– Svimmelhet kan være så mangt, og det er ikke alltid så lett å finne ut hva det er. Men du bør være oppmerksom hvis rommet går rundt når du legger deg ned, eller du føler deg ustø og stadig må ta støtteskritt for å holde balansen, sier Haakon Engzelius, kiropraktor ved Nemus Bryn, til NRK.

Jan Erik Berge er tilknyttet Nasjonal kompetansetjeneste for vestibulære sykdommer. Foto: Haukeland universitetssjukehus

Han understreker at for de aller fleste som plages av å være svimle, er det ufarlige årsaker som ligger til grunn.

– Hvis det kommer akutt og årsaken er ukjent, kan det være viktig å komme seg raskt til lege, slik at man får avklart om det er noe alvorlig, sier Jan Erik Berge, lege ved Øre-nese-halsavdelingen ved Haukeland universitetssjukehus.

– Det viktigste for legen er å vite er om plagene har oppstått plutselig, om det er noe som utløser anfall og om anfallet tar pause eller ei, forklarer han.

Ifølge Berge vil 30 prosent av oss vil oppleve svimmelhet i løpet av livet.

– Mange blir redd for å være i aktivitet når de opplever svimmelhet, men ved fleste tilfeller er det motsatt. Aktivitet trener opp balansen, og unngår du trening, blir det ofte en negativ spiral.

Her er de vanligste årsakene til svimmelhet:

1. Krystallsyke

Krystallsyke er en av de vanligste årsakene til akutt svimmelhet. Sykdommen utløses av hodebevegelser, og gir kortvarige anfall.

– Pasientene får ofte opplevelsen av at «hele verden snurrer rundt» når de legger seg ned eller snur seg i sengen, men at anfallet går over i løpet av få sekunder. Neste gang de gjør samme bevegelse får de gjerne et nytt anfall, opplyser Berge.

Ifølge helsenorge.no er krystallsyke vanligere jo eldre man blir. Grunnen er vanligvis ukjent, men hodeskade kan øke risikoen.

– Ti prosent av befolkningen vil oppleve krystallsyke i løpet av livet. Det kan gå over av seg selv, men behandlingen er enkel og gjør i de fleste tilfeller at man blir raskt bra. Det finnes både leger, fysioterapeuter og kiropraktorer som er opplært i å behandle krystallsyke, forteller legen.

2. Virus på balansenerven

Ved virus på balansenerven blir hjernen forstyrret og det oppleves som om rommet eller kroppen er i bevegelse. Foto: Hans Ola Hevrøy / NRK

Denne tilstanden gir en akutt lammelse av balansenerven.

– De vanligste symptomene er akutt og kraftig svimmelhet som vedvarer over et døgn. Dette pleier nesten alltid å være ledsaget av kvalme og oppkast, sier Berge.

Symptomene går gradvis tilbake over uker til måneder og ofte gis medisiner de første dagene. De fleste blir friske, men det kan ta én til seks måneder.

– Dersom du kommer seg tidlig i gang med aktivitet blir du raskere frisk, men dette er ofte ubehagelig i starten, sier Berge.

Hyppige pauser, hvile og søvn er derfor viktig de første ukene.

– Det er viktig å trene opp balansen etterpå, og du kan godt være i aktivitet selv om det er litt ubehagelig. Dersom plagene blir langvarige, bør du få hjelp til å komme i gang igjen med aktivitet, råder Petter Brelin, leder i Norsk forening for allmennmedisin.

Han understreker at det er en ufarlig og forbigående sykdom.

– Men sørg for å få en skikkelig undersøkelse, for å være sikker på diagnosen, sier Brelin.

Berge ved Haukeland utdyper:

– Vær oppmerksom på at hjerneslag kan gi svært like symptomer og riktig diagnose bør stilles raskt. Dersom du får kraftig svimmelhet, for eksempel slik at du har vansker med å gå, bør du derfor straks kontakte lege.

3. Ménières sykdom

Dette er en kronisk sykdom i det indre øret. Årsaken er væskeansamling som skader sanseorganene for hørsel og balanse. Omtrent én av tusen har denne sykdommen.

– I tillegg til svimmelhet, vil du oppleve øresus og nedsatt hørsel. Det kan pipe i ørene, og du føler deg så dårlig at du har det best i sengen, forklarer Engzelius.

Anfallene varer fra 20 minutter til et par dager, og etter hvert blir man ustø og opplever nedsatt hørsel og øresus. Kvalme og oppkast er ganske vanlig. Ubehaget blir bedre av å ligge helt i ro, og det finnes medisiner som demper kvalmen.

– Anfallene varer fra noen minutter til timer. Etter hvert blir anfallene færre, men hørselen blir som regel dårligere og mange opplever å bli mer ustø. Det er da viktig å holde seg i aktivitet og trene balansen, råder Berge.

4. Stress og stram muskulatur

Blir du lett svimmel? Vær oppmerksom på at stress og slitenhet kan forverre plagene. Foto: Marit Aaby Vebenstad / NRK

– Stram muskulatur i nakke og hals kan gi svimmelhet. Nakkesvimmelhet er ofte vanskelig å finne ut av. Dette fordi det er en god del andre grunner til svimmelhet som helst bør sjekkes ut først, og fordi nakkesvimmelhet ofte kommer som en følge av noe annet, sier Engzelius.

Berge ved Haukeland legger til at det er mye vi ikke vet om sammenhengen mellom stram muskulatur og svimmelhet, men at Nasjonal Kompetansetjeneste for Vestibulære Sykdommer og Helse Bergen har et forskningsprosjekt på dette.

– Er du svimmel og har stiv nakke, kan man lure på hva som kom først? Mange forteller at disse plagene forverres av stress, sier Berge.

Både stress, utmattelse og depresjon kan være «følgesvenner» til slike plager. For høye krav til deg selv, eller opplevelse av ikke å strekke til på jobb eller privat, kan føre til overbelastning.

– Panikkangst kan også gi svimmelhet, men da er det gjerne situasjonsbetinget, opplyser Engzelius.

Hans beste råd om du mistenker at nakkespenninger gjør deg svimmel, er følgende:

– Få det undersøkt hos en kiropraktor eller manuell terapeut med svimmelhet som interessefelt.

5. Migrene

Migrene forbindes gjerne med bankende hodepine og kvalme, men mange migrenepasienter opplever også svimmelhetsanfall.

Vestibulær migrene er en tilstand der noen symptomer på migrene overlapper med svimmelhetsanfall.

– Har du migrene, er det ikke uvanlig at du også opplever svimmelhet. Kanskje så mye som halvparten av de med migrene opplever dette, forteller Berge.

6. Blodtrykksfall

Svimmelhet kan skyldes uvante bevegelser, uvante synsinntrykk, tretthet, usikkerhet eller sterke følelser. Foto: Anette Torjusen / NRK

De fleste har opplevd ubehag når de sitter en stund på huk og deretter reiser seg raskt opp. Dette skyldes at det kommer for lite blod til hjernen. Når du reiser deg opp, vil mye av blodet samle seg i bena, og du får et blodtrykksfall i hodet.

– Ved blodtrykksfall vil du ofte oppleve ustøhet. Dette rammer gjerne eldre, når de reiser seg opp for fort, sier Berge.

Drikk nok vann, spesielt i varmen, det kan virke forebyggende. Støttestrømper kan også hjelpe.

– Det er også lurt å reise seg sakte opp fra sengen, avslutter Berge.