Miljardien korvausvaateisiin joutunut Deutsche Bank on menettänyt kuukaudessa osakearvostaan 20 prosenttia ja koko vuoden alusta yhtiön arvosta on sulanut 50 prosenttia.

Pankin pääjohtaja on kuitenkin rauhoitellut, ettei tilanne ole niin vakava kuin julkisuudessa on puhuttu. Uutiset Saksan valmistelemasta pelastuspaketista on ammuttu alas. Ilmarisen toimitusjohtaja ei kuitenkaan ole täysin vakuuttunut.

– Deutsche Bank on tällä hetkellä monessa mielessä varsin haastavassa tilanteessa, sanoi Ilmarisen Timo Ritakallio Ylen Radio 1:n Ykkösaamussa torstaina. Ritakallio väittelee perjantaina eurooppalaisten pankkien strategioista Aalto-yliopistossa.

Suurin huoli Deutsche Bankin ympärillä liittyy siihen, että sille on Yhdysvalloissa määrätty 14 miljardin dollarin sanktiot asuntolainakriisin aikaisesta toiminnasta.

– Kun suhteuttaa Deutsche Bankin tämänhetkiseen markkina-arvoon eli 15 miljardiin euroon, ne ovat varsin lähekkäin.

Tässä olivat vasta vaatimattomimmat luvut. Deutsche Bank on maailman suurin johdannaiskauppaa käyvä pankki:

– Sen osuus maailman eri johdannaiskauppaa käyvistä pankeista on eri arvioiden mukaan 10–12 prosenttia. Jos johdannaiskaupoissa vastapuolena toimiva pankki joutuu vaikeuksiin, siinä on dominoilmiön vaara, että vastapuolipankkejakin kaatuu, Ritakallio alustaa.

Saksalaispankin johdannaissopimusten arvo oli Ritakallion mukaan vuodenvaihteessa neljäkymmentäkuusi tuhatta miljardia (46 000 000 000 000) dollaria.

– Se on enemmän kuin kymmenen kertaa Saksan bruttokansantuote.

Dominopalikoita pantu turvaan

Ritakallio ei usko, että Euroopan suurimman talousalueen suurin pankki saa tarpeeksi pääomaa omistajiltaan. Pelastusoperaatiossa pankkia lähdettäisiin todennäköisesti pilkkomaan ja johdannaisiin liittyviä riskejä pääomitettaisiin jollain tavalla.

– Tällaisessa tilanteessa pankin on hyvin vaikea saada nykyisiltä omistajilta rahaa, koska he ovat jo hävinneet paljon rahaa.

Ritakallion mukaan on todellista syytä huoleen Deutsche Bankin selviämisestä, mutta dominoefektiä on ehkäisty ennalta johdannaiskauppojen vastapuoliin eli pankkeihin eri puolilla maailmaa.

Finanssikriisin jälkeen sääntelyyn puututtiin ja pankkien välistä riskiä rajattiin. Nähtäväksi silti jää, miten hyvin EU:ssa luotu pankkien kriisimekanismi toimii ja joutuuko Deutsche Bank siinä koekaniiniksi.