De danske skattemyndigheder har anlagt flere erstatningssager i sager som skattesvig i forbindelse med de såkaldte Panama Papers.

Alexander Bitsch, f. 1986, er journalist på Finans, hvor han skriver om privatøkonomi og investering. Alexander er uddannet fra Danmarks Medie- og Journalisthøjskole, og i sin praktiktid var han på Jyllands-Posten i halvandet år. Sideløbende med studiet og efterfølgende var han tilknyttet Jyllands-Postens erhvervsredaktion på nettet, det daværende epn.dk. Alexander blev fastansat på Jyllands-Postens erhvervsredaktion i efteråret 2013. I sin fritid har han dyrket en lang række sportsgrene, men højdepunktet er stadig, da han som ganske ung blev nordvestjysk mester i disciplinerne 40-meterløb og længdespring.

315 mio. kr. har nu kurs mod den danske statskasse. Pengene stammer fra 155 sager, hvor danskere enten har skjult penge i skattely eller selskaber har unddraget at betale selskabsskat, lyder det fra Skattestyrelsen.

De danske skattemyndigheder kom på sporet af de manglende skattebetalinger via et datasæt, som de danske skattemyndigheder købte i forbindelse med de såkaldte Panama Papers.

Datasættet indeholdt 494 navne på fysiske og juridiske personer med ejerskab af flere end 300 off-shore-selskaber. Skattestyrelsen har afgjort 155 sager, og de sager vil sende 315 mio. kr. i statskassen.

Arbejdet med datasættet har resulteret i, at Skattestyrelsen har anlagt 34 erstatningssager med ledelsesmedlemmer i off-shore-selskaber, der ifølge Skattestyrelsen har unddraget at betale selskabsskat i Danmark.

»Nogle af selskaberne har ikke penge til at betale de skatter, som vi mener, at de har undladt at betale. Eksempelvis fordi de er blevet tømt for værdier. Derfor har vi anlagt erstatningssager over for selskabernes danske ledelsesmedlemmer. Dels for at få den manglende skat betalt, dels for at sende et signal om, at hvis man sidder på ledelsesgangen for selskaber med kreative selskabskonstruktioner med off-shore-selskaber, så har man også et medansvar for det, der foregår,« udtaler Steen Bechmann Jacobsen, der er fagdirektør for Særlig Kontrol i Skattestyrelsen.

Det er tre år siden, at oplysningerne blev købt. Det skete, efter at et bredt flertal i folketinget gav skattemyndighederne lov til at få oplysninger på denne måde. Oplysningerne kostede i sin tid 6,4 mio. kr.

»Selv om det i sin tid var en vanskelig afvejning, om man skulle købe papirerne, har det vist sig, at der virkelig var noget at komme efter. Og så har Skattestyrelsen prioriteret arbejdet benhårdt. Det ser vi nu resultaterne af,« udtaler skatteminister Karsten Lauritzen (V).

Skattestyrelsens arbejde med datasættet har givet skattemyndigheden »et netværk og en indsigt i arbejdet med international skattesvindel, som fremadrettet giver nye muligheder i indsatsen mod skattely.«

»Det er desværre ikke sidste gang, nogen forsøger at snøre den danske statskasse. Her er det afgørende, at vi har et solidt netværk i udlandet og eksperter i skatteforvaltningen med indsigt i de mange forskellige konstruktioner. Vi har med andre ord udviklet langt stærkere våben mod skattesnyderne,« lyder det fra Karsten Lauritzen.