Valtaosa Ylen kyselyyn vastanneista K-kauppiaista uskoo kauppojen aukioloaikojen vapauttamisen nostavan kaupan kustannuksia. Lähes 72 prosenttia kauppiasta uskoo kustannusten nousevan.

– Tämä on itsestäänselvää. Aukiolot laajenevat lisäksi ajankohtiin, joina tes (työsehtosopimus) vaatii maksamaan erilaisia lisiä – jotka ovat alalla prosentuaalisesti ja siten myös euroissa merkittävät, vastasi eteläsuomalainen K-kauppias Ylen kyselyssä.

Kuluttajahintoihin kustannustason uskoo näkyvän kuitenkin vain yksi viidestä vastaajasta. Toisin sanoen K-kauppiaat uskovat, että kustannusten nousu rahoitetaan joko kaupan alan katetta leikkaamalla, lisäämällä myyntiä tai tehostamalla toimintaa.

– Kilpailutilanne ei mahdollista kulujen viemistä hintoihin. Käytännössä säästöt pitää tehdä muilla tavoin, eli kauppias tekee jatkossa entistä enemmän itse, kirjoitti kymenlaaksolainen K-kauppias.

Kustannusten noususta huolimatta K-kauppiaat pitävät aukioloaikojen vapauttamista pääosin myönteisenä asiana. Soraääniäkin kuului. Kauppiaat ovat huolissaan pienien kauppojen kohtalosta sekä kustannusten ja järjestyshäiriöiden kasvusta.

– Yrittäjä itse tietää milloin kauppa pitää olla auki. Näin kysyntä ja tarjonta kohtavat, kirjoitti yksi K-kauppias.

– Ei mitään hyvää pienen lähikaupan kannalta. Palvelee vain isompien kauppojen ja kauppakeskusten tarpeita, kirjoitti toinen K-kauppias.

Yle toteutti K-kauppiaille suunnatun kyselyn, jonka avulla haluttiin selvittää myös sitä, kuinka moni kauppias on laajentamassa aukioloaikojaan. Asiaa selvitettiin kyselyn avulla, koska kauppiasvetoisssa Keskossa aukioloajoista ei päätetä keskusjohtoisesti. S-ryhmä ilmoitti jo viime viikolla laajentavansa 500 kaupan aukioloaikoja.

Kolmas suuri kaupan alan ketju Lidl ei ole tehnyt vielä päätöksiä aukioloaikojen pidentämisestä.

–Tulemme varmasti testaamaan erilaisia aukioloaikoja paikkakunta- ja myymäläkohtaisesti. Mitään laajamittaista päätöstä aukioloaikojen jatkamisesta ei ole tehty. Päätös tulee perustumaan tiettyyn analyysiin ja testeihin, sanoi Lidlin hallintojohtaja Sami Pyykönen Ylelle.

Palvelu paranee sesonkiaikoina

Ylen kyselyyn vastasi 227 K-kauppiasta eri puolilta Suomea. Yhteensä kauppiaita on lähes tuhat.

Kauppiaista 44,1 prosenttia kertoi laajentavansa aukioloaikojaan. Toisaalta noin kolmasosa vastaajista ei aikonut muuttaa aukioloaikojaan.

Lähes 27 prosenttia vastanneista ei ollut vielä päättänyt, muuttavatko he kauppojen aukioloaikoja.

Etenkin pienemmillä paikkakunnilla aukioloaikojen laajentamista ei nähdä tarpeellisena. Toisaalta osa näistäkin kauppiasta piti todennäköisenä, että sesonkiaikoina kuten juhlapyhien alla aukioloaikoja venytetään.

– Voimme palvella asiakasta paremmin ja sujuvammin, sillä voimme olla auki silloin kun ihmiset oikeasti käyvät kaupassa. Vaikutusta on myös varmasti ruuhkahuippuja lieventävästi, kun aukiolot ovat laajempia ja asiakasta palvelevampia, kirjoitti varsinaissuomalainen K-kauppias.

Toisaalta muutama kauppias oli huolissaan siitä, että kilpailu pakottaa pidentämään aukioloaikoja, vaikka se ei olisikaan taloudellisesti kannattavaa.

– Kilpailusyistä monien sellaistenkin kauppojen täytyy ruveta pitämään auki laajemmin, joilla myynnillistä tai tulosta parantavaa vaikutusta aukiolopidennyksillä ei ole. On hyvä muistaa, että aukioloaikojen pidennyksen maksaa lopulta asiakas. Ihmiset eivät syö enempää, vaikka ruokakaupat olisivat tauoitta auki.

– Lisäksi asia, jota PAM ei näytä huomaavan, on se että osa-aikaisia tarvitaan aukiolopidennysten myötä lisää, niissäkin paikoissa, joissa työtuntimäärä vain uudelleensijoitellaan, eivätkä työtunnit kasva. Tämä johtuu viikonlopun pitenevistä aukioloajoista ja siitä, että PAM vaatii joka kolmannen viikonlopun työntekijöille vapaaksi. Näin ollen ns. nuppilukua on kasvatettava, jolloin mitä ilmeisimmin kaikenlaisissa kaupoissa yhä useampi putoaa niin pienille viikkotunneille, ettei niistä saatavilla tuloilla selviä. Laskun tästä maksaa yhteiskunta, kirjoittaa pääkaupunkiseutulainen kauppias.

Kauppiaat: Kaupan alan näkymät heikot

Ylen kyselyyn vastanneet K-kauppiaat näkevät alansa tulevaisuuden kehityksen heikkona.

Peräti yli 90 prosenttia vastaajista piti kaupan alan taloudellisen kehityksen tulevina vuosina olevan "tyydyttävää" tai "huonoa". Hyvänä tulevaisuuden näkymiä piti vain vähän yli viisi prosenttia vastaajista. Erittäin hyvänä näkymiä ei pitänyt yksikään vastaaja.

Kyselyn tuloksissa heijastunee Suomen talouden alakulo ja ostovoiman heikkeneminen. Pikaista käännettä ei ole odotettavissa.

Juha Sipilän (kesk.) hallituksen toimet uhkaavat pikemminkin heikentää ostovoimaa lähivuosina. Mahdollisia positiivisia vaikutuksia hallituksen toimista joudutaan odottamaan vaalikauden lopulle.

Päivittäistavarakaupassa työskentelee Kaupan alan liiton tietojen mukaan noin 65 000 suomalaista.