«De dere skriver om, som omtales som ekstremister i mediene, snakker vi med»

Muslimsk leder mener det ikke er stor forskjell på kamp- og våpentrening som norske muslimer får i Syria, og opplæringen i førstegangstjenesten.

- Vi kan ikke i det ene øyeblikket fordømme dem og ta avstand fra dem, og i neste forvente at vi skal ha en gunstig dialog, sier Mehtab Afsar, generalsekretær i Islamsk Råd Norge. Han har hatt samtaler med flere i miljøet som Egzon Avdyli var en del av. Han ble drept i Syria denne uken. Jan T. Espedal

2. mai 2014

Generalsekretæren i Islamsk Råd Norge (IRN), Mehtab Afsar, avviser kritikk om at muslimske organisasjoner ikke oftere tar et offentlig oppgjør med ekstreme muslimer. Han sier at de jobber med fenomenet, og kan oppnå mer konstruktive resultater gjennom dialog enn å ta et oppgjør til enhver tid.

Mehtab Afsar har hatt flere samtaler med nordmannen Egzon Avdyli (25) som ble drept i Syria denne uken.

— Jeg kjente ham. Nå går mine tanker til familien hans, sier Afsar, generalsekretær i paraplyorganisasjonen IRN som representerer rundt 80 000 muslimer.

Gjennom samtaler ønsker han å oppnå at folk selv finner nytt ståsted. Han sier at noen av de mest profilerte i miljøet ikke lenger er aktive. Men denne uken ble det altså kjent at en av de norske som har reist i Syria, er blitt drept.

- Hva mener du om de unge som reiser til Syria?

— Mange ønsker å hjelpe mennesker i nød. Vi må for all del ikke skape et negativt bilde av dem som samler inn penger for å hjelpe folk i nød i Syria. Ikke alle som reiser, deltar i krigføringen.

- Men hva tenker du om dem som reiser ned for å slåss?

— De må tenke seg godt om når det gjelder hva de er med på. De argumenterer sikkert med at uskyldige mennesker drepes, at de tar saken i egne hender for å hjelpe, og at en måte å gjøre det på er å delta i krigføringen mot en despot.

— Så hører jeg argumentasjonen fra flere hold om at når de kommer tilbake, har de tilegnet seg våpenkunnskap og vil bruke det mot Norge. For et argument! Jeg har tjenestegjort i Garden og tilegnet meg mye kunnskap. De som gjennomfører førstegangstjenesten tilegner seg mye kunnskap om våpen. Hvis det er argumentet, skal man da forby norske muslimer å avtjene militærtjeneste? spør Afsar.

- Men er det ikke forskjell på å delta i førstegangstjeneste i det norske forsvaret og borgerkrigen i Syria?

— Det jeg snakker om er at hovedargumentet ikke bør være at de som reiser, tilegner seg kunnskap om våpenbruk og vil bruke det mot Norge.

- Er frykten som PST og andre har for at de skal komme tilbake og utføre terrorhandlinger mot Norge og andre land, overdrevet?

— Vi må alle stå sammen og arbeide mot at det utføres terrorhandlinger her i Norge eller andre steder. PST må gjøre sin jobb, og gjør det sikkert, og vet hvem de skal holde øye med. PST må utvide synsfeltet sitt fremfor å hvile på forskere, "eksperter" og teoretikere.

PSTs informasjonssjef Martin Bernsen sier at det er vanskelig å kommentere dette, men sier:

— Jeg tror de fleste ser forskjell på å avtjene førstegangstjeneste og å være med i en terrororganisasjon i Syria.

Avviser kritikk

Sylo Taraku, generalsekretær i den norske organisasjonen LIM (Likestilling, integrering, mangfold), mener IRN burde gå oftere ut offentlig ekstremisme.

— IRN som representerer så mange muslimer, tar ikke nok ansvar ved offentlig å ta et oppgjør med de radikale miljøenes misbruk av islam. De bør utfordre ideologien til dem som rettferdiggjør radikalisering i islams navn, sier Taraku.

Den danske ex-islamisten Ahmed Akkari, som i en ny bok tar et oppgjør med sin islamistiske fortid, kritiserer muslimske foreninger for å snakke med to tunger og driver med skjult islamistisk indoktrinering. Også den danske poeten Yayah Hassan mener utdannede muslimer viker unna for kritikk.

Svartmaling. Banalt. Forenklet.

Mehtab Afsar mener kritikken føyer seg inn i rekken av negativ medieomtale av islam og muslimer.

— Den type svartmaling av det muslimske miljøet som Akkari kommer med, tar vi avstand fra. Det er en så banal og forenklet fremstilling at det nesten ikke er verd å kommentere. Men det er selvfølgelig enkelt å få innpass i mediene når man angriper det muslimske miljøet og islam.

- Akkari var del av et muslimsk miljø som motarbeidet Danmark, det landet han bor i, noe han mener også ekstreme muslimer gjør i dag?

