I Næstved Asylcenter har beboere levet i frygt for centrets leder, som anvender trusler, voldsom fysisk magt og kollektiv afstraffelse over for dem. Det siger en lang række kilder til Information.

Efter at Information har forelagt Langeland Kommune, der driver centret, oplysningerne om lederen, blev han fredag eftermiddags fritstillet, og han fratræder sin stilling 1. juni. Asylcentret har nu iværksat en undersøgelse af forløbet.

Næstved Asylcenter åbnede for modtagelse af asylansøgere i januar 2016 og er en af de fire teltlejre for asylansøgere i Danmark, som har været voldsomt diskuteret i offentligheden, siden de blev åbnet.

Integrations- og udlændingeminister Inger Støjberg besøgte teltlejren den 6. april for at vise den frem for sin norske ministerkollega. I den forbindelse kaldte hun ifølge TV 2/Øst lejren i Næstved »en meget velfungerende lejr« med »rigtig godt styr på tingene«.

Som Information i dag kan afdække, blev lederen for centret i 2014 dømt for vold mod to børn på et behandlingssted for omsorgssvigtede børn og unge, hvor han var forstander. Han blev derefter fyret fra bostedet. Alligevel tiltrådte han i februar i år stillingen som leder af asylcentret i Næstved, der har kapacitet til at huse 400 asylansøgere.

I alt 12 beboere, som Information har talt med over flere omgange, fortæller, at lederen kommer med trusler mod asylansøgere, hvis han er utilfreds med deres opførsel.

En trussel, der ifølge beboerne går igen, er, at lederen siger, han vil skade deres asylsag. En anden trussel, som de 12 beboere beskriver, er, at lederen siger, han vil sende asylansøgere tilbage til Sandholm, hvis de ikke overholder reglerne på centret eller klager over forholdene. Hvis det sker, risikerer de, at deres asylsag skal begynde forfra.

På kant med loven

I sidste uge foretog lejrens leder og to af hans medarbejdere en magtanvendelse på asylcentret. Information er kommet i besiddelse af videoer, der viser episoden.

På videoerne kan man se, hvordan afdelingslederen sammen med to kolleger lægger en syrisk asylansøger, Mohamad Abdul, i benlås og trykker hans ansigt ned mod jorden.

Som udgangspunkt er det ikke lovligt for personale på et asylcenter at anvende magt over for beboerne, men er der tale om, at man har handlet i nødværge, kan en magtanvendelse retfærdiggøres. Juridisk konsulent i Amnesty, Claus Juul, vurderer efter at have set de to videoer, at »centerlederen og hans personale er på kant med straffeloven«. Han understreger, at han ikke på videoerne kan se, hvad der går forud for magtanvendelsen.

På en af videoerne kan man høre lederen gentage på engelsk: »Er det sådan her du vil have det hver dag?« fire gange, imens den syriske asylansøger ligger i benlås.

Stadig med asylansøgeren i benlås bøjer lederen sig ind over ham og råber på dansk: »Du skal ikke lave de her scener. Næste gang ryger du i fængsel. Har du forstået det?« Han fortsætter: »Jeg vil ikke have ballade i min lejr. Har du forstået det?« Den ene video, som er knap to minutter lang, slutter med, at lederen slipper benlåsen og Mohamad Abdul ligger fladt på maven og lader benene falde til jorden.



Om forløbet på videoerne siger Claus Juul:

»Umiddelbart er det en meget voldsom magtanvendelse, som, hvis den ikke skal være ulovlig, skal være begrundet i, at den skete for at beskytte andre mod overgreb og fare,« siger han.

Han forklarer, at hvis så farligt et magtmiddel skal kunne anvendes lovligt, skal der kunne påvises »en overhængende fare for andres liv og helbred«.

»Er det ikke tilfældet, er denne magtanvendelse formentlig ulovlig,« siger Claus Juul, som også mener, at »det vækker bekymring, at de tre mænd tager fat i asylansøgerens næse, mens han ligger fikseret på jorden, og tvinger hans ansigt ned i jorden ved at lægge hænderne på hans baghoved og presse hans ansigt nedad«.

