Dobova, Postojna, Pince - Natančno ob 19.10 je na železniško postajo v Dobovi pripeljal mednarodni vlak iz Beograda, namenjen v Zürich. Na njem je na slovensko stran prečkala prva večja skupina beguncev, a vlaka ni zapustila.

»Vsaj 200 jih je,« je za Delo dejal hrvaški sprevodnik ob sestopu z vlaka. Slovenska policija - namesto šest do sedem uniformirancev je vlakovno kompozicijo sprejelo 20 slovenskih in pet hrvaških mož postave - je prvotno oceno o 60 beguncih neuradno dvignila na »več kot sto«.

Kmalu po prihodu beguncev v Posavje so jih policisti premestili v dodatne tri vagone, ki so jih k osnovni vlakovni kompoziciji dodali v Dobovi. Približno pol ure po tem je vlak z rednimi potniki odpeljal proti Švici.

»Prihajam iz Iraka, iz Babela, kjer je življenje nemogoče: bombe, ISIS, težave z elektriko. Potujem sama, želim pa si v Avstrijo ali Nemčijo,« je najprej za Delo dejala Hanin Ali. Tako kot mnogi drugi niti ni dobro vedela, da je v Sloveniji. Zanimala jo je le končna destinacija: »Sem diplomirana farmacevtka, v Nemčiji želim najti delo. Drugi člani družine so ostali doma. Mama je bolna, ima artritis. Na poti sem že skoraj 25 dni. Najprej sem letela v Turčijo, od tam sem z ladjo prispela v Grčijo. Deset dni je trajalo, da so na obali uredili dokumente. Nato sem šla v Atene in na koncu z avtobusom do Srbije in Zagreba.«

»Vsaj mi, Hrvati in Slovenci, ki smo pred dvema desetletjema doživeli begunsko krizo, bi z emigranti morali znati lepše ravnati. Prišla sem iz Innsbrucka. A veste, koliko Avstrijcev je šlo z avtomobili na Madžarsko po begunce, da jim ni bilo potrebno pešačiti,« je bila, ko je okoli 21.00 sestopila s takrat že pol ure zadrževanega vlaka namenjenega iz Frankfurta v Zagreb, s solznimi očmi ogorčena: »Sram me je, da sem Hrvatica. Te tri vagone z begunci so priključili na naš vlak. Ljudje so nas prosili za vodo in hrano.«

Ko so predstavniki Rdečega križa vodo, donirano s strani podjetja Dana, želeli predati objokanim materam z majhnimi otroci, so jim v vagone v Dobovi že debelo uro ujeti moški to preprečili. »Dejali so mi, da bom plastenke dobila vržene nazaj v glavo,« je dejala Antonija Zaniuk.

Ob 21.35 je pred medije stopil Anton Štubljar, vodja oddelka za državno mejo in tujce pri PU Novo mesto. Po njegovih besedah jih je bilo na vlaku od skupno 300 potnikov okoli 150 brez ustreznih dokumentov (s potnim listom in brez vizumov oziroma dovoljenj za bivanje). Koliko beguncev je imelo vse potrebne papirje in je nadaljevalo pot proti Avstriji in Švici, ni znal povedati. Ravno tako ne časa, kdaj bodo Hrvati uredili vse potrebno za vrnitev vagonov z begunci v Zagreb.

Neuradno naj bi do tega prišlo ponoči. A dejstvo, da so vlak iz Frankfurta, ki bi pot proti jugu moral nadaljevati že ob 20.21, odklopili od vagonov z begunci ob 22.02 in ga priklopili na takrat prispelo novo kompozicijo iz Ljubljane proti Zagrebu, hitre rešitve ni napovedovalo. Približno v tistem trenutku so nam policisti potrdili informacijo, da drugega večernega vlaka iz Zagreba ne bo: »To je sedaj zagotovo.«

Zaradi težav Dobovi in izjemne gneče na zagrebškem železniškem Glavnom kolodvoru so namreč začasno zaustavili ves mednarodni železniški potniški promet na relaciji Dobova-Zagreb. Potniki, ki so bili v dveh vlakih namenjeni v hrvaško prestolnico, so pot morali nadaljevati z avtobusom.

