Hallitusohjelman mukaan kaivoslainsäädäntö uudistetaan ja mahdollisuutta erillisen kaivosveron käyttöönottoon selvitetään.

Hannu Hoskonen on keskustan kansanedustaja ja eduskunnan ympäristövaliokunnan puheenjohtaja. Kuva: Compic Photos / Eduskunta

Rinteen hallituksen ohjelman mukaan kaivoslainsäädäntö uudistetaan. Ohjelmassa todetaan uudistuksesta ja kaivosalasta näin: ”Uudistuksen lähtökohtana on ympäristönsuojelun tason parantaminen, kaivosten toimintaedellytysten varmistaminen sekä paikallisen hyväksyttävyyden ja vaikuttamismahdollisuuksien parantaminen.” ”Kunnille säädetään oikeus päättää kaavoituksella, onko kaivostoiminta mahdollista kunnan alueella.” ”Parannetaan kaivosalueen ja kaivoksen vaikutusalueen kiinteistön- ja maanomistajien asemaa ja tiedonsaantioikeutta.” ”Otetaan merkittävissä kaivoshankkeissa nykyisen lainsäädännön edellyttämällä tavalla alkuperäiskansojen oikeudet huomioon.” ”Parannetaan kaivosluvan ja ympäristöluvan yhteensovittamista. Otetaan huomioon suunnitellun kaivoksen ympäristövaikutukset mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.” ”Malmin uraanipitoisuuden huomioonottamista kaivoshankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnissa kehitetään.” ”Kehitetään vakuussääntelyä siten, että ympäristölliset vastuut hoidetaan kaikissa tilanteissa.” ”Lainsäädännön piiriin otetaan myös merenpohjan mineraaleihin kohdistuva kaivostoiminta. Selvitetään malminetsintäoikeuden lupaprosesseja, käytänteitä ja mahdollisia rajoittamistarpeita luonnonsuojelualueilla.” ”Siirretään kaivokset sähköveroluokkaan I ja poistetaan ne energiaveroleikkurin piiristä. Selvitetään mahdollisuutta ottaa käyttöön erillinen kaivosvero, jotta maaperän kaivannaisista saadaan yhteiskunnalle kohtuullinen korvaus. Selvitetään mahdollisuuksia verottaa kaivosoikeuksien myyntivoittoja Suomessa silloinkin, kun ne ovat ulkomaisten yhteisöjen omistuksessa.”

Keskusta ja vihreät ovat päätyneet useasti nokikkain Rinteen hallituksen alkutaipaleella. Sama tahti jatkui Yleisradion Ykkösaamussa tiistaina, kun kansanedustajat Mari Holopainen (vihr) ja Hannu Hoskonen (kesk) keskustelivat kaivoslain uudistuksesta.

Holopainen korosti omissa puheenvuoroissaan ympäristönsuojelunäkökulman tuomista vahvemmin lakiin. Hänen mukaansa vuoden 2011 kaivoslaki on ”kirjoitettu kaivosteollisuuden näkökulmasta oikeastaan jokaisessa kohdassa”, ja muun muassa valtauskäytäntö on kohtuuton paikallisten asukkaiden näkökulmasta.

”Onhan se aika hullu tilanne, että valtauksia voi tehdä ihan kansallispuistojen kylkeen. Pitäisi olla jonkinlainen suojavyöhyke, koska vaikutukset voivat olla hyvin laajoja”, Holopainen myös totesi.

Hänen mukaansa kaivosteollisuuden edun ei tulisi näkyä näin vahvasti laissa, koska ala ei ole erityisen työllistävä.

Keskustan Hoskonen, eduskunnan ympäristövaliokunnan puheenjohtaja, aloitti vihreiden ryöpytyksen heti liityttyään lähetykseen puhelimitse.

”Kaivoslakihan sovittiin hallitusohjelmassa uudistettavaksi. Mutta siinä pitää muistaa myös vihreiden, kun tuntuu olevan tuota suojeluintoa rajattomasti – kaikki taloustoiminta pitäisi Suomesta lopettaa – että hallitusohjelmassahan sanotaan selvällä suomen kielellä, että uudistuksen lähtökohtana on ympäristönsuojelun tason parantaminen, kaivosten toimintaedellytysten varmistaminen ja paikallisen hyväksyttävyyden ja vaikutusmahdollisuuden parantaminen”, Hoskonen aloitti.

Hän muistutti, että hallitusohjelmassa on sitouduttu myös työllisyysasteen nostoon.

”Jos tässä lähdetään semmoisille teille, että ollaan lakkauttamassa kaivoksia tai panemassa ne niin tiukalle, niin meillä on hyvin äkkiä puoli miljoonaa työtöntä lisää tässä maassa”, Hoskonen pamautti.

Hän viittasi kaivosalan suorien työpaikkojen lisäksi metalli-, kemian- ja sähköteollisuuteen, jotka ”riippuvat kaivosteollisuudesta”. Kaivosteollisuus ry:n mukaan Suomeen tuodaan noin 3–4 kertaa enemmän raaka-aineita kuin kotimainen kaivosteollisuus kykenee tuottamaan.

”Tämä höyrypäinen intoilu asian ympärillä itseäni hirvittää”, Hoskonen sanoi.

Holopainen ihmetteli Hoskosen ”kohtuullisen perättömiä väitteitä” vihreiden tavoitteista ja puolesta miljoonasta työttömästä. Holopainen linjasi aiemmin lähetyksessä, että kaivosteollisuutta tulee jatkossakin olemaan, mutta sen täytyy olla tarkemmin säädeltyä.

”Kaivosteollisuus ei moniin muihin nähden ole työllistävä vaan robotisoituva ala”, Holopainen sanoi.

Pampalon kultakaivosta kuntapäättäjänä vahvasti edistänyt Hoskonen sanoi, että kaivospaikkakunnalle asuvan kokemusten mukaan ”väite, että kaivosteollisuus ei työllistä, on ihan huuhaata”.

Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja Pekka Suomela kertoi Ylen lähetyksessä, että kaivosteollisuus työllistää Suomessa noin 13 000 ihmistä, joista noin puolet suoraan ja puolet välillisesti.

”Esimerkiksi matkailuala työllistää 100 000 henkilöä”, Holopainen huomautti tähän.

Hannu Hoskonen tuki Suomelan ajatusta, että ympäristölupa- ja kaivoslupaprosessit yhdistettäisiin ja niitä käsiteltäisiin jatkossa ”käsi kädessä”. Tästä toimintamallista hyvä referenssi on Hoskosen mukaan Äänekosken sellutehdas, jossa prosessi saatiin läpi vuodessa.

LUE MYÖS:

Pääministeri Rinteen kohuttu ”hännänheilutus”-viesti olikin tarkoitettu koko virkakunnalle – Näin hän perustelee sanomisiaan Uudelle Suomelle

”Kuvitelkaa, jos George W. Bush olisi vastannut näin 9/11 jälkeen” – Tutkijoilta tyrmäys Donald Trumpin puheelle