I slutningen af 2018 gik Dorthe Pannerup Madsen på pension fra sit arbejde i Skat.

»Det var lidt tidligt«, synes hun selv, for en medarbejder, der kun er 55 år og stadig havde lyst og energi til at gøre en indsats for Skat, hvor hun som 17-årig begyndte som elev.

Men Dorthe Pannerup Madsen er en af de medarbejdere, som er kommet til at betale en pris for, at internationale svindlere fra 2012 til 2015 lænsede Skat for 12,7 milliarder kroner ved at udnytte nogle åbenlyse huller i Skats kontrol, der i flere år havde været kendt af ledelsen i Skat og i Skatteministeriet, og som var blevet påtalt af Skatteministeriets Interne Revision.

»Jeg havde aldrig drømt om, at mit arbejdsliv skulle stoppe på den måde«, forklarede Dorthe Pannerup Madsen, da hun tirsdag blev afhørt gennem næsten seks timer i Undersøgelseskommissionen om Skat i Frederiksberg Rets lokaler.

Dorte Pannerup Madsen var en af fire medarbejdere i Skat, der i 2015, da svindelsagen kom offentligt frem, blev sendt hjem af ledelsen, for senere at blive renset af to advokatundersøgelser.

Hendes historie minder om den, som andre har fortalt til kommissionen, om medarbejdere, der søgte at passe deres arbejde loyalt, mens Skat blev mere og mere nødlidende i takt med, at først VK-regeringen og derefter S-R-SF-regeringen næsten halverede antallet af medarbejdere. Hvor advarsler og ønsker om flere medarbejdere ikke førte til noget.

»Det var jo alle områder, der var nødlidende«, forklarede Dorthe Pannerup.

Udflytningsramt

Hun var selv uddannet til at tage sig af regnskab og bogføring, ikke til juridisk sagsbehandling. Og i 2013 blev hun ansat som funktionsleder i en regnskabsafdeling i Høje Taastrup, hvor hun, i takt med at andre ledere forsvandt, fik ansvaret for 22 medarbejdere.

Blandt dem fra marts 2014 fire medarbejdere, som stod for at behandle anmodningerne om at få refunderet for meget betalt udbytteskat. Anmodninger, som i mere end 4.600 tilfælde viste sig at være svindel. Medarbejderne skulle efter planen flytte til Jylland.

»Vi var udflytningsramt, så jeg skulle ikke være faglig leder på arbejdet«, forklarede Dorthe Pannerup.

»Jeg overtog opgaven i 2014 og videreførte den på samme måde, som den havde været løst igennem mange år«.

På det tidspunkt var det kendt, at der ikke blev foretaget nogen kontrol af, om de personer og virksomheder, der bad om at få refunderet udbytteskat, rent faktisk havde krav på det. Medarbejderne skulle blot påse, at papirerne var underskrevet og forsynet med bilag.

Skatteministeriets Interne Revision havde flere gange påtalt den manglende kontrol, men det fik Dorthe Pannerup ikke nogen information om, og der skete ikke nogen overlevering, fortalte hun kommissionen.

Hun fandt dog hurtigt ud af, at opgaven ikke blev løst, som den skulle. I august 2014 gjorde hun i et notat opmærksom på, at de fire medarbejdere, hvoraf den ene senere er idømt fem års fængsel for at have bidraget til svindel, sad med sager, som de ikke havde kompetence til at løse. Hun påtegnede afdelingens regnskab med en bemærkning om, at afdelingen var »meget sårbar« efter stor personaleafgang.

»Man havde skåret ind til benet, og jeg vil sige også ind i benet, for man havde jo udsultet dette område«, forklarede Dorthe Pannerup.

Advarslerne blev sendt til både Skats ledelse, ministeriets departement, Rigsrevisionen og den interne revision.

Dorthe Pannerup og hendes chef forsøgte også at få flyttet udbytteskattesagerne til en anden afdeling, der i forvejen arbejdede med sager om erhvervsskat, men uden held.

Hun kunne se, at der i løbet af 2014 og 2015 skete en markant stigning i udbetalingerne, men fik fra sine medarbejdere at vide, at det især skyldtes amerikanske pensionsfondes opkøb af danske aktier. Hun spurgte en overordnet, om de skulle gøre noget, men det mente han ikke.

Hjem uden forklaring

Da det hele så eksploderede i sensommeren 2015, skred Skats ledelse til handling. Dorthe Pannerup blev sammen med fire andre sendt hjem.