Danmark kan godt afskaffe forsvarsforbeholdet uden en folkeafstemning, men da Danmark fik forbeholdene blev der lavet en politisk aftale om ikke at afskaffe Danmarks forbehold uden folkeafstemning.

Ifølge grundlovens §20 skal der afholdes en folkeafstemning for at overdrage suverænitet fra Danmark til EU – medmindre 5/6 af folketingsmedlemmerne stemmer for at overdrage suverænitet. Det betyder, at Danmark strengt taget ikke behøver at blive afholdt en folkeafstemning om at afskaffe Danmarks forbehold, hvis der er stor nok opbakning til det i Folketinget. Men da Danmark fik forbeholdene tilbage i 1993 besluttede alle de politiske partier bag aftalen (alle Folketingets partier undtagen Fremskridtspartiet), at man ikke ville afskaffe forbeholdene uden et ja ved en folkeafstemning.*



Danmark har siden 1993 haft fire forbehold for dele af EU’s samarbejde. Forbeholdene er en aftale mellem Danmark og de andre EU-lande om, at Danmark ikke deltager i EU’s militære missioner, den fælles mønt, den overstatslige retspolitik og at unionsborgerskabet ikke skulle erstatte det nationale statsborgerskab.



For at afskaffe retsforbeholdet og euroforbeholdet vil det kræve, at Danmark overdrager suverænitet til EU. Derfor skal 5/6 af folketingsmedlemmerne stemme for det. Hvis der kun er simpelt flertal i Folketinget, skal danskerne til folkeafstemning. Det var sådanne folkeafstemninger, der blev afholdt i 2000 og i 2015, hvor danskerne stemte nej til at henholdsvis indføre euroen og ændre retsforbeholdet til en tilvalgsordning.



Afskaffelse af forsvarsforbeholdet, derimod, vil ikke kræve at Danmark overdrager suverænitet. Det skyldes, at EU’s forsvarssamarbejde er mellemstatsligt. Når EU beslutter at sende soldater ud på militære opgaver, skal alle medlemslandene være enige om det – og medlemslandene kan i øvrigt selv vælge, om de vil bidrage med soldater til en militær mission.



Rent juridisk vil det således kun kræve et simpelt flertal i Folketinget at afskaffe forsvarsforbeholdet. Men der er, som nævnt, en politisk aftale om ikke at tilslutte sig forsvarssamarbejdet, det overstatslige retssamarbejde eller euroen uden en folkeafstemning.



Det sidste forbehold, som Danmark fik i 1993 handler om unionsborgerskabet. Danmark blev lovet, at unionsborgerskabet ikke kunne give samme rettigheder som et nationalt statsborgerskab. Senere blev alle EU landene enige om, at det var en god idé. Så nu har alle EU-landene det samme forbehold for unionsborgerskabet som Danmark.



*I pkt. 3 i indledning til almindelige bemærkninger til lovforslaget om Edinburgh-aftalen, står der, at de syv partier er enige om, at den kun kan ændres gennem en ny folkeafstemning.