Ei tarvitse miettiä, mikä on tänään suomalaisten pääpuheenaihe. Poikkeuksellinen lämpöaalto on hivellyt juuri viileästä keväästä selvinnyttä kansaa, ja kesämekot ynnä sortsit on kaivettu kaappien kätköistä ennen aikojaan.

Helteen terveysvaikutuksia kirjattaessa pääpaino on yleensä liiallisen lämmön aiheuttamissa riskeissä. Työterveyslaitoksen professori Hannu Rintamäki kertoi aiemmin Yle Uutisten jutussa, miten suomalaiset sopeutuvat eri tavoin kuumuuteen.

Tutkimusprofessori Hannu Rintamäen mukaan lämpötilaan sopeudutaan fysiologisesti ja psykologisesti, mutta myös käyttäytyminen vaikuttaa. Kuumuuden sietoon vaikuttavat muun muassa ikä, terveydentila, kunto ja hikoilukyky.

Työterveyslaitoksen erikoistutkija Sirkka Rissanen muistuttaa, että suomalaisille sopivin lämpötila on +14 astetta. Silloin kuolleisuus on pienimmillään ja vaivoja vähiten.

Helle ja lihakset

Kuten auton moottoriöljy, niin myös ihmisen kudosnesteet liikkuvat liukaammin kuumana. Ihmisen suorituskyky on parempi, kun lihas- ja hermokudokset ovat lämpiminä. Sitä tuntee itsensä huomattavasti notkeammaksi kesäsäällä kuin talvipomppa päällä tammikuussa.

Kuumatyön raja on +28 astetta. Silloin työ on katkaistava lepotauoilla useammin ja mentävä viileään lepuuttelemaan. Myös auringon porotukselta ja uv-säteilyltä on suojauduttava tuolloin entistä huolellisemmin.

Työterveyslaityoksen sivuilta löytyy laajasti ohjeistusta (siirryt toiseen palveluun)riskien välttämiseen.

Mieliala ja suoritukyky kohenee

Keväällä valo lisääntyy pimeän talven jälkeen ja vaikuttaa ihmisten mielialoihin. Ihon kautta suomalaiset saavat pillereiden sijaan riittävästi d-vitamiinia.

Jyväskylän yliopiston liikuntafysiologian professori Heikki Kyröläinen kertoo lukeneensa vastikään englantilaisesta tutkimuksesta, jossa testattiin juoksijoiden suorituskykyä. Osalle isosta ryhmästä annettiin enemmän D-vitamiinia, ja saatiin vertailuryhmää parempia tuloksia.

Ero oli pieni, mutta Kyröläisen mukaan merkittävä.

Suomalaiset sietävät hellettä eri tavoin

Professori Kyröläisen ryhmä testasi myös suomalaisia rauhanturvaajia Tšadin operaation yhteydessä vuonna 2007. Sinne valikoitiin kuumuutta paremmin sietäviä sotilaita. Yksilölliset erot ihmisten välillä ovatkin huomattavia.

Neljän kuukauden seurantajakson aikana tutkittujen rauhanturvaajien kestävyyskunto säilyi hyvänä, paino aleni, mutta testosteroni- ja kortisonitasoissa ei tapahtunut huomattavia muutoksia.

– Mielenkiintoista olisi ollut tietää, muuttuivatko endorfiini- eli mielihyvähormonien tasot kovassa kuormituksessa, Heikki Kyröläinen sanoo.

Endorfiinit ovat tietynlaisia ihmiskehon omia huumeita, joiden rakenne muistuttaa morfiinia.

Linus Hoffman / Yle

Kesämieli on yhteisvaikutusta?

Toukokuun lämpöaallon vaikutuksia ei ole tarkoin tutkittu, mutta kun lasketaan yhteen valon, lämmön ja d-vitamiinin yhteisvaikutus, niin ollaan ehkä oikeilla jäljillä.

Lisääntynyt toimintakyky yhdistettynä valoon ja lämpöön saa mielen keveäksi, jos kunto ei ole aivan kehno tai sairaudet vaivana. Esimerkiksi kilpirauhasen liikatoiminnasta tai sydänsairauksista kärsiville helle voi olla yhtä piinaa.

Lue myös:

Kevään lämpöennätys meni taas uusiksi – nyt 29,1 astetta

Helleraja rikkoutui jo aamukymmeneltä: "Kerran, pari vuosisadassa on näin lämmintä toukokuun puolivälissä"

Kauanko helteisiin kestää sopeutua ja miksi toinen sietää hyvin kuumuutta? Asiantuntija vastaa

Normaalisti +15, nyt jopa +30 – alkuviikko jatkuu poikkeuksellisen lämpimänä

Helle vaikuttaa kuolleisuuteen – suomalainen voi parhaiten viileämmässä