Enemmistö suomalaisista ei usko islamilaisista kulttuureista tulevien sopeutuvan Suomeen, IL-kysely paljastaa. Perussuomalaisia äänestävistä 95 prosenttia ei usko sopeutumiseen.

57 prosenttia suomalaisista on sitä mieltä, että islamilaisista kulttuureista tulevat eivät sopeudu Suomeen.

51 prosenttia suomalaisista ei usko maahanmuuttajien vahvistavan suomalaista yhteiskuntaa.

Tiedot käyvät ilmi Iltalehden Taloustutkimuksella teettämästä kyselystä.

Erityisesti perussuomalaisia äänestävät, matalasti koulutetut ja vähätuloiset epäilevät islamilaisista kulttuureista tulevien maahanmuuttajien sopeutumista suomalaiseen yhteiskuntaan. VILLE-PETTERI MÄÄTTÄ

Taloustutkimus on Iltalehden toimeksiannosta kartoittanut suomalaisten mielipiteitä maahanmuutosta. Kyselyn ensimmäinen osa julkaistiin lauantain Iltalehdessä ja verkossa. Jälkimmäisen osan tiimoilta kysyimme kansalaisilta islamilaisista kulttuureista tulevien sopeutumisesta suomalaiseen yhteiskuntaan.

Kyselyyn osallistuneista selvä enemmistö, 57 prosenttia on täysin tai jokseenkin samaa mieltä väitteestä, että islamilaisista maista tulevat maahanmuuttajat eivät sopeudu Suomeen. Vastanneista 38 prosenttia uskoo sopeutumiseen. Loput eivät osanneet kertoa kantaansa.

Miehet ovat selvästi naisia enemmän sitä mieltä, että sopeutuminen ei onnistu. Niitä, jotka eivät usko sopeutumiseen, löytyy suhteessa eniten ammatti-, teknisen- tai kauppakoulun käyneistä, alle 20 000 euron bruttovuositulojen talouksissa elävistä ja maaseudulla tai pienemmissä kaupungeissa asuvista. Selvästi yli keskiverron sopeutumiskriittisiä olivat myös johtavassa asemassa olevat, mutta heidän osuutensa otoksesta oli sen verran pieni, että virhemarginaali heidän osaltaan on myös suuri.

Kun asiaa tarkastellaan sen mukaan, minkä puolueen kannattajat ovat kriittisimpiä, vastaus on selvä: perussuomalaisten. Heistä peräti 95 prosenttia ei usko islamilaisista kulttuureista tulevien sopeutuvan Suomeen. 73 prosenttia heistä oli esittämämme väittämän mukaan täysin samaa mieltä.

Kaikista suomalaisista siis 57 prosenttia ei usko sopeutumiseen. Tämän prosenttiluvun yli menivät kyselyssämme myös kristillisdemokraatteja (73%) ja keskustaa (67%) äänestävät. Lähellä koko kansan keskiarvoa olivat kokoomusta (56%) ja SDP:tä (54%) äänestävät.

Vähiten väittämän oltiin samaa mieltä vihreitä (22%), vasemmistoliittoa (29%) ja RKP:tä (34%) äänestävien joukoissa - niiden äänestäjistä selvä enemmistö on siis sitä mieltä, että sopeutuminen Suomeen onnistuu.

Puoluepoliittisia jakaumia tarkasteltaessa pitää muistaa, että tällaisessa 1000 suomalaisen kyselyssä erityisesti pienten puolueiden (KD ja RKP) osalta otos jää pieneksi, siksi myös virhemarginaali niiden osalta on suuri.

Vahvistaako Suomea?

Kysyimme myös, uskovatko suomalaiset maahanmuuttajien vahvistavan suomalaista yhteiskuntaa.

Vastaajista 45 prosenttia oli väittämän kanssa joko täysin tai jokseenkin samaa mieltä. Jokseenkin tai täysin eri mieltä oli 51 prosenttia. Loput eivät osanneet sanoa kantaansa.

Niitä, jotka ovat sitä mieltä, että maahanmuuttajat vahvistavat yhteiskuntaamme, löytyy suhteessa eniten 65-79-vuotiaista, pääkaupunkiseudulla asuvista ja yliopistoa tai korkeakoulua käyneistä.

Puoluepoliittisesti tarkasteltuna eniten yhteiskuntaa vahvistavaan vaikutukseen uskovat vihreitä, RKP:tä, vasemmistoliittoa ja kokoomusta äänestävät. Yllätys ei liene, että vähiten siihen uskovat perussuomalaisten äänestäjät. Tässä kyselyssä vain 4 prosenttia perussuomalaisia äänestävistä oli samaa mieltä väittämästä, jonka mukaan maahanmuuttajat vahvistavat yhteiskuntaa.

Maahanmuuton vahvistavaan vaikutukseen uskotaan vähiten perussuomalaisia äänestävien lisäksi muun muassa perus- ja kansakoulun käyneiden, 10 000-20 000 euron bruttovuositulojen talouksissa elävien sekä kotiäitien ja -isien joukossa. Kotiäitien ja -isien ryhmä oli tässä kyselyssä kuitenkin sen verran pieni, että heidän osaltaan tulos on viitteellinen.

Näin tutkimus tehtiin

- Taloustutkimus haastatteli 1008:aa henkilöä viime viikolla (keskiviikko-perjantai).

- Kysely toteutettiin Taloustutkimuksen internetpaneelissa, joka perustuu väestörekisterin tietoihin ja edustaa tilastollisesti Suomen aikuisväestöä.

- Tulokset painotettiin lisäksi vaalitilastoihin sen perusteella, mitä puoluetta vastaaja kertoi äänestäneensä vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.

- Virhemarginaali on noin 2,5 prosenttiyksikköä suuntaansa.