Apteekista toimitettujen antibioottien määrä on laskenut lähes kolmanneksella kymmenessä vuodessa.

Lääkeyhtiö Pfizerin Kelalta pyytämistä tiedoista selviää, että toimitettujen antibioottireseptien määrä väheni vuosina 2008–2018 yhteensä 29 prosenttia.

Vuonna 2008 sairausvakuutuksesta korvattavia antibiootteja ostettiin noin 3,2 miljoonaa kertaa, mutta vuonna 2018 enää 2,3 miljoonaa kertaa. Apteekeista haettiin siis vuonna 2018 lähes miljoona antibioottiostoa vähemmän kuin vuonna 2008.

Eniten, peräti 60 prosenttia, vähenivät 0–4-vuotiaille lapsille toimitetut antibioottikuurit. 5–17-vuotiaiden lasten antibioottikuurit taas vähenivät 43 prosenttia ja yli 65-vuotiaiden 17 prosenttia.

Yleislääketieteen emeritusprofessori Pekka Honkanen arvioi Pfizerin tiedotteessa, että lapsille toimitettuja antibioottikuureja on vähentänyt todennäköisesti pneumokokkirokotteen ottaminen yleiseen rokotusohjelmaan.

Yle Uutsgrafiikka

Kelan tilastotiedot eivät suoraan kerro siitä, miten paljon lääkärit antibioottireseptejä potilailleen kirjoittavat.

On mahdollista, että kaikki potilaat eivät aina lunasta heille kirjoitettuja reseptejä. Syynä tähän voi olla esimerkiksi se, että lääkäri pyytää potilasta tarkkailemaan tilannetta muutaman päivän, ennen kuin lääkitys aloitetaan.

Lääkärin määräämien kuurien ja apteekista ostettujen antibioottien määrissä voi siis olla eroa. Kelan tilastossa näkyvät jälkimmäiset.

Antibiootteja käytetään usein liikaa tai turhaan

Julkisuudessa on puhuttu viime vuosina paljon turhasta tai liiallisesta antibioottien käytöstä ja antibioottiresistenssistä, joka tarkoittaa bakteerien lisääntynyttä vastustuskykyä antibiooteille.

Antibiootit tehoavat bakteeri-infektioihin, mutta virustauteihin niillä ei ole vaikutusta. Antibiootteja saatetaan silti määrätä virusperäisiin tauteihin, joihin ne eivät vaikuta.

Antibioottien tehon vähenemisen yhtenä syynä pidetäänkin niiden turhaa tai liiallista käyttöä.

– Kun antibioottien käyttöä halutaan edelleen vähentää, on tärkeä varmistaa, että kaikki lääkärit hoitavat infektiotauteja hoitosuositusten mukaisesti. Myös diagnostiikan tarkentamista tarvitaan, jotta harvemmin määrätty hoito kohdistuu juuri sitä tarvitsevaan, sanoo yleislääketieteen emeritusprofessori Pekka Honkanen Pfizerin tiedotteessa.

Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan antibioottiresistenssi on yksi suurimmista maailmanlaajuisista terveysuhkista. Vuosittain yli 700 000 ihmistä kuolee tulehdussairauksiin, joihin antibiootit ovat lakanneet tehoamasta.

Määrän on ennustettu vielä nousevan, mikäli antibiooteille vastustuskykyisiä superbakteereja ei saada kuriin.

Muuhun Eurooppaan verrattuna Suomessa määrättiin vuonna 2017 yhdeksänneksi vähiten päivittäisiä antibioottiannoksia tuhatta asukasta kohden, selviää Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus ECDC:n raportista (siirryt toiseen palveluun). Kaikkein vähiten antibiootteja määrättiin Alankomaissa, Virossa ja Ruotsissa.

Uutista täydennetty kello 10.05: Lisätty todennäköinen syy lasten antibioottikuurien vähenemiseen.

Korjaus 13.11.2019 klo 14.44: Korjattu otsikkoa ja jutun alkuosaa. Lääkeyhtiö Pfizerin pyytämä data kertoo apteekista ostettujen antibioottireseptien määrästä. Alun perin jutussa puhuttiin virheellisesti lääkäreiden määräämien reseptien määrästä. Pfizer oikaisi tiedotettaan keskiviikkona.

Lue myös:

Tappavia superbakteereja vastaan taistellaan pitkälti Suomessa kehitetyllä laitteella – tavoitteena vähentää turhia antibioottikuureja

Tutkimus: Bakteerit osaavat "stripata" ja se tekee niistä immuuneja antibiooteille

Bakteerien ase käännettiin niitä itseään vastaan: suomalaistutkijat onnistuivat tuhoamaan bakteerien vastustuskyvyn antibiooteille

Älä ota turhaa lääkettä matkaripuliin – Kolme vinkkiä, joilla suojaudut antibiooteille vastustuskykyisiltä superbakteereilta