Viekö somen käyttösi työaikana puhtia työnteostasi? Milloin verkossa vetelehtiminen on haitaksi työteholle? Riippuu alasta ja vetelehtimisen tavoista.

Asetun lounaan jälkeen ruudun ääreen lukeakseni raportin, jota käytän lähteenä tulevassa jutussani.

Klikkaan raportin auki, mutta ensin napautan kuin huomaamattani näytön yläreunassa aukiolevaa Twitter-välilehteä.

Twitterissä on vellonut jo monta päivää kuuma keskustelu valtiovarainministeriön virkamiespuheenvuoron mielekkyydestä. Vaikka keskustelu ei anna juuri mitään uutta, en malta olla seuraamatta mielipiteenvaihtoa asiasta.

Silmäilen läpi ekonomistien, konsulttien, poliitikkojen, toimittajien uudet kommentit, joita on tullut lisää kymmeniä sitten aamupäiväisen Twitter-piipahdukseni.

Algoritmi nostaa viestivirtaan heti keskustelun perään suosituimpia päivityksiä muilta käyttäjiltä.

Klikkailen eteenpäin, ja pian huomaan juuttuneeni silmäilemään toista keskustelua.

Tykkään parista päivityksestä. Vastaan yhteen viestiketjuun.

Kun vihdoin avaan työraporttini, aikaa on kulunut 11 minuuttia. Se ei tunnu liian pitkältä, klikkasinhan myös kahta suoraan työhöni liittyvää linkkiä.

Kuitenkin, aihe johon pitäisi seuraavaksi syventyä, on aivan muuta: EU-päätöksenteko.

Some-käyntini saattoi lopulta rokottaa tehokasta työaikaani kolme varttia. Amerikkalaistutkimuksen mukaan voi kestää lähes puoli tuntia (siirryt toiseen palveluun), ennen kuin pystyy kunnolla keskittymään tehtäväänsä työn keskeytymisen jälkeen.

Netti houkuttelee lorvimiseen

Netti kaappaa huomion niin, että lopettaessamme selailun emme aina muista, miksi ylipäätään aloitimme.

Amerikkalaisen Kansas State Universityn (siirryt toiseen palveluun) tutkimuksen mukaan verkkosurffauksesta työaikana peräti 60–80 prosenttia ei liity mitenkään työhön.

Toisen, henkilöstöpalveluyrityksen tekemän kyselyn mukaan yhdysvaltalaiset toimistotyöntekijät käyttävät työpäivän aikana älypuhelintaan keskimäärin 56 minuuttia päivässä (siirryt toiseen palveluun) muihin kuin työasioihin. Siis: jos tiimiin kuuluu kahdeksan työntekijää, työhön liittymättömään verkkoselailuun kuluu yhden ihmisen työpäivä viikossa.

Yhdysvalloille voi maksaa tuottavuuden menetyksenä (siirryt toiseen palveluun) 15 miljardia dollaria joka viikko, jos työntekijät käyttävät työajastaan viisi tuntia viikossa älypuhelintaan selaten.

Lue jutun lopusta, milloin verkkovetelehtiminen on tutkijoiden mielestä hyväksyttävää.

Kun illansuussa poistut työpaikaltasi, olet saattanut käydä sekä Twitterissä että Facebookissa useita kertoja, vaihtanut päivän mittaan monta Whatsapp-viestiä eri ryhmissä, silmäillyt Instagram-kuvavirtaa ja vaikkapa hoitanut koulun Wilma-sivulla ja muualla verkossa yksityisasioita. AOP

Verkkoshoppailetko työaikana?

Keskivertoamerikkalainen käyttää verkko-ostoksiin vajaat kaksi tuntia päivässä, kertoo verkkovertailuja tekevän Finder-yhtiön tekemä kysely (siirryt toiseen palveluun) viime kesältä. Selvästi yli puolet 2 000:sta kyselyyn vastanneesta myöntää shoppailevansa työaikana.

Suomessa somen käyttämisen huonoista puolista työnantajan näkökulmasta ei juurikaan puhuta, maailmalta tutkimuksia löytyy. Meillä korostetaan, miten tärkeää yritysten on rakentaa brändiä somessa työntekijöiden kautta.

