Omkampen i Norges største massesøksmål er avgjort: Forbrukerrådet vant frem i ankesaken mot DNB

Fullstendig helomvending i Norges største massesøksmål. Ifølge Forbrukerrådets beregninger får kundene tilbake totalt 345 millioner.

NY RUNDE: Forbrukerrådet og DNB møttes på ny i Borgarting lagmannsrett i mars. Vis mer byoutline Foto: David Bach

Publisert: Oppdatert: 9. mai 2019 19:53 , Publisert: 9. mai 2019 10:18

Det ble avgjort av Borgarting lagmannsrett, som avsa sin kjennelse torsdag.

Lagmannsretten dømmer nå banken til å betale hvert gruppemedlem 0,8 prosent av vedkommendes andel fra 2010 til 2014, samt et beløp tilsvarende den faktiske avkastningen andelseierne har tapt i denne perioden.

Ifølge Forbrukerrådets beregninger får kundene tilbake anslagsvis 345 millioner kroner. Kravet lå på 431 millioner i prisavslag.

DNB må også betale sakskostnader på omtrent 14,2 millioner kroner.

Bakgrunn: DNB frifunnet i massivt gruppesøksmål og Forbrukerrådet anker historisk gruppesøksmål mot DNB. Se også tidslinje i bunnen av saken.

– Vil disiplinere

– Dette er en historisk forbrukerseier som vil disiplinere en hel bransje, sier Forbrukerrådets direktør Inger Lise Blyverket.

– Saken viser at banker ikke kan nøye seg med å endre fremtidig praksis når tilsyn og andre kontrollorganer dokumenterer at de har opptrådt i strid med regelverk og god skikk. De må også betale kundene tilbake det de har tapt, fortsetter hun.

DNB kommenterer via informasjonsdirektør Even Westerveld at de må lese dommen grundig før de tar en avgjørelse om en eventuell anke. Det har de en måned på seg til å avgjøre. Inntil da er ikke dommen rettskraftig.

– Vi synes aldri det er ålreit å møte kunder i retten, men i dette tilfellet var det en prinsipielt viktig sak og da er det ryddig å få rettens vurdering. Vi er naturligvis ikke enig i dommen, så her må vi bare konstatere at lagmannsretten har konkludert med at vi burde ha tatt større risiko i fondet, skriver Westerveld.

Tidenes største søksmål



Forbrukerrådet krevde 431 millioner kroner i erstatning på vegne av 180.000 fondskunder, og mente DNB ikke hadde forvaltet kundenes penger aktivt nok.

Striden handler om DNB Norge-fondene, og om de har vært aktivt eller passivt forvaltet.

Forbrukerrådet mente banken har tatt seg for godt betalt sammenlignet med hva kundene har fått tilbake.

Under saken i lagmannsretten avviste DNB kravet fullstendig

– DNB Norge har vært aktivt forvaltet, og forvalterne har hele tiden tatt aktive valg. Dette viser også avkastningen i fondet, sa informasjonsdirektør Even Westerveld i DNB i forbindelse med at ankebehandlingen startet for to uker siden.

Saken er omtalt som «norgeshistoriens største gruppesøksmål», og de rundt 180.000 fondskundene måtte selv si fra om de ikke ønsket å bli med på søksmålet.

Aktiv eller passiv

Kundene Forbrukerrådet gikk til sak for er fra hele landet og omfatter både småsparere og mer velstående kunder.

– Spørsmålet er om DNB har levert en kontraktsmessig ytelse eller ikke. Dette skjærer rett inn i en diskusjon som er fremtredende for store deler av EU, nemlig forholdet mellom aktiv og passiv forvaltning, sa advokat Steinar Mageli i sin innledning under ankesakens første dag i Borgarting lagmannsrett, hvor E24 var til stede.

Aktiv forvaltning betyr å vurdere selskaper og plassere penger i aksjer i et forsøk på å gi kundene bedre avkastning, men honorarene er deretter.



Det motsatte er et passivt fond eller indeksfond, som følger børsindeksen automatisk, der honorarene er langt lavere.

