Kiistelty, Yhdysvaltain ja Meksikon rajalle suunniteltu muuri voisi tuoda Suomeen myönteisiä vaikutuksia, jos Donald Trump intoutuisi teettämään sen puusta.

Jaana Kankaanpää

Donald Trumpin muuriin saattaisi kulua 7 miljoonaa kuutiota sahatavaraa.

Yhdysvaltain tuleva presidentti Donald Trump on luvannut vaalikampanjassaan rakentaa muurin Yhdysvaltain ja Meksikon rajalle laittoman siirtolaisuuden estämiseksi.

Hanke on kiistanalainen poliittisesti, taloudellisesti ja ihmisoikeuksien näkökulmasta, mutta yksi asia on selvä: kyseessä olisi valtava rakennustyömaa, sillä maarajaa valtioiden välillä on yli 3000 kilometriä. Raja kulkee yli mäkisen maaston ja asumattomien autiomaiden halki, se seurailee jokien kulkua ja halkoo useita kaupunkeja ja muita taajamia.

Vaikka Trump ei ole julkistanut yksityiskohtaisempia tietoja muurisuunnitelmistaan, sen mittakaavaa ja vaikutuksia on jo yritetty hahmotella.

Varainhoitoyhtiö Bernsteinin viime kesänä julkaiseman raportin mukaan muuri maksaisi 14–23 miljardia euroa.

Betonia kuluisi 7,1 miljoonaa kuutiota, mikä lisäisi koko Yhdysvaltojen betonin kysyntää yhdellä prosentilla.. mutta hetkinen, miksi muuri muka pitäisi tehdä betonista? Uusiutuvaa materiaalia, puutakin olisi saatavilla!

Trumpin puumuuri ei kuitenkaan innosta edes puun puolestapuhujaa.

Puurakentamista edistävän ja puutietoutta jakavan Puuinfon toimitusjohtaja Mikko VIljakainen sanoo, ettei halua lainkaan ottaa ajatukseen kantaa.

VIljakaisen mukaan asiantuntemus myös loppuu kesken, koska ollaan suomalaisen puurakentamisen näkökulmasta erikoisella ilmastoalueella.

MTK:n metsävaltuuskunnan puheenjohtaja Mikko Tiirola ottaa rakentavamman asenteen, vaikka hän tai MTK eivät kannatakaan muurin rakentamista.

"Muureja en kannata, mutta jos Trump sellaiseen päätyy, niin ilman muuta puusta. Jotta se olisi paloturvallinen, niin massiivipuusta. Huonoillakin asioilla on puolensa."

Tiirola arvioi, että rakennushanke näkyisi välittömästi piristysruiskeena sahatavaramarkkinoilla, mihin "metsänomistajan edunvalvoja ei voi olla muuta kuin tyytyväinen".

Jos puuta tarvittaisiin samat 7 miljoonaa kuutiota kuin Bernsteinin laskelmissa betonia, se tarkottaisi yli puolta Suomen vuotuisesta sahatavaratuotannosta.

Tukkipuun tarpeessa mitattuna määrän voi kaksinkertaistaa, sillä tukista saadaan noin puolet valmista sahatavaraa.

Muurin sahatavara tulisi arvatenkin lähialueilta Yhdysvalloista, Meksikosta ja kenties Kanadasta, mutta vaikutus ulottuisi maailmanmarkkinoillekin.

Aavikkoiselle raja-alueelle tuskin rakennettaisiin käsittelemättömästä puusta, vaan ulkorakennuskohteeseen sopisi todennäköisesti paremmin esimerkiksi painekyllästetty puu.

Jatkojalostuksessakin siis riittäisi tekemistä.

Tiirolan mukaan puumuuri olisi myös ilmastoteko, sillä se varastoisi melkoisesti hiiltä.

Tämä seikka tosin tuskin juurikaan kiinnostaisi Trumpia, joka on Scientific Americanin mukaan palkannut tunnettuja ilmastoskeptikoita uudistamaan ympäristöhallintoaan.

Korjattu 13.11. 8:40 Puuinfon toimitusjohtaja on Mikko VIljakainen, ei Markku Laukkanen