Redovito mjesečno istraživanje agencije Promocije plus o društvenim i političkim preferencijama CRO Demoskop, provedeno u samoj konačnici kampanje prije drugog kruga lokalnih izbora (od 1. do 3. lipnja), pokazalo je da 73 posto punoljetnih građana smatra da Hrvatska ide u krivom smjeru. Aktualni događaji oko stvaranja nove saborske većine te kampanja za lokalne izbore utjecali su i na rejting političkih stranaka te političara.



Da su parlamentarni izbori provedeni početkom lipnja (cijela Hrvatska jedna izborna jedinica uz izlaznost od 53 do 59%), HDZ bi bio relativni pobjednik. Na ljestvici preferencija političkih stranaka vrh pripada HDZ-u s izborom od 34 posto (prema 30,8 posto iz svibnja). Tako je ova stranka, nakon tri mjeseca negativnog trenda, zaustavila pad rejtniga te se vratila na rezultat zabilježen u veljači. Vodeća opozicijska stranka SDP je u posljednjem mjesečnom istraživanju zabilježila porast podrške te početkom lipnja ima potporu od 24,8 posto (prema 24,1 posto iz svibnja).



Most je zadržao treće mjesto, sada sa 7,2 posto (prije mjesec dana 10,2 posto). Slijedi Živi zid na četvrtome mjestu s 6,1 posto (prema 7,6 posto iz svibnja). HNS je na petome mjestu s 3,0 posto (u odnosu na 3,6 posto iz prethodnog mjeseca). HSS je šesti sa svojim najvećim poslijeizbornim rezultatom, koji iznosi 2,9 posto (prije mjesec dana 2,3 posto). Slijedi skupina od sedam stranaka s izborom između jedan i dva posto: Pametno (2%), IDS (1,8%), Stranka rada i solidarnost BM 365 (1,7%), HSP AS (1,2%), HSU i HSLS (po 1,1%) te HDSB (1%).



Ostale stranke bilježe skupni izbor od 2,4%, dok je 9,8% neodlučnih. Iz pokazatelja o međumjesečnom kretanju izborne podrške stranke su grupirane u tri skupine. "Dobitnici" u međumjesečnoj usporedbi su sljedećih šest stranaka, koje su zabilježile porast izborne potpore: HDZ (+3,2), SDP (+0,7), HSS (+0,6), BM 365 i HSLS (+0,3), HSP AS (+0,2). U skupini koju označavamo sa stagnirajućim rejtingom su IDS i HSU, osnodno stranke s istom izbornom podrškom kao i prethodni mjesec.



Tri su stranke u skupini "gubitnika", koje su u međumjesečnoj usporedbi zabilježile pad izborne potpore: Most (-3,0), Živi zid (-1,6), HNS (-0,6) i HDSSB (-0,2).



Na vrhu ljestvice pozitivnog doživljaja hrvatskih političara je premijer Andrej Plenković s 16,3 posto potpore (u odnosu na 20,8 posto iz svibnja). Drugo mjesto drži "Nitko" (ni jedan političar kao zasebna kategorija odgovora) s 15,8 posto (prema 13,8 posto iz svibnja). Na trećem je mjestu predsjednica Grabar-Kitarović s 11,6 posto izbora (prema 7,6 posto iz svibnja).



Slijedi Anka Mrak-Taritaš s 9,4 posto (u svibnju 9,8 posto), dok je na petome mjestu bivši predsjednik Hrvatskog sabora Božo Petrov s izborom od 4,9 posto (prije mjesec dana 7,3 posto). Među deset najpozitivnijih domaćih političara još su Zoran Milanović (4,9 posto), Ivan Pernar (4,6 posto), Davor Bernardić (3,2 posto), Milan Bandić (3,2 posto) i Zlatko Hasanbegović (2,5 posto).



I vrh ljestvice negativnog doživljaja hrvatskih političara drži premijer Andrej Plenković s izborom od 22,2 posto (prije mjesec dana 18,5 posto). Drugo mjesto dijele "svi političari" kao zasebna kategorija odgovora s 9,1 posto (prije mjesec dana 7,9 posto). Treće mjesto zauzima Tomislav Karamarko, koji bilježi izbor od 7,5 posto, a slijedi Davor Bernardić sa 7,4 posto (u svibnju 5 posto). Božo Petrov je na petome mjestu s izborom od 7,1 posto (u odnosu na prošlomjesečnih 12,2 posto).



Među prvih deset najnegativnijih domaćih političkara još su Zoran Milanović (6,7%), Kolinda Grabar-Kitarović (4,7%), Ivo Sanader i Milorad Pupovac (po 4,0%) te Zlatko Hasanbegović (3,2%).



Smjer kretanja zemlje (kao svojevrsni pokazatelj društvenog ne-optimizma) podupire 18,1 posto građanki/građana u odnosu na 16,6 posto iz svibnja. U ovomjesečnom istraživanju 73 posto ispitanika/ispitanica smatra da Hrvatska ide u pogrešnom smjeru, u odnosu na 76 posto iz svibnja. Kakav je smjer zemlje ne zna 8,9 posto građana/građanki. Najveći udio društvenih optimista bilježi se među glasačima HDZ-a i iznosi 55,2 posto (u svibnju 54,7 posto), dok je među glasačima vodeće oporbene stranke, SDP-a, taj udio znatno niži, 3,2 posto.



Razina potpore politici Vlade RH u osmom mjesecu mandata iznosi 35,1 posto (prema 35,5 posto iz prethodnog mjerenja iz svibnja). Kad je riječ o nepotpori politici Vlade, u ovomjesečnom istraživanju ona iznosi 51,2 posto (prema 51 posto iz svibnja). Doživljaj rada Vlade, osim kroz kriterij podrške njezinoj politici, mjeri se i ocjenama. Vlada Andreja Plenkovića u ovomjesečnom mjerenju dobila je stabilnu dvojku, s prosječnom ocjenom od 2,24 (prije mjesec dana ocjena je bila 2,28).



Kad je riječ o biračima stranaka pozicije i opozicije, najvišu ocjenu Vlada bilježi među glasačima HDZ-a (3,30), dok je najniža među glasačima Živog zida (1,45). Predsjednica Republike za svoj je rad dobila stabilnu trojku, odnosno 3,07 (u odnosu na 3,00, koliko je izmjereno početkom svibnja). Najviše predstavničko tijelo u zemlji, Hrvatski sabor, u ovomjesečnom mjerenju za svoj rad dobilo je 2,05 (jednako kao i prethodni mjesec).



U izboru za najvažniju temu/događaj mjeseca, slučaj Agrokor treći je mjesec zaredom, unatoč političkoj krizi i kampanji za lokalne izbore, zabilježio uvjerljivo najveći izbor, koji sada iznosi 48,5 posto (prije mjesec dana 44,9 posto). Na drugom je mjestu kampanja za lokalne izbore i prvi krug izbora s 20 posto, dok je na trećem mjestu kriza vlasti sa 16,5 posto. Svi su ostali događaji imali izbor ispod 2 posto.