hitelkeretéből hívnak le,

82 milliárd forintot pedig értékpapírok eladásából szereznének.

Magyar bankhitelt nem fognak felvenni. Nem csoda, hogy ezzel az opcióval nem számolnak, ahhoz ugyanis a kormány engedélyére volna szükség.

Hogy egy kicsit jobban értsük, mennyit is jelentenek ezek a milliárdok, nem csak abba érdemes belegondolni, hogy a kormány eközben csak a propagandára 150 milliárd forintot szán, azt is fontos megnézni, amit a G7 számolt ki a tavalyi önkormányzati választás előtt: ha Közép-Európa fővárosainak bevételét a lakosságszámhoz viszonyítjuk, akkor kijön, hogy Budapestnél csak Szófia gazdálkodik kevesebb pénzből. Ha a helyi vásárlóerőt is figyelembe vesszük a számításnál, akkor még Szófiánál is rosszabbul állunk. Az egy főre jutó bevétel Prágában háromszor, Varsóban három és félszer, Bécsben kicsit több, mint tizenegyszer nagyobb, mint Budapesten.

Mire kell a pénz?

Budapest legnagyobb problémája a közösségi közlekedés. A költségvetésben úgy számolnak: 104 milliárd forintra van szükség 2020-ban ahhoz, hogy minden rendben menjen, ebből a kormány 12 milliárd forintot fog adni, a többit a fővárosnak kell megoldania.

Fotó: Fülöp Máté

A tömegközlekedésre évről évre több pénzre van szükség, az államtól eközben pontosan ugyanannyi támogatás érkezik, mint tavaly. Emlékezetes, hogy Karácsony Gergely azt kérte Orbán Viktortól, állja az állam a tömegközlekedési kiadások harmadát – ebből lett 11 százalék.

Nagyon sok pénzt elvisz az is, hogy fizetéseket kell emelni. Csak azért, hogy a kötelező közszolgáltatások fenntartására legyen elég ember, 5 milliárd forintos évközi bérrendezésre van szükség. Problémát jelenthet az is, ha a forint tovább gyengül, a tervezéskor ugyanis azzal számoltak, hogy éves átlagban 330 forint lesz egy euró, ami most inkább optimista becslésnek tűnik.

Idén beruházásokra 122,6, felújításokra 25,5 milliárd forintot szán a főváros. Ez arra elég, hogy a már folyamatban lévő feladatokat finanszírozzák – nagyon finom megfogalmazásban úgy indokolták ezt, hogy a költségvetést „tovább determinálják a szűkösen rendelkezésre álló források, a hitellehívási lehetőségek”. A felújítások 25 milliárdjából például 20 milliárdot az utak felújítása és a hidak, felüljárók karbantartása visz el,

vagyis olyan feladatokra megy el a város pénze, amelyek nagyon fel sem tűnnek az átlagembernek, csak akkor, ha nem csinálják meg ezeket.

De ugyanígy nem nagyon találni a beruházási keretben sem olyan tételeket, amelyektől hevesen dobogni kezdene a költségvetést böngészők szíve: a százmilliósnál is nagyobb összeg jelentős része önkormányzati fenntartású intézmények külön-külön apróbb felújítási munkáira megy el.

Nagyobb tételt a közlekedésfejlesztési munkák jelentenek. A Lánchíd felújítása is ide tartozik, a korábbi kötelezettségvállalás alapján 2020-ban 11,7 milliárd forintot különítenek el erre a célra, az elektronikus jegyrendszerre 3,6 milliárd forintot szánnak, a 3-as metró akadálymentesítése pedig idén 3,1 milliárd forintba fog kerülni.

A vízgazdálkodásra pedig 20,6 milliárd forint jut. Ennek a legnagyobb tétele az észak-pesti árvízvédelmi fejlesztések 9 milliárdja, de 4,5 milliárd forint elmegy az új csatornák építésére is. A 19 milliárdos környezetvédelmi keret is nagynak tűnik első ránézésre, de ennek közel 90 százalékát a kőbányai és a pestszentlőrinci hulladékudvar befejezésére, valamint kukásautókra és más járművekre (szép megfogalmazásban hulladékbegyűjtő célgépekre) költik, azaz itt is olyan feladatokról van szó, amelyek akkor kerülnének csak be a hírekbe, ha nem foglalkozna velük a városvezetés.

Fotó: Túry Gergely

A Biodómot külön nem nevesítik, de 8,9 milliárdot elkülönítettek a főváros és a kormány közös projektjeinek önrészére.

Évek óta sokkal több a kiadás A városi költségvetéseket két részre szokás bontani: működési és felhalmozási oldalra. Az alapszintű feladatellátást a működési kiadások jelentik, a nagyobb fejlesztések a felhalmozási számokban jelennek meg. A működési bevétel 2012-2013 óta, amikor nagyon sok feladatot és ezzel nagyon sok pénzt is elvett a kormány az önkormányzatoktól, 2018-ig volt nagyobb a működési kiadásoknál, tavaly már húszmilliárdos volt a hiány, idén 12 milliárd mínusszal számolnak. A felhalmozási hiány Tarlós Istvánék utolsó éveiben is látványosan elszállt már, ahogy egyre kevesebb pénz érkezett az államtól, és ez a trend idén is folytatódhat, 112 milliárd forinttal kevesebb lesz a bevétel, mint a kiadás.

Miből fizetik mindezt?

Az állami költségvetés idén 21 milliárd forintot ad Budapestnek a működési feladatokra, vagyis ha ebből levesszük a BKK 12 milliárdját, marad 9 milliárd forint támogatás minden másra. Ez a pénz 1,6 milliárd forinttal kevesebb a 2019-es összegnél. A fejlesztésekre további 32 milliárd forint állami pénzzel számolnak, ebből 11,9 milliárdot kapnának a Pannon Parkra, 10 milliárdot árvízvédelemre, 6 milliárdot pedig a Lánchídra.

Fotó: MTI / Máthé Zoltán

Az iparűzési adóból 174 milliárd forint folyhat be – így máris megérthetjük, miért tiltakozik a főváros az ellen, hogy ezt az adót csökkentse a kormány, arra hivatkozva, hogy majd ettől jobb lesz a vállalkozásoknak. A február 26-i közgyűlés elé kerül egy anyag, amelyben úgy számolnak: évente 20 milliárd forintot venne el a város kasszájából, ha az iparűzési adót tényleg csökkentenék.

És mindehhez hozzájönnek a már bemutatott pénzügyi műveletek: az értékpapírok eladása, a korábbi tartalék felhasználása, valamint az Európai Beruházási Bank hitele. A kormány még az előző városvezetés idején hagyta jóvá ezt a hitelt, a teljes, 99 milliárdos keretből 40 milliárdot már az önkormányzati választás előtt lehívott Budapest, 2023-ig a többi 59 milliárdot is lehívnák.

Olcsón kell saját arculatot teremteni

Egy ilyen helyzetben a városvezetésnek egy lehetősége van, hogy politikai szempontból jól kijöjjön a kevés pénzből: minél több olyan pontot beletenni a költségvetésbe, amely valami látványosan újat hoz a Tarlós-érához képest, lehetőleg nem túl drágán. Ilyen például az udvarzöldítési és komposztálási program, a 20 ezer leginkább rászoruló családnak járó évi 20 ezer forintos lakásrezsi-támogatás, az álláskeresőknek adott ingyen BKK-bérlet, vagy épp az, hogy egymilliárd forint sorsáról egy állampolgári gyűlés dönthet. És azt is beírták a költségvetésbe, amit később Orbán Viktor is megígért az évértékelőjén: minden újszülött után fákat ültetnek.