Nesteen toimitusjohtaja Matti Lievosen alla on hybridiauto. Se liikkuu kaupungissa sähkön voimalla.

Vaikka kaikista autoista tulisi sähköllä kulkevia, se ei riitä. Liikenteeseen tarvitaan muitakin ratkaisuja, jotta ilmasto ei lämpenisi liikaa.

Suomen öljyalan ykkösjohtaja, Nesteen Matti Lievonen, istuu auton ratissa. Hän ajaa kohti huoltoasemaa Espoossa.

– Nyt lähdettiin liikkeelle sähköllä, Lievonen selostaa liikennevaloissa.

Lievosen alla on hybridiauto, joka liikkuu sähköllä ja polttoaineella.

Nesteen toimitusjohtaja ei ole ainut sähköllä liikkuva öljypomo. Viime kesänä myös Euroopan suurimman öljy-yhtiön Shellin pääjohtaja Ben Van Beurden kertoi hankkivansa sähköauton (siirryt toiseen palveluun) tänä syksynä.

Se oli uutinen. Myöhemmin tarkentui, että sähköauto onkin hybridi. Joka tapauksessa suuren fossiilista öljyä jalostavan yhtiön johtaja aikoo siis luopua osittain fossiilisella öljyllä ajelusta. Syyksi van Beurden mainitsi ilmastonmuutoksen torjunnan.

– Kyllä sähköautot tulevat henkilöliikenteeseen, Nesteen Lievonen sanoo. Hän ei tunnu yllättyneen ollenkaan Shellin johtajan sähköautosta.

Monet muutkin merkit kertovat, että fossiilisilla polttoaineilla ajaminen vähenee. Näin on tapahtumassa ainakin Ranskassa ja Saksassa. Molemmat maat aikovat kieltää bensa- ja dieselautojen myynnin vuonna 2040, vajaan 23 vuoden kuluttua.

Rohkeimmat ennustavat (siirryt toiseen palveluun) jopa polttomoottoriauton kuolemaa.

Apulaisprofessori Heikki Liimatainen vaatii valtiota, kuntia ja kaupunkeja rakentamaan sellaista Suomea, joissa voi kulkea arkiset matkansa jalan ja pyörällä. Liimatainen pyöräilee itse Jyväskylässä. Virpi Hukkanen / Yle

Tehtävänä tulevaisuus Ilmastonmuutos vaikuttaa jo kaikkeen: ruokaan, liikkumiseen, asumiseen.

Ylen Tehtävänä tulevaisuus -kokonaisuus kertoo syksyn 2017 aikana, miten suomalaisten elämä voi muuttua ilmanstonmuutoksen vuoksi.

Teema näkyy Yle draaman tuottamina podcasteina ja videoina Areenassa, A-studion ja Uutisten tuottamina teksteinä yle.fi:ssä sekä juttuina ja keskusteluina tv-uutisissa ja A-studiossa.

Draaman tuottamissa minikuunnelmissa eletään sellaisessa tulevaisuuden maailmassa, joka pystyi toteuttamaan Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet. Pariisissa valtiot sopivat vuonna 2016, ettei maapallon lämpötila saisi nousta kahta astetta enempää.

“Kaikkien autojen kuljettava sähköllä”

Sähköautosta intoilun takana on ilmastonmuutos. Suomessakin liikenteen ilmastopäästöt on tarkoitus pudottaa lähelle nollaa. Tällä hetkellä liikenne tuottaa viidesosan maan hiilidioksidipäästöistä.

Sähköautot saavat vankkaa kannatusta myös yliopistomaailmasta.

– Kaikkien henkilöautojen pitäisi kulkea sähköllä, jos me haluamme päästötöntä liikennettä, liikennetutkija Heikki Liimatainen Tampereen teknillisestä yliopistosta sanoo.

Apulaisprofessori Liimatainen kuuluu Suomen ilmastopaneeliin, joka antaa tieteellisesti perusteltuja neuvoja maan hallitukselle ilmastopäästöjen vähentämisestä.

Suomen hallitus pyrkii (siirryt toiseen palveluun)siihen, että liikenne olisi lähes päästötöntä vuonna 2050. Vuoteen 2030 mennessä päästöt pitäisi melkein puolittaa nykyisestä. Se on yksi keino, jolla Pariisin ilmastosopimuksen ja EU:n omia tavoitteita koetetaan saavuttaa.

Yle Uutisgrafiikka

Palmuöljy vaihtuu jätteisiin

Jatketaan matkaa öljy-yhtiö Nesteen johtajan kyydissä.

Auto kaartaa pehmeästi tankkausasemalle. Siellä Matti Lievonen esittelee firman uusinta polttoainetta.

– Tämä on tehty kokonaan kasvi- ja eläinperäisistä jätteistä, Lievonen puhuu.

Neste on uudistanut toimintaansa tavalla, jota suuret öljy-yhtiöt eivät ole tehneet yhtä ponnekkaasti. Yritys ryhtyi valmistamaan kasvipohjaista biodieseliä kymmenen vuotta sitten öljytuotteiden rinnalla.

Alussa kaikki ei mennyt hyvin. Yhtiö valmisti biodieseliään indonesialaisesta palmuöljystä ja joutui sen takia etenkin ympäristöjärjestö Greenpeacen hampaisiin. Palmuöljymetsien tieltä hakataan usein trooppista metsää, jolloin ilmastopäästöt ovat kaiken kaikkiaan jopa suuremmat kuin fossiilisia polttoaineita käytettäessä.

– Nyt käytämme 80 prosenttia kierrätettyä eli jätteitä ja sivuvirtoja, toimitusjohtaja Lievonen kertoo koko uusiutuvan puolen polttoaineiden raaka-aineista.

Palmuöljyn käyttö ei ole siis loppunut kokonaan. Sen osuudeksi jää alle 20 prosenttia uusiutuvien polttoaineiden raaka-aineesta. Yhtiö vakuuttaa, että palmuöljy ostetaan nyt vastuullisilta tuottajilta.

Nesteen Porvoon jalostamolla tuotetaan sekä fossiilista polttoainetta että uusiutuvaa kasvi- ja eläinjätepohjaista polttoainetta. Virpi Hukkanen / Yle

Uusiutuvat tuovat rahaa Nesteelle

Suomalainen yritys on joka tapauksessa biodieselin valmistajana maailman kärkeä.

Yhtiö pystyy tuottamaan uusiutuvaa polttoainetta tosin vasta murto-osan fossiilisen polttoaineen määrästä. Silti yritys juhlii saavutustaan. Uusiutuvien polttoaineiden myynti tuotti jo puolet yrityksen liikevoitosta viime vuonna.

Yle Uutisgrafiikka

Uusiutuvan polttoaineen tuottajia on Suomessa muitakin kuin Neste. Niin ikään fossiilista öljyä jalostava ST1 tekee myös uusiutuvaa polttoainetta kotimaisista jätteistä ja tähteistä. Metsäyhtiö UPM on tehnyt pari vuotta autoihin sopivaa biopolttoainetta mäntyöljystä. Sitä syntyy sellutehtaan sivutuotteena.

Politiikka luo uutta bisnestä

Uusi bisnes on syntynyt poliittisten päätösten seurauksena. Kun päättäjät ovat sopineet, kuinka ilmastopäästöjä pyritään vähentämään, on syntynyt kysyntää ei-fossiilisille polttoaineille.

Suomessa juuri uusiutuvista biopolttoaineista on tulossa merkittävin konsti vähentää liikenteen päästöjä. Niiden avulla on tarkoitus pudottaa puolet tieliikenteen ilmastopäästöistä. Sähköautot ovat sivuosassa, ainakin vuoteen 2030 saakka.

Puupohjainen polttoaine riskiratkaisu

Suomessa kaikkiin liikenteen polttoaineisiin on sekoitettu biopohjaista polttoainetta (siirryt toiseen palveluun) jo monta vuotta.

Velvoite kiristyy asteittain. Vuoteen 2020 mennessä autojen polttoaineessa on oltava vähintään viidesosa biopohjaista ainetta. Koko Euroopan unionin alueella velvoite käyttää biopolttoainetta on pienempi kuin Suomessa.

