Suomalaiset saivat taas viikonloppuna lukea PS-edustajien vauhdikkaita kannanottoja.

Kansanedustaja Ano Turtiainen oli sotajalalla Facebookissa.

– Elämme ajassa, jossa jokainen meistä joutuu valitsemaan puolensa. Ei olisi joitakin vuosia sitten tullut mieleenkään, että arvomme voisi olla tänään näin koetuksella. Enkä olisi silloin uskonut, että nämä kaksi naista nousisivat keulakuviksi arvoille, joista nyt joudumme toisen valitsemaan. Valitsemmeko Päivi Räsäsen (kd, toim. huom.) edustamat perinteiset kristinuskoomme pohjautuvat arvot, jonka alustalle hyvinvointimme on aikojen saatossa rakentunut? Vai valitsemmeko Tarja Halosen (sd, toim. huom.) pahuutta edustavat arvot, joilla hiljennetään toisinajattelijat ja annetaan pirun päättää asioistamme ja asemastamme, Turtiainen kirjoitti.

– Minä kehotan nyt kaikkia hyvinvointia ja perinteisiä arvojamme arvostavia ja kunnioittavia kansalaisia puolustamaan kovaan ääneen Päivi Räsästä. Pirulle ei voi kääntää toista poskea! Tuskin meistä kukaan haluaa nähdä sotaa enää tässä maassa. Emme voi siltä kuitenkaan välttyä, jos jatkamme tätä hyväuskoista hiljaista vierestä katselua, kun keskuudessamme jo oleva vihollinen ottaa lisää valtaa käsiinsä, Turtiainen jatkoi.

Kovaa tekstiä.

PS:n euroedustaja Laura Huhtasaari oli äänessä Satakunnan Kansassa (SK 21.2.2020). Huhtasaari veti esiin kommunistikortin sanomalla, että hänen mielestään kommunisteja ovat enemmän tai vähemmän kaikki keskustasta vasemmalle.

Tai oikeastaan vielä useampikin.

– Nykyisin myös kokoomuslaiset alkavat olla. He ovat puun ja kuoren välissä. Menettävät kannatustaan vihreille ja persuille. Ollapa kokoomuksen johtaja, Huhtasaari maalaili.

Huhtasaari perusteli näkemystään kommunismiin luisuvasta Euroopasta sillä, että on muodostunut tulonsiirtounioni, jossa on nettomaksajia ja saajia.

– Meidän pitäisi luoda sellainen ympäristö, jossa ihmiset voivat kukoistaa. Kommunismissa sellaista ei ole, kun kansat eivät ole vapaita. Korporaatiot ja sosialistit ovat löytäneet toisensa. Tämä on sosialistinen projekti.

Euroopan parlamentin jäsen Laura Huhtasaari herättää jälleen keskustelua lausunnoillaan. ANTTI NIKKANEN

Sisällissodan maalailu ja kommunistiksi leimaaminen ovat räikeää poliittista kielenkäyttöä. Sellainen ei nyky-Suomessa ja erityisesti perussuomalaisten kohdalla ei kuitenkaan ole harvinaista. Esimerkkejä riittää.

Jopa siinä määrin, että eduskunnan puhemies Matti Vanhanen (kesk) joutui valtiopäivien avajaisissa puuttumaan asiaan. Tosin Vanhanen ei puheessaan nostanut mitään poliittista ryhmittymään erikseen esiin.

– Ajallemme on ominaista, että julkisessa kansalaiskeskustelussa mielipiteet jakautuvat entistä jyrkemmin. (--) Osa tätä kehityskulkua on valitettavasti myös se, että saadakseen huomiota kielenkäyttöä tai tekoja joutuu nykyaikana kärjistämään, Vanhanen sanoi.

Vanhanen muistutti, että kansanedustajat yhdessä ja kukin erikseen luovat kuvaa eduskunnasta sanoin, kirjoituksin ja teoin sekä eduskuntatalon sisällä, että toimiessaan talon ulkopuolella.

– Kansalaiset eivät erittele puheitamme ja toimintaamme talon sisällä tai ulkopuolella eri maailmoiksi vaan yhdeksi ja samaksi edustajan työksi. Se luo kuvan politiikasta. Se luo myös nuorille käsityksen siitä, onko yhteinen työ politiikassa tavoittelemisen arvoista vai kenties sellaista, että en halua siihen mukaan, Vanhanen sanoi.

Monet perussuomalaiset vetoavat kritiikin edessä sananvapauteen.

Toisaalta PS:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Ville Tavio sanoi Helsingin Sanomien haastattelussa (HS 17.2.2020), että puolue haluaa profiloitua järkevänä keskustelijana.

– Rapatessa roiskuu ja tekevälle sattuu. Nämä ovat ensimmäisen kauden kansanedustajia, jotka eivät ehkä aina ole hahmottaneet, kuinka tapetilla heidän sanomisensa ovat. Kynnys kommentoida asioita pitäisi olla vähän korkeampi kuin rivikansalaisella, koska kansanedustajien sanomisia seurataan tarkkaan ja siksi pitää miettiä, mitä internetissäkin kirjoittaa, Tavio sanoi HS:lle.

Hesarissa oli päivää aiemmin julkaistu juttu, jossa nostettiin esiin Turtiaisen lisäksi kansanedustaja Juho Mäenpään (ps) ja kansanedustaja Veikko Vallinin (ps) kommentteja.

On erittäin vaikea uskoa, että persujen toistuvat möläytykset ovat ”rapatessa roiskuu ja tekevälle sattuu” -osastoa. Kyllä ne vaikuttavat täysin harkituilta. Lisäksi niillä on vähintään puoluejohdon hiljainen hyväksyntä, mistä on helppo ammentaa rohkaisua.

Näillä toistuvilla möläytyksillä PS varmistaa pysymisen otsikoissa ja erityisesti sen, että PS näyttäytyy todellisena vaihtoehtona kaikille muille puolueille varsinkin nyt, kun puheet persujen ja muiden puolueiden, lähinnä kokoomuksen kanssa tehtävästä erilaisesta yhteistyöstä ovat lisääntyneet.

PS:n kannatuksen näkökulmasta on sitä parempi, mitä kauempana sen nähdään kulkevan muista eduskuntapuolueista.

Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho avasi PS:n olemassaolon perusteet aika selkeästi jo Turun puoluekokouksessa elokuussa 2015. Puolueen kannatus oli jo kääntynyt laskuun muutaman kuukauden hallituksessa olon jälkeen.

– Meitä äänestetään, koska olemme vaihtoehto ja meitä äänestetään niin kauan, kun olemme vaihtoehto, tuolloin vielä meppinä Brysselissä ollut Halla-aho tiivisti.

Mutta jossain se raja menee myös perussuomalaisissa. PS-nuorten toinen varapuheenjohtaja Toni Jalonen saanee potkut perussuomalaisista, koska hän tunnustautui juuri fasistiksi.

– Kyllä tämä tietää loppua puolueen jäsenyydelle, PS:n puoluesihteeri Simo Grönroos kommentoi Uudelle Suomelle maanantaina.

Kommunistiksi voi haukkua, mutta fasisti ei saa olla.