Kokainanvändningen i Mariehamn är den fjärde största i landet, enligt en undersökning av avloppsvattnet. –Siffran verkar väldigt hög, säger Kristian Eriksson, chef för Ålandspolisens narkotikagrupp.

Inkommande avloppsvatten till Lotsbroverket i Mariehamn innehåller så mycket kokain att Mariehamn hamnar på fjärde plats bland de 23 finländska städer som fått sitt avloppsvatten analyserat i en stor europeisk undersökningen om droger i avloppsvattnet.

Den höga halten kokain i Mariehamns reningsverk förvånar polisen.

– Vi reagerade i narkotikagruppen när vi läste det. Vi tittar på om kokainet verkligen härstammar från våra egna invånare eller om det finns någon annan förklaring. Visst vet vi att kokainanvändningen har ökat på Åland men att vi skulle vara topp fyra i landet verkar lite konstigt, säger Kristian Eriksson vid Ålands polismyndighet.

Frågan som polisen ställer sig är om den höga kokainhalten kommer sig av att exempelvis kryssningsfartyg har tömt sina avloppstankar i Mariehamn under tiden när proverna togs.

Lotsbroverkets driftchef Tomas Mörn ger besked direkt. Provtagningen gjordes i två omgångar – den första i mars i fjol och den andra i november - och då anlöpte knappast ett enda kryssningsfartyg Mariehamn och det var inte högsäsong för turismen.

– Kryssningsfartygen brukar inte tömma sitt avloppsvatten till Lotsbroverket eftersom vi har så liten kapacitet och det tar så lång tid, säger han.

Lotsbroverket kontaktades för ett år sedan av Institutet för hälsa och välfärd, THL, som är värd för den finländska delen av undersökningen. Lotsbroverket tackade ja till att delta.

– Sen fick vi en kylväska och tomma flaskor som skulle fyllas med inkommande vatten till reningsverket enligt ett visst schema, säger Mörn.

Proverna skulle tas under sju dagar i sträck. Varje dygn togs ett samlingsprov på en halv deciliter varje halvtimme. Kylväskan med flaskorna skickades sedan till THL tillsammans med en beskrivning av reningsverket, ledningsnätet och antalet anslutna.

Analysen gjordes av rättstoxikologiska enheten vid THL och resultatet presenterades på torsdagen för de drygt 70 europeiska städer som deltog i undersökningen. Medelvärdet för Lotsbroverket, som tar emot avloppsvatten från större delen av fasta Åland, är 24 milligram kokain per tusen personekvivalenter per dygn.

Som jämförelse kan nämnas att motsvarande värde i Åbo är 6,9 milligram, i Helsingfors 62,9 och i Vasa 1,3 milligram.

Men 24 milligram kokain per tusen invånare i avloppsvattnet är ändå bara en bråkdel jämfört med motsvarande värden i Europas storstäder. I Köpenhamn är siffran 465 milligram, i Reykjavik 474, i Barcelona 733 och i Amsterdam 932 milligram per tusen invånare.

Tomas Mörn funderar på hur kokainet, och de andra drogerna, förs in till Åland.

– Jag är inte förvånad över resultatet. Jag har hört att det finns mycket narkotika i omlopp. Ungdomarna som går på krogen ser mycket.

Narkotikagruppens chef Kristian Eriksson konstaterar att tillgången på kokain har ökat på Åland även om hasch fortfarande är den vanligaste drogen.

– Förr var kokain en partydrog, nu är det en missbrukardrog som inte bara tas på krogen som det kanske var förr.

Att drogerna tar sig in till Åland förklarar han med de många färjanlöpen.

– Det går inte att stänga gränserna. Nyckeln till att få bukt med drogerna är nog att få ungdomarna att inte börja.

Åtminstone hälften av de beslag som polisen gör varje år på Åland är hasch.

– Vi gör också kokainbeslag men inte i någon stor omfattning. Men i fjol gjorde vi ett kokainbeslag som var stort mätt med våra mått, säger han.