Kuvittele jos Helsingin kaupunki järjestäisi joka vuosi arvonnan, jossa 100 onnekkaalle annettaisiin 100 000 euroa rahaa kaupungin varoista. Arvonnan osallistumisen ehtona olisi, että halukkaalla pitäisi olla vakaat tulot tai aikaisempaa varallisuutta.

Tällaista järjestelmää olisi mahdotonta hyväksyä, koska se olisi poikkeuksellisen epäoikeudenmukainen. Kuitenkin Helsingin kaupunki toimii näin ylläpitämällä Hitas-järjestelmää.

Hitas-järjestelmässä kaupunki myy asuntoja alle markkinahinnan. Vuoden 2017 aikana valmistui kolme hitas-taloyhtiötä Kalastamaan. Ympäristöministeriön ylläpitämän hintapalvelun mukaan samalla postinumeroalueella tehtyjen asuntokauppojen keskineliöhinta 6 319 euroa per neliö. Nämä uudet hitas-kohteet kuitenkin myytiin keskimäärin 4 621 euron neliöhinnalla. Erotusta oli siis lähes 1 700 euro per neliö.

Kalasataman kolmen asunto-osakeyhtiön asuntojen keskikoko oli 74 neliötä. Näin ollen asuntoa kohden tulonsiirtoa oli noin 125 000 euroa. Siis yli kolme kertaa enemmän kuin helsinkiläisten mediaanitulo.

Hitas-järjestelmä on huono asumistuen muoto

Hitas-järjestelmä on asumistuen muoto, jossa edunsaajat valikoidaan pääsääntöisesti arvonnan kautta. Arvontaan on päädytty koska halukkaita ostajia on luonnollisesti enemmän kuin alihintaisia asuntoja voidaan tarjota. Tämä tarkoittaa, että julkinen tuki ei kohdennu niille jotka sitä tarvitsevat, vaan niille jotka tuntevat arvontajärjestelmän ja joilla käy hyvä tuuri.

Arpaonnen lisäksi tarvitaan myös vakaat tulot tai muuta varallisuutta. Vaikka Hitas-asunto on alihinnoiteltu, ostajan täytyy kuitenkin kauppahinnan maksamiseksi saada pankista asuntolaina tai maksaa kauppahinta omasta pussista. Tämä tarkoittaa että järjestelmän ulkopuolelle rajataan kaikki ne jotka julkista asumistukea aidosti tarvitsevat.

Jopa yli sadantuhannen euron arvoista verovaroin rahoitettua asumistukea ei pitäisi ylipäänsä jakaa eikä missään nimessä valita edunsaajaa arvalla. Jo lähtökohtaisesti arvonta on huono tapa jakaa mitään tukea, sillä julkisen sektorin pitäisi kohdella kaikkia kansalaisia yhdenvertaisesti. Kahden samanlaisen tuen hakija pitäisi saada siis sama kohtelu, joko molemmille sama tuki tai ei tukea kummallekaan. Arvonta johtaa väistämättä tilanteisiin, joissa samankaltaisia tuenhakijoita kohdellaan eri tavoin. Vielä käsittämättömämpää on että tuki arvotaan niiden kesken, jotka sitä vähiten tarvitsevat.

Hitas-järjestelmää perustellaan usein segregaation ehkäisemisellä. Tämän logiikan mukaan Kalasatamaan pääsi nyt muuttamaan sellaisia asukkaita, jotka eivät olisi sinne voineet muuttaa. Henkilöt ja perheet joilla on varaa ostaa satojen tuhansien arvoinen hitas-asunto Kalasatamasta ovat kuitenkin juuri niitä hyvin toimeentulevia. Se, että saadaan vähän erilaisia hyvintoimeentulevia halutulle alueelle tai saadaan heille hieman isompia asunto hyvältä alueelta ei ole sellaista segregaation ehkäisyä, josta kannattaa maksaa 125 000 euroa per asunto.

Vaihtoehtona näille perheille olisi ollut ostaa vastaavan kokoinen asunto, joltain edullisemmalta alueelta. Tämä olisi todennäköisesti ollut segregaation torjunnan kannalta parempi vaihtoehto.

Hitas-järjestelmän kustannuksesta Helsingin kaupungille ei ole tiettävästi teetetty kattavaa arvioita, mutta kyse on ainakin kymmenistä miljoonista euroista vuosittain. Pelkästään kolmessa viime vuonna Kalastamaan valmistuneessa hitas-taloyhtiöissä oli yhteensä 118 asuntoa ja noin 8700 asuinneliötä. Näiden 118 asunnon osalta yhteenlaskettu tulonmenetys Helsingin kaupungille oli noin 14,7 miljoonaa euroa.

Viimeisen viiden vuoden aikana hitas-asuntoja on valmistunut keskimäärin 470 asuntoa vuodessa. Näistä 42% on valmistunut Helsingin kalleimmalle osa-alueelle, joka pitää sisällään mm Jätkäsaaren uudet asuinalueet. Kalleimmilla alueilla myöskin subventio on kaikista suurin.

Asuntotarjonnan lisääminen on ainoa tapa vaikuttaa hintatasoon

Paras tapa vaikuttaa hintatasoon on yksinkertaisesti rakentaa enemmän. Jos Hitas-järjestelmälle menevät tontit myytäisiin tai vuokrattaisiin markkinaehtoisilla hinnoilla, kaupunki saisi enemmän rahaa jota voitaisiin käyttää uusien asuinalueiden kunnallistekniikan rakentamiseen. Uudet asuinalueet vaativat merkittäviä investointeja kaupungilta, mutta tämä olisi paljon tehokkaampi ja oikeudenmukaisempi tapa alentaa asumisen kustannuksia Helsingissä.

Nyt on havaittu ensimmäisiä merkkejä siitä, että muutaman viime vuoden kestänyt rakennusbuumi on saavuttamassa huippunsa. Helsingin kaupungin tulisi keskittyä varmistamaan että rakentamisen hyvä tahti säilyy. Tästä aiheesta voi lukea lisää mm. täältä ja täältä.

Blogit Liberan blogiin kirjoittavat eri alojen asiantuntijat tai muuten vain mielenkiintoiset henkilöt. Blogit ovat kirjoittajiensa mielipiteitä, eivätkä välttämättä edusta Liberan virallista kantaa.