»Som udgangspunkt må personalet ikke benytte en benlås som denne, hvor asylansøgeren ligger med ansigtet ned i jorden, og en mand har ham i benlås, samtidig med, at han har en mand siddende på ryggen, som vrider hans arm om. Man kan se, at armen er vredet så langt, at hånden er næsten på niveau med kravebenet.«

Politiet har nye retningslinjer

Claus Juul henviser til Jens Arne Ørskov-sagen og Benjamin-sagen, hvor politiets benlås ligefrem førte til dødsfald.

»Dels er det stærkt smertevoldende at vride en arm om på den måde, dels kan man dø af kvælning ved at have en mand siddende på ryggen med armen vredet om, og samtidig have en mand siddende, som laver benlås. I den situation kan brystkassen ikke udvide sig, og hvis tilstanden varer for længe, glider den fikserede over i bevidstløshed for til sidst at dø af det,« siger han.

Politiet ændrede retningslinjer for brugen af benlås som konsekvens af Jens Arne Ørskov-sagen. Claus Juul mener, at denne adfærd sammen med centerlederens meget aggressive råb om, at ansøgeren kan få samme behandling igen de følgende dage, og at han kan komme i fængsel, hvis han ikke opfører sig ordentligt, fordi centerlederen ikke finder sig i en sådan en adfærd, giver indtryk af »en voldsomt konfrontatorisk centerledelse«.

»Der er ikke noget i deres håndtering af situationen, som tyder på, at de er uddannet til at håndtere torturofre og krigsflygtninge. Der er til gengæld meget i deres etablering af benlåsen, som tyder på, at de er vant til at slås,« siger Claus Juul.

Ifølge den syriske asylansøger Mohamad Abdul, som blev udsat for magtanvendelsen, kom han op at skændes med lejrlederen, da han ikke måtte få sit ID-kort tilbage.

»Pludselig tog han fat i mig bagfra. Jeg blev forskrækket og slap ud af hans greb for at komme væk fra ham. Han tilkaldte to af sine medarbejdere. De tog fat i mig og holdt mig nede i jorden, og jeg kunne knap trække vejret og begyndte at bløde fra mit tandkød og hoved,« fortæller Mohamad Abdul, som har kæmpet med psykiske eftervirkninger af borgerkrigen i Syrien.

Hans forklaring bakkes op af en asylansøger med en anden nationalitet end Mohamad Abdul, da denne tilfældigt overværede episoden:

»Det var ikke nødvendigt at tage så hårdt fat i ham. Han gjorde ingenting for at fremprovokere det,« fortæller asylansøgeren, som filmede hændelsen med sin mobiltelefon.

Konfiskerede telefoner

Lederen af lejren har ikke ønsket at stille op til et mundtligt interview, men har på mail svaret på kritikken. Han skriver til Information, at der har været tre magtanvendelser mod Mohamad Abdul i situationer, hvor han har været udadreagerende. Han forklarer, at »den omtalte asylansøger har fået en henstilling om at opholde sig på centret, da han har en voldssag mod personalet hos politiet« og har en voldsom og uhensigtsmæssig adfærd.

Det har ikke været muligt for Information at få be- eller afkræftet oplysningerne om den angivelige politisag, men Mohamad Abdul oplyser, at han ikke kender til nogen sag hos politiet. Efter episoden konfiskerede lederen af centeret ifølge to beboere en mobiltelefon, slettede alt indhold og trådte på den, så den ikke længere virkede. Information har set den pågældende ødelagte telefon. En af de to kilder fortæller også, at lederen truede ham med at skade hans asylsag, hvis han talte med journalister om episoden.

Lederen skriver til Information, at det ikke er korrekt, at han slettede videoerne eller ødelagde telefoner.

»Vi fik flere henvendelser fra andre asylansøgere, om at der var blevet optaget film af pågældende asylansøger. Vi har efterfølgende taget en snak med de beboere, som har filmet den omtalte magtanvendelse for at spørge til deres formål og det etiske i at filme sådanne episoder og lægge dem på nettet. Pågældende asylansøgere har selv slettet deres film efterfølgende,« forklarer han.

25-årige Hadi Rahimi fra Iran er en af de tidligere beboere i asylcentret, der gerne vil stå frem med navns nævnelse. Han er nu taget til Tyskland og fortæller over Skype til Information, at lederen af centret truede ham og andre, hvis de forsøgte at klage over forholdene i lejren.

»Han sagde, at hvis vi ikke kunne lide forholdene, så kunne vi tage hjem. Hver gang vi ikke adlød, fik vi at vide, at vi ville blive sendt til Sandholm eller få et minus i vores journal, eller også sagde han, at han ville ødelægge vores fremtid i Danmark,« siger Hadi Rahimi.

