Varkauden kaupunki syyllistyi vakavaan laiminlyöntiin, kun se jätti koulukotiin sijoitetun lapsen ilman lain edellyttämää valvontaa.

Tapaus liittyy muhoslaisessa Pohjolakodissa viime vuonna paljastuneisiin väärinkäytöksiin. Eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen mukaan sijoitettuja lapsia kohdeltiin koulukodissa epäasiallisesti, nöyryyttävästi ja alistavasti (siirryt toiseen palveluun). Tarkastuksen jälkeen apulaisoikeusasiamies pyysi selvitystä 15 kunnalta ja kuntayhtymältä, jotka olivat sijoittaneet lapsia Pohjolakotiin.

Lain mukaan kunnan on valvottava paikkoja, joihin ne ovat sijoittaneet huostaanotettuja lapsia. Apulaisoikeusasiamiehen mukaan valvonnassa on kuitenkin puutteita. Erityiset moitteet sai Varkauden kaupunki, jossa valvonta oli jätetty tekemättä tietoisesti.

Varkauden lastensuojelu sijoitti yhden lapsen Pohjolakotiin muutamaksi kuukaudeksi keväällä 2018. Kaupungin lastensuojelu ei kuitenkaan käynyt koulukodissa tai muutenkaan tutustunut sen kasvatusmenetelmiin ennen lapsen sijoittamista. Lasta ei myöskään käyty tapaamassa koulukodissa, mutta hänelle oli soitettu kuukausittain.

Apulaisoikeusasiamiehen mukaan Varkauden sosiaalityöntekijä oli saanut esimiehiltään määräyksen jättää valvontakäynnit väliin. Tätä apulaisoikeusasiamies piti erittäin vakavana.

– Annettiin työnjohdollinen määräys, joka on ollut lainvastainen, sanoo esittelijäneuvos Tapio Räty oikeusasiamiehen kansliasta.

"Tietenkin olemme tietoisia, että se ei ole riittävä perustelu"

Lastensuojelulain mukaan lapsen sijoittaneen kunnan on valvottava, että lapsen sijoitus perhehoitoon tai laitoshuoltoon toteutuu lain mukaisesti. Käytännössä lasta on käytävä tapaamassa henkilökohtaisesti. Lisäksi sijaishuoltopaikkaa valvovat sijoituskunta ja aluehallintovirasto.

Apulaisoikeusasiamiehen selvityksen mukaan valvonnan laiminlyönti Varkaudessa johtui sosiaalityöntekijän työmäärästä. Sosiaalityöntekijällä oli asiakkaana tuolloin peräti 76 perhettä.

– Työntekijällä ei ole käytännössä ollut mahdollisuutta käydä tapaamassa sijoitettuja asiakkaita, Räty sanoo.

Palvelualuepäällikkö Riitta Mentula-Hyvärinen Varkauden kaupungilta kertoo, että taustalla olivat rekrytointivaikeudet. Kaupungilla oli keväällä 2018 auki useita sosiaalityöntekijän paikkoja, joihin ei saatu palkattua ihmisiä. Tämän vuoksi kaupungin ainoa sijaishuollosta vastaava sosiaalityöntekijä joutui ottamaan hoidettavakseen myös kymmeniä avohuollon asiakasperheitä.

Ratkaisussaan apulaisoikeusasiamies epäilee, että Varkauden päätös jättää valvontakäynnit tekemättä on mahdollisesti koskenut myös muita sijaishuollossa olevia lapsia. Mentula-Hyvärinen kuitenkin sanoo, että näin ei ole, vaan laiminlyönti koski yhtä asiakasta.

Hänen käsityksensä mukaan ratkaisuun saattoi vaikuttaa sekin, että asiakas oli sijoitettu kauas, yli 300 kilometrin päähän Varkaudesta.

– Tietenkin olemme tietoisia siitä, että se ei ole riittävä perustelu jättää tapaamatta lasta henkilökohtaisesti.

11 kunnalta ja kuntayhtymältä odotetaan lisäselvitystä

Sijaishuoltoa hoitavien sosiaalityöntekijöiden asiakasmäärät olivat ongelma lähes kaikissa muissakin oikeusasiamiehen selvityspyynnön saaneissa kunnissa ja kuntayhtymissä. Varkaudessa tilanne oli kuitenkin selvästi muita vaikeampi.

Tällä hetkellä sijaishuoltoa hoitavalla sosiaalityöntekijällä on Varkaudessa 46 asiakasta. Asiakasmäärää ei ole määritelty laissa, mutta esimerkiksi Espoossa on otettu tavoitteeksi, että asiakasperheitä olisi enintään 30 yhtä työntekijää kohden.

Apulaisoikeusasiamies odottaa Varkauden perusturvalautakunnalta helmikuun loppuun mennessä selvitystä siitä, mihin toimiin se on päätöksen johdosta ryhtynyt.

Samansuuntaiset selvityspyynnöt saivat myös Vantaa, Hämeenlinna, Turku, Raisio, Oulu, Raasepori, Kemi, Hyvinkää, Kirkkonummi sekä Etelä-Savon Essote-kuntayhtymä. Näiden lisäksi arvioitavana olivat Liminka, Espoo ja Oulunkaaren ja Ylä-Savon kuntayhtymät.

Apulaisoikeusasiamies Maija Sakslin antoi ratkaisunsa kuntien ja kuntayhtymien toiminnasta 28.12.2018. Varkauden kaupungin saamasta huomautuksesta kertoi ensin Kaleva (siirryt toiseen palveluun).