Osaavista työnjohtajista on edelleen suuri pula. Headhunterit soittelevat heille kesken työmaiden jo häiriöksi asti, moittii Lehto Groupin toimitusjohtaja Hannu Lehto.

Rakennusalan yritykset törmäävät työvoimapulan vuoksi jo mahdottomiin palkkapyyntöihin. Tämän ajan ilmiö on, että vastavalmistuneet kehtaavat pyytää jopa huomattavasti korkeampaa palkkaa kuin kokeneet rakennusalan ammattilaiset.

Ilmiö koskettaa erityisesti niitä, jotka mielivät työmaille työnjohtotehtäviin, sillä niissä puute osaajista on kaikkein pahin, kertoo rakennusyhtiö Lujatalon toimitusjohtaja Jussi Tanhuanpää.

– Vasta pari vuotta sitten valmistuneilla palkkapyynnöt saattavat olla merkittävästi korkeampia kuin kokeneella, pitkään yrityksessä olleella vakikaartilla, Tanhuanpää sanoo.

Hannu Lehto on Lehto Groupin toimitusjohtaja.­

Rakennusyhtiö Lehto Groupissa on tullut vastaan aivan yltiöpäisiäkin palkkapyyntöjä.

– Joillain vasta­valmis­tuneillakin on odotus, että heille maksettaisiin työn­johdosta 6 000 euroa tai enemmän heti, kun paperit ovat taskussa, mutta emmehän me sellaiseen voi alkaa. Tilannehan on ihan mahdoton, toimitusjohtaja Hannu Lehto kertoo.

Lehdon mukaan alalla pidempään olleet ymmärtävät, että kuuta ei voi pyytää taivaalta. Jotkut silti pyrkivät härskisti ottamaan tilanteesta kaiken hyödyn irti.

– Sillä kohtaa yhtiöiden pitäisi ymmärtää aukaista ovi ja sanoa, että anteeksi vain, me emme pysty tuohon.

Yllä olevalla ISTV:n videolla on listattuna eri ammattien tuntipalkkoja.

Headhunterit metsästävät työmailla

Tuore PK-yritysbarometri kertoo, että rakennusalalla osaavan työvoiman vaikea saatavuus on yksi suurimmista kasvun esteistä. Pienten ja keskisuurten yritysten joukossa työvoimapula on pahimmillaan juuri rakentamisessa.

Uudenmaan aluepäällikkö Hannu J. Mäkinen Talonrakennusteollisuus ry:stä kertoo, että työvoimapula koskee toimihenkilötasoa, joihin myös työnjohtajat lukeutuvat, ja pahiten pk-sektorin avaintehtäviä. Ongelma tunnetaan myös suurissa yrityksissä.

Esimerkiksi infra- ja rakennusyhtiö Destian johtaja Minna Heinonen kuvaili Rakennuslehdessä Etelä-Suomen rekrymarkkinoita vastikään jo ylikuumentuneiksi. Sellaiseksi niitä kuvaa myös Lehto Groupin Hannu Lehto.

” Headhunterit yrittävät jallittaa heitä koko ajan, ja tämä tulee yrityksille koko ajan entistä kalliimmaksi.

Lehdon mukaan suurinta pulaa kärsitään paitsi kokeneista vastaavista työnjohtajista että kokeneista suunnittelijoista ja suunnittelun ohjaajista erityisesti rakenteisiin ja lvi-tekniikkaan liittyvissä tehtävissä.

– Osaavista työnjohtajista eli niin sanotusta ykkösketjusta on kova puute. Koska he eivät varsinaisesti lisäänny, headhunterit yrittävät jallittaa heitä koko ajan, ja tämä tulee yrityksille koko ajan entistä kalliimmaksi, kun palkkahaitari levenee. Pitkällä tähtäimellä toimivien yritysten on vaikea lähteä sellaiseen hintahissiin, Lehto katsoo.

Työnjohtajia puheluillaan pommittavat headhunterit alkavat olla jo rasittavaa väkeä, Lehto moittii.

