Vaihtoehtohoitoja markkinoivat nyt myös ketjuliikkeet. Alan kuluttajansuoja on olematon.

Neuvoja alkavaan päivään enkelikorteilta. Retriitti intuitiivisten näkijän ohjauksessa. Etäenergiahoitoja. Toisille nämä ovat huuhaata, toisille jokapäiväistä arkea.

Hyvinvointi ja terveys ovat megatrendi, ja esimerkiksi vaihtoehtohoitojen kirjo on lavea. Bisnes kiinnostaa yksityisyrittäjien lisäksi myös kauppa- ja hotelliketjuja, mutta alalta puuttuu valvonta. Myös kuluttajansuoja on olematon.

Esimerkiksi Pohjois-Karjalan Osuuskauppa PKO on luonut Uumen-konseptin, joka tarjoaa asiakkaille ohjelmallisia retriittiviikonloppuja Kolin ja Bomban Sokos-hotelleissa. Retriittien vetäjinä on ollut joogaohjaajia, mutta myös esimerkiksi henkisen kasvun opettaja, jolta on voinut lisämaksusta tilata "näkijähetken".

Tarjonnassa täytyy uskaltaa olla rohkea. Janina Nurmela, konseptipäällikkö, SOK

– Linjavetona meillä on, että retriiteissä ei anneta hoitoja, vaan pidetään pääasiassa luentoja. Emme hoida kenenkään lääketieteellisiä vaivoja, sanoo konseptin kehittänyt tapahtumatuottaja Johanna Hautasaari PKO:sta.

Tänä keväänä ohjelmistossa ovat muun muassa Sensuelli nainen enkelijumalatar -retriitti sekä Feeniksin valo -retriitti. PKO aloitti Uumen-tapahtumat kolme vuotta sitten. Retriittien hinnat lähtevät 300 eurosta, ja suosituimmat niistä myydään loppuun kuukausia etukäteen.

Konseptipäällikkö Janina Nurmela Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnasta SOK:sta kertoo, ettei ketjussa ole käyty aiheeseen liittyen eettistä keskustelua tai rajanvetoa siitä, millaisia palveluja tarjotaan.

– Jos palvelu tuottaa asiakkaalle apua tai iloa, olemme onnistuneet, Nurmela sanoo.

Hänen mukaansa kiinnostus hyvinvointimatkailuun on kasvussa.

Pohjois-Karjalan Osuuskauppa PKO järjestää hyvinvointiretriittejä esimerkiksi Sokos Hotel Kolilla. - Koli on Suomen Bali, sanoo tapahtumatuottaja Johanna Hautasaari PKO:sta. YLE / Mari Itkonen

– Laadukkuus ja turvallisuus ovat peruskriteerejä, mutta täytyy uskaltaa olla myös rohkea.

Sokos-hotellit on Suomen suurimpia hotelliketjuja. Alan toinen iso toimija, Scandic-ketju, ei toistaiseksi tarjoa asiakkailleen hyvinvointipalveluja retriittityyliin, sillä suurin osa hotelleista sijaitsee kaupungeissa, kertoo viestintä- ja markkinointijohtaja Kati Puukko Scandicilta.

Puoskarilaki on jäänyt junnaamaan

Erityistä lainsäädäntöä vaihtoehtohoidoille ei ole. Niitä koskee tavallinen kuluttajalainsäädäntö, joka kieltää harhaanjohtavien tietojen tarjoamisen. Tältä osin valvonnasta vastaa Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV).

– Palvelujen kohdalla lainsäädäntö on ongelmallinen. On vaikea näyttää toteen, toteutuiko palvelu odotetulla tavalla, sanoo lakimies Kristiina Vainio KKV:sta.

Valvira valvoo ainoastaan terveydenhuollon ammattihenkilöiden toimintaa. Jos siis energiahoitaja mainostaa sivuillaan, että hoito auttaa syöpään tai luennoitsija suosittelee retriitissä terveydelle haitallista ruokavaliota, Valvira ei voi siihen puuttua.

On vaikea näyttää toteen, toteutuiko palvelu odotetulla tavalla. Kristiina Vainio, lakimies, Kilpailu- ja kuluttajavirasto

Vaihtoehtohoitoja säätelevän lain perään ovat huudelleet Valviran lisäksi esimerkiksi Suomen lääkäriliitto (siirryt toiseen palveluun) ja viimeksi kansanedustaja Päivi Räsänen Helsingin Sanomien mielipidepalstalla (siirryt toiseen palveluun) julkaistussa kirjoituksessaan. Niin sanottua puoskarilakia on valmisteltu useamman sosiaali- ja terveysministeriön kaudella, mutta hanke ei ole edennyt.

– Vähintäänkin lailla pitäisi suojata haavoittuvia ihmisryhmiä, kuten vanhuksia ja lapsia tai henkilöitä, jotka eivät itse ole kykeneväisiä arvioimaan hoidon sisältöä, toteaa ryhmäpäällikkö Kirsi Liukkonen Valvirasta.

Suurin vaara on, että vaihtoehtohoidot aiheuttavat potilaalle vahinkoa tai syrjäyttävät sairauden tehokkaan hoidon.

Tiedon ja valheen erotteleminen käynyt vaikeaksi

Psykologian emeritusprofessori Markku Ojanen paheksuu, että höttöisillä uskomuksilla tehdään bisnestä.

– Monesti luvataan liikoja. Parantumiskokemukset kiehtovat. Haluaisimme löytää jonkun mahdollisimman nopean ja tehokkaan helpotuksen ongelmiimme, Markku Ojanen kuvailee.

Tutkittua tietoa on tarjolla enemmän kuin koskaan ja ihmiset ovat aina vain koulutetumpia. Silti uskomme edelleen myös asioihin, joita ei tieteen avulla voi todentaa. Markku Ojasen mielestä uskomuksiin nojaaminen on osa ihmisenä olemista.

Kunhan jotenkin pidämme itsemme sillä tavalla kurissa, ettemme usko asioihin joista on selvästi meille tai muille vahinkoa. Emeritusprofessori Markku Ojanen

Palvelujen tarjoajien lisäksi Ojanen perää vastuuta myös ihmiseltä itseltään.

– Arkielämässä täytyy tehdä nopeita ratkaisuja, joissa on käytettävä intuitiota. Tilaa on varmasti myös monenlaisille uskomuksille. Kunhan jotenkin pidämme itsemme sillä tavalla kurissa, ettemme usko asioihin joista on selvästi meille tai muille vahinkoa.