ANDENES (Dagbladet): Det litauiske innleiefirmaet Skodita og Andenes Fiskemottak er tatt for grove brudd på arbeidsmiljøloven. En konstruert modell med Skodita som «underleverandør» brukes for å dumpe lønns- og arbeidsforhold, mener Arbeidstilsynet.

- Alt var bare bullshit overfor norske myndigheter, sier en av de innleide litauiske arbeiderne på telefon til Dagbladet.

LAV LØNN: Arbeidstilsynet har avdekket at de ansatte har jobbet for helt ned til 60 kroner timen. Foto: Nina Hansen/Dagbladet Vis mer

Han bekrefter innholdet i Arbeidstilsynets rapporter. Her dokumenteres blant annet en timelønn på mellom 60 og 80 kroner, mens kravet etter norsk lov er minst 181 kr. Dessuten: Arbeidstid inntil 32 timer i strekk. Og null i overtidstillegg.

Fiskeriarbeideren tør ikke stå fram med navn av frykt for følgene.

- Da politi og arbeidstilsyn dukket opp, fikk vi klar beskjed av lederne om å holde kjeft. Vi skulle si at vi fikk 18 euro i timen. I virkeligheten hadde jeg under halvparten, 8 euro i timen, og det var ingen tillegg for overtid, sier arbeideren.

Både Andenes Fiskemottak og Skodita benekter at de har instruert arbeiderne, og bestrider lovbruddene.

Endte som klagesak

Det luktet fisk, men aktiviteten var liten i Andenes Fiskemottak på Andøy i Nordland da vi ble vist rundt i de nesten tomme lokalene i midten av september.

Lavsesongen ga denne dagen jobb bare til tre arbeidere, som håndterte fisk for salting. Daglig leder Leif Kvivesen tok jovialt imot oss. Han har skrevet til Arbeidstilsynet at tilsynet driver med «kreativ forvrengning av de faktiske forhold».

Vi fikk vi klar beskjed av lederne om å holde kjeft Anonym arbeider

Arbeidstilsynet har gjort Andenes Fiskemottak ansvarlig for å rydde opp. Men Kvivesen viser til at det er «underleverandøren», selskapet Skodita, som har arbeidsgiveransvaret. Det lokale tilsynets vedtak om lovbrudd er behandlet som klagesak i Direktoratet for arbeidstilsynet, der det ble stadfestet. Nå har tilsynet varslet en bot.

FISKEBRUKSJEF: Leif Kvivesen mener han kan dokumentere at Arbeidstilsynet tar feil. Foto: Nina Hansen / Dagbladet Vis mer

Vi møtte Kvivesen før klagen var behandlet.

- Du blir sjokkert når den norske staten kommer på besøk til en liten bedrift med en omsetning på 100 millioner kroner i året. Tror det var fem-seks politifolk som stengte alle utganger, men vi har alt på stell. 30–40 av disse arbeiderne kommer igjen hvert år. Hvis de ikke hadde det bra, ville de aldri kommet tilbake, forsikret Leif Kvivesen.

Andenes Fiskemottak Omsetning 2018: 73 mill.kr. Klippfisk: Portugisisk eierskap via selskapet Brites, Vaz & Irmãos, S.A. De portugisiske eierne er en av verdens største klippfiskprodusenter.

Da Dagbladet sendte sitatsjekk etter vårt møte på Andenes skrev Kvivesen tilbake at han verken ville siteres eller navngis. Heller ikke bedriftens navn skulle gjengis, krevde han.

I e-posten avviser han at Andenes Fiskemottak har brutt arbeidsmiljøloven på noe punkt. Han holder også på at Skodita har vært underleverandør, og har betalt lønn i tråd med loven.

«Det finnes ingen pålegg som er brutt. Det finnes ingen pålegg som ikke er innfridd. Det finnes ingen stoppordre fra Arbeidstilsynet», skriver Kvivesen til Dagbladet.

