Instagramiin tulee parhaan kaverisi jakama meemi, jossa kotimaisia poliitikkoja on kuvamanipuloitu näyttämään naurettavilta.

"Tuollaisia typeryksiähän he ovat!" Tykkäät ja jaat.

Koneäly haistaa, että olet kiinnostunut tällaisesta sisällöstä ja jatkossa samanhenkisiä meemejä ilmaantuu kännykkäsi näytölle kiihtyvään tahtiin.

Entäpä jos poliittisiin mielipiteisiisi yritetäänkin vaikuttaa ovelasti huumorin keinoilla?

Vaikuttamisesta tiedetään vielä vähän

Meemit voivat olla arkea piristävää harmitonta viihdettä, mutta myös portti haitalliseen ääriajatteluun ja mielipiteiden polarisoitumiseen, arvioivat Ylen haastattelemat asiantuntijat.

Tyypillisimpiä poliittisia meemejä ovat poliitikkoja ja vähemmistöjä pilkkaavat kuvamanipulaatiot. Niitä tehtailevat yksittäiset suomalaiset somenatiivit, mutta esimerkiksi 4chan- ja Reddit-verkkoyhteisössä niiden määrä hipoo jo teollista mittakaavaa.

Yleensä meemejä tehtailevat trollit ovat mediahuomion perässä olevia yksityishenkilöitä. Tulevaisuudessa meemejä saattaa tehdä ja jakaa poliittisten tavoitteiden edistämiseen valjastettu koneäly. Naurunappula.com

Poliittisten meemien vaikutusta ollaan tutkittu melko vähän, mutta viitteitä vaikuttamisesta on olemassa. Vuonna 2018 tehdyn yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) (siirryt toiseen palveluun) meemejä käytetään kasvavassa määrin vaikuttamaan poliittisiin mielipiteisiin.

Poliittisia meemejä löytyy valtavirtasomesta, kuten Twitteristä. Rasistiset meemit painottuvat äärisivustoille kuten Gabiin, 4chanin /pol/-palstalle ja Redditin The_Donald-kanavalle.

Meemi ohittaa suojausjärjestelmät

Meemit ja huumori ovat kaikkein tehokkaimmat vaikuttamisen muodot somessa, sanoo Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun viestinnän johtamisen professori Vilma Luoma-aho.

Meemeillä vaikuttaminen on tehokasta, koska se ei aktivoi aivojamme varoittamaan, että meihin yritetään vaikuttaa. Huumorilla kierretään mielen suojausmekanismit, Luoma-aho sanoo.

– Puhutaan vaikutustietoisuudesta. Se on kuin summeri ihmisen päässä, joka soi kun vastaan tulee haitallista sisältöä. Somessa monilla nuorilla tietoisuus vaikuttamisesta ei aktivoidu varsinkaan, jos meemit tulevat vastaan kavereiden jakamana.

Donald Trump tukijoukkoineen käytti vuoden 2016 vaalikampanjassa aktiivisesti meemejä. Twitter / Donald J. Trump

Nuoret etsivät itseään ja luovat sisäpiirejään myös somessa. Tässä työssä huumorilla on iso merkitys.

– Meemi yksinkertaistaa maailmankuvaa. Se on vahva identiteetin rakennustyökalu ja luo yhteenkuuluvuuden tunnetta samanmielisten kanssa.

Teinit ovat Luoma-ahon mukaan alttiimpia haitallisille meemeille kuin aikuiset, koska heiltä usein puuttuu resistenssi sille, mitä otetaan vastaan ja mitä ei.

– Visuaalinen viestintä oikaisee monta reittiä, jolloin siitä tehdään nopeita johtopäätöksiä. Some on hyvä tekemään yleistyksiä, ja usein ei ehditä tehdä taustaselvityksiä meemin alkuperästä tai tarkoituksesta.

Informaatiosotaa?

Toimiiko Suomessa tahoja, jotka suunnitelmallisesti ujuttavat ääriajatteluun ohjaavia huumorikuvia someen?

