Oglas

Marjan Šarec je bil na pogovorih s predsednikom SNS-a Zmagom Jelinčičem. Foto: BoBo

Na nedavnih volitvah sta se zgodili dve pomembni stvari. Volivke in volivci so z veliko večino zavrnili politiko nestrpnosti, izključevanja, podtikanja, sovraštva. Volivke in volivci, morda sploh prvič, niso bili prisiljeni voliti taktično, onkraj izbire programov in osebnosti, ki jim najbolj ustrezajo. Posledično se je oblikoval nadvse izenačen demokratični levosredinski blok brez dominantne stranke. Morebitne ponovljene volitve bi zelo verjetno volivke in volivce spet potisnile nazaj v taktično glasovanje onkraj izbire vsebinskih razlik, da bi avtoritarnim političnim formacijam preprečili pot na oblast. Iz javnega pisma vodjem strank LMŠ, SMC, SD, LEVICE, SAB in DeSUS

Kdo bo sestavil koalicijo

Predsednik stranke Lista Marjana Šarca, ki je na volitvah dosegla drugi izid, se je v prejšnjih dneh že sešel z večino vodij strank, ki so presegle parlamentarni prag. Marjan Šarec pravi, da se pogovarjajo o možnostih sodelovanja in še ne sestavljajo koalicije. Danes se je sešel z Zmagom Jelinčičem, ki se je s stranko SNS po dveh mandatih znova uvrstil v državni zbor. "Točke, ki jih je Šarec pošiljal naokoli, so takšne, da se z njimi ne moreš ne strinjati," je pred sestankom povedal Jelinčič. Šarec pa po sestanku ni bil zelo zgovoren, dejal je le, da se mu je zdelo prav, "da se pogovorimo, saj smo mi prvič v DZ-ju, Jelinčič se je pa zdaj vrnil in ima veliko izkušenj."

Pogovarjala sta se o konstituiranju državnega zbora, oblikovanju vlade in o reševanju Slovenije, ki da je "v težkih škripcih", je povedal Jelinčič v izjavi za medije po srečanju. Zatrdil je, da imata s Šarcem ogromno skupnih točk, saj oba želita državi pomagati. "Ampak kako bomo pa pomagali, bomo pa videli. Konec koncev se morajo zavrteti mlini v državnem zboru, potem je pa še nekaj časa za dogovore," je dodal.

Na vprašanje, ali bo podprl kandidata za predsednika DZ-ja, ki ga bo predlagala morebitna koalicija za Šarcem, je odgovoril, da takšne koalicije še ni. Po opombi, da je ta koalicija v nastajanju, pa je odvrnil: "Tudi kometi prihajajo, pa ne vemo, kaj bo s tem." Potrdil je, da bi ga v vladi zanimal položaj ministra za kulturo, saj da je na tem področju treba ogromno narediti in rešiti. Na vprašanje, ali bi ga zanimalo sodelovanje v "levosredinski koaliciji", kakršna se oblikuje, je odgovoril: "Vprašanje je, ali je to sploh levosredinska koalicija. Mislim, da je to v veliki meri koalicija sama za sebe. Mogoče so kakšne stranke, ki resno mislijo nekaj dobrega narediti tam notri, bojim pa se, da je tam večina strank, ki razmišlja samo o blaginji za sebe." Kot je pojasnil, gre predvsem za doslej vladajoče stranke, ki bi želele, da njihovi kadri ostanejo na položajih. Tudi Šarec je dejal, da bo treba najprej konstituirati DZ, in dodal, da se z imenovanjem predsednika DZ-ja nikamor ne mudi. "Če bo volja, bomo predsednika izvolili že na prvi seji, če pa ne bo volje, potem pa pač na silo nič ne gre," je dejal, a obenem pritrdil, da bo sam naredil vse, da se bo to zgodilo. Po njegovih besedah tako tudi še ni padla odločitev, ali bo za predsednika DZ-ja podprl kandidata SD-ja ali SMC-ja, saj da je to še prezgodaj. Napovedal pa je, da se bo do petka še marsikaj dogajalo. Na vprašanje, ali bi si želel, da še pred petkom sedejo za skupno mizo s predsedniki vseh strank, ki so izrazile pripravljenost za sodelovanje v vladi pod njegovim vodstvom, je odgovoril, da pogovor nikoli ni odveč. Predstavnikov omenjenih strank pa sam na pogovor za skupno mizo še ni povabil. Zanikal je, da bi med njim in predsednikom SMC-ja Mirom Cerarjem prišlo do šumov in da pogovori ves čas tečejo. Na pozive, da bi moral sam stopiti na plin, pa je odvrnil, da to po njegovem mnenju ni potrebno, glede na to, da se bo v petek šele konstituiral državni zbor in šele nato začnejo teči postopki za oblikovanje vlade. "Vse, kar smo opravili do zdaj, so pogovori. To ni sestavljanje koalicije in že kar pogovarjanje o ministrskih mestih," je zatrdil.

