Det viser tall fra Integrerings- og mangfoldsdirektoratet (IMDi), som er den første forskningen på gutter som utsettes for tvangsekteskap.

At en av fem som ble registrert tvangsgiftet i 2010 var gutter, var en økning på fire prosent fra 2009.

– Ikke bare et jenteproblem

– Dette viser at tvangsekteskap ikke bare er et jenteproblem, og det er viktig å vite, sier barne-, likestillings- og inkluderingsminister Audun Lysbakken til NRK.

– Vi har hatt fokus på jenter i lang tid, og det har kanskje skygget litt for at det også er gutter som utsettes for tvangsekteskap. Vi har utvikler gode metoder for å hjelpe jentene og fått god kontakt med dem, nå må vi gjøre det samme for guttene.

– 30-åring må gifte seg med kusinen

Anja Bredal, forsker ved Institutt for samfunnsforskning, har i en ny rapport snakket med 29 unge menn, i alderen 17 til 30 år, som har opplevd ulike problemer hjemme, deriblant press om å gifte seg. Mennene som utsettes for tvangsekteskap, er ofte eldre enn jentene i samme situasjon.

Anja Bredal ved ISF forteller om unge menn som anklages for «fornorsking» når de ikke oppfører seg som foreldrene ønsker. Foto: Institutt for samfunnsforskning

– En vi snakket med, må gifte seg med en kusine. Han er rundt 30 år og såpass voksen at han må gifte seg. Dette var han ganske fortvilet for, og han var opptatt av at denne problematikken gjelder også gutter, forteller Bredal.

– En annen var gift for så vidt av fri vilje, men får ikke lov til å skille seg. I det tilfellet dreier det seg altså om tvang til å bli i et ekteskap.

Ulydig oppførsel = fornorsking

Andre unge menn forteller at de opplever utdannningspress hjemmefra - eller foreldrene har oppfattet dem som ulydige, at de er blitt såkalt fornorsket.

– Fornorsking er en diagnose som settes på mye uønsket adferd. Noen av dem vi har snakket med, har opplevd å bli sendt til hjemlandet en periode for å ”rette på” oppførselen, sier Bredal.

Dersom de ikke føyer seg etter familiens menining, kan de risikere å bli utstøtt fra familien.

– Fellesskapet i disse familiene er veldig sterkt - på godt og vondt, sier Bredal.

– I de mest patriarkalske og de strengeste familiene, er det et kjønnshierarki, men også et aldershierarki. Det betyr at en sønn kan – i kraft av å være mann – ha mye å si over søstrene sine, men det forventes at han – som en yngre i familien – skal innordne seg foreldrenes ønsker.