ANSIKTREGISTRERING: Arbeidstilsynet brukte bedriftens system for ansiktgjenkjenning for å dokumentere brudd på arbeidstidsbestemmelser. Foto: Nina Hansen / DAGBLADET Vis mer

Norsk-litauisk nettverk

«Underleverandør» Skodita, som i år forsynte fiskemottaket med arbeidskraft, er ett av mange selskaper i et norsk-litauisk nettverk. Dette nettverket skifter navn på selskapene hele tiden. De «overtar» angivelig deler av produksjonen ved fiskebruket, men Arbeidstilsynet mener det her er snakk om innleid arbeidskraft.

Andenes Fiskemottak har ifølge Arbeidstilsynet hentet arbeidere fra dette nettverket i flere år.

Samarbeid med Litauen

Arbeidstilsynet mener å ha gjort følgende funn ved årets kontroll:

Doble arbeidsavtaler – en «pen» variant, beregnet på kontrolletatene, og en variant med dårligere vilkår.

Ulovlig lange arbeidsdager.

Manglende overtidsbetaling.

Brudd på påseplikt (arbeids-/oppdragsgivers plikt) til å sikre minstelønn.

Norske kontrollmyndigheter har samarbeidet med arbeidstilsynet i Litauen for å sjekke forholdene i Skodita.

Halv lønn

Jobbet nesten døgnet rundt Stikkprøver av arbeidstiden for tre tilfeldige arbeidstakere i Skodita avdekket dette:

30 tilfeller av mer enn lovens grense på 13 timers arbeidsøkter i løpet av 24 timer. Disse 30 tilfellene hadde et gjennomsnitt på 17 arbeidstimer.



av mer enn lovens grense på 13 timers arbeidsøkter i løpet av 24 timer. Disse 30 tilfellene hadde et gjennomsnitt på 17 arbeidstimer. 36 tilfeller der den ansatte ikke har fått 11 timer sammenhengende arbeidsfri i løpet av 24 timer, slik loven krever.



der den ansatte ikke har fått 11 timer sammenhengende arbeidsfri i løpet av 24 timer, slik loven krever. De 36 tilfellene hadde et gjennomsnitt på rundt sju timer arbeidsfri.



hadde et gjennomsnitt på rundt sju timer arbeidsfri. 10 tilfeller der arbeideren ikke fikk minimum 35 timer sammenhengende arbeidsfri i løpet av syv dager, slik loven krever.



der arbeideren ikke fikk minimum 35 timer sammenhengende arbeidsfri i løpet av syv dager, slik loven krever. I snitt hadde disse arbeiderne 20 timers arbeidsfri i løpet av syv dager.



hadde disse arbeiderne 20 timers arbeidsfri i løpet av syv dager. Åtte tilfeller av mer enn lovens grense på 48 timers arbeidsuke i snitt i løpet av åtte uker. Gjennomsnittlig arbeidstid i de åtte tilfellene, i løpet av åtte uker, var 55 timer i uken.

Arbeiderne ved Andenes Fiskemottak kunne ikke legge fram arbeidsavtaler da Arbeidstilsynet var på besøk. Heller ikke ledelsen ved fiskebruket kunne framskaffe avtalene.

Arbeidsavtalene ble seinere lagt fram. De viste da en lønn som tilsvarte norske minstelønnssatser på 181 kroner timen. Men det stemte dårlig med virkeligheten, ifølge tilsynsrapporten.

Kontrakter for de samme arbeiderne, funnet i Litauen, viser at betalingen ligger litt over litauisk minstelønn, med tillegg av en daglig godtgjørelse. Til sammen har timebetalingen ligget på 60–70 kroner i timen, konkluderer Arbeidstilsynet. Enkelte arbeidere oppga at lønna var 8 euro i timen, under halvparten av norsk minstelønn.

