Eutanasia puhuttaa kansaa ja eduskuntaa. Se haastaa myös lääkäreitä: yksikään lääkäri ei halua potilaalleen kärsimystä. Suomen Lääkäriliitto vastustaa eutanasian laillistamista.

Kansalaisaloite eutanasian laillistamisesta on edennyt eduskunnan käsittelyyn. Ylilääkäri Juho Lehto Tampereen yliopistollisen sairaalan palliatiivisesta yksiköstä (siirryt toiseen palveluun) on huolissaan eutanasiasta käytävästä keskustelusta.

– Mitä oikeastaan halutaan, kun puhutaan eutanasiasta? Julkisuudessa käyty keskustelu kuvaa enemmän sitä vaikeaa kärsimystä, jota halutaan elämän loppuvaiheessa välttää.

– Itse asiassa monet tilanteet enemmän kertovat saattohoidon tarpeesta; siitä, että me pystymme hoitamaan kipuja ja muita oireita mahdollisimman tehokkaasti elämän loppuun asti.

Vain joka kuudes kuolevien potilaiden kanssa tekemisissä oleva lääkäri kannattaa eutanasian laillistamista. Tämä selviää Lääkäriliiton tammikuussa tekemästä kyselystä.

Mitä tarkoittaa lyhyt elinaika?

Eutanasian perusteina kansalaisaloitteessa ovat oikeustoimikelpoisen ihmisen pyyntö kuolla, parantumaton sairaus, lyhyt elinaika ja sietämätön kärsimys, joka ei lievity hoidolla.

Tamperelaislääkärissä myös aloitteen perusteet herättävät huolta: ne ovat hänestä melko suhteellisia eivätkä pidemmän päällle välttämättä pidä.

– Lähtökohta perusteille on sinänsä hyvä, enkä missään tapauksessa halua pitää eutanasian kannattajia minään hirviöinä. Heidän ajatuksensahan on aivan sama kuin saattohoitoa ajavien eli kärsimyksen lievittäminen, Juho Lehto sanoo.

– Ongelmaksi tulee esimerkiksi lyhyt elinaika, jonka määritteleminen on loppujen lopuksi aika vaikeaa. Lääketiede ei lopultakaan pysty siihen vastaamaan.

Juho Lehto nostaa esimerkiksi maat, joissa eutanasia on sallittu, kuten Belgia ja Hollanti.

– Niissä käytännössä ihmisen kuolema ja kärsimys on ollut silloin johtava tekijä, ja eutanasia on toteutettu myös sellaisilla ihmisillä, joilla ei ole odotettavissa lähiaikoina kuolemaa.

Saattohoitoon tarvitaan lisää paikkoja

Suomen Lääkäriliiton mukaan yhtenä ongelmana maamme saattohoidossa on hoitopaikkojen liian vähäinen määrä. Lehto suhteuttaa ongelmaa Pirkanmaan mittakaavaan.

– Jos kaikki vaikea saattohoito keskitettäisiin Pirkanmaan hoitokotiin, niin periaatteessa Tampereella olisi riittävästi saattohoitopaikkoja. Koko Pirkanmaata ajatellen olisi vielä tekemistä. Eurooppalaisiin suosituksiin nähden meillä ei ole paikkoja riittävää määrää.

Suurin osa saattohoitopotilaista pystytään hoitamaan Pirkanmaalla kuntien palveluiden voimin. Niiissä Lehdon mielestä perustason osaaminen on erinomaista.

– Erityisen vaikean kärsimyksen lievityksessä tarvitaan myös erikoistuneita yksiköitä. Niitten määrä ei ole ehkä ihan riittävä Pirkanmaalla.

Eutanasia ei saa korvata saattohoitoa

Juho Lehto on ottanut julkisuudessa kantaa siihen, että Suomeen olllaan laatimassa eutanasialakia ennen saattohoitolakia.

– Kansalaisaloitteessakin otetaan kantaa siihen, että kaikki mahdollinen kärsimyksen hoito pitäisi olla tehty, ennenkuin ruvettaisiin edes keskustelemaan eutanasian mahdolllisuudesta.

Onko meillä Suomessa todella jokaisella kansalaisella mahdollisuus saada kaikki muu elämän loppuvaiheen hoito –mukaanlukien kaikki kivunhoidon erityistekniikat, palliatiivinen sedaatio ja intensiivinen psyykkinen ja eksistentiaalinen tuki, Lehto kysyy ja vastaa: ei tällä hetkellä.

– Jos nyt eutanasiasta laaditaan laki, ja meillä ei ole mitään lain- tai asetusvoimaa saattohoidollle, joudumme tilanteeseen, jossa saattohoidon puutteita vääjäämättä korvataan eutanasialla. Siihen meidän ei mielestäni tulisi joutua.