Det senaste året har antalet hbt-certifierade verksamheter fördubblats i Sverige. Men RFSL:s certifiering har kritiserats. Utbildningarna pågår i flera månader och kan kosta från 100.000 kronor och uppåt, beroende på hur många som utbildas.

– De är väldigt dyra och man har lyft utbildningen till skyarna men jag tycker inte att den är värd det berömmet den fått. De finns flera andra aktörer som kan göra samma utbildning till ett betydligt lägre pris, säger Lina Landström på Centerns ungdomsförbunds hbtq-nätverk.

4.000 kronor per anställd

RFSL menar att priset inte är så högt när man slår ut det. Räknar man per anställd ligger kostnaden på ungefär 4.000 kronor för bland annat 20 timmars utbildning.

Men Lina Landström menar att priset för att genomgå en certifiering är så högt att det blir uteslutande.

– Jag vet flera som jobbat hårt med att göra sitt företag hbtq-vänligt men sedan inte haft råd och då får man inte samma uppmärksamhet eftersom det bara är RFSL:s utbildning som verkar vara värd någonting, säger Lina Landström.

”Certifiering en kvalitetssäkring”

I Karlstad har alla verksamheter inom öppen fritidsverksamhet hbt-certifierats vilket innebär att personalen bland annat gått igenom en utbildning på ungefär 20 timmar. I Karlstads fall rör det sig om ungefär 50 personer och prislappen landade på cirka 200.000 kronor.

– Bakgrunden är en politisk ambition för att Karlstad ska bli en hbtq-kommun. En certifiering blir en form av kvalitetssäkring. Och vi tror att man inte bara säger utan även visar att man gör något, säger Solweig Gard, jämställdhetsutvecklare i Karlstad kommun.

Hur ser du på priset på utbildningen?

– Man kan jämföra med vad andra utbildningar kostar och om det här då verkligen är så väldigt mycket? Det ligger ju mycket kunskap bakom den här utbildningen. Ska man ta en annan måste man titta på den utbildningens status och kvalitet.

Fritidspedagog: Jättebra

Klara Tusvesson arbetar på avdelningen Älvan på Tolvmansgatans fritidsgård i Karlstad. Hon gick RFSL:s utbildning för ett år sedan.

– Jag tycker den har varit jättebra. Dels kring hbtq-frågor och så finns normkritiken som man kan använda i flera områden. Tanken att inte ta saker för givet om människor. Och det kan man använda på alla, inte bara hbtq-personer.

Förändrat fritidsverksamheten

Tusvesson förklarar att verksamheten på fritidsgården har förändrats efter att man genomgått utbildningen och att man numera inte hittar på aktiviteter för tjejer eller killar utan snarare skapar aktiviteter utifrån ett visst intresse för att sen se vilka som vill vara med.

– Sen kan det vara så enkelt som att fråga ”är du ihop med någon” i stället för att fråga om personen har en pojkvän eller en flickvän, säger hon.

Hur ser du på priset på utbildningen?

– Ska man lägga pengar på någon grupp så är det väl på den grupp som mår sämst och det är många HBTQ-ungdomar som har det jobbigt, säger hon.