Ansiktsgjenkjenning

Arbeidstilsynet har hatt en utfordring med å sjekke arbeidstid for den enkelte arbeider da de etter hvert satt med fire ulike sett med timelister.

Én liste er innhentet fra Skodita. To er fra litauisk arbeidstilsyn. Tilsynet stoler likevel mest på en fjerde variant, som baserer seg på ansiktsgjenkjenning for folk som har gått ut og inn av lokalene på Andenes Fiskemottak.

De har analysert stikkprøver av disse timelistene.

Det verste tilfellet viser ifølge Arbeidstilsynet at en person har vært på jobb sammenhengende i over 32 timer, altså nær halvannet døgn. Inspektørene avdekket også massive brudd på arbeidsmiljølovens bestemmelser om arbeidstid, overtid og hviletid. (se fakta)

Daglig leder Leif Kvivesen sier til Dagbladet at ansiktsgjenkjenningssystemet tilsynet har basert sine undersøkelser på, ikke er pålitelig. Han viser fram et annet system Skodita brukere for sine arbeidere, basert på fingeravtrykk når de passerer ut og inn.

Tross rekordlange arbeidsdager og svært få fridager, har ikke arbeiderne fått betaling for overtid, mener Arbeidstilsynet. Enkelte arbeidere oppga at de har fått 15 kroner i overtidstillegg. Norske regler tilsier minst 40 prosent, eller drøyt 70 kroner i tillegg pr. time.

Gjentatte brudd

MYE FISK: Andenes Fiskemottak omsatte for 73 millioner kroner i 2018. Foto: Nina Hansen/Dagbladet Vis mer

Det er ikke første gang Andenes fiskemottak blir tatt for det Arbeidstilsynet mener er omfattende brudd på arbeidsmiljøloven, viser dokumenter Dagbladet har fått innsyn i. For to år siden påpekte tilsynet i et brev til Andenes Fiskemottak gjentatte brudd på bestemmelsen om kontroll med arbeidstida i åra 2015, 2016 og 2017.

Arbeidstilsynet viser til at de har møtt litauiske arbeidere rekruttert fra det samme litauiske nettverket hos Andenes Fiskemottak hvert år siden 2014, men at selskapene hele tiden har skiftet navn.

Gang på gang har tilsynet slått fast at bruken av disse selskapene er innleie av arbeidere, ikke et selvstendig arbeid utført av en underleverandør. (se faktaramme)

Tilsynet mener altså det er fiskebruket som skal sørge for at arbeiderne får skikkelig betalt og ellers blir behandlet i tråd med loven.

Bestrider alt

I svaret på tilsynsrapporten antyder Leif Kvivesen at Arbeidstilsynet har en «agenda». Han mener at Skodita er en underleverandør på linje med et renholdsfirma eller en elektriker.

Arbeidstilsynet driver nå med en kreativ forvrengning av de faktiske forhold Leif Kvivesen, Andenes Fiskemottak

Kontrakten innhentet fra Litauen, som viser 4,46 euro i timen, mener Kvivesen er en minimumskontrakt, og hevder han kan dokumentere riktige utbetalinger til arbeiderne.

Han skriver i et svar til tilsynet: «Arbeidstilsynet driver nå med en kreativ forvrengning av de faktiske forhold……». Kontrakten fra Litauen omtaler han slik: « … for alt vi vet så kan jo dette være en skrivebordskalkulasjon utført av tilsynet, med det formål å skyggelegge betydningen av de faktiske utbetalinger som er utført.»

«Ringer han Tom»

- Bruken av det litauiske nettverket har gitt deg og bedriften mye trøbbel gjennom flere år etter mange tilsyn. Hvorfor fortsetter du å bruke dem?

- Hva får jeg av folk, og hvordan løse dette? Jeg føler ansvar for dem som har vært her. Blir kjent med dem. De er fornøyde.

- Hvordan inngås avtalene om å skaffe arbeidskraft?

