Når Folketingets partier omkring årsskiftet tager fat på forhandlingerne om det kommende medieforlig, kan det meget vel ende med færre licensmidler til DR.

Regeringen har i sit regeringsgrundlag en erklæret ambition om et ”slankere og mere fokuseret DR”, og Dansk Folkeparti er klar til at beskære DR med 25 procent, slog formand Kristian Thulesen Dahl forleden fast i Berlingske.

Nu åbner Socialdemokratiet ligeledes for at skære i midlerne til DR.

- DR behøver ikke at se ud, som det gør i dag, siger partiets medieordfører Mogens Jensen.

Læs også : DF vil afskaffe licens og skære dybt i DR

Klar til at diskutere de økonomiske rammer

Socialdemokratiet vil til efteråret fremlægge partiets udspil til, hvordan DR mere præcist skal se ud, og hvilken størrelse det skal have, men allerede nu åbner Mogens Jensen altså for at gøre DR mindre.

Der er nogle topledere i DR, der kan se frem til en lavere løn, hvis vi skal være med i et medieforlig. søren søndergaard (EL)

- Vi har ikke lagt os konkret fast på, hvordan den økonomiske ramme skal se ud for DR og de andre aktører, der modtager licensmidler i dag. Men vi er åbne overfor dels at diskutere en ny finansiering af public service og dels at diskutere de økonomiske rammer for DR og i øvrigt de andre aktører, der modtager licensmidler, siger Mogens Jensen.

Han understreger, at Socialdemokratiet ikke ønsker at afsætte færre penge end de cirka 4,4 milliarder licenskroner, som staten hvert år bruger på public service.

Derimod er han og resten af partiet klar til at diskutere, om DR skal modtage færre end de godt 3,6 milliarder kroner årligt, som det nuværende medieforlig foreskriver. Dermed er DR den klart største modtager af licensmidler, mens de regionale TV2-stationer er næststørste modtager med godt en halv milliard kroner om året.

Ifølge Mogens Jensen bør DR i langt højere fokusere på ”de vigtige public service-opgaver” og peger i den forbindelse på nyhedsformidling og generel oplysning til borgerne om samfundet.

- Heldigvis har DR på det område en høj troværdighed. Men der er også andre, måske mere klassiske områder, som kulturformidling og historisk formidling, som vi også har set et godt eksempel på, at DR kan levere nu.

- Så vi vil også gå i en retning, hvor det er vigtigt at prioritere den slags klassiske public service, siger Mogens Jensen om Socialdemokratiets kommende medieudspil.

Venstre: Måske skal DR beskæres med 30 procent

At Socialdemokratiet nu erklærer sig åbne overfor at skære i midlerne til DR, vækker glæde i regeringspartiet Venstre, hvor man har et stort ønske om at gøre det kommende medieforlig så bredt funderet som muligt, så en eventuel ny rød regering ikke kan rulle forliget tilbage efter et folketingsvalg.

- Det er meget glædeligt, at Socialdemokratiet er kommet på nye tanker med hensyn til besparelserne i DR. I Venstre har vi hele tiden sagt, at der skal være fokus på, at DR bliver smallere, og at de koncentrerer sig om kerneopgaverne indenfor public service, siger Venstres kultur- og medieordfører Britt Bager.

- Og kunne vi få et bredt forlig, hvor Socialdemokratiet er med, så ville det absolut være at foretrække, siger hun.

Læs også : Dansk Folkeparti presser på for ren blå medieaftale

Regeringen har endnu ikke lagt sig fast på, hvor meget den vil beskære DR, men kulturminister Mette Bock (LA) ventes at komme med sit udspil til et nyt medieforlig omkring årsskiftet, hvorefter forhandlingerne kan gå i gang i starten af det nye år. Det kommende medieforlig skal træde i kraft 1. januar 2019.

Dansk Folkeparti har som nævnt foreslået at beskære DR med 25 procent, og det finder Venstres ordfører ikke urealistisk.

Tallet kan måske endda blive højere, lyder det.

- Jeg har ikke lagt mig fast på nogen procentsats endnu. Dansk Folkeparti har meldt 25 procent ud, og det lyder absolut ikke urealistisk. Men om det bliver 20, 25 eller 30 procent, det har vi i Venstre ikke lagt os fast på endnu, siger Britt Bager.

Enhedslisten vil trække DR-ledere i løn

Hos Enhedslisten er holdningen til gengæld en helt anden.

Ligesom Socialdemokratiet afviser partiet, der er Folketingets fjerdestørste, at afsætte færre end de omkring 4,4 milliarder kroner, der hvert år bruges på public service.

Heller ikke Danmarks Radio bør beskæres nævneværdigt, mener medieordfører Søren Søndergaard, som dog godt kan finde enkelte områder, hvor DR kan tåle at blive slanket.

- Hvis ikke vi havde DR, måtte vi opfinde noget lignende. Det betyder ikke, at alt i DR er perfekt. Tværtimod. Der er bestemt steder, hvor der skal skæres i DR, siger Søren Søndergaard.