1. mar. 2016 | kl. 23:25 16 587

De ikke-anonyme anonyme trivselsmålinger

Abonner på nyt om Folkeskoleforældre i dit personlige nyhedsbrev. VENT... {{ nc.userFollows ? "DU ABONNERER" : "ABONNER" }} OBS: Du er ikke tilmeldt et personligt nyhedsbrev og får derfor ikke en mail med dine valgte emner/blogs. Tilmeld dig her

I denne tid skal hundredetusindvis, ja alle folkeskoleelever udfylde en elektronisk undersøgelse der handler om trivsel i folkeskolen. Lærere får at vide, at de skal fortælle eleverne, at de skal logge ind med uni-login, men at undersøgelsen er anonym. Den officielle begrundelse er, at anonymiteten skal sikre, at eleverne svarer ærligt på undersøgelsen. Der er ”bare” et problem: Undersøgelsen er ikke anonym!

Tidligere foretog DCUM (Dansk Center for Undervisningsmiljø) de årlige undersøgelser hvor man spurgte eleverne om deres trivsel. Undersøgelsen blev overtaget af Undervisningsministeriet fra 2015, idet et af succeskriterierne for reformen er elevernes trivsel. En væsentlig, men ikke kendt detalje er, at spørgsmål om træthed, ked af det og surhed udgik fra spørgsmålene, da Undervisningsministeriet overtog undersøgelsen. Dette kan derfor ikke længere måles. Vi har også bemærket, at der er sket en væsentlig ændring i forhold til sidste år. For der er tilføjet en svarkategori ”ønsker ikke at svare” hvilket vil betyde, at man ikke vil kunne sammenligne direkte med undersøgelsen fra året før.

På portalen emu.dk kan man læse nærmere om trivselsundersøgelsen/trivselsmålingen (bemærk, at man benævner den på begge måder). Der er ingen tvivl om, at den har fået større fokus. Nu skal lærerne omhyggeligt forklare eleverne hvad undersøgelsen går ud på, formål, indhold og tale med eleverne om ”svære følelser” efterfølgende, hvis eleverne har behov for det. Der gælder særlige overvejelser for de mindre elever, idet læreren omhyggeligt skal forklare eleverne at de skal være ærlige, hjælpe med log-in, træne oplæsningsfunktion og forklare svære ord og svarmuligheder. Der er også lavet en ordliste og plakat som kan hænges op. Selv elevråd på forskellige skoler er blevet bedt om at forberede de andre elever på undersøgelsen. Resultater i trivselsmålinger er da også blevet en ”indikator” som lærere, klasser, skoler, og kommuner skal måles på!

Artiklen fortsætter under banneret

Nogle af spørgsmålene kommer ”tæt på” eleverne, de skal eksempelvis svare på spørgsmål som:

(0-3. klasse)

Er du glad for at gå i skole?

Føler du dig alene i skolen?

Er du glad for dine lærere?

Har du ondt i maven, når du er i skole?

Har du ondt i hovedet, når du er i skole?

Er du god til at løse dine problemer?

Kan du koncentrere dig i timerne?

Tror du, at de andre børn i klassen kan lide dig?

Er du bange for, at de andre børn griner af dig i skolen?

Er lærerne gode til at hjælpe dig i skolen?

Lærer du noget spændende i skolen?

Er timerne kedelige?

(4-9. klasse – en del gengangere som for 0-3. klasse samt ...)

Jeg er god til at arbejde sammen med andre

Hvor tit kan du finde en løsning på problemer, bare du prøver hårdt nok?

Hjælper dine lærere med at lære på måder, som virker godt?

Hvor tit kan du klare det, du sætter dig for?

Føler du dig ensom?

Møder dine lærere præcist til undervisningen?

Lykkes det for dig at lære dét, du gerne vil, i skolen?

Hvad synes dine lærere om dine fremskridt i skolen?

Jeg klarer mig godt i skolen

Jeg føler, at jeg hører til på min skole

Andre elever accepterer mig, som jeg er

De forskellige spørgsmål, deres udformning og mulige anvendelse er en diskussion værd i sig selv. Der har været flere debatter i forbindelse med dette. Det er dog ikke vores fokus her, idet vi er blevet opmærksomme på et væsentligt problem.

På emu.dk står der, at besvarelserne er anonyme. Der står også, at lærere og pædagoger ikke har adgang til besvarelserne, men at besvarelserne kun er tilgængelige samlet for de enkelte skoler, på de enkelte klassetrin.

Hvis man slår ordet ”anonym” op på den danske ordbog ordnet.dk fremtræder betydningen ”uden kendt navn eller identitet; uden afsender eller forfatternavn”.

Hermed må både lærere, forældre og ikke mindst elever forvente, at anonyme besvarelser bliver registret uden afsender, det vil sige kun selve undersøgelsens besvarelse bliver registreret hos Undervisningsministeriet.

Men sådan forholder det sig ikke. Og konsekvenserne kan være foruroligende!

Vi har, med baggrund i den omfattende digitalisering der sker på folkeskoleområdet, hvor der er fokus på samkøring af data for eleverne, sat os for at undersøge hvordan data bliver behandlet fra trivselsundersøgelsen.