- Jeg ringer han Tom i Alta (Tom Henrik Frisk Isaksen. Red.anm.). Jeg forteller om produksjonsbehovet, og han ordner resten.

En rekke av de litauiske selskapene har norsk adresse hos Tom Henrik Frisk Isaksen i Alta. Da Dagbladet tok kontakt med Frisk Isaksen svarte han at han aldri hadde jobbet med utleie av arbeidskraft, men at han jobber for et konsulentselskap.

- Jeg kan derfor ikke uttale meg på vegne av noen av selskapene eller siteres eller refereres til på noen måter i kontekst til disse eller meg, skriver Frisk Isaksen i en e-post.

FISKEARBEID: Ifølge Arbeidstilsynet fikk flere av de ansatte ikke overtidsbetalt. Foto: Nina Hansen/Dagbladet Vis mer

Ukjent partner

Da vi spurte Kvivesen om hvem som undertegner kontrakten om arbeidskraft med ham, om det er en mann eller en kvinne, svarte han kontant:

- Mann.

Jeg forholder meg til en pakkeløsning fra Tom Leif Kvivesen, Andenes Fiskemottak

Kontrakten er underskrevet av Leif Kvivesen og Ona Mlekiene. Vi konfronterte Kvivesen med at dette er en kvinne, administrerende direktør i det selskapet han har skrevet avtale med.

- Hvordan de organiserer seg, tar jeg ikke stilling til. Jeg forholder meg til en pakkeløsning fra Tom.

- Har du noen tanker om hvorfor Tom og hans partnere stadig vekk får oppmerksomhet fra kontrollmyndighetene?

- De må vel ha et eller annet i skuffen. Kanskje du også vet mer enn meg. Jeg er nødt til å se på muligheter for å få ned kostnadene.

- Skyver du fra deg ansvar på denne måten?

- Både og. Det har fungert med disse kara her. Arbeiderne sier at tre måneders jobb her gir det samme som en årslønn i Litauen. Jeg ville gjort det samme, hvis jeg var i deres situasjon.

Skodita avviser lovbrudd

Dagbladet har konfrontert Ona Mlekiene i Skodita med Arbeidstilsynets konklusjon om lovbrudd. Hun svarer i en e-post at Skodita har betalt arbeiderne norsk tarifflønn på 181 kroner, men at det blir 8 euro (80 kroner) timen når utgifter som husleie og reise er trukket fra. Også hun avviser enhver form for lovbrudd.

AVISER LOVBRUDD: Også det litauiske bemanningsbyrået, Skodita, mener at Arbeidstilsynet har tatt feil. Foto: Nina Hansen/Dagbladet Vis mer

Mlekiene mener Skodita er utsatt for rykter og oppspinn og at Arbeidstilsynet ikke kan bevise lovbrudd. Hun avviser bruk av doble kontrakter og sier at hun ikke på noe tidspunkt har bedt arbeiderne gi myndighetene feilinformasjon.

Dette må bygge på misforståelser. Ingen arbeidere har klaget på arbeidsforholdene Ona Mlekiene, Skodita

- Dette må bygge på misforståelser. Ingen arbeidere har klaget på arbeidsforholdene, skriver Ona Mlekiene i en e-post.

Hun legger til at Skodita baserer seg på et annet registreringssystem for arbeidstid enn ansiktsgjenkjenning.

Lovbrudd stadfestet

I Arbeidstilsynets endelige vedtak slås det fast at «selskapets ledelse ikke engang var sikker på navnet til selskapet som leverte bemanningen». Direktoratet mener signaler som lav pris på tjenesten, diffus ledelse og stadig skiftende navn på selskaper som leverte arbeidskraft burde fått varselklokkene til å ringe hos fiskemottaket.

Dagbladet har forsøkt å kontakte de portugisiske eierne, uten å lykkes.

Skru På Lyd Error Error Dramatiske bilder fra byggeplass i Oslo, som arbeidstilsynet stengte på timen. Video: Privat Vis mer