Osakeyhtiön hallitus johtaa yritystä paljon määrätietoisemmin kuin luottamushenkilöt kuntaa. Hallituksilla on siis yrityksissä paljon enemmän valtaa kuin vaaleilla valituilla elimillä on kunnassa. Silti yrityksissä hallitukset puuttuvat palkatun johdon tekemisiin paljon vähemmän kuin luottamuselimet kunnan virastojen toimintaan. Yrityksissä toimeenpano on delegoitu toimivalle johdolle ja hallitus päättää strategisista asioista. Kunnissa luottamusmiehet pyrkivät päättämään usein asioista ja erityisesti henkilökunnan palkkaamisesta, jotka luontevimmin kuuluisivat toimivan johdon päätettäviin. Strategisista asioista he eivät pääse päättämään kunnolla koskaan.

= = =

Kunnissa on raskas kaksoishallinto, erikseen luottamusmieshallinto ja erikseen virkamieshallinto, eikä näiden välille ole saatu aikaan toimivaa työnjakoa niin kuin yrityksissä on saatu. Miten tähän on tultu?

Alun perin kunnissa oli vain luottamushenkilöitä. Palkattuja virkamiehiä ei ollut lainkaan tai korkeintaan kourallinen. Luottamustehtävän vastaanottaminen oli pakollista, ellei pystynyt esittämään pätevää syytä kieltäytymiseen. Lautakuntaan voidaan kai edelleen valita vastoin valittavan tahtoa, mutta sitä ei enää tapahdu.

Nyt kunnissa on töissä lähes puoli miljoonaa ihmistä, eikä kunnan pyörittämiseen enää tarvittaisi suurta määrää lautakuntia. Lautakunnat ovat muuttuneet talkootyöelimistä päätöksentekoelimiksi. Välttämättömyydestä on tullut hyve.

Kaksoishallinto kangistaa pahasti päätöksentekoa kunnissa. Vanhaan tukeutuvat luottamusmiehet voivat lannistaa uudistushaluisen virkamiehen ja päinvastoin. Uudistusten aikaansaaminen kunnissa edellyttää, että samanaikaisesti sekä luottamuselimet että virkamiehet ovat uudistushaluisia, eikä näin useinkaan ole.

Paremmat päätöksentekokäytännöt ovat johtaneet yrityksissä parempaan toimintaan. Kaiken järjen mukaan palvelujen tuottaminen kunnan omana toimintana olisi edullisempaa, koska ostopalveluihin liittyy raskas hankintaprosessi ja paljon neuvotteluja. Ostettaessa saa mistä maksaa. On vaikeata kirjoittaa sopimus niin, että maksetaan oikeista asioista ja näin kannustetaan toimimaan järkevästi.

Kaikesta tästä huolimatta esimerkiksi vanhusten palveluja yksityiset yritykset tuottavat usein selvästi kuntaa halvemmalla ja kuitenkin laadukkaampina. Kunnan työntekijät tekevät kyllä työtä yhtä tunnollisesti ja ahkerasti kuin yksityistenkin. Ero on hallinnossa. Kuntien kankea hallinto näkyy rakenteellisena tehottomuutena.

= = = =

Kerrattakoon: yrityksissä hallitukset puuttuvat paljon pienempään määrään asioita, mutta käyttävät paljon vahvemmin valtaa. Valtaa on uskallettu delegoida toimitusjohtajalle, koska toimitusjohtajasta pääsee vaivattomasti eroon, jos hänen toimintaansa ei olla tyytyväisiä. Jos toimitusjohtajalla olisi oikeus pysyä kaikissa oloissa tehtävissään 68-vuotiaaksi, delegoimisen kanssa oltaisiin paljon varovaisempia.

Valtion virkamiehistä tehtiin Venäjän vallan aikana erottamattomia, jotta tsaari ei pääsisi käsiksi Suomen virkamieskuntaan. Käytäntö omaksuttiin myös kunnissa. Joskus yksittäisen virkamiehen mandaatti on niin vahva, ettei hänen tarvitse totella esimiehiäänkään. Organisaatioita ei pystytä uudistamaan, koska ainakin ennen virkamiehet valittiin poliittisten mandaattien mukaan. Jos virkamiesten valtasuhteita muutetaan, puututaan myös puolueiden reviireihin. Helsingin kaupungin organisaatiota ei ole uudistettu 60 vuoteen. Se on siis sodan jälkeen täytynyt olla todella edellä aikaansa! J

Ylimpien virkamiesten asema tulee rinnastaa toimitusjohtajiin ja lautakuntien on lopetettava puuttuminen operatiivisiin asioihin. Irtisanomissuojan poistaminen tulee tietysti kompensoida oikeudella erorahaan niin kuin yrityksissäkin tehdään.

Valta ei ole sitä, että pääsee sekaan sotkemaan. Kun Rääkkylän kunta ulkoisti sote-palvelunsa Attendolle, se ei vaatinut saada nimetä edustajiaan Attendon hallitukseen. Silti Rääkkylän valta omiin palveluihinsa oli suurempi kuin jos sote-alue olisi ne tuottanut ja Rääkkylä olisi saanut lähettää edustajansa sote-piirin hallintoelimiin.

= = = =

Kunnalla on kaksi aivan erilaista tehtävää, palvelukunnan ja kiinteistökunnan tehtävät. Palvelukunta tuottaa nimensä mukaisesti kuntalaisille palveluja. Tämä on se osa kunnasta, josta puhutaan kuntavaalien yhteydessä eniten.

Kiinteistökunta kaavoittaa, suunnittelee liikennettä ja asuntotuotantoa, harjoittaa elinkeinopolitiikkaa ja vastaa kaupungin tulevaisuudesta. Siis kaupungin. Kiinteistökunnan tehtävät ovat varsin vaatimattomia haja-asutusalueilla, mutta kasvavissa kaupungeissa kiinteistökunnan tehtävät ovat lopulta kauaskantoisempia.

Kaupunkien välillä on menossa pudotuspeli kun ollaan siirtymässä teollisuuskaupungeista jälkiteollisiin, joiden elinvoima perustuu tietoammatteihin ja paikallisiin palveluihin. Toisilla kaupungeilla on tässä paremmat kortit käsissään kuin toisilla, mutta merkityksetöntä ei ole sekään, miten korttinsa pelaa. Kaupunkien joukossa on alisuoriutujia ja uskomattomia selviytyjiä. Hyvätkin kortit voi pelata huonosti ja huonoillakin voi pärjätä.

Paljon on kiinni herraonnesta. Missä tehdään viisaita päätöksiä, siellä menestytään. Kuopiolla on verrattain hyvät kortit (yliopisto) ja toistaiseksi hyvä herraonni. Se on menestynyt paljon paremmin kuin sijainnin ympäröivän maakunnan perusteella voisi arvella.

Mitä tällä on tekemistä kirjoituksen alun kanssa?

On välttämätöntä hioa kunnallinen päätöksenteko siihen kuntoon, että kiinteistökunnan tehtävät tulevat hoidetuksi hyvin.

(Kirjoitus on julkaistu Savon Sanomissa)