Mange danskere vil tabe penge eller stort set intet få ud af det, hvis de skifter dagpengene ud med et lavtlønnet job på fuld tid. For enlige uden børn koster det hele 441 kroner om måneden i form af faldende rådighedsbeløb efter skat at tage et arbejde.

For andre typer af familier med børn bliver der også færre penge at gøre godt med, hvis de flytter sig fra dagpenge til et arbejde.

Det viser beregninger, som den liberale tænketank Cepos har udarbejdet på Økonomi- og Indenrigsministeriets familie­typemodel.

I et svar til Folketinget fra skatteminister Morten Østergaard (R) blev det for nylig påvist, at måske 40.000 danskere med arbejde ville få mere udbetalt, hvis de var på kontanthjælp.

Men nu har Cepos så regnet ud, at det også er en dårlig forretning at flytte sig fra dagpenge til et job med lav løn.

Transportudgifter på 500 kr.

Det er de maksimale dagpenge på 216.000 kroner om året eller ca. 18.000 kroner om måneden, der er sammenlignet med et lavtlønsjob til 115 kroner i timen, der indbringer 223.000 kroner om året eller 18.600 kroner om måneden.

Når rådighedsbeløbet falder ved at komme i arbejde, skyldes det, at der skal betales arbejdsmarkedsbidrag på otte procent af løn, men ikke af dagpenge. Men der er også medregnet transportomkostninger til og fra arbejde på 500 kroner om måneden.

Økonomi- og Indenrigsministeriet har anslået, at udgifterne til transport til og fra arbejde i snit udgør 900 kroner for fuldtidsbeskæftigede. Men her er der kun medtaget en udgift på 500 kroner ud fra en betragtning om, at personer i lavtlønsjob bruger færre penge på transport.

Professor ved Københavns Universitet og økonomisk vismand Claus Thustrup Kreiner er enig i, at det fortsat ikke kan betale sig at arbejde for en del herhjemme.

»Men det er færre end før, og tendensen er nedadgående, fordi man gennem de senere år har indført og øget det særlige jobfradrag. Samtidig er dagpengenes kompensationsgrad faldet, fordi dagpengene er steget mindre end lønningerne. Arbejdsmarkeds­politikken er også blevet strammet, sådan at det er sværere at være arbejdsløs end før uden at blive tvunget til aktivering eller en masse andre ting,« siger Claus Thustrup Kreiner.

Politisk dilemma

Han tilføjer, at »der er tale om et svært valg, om man skal skabe endnu større økonomiske incitamenter til at arbejde, eller om man skal hjælpe nogle svage grupper.«

»Det er et politisk valg. Hjælper man de ledige, som måske i forvejen har det svært, med forholdsvis gode dagpenge, så skaber man også dårligere økonomiske incitamenter til at arbejde. Men problemet er aftagende og knap så stort som for en del år siden,« siger Claus Thustrup Kreiner.

I Venstre mener man, at »den største udfordring overhovedet i Danmark« er, at for mange står uden for arbejdsmarkedet, og partiets politiske ordfører, Inger Støjberg, mener netop, at det skyldes, at det for alt for mange ikke kan betale sig at arbejde.

Om det kan betale sig at arbejde i Danmark, er da også et gloende hedt spørgsmål i den politiske debat på Christiansborg og vil formentlig komme til at være det helt frem til næste folketingsvalg, hvor Venstres formand og statsministerkandidat, Lars Løkke Rasmussen (V), har gjort det til et kardinalpunkt i sine bestræbelser på at genvinde magten.

Men hos AE-Rådet vurderer direktør Lars Andersen, at der slet ikke mangler økonomiske incitamenter til at arbejde.

»Lige før krisen startede var færre arbejdsløse herhjemme, end der kan sidde inde i Parken. Det er hver gang, at ledigheden er høj, at der kommer en mistænkeliggørelse af de ledige. Men langt de fleste vil gerne arbejde.«

Lars Andersen tilføjer dog, at det ofte er personer med lave lønninger og store transportomkostninger, som taber stort på at arbejde.

