Mistä on kyse? Hallituksen lakiesitys mahdollistaisi suomalaisille arvopaperien omistamisen ulkomaisissa arvopaperikeskuksissa.

Tämä mahdollistaisi sijoittajille hallintarekisterin käytön.

Hallintarekisterissä arvopaperien todellisen edunsaajan nimi ei tule julki.

Hallintarekisterissä omistajaksi kirjataan arvopaperin säilyttäjä, joka on yleensä pankki.

Hallintarekisteri on palannut, sanoo SDP:n kansanedustaja Timo Harakka. Hallituksen uudessa lakiesityksessä suomalaisille sijoittajille annettaisiin mahdollisuus omistaa arvopapereita ulkomaisissa arvopaperikeskuksissa. Tällä hetkellä se on kiellettyä, muuta siitä ei ole säädetty sanktiota.

– Valtiovarainministeri Alexander Stubb korosti, että hallintarekisteröintiä ei laajennettaisi Suomessa. Suomessa on laitonta siirtää omistuksia nimettömään hallintarekisteriin. Se, että se on laitonta ei tarkoita, että siitä pitäisi tehdä laillista. Siitä pitäisi tehdä rangaistavaa, Harakka sanoi Radio Suomen Ajantasa-ohjelmassa.

Harakka huomautti, että Stubb sanoi aiemmin hallintarekisterihankkeen olevan haudattu. Nyt hallintarekisteriä ajetaan Harakan mukaan uudestaan.

– Aiemmassa esityksessä ehdotettiin, että Suomessa sallittaisiin hallintarekisteripalveluiden tarjonta. Tätähän ei eilen käsitellyssä esityksessä sallita, mutta erikseen ei kielletä esimerkiksi Saksassa toimivaa hallintarekisteriä, sanoi kokoomuksen kansanedustaja Kai Mykkänen.

– Voimmeko me ja pitäisikö meidän kieltää suomalaista sijoittajaa sijoittamasta sellaiseen rekisteriin, jonka kautta yleisöjulkisuus ei tule esiin myös silloin, kun hän sijoittaa ulkomaisen arvopaperikeskuksen kautta suomalaiseen osakkeeseen. Se on se, mitä voimme kysyä.

Mykkänen sanoi, että nykyisessä järjestelmässä on kaksi ongelmaa. Hän epäilee, että Suomen viranomaiset eivät mitenkään saisi tietoa esimerkiksi Saksan arvopaperikeskuksesta suomalaisten suorista sijoituksista. Toinen ongelma hänen mielestään liittyy siihen, että omistusten piilottaminen on jo nyt mahdollista.

– Jos meillä on ihminen, jolla on motiivi piilottaa omistus, miksi hän ei käyttäisi nyt ja jatkossakin sitä keinoa, että hän perustaa ulkomaille sijoitusyhtiön ja toimii sitä kautta. Se on laillista nytkin, Mykkänen sanoi.

Harakka: Ihmeellinen logiikka

Harakka sanoi pitävänsä Mykkäsen logiikkaa ihmeellisenä.

– Koska laittomuuteen on helppo ryhtyä, siitä pitäisi tehdä laillista. Jos eduskunta ei voi estää sitä, että ulkomaille katoaa satojen miljoonien verotuotot, niin eduskunnan pitäisi suorastaan edistää sitä.

Harakka huomautti, että Suomi on neuvotellut Euroopan unionin kanssa poikkeuksen, joka mahdollistaa nykyisen järjestelmän säilyttämisen. Tämän lisäksi Suomella olisi hänen mukaansa lainsäädännöllä mahdollista puuttua sijoittajien toimintaan.

– Meillä on mahdollisuus säätää laki, joka sitoo suomalaista sijoittaa Suomen säädäntöön, vaikka hän toimisikin ulkomailla. Tällöin voisimme säilyttää nykytilan vesittämättä Suomen mallia.

Mykkänen kannattaa julkisuutta

Kokoomuksen Mykkänen sanoi, että Euroopan unionissa ei olla kieltämässä hallintarekistereitä. Suomi on hänen mukaansa poikkeus, mutta sitä hän ei pidä ongelmana.

– Siellä (muissa EU-maissa) ei edes ole sellaisia palveluita, joiden kautta suomalainen sijoittaja voisi sijoittaa vaikka Saksassa niin, että loppusijoittajasta tulisi julkisuus Suomeen. Jos he toimisivat niin kuin me näkisimme järkevänä, niin silloinhan tätä ongelmaa ei edes olisi, Mykkänen sanoi.

Harakka nosti Ajantasan keskustelussa esiin sen, että Euroopan unionissa on tällä hetkellä voimakas veronkierron vastainen tahtotila.

– On vain ajan kysymys, milloin Euroopassa ymmärretään, että suora ja avoin omistus on se, mitä pitäisi tavoitella muihinkin Euroopan maihin. Suomen malli Eurooppaan, ei toisin päin, Harakka sanoi.