Mistä on kyse? Ruplan arvo suhteessa euroon on heikentynyt Ukrainan kriisin ja Venäjän talousvaikeuksien myötä.

Venäläisille myönnettyjen viisumien arvioidaan putoavan tänä vuonna 15–20 % viime vuodesta

Ulkoministeriön budjettiin viisumitulojen putoaminen on jättämässä 10–15 miljoonan euron vajeen.

Viisumituloilla on katettu Suomen ulkomaan edustustojen, eli suurlähetystöjen ja konsulaattien toimintakuluja.

5–10 edustustoa jouduttaneen sulkemaan ensi vuodesta alkaen jo hallituksen keväällä linjaaman kehysleikkauksen vuoksi.

Ulkoministeriö odottaa lisämäärärahaa hallituksen elokuun budjettiriihestä.

Ilman lisärahaa tarve olisi sulkea jopa 20 edustustoa, joista valtiosihteerin mukaan suurin osa olisi suurlähetystöjä.

Venäläismatkailijat tuovat valtion kassaan valtaosan noin 50 miljoonan euron vuosittaisista viisumituloista. Tuntuva pudotus matkailijoiden määrässä on jättämässä ulkoministeriön budjettiin jopa viidentoista miljoonan euron vajeen. Jo nykyisen rahapulan vuoksi ministeriössä on hahmoteltu edustustojen leikkauslistaa. Syynä on hallituksen keväällä linjaama kehysleikkaus.

– Jo se johtaisi vähintään viiden edustuston sulkemiseen, ehkä vielä pahempaankin tilanteeseen. Jos tämän päälle tulisi sitten tämä vaje viisumituloissa, niin tilanne olisi kyllä erittäin huolestuttava, ulkoministeriön valtiosihteeri Peter Stenlund kertoo.

Viisumirahoilla on katettu suurlähetystöjen ja konsulaattien menoja, kiinteistökuluista palkkoihin. Jos matkailu ei piristy, voi karsimistarve jopa tuplaantua. Valtiosihteeri Stenlundin mukaan ilman lisämäärahaa laskennallinen tarve olisi sulkea jopa parikymmentä toimipistettä. Stenlund arvioi, että suurin osa lakkautettavista edustustoista olisi suurlähetystöjä, sillä konsulaateissa ei enää juuri karsittavaa ole.

– Se tarkoittaisi, että kilpailisimme kansainvälisessä läsnäolossa lähinnä pienimpien Baltian maiden kanssa, emme pohjoismaisessa viiteryhmässä, kuten tähän asti, valtiosihteeri varoittaa.

Säästöt sulkemisista jääneet pieniksi

Neljän viime vuoden aikana Suomi on sulkenut kymmenen edustustoa. Samalla työntekijöitä on keskitetty taloudellisesti tärkeimpiin maihin. Suurlähetystöistä on luovuttu Venezuelassa, Nicaraguassa, Pakistanissa ja Filippiineillä. Säästöä lakkautukset ovat tuoneet verraten vähän – alle neljä miljoonaa euroa.

Valtiosihteeri toivoo, että vaje jää taloudenpidon tekniseksi ongelmaksi, jonka hallitus korjaa lisärahalla elokuun budjettiriihessä.

– Olen vakuuttunut siitä, että eduskunta tai hallitus ei ole tarkoittanut, että Suomen edustustoverkon laajuus olisi riippuvainen ruplan arvon kehityksestä, Stenlund muotoilee.

Ongelmia matkailijoille ja kauppapolitiikkaan

Virkamiehet ja asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että pieni, viennistä riippuvainen maa menettää lähetystöjä sulkemalla enemmän kuin säästää. Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtajan Mika Aaltolan mielestä lähetystön sulkeminen tietyssä maassa tulkitaan helposti signaaliksi siitä, ettei maa kiinnosta Suomea.

– Saatetaan menettää paljon investointeja ja muita positiivisia kerrannaisvaikutuksia. Kannattaa todella tarkkaan harkita, mikä hinta-laatusuhde supistuksilla on, Aaltola toteaa.

Esimerkiksi Manilan suurlähetystön sulkemista kaksi vuotta sitten Aaltola pitää virheenä.

– Voidaan miettiä kannattiko se. Maa on kuitenkin tällä hetkellä vireä talous, joka muodostaa sillanpään laajemmallekin alueelle.

Sulkemiset vaikeuttavat myös kansalaisten auttamista maailmalla, esimerkiksi heidän suojelemistaan hätätilanteissa.

– Kyllä kansalaiset odottavat palvelua. Lähetystöjen merkitys on jopa korostunut kansalaisten suojelemisen näkökulmasta, Aaltola uskoo.