Monissa kielissä on keksitty jo termit some-laiskottelulle työaikana: englannissa cyberloafing (verkkovetelehtiminen), ruotsissa slösurfande (verkkohaahuilu), ranskassa cyberabsence (verkkopoissaolo) ja cyberparesse (verkkolaiskuus).

Googlaamalla "verkkovetelehtiminen" löytyy neljä artikkelia, "slösurfandella" jo tuhansia.

Some työllistää konsultteja

Miksi some-osallistumisen huonoista puolista ei meillä puhuta toisin kuin monissa muissa maissa? Some-tutkijat löytävät useita syitä.

Sosiaaliseen mediaan houkuttelu on ensinnäkin monille merkittävää liiketoimintaa, Helsingin yliopiston dosentti Janne Matikainen arvioi.

– Some työllistää aika paljon erilaisia konsultteja: viestintätoimistoja, some-toimistoja. Myönteistä puhetta kannattaa pitää yllä, jos se edistää omaa bisnestä.

Sosiaalisen median käyttö on myös trendikästä, joten harva haluaa asettua vastahankaan. Yleinen ilmapiiri työelämässä on voimakkaan some-myönteinen.

– Jos sanoo, että somettaminen on turhaa, tulee helposti leimatuksi vanhanaikaiseksi ja muutosvastarintaiseksi, Matikainen sanoo.

Some on nuori ilmiö työpaikoilla

Yksi syy myönteiseen some-ilmapiiriin työpaikoilla voi olla myös se, että kielteisiä ilmiöitä ei ole tullut vielä esiin. Joitakin työntekijöitä on irtisanottu some-möläytysten vuoksi tai siksi, että he ovat haukkuneet työnantajaansa julkisesti, mutta ne ovat yksittäistapauksia.

Somea käytettiin alunperin vapaa-ajalla, ja sen tuominen osaksi työyhteisöjä on vasta alkuvaiheessa.

– Yleisesti ottaen omaan työhön liittyvät some-keskustelut ovat säilyneet asiapitoisina asiantuntijoiden kesken, Jyväskylän yliopistossa väitöskirjaa tekevä Kaisa Pekkala arvioi. Some tarjoaa mahdollisuuden tuoda esiin omaa asiantuntemusta työyhteisön ulkopuolella.

Ihmiset käyttävät eri some-palveluja eri tarkoituksiin. Koska Facebook ei paljasta käyttäjätietojaan, sitä on vaikea tutkia. Some-tutkimus keskittyykin usein Twitteriin, jossa käyttäjien profiilit ovat julkisia.

Hollantilaistutkimuksen mukaan runsas kolmannes ihmisten twiiteistä koskee heidän työtään. Työ ja vapaa-aika sekoittuvat usein somessa: yli 40 prosenttia työtä koskevista twiiteistä lähetetään toimistoajan ulkopuolella eli illalla tai varhain aamulla. Matti Myller / Yle

Twitter-eliitti ei kyseenalaista omaa toimintaansa

Janne Matikaisen mukaan olennaista on se, että Twitter on Suomessa pienen piirin käytössä – toisin kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa. Meillä siitä puhutaan eliittimediana.

– Se ei ole koko kansan palvelu suinkaan. Siellä on merkittävissä asemissa olevia ihmisiä, jotka eivät lähde kauheasti kyseenalaistamaan sen käyttöä, Matikainen sanoo.

Nuoret työntekijät käyttävät enemmän Whatsappia, Snapchatia ja Instagramia – ja niissä pyöritään usein työhön liittymättömissä asioissa. Jotkut saattavat katsoa työaikana myös Netflixiä. Nuoria on usein vanhempia vaikeampi pitää erossa somesta (siirryt toiseen palveluun) työaikana.

– Tutkimuksissa on ilmennyt, että mitä mielekkäämmäksi ja merkityksellisemmäksi ihminen kokee työnsä, sitä vähemmälle netin viihdekäyttö työajalla jää, Kaisa Pekkala kertoo.