Predsednik prvouvrščene stranke na volitvah Janez Janša Jelinčiča po njegovih besedah še ni poklical, so pa njegov klic prejeli pri SD-ju, poroča TV Slovenija. A so le ponovili stališče, da SD s SDS-om ne bo sodeloval.

Javni poziv k oblikovanju "levosredinske vlade"

Medtem se je na predsednike parlamentarnih strank LMŠ, SMC, SD, Levico, SAB in DeSUS obrnilo tudi 28 intelektualcev in jih pozvalo, naj ne prelomijo obljube, da se z SDS-om ne bodo povezovali. Podpisniki izjave so prepričani, da glede na to, da ima Slovenija proporcionalni volilni sistem, nobena v parlament uvrščena stranka nima ne formalne ne moralne zaveze vstopiti v koaliciji z največjo stranko, "še zlasti če deluje v nasprotju z njenimi temeljnimi načeli ali celo v nasprotju s temeljnimi načeli demokracije".

Apelirajo na LMŠ, SMC, SD, Levico, SAB in DeSUS, naj pri povezovanju sledijo zgolj svojemu programu in oblikujejo koalicijsko vlado. "Seveda bo takšna koalicija zahtevna, kot je zahtevna demokracija sama po sebi. Od koalicijskih partnerjev bo zahtevala veliko politične modrosti - a koalicija s politiko nestrpnosti, izključevanja, laži in ščuvanja bi pomenila zgodovinski poraz mlade demokracije ter verjetni poraz in odhod na smetišče politične zgodovine tistih strank, ki bi obrnile hrbet svojim volivkam in volivcem," so zapisali.



Izjavo je podpisalo 28 intelektualcev: Metka Mencin Čeplak, Božo Repe, Vlado Miheljak, Peter Klepec, Marko Milosavljević, Milica Antič Gaber, Marta Verginella, Rajko Muršič, Zdenko Kodelja, Darko Štrajn, Boris Vezjak, Tanja Rener, Rudi Rizman, Svetlana Slapšak, Igor Ž. Žagar, Niko Toš, Urša Opara Krašovec, Sabina Autor, Miha Fošnarič, Barbara Rajgelj, Marjan Šimenc, Jože Pirjevec, Darja Zaviršek, Renata Šribar, Karmen Klavžar, Božidar Flajšman, Valerija Vendramin, Gorazd Kovačič.



Video: Izjava za javnost po srečanju

Na nedavnih volitvah sta se zgodili dve pomembni stvari. Volivke in volivci so z veliko večino zavrnili politiko nestrpnosti, izključevanja, podtikanja, sovraštva. Volivke in volivci, morda sploh prvič, niso bili prisiljeni voliti taktično, onkraj izbire programov in osebnosti, ki jim najbolj ustrezajo. Posledično se je oblikoval nadvse izenačen demokratični levosredinski blok brez dominantne stranke. Morebitne ponovljene volitve bi zelo verjetno volivke in volivce spet potisnile nazaj v taktično glasovanje onkraj izbire vsebinskih razlik, da bi avtoritarnim političnim formacijam preprečili pot na oblast. Iz javnega pisma vodjem strank LMŠ, SMC, SD, LEVICE, SAB in DeSUS