Riigikogus on ette valmistamisel riigikaitsekohtu seaduseelnõu. Tegemist oleks kohtuga, mis mõistab õigust sõjategevuse ajal. Ukraina kogemus näitab, et pädeva õigusemõistmise puudumine toob kaasa segaduse ja lõpetamata kohtuasjad. Eelnõu projekti kohaselt moodustatakse riigikaitsekohus 2021. aasta alguseks.

Mobilisatsioonikutsele mitteilmunud, väejooksikud, marodöörid, sabotöörid ja spioonid on tegelased, kelle üle mõistetaksed õigust, kui käivad lahingud. Sõda pole isegi välja kuulutatud. Sestap välditakse täna terminit sõjakohus ja kasutatakse sõna riigikaitsekohus, vahendas "Aktuaalne kaamera".

"Meil on oluline, et riigikaitsekohus on ette valmistatud, on saanud harjutada, saanud ka rahuajal kaitseväeliste kuritegude lahendamise praktikat ja ta kujutab endale ette, mida teha, kui kuulutatakse välja mobilisatsioon," selgitas riigikaitsekomisjoni reformierakondlasest liige, erukindralleitnant Johannes Kert.

Kirilo Hankevitš Ukraina relvajõudude õigusosakonnast selgitas, et sõjakohtute kaotamise tõttu Ukrainas 2010. aastal valitseb pärast lahingute algust Ida-Ukrainas õigusemõistmises segadus. Kohtumõistmine venib.

"Esimese astme kohtuotsuste ülevaatamine vältas aastaid ja tänaseks tegelikult kõik kriminaalasjad, mis algatati 2014-2015. aastal, on lahenduseta," nentis Ukraina relvajõudude peastaabi õigusosakonna ülema asetäitja Hankevitš.

Eelnõu projekt näeb riigikaitse kohut kaheastmelisena. Riigikohtu endine esimees Rait Maruste leidis, et alustama peab pädevuse paikapanemisega. Mida see lahendama peaks - kas sõdurite omavahelisi kalklusi ja vargusi või allumatust ülematele? Järgmiseks - menetlusreeglid.

"Tavaline üldmenetluskord on pikk, aeganõudev ja jõuab tulemuseni aastate pärast. Ja see sõjaväe keskkonda mitte kuidagi ei sobi," lausus reformierakondlane Maruste.

Kaitseminister Jüri Luik ütles "Aktuaalsele kaamerrale", et valdkond puudutab kohtute seadust, karistusseadustikku, menetlusseadustikku ega ole seega eelkõige kaitseministeeriumi töömaa.

"See eelnõu on ikkagi justiitsministeeriumi pädevuses, aga kaitseministeerium loomulikult ja kaitsevägi annab siin nii palju know how'd kui vähegi vajalik on," sõnas ta.

Välismissioonidel viibivate Eesti sõdurite üle mõistetakse lähtuvalt rahvusvahelistest lepetest asjasse puutuvate riikidega kohut Eestis.