Vasemmalta, varapuheenjohtaja Tapani Tölli, puheenjohtaja Annika Lapintie ja kansanedustaja Wille Rydman perustuslakivaliokunnan tiedotustilaisuudessa eduskunnassa Helsingissä perjantaina 1. kesäkuuta.

Vasemmalta, varapuheenjohtaja Tapani Tölli, puheenjohtaja Annika Lapintie ja kansanedustaja Wille Rydman perustuslakivaliokunnan tiedotustilaisuudessa eduskunnassa Helsingissä perjantaina 1. kesäkuuta. Roni Rekomaa / Lehtikuva

Pääministeri ja oppositio tulkitsivat perustuslakivaliokunnan samaa lausuntoa täysin päinvastoin. Yle kysyi kahdelta valtiosääntöprofessorilta, kuinka kovat moitteet valinnanvapaus valiokunnalta oikein sai.

Perustuslakivaliokunta lausui perjantaina, että soten valinnanvapauteen pitää tehdä useita muutoksia, jotta se ei törmäisi perustuslakiin.

Näkemykset muutosvaatimusten laajuudesta vaihtelivat heti. Valiokunnan puheenjohtaja Annika Lapintie (vas.) sanoi tiedotustilaisuudessa, että erityisen vaikeita kysymyksiä ratkottavaksi ovat tietosuoja ja EU-notifikaation tekeminen, eikä rahoituksenkaan turvaaminen helppoa ole.

Varapuheenjohtaja Tapani Tölli (kesk.) sekä jäsen Ville Rydman (kok.) taas painottivat, ettei lausunnossa pidä tuijottaa ponsien eli korjausvaatimusten määrää, sillä moni muutoksista on teknisluonteisia, ja siten suhteellisen helppoja toteuttaa.

Kuinka pahat moitteet ja ison urakan valinnanvapaus siis valiokunnalta oikein sai?

Valtiosääntöprofessorit Juha Lavapuro sekä Veli-Pekka Viljanen kävivät Ylen pyynnöstä läpi perustuslakivaliokunnan lausuntoa, ja arvioivat, kuinka hyvin siitä julkisuudessa esiintyneet tulkinnat pitävät paikkansa.

Veli-Pekka Viljanen Yle

1) Saiko valinnanvapaus vihreää valoa vai tyrmäyksen?

Keskustan puheenjohtaja, pääministeri Juha Sipilä, arvioi eilen, että valinnanvapausmalli sai valiokunnalta hyväksynnän.

– Ensivaikutelmana näyttää, että valinnanvapaudelle ja maakuntien rahoituskehykselle näytetään vihreää valoa, Sipilä tiedotti.

Samoilla linjoilla oli kokoomuksen puheenjohtaja, valtiovarainministeri Petteri Orpo.

– Perustuslakivaliokunta hyväksyi valinnanvapauden. Sen keskeiset elementit säilynevät, Orpo (siirryt toiseen palveluun) muotoili.

Oppositiosta aivan sama lausunto tulkittiin valinnanvapausmallin tyrmäykseksi.

– Kokoomuksen markkinamalli sai tyrmäyksen perustuslakivaliokunnalta, kommentoi vihreiden puheenjohtaja Touko Aalto.

– Perustuslakivaliokunnan lausunto on valinnanvapauden lopun alku, sanoi vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson.

Vihreää valoa vai tyrmäys, julkisoikeuden professori Juha Lavapuro Turun yliopistosta?

– Ei tämä lausunto ole vihreä valo, eikä punainenkaan valo. Tämä on keltainen valo, Lavapuro sanoo.

Lavapuron mukaan valinnanvapauden pitkä siirtymäaika, rahoitus sekä tietosuojan pulmat sekä asiakasssuunnitelma ovat aidosti vaikeita ja aikaa vieviä kysymyksiä.

Vaikka lait saadaan teknisesti valmiiksi, muutokset voivat Lavapuron mukaan tehdä niistä poliittisesti mahdottomia hyväksyä. Esimerkiksi rahoituslain muuttaminen ja kokoomukselle tärkeä soten kulujen hillintä eli säästötavoite voivat olla keskenään ristiriidassa.

Liikennevaloissa siis todella ollaan keltaisella.

– Korjaukset ovat isoja ratkaistaviksi ihan puhtaasti juridisina ongelmina. Sitten on vielä juridisten vaatimusten yhteensovittaminen poliittisten tavoitteiden kanssa.

Julkisoikeuden professori Juha Lavapuro. Niko Kotiranta / Yle

Veli-Pekka Viljanen, valtiosääntöoikeuden professori Turun yliopistosta, tyrmättiinkö lausunto vai saiko se vihreää valoa?

– Ei voi sanoa, että valinnanvapausmalli sellaisenaan tyrmättiin, mutta voi sanoa, että lausunto oli merkittävän kriittinen, Viljanen sanoo.

Valinnanvapaus pitää perustuslakivaliokunnan mukaan toteuttaa vaiheissa, jotta muutos pysyy hallinnassa.

– Liian isoa palaa haukataan kerralla, se oli valiokunnan perusviesti.

On politiikkaa, pidetäänkö mahdollista vuosien lykkääntymistä valinnanvapauden vesittymisenä vai ei.

– Ainakaan hallituksen kaavailema aikatauluraami ei nyt näytä mahdolliselta. Sen taustalla on varmaan poliittisia laskelmia. On eri asia miten poliittiset ryhmät mieltävät sen, Viljanen pohtii.

