Siden regeringen og Dansk Folkeparti i marts blev enige om en samlet pakke, der skal bekæmpe den frygtede husdyrsygdom afrikansk svinepest, har kritikken haglet ned over især et af tiltagene: et 70 km langt vildthegn, der skal sættes op ved den dansk-tyske grænse.

Men vildsvinehegnet er fornuftigt, lyder det fra DTU Veterinærinstituttet, der i dag står for det veterinære beredskab, når der udbryder husdyrsygdomme.

»Jeg synes, at det er at være forudseende, selv om det (hegnet, red.) ikke vil virke 100 procent, for vildsvin vil stadig kunne komme ind i Danmark,« siger institutdirektør og afdelingschef Kristian Møller fra DTU Veterinærinstituttet.

Instituttet har ikke rådgivet regeringen i forhold til initiativerne, men er blevet hørt.

Kritikken er massiv

Hegnet skal være 1,5 meter højt og graves 50 cm ned i jorden for at holde vildsvin ude af Danmark.

Borgere, interesseorganisationer og jægere har både i Ingeniørens debatspor og i en række andre medier kritiseret hegnet skarpt. Oven i har Slesvig-Holstens miljøminister i Flensborg Avis kaldt hegnet »ude af proportioner«.

Fakta om afrikansk svinepest Afrikansk svinepest er en smitsom virussygdom, der rammer tamsvin og vildsvin. Den rammer ikke mennesker, men vi kan overføre smitten til svin. Husdyrsygdommen kom til Europa i 2014, og i 2017 konstaterede Polen sygdommen hos 81 tamsvin og 568 vildsvin, mens nabolandet Litauen fandt afrikansk svinepest i 30 tamsvin og 1.174 vildsvin. Den breder sig gennem to scenarier: Vildsvin inficeret med virusset samt gennem menneskelig aktivitet. Når en svinebesætning er blevet ramt, bliver den aflivet, og kadaverne destrueret. Smitten spreder sig typisk gennem handel med smittede grise, hvor man endnu ikke kan se symptomer, eller fordi transportvognene er inficerede. I besætningerne smitter afrikansk svinepest direkte fra dyr til dyr eller gennem strøelse, foder og vand. Svinestien kan holde på smitten i op til to uger. Afrikansk svinepestvirus kan overleve 3-6 måneder i fersk svinekød. Madaffald kan også overføre smitten. Der er derfor, at Danmark også øger informationen på rastepladser, så bl.a. udenlandske langturschauffører bliver mindet om, at madaffald skal i særlige skraldespande. Desuden er det i hele EU forbudt for landmænd at fodre med mad- og slagteriaffald. Og man øger informationen om det. Fra 1. juli bliver det tilladt for jægere at skyde vildsvin døgnet rundt for at regulere bestanden. Kilde: Fødevarestyrelsen

Hegnet hindrer også andre dyr i at krydse landegrænsen, og i øvrigt kan vildsvin svømme over Flensborg Fjord, lyder noget af kritikken, ligesom man ved, at vildsvin kan bruge de almindelige veje.

Desuden har har menneskelig aktivitet, hvor man f.eks. smider svinepest-inficeret mad i naturen eller fodrer svin med det, også en betydning for smittespredningen, siger kritikerne.

Vildsvin er den største smittekilde

Ifølge Kristian Møller har Tyskland endnu ikke konstateret afrikansk svinepest, og så længe det er tilfældet, er risikoen ikke så stor. Men det er kun et spørgsmål om tid, mener de tyske myndigheder.

»Det er vildsvinepopulationen, der er den største smittekilde. Når en population flytter sig, flytter afrikansk svinepest med,« forklarer han og tilføjer:

»Hegnet er et forsøg på at dæmme op, når og hvis afrikansk svinepest skulle komme. På den måde er Danmark på forkant.«

Tjekkiet har gode erfaringer med hegn

Kristian Møller har netop været til et stort møde i Warszawa i Polen, hvor veterinæreksperter fra hele Europa var samlet for at diskutere netop afrikansk svinepest, der i øjeblikket spreder sig i især Østeuropa. På mødet fortalte landene om, hvilke tiltag de har gang i eller overvejer.

Tjekkiet blev ramt af afrikansk svinepest i 2014 og satte straks gang i flere tiltag. Blandt andet har man opsat et vildthegn, der hegner et område ind, hvor en større bestand af vildsvin er smittet med svinepest, og hvor sygdommen også har ramt svinebesætninger.

»Og der kan man se, at det har en effekt, fordi man har fået inddæmmet smitten,« siger Kristian Møller.

»Der vil stadig være steder i Danmark, hvor vildsvin vil kunne komme ind. Men man holder øje med, om hegnet er intakt. Og hegnet vil stresse dyrene så meget, at det vil reducere antallet af dyr, der vil forsøge at vandre ind i Danmark og nedsætte omfanget. Det er der ingen tvivl om,« siger han.

Fredløse vildsvin

Vildsvinehegnet er et af 13 initiativer, der skal beskytte danske svin mod afrikansk svinepest. For hvis Danmark bliver ramt, lukker eksporten på 13 milliarder kroner årligt til lande uden for EU.

Et af de andre initiativer er, at jægere fra 1. juli 2018 må skyde vildsvin døgnet rundt, fordi man på den måde vil forsøge at udrydde bestanden i Danmark. Det vil formentlig også øge antallet af vildsvin, der søger mod Danmark, fordi der bliver bedre plads til dyrene.

Mennesker spreder smitten hurtigt

Flere af de andre tiltag i ‘svinepest-pakken’ retter sig mod menneskelig aktivitet, der kan sprede smitten.

Det gælder f.eks. langturschauffører, der ofte spiser deres medbragte mad på rastepladser i Danmark. Skilte vil informere om, at rester af maden skal kasseres i særlige skraldespande, som vildsvin ikke kan rode rundt i. Og informationskampagner skal sikre, at landmænd og andre landboer ikke fodrer svin med madaffald.

Det er også vigtige tiltag, for den smittekilde koster Polen dyrt, forklarer Kristian Møller:

»I Polen har man set, hvordan smitten kan springe flere hundrede kilometer på få dage – til Warszawa. Der smitter det ikke direkte gennem vildsvin, men fordi nogen har fødevarer med, der er inficeret, og som bliver smidt i naturen eller brugt som foder til svin.«

Polen diskuterer også etablering af et vildthegn mod vildsvin.

Alternative smittekilder

På Veterinærinstituttet er man lige nu også optaget af alternative smittekilder som fluer og insekter, der flyver ind og ud af ventilationsanlæggene i staldene, for der har været tilfælde, hvor smittekilden ikke er oplagt.

»Vi har f.eks. set en besætning, der blev aflivet på grund af svinepest, og hvor der var mange fluer på dyrene. Det kunne måske være fluerne, der bringer smitten ind i besætningerne,« siger Kristian Møller.

»Det er en hypotese, som vi er ved at afprøve i vores laboratorium, for det er ikke eftervist. Men der er en reel mulighed for, at det kan ske på den måde,« siger han.