Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Mandag skrev Aftenposten at USA har bedt Norge om å øke sitt militære bidrag i kampen mot IS.

- Henvendelsen vi har fått, er en forespørsel om mer av det vi alt gjør i dag i Irak, nemlig opplæring og trening av irakiske sikkerhetsstyrker, bekreftet forsvarsminister Ine Eriksen Søreide (H) dagen etter til NTB.



I etterkant av forspørselen har en rekke politikere kommet med sine reaksjoner, noen skeptiske, andre mer positive.

- Vil kjempe for Syria Til Dagbladet etterlyser Christian Tybring-Gjedde, forsvarspolitisk talsmann i Frp, at Norge og andre europeiske land tar initiativ til å trene opp syriske flyktninger militært dersom det blir aktuelt å bidra med bakkestyrker i Syria.

- Dersom det blir bred internasjonal enighet om at det bør settes inn styrker på bakken, bør de mange syriske flyktningene kunne bidra. Norge og andre land bør derfor kunne trene opp syrere som har kommet til Europa. De vil kunne bidra med lokal kunnskap og samtidig oppfattes mindre som en invasjonsstyrke enn utenlandske styrker, sier Tybring-Gjedde.

Her viser han til at Europa som følge av krigen i Syria har tatt i mot flere hundre tusen flyktninger den siste tiden.

- Et stort antall av disse er unge og friske mennesker, og jeg tror at mange av disse vil være mer motiverte enn norske soldater. Disse vil heller ikke være fremmedlegionærer, men mennesker som får hjelp til å kjempe for sitt eget land. En vinn-vinn situasjon slik jeg ser det, fortsetter politikeren.

Etterlyser europeisk initiativ Tybring-Gjedde trekker paralleller til Storbritannias opptrening av norske soldater under andre verdenskrig, samt nåtidens norske opptrening av Peshmerga-styrker i Nord-Irak, og framhever til at tilbudet må være frivilig.

Frps forsvarspolitiske talsmann understreker at opplæringen må være på lik linje med den Norge allerede tilbyr i Forsvaret.

Derfor mener han at tiltaket må skje snarest mulig dersom Norge skal bidra i Syria.

- En slik opplæring vil selvfølgelig ta tid, og det er derfor hensiktsmessig om opplæringen begynner snarest mulig. Det er også naturlig om Norge samordner en slik løsning med andre europeiske land. Et felleseuropeisk initiativ hadde vært ønskelig, sier Christian Tybring-Gjedde.



- Må ikke oppleves som korsfarere Per Christian Gundersen, kommandørkaptein og leder for Forsvarets høgskoles mediegruppe anser det som avgjørende at kampen mot IS ikke blir sett på som vestlig imperialisme inn i arabiske land.

- Det må heller ikke oppfattes som et korstog mot islam. Obamas strategi i kampen mot IS er forsiktig, men både langsiktig og rasjonell. Med luftangrep blir IS' militære styrker og økonomi redusert. IS fremgang har stoppet opp på grunn av disse luftangrepene, skriver Gundersen til Dagbladet.

Samtidig mener Gundersen at utrustning og kompetansebygging av lokale styrker i Irak og Syria er veien videre.

- Det er viktig å bidra til at disse selv over tid skal kunne bekjempe IS på bakken, selvfølgelig støttet av koalisjonens spesialstyrker og etterretningsressurser, fortsetter kommandørkapteinen.

Advarer mot kurdere inn i Raqqa Når det gjelder de lokale soldatene som brukes til å bekjempe IS, mener kommandørkapteinen at det er avgjørende at disse i stor grad består av arabiske sunni-muslimer.

Med dette mener Gundersen at soldatene bør ha samme etnisitet og religionstilhørighet som befolkningen i områdene man gjenerobrer.

- Det vil for eksempel være en dårlig idé å sende shia-militser inn i de sunni-muslimske områdene i Nord-Irak, eller kurdiske styrker inn i den sunni-muslimske byen Raqqa i Syria. For lokalbefolkningen vil dette kunne oppleves som en okkupasjon og dermed øke både radikalisering og tilslutning til IS, sier Per Christian Gundersen.



