Ydinvoiman uutta nousua mutkistaa kuitenkin tuuli- ja aurinkovoiman nopea halpeneminen.

Jos ydinvoiman mainitsee ääneen Brysselissä, huoneeseen laskeutuu vaivaantunut hiljaisuus.

Näin kuvaavat suomalaiset energia-alan ammattilaiset Brysselin viime vuosien ilmapiiriä ilmastopolitiikassa.

Kärjistys sisältää totuuden siemenen. Etenkään EU:n mahtimaa Saksa ei ole halunnut keskustella ydinvoimasta EU:n ilmastopolitiikan työkaluna Fukushiman ydinturman jälkeen.

Lisäksi Bryssel on ydinvoimavastaisena tunnetun Belgian pääkaupunki.

Belgia aikoo luopua ydinvoimasta 2025 mennessä. Osin tästä syystä maa ei näillä näkymin saavuta EU:ssa yhteisesti sovittuja päästövähennystavoitteita.

Hallitustenvälisen ilmastopaneelin IPCC:n lokakuinen raportti näyttää nyt muuttaneen poliittisia asetelmia EU:n sisällä.

Ilmastotieteilijöiden tekemien mallinnusten (siirryt toiseen palveluun)mukaan täyden ilmastokatastrofin välttäminen vaatii uusiutuvan energian ohella mittavaa ydinvoiman lisärakentamista globaalisti.

Komission hiljaisuus rikkoutui kuukautta myöhemmin.

Ydinvoima EU:ssa EU:n alueella on toiminnassa 126 ydinvoimalaa 14 maassa

voimalaitosten yhteenlaskettu sähköteho on hieman alle 120 gigawattia

ydinvoima kattaa noin 25 prosenttia EU-maiden sähköntarpeesta

valtaosa ydinvoimaloista on yli 30 vuotta vanhoja, joten ne pitää uusia 2050 mennessä

komissio arvioi, että uusiin ydinvoimaloihin tarvitaan noin 400 miljardin euron investoinnit 2050 mennessä

ydinvoiman etuna on tasainen co2-päästötön tuotanto vuorokauden ympäri

EU-maista esimerkiksi Saksa ja Belgia aikovat luopua ydinvoimasta

ydinvoimaa rakennetaan lisää Suomen, Ranskan ja Britannian ohella itäisessä Keski-Euroopassa Lähde: Euroopan komissio, Eurostat

Päästöt nollaan ennätysnopeasti

Euroopan unioni haluaa lopettaa ilmastopäästöjen tuottamisen tykkänään vuosisadan puoliväliin mennessä.

Voi kuulostaa kaukaiselta, mutta 30 vuotta on vähän aikaa, kun tehtävänä on vallankumous. Fossiiliset polttoaineet – öljy, kivihiili ja maakaasu – on syrjäytettävä ennätysnopeassa tahdissa.

Tämän takia komissio haluaa sähköistää Euroopassa kaiken mahdollisen: energiantuotannon lisäksi liikenteen, lämmityksen ja teollisuuden niin pitkälle kuin mahdollista.

Euroopan ydinvoimateollisuuden täytyisi panna nykyistä enemmän paukkuja erityisesti pienten, modulaaristen reaktoreiden kehittämiseen, sanoo komission ydinvoimasta vastaava johtaja, Massimo Garribba. Hän vieraili Helsingissä ydinvoima-alan tilaisuudessa helmikuun alussa. Esa Fills / Yle

Komissio arvioi marraskuussa pitkän aikavälin ilmastopolitiikkaa käsittelevässä tiedonannossaan (siirryt toiseen palveluun), että vuoteen 2050 mennessä EU-alueen sähköntuotannon pitäisi jopa 2,5-kertaistua nykyisestä.

Lähes kaikki sähkö pitää pystyä tuottamaan päästöttömästi.

– Pitkällä tähtäimellä EU-maiden sähköntuotanto koostuu kahdesta osatekijästä: uusiutuvista energialähteistä ja ydinvoimasta, sanoi komission energiaosaston ylimpiin johtajiin lukeutuva Massimo Garribba Ylelle Helsingin-vierailullaan.

Garribba vastaa komissiossa ydinvoimasta, ydinturvallisuudesta sekä Iter-fuusiovoimaprojektista.

Komissio nostaa siis ydinvoiman takaisin EU:n ilmasto- ja energiapolitiikan keskustelujen keskiöön.

Käänne on tapahtunut.

