F-kassans beslut ledde till Saras självmord

Debattörerna: Genom sina avslag slår kassan undan benen på sjuka människor

Publicerad: 10 oktober 2019

Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet.

Genom sina avslag slår kassan undan benen på sjuka människor. Fallet med Sara är inte unikt, vi möter hela tiden människor med svår psykisk ohälsa vars tankar på självmord triggas av liknande negativa besked, skriver debattörerna. Visa mer Foto: TT

DEBATT. Sara var 33 år när hon tog sitt liv. Hon kämpade med ångestproblematik och svår depression. När de tog bort sjukpenningen för henne blev det för mycket.

Försäkringskassan måste bli bättre på att hjälpa människor i stället för att stjälpa. Att stärka skyddsnätet så att hela samhället arbetar för att främja goda livschanser är en viktig del i det självmordsförebyggande arbetet.

Sara hade börjat plugga på högskola, men blev sjukskriven och när hon nekades ersättning av Försäkringskassan hänvisades hon till försörjningsstöd. Det fungerade inte för henne med alla papper som skulle lämnas in och inte heller att överklaga kassans beslut. Till slut orkade hon inte kämpa mer. Så förlorade en förälder sin vuxna dotter och en bror sin syster.

Den 10 oktober infaller Världsdagen för psykisk hälsa, som i år har temat suicidprevention. Om samhället blir bättre på att förebygga självmord sparar det människoliv och minskar lidandet hos anhöriga. Samhället blir vinnare när människor mår bra och väljer livet. Var sjätte timme i genomsnitt tar en person sitt liv i Sverige. Förra året var det 1 574 personer, vilket är fem gånger så många som dör i trafiken.

Inte en utan flera samspelande faktorer, individuella såväl som samhälleliga, ligger förstås bakom ett självmord. Vi vet till exempel att risken för självmord är större i socioekonomiskt svaga grupper. När TT jämförde självmordssiffror kommunvis med statistik över arbete, ekonomi, brottslighet och hälsa var mönstret tydligt. I kommuner med sämre förutsättningar på dessa områden var självmordsfrekvensen högre än i mer välmående kommuner. Dålig ekonomi, låg utbildningsnivå och dåliga sociala nätverk är alltså kända riskfaktorer.

Det första åtgärdsområdet i riksdagens nationella handlingsplan för att förebygga självmord handlar således om att främja goda livschanser för mindre gynnade grupper. Väl fungerande socialförsäkringar och arbetsmarknadspolitiska åtgärder är viktiga instrument i det suicidpreventiva arbetet. Med goda livschanser minskar risken för självmord. Satsningar på arbete och trygghet har effekt.

Det är förkastligt när Försäkringskassan i stället, gång på gång, gör precis tvärtom. Genom sina avslag slår kassan undan benen på sjuka människor. Fallet med Sara är inte unikt, vi möter hela tiden människor med svår psykisk ohälsa vars tankar på självmord triggas av liknande negativa besked. Människor måste kunna betala sina räkningar, sin hyra, sin el. När all hjälp dras in blir maktlösheten och hopplösheten ibland för stor. Statsvetaren och forskaren Niklas Altermark vid Lunds universitet har djupintervjuat kroniskt sjuka människor som fått sjukpenningen indragen. Självmordstankar tas återkommande upp i intervjuerna.

Att stärka de svaga länkarna i samhället borde vara en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen måste återupprätta ett samhälle där den som är för sjuk för att kunna arbeta ändå har en möjlighet att kunna försörja sig. Annika Strandhäll medgav när hon avgick nyligen att regeringen misslyckats i sjukförsäkringsfrågan.

Alldeles för många människor bollas runt mellan myndigheter utan att få det stöd och den hjälp de behöver och har rätt till. Av Folkhälsomyndighetens och Socialstyrelsens rapport Händelseanalyser av suicid inom hälso- och sjukvården framgår att en av de främsta bakomliggande orsakerna till självmord även där är brister i samverkan mellan vårdaktörer med olika ansvar för patienten.

Kanske kan nytillträdde socialförsäkringsminister Ardalan Shekarabi ge svar:

Hur ska myndigheterna förmås att samarbeta bättre runt den enskilde?

Hur avser regeringen följa upp det första åtgärdsområdet i handlingsplanen för att förebygga självmord, det vill säga att främja goda livschanser för sämre gynnade grupper genom satsningar på trygghet och sociala försäkringar?

Ofta är det personer med psykisk ohälsa som får avslag på ansökningar om sjukersättning eller sjukpenning, eftersom det inte alltid finns så kallade ”objektiva fynd” som Försäkringskassan kräver. När en människa tar sitt liv som Sara gjorde föreligger nästan alltid psykisk ohälsa, såsom svår depression. Men Försäkringskassans cyniska och felaktiga beslut är det då för sent att ändra på.



Barbro Hejdenberg Ronsten, förbundsordförande i Riksförbundet för Social och Mental hälsa (RSMH)

P-O Tiger, ordförande i RSMH:s utskott för opinion och samhällspåverkan

(Sara hette egentligen något annat.)



Häng med i debatten och kommentera artikeln

– gilla Aftonbladet Debatt på Facebook.

Visa mer

Gå med i vår opinionspanel du också

Vill du vara med och svara på Inizios undersökningar där vi tar reda på vad svenska folket tycker om olika frågor? Resultat presenteras bland annat i Aftonbladet. Det är frivilligt att svara, du är anonym och kan gå ur när du vill. Klicka på länken för att anmäla dig.

Publisert: Publicerad: 10 oktober 2019 kl. 04.00