Arbeidere som syr klær for H&M og KappAhl sier at de får elendig lønn, tvinges til overtid og har ikke mulighet til å fagorganisere seg.



Kvinner syr klær på tekstilfabrikk i Bangladesh. Illustrasjonsfoto: Clean Clothes Campaign.

Last ned rapporten her

Lønningene for tekstilarbeiderne er så lav at det ikke er mulig å jobbe seg ut av fattigdom. Vanlig minstelønn i den indiske tekstilindustrien ligger på mellom 590 og 680 kroner. Et minimum for et verdig liv er ifølge institusjonen Asia Floor Wage på 975 kroner. Les mer om tekstilarbeidernes kjøpekraft i rapporten «Mye arbeid, små marginer».

Overtid er svært vanlig og nødvendig fordi standard lønn ikke er nok til et verdig liv for familiene. Ved begge fabrikkene sier arbeiderne at de tvinges til å jobbe overtid, noe som er i strid med både den internasjonale konvensjoner, med indisk lov - og med selskapenes egne etiske retningslinjer. Ved den ene fabrikken var 120 timers overtid per måned vanlig, ved den andre lå tallet på hele 160 timer. Bare en av fabrikkene ga overtidslønn for pålagt overtid.

Fagforeningsaktivitet er uønsket, og arbeiderne er svært redde for å organisere seg av frykt for å miste jobben. Mangelen på fagforeninger gjør at arbeiderne heller ikke har mulighet til å kollektivt forbedre lønns- og overtidsbetingelser.

Inspeksjoner og kontroller for å sikre at fabrikkene overholder kleskjedenes etiske retningslinjer er ifølge arbeiderne bare skuespill. De blir fortalt hva de skal si til inspektørene, og verneutstyr blir delt ut før inspeksjon og trukket tilbake etterpå.





Hennes & Mauritz kommer dårlig ut i en ny rapport fra Framtiden i våre hender. (Foto: tnarik/flickr)

Dagsavisen om rapporten.

Det avsløres i en ny rapport fra Framtiden i våre hender: «Bak kulissene. Arbeidernes stemme om arbeidsforholdene ved to fabrikker i Gurgaon, India». Undersøkelsen tar for seg arbeidsforholdene ved to fabrikker i India som syr klær for blant annet Hennes & Mauritz og KappAhl. Researchen er gjennomført høsten 2010. Arbeiderne beskriver arbeidsforhold som står i skarp kontrast til de nordiske kleskjedenes egne etiske retningslinjer, og med indisk lov.28 arbeidere ved to indiske fabrikker i Gurgaon, 32 kilometer sørvest for Delhi har latt seg dybdeintervjue om lønnsforhold, bruk av overtid, fagforeningsaktiviteter, helse og miljø-forhold på de to fabrikkene. Til tross for mange år med søkelys på bedrifters samfunnsansvar og økende bruk av etiske retningslinjer i klesbransjen, beskriver arbeiderne en nedslående hverdag:Arbeiderne er dybdeintervjuet på kveldstid, utenfor fabrikkområdet. Av hensyn til kildene til rapporten er fabrikkene og de intervjuede anonymisert. Arbeiderne har tilsynelatende ingen muligheter for å gjøre sin stemme hørt overfor ledelsen. De som har latt seg intervjue gir uttrykk for at organisasjonsfrihet står høyt på ønskelista.– H&M og KappAhl må lage en handlingsplan, med tidsfrister, for hvordan arbeidsforholdene hos leverandørene i Gurgaon skal bli bedre, sier fagrådgiver i Framtiden i våre hender, Carin Leffler. – De to kleskjedene bør også umiddelbart starte et strategisk samarbeid med fagforeninger og frivillige organisasjoner på alle nivåer hvor målet er å øke lønningene til arbeiderne som produserer varene.Framtiden i våre hender har i flere år jobbet med bedrifters samfunnsansvar, og blant annet gjennom det internasjonale nettverket Clean Clothes Campaign. Det er i samarbeid med en av partnerne i dette nettverket, den indiske organisasjonen Society of Labour and Development, at undersøkelsen har blitt gjennomført.H&M og KappAhl ønsker ikke å offentliggjøre hvilke fabrikker de kjøper sine klær fra og det har vært svært krevende å finne frem til de to fabrikkene som er formål for undersøkelsen.– Kravet til og behovet for at selskapene åpner sine leverandørlister er økende, sier Leffler.– I dag kan selskapene si at de satser på etikk i leverandørkjeden uten at det er mulig for uavhengige observatører å etterprøve det de sier. Dette handler ikke bare om forbrukernes ønske om å få vite at klesplagget er produsert på en OK måte, men minst like mye om arbeidernes rettigheter, sier Leffler.Fagforeninger i Norge reagerer også på det som kommer fram i den nye rapporten.– H&M og KappAhl må rydde opp i denne utnyttingen av arbeidsfolk, sier Peggy Hessen Følsvik i LO-forbundet Handel og Kontor til Dagsavisen, som også har omtalt saken.Hun mener undersøkelser som dette er en viktig påminnelse til oss forbrukere.– Til syvende og sist har vi alle et ansvar. Varer som er så billige at det er for godt til å være sant, er som regel det, sier Følsvik.En annen fersk rapport fra Framtiden i våre hender, «Med døren på gløtt?» , beskriver den manglende åpenhetspolitikken- og praksisen ved 18 selskaper i kles- og elektronikkbransjen. H&M og KappAhl inngår også i denne undersøkelsen.For mer informasjon og spørsmål kontakt Carin Leffler, fagrådgiver, carin@framtiden.no eller tlf. 99 53 02 45.