Nevropsykolog mener de som ble IQ-testet med WISC III bør undersøkes på nytt.

Et ukjent antall barn og unge i Norge kan ha fått diagnosen lett psykisk utviklingshemmet - uten at de er det.

Dette skyldes en feil med IQ testen PP-tjenesten og barne- og ungdomspsykiatrien benyttet for å utrede blant annet lærevansker i sju år.

En av dem som er rammet er datteren til Merete Henriksen som TV2 fortalte om fredag. En annen er Natasha Myra Olsen, som ble fratatt tvillingene sine.

Mange tusen barn

Nevropsykolog Tor Herman Andreassen og de fleste av hans kolleger i Barne- og ungdomspsykiatrien og PP-tjenesten, brukte IQ-testen, WISClll på flere tusen barn, i perioden fra 2003 til 2009.

Testen var et verktøy for diagnostisere blant annet lett psykisk utviklingshemning. En IQ på under 70 ga diagnosen, dersom også hverdagsfungeringen var dårlig.

Så feil - slo alarm

Men, etter at IQ--testen hadde vært bruk i Norge i over to år kom det urovekkende artikler i tidskriftet til norsk psykologforening.

En av dem som slo alarm var Tor Herman Andreassen. Han så at mange av hans pasienter fikk altfor lav IQ-skår i forhold til hvordan de ellers fungerte.

– Vi begynte å se at en del av dem som kom til undersøkelse der vi brukte WISC III gjorde det påfallende dårlig.

En ungdomsskoleelev kunne komme ut med en IQ nede på 50-tallet et sted. Og så når vi ba om å få se karakterene fra midt i ungdomsskolen, så lå de på 3 pluss/minus.

– Det er jo helt vilt?

– Det er helt vilt.

Ga for lav IQ

Testen var normert i Sverige, men ikke i Norge. Det vil si at den aldri ble tilstrekkellig tilpasset eller utprøvd på norske barn før den ble tatt i bruk, og dermed ofte ga en altfor lav IQ-skår.

– Da vil det være en stor fare for at noen har fått diagnosen lett psykisk utviklingshemning, der WISC III har vært en viktig bidragsyter, og de skulle ikke hatt den disgnosen, sier Tor Herman Andreassen.

Natasha fikk feil diagnose

Natasha Myra Olsen, som ble frattatt tvillingene sine etter å ha fått feildiagnosen lett psykisk utviklingshemmet, ble testet med WISC lII. Det skjedde to ganger, første gang i 2003.

Legen som satte diagnosen ut fra en antakelse, viste til en WISC III-test. Natashas advokat, Håkon Laugerud, som nå utreder mulig erstatningssøksmål, reagerer sterkt på at det var en feil ved IQ-testen.

– Dette er jo en diagnose som har fulgt Natasha, og som har preget hele oppveksten hennes. Og det er jo helt uakseptabelt sett i ettertid hvilke konskvenser den diagnosen har fått for henne, sier han.

– Pinlig for samfunnet

Bruken av testen som ga feil IQ-skår, ble aldri stanset. Og mange av dem som ble testet fikk aldri vite om normfeilen.

– Nei, det tror jeg ikke. For dette her har ikke vært oppe i annet enn disse fagtidskriftene fram til 2006. Og etter det har det vært ganske taust om det, sier nevropsykolog Andreassen.

– Så de det gjelder er ikke informert?

– Nei, hvem skulle gjort det?

– Hva tenker du om at de ikke er det?

– Ja, det er jo pinlig på samfunnets vegne, synes jeg. At man ikke har gått etter dette her og sett på det på nytt.

IQ-testen brukt på Meretes datter

TV 2 har tidligere fortalt om datteren til Merete Henriksen. Hun fikk diagnosen lett psykisk utviklingshemmet som 13-åring.

Bupa nekter å slette diagnosen til tross for at hun fik 3,6 i gjennomsnitt på ungdomsskolen. Meretes datter ble testet med WISC III.

– Egentlig så blir jeg jo rystet. Hvorfor er det ingen som har sagt dette før? Er det ingen som vet om dette? Og så blir jeg jo opptatt av at dette må handle om mange. Hvem forteller til dem at deres barn kan ha vært utsatt for et verktøy som har gitt dem en diagnose de kanskje aldri skulle hatt?, spør Merete Henriksen.

Ingen har oversikt over antall

Om det er 50, hundre eller tusen barn som har fått feil diagnose på grunn av normfeilen, kan ingen svare på.

– Det har jeg ikke anelse om, sier Tor Herman Andreassen.

– Snakker vi om, 100 eller 1000 eller?

– Nei, det aner jeg ikke.

– Er det ingen som vet det?

– Det vet jeg heller ikke.

– Utelukker ikke

Heller ikke leder av Testpolitisk utvalg i Norsk psykologforening vet hvor mange barn det kan dreie seg om.

– Tror du at mange har fått feil diagnose på grunn av normproblemene i WISC III-testen?

– Jeg utelukker ikke at det kan ha skjedd, men vi har ingen oversikt over hvor mange, sier Jens Egeland.

Fagsjefen i Norsk psykologforening, Andreas Høstmælingen, er like blank.

– Er du sikker på at det ikke er mange?

– Hvor mange som eventuelt har blitt feildiagnostisert på grunn av WISC III, det vet jeg ikke.

Bør få tilbud om ny IQ-test

Heller ikke norske helsemyndigheter har oversikt over hvor mange som kan ha fått feil diagnose gjennom WISC III. Men TV 2 har vært i kontakt med flere som hevder at det har skjedd med dem.

Nevropsykolog Andreassen mener derfor det bare er en ting å gjøre.

– Akkurat som bilmodeller som tilbakekalles fordi man skal sjekke feilen og få det fikset når man vet om det, så er dette her ikke gjort noe med fra noens side. Kanskje flertallet av dem burde vært testet på nytt for om denne diagnosen faktisk stemmer.

– Grundig opplæring har vært et savn

Det var det svenske Psykologförlaget/Assessio som hadde rettighetene til WISC III i Sverige og Norge.

Katarina Forssen som var ansatt i Assessio den gangen skriver i en e-post om hva som skjedde den gangen:

«Den norska versionen publicerades med ett norskt manualsupplement, där testuppgifter och administreringsanvisningar fanns. Den tekniska dokumentationen (det vill säga information om standardiseringsarbetet), information om användningsområden och tolkning av testresultat, resultatsammanställning och resultatredovisning, liksom normerna, var på svenska. I detta fanns förstås en begränsning som kanske underskattades. För att rätt använda testet krävdes av de norska psykologerna att de skulle ta till sig information på svenska, till exempel om nödvändigheten att ta hänsyn till kulturella/språkliga begränsningar, användning av konfidensintervall/mätfel, de olika stegen för att tolka ett testresultat och de begränsningar som alla psykologiska test har. Merparten av detta är kunskap som alla psykologer förväntas besitta i kraft av sin utbildning. Bjørn Ellertsen påpekar emellertid i sitt förord till WISC-III att: Systematisk og grundig opplæring av brukere har imidlertid vært et savn og derfor et problem. Det arbeides nå med klare retningslinjer for nødvendig kompetanse og kursopplegg/sertifisering. Brukere av WISC bør hilse en slik utvikling velkommen. Der er mye kyndig, men også mye ukyndig bruk av testen i Norge.»

Helseminister Bent Høie ønsker ikke å kommentere denne saken og henviser til Helsedirektoratet. Direktoratet hadde ikke anledning til å kommentere saken denne uken, opplyser de til TV 2.