De har förföljts, torterats och hotats. De säger att de är homosexuella och att de behöver skydd i Sverige. Men Migrationsverket har nekat dem asyl med samma motivering:

”Den sexuella läggningen har inte gjorts sannolik”.

Två av dem är Pearl Kanyange, 30 år från Uganda och Lucy Murugi, 28 år från Kenya.

Enligt Migrationsverket har en person rätt till asyl i Sverige om den känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin sexuella läggning.

När personen har ansökt om asyl gör Migrationsverket en individuell bedömning av den asylsökandes rätt till skydd.

– Veckorna innan jag kom hit kändes det som mina dagar var räknade, säger Pearl.

Familjen tog avstånd från Pearl

Hennes plan var aldrig att söka asyl. Hon flyttade till Sverige för att leva lycklig med sin svenska fästmö. Paret hade träffats via Facebook och en förbjuden kärlek växte fram i internets hemliga vrå. Efter månader av intensiv kontakt reste flickvännen till Uganda för att träffa Pearl som dolde sin sexuella läggning för omgivningen.

Flickvännen som var van vid Sveriges rättigheter och acceptans för all kärlek, pratade öppet om deras förhållande. Snabbt läckte det ut i grannskapet att Pearl var lesbisk. Hennes familj distanserade sig och ville spärra in henne på ett mentalsjukhus. De kallade till ett klanmöte där hennes agerande fördömdes och barnen i familjen förbjöds leka med Pearls dotter Imani.

– Det är det värsta som kan hända någon. För familjen är det enda som gör livet till livet. När du inte har din familj så har du inte någonting, säger hon.

LÄS MER: Rickard Söderberg klarade inte homotestet

Flyttade till Sverige med sin flickvän

Efter flickvännens andra besök i Uganda blev situationen farlig. Pearl hotade att lämna henne om hon inte anpassade sig till landet eftersom hennes agerande riskerade deras liv. Då bestämde de sig för att förlova sig och flytta ihop i Stockholm.

– Jag ville inte flytta hit. Det var långt borta och vi behövde lämna allt för att börja om på noll. Vi kommer inte till Europa för att uppleva vintern. Alla vill vara hemma. Vi kommer hit för vi behöver skydd.

Den första tiden i Sverige var kaotisk. Relationen med flickvännen blev allt sämre och dottern hade svårt att finna sig tillrätta. Imani grät mycket och slutade helt att prata.

Pearl flyttade till Sverige med dottern Imani för att leva med sin flickvän. Foto: Matilda Thorén

Flickvännen sa att hon hade ångrat sig och hotade att få både Pearl och Imani utvisade.

– Det var hemskt. När jag kom till Sverige trodde jag att jag skulle finna kärlek och acceptans. Jag trodde att jag skulle få uppleva det med min flickvän. Men hon var så fientlig, säger Pearl.

En kväll kastade flickvännen ut Pearl och polisen hämtade henne och dottern. Hennes hopp väcktes på nytt av en polisman som berättade att hon kunde söka asyl på egen hand på grund av hotet mot homosexuella i Uganda. Den kvällen blev Pearl och Imani asylsökande i Sverige.

När en asylsökande säger sig tillhöra gruppen hbtq-personer måste den göra det sannolikt för Migrationsverket. Att ”göra sannolikt” är ett lägre ställt krav än att ”bevisa”, eftersom en sexuell läggning inte går att bevisa.

Migrationsverket gör en trovärdighetsbedömning

Den som söker asyl har rätt till ett juridiskt biträde. Om den asylsökande har tur blir den tilldelad en advokat som är specialiserad i de komplexa hbtq-utredningarna. Det första steget i utredningen är en djupgående intervju med Migrationsverket, en så kallad trovärdighetsbedömning. Genom att svara på en handläggares frågor ska den asylsökande lämna alla skäl och uppgifter som Migrationsverket ska ta ställning till.

En av de som misslyckats att göra sin sexuella läggning sannolik är Lucy, 28 år. Hon kommer från Kenya och säger att hon är lesbisk.

Intervjuerna som utgör grunden till trovärdighetsbedömningen av homosexuella är ofta den sökandes enda chans att bli hörd. På Lucys intervju gick allting fel. För henne var frågorna obegripliga.

"Skulle du beskriva dig som lesbisk eller homosexuell?","När upplever du att du blev sexuellt intresserad av andra människor? Hur tänker du kring detta?” och "För mig låter detta som en form av sexuellt utnyttjande av dig, och inte en jämbördig sexuell relation"

– Jag förstod ingenting. Ingen berättade för mig vad jag kunde vänta mig. Vad jag skulle göra eller säga, eller åtminstone ge mig några riktlinjer, säger hon.

Lucy, 28, är från Kenya - frågorna under intervjun var för henne obegripliga. Foto: Matilda Thorén

Experter: Svårt att göra sin sexuella läggning sannolik

Lucy flydde från slummen i Kenya, bort från trakasserier och en familj som vänt henne ryggen. Hon har blivit uthängd som lesbisk i den ökända afrikanska tidningen Red Pepper. Hemlandet var farligt för Lucy, men med hjälp av en kusin hamnade hon i Märsta utanför Stockholm. En kort känsla av trygghet som snart förbyttes till frustration.

