Višje sodišče je potrdilo odločitev Okrožnega sodišča v Ljubljani, ki je decembra lani prekinilo sojenje predsedniku SDS Janezu Janši za odvzem premoženja in zakon poslalo v ustavno presojo. Sklep je tako postal pravnomočen.

Okrožno sodišče je presodilo, da je zakon o odvzemu premoženja nezakonitega izvora v več točkah protiustaven. Prav tako je po mnenju sodišča tožilstvo za več kot dve leti zamudilo rok za vložitev tožbe za odvzem premoženja predsedniku SDS. Sodišče je tudi menilo, da je po razveljavitvi sodb v zadevi Patria odpadel osnovni razlog in obvezen zakonski predpogoj za pričetek finančne preiskave, povzema Demokracija. Specializirano državno tožilstvo se je na tako odločitev okrožnega sodišča pritožilo.

A je okrožnemu sodišču pritrdilo tudi višje. Okrožno je med drugim izpostavilo, da "ker zakon dopušča, da tožilci arbitrarno odločajo, zoper katere državljane bodo vodili postopke, s tem nesorazmerno posega v svobodo posameznika. Ob vložitvi sodbe obstoj kakršnegakoli razloga za sum sploh ni več potreben, tako kot v konkretnem primeru, ko so bile vse odločbe kazenskega sodišča ob vložitvi tožbe na ustavnem sodišču razveljavljene".

Poleg tega je višje sodišče še navedlo, da je "poziv višjemu sodišču, naj zavzame stališče o ustavno spornih členih, brez podlage v zakonu". Višje sodišče je ob tem še ocenilo, da pritožbeni razlogi niso utemeljeni in ker sodišče v pritožbenem postopku ni našlo kršitev, na katere pazi po uradni dolžnosti, je pritožbo zavrnilo in izpodbijani sklep o prekinitvi postopka potrdilo.

Specializirano državno tožilstvo je na Okrožno sodišče v Ljubljani pred letom dni vložilo tožbo zoper predsednika SDS Janeza Janšo, s katero je zahtevalo odvzem premoženja nezakonitega izvora, med drugim več nepremičnin v Bovcu, polovico stanovanja na Mesarski ulici v Ljubljani, hišo in gospodarski objekt v Ložnici pri Velenju, osebni avtomobil in drugo premoženje v vrednosti 53.415 evrov. Vrednost premoženja, ki naj bi ga po mnenju tožilstva Janša pridobil nezakonito, je sicer 395.388 evrov.

Janša je v odzivu na vložitev tožbe navedel, da se je skrajni rok za vložitev tožbe iztekel 14. aprila 2015. A na Specializiranem državnem tožilstvu so takrat zatrdili, da zakon o odvzemu premoženja nezakonitega izvora ne določa roka za vložitev tožbe.

Vložitev tožbe je bila posledica finančne preiskave, v kateri je tožilstvo preverjalo premoženje Janeza Janše in povezanih oseb: njegove žene Urške Bačovnik Janša, brata Rajka Janše in sestrične Janševe žene Nataše Pajenk, ki je kot bančnica skrbela za bančne posle družine Janša. Tožbo je tožilstvo vložilo le zoper Janšo.

Finančna preiskava Janše in povezanih oseb se je začela septembra 2013 na podlagi pisne pobude, podatkov avstrijskega urada za preprečevanje pranja denarja in ugotovitev Komisije za preprečevanje korupcije (KPK), ki je Janši očitala za 210.000 evrov nepojasnjenega premoženja. Vrhovno sodišče je sicer poročilo KPK naknadno odpravilo, ker Janša na osnutek poročila in ugotovitev ni mogel dati pripomb, s tem mu je bila kršena ena od ustavnih pravic. A je nato senat KPK v drugi postavi postopek ponovil in prišel do enakih ugotovitev.