Ifølge ” Bekendtgørelse om måling af elevernes trivsel i folkeskolen” bilag 3 punkt. 4 fremgår der, at:

”Følgende stamdata fra Styrelsen for It og Lærings UNI-Login-infotjeneste og metadata skal gemmes sammen med elevens besvarelse af spørgeskemaet:

– Elevens UNI-Login brugernavn

– Elevens cpr-nummer

– Elevens klassetrin

– Klassebetegnelse

– Skolens institutionsnummer (såfremt skolen er en afdeling under en hovedskole, skal det være afdelingens institutionsnummer)

– Kommunenummer

– Tidspunkt og dato for start af besvarelse

– Tidspunkt og dato for afslutning af besvarelse

– Gennemførelsesstatus (fuldstændig eller afbrudt besvarelse)”

Ud fra ovenstående kan vi se, at elevens besvarelse er gemt med UNI-login brugernavn og cpr-nummer. Den kan dermed ikke beskrives som værende anonym!

Så kan man selvfølgelig diskutere, om resultatet er ”anonymt” for lærere og pædagoger. Ja, selv for forældre, idet forældre ikke får adgang til resultatet, idet data er ”beskyttet” hos Undervisningsministeriet. Men bemærk, hele anvendelsen af begrebet anonymt handler ikke om, hvem der har adgang til informationerne, men om at afsenderen pr. definition skal være ukendt!

Vi må derfor stille spørgsmålstegn ved, om det er moralsk og etisk uforsvarligt, og om det er ulovligt?

Vi må også stille spørgsmålstegn ved mulige konsekvenser af den anvendte procedure?

Ifølge en artikel på altinget.dk fra april 2015 fremgik det, at KL og Psykiatrifonden ønskede, at kommuner fik adgang til oplysninger om det enkelte barn i den nationale trivselsmåling.

Anna Mee Allerslev, formand for KL’s børne- og kulturudvalg udtalte i artiklen at:

”Kommunerne ønsker at få adgang til data på cpr-niveau for at kunne foretage yderligere analyser af de fokusområder og udfordringer, som den enkelte kommune har. Det kan fx være, at kommunerne vil analysere sammenhængen mellem elevens trivsel og øget fravær. Derudover skal målingerne understøtte den dialog, som den enkelte lærer eller pædagog har med den enkelte klasse eller elev. For hvis der er elever, der ikke trives - og det kommer til udtryk i trivselsmålingen – er det vigtigt, at det pædagogiske personale eller sundhedsplejersken kan følge op på, hvordan eleverne har det,”

Den daværende undervisningsminister Christine Antorini afviste umiddelbart kravet, idet hun udtalte at:

”Undersøgelsen skal naturligvis suppleres med lærerne og pædagogernes kendskab til den enkelte elev og klassens sociale miljø. Ekspertgruppen om elevernes trivsel, som har rådgivet ministeriet om udformningen af undersøgelsen, har anbefalet anonymitet for at sikre så retvisende svar som muligt. Jeg er enig med KL i, at resultaterne fra målingen skal anvendes bedst muligt, og vi er allerede i dialog om, hvordan vi sikrer det. Det er helt afgørende, at trivselsmålingen giver mening for dem, der skal bruge den i praksis, og derfor har jeg også igangsat en evaluering af trivselsmålingen,”

Artiklen beskriver også, at Psykiatrifonden ”presser ministeren”, og at anonymiteten skal brydes, for at ”trivselsmålingerne skal kunne bruges til noget”.

Vi har derfor følgende problematik:

Lærere, forældre og ikke mindst elever får at vide, at den nationale trivselsmåling er anonym

Det viser sig, at målingen ikke er anonym, idet elevens UNI-login brugernavn og cpr. nr. er tilknyttet besvarelsen

Dette må formodes at være etisk og moralsk uforsvarligt, og tilmed ulovligt

Samtidig ”presser” KL og Psykiatrifonden på, for at gøre op med anonymiteten

Den daværende undervisningsminister ”afviste umiddelbart” for at sikre en ærlig besvarelse, men tilkendegav samtidig, at ”målingen skal anvendes bedst muligt” og at der er ”igangsat en evaluering af trivselsmålingen”.

Fremadrettet, hvis man politisk anser det for formålstjenligt, kan data ”åbnes op” – både bagudrettet og fremadrettet, og forskellige aktører kan dermed få adgang til data. Kommunerne vil eksempelvis bruge data til ”analyse af sammenhæng mellem elevens trivsel og fravær” og ”understøtte en dialog”.

Et væsentligt, og presserende spørgsmål kan være, i hvilket omfang data vil være beskyttet i forhold til deling – i forhold til offentlige myndigheder, skoleforvaltning måske socialforvaltning?

Kan man forestille sig, at samkørsler, udtræk og analyser kan sætte fokus på elever, deres familie? Vil denne praksis i så fald ikke være problematisk i forhold til Dataloven, og i forhold til beskyttelse af elevernes og familiernes private fred?

Vi opfordrer til, at der bliver igangsat en undersøgelse af, om nuværende praksis er ulovlig, og forhindre, at elevernes afgivne besvarelser, afgivet i den tro de var anonyme, ikke fremadrettet vil kunne blive delt, anvendt eller på anden måde bruges i sammenhæng med eleven som person.

Af: Anette Lind og Christian Wadskov

Kilder:

www.emu.dk/modul/forbered-eleverne-0

ordnet.dk/ddo/ordbog?query=anonym

www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=174664

www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=174664#id022b531c-d08f-4027-954c-d1decc8ce341

www.altinget.dk/artikel/skolernes-nye-trivselsmaalinger-skaber-strid