PARIISI Ranskan presidentinvaalien ensimmäisestä kierroksesta näyttää mielipidetiedustelujen mukaan tulevan erittäin tasainen. Tulos on arvaamaton.

Hämärän peitossa on myös se, mihin se Ranskan poliittisen elämän johtaa.

Tunnettu ranskalainen sosiologi Michel Wieviorka sanoo Ranskan poliittisen kentän olevan nyt ennennäkemättömässä liikkeessä. Vanha jako vasemmistoon ja oikeistoon on edelleen olemassa, joskin heikentyneenä. Päälle on tullut myös aivan uusi jako.

– Nyt avoimen ja suvaitsevan kansakunta-ajattelun haastaa sulkeutunut ja homogeenista kansakunnan ihannetta ajava ajattelu, sanoo Wieviorka.

Uusi jako on sukua Yhdysvaltain jakautuneisuudelle Trumpin kannattajiin ja vastustajiin sekä Britannian jakautumista brexitin kannattajiin ja vastustajiin.

Merkittävä vaalien ennustamista vaikeuttava epävarmuustekijä on se, kuinka moni jättää äänestämättä ja kuinka moni tekee äänestyspäätöksensä vasta kopissa.

Omien kuppikuntiensa ehdokkaita

Toisekseen presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen tulosta on mahdoton ennustaa myös siksi, että neljän pääehdokkaan kannatukset ovat mielipidetiedustelujen mukaan lähes tasoissa.

Keskustan ehdokkaan Emmanuel Macronin vaalitilaisuus. Yoan Valat / EPA

Noin 20 prosentin kannatuksen ovat saamassa äärioikeistolaisen Kansallisen rintaman Marine Le Pen, tasavaltalaispuolueen François Fillon, oman keskustalaisen liikkeensä perustanut Emmanuel Macron ja vasemman laidan populisti Jean-Luc Mélenchon.

– Ihmiset kannattavat kutakin ehdokasta eri syistä, eikä kukaan ehdokkaista kykene kokoamaan kansaa laajasti taakseen, sanoo Wieviorka.

Poliittinen järjestelmä murtuu ja muuttuu

Pääsee toiselle kierrokselle lopulta ketkä tahansa ja tulee presidentiksi valituksi kuka tahansa, niin sosiologi Michel Wieviorka arvioi Ranskan poliittisen järjestelmän mullistuvan joka tapauksessa.

– Hajoaako koko poliittinen kenttä vai muotoutuuko se nopeasti uusiksi? Saako hajallaan oleva sosialistipuolue rivinsä suoriksi? Miten käy vaikeuksissa olevalle maltilliselle oikeistolle, heittelee Wieviorka kysymyksiä.

Presidentinvaalien jälkeen pidetään kansalliskokousvaalit ja sen kokoonpanosta tulee erittäin ongelmallinen.

Francois Fillonin kannattajia vaalitilaisuudessa Marseillessa 11. huhtikuuta. Sebastien Nogier / EPA

Wieviorkan mukaan pohdinnan paikka on siinä, minkälaisen ryhmän Macron saisi kansalliskokouksessa taakseen, jos tulisi valituksi. Mélenchonilla ei ole varsinaista puoluetta lainkaan ja Le Penin Kansallinen rintama on taas täysin eristetty.

– Tämä johtaa siihen, että tuli valituksi kuka tahansa, niin hallitseminen on vaikeaa, ellei mahdotonta.

Presidentillä ei parlamentin tukea

Hyvin mahdollinen vaihtoehto on niin kutsuttu ”cohabitation”, jossa presidentti on eri puolueesta kuin pääministeri ja hallitus, joilla on parlamentin enemmistön tuki.

Ranskan parlamentti kokous 16. syyskuuta Pariisissa. Ian Langsdon / EPA

Presidentinvaalien ja niitä seuraavien parlamenttivaalien jälkeiset politiikan pelisäännöt siis muuttuvat. Presidentti joutuu hakemaan hankkeilleen kansalliskokouksen enemmistöä uusin opein.

– Jokainen poliittinen päätös, jonka presidentti tahtoo saada parlamentista ulos, on sitä varten kootun liittouman hedelmä. Seuraavaa päätöstä varten on taas kasattava uusi liittouma.

Wieviorka sanookin, että kaikki vaalien jälkeiset vaihtoehdot ovat poliittisesti erittäin tuskallisia.

Le Pen ei olisi presidenttinä kauaa

Erityisen tuskallista olisi se, että äärioikeiston Marine Le Penistä tulisi presidentti.

– Se olisi hirveää niin taloudellisesti, moraalisesti kuin poliittisestikin, arvioi Wieviorka.

Marine Le Pen. Ian Langsdon / EPA

Wieviorka sanoo, että Le Penin liittoutuminen Putinin kanssa, EU:n hylkääminen ja diplomatian muuttuminen omituiseksi tekisivät tilanteesta kansainvälisen politiikankin kannalta mahdottoman.

Hän ei usko, että Marine Le Pen pystyisi omalla linjallaan hallitsemaan kovin pitkää aikaa.

– Todennäköisesti hän saisi alkuun jonkinlaisen liittouman parlamentissa. Se ei olisi pitkäikäinen. Lopulta hän joutuisi hajottamaan parlamentin. Se johtaisi lopulta jonkinsorttiseen poliittiseen kaaokseen, arvioi sosiologi Michel Wieviorka.

Lue myös: Yle TV1 seuraa Ranskan presidentinvaaleja suorissa erikoislähetyksissä

Lue henkilökuvat neljästä pääehdokkaasta:

Marine Le Pen haluaa tuoda oikeistopopulismin Élysée-palatsiin

Emmanuel Macron – Ranskan vaalien yllättäjä, on nyrkkeilevä ex-pankkiiri

François Fillon – Taisteluhaluinen presidenttiehdokas rikostutkinnoista huolimatta

Jean-Luc Mélenchon pyrkii laitavasemmalta Ranskan presidentiksi

Tästä pääset katsomaan Ylen ulkolinjan dokumentin äärioikeistolaisen Marine Le Penin noususta yhdeksi kärkiehdokkaaksi.