Ukrainassa käydään edelleen sotaa, jossa toisena osapuolena on Venäjä. Ukrainan varapuolustusministeri Alina Frolova kertoo, kuinka Suomi voi toimia maan tukena.

Sota jatkuu edelleen Ukrainassa. Video marraskuulta 2018. IL

Menneellä viikolla Suomen ulkoministeri Pekka Haavisto (vihr) ja Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov tapasivat Helsingissä. Yksi ministereiden keskustelun teemoista oli Ukraina. Samaan aikaan kun ministerit tapasivat, samassa rakennuksessa piti toisaalla kokousta Ukrainan varapuolustusministeri Alina Frolova.

– Kuulin jälkikäteen tästä yhteensattumasta, Frolova kertoo tapaamisesta palattuaan ja naurahtaa, että tilanne tuntuu hieman absurdilta jälkikäteen ajateltuna.

Lavrov ja Haavisto keskustelivat Ukrainan ”tilanteesta”, vaikka käytännössä Itä-Ukrainassa käydään sotaa, jossa Venäjä on yksi osapuoli.

– Me taistelemme eurooppalaisten arvojen puolesta. Olemme valmiit kuolemaan näiden arvojen puolesta, Frolova toteaa.

Hän korostaa, että kyseessä on sota, jota Ukraina käy Euroopan unionin itärajalla. Ei siis vain Ukrainan itärajalla.

– Ukraina suojelee EU:n itärajaa, ei vain omaansa.

– Toivomme, että Eurooppa olisi rohkeampi tässä tilanteessa, Frolova sanoo ja viittaa tukeen, jota Ukraina taistelussa eurooppalaisten arvojen puolesta tarvitsee.

Suomen-vierailullaan Frolova tapasi useita tahoja tavoitteena uudet tavat tehdä yhteistyötä Ukrainan ja Suomen kesken. Se on fakta, ettei Suomi toimita aseellista apua Ukrainalle. Muunlainen yhteistyö on kuitenkin mahdollista. Hyvinä esimerkkeinä tästä ovat hybridiuhkien torjunta sekä reserviläisjärjestelmään tutustuminen.

Frolova korostaa, että Suomen ja Ukrainan tilanne on hyvin samankaltainen Venäjän naapurina, ja että ukrainalaiset tuntevat Suomen tilanteen ja tavat toimia haasteellisella alueella.

– Voimme oppia tästä paljon.

Artikkeli jatkuu kuvan jälkeen.

Ukrainan varapuolustusministeri Alina Frolova korostaa, että Ukraina taistelee eurooppalaisten arvojen puolesta. Nina Järvenkylä

Ukraina testialustana

Frolova näkee erityisesti yhteistyön hybridiuhkien torjunnassa hedelmällisenä Ukrainan ja Suomen välillä. Kyseessä olisi tiedon ja kokemusten vaihto. Suomen-vierailullaan hän tapasi muun muassa Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksen edustajia. Frolovalla on tausta juurikin hybridiuhkien tunnistamisen ja torjunnan alalta.

– Ukraina on toiminut pitkään Venäjän hybriditoiminnan testialustana, ja Suomella on osaamista analyysipuolella, Frolova avaa yhteistyön mahdollisuuksia.

Perinteisen sodankäynnin lisäksi Venäjä on käyttänyt Ukrainassa laajasti muun muassa informaatiovaikuttamisen välineitä saavuttaakseen omia päämääriään.

Frolova sanoo, että Venäjä on käyttänyt Ukrainassa käytännössä kaikkia hybridisodan keinoja. Nyt hänen mukaansa olisi aika analysoida tilanne, ja siihen ukrainalaiset hakevat asiantuntemusta muun muassa suomalaisilta kumppaneilta.

Keskustelussa esille nousevat myös erilaiset järjestöt ja tutkivat ryhmät kuten laajaa, avoimiin tiedustelulähteisiin tukeutuvaa tutkimusta tekevä Bellingcat-ryhmä. Frolova pitää näiden toimijoiden panosta äärimmäisen tärkeänä.

