Ut fra kronikker, ledere og uttalelser fra politikere ser det ut som at bomavgifter bør erstattes med GPS-basert veiprising. Istedenfor bompenger skal vi betale avgifter basert på når, på hvilken vei og hvor langt vi kjører. GPS-utstyr er billig og datatilsynet har uttalt at så lenge detaljene om kjøring ikke forlater den enkelte bil, er en slik teknologi akseptabel ut fra personvernhensyn.

Prising uten å skille på vei, kan løses på mange måter alt avhengig av nøyaktighet, ifra egne telleverk til avgift innbakt i forsikring. Ulik veiprising krever at bilens posisjon kobles til veien som benyttes. Denne løsningen kan ved første øyekast virke attraktiv fordi det finnes billige posisjoneringsløsninger, som for eksempel gps.

Les også: Veiprising og bytrafikk

Det er et langt steg ifra en teknologi som muliggjør veiprising til et veiprisingssystem. Satellittbaserte posisjoneringssystem er lite robuste og sårbare overfor jamming eller forfalskning. For at brukerne skal akseptere veiprising er det viktig at systemet er rettferdig og «treffer» brukere likt. Noe som krever innsyn og etterprøvbarhet. Erfaringsmessig utgjør disse kravene en betydelig del av systemets kostnad.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Gps baserer seg på tid-signaler fra satellitter. Signalene er svake og en jammer med 10–30 meters dekning koster fra 100–500 kroner. De er i dag relativt hyppig brukt for å sette flåteovervåkingssystem ut av funksjon. Et GPS-system som blir jammet har ikke mulighet for å beregne posisjon og kan dermed ikke rapportere veipris.

Fordi radiosignaler fra satellittene er svake kan posisjon også forfalskes ved å overdøve de korrekte signalene med falske tidssignal eller forsinke de ekte signaler. I små skala har akademiske prosjekter demonstrert forfalskning med liten innsats og deler til en pris under 3000 kr. I stor skala anvendes de av nasjonalstater som en del av øvelser og terrorbekjempelse.

Det spesielle ved jamming og forfalskede signal er at også nabobiler påvirkes. Et system må derfor skille mellom de som aktivt bruker jammer og de som blir utsatt for jamming fordi de kjører i nærheten av en jammer. Straffereaksjoner mot en bilfører basert på manglende data oppleves uakseptabelt når bilfører får bot fordi bilen foran har en jammer.

Videre er det en risiko for at jammer utnyttes for sabotasje eller mobbing dersom det gir høye bøter. Jammere er små, billige og kan lett gjemmes i bil av en med ondsinnede hensikter.

En mulig måte å nøytralisere bruk av jammere er straffereaksjoner og et tett og landsdekkende nett av jammer-overvåkere tilsvarende dagens fartskameraer men betydelig større antall. En alternativ løsning er detaljert rapportering fra den enkelte bil kombinert med sentralisert data behandling for å finne biler som jammer og rekonstruere pris for de bilene som er blitt påvirket. Dette er bare ment som illustrasjon. Imidlertid, av det vi har sett av utredninger og kronikker er det ingen som har skissert kostnadseffektive løsning på disse problemene.

En viktig del av et veiprisingssystem er verifisering av software og om hardware fungerer korrekt. Det er åpenbart at software, som rapporterer posisjon og beregner og rapporterer pris, vil inneholde feil. Systemet må derfor ha mekanismer for å kunne oppdage feil, noe som vanskelig lar seg løse uten å bryte kravet til at detaljerte data ikke skal utleveres. Brukerne vil også ha vanskelig for å bevise feil, siden det ikke vil finnes eksterne bekreftede bevis for at det er feil i regningen.

Veiprising er ment å dekke opp dagens bompenger og vil således gi god motivasjon for bruk av jammere og forfalskere, noe som vil stille krav om etterprøvbarhet. Etter vår mening er det ingen åpenbare, billige metoder for å oppnå dette. Den offentlige diskusjon bør derfor ikke forskuttere at satellittbasert veiprising er et alternativ. Vi mener ikke at posisjonsbasert veiprising er umulig, men den foreslåtte løsningen har en rekke utfordringer uten åpenbare enkle løsninger. Dette er en god illustrasjon på at det er et langt steg ifra en teknologi til et system.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.