Forssassa elää nyt pelko. Elokuinen turvapaikanhakijoiden ja paikallisten joukkotappelu järkytti pikkukaupunkia. Muilta paikkakunnilta tulleet kansallismieliset käyttävät tilannetta hyväkseen värvätäkseen kannattajia.

Irakilainen Mohammed Qasim istuu keittiössä ja juo sokerista teetä. Juuri muuta tekemistä ei ole.

– Emme halua mennä ulos, koska pelkäämme, Mohammed kertoo.

Keittiö on täynnä muita samassa asunnossa asuvia irakilaismiehiä. Jos ulos täytyy lähteä, miehet kulkevat mieluiten forssalaisten ystävien autokyydillä.

Joukkotappelu melkein ikkunan alla

Keittiön ikkunasta näkyy avara piha ja parkkipaikka, jolla joukkotappelu tapahtui 23. elokuuta. Silloin kymmenet turvapaikanhakijat ja joukko seudun nuorisoa ottivat väkivaltaisesti yhteen.

– Haluan pois, en halua jäädä. En halua tapella, haluan elää rauhassa, Mohammed sanoo.

Tähän asti Mohammed on viihtynyt paikkakunnalla hyvin. Niin hyvin, että hän kehui Forssaa ja ystävällisiä forssalaisia muissa vastaanottokeskuksissa asuville tutuilleen ja sai heidät jopa muuttamaan hämäläiseen pikkukaupunkiin. Mohammed Qasimin toiveena oli saada myös Irakiin jääneet lapset Forssaan.

Nyt irakilaismiehet asuvat samassa asunnossa. Kokonainen kerrostalo Forssan Saksankujalla on täynnä turvapaikanhakijoita.

– Ennen tappelua halusin jäädä tänne loppuiäkseni, Mohammed sanoo.

“Pelkään nuorten puolesta”

Perheenäiti Heini Kemppi on tullut haastattelua varten Forssan torille. Hän osallistui heti joukkotappelun jälkeen järjestettyyn mielenosoitukseen.

– Pelkään meidän nuorten puolesta, Kemppi puhuu joukkotappelun jälkeisistä tunnelmista.

Heini Kemppi Ghadi Boustani / Yle

Kemppi tuntee nuoria, jotka olivat läsnä tappelussa turvapaikanhakijoiden asuintalon lähellä. Perheenäiti kehottaa toimittajaa katsomaan internetissä levinneen videon tapauksesta. Siinä juuri ja juuri ajokortti-iässä olevat nuoret naiset kiljuvat hätääntyneinä autossa, jonka ympärillä miehet juoksentelevat kepit käsissään. Tilanne on uhkaava.

Nyt Kempin tuntemat nuoret ja heidän tuttavapiirinsä eivät liiku Forssan kaduilla entiseen malliin.

– Voisin kuvitella, että suurin tunne on pelko, Kemppi sanoo.

“Väärä paikka turvapaikanhakijoille”

Heini Kempille joukkotappelu ei tullut yllätyksenä. Hänen mielestään oli selvää, että Forssan kaltaisella paikkakunnalla syntyy ongelmia.

– Turvapaikanhakijoita ei missään nimessä saisi sijoittaa sellaisiin kuntiin, joissa on esimerkiksi valmiiksi rikostilastot suhteessa asukasmäärään korkealla, Kemppi sanoo.

Sellainen paikkakunta on Kempin käsityksen mukaan räjähdysherkkä paikka, kun sinne saapuu lisää avuntarvitsijoita.

Turvapaikanhakijat saapuivat tiukkojen äänestysten jälkeen

Saksankujalle, turvapaikanhakijoiden pihaan, ajaa auto. Forssalainen Tiina Heinonen tarjoaa kyydin Mohammed Qasimille ja niin monelle muulle kuin autoon mahtuu.

Miesten on lähdettävä kaupungille hoitamaan asioitaan.

Heinonen on auttanut turvapaikanhakijoita jo vuoden. Samalla monista irakilaisista on tullut Heinosen hyviä ystäviä.

Tiina Heinonen Ghadi Boustani / Yle

– Ensimmäiset turvapaikanhakijat tulivat vuosi sitten syyskuussa eräänä sunnuntaina. Heti tiistaina minä aloitin vapaaehtoistyöt, Heinonen kertoo.

Turvapaikanhakijoiden bussit saapuivat Forssaan yllätyksenä lähes kaikille.

