Valtaosa eduskuntapuolueiden puheenjohtajista on sitä mieltä, että poliisien määrää pitäisi lähivuosina nostaa useilla sadoilla. Puheenjohtajat kertovat kantansa Ylen tekemässä, turvallisuuspolitiikkaa käsittelevässä kyselyssä.

Tällä hetkellä Suomessa on noin 7200 poliisia.

Lapsiin kohdistuneet seksuaalirikosepäilyt ovat nostaneet pintaan kysymyksen, ovatko poliisin resurssit riittävät. Lisäksi Helsingin Sanomat uutisoi (siirryt toiseen palveluun)vuodenvaihteessa (siirryt toiseen palveluun), että eräillä poliisilaitoksilla pienet rikokset jäävät poliisin resurssipulan vähälle huomiolle tai kokonaan tutkimatta.

Yle kysyi eduskuntapuolueiden puheenjohtajilta viime viikonvaihteessa, pitäisikö poliisien määrä ensi vuosikymmenen alkupuolella nostaa noin 7850:een, niin kuin Poliisihallitus on aiemmin esittänyt. Tämän verran poliiseja oli vuosikymmenen alussa.

Kahdeksan eduskuntapuolueen puheenjohtajaa kannattaa asiaa.

Yle Uutisgrafiikka

Esimerkiksi keskustan puheenjohtaja, pääministeri Juha Sipilä sanoo kyselyssä, että 7850 poliisiin olisi päästävä vuoteen 2023 mennessä. Sipilän mukaan poliisin tulo kestää hätätapauksissakin monilla paikkakunnilla liian kauan.

SDP:n varapuheenjohtajan Sanna Marinin mielestä tulevan vaalikauden alussa on varmistettava parlamentaarinen ohjelma poliisien määrän johdonmukaiseksi lisäämiseksi. Kansalaisten on voitava luottaa siihen, että apua saa silloin kun sitä tarvitsee, Marin vastaa.

Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo ei ota kysymykseen kantaa. Orpo vastaa, että kokoomus sitoutuu pitämään poliisien määrän vähintään nykyisessä 7200:ssa ja turvaamaan poliisipalveluiden saatavuuden koko maassa. Sisäministeriö arvioi parhaillaan, mikä olisi poliisitoiminnan tavoitteiden kannalta tarpeellinen henkilömäärä.

Poliisitoiminnasta vastaava ministeri on tällä hetkellä Orpon puoluetoveri Kai Mykkänen.

Poliisijärjestö: joka kymmenes hälytystehtävä jää ajamatta

Suomen Poliisijärjestöjen Liiton puheenjohtaja Jonne Rinne haluaa poliittisilta päättäjiltä mielipiteiden lisäksi konkreettisia toimia. Poliisien määrän kasvattaminen 7850:een olisi hänen mielestään hyvä alku.

– Poliisikunta on ollut kuluvan vuosikymmenen puhtaasti alasajossa. Siinä mielessä tämä toki on hyvä viesti, mutta toivon, että mielipiteen ohella tämä johtaisi ihan konkreettisiin toimenpiteisiin, hän sanoo.

Jonne Rinne uskoo, että viimeistään viimeaikaiset uutiset, kuten lapsiin kohdistuneet seksuaalirikosepäilyt, havahduttavat päättäjät näkemään poliisien resurssien lisäämisen tarpeen.

– Poliisihan ei ole ratkaisu kaikkiin ongelmiin, mutta kyllä yhteiskunnalla pitää olla kyky puuttua näihin asioihin ja selvittää ne. Poliisilla pitää olla riittävät resurssit, että kansalaisten oikeusturva saadaan turvattua näinkin ikävissä asioissa, Rinne sanoo.

Hänen mukaansa on kestämätöntä, että poliisin resurssit eivät riitä tehtävien hoitamiseen, mikä näkyy niin kentällä kuin tutkintatehtävissä.

– Käytännössä joka kymmenes hälytystehtävä jää ajamatta. Pidän tätä lukua erittäin isona. Kansalaisella on hätä ja hän kääntyy poliisin puoleen. Poliisi joutuu ilmoittamaan, että valitettavasti tähän hätäkutsuun emme pysty vastaamaan, hän sanoo.

Poliisipulaan on tulossa tänä vuonna hieman helpotusta, kun poliisiammattikorkeakoulusta valmistuu 150 poliisia viime vuotta enemmän. Aloituspaikkojen määrää on nostettu siksi, ettei poliisien määrä vähenisi entisestään.

Poliisien määrän lisäämisestä kysyttiin Ylen turvallisuuspolitiikkaa koskevassa kyselyssä, jonka tuloksista Yle uutisoi laajemmin lähiaikoina.