Frygten for at blive sendt til Sandholm går igen blandt asylansøgerne.

Rengøring eller Sandholm

Hadi Rahimi boede på Næstved Asylcenter sammen med 21-årige iranske Kianoush Jafarian, som også er taget til Tyskland. Kianoush Jafarian fortæller ligeledes om de trusler, han fik, hvis han gik til lederen.

»Problemet var ikke, at forholdene var slemme, men det var truslerne, som lederen kom med. Hver gang vi for eksempel klagede eller ikke gjorde, som han sagde, så fik vi at vide, at vi ville blive sendt til Sandholm, eller også ville han skade vores asylsag. Det var den frygt, vi hele tiden sad med,« siger Kianoush Jafarian.

Han fortæller om en episode, hvor lederen mistænkte ham for at have røget en cigaret indenfor i et af lejrens telte.

»Han hentede mig og tog mig ud på et toilet, hvor der var skidt overalt. Så sagde han, at enten skulle jeg gøre det rent, eller også ville han sende mig til Sandholm,« siger han.

Beboerne har ifølge flere af de kilder, som Information har talt med, forsøgt at klage over en række forhold i lejren til lederen. En af de nuværende beboere fortæller, at lejrens beboere på et tidspunkt lavede en underskriftsindsamling, hvor en lang række asylansøgere skrev under på, at de fik for lidt at spise.

»Da en gruppe asylansøgere afleverede klagen til lederen på hans kontor, rev han den i stykker og smed den i skraldespanden,« siger beboeren.

Vækket med koklokke

Lederen af lejren skriver til Information, at det ikke er korrekt, at han har truet asylansøgerne.

Han fortæller også, at han ikke har modtaget nogle skriftlige klager omkring maden, men at en asylansøger tilbage i marts lavede en underskriftsindsamling i et kladdehæfte.

»Denne indsamling blev foretaget af en asylansøger, som opholdte sig ulovligt i Asylcenter Næstved og var indskrevet i Herning. Den omtalte asylansøger blev bedt om at forlade Asylcenter Næstved og fik udleveret en togbillet til Herning. Jeg formoder, at han tog sit kladdehæfte med sig,« skriver han.

Information har imidlertid talt med en af de nuværende beboere, som siger, at han var med til at aflevere underskrifterne, og at han vel at mærke også dengang var indskrevet i lejren og ikke opholdt sig der ulovligt.

En konkret episode, der går igen blandt 11 af de 13 nuværende beboere, som Information har talt med samt de to tidligere beboere, udspillede sig i en sovesal med 110 beboere, morgenen efter at nogle unge mænd havde kastet med nogle æg i lejren. En beboer fortæller, hvordan lejrlederen kom ind i sovesalen, inden solen stod op, og vækkede beboerne med en koklokke.

»Han råbte. Mange forstod ikke, hvad han sagde, og blev forvirrede og bange,« forklarer beboeren.

Kollektiv straf

Lederen forlangte ifølge beboerne, at æggekasterne stod frem i løbet af dagen. Ellers ville han vække dem på samme måde igen næste dag. Det gjorde han ifølge de 11 beboere – men denne gang med en ghettoblaster, som han skruede højt op for. En af beboerne siger:

»I forvejen sover vi først meget sent på grund af larm i sovesalen. Episoden var ydmygende.«

De 11 beboere, der bekræfter episoden, opfattede det som kollektiv afstraffelse. Det afviser lederen. Han skriver, at der var tale om to morgenmøder, som han holdt efter at være blevet kontaktet af nattevagten om en episode, hvor der var blevet kastet med rå æg i sovesalen.

»Jeg mødte ind lidt før kl. 7, hvor vi kaldte alle sammen med en messingmødeklokke, hvor det blev påtalt, at denne adfærd ikke er i orden, og at der skulle ryddes op og gøres rent igen.« Han oplyser også, at man besluttede at holde endnu et morgenmøde dagen efter, kl. 6.30. Det efterfølgende »morgenmøde« blev ifølge lejrlederen indledt med sangen fra tegnefilmen Junglebogen ’Det elementær nødvendige’, som blev afspillet fra en mobil og en lille højttaler. Ifølge lederen »en mere behagelig måde at blive vækket på«.

