Kuva: Teija Soini

Suomalaisravintoloihin kohdistunut tuore selvitys saa matkailu- ja ravintola-alan työmarkkinajärjestö MaRan varatoimitusjohtajan Veli-Matti Aittoniemen haukkomaan henkeä. Verohallinnon vuotta 2013 koskeva selvitys paljastaa, että pahimmillaan lähes joka viidennellä ravintola-alan yrittäjällä oli pientä verovelkaa. Se on Aittoniemen mukaan vakava hälytysmerkki.

– Pieneksi verovelaksi kutsutaan noin kymppitonnin velkaa. Anniskelulupaan voidaan puuttua verovelkojen takia, minkä vuoksi verot maksetaan lähes aina ensin. Sen takia tämä luku on pysäyttävä. Kertoo siitä, että nyt ollaan aidosti liemessä.

Aittoniemi sanoo, että myös liiton neuvontaan tulvivien yhteydenottojen perusteella ravintola-alan hätä on todellinen.

– Neuvomme yrittäjiä koko ajan irtisanomisissa, yrityssaneerauksissa ja konkursseissa. Tämä muistuttaa valitettavan paljon 1990-luvun alun lamaa.

Aittoniemen mukaan yksi syy ravintola-alan yrittäjien hätään on jatkuvat veronkorotukset ja lisääntyvä byrokratia.

– Arvonlisävero on noussut, alkoholiveroa korotettiin, sähkövero nousi. Samaan aikaan tulee jatkuvasti näitä ilmoitus- ja raportointivelvollisuuksia. Pitää tehdä ruokatarjoilun omavalvontasuunnitelmaa, anniskelulupaa varten täytyy tehdä useita suunnitelmia, on oltava henkilökuntaluetteloita, rakennusviranomaisia varten selvityksiä ja väen määrästä riippuen erilaisia ilmoitusvelvollisuuksia, Aittoniemi luettelee.

Yrittäjä kohtaa roimasti byrokratiaa

Varatoimitusjohtaja sanoo, että pienen yrityksen täytyy tuottaa noin 40 senttiä paksu paperipino ennen kuin se voi ottaa ainuttakaan asiakasta sisään.

– Olen 25 vuotta alalla toiminut juristi. Minulla alkaa muisti pettää, että mitä kaikkea täytyy tehdä. Mietin vain, että miten pk-yrittäjä siitä selviää.

Ja byrokratiaa olisi Aittoniemen mukaan tulossa lisää, ellei sitä vastaan taisteltaisi jatkuvasti.

– Meillä oli pitkään vääntöä, että ravintoloissa pitäisi ilmoittaa ihan kaikki elintarvikkeiden sisällöt. Nyt pitää ilmoittaa allergeenit ja lihan alkuperä, mikä on hyvä. Onneksi se ei mennyt läpi, että ihan kaikki olisi pitänyt ilmoittaa. Silloin ruokalista olisi näyttänyt puhelinluettelolta.

Aittoniemi sanoo, että päättäjiltä on täysin hämärtynyt, mitä esimerkiksi viiden ihmisen pk-yritys pystyy tekemään.

– Tulee virheitä jo senkin takia, että ihmiset eivät tiedä, mihin kaikkeen täytyy hakea lupia, Aittoniemi sanoo ja arvioi, että pk-yrityksessä paperitöihin menee viikossa noin yhden henkilön yhden päivän työpanos.

Ravintoloiden etuja ajava Aittoniemi sanoo, että seuraavan hallituskauden olennaisin asia olisi lopettaa verojen kiristykset ja keskittää ravintola-alan valvontaa tehokkaammin.

– Me emme tarvitse ihmisiä valvomaan, ettei asiakas kanna tiskiltä kahta lasia kerralla pöytään. Valvonnan pitäisi kohdistua paikkoihin, joissa on vahvoja epäilyjä tarkoituksenmukaisesta harmaan talouden harjoittamisesta.

– Vieläkin puhutaan vakavalla naamalla arvonlisäverojen nostamisesta. Ainakin tämä toimiala on siinä tilanteessa, että meillä konkurssiaalto edessä, jos vielä jotain nostetaan.

Verohallinnon selvityksen mukaan anniskeluluvan haltijoiden verovelka vuonna 2013 vaihteli 11–19 prosentin välillä aluehallintovirastoittain. Keskimääräinen verovelka oli 12 000 euroa.