Kaupungissa oli kylläkin väännetty kättä siitä, saako hätämajoitusta perustaa paikkakunnalle vai ei. Ensin kaupunginhallitus oli äänestänyt vastaan yhden äänen enemmistöllä. Sitten valtuusto otti asian omiin käsiinsä ja äänesti keskuksen puolesta. Kaupunginhallituskin myöntyi lopulta ajatukselle.

Myös paikkakunnan asukkaat olivat jyrkästi ainakin kahta eri mieltä. Osa paikkakunnan asukkaista vastusti keskusta. Osa osoitti mieltään keskuksen puolesta.

Syyskuun puolivälissä turvapaikanhakijat sitten saapuivat. Kaupungin johtokin on sanonut tulleensa yllätetyiksi.

Busseista purkautui miehiä, naisia ja lapsia entisen Rantasipi-hotellin pihalle. Enimmäkseen kuitenkin miehiä esimerkiksi Irakista ja Syyriasta.

Suomalais-irakilaiset häät vain viikko joukkotappelun jälkeen

Turvapaikanhakijoiden saavuttua vapaaehtoistyöntekijöitä riitti. Samalla alkoi syntyä jopa parisuhteita.

Jos viha onkin noussut pintaan viime aikoina, kaupungissa kukkii myös rakkaus. Tulijoiden ja paikkakuntalaisten välille on syntynyt useita parisuhteita.

Vain viikko joukkotappelun jälkeen on hääjuhlan aika. Taas turvapaikanhakijoiden asuintalon eteen ajaa autoja. Forssalaiset ystävät hakevat väkeä Tilda Helon ja Asad Al-Zeyadin juhlaan naapurikuntaan, Jokioisten puolelle.

Forssalais-irakilaiset häät 2. syyskuuta 2016. Yle

Nuoripari ottaa onnitteluja vastaan. Valkoisilla liinoilla päällystetyt pöydät ovat täynnä paikkakuntalaisia ja irakilaisia turvapaikanhakijoita.

Juhlat ovat vasta aluillaan. Morsiamen äiti häärii keittiössä. Vieraat täyttävät lautasiaan noutopöydän ääressä.

Alussa kärhämää syntyi ravintolan edessä

Kaupungin yössä kaikki ei ole mennyt vuoden aikana yhtä suloisesti kuin nuoren parin häissä.

Turvapaikanhakijoina tulleet nuorukaiset lähtivät pian Forssan yöhön. Heidän käytöksensä ärsytti joitain paikallisia.

– Alussa maahanmuuttajat parveilivat ravintolan ympärillä ja aiheuttivat ongelmia. Se saatiin heidän kanssaan keskustelemalla ja valistamalla erittäin hyvin hallintaan, kaupunginhallituksen puheenjohtaja Mika Penttilä kertoo.

– Ongelmat johtuivat siitä, kun alussa kaikkia ei päästetty ravintoloihin sisään, Tiina Heinonen tietää.

Tilanne raukesi, kun maahan tulleet henkilöt saivat saivat itselleen henkilökortit. Niitä tarvittiin ravintolan ovella.

Alun ongelmat ovat jääneet monien mieleen. Epäluulo on tallella.

Kaupungissa puhutaan turvapaikanhakijoiden ahdistelleen paikallisia naisia vuoden mittaan. Poliisi tietää varmuudella yhdestä tapauksesta. Siitä tehtiin aikanaan rikosilmoitus.

Joukkotappelu yllätti poliitikon

Mika Penttilä Yle

Mika Penttilä seisoo Forssan torin viereisessä puistossa. Koululaisia kulkee puiston poikki, osa heistä on selvästi vastaanottokeskuksesta. Puiston penkin vieressä makaa humalainen mies.

– Tammikuusta alkaen kaikki on mennyt tosi hyvin, Penttilä kehuu.

Tammikuu ei tosin alkanut hyvissä merkeissä. Turvapaikanhakijoiden ja paikallisten miesten välillä tapahtui väkivaltaa uuden vuoden aikaan. Se lisäsi epäluuloja ja pelkoa puolin ja toisin.

Turvapaikanhakijat saivat vuodenvaihteessa oman kerrostalon käyttöönsä. Ahdas hotellielämä vaihtui kodinomaiseen elämään.

Kaupunginhallituksen puheenjohtajalla on perspektiiviä kaupungin elämään myös siksi, että hän työskentelee paikkakunnalla poliisina.

Elokuun joukkotappelu tuli Penttilälle yllätyksenä.

Poliisi kirjannut viisitoista rikosilmoitusta yhteenotoista

Mohammed Qasim on samaa mieltä Mika Penttilän kanssa. Väkivaltaisuudet turvapaikanhakijoiden ja paