Eeva-Johanna Eloranta (sdp) piti seminaarin radiotaajuisen säteilyn terveysvaikutuksista, vaikka näistä ei ole asiantuntijoiden mukaan mitään tieteellistä näyttöä.

Menneen viikon tiistaina Pikkuparlamentin Kansalaisinfossa kuultiin seminaari radiotaajuisen säteilyn terveysvaikutuksista. Tilaisuuden järjestäjänä oli Sdp:n kansanedustaja Eeva-Johanna Eloranta, joka on pitänyt aihetta yllä eduskunnassa aina ensimmäisestä kansanedustajakaudestaan, eli vuodesta 2011. Eloranta on tehnyt asiasta muutamia kirjallisia kysymyksiä ja jopa lakialoitteen vuonna 2015.

Seminaarissa keskusteltiin Elorannan kutsumien henkilöiden johdolla radiotaajuisesta sähkömagneettisesta säteilystä, sen vaikutuksista ihmiseen sekä 5G-verkosta. Painopisteenä oli esittää, millaisia vaaroja ja terveyshaittoja radiotaajuisella säteilyllä voi olla.

Ilta-Sanomien haastattelemien asiantuntijoiden mukaan alalla on ainakin 25 000 tutkimusta, jotka todentavat, että väitettyjä vaaroja ei ole. He pitävät paikalle valikoitunutta asiantuntijajoukkoa yksipuolisena.

Puhumassa olivat Marjukka Hagström Sähköherkkyyssäätiöstä, tietojärjestelmätieteistä väitellyt tutkija Mikko Ahonen, työterveyshuollon ja ympäristölääketieteen professori Tuula Putus Turun yliopistosta, biokemian emeritusprofessori Martin Pall sekä Säteilyturvakeskuksen laboratorionjohtaja Pasi Orreveteläinen.

Kansanedustaja Eeva-Johanna Eloranta (sd) on pitänyt sähkömagneettisen säteilyn kysymyksiä yllä eduskunnassa vuodesta 2011.­

– Harhaanjohtamista.

– Melkein kaikki on tunnettuja, sanotaanko näin kauniisti, ei-tieteellisiin väitteisiin perustavia henkilöitä, jotka esittelevät omia mielipiteitään, säteilyn kudosvaikutuksiin perehtynyt Aalto-yliopiston professori Tapio Ala-Nissilä kertoo Ilta-Sanomille.

– Päällimmäinen vaikutelma tapahtumasta oli, että lukuun ottamatta STUK:n edustajaa, jota en henkilökohtaisesti tunne, nämä toimijat olivat aika lailla valikoituneet siten, että he ovat aikaisemmin olleet esillä nimenomaan nostamalla esiin sähkökenttien ja kännyköiden vaaroja, sekä esittämällä, että sähköallergia olisi todellinen biologinen ilmiö, lääketieteen professori Juhani Knuuti Turun yliopistosta toteaa.

Kansanedustaja Eloranta perustelee valintojaan Ilta-Sanomille toteamalla, että koska ”Suomessa viranomainen (STUK) on omaksunut sellaisen kannan, että näyttöjä vaaroista ei ole tarpeeksi”, päätti hän tuoda esille ”näitä toisen puolen näkemyksiä”.

– Sellainen vaikutelma tuli, että seminaarin tavoite oli enemmänkin poliittinen kuin tieteellinen. Ei pyritty edes selvittämään näiden ilmiöiden tutkimusnäyttöä ja tulkintaa, vaan enemmänkin tuomaan esille yhtä puolta asiasta, Knuuti pohtii ja lisää, että ei voi kuitenkaan sanoa tilaisuuden sisällöstä mitään, sillä ei päässyt itse osallistumaan siihen.

Elorannan näkemyksen mukaan sähkömagneettisen säteilyn haitat on ilmiö, josta tiedeyhteisö kiistelee. Hän kokee, että asiaan ei puututa Suomessa, koska ”Suomi on niin Nokialandia”. Knuutin mukaan säteilyyn liittyviin vaikutuksiin puututaan itse asiassa jopa ylivarovaisesti, jotta voidaan olla varmoja siitä, että riskejä ei ole.

