I onsdags sad Christian Wejse og visiterede folk til at blive testet for coronavirus. Han er afdelingslæge på Infektionsmedicinsk afdeling på Skejby Sygehus og lektor på Center for Global Health under Institut for Folkesundhed på Aarhus Universitet.

»I løbet af onsdag kunne vi slet ikke nå at teste alle dem, der var relevante,« fortæller han. »Onsdag, der druknede vi.«

Samme aften skiftede de danske myndigheder strategi. Indtil da havde man testet alle mistænkte for at kunne spore smittekæderne og få smittebærerne i karantæne. Nu forlod man den såkaldte inddæmningsstrategi, og lagt sammen med blandt andet lukningen af landets skoler, der blev iværksat for at minimere smitten, var det en »rigtig fornuftig« beslutning, mener Christian Wejse.

»Så længe vi troede, at vi kunne, testede vi jo og prøvede at identificere alle tilfælde. Det mener jeg også, at vi i vid udstrækning lykkedes med, indtil alle skientusiasterne kom væltende ind fra Østrig. Det var dér, filmen knækkede.«

Christian Wejse forklarer, at det ikke længere giver mening at forsøge at spore smittekæderne efter indrejsen af smittede fra Østrig og fra Norditalien, der er meget hårdt ramt af pandemien.

»Det, der er gået galt i Italien, er, at de ikke i tide satte ind med en inddæmningsstrategi. De må have haft tusindvis af smittede, da det gik op for dem, hvad det handlede om.«

Fra at have forfulgt inddæmningsstrategien er de danske sundhedsmyndigheder gået over til kun at teste de personer, der skulle indlægges.

»Alle dem, der ikke er syge, eller ikke er så syge, at de skal på sygehuset, men bare rider det af som en forkølelse, de kan jo få lov til at være ude i samfundet. Dem behøver vi ikke at teste længere, for vi kan ikke spore smittekæderne længere,« siger Christian Wejse.

Nu er målsætningen i Danmark ikke længere at inddæmme epidemien, men at afbøde effekten af den.

»Det handler jo helt enkelt for os alle sammen om at undgå så mange tilfælde, som vi kan undgå. Vi skal alle sammen tænke i, hvordan vi kan undgå at blive smittet, og hvis vi er smittede, hvordan vi kan undgå at smitte andre. Det er egentlig relativt simpelt.«

Og i det øjemed er det helt rigtigt, når sundhedsmyndighederne, samtidig med at de opgav inddæmningsstrategien, mere eller mindre lukkede landet ned i det omfang, det er muligt, mener lektoren.

»Sundhedsmyndighederne agerer rigtig fornuftigt. De kommer med en masse gode råd, som vi bare skal efterleve, så skal vi nok ride stormen af,« siger han.

De danske myndigheders strategi kan på flere punkter sammenlignes med de metoder, man har anvendt i lande som Kina, Sydkorea og Singapore til at afbøde epidemien.

Verdenssundhedsorganisationen WHO har blandt andet rost Sydkorea for landets indsats imod coronavirus. Sydkorea var et af de første lande uden for Kina, der registrerede mange smittede, og landet blev et tidligt epicenter for spredningen af coronavirus. Men Sydkorea reagerede hurtigt med at lukke store dele af byerne fuldstændig ned. Større arrangementer blev aflyst, og forsamlinger, som for eksempel gudstjenester, blev begrænset. Derudover blev der sat stationer op, hvor 15.000 mennesker dagligt kunne testes for coronavirus.

»De har taget massive forholdsregler med at lukke skoler og alle større begivenheder ned,« siger Christian Wejse.

Han forventer, at effekten af de tiltag, som en danske regering iværksatte onsdag aften, vil kunne ses i løbet af 14 dage. Han forklarer, at der i de næste to uger stadig vil være en gradvis stigning i antallet af smittede, men så vil det efter hans vurdering begynde at falde. Det er endda muligt, at kurven vil knække endnu tidligere.

»De meget drastiske tiltag bliver sat i værk allerede samme dag, som vi kan se, at det begynder at stige markant med tilfælde. På den måde er vi betydeligt bedre stillet, end de har været i flere af de asiatiske lande.«

»Vi er som udgangspunkt bedre stillede, end man var i Kina, for de tiltag, som de danske myndigheder startede med allerede i sidste uge, var jo egentlig på et tidspunkt, hvor vi var meget langt nede på epidemikurven. Vi havde meget få tilfælde. Der var flere, der sagde, at tiltagene var unødvendige. Men det var virkelig rettidig omhu,« siger Christian Wejse.

Søndag formiddag klokken 11 viste de officielle tal fra Sundhedsstyrelsen og Styrelsen for Patientsikkerhed, at der var registreret 864 smittede og to dødsfald i Danmark, hvor de afdøde viste sig at have haft COVID-19, der skyldes coronavirus. Derudover var der ni smittede på Færøerne.

Det er imidlertid antallet af registrerede smittede. Tallet viser ikke længere, hvor mange der reelt er smittet her i landet. Det er dog ikke et problem, men resultatet af, hvad Christian Wejse altså anser for at være et fornuftigt valg fra myndighedernes side.

Afdelingslægen fremhæver, at coronavirus ganske vist har høj smitsomhed, men ikke total smitsomhed. Og det giver ifølge ham grund til optimisme. Ved en undersøgelse i USA har man fulgt personer, der var sat i karantæne efter at have fået COVID-19.

»Undersøgelsen viser, at det er ti procent af tætte husstandskontakter til COVID-19 patienter, der bliver smittet. Ti procent er mange, men det er ikke vildt mange.«

En anden undersøgelse fra USA viser, at det kun er 0,45 procent af det sundhedspersonale, der er sendt i karantæne efter at være blevet eksponeret for COVID, der selv bliver syge. Og i et studie fra Hongkong har man fulgt 1.275 patienter med coronavirus. Her blev 413 personer fra sundhedspersonalet sat i karantæne, fordi de havde været eksponeret for patienterne uden at bruge værnemidler.

»Ud af de 413 var der ikke én, der selv fik coronavirus. Det er jeg meget optimistisk over,« siger Christian Wejse.

»Vi kan håndtere det her. Men vi skal være skarpe på, at vi ikke er sammen med andre, når vi har symptomer. Vi skal håndtere de syge korrekt og sørge for, at de ikke smitter andre på hospitalet – og derfor skal vi teste dem. Men alle dem, der bare sidder derhjemme et sted og er forkølede en uge, fred være med dem, så længe de kan finde ud af at overholde ikke at smitte andre.«