180 navngivne journalister er uden deres vidende blevet registreret i forbindelse med Sundhedsstyrelsens kampagne for HPV-vaccine, som blev gennemført i samarbejde med Primetime. Martin Ballund / Ritzau/Scanpix

”Overvejende negativ omtale – bl.a. portræt af syg pige.”

Sådan lyder beskrivelsen af B.T.-journalist Jens Anton Havskov Hansen i et register, som kommunikationsbureauet Primetime har lavet for Sundhedsstyrelsen. Registeret er lavet i forbindelse med, at Sundhedsstyrelsen hyrede Primetime til en stor kampagne, som i 2017 skulle få flere til at lade sig HPV-vaccinere.

Det er netmediet Complidia, som først har beskrevet registeret i sidste uge baseret på en aktindsigt. Den aktindsigt har Journalisten efterfølgende også fået.

Registeret oplister i alt 180 navngivne journalister med navn, mail, telefonnummer, arbejdsplads og for nogles vedkommende en beskrivelse af den enkeltes dækning af HPV-vaccinen. Derudover har en række af journalisterne fået en farve – enten rød, gul eller grøn. Det fremgår af sammenhængen, at de journalister, som er markeret med rød, har haft en negativ dækning og/eller holdning til HPV-vaccinen, mens de grønne har omtalt vaccinen overvejende positivt, og de gule har skrevet både for og imod.

”Det er dybt kritisabelt at lave sådan en liste, hvor man markerer kritiske journalister. Jeg vil have en forklaring på, hvorfor jeg skal med på sådan en liste, og hvad i alverden de har tænkt sig at bruge det til,” siger Jens Anton Havskov Hansen.

I alt er seks navngivne journalister markeret med rød i registeret.

”Under al kritik, at jeg skal registreres for at gøre mit arbejde”

Jens Anton Havskov Hansen har været i arkiverne og fortæller, at han har skrevet fire artikler om HPV-vaccinen i 2015. Han skrev blandt andet to case-interviews med piger, som fortalte, at de var blevet syge af vaccinen, og et interview med den vaccinekritiske læge Stig Gerdes i forbindelse med, at lægen blev frataget sin autorisation.

”Jeg er meget overrasket over, at det register findes. Jeg er ikke så overrasket over, at de betragter mig som kritisk – det ser jeg som en cadeau til mit arbejde som journalist. Jeg er kritisk over for alle – også dem, der var kritiske over for vaccinen,” siger Jens Anton Havskov Hansen. [quote:0]

Han understreger, at han ikke har en personlig holdning til HPV-vaccinen.

”Jeg er ikke læge, og jeg har aldrig forholdt mig til, om HPV-vaccine er godt eller skidt. Jeg har interviewet nogle kilder. Det er under al kritik, at jeg skal registreres for at gøre mit arbejde,” siger han.

”De tillægger mig en holdning, jeg ikke har”

”Negativ indstilling over for vaccinen,” lyder det om journalist Jeppe Findalen i registeret. Han er også markeret med rød, baseret på hans artikler i Metroxpress. I dag er Jeppe Findalen på Radio24syv.

”Jeg er en smule rystet over, at man på den måde overvåger journalisters arbejde og kategoriserer os på den måde. Jeg er bekymret over, hvad man kan bruge sådan en liste til. Er vi så blevet syltet i systemet, når vi har spurgt om noget, eller har vi haft ringere adgang end dem, som er markeret med ”grøn”? Jeg kan ikke se, hvorfor en offentlig myndighed skal lave sådan en opdeling af journalister.”

Den fulde beskrivelse af Jeppe Findalen lyder:

”Negativ indstilling over for vaccinen. ”Jeg jagter stadig svarene på spørgsmålene, og jo mere, vi skriver om emnet, desto mere står det klart for mig, at ingen ved noget med sikkerhed, og at netop det måske er problemets kerne”.”