Fysiikan professori Tapio Ala-Nissilä ei kutsu sähkömagneettisen säteilyn terveysvaikutuksista varoittelevia ”oikeiksi asiantuntijoiksi”.­

Ala-Nissilän mukaan sähkömagneettisen säteilyn haitalliset terveysvaikutukset kiistetään 25 000 alan tutkimuksessa.

– Lähes poikkeuksetta tässä porukassa ei ole ketään oikeita asiantuntijoita, vaan yksittäisiä henkilöitä, jotka poimivat valtavasta tutkimusaineistosta vain omia mielipiteitä tukevia tuloksia, ihan kuin ilmastonmuutoksessakin.

Ala-Nissilä kertoo olleensa Elorantaan toistuvasti yhteyksissä kertoakseen hänelle faktoja säteilystä tehdystä tutkimuksesta.

Knuutin mukaan ei ole olemassa mitään tieteellistä näyttöä siitä, että magneetti- ja sähkökentät, esimerkiksi kännykät ja sähkölaitteet, aiheuttaisivat mitään terveysriskejä tai –ongelmia. Hän kertoo, että ihminen ei pysty havaitsemaan sähkömagneettisia kenttiä.

Säteilyturvakeskuksen viimeisimmissä suosituksissa todetaan, että nykyiset enimmäisarvot alittavalla altistumisella ei ole todennettuja haitallisia terveysvaikutuksia. Väitettyjä terveyshaittoja ei ole STUK:n mukaan voitu osoittaa tieteellisesti pätevissä tutkimuksissa.

Lääkäri ja tutkija Juhani Knuuti muistuttaa, että sähköyliherkän oireita ei saa väheksyä, vaikka niiden todellinen syy ei ole sähkökentät.­

Lääkäri: Sähköyliherkän oireiden takana ei ole sähkökenttä

Sähkömagneettisen säteilyn vaaroista puhuttaessa nostetaan usein esille ns. sähköallergikot, jotka kokevat saavansa sähkölaitteiden ja tukiasemien säteilystä erilaisia oireita, kuten pahoinvointia ja väsymystä.

Elorannan tilaisuudessakin sähköyliherkkyyttä käsiteltiin jopa kahdessa eri puheenvuorossa.

Knuutin mukaan sähköyliherkkien ihmisten oireet ovat aitoja, eikä niitä sovi vähätellä, mutta oireiden syy ei ole sähkökentissä.

– Jos sähköyliherkkä altistetaan sähkökentälle, jonka hän tietää, hän saa ne oireensa. Mutta jos hän ei tiedä, milloin se (kenttä) on päällä, eli tehdään siis ns. sokkoutettu koe, niin hän ei havaitse sitä, eikä saa siitä oireita.

– Sähköyliherkkyydessä sähkökenttä ei aiheuta potilaan oireita, vaan jokin pelko tai uhka, joka koetaan ympäristössä olevista sähkökentistä, laukaisee oirekuvan.

Vastuu seminaarien sisällöstä edustajalla itsellään

Sdp:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Lindtman kommentoi asiaa IS:lle lyhyesti tekstiviestitse.

– Suomalaiseen demokratiaan kuuluu, että yksittäiset kansanedustajat saavat ilman ryhmätoimistojen tai puoluetoimistojen päätöstä itse päättää, mistä asioista tilaisuuksia järjestävät.

Seuraavassa lauseessa Lindtman toteaa, että ”Sosialidemokraateille on tärkeää, että päätökset perustuvat tutkittuun, luotettavaan tietoon”.

Sdp:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Lindtman­

Eduskunnan tiedotuksesta kerrotaan, että mahdollisuudet seminaarinpitoon Kansalaisinfossa jaetaan eduskuntaryhmien kesken. Mitä suurempi eduskuntaryhmä, sitä enemmän annetaan mahdollisuuksia käyttää Kansalaisinfoa ajankohtaisten keskustelutilaisuuksien järjestämiseen.

Eduskunnan apulaistiedotuspäällikkö Rainer Hindsberg kertoo IS:lle, että eduskunnan virkamiehillä ei ole tarkoitus eikä mahdollisuutta vaikuttaa seminaarien sisältöön, vaan ainoastaan tarvittaessa muistuttaa Kansalaisinfoon liittyvistä säännöistä. Esimerkiksi siitä, että seminaarien pitää päättyä ajallaan, jotta muutkin pääsevät käyttämään sitä sovitun aikataulun mukaisesti.