Kansallispuistojen kävijämäärät ovat jatkuvassa kasvussa, luontomatkailu ja luonnossa liikkuminen suosiossa. Osa hyvistä luontokohteista on kuitenkin tiedotuspimennossa. Tiedotus ja maanomistajien välinen yhteistyö vaatii hyvää suunnittelua.

Etelä-Pohjanmaalla Alajärvellä sijaitsee yksi kiistaton luontohelmi: Pyhävuori. Sen maisemia on verrattu jopa Koliin (siirryt toiseen palveluun). Sieltä löytyy jääkauden jälkeisiä kalliomuodostelmia, vanha myyttinen uhripaikka ja asuinsija – sekä kalliomaalauksia. Niiden aitoudesta tosin on kahta mielipidettä.

Korkealta Pyhävuorelta avautuu myös upea näköala Suomen suurimpaan kraaterijärveen, Lappajärveen, joka on syntynyt meteoriitin törmäyksestä noin 77 miljoonaa vuotta sitten.

Luulisi, että tällaiselta seudulta löytyisi matkailukeskus, erilaisia palveluja, luontomatkailuyrityksiä ja merkittyjä reitistöjä näkötorneineen ja huoltorakennuksineen. Toki Pyhävuorella on merkittyjä reittejä ja opastusta, mutta kohteen tunnettuus on pientä. Alajärven Pyhävuori ansaitsisi tulla isommin huomioiduksi.

Nämä maisemat voisivat olla seuraava vientivaltti Yhdysvaltoihin. Elina Niemistö / Yle

Luontoreitit ja -kohteet kansan tietoon

Metsähallituksessakin pohditaan tällä hetkellä sitä, miten tietoa kohteista saataisiin paremmin eteenpäin. Tiedonsaanti saattaa myös eriarvoistaa kansalaisia. Tieto pitäisi olla kootusti yhdessä lähteessä ja mahdollisimman helposti saatavissa.

– On joukko ihmisiä, jotka eivät tiedosta, mitä mahdollisuuksia kaupungin läheisyydessä on. Se on viestinnälle iso haaste. Palvelujen tuottajia on paljon, niin nämä pitäisi saada yhtenä kokonaisuutena esille, toteaa myös Metsähallituksen Pohjanmaan luontopalvelujen aluepäällikkö Matti Tapaninen.

Samaa toistaa myös luontomatkailuhanketta Seinäjoen ammattikorkeakoulussa vetävä Sanna Jyllilä.

– On valtava määrä luontoreittejä, joista vain paikalliset tietävät. Netissä tieto saattaa olla vanhentunutta tai sitä on sirpaleisesti eri paikoissa, sanoo myös projektipäällikkö Sanna Jyllilä Seinäjoen ammattikorkeakoulusta.

Etelä-Pohjanmaalla Seinäjoen ammattikorkeakoulu kartoittaa parhaillaan alueen luontokohteita ja -reitistöjä. Taustalla on Visit Finland Outdoors -hanke, jonka tarkoituksena on edistää luontokohteiden matkailullista käyttöä ja jopa kaupallista tuotteistamista. Reittien kartoittamisen jälkeen niistä aiotaan tehdä kuvaukset ja koota yhteen paikkaan, Visit Pohjanmaa –sivustolle.

Ammattikorkeakoulun hankkeessa tähdätään matkailuun, mutta jos sitä kautta saadaan kohteet myös lähialueen asukkaiden tietoon, kaikki hyötyvät.

Alajärven Pyhävuorelle pääsee helposti ja siellä on eri pituisia reittejä. Elina Niemistö / Yle

Sirpaleinen tieto

Monista tiedonlähteistä erottuvat mm. Visit Finland, Retkipaikka.fi-sivusto sekä Metsähallituksen oma Retkikartta.fi-sivusto. Retkikartta-palveluun ovat kunnat lähteneet mukaan ja saaneet reitistöjään sitä kautta laajemmin esille. Visit Pohjanmaa –sivustolla on tällä hetkellä 13 luontokohdetta Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakunnista. Myös kuntien ja kaupunkien omilta sivuilta löytyy tietoja, puhumattakaan yksittäisten luontomatkailuyritysten sivustojen viidakosta.

Toisen maalle on vaikea rakentaa Vesa Koivunen, Alajärven kaupunginjohtaja

– Pitäisi löytää äärimmäisen helppoja tapoja viestiä. Retkikartta on yksi vastaus siihen, että tieto saadaan yhdestä lähteestä, sanoo Matti Tapaninen Metsähallituksesta.

