Professori peesaa presidentti Niinistöä: ”Olisi vastuutonta maksaa nyt isoja osinkoja”

Antelias osingonjako istuu huonosti koronakevääseen, mutta jos osingoista luovutaan, myös valtio kärsii.

Vesa Puttonen uskoo monen yhtiön leikkaavan tai lykkäävän osinkojaan.­

Helsingin pörssin suurimmat yhtiöt eivät vielä ole peruutelleet kevään osingonjakoaikeistaan.

Aalto-yliopiston rahoituksen professori Vesa Puttonen uskoo, että ilmoituksia osinkojen leikkauksista tai lykkäämisestä aletaan kuulla niistäkin yhtiöistä, jotka ovat ilmoittaneet varsinaisten yhtiökokoustensa perumisesta tai siirtämisestä koronaepidemian takia.

– Olisi vastuutonta maksaa nyt viime vuoden tuloksesta isoja osinkoja ja päästää yrityksen ajautumaan näin ongelmiin, Puttonen sanoo.

Osingonjaon soveliaisuutta nykytilanteessa kyseenalaisti moraaliselta kantilta presidentti Sauli Niinistö Ilta-Sanomien haastattelussa. Hän otti asiaan kantaa lyhyesti.

– Eivät ne osingot tähän aikaan kovin hyvin sovi.

Puttonen on samoilla linjoilla, mutta huomauttaa monista kärsijöistä, jos osinkokevät peruuntuu.

Osinkotuottojen menetys voi kirpaista kipeästi muun muassa Suomen valtiota, joka on valmistellut mittavan 15 miljardin euron elvytyspaketin hätää kärsiville yrityksille.

– Meillä on valtio, työeläkeyhtiöitä ja piensijoittajia, jotka odottavat osinkoja ja ovat rakentaneet budjettiaan sen varaan, että näitä osinkovirtoja syntyy.

Suoraan tai sijoitusyhtiö Solidiumin salkun kautta valtiolla on muun muassa Nesteen, Fortumin, Finnairin, Nokian Renkaiden, Stora Enson, Nokian, Elisan ja Sammon osakkeita.

Fortum on perunut yhtiökokouksen, jossa sen oli määrä päättää 1,10 euron osingosta osakkeelta. Valtiolle osinkorahaa oli tulossa 496 miljoonaa euroa.

”Tulevaisuudennäkymät rajustikin heikentyneet”

Kevään yhtiökokouskutsut ehtivät lähteä ennen koronaviruksen ja sitä seuranneiden poikkeustoimien iskemistä täysillä. Isoista yhtiöistä Kone ehti jo pitää varsinaisen yhtiökokouksen ja maksaa osinkonsa.

Yhtiöistä Finnair, Tallink ja Viking Line ovat peruneet osinkonsa, Telia ja Nokian Rengas leikkaavat ehdotusta. Kaikkiaan moni on ilmoittanut pienentävänsä osinkoa tai jakavansa sitä vasta syksyllä. Isoimmat yhtiöt ovat ilmoittaneet lähinnä vasta yhtiökokousten siirroista tai peruuntumisista. Osa pitää kokouksen etänä.

Yhtiöistä Nordealla ja Sammolla osinkotuottoprosentti on noin kahdeksan, UPM:lläl 5,5 prosenttia. Nokian Renkaat irrottaisi osinkoa vain puolet aiemmin suunnitelmasta eli nelisen prosenttia. Sama osuus on Nesteen ja Elisan osingossa.

– On päivänselvää, että jokaisen yhtiön hallitus tiedostaa vastuunsa. Kun on jouduttu siirtämään yhtiökokousta, mietitään myös, onko uusi taloudellinen ympäristö muuttanut myös näkymiä tai toimintaedellytyksiä niin että ei ole syytä heikentää omavaraisuusastetta.

– Tulevaisuudennäkymät ovat hyvinkin rajusti heikentyneet. Jokaisen yhtiön hallitus miettii varmasti kaksi kertaa tässä tilanteessa, mikä on järkevää tehdä.

Yhtenä perusteena osingonmaksulle voisi olla, että ne jaetaan viime tilikauden tuloksesta – rahat ovat jo siis yhtiön kassassa. Peruste vanhenee nykyoloissa nopeasti, ja voisi johtaa hölmöön vaihtoehtoon. Irrotetaan osinkoa mutta joudutaan hakemaan osakeannilla lisärahaa myöhemmin, Puttonen huomauttaa.

Hän on havainnut, että iso osa ihmisistä ei täysin ymmärrä, mistä osingossa on kyse. Puheet osinkokuumeesta, parhaista osingonmaksajista ja osingoilla osakkeenomistajien palkitsemisesta johtavat harhaan.

Osingonjaossa yhtiökokoukseen kokoontuvat osakkeenomistajat yhdessä päättävät siirtää omistamansa yrityksen kassalta rahaa omalle tililleen. Heidän omistamansa osakkeen arvo tipahtaa osingon verran seuraavana päivänä.

– Iso osa ihmisistä ei ymmärrä transaktion luonnetta, ja osa tuohtumuksesta perustuu siihen –en epäile etteikö presidentti Niinistö ymmärtäisi.