Feliratkozás a Járvány hírlevélre Minden hétköznap elküldjük, amit a járványról tudni érdemes. Iratkozz fel, és vigyázzunk egymásra!

Az Országgyűlés mezőgazdasági bizottsága előtt bemutatkozott Nagy István, aki Fazekas Sándor utódja lesz a negyedik Orbán-kormányban. Az új miniszter hosszan beszélt a terveiről, erről az Index írt összefoglalót.

Nagy István agrárminiszter-jelölt (k) a kinevezése előtti meghallgatásán az Országgyűlés mezőgazdasági bizottságának ülésén az Országgyűlés Irodaházában 2018. május 14-én. Fotó: Soós Lajos/MTI/MTVA

Nagy István elmondta, hogy Újfehértón, egy tanyán született, Debrecenben járt állattenyésztési szakközépiskolába, majd Mosonmagyaróváron tanult agrárgazdaságot, aztán középiskolákban és felsőoktatásban is tanított, emellett pedig méhészetből doktorált, ma is méhésznek tartja magát, van méhészete is.



Szerinte az egyik legfontosabb kérdés a jövőben, hogy tudjuk-e az agrárgazdaság versenyképességét növelni, mert most 1 hektáron az EU-s átlag kb. 59 százalékát tudják megtermelni a magyar gazdák, amit javítani szeretne. Fontos cél, hogy minden olyan agrárnyersanyagot, amit Magyarországon termelnek, itthon fel is lehessen dolgozni, ne kelljen például a magyar szóját a szomszédba exportálni, onnan pedig feldolgozva drágábban visszavásárolni. Cél, hogy a feldolgozott termékek aránya a magyar agrárexportban 78 százalékos legyen.

Kétszer annyi üvegház és melegház kell Magyarországra, mint most, mert ez egy versenyképes és munkaigényes ágazat, ráadásul egyre nagyobb az igény a helyi zöldségekre és gyümölcsökre – mondta.

Szintén nagy probléma a munkaerőhiány, mert van mit aratni, de nincs, aki arasson. Erre 50 ezer embert szeretnének átvenni a közmunkaprogramból, lehetőleg úgy, hogy hosszú távon is el tudjanak helyezkedni a családi gazdaságoknál. Ehhez kapcsolódik, hogy a gazdatársadalom elöregszik, egyelőre nem sikerült meggyőzni a fiatalokat.

Nagy a szakmai előadásba is be tudta hozni a kormány legfőbb politikáját, a migránsozást: az afrikai sertéspestisről azt mondta, szerinte az úgy kerülhetett be Heves megyébe, hogy egy migráns vagy vendégmunkás eldobott egy szendvicset, amit megtalált egy vaddisznó, amely így megbetegedett.

Az afrikai sertéspestis egyébként a házi sertés és a vaddisznó vírusos betegsége. Az EU területén először 2014-ben, Litvániában mutatták ki. Kárpátalján, a magyar határ közelében 2016 decemberében jelentették először az ukrán hatóságok a betegség előfordulását. 2017 júniusában Csehországban vaddisznókban, júliusban pedig Romániában, Szatmárnémetiben egy háztáji gazdaságban állapították meg a betegséget. 2017 decemberében az ukrán határon elkobzott húsból mutatták ki. (via Index)

