Binär Elektronisk Sekvens Kalkylator, BESK, hette världens snabbaste dator som byggdes av Matematikmaskinnämnden och som huserade på KTH för drygt 60 år sedan. Nu invigs superdatorn Beskow med en kapacitet ingen vågade drömma om 1950. – Som ni ser har vi en lång historia av högpresterande superdatorer här på KTH, sade Peter Gudmundson, KTH:s rektor.

Invigningsdagen, som bestod av ett antal anföranden av såväl svenska som europeiska intressenter och organisationer i branschen samt en vetenskaplig workshop, inleddes av Peter Gudmundson.

Han konstaterade att Beskow blivit verklighet genom ett mycket gott samarbete med och stöd från såväl industrin, Scania, som akademin och Swedish National Infrastructure for Computing, SNIC.

Nya superdatorn Beskow, namngiven efter barnboksförfattaren och illustratören Elsa Beskow. (Foto: PDC)

På plats fanns också Helene Hellmark Knutsson, Sveriges minister för högre utbildning och forskning. Hon betonade vikten av bästa möjliga verktyg till bästa möjliga forskare för att Sverige även framledes ska vara en stark forskningsnation. Långsiktighet och jämställdhet var andra viktiga variabler för svensk forsknings framtid.

– Jag hoppas att Beskow kommer till stor användning för forskare i såväl Sverige som i resten av världen och för både kvinnor och män, sade hon.

Vetenskapsrådets generaldirektör Sven Stafström påtalade i sin tur bland annat att många vetenskapliga drömmar kan komma att förverkligas genom superdatorn.

Beskow finns på plats i Parallelldatorcentrum på KTH , PDC, redo att användas till olika typer av simuleringar och beräkningar av enorma mängder data, inom en rad olika forskningsområden som till exempel strömningsmekanik, klimatmodellering, hjärnforskning och simuleringar på molekylär nivå.

Text: Jill Klackenberg