– He saattavat soitella monta kertaa viikossa samalle miehelle. Heidät pitäisi saada jotenkin kuriin, sillä he lähinnä häiritsevät. Tietenkin jokainen työntekijä päättää silti itse, mitä tekee.

Palkkakalastelu voi kostautua

Työnjohtotehtävissä työskentelevät ovat tulleet entistä hanakammiksi vaihtamaan työpaikkojaan ja kalastelemaan yhä suurempia palkkoja, Tanhuanpää arvioi. Samalla yritykset pyrkivät kalastelemaan kokeneita osaajia toistensa leivistä omille työmaille rahalla.

– Se nostaa tietysti palkkoja ja voi aiheuttaa epäsuhtaa palkkausjärjestelmiin.

Tilanne voi kuitenkin kostautua palkan perässä työpaikkaa vaihtaneille. Tanhuanpään mukaan suhdanteiden kääntyessä taas laskuun juuri he ovat hankalassa raossa, jos heidän palkkansa ovat samoja tai suurempia kuin firmassa pidempään työskennelleellä ja kokeneemmalla väellä. Hetkellisen palkankorotuksen yksi seuraus voi olla työpaikan menetys myöhemmin.

– Se ei ole pitkässä juoksussa heillekään eduksi.

Kuvan leipäjono kuvattiin Helsingin Kalliossa lama-aikana lokakuussa 1993.­

Ongelma luotiin 1990-luvulla

Työmaiden työnjohtajista on ollut jo vuosia pula erityisesti pääkaupunkiseudulla, mutta ongelma on valtakunnallinen. Tanhuanpää muistuttaa, ettei noususuhdanne ole sen ainoa aiheuttaja.

Rakentamisen työnjohtajapulan perusta valettiin jo vuosia sitten. 1990-luvun laman vuoksi moni vaihtoi alaa, ja lisäksi rakennusmestarien koulutus lopetettiin vuosiksi.

– Näiden asioiden yhteisvaikutus tähän päivään on ollut todella raju, Tanhuanpää sanoo.

Vaikka työnjohtajapulaa on sittemmin paikkailtu aloittamalla rakennusmestarien koulutusohjelmia uudestaan ja järjestämällä muuntokoulutuksia, Tanhuanpään mukaan nykyinen koulutusjärjestelmä ei edelleenkään saa tuotettua tarpeeksi osaajia työmaiden työnjohtotehtäviin.

– Nuoria, joita valmistuu uudelleen käynnistetystä koulutuksesta, laitetaan nyt kokeneempien kylkeen, ja heistä yritetään koulia mahdollisimman pian valmiita suurempiinkin vastuisiin, Tanhuanpää kertoo.

Onnistumisista maksetaan

Lehto korostaa, että työnjohtajat ovat isoissa projekteissa tärkeässä roolissa ja että rakennusyritykset ovat valmiita maksamaan heille paljonkin osaamisesta, tehokkuudesta ja onnistumisista.

– Lähtökohtaisesti tiskiin ei kuitenkaan lyödä ministerinpalkkaa, hän alleviivaa.

Lehdon mukaan tekijöiden todellinen suorituskyky nähdään vasta projektien päätyttyä. Siksi esimerkiksi Lehto Group on usein valmis tarjoamaan runsaatkin bonukset jälkikäteen niille, jotka ovat tehneet hyvää tulosta. Tämä on toimintatapana yhä useammin.

– Niin kuin vanha sanonta menee: ensin kuuluu karhu kaataa ja sitten vasta nylkeä, Lehto sanoo.

Mäkinen arvioi, että työnjohtajien yritysuskollisuus on lopulta ollut jopa suurempaa kuin ennakkoon olisi voinut kuvitella.

– Ihmiset ovat olleet aika lailla yritysuskollisia. Luulen, että kaikilla toimihenkilöillä alkaa olla jonkinlainen tulospalkkaus, ja kun nyt on paljon hyviä työmaita, ei niiltä lähdetä kesken kaiken, jos näyttää siltä, että bonukset olisivat tulossa.