Korkeakoulutettujen lapsettomuus ei ole yhtä yleistä kuin vähemmän koulutettujen. Kuvituskuva.

Korkeakoulutettujen lapsettomuus ei ole yhtä yleistä kuin vähemmän koulutettujen. Kuvituskuva. Eva Pursiainen / Yle

Turun yliopiston uusi NEFER-hanke tutkii muun muassa, miksi lapsensaannin esteet kasautuvat vähemmän koulutetuille.

Vauvakato-sana pompahti otsikoihin pari viikkoa sitten, kun Tilastokeskus julkisti tuoreen väestöennusteensa. Taivastelua riitti, vaikka syntyvyyden lasku on ollut nähtävissä jo pitkään.

Turun yliopistossa on käynnistymässä NEFER-hanke (siirryt toiseen palveluun), jossa tutkitaan, mistä pohjoismainen voimakas syntyvyyden lasku johtuu ja millaista eriarvoisuutta muuttuvaan perheenmuodostukseen liittyy.

Hanketta johtaa akatemiatutkija Marika Jalovaara. Hän on tutkinut sosiaalisen eriarvoisuuden ja perhedynamiikan yhteyksiä 1990-luvun puolivälistä asti.

Syntyvyyden vajoaminen on Jalovaaran mukaan Pohjoismaissa hätkähdyttävintä juuri Suomessa. Sitä tuskin voi selittää pelkästään lastensaannin lykkääntymisellä vanhemmalle iälle.

Työura ei haittaa lapsensaantia

Marika Jalovaaran tutkimukset (siirryt toiseen palveluun) paljastavat, että lapsettomaksi jääminen on lisääntynyt Suomessa erityisesti vähemmän koulutettujen naisten osalta. Vähemmän koulutetuilla hän tarkoittaa enintään perus- tai keskiasteen suorittaneita.

Onko siis syytä unohtaa ajatus, että korkeakoulutetuilta uraihmisiltä jäävät lapset tekemättä?

Aiemmin lapsettomaksi jääminen olikin yleisintä korkeakoulutetuilla naisilla, mutta Jalovaara kertoo, että korkeakoulutettujen naisten lapsettomuus ei ole lisääntynyt lainkaan.

– Näyttää siltä, että Pohjoismaissa korkeakoulutetut sovittavat varsin onnistuneesti yhteen työuran ja lapsensaannin. Lapsettomaksi jääminen on lisääntynyt ainoastaan vähemmän koulutettujen naisten kohdalla, Marika Jalovaara sanoo.

Seppo Suvela / Yle

Suomi johtaa lapsettomuustilastoja selvästi Pohjoismaissa. Nelikymppisistä miehistä peräti kolmannes on lapsettomia ja naisistakin yli viidennes. Muissa Pohjoismaissa osuus on naisilla jäänyt 12–14 prosenttiin.

Työttömyys on iso kompastuskivi

Kehityksessä on huolestuttavaa sosiaalinen eriarvoisuus: perheen perustamisen esteet kasautuvat vähemmän koulutetuille. Miksi?

Akatemiatutkija Marika Jalovaara nostaa työllisyyden avainasemaan.

– Työttömyys on kompastuskivi perheenmuodostuksen kaikissa vaiheissa. Yhteenmuutossa, avioitumisessa, liittojen kestävyydessä ja lapsensaannissa.

Pohjoismaissa on ansiokkaasti tuettu työn ja perheen yhteensovittamista. Siinä mielessä Pohjoismaat on Jalovaaran mielestä edelleen paratiisi. Mutta asialla on toinenkin puoli.

– Luonnollisesti tuki työn ja perheen yhteensovittamiselle auttaa lähinnä niitä, joilla on jotain yhteensovitettavaa. Ei niinkään niitä, joilta työ ja puoliso puuttuvat.

Jalovaaran mielestä eriarvoisuuteen purevat koulutus- ja työllisyyspolitiikka.

– Perheettömyys on yleisintä niillä, joilla on heikoimmat mahdollisuudet muovata elämänkulkuaan mieluisekseen.

Akatemiatutkija Marika Jalovaara selvittää Turun yliopiston uudessa hankkeessa, mistä pohjoismainen voimakas syntyvyyden lasku johtuu. Päivi Leppänen / Yle

Tulevaisuudennäkymät vaikuttavat lastensaantiin

Jos lapsettomuuden taustalla on puolison puuttuminen, lapsiperheiden taloudellinen tuki ei riitä avuksi. Akatemiatutkija Marika Jalovaara ei silti väheksy yhteiskunnan mahdollisuutta auttaa.

– Usein ajatellaan, että parisuhteet kuuluvat yksityiselämän piiriin. Mutta kyllä riskimalleissa näkyy, että esimerkiksi pitkään työttömänä olleiden miesten todennäköisyys muuttaa yhteen puolison kanssa, avioitua ja saada lapsia on aika pieni.

Perheen perustamisessa ei siis ole kyse pelkästään sattumasta ja romantiikasta, vaan myös tulevaisuudennäkymistä. Siihen vaikuttaa oleellisesti sekä oma että puolison tai puolisoehdokkaan työllisyys.

Vähemmän koulutettujen perheen perustamista on Marika Jalovaaran mielestä tärkeää tukea muistakin syistä kuin vain alenevan syntyvyyden vuoksi.

– Useimmissa tapauksissa perhe suojaa ihmistä ja tuottaa hyvinvointia.

Lue lisää:

Tutkija syntyvyydestä: Viime kädessä hyvin henkilökohtaisia päätöksiä

Syntyvyys-keskustelun mässäilevä sävy saa kritiikkiä — "Aiheella tehdään tunnepolitiikkaa"

"Tehdään perhevapaauudistus", "korotetaan lapsilisiä ja elatustukea" – Tässä kärkipoliitikkojen eväitä väkiluvun kasvattamiseksi

Uusi väestöennuste vahvistaa synkät pelot – Tilastokeskus: maamme väkiluku lähtee nykykehityksellä laskuun reilun kymmenen vuoden päästä