UENIG: Arbeidsminister Anniken Hauglie melder til Stortinget at enda flere vil motta uføretrygd i 2020. Ap’s Rigmor Aasrud (til venstre) er svært urolig over utviklingen og mener regjeringen satser feil. Foto: Frode Hansen

– Statsbudsjettets tristeste nyhet: 25 000 flere på uføretrygd

Uføre-uføret fortsetter: For første gang passerer kostnadene til uføretrygd 100 milliarder kroner. Opposisjonen reagerer sterkt og mener at regjeringen bruker feil medisin.

Oppdatert 7. oktober 2019

– Dette er statsbudsjettets tristeste nyhet. Og tallene gjør meg sterkt urolig, sier Rigmor Aasrud, Aps nye talsperson på arbeids- og sosialområdet, til VG.

Selv om politikerne i alle leire ønsker å få ned antallet i arbeidsfør alder som ikke jobber, så viser tallene at stadig flere blir uføre:

Antallet som mottar uføretrygd øker med nær 25 000 enkeltpersoner fra dette årets start og gjennom neste år. I 2020 anslår regjeringen at 357 200 nordmenn vil motta uføretrygd i 2020, opp fra 332 500 ved inngangen til 2019.

Det betyr at uføre-uføret koster Norge over 100 milliarder kroner for første gang.

Flest skal i jobb

Arbeidsminister Anniken Hauglie fastholder at regjeringens mål fortsatt er at flest mulig skal i jobb. Men hun er heller ikke fornøyd med utviklingen:

– En grunn er at færre går ut av uføretrygd til alderspensjon. Samtidig går flere fra arbeidsavklaringspenger til uføretrygd, sier Hauglie.

Avviser forklaringen

– Den begrunnelsen har regjeringen brukt i mange år: Forklaringen om at mange går fra arbeidsavklaring. Derfor stiller jeg meg tvilende til at den forklaringen kan stemme fortsatt. Nå er det mangel på arbeidskraft i Norge, og regjeringen klarer likevel ikke å få flere ut i jobb, kommenterer Rigmor Aasrud.

Hauglie erkjenner at mange nok burde vært avklart til uføretrygd for flere år siden.

– Men nå skal vi i gang med tidligere, bedre og tettere oppfølging. fra NAV. Vi tror at det vil føre til at flere kommer i jobb, sier Hauglie.

OPP, OPP, OPP: Folketrygdens utgifter blir på 444 milliarder kroner neste år. Opp 18 milliarder kroner. Foto: Hallgeir Vågenes

Kutter i støtten

Regjeringen endrer nå også regelen for de yngste. Nivået på arbeidsavklaringspenger settes ned, pengene skal brukes til å ruste NAV til å gi dem bedre og tettere oppfølging, ifølge arbeidsministeren;

– Hvorfor klarer dere ikke å få flere av dem i jobb, når arbeidsmarkedet er brennhett?

– I stedet for å hente arbeidskraft fra utlandet, sier vi til arbeidsgiverne at nå må de gå til NAV og søke dekket sitt behov for arbeidskraft derfra. NAV inngår nå samarbeid med bedrifter og næringer over hele landet for at flere skal inn i jobb.

– Hva gjør dere for å hindre at arbeidskraften heller kommer fra utlandet?

– Da arbeidsmarkedet buttet for noen år siden, fikk bedriftene penger til omstilling. Nå går det bra, og da er det viktig at bedriftene bidrar til at flere av de som går på NAV, blir ansatt. Dette er vi nødt til å klare i gode tider.

– Når vil uføre-tallene gå ned?

- Vi ser at utviklingen snur ved at sysselsettingsandelen siden 2017 går opp. Flere melder seg på arbeidsmarkedet. Det er et godt tegn. VI kommer til å få ned andelen på NAV, sier Hauglie.

132 000 i året

Men det gjenstår å se, ifølge Rigmor Aasrud:

– Det er veldig bra å ta tak i de yngste så de ikke blir gående for lenge. Men for de som har fått en kreftdiagnose i ung alder, og som kanskje har forsørger-ansvar, da er det ganske krevende å gå på 132 000 kroner i lønn i året, sier hun.

– Er det feil å vri støtte til tiltak?

– Poenget er at du må ha tid til å bli frisk. Tiltakene er bra. men å ta penger først og så by på tiltak etterpå, er ikke bra. Men for de som kommer rett ut av cellegiftkurer og strålebehandling, hjelper det ikke å si at de skal rett på tiltak. Det vil sende folk over på andre støtteordninger, og er ikke gode grep for å få folk i arbeid, sier Aasrud.