Hon sattes i ett rum på Migrationsverket med en handläggare och en tolk som hon inte litade på.

– Jag var spänd och ångestfylld. Jag var stressad för jag visste inte vilka människor jag skulle träffa. Jag var i ett främmande land där jag inte kände någon, säger Lucy.

Experter på området är eniga att det är svårt att göra sin sexuella läggning sannolik. Asylrättsjuristen Aino Gröndahl, Charlotta Lagnander från Flyktinggruppernas riksråd och RFSL:s flyktinghandläggare Stig-Åke Petersson säger alla att avslagen för hbtq-asylsökande har ökat. De kopplar det till åtstramningar i asylpolitiken efter flyktingvågen 2015. De säger att många får nästintill identiska avslag som Lucy och Pearl. Avslag som handlar om trovärdighet. Det har inte gått tillräckligt bra på intervjun. ”Den sexuella läggningen har inte gjorts sannolik”.

LÄS MER: Benon: Migrationsverket tror inte på mig – de tvingar mig till farozonen

Ändrade sin version - då avslogs Lucys asylansökan

I protokollet från Lucys första intervju noteras det att hon och tolken inte förstår varandra vid över tio tillfällen. Idag beskriver hon hur rädd hon var under intervjun. Hon oroade sig för att bli missförstådd i en redan pressad situation.

Lucy hade svårt att öppna upp sig för tjänstemännen på Migrationsverket. Men hennes självkänsla stärktes ju mer tid hon tillbringade i Sverige. Genom kontakter med hbtq-organisationer kunde hon för första gången prata öppet om sin sexualitet.

Det gjorde att hennes berättelse ändrades till det hon själv beskriver som den riktiga versionen. Men den utvecklingen gjorde att hennes trovärdighet ifrågasattes av Migrationsverket och hennes asylansökan avslogs.

Vi har pratat med en handläggare och beslutsfattare på Migrationsverket som vill vara anonym. Hon har gjort hundratals utredningar och beskriver hbtq-fallen som svåra.

– Under intervjuerna ska du som handläggare ställa väldigt abstrakta frågor. Det är svårt, ibland omöjligt att avgöra om en person har svarat tillfredställande eller inte.

Lucy hade först svårt att öppna sig för tjänstemännen på Migrationsverket. När hon sedan vågade tala öppet om sin sexualitet ändrades hennes historia. Foto: Matilda Thorén

RFSL: "Alla svar kan vara fel"

Handläggaren säger att 90% av kollegerna är väldigt duktiga och måna om att det ska bli bra. Men blir stressade av sina chefer.

Stig-Åke Petersson från RFSL har arbetat med hbtq-asylsökande i 46 år. Han beskriver besluten från Migrationsverket som godtyckliga.

– Alla svar kan vara fel. I alla mina ärenden så har de asylsökande gjort sitt bästa för att förklara hur de började gilla personer av samma kön, och hur det utvecklades. Majoriteten av avslagen har jag svårt att förstå, säger han.

Petersson har läst protokollen från Lucys intervjuer. Han säger att han förstår att hon kände sig pressad.

– Den frågan jag oftast får av flyktingar är ”vad ska jag svara på det” och jag kan inte ge några goda råd. För bedömningen är helt oberäknelig och godtycklig, säger han.

"Det har blivit hårdare"

Migrationsverket registrerar inte hur många asylsökande som åberopar hbtq-skäl. Det är mot lagen att registrera människors sexuella läggning. Men enligt RFSL och Flyktinggruppernas riksråd (FARR) rör det sig om en stor ökning av avslag sen flyktingströmmen.

– Signalpolitiken som skickades ut när man förändrade lagen sommaren 2016 har spillt över på bedömningarna. Det har blivit hårdare och nivån du måste uppnå för att anses trovärdig har höjts, säger Lagnander på FARR.

Fredrik Beijer är rättschef på Migrationsverket och ansvarig för kvalitetsuppföljningar. Han har författat det rättsliga ställningstagande som handläggare använder under asylutredningar för hbtq-personer. Det kan jämföras med en guide för hur processen och trovärdighetsbedömningarna ska gå till.

– Jag tycker att det är ett välskrivet ställningstagande men frågan är så komplex. Det räcker inte att sätta det i händerna på handläggare och beslutsfattare. Det kräver egentligen en arbetsinsats som är mycket större vilket vi har haft problem med resursmässigt. Egentligen behöver man åka ut och prata om det här, man behöver liksom inte bara en liten utbildning, för det har vi förstås, säger Beijer.

När en handläggare får ett ärende med en hbtq-asylsökande ska en av Migrationsverkets hbtq-specialister kopplas in. Specialisterna är oftast handläggare som fått fyra till fem dagars utbildning i hbtq- och genusfrågor.

