Od 83 milijuna kuna nepovratnih sredstava koje je Fakultet građevinarstva, arhitekture i geodezije (FGAG) prošle godine povukao iz EU fondova, u njegovoj zgradi u Splitu, te na fakultetskom zemljištu i u hali u Žrnovnici, niče ukupno 11 bogato opremljenih laboratorija.

Projekt se zove “Implementacijom suvremene znanstveno-istraživačke infrastrukture na FGAG do pametne specijalizacije u zelenoj i energetski učinkovitoj gradnji.”

– Prethodna Uprava fakulteta, na čelu s tadašnjim dekanom prof. Borisom Trogrlićem, izradila je prijavne dokumente. Ne radi se samo o administrativnom dijelu prijave, već o građevinskim i drugim dozvolama. U tome su sudjelovali svi zaposlenici fakulteta. Provodimo organizacijsku reformu i definirali smo 11 logičkih cjelina istraživanja iz kojih proizlazi jednako toliko laboratorija – priča nam izv. prof. dr. sc. Nikša Jajac, dekan FGAG-a.

Bure i potresi

Hidrotehnički laboratorij u Žrnovnici, kako nam kazuje dekan, bit će “jači” od laboratorija kojI ima institut u Beču.

– Na zemljištu u Žrnovnici, koje nam je pripalo kad smo se 90-ih odvojili od Instituta građevinarstva Hrvatske, rekonstruiramo postojeći i dobivamo novi laboratorij u kojemu izrađujemo najsuvremeniji kanal u Europi, dugačak 25 metara, za ispitivanje tečenja, a osim njega ćemo imati i uređaje za simulaciju kiša. Naime, naše djelovanje je usko vezano uz ekologiju jer čovjek svojim graditeljskim zahvatima značajno utječe na prirodu.

– Mi se bavimo tim kontaktom, npr. kako kišnica dok prolazi kroz podzemlje pronosi različita onečišćenja koja su prirodna ili ih je napravio čovjek. Modeliranje toga je izuzetno teško, a mi to vrhunski radimo. Praktični problem koji se tim znanjima rješava je zamućenje vode u Splitu. Imamo vrhunske stručnjake koji se bave pročišćavanjem voda i u velikoj smo suradnji s komunalnim poduzećima kakvo je “Vodovod i kanalizacija” – kaže Jajac.

U 25-metarskom kanalu se mogu simulirati valovi i istraživati kako utječu na obalu, kakvog oblika moraju biti lukobrani i otvori na njima radi osiguranja kvalitetnog strujanja i izbjegavanja pojave “mrtvog mora” unutar zatvorenog dijela luke.

U Žrnovnicu stiže i mjerna stanica za energiju vjetra koja će imati 15 metara dugačak tunel u kojem će se ispitivati i utjecaji jakih udara vjetra npr. bure na konstrukcije, a koji će imati snažni “ventilator” za postizanje velikih brzina strujanja zraka. Među laboratorijima koji su, kako navodi dekan splitskog fakulteta, materijalizacija istraživanja znanstvenih projekata na kojima rade istraživačke grupe, zanimljiv je i onaj za uvijek aktualna potresna ispitivanja.

– U Žrnovnici imamo halu u kojoj već imamo laboratorij te namjene, no koji će se sada renovirati i u koji dolazi značajna oprema. U njemu ćemo ispitivati specifičnosti i karakteristike građevina na našem području, da bi bile otporne na potrese. Tamo ćemo raditi zidove ili konstrukcije na kojima ćemo simulirati potrese i snimati što se događa – objašnjava profesor Jajac te nastavlja kako će ih ovaj laboratorij postaviti na kartu Europe kad su u pitanju istraživanja potresa.

Numerička ispitivanja

Svi radovi u splitskom prigradskom naselju su ugovoreni i trenutno se čisti teren.

Istodobno, u zgradi FGAG-a u Kampusu se oprema laboratorij za numeričko modeliranje.

– Numeričkom modelu konstrukciji se daju sva svojstva i vrše se različita ispitivanja nosivosti, otpornosti na potrese..., pa će biti zanimljivo uspoređivati rezultate laboratorija za numerička ispitivanja s rezultatima laboratorija za potresna ispitivanja – napominje naš sugovornik.

No, postoji poveznica i s mehanikom fluida jer se u numeričkom laboratoriju mogu numerički modelirati valovanja poput onih koja nastaju kada se u luci izgrade neke nove lučke građevine – obala, gat...

Nadalje, u zgradi fakulteta dobivaju novi laboratorij za ispitivanje materijala, konstrukcija, laboratorij s opremom za geodetska snimanja i za geografske informacijske sustave (GIS). Tu se, primjerice, mogu modelirati sustavi za podršku koji su korisni u planiranju održavanja cestovne infrastrukture u Splitu.

– Pravi pristup je usmjeriti istraživanje na ono za čime postoji potreba. Niz znanstvenih radova smo objavili o prometnicama u Splitu, no upravljačke strukture u društvenoj zajednici ne pokazuju značajniji interes, a mi nikoga ne možemo prisiliti na korištenje spoznaja naših istraživanja.

Naglašava kako dobivaju i mobilni laboratorij za prometnice, u sklopu kojeg će na fakultetu biti server i računala povezani s GIS-om, a niz uređaja će biti postavljeni na vozila i snimati što znanstvenike zanima: nagibi, hrapavost, puknuća, stanje konstrukcije prometnica i pratećih elemenata cestovne infrastrukture...

S obzirom na stanje cesta u Splitu, čini se da će imati puno posla.

– Istina, jer nije zavidno stanje cestovne infrastrukture u gradu. Naš posao je obraditi podatke da bi se na temelju toga moglo određivati što i kako napraviti, te kojim redoslijedom to raditi, tako izbjegavajući ponovna raskopavanja tek uređene ceste – kaže dekan.

Uređuje se i geotehnički laboratorij u kojem se stručnjaci bave mehanikom tla i stijena, temeljima, klizištima. S Japancima su, napominje, radili stabilizaciju odrona iznad Omiša.

U laboratorij za implementaciju suvremenih tehnika u arhitekturi, koji se prostire na 200 kvadrata, stiže 3D printer.

– Taj laboratorij je vrlo značajan jer osim jake umjetničke komponente u arhitekturi, imamo i onu znanstvenu. Ovo će biti prvi put na našem području da se ulažu značajna sredstva u opremu za znanstveno istraživanje u području arhitekture. Prema zahtjevima studenata istraživača arhitekture i njihovih profesora, bit će otvoren 24 sata na dan.

– Tako arhitekti žive i rade, to su svjetski standardi. Naime, sve poznate škole i fakulteti arhitekture to omogućuju – kaže dekan.

Kreću početkom 2021.

Znanstveno-istraživački rad u novim laboratorijima kreće u prvim danima 2021. godine. Jedan od važnih ciljeva 11 istraživačkih cjelina jest i internacionalizacija u nastavnom dijelu, sada i u znanstveno-istraživačkom, te umjetničkom dijelu.

Na kraju Nikša Jajac naglašava:

– Sve navedeno provodimo kako bismo znanstveno-istraživački rad našeg fakulteta prilagodili suvremenim trendovima i na taj način osigurali konkurentnost našim ljudima na europskom istraživačkom prostoru, te otvorili nove mogućnosti mladima, poglavito mladima iz Dalmacije, jer samo konkurentno znanje može osigurati uspješno gospodarstvo.