Neljapäeval Pärnu külje all ning Türil maha sadanud vihmavee hulk oli nii suur, et ilmateenistuse teatel võib taolist nähtust nimetada juba loodusõnnetuseks.

Pärnu-Sauga ilmajaamas sadas 13. juuni õhtul ühe tunniga 48,7 mm vihma – seda ilmanähtust saab juba nimetada loodusõnnetuseks, kirjutab ilmateenistus viimaste päevade äikeseilmasid selgitavas ülevaates. Pärnu-Saugal esinenud sajust tuli 19 mm vihmavett alla kümne minutiga, mis on 26 protsenti juuni sajunormist.

Lisaks võimsale sajuhulgale lõõtsus Pärnu-Sauga ilmajaama andmetel sealkandis ka tugev tuul, tugevamad iilid ulatusid üle 30 m/s.

Türi ilmajaamas oli 13. juuni hommikul ajavahemikul kella 6-8 sademeid 49,5 mm, mis on 64 protsenti juuni sajunormist. Ka seda sademete summat saab nimetada loodusõnnetuseks. Sarnaselt Pärnu-Sauga ilmajaamaga tuli 19 mm vihmavett vaid kümne minutiga.

Loodusõnnetus on ilmateenistuse lehel toodud definitsiooni järgi erakorralise iseloomuga loodusnähtus, mis seab ohtu elu, tervise, looduskeskkonna või toob kaasa majanduslikku kahju. Loodusnähtusi, mis võivad meid otseselt või kaudselt ohtu seada, on mitmeid – alates tormidest-trombidest ja paduvihmadest kuni kuuma- ja külmalainete, äikese, rahe ja tuisuni.

Kuidas selline ilm meile jõudis?

Sel teisipäeval arenes ka maapinnalähedases õhukihis Lääne-Euroopas uus mitme keskmega madalrõhuala. Samal ajal olid põhja ja ida pool ülekaalus kõrgrõhkkonnad.

Lõunavoolus saabus Läänemerele teisipäeva õhtuks väga soe õhumass, mille temperatuur ~1,5 km kõrgusel oli 13..15 kraadi. Samal ajal madalrõhuala mõju Skandinaavia kohal nõrgenes ja Islandilt liikus kõrgrõhkkond üle Soome Koola poolsaarele. See takistas sooja niiske õhu edasist liikumist põhja poole ja suunas Lääne-Euroopa madalrõhuala lohu üle Läänemere ja Baltimaade, mistõttu teisipäeva õhtul ja kolmapäeva öösel liikus soojal frondil väga aktiivne äikesepilvede vöönd Liivi lahele ja oli sealt sunnitud edasi kulgema üle Lõuna-Eesti ja Läti itta. Möllas äike ja oli tugevaid üle 15 m/s tuuleiile ning väga tugevaid vihmahooge. Kolmapäeva päev oli rahulik ning juba õhtul jõudis Läänemerele madalrõhulohk veelgi soojama õhuga, mis laienes neljapäeval üle Eesti.

Juba kolmapäeva hilisõhtul tekkisid merel äikesepilved, mis levisid kiiresti Hiiu- ja Saaremaale ja sealt edasi neljapäeva hommikuks üle Lääne-Eesti ning keskhommikuks oli äike jõudnud juba Peipsi äärde. Päev oli rahulikum, kuid õhtul tekkis Läänemerel uus madalrõhuala kese ja äikesepilvede areng aktiviseerus. Tekkinud soojas õhumassis tekkis aktiivne konvektsiooniala, kus arenes välja põhja-lõunasuunaline äikesepilvede vöönd, mis liikus üle Eesti itta. Neljapäeva õhtul ulatusid tugevamd tuuleiilid Pärnu-Sauga jaama andmetel üle 30 m/s.