– Oslo har vært landets råeste hushai i flere år, og har tappet ut milliarder av kroner fra de kommunale gårdene samtidig som forfallet har økt, sier Mari Eifring i Rødt.

For mens vedlikeholdsetterslepet har økt, har kommunen tatt ut flere hundre millioner i utbytte hvert år fra Boligbygg som forvalter boligene.

Dette har kommunen tatt ut i utbytte fra Boligbygg: Ekspandér faktaboks Både i 2012 og i 2013 tok kommunen 380 millioner kroner i utbytte.

I 2014 ble 370 millioner kroner inkludert renter overført til bykassa.

I 2015 var beløpet 376 millioner kroner

I 2016 ble det overført 391 millioner kroner.

I 2017 overførte kommunen 406 millioner kroner fra Boligbygg tilbake til bykassa. Kilde: Byrådsavdeling for næring og eierskap

– Helt for gærent

Byråd for næring og eierskap, Geir Lippestad. Foto: Lars Erik Skrefsrud / NRK

I 2010 ble vedlikeholdsetterslepet anslått til 1,44 milliarder kroner. Boligbygg går nå igjennom kommunens 230 bygg og skal være ferdig med gjennomgangen i løpet av sommeren. Foreløpig anslår de at vedlikeholdsetterslepet har vokst til minst 1,8 milliarder kroner.

– Det er helt for gærent, sier ansvarlig byråd Geir Lippestad som har bestilt rapporten fra Boligbygg for å få en oversikt over hvordan tilstanden er.

– Det skal være godt og trygt å bo i våre kommunale boliger. Det bor masse unger der. De skal ha det bra de også.

Vil kutte i utbyttet

Mari Eifring i Rødt. Foto: Victoria Wilden / NRK

Nå vil Rødt ha slutt på utbyttet.

– Vi mener at vi må kutte i utbyttet i budsjettet for 2018 og i stedet bruke de pengene på vedlikehold, sier Eifring.

– Vi kan se på det. Men vi må huske at de pengene går inn igjen til kommunen. Vi bruker det til sosialhjelp, til bostøtte til de som bor i boligene. Dette er penger som brukes til de som trenger det. Vi kan se på om det skal være mer penger igjen til Boligbygg, men det er for tidlig for meg å si noe om, vi er midt i en budsjettprosess.

Ifølge Lippestad er trolig sluttsummen høyere enn 1,8 milliarder. For i tillegg kommer utgifter til vedlikehold ved kommunens enkeltstående leiligheter i borettslag og sameier, oppgraderinger som for eksempel fullverdige bad der det mangler og penger til prosjektering.

Den samlede prislappen kan bli 2,5 milliarder kroner og det vil tolv år å ta igjen etterslepet med dagens finansiering.