Venstres næstformand har aflyst Venstres ambition om nulvækst i den offentlige sektor.

Venstres næstformand, Kristian Jensen, har med et enkelt budskab skabt splid internt i regeringen.

I et interview med Jyllands-Posten luftede han tanker om at lade den offentlige sektor vokse gradvist de næste 10 år, men det vil hverken Liberal Alliance eller de konservative være med til.

LA gjorde sin position klar allerede søndag, da portrætinterviewet blev bragt, og nu følger K så trop:

- Jeg mener, det må være en fælles borgerlig kamp, når man har en af de største offentlige sektorer i verden, lyder det fra politisk ordfører hos de konservative, Mette Abildgaard.

- Vi har en produktivitetskommission, der for nogle år siden sagde, at der var et effektiviseringspotentiale på 50 milliarder, og jeg synes egentlig, det var mere oplagt at diskutere, hvordan vi forløste det potentiale. Det er selvfølgelig ganske udmærket, at Kristian Jensen gør det klart, hvor Venstre står i det her spørgsmål, men jeg er da ærgerlig over, at man ikke kæmper mere ihærdigt for at få en mindre offentlig sektor.

En realpolitisk anerkendelse

Kristian Jensens argument for den nye holdning til væksten i det offentlige forbrug er befolkningsudviklingen, som han mener i de kommende år kræver yderligere investeringer på blandt andet sundhedsområdet.

Søndag kaldte Liberal Alliances finansordfører og formand for finansudvalget, Joachim B. Olsen, det direkte "dovent", at Venstre nu dropper sin hidtidige ambition om nulvækst. Så hård er Mette Abildgaard ikke i retorikken. Tværtimod forstår hun godt, hvor Venstres holdningsændring kommer fra.

Vi ønsker nulvækst, men hvis ikke vi kan få det, er det klart, at vi har nogle meget klare holdninger til, hvad den vækst, der så måtte være, skal gå til Mette Abildgaard (K)

- Jeg tror, at der er en realpolitisk anerkendelse bag den melding, der er kommet fra Venstre, siger hun.

- Ligeså vel som jeg, kan de se, at der ikke findes 90 mandater bag et ønske om nulvækst i det offentlige forbrug i Danmark, og derfor vælger de så at komme med denne melding, og det er jo fint. Så ved vælgerne, hvad man har. Men vælgerne skal også vide, at hvis man stemmer på Det Konservative Folkeparti, så vil vores udgangspunkt være, at vi vil kæmpe for at få så lille en vækst i det offentlige forbrug som overhovedet muligt.

Kan ende med at acceptere vækst

Netop på grund af flertallet i Folketinget var Venstre, de konservative og Liberal Alliance tvunget til at skrive en realvækst på 0,3 procent i det offentlige forbrug ind i regeringsgrundlaget, selv om alle tre partier på daværende tidspunkt var fortalere for enten nulvækst eller minusvækst.

Mette Abildgaard erkender, at man særligt med den nye melding fra Venstre risikerer at havne i en lignende situation:

- Vi ønsker nulvækst, men hvis ikke vi kan få det, er det klart, at vi har nogle meget klare holdninger til, hvad den vækst, der så måtte være, skal gå til, siger hun.

- For os har det ret stor betydning. For eksempel er vi et af de partier, der ønsker, at vi får et langt stærkere forsvar, end vi har i dag. Vi ønsker, at vi får et stærkere politi, og samtidig har vi også nogle ønsker om et stærkt sundhedsvæsen. Er det nogle af de områder, der skal tilgodeses med vækst, så vil vi nok være noget mildere stemt, end hvis det var så mange andre områder. Men det må man jo tage i en konkret forhandlingssituation.

Med de nye toner fra Venstre er de konservative og Liberal Alliance de eneste partier i Folketinget, som ønsker at stoppe væksten i det offentlige forbrug.