Den sidste del af beskrivelsen er et citat fra en klumme, som Jeppe Findalen skrev i Metroxpress i forlængelse af sin dækning af emnet.

Er det rigtigt, at du har en ”negativ indstilling over for vaccinen”?

”Nej, og det er nok det, jeg er mest pikeret over. De tillægger mig en holdning til vaccinen, som jeg ikke har. Jeg har aldrig ment noget personligt for eller imod vaccinen, og det har ikke afspejlet sig i min journalistik,” siger han og forklarer:

”Det citat, som de bruger i beskrivelsen af mig, handlede mindst lige så meget om, at man på det tidspunkt ikke vidste, hvad pigerne fejlede, og hvad symptomerne skyldtes. Der var behov for, at man undersøgte det nærmere, blandt andet igennem kritisk journalistik.”

Både Jeppe Findalen og Jens Anton Havskov Hansen understreger, at de godt ved, at kommunikationsbureauer kan lave medieovervågning og lister over journalister, som dækker området.

Men ingen af dem har hørt om før, at navngivne journalister får farvekoder alt efter, hvor kritiske de er. Og de undrer sig over, hvorfor det er nødvendigt.

”Selvfølgelig har man nogle lister over journalister, som man kan give lunser. På den måde er jeg da stolt over, at jeg er markeret med ”rødt”. Men jeg vil gerne have at vide, at jeg bliver registreret på den måde,” siger Jens Anton Havskov Hansen. [factbox:0]

Styrelse: Vi har ikke brugt den liste til noget

Hos Sundhedsstyrelsen afviser sektionsleder Sigrid Paulsen, at medielisten på nogen måde er brugt til at sylte bestemte journalister eller give de ”grønne” nemmere adgang.

”Det kan jeg afvise. Det er ikke en liste, Sundhedsstyrelsen på nogen måde har brugt. Det er en liste, som vores bureau har udarbejdet, og som har været et arbejdsredskab for dem. Hvordan de præcis har brugt den, kan jeg ikke svare på,” siger Sigrid Paulsen til Journalisten.

Hun forklarer, at Sundhedsstyrelsen hyrede Primetime til at bistå med kampagnen for at udbrede kendskabet til HPV-vaccinen.

Mener I, at det var nødvendigt for at løse opgaven, at navngivne journalister fx er markeret med farven rød og en vurdering af deres dækning og/eller holdning til vaccinen?

”Formålet med medieindsatsen fra vores side, og som var opdraget til Primetime, var at vende udviklingen i tilslutning til vaccinen. Bureauet valgte at kortlægge mediebilledet som et led i at løse den opgave. Jeg kan simpelthen ikke svare på, om det var nødvendigt at lave røde, gule eller grønne markeringer. Jeg ved ikke, hvad der er almindeligt i den branche."

Det fremgår af Sundhedsstyrelsens korrespondance med Primetime, at bureauet beder om feedback på listen. ”Hvem mangler vi? Hvem skal ud? Hvad har vi fået galt i halsen?” lyder det i en mail. Men Sigrid Paulsen understreger, at det er Primetime, der har udarbejdet listen.

”Vi har fået listen til orientering og kommentering, ligesom vi har fået alle de andre produkter, som Primetime har lavet i kampagnen. Der har været daglig korrespondance. Men vi har tjekket vores journalsystem, og jeg kan ikke se, at vi har svaret eller givet betydelige bidrag til den liste.”

Primetime vil ikke svare på spørgsmål

Journalisten ville gerne spørge Primetime, hvordan listen er lavet, og hvilke konsekvenser det har haft for journalister, at de for eksempel er registreret med ”negativ indstilling over for vaccinen”. Men Primetime ønsker ikke at lade sig interviewe.

I en mail skriver direktør og partner Thomas Juul-Dam:

”En medieliste er et ofte anvendt arbejdsredskab, når det handler om at skabe overblik over omtale, og hvilke medier og journalister der arbejder med forskellige fagområder. Der er generelt tale om oplysninger, f.eks. kontaktoplysninger som navn og arbejdstelefonnummer, der er ukontroversielle og i øvrigt offentligt tilgængelige.” [quote:1]

Han forklarer, at listen er lavet ”på baggrund af almindelig research”.

