Yhteistyö koskee niin rauhan- kuin sodanaikaa, mutta puolustusliittoa tai avunantovelvoitetta ei maiden välille toistaiseksi tule.

Suomi ja Ruotsi ovat allekirjoittaneet yhteisymmärryspöytäkirjan puolustusyhteistyöstä. Se kattaa rauhanajan sekä kriisi- ja sodanajan yhteistyön mutta ei merkitse velvoitteita avunantoon tai puolustusliiton syntyä maiden välille.

Asiakirjan allekirjoittivat Suomen ja Ruotsin hallitusten puolesta puolustusministerit Jussi Niinistö (sin.) ja Peter Hultqvist historiallisella Suomen Joutsen -aluksella Turussa. Pöytäkirja muodostaa kehyksen maiden yhteistyölle kuvaten sen tavoitteet ja puolustusyhteistyön eri alueet.

Suomen ja Ruotsin harjoittelu- ja muu puolustusyhteistyö on edennyt harppauksin sen jälkeen, kun maiden puolustusministerit sopivat yhteistyön tiivistämisestä Krimin valtauksen jälkimainingeissa toukokuussa 2014. Viestiyhteyksiä on kehitetty, ja joukot ovat osallistuneet säännöllisesti sotaharjoituksiin toisen valtion maaperällä.

Suomen ilmavoimien koneet ovat esimerkiksi olleet vihollisen roolin lisäksi mukana harjoittelemassa Ruotsin alueen puolustamista, ja ruotsalaiskoneet ovat tehneet vastavuoroisesti samaa Suomessa. Naapurimaiden merivoimien yhteinen taisteluryhmä (SFNTG) saavutti alustavan operatiivisen toimintavalmiuden viime vuonna.

Perusdokumentti puuttunut

Ruotsin puolustusvoimien komentaja Micael Bydén kertoi viime viikolla Gotlannissa STT:lle, että maat ovat jo avanneet toisilleen myös salaisia puolustussuunnitelmiaan.

Syvenevä yhteistyö on ollut tiiviissä poliittisessa ohjauksessa niin Suomessa kuin Ruotsissa, mutta sen pohjalta on tähän saakka puuttunut yhteinen julkinen perusasiakirja, jonka tapaisia molemmilla mailla on useiden muiden valtioiden kanssa.

Muun muassa Suomen viime vuoden puolustusselonteossa kuitenkin jo todetaan, ettei puolustusyhteistyön kehittämiselle Ruotsin kanssa pidä asettaa ennakkoon mitään rajoitteita.