Aselakien uudistaminen Yhdysvalloissa on erittäin vaikeaa, kirjoittaa ulkomaantoimittaja Johannes Kotkavirta.

Sama kammottava rituaali toistuu aina uudelleen: jossain päin Yhdysvaltoja ampuja tulittaa silmittömästi koulussa, ostoskeskuksessa, ravintolassa tai muussa julkisessa paikassa. Ruumiita lasketaan, omaiset surevat, tekijän taustat selvitetään, poliitikot syyttävät toisiaan.

Lopulta mitään ei tapahdu. Yhdysvalloissa on pelkästään tänä vuonna tehty yli 250 joukkoampumiseksi luokiteltavaa väkivallantekoa. Vuonna 2017 maassa kuoli luoteihin lähes 16 000 ihmistä, mukaan lukien itsemurhan tehneet.

Verisistä joukkosurmista on tullut pysyvä osa amerikkalaista yhteiskuntaa, sillä maa ei kykene löytämään ratkaisua ongelmaansa. Tämä on asia, jota kukaan ei haluaisi myöntää todeksi, mutta joka alkaa silti olla täyttä totta.

Aseiden saatavuuden rajoittamista pidetään yhtenä ratkaisuna. Silti on varmaa, että viikonloppuna El Pasossa ja Ohiossa tapahtuneiden ammuskeluiden seurauksena mitään suuria muutoksia maan aselakeihin ei nähdä.

Nainen vieraili paikalla, jossa yhdeksän ihmistä kuoli ampujan luoteihin Daytonissa Ohiossa.­

Ulkopuolisen silmin voi tuntua uskomattomalta, ettei maa kykene rajoittamaan edes vaarallisimpien, sotilasmallisten puoliautomaattiaseiden myymistä. Sekä Ohiossa että El Pasossa ampujilla oli tällainen kivääri käytössään, laillisesti hankittuna, toisessa tapauksessa varustettuna yli sadan patruunan rumpulippaalla. Kuka tällaista laitetta tarvitsee massamurhaajien lisäksi?

Viime vuonna Floridan Parklandin kouluampumisen jälkeen vierailin asekaupassa Arizonan osavaltiossa, jonka aselait kuuluvat maan kevyimpiin. Hyllyillä komeili kymmeniä eri versioita kouluampujien suosikkiaseeksi kutsutusta AR-15-kivääristä. Myyjän mukaan olisin saanut yhden heti mukaani, jos olisin kirjoilla osavaltiossa.

Zombie-elokuvista pitäville oli kirkkaan vihreitä kiväärejä, tytöille taas söpön vaaleanpunaisia. Yhdysvalloissa aseista on tehty arkisia, jopa lelua muistuttavia esineitä, joiden vaarallisuutta läheskään kaikki eivät ota todesta. Esimerkiksi Suomessa aseita käsittelevät lähinnä vastuunsa tuntevat metsästäjät.

Arizonassa ylpeillään sillä, ettei osavaltiossa ole kevyistä aselaeista huolimatta tapahtunut pahoja joukkoampumisia. Aseet kuitenkin kulkeutuvat helposti rajojen yli: Ohion ampuja hankki kiväärinsä laillisesti Nevadan osavaltiosta.

Osa amerikkalaisista keräilee aseita yhtä intohimoisesti kuin suomalaiset muumimukeja. Asekaupassa haastattelemani herra kertoi omistavansa noin 150 asetta. Jos murtomies joskus käy hänen kodissaan, on kaduilla pian saman verran laittomia tappokoneita. Jokainen laiton ase on ensin ollut laillinen.

Yhdysvaltojen perustuslain toinen lisäys takasi maan kansalaisille oikeuden omistaa ja kantaa aseita. Tarkoitus oli paitsi taata amerikkalaisten kyky puolustaa itseään, myös varmistaa että demokratiassa valta pysyy kansalla.

Vuonna 1865 päättyneen sisällissodan jälkeen lisäys oli kuuma peruna, kun erityisesti etelävaltiossa heräsi halu rajoittaa entisten orjien mahdollisuutta aseistautua. Myös nykyisin kyseessä on vahvasti ihonväriin liittyvä poliittinen kysymys. Yhdysvalloissa yli puolet aseisiin liittyvistä rikkomuksista kirjataan mustaihoisille, vaikka koko väestössä heidän osuutensa on alle 15 prosenttia.

Asekaupan myyjä Ryan Martinez esitteli AR-15-mallista kivääriä Ready Gunner -asekaupassa Utahin Provossa.­

Syitä epäsuhtaan on haettu sekä poliiseista että mustan väestön köyhyydestä ja huono-osaisuudesta. Joka tapauksessa ampuma-aserikkomuksista langetettavien rangaistusten kiristäminen nähtäisiin nopeasti rotusyrjintänä. Tämä on ikävää, sillä myös aseväkivallan uhreista valtaosa on mustaihoisia.

Nykyisenlainen konservatiivien ja liberaalien välinen köydenveto asiasta on jatkunut vasta pari vuosikymmentä. Vielä 1980-luvulla republikaanipresidentti Ronald Reagan kannatti tiukempia aselakeja ja esimerkiksi sotilastyylisten kiväärien kieltoa. Nykyisin pelottelu aseiden pois ottamisella kuuluu puolueen keskeisiin viesteihin äänestäjilleen. Erityisesti syrjäisemmillä seuduilla aseista on tullut tärkein symboli vapaudelle.

Mukaan on tullut kansallinen kivääriyhdistys NRA, joka jakaa miljoonia poliitikoille ja on nykyisin liian voimakas ohitettavaksi. Presidentti Donald Trumpin tuoreet lupaukset aseenostajien taustojen tarkemmasta tutkimisesta ja mielenterveysongelmiin puuttumisesta ovat suoraan NRA:n papereista. Samat asiat kuultiin hänen suustaan myös viime vuonna Floridan Parklandin kouluampumisen jälkeen.

Tuolloin koulun oppilaat ryhtyivät vaatimaan tiukempia aselakeja ja heistä tuli valtakunnanjulkkiksia. Sittemmin sadat ihmiset ovat kuolleet joukkoampumisissa. Mikään ei muuttunut.