DR2-programmet Jersild i tiden satte for nyligt fokus på partistøtte og åbenhed, og her kommenterede Jakob Engel-Schmidt (V) fagbevægelsens støtte til rød blok.

- Det seneste folketingsvalg er jo et fremragende eksempel. Fagbevægelsen hældte et trecifret millionbeløb i Socialdemokraternes mærkesager, sagde Jakob Engel-Schmidt.

Venstre med påstande om store millionbeløb

I en artikel i BT tidligere i år kom formand Lars Løkke Rasmussen med et mere konkret beløb.

- Venstre er oppe mod ressourcestærke kræfter i rød blok som i perioden op til sidste valg brugte ca. 450 mio. kr. på annoncering med målrettet angreb på VK-regeringen, sagde Lars Løkke Rasmussen til BT.

Af artiklen fremgik det desuden, at Venstres beregninger viser, at S, SF, Enhedslisten og De Radikales forbrug af valg-annoncer udgjorde 150 millioner kroner, mens de resterende 300 millioner kroner skulle kom fra vennerne i fagbevælgelsen.

Og på partiets landsmøde sidste år sagde Venstres partisekretær Claus Richter:

- Som optakt til Folketingsvalget sidste år indkøbte de røde annoncer til en værdi svarende til 260 millioner kroner. Det er altså den nuværende regering og deres allierede i fagbevægelsen, der indkøbte annonceplads til en kvart milliard for at vælte den borgerlige regering, sagde Claus Richter.

Medregner Krifa ved en fejl

DRs Detektor har set nærmere på tallene, og det viser sig, at Lars Løkke Rasmussens annonce-regnestykke begynder i januar 2009, mens Claus Richters beregning først begynder i januar 2010. Begge perioder løber op til valget i september 2011.

Derudover indgår der i Lars Løkke Rasmussens regnestykke 60 millioner kroner fra de såkaldte gule fagforeninger for 2009 - blandt andet 30 millioner kroner fra Krifa.

Men Krifa har aldrig støttet rød blok, eller andre partier for den sags skyld, med annoncekroner. Det fortæller formand Søren Fibiger Olesen.

- Vi har gennem hele vores historier været partipolitisk uafhængige, og vi har ikke støttet nogen partier. Derfor tænkte jeg, nej, det må være en joke at nogle annoncekroner, som vi har betalt, er regnet med i det regnestykke, siger han til Detektor.

Partisekretær Claus Richter, der udtaler sig på vegne af Venstre, erkender, at det var en fejl at medregne de gule fagforeninger:

- Den person, der har lavet opgørelsen har bare taget fagbevægelsen over én kam, og har ikke forholdt sig til, om de er politiske aktive eller ej, siger Claus Richter.

Tager udgangspunkt i overfladiske listepriser

Venstres beregning bygger på en opgørelse fra Gallup AdFacts, der opgør annoncøren af alle indrykkede annoncer, og hvad annoncerne på papiret koster at indrykke.

Men i følge direktør i TNS Gallup Medier, Morten Kromann-Larsen, siger disse listepriser ikke noget om den reelle pris på annoncerne.

- I langt, langt, langt de fleste tilfælde vil der være en rabat. Det vil helt klart være undtagelsen, at der ikke er en rabat i forbindelse med indkøbet. Så de kronebeløb vi i Gallup AdFacts offentliggør, vil med næsten 100 procents sikkerhed være højere end det beløb, der reelt er blevet brugt, siger Morten Kromann-Larsen til Detektor.

Han understreger samtidig, at AdFacts ikke opgør indholdet på annoncerne. Dermed kan Venstre altså ikke vide, om beløbene er gået til annoncer om at vælte den borgerlige regering, eller om det for eksempel blot har været jobopslag eller medlemsrekruttering.

Bruger Gallup i mangel af bedre

Claus Richter erkender, at listepriserne ikke kan sige noget om hverken den reelle pris eller indholdet.

- I mangel af bedre, så er det Gallups tal vi bruger. Vi har sagt, når vi har kommunikeret det her, at det drejer sig om listepriser, og at der kan være indgået individuelle rabatter. Vi vil fortsat bruge tallene fremover og tage de forbehold, siger Claus Richter.

Brugte max 90 millioner kroner

Detektor har derfor spurgt de fire "røde" fagforeninger, som Venstre bruger i deres opgørelse - 3F, LO, HK og FOA - om, hvad de har brugt på annoncer i perioden januar 2009 til folketingsvalget i 2011.

Fagforeningerne oplyser, at de maksimalt kan have brugt 34,2 millioner på annoncer til fordel for de røde partier og deres mærkesager. Det tal er endda højt sat, da dele beløbet kan dække over andre slags annoncer, fx jobannoncer.

De røde partier - S, SF, Enhedslisten og De Radikale - oplyser, at de brugte ca. 56 millioner på annoncer i samme periode.