Mikkeliläisessä ohjelmistoyritys Observiksessä ohjelmistokehittäjänä ja AMK:n lopputyötään tekemässä oleva Jari Nykänen on ollut tyytyväinen firman antiin. Observiksen tekninen johtaja Ville Kanerva haikailee selvästi jo seuraavia harjoittelijoita ja lopputyöntekijöitä yritykseen. Moni heistä on jäänyt yritykseen töihin.

Mikkeliläisessä ohjelmistoyritys Observiksessä ohjelmistokehittäjänä ja AMK:n lopputyötään tekemässä oleva Jari Nykänen on ollut tyytyväinen firman antiin. Observiksen tekninen johtaja Ville Kanerva haikailee selvästi jo seuraavia harjoittelijoita ja lopputyöntekijöitä yritykseen. Moni heistä on jäänyt yritykseen töihin. Esa Huuhko / Yle

Monella pienyrityksellä ei ole tietoa korkeakoulujen mahdollisuuksista eikä aikaa ja taitoa ottaa siitä selvää. Yrittäjät toivovat, että korkeakoulut ja opiskelijat olisivat aktiivisempia yritysten suuntaan.

Uusi työntekijä Jari Nykänen on ollut muuta kuin mitä hän hakemuksessa kertoi olleensa.

– Hän on ollut parempi, naurahtaa mikkeliläisen ohjelmistoyritys Observiksen tekninen johtaja, yrittäjä Ville Kanerva.

Ohjelmistokehittäjänä työskentelevä Nykänen aloitti Observiksellä työharjoittelussa tammikuussa. Nyt Nykänen tekee yrityksessä samalla lopputyötään.

– On mennyt erittäin hyvin. Ei mitään valittamista. Hyvä työporukka.

Observis aloitti neljän hengen yrityksenä vuonna 2010. Viimeisen puolentoista vuoden aikana yritys on kasvanut alle kymmenen hengen mikroyrityksestä kaikkiaan 25 ihmistä työllistäväksi firmaksi. Kanervan mukaan moni asia on vaikuttanut kasvuun, myös yhteistyö Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun (Xamk) kanssa.

– Tällä hetkellä meillä on yhdeksän työntekijää jossakin opiskelusuhteessa tai suhteen vaiheessa ammattikorkeakouluun. Melkein kaikki lopputyöntekijät ovat päätyneet jatkamaan meillä tuntityöntekijöinä. Sitten meillä on 16 muuta, joista aika monella on historia Xamkin puolelta, Kanerva laskee.

Observis lisää yhteistyötä Xamkin kanssa. Yhteisessä ohjelmassa tuotetaan (siirryt toiseen palveluun) polku IT-alan opiskelijoille. Polku voi johtaa työllistymiseen Observiksessä.

- Yhteistyön myötä me pääsemme ehkä vähän vaikuttamaan niihin aiheisiin, mitä Xamkilla opetetaan, Kanerva pohtii.

Kehittämiseen ei ole arjessa aikaa

Vaikka juuri mikkeliläisyritys on hyötynyt yhteistyöstä korkeakoulun kanssa, moni pienyritys ei tee minkäänlaista yhteistyötä ammattikorkeakoulujen tai yliopistojen kanssa.

Vain suuryrityksillä on satoja työntekijöitä Yritys on mikroyritys, jos yrityksessä on alle kymmenen työntekijää, liikevaihto on alle 700 000 euroa ja taseen loppusumma on alle 350 000 euroa. Yritys on pienyritys, jos yrityksessä on alle 50 työntekijää, liikevaihto on alle 12 miljoonaa ja taseen loppusumma on alle kuusi miljoonaa euroa. Yritys on keskisuuri, jos yrityksessä on alle 250 työntekijää, liikevaihto on alle 40 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma on alle 20 miljoonaa euroa. Suuryrityksessä on yli 250 työntekijää, liikevaihto on yli 40 miljoonaa euroa ja taseen loppusumma on yli 20 miljoonaa euroa. Luokituksissa yksi raja saa ylittyä tai suuryritysten tapauksessa alittua, ilman että yritys luokitellaan toiseen yrityskokoluokkaan. Lähteet: Tilastokeskus, Wikipedia, Suomen yrittäjät ja Finlex.

Helmikuussa julkaistun Suomen yrittäjien pk-barometrin (siirryt toiseen palveluun)mukaan vain 17 prosenttia pienistä ja keskisuurista yrityksistä tekee yhteistyötä korkeakoulujen kanssa. Etelä-Savossa lukema (siirryt toiseen palveluun) on vain 15 prosenttia. Barometrin mukaan etenkin pienissä alle kymmenen hengen mikroyrityksissä yhteistyö korkeakoulujen kanssa on vähäistä.

Etelä-Savon yrittäjien puheenjohtajan Nina Rasolan mukaan korkeakouluyhteistyö hyödyttäisi sekä oppilaitosta että pienyrityksiä. Pienyritysten arki menee kuitenkin arjen pyörittämiseen.

Etelä-Savon yrittäjien puheenjohtajan Nina Rasolan mielestä ammattikorkeakoulut ja opiskelijat voisivat olla nykyistä aktiivisempia nimenomaan pienten yritysten suuntaan. Adam Bellgrau / Yle

– Siinä jää vähän kehittäminen ja uusien avauksien hakeminen hieman taustalle. Pienyrittäjä kokee ehkä ammattikorkeakoulumaailman liian kauaksi toiminnastaan.

Rasolan mielestä ammattikorkeakoulujen ja opiskelijoiden pitäisi olla entistä aktiivisempia nimenomaan pieniä yrityksiä kohtaan. Ammattikorkeakoulun puolella ollaan osin samaa mieltä.

– Meillä voisi olla tiedottamista enemmän. Xamkin verkkosivujen kautta löytää yritysyhteistyön koordinaattorin yhteystiedot, ja siellä voi jättää meille yhteydenottopyynnön. Siellä yritykset voivat vapaasti kertoa, minkälaisia kehittämistarpeita tai toiveita olisi, sanoo projektipäällikkö Anna Ollanketo Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun (Xamk) Mikkelin kampukselta.

Ollankedon mukaan esimerkiksi Xamkilla on jo mikroyrityksiä varten sopivaa yhteistyötä, kuten opetuksen sisälle rakennettuja projekteja ja oppimistehtäviä.

Anna Ollanketo Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun Mikkelin kampukselta toteaa ammattikorkeakoululla olevan osaamista, josta pienyritykset hyötyvät. Esa Huuhko / Yle

Suomen yrittäjien ekonomistin Sampo Seppäsen mukaan korkeakoulujen ja pienempien pk-yritysten yhteistyö liittyy yleensä koulutukseen tai innovaatioihin.

Suuremmilla paljon yhteistyötä

Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) vuonna 2017 julkaistun kyselyn (siirryt toiseen palveluun)mukaan suurista ja keskisuurista yrityksistä yhteistyötä korkeakoulujen kanssa oli tehnyt yli 70 prosenttia yrityksistä. Kyselyyn vastaavat suuremmat pk-yritykset kuin Suomen yrittäjien kyselyyn.

Suurempien yritysten on pieniä helpompi tehdä yhteistyötä korkeakoulujen kanssa.

– Yksi selittävä tekijä on, että asiaan liittyy hallintoa, johon suuremman yrityksen on erillisten henkilöstöhallintoprosessiensa vuoksi helpompi vastata, toteaa Elinkeinoelämän keskusliiton (EK) osaamisesta ja koulutuksesta vastaava johtaja Riikka Heikinheimo.

Olemme jo huomanneet, että Jari on henkilö, josta kannattaa pitää kiinni. Ville Kanerva

Lisäksi uuden työntekijän perehdyttäminen vie aikaa ja vaatii henkilöitä perehdyttämään. Se on tuttua ohjelmistoyritys Observiksessäkin.

– Uusi harjoittelija tai työntekijä kuormittaa vakihenkilöstöä vähän enemmän. Se on aina jostain pois. Mutta, kun rekrytointi osuu kohdalleen, hyödyt selvästi voittavat haittavaikutukset, miettii Observiksen tekninen johtaja Kanerva.

Oberserviksessä tarvitaan ja vaaditaan monipuolista osaamista. Ohjelmistokehittäjä ja lopputyöntekijä Nykänen on tehnyt muun muassa ohjelmistotestausta ja -kehitystä.

– Sitten laitepuolta jonkin verran ja verkkojen kanssa työskentelyä, Nykänen kertoo.

Ammattiopistot houkuttelevat pienempiä

Pienet yritykset tekevät suhteellisesti enemmän yhteistyötä ammattiopistojen kuin korkeakoulujen kanssa. Esimerkiksi Etelä-Savon ammattiopisto on aktiivinen.

– Teemme vuosittain osaamiskartoituksia vähintään sataan kaikenkokoiseen yritykseen. Meillä on tietokannassa tällaisia yhteistyöyrityksiä noin 550, sanoo Etelä-Savon ammattiopiston (Esedu) myyntipäällikkö Teija Pylkkänen.

Pylkkäsen mukaan useiden yritysten kanssa yhteistyö johtaa muun muassa kohdennettuihin koulutuksiin, koulutus- ja kehittämissuunnitelmiin, osaamiskumppanuuksiin ja opiskelijayhteistyöhön.

Esedun yleisin yhteistyömuoto on koulutussopimukset ja oppisopimukset. Esedun yhteistyö yritysten kanssa kattaa myös muuta monenlaista yhteistyötä, esimerkiksi työelämäforumeita, työpaikkaohjaajakoulutusta, täydennyskoulutusta ja työvoimakoulutusta.

Suurempien yritysten ja ammattiopistojen välisestä yhteistyöstä ei ole tuoretta tutkimustulosta.

– Ammatillisen koulutuksen reformin myötä tämä yhteistyö todennäköisesti lisääntyy, pohtii EK:n Heikinheimo.

Harjoittelu venähtää

Ohjelmistokehittäjä ja lopputyöntekijä Jari Nykäsen työharjoittelusta alkanut taival ohjelmistoyritys Observiksessä saattaa venähtää.

Nykänen ja Observiksen tekninen johtaja Ville Kanerva miettivät, onko Nykänen firmassa vielä viiden vuoden päästä.

– Mahdollisesti. Toivottavasti, Nykänen naurahtaa.

Kanerva käyttää samoja sanoja kuin Nykänen.

– Mahdollisesti. Toivottavasti. Olemme jo huomanneet, että Jari on henkilö, josta kannattaa pitää kiinni, Kanerva kehaisee Nykästä.