SU’en er igen til debat forud for regeringens lancering af 2025-planen tirsdag, hvor et indgreb i støtten til de studerende kan sikre en central del af finansieringen.

Et af de lande, der er blevet fremhævet i debatten om den danske uddannelsesstøtte, er Norge, hvor man siden 2002 har givet uddannelsesstøtte i form af lån.

Hvis de norske studerende gennemfører på normeret tid, får de 40 procent af lånet eftergivet. Men ifølge chefkonsulent ved Akademikerne, Birgit Bangskjær, så er Norge bestemt ikke et eksempel til efterfølgelse.

En rapport fra Europa-Kommissionen fra 2015 viser blandt andet, at de norske studerende har en markant lavere gennemførselsrate end de danske.

I Danmark gennemfører 81 procent deres uddannelse, hvor det i Norge er 59 procent. Og det tal er kun faldet siden indførelsen af låneordningen.

Læs også: Baner nedlæggelse af SU-råd vej for omlægning af SU’en?

»Både Danmark og Norge har gratis uddannelse – forskellen ligger i vores studiestøttesystem. Så hvis man skal forklare den faktisk meget store forskel, som der er i gennemførselsrater, så kan man sige, at det er SU’en, der gør, at de danske unge faktisk gennemfører, og at vi som samfund får noget ud af vores uddannelsesinvesteringer,« mener Birgit Bangskjær.

Ifølge hende er det især de studerende, hvis forældre ikke selv har en uddannelse, der dropper ud af studierne.

Årsagen til det skal ifølge Birgit Bangskjær findes i, at unge, hvis forældre ikke har en uddannelse, er mindre villige til at stifte gæld for at få en uddannelse, end studerende hvis forældre har en uddannelse. Det viser norske og tyske undersøgelser på området.

»Man kan se, at frafaldet er særligt højt blandt de studerende, der studerer på deltid. Det hænger sammen med, at det især er de unge fra uddannelsesfremmede hjem, som vælger at studere på deltid i Norge, så de kan arbejde ved siden af, og dermed undgå at stifte gæld. Men det er hårdt at være studerende, når man skal passe et arbejde ved siden af studiet, og derfor er der mange, der opgiver at færdiggøre deres uddannelse,« siger Birgit Bangskjær.

Det bakkes op af tal fra Statistisk Sentralbyrå, der konkluderer, at børn af ufaglærte forældre arbejder mere ved siden af studierne end andre studerende.

’Statistikker ikke entydige’

En af hovedkonklusionerne i Norges Produktivitetskommisjon fra 2016 er, at antallet af studerende, der tager en kandidat- og ph.d.-grad i Norge, er for lavt i forhold til andre lande, og at det derfor er nødvendigt at øge uddannelsesniveauet.

Ifølge tal fra OECD har 22 procent af danskerne mellem 30-34 år en højere uddannelse end bachelorniveau, hvorimod det samme kun gør sig gældende for 17 procent i Norge.

»Norge bliver ofte trukket ind i debatten som et foregangsland, men når man dykker ned i tallene, så synes jeg, at det er svært at se, hvorfor de skulle være et eksempel til efterfølgelse,« siger Birgit Bangskjær.

Læs også: Tidligere formænd for SU-råd: SU-forringelser kan få fatale konsekvenser

Tænketanken DEA er en af de organisationer, som mener, at det er oplagt at kigge på alternative måder at prioritere udgifterne til SU på.

Administrerende direktør i Tænketanken DEA, Stina Vraa Eliassen mener, at Norge har fat i en mulig mekanisme, når de belønner studerende, der afslutter på normeret tid. Og hun mener, at man skal være forsigtig, når man sammenligner direkte mellem Danmark og Norge.

»Det der med at sammenligne to lande og sige, at der er forskel, og det skyldes SU-systemet, det mener jeg, at man skal være forsigtig med. Der kan være mange andre ting på spil end bare SU’en,« siger hun.

Som eksempler nævner hun en anden uddannelseskultur, et særlig gradssystem, der blev indført i Norge omkring årtusindeskiftet, og derudover fremhæver hun, at man i Danmark ikke tæller det med som frafald, når studerende skifter studie, hvilket man gør i Norge.

Derudover siger hun, at undersøgelser viser, at adgangen til de videregående uddannelser i Norge ikke er blevet ringere efter SU-reformen i 2002.

Læs også: ’Hvis jeg ikke fik SU, skulle jeg jo arbejde vildt meget for at få det til at løbe rundt’