Hvor menneskeretsorganisationer ser arrestationer af bloggere og dissidenter, ser dele af den danske overvågningsindustri forretningsmuligheder.

Den 9. november 2016 gav Erhvervsstyrelsen et dansk firma tilladelse til at demonstrere et sofistikeret system til overvågning af internettrafik for potentielle kunder i Vietnam.

Det viser dokumenter, som Information har fået aktindsigt i hos styrelsen.

Systemet kan f.eks. gøre det muligt at overvåge beskeder og vedhæftede filer sendt via internettet.

Amnesty International frygter, at sådan et system vil blive brugt til at slå ned på fredelige kritikere af det vietnamesiske kommunistparti. Derfor opfordrer organisationen til, at de danske myndigheder giver afslag, hvis firmaet skulle få en egentlig ordre.

»Udviklingen i Vietnam på det her område går helt klart i den gale retning. Man skal virkelig være påpasselig med at sælge avanceret overvågningsteknologi, der kan bruges til undertrykkelse, til sådan et land,« siger generalsekretær Trine Christensen.

»Der er nok ikke nogen, der ender bag tremmer som følge af den her produktdemonstration. Men det er alligevel bekymrende, at Erhvervsstyrelsen har udstedt tilladelsen, for ideen er vel, at det skal føre til et salg.«

Overvågningssystemet I tilladelsen fra Erhvervsstyrelsen er overvågningssystemet kategoriseret som et 5A001.j-produkt. Det er en kategori på EU’s eksportkontrolliste, som dækker over ’Internetprotokolnetbaserede kommunikationsovervågningssystemer eller udstyr, og specielt konstruerede komponenter hertil’. Ifølge EU’s kontrolliste kan et 5A001.j-produkt blandt andet lave ’udtræk af udvalgte metadata og applikationsindhold (f.eks. stemmer, videoer, beskeder, vedhæftede filer)’. Og det er ’specielt udviklet til’ at søge i ’data eller datasæt vedrørende en person’ samt til at ’kortlægge en enkeltpersons eller en gruppe af menneskers sociale netværk’. Det fremgår desuden, at systemer, der er udviklet til marketingformål eller til at forbedre kvaliteten af netforbindelser, ikke er omfattet af kategori 5A001.j.

’Misbrug af demokratiske rettigheder’

Vietnam er et land med meget begrænset ytrings- og internetfrihed. Ifølge menneskeretsorganisationer fører regimet en målrettet kampagne rettet mod systemkritikere, som er intensiveret det seneste år.

Ifølge Human Rights Watch blev mindst 19 bloggere idømt mellem 20 måneder og ni års fængsel alene sidste år. Styret tolererer stort set ikke kritik, og meget brede bestemmelser i lovgivningen gør det muligt at idømme folk lange fængselsstraffe for »propaganda mod staten« eller for at »misbruge« demokratiske rettigheder som ytringsfrihed eller pressefrihed til at »krænke statens interesser«.

I dokumenterne, som Information har fået aktindsigt i, har Erhvervsstyrelsen efter høring af virksomheden valgt at overstrege en lang række oplysninger, fordi det angiveligt ville kunne påføre virksomheden et »væsentligt økonomisk tab«, hvis de kom til offentlighedens kendskab. Det er derfor uvist, hvilket firma der er tale om, og hvem den potentielle kunde i Vietnam er.

Teknologien, som det danske firma vil forsøge at sælge til Vietnam, er i dokumenter fra Erhvervsstyrelsen karakteriseret som »internetprotokolnetbaserede kommunikationsovervågningssystemer eller udstyr, og specielt konstruerede komponenter hertil«.

Systemer i den kategori er blandt andet i stand til at lave »udtræk af udvalgte metadata og applikationsindhold (f.eks. stemmer, videoer, beskeder, vedhæftede filer)«. Og det er »specielt udviklet til« at søge i »data eller datasæt vedrørende en person« samt til at »kortlægge en enkeltpersons eller en gruppe af menneskers sociale netværk«. Det fremgår af EU’s liste over produkter, der er omfattet af eksportkontrol.

Ifølge eksperter er kun meget indgribende systemer, som traditionelt vil blive brugt af politi eller efterretningstjenester, omfattet af denne kategori på kontrollisten. For at et produkt er omfattet af kategorien, skal det have specifikationer tilsvarende det masseovervågningssystem, som den franske virksomhed Amesys i 2011 blev afsløret i at have solgt til Gaddafi-regimet i Libyen. I Frankrig kører i øjeblikket en retssag, der skal afgøre, om Amesys som følge af salget er medskyldig i tortur.

Tre eksempler på forfølgelse af bloggere 21. januar 2017 blev den 40-årige kvindelige blogger Tran Thi Nga arresteret. Human Rights Watch refererer statslige vietnamesiske medier for at sigtelsen er for overtrædelse af artikel 88 i straffeloven for at have »fået adgang til internettet for at poste et antalt videoklip og artikler, som var propaganda mod den Socialistiske Republik Vietnam. 2. november 2016 blev den 52-årige blogger Ho Van Hai anholdt og sigtet for at »sprede informationer og dokumenter på internettet, som er imod Den Socialistiske Republik Vietnams regering« på sin blog. 10. oktober 2016 blev den 37-årige blogger Nguyen Ngoc Nhu Quynh også kendt som Mother Mushroom anholdt. Hun blev ifølge New York Times sigtet for b.la. at udføre propaganda mod staten med en maksimumstraf på 12 år. Sigtelsen vedrører både hendes blog og Facebook-opdateringer og ifølge Human Rights Watch (HRW) bl.a. en fil med titlen »Stop politiets drab på civile«, som indeholder data om 31 sager om politidrab. Mange af drabssagerne er blevet rejst af HRW, men ifølge statsmedier indeholder filen et »fjendtligt billede af folkets politistyrke«.

Ingen kommentarer

Som reaktion på sådanne afsløringer har cyberovervågningsteknologi siden den 31. december 2014 været omfattet af EU’s regler for eksportkontrol. Derfor kræver det nu en tilladelse fra myndighederne – i Danmarks tilfælde Erhvervsstyrelsen – at eksportere den slags teknologi til lande uden for unionen. Men som Information tidligere har afsløret, har det langtfra stoppet eksporten af cyberovervågningsudstyr til autoritære lande.

En tværeuropæisk kortlægning viser, at EU-landene de seneste to år har udstedt mindst 317 tilladelser og givet 14 afslag, og en stor del går til lande med et problematisk forhold til menneskerettighederne.

Danmark har blandt andet tilladt den britiske våbengigant BAE Systems datterselskab i Nørresundby at sælge et system til masseovervågning af internettrafik til De Forenede Arabiske Emirater – et land, der tidligere er blevet afsløret i at bruge europæisk overvågningsteknologi mod menneskeretsforkæmperen Ahmed Mansoor.

Når myndighederne afgør, om der skal gives tilladelse eller afslag, skal de ellers ifølge de gældende EU-regler inddrage »alle relevante hensyn« – herunder risikoen for, at produktet kan bidrage til intern undertrykkelse i modtagerlandet.

I praksis foregår det ved, at Erhvervsstyrelsen beder Udenrigsministeriet vurdere det spørgsmål, har kontorchef Torsten Andersen tidligere forklaret til Information. Men at dømme efter sagsakterne har Erhvervsstyrelsen ikke gjort det i sagen om eksport af overvågning til Vietnam.

Torsten Andersen skriver i en mail til Information, at styrelsen ikke vil kommentere konkrete sager. Han tilføjer, at styrelsen »foretager en grundig og solid sagsbehandling«.