– Aiemmin kolmas sektori ja maan virallinen hallinto olivat täysin erillään Ukrainassa. Nyt ne työskentelevät rinnakkain ja ovat osittain jopa sekoittuneet. Ja se on vain hyvä asia.

Hän jatkaa, että kansalaisjärjestöjen kautta esimerkiksi korruption vastaiseen työhön on tullut paljon asiantuntemusta, jota maan hallinnossa voidaan hyödyntää.

Artikkeli jatkuu kuvan jälkeen.

Ulkoministeri Pekka Haavisto vieraili Itä-Ukrainassa, Stanytsia Luhanskassa loka-marraskuun vaihteessa 2019. Kuvassa myös Etyj-tiimin vetäjä Jukka Tuononen (vas), ulkoministeriön itäosaston osastopäällikkö Maimo Henriksson sekä Suomen Kiovan suurlähettiläs Päivi Laine. Päivi Peltokoski/UM

Takaisin agendalle

Frolova, kuten monet muutkin ukrainalaispoliitikot, ovat huolissaan siitä, että Ukrainan sota katoaa poliittisilta asialistoilta.

– Tilanne ei saa muuttua jäätyneeksi konfliktiksi. Sitä emme hyväksy, ja sen vuoksi olemme aloittaneet uudelleen neuvottelut.

Hän muistuttaa, että Ukrainan sodassa on kyse EU:n itärajan turvaamisesta, ei vain Ukrainan ja Venäjän välisestä rajasta. Suomen ulkoministeri Haavisto tutustui yhteen sodan rajalinjoista Itä-Ukrainassa loka-marraskuun vaihteessa viime vuonna. Hän vieraili Stanytsia Luhanskassa, missä sodankäynnin raadollisuus on nähtävissä myös siviilien elämässä.

Minskin sopimuksen toteuttamisesta neuvotellaan jälleen niin sanotun Normandian nelikon eli Ukrainan, Venäjän, Ranskan ja Saksan valtiojohdon kesken. Frolova pitää tärkeänä, että neuvottelujen pää on tauon jälkeen taas avattu. Siitäkin huolimatta, että tulitauko Itä-Ukrainassa rakoilee käytännössä päivittäin.

– Tulitaukoa rikotaan, mutta samalla tapahtuu myös edistystä. Ukraina on täyttänyt Minskin sopimuksen velvoitteet, Venäjä ei. Tulitauon valvominen ja raskaiden aseiden vetäminen pois demarkaatiolinjalta luo paineita myös Etyjin tarkkailuoperaatiolle, Frolova sanoo.

Myönteisenä kehityksenä hän mainitsee sotavankien vaihdot, jotka ovat jälleen päässeet käyntiin.

Artikkeli jatkuu kuvan jälkeen.

Sotavankien vaihdot Ukrainan ja Venäjän välillä ovat käynnistyneet jälleen. Kuva joulukuulta 2019. Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi vastaanottaa Moskovasta palaavia ukrainalaisvankeja. AOP

Kohti Natoa

Ukrainan tavoitteena on sekä Nato- että EU-jäsenyys. Maan hallinnon uudistukset tähtäävät suoraan EU-kuntoisuuteen, ja asevoimien uudistukset puolestaan tehdään Nato-standardien saavuttamiseksi.

– Haluamme tuloksia käytännön tasolla, ja tänä vuonna se on jo mahdollista, Frolova sanoo.

Käytännön hankkeet mahdollistaa maan tähän asti suurin puolustusbudjetti, tarkalleen 5,05 prosenttia maan bruttokansantuotteesta.

– Voimme myös investoida, ei vain ylläpitää. Myös pitkäjänteisempää suunnittelua on mahdollista tehdä.

Yksi painopiste maan asevoimissa on infrastruktuurin parantaminen. Frolova mainitsee varuskuntien modernisoinnin yhtenä esimerkkinä. Toinen suuri kehittämiskohde on hankintajärjestelmän täydellinen uudistaminen, jolloin korruption porsaanreikien tilkitseminen tulee mahdolliseksi.