Some-keskustelu kollegojen kanssa lisää työn tuottavuutta

Some-keskustelu oman talon ulkopuolisten ihmisten kanssa heikentää keskittymiskykyä ja vähentää sitoutumista, Harvard Business Review'n (siirryt toiseen palveluun)siteeramassa tutkimuksessa todettiin. Toisaalta vaikutukset ovat työnantajalle myönteisiä, kun pidetään yhteyttä kollegoiden kanssa.

Selitys voi olla se, että ihminen joka verkostoituu ja vaihtaa mielipiteitä työkavereidensa kanssa, on motivoitunut juuri omasta työstään.

Ihmiset käyttivät somea alunperin vapaa-ajalla, ja sen tuominen osaksi työkulttuuria on vasta alkuvaiheessa.

Kaisa Pekkalan mukaan organisaatioilla on käytössään yhä enemmän (siirryt toiseen palveluun) sisäisiä some-kanavia kuten Slack tai Microsoft Teams, joissa kollegat keskustelevat keskenään.

– Näiden työyhteisöjen sisäisten keskustelukanavien käyttö kasvaa nopeasti.

Somen käyttö on ammatista kiinni

Joillakin aloilla näkyminen sosiaalisessa mediassa kuuluu työnkuvaan. Viestintä-, media- ja konsulttialalla some voi suoraan kasvattaa bisnestä.

Yhteiskunnallinen vaikuttaminen on poliitikkojen ja vaikkapa taloustutkijoiden tehtävä, ja somesta on tullut heille keskeinen keskustelun areena.

– Ylipäätään asiantuntijatyöhön some varmasti sopii. Mutta asiantuntijatyö on valtavan laaja kimppu. Asiantuntijoidenkin kannattaa miettiä, kuinka paljon aikaa he käyttävät somessa ja mistä se aika on pois, Helsingin yliopiston Matikainen sanoo.

Esimerkiksi Lontoossa King's Collegessa tutkijana työskentelevä ekonomisti Riikka Savolainen kiinnitti vastikään huomiota siihen, että tutkijoiden lisääntyvällä some-näkyvyydellä on myös haittapuolia.

An interesting discussion on the unintended consequences of the fashion of incentivising academics to be on social media. https://t.co/GXLWS7SQ0z — Riikka Savolainen (@Savolainen_R) 3. helmikuuta 2019

Akateemikkojen some-keskustelun sävy on Savolaisen jakaman twiitin mukaan paikoin vihainen. Se voi olla myrkkyä totuuteen pyrkimisen, yhteishengen ja perusteltujen väitteiden perinteelle akateemisessa tutkimuksessa. Keskusteluja seuraavien käsitykset korkeakoulutuksesta voivat kärsiä.

Somessa on vain osa ammateista

Joillekin toimialoille some-läsnäolo on tärkeää ja jopa välttämätöntä.

– Yksityisyrittäjälle, joka haluaa brändätä itseään, some voi olla markkinoinnissa hirveän tärkeää. On kuitenkin vaikea yleistää, että se olisi kaikkien alojen yrittäjien kannalta tärkeää, Matikainen sanoo.

On myös aloja, joilla sosiaalista mediaa ei käytetä. Vaikkapa juristit tai lääkärit eivät ammattiryhmänä juurikaan näy somessa. Ilmeisin syy lienee se, että he käsittelevät paljon arkaluonteista ja salassapidettävää tietoa.

– Mutta voisivathan he puhua aloistaan yleisellä tasolla. Jossain määrin sometus siis liittyy myös perinteisiin ammattikulttuureihin ja -koodeihin, Matikainen sanoo.

Verkkovetelehtiminen on joskus paikallaan

Some ja verkon viihdekäyttö eivät kuitenkaan ole mitään työpaikkakulttuurin syöpiä. Vaikka somen käyttö töissä on osin laiskottelua, se on harvoin pelkästään sitä.

– Jos tekee tappavan tylsää työtä, somessa käyminen voi piristää työtehoja, Matikainen sanoo.

Ruotsalaisen Karlstadin yliopiston tutkijat listaavat julkaisussaan (siirryt toiseen palveluun) kahdeksan asiaa, jotka tekevät verkon ja somen viihdekäytöstä harmitonta myös työaikana.