— Det at muslimer har uttrykt sin misnøye mot negative karikaturer av personligheter i islam, kan ikke sammenlignes med det å motarbeide Danmark eller et annet land. I Norge bor det ca. 110 000 muslimer. Mener man at 110 000 mennesker motarbeider et samfunn som tredje og fjerde generasjon muslimer vokser opp i, mennesker som kommer fra krigsherjede land for å få fred, at de kommer for å skape konflikt her? Det er merkelig at en person som har vært aktiv i det muslimske miljøet, mener at muslimer motarbeider vestlige verdier.

Han understreker at norke muslimer elsker Norge, og er en aktiv og positiv del av samfunnet.

— Noen utfordringer har vi, men det må ikke fremstilles slik Akkari gjør. Han har gått fra det ene ytterpunktet til det andre. Det er destruktivt. Vi har et sunt friskt miljø i moskeene med interne diskusjoner, men det blir mye fokus i mediene på islam-kritikere.

Ikke bare kaffe og kjeks

Afsar konstaterer at det er kritiske diskusjoner blant muslimer, han sier at årsmøter, rådsmøter, styremøter ikke er kaffe- og kjeksmøter.

- Dere blir kritisert for at dere ikke oftere tar et offentlig oppgjør med radikalisering?

— Er det ikke bedre å jobbe med dem som er i de ekstreme miljøene enn å være veldig politisk korrekt og heve seg over dem der nede? Det er en veldig pubertal måte å gå frem på å gå ut og fordømme og ta avstand fra ungdommer som er født og oppvokst i Norge. Det vil isolere dem ytterligere, og det er ingen tjent med.

Han vil ikke nevne organisasjoner eller personer ved navn.

— Vi har valgt den vanskelige linjen, vi. De dere skriver om, som omtales som ekstremister i mediene, snakker vi med. Samtalene er ikke noen koseprat.

Samtaler på mange plan

Afsar forteller at samtaler med profilerte personer i det ekstreme miljøet kan skje når som helst, ofte eller mer sporadisk. Organiserte møter og uformelle samtaler som kan foregå utenfor en dagligvarebutikk, på gaten, i en bil, i en bakgård.

— Det er meget viktig at mennesker i en slik situasjon har noen andre å snakke med enn dem som de omgås til daglig. Slike samtaler kan få dem til å se det fra et annet perspektiv.

Han påpeker at han har sett gode resultater av samtalene; Noen av de mest profilerte i miljøet er ikke lenger aktiv.

— Vi har sett avrekruttering. Noen er tilbake i normalen i det norske samfunnet, de har begynt å ta utdannelse, er tilbake i arbeidslivet.

Til tidlig morgen

Han sier at da Profetens Ummah ville arrangere en demonstrasjon mot Norges krigføring i Afghanistan, og promoterte den med en hatvideo mot kronprinsen, Stoltenberg og Støre, sendte IRN ut en pressemelding.

— Der oppfordret vi folk om ikke å delta i demonstrasjonen selv om saken i seg selv var god. Vi mente det var en uislamsk handling å oppfordre til hat og vold mot mennesker. Vi hadde samtaler med dem som sto bak, samtaler som varte til klokken tre-fire om morgenen. Resultatet var at 20 personer møtte opp på demonstrasjonen, sier Afsar som også vil minne om at det må være rom for å være religiøs uten å bli stemplet som "ekstremist".

Blir ikke brukt

Generalsekretæren i IRN stiller seg undrende til at en organisasjon som IRN, med førstehånds informasjon fra og kontakt med det muslimske miljøet, ikke i større grad blir brukt av myndighetene i arbeidet mot ekstremisme.

— Myndighetene må bruke de med kompetanse på området, fremfor alle organisasjoner og frilansere som plutselig er blitt eksperter på området og som har søkt om tilskudd for å jobbe mot ekstremisme, sier Afsar.

- Vi kan ikke i det ene øyeblikket fordømme dem og ta avstand fra dem, og i neste forvente at vi skal ha en gunstig dialog, sier Mehtab Afsar, generalsekretær i Islamsk Råd Norge. Han har hatt samtaler med flere i miljøet som Egzon Avdyli var en del av. Han ble drept i Syria denne uken. Jan T. Espedal

Fakta Drept i Syria Nordmannen Egzon Avdyli ble denne uken drept i Syria. NRK meldte først om dødsfallet, som nå er bekreftet av familien. PST (Politiets sikkerhetstjeneste) sier at ingen norske dødsfall i Syria er blitt formelt bekreftet av norske myndigheter.- Men vi har opplysninger om at flere personer som har reist fra Norge, er blitt drept i Syria siden konflikten startet. Det kan også være mørketall, personer som vi ikke har opplysninger om.Aftenposten har tidligere skrevet at fem-ti personer fra Norge er blitt drept i borgerkrigen.Ifølge PST har rundt 40–50 personer reist fra Norge til Syria. Vis mer