Mistä on kyse? Lapsettomuudesta voi kärsiä myös parikymppisenä.

Hedelmöityshoidoilla valtaosa alle 30-vuotiaista tulee raskaaksi.

Oma hedelmällisyytensä olisi hyvä selvityttää ajoissa, mikäli aikoo lykätä lapsen hankitaa yli 35 ikävuoden.

Yli 40-vuotiaiden hedelmöityshoitoja tehdään vain yksityisklinikoilla.

Pian 22-vuotias Essi on yrittänyt saada lasta kolmen vuoden ajan. Lapsettomuuden mahdollisuus ei ollut käynyt hänellä mielessäkään, ennen kuin se sattui omalle kohdalle.

– Ajattelin lapsettomuuden olevan yli 35-vuotiaiden ongelma.

Tämän vuoden alussa Essi ja hänen kihlattunsa Aleksi pääsivät lapsettomuushoitoihin Oulun yliopistolliseen sairaalaan. Essi keräsi vuoden rohkeutta ennen kuin uskalsi hakeutua asian vuoksi lääkäriin. Nuori nainen pelkäsi, ettei häneen suhtauduttaisi vakavasti ikänsä vuoksi. Myös mielikuva lapsettomuushoitojen kalleudesta hirvitti opiskelijapariskuntaa.

– Luulimme, että sitä varten pitäisi säästää vuosia, Essi sanoo.

Vaikka Essi ja Aleksi käyvät hoidoissa julkisella puolella, ja hinnat ovat pieniä yksityisklinikoihin verrattuna, tuntuvat hoidot pariskunnan kukkarossa.

– Tänä vuonna joudumme tinkimään joululahjoista, Essi sanoo.

Haaveena tulla nuorena äidiksi

Essi on aina halunnut tulla nuorena äidiksi. Ajatuksena oli kuitenkin saada ensin opiskelut loppuun ja hankkia työpaikka. Asioiden tärkeysjärjestys muuttui, kun Essi alkoi epäillä, ettei raskaaksi tuleminen olisi hänelle kovin helppoa.

Hän oli kärsinyt nuoresta saakka epäsäännöllisistä ja kivuliaista kuukautisista, joiden vuoksi hän hakeutui 19-vuotiaana lääkäriin. Mitään ongelmaa ei tuolloin löydetty, mutta mahdollinen lapsettomuus jäi itämään Essin mieleen.

Essille kodin lähellä oleva leikkipuisto on tullut tutuksi sukulaisten lasten kanssa. Timo Nykyri / Yle

15-vuotiaana Sodankylän elokuvafestivaaleilta löytyneen poikaystävän kanssa oli pidetty yhtä jo pitkään, joten ajatus perheenlisäyksestä sai molempien hyväksynnän.

Ensin kului vuosi, sitten toinen, eikä lasta kuulunut. Terveyskeskuksen vastaanotolla Essi kuuli ensimmäistä kertaa ääneen sanottuna sanan, jota hän pelkäsi: lapsettomuus. Se oli Essin ja Aleksin saama diagnoosi.

Ajattelin lapsettomuuden olevan yli 35-vuotiaiden ongelma. Essi

Helmikuussa pariskunta pääsi tutkimuksiin. Syy lapsettomuuteen löytyi. Se oli Essin munasarjojen monirakkulaoireyhtymä PCOS. Sairaalasta annettiin tuolloin uskoa, ettei tilanne ollut paha. Essi oli kuitenkin kuullut vertaisryhmistä saman diagnoosin saaneilta, ettei raskaaksi tultukaan niin helposti, mitä aluksi oli kuviteltu.

Lapsettomuushoitoihin yhä iäkkäämpinä

Lapsettomuuteen hakee Suomessa apua noin 3 000 paria vuosittain. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan hedelmöityshoitoja tehdään vuodessa noin 14 000. Määrä on pysynyt viime vuodet ennallaan.

Jopa 80 prosenttia hedelmöityshoidoissa käyneistä tulee raskaaksi tavalla tai toisella. Onnistumisprosentti on sitä parempi, mitä nuorempi pariskunta on kyseessä, kertoo lapsettomuuslääkäri Riitta Koivunen Mehiläinen Felicitasin Oulun klinikalta.

Lapsettomuuslääkäri Riitta Koivunen on huolissaan, sillä ensisynnyttäjien keski-ikä on noussut jo 29 vuoteen. Paulus Markkula / Yle

Yksityisille lapsettomuusklinikoille hakeudutaan yleensä silloin, kun hoidot julkisella puolella eivät ole tuottaneet tulosta tai äidiksi haluavalla naisella on ikää yli 40 vuotta. Oulussa Mehiläinen Felicitasin eli entisen Väestöliiton lapsettomuusklinikan asiakkaista 25–30 prosenttia on yli neljäkymmentävuotiaita. Monella perheen perustaminen tulee ajankohtaiseksi vasta, kun mahdollisuus tulla raskaaksi on jo pienentynyt.