Monenlaisia hankkeita on siis vireillä. Oulun seudulla Metsähallitus ja kaupunki ovat koonneet yhteen seudun tärkeimmät ulkoilualueet. Oulu outdoors zone -kohteet löytyvät Visit Oulun sivuilta. Samantyyppistä yhteistyötä ollaan rakentamassa Kajaanin seudulla.

– Kajaanissa hankehakemus on juuri nyt vireillä. Siellä katsotaan, mitkä ovat ne kärkikohteet, jotka otetaan huomioon. Metsähallituksen ja kuntien lisäksi mukaan on tulossa myös kyläyhdistys, selittää Tapaninen.

Toisen maalle ei voi rakentaa

Mutta palataan Alajärven Pyhävuorelle. Miksi esimerkiksi Pyhävuori tunnetaan vielä heikosti, vaikka sillä olisi kiinnostavia matkailullisia edellytyksiä. Alajärven kaupunginjohtaja Vesa Koivunen pohtii näin:

– Ehkä siihen vaikuttaa se, että ollaan yksityisen omistajan maalla. Siksi kaupunki ei ole voinut suuresti markkinoida, sanoo Koivunen.

Etelä-Pohjanmaalla ja koko läntisessä Suomessa tämä onkin tyypillistä. Maat ovat sirpaleisesti eri tahojen omistuksessa ja yksityisomistusta on paljon. Se tuo omat haasteensa.

– Toisen maalle on vaikea rakentaa, naurahtaa Koivunen.

Alajärven kaupunki suunnittelee pidemmän vuokrasopimuksen tekemistä yksityisen maanomistajan kanssa. Näin kaupunki voisi kehittää esimerkiksi alueen roskahuoltoa ja mahdollisesti rakentaa uuden näkötorninkin käyttökiellossa olevan palotornin tilalle.

Alajärven kaupunginjohtaja Vesa Koivunen on aktiivinen luonnossaliikkuja. Elina Niemistö / Yle

Huonojakin esimerkkejä

Maanomistajien kanssa kannattaakin olla hyvissä väleissä. Pahimmillaan voi käydä niin kuin kävi Seinäjoella. Seinäjoen Kyrkösjärven ympäri kulkee luontoreitti, jota kaupunki pitää yllä. Osa reitistä on kuitenkin yksityisten maanomistajien mailla.

Juuri yksityinen maanomistaja Ilmajoen puoleisessa osassa pisti koko reitin kiinni pari vuotta sitten. Maanomistaja suivaantui siitä, että kaupunki oli raivannut puustoa ja leventänyt polkua. Hän rakensi niin mittavat esteet reitille, että sitä ei enää kukaan pääse kulkemaan.

Tilanne on ajautunut täydelliseen jumiin. Ratkaisua ei vieläkään ole näköpiirissä. Kaupunki on kiistänyt maanomistajan korvausvaateet ja maanomistaja on lisännyt reitin esteitä. Kyrkösjärveä kiertävät joutuvat käyttämään vaihtoehtoista reittiä, joka pidentää matkaa ja kiertää osittain maantien kautta.

Ennakkosuunnittelu ja priorisointi

Metsähallituksen Pohjanmaan luontopalvelujen aluepäällikkö Matti Tapaninen ei ole kuullut Seinäjoen esimerkin kaltaisia tapauksia, vaikka arvioikin niitä löytyvän. Alajärven esimerkin hän allekirjoittaa.

– Idässä ja pohjoisessa on isompia kokonaisuuksia (omistuksessa), joten siellä on helpompi tehdä tuotekehittelyä. Läntisessä Suomessa omistus on niin hajanaista, että se vaatii suunnittelulta ja sopimuksilta enemmän huolellisuutta, sanoo Tapaninen.

Tärkeintä on, että asiat kirjataan mustaa valkoiselle huolellisesti.

– Pitää olla sopimukset ennakkoon varmistettu, että tähän voi reitin linjata, ja että se on maanomistajalle selvä, painottaa Tapaninen.

Suunnittelu, yhteistyö ja kokonaisuuden hahmottaminen on siis oleellisen tärkeää.

– Ettei yksi tee yhtä omalla alueella ja toinen toista omalla alueellaan. Paitsi itse reitti – myös koko polku sinne luontoon eli ennakkotieto, viestintä, palautemahdollisuus ja kestävyyden varmistaminen. Että se koko ketju on hyvin suunniteltu ja suunnittelu on laadukasta, lisää Tapaninen.

Ja lopuksi. Ihan kaikkia kohteita ei ehkä kannatakaan pitää kunnossa ja kehittää. Tapaninen sanoo, että kun panostetaan tiettyihin kohteisiin, pidetään ne kunnossa ja laadukkaina, jostain kohteista voi myös luopua.