Enligr FARR har avslagen, ett sådant som Lucy fick, ökat sen flyktingströmmen 2015. Foto: Matilda Thoré

"Migrationsverket tycker de här frågorna är oviktiga"

Enligt Sofia Sjöö som tidigare var ansvarig för hbtq-frågor på Migrationsverket har de dock inte utbildat några nya specialister på två år.

– På varje ort finns det några få, det rör sig om 30-40 personer totalt över hela landet. De är sällan med i själva utredningen men finns i back office och är behjälpliga, säger Sjöö.

Sofia Sjöö jobbar i dag som barnsamordnare, och positionen som hbtq-samordnare står tom sen december 2015. Men Migrationsverkets pressavdelning menar att hbtq-ansvarig är en viktig tjänst inom verksamheten som ska finnas kvar.

– Har man inte tillsatt en tjänst efter ett och ett halvt år har den ingen hög prioritet. Det visar att Migrationsverket tycker de här frågorna är oviktiga, säger Stig-Åke Petersson.

Han är även kritisk mot specialisternas inverkan på asylutredningar.

– Jag ser de här hbtq-specialisterna mest som ett alibi för att Migrationsverket ska kunna säga att de tar frågorna seriöst, säger Petersson.

Pearl riskerar nu att utvisas till hemlandet där hon är dödshotad. Foto: Matilda Thorén

Migrationsverket: Vi har problem att göra korrekta bedömningar

Handläggaren vi talat med har direkt erfarenhet av att arbeta med hbtq-specialisterna och ser brister i rollen.

– Jag tror att det är väldigt varierande kvalitet. Det finns två specialister på min enhet. När jag rådgjorde med en av dem så kändes det som den bara rabblade kursinformation. När jag bad om fördjupning och ställde komplicerade frågor fick jag inga tydliga svar.

Migrationsverket har inte utvärderat kvaliteten på sitt arbete med hbtq-asylsökande på två år. I sommar väntas en ny rapport som följer upp deras hantering av hbtq-ärenden. Rättschef Fredrik Beijer tror att den kommer visa på problem.

– Jag förväntar mig att vi har en rätt lång väg kvar i de delarna. För jag vet att vi har jättemånga nya medarbetare, vi har inte hunnit satsa på kompetensförstärkning på det sättet som vi skulle vilja göra, säger han.

Du säger alltså att Migrationsverket har problem att göra korrekta bedömningar av hbtq-asylsökande idag?

– Ja det har vi förstås. Det är inte konstigt att vi har det. Det är svåra bedömningar och vi har många nya handläggare och beslutsfattare.

Men att det bara handlar om nyanställda med kunskapsbrister tycker inte handläggaren som vi har pratat med är hela sanningen.

- Det är en väldigt enkel utväg för cheferna. Det är ett enkelt svar att ge som ingen kan ifrågasätta.

Handläggaren vittnar om en rörig organisation efter flyktingströmmen. Enheterna skulle fatta snabba beslut.

- Allt handlade om siffror. Allt. Det handlade om hur många beslut vi fattade, det handlade om produktion. Man blev hotad från politiskt håll med lägre budgetanslag om man inte avgjorde ett visst antal ärenden innan årsskiftet 2017. Det var väldigt rörigt.

Lucy lever nu gömd för att undvika utvisning. Foto: Matilda Thorén

Lever gömd för att undvika utvisning

Asylrättsjuristen Aino Gröndahl säger att rättschef Fredrik Beijer skulle skämmas om han visste vilka beslut som skrivs med hänvisning till hans rättsliga ställningstagande.

– Tillämpningen av metoden får inte godkänt. Den faller på sin egen orimlighet. Det är inte rättssäkert, det är en skam, säger Gröndahl som just nu har 60 hbtq-ärenden på sitt bord.

Efter avslag på avslag riskerar nu Pearl och hennes dotter Imani att utvisas till hemlandet. Ett Uganda där hon är dödshotad och där hennes dotter kommer tas ifrån henne. En dotter vars vardag i dag är förskolan med svenska som första språk.

Lucy lever i dag gömd i Sverige för att undvika att utvisas till Kenya, där homosexualitet är kriminaliserat och straffbart med upp till 14 års fängelse.

– Att inte bli trodd är hemskt och nedslående. Det bryter ned en, säger hon och fortsätter.

– I Kenya utsätts homosexuella för trakasserier. Du har ingen att umgås med. Du blir tvingad att gå under jord. Du måste leva ensam, du har ingen familj kvar för de har lämnat dig. Du har ingen att vända dig till eftersom polis och myndigheter kommer säga att det du gör är emot lagen. Du har ingenstans att fly, säger Lucy.

LÄS MER: Bossa uthängd i hemlandet – nu tvingas han tillbaka

LÄS MER: Pearl hotas av familjen: ”Ska döda din dotter”

LÄS MER: Benon: Migrationsverket tvingar mig till farozonen

LÄS MER: Rickard Söderberg gjorde homotestet: "Förnedrande"

LÄS MER: Starka reaktioner på statens homotester

LÄS MER: Migrationsverket tror inte att Lucy är lesbisk