Переведення державних послуг в електронну форму може не лише спростити до них доступ, але і знизити корупційні ризики. Тим не менш багато українців досі не знають, що сьогодні вже є можливість отримати значну кількість послуг через інтернет, зекономивши час та нерви.

Важливим питанням для забезпечення переведення послуг в електрону форму є ідентифікація заявника. Зараз в Україні працює система ідентифікації користувача за допомогою електронного цифрового підпису (ЕЦП). Але тут є невеликий нюанс: ЕЦП є здебільшого лише у підприємців, адже вони отримують електронні підписи для подання звітності. Тому електронними послугами частіше користуються саме бізнесмени, а не інші категорії громадян.

При отриманні нового паспорту у вигляді ID-картки українці зможуть за своїм бажанням отримати його з чіпом, на якому буде міститись електронний цифровий підпис. Але потрібно буде витратити додатково близько $5, аби для використання такого підпису придбати спеціальний зчитувач.

Для того щоб електронними послугами в Україні користувалося більше людей (і не лише підприємців), потрібно запроваджувати альтернативні і прості методи ідентифікації заявника. Наприклад, такі як BankID (ідентифікація заявника банком, клієнтом якого він є) або MobileID (ідентифікація з використанням телефону через оператора мобільного зв'язку). Технологія BankID сьогодні тільки розвивається, а MobileID лише планують запроваджувати. Із розвитком цих технологій почнеться ще більш стрімкий розвиток електронних державних послуг, оскільки вони стануть більш доступними.

Де отримати е-послугу

Основним місцем, де збирається інформація про всі доступні державні послуги є Єдиний державний портал послуг. Більше 20 послуг можна отримати через цей портал і кількість послуг доступних на ньому постійно зростає. Хоча сервіси можна отримати і на веб-сайті держоргану, котрий його власне і надає.

На порталі "Онлайн будинку Юстиції" можна знайти інформацію з усіх відкритих реєстрів Мін'юсту та отримати, наприклад, е-послугу повторної видачі документів відділами державної реєстрації актів цивільного стану, зареєструвати чи зняти з реєстрації ФОП чи зареєструвати юрособу. На сайтах Мінсоцполітики можна отримати онлайн-послугу із призначення допомоги при народженні дитини та послугу із призначення житлової субсидії. Однак остання послуга має певні обмеження, вона доступна по всій Україні у вигляді попередньої подачі документів на отримання субсидії, але електронний сервіс, який не потребує візиту до органів соціального захисту, поки що доступний лише у трьох регіонах: Вінницькій, Волинській та Донецькій областях.

Окрім цього, працює система здійснення декларативних процедур у будівництві. Тут можна отримати послуги, пов'язані з початком виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняттям в експлуатацію та ліцензуванням будівельної діяльності. В інтернеті доступні сервіси Держгеодастру, де можна отримати відомості про земельні ділянки, електронний кабінет платника податків фіскальної служби, портал електронних послуг Пенсійного фонду. Також є можливість подати в електронному вигляді декларацію про відходи на сайті Мінекології.

"Факапи" при запровадженні е-послуг

Розвиток електронних послуг в Україні не відбувається без помилок. А іноді навіть доводиться писати "з нуля" нове програмне забезпечення.

Перші електронні сервіси, які запускалися в Україні, підтримували лише по одному центру сертифікації ключів ЕЦП, хоча на ринку їх було більше 10. Електронні цифрові підписи надавались лише на платній основі, і користувачу послуг потрібно було придбати окремий ЕЦП для кожного сервісу, яким він користувався. Ситуація змінилась із розвитком інфраструктури надання послуг ЕЦП та запровадженням видачі безкоштовних ключів Державною фіскальною службою.

Спершу онлайн-послуги в деяких випадках не тільки не працювали на мобільних пристроях, а й не підтримували операційні системи відмінні від Microsoft Windows. Це відповідно звужувало коло користувачів послуг, оскільки власники комп'ютерів, що працюють під MacOS або Unix-подібних ОС, не могли ними користуватися.

При плануванні переведення державної послуги в електронну форму, як правило, необхідне внесення змін до чинного законодавства. Якщо при внесенні змін не усвідомлювати різницю між електронною та паперовою подачею документів, то виникає необхідність подавати відскановані документи. А це зовсім не зручно для споживачів послуги. При переведенні послуг в електронний вигляд подання відсканованих документів повинно використовуватись у виключних випадках, коли без цього надання послуги є неможливим.

Останнім часом електронними послугами часто називають системи запису в електронну чергу. Але якщо користувачам потрібно приходити та ставити підпис на документах особисто, то це вже не електронна подача документів для отримання державної послуги.

Навіть зараз можуть траплятись випадки, коли відповідальні за надання е-послуги особи вимагають від заявників додаткові документи або наполягають приходити і особисто ставити підпис на документах, хоча це не передбачено законодавством. Мотиви можуть бути різними — від нерозуміння та невпевненості у легітимності електронних документів до корупційних мотивів. Якщо такий випадок має місце, є підстави для написання скарги на посадову особу, що не дотримується порядків надання е-послуги.

Головні бар'єри у запровадженні е-послуг

Основна перепона — це складне та зарегулюване законодавство. Воно вимагає проведення значної роботи із внесення відповідних змін. І часто така робота становить більшу частину запуску електронної послуги.

"Взагалі проект із запровадження е-послуги я б оцінив таким чином: 70-90 % — це організаційно-нормативна і лише 10-30 % — це саме технічна робота", — зазначає перший заступник голови Державного агентства з питань електронного урядування Олексій Вискуб.

За його словами, в агентства були приклади, коли технічну реалізацію послуги виконували за 2 місяці, а потім рік чекали на зміну постанови Кабміну в декілька абзаців. Зараз же політична воля більш потужна, але є супротив на місцях.

"Після запровадження в е-вигляді однієї послуги з високим корупційним ризиком я дізнався, що чиновники на місцях розповідають громадянам, що "поки не потрібно подавати документи, бо з Києва йде якийсь експеримент, який провалиться, а документи загубляться — нібито, почекайте і потім принесіть". І дійсно, багато безпосередніх надавачів дуже неохоче опрацьовують електронні послуги", — зазначає Вискуб.

Що потрібно для якісного запровадження е-послуг

Неможливо запустити онлайн-послугу без налагодження стабільної системи електронної взаємодії між системами та реєстрами різних держорганів. Майже всі послуги надаються не лише з використанням електронних систем її надавача.

Наприклад, реєстрація бізнесу та фізосіб-підприємців, що виконується у реєстрі Міністерства юстиції України, неможлива без взаємодії з інформаційними системами державної податкової служби, пенсійного фонду України та державної служби статистики. А надання послуги із призначення допомоги при народженні дитини неможливе без перевірки відомостей про свідоцтво про народження дитини у реєстрі Мін'юсту.

Створення системи обміну інформацією між базами даних різних органів є базисом для автоматизованого надання послуг в електронному вигляді без необхідності щось друкувати чи вручну заповнювати форми. Програма EGAP зараз фінансує розробку програмного забезпечення для надання найпопулярніших електронних послуг в електронній формі із забезпеченням взаємодії різних державних органів там, де це необхідно. За підтримки Програми EGAP упроваджено такі послуги, як отримання субсидії, призначення допомоги при народженні дитини, реєстрації та закриття ФОПів.