»Derfor kunne man overveje et større transportfradrag for lavtlønnede. Men ingen kan vælge af være ledig i Danmark. Alle ledige skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og de steder, hvor der er mangel på arbejdskraft, er det typisk personer med særlige kvalifikationer, der er brug for. Derfor er det mere uddannelse end lavere dagpenge, der er brug for,« siger Lars Andersen.

28 kroner tabt om måneden

Beregningerne fra Cepos viser dog, at en enlig med et eller to børn vil tabe 28 kroner om måneden ved at tage et lavtlønsjob frem for at være på arbejde. Det er lidt mindre end for dagpengemodtageren, der ikke har børn. Forskellen skyldes det ekstraordinære jobfradrag for enlige forsørgere, der blev indført med skattereformen i 2012 samt boligsikringen.­

Da personen i lavtlønsjobbet har en mindre indkomst end modtageren af dagpenge, udbetales der typisk også mere i boligsikring. Dette gør sig især gældende, når der ses på forsørgere, hvor boligsikringen er stor.

Cheføkonom Mads Lundby Hansen fra Cepos kalder det »uhyre vigtigt« at øge tilskyndelsen til at tage et job herhjemme.

»Især nu, hvor der kan opstå mangel på arbejdskraft i takt med, at det begynder at gå bedre med dansk økonomi. Man kan let forestille sig en industriarbejder, som bliver afskediget i et yderområde i Danmark, og som overvejer at tage et job som kassedame i den lokale Brugsen eller et job på nabo­gården. Men det kan slet ikke betale sig,« siger Mads Lundby Hansen.

En del af årsagen er, at dagpengene i Danmark giver en bedre dækning end i mange andre lande, vi normalt sammenligner os med såsom Finland, Sverige, Tyskland, Holland og Storbritannien.

Mads Lundby Hansen peger også på, at Danmark fortsat har en relativ lang dagpenge­periode i forhold til andre lande. Sammen med Norge og Finland har Danmark den længste generelle dagpenge­periode. I 2016 nedsættes den længste dagpengeperiode til to år i Holland, men kun for personer med en lang forudgående periode i beskæftigelse. I Sverige er den generelle dagpengeperiode kortere end i Danmark. Men ledige med børn kan få dagpenge i længere tid, så det i alt bliver knap to år. I Finland, Tyskland og Holland kan man få dagpenge i længere tid, hvis man er ældre. Men dagpenge­perioden kommer ikke over to år.

Herhjemme har regeringen også indført en særlig arbejdsmarkedsydelse på op til to år for personer, der opbruger den almindelige dagpengeperiode på to år. Ydelsen udgør 60 procent af højeste dagpengesats for personer uden børn og 80 pct. for forsørgere. Ydelsen skal efter planen udløbe i juli 2016.

»Det indebærer en de facto forlængelse af dagpengeperioden. Gøres ordningen permanent efter 2016, vil det indebære en reduktion i den langsigtede beskæftigelse i størrelsesordenen 5.000 til 6.000 fuldtids­personer,« siger Mads Lundby Hansen.

Lavere dagpenge

For at øge den økonomiske gulerod til at arbejde mener Mads Lundby Hansen, at dagpengene herhjemme burde sænkes med ti procent, svarende til 1.800 kr. om måneden. Derved vil tabet ved at tage et lavtlønsjob vendes til en gevinst. Det vil også øge beskæftigelsen med 14.000 personer og forbedre de offentlige finanser med omkring fire milliarder­ kroner.

En mulighed er også at sænke dagpengeperioden fra to til ét år, når væksten i dansk økonomi tager til. Det kan øge beskæftigelsen med 4.000 til 6.000 personer og forbedre den strukturelle offentlige saldo med 1,5 milliarder kroner.

Der er en meget stor omsætning af job på det danske arbejdsmarked. Helt op mod 500.000 skifter job om året. Det svarer til tæt ved en femtedel af alle beskæftigede. Det er mere end i de fleste andre lande.

»Det gør det hensigtsmæssige at have en kort dagpengeperiode. De mange jobåbninger herhjemme gør det nemmere at finde et arbejde,« siger Mads Lundby Hansen.