– Haluamme lukuisilla uudistuksilla selkeitä ja konkreettisia tuloksia. Tavoitteena on Nato-standardit täyttävä asevoimat.

Artikkeli jatkuu kuvan jälkeen.

Ukrainalaissotilas etulinjassa elokuussa 2019. Sota on käynnissä kuudetta vuotta. AOP

Sodan kuudes vuosi

Itä-Ukrainassa sota jatkuu jo kuudetta vuotta. Kevään 2014 levottomuudet ja väkivaltaisuudet roihahtivat sodaksi toukokuussa, kun taistelu Donetskin lentokentästä alkoi. Epävirallisten vaalien jälkeen Itä-Ukrainaan muodostettiin niin sanotut Donetskin ja Luhanskin kansantasavallat.

Kiivaimmat taistelut käytiin Luhanskissa ja Donetskissa kesällä ja syksyllä 2014. Helmikuussa 2015 käyty taistelu Debaltseven kaupungista on yksi verisimmistä.

Alun perin levottomuudet Ukrainassa alkoivat loppuvuodesta 2013, kun maan silloinen presidentti Viktor Janukovitsh kieltäytyi allekirjoittamasta assosiaatiosopimusta Euroopan unionin kanssa.

Tapahtumat vyöryivät nopeasti eteenpäin. Kiovan Maidanin mielenosoitukset päättyivät traagisesti helmikuussa 2014, kun kaupungin keskustassa ammuttiin toistasataa mielenosoittajaa. Tutkinta ampumisista on edelleen kesken. Janukovitsh pakeni Venäjälle. Maidanin tapahtumien seurauksena Ukrainan hallitus ja presidentti kuitenkin vaihtuivat, ja maa siirtyi uudistuslinjalle.

Maailmalle tuli yllätyksenä pelin seuraava vaihe, jossa Venäjä miehitti Ukrainalle kuuluvan Krimin niemimaan maaliskuussa 2014. Välittömästi Krimin miehityksen jälkeen alkoivat levottomuudet Itä-Ukrainassa.

Sodassa vastakkain ovat Ukraina, Venäjä ja Venäjän tukemat separatistit Itä-Ukrainassa. Venäjä systemaattisesti kieltää osallisuutensa sotaan. Sen osallisuudesta on kuitenkin useita silminnäkijähavaintoja. Lisäksi kansainvälinen tutkimusryhmä Bellingcat on osoittanut, että heinäkuussa 2014 alas ammuttuun matkustajakoneeseen osui Venäjältä separatistien alueelle tuotu ohjus.

Tulitaukoa Itä-Ukrainaan on neuvoteltu Minskin sopimusten kautta. Sopimukset on allekirjoitettu syyskuussa 2014 ja helmikuussa 2015. Ne jäivät pitkälti merkityksettömiksi, koska tulitaukoa on rikottu toistuvasti.

Marraskuussa 2018 tapahtumat ottivat uusia kierroksia, kun Venäjä kaappasi ukrainalaisia sota-aluksia miehistöineen Krimin läheisyydessä. Merimiehet olivat Moskovassa vankeina lähes vuoden ennen kuin heidät vapautettiin Ukrainan ja Venäjän välisessä vankien vaihdossa alkusyksystä 2019.

Keväällä 2019 Ukrainassa käytiin presidentinvaalit ja uudeksi presidentiksi nousi paremminkin showmaailmasta kuin politiikasta tunnettu Volodymyr Zelenskyi. Hän on ottanut aktiivisen roolin käynnistääkseen uudelleen Minskin prosessin, koska käytännössä muita vaihtoehtoja rauhan saamiseksi Ukrainaan ei ole tällä hetkellä. Käytännön toimia ovat olleen jo mainitut sotavankien vaihdot sekä neuvottelujen uudelleen käynnistyminen.