Perinteiset auktoriteetit ovat sortumassa: puhutaan median murroksesta, kirkon kriisistä, poliisin ja opettajien auktoriteettia kyseenalaistetaan ja tuomiolaitosten päätösten vastapuolella on kansan oikeustaju. Mistä tämä johtuu? Aamu-tv:ssä aihetta pohti emeritusprofessori Esko Valtaoja.

Internet on kuin loputon tiedon valtameri – mutta hyvin, hyvin roskainen paikka, sanoi emeritusprofessori Esko Valtaoja Ylen aamu-tv:ssä.

Tieteenvastaisuus on aina muodissa – ainakin tietyissä piireissä, uskoo Esko Valtaoja.

Ei kukaan rakasta tietoa silloin, kun se on omia, vahvoja luuloja vastaan. Esko Valtaoja

Hän muistutti Ylen aamu-tv:n haastattelussa tänään keskiviikkona, että tiede on vain keino hankkia tietoa maailmasta.

– Ei meistä kukaan rakasta tietoa silloin, kun se on omia, vahvoja luulojamme vastaan.

– Jos on varmaa tietoa siitä, että asiat ovat näin, mutta toisaalta mä syvällä sisimmässäni tiedän, että ne ovatkin tuolla tavalla, kyllä se, joka kärsii, on tieto, tiede, Valtaoja pohdiskeli aamu-tv:ssä.

Valtaoja tunnetaan ahkerana julkisena keskustelijana. Hän jäi eläkkeelle Turun yliopiston avaruustähtitieteen professorin tehtävästä viime syyskuussa.

"Nyt muodissa ovat enkelit, seuraavaksi ehkä kummitukset"

Valtaoja totesi uskovansa, että noin viidennes ihmisistä uskoo melkeinpä "mihin tahansa". Se, mihin milloinkin uskotaan, vaihtelee aikakaudesta toiseen.

– Nyt muodissa ovat enkelit. Ufot ovat menneet pois kokonaan. En ymmärrä, minne avaruusveljet ja -sisaret ovat häippäisseet.

– Mitä mahtaa tulla enkeleiden jälkeen? Ehkä kummitukset ovat se jees juttu, johon kaksikymmentä prosenttia tai yksi kuudesosa alkaa uskoa.

Valtaoja huomautti, että kyseessä on kuitenkin pieni osa ihmisistä. Samojen tutkimusten mukaan suuri osa kansasta luottaa tieteeseen ja tietoon. Yliopisto on myös yksi niistä instituutioista, joiden arvostus on pitänyt pintansa parhaiten, hän sanoi.

Valtaoja: Emme elä yhden totuuden maailmassa

Emme elä enää yhden totuuden maailmassa. Hypimme hermostuneina sinne sun tänne. Esko Valtaoja

Aamu-tv:ssä todettiin, että nyky-yhteiskunnassa tietoa on saatavilla enemmän kuin yhden ihmiselämän aikana ehtii kuluttaa. Valtaoja tuumi, että ennen oli helppo uskoa vain yhteen totuuteen, koska tieto oli nykyistä vaikeammin saatavissa.

Yhteen totuuteen uskovia riittää edelleen, emeritusprofessori huomautti. He alkavat kuitenkin olla vähemmistö.

– Emme elä enää yhden totuuden maailmassa.

– Hypimme vähän hermostuneina sinne sun tänne. Etsimme, mistä löytyisi se totuus tässäkin asiassa, Valtaoja luonnehti nykyaikaa.

"Some on kuin kylän kaivolla juoruamista"

Tiedon helppo saatavuus johtaa lopulta myönteisiin lopputuloksiin, "niin kuin mutkien kautta kaikki muukin tässä maailmassa", Valtaoja arveli.

Lopettakaa somettaminen kuukaudeksi. Lukekaa kirjaa. Maailma alkaa näyttää ihan erilaiselta. Esko Valtaoja

– Vaikka me seistään paikallamme nenää kaivellen, otetaan taka-askelia, ei tehdä mitään, mokataan kaamealla tavalla, loppujen lopuksi me tunnutaan onnistuvan löytämään ne oikeat keinot, miten tätä maailmaa saadaan eteenpäin.

Hänellä oli aamu-tv:ssä yksi neuvo annettavanaan: sosiaalisen median käyttöä olisi hyvä rajoittaa.

– Some on räjähtänyt käsistä. On alettu kuvitella, että se viimeisin tieto löytyy sieltä. Loppujen lopuksi se ei ole muuta kuin kylän kaivolla juoruamista. Todellisen tiedon, uuden asian suhde hömpötykseen on kovin vähäinen.

– Niin kuin minulla on ollut tapana sanoa, lopettakaa somettaminen kuukaudeksi. Lukekaa kirjaa. Maailma alkaa näyttää ihan erilaiselta.

Itse internet on kuin loputon tiedon valtameri, Valtaoja myönsi.

– Mutta se on hyvin, hyvin roskainen paikka.