Paljon punaista lihaa ja prosessoituja lihatuotteita syövillä elämä jää todennäköisesti ruokavalion takia lyhyemmäksi kuin muilla.

Yhdysvaltain kansallisen syöpäinstituutin uudessa tutkimuksessa olivat tarkasteltavina 536 000 yhdysvaltalaisen 50-71-vuotiaan miehen ja naisen ruokailutottumukset 16 vuoden seuranta-ajalta. Tulokset julkaistiin British Medical Journal -lehdessä.

Tutkijat havaitsivat, että eniten käsittelemätöntä punaista lihaa ja prosessoituja lihatuotteita syövien kuolleisuus oli noin kolmanneksen suurempi verrattuna vähiten punaista lihaa syövään viidennekseen. Tutkimuksen aikana menehtyi 130 000 osallistujaa.

Kaikki liha sisältää hemirautaa, joka on tutkimuksissa yhdistynyt sydän- ja verisuonitauteihin.

Prosessoidun lihan nitraatit ja nitriitit aiheuttavat tutkijoiden arvion mukaan oksidatiivista stressiä, jonka seurauksena solumme ovat vähemmän kykeneviä puolustautumaan vapailta radikaaleilta. Tämän seurauksena solut ikääntyvät nopeammin.

Kuolleisuuteen olivat yhdistettävissä myös lihan kypsennyksessä syntyvät karsinogeenit. Ne linkittyvät suolistosyövän syntyyn.

Maailman terveysjärjestö WHO luokitteli vuonna 2015 prosessoidut lihatuotteet syöpävaaralliseksi ja punaisen lihan todennäköisesti syöpää aiheuttavaksi.

Maailman syöpätutkimussäätiö WCRF on jo vuodesta 2007 lähtien suosittanut, että punaisen lihan kulutusta rajoitettaisiin syöpäriskin pienentämiseksi.

Lihansyönti vaikuttaa lihomiseen yhtä paljon kuin sokeri.

Tästä saatiin vahvaa näyttöä syksyllä 2016 julkaistussa Adelaiden yliopiston tutkimuksessa, jossa oli tarkasteltavana lihansyönnin ja lihavuuden välinen yhteys 170:ssä eri maassa. Tutkimuksessa oli huomioituna tärkeät taustamuuttujat, kuten kaloriensaanti ja liikkumattomuus.

Lihan aiheuttamaa terveys- ja kuolleisuusriskiä voi alentaa huomattavasti vähentämällä lihasyöntiä tai korvaamalla punaista lihaa valkoisella lihalla, kuten kalalla tai kanalla.

Yhdysvaltain kansallisen syöpäinstituutin tutkimuksessa selvisi, että eniten valkoista lihaa syövään viidennekseen lukeutuvien riski menehtyä seurannan aikana oli noin 25 prosenttia pienempi kuin niiden, jotka söivät valkoista lihaa vain harvoin. Tämä tulos päti riippumatta lihan kokonaiskulutuksesta.

Suomalaisten lihankulutus on kasvanut kymmenen kiloa vuosituhannen alusta.

Suomalaisista noin 94 prosenttia syö lihaa jossakin muodossa. Luonnonvarakeskus Luken tilastoista selviää, että vuonna 2015 lihankulutus henkeä kohden oli kaikkiaan 79 kiloa. Se on kymmenen kiloa enemmän kuin vuosituhannen alussa.

Eniten Suomessa syödään sianlihaa, vuodessa noin 35 kiloa per henkilö. Huomionarvoista on, että lihankulutus on kasvanut, vaikka samaan aikaan kasvisruokatrendit ovat yleistyneet.

Helsingin yliopiston ruokakulttuurin professorin Johanna Mäkelän mukaan on nähtävissä merkkejä siitä, että suomalaisten ruokailutottumukset ovat jakautumassa aiempaa vahvemmin erilaisiin ryhmiin.

”Jos syödään lihaa, niin sitä syödään sitten olan takaa.”

Mäkelä muistuttaa, että ei ole kulunut hirveän pitkään siitä, kun liha oli luettavissa ylellisyystuotteeksi. Nyt se on arkipäiväistynyt.

Elintarviketurvallisuusviraston Eviran suosituksen mukaan punaista lihaa eli nautaa, sikaa ja lammasta sekä lihavalmisteita tulisi syödä korkeintaan 500 grammaa viikossa eli käytännössä noin 70 grammaa päivässä.

Runsas lihansyönti on tikittävä aikapommi paitsi terveyden myös ympäristön ja eläinten kannalta. Näin kirjoittavat Taru Anttonen ja Jukka Vornanen teoksessa Lihasyöjien maa – miksi suomalaisten ruokavalion on muututtava (2016).

Anttosen ja Vornasen mukaan erittäin suuri osuus maataloudesta perustuu halvan lihan tuotantoon.

Esimerkiksi vuonna 2014 Suomessa tuotettiin 4 miljoonaa tonnia viljaa ja öljykasveja. Siitä 2,1 miljoonaa tonnia päätyi kotieläinten rehuksi ja vain 440 000 tonnia ihmisten ravinnoksi. Lisäksi ulkomailta tuotiin satoja tuhansia tonneja valkuaisrehua.

Suomen vesijalanjäljestä maataloustuotteiden tuotanto ja kulutus muodostavat valtaosan, 82 prosenttia. Lihantuotanto on kirjoittajien mukaan myös merkittävin Itämeren rehevöittäjä.