Et stigende antal mennesker ønsker hjælp til at skifte køn.

For få år siden ønskede 10 patienter at skifte køn om året. Nu er der over 200 nyhenviste patienter om året, oplyser Rigshospitalet til Jyllands-Posten.

Og det betyder, at patienterne kan komme til at vente i lang tid, inden de bliver behandlet. Ventetiden på at blive tilset af en speciallæge er på op til et år. Herefter er ventetiden på en eventuel kønskorrigerende operation på op til to år, og ventetiden stiger fortsat ifølge Jyllands-Posten.

Juridisk kønsskifte Siden 1. september 2014 har det været muligt at få foretaget et juridisk kønsskifte. Tal fra Indenrigsministeriet viser, at ministeriet har modtaget 918 ansøgninger om juridisk kønsskifte. Heraf er 692 indtil videre blevet godkendt og har ført til nye personnumre. Efter lovændringen blev tvungen kønskorrigering, underlivsoperation og dermed sterilisering ved kønsskifte afskaffet. I 2017 blev transseksualitet fjernet fra listen over psykiske sygdomme. Kilde: Kristeligt Dagblad og Ritzau

- De fleste mennesker er tilfredse med, at den øverste del af deres krop bliver ændret i enten en mere feminin eller maskulin retning. Men for nogle patienter er det meget vigtigt, at også den nederste del af kroppen bliver opereret, siger Astrid Højgaard, der er ledende overlæge på Center for Kønsidentitet og Sexologisk Center ved Aalborg Universitetshospital.

Bange for at blive afsløret

Transkønnede kan blive behandlet på Rigshospitalet og på Aalborg Universitetshospital. Kønskorrigerende operationer kan dog kun laves på Rigshospitalet.

- Vi ved, at de er meget pressede på plastikkirurgisk afdeling på Rigshospitalet. Så når et stigende antal personer vil opereres – og det samme antal mennesker opererer – så betyder det, at vores patienter kommer til at vente, fortæller Astrid Højgaard til DR.

Jeg har patienter, der ikke synes, at de kan søge ind på den uddannelse, de gerne vil have. Astrid Højgaard, ledende overlæge

Og det giver konsekvenser for dem, der venter.

- De mennesker har været gennem et langt udredningsforløb og er meget ulykkelige. De kommer til at vente i adskillige år, før de føler, at de er hele som mennesker. Det er en menneskelig tragedie, siger hun.

- For dem handler det om identitet. Det belaster dem. Jeg har patienter, der ikke synes, at de kan søge ind på den uddannelse, de gerne vil have. De er bange for, at det bliver afsløret, at de er i gang med kønskorrigerende behandling.

Mode i operationer?

Sidste år blev transseksualitet fjernet fra listen over psykiske sygdomme.

På Christiansborg vil flere partier prioritere området højere. Både Enhedslisten, Alternativet og SF vil tilføre flere penge. Men hos DF mener man derimod, at der gået mode i at få foretaget kønskorrigerende operationer. Sundhedsordfører Liselott Blixt vil fortsat prioritere livstruende sygdomme højst.