Antall nordmenn som sier de føler klimaendringer på kroppen er doblet fra i fjor. Hver fjerde nordmann mener nå at klimaet har endret seg her hjemme.

Fakta om forventede klimaendringer Ekspandér faktaboks FNs klimapanel anslår at den globale gjennomsnittstemperaturen vil stige med mellom 0,9 og 5,4 grader fram til slutten av dette århundret sammenlignet med førindustriell tid.

Temperaturen i de øverste 100 meterne av verdenshavene ventes å øke med mellom 0,6 og 2,0 grader.

Havnivået antas å stige med mellom 26 og 82 centimeter i samme periode. I verste fall kan stigningen bli på hele 98 centimeter fram til 2100.

Den globale oppvarmingen vil påvirke forekomsten av ekstremvær. Hetebølger vil høyst sannsynlig bli vanligere og mer langvarige.

Prognosene for lokale og regionale klimaendringer er usikre. Men det forventes mer regn i mange områder med mye regn i dag, mens mange tørre regioner trolig blir enda tørrere.

Konsekvensene av klimaendringene drøftes i andre del av klimapanelets nye hovedrapport. Delrapporten legges fram i Yokohama i Japan 31. mars.

(Kilde: FNs klimapanel) (NTB)

Det såkalte Klimabarometeret fra TNS Gallup viser at klimasaken i øyeblikket er den tredje viktigste politiske saken for nordmenn i alderen under 30 år.

Leder og stortingsrepresentant Rasmus Hansson i Miljøpartiet de Grønne synes et er postitivt å se at flere unge mener klimaendringer er en viktig sak. Foto: Larsen, Håkon Mosvold / NTB scanpix

– Framtiden inneholder noen ubehagelige problemer hvis vi ikke gjør noe med det, og de unge vet at det blir deres problem. Det er de som arver det, sier Rasmus Hansson, leder for Miljøpartiet de Grønne, til NRK.

– En oppvåkning

Leder i Bellona, Frederic Hauge, mener det har skjedd en oppvåkning hos de unge.

– Det er en markant økning i miljøinteressen hos ungdom. De har forstått at dette er alvor. Vi ser også en generell økning, men spesielt hos ungdommen, sier Hauge.

Tirsdag presenteres det årlige klimabarometeret. Den viser også at nordmenn nå forventer hyppigere ekstremvær, mer ras og flom hjemme i Norge.

– Det er nytt at folk har gått over fra å tro at klimaendringer er noe som bare skjer i Afrika, til å skjønne at det skjer her, og at det skjer nå, sier Hansson.

Bellona-leder Frederic Hauge sier flere har blitt mer bevisste på klimaendringene i Norge. Foto: Nina Kristiin Vraa / NRK

Undersøkelsen viser også at folk gir samme terningkast til regjeringens klimainnsats som til oljeindustrien.

– Og det skyldes ikke at folk er imponert over oljeindustrien. Folk forventer at politikerne skal lede vei i vår tids viktigste sak, ikke begrense seg til snikksnakk, sier Hansson.

Etter flere år med lavere klimaengasjement, scorer klimaendringene like høyt som de gjorde i 2009.

– Jeg tror mange opplevde etter klimaforhandlingene i 2009 at det var så voldsomt engasjement. Men politikerne ble ikke enige til tross for dette, og folk tenkte at da var det kanskje ikke så viktig. Nå som folk ser hva slags nyheter som kommer omkring forskningen på klima, er det nå høyere bevissthet rundt dette, sier Hauge.