Aktiv versus passiv Et essensielt spørsmål for den som vil følge saken, blir å forstå hva som skiller et aktivt fond og et passivt indeksfond. Et passivt indeksfond fordeler alle pengene som settes inn i fondet, i de selskapene som er representert på en gitt børsindeks og etter de vektene som selskapene har i den samme indeksen.

Indeksfond speiler altså sin referanseindeks – og dermed vil avkastningen også svinge ganske nøyaktig med børsens opp- og nedturer. Fordi det ikke krever særlig mye mer enn administrasjon å følge en slik investeringsstrategi, blir kostnadene i indeksfond lave, og dermed billig for kundene som vil spare der. Et aktivt forvaltet fond har derimot som mål skape en høyere avkastning enn den generelle markedsutviklingen i det markedet fondet opererer i. Avkastning som kommer på toppen av markedsutviklingen kalles meravkastning.

Fordi dette innebærer at forvaltere faktisk må jobbe aktivt for å slå markedet, har et aktivt fond høyere utgifter enn et indeksfond. Derfor har aktive fond også høyere forvaltningsgebyrer som pålegges kundene. De høyere gebyrene gjør igjen at det må skapes enda høyere meravkastning dersom kundene til slutt skal sitte igjen med gevinst; den samlede meravkastningen må være høy nok til at ikke gebyrene spiser den opp Vis mer vg-expand-down

– Vi mener det her har vært snakk om skapindeksfond. Ikke rene indeksfond, fordi de har blitt forvaltet med noe avvik fra benchmark, som det måler seg mot, men med et lavt aktivitetsnivå. Samtidig er det forvaltet på en slik måte at det ligger tett opp mot indeksen, altså den som fondet skal måles mot, sa Mageli videre.

Startet i 2017

DNB mener at fondet har vært forvaltet som lovet og har hele veien vært uenig i Forbrukerrådets påstand.

– DNB Norge har vært aktivt forvaltet, og forvalterne har hele tiden tatt aktive valg. Dette viser også avkastningen i fondet, sa informasjonsdirektør Even Westerveld i DNB til NTB før ankesaken begynte.

Det som har blitt Norges største gruppesøksmål startet i november i 2017 i Oslo tingrett.

Forbrukerrådet tapte søksmålet mot DNB. Det var klart da dommen falt i januar 2018. Oslo tingrett mente de ikke fant grunnlag for at andelseierne ikke fikk den ytelsen de hadde betalt for. Tingretten ville heller ikke ta stilling til hva som skal være minstekravet for aktiv forvaltning, og mener det er politikerne som må avgjøre om det skal stilles strengere krav til fond.

– Selv om forbrukerne kan glede seg over at banknæringen har endret praksis etter at vi saksøkte DNB, og i langt mindre grad tilbyr denne type produkter, er det fremdeles behov for å få avklart om brudd på en avtale gir grunnlag for prisavslag. Det er det denne saken handler om, sa direktør for Forbrukerrådet Inger Lise Blyverket i en pressemelding før ankesakens start.

Dine Penger skriver jevnlig om aksjefond. Her er et utvalg saker:

Alt du bør vite om indeksfond

Vis mer

I en tid hvor renten knapt slår prisstigningen, kan sparepengene dra nytte av aksjemarkedets avkastning. Les hvorfor indeksfond er ekspertenes førstevalg – og hva du bør se etter. Les saken

Et alternativ til indeksfond

Vis mer byoutline Foto:

Har du et langsiktig investeringsperspektiv, kan børsindeksfond være et godt valg. Les saken

Skatt på fond, aksjer og akjseparekonto

Vis mer

Sparer du i aksjer og fond vil det for de aller fleste være grei skuring å fylle ut skattemeldingen, det meste er forhåndsutfylt. Men du bør likevel sjekke beløpene. Les guiden

Terningkast seks til DNB-fond

Vis mer

DNB har kuttet prisen på sitt globale indeksfond og belønnes med terningkast seks i Dine Pengers fondsoversikt. Les saken



Derfor bommer indeksfondene på indeksen

Vis mer

Å gjøre det helt gjennomsnittlig er vanskeligere enn man tror. Les saken