Burány Sándor próbált az jegybankelnök lelkiismeretére hatni – kioktatást kapott válaszul.

Összesen 10,6 milliárd forintot költött a Magyar Nemzeti Bank arra, hogy néhány éven belül kétszer is megvegye ugyanazt az Úri utca 21. szám alatti ingatlant – írtuk meg tavaly decemberben a 24.hu részletes tényfeltáró cikke nyomán; ennek apropóján tett fel most két kézenfekvő kérdést a Párbeszéd képviselőcsoportjának MSZP-s tagja, Burány Sándor Matolcsy György jegybank-elnöknek.

1, 9 milliárdért, majd 8,7 milliárdért is kellett a jegybanknak

Az ügy részletei már ismertek, ám így is egészen megdöbbentőek: a hírportál szerint az MNB 2014-ben először a Magyar Tudományos Akadémiától, 1, 9 milliárdért vásárolta meg az épületet, amit néhány hónap után ingyen átadott a jegybank által alapított Pallas Athéné Domus Sapientiae Alapítványnak, vagyis a PADS-nak (ez egyike azoknak a jegybanki alapítványoknak, amelyeknél egyik pillanatról a másikra 250 milliárd forint veszítette el közpénz-jellegét ).

A PADS ezután több év alatt mintegy 4 milliárd forintot fordított az épület felújítására és bővítésére – a 24. hu szerint minderre a jegybank által kapott kezdőtőkéből futotta. Így is megérhette nekik a beruházás, hiszen a befektetési összeg több mint kétszeresét keresték meg rajta: a jegybank egyik száz százalékos tulajdonú leányvállalata tavaly novemberben piaci áron, 8, 7 milliárd forintért vásárolta tőlük vissza az addigra csinosan helyrepofozott épületet.

Ez mégis kinek volt jó?

A vétel a jegybank szempontjából látványosan rossz üzletnek tűnik, ezért Burány rákérdezett az MNB elnökénél, hogy

miért volt szükség az említett tranzakciókra?

nem tartják-e túlzásnak, hogy végül több mint 10,5 milliárdba került az MNB-nek a duplán megvett épület?

Matolcsy György kimért válaszában a jegybank november 8-i közleményére hivatkozott: eszerint „a jegybank meglévő épületei már nem tudják kellő színvonalon és megfelelő kapacitással kiszolgálni ezeket az MNB által fenntartott oktatási programokat”, ezért kellett megvenni az Úri utcai ingatlant –

Ha azonban a terjeszkedés, és persze a gazdaságosság lenne a jegybank érdeke, akkor talán nem kellett volna ingyen lepasszolni az épületet a PADÁ-nak – tehetjük hozzá – hiszen úgy az épület ismert vételi és felújítási költsége is megállt volna 5,9 milliárd forintnál.

Matolcsy a túlzásra vonatkozó kérdést a jelek szerint fel sem vette, viszont számon kérte a képviselőt, amiért kérdésében nem idézte az ingatlan vételáráról szóló hivatalos értékbecslést. Az MNB ugyanis még a 24.hu kérdésére elárulta, hogy az épület vételára „a Royal Institution of Chartered Surveyors (RICS) értékbecslési szabvány alapján került meghatározásra, mely az épület egyedi paramétereit, a felújítás költségét, illetve az elmúlt évek jelentős ingatlanpiaci árnövekedését is alapul vette.”

„Kérem, a jövőben a jegybankot érintő kérdésekben az MNB által közölt tényeket is szíveskedjen figyelembe venni” – zárul hűvös utasítással Matolcsy György válaszlevele.

Összeolvadnak és építkeznének

Az ingatlan dupla megvásárlása a kioktató hangnem ellenére is zűrös ügynek számít – hiszen évek óta folyik a vita arról, hogy vajon a jegybank közpénzből végzi-e költéseit, vagy az már „elvesztette közpénz jellegét”. Előbbi esetben felmerülhet a gyanú, hogy az MNB azzal, hogy ugyanazt az épületet kétszer megvette, kárt okozott.