Štubljar je sicer dejal, da so prve begunce, ki so mejo preko betonskega mostička v industrijski coni prečkali nedovoljeno, danes prestregli v bližini mejnega prehoda Slovenska vas okoli 20. ure zvečer: »Vsi tujci so v postopku vrnitve hrvaškim varnostnim organom, do česar bo prišlo tekom jutrišnjega dne na podlagi sporazumov o vračanju.«

Dodatna dva prihoda beguncev - s taksijem se jih je pripeljalo osem oziroma 12 - sta se zgodila v bližini nekdanjega mejnega prehoda Obrežje. V obeh primerih so jih obravnavali hrvaški organi in jih vrnili v notranjost: »Naj poudarim, da v vseh treh primerih slovenski organi nismo izvajali zavrnitvenih postopkov, to delo so opravili hrvaški organi.«

Edini omembe vrednejši incident med policijo in begunci se je zgodil ob 21.44, ko je skozi okno vagona skočil drugi begunec. Medtem ko so mirnega prvega hitro vrnili nazaja v vagon, sta dva policista agresivnejšega drugega odpeljala v prostore policijske postaje.

»On je moj brat, Želim ga videti, ne vem, kaj boste storili z njim,« je kričal begunec v rozasti majici in grozil da bo skočil za bratom. V nasprotno, ga je prepričal šele policijski nemški ovčar: "Fuck you!" Čez pet mimut in po najbolj glasnem skandiranju ljudi, ujetih v vagone, so policisti begunca vrnili na vlak. Njegov brat je bil pomirjen: »Vse je OK. Hvala, slovenski ljudje.«

Informacija o postavitvi dodatnega šotorišča na Obrežju se je izkazala za neresnično.

Skupina Sircev na mejnem prehodu Obrežje

Po poročanju TV Slovenija pa je zvečer mejni prehod Obrežje dosegla skupina okoli ducat domnevnih Sircev, ki želijo prečkati mejo.

Obe skupini policija trenutno pregleduje. Migranti na mejnem prehodu Obrežje trdijo, da imajo urejene dokumente, policija pa sedaj to preverja.

V Brežicah in Črnomlju le sprejemna begunska centra

Ministrstvo za notranje zadeve v jugovzhodni Sloveniji načrtuje begunska sprejemna centra v Brežicah in Črnomlju. Oba bodo vzpostavili takoj, ko bo potrebno. Begunce naj bi od tam vozili v notranjost, tiste, ki za to ne bi izpolnjevali pogojev, pa naj bi najkasneje v 48 urah vrnili Hrvaški.

Ob prihodu beguncev so na obeh omenjenih mejnih prehodih okrepiti policijske enote in nadzor, sicer pa Slovenija od Hrvaške, kamor naj bi danes prispelo več tisoč migrantov, pričakuje, da se bo držala obveznosti, ki jih ima kot članica EU, kar pomeni, da bi jih večina morala ostati tam, je pojasnil sekretar.

Skupina moških zaprosila za mednarodno zaščito

Skupina 14 moških se je danes v Centru za tujce v Postojni odločila, da zaprosi za mednarodno zaščito. S tem so zaustavljeni postopki predaje teh beguncev v eno izmed sosednjih držav, ki so jo prečkali na poti v Slovenijo.

Gre za skupino beguncev, ki so jo v noči na četrtek prijeli blizu Lendave pri nedovoljenem prestopu meje, v torek pa so jih pri poskusu predaje na Madžarsko tamkajšnji policisti zavrnili. Kot razlog za zavrnitev so navedli neobstoj dokazov, ki bi potrjevali, da je skupina moških v Slovenijo res prišla iz Madžarske.