»Der har ikke været en lignende episode siden, ej heller klager over vores måde, at løse konflikter på,« skriver lederen.

Flere beboere fortæller, at de har boet i andre asylcentre i Danmark, hvor de ikke oplevede samme problemer som i Næstved.

»Jeg var i Thisted teltlejr, inden jeg kom til Næstved. I Thisted var alt godt. Alle var søde, og det var meget anderledes, selv om vi også boede i telte. Jeg følte mig tryg ved at være der, men her er det ligesom dengang, jeg var soldat. Vi prøver at holde humøret oppe, men det er svært,« siger en beboer.

25-årige Hadi Rahimi fra Iran, der har boet i Næstved, men nu er taget til Tyskland, fortæller ligeledes, at problemet ikke var de fysiske forhold.

»Jeg har ikke noget imod danskere eller at bo i telt. Jeg har noget imod lederen. Den første halvanden måned var han der ikke. Der blev vi behandlet med respekt, og vi følte, at vi var til gavn, og vi blev respekteret. Så kom han, og så følte vi os som dyr,« siger han.

Lever i frygt

Flygtningepræst i Næstved Nete Ertner Rasmussen er hver uge i kontakt med omtrent 30 asylansøgere fra Næstved Asylcenter. Hun genkender billedet af, at beboerne lever i frygt for lejrens leder.

»Jeg oplever angsten for, at man bliver sendt til Sandholm, og jeg hører om folk, der går i skole eller i praktik med høj feber, fordi de er bange for at få skadet deres asylsag,« siger hun.

Ifølge Nete Ertner Rasmussen er de mennesker, hun har med at gøre fra asylcentret, stressede og bange.

»Jeg oplever, at der er udpræget angst for, at det, der sker i lejren, skal skade deres asylsager. De er meget bange for at komme i klemme med en eller anden regel eller blive anklaget for noget, der kan skade deres sag,« siger hun.

Langeland Kommunes asylchef Ulrik Pihl siger til Information, at »der er nogle forhold, som vi nu bliver nødt til at undersøge, før vi kan udtale os nærmere om sagen«. Han siger også om de videoer af magtanvendelsen, som Information har forelagt kommunen: »Der er nogle forhold på den video, som vi bliver nødt til at undersøge nærmere, herunder om der er brugt nødvendig eller unødvendig magt. Det er svært at bedømme. Men min umiddelbare reaktion er, at der er nogle forhold, som vi bliver nødt til at undersøge nærmere.«

Langeland Kommune vil ikke svare på, om kommunen vidste, at lederen af Asylcenter Næstved havde en voldsdom, da de ansatte ham.

Beklagelse

Op til publiceringen af denne artikel afviste lederen af lejren at lade sig interviewe af Information. Information modtog imidlertid et svar fra Langelands Kommune, der driver centret i Næstved, som også indeholdt et fem sider langt dokument med en række skriftlige svar fra lejrlederen.

Herfra refererede Information lejrlederen for, at asylansøgeren på videoen havde fået en henstilling om ikke at forlade lejren, eftersom »han har en voldssag mod personalet hos politiet«, samt at han »har en voldsom og uhensigtsmæssig adfærd«.

Information refererede desuden lejrlederen for, at »der har været tre magtanvendelser« mod asylansøgeren »i situationer, hvor han har været udadreagerende«. Siden har lejrlederen over for flere medier anklaget asylansøgeren for at have truet ham på livet i forbindelse med episoden, hvor asylansøgeren blev lagt i benlås. Han har også sagt, at asylansøgeren specifikt truede med at skære ham med et stykke glas. Information har refereret oplysningen om dødstrusler i opfølgende artikler.

Efterfølgende er Information imidlertid blevet opmærksom på, at lejrlederen i sit oprindelige svar skriver om en af de tre omtalte magtanvendelser, at asylansøgeren »fremkom med dødstrusler og ville smadre en stor rude for at bruge glasset til at skære leder/personalet med!«

Det var på daværende tidspunkt ikke muligt for Information at få afklaret, om lejrlederen mente, disse trusler fremkom i forbindelse med den episode, der vises på videoen, eftersom han ikke ønskede at lade sig interviewe. Ikke desto mindre burde oplysningerne om truslerne være blevet omtalt eksplicit i artiklen og ikke blot være beskrevet som »udadreagerende« opførsel. Information beklager.