18 milliarder mer til trygd

Arbeids- og sosialdepartementets budsjett viser at folketrygdens totale utgifter i 2020 antas å bli 444 milliarder kroner. Det er en økning på nær 18 milliarder kroner fra saldert budsjett 2019.

Utgiftene til alderspensjon, uføretrygd og sykepenger øker, mens utgiftene til dagpenger og arbeidsavklaringspenger går ned.

Under gjengir vi område for område slik departementet fremstiller det i budsjettforslaget:

Uføre

Utgiftene til uføretrygd anslås til 100,7 milliarder kroner i 2020. Dette er en økning på 7,7 milliarder kroner fra saldert budsjett for 2019.

Økte utgifter forklares i hovedsak av økt antall mottagere. Gjennomsnittlig antall mottagere anslås til 346.900 i 2019 og 357 200 i 2020. Økningen i antall mottagere henger blant annet sammen med at overgangen fra arbeidsavklaringspenger til uføretrygd også i 2020 antas å bli relativt høy, men noe lavere enn i 2019.

I anslaget for 2020 utgjør anslått effekt av trygdeoppgjøret i 2020 om lag 3,5 milliarder kroner.

Alderspensjon

Utgiftene til alderspensjon øker fra 232,2 milliarder kroner i saldert budsjett 2019 til 244,3 milliarder kroner i 2020.

Departementet skriver at utgiftene til alderspensjon hovedsakelig øker fordi det blir flere alderspensjonister.

Fra 2019 til 2020 anslår man at gjennomsnittlig antall mottagere av alderspensjon vil øke med om lag 22.000, til om lag 969.500 personer. I anslaget for 2020 utgjør anslått effekt av trygdeoppgjøret i 2020 om lag 6,9 milliarder kroner.

Fra 2011 ble det mulig å ta ut alderspensjon fra 62 år, mot 67 år tidligere. Mange valgte å ta ut alderspensjon før 67 år, og dette bidro til at utgiftene til alderspensjon økte sterkt fra 2011 og de påfølgende årene. Den årlige veksten i antall alderspensjonister under 67 år har vært avtagende, og i 2018 stagnerte veksten. Utgiftene til alderspensjon vil likevel øke betydelig også i årene som kommer, hovedsakelig som følge av at det blir flere alderspensjonister over 67 år.

Sykepenger for arbeidstagere

Utgiftene til sykepenger for arbeidstagere er anslått til 39,9 milliarder kroner i 2020. Det er en økning på 2,7 milliarder kroner sammenlignet med saldert budsjett for 2019.

Bakgrunnen for økningen er at det trygdefinansierte sykefraværet i 1. halvår 2019 har vært høyere enn nivået i 2018. Det anslås nå en oppgang i det trygdefinansierte sykefraværet på 2 prosent i 2019. For 2020 er det lagt til grunn nullvekst i det trygdefinansierte sykefraværet per sysselsatt i forhold til 2019. Utgiftene til sykepenger påvirkes også av sysselsettingsutviklingen og lønnsveksten.

Arbeidsavklaringspenger

Arbeidsavklaringspenger er i 2020 budsjettert med 28,5 milliarder kroner. Dette er en reduksjon på 3,2 milliarder kroner sammenlignet med saldert budsjett for 2019.

Det har vært en reduksjon i antall mottagere av arbeidsavklaringspenger siden 2011. I 2018 så man den største nedgangen i antall mottagere siden arbeidsavklaringspenger ble innført i 2010. Dette må sees i sammenheng med regelverksendringer som ble iverksatt fra 1. januar 2018, nærmere bestemt innstramming av vilkårene for unntak fra den generelle maksimale varigheten. Antall mottagere i 2019 er fortsatt fallende, men samtidig er det en noe høyere tilgang til ordningen enn i 2018. For 2020 ventes det en fortsatt nedgang i antall mottagere, men nedgangen antas å ikke bli like sterk som 2018 og 2019. Gjennomsnittlig antall mottagere anslås til om lag 111.100 i 2020, mot om lag 117.900 i 2019.

I anslaget for 2020 utgjør anslått effekt av trygdeoppgjøret i 2020 om lag 995 millioner kroner.

Dagpenger ved arbeidsledighet

Dagpengebevilgningen i saldert budsjett 2019 var 10,3 milliarder kroner. I revidert nasjonalbudsjett 2019 ble dagpengebevilgningen nedjustert til 9,2 milliarder kroner. For 2020 foreslås en dagpengebevilgning på 9 milliarder kroner. Reduksjonen fra 2019 til 2020 må ses i sammenheng med en mer positiv utvikling på arbeidsmarkedet som gir færre dagpengemottagere.

Publisert: 07.10.19 kl. 11:05 Oppdatert: 07.10.19 kl. 14:55