Oružane sukobe imali smo sa svim susedima, sem sa Rumunima.

Ovo su podaci do kojih je došao Stefan Janjić, urednik portala Fake news tragač. S obzirom da je sa predanošću pratio sve „ratove“ koje smo vodili, logično pitanje koje se prvo postavlja je – kako je moguće da smo ih preživeli, praktično ih i ne osetivši.

– Fiktivni rat podrazumeva i fiktivnu odbranu i tu je ključ našeg uspeha. Kada nas napadaju nepostojeći džihadisti, mi se branimo nepostojećim migovima. Da nije tužno i zastrašujuće, bilo bi bajkovito – kaže Janjić za Danas. Na pitanje da li ga je tokom istraživanja nešto iznenadilo, odgovara da nije, uprkos tome što su tabloidi najavljivali svoja otkrića kao “šokantna” i “ekskluzivna“.

– Uvek imamo utisak da smo za ta otkrića već čuli i da su davno prestala da nas šokiraju. Srbiju napadaju sve susedne države, izuzev Rumunije, i verujem da bi Rumunija mogla da bude džoker za sledeću, 2019. godinu, jer je to još jedina karta koja nije upotrebljena. Nakon najava da Hrvati napadaju Apatin, džihadisti Kosovsku Mitrovicu, a Bošnjaci Banjaluku, mislim da je pitanje vremena kada će Rumuni otvoreno iskazati pretenzije ka Vršcu – ističe naš sagovornik. U moru ratova koje smo vodili, najteži nam tek predstoji jer je Informer nedavno najavio – nuklearni. Čitaoci najtiražnijeg tabloida verovatno se pitaju da li ćemo ga preživeti. Janjić je uveren da hoćemo.

– Naravno da ćemo preživeti i nuklearni rat, pre svega zahvaljujući činjenici da je Maja Gojković predsednica Upravnog odbora Direktorata za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost Srbije. Ne treba zaboraviti ni modele odbrane ponuđene u tabloidima, pre svega Teslino tajno oružje, ali i srpske vojne satelite. Ipak, pretpostavljam da će nuklearnu katastrofu u tom slučaju morati da prežive i Albanci i Hrvati, jer bismo bez njihovih pretnji ispisanih na naslovnim stranama tabloida i mi relativno brzo izgubili nagon za opstanak, a samim tim i volju za životom – kaže urednik Tragača. Najave krvoprolića je, dodaje, teško analizirati „jer što više čitate to manje znate“.

– Primera radi, potpuno je nejasno da li nam je Donald Tramp saveznik ili smrtni neprijatelj, budući da je u Informeru prešao put od bilborda “Trampe, Srbine” do naslova “Tramp Šiptar!” za samo nekoliko dana, a sličan bipolarni poremećaj zabeležen je i kod drugih aktera iz Srbije i sveta. U sveopštoj predratnoj šizofreniji nedvosmisleno je pozitivna uloga samo dva aktera – Aleksandra Vučića i Vladimira Putina, za kojeg bi prosečan čitalac prosečnog domaćeg tabloida mogao pomisliti da je ruski ministar za odnose sa Srbijom – zaključuje Stefan Janjić.

Novinar NJuz neta Nenad Milosavljević kaže za Danas da je većinu ratova tokom proteklih nekoliko godina dočekao i preživeo „onako kako tradicija nalaže“, u prijatnoj atmosferi u krugu porodice. „Znate već kako to ide, žu-žu, grickalice, sok, pivo i smešni klipovi na Jutjubu“.

– Ipak, najteže su mi pali oni koji su se dešavali tokom leta, kada sam se pripremao za svadbu. Mnogo je nezgodno kada u istom danu moraš da kupiš odelo, preuzmeš dekoraciju i napraviš raspored gostiju za stolovima, a izbije rat. Što bi rekao naš narod – ne dao Informer nikom – naglašava Milosavljević. Smatra da će konstantnom ratovanju i ratovima doći kraj kad tabloidima bude uskraćen pristup štamparijama i internetu, a Aleksandru Vulinu pristup televizijama. „Dakle, nikad“, kaže njuzovac rezignirano.

S obzirom da smo najveći broj ratova tokom godine vodili sa Hrvatima, logično je da jednog od njih pitamo kako su ih oni preživeli. Novinar NJuz bara Borna Sor ističe za Danas da Hrvati vode aktivni rat u Avganistanu, a da im je ovih 200 i nešto u kraju zabranjeno voditi.

– To vode velike sile, dobili smo zabranu za ove po regiji. Tako da mi ni ne znamo jel ih dobijamo ili gubimo. Mi vodimo samo jedan rat u Hrvatskoj, vodimo ga stalno. To je Drugi svjetski rat. Nikako da ga završimo, jer bi željeli da svi pobijedimo, a nikako da to posložimo. Jedini od susjeda sa kojima nismo vodili rat su Slovenci. Zato im i najmanje vjerujemo. Kakav je to susjed s kojim nisi ratovao, to nije normalno, tko zna što takav misli – ukazuje Sor. Prema njegovom mišljenju, za ratove je najviše kriva modna industrija.