Eden izmed beguncev, ekonomist, je povedal, da niso imeli druge izbire, kot da zaprosijo za mednarodno zaščito. V nasprotnem primeru bi jih poskušali vrniti na Madžarsko, kamor pa nočejo. 35-letnik je za prevoz iz Sirije plačal 1800 evrov, dogovorjen pa je bil, da ga prepeljejo v Avstrijo ali Nemčijo. Voznik jih je pod pretvezo, da so že prispeli na cilj, izkrcal v bližini Lendave, kjer so jih pozneje pri nedovoljenem prestopu meje prestregli slovenski policisti. Vsi si želijo v Avstrijo ali Nemčijo, zato je prošnja za mednarodno pomoč po zapiranju meja njihove edina izbira.

Po zadnjih informacijah policisti domnevajo, da so moški iz Iraka, čeprav sami trdijo, da so iz Sirije, kjer naj bi imeli tudi družine. Dokazov za prvo ali drugo nimajo, saj so vsi brez kakršnihkoli dokumentov.

Skrit v kombiju

Pomurski policisti ob kontroli vozil na avtocestnem počivališču Pince včeraj odkrili skritega tujca v kombiju, ki ga je vozil 29-letni državljan Tunizije z urejenim statusom bivanja v Italiji.

Tujec, ki pri sebi ni imel dokumentov, je domnevno državljan Sirije in ga bodo po končanem postopku na podlagi schengenskih predpisov vrnili na Madžarsko. Voznika, ki menda tujca ni prevažal za plačilo, pa bodo kaznovali le zato, ker ni imel pri sebi dovoljenja za bivanje v Italiji, so popoldne sporočili s policijske uprave Murska Sobota.

V kolikšnem obsegu in s koliko ljudmi policija opravlja nadzor meje z Madžarsko, nam na policiji niso hoteli razkriti.

Domačin hotel pomagati beguncem



Policisti so to noč na mejnem prehodu v Pincah po naših neuradnih podatkih ustavili tudi kombinirano vozilo, ki ga je vozil slovenski državljan, v katerem je bila najmanj ena oseba begunec.

Ker postopki evidentiranja najmanj ene osebe še potekajo, policija uradnih izjav o tem še ne daje. Naši viri s policije pravijo, da ni šlo za ilegalni prevoz beguncev, temveč je eden izmed domačinov hotel le pomagati beguncem.

Možni center za begunce tudi radgonsko sejmišče

Gornja Radgona − Direktor Pomurskega sejma Janez Erjavec nam je potrdil, da so kot možno lokacijo za začasno nastanitev beguncev na MNZ evidentirali tudi sejemske hale njihovega sejmišča v Gornji Radgoni. Zamisel se je menda porodila na strani ministrstva, njihovi predstavniki so si objekte sejmišča tudi že ogledali. »Sam sem imel pomisleke, saj se mi lokacija ne zdi primerna. Predstavniki ministrstva so si sejmišče kljub temu ogledali in morda bi bila primerna za krajši čas, za prehodno nastanitev. Sami pa se še nismo odločili, ali bomo dali ponudbo ali ne, ker imamo za zdaj premalo podatkov. Odločili se bomo najverjetneje prihodnji teden, saj moramo vse dobro premisliti. Po moji oceni sejmišče verjetno ne bo prišlo v poštev, a že iz humanitarnih razlogov moramo biti pripravljeni tudi na to,« nam je dejal Erjavec.

Zaradi poostrenega nadzora na mejah zastoji

Avstrijska policija v okviru nadzora meje s Slovenijo na mejnem prehodu Šentilj podrobneje pregleduje tovornjake in kombinirana vozila, zaradi česar nastajajo krajši zastoji.

***

Več o poostrenih nadzorih na mejah si preberite v prispevku Cerar: Slovenija bo vztrajala pri schengenskih pravilih, kjer boste našli tudi zadnje informacije o številu beguncev na Hrvaškem.