Södersjukhuset låser akutens dörrar. Och i Malmö dubblas närvaron av ordningsvakter. På bara några år har antalet fall av våld och hot mot vårdpersonal ökat med över 40 procent i Sverige.

Har du redan registrerat dig? Gå tillbaka till startsidan och logga in dig uppe i toppen på sidan.

Varför vill vi veta mer om dig? För att kunna ge dig en bättre läsupplevelse och lära oss mer om våra läsares intressen.

För att läsa vidare på vår sajt, behöver du registrera dig som läsare. Därefter kan du fortsätta att, utan kostnad, ta del av Dagens Medicins journalistik på sajten.

Se länsvis statistik i slutet av artikeln.

– Våldet i samhället ökar, och vi har också sett i våra avvikelsesystem att det stigit. Man måste rusta för det, säger Maria Lindblom, chefssjuksköterska på Södersjukhusets akutmottagning.

Hon estimerar att personal blir angripen verbalt eller fysiskt varje vecka. Det har hänt att anställda blivit påhoppade och sparkade, och någon gång tillgrep en person en dator och slängde på personalen.

Nu stänger man skalskyddet för obehöriga. Från 1 december är dörrarna låsta för alla utom personal med passerkort.

Det blir vanligare med hot och våld mot vårdpersonal, visar siffror från Försäkringskassan. För några år sedan, år 2010, rapporterades 730 fall av arbetsskador, inom kategorin våld och hot, med sjukfrånvaro i hela Sverige. I fjol hade den siffran växt till 1049, vilket är en ökning med 44 procent.

Siffrorna varierar givetvis runtom i landet, men trenden är i stort sett densamma i alla regioner och landsting. I Stockholm är ökningen 49 procent. I Västra Götalandsregionen är den 47, och i Skåne 66 procent. Sedan finns det några som går åt andra hållet, som till exempel Norrbottens län och Kronobergs län, men där är siffrorna blygsamma i jämförelse.

Statistiken visar inte olika yrkesgrupper i vården. Men siffror från Statistiska centralbyråns telefonintervjuer och enkäter med olika yrkesgrupper 2013–2015 visar att sjuksköterskor är en av de mest utsatta yrkesgrupperna, alla kategorier. 46 procent av sjusköterskorna hade upplevt våld eller hot det senaste året. Den bilden har varit densamma över flera års tid.

Akutmottagningarna är särskilt utsatta när det gäller våld och hot. I medierna rapporteras det ibland om oroligheter efter skottlossningar och gängrelaterat våld, bland annat i Göteborg och Malmö.

I Skåne har frågan om ordningsvakter på akuten varit i fokus ur ett par olika perspektiv. Dels beslutade Arbetsmiljöverket i våras att ordningsvakter på Sus i Malmö måste arbeta två och två, efter att ett skyddsombud på ett väktarföretag påtalat säkerhetsriskerna i ensamarbete. Dels har det förts en diskussion om att fler ordningsvakter skulle kunna resultera i mer oroligheter.

På Skånes universitetssjukhus i Malmö gjorde man en intern utredning om dubbla ordningsvakter reducerade oroligheterna.

– Vi såg snarare att våldet ökade då, säger Maria Ohlson Andersson, verksamhetschef på akuten på Sus.

Trots det har Sus anpassat sig till Arbetsmiljöverket och låter ordningsvakterna arbeta två och två. Maria Ohlson Andersson säger också att man har nära kontakt med polisen vid speciellt oroliga händelser, som den för någon månad sedan när fyra skottskadade kom in till akuten.

– Vi har ett jättebra samarbete med polisen vid sådana händelser. Och bland våra medarbetare är det ”business as usual”, de känner inget extra hot.

Numer skolas även ordningsvakter i att arbeta på Sus.

– Att jobba som ordningsvakt på sjukhus kräver lite annan kunskap än om du arbetar på krogen. Vi jobbar med att träna ordningsvakterna i värdegrunder och integrera dem i verksamheten, säger Patrik Tolvsgård, säkerhetschef på Sus.

Fotnot: I Försäkringskassans statistik finns en större statistisk grupp, ”Vård och omsorg, socialtjänst”. Där är ökningen 47 procent under åren 2010–2016. I Stockholms län är det nära 60 procent.

Relaterat material

Psykiatrer tror att larmbågar stigmatiserar patienterna

Personalen lämnar på grund av våldsamma patienter





Tillbaka till Jobb & Karriär