LOM: – Trist, mener Margrethe Øvrelid i flyktningtjenesten i Skjåk kommune.

Hun tok en telefon til Nissegården Hytter og Aktiviteter i Lom i midten av juli og spurte om de bosatte flyktningene i de to kommunene, vel 50 i tallet, kunne komme på dagsbesøk. De skulle betale for seg, ga hun også beskjed om.

Men svaret var tvert nei. Nissegarden hadde turister på besøk, og at de selv bestemmer over stedet de eier, fikk hun til svar.

Likestillings- og diskrimineringsombudet reagerer: Kan være straffbart å nekte flyktninger adgang

Sendte mail

Øvrelid sendte i etterkant en mail til Nissegården og spurte om dette var «ledelsens sitt syn på flyktninger og flyktningene sin moglegheit til å bruke plassen dykkar».

Hele korrespondansen ligger ute på postlista til Skjåk kommune.

Øvrelid fikk følgende svar:

«Det grunnleggende i dette svaret er at vårt syn på saker har ingen noe med, verken flyktningtjenesten i Skjåk eller noen annen. Vi lever tross alt i et demokrati. Svaret er nei som før sagt pr. telefon. Hadde kommunen spandert på sine egne hadde saken vært en helt annen», heter det i e-posten, undertegnet G.F. Madsen.

Skuffet: Margrethe Øvrelid i flyktningtjenesten.

– Trist

– Jeg har ingen annen kommentar enn at jeg synes det er trist og at svaret fra Nissegarden taler for seg. Vi har aldri opplevd noe slikt før. Vi blir bare møtt med velvilje. Alt vi ville var å komme på besøk en dag og benytte oss av de fasilitetene som finnes på garden. Det er klatremuligheter, båter, basseng og litt av hvert. Her var det snakk om at både barn og voksne skulle være med, sier Øvrelid.

Rådmann i Skjåk, Svein Holen, synes også det er trist at en bedrift i deres område inntar en slik holdning til både flyktninger og flyktningtjenesten.

Tar til etterretning

– Å bruke demokratiargumentet for å nekte de å komme – det er ... ja hva skal jeg si? At våre nye landsmenn og flyktningtjenesten blir møtt med slike holdninger, det er spesielt – og trist. Jeg har verken hørt om eller opplevd noe lignende før. De blir stort sett møtt med positivitet og velvilje fra både lokalbefolkning og bedrifter. Det skal være godt for både flyktninger og innbyggerne her å leve sammen i distriktet vårt. Vi er så få at vi trenger hverandre alle sammen, sier Holen.

– Vil dere følge opp saken?

– Vi må bare ta det til etterretning, være positive og fortsette å få til en god integrering. Det er bare å stå på, sier rådmannen.

Les GDs leder om saken: En trist sak fra Lom

Egne holdninger

Grethe Madsen ved Nissegården Hytter og Aktiviteter står på sitt. Hun vil ikke ta imot flyktninger.

– Det er lov å ha et standpunkt på det. Det synes vi de bør respektere. Det er vår oppfatning i saken, og vi lever tross alt i et demokrati.

– Jo, men dette er holdninger som er mildt sagt spesielle?

– Men jøssenavn da, har vi ikke lov til å ha egne holdninger? Vi er ikke like alle, vet du. Det er alt jeg ønsker å kommentere i forhold til denne saken. Skal du skrive om det, så må du skrive det jeg sier. Jeg har ingen kommentar utover det, sier Madsen.

Nissegården har 20 hytter med bad, peis og TV og 10 små hytter med bad, samt campingplass. Av aktiviteter er det klatresti (via ferrata), ballbinge, trampoliner og balanseflåter, for å nevne noe.

Det er Grethe og Kjell Madsen som driver Nissegården Hytter og Aktiviteter i Lom. Foto: Einar Odden

– Skal være imøtekommende

Ordfører i Lom, Bjarne Eiolf Holø (Sp) mener både næringsdrivende og innbyggere må være imøtekommende og gjestfrie overfor våre nye landsmenn.

I likhet med både rådmannen i flyktningtjenesten i Skjåk, mener han også at saken er «trist».

– Driver du en virksomhet der det tilbys opplevelser og aktiviteter, da skal det være åpent for alle. Det må en forvente. Jeg synes det er trist hvis de praktiserer noe annet og utestenger enkeltgrupper, sier ordføreren.

– Hva sier det om holdningene til bedriften?

– Jeg kan bare oppfordre alle, både innbyggere og de som driver næringsvirksomhet i kommunen vår, til å være imøtekommende og gjestfri overfor våre nye landsmenn. Jeg håper virkelig alle har den holdningen, og at dette er unntaket, sier Holø, som understreker at han ikke kjenner saken utover det han blir informert om av GDs journalist.