Mens københavnerne fra nytår kan se frem til billigere parkering, bliver parkeringen dyrere for bilisterne i mange andre danske byer.

For selv om den nye parkeringslov, der træder i kraft til årsskiftet, skulle gøre det billigere at parkere, vil den nye lov få den stik modsatte effekt uden for København, Aarhus og Aalborg.

Blandt andet i Esbjerg Kommune, der formentlig skal til at opkræve penge for at parkere på kommunale p-pladser i byen.

P-billetter I 2017 opkrævede kommunerne p-billetter og –bøder for næsten 900 millioner kroner. De 634 millioner kroner kom fra p-billetter. København, Frederiksberg, Aarhus og Aalborg Kommuner stod for knap 90 procent af indtægterne fra p-billetter. Kilde: Økonomi- og Indenrigsministeriet

- En af konsekvenserne er, at vi kan blive nødt til at indføre betalingsparkering i store dele af Esbjerg, siger formand for teknik- og byggeudvalget i Esbjerg, Søren Heide Lambertsen (S).

Lov rammer skævt

Med den nye parkeringslovgivning skal stat og kommune ikke længere dele parkeringsindtægterne lige over, men med 70 procent til staten og 30 procent til kommunerne.

På den måde vil regeringen og Dansk Folkeparti undgå, at kommunerne bruger betalingsparkeringen som en pengemaskine.

Men modsat København, Aalborg og Aarhus Kommuner har ingen af de syd- og sønderjyske kommuner betalingsparkering i dag. Til gengæld har de p-vagter til at sikre, at folk overholder de tidsbegrænsede pladser. En løsning, der i dag går i nul.

Derfor kan Esbjerg Kommune nu se frem til et underskud på 750.000 kroner, fortæller Søren Heide Lambertsen.

- Jeg har forståelse for, at man ikke skal tjene penge på det. Men at det decideret skal være en ekstra udgift for kommunen, synes jeg ikke er rimeligt.

KL kritiserer den nye p-lov

Det er bestemt ikke lige meget, om det er en løsning, der går i nul eller en underskudsforretning for kommunerne at håndtere trafikken i midtbyerne, siger trafikforsker fra Aalborg Universitet Harry Lahrmann.

- Det betyder, at kommunerne ikke har så meget frihed til at fastlægge deres egen parkeringspolitik. Ikke uden at de skal aflevere en større del til Christiansborg.

Kommunernes Landsforening har, siden at lovforslaget blev vedtaget, kritiseret aftalen, der ifølge KL kommer til at koste kommunerne op mod 350 millioner kroner.

Formand for miljø- og forsyningsudvalget, socialdemokraten Jacob Bjerregaard, fortæller, at mange kommuner vil ligesom Esbjerg ende med et underskud, der kan være svært at dække.

- I virkeligheden går regeringen ind og tager et stort millionbeløb fra kommunerne, som vi selv skal finansiere fra velfærden.

Ekspert: Dårlig idé at droppe p-vagter

I dag får Esbjerg Kommune indtægter til parkering via p-bøderne. Men det er altså ikke nok til at dække underskuddet – derfor overvejer kommunen nu, om de skal erstatte nogle af de tidsregulerede p-pladser med betalingsparkering.

De kommuner, der bliver ramt, kan også forsøge at dække underskuddet ved helt at droppe parkeringskontrollen - men det fraråder Harry Lahrmann på det kraftigste:

- Hvis man ikke overvåger de tidsregulerede p-pladser i centrum, vil der jo være nogen, der parkerer hele døgnet, så der ikke er plads til butikkernes kunder.

Økonomi- og indenrigsminister Simon-Emil Ammitzbøll-Bille (LA) har ikke ønsket at stille op til interview, men skriver i en mail, at han mener, at kommunerne bør kunne klare sig med de 30 procent af p-indtægterne, de beholder.

- Hvis de ikke kan finansiere deres p-vagter af de penge, må det være fordi, der ikke er særlig mange, der parkerer ulovligt. Og så undrer jeg mig over, at de overhovedet har brug for to p-vagter.