Tampereen yliopistollinen sairaala Tays on ottanut epilepsiapotilaiden hoidossa käyttöön tekoälyyn perustuvan seurantajärjestelmän. Järjestelmä on ensimmäinen laatuaan maailmassa.

Uudessa järjestelmässä tekoäly seuraa potilasta tämän nukkuessa ja oppii havaitsemaan tavallisesta poikkeavan liikehdinnän. Tarkoituksena on tunnistaa unen aikana iskevät epilepsiakohtaukset.

Nukkuva epilepsiapotilas ei itse yleensä joko huomaa tai muista kohtauksiaan. Myöskään vieressä nukkuva läheinen ei välttämättä herää kohtauksiin.

Erään potilaan tapauksessa seuranta paljasti, että potilaalla oli kuukauden aikana 70 kohtausta. Vieressä nukkunut läheinen oli huomannut niistä vain neljä.

Järjestelmä pystyy paitsi tunnistamaan kohtauksen, myös arvioimaan sen voimakkuutta ja vaikeusastetta, kertoo Taysin neurologian ylilääkäri Jukka Peltola.

”Tämä auttaa hoitovaihtoehtojen suunnittelussa. Ilman uutta järjestelmää tärkeät tiedot kohtauksen jostakin piirteestä ovat jääneet kokonaan huomaamatta tai on jouduttu turvautumaan epäluotettaviin silminnäkijäkuvauksiin.”

Epilepsiakohtauksiin liittyy aina myös äkkikuoleman riski, joten kohtauksia tarkkaileva tekoäly voi pelastaa myös henkiä. Lisäksi uusi järjestelmä voi tuoda säästöjä, sillä se vähentää kalliiden aivosähkökäyrä- eli EEG-seurantojen tarvetta.

Tekoälyn uskotaan lisäävän potilasturvallisuutta.

Uusi laite koostuu videokamerasta ja syvyysanturia hyödyntämästä järjestelmästä, joka seuraa potilaan hengitystä ja liikkeitä. Kohtausten tunnistaminen perustuu tekoälyyn ja koneoppimiseen.

Potilasta hoitava henkilöstö saa automaattisesti koosteen yön aikana tapahtuneista kohtauksista. Tämä on erityisen tärkeää esimerkiksi silloin, kun halutaan seurata lääkitykseen tehtyjen muutosten vaikutuksia.

Järjestelmän kehittäjät uskovat tekoälyn lisäävän turvallisuutta ja helpottavan epilepsiapotilaiden ja heidän läheisiensä elämää.

Vaikeaakin epilepsiaa sairastavan mahdollisuudet kotona asumiseen paranevat. Ja kun tulevaisuudessa tekoäly hoitaa hälyttämisen vakavan kohtauksen sattuessa, voi myös läheinen nukkua yönsä paremmin.

Toistaiseksi uusi järjestelmä on testikäytössä. Sitä pääsevät käyttämään vaikeaa epilepsiaa sairastavat potilaat, jotka ovat epilepsiakeskusten seurannassa.

Se, milloin teknologia voisi olla kaikkien epilepsiaa sairastavien kotikäytössä, riippuu Peltolan mukaan teknisestä kehityksestä, erityisesti koneoppimisen algoritmien toimivuudesta.

”Tilanne voi muuttua nopeastikin. Eli mahdollisesti 2-3 vuoden kuluttua, jos kehitys etenee nykyistä vauhtia.”

Epileptikoiden ohella tekoälystä toivotaan apua myös sydänpotilaiden kotihoitoon.

VTT:n, Tampereen yliopiston ja Taysin yhteishankkeessa kehitetään järjestelmää, jonka tavoitteena on tunnistaa sydänpotilaiden joukosta hankalasti ennustettaville komplikaatioille alttiit riskiryhmät.

Järjestelmää opetetaan keräämällä siihen dataa yhteensä tuhannelta potilaalta.

Tiedot kerätään suoraan potilaan rintaan kiinnitetystä EKG- eli sydänsähkökäyrätallentimesta. Tekoäly osaa myös itsenäisesti hakea ja liittää analyysiinsä potilasrekistereistä saatavaa tietoa muiden sydänpotilaiden saamista diagnooseista, hoitotoimenpiteistä, aiemmista sairauksista ja kuolinsyistä.

VTT:n erikoistutkija Kari Anttila uskoo tekoälyn tuovan apua monelle sydänpotilaalle.

”Potilasturvallisuus paranee. Aiempaa tarkemman seurannan kohteeksi voidaan valita sellaisia potilaita, joiden tiedetään hyötyvän siitä. Pelkästään Taysin alueella tästä hyötyviä potilaita on jopa tuhat vuodessa.”