Hamppu katosi Kalevalasta Mainintoja hampusta eli liinasta löytyy myös vanhasta suomalaisesta kansanrunoudesta. Yksi vanhimmista runoista on Tulen synty -loitsu. Siinä kerrotaan, kuinka tulen nielleen kalan pyydystämiseksi päätettiin “nuotta liinanen kutoa”. Suomen Kansan Vanhoissa Runoissa (SKVR) nuotan raaka-aineeksi mainitaan nimenomaan hamppu.

“Tuop' oli vanha Väinämöinen, Toinen nuor] Joukahainen Jop' on liinan maahan kylvi, Jo hampunki maahan saatto. Jop' on liina liotettu, Jo on hamppu harjattuna, Jo on hamppu kesrättynä, Jo on nuotta kuottuna Yhtenä kesäissä yönä,” [SKVR I4, 234. Jyskyjärvi. Europæus K, n. 312. 46]

Kalevalan koonnut Elias Lönnrot valitsi kuitenkin Tulen synnystä version, jossa puhutaan pelkästä liinasta. Vanhoissa Kalevalan selitysteoksissa liina on suomennettu hampuksi.

Vuonna 1961 solmittiin YK:n huumausaineyleissopimus, jolla hamppu eli kannabis ensimmäisen kerran kiellettiin maailmanlaajuisesti. Suomessa sopimuksen säännökset tulivat voimaan vasta 1966. Suhtautuminen kannabikseen jyrkkeni selvästi. Sensuuri iski Kalevalaankin. Uudemmissa käännöksissä ja murreversioissa nuottaan käytetyn liinan raaka-aine on muuttunut hampusta pellavaksi.

Kannabis ja pellava eroavat toisistaan yhdellä olennaisella tavalla. Vain hamppu on kaksikotinen kasvi eli kasvattaa hede- ja emikasveja. Hedehamput koiritaan eli nyhdetään pois, etteivät ne mätänisi. Pellavaa ei voi koiria. Kun hamppu on Kalevalan uusissa käännöksissä vaihtunut pellavaksi, teksti muuttuu käsittämättömäksi. Näin esimerkiksi Kalevalan savonkielinsessä käännöksessä vuodelta 1999: ”Yöllä siemen sirotettiin, alakuula asetettii, koeraspellavat perattii, nyhjettiij ja riivittiinnii, terävästi tempomalla ruohkapöntössä rohittii.”

Hassuheinää kansalle Viime vuosisadan alussa ensin pellava ja sitten tekstiiliteollisuus ja halpa puuvilla jyräsivät kuituhampun. Pienimuotoisesti kannabista kasvatettiin vielä 1900-luvun alussa muihinkin tarkoituksiin kuin kuitukasviksi. Näissä vuosisadan alun kuvissa kannabis kasvaa talon seinustalla, koristeena tai osana mauste- ja lääkekasveja sisältänyttä ryytimaata.

Väitetään jopa, että jotkut olisivat polttaneet tätä “hassuheinää” tai “nauruheinää” päihtymistarkoituksessa.

1800- ja 1900-lukujen vaihteessa kannabista käytettiin Suomessa lääkkeenä ja ravintolisänä. Ruotsin punainen risti valmisti Maltos Cannabis –nimistä ravintolisää, jota myytiin myös Suomessa.

Vuoden 1892 Uusi Suometar –lehdessä mainostetaan Cannabin-jauhoja. Mainoksessa kerrotaan, että ”Juutalaiset meidänkin maassa käyttävät hampunsiementen emulsionia (maidostetta) ravinto- ja nautintoaineena ja he väittävät, että se pitää heidät hyvässä terveydessä sekä lihottaa. Hamppukasvin kukista ja siitä hartsista, valmistetaan tuota tunnettua ”haschisch”-nimistä juovutusainetta, joka ei, kuten opiumi, jätä mitään ilkeää jälkipakotusta eikä tee päätä raskaaksi eikä yleistä väsymystä.” Tämä on ensimmäinen kirjallinen maininta kannabiksen käytöstä nautintoaineena Suomessa.

Kannabista apteekeista

vielä 1950-luvulla Isorokko piinasi suomalaisia 1700-luvulta 1920-luvulle asti, jolloin rokotukset vihdoin nujersivat taudin. Kansanperinteen kerääjä Samuli Paulaharju raportoi kannabiksen lääkekäytöstä isorokkoon: “Vaikeimpia ja pelättävimpiä olivat kulkutaudit, jotka maita kierrellessään monesti poikkesivat Kainuun kulmillekin. Semmoisia oli isorokko, joka saattoi sairaan rokonrikkomaksi, ja rökelinaamaksi, ellei suorastaan surmannut. Sitä koetettiin parantaa liinansiemenistä poltetulla öljyllä.” Kuva: George Henry Fox (1886) Kuituhampussa (Cannabis sativa) on vain vähän tai ei ollenkaan lääkitseviä ja huumaavia ainesosia. Silti Suomen farmasian historia (1967) kirjan mukaan Cannabis sativaa on käytetty lääkkeenä virtsateiden katarrissa, tuoretta muserrettua juurta palohaavoissa ja hampun hedelmiä sekä tuoreista hampuista keitettyä vettä umpitaudissa varsinkin eläimille. Lääkkeenä ja huumeena toimii paremmin hampun toinen alalaji, Cannabis indica. Vuoden 1895 Duodecim-lehdessä eräs lääkäri raportoi tapauksesta, jossa 27-vuotias naispotilas kärsii kannabiksen yliannostuksesta. Nainen oli syönyt Cannabis indicasta valmistettua uutetta lääkkeeksi vaikeaan kolmoishermosärkyyn. Lääke oli auttanut hyvin. Apteekkiin tullut uusi kannabisuute-erä oli kuitenkin todennäköisesti edellistä vahvempaa, joten nainen sai myrkytystilan.