Jan Bøhler (Ap) mener talentene i Groruddalen rammes

GÅR, MEN FÅR: Landslagssjef Per-Mathias Høgmo gikk, men fikk – en etterlønn på over fire millioner kroner. Kommunikasjonssjef Yngve Haavik (t.h.). Fra venstre: Fungerende generalsekretær Kai-Erik Arstad og fotballpresident Terje Svendsen. Foto: Trond Solberg VG

Skal debattere NFF-toppenes lønn på Stortinget

Per-Mathias Høgmos etterlønn på over fire millioner kroner har fått stortingsrepresentant og Grorud IL-leder Jan Bøhler (Ap) til å utfordre kulturministeren til debatt på Stortinget.

Oppdatert 18. november 2016

Artikkelen er over tre år gammel

Bøhler går hardt ut mot lederlønningene i Norges Fotballforbund etter at det ble kjent at avgått landslagssjef Per-Mathias Høgmo får med seg over fire millioner kroner i etterlønn.

Les også: Høgmo kan jobbe – og få full NFF-lønn

Fredag kveld skrev Bøhler en såkalt interpellasjon til kulturminister Linda Hofstad Helleland (H), og det vil dermed bli en halvannen times debatt om temaet i Stortinget.

Bøhler vil sette sosiale ulikheter i idretten på agendaen.

– Jeg håper Stortinget kan gi noen signaler slik at fotballforbundet skjønner at de må ha måtehold og drive meg sosial utjevning. Pengene kan ikke gå til topplederlønninger, sier Bøhler.

Han synes det er trist å lese om lønnsnivået i NFF.

– Jeg må si at det er veldig manglende dømmekraft. NFF er del av en bevegelse som spinker og sparer og er helt avhengig av motivasjon i grasrota. Da må toppledere forstå at de må være et forbilde, sier han.

NFFs kommunikasjonssjef Yngve Haavik sier følgende til VG fredag kveld:

– NFF er ydmyk i forhold til de signalene vi får fra omgivelsene. Og vi forstår ikke minst at høye lønninger kan være provoserende for grasrota og frivilligheten som gjør en uvurderlig innsats over hele landet. Men det er like fullt komplekst og en krevende balansegang. For det forventes også topp resultater fra en A-landslagssjef, og det er slik at det er en markedspris for å få tak i de beste folkene. Det kommer vi heller ikke utenom når neste landslagssjef skal rekrutteres.

Bakgrunn: Rundt 15 personer hever millionlønn i NFF

– Tung påvirkning

Bøhler sitter i hovedstyret i Grorud IL og sier at klubben sliter veldig med økonomien.

– Vi har 50-100 barn som er ivrige spillere, men som ikke har råd til å betale treningsavgifter. Fotball er en helårsidrett, men vi har ikke råd til undervarme på kunstgressbanen. Vi regnet og regnet på det, men måtte bare gi det opp. Å være med i Norway Cup er urealistisk for oss etter at det ble så høye utgifter, sier Bøhler.

REAGERER: Jan Bøhler (Ap). Foto: Håkon Mosvold Larsen NTB scanpix

– Vi er fremtiden til norsk fotball, og vi er stappfulle av talenter. Hvis vi skal utvikle norsk fotball, så må det være midler slik at alle får delta. Og man må få muligheten til å spille fotball og trene på vinterstid.

Lest? Breddefotballen fortviler over NFFs «avgiftsregime»

I et innlegg på Facebook skriver han at det «ikke går an at de tre lederne Semb, Siem og Høgmo fikk 8,8 millioner til sammen i lønn i 2015».

– Det er veldig sterkt å lese at de tre lederne fikk 8,8 millioner til sammen i fjor. Det er sterkt å lese når vi snur på hver krone.

Sett denne? Bjørndalen drar inn 10 millioner kroner i året

På bakgrunn av «superlønningene til topplederne i NFF» og andre ting han har opplevd som leder i Grorud IL, har Bøhler skrevet denne interpellasjonen til kulturminister Linda Hofstad Helleland:

«Rapporten Idrettsdeltakelse og trening blant ungdom i Oslo viser at dobbelt så mange 13-19-åringer med høy sosialøkonomisk status er aktive i idrettslag i f t de med lav status. En årsak kan være kostnadene til treningsavgifter, utstyr, treningsleire, turneringer, mm. En annen kan være at klubber i lavinntektsområder har mindre tilgang på sponsorpenger, gaver og ressurspersoner. Det blir vanskeligere å tilby gode treningsforhold i fotballhaller eller på baner med undervarme vinterstid, og å hyre inn trenere med utdanning. Også tilskuddsordninger som momskompensasjon og grasrotandelen har den bivirkningen at de gir mest til klubber som har mest fra før. Bildet av forskjeller innen idretten forsterkes av at toppledere bl a i NFF har lønninger på flere millioner som virker demotiverende på frivillig innsats. Hvordan vil statsråden jobbe for sosial utjamning innen idretten så alle får like muligheter til å delta?»

– Men kan en slik diskusjon endre noe på lønnsnivået i NFF?

– Jeg tror det er ganske tung påvirkning på fotballforbundet. Det blir en debatt på 90 minutter om bare dette, sier Bøhler.

Yngve Haavik peker på at NFF er avhengig av å rekruttere en dyktig landslagssjef, og at det koster penger på dette nivået.

– Det er likevel sunt med en diskusjon om hvilket nivå vi bør legge oss på. Forbundsstyret har tatt signalene fra forbundstinget. Da NFF ansette ny generalsekretær torsdag så var det til en lavere lønn enn forgjengeren. Det er et ferskt og godt eksempel på at forbundsstyret tar tilbakemeldingene på alvor. Men på samme måte som med en landslagssjef, så konkurrerer NFF med andre virksomheter om å rekruttere en dyktig toppleder. NFF er en stor og kompleks organisasjon som i alle hovedsak skaffer sine egne inntekter. Inntekter som også kommer bredden og frivilligheten til gode, sier Haavik.

– Forbundsstyret har nedsatt et utvalg som har fått i oppdrag i å konkretisere retningslinjer for hva folkelighet og nøkternhet skal bety i praksis. Det er en nødvendig diskusjon for en frivillig organisasjon som NFF å ta, avslutter han.

Publisert: 18.11.16 kl. 21:57 Oppdatert: 18.11.16 kl. 22:53