Igår publicerade SVT Nyheter några av de 200 vittnesmål som samlats under hashtaggen #tystiklassen – ett upprop mot sexuella trakasserier och kränkningar inom skolans värld. Vittnesmålen kommer från en sluten Facebookgrupp som på några dagar fått 1 700 medlemmar. Men vad utbildningsministern, likt regeringen som helhet, nu tycks ha glömt är något som varit kanske ännu mer tabu-belagt i debatten om kvinnofrid. Hedersförtrycket som många kvinnor utsätts för har mycket effektivt kommit i skymundan sedan #metoo drog igång på allvar.

När SVT Nyheter når utbildningsminister Gustav Fridolin (MP) på onsdagskvällen är han upprörd över de berättelser som framkommit. Miljöpartiet är annars, vid sidan av Socialdemokraterna och Vänsterpartiet, det parti som haft den mest överslätande attityden till hedersbegreppet och hederskulturen.

– Det är helt orimligt att den starka myndighet vi har inte utreder sexuella kränkningar, säger Gustav Fridolin till SVT Nyheter.

Jiyan Behrozy har gjort sig känd lokalt i Värmland som en frispråkig debattör om framförallt hedersvåld. Tidskriften Proletären har träffat henne för ett samtal om integration, hedersproblematik och att bli kallad rasist.

– Under mina tonår var det många vänner och bekanta som giftes bort i sina hemländer. Sommarlovsäktenskapen var väldigt vanliga under några år. Men när par efter par skiljde sig så började föräldrar inse att arrangerade äktenskap i hemlandet inte är den bästa vägen att gå för att deras barn ska ha livslånga äktenskap. Sommarlovsäktenskapen upphörde inte, men de minskade.

Vid den tidpunkt som Behrozy relaterar till var kunskapen om barn- och tvångsäktenskap och hedersbrott i Sverige nästan obefintlig.Och kunskapen är fortfarande låg.

Den politiska ängsligheten att förlora starka muslimska eller andra kulturella identitetsgruppers företrädare som valmagneter genomsyrar i praktiken samtliga riksdagspartier utom möjligen två, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna. Fortfarande idag anses det av många opinionsbildare till vänster vara rasistiskt att ta upp problematiken med hederskultur och hedersrelaterat våld. Försöken att tysta eller förminska opinionsbildare som Hanna Gadban, Sara Mohammad, Nalin Pekgul och Amineh Kakabaveh har varit många, inte sällan har angreppen haft tydliga kopplingar till eller haft sitt ursprung i den akademiska miljön runt Uppsala och Göteborgs Universitet. Vissa av de som drivit på som hårdast mot dessa kvinnor har även kopplingar in i Socialdemokrater för Tro och Solidaritet samt universitetet i Qatar. Hur märkligt det än kan låta. Samma kretsar, samma retorik. Samma namn dyker upp gång på gång i olika konstellationer.

I studien Gift mot sin vilja, som Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor genomförde visade att ca 70 000 unga personer i Sverige var oroliga för att inte själva få välja partner eller vem de ska gifta sig med. Kusingifte och barnäktenskap är inte ovanliga företeelser. Även Socialstyrelsens rapport Frihet och familj från 2007 visade att den vanligaste orsaken till att unga omhändertas och placeras i skyddat boende p.g.a. hedersrelaterat våld och förtryck var att individen inte själv fick välja partner samt att de var allvarligt hotade om de inte följde familjens krav.

De samtal som kommit in till den Nationella Stödtelefonen handlar bland annat om genomförda tvångs- eller barnäktenskap eller oro för/planer på tvångs- eller barnäktenskap. Från den 13 mars 2014 till den 30 juni 2017 har det kommit samtal till stödtelefonen som rör 1 240 ärenden och som handlar om 1 717 direkt berörda personer.

I skuggan av #metoo riskerar de svagaste, de med starka kontrollerande klaner, drabbas av omvärldens och aktivisternas tystnad och glömska. Från att den kvinno- och främst frihetsrörelsen ha varit på offensiv genom GAPF, ”Glöm aldrig Pela och Fadime”, samt ”Varken hora eller kuvad” med Sara Mohammad respektive Amine Kakabaveh som frontfigurer är dessa idag undanträngda i debatten. Precis i det ögonblick de hade börjat få upp ett moment och genomslag.

En av effekterna, sannolikt icke önskvärd, är att #metoo har tryckt undan samhällsproblemet som hedersrelaterat våld och sexuella övergrepp innebär från debatten. Detta när det istället borde lyfts fram som ett av de absolut värsta, och dessutom mest strukturerade och metodiska, övergreppen och kränkningarna på kvinnor som kan ske.

Redaktörens kommentar:

Hedersvåld och hederskultur är ett samhällsproblem. Inte en utmaning. Att benämna det som en utmaning är att förminska den vardag som de som utsätts för detta lever i. Det borde vara ett problem om 1 717 personer utsätts för tvång och kränkande behandling och ser sin frihet begränsas av hederskulturella skäl. Och vi kan med viss säkerhet anta att mörkertalet är större än så.

Jag fick förmånen att vara hedersambassadör 2016 för GAPF. Ett år som kommer bli till livstid. Att få det förtroendet ett år är att se, anser jag, som starten på ett långt engagemang för dessa kvinnor och barn. De med de svagaste rösterna som inte alltid ens vet att det finns hjälp att få.

På samma sätt som GAPF behöver stöd behöver “Varken hora eller kuvad” detta. Om du vill göra skillnad för dessa grupper, bli medlem i någon eller bägge organisationerna. Det betyder mycket för Sara Mohammad och Amineh Kakabaveh.

Vill du göra ännu mer är det ovärderligt.