50-vuotiaan naisen raskauteen liittyy paljon riskejä. Riita Koivunen

Lapsettomuuslääkärien toiveena on, ettei lapsien hankintaa lykättäisi. Jos näin tehdään, oma hedelmällisyytensä olisi hyvä tarkastuttaa ajoissa, sanoo lapsettomuuslääkäri Riitta Koivunen, Mehiläinen Felicitasista.

– Kolmenkymmenen kieppeillä asiasta olisi hyvä keskustella joko oman gynekologin tai terveyskeskuslääkärin kanssa. Voi ottaa selvää, onko itsellä kaikki perusasiat kunnossa, että voi tulla raskaaksi.

Äidiksi viisikymppisenä?

Aika ajoin etenkin ulkomailta kantautuu uutisia viisikymppisten naisten raskauksista. Lääkärien mukaan tämä luo väärää mielikuvaa siitä, että lapsen saaminen kaikille minkä ikäisenä tahansa on mahdollista.

Mikroskoopilla näkee, kuinka paljon miehellä on siittiöitä ja kuinka ne liikkuvat. Paulus Markkula / Yle

Hedelmöityshoidoille ei ole Suomen laissa yläikärajaa, mutta yli 45-vuotiaille hoitoja ei tehdä kuin poikkeustapauksissa.

– Yli neljäkymmentävuotiaan ja lähelle viisikymmentävuotiaan naisen raskauteen liittyy paljon riskejä ja asioita, joita pitää todella tarkkaan harkita ennen kun voidaan lähteä avustamaan heitä, Koivunen sanoo.

Ikä ja paino monesti esteenä

Essi kiittelee itseään siitä, että uskalsi ryhtyä yrittämään lapsenhankintaa nuorena. Ikä ja aika ovat lapsettomuushoidoissa heidän puolellaan.

– Jos olisin tässä tilanteessa seitsemän vuoden päästä, olisin syyttänyt itseäni, miksi en tehnyt asian eteen mitään nuorempana.

Laboratorionhoitaja Irma Sunqvist tutkii mikroskoopilla munasolua. Paulus Markkula / Yle

Koivusen mukaan alle kolmikymppisistä raskaaksi saadaan lähes kaikki, nelikymppisten tilanne on huomattavasti heikompi.

– Ensimmäinen naisen hedelmällisyyteen vaikuttava tekijä on ikä ja toinen on paino, Koivunen sanoo.

Epäonnistumisia on pakko kestää

Essiin kolmen vuoden lapsettomuus on ehtinyt jättää jälkensä. Lyhytjänteisen ihmisen on ollut pakko opetella kärsivällisyyttä, sillä lapsettomuushoidoissa asiat tapahtuvat hitaasti. Myös epäonnistumisia on täytynyt opetella sietämään.

Essi alkoi epäillä raskaaksi tulon mahdollisuutta jo 19-vuotiaana. Timo Nykyri / Yle

Essi arvelee, että jos ja kun hänen raskaustestinsä joskus näyttää plussaa, ei hän osaisi sitä heti uskoa. Eikä raskaudesta välttämättä uskalla iloita, sillä monirakkulaoireyhtymä altistaa keskenmenoille.

– Tässä on mennyt jo useampi vuosi, ettei osaa edes kuvitella, että kaikki menisi hyvin. En uskaltaisi luottaa, ennen kun vauva olisi sylissä, ja sitten alkaisivat uudet huolet.

Epävarmuus onnistumisesta rankkaa

Essillä ja Aleksilla on lapsettomuushoitojen ensimmäinen vaihe takana, mutta se ei tuottanut tulosta. Essi arvelee, että he joutuvat käymään läpi myös koeputkihedelmöityksen.

– Tähän saakka hoidot ovat olleet rankkoja henkisesti, mutta koeputkihedelmöitys on rankka myös fyysisesti, Essi sanoo.

En uskaltaisi luottaa, ennen kun vauva olisi sylissä. Essi

Essi ja Aleksi uskovat hoitojen julkisella puolella tuottavan lopulta tulosta, sillä heille on kerrottu onnistumisprosentin olevan hyvä.

Välillä Essin mielen valtaa kuitenkin epätoivo, ja sen vuoksi perheessä on käyty keskustelua myös yksityiselle puolelle hoitoihin hakeutumisesta ja myös mahdollisuudesta adoptoida lapsi.

– Olen valmis kääntämään kaikki kivet, jotta saan lapsen, Essi sanoo.