Kokoomuksen reaktio selvinnee ensi viikolla, Petteri Orpon mukaan eduskuntaryhmä käy sitä huolella läpi.

2) Ovatko ponsien muutokset lähinnä teknisiä?

Perustuslakivaliokunnan jäsen Wille Rydman (kok.) painotti, että suurin osa korjauksista on lakiteknisiä, eivätkä siis vaadi mittavaa korjausrupeamaa.

– Perustuslakivaliokunta pikemminkin osoittaa polun, Rydman sanoi.

Myös varapuheenjohtaja Tapani Tölli iloitsi siitä, että uudistus etenee, ja riittää, että muutokset tehdään eduskunnassa. Tölli muistutti, ettei ponsien suuri määrä kerro muutostarpeen suurudesta.

Onko lausunnossa siis paljon vai vähän pakollista korjattavaa, Veli-Pekka Viljanen?

– Viittaukset, että lausunnossa olisi paljon teknisluonteisia huomautuksia on kyllä alitulkinta. Osa on muita helpommin korjattavissa, mutta kyse ei ole mistään pienistä huomautuksista, Viljanen sanoo.

Viljasen mukaan yli 60 sivun lausunto on keskimääräiseen lausuntoon verrattuna poikkeuksellisen laaja – siitäkin huolimatta että myös itse lakipaketti on laaja.

–Vaikka paketti ei mene enää ministeriön valmisteluun, mitään pikarupeamaa ei ole luvassa.

3) Sote valmistuu – heinäkuussako jo?

–Sote-uudistus vaatii vielä paljon työtä, mutta valmista näyttää tulevan (siirryt toiseen palveluun), muotoili kulttuuriministeri, puheenjohtaja Sampo Terho (sin.) blogissaan.

Petteri Orpo taas patistaa eduskuntaa saamaan keskeiset lait valmiiksi jo ennen eduskunnan kesätaukoa (siirryt toiseen palveluun).

Tuleeko sotesta valmista ja jos niin milloin, professorit Lavapuro ja Viljanen?

Kummankaan mielestä ajatus lakien valmistumisesta ennen kesää ei ole uskottava.

– Ollaan syksyssä ennen kuin ollaan äänestyksessä, sanoo Veli-Pekka Viljanen.

Sama arvio on Juha Lavapurolla.

– Riippuu tietysti siitä, koska eduskunta aikoo mennä lomille, mutta jos ajatellaan että kesäkuun aikana pitäisi saada käsiteltyä se kokonaan ja sitten vielä täysistunnon hyväksyntä, niin pidän sitä jokseenkin epärealistisena, sanoo Lavapuro.

Sosiaali- ja terveysvaliokunnan jälkeen mallin pitää käydä vielä perustuslakivaliokunnan tarkistettavana "B-lausunnolla", jotta suuressa salissa voidaan äänestää. Siihen menee vähintään kolme viikkoa.

– On vaikea nähdä, että vaikka valiokunta saisi oman työnsä kohtuullisen pitkälle, eduskunta pystyisi heinäkuussa äänestämään koko paketista. Arvioisin että menee alkusyksyyn, Viljanen sanoo.

Viljasen mukaan valinnanvapaudelle asetettiin alun perin erittäin kireä aikataulu, kun se tuli eduskunnan käsittelyyn vasta maaliskuussa ja hallituksen toiveena oli saada se maaliin kesäkuun alussa.

– Käsittely ollut aika ripeää, kun ottaa hankkeen laajuuden huomioon. Ei ole ainakaan viivytelty.

Mutta tuleeko sotesta Sampo Terhon sanoin valmista eli meneekö paketti läpi tällä hallituskaudella?

Viljasen mukaan perustuslakivaliokunnan lausunto ei sitä estä.

– Uskon, että tällä hallituskaudella on mahdollista saada asia eteenpäin, Viljanen sanoo.

Hän arvioi, että maakuntavaalit pidettäneen yhtäaikaa ensi huhtikuun eduskuntavaalien kanssa.

– Realistinen ajatus olisi, että maakuntavaalit järjestetään yhdessä eduskuntavaalien kanssa.

Maakuntavaalit siirtyvät nyt joka tapauksessa niin paljon, että huhtikuu häämöttää, kun oikeuskanslerin esittämä kuuden kuukauden valmistaumisaika huomioidaan.

–Ajatus, että noudatettaisi teknistä minimiaikaa eli neljää kuukautta, ei ole asianmukainen. Erilliset vaalit olisivat hyvin raskas prosessi.

Lavapuro muistuttaa, että epävarmuustekijöitä on vielä paljon ja uusiakin voi pulpahtaa.

– Ei olla missään tapauksessa viellä kalkkiviivoilla vaan mutkassa, joka edeltää maalisuoraa. Mutkan takana voi olla odottamattomia uusia esteitä. Katsotaan miten niistä selvitään.

Perustuslakivaliokunta kuuli Lavapuroa ja Viljasta myös asiantuntijoina valinnanvapauslausuntoa varten.

Katso myös:

Analyysi: Neljättä kertaa risuja soten remontoijille – Olisiko viime kesän varoitukset pitänyt ottaa vakavammin?

Ymmärrätkö miten sote vaikuttaa sinuun? Kokeile Ylen pelillä