Suoraa näyttöä suunnitelmallisesta nuoriin suuntautuvasta poliittisesta vaikuttamisesta ei ole. Se ei kuitenkaan tarkoita, että sitä ei tapahdu, sanoo sotilasprofessori, everstiluutnantti Aki-Mauri Huhtinen Maanpuolustuskorkeakoulusta.

– Trollausta tekevät poliittisesti aktiiviset yksittäiset ihmiset, jotka haluavat mediahuomiota. Tulevaisuudessa trollausta voidaan tehdä tekoälyllä ja algoritmeilla ja sitä voidaan ohjailla muun muassa valtioiden taholta.

Monen päättäjän someosaaminen rajoittuu Facebook-kuvaan kalastusreissulta tai joulupöydästä. Aki-Mauri Huhtinen

Maanpuolustuskorkeakoululla sekä Helsingin ja Jyväskylän yliopistoilla on meneillään nelivuotinen tutkimushanke Agentit (siirryt toiseen palveluun), jonka yhtenä tavoitteena on selvittää, kuinka nuorten ajatteluun vaikutetaan somessa.

– Seuraamme tarkasti sitä, miten vastakkainasettelua luodaan somessa.

Se tiedetään jo, että somessa vaikuttamisen mekanismi on hienovarainen, pirullisen tehokas, eikä sen takana yleensä ole ylhäältä johdettua organisaatiota, Huhtinen sanoo.

– Netissä jää nopeasti kiinni, jos yrittää systemaattisesti ajaa jotain agendaa.

Trolli tarttuu hetkeen

Kyseessä on Huhtisen mukaan uudenlainen peli, jossa esimerkiksi maahanmuutto-, ilmasto- tai eriarvoistumiskeskustelu avaa ikkunan trolleille ja manipuloijille.

– Trollaaminen on hetkeen tarttumista. Pitää olla hereillä ja hypätä oikeaan aikaan mukaan yhteiskuntaa kuohuttavaan keskusteluun. Trollin tavoitteena on vain luoda riitaa ja vastakkainasettelua, eikä välttämättä edes ajaa omaa agendaansa.

Trollaamista keinona voidaan käyttää informaatio-operaationa, Huhtinen sanoo.

– Näen sen hybridivaikuttamisen toimintatapana, jossa voidaan käyttää politiikan, talouden, yhteiskunnan, kulttuurin kanavien koktailia halutun vaikutuksen saavuttamiseksi.

Hallitus tai oppositio, vasemmisto tai oikeisto - yksikään poliittinen suuntaus tai ryhmä ei ole suojassa meemeiltä. Yle/Joni Nieminen

Huhtinen muistuttaa, että polarisaation kasvattaminen on aina uhka yhteiskuntarauhalle. Kun polarisaatiosta tulee normaali, polarisoituneet ryhmät usein radikalisoituvat ja toimintatavat kovenevat.

– Demokratia on mahdollista vain siten, että kansaa kiihottava vastakkainasettelu ei kärjisty. Sananvapaus ei vie vastuuta sanotusta.

Hiljaisuus on trollin ruokaa

Äärimmäisiä mielipiteitä jakaa somessa vain pieni osa suomalaisista. Trollit elävät huomiosta, joten ihan tavalliset somekäyttäjät ovat avainroolissa sen suhteen, miten heidän lähettämänsä viestit lähtevät elämään, Huhtinen sanoo.

– Niin sanotut tolkun ihmiset ovat polarisaation kannalta kaikista käyttökelpoisin voimavara.

Aki-Mauri Huhtinen muistuttaa, että polarisaation ääripäät voivat käyttää sitä oman agendansa ajamiseen. Hän nostaa esimerkiksi rokotekeskustelun.

Tarvitaanko jatkossa meemejä tai symboleja, joilla voi ilmaista mielipiteensä, että tämä koko keskustelu on hölmö? Aki-Mauri Huhtinen

– Jos 70 prosenttia ihmisistä ei ole puolesta tai vastaan, niin vastustajat voivat vedota siihen, että suuri joukko ei vastusta ajatustamme.

