Šanse za prelazak cenzusa partija koje su najavile učešće na izborima i onih koje još nisu saopštile definitivnu odluku

Od gotovo svih opozicionih stranaka koje su se do ovog trenutka izjasnile da će učestvovati na parlamentarnim izborima, jedino SPAS Aleksandra Šapića ima nekakvu šansu da pređe cenzus – smatra politikolog Boban Stojanović, koji za Danas analizira šanse za ulazak u parlament partija i političkih grupacija koje su najavile da će učestvovati na predstojećim izborima, kao i onih koje još uvek nisu saopštile definitivnu odluku.

Boban Stojanović Foto: Medija centar

SPAS – Zdrava Srbija

Stojanović smatra da će koalicija Aleksandra Šapića i Milana Stamatovića najviše „gađati“ glasače Narodne stranke i pokreta Dveri, to jest one među njima koji su raspoloženi da izađu na birališta.

– Meni deluje da Aleksandar Šapić gađa čak i jedan deo glasača Srpske napredne stranke, kao i „stare DSS-ovce“, to jest one koji su bili apstinenti na nekoliko prethodnih izbora, a koji su ranih dvehiljaditih godina glasali za Vojislava Koštunicu. Reč je o konzervativnom i patriotski usmerenom delu birača, ali bez prelaženja granice nacionalizma – kaže Stojanović i dodaje da SPAS svojom pojavom pokušava da se pozicionira kao poprilično umerena politička opcija koja ima jasno naglašenu ljubav prema zemlji.

Prema njegovoj oceni, od gotovo svih opozicionih stranaka koje su se do ovog trenutka izjasnile da će učestvovati na parlamentarnim izborima, jedino SPAS Aleksandra Šapića ima nekakvu šansu da pređe cenzus.

Metla 2020 (Demokratska stranka Srbije, Grupa za prosperitet Srbije, Udruženje starosedelaca iz Kraljeva, Tim za život)

Stojanović podseća da je Demokratska stranka Srbije reformisana od kada je na njenom čelu Miloš Jovanović. Ipak, prema Stojanovićevoj oceni, i pored novog mladog lidera i promenjenog kruga ljudi koji vode stranku, DSS ipak nije uspela da se pozicionira, pa je praktično nestala sa političke mape.

– Oni jesu bili u parlamentarnom sazivu, ali se njihov poslanički klub potpuno raspao. Osim Miloša Jovanovića, koji ima malu prepoznatljivost kod birača, istu ne poseduje praktično niko iz DSS-a. Oni su osuđeni na veoma nisku podršku, uz ulazak na teren Narodne stranke kroz umereni, takozvani „salonski nacionalizam“. Gotovo da im ne dajem nikakve šanse – navodi Stojanović.

Srpska desnica

Prema Stojanovićevom viđenju, stranka Miše Vacića računa na glasove krajnje desno orijentisanih birača. Međutim, on smatra da Srpska desnica neće moći do njih da dopre.

– Ni u kakvim snovima Srpska desnica ne može da uđe u biračko telo Dveri. Ne vidim ni prostor za tu opciju, pre svega zbog lika i dela njihovog lidera Miše Vacića. Oni su stotinu hiljada glasova daleko od cenzusa. Ka njima eventualno može da se prelije neki glas Srpske radikalne stranke, od razočaranih birača koji smatraju da SRS premalo kritikuje vladajuću stranku i Aleksandra Vučića – ukazuje Stojanović.

Vojvođanski front (Liga socijaldemokrata Vojvodine, Vojvođanska partija i Demokratski savez Hrvata u Vojvodini)

Prema Stojanovićevim rečima, baza glasača koju Liga socijaldemokrata Vojvodine ima u pokrajini iz godine u godinu opada. On podseća da je LSV 2016. godine jedva ušla u parlament i to u koaliciji sa LDP-om i SDS-om.

– Oni koji su tada verovali u Nenada Čanka kao u iskrenog političara i osobu koja se zalaže za neke vrednosti, nakon ove četiri godine izgubili su poverenje. Oni će verovatno uspeti da pređu cenzus na pokrajinskim izborima, ali na parlamentarnim veoma teško – predviđa Stojanović.

Građanski demokratski forum

Stojanović ocenjuje da bi GDF mogao da računa na birače Demokratske stranke, zatim Pokreta slobodnih građana (za koji sagovornik Danasa veruje da neće učestvovati na izborima) i nekadašnje „bele listiće“.

– Međutim, njihov veliki problem je neprepoznatljivost. Do rezultata koji bi mogao da ih uvede u skupštinu oni bi mogli da dođu kao deo neke šire koalicije. Kao njihovog potencijalnog saveznika vidim Liberalno-demokratsku partiju. Ipak, to je opet desetinama hiljada glasova daleko od cenzusa, čak i pri izlaznosti koja bi pala ispod 40 posto – smatra Stojanović.

Pokret slobodnih građana

Stojanović veruje da su birači Pokreta slobodnih građana podeljeni po pitanju bojkota izbora. Po njegovom mišljenju, ako se uzme da PSG hipotetički ima pet odsto podrške, četiri procenata podržava bojkot, dok je jedan posto članova i simpatizera za izlazak na izbore.

– Oni bi takođe mogli da pokupe jedan deo birača Demokratske stranke, ali ne bih mogao da garantujem da bi dobacili do cenzusa, upravo zbog te atmosfere koja je stvorena. Moramo imati u vidu da je zapravo Sergej Trifunović taj koji nosi celokupnu podršku. On je, makar meni, nezamisliv u izbornoj kampanji u ovakvim okolnostima. S druge strane, Trifunović mi deluje kao neko ko može da nosi kampanju bojkota, u smislu njegove pojave i bunta koji on sam po sebi proizvodi – ističe Stojanović.

Nova stranka

Stojanović ocenjuje da je Nova stranka u sličnoj situaciji kao Građanski demokratski forum, sa razlikom da Nova ima lidera koji je izuzetno prepoznatljiv.

– Međutim, taj lider ima negativnu percepciju kod birača, pa je njegova prepoznatljivost sa jedne strane prednost, a sa druge balast Nove stranke. Prilično sam siguran da će na kraju bojkotovati izbore. Verujem da će njihova odluka zavisiti od Pokreta slobodnih građana. Ako, pak, izađu na izbore, ostaće na „prirodnom pragu“ za manjine, to jest na manje od jedan posto – kaže Stojanović.

Podržite nas članstvom u Klubu čitalaca Danasa U vreme opšte tabloidizacije, senzacionalizma i komercijalizacije medija, duže od dve decenije istrajavamo na principima profesionalnog i etičkog novinarstva. Bili smo zabranjivani i prozivani, nijedna vlast nije bila blagonaklona prema kritici, ali nas ništa nije sprečilo da vas svakodnevno objektivno informišemo. Zato želimo da se oslonimo na vas. Članstvom u Klubu čitalaca Danasa za 799 dinara mesečno pomažete nam da ostanemo samostalni i dosledni novinarstvu u kakvo verujemo, a vi na mejl svako veče dobijate PDF sutrašnjeg broja Danas. Učlani se