Viranomaisten paljastamien huumausainerikosten määrä kasvoi viime vuonna vähän yli 10 prosenttia vuoteen 2016 verrattuna. Samaan aikaan törkeiden huumausainerikosten määrä kasvoi reilut 8 prosenttia.

Keskusrikospoliisin mukaan (siirryt toiseen palveluun) paljastuneiden huumausainerikosten määrä viittaa huumeiden käytön lisääntymiseen.

KRP arvioi, että tätä näkemystä tukevat myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tekemät huumeiden käyttöön liittyvät kyselytutkimukset sekä suurimmissa kaupungeissa tehdyt jätevesitutkimukset.

Yle Uutisgrafiikka

Ulkomaalaiset salakuljettajina

Viranomaiset paljastivat viime vuonna 1 282 törkeää huumausainerikosta. Se oli noin sata tapausta enemmän kuin vuotta aiemmin.

KRP:n mukaan ulkomaalaiset rikollisjärjestöt ovat keskeisiä toimijoita Suomeen suuntautuvassa huumausaineiden salakuljetuksessa. Rikollisten joukossa on entistä useampien kansallisuuksien edustajia.

Suomalaisilla rikollisryhmillä puolestaan on vahva asema huumausainekaupan kotimaisissa toiminnoissa. Kotimaiset toimijat tekevät yhteistyötä varsinkin virolaisten ja liettualaisten rikollisten kanssa.

Ulkomaan kansalaisten osuus törkeistä huumausainerikoksista epäiltyjen joukossa oli viime vuonna 28,2 prosenttia. Suurimmat ryhmät epäillyistä muodostivat Romanian, Albanian ja Viron kansalaiset.

Yle Uutisgrafiikka

KRP:n mukaan Suomeen huumeita tuovat rikollisorganisaatiot ovat monikansallisia. Eri maissa toimivat rikollisryhmät tekevät yhteistyötä muun muassa etniseen taustaan liittyvien kontaktien perusteella.

Viime vuonna ulkomaiden kansalaisista yleisimmin törkeistä huumausainerikoksista epäiltiin Romanian ja Albanian kansalaisia.

Huumaavien lääkkeiden salakuljetus Romaniasta ja muualta EU:n alueelta on romanialaisten rikollisten harjoittamaa toimintaa. Romanialaiset levittävät huumelääkkeitä monissa muissakin Euroopan maissa.

Keskusrikospoliisin erikoistutkija Jari Leskinen kertoo, että viranomaiset ovat varautuneet albanialaisten rikollisten nousuun Suomen huumausainemarkkinoille.

Leskisen mukaan albanialaisryhmät tunnetaan ympäris Eurooppaa kovaotteisina ammattirikollisina.

– Albanialaiset ovat hyvin kurinalaisia, tehokkaita ja väkivaltaa kaihtamattomia. Heidän toimintansa on nyt yrittänyt tulla Suomeen, Leskinen kertoo.

Kannabiksen viljely vähentynyt

Suomessa suositaan niin sanottuja perinteisiä huumeita kuten kannabiksen kukintoa ja hasista, amfetamiinia, ekstaasia, buprenorfiinivalmisteita kuten Subutexia sekä huumausaineiksi luokiteltavia lääkkeitä.

Viime vuosina metamfetamiinin ja kokaiinin käyttö on lisääntynyt. Erilaisten muuntohuumeiden suosio on vähäisempää kuin Euroopassa.

Viranomaisten tietoon tulleiden kannabisviljelmien määrä on 2010-luvun alkuvuosien jälkeen vähentynyt selvästi. KRP:n erikoistutkija Jari Leskinen arvioi, että takavarikkotietojen perusteella suurin innostus kannabiksen viljelyyn on hiipunut.

Keskusrikospoliisi

Viime vuonna takavarikoitiin 15 200 kannabiskasvia, kun vuonna 2013 niitä jäi viranomaisten haaviin 23 000 kappaletta.

Leskisen mukaan tietty osa pienviljelijöistä on poistunut kuvioista, koska kannabiksen kasvattaminen on melko riskialtista ja vaativaa toimintaa, johon monilla ei kärsivällisyys ja taidot riitä.

– Lisäksi marihuanaa saa internetin verkkokaupoista hyvin vaivattomasti kuljetettuna postitse Suomeen. Varmasti verkkokauppakin on osaltaan viljelyintoa pienentänyt.

Huumeita myydään netin välityksellä

Netistä on muodostunut merkittävä huumeiden välityskanava, joka vaikuttaa alan markkinoiden rakenteisiin ja tarjolla olevien aineiden valikoimiin. Suomessa myös huumeiden tukkukauppa on siirtynyt aiempaa enemmän verkkoon.

KRP:n mukaan netissä toimivat huumekauppiaat tavoittavat esimerkiksi haja-asutusalueita, joilla ei ole aiemmin ollut huumeiden tarjontaa.

– Suurin huoli tässä kohdistuu nuoriin ensikertalaisiin, Leskinen sanoo.

Netissä tapahtuvassa huumekaupassa käytetään usein maksuvälineenä virtuaalivaluuttoja kuten bitcoinia ja moneroa. Aineet toimitetaan ostajalle postitse tai kätköpaikkoihin piilotettuna.