Työvoima- ja yrityspalvelut menevät kerralla uusiksi maakuntauudistuksen yhteydessä. Valtion alueelliset toimijat ELY-keskukset ja TE-toimistot lakkautetaan ja jatkossa järjestämisvastuu on sote-uudistuksen tapaan maakunnilla. Uudistus tarkoittaakin todenäköisesti yksityisen puolen vahvaa esiinmarssia henkilöstöpalveluiden kentällä.

Mistä on kyse? TE-toimistot ja ELY-keskukset lakkautetaan 2019 osana maakuntauudistusta.

Maakunnat vastaavat työvoima- ja yrityspalvelujen järjestämisestä.

Palvelujen tuottamisesta vastaavat kunnat, yksityiset tai kolmas sektori.

Työnvälitysmarkkinat avataan henkilöstöpalveluyrityksille, myös vuokratyön tarjoajille.

Tilastokeskuksen mukaan alalla toimii yli tuhat henkilöstöpalvelualan yritystä. Arvio on, että vakiintuneita yrityksiä on noin 500–600.

Kun maakuntauudistus toteutuu runsaan kahden vuoden kuluttua, myös työvoima- ja yrityspalvelut laitetaan aivan uuteen uskoon. Yksityisille henkilöstöpalveluyrityksille on avautumassa isot markkinat työnvälityksessä.

Uudistuksen taustalla on valtion alueellisten toimijoiden lakkauttaminen. Poliittiset päätökset ovat jo olemassa ja työ- ja elinkeinoministeriössä kirjoitetaan parhaillaan uudistuksen lakitekstejä. Työ- ja elinkeinotoimistot (TE-toimistot) ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset (ELY-keskukset) lopettavat toimintansa.

– Maakuntauudistuksen yhteydessä kaikki valtion alueelliset toiminnot lakkautetaan ja mietitään, millä tavalla asiat järjestetään uudelleen, kertoo uudistuksen periaatteista työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) ylijohtaja Tuija Oivo.

Oivon mukaan uudistus tuo mukanaan paljon mahdollisuuksia, koska jo nyt on olemassa paljon yksityisiä henkilöstöpalveluyrityksiä ja toisaalta työnvälitys tapahtuu yhä enenevässä määrin verkossa. Meneillään on iso muutos.

Yle Uutisgrafiikka

Oivo näkee maakuntamallissa uusia tapoja yhdistää työvoimapalveluja, jolloin esimerkiksi pitkäaikaistyöttömien työllistämiseen voisi löytyä tehokkaampia keinoja.

– Ehkä tässä tulevassa mallissa, kun ajatellaan että sosiaali- ja terveyspalvelut ovat myöskin maakunnan käsissä, voi olla että löydettäisiin uudenlaisia kombinaatioita niille ihmisille, jotka tarvitsevat monenlaisia kombinaatioita ja monenlaisia palvelupaketteja, Oivo sanoo.

Maakunnat vastaavat jatkossa palvelujen järjestämisestä. Työvoima- ja yrityspalveluiden tuottamisesta vastaavat yksityiset, kunnat tai kolmas sektori samaan tapaan kuin sote-uudistuksessa. Vaikka päälinjat ovat selvillä, uudistuksen tarkempia yksityiskohtia työstetään vielä ministeriössä. Eduskuntaan lakiehdotukset päätynevät ensi vuoden keväällä.

Uusi iso markkina avaa mahdollisuuden myös vuokratyövoiman välittämiseen. Jo nyt TE-toimistojen avoinna olevista työpaikoista joka viides on TEM:in mukaan vuokratyöpaikka.

Tässä vaiheessa näyttää siltä, että TE-toimistojen ja ELY-keskusten virkailijat siirtyvät liikkeenluovutuksen yhteydessä maakuntiin.

Viranomaistoimintoja, kuten palkkatukea, starttirahaa tai vaikka työttömyysturvapäätöksiä ei voi ulkoistaa yksityisille palveluntuottajille. Joku julkinen taho hoitaa ne jatkossakin.

Suomessa paljon vähemmän virkailijoita kuin Ruotsissa

Välillä kuulee väitteitä, että työnvälitys Suomessa on tehotonta verrattuna esimerkiksi Ruotsiin.

– Ruotsi on hyvä esimerkki, meillä on ihan samanlaiset asiakasmäärät, suunnilleen 378 000 työtöntä. Meillä asiakaspalvelussa virkailijoita on 2 200, Ruotsissa 14 100. Pitää muistaa se, minkälaisilla resursseilla näitä asioita tehdään, sanoo ylijohtaja Oivo.

Yle Uutisgrafiikka

Ministeriön mielestä työnvälitys Suomessa on tehokasta, mitä todistavat monet asiasta tehdyt selvitykset. Oivo huomauttaa, että suurin ongelma työnvälityksessä on kohtaanto-ongelma. Työt ja työttömien osaaminen eivät kohtaa tai työ ja sen tekijät eivät löydä toisiaan alueellisesti.

Opteam lupaa lisää tehoja työnvälitykseen

Palvelualoille henkilöstöä välittävä Opteam odotttaa innolla uusien markkinoiden avautumista. Yrityksen toimitusjohtajan Minna Vanhala-Harmasen mukaan jo olemassa olevat työelämäyhteydet, nopeus ja lisäresurssit tuovat tehoa työnvälitykseen.

– Merkittävin asia tässä on, että saadaan lisää käsipareja, lisää resursseja tähän tehtävään. Työllistymiselle ja tuloksille iso merkitys on nopeudella. Useampi taho pystyy palvelemaan työnhakijoita nopeammin, Vanhala-Harmanen perustelee.

Opteamin toimitusjohtaja Minna Vanhala-Harmanen. Yle

Opteamin käsityksen mukaan yksityinen palveluntarjoaja voi olla valtiota kustannustehokkaampi, koska yksityinen yritys on jo markkinoilla, jotka se tuntee hyvin. Vanhala-Harmanen muistuttaa, että yksityisillä yrityksillä on myös valtakunnalliset verkostot eri toimialoilla kautta Suomen.

Yksityisten yritysten kannalta ongelma on, että työnhakijan tietoja ei saa välittää henkilöstöyrityksille kuin melko mutkikkaan menettelyn kautta, mikä hankaloittaa asioiden sujuvaa hoitamista.

Käyttöoikeuden salassa pidettävien henkilötietojen luovuttamiseen voi myöntää ELY-keskus, ja siitä on ilmoitettava ministeriöön. Lisäksi työnhakijan on annettava kirjallinen suostumus tarpeellisten tietojen luovuttamiseen työnantajalle työpaikan täyttämistä varten. Merkintä suostumuksesta tai siitä kieltäytymisestä tehdään henkilöasiakasrekisteriin.

Eilakaisla varoittaa halvimpien valitsemisesta

Henkilöstöpalveluyritys Eilakaislan toimitusjohtaja Tom Kaisla ei suoraan tyrmää ajatusta lähteä mukaan julkisiin työnvälityspalveluihin.

Eilakaisla Oy:n toimitusjohtaja Tom Kaisla. Eilakaisla

Ensin on kuitenkin oleellista selvittää, mikä toimintamalli on arjessa.

– Omalla kohdallani yhteistyö tarkoittaa avoimuutta ja tasavertaista kumppanuutta jonkun tahon kanssa. Jos yhteistyö tässä tapauksessa tarkoittaa sitä, että julkinen työnvälitys kilpailuttaa alan erinäisiä toimijoita ja ottaa halvimman kumppanikseen, lähtökohta ei ole optimaalinen hyvälle yhteisyölle, Kaisla huomauttaa.

Hän näkee mahdollisuutena sen, että julkisen puolen toimeksiantoja voitaisiin suoraan ohjata yksityisille alan toimijoille. Myös toimialakohtaisesti voitaisiin Kaislan mukaan ajatella toimeksiantojen siirtämistä julkiselta yksityisille työnvälittäjille. Alakohtaiset erot kun voivat olla suuria.

– Näin ehkä lopputulos voisi olla tehokkuuden kannalta hyväkin, Tom Kaisla arvelee.

Kaislan mielestä olisi tärkeää selvittää ministeriön kanssa, miten yksityiset työvoimapalvelut voisivat saada julkiselta taholta tietoja työtä hakevista henkilöistä. Tällä hetkellä tieto ei liiku julkisen ja yksityisen välillä lainkaan.

Nettisivut toivat työpaikkatarjouksen

Pari vuotta työttämänä olleelle logistiikkainsinööri Tapio Ahtiaiselle kesä toi mukanaan miellyttävän yllätyksen. Kuwaitilainen kansainvälinen ilmailualan tukipalveluja tarjoava yritys tarjosi työpaikkaa.

Logistiikkainsinööri Tapio Ahtiainen. Yle

Tarjous tuli loppujen lopuksi kansainvälistä rekrytointia harjoittavalta yritykseltä, joka oli nähnyt Ahtiaisen tiedot Monster-nettisivuilla. Työnvälityksen tavat ovat Ahtiaisen mielestä murroksessa.

– Tämä digitalisaatio on tämän päivän kova sana. On hyvä, että se on ihan aidosti lähtenyt laajenemaan. Verkostoituminenhan siinä on aivan keskeinen elementti. Minun kohdalta hyvä esimerkki on se, että olen hiljakkoin saanut eräältä kansainväliseltä rekrytointiyritykseltä työtarjouksen Kuwaitista, Ahtiainen kertoo.

Ahtiainen on hakenut töitä aktiivisesti ja hänellä on pitkä kokemus työelämästä erilaisissa logistiikkatehtävissä. Viime vuonna hän oli mukana Uudenmaan TE-toimiston pilotissa, missä myös henkilöstöyritys Opteam oli tarjoamassa palveluja. Se sai palkkion vain löydetyistä työpaikoista. Silloin töitä ei löytynyt.

– Yksittäisestä projektista on aika laiha saanti tai tulos. Ei se työpaikkaan johtanut, mutta hyvä että päästiin sitä kokeilemaan, Ahtiainen arvioi.

Kaiken kaikkiaan hän korostaa muutoksen tarvetta työmarkkinoilla, jotta työvoiman kysyntä ja tarjonta kohtaavat.