Hämeenkadun uudet lehmukset ovat nyt viisimetrisiä taimia – Myös kaadetut lehmukset palaavat erilaisessa muodossa ratikkareitin varrelle

Länsi-Tampereella, lähellä Raholan siirtolapuutarhaa on paikka, johon harva kiinnittää huomiota. Laajalla viheralueella kasvaa kuitenkin jotain, jonka ohi moni tamperelainen vielä vuosi sitten kulki päivittäin, ja jonka poissaolo näkyy kaupunkikuvassa heti. Täällä, Kaarilankadun taimistolla, odottavat siirtoa Hämeenkadun uudet puistolehmukset. Hämeenkadun vanhat lehmukset kaadettiin ratikkatyömaan tieltä alkuvuodesta, mutta Kaarilankadun ja Tampereen Viialan taimistoilla uudet ovat kasvaneet jo joitakin vuosia. Tällä hetkellä taimet ovat noin viisi metriä korkeita, ja niiden ympärysmitta on 16–18 senttiä. Ensimmäiset istutetaan Hämeenkadulle loppusyksystä. Silloin niiden rungonympäryksen pitäisi olla jo 25 senttimetriä. –Tuskin nämä tästä enää paljon pituutta kasvavat ennen istutusta, loppukesällä kasvu menee paksuuteen. Taimet on ostettu suomalaisilta yksityisiltä taimistoilta tänne jatkokasvamaan, jotta voidaan varmistaa niiden saatavuus ja laatu sitten, kun istutukset alkavat, sanoo Tampereen kaupungin ympäristösuunnittelija Jyrki Lehtimäki . Lue lisää: Kaikki lehmukset kaadetaan Tampereen Hämeenkadun itäpäästä – Näin ratikkatyöt vaikuttavat liikenteeseen Lue lisää: Vain ontto tyvi jäljellä: Olivatko Hämpin lehmukset vaarallisesti lahonneita? Lue lisää: Hämeenkadun satavuotiaita lehmuksia pannaan nurin raitiotien tieltä 91 uutta lehmusta Lehmusten istuttaminen on oma hommansa. Urakka aloitetaan näillä näkymin Tuulensuun korttelista, koska siellä ratikkatyöt ovat pisimmällä. Hämeenpuiston ja Näsilinnankadun välille istutetaan vuoden loppuun mennessä 16 puuta, kahdeksan kummallekin puolelle tietä. Valmiin Hämeenkadun varrella seisoo lopulta yhteensä 91 lehmusta. –Taimet irrotetaan maasta konetyönä ja nostetaan kuorma-auton kyytiin. Päivässä saadaan kyllä useampi puu paikoilleen, mutta se edellyttää, että alusta ja ympäröivät katutyöt ovat valmiina, Lehtimäki kertoo. Pikkulehmukset pääsevät edeltäjiään huomattavasti parempiin kasvuolosuhteisiin. Suurin osa Hämeenkadun vanhoista lehmuksista kasvoi kukin omassa istutuskuopassaan, mutta uusille taimille rakennetaan yhtenäinen kasvualusta. Alusta on sekoitus pientä louhetta ja tavallista orgaanista ainesta sisältävää kasvualustaa. Raitiotien valmistuttua kadun alla on siis piilossa valtavasti katurakenteita, tekniikkaa, putkia ja johtoja, mutta myös lehmukset toisiinsa pituussuunnassa yhdistävä oja. –Taimilla on näin enemmän kasvutilaa kadun pituussuuntaan, ja juurten vahvistuessa ne saavat myös juurikontaktin, Lehtimäki kertoo. Vastaistutetut lehmukset saattavat näyttää heiveröisiltä, mutta ne ovat samaa lajia kuin edeltäjänsä ja kasvavat ajan kanssa yhtä massiivisiksi kadunreunustajiksi. Siirrossa taimistolta Hämeenkadulle osa juurista kuitenkin katkeaa, ja uudelleen juurtuminen vie noin kaksi vuotta. Puistolehmus on kuitenkin erittäin kestävä puulaji. –Jos puistolehmuksen runkoon tulee kolhu, se kyljestää haavan, eli kasvattaa sen kiinni melko nopeasti. Esimerkiksi koivu ei toimi samoin, Lehtimäki kertoo. Kaatuneet puut palaavat Myös kaadetut lehmukset tullaan vielä näkemään kaupunkikuvassa, joskaan ei aivan totutussa muodossa. Lehtimäki ei kerro nimeä tai sijaintia, mutta paljastaa, että taiteilija työstää parhaillaan luonnosta taideteoksesta, jonka osana nähdään materiaalia kaadetuista puista. –Puunrungot ovat tallessa. Ne työstetään hieman erilaiseen muotoon ja palautetaan lopulta ratikkareitin varrelle. Hämeenkadun varrelle istutetaan yhteensä 91 puistolehmusta. Työt aloitetaan näillä näkymin loppusyksystä Tuulensuun korttelista, jonne istutetaan 16 puuta. Istutukset etenevät kortteleittain ratikkatyömaan edetessä Hämeenkadun molemmista päistä. Hämeenkadun puistolehmukset on ostettu yksityisiltä taimistoilta, joista ne on siirretty kasvamaan Tampereen Viialan ja Kaarilankadun taimistoille. Puistolehmus on perinteinen kaupunkipuu, sillä se kestää hyvin vaihtelevia ilmasto-olosuhteita, ilmansaasteita, katusuolaa ja kasvupaikalle siirtoa. Se on kahden lehmuslajin, metsälehmuksen ja isolehtilehmuksen risteymä. Yhteensä ratikkareitin varrelle istutetaan ensimmäisessä vaiheessa 440 puistolehmusta, 84 rauduskoivua ja kymmeniä kappaleita vuorijalavia, pylväshaapoja, vaahteroita, pylväspihlajia ja pilvikirsikoita.