Huhtisen mukaan some toimii kuin äänestäminen: vaikka en äänestä, tulen antaneeksi äänen jollekin, joka hyödyntää hiljaisuuteni.

– Tarvitaanko jatkossa meemejä tai symboleja, joilla voi ilmaista mielipiteensä, että tämä koko keskustelu on hölmö.

Vanhat keinot eivät toimi

Yhteiskunnallisen polarisaation ja nettitrollaamisen torjumiseksi tarvitaan uudenlaista lähestymistapaa, Huhtinen sanoo.

Perinteiset yhteiskunnallisten uhkien torjumiseen ja ennaltaehkäisyyn kehitetyt keinot, joissa asiantuntijat ottavat tilanteen haltuun, eivät toimi somessa. Verkossa ja somessa koulutus tai ikä ei takaa osaamista.

Suurin osa meemeistä ei ole poliittisia. Pari vuotta sitten taideteoksista muokatut hassuttelut olivat iso hitti. Kansallisgalleria / Yehia Eweis

– Todelliset asiantuntijat ovat itseoppineita ja sellaisia ihmisiä, jotka kykenevät näkemään somen poikkeavuudet ja sävymuutokset. Somessa ja verkossa uiskentelevien medialukutaito on ihan ihan toisella tasolla kuin vanhemmalla sukupolvella.

Aki-Mauri Huhtinen on erityisen huolissaan siitä, että sosiaalipoliittisia päätöksiä tekevät viisikymppiset “sedät ja tädit”, joille some ja meemit ovat melko vieraita.

– Monen päättäjän someosaaminen rajoittuu Facebook-kuvaan kalastusreissulta tai joulupöydästä.

Miten suhtautua kotona?

Kuinka vanhemman kannattaisi suhtautua, jos lapsen somevirtaan ja Whatsappiin alkaa ilmestyä epäilyttäviä meemejä ja videoita? Kuvissa naureskellaan maahanmuuttajille ja asetetaan seksuaalivähemmistöjä naurunalaiseksi. Feministeillekin hihitellään.

Tiukka kieltäminen ja moittiminen eivät ole välttämättä paras vaihtoehto, koska se aiheuttaa todennäköisesti vain vastareaktion, Vilma Luoma-aho sanoo.

– Ei voida kuitenkaan olla välittämättä. Paras keino on kyseenalaistaminen, kiinnostuksen osoittaminen ja kysymysten asettaminen: kukahan tuon on kirjoittanut, ja mitähän hän toivoo sen aiheuttavan?

Aki-Mauri Huhtinen korostaa ihan tavallista kiinnostusta lapsen asioihin. Hän pyrkii pysymään kärryillä 12-vuotiaan poikansa asioista: miten meni koulussa, mitä tuli läksyksi ja koska on kokeet.

– Minun täytyy tukea häntä ja katsoa, miten hänen elämänhallinta ja ajatukset pysyvät hanskassa.

Lue lisää:

Moni nuori ei tunnista vaikuttamispyrkimyksiä somessa – tutkija syyttää vanhempia: "Ei ole niin, että työ on jo tehty"

Ensimmäinen päiväsi trollitehtaalla – Ylen peli näyttää, miten isoja tunteita levitetään valeuutisilla

Kysyimme kolmelta pelitapahtumaan osallistuneelta, mistä he löytävät uutisensa – vastausten perinteisyys yllätti tutkijan

Mikä on valeuutinen, somekupla tai trollitehdas? Yle Uutisluokan videot ja tehtävät auttavat tunnistamaan verkon ansat

Kyberturva-asiantuntija Limnéll: "Suomi on hybridisodankäynnin kohteena – Tätä ei pidä hyssytellä"

Luulitko tietäväsi kaiken meemeistä? Docventures perkasi 25 meemiä ja niiden taustat!