På söndag hålls den folkomröstning i Schweiz som avgör om landet köper 22 Gripen E. Om nej-sidan vinner finns ingen plan B för att gå vidare med Schweiz-affären. Charmoffensiven från Sveriges sida riktas mot Brasilien i stället.

Efter flera års förhandlingar mellan Schweiz och Sverige hänger Jas-affären på en folkomröstning. Blir det ja fortsätter försäljningen enligt avtal som redan är klara. Om det blir nej nu på söndag, den 18 maj, fimpas ett miljardprojekt. Det finns ingen reservplan. Ueli Maurer, den schweiziske försvarsministern, har avfärdat tanken på att fortsätta vid ett nej.

– Vad som händer vid ett nej är en fråga som bara Schweiz regering kan svara på. Det har inte diskuterats någon annan plan, säger Sofia Karlberg, kommunikationschef vid FXM, Försvarsexportmyndigheten.

Försvarets Materielverk, FMV, avböjer att svara på frågor och hänvisar till att konsekvenserna av ett nej ligger på politisk nivå.

Klart är att uppmärksamheten från svensk sida i så fall flyttas från Schweiz till Brasilien.

– Oavsett hur det går i folkomröstningen ser Saab en ljus framtid för Gripen. Vi förhandlar med Brasilien och hanterar flera förfrågningar från ytterligare länder, säger Richard Smith, ansvarig för Saabs Gripen-kampanj i Schweiz.

Svenska riksdagens beslut att köpa 60 Gripen-plan har som villkor att en utländsk kund beställer minst 20 stycken. Om Schweiz säger nej finns alltså inte förutsättningar för att köpa planen, och beställningen kan stoppas senast 2014.

Men Brasilien har valt ut Gripen E och förväntas lägga sin beställning på 36 plan under året. Allan Widman, folkpartistisk ledamot i försvarsutskottet, tror att detta bidrar till att en svensk avbeställning är osannolik.

– Jag tror att projektet kommer att genomföras med eller utan Schweiz, även om det finns en option att avblåsa inköpet, säger han.

”Förutom Schweiz och Brasilien har Danmark skickat en offertförfrågan. Sammanfattningsvis innebär detta att förutsättningarna för att finna en eller flera sam­arbetspartner bedöms som goda”, säger Försvarsdepartementet i en kommentar till Ny Teknik.

I Danmark pågår en upphandling som kan vara klar tidigast 2015.

– Om Schweiz inte skulle vara aktuella längre kommer det bara att skapa mer utrymme för Brasilien för att ställa krav på flygplanet, tillsammans med Sverige, säger Allan Widman.

Det är också sannolikt att Sverige tar en större del av Gripen E-projektet. Totala utvecklingkostnaden är inte känd, men FMV:s avtal med Saab från februari i fjol, om 60 plan, uppgår till 47,2 miljarder kronor.

– Min bedömning är att Sverige i så fall i första hand bör svara upp för de 22 plan som Schweiz skulle ha beställt. Händelserna i Ukraina har ju fört upp frågan om storleken på flygvapnet, säger han.

I februari kom det fram att Saab har arbetat för att påverka utgången av fjolårets omröstningar i de schweiziska under- och överhusen. Saab hade gett ekonomiskt stöd till ja-sidan. När detta uppdagades betalade ja-sidan tillbaka pengarna.

Sedan i höstas har det också pågått ett samarbete mellan den schweiziske försvars­ministern och den svenska ambassaden för att påverka folkomröstningen mot ett ja.

Enligt den senaste opinionsmätningen från forskningsintitutet GFS Bern säger 51 procent nej till affären, medan 44 procent säger ja. Fem procent vet inte. Tendensen är att ja-sidan knappar in, men det är än så länge inom felmarginalen. Valet blir en rysare.