Ääriteot ja ääriajattelu näkyy hänen mukaansa polisiin arjessa.



– Forssan ja Helsingin viimeaikaisten tapahtumien osalta on oltava huolissaan. Helsingissä on tälläkin viikolla ollut ääriajattelijoiden tekemiä rasistisia vakavia rikoksia. Poliisi joutuu koko ajan varautumaan näihin väkivallantekoihin, Koskimäki toteaa MTV:n Uutisextrassa.



Tutkinnassa ovat muun muassa katkaistulla haulikolla ammuskelu ja pahoinpitely, joissa molemmissa epäillään rasistista motiivia.



Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Huumerikostorjunnassa poliisi varautuu katukaupan lisäksi pimeissä verkoissa tapahtuvaan huumekauppaan. Siinä on Koskimäen mukaan suuria haasteita. Uusi pelikenttä vaatii kovia nettiasiantuntijoita myös poliisiin.



– Jonkin verran olemme vielä jäljessä, mutta onnistumisiakin on ollut.

Tällä viikolla Tulli paljasti Suomen suurimman nettihuumekauppajutun.

Koskimäen mukaan pohdinnat siitä, että pääkaupunkiseudun törkeiden huumerikosten tutkinta keskitettäisiin jatkossa paikallispoliisilta keskusrikospoliisille, ei ole vakavasti otettava vaihtoehto.

– Näin ei varmasti tule käymään, että Helsinki menettäisi törkeiden huumerikosten tutkinnan. Voi silti olla, että jonkinlaisella yhteistoiminnalla haetaan lisäarvoa ja lisätehoja huumerikostorjuntaan.

Aarnio-tapaus söi työtehoa

Helsingin huumepoliisin entisen päällikön Jari Aarnion rikosvyyhti on jättänyt jälkensä Helsingin poliisiin ja sen työntekijöihin.

– On ollut pahoinvointia. Raskaita aikoja on eletty. Olemme tehneet rakenteellisia ja toiminnallisia muutoksia, ja tällä hetkellä henkilökunta on sitoutunut, Koskimäki vakuuttaa.

Apulaispäällikön mukaan talon väki on taas keskittynyt työntekoon, ja se näkyy myös tuloksissa.

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

– Se (Aarnio-vyyhti) vaikutti työtehoon. Sairastumisia oli paljon ja motivaatio oli hukassa, Koskimäki sanoo.

10-20 rekisteröityä tietolähdettä

Aarnio-tapauksen myötä koko tietolähdetoiminta on Helsingissä mennyt uusiksi. Jos tietolähteitä (alamaailman vuotajia) ei aiemmin oltu rekisteröity lainkaan, nyt on.



Koskimäki sanoo, että myös laillisuusvalvonta on mahdollista samaan tapaan kuin muualla poliisissa.

– Meillä on rekisteröityjä tietolähteitä 10-20. Määrä ei päätä huimaa, mutta se on enemmän kuin koskaan aiemmin, Koskimäki kertoo haastattelussa.

Yhtään sen enempää Koskimäki ei tietolähdetoimintaa avaa.

– Anonymiteetin säilyttäminen on edelleen keskeinen asia, hän sanoo.

"Tuhansia rikoksia voitaisiin estää"

Koskimäki toteaa Uutisextran haastattelussa myös, että suuri määrä omaisuus- ja muita rikoksia voitaisiin estää, jos maahantulokiellon rikkomisesta olisi sakon sijaan vankeusuhka.



Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Vuosittain Suomessa jää kiinni noin 500 sellaista henkilöä, joilla on rikostaustaa ja joille on määrätty maahantulokielto.

– Olemme laskeneet, että vähintään tuhansia rikoksia voitaisiin estää. Nyt henkilö rikkoo maahantulokieltoa pahimmillaan kahdeksan kertaa, koska kielto on tehoton ilman vankeusrangaistuksen uhkaa.



Lisäksi Koskimäen mukaan poliisin tutkintaan on kesän aikana tullut uusia epäiltyjä joukkoahdisteluja.



– Samanlaista seksuaalirikosten piikkiä kuin oli viime syksynä ja uudenvuodenyönä ei ole ollut. Valitettavasti ahdistelujen kasvu on kuitenkin edelleen jatkunut ja kesältäkin meillä on näitä joukkoahdistelutapauksia ja yksittäisten henkilöiden tekemiä ahdisteluja kadulla. Ja jopa Taiteiden yönä näitä tapahtui, Koskimäki sanoo.



Helsingin poliisi kirjasi viime vuonna elokuun puoleenväliin mennessä 20 ahdistelutapausta. Tänä vuonna niitä on ollut vastaavana ajankohtana 80.



Koskimäen mukaan viranomaiset ovat pystyneet hyvin myös estämään tapauksia.



– Voimakas väliintulo ja julkisuus ovat auttaneet siihen, että tilanne on saatu rauhoittumaan, Koskimäki sanoo.