– Ratovi odgovaraju maskirnom lobiju koji prodaje maskirne majice koje dobro idu u bilo koje doba godine. Uništit će nas modna industrija. Ratovi će prestat kad se zadnji Balkanac odseli na Zapad i ovde ostanu samo vjeverice i žabe. Ili kad se svi toliko udebljamo da nećemo moć izać iz kuće – zaključuje naš sagovornik iz „neprijateljske“ Hrvatske.

Specijalni ratovi učestalo su krenuli nakon gostovanja urednika Informera Dragana J. Vučićevića na televiziji Pink 21. novembra 2015. godine, kada je dramatičnim upozorenjem da je u toku državni udar pozvao tadašnjeg premijera Aleksandra Vučića da ne odlazi na planirani put u Kinu. „Sada se u Srbiji sprovodi pravi državni udar. Nemojte da niko misli da sam lud. Vučiću, ne idi u Kinu! Budala si ako odeš u Kinu!“, upozoravao je Vučićević. Premijer ga nije poslušao ali je na sreću preživeo državni udar. Kao i brojne državne udare nakon toga. Ne treba zaboraviti najpoznatiji pokušaj atentata, slučaj Jajinci iz 2016, kada je, bar prema rečima aktuelnog ministra odbrane Aleksandra Vulina, čak 97 ubica ispred porodične kuće čekalo tadašnjeg premijera ili njegovog brata Andreja. Taj slučaj do danas nije dobio sudski epilog, iako je ministar policije Nebojša Stefanović rekao da su osumnjičeni identifikovani, rečima: „Mi smo povezali neka lica sa nekim prostorima, neka lica sa nekim predmetima, neka lica smo povezali sa drugim licima koja su bila umešana u takva dela“.

Država je Vučićevićev državni udar shvatila ozbiljno, BIA ga je ispitala ali je njegov iskaz Tužilaštvo za organizovani kriminal proglasilo državnom tajnom, te i danas nemamo informacije o čemu se tu radilo. Kao ni ko je pokušao da ubije predsednika ispred porodične kuće i koliko je potencijalnih ubica zaista bilo.

Ipak, činjenica da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić prvi dobitnik prestižne venecijanske nagrade „Zlatni lav za mir“ budi nadu da će naredne godine biti manje državnih udara i specijalnih ratova ili bar da ih kao i ove do sada, nećemo osetiti.

Preživećemo nuklearni rat, ali ne i državu Na pitanje da li će narodi na Balkanu preživeti nuklearni rat, Borna Sor kaže da deo sigurno hoće, jer smo prilagodljivi. – Više mene brine hoćemo li preživjeti našu državu nakon toga, kad dođe porez na nuklearnu radijaciji ili kad se mora zaposliti preko veze 100 nuklearnih stručnjaka. E to nećemo preživjeti – ukazuje naš sagovornik iz Hrvatske. „Najubitačniji“ je rat za Kosovo – Najubitačniji je svakako rat za Kosovo. Ukoliko posmatramo vesti o Kosovu na naslovnim stranama Informera, Aloa i Srpskog telegrafa tokom oktobra i novembra ove godine, zaključićemo da je reč “rat” bila dominantna u čak 34 odsto naslova. Kada se ovom procentu doda još 31 odsto naslova koji opisuju stanje nasilja i kriminala, dobija se računica da 65 odsto naslova najavljuje neophodnost policijskih, vojnih ili paramilitarnih intervencija – kaže Stefan Janjić. Varijacije na temu ratova Tokom istraživanja najavljenih ratova, FN Tragač je uočio 48 vrsta imeničkih i 85 glagolskih sintagmi kojima se najavljuje sukob: nuklearni rat, rat sve bliži, balkanski rat, građanski rat, ulični rat, objava rata, veliki rat, rat do istrebljenja, specijalni rat, hladni rat, treći svetski rat, na ivici rata, izolacija i rat, krvavi plan, plan za okupaciju, pakleni plan, opasan plan, zločinački plan, hteti rat, (biti) za rat spreman, spremati se za rat, srljati u rat, objaviti rat, ići u rat, pripremati rat, pozivati na (građanski) rat, naoružavati za rat, gurati u rat, pretiti ratom, pakovati rat, želeti haos, sejati haos, praviti haos, izazvati haos, plivati u krvi, piti krv, nestati u krvi, napiti se krvi…

Podržite nas članstvom u Klubu čitalaca Danasa U vreme opšte tabloidizacije, senzacionalizma i komercijalizacije medija, duže od dve decenije istrajavamo na principima profesionalnog i etičkog novinarstva. Bili smo zabranjivani i prozivani, nijedna vlast nije bila blagonaklona prema kritici, ali nas ništa nije sprečilo da vas svakodnevno objektivno informišemo. Zato želimo da se oslonimo na vas. Članstvom u Klubu čitalaca Danasa za 799 dinara mesečno pomažete nam da ostanemo samostalni i dosledni novinarstvu u kakvo verujemo, a vi na mejl svako veče dobijate PDF sutrašnjeg broja Danas. Učlani se