Vuoden alusta käyttöön otetun työttömyysturvan aktiivimallin oli määrä rohkaista työttömiä töihin, koulutukseen tai valmennukseen työttömyyskorvauksen alentamisen uhalla. Tulokset ovat olleet laihoja.

Heinä-syyskuussa jo 158 000 työttömältä oli leikattu korvauksia, koska aktiivisuusehtoa ei ollut täytetty. Huhti-kesäkuussa heitä oli 151 000. Prosentteina osuus kaikista saajista on noussut alkukesän 36 prosentista syksyn 39 prosenttiin.

– Luvut näyttävät isoilta ja aika moni on joutunut korvausleikkurin kohteeksi. Se johtuu tietysti siitä, että aika vähän on saatu lisättyä aktiivimallin mukaisia toimenpiteitä, sanoo työministeri Jari Lindström (sin.).

Yle Uutisgrafiikka

Kuten oheisesta taulukosta näkee, korvauksia on alennettu selvästi useammin peruspäivärahan tai työmarkkinatuen saajilta kuin ansiopäivärahan kuittaajilta.

Jos aktiivisuusehtoa ei ole täyttänyt, tietää se vähintään 32,40 euron alennusta kuukauden työttömyyskorvaukseen. Ansiopäivärahan saajille alennus on euroina käytännössä suurempi, koska ansiosidonnainen työttömyyskorvaus on yleeensä peruspäivärahaa korkeampi. Prosentteina nipistys on kaikilta sama 4,65%.

Ammattiliitot jyrkkinä

Sak-laiset ammattiliitot ovat alusta asti tuominneet aktiivimallin, eikä mieli ole muuttunut, vaikka hallitus on pitkin vuotta viritellyt viilauksia aktiivimalliin. Parhaillaankin on tekeillä asetuksen muutos.

– Aktiivimalli pitää unohtaa kokonaan, aktiivimalli kakkonen pitää unohtaa kokonaan. Työttömyysturva pitää miettiä kokonaan uudestaan: karenssit ja palvelut, lataa SAK:n puheenjohtaja Jarkko Eloranta.

– Jokaiselle työttömälle pitää tehdä henkilökohtainen työllistymissuunnitelma ja löytää ne yksilölliset polut työmarkkinoille tai koulutukseen tai kuntoutukseen, mitä sitten kukin tarvitsee. Silloin ei tarvita korvausleikkuria ja yhden koon aktiivimallia kaikille, joka näyttää nyt olevan hyvin epäoikeudenmukainen, huomauttaa Eloranta.

Kolmikanta palaa

Kuukausi sitten hallitus ilmoitti valmiudestaan neuvotella aktiivimallin kohentamisesta kolmikantaisesti työmarkkinajärjestöjen kanssa. Ilmoitus tuli sen jälkeen, kun tunteita kuumentanut syksyn irtisanomiskiista oli ajanut maan lakkojen tielle. Talven mittaan ratkaisua haetaan muun ohella aktivimalliinkin.

– Julkinen paine viittaa siihen, että korjauksia tarvitaan lainsäädännön kautta. Muutoksia on tehtävä ennen kaikkea siihen selkeään epäkohtaan, että jos ihminen tekee kaikkensa ja siitä huolimatta tulee leikkuri, niin sehän on tietysti koettu - ihan oikein - epäoikeudenmukaiseksi, Lindström sanoo.

Lindström kertoo, että eduskunnan puitavana on esitys, jolla työttömän omaehtoinen koulutus kuuden kuukauden ajan työttömyysturvaa menettämättä lasketaan myös aktiivimallin mukaiseksi toimeksi. Sen voimaantulo vie vielä kuitenkin aikaa.

– Se varmasti vähentää leikkuriin joutuneitten määrää, mutta mitään lukuja minun on turha lähteä heittämään.

Pelote syytä säilyä

Korvausleikkuri on kismittänyt työttömiä ja ay-väkeä, mutta ihan täysin Lindström ei ole sitä valmis hylkäämään.

– Tarvitaan ainakin semmoinen malli, jossa kuitenkin on pelote. Jos ei toimi kuten pitää toimia, niin silloin tulee joku rangaistus.

Lindströmin mukaan tarkoitus ei kuitenkaan ole etsiä mahdollisimman tehokasta leikkuria, vaan ihmisiä koitetaan mahdollisimman hyvin kannustaa hakemaan töitä.

– Siitähän tässä on kyse ja sellaisen mallin rakentaminen on kolmikannan toimeksiantokin, käsittääkseni, Lindström toteaa.

Työttömät tarjoavat seuraavalle aktiivimallille oman lähtökohtansa.

– Me tarvitaan uudenlainen aktiivimalli. Mieluummin sellainen, joka palkitsee aktiivisuudesta, eikä leikkaa, tähdentää Työttömien Keskusjärjestön toiminnanjohtaja Jukka Haapakoski.

Aktiivimallin kolmikantaneuvottelujen on tarkoitus alkaa joulukuussa ja aikaa on helmikuun loppuun. Vastuuministeri on sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila (sin.). Varsinaiset lakipäätökset venyvät vaalien yli seuraavalle hallitukselle ja eduskunnalle.