Jedna je od takvih aktivnosti i proučavanje kulturne i povijesne nacionalne baštine čije je ishodište glagoljica. Danas je još uvijek relativno malo škola u kojima se proučava glagoljica, a jedna je od njih Osnovna škola Vukovina, u kojoj od 2011. godine djeluje povijesno-glagoljaška skupina Vukovinski glagoljaši. Skupinu od samog početka vodi i nastavu glagoljice kao izvannastavnu aktivnosti četiri sata mjesečno održava profesorica povijesti Nina MULC i, kako kaže, grupom je tijekom devet godina prošlo oko 180 učenika od petog do osmog razreda.

– Bitan poticaj učenju glagoljice dao je projekt Otvorena vrata zagrebačke glagoljske riznice koji je učenike osnovnih škola trebao upoznati sa Zagrebom kao riznicom hrvatske glagoljske baštine, njezinom vrijednošću i značenjem i u koji se je uključilo mnogo škola. I zato smo ponosni što nas je Ministarstvo kulture 2014. godine uvrstilo na popis društava koja poučavaju, čuvaju i promiču glagoljicu, jer to nam je veliko priznanje. Budući da škola radi u dvije smjene satovi glagoljice mogući su samo kao predsat ili sedmi sat. Poučava se putem predavanja, posjetima izložbama, muzejima, međupredmetnom i međuškolskom suradnjom, radom u glagoljaškim radionicama u kojima učenici čitaju i pišu glagoljične tekstove, slikaju na staklu i svili, narodnim vezom vezu inicijale, zatim rade quilling, decoupage božićnih kuglica i pisanica, rade u glinamolu, izrađuju straničnike s glagoljičnim inicijalima – kaže profesorica Mulc te podsjeća da su članovi skupine u sklopu međunarodnog projekta suradnje s hrvatskom Osnovnom školom Mihovil Naković u Koljnofu u Mađarskoj svoje gradišćanske vršnjake poučavali azbuku, zajedno ispisivali svoja imena te su crtali i oslikavali glagoljične inicijale.

UČENICIMA UVIJEK ZANIMLJIVO

U potrazi za bogatom glagoljaškom baštinom mladi su glagoljaši sa svojom profesoricom proputovali i posjetili brojna mjesta – otok Krk, Senj, Novi Vinodolski, Knin, Zadar, Nin, Grobnik, Križevce, Kalnik, Rijeku, Bakar, Pakrac, Lipik, Hum, Roč te proučavali glagoljske spise i spomenike. Sva su ta putovanja jako korisna i zanimljiva, o čemu svjedoče i sami učenici. Pa Marija kaže: „Zanimljivo je pismo, na glagoljašima radimo kreativne stvari, puno putujemo i baš nam je zabavno, a usput i proučavamo hrvatsku povijest i kulturu”, a Gabriel se nadovezuje: „Glagoljica je zanimljiva, učimo je putem pisanja, u radionicama, na terenskoj nastavi. Dosta putujemo pa upoznajemo nove prijatelje i prijateljice, otkrivamo krajeve i mjesta na koja možda nikad ne bismo otputovali.” Ivona kaže: „Učimo mnogo o prošlosti i zabavljamo se na lijepim izletima. Učiti glagoljicu znači na zabavan način naučiti nešto novo, a to je staro hrvatsko pismo. Usput i crtamo, šivamo i svladavamo neke vještine koje inače u školi ne bismo naučili.”

I doista, ova je izvannastavna aktivnost zanimljiva učenicima, koji dobro znaju kad im je nešto privlačno i osjete kad im učitelj sve to prenosi s velikom ljubavlju.

– Djeca osjete da im poklanjate svoje slobodno vrijeme, da im osmišljavate radionice. Vole dolaziti na glagoljicu i divim im se da imaju i volje i snage i ljubavi nakon šest sati nastave doći na grupu često i umorni i gladni. Ali, nikad ne izostaju. Upravo nas suradnja, razumijevanje i ljubav prema glagoljici drži zajedno. Učenici vole putovati, likovno se izražavati, proučavati i istraživati hrvatsku pismenost i kulturu, jer glagoljica je dio naše povijesti i nacionalnog i kulturnog identiteta koji treba očuvati i prenositi mladim naraštajima. Proučavaju i povijest i tradiciju i produbljuju ono što im nudi kurikulum povijesti u sat ili dva, a oni se time bave cijele nastavne godine – kaže profesorica Mulc te ističe kako su učenici lani radeći cvjetove od filca prvi put u ruci imali iglu i konac.

– Tako uz učenje glagoljice razvijamo i neke svakodnevne vještine kod učenika. Sudjelovali smo na saboru malih glagoljaša Slovo rogovsko u Svetom Filipu Jakovu, na Otvorenim vratima zagrebačke glagoljaške riznice, na mnogim manifestacijama te čak dvaput na Maloj glagoljskoj akademiji Jurij Žakan u Roču. Tamo je na povijesnoj radionici sudjelovala naša učenica Lorena SEVER i uz vodstvo mentora napravila tekst o Aleji glagoljaša te pripremila prezentaciju o Aleji glagoljaša i bila najmlađa izlagačica u knjižnici HAZU-a na velikom stručnom skupu.

PREDAVANJE ZA ODRASLE

A Lorena, danas sedmašica, o tome kaže: „Privukla me glagoljica, staro hrvatsko pismo koje upoznajemo kroz različite radionice. Idemo na terensku nastavu i zahvaljujući glagoljici proputovali smo dobar dio Hrvatske. U radionicama učimo o glagoljici i proučavamo povijest. Od petog sam razreda u glagoljašima, zanimljivo mi je proučavati glagoljicu i stalno otkrivati nešto novo o njoj. Držala sam prezentaciju u HAZU-u i osjećaj je bio sjajan. Bila sam zadovoljna što svoja znanja i otkrića mogu prenijeti drugima pogotovo zato što su sve bili odrasli.”

Dan hrvatske glagoljice, su vukovinski glagoljaši obilježiti na svoj način.

– Drago mi je da su učenici prepoznali glagoljicu, da vole dolaziti na izvannastavnu aktivnost i baviti se njome. Zahvalni smo ravnatelju i svim učiteljima bez čije bi nam pomoći bilo mnogo teže, a također i roditeljima učenika koji su puno pridonijeli našim aktivnostima, jer se uvijek uključe, voze djecu na različite manifestacije u okolici. I divim se svim svojim kolegicama i kolegama diljem Hrvatske koji vole i promiču glagoljicu – zaključuje profesorica Nina Mulc. [ IZ DRUGIH MEDIJA | Školske novine | Napisao Marijan ŠIMEG ]