”Helt konkret har vi i løbet af indsatsens første uger kontaktet journalister på listen for at informere dem om fakta vedr. HPV-vaccination. Vores indtryk er generelt, at journalister er glade for at få relevante henvendelser inden for deres stofområde.”

Journalisten har sendt ham en række opfølgende spørgsmål, som han ikke vil svare på.

Eksperter: Ulovligt ikke at orientere journalisterne

Både Jeppe Findalen og Jens Anton Havskov Hansen mener, at de burde have været informeret om, at de blev vurderet og registreret på listen. Og det giver to eksperter dem ret i: Faktisk er det i strid med persondatalovgivningen, at journalisterne intet har fået at vide, lyder det.

Sundhedsstyrelsen og Primetime skulle have orienteret journalisterne om, at de blev registreret. Det vurderer advokat Nis Peter Dall, som er partner i Njord Law og har speciale i persondata. Han henviser til EU’s regler om persondata, GDPR, som trådte i kraft tidligere i år.

”Det mindste, man kan forvente, er, at der var sket en orientering. Det følger direkte af GDPR, at når man indsamler data på den måde, så skal man oplyse det til de registrerede. De skal blandt andet have at vide, at de er registreret, hvordan det er sket, hvad formålet er, og hvem der kan forventes at få adgang til disse data,” siger Nis Peter Dall.

Selv om indsamlingen måtte være sket, før GDPR trådte i kraft, var der stadig i de tidligere regler krav om denne orientering, selv om kravene så var lidt mindre specifikke til, hvad der skulle oplyses til journalisterne, uddyber han.

Henning Mortensen, formand for Rådet for Digital Sikkerhed, bekræfter, at journalisterne burde have været orienteret.

”Som minimum kan man forvente, at der sker oplysning til de registrerede. Altså at man oplyser de registrerede journalister om, at de optræder på denne liste. Og det er det mindste, man kan forvente,” siger Henning Mortensen. [quote:2]

Han ønsker dog ikke at udtale sig yderligere, da han som medlem af Datarådet kan ende med at skulle vurdere en eventuel klagesag. Han henviser til Datatilsynet som den myndighed, der i sidste ende kan afgøre sagen. Datatilsynet arbejder på en kommentar.

Sundhedsstyrelsen tager det alvorligt – Primetime vil ikke svare

Tilbage hos Sundhedsstyrelsen fortæller sektionsleder Sigrid Paulsen, at man tager eksperternes vurdering seriøst.

Vil de vurderede journalister nu på bagkant blive orienteret hver især?

”Det vil de helt sikkert, hvis vi når frem til, at vi er forpligtede til det. Vi tager det seriøst, at nogen sætter spørgsmålstegn ved, om vi lever op til lovgivningen. Men der er nogle gråzoner, som vi er ved at afklare, eksempelvis hvad der er vores forpligtelse, og hvad der er Primetimes,” forklarer Sigrid Paulsen og understreger:

”Hvis vi skulle have gjort noget anderledes, så retter vi op på det og vil være skarpere på det fremadrettet. Det er vi ved at undersøge.”

Hos Primetime vil man ikke forholde sig til eksperternes vurdering. Direktør og partner Thomas Juul-Dam nøjes med at skrive følgende i en mail:

”Vi er fuldt ud bekendte med den nye persondataforordning, som trådte i kraft i maj 2018. Ligesom andre virksomheder har vi brugt mange kræfter på at blive GDPR compliante, og det er noget, vi er opmærksomme på i alle de opgaver, vi varetager.”

Tilføjelse 15/11: Efter denne artikel er publiceret, har Primetime skiftet mening og alligevel stillet op til interview om sagen. Du kan læse interview med Primetimes direktør Thomas Juul-Dam her.