Koivuallergikot voivat saada oireita maan etelä- ja keskiosissa, leppäallergikot maan keski- ja pohjoisosissa.

Koivun kukinta on alkanut maan eteläosissa ja koivun siitepölyä on kaukokulkeutunut maan etelä- ja keskiosiin. Tämä tarkoittaa sitä, että koivun siitepölymäärät ilmassa ovat nousseet erittäin runsaiksi maan eteläosissa, Turun yliopiston Aerobiologian yksiköstä kerrotaan.

– Siitepölymäärät nousivat paikoin erittäin runsaiksi eteläisessä Suomessa eilen sunnuntaina, projektitutkija Jukka Reiniharju kertoo.

Aerobiologian yksikön ennusteen mukaan koivun kukinta voimistuu kuluvan viikon aikana ja jatkuu runsaana tulevien viikkojen aikana. Kukinta-alue laajenee eteläisestä Suomesta maan keskiosiin, jossa siitepölymäärät ovat tällä hetkellä vain kohtalaisia.

– Kun paikallinen kukinta voimistuu, odotettavissa on vaihtelua on runsaan ja erittäin runsaan siitepölymäärän välilllä maan etelä- ja keskiosissa, Reiniharju toteaa.

Koivun kukinta voimistuu, lepän heikkenee

Lepän kukinta on päättynyt maan eteläosissa. Lepän kukinta heikkenee maan keskiosissa ja jatkuu maan pohjoisosissa Pohjois-Lappia lukuun ottamatta. Lepän siitepölymäärät ilmassa vaihtelevat vähäisistä kohtalaisiin maan keski- ja pohjoisosissa Pohjois-Lappia lukuun ottamatta.

Turun yliopiston aerobiologian yksikön mukaan koivuallergikot voivat saada oireita maan etelä- ja keskiosissa ja leppäallergikot maan keski- ja pohjoisosissa. Sateisilla alueilla ilman siitepölymäärät laskevat hetkellisesti. Siitepölytiedotteet löytyvät aerobiologian yksikön ylläpitämältä verkkosivulta (siirryt toiseen palveluun).

Turun yliopiston Aerobiologian yksikön mukaan tälle vuodelle on ennustettu keskimääräistä runsaampaa koivun kukintaa. Siitepölyä on näin ollen runsaasti ilmassa.

– Siitepölyn huippumäärät havaitaan tavallisesti noin viikko kukinnasta, toukokuun alkupuolella. Erittäin runsaiksi määrät nousevat tyypillisesti vain muutamana päivänä vuoden aikana, projektitutkija Jukka Reiniharju kertoo.

Siitepölyä kaukokulkeutuu Suomeen Baltiasta ja Etelä-Ruotsista, joissa kukinta on pidemmällä. Lähipäivien aikana kulkeumat ovat mahdollisia koko Suomen alueelle. Eteläisestä Suomesta siitepölyä kulkeutuu maan pohjoisosiin ja siitepölyn kulkeutumista voi tapahtua myös Keski-Suomesta etelään päin.

Asiantuntija: aloita lääkitys ajoissa!

Allergia-, Iho- ja Astmaliiton asiantuntija Anne Vuorenmaa vinkkaa, että allergialääkitys kannattaa aloittaa hyvissä ajoin etukäteen, mikäli tietää kärsivänsä siitepölystä. Siitepölyallergiaan (siirryt toiseen palveluun) on useita eri hoitoja.

Siitepölyallergikon kannattaa lääkitä itseään koko siitepölykauden ajan. Lääkitystä ei siis kannata lopettaa heti, kun oireet ovat lieventyneet.

– Lääkitse mieluummin vähän pidempään. Ylilääkityksen vaaraa ei ole, sillä allergialääkkeistä ei ole mitään haittaa. Antihistamiini tepsii nopeasti. Nenäsuihke ja silmätipat kannattaa lisätä lääkkeeksi, jos pelkkä antihistamiini ei vie allergisia oireita pois, Vuorenmaa valistaa.

Lääkkeetön hoito allergiseen nuhaan on nenäkannu eli niin sanottu sarvikuonokannu. Nenäkannuun laitetaan suolavettä ja sillä saa puhdistettua nenäontelot, mikä helpottaa nenäoireita.

Hoito on tärkeää erityisesti siksi, koska hoitamattomana allerginen nuha saattaa lisätä astman kehittymisen riskiä.

– Mikäli astmaatikoilla oireet pahenevat näin siitepölykauden alla, astmalääkkeiden annosmäärää on syytä nostaa lääkärin ohjeiden mukaisesti, Vuorenmaa vinkkaa.

Väsymyksen aiheuttaa siitepölyallergia, ei allergialääke

Allergia-, Iho- ja Astmaliiton neuvontapalvelussa yleinen kysymys on se, mistä erottaa flunssan ja allergisen nuhan. Vuorenmaan mukaan allerginen nuha on vetistävää ja aivastuttaa enemmän, koska nenän limakalvot ovat ärtyneet. Lisäksi korvat saattavat kutista. Flunssanuha sen sijaan, on selvästi sitkeämpää ja siinä on mukana muut flunssan oireet.

Anne Vuorenmaan mukaan antihistamiinin käyttöön liittyy myös harhaluuloja. Yksi yleisin on se, että antihistamiini väsyttäisi.

– Usein se on allergia, mikä väsyttää, ei antihistamiini, hän valistaa.

Antihistamiinia löytyy eri vaikuttavilla aineilla. Jos yksi antihistamiinin tyyppi ei vaikuta toivotulla tavalla, kannattaa apteekista kysyä toista vaikuttavaa ainetta sisältävää valmistetta. Eri valmisteista kannattaa valita testaamalla se itselleen tehokkain ja sopivin.

– Mikäli antihistamiinia joutuu käyttämään päivittäin, edullisemmaksi tulee hankkia lääkäriltä resepti.

Anne Vuorenmaan mukaan koivu allergisoi suomalaisia enemmän kuin leppä. Tosin, suurin osa koivuallergikoista saa allergisia oireita myös lepästä.