Jättimäiset investoinnit edessä

Komission vision mukaan uusiutuva tuotanto, erityisesti tuuli- ja aurinkovoima, kasvaisivat rajusti kattaen jo 80 prosenttia EU-maiden sähkön tarpeesta vuosisadan puolivälissä. Nyt uusiutuvan sähkön osuus on vajaa kolmannes.

Yksin uusiutuvilla ei kuitenkaan näillä näkymin pärjätä.

Ydinvoiman osuus on komission visiossa 15 prosenttia nykyisen neljänneksen sijaan. Pudotuksesta huolimatta linjaus tarkoittaisi massiivista ydinvoiman lisärakentamista.

Tämä johtuu siitä, että EU-maiden nykyiset 126 ydinvoimalaa poistuvat pitkälti käytöstä ennen vuotta 2050.

Mikko Airikka | Yle

Komission kaavailuissa tilalle pitäisi saada 80 gigawatin edestä uutta ydinvoimakapasiteettia. Tämä tarkoittaisi noin 50:tä Olkiluoto 3:n kokoista reaktoria.

– Jäsenmailta saatujen tietojen perusteella arvioimme, että uusiin ydinvoimainvestointeihin tarvitaan noin 400 miljardia euroa 2050 mennessä, Garribba sanoo.

Komission ydinvoimakatsauksessa (siirryt toiseen palveluun)arvioidaan, että nykyisten laitosten käyttöiän pidennykset vaatisivat lisäksi noin 50 miljardin euron panostukset. Käyttöiän pidennys ei ole läpihuutojuttu, vaan edellyttää, että laitos täyttää tiukat turvallisuusvaatimukset.

Moni kuitenkin kysyy, kuka haluaa sijoittaa moisia summia mutkikkaisiin ydinvoimaprojekteihin, joissa on valtavat taloudelliset riskit.

Sijoittajat karttavat ydinvoimaa

Ydinvoimarakentaminen on monessa länsimaassa lirissä.

Laitokset ovat yhä mutkikkaampia rakentaa, projektit viivästyvät ja kustannukset paukkuvat.

Tämä on saatu kokea karvaasti myös Suomessa TVO:n Olkiluoto 3:n ja Fennovoiman Hanhikiven laitoksen kohdalla.

Britanniassa japanilaiset teknologiajätit Hitachi ja Toshiba ovat hiljattain panneet miljardien ydinvoimahankkeet (siirryt toiseen palveluun)jäihin taloudellisen epävarmuuden takia.

Hinkley Point C -voimalan rakennustyöt alkoivat Britanniassa viime vuonna. Olkiluoto 3 -tyyppinen EPR-reaktori rakennetaan kiinalais-ranskalaisena yhteistyönä. Adrian Sherratt

Talouslehti Financial Timesin (siirryt toiseen palveluun) mukaan yksityiset sijoittajat karttavat monimutkaisia ja turvallisuusjärjestelmiltään kalliita hankkeita, vaikka Britannian hallitus on tarjonnut korkeaa takuuhintaa tuotetulle sähkölle vuosikymmenien ajaksi.

Pääomakustannukset, eli esimerkiksi rakennusaikaisten lainojen korot, ovat ydinvoimahankkeiden isoimpia menoeriä. Mitä isompi riski, sitä kalliimpaa lainaraha on.

Oireellista on, että Britannian kuuden uuden ydinvoimalan ohjelmasta vain yhtä on päästy rakentamaan, sitäkin mittavien valtiontukien ansiosta.

Onko komission visio ydinvoiman massiivisesta lisärakentamisesta siis lainkaan realistinen?

Tuuli- ja aurinkosähkö yllättivät

Markkinat ovat vaikeat ydinvoiman kannalta, Garribba myöntää.

Samaan aikaan kun ydinvoimarakentaminen on kallistunut, tuuli- ja aurinkovoiman tuotantokustannukset ovat pudonneet nopeasti teknologian kehityksen myötä.

Suomessakin maalle rakennettava tuulivoima on uusien investointien kohdalla halvin tuotantomuoto, ja parhaat hankkeet pärjäävät jo ilman tukia.

Uusiutuvien nousu heikentää ydinvoiman kannattavuutta myös toista reittiä: Pohjoismaiden sähkömarkkinoilla lisääntyvä tuulivoima on painanut sähkön tukkuhintoja alaspäin.

Garribban mukaan EU:n päästökaupan vahvistaminen ja komission puhtaan energian lakipaketti (siirryt toiseen palveluun)helpottavat osaltaan ydinvoiman tilannetta.

– Komission johdolla EU on tehnyt päästökauppaan muutoksia, mikä on osoittautunut tehokkaaksi ratkaisuksi. Päästöoikeuden hinta on noussut selvästi aiemmasta, Garribba sanoo.

Päästöoikeuden kallistuminen on nostanut osaltaan sähkön hintaa.

Monissa EU-maissa on osoitettu mieltä ilmastotoimien kiristämisen puolesta. Ronald Wittek / EPA

Sähköntuotanto ydinvoimalla ei aiheuta hiilidioksidipäästöjä, joten ydinvoimayhtiöiden ei tarvitse ostaa huutokaupasta päästöoikeuksia.

Ydinvoima siis hyötyy sähkön kallistumisesta.

Garribba ei ota kantaa siihen, tarvitsevatko uudet ydinvoimalat jatkossa kapasiteettitukia tai takuuhintaa tuotetulle sähkölle Britannian Hinkley Point C -voimalan tapaan.

Komissiolta ei heru tukea uusille ydinvoimaloille.

Toisaalta Garribba muistuttaa, että uusien ydinvoimaloiden toimintaikä on vähintään 60 vuotta.

Investointipäätöksen kannalta on siis olennaista, että sijoittajilla on pitkän tähtäimen näkymä siitä, että päästöttömälle sähkölle piisaa kysyntää.

– Poliittinen sitoutuminen päästöjen nollaamiseen on suurin yksittäinen ajuri energiapäätöksille, Garribba arvioi.

Ydinvoimateollisuuden katsottava peiliin

Garribba peräänkuuluttaa muutosta myös ydinvoimateollisuudelta, jotta komission tavoite toteutuisi.

Ensinnäkin laitoshankkeiden suunnittelun on parannuttava nykyisestä. Alihankintaketjuja pitää tehostaa kustannusten säästämiseksi ja samalla turvallisuuden parantamiseksi.

Laitosten standardisointia ja luvittamista täytyy edistää yhteistyössä teollisuuden, säteilyturvaviranomaisten ja jäsenvaltioiden kanssa.

Pienet ja modulaariset ydinreaktorit voivat muuttaa merkittävällä tavalla ydinvoimarakentamista. Reaktoreita voi rakentaa tehtaassa sarjatuotantona, mikä voi laskea hintoja selvästi. Terrestrial Energy (CC-BY-SA)

Ehkä tärkein muutos on kuitenkin korvien välissä.

Garribban mukaan Euroopan ydinvoimateollisuus tyytyy nyt enimmäkseen pyörittämään olemassa olevia laitoksia.

– Tarvitaan uusi vaihde silmään. Ydinvoimateollisuudessa kulttuurin on muututtava kohden uusien laitosten suunnittelua ja suunnitelmien toimeenpanoa.

Pienreaktorit mullistavat ydinvoimarakentamisen?

Suurten reaktoreiden kompuroidessa länsimaissa katseet ovat kääntyneet yhä enemmän pieniin, modulaarisiin reaktoreihin (SMR, small modular reactors).

Niitä kehitetään erityisesti Kanadassa, Yhdysvalloissa, Venäjällä, Kiinassa ja Etelä-Koreassa. Reaktorien käyttötarkoituksista voit lukea tarkemmin tästä.

Garribban mukaan SMR-reaktoreiden rakentamisen pääoma- ja rakentamiskustannukset ovat huomattavasti pienemmät kuin nykyisten jättiläislaitosten.

Lisäksi sähköverkon näkökulmasta ketterät pienreaktorit olisivat perinteisiä jättilaitoksia helpompia käyttää sään mukaan vaihtelevan tuuli- ja aurinkovoiman rinnalla.

SMR-reaktoreiden luvitus ja kaupallistaminen ovat kuitenkin vasta alkutekijöissään.

– Jotta niillä olisi vaikutus EU:ssa, pienreaktoreita pitäisi päästä rakentamaan 2030-luvulla.

Oma kysymyksensä on, hyväksyvätkö kansalaiset pienreaktoreita. Ilmastonmuutoksen torjunnassa niistä voisi olla iso apu.

Lue myös:

Kaikki keinot käyttöön: EU haluaa nollata päästönsä vuoteen 2050 mennessä

Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti

Ydinvoimalan voi pian koota rekkaan mahtuvista moduuleista – Pienreaktorit mullistavat ydinvoimabisnestä

Sähkösyöpöt yritykset ostavat tuulipuistojen tuotantoa jopa 25 vuoden sopimuksilla – Professori: Tuulivoima pärjää ilman tukia ja se on merkittävä muutos