U potpunoj tišini Hrvatska je prije pet dana uputila primjedbe na Nacrt zaključaka Vijeća za vanjske poslove o prioritetima EU u UN-ovim tijelima za ljudska prava u 2017. godini i, bez znanja svojih građana, napravila veliki zaokret po pitanju ljudskih prava. Suština zaokreta je, naknadno se doznalo, da se odstupa od promicanja prava LGBT zajednice, a umjesto toga Hrvatska kaže da će posebnu pozornost posvetiti promicanju i zaštiti tradicionalne obitelji, braku kao zajednici muškarca i žene koja je "prirodna i temeljna jedinica ljudskog društva". Važan je i zaokret na području prava žena jer se po novim hrvatskim stajalištima pobačaj ne smatra neupitnim pravom žene.

Kada je Hrvatska promijenila svoja stajališta i počela se svrstavati uz zemlje koje ozbiljno klize u radikalni konzervatizam?

Promatrači naše političke scene rekli bi da je to dio procesa koji je prije nekoliko godina dobio osobit zamah, posebno s politikom bivšeg šefa HDZ-a Tomislava Karamarka koji je u politički program HDZ-a uveo "obračun" s duhovima prošlosti, te prigrlio i učinio parlamentarnima stranke s profašističkim platformama i krajnje rigidnim katoličkim stavovima. Službena politika odgovara da je do promjene došlo 11. runjna 2016. (datum izbora).

Je li odgovor o 11. rujnu istinit?

Nije jer sugerira da su se birači većinski izjasnili za odustajanje od promicanja prava LGBT osoba, za posebno promicanje katoličkog poimanja obitelji i prava na pobačaj. To nije istina jer se HDZ u kampanji ni jednom riječi nije izjasnio negativno o pobačaju niti je kazao da će prihvaćati i promicati stajališta koja zastupaju udruge U ime obitelji ili Hrast. Naprotiv, svjesno se stvarao dojam da dolazak Andreja Plenkovića znači odmak od takve politike.

Jesu li birači prevareni?

Svakako su dovedeni u zabludu. Posebno oni koji su ostali kod kuće smatrajući da od "novog HDZ-a" ne prijeti opasnost suspendiranja ljudskih prava i sloboda.