Biopolttoaineisiin perustuvaa politiikkaa on kritisoitu kovasta. Biopolttoaineita täytyy valmistaa nykyistä huomattavasti enemmän, jotta niitä riittäisi kiristyvien vaatimusten mukaisesti. Biopolttoaineiden raaka-aineen taas on suunniteltu tulevan metsistä, lisääntyvän puunhakkuun sivutuotteista ja jätteistä.

Valtioneuvoston oma taustaselvitys kertoo, että lisääntyvät puunhakkuut saattavat nollata kaikki muut maassa tehtävät päästövähennykset. Lopputulos voi olla jopa se, että Suomen päästöt eivät vähene ollenkaan vuoteen 2030 mennessä.

Myös Norja ja Ruotsi ajavat biopolttoaineella

Suomi ei suinkaan ole ainut maa maailmassa, jossa aioitaan ajalle biopolttoaineilla. Nesteelle erityisesti Yhdysvaltojen Kalifornia on ollut mieluisa kumppani Suomen ulkopuolella.

– Kyllä Kalifornia on toiminut etunenässä näissä asioissa, samoin Ruotsi ja Norja, Lievonen kiittelee.

Lainsäätäjän lisäksi kysyntää ovat kasvattaneet monet kalifornialaiset kaupungit ja yritykset, jotka koettavat vähentää hiilidioksidipäästöjään.

“Biopolttoaine riittäää vain kuorma-autoille”

Pyöräilevän liikenneprofessorin Heikki Liimataisen mielestä Suomen hallituksen biopolttoaineisiin voimakkaasti tukeutuva suunnitelma ei ole realistinen.

– Suunniteltu biopolttoaineen määrä on sama, jonka kuorma-autot käyttävät vuonna 2050, Liimatainen kertoo.

Liimataisen laskelmissa biopolttoainetta ei siis riitä henkilöautoille. Siksi hän patistaa poliitikkoja toimimaan niin, että kaikki 2,5 miljoonaa henkilöautoa kulkisivat tulevaisuudessa sähköllä.

Lentokoneet lentävät jätteillä?

Matti Lievonen ajelee takaisin Espoon Keilaniemeen Nesteen pääkonttoriin.

Vaikka uusiutuvat biopolttoaineet tuovat jo puolet yrityksen voitosta, Lievonen myöntää, että biopolttoaineet eivät pelasta maailmaa ilmastopäästöiltä. Siksi öljy-yhtiön johtajakin esiintyy sähköllä liikkuvan auton ratissa.

– Tarvitaan kaikenlaisia ratkaisuja, uusiutuvia polttoaineita, sähköä, vetyä, kaasua, Lievonen luettelee.

Vaikka koko Suomi ajaisi sähköautoilla jonain päivänä, Lievonen uskoo oman tuotteen menekkiin. Myös hän on sitä mieltä, että raskas liikenne kuluttaa uusiutuvaa polttoainetta tulevina vuosikymmeninä.

Nesteellä uskotaan, että lentoliikenteestä on tulossa toinen suuri asiakas. Lentoyhtiö Luftahansa on tehnyt jo koelentoja (siirryt toiseen palveluun) Nesteen uusiutuvalla polttoaineella, mutta sen pidemmälle asia ei ole kuitenkaan vielä edennyt.

Johtava tutkija Juhani Laurikko testaa autojen päästöjä VTT:n laboratoriossa. Virpi Hukkanen / Yle

Biopolttoaine on nopea ratkaisu

Johtava tutkija Juhani Laurikko tutkii työkseen autojen päästöjä Teknologian tutkimuskeskuksessa VTT:ssä. Myös Laurikko on tehnyt laskelmia siitä, kuinka tieliikenteen päästöt saadaan vähenemään Suomessa.

– Biopolttoaineet ovat hyvä väliaikainen ratkaisu, koska ne tuovat nopean muutoksen, Laurikko sanoo.

Sähköautojen tulo Suomen teille tapahtuu hitaasti. Maahan myytiin vasta tuhannes sähköauto viime keväänä. Autot ovat kalliita ja akkujen lataaminen ei onnistu kaikkialla.

– Biopolttoaineet sopivat nykyisiin autojen moottoreihin ja sillä tavalla voidaan vähentää jo olemassa olevan autokannan päästöjä, Laurikko perustelee.

