Sosiaali- ja terveysministeriössä on yllätytty siitä, että uutta tartuntatautilain rokotepykälää (siirryt toiseen palveluun) on tulkittu paikoin hyvin tiukasti.

Maaliskuussa voimaan astunut tartuntatautilain rokotepykälää potilaan suojaksi otetuista rokotteista tulkitaan eri sairaaloissa eri tavoin. Lakipykälän tulkintaan kaivataan selkeytystä.

Nyt osa sosiaali- ja terveydenhuoltoalan työnantajista on tahtonut influenssarokotteen koko hoitohenkilökunnalle. Kuopion yliopistollisessa sairaalassa muutamille työntekijöille on annettu kirjallinen varoitus (siirryt toiseen palveluun) (Savon Sanomat), jos he ovat kieltäytyneet rokotuksista muista kuin terveydellisistä syistä. KYSissä on haluttu, että koko hoitohenkilökunta ottaa influenssarokotuksen.

STM:n ylilääkärin mukaan lain tarkoituksena ei ole ollut se, että koko henkilökunta pakotetaan ottamaan rokotus.

– Laissa ei sanota, että koko terveydenhuollon henkilökunta pitää rokottaa. Työnantajan pitää arvioida ne työpisteet, missä pitää olla rokotettua henkilökuntaa. Nimenomaan vakaville seuraamuksille alttiiden tulisi nämä rokotukset ottaa, ylilääkäri Sari Ekholm avaa lain taustoja.

Potilaan suojaksi otetut rokotteet Tartuntatautilain 48§ koskee sosiaalihuollon ja terveydenhuollon työntekijöitä ja työharjoittelussa olevia opiskelijoita.

Työntekijöillä pitää olla rokotuksen tai sairastetun taudin antama suoja tuhkarokkoa ja vesirokkoa vastaan.

Joka vuosi pitää olla rokotteen antama suoja kausi-influenssaa vastaan.

Imeväisikäisten parissa työskentelevillä täytyy myös olla rokotus hinkuyskää vastaan.

Ylen yliopistosairaaloille tekemän soittokierroksen perusteella eroja lain tulkinnassa on jopa eri työnantajien välillä. Esimerkiksi Turun yliopistollisessa keskussairaalassa toivotaan, että 90 prosenttia koko henkilöstöstä ottaisi influenssarokotteen, eli myös muut kuin hoitohenkilöstö.

– Ollaan toivottu, ettei kärjistyksiä tulisi. Nyt on hyvin tiukasti ruvettu vaatimaan. Varoitusten antaminen tai irtisanomisella uhkaaminen on aika kova toimenpide, ylilääkäri Sari Ekholm sosiaali- ja terveysministeriöstä kertoo.

Taustalla on vuosi sitten uudistunut tartuntatautilaki, jonka potilaan suojaksi otettaviin rokotuksiin keskittynyt pykälä 48 astui voimaan vuoden siirtymäajan jälkeen maaliskuussa 2018.

Työterveyshoitaja antaa influenssapiikin. Petri Lassheikki / Yle

Työnantajaa painaa vastuu

Tartuntatautilain rokotuspykälän tulkintaeroihin voi vaikuttaa se, että tartuntatautilaki velvoittaa nimenomaan työnantajaa. Työnantaja kokee vastuuta lain noudattamisessa. Lainsäädäntö on myös tehty ensisijaisesti potilaiden suojaksi.

Työskentelyyn sosiaalihuollon ja terveydenhuollon toimintayksiköiden asiakas- ja potilastiloissa, joissa hoidetaan lääketieteellisesti arvioituna tartuntatautien vakaville seuraamuksille alttiita asiakkaita tai potilaita, saa käyttää vain erityisestä syystä henkilöä, jolla on puutteellinen rokotussuoja. Ote tartuntatautilaista 48 §

Kuopion yliopistollisen sairaalan henkilöstöjohtaja Janne Niemeläisen mukaan influenssarokotukset on haluttu antaa mahdollisimman laajasti, koska koko KYSin potilasaines hyötyy rokotussuojasta. Rokotuspykälässä on kirjattu, että rokotussuoja tulisi olla niillä, jotka työskentelevät "asiakas- ja potilastiloissa". Niemeläisen mukaan työnantaja voi puuttua rokotuksista kieltäytymiseen, koska se vaikuttaa työntekijän soveltuvuuteen.

– Silloin on työsopimuslain mukaiset perusteet eli on kyse velvoitteiden vakavasta rikkomisesta tai laiminlyönnistä, Niemeläinen toteaa.

Matti Myller / Yle

KYSin antamat kirjalliset varoitukset eivät kuitenkaan johda muihin toimenpiteisiin tällä hetkellä. Varoituksen saaneille työntekijöille on kartoitettu vaihtoehtoisia töitä, missä he pystyvät työskentelemään ilman potilaskontaktia influenssakauden ulkopuolella.

– Tietenkin on olemassa osastoja, joissa rokotukset täytyy todella olla. Mutta kyllä se ehkä on vähän yllättänytkin, että on 99 prosenttinen kattavuus. Myös HUSissa (Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri) oli todella korkea prosentti, sanoo lakia valmistelleen sosiaali- ja terveysministeriön Sari Ekholm.

Ammattiliittoon paljon yhteydenottoja työntekijöiltä

Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehyyn on tullut vuoden aikana valtavasti yhteydenottoja asiasta, kertoo työympäristöasiantuntija Anna Kukka Tehystä. Hänenkin mielestään työnantajien antamat kirjalliset varoitukset liittyvät ongelmiin lain tulkinnassa.

– Lain ei ollut tarkoitus vaikuttaa työsuhteisiin. Nyt tietyt työnantajan toimet on vähän ylireagointia tämän lain soveltamisessa, Kukka sanoo.

Sosiaali- ja terveysministeriön ylilääkäri Sari Ekholm komppaa Kukkaa siinä, että tartuntatautilaki ei muuta työelämän normaaleja ehtoja.

Työnantajalla on oikeus käsitellä työntekijän tai työharjoittelussa olevan opiskelijan 1 momentissa tarkoitettuihin tehtäviin soveltuvuutta koskevia tietoja riittävän rokotussuojan osalta työntekijän tai opiskelijan suostumuksella yksityisyyden suojasta työelämässä annetun lain, työterveyshuoltolain ja henkilötietolain mukaisesti. Ote tartuntatautilaista 48 §

Matti Myller / Yle

Tehyn Kukka uskoo, että rokotuspykälän tulkitseminen tulee johtamaan ristiriitoihin työpaikoilla, niin julkisilla kuin yksityisilläkin. Hän haluaisi, että lain tulkinnassa käytettäisiin maalaisjärkeä ja tarvittaessa pyydettäisiin apua sen määrittelemisessä, miten laajaa tai ehdotonta rokotesuojaa edellytetään.

– Tartuntatautilain mukaisesti työnantajien tulisi käyttää rokotesuojan tarpeen arvioinnissa tartuntatauteihin perehtynyttä asiantuntijaa. Näin ei ole toimittu. On helpompi edellyttää kaikkia rokotuksia kaikilta.

Kukka muistuttaa, että lain tarkoitus oli vähentää tartuntatautien leviämistä ja parantaa suojaa.

Lisää selvyyttä lain tulkintaan kaivataan

Kukan pelkona on, että rokotuksiin pakottaminen voi johtaa niiden vastustamiseen, eikä vain terveydenhoitohenkilökunnan keskuudessa.

– Kun ihmiset seuraavat tätä julkista keskustelua, sillä voi olla yleisesti negatiivisia vaikutuksia rokotteisiin suhtautumiseen.

Vuodelta 1986 peräisin oleva tartuntatautilaki korvattiin uudella maaliskuussa 2017. 48§ astui voimaan vuotta myöhemmin. Matti Myller / Yle

Kukka toivookin, että ratkaisut rokottamisten pattitilanteeseen löytyisivät yhteistyössä ja positiivisesti henkilöstöä kannustaen. Tartuntatautilain rokotuspykälää on ainakin soittokierroksen perusteella toteutettu alusta alkaen henkilöstöä kannustamalla Tampereen ja Oulun yliopistollisissa sairaaloissa sekä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä.

– Osa sairaaloista ja terveydenhuollon yksiköistä on linjannut, että koko sairaala tai yksikkö rokotetaan. Me olemme kuitenkin lähteneet lain hengen mukaisesti siitä, että esimerkiksi toimisto- ja hallintohenkilökunnalta, jotka eivät potilaita tapaa, ei edellytetä rokotussuojaa, kertoo Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin vs. henkilöstöjohtaja Annukka Kuusiniemi.

Lakiin halutaan kuitenkin lisää selvyyttä tulkintaerimielisyyksien vähentämiseksi. Sairaanhoitopiirejä edustava Kuntatyönantajat ja sosiaali- ja terveysministeriö ovat parasta aikaa käymässä keskusteluja lain tulkinnan selkiyttämisestä. Kuntatyönantajien neuvottelupäällikkö Henrika Nybondas-Kangas kertoo, että Kuntatyönantajien näkökulmasta vuosi sitten uudistettua lainsäädäntöä voisi olla myös tarpeellista muuttaa.

Näin eri yliopistosairaalat tulkitsevat rokotuspykälän

Tampereen yliopistollinen sairaala / Pirkanmaan sairaanhoitopiiri: Rokotuskattavuus influenssassa on hoitohenkilökunnalla 98 prosenttia ja lääkäreillä 100 prosenttia. Koko sairaanhoitopiirissä on rokotettu 92 prosenttia. Huoltohenkilöstöä on rokotettu vähemmän kuin suoraan potilaiden kanssa työskenteleviä. Tuhka- ja vesirokon osalta on käynnissä selvitys. Tampereella on halutettu vaikuttaa henkilöstön rokotuksiin tiedolla ja kunnioittamalla työntekijöitä, kertoo hallintoylihoitaja Tiina Surakka Pirkanmaan sairaanhoitopiiristä.

– Pakottaminen ei ole tätä aikaa. Kunnioitamme ihmisen omaa valintaa. Annamme tietoa riittävästi ja luotamme henkilökunnan osaamiseen.

Kirsi Matson-Mäkelä / Yle

Oulun yliopistollinen sairaala / Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri: Rokotekattavuus influenssaa vastaan on valtakunnallisesti tarkasteltuna hyvä, mutta tarkkoja prosenttilukuja ei ole tiedossa. Työterveyshuolto kerää sähköisellä kyselyllä tiedot henkilöstön rokotussuojasta. Työnantaja on määritellyt ne tilat, missä työskenteleviltä edellytetään mikin rokotussuoja. Tiedossa ei ole, että työntekijä olisi periaatteellisista syistä kieltäytynyt rokotuksista.

Wasim Khuzam / Yle

Turun yliopistollinen keskussairaala / Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri: Tavoitteena on rokottaa 90 prosenttia koko henkilökunnasta. Siihen luetaan myös terveydenhoitohenkilökunnan ulkopuolella työskenteleviä, esimerkiksi tekniikan ja hallinnon työntekijöitä. Tällä hetkellä hoitajien rokotuskattavuus on 80 prosenttia ja lääkäreiden 74 prosenttia. Rokotuskattavuus vaihtelee eri osastoittain. TYKSin sairaalajohtaja Petri Virolainen kertoo, että syyskuuhun mennessä on selvillä lopullinen rokotuskattavuus. Tällä hetkellä ei vielä tiedetä, kuinka moni on kieltäytynyt rokotteesta muista kuin terveydellisistä syistä.

Linus Hoffman / Yle

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri: Erikoissairaanhoidossa koko henkilöstön iInfluenssarokotuskattavuus on tällä epidemiakaudella 96 prosenttia. Rokotuskattavuuteen on panostettu vuosia potilasturvallisuutta korostavalla informaatiolla ja sillä, että rokote on helppo ja nopea saada. Jo ennen tartuntatautilain uudistamista influenssarokotteen ottamista on suositeltu koko HUSin henkilöstölle, mutta erityisen tärkeänä on pidetty potilaiden kanssa tekemisissä olevien työntekijöiden rokottamista. Rokotteista kieltäytyjistä ei ole tiedossa tarkkoja lukuja. HUSissa on hyvin rokotusmyönteinen henkilöstö, kertoo apulaisylilääkäri Eeva Ruotsalainen HUSista.

Yle

Kuopion yliopistollinen sairaala / Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri: Influenssarokotteen on ottanut 99 prosenttia eli noin 4 000 hoitotyöntekijää. KYS on linjannut, että koko hoitohenkilökunnan täytyy ottaa influenssarokote. Rokotuksesta on kieltäytynyt 25–30 henkilökunnan jäsentä. Muista kuin terveydellisistä syistä kieltäytyneet ovat saaneet kirjallisen varoituksen. Työntekijöille on annettu myös mahdollisuus jäädä lomalle, jos lomapäiviä on ollut käytettävissä. Jos rokotetta ei ole voinut ottaa terveydellisestä syystä, KYS on maksanut vaihtoehtoisen rokotteen omasta pussistaan. Vaihtoehtoista rokotetta on ollut saatavilla vuoden 2017 loppuun saakka, mihin asti sitä on annettu. Vuoden 2018 puolella vaihtoehtoista rokotetta ei ole ollut enää saatavilla, joten sitä ei ole voitu antaa työntekijöille.

Pertti Huotari / Yle

Korjattu 5.4.2018 klo 12:49 KT on Kuntatyönantajat, ei Kuntatyöntekijät kuten aiemmin kerrottiin.

Täsmennetty 10.4.2018 kello 13.12 Taysin huoltohenkilöstön rokottamisen osalta.

Lisätty tieto 12.4. klo 12:41 KYSin vaihtoehtoinen influenssarokote loppui vuodenvaihteessa.