Nopeus on valttia, sillä ilmastopäästöjä pitäisi monien tutkijoiden mukaan vähentää todella nopeaan tahtiin (siirryt toiseen palveluun). Suomen maanteillä liikkuu tällä hetkellä reilut 2,6 miljoonaa autoa.

Pitkällä aikavälillä myös Laurikon mielestä sähkö on suositeltava auton liikuttaja.

VTT:n laboratoriossa otetaan selvää, millaiset ilmasto- ja muut päästöt auton pakoputkesta lähtee. Yle

Omasta autosta luopuminen vaikeaa

Päästöjen vähentäminen vaihtamalla autoa tai polttoainetta kuulostaa helpolta. Vaikeus tulee vastaan muun muassa siinä, että nuo kaksi vaihtoehtoa eivät riitä. Eivät tutkijoiden eivätkä ympäristöministeriönkään suunnitelmien mukaan.

– Omasta autosta luopuminen helpottaisi muutosta, VTT:n Juhani Laurikko sanoo.

Laurikko kuvailee, kuinka pitkä automatka olisi syytä vaihtaa junamatkaan. Perillä voisi hypätä vaikkapa yhteiskäyttöauton rattiin.

Muutokset eivät tapahdu helposti. Johtava tutkija Laurikkokin autoilee omalla bensa-autollaan päivittäisen työmatkansa. Julkinen liikenne espoolaiselta omakotialueelta ei palvele tarpeeksi hyvin.

– Kotiintulomatkalla pitää käydä kaupassakin, Laurikko kertoo arjen liikkumisesta.

“Lisää raitio- ja pyöräteitä”

Autoton elämä pitää tehdä tutkijoiden mukaan mahdolliseksi. Liikennetutkija Heikki Liimatainen patistelee päättäjiä rakentamaan nykyistä huomattavasti tarmokkaammin autottomaan elämään sopivia kaupunkeja.

– Helsingissä ja Tampereella rakennetaan raitioteitä. Juuri sitä pitäisikin tehdä nyt, Liimatainen sanoo.

Liikennetutkija harmitttelee sitä, että kävelyn ja pyöräilyn edistäminen on löperöä.

– Pyöräilyinfrastruktuuria ei paranneta vielä niin, että pyöräilystä tulisi aito vaihtoehto, Liimatainen jatkaa.

Osa ilmastopäästöjen vähentämisestä on laskettu kuitenkin sen varaan, että autolla liikkuvia suomalaisia siirtyy pyöränselkään ja kävelee autoilun sijaan. LINKKI Suomalaisten pitäisi tehdä huimat 300 miljoonaa matkaa nykyistä useammin kävellen tai pyörällä, jotta autoilu ja sen päästöt vähenisivät toivotulla tavalla.

Tulevaisuudessa Neste saattaa luopua öljystä

Nesteen pääkonttorista aukeaa kauniit maisemat merelle ja saarille. Maisemaa halkoo vilkas Länsiväylä, joka yhdistää Helsingin ja Espoon.

Polttomoottoriauton kuolemaa on vielä ennenaikaista povata. Fossiilisen bensan ja dieselin kulutuskin kasvaa koko ajan maailmanlaajuisesti. Nestekään ei aio lopettaa niiden valmistusta, koska kysyntää on.

Silti Nesteen toimitusjohtaja Matti Lievonen suostuu veikkaamaan, tuleeko yrityksestä öljytön yhtiö jonain päivänä, esimerkiksi vuoteen 2050 mennessä. Silloinhan Suomen liikenteen pitäisi olla lähes päästötöntä.

– Vaikea sanoa, onko fossiilinen öljy silloin vielä mukana. Luultavasti ei! Luultavasti olemme uusiutuva yhtiö, Lievonen povaa.

Maanantain 16.10. A-studiossa keskustellaan siitä, olisiko sähköautoilussa järkeä Suomen teillä. Yle TV1 kello 21.00

Maanantaina Yle julkaisee Areenassa myös radiodraaman tuottamaa sisältöä tulevaisuuden Suomesta. Videoiden ja podcastien minikuunnelmissa eletään elämää, jossa Suomessa muun muassa kuljetaan lähes päästöttömästi ja Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet on saavutettu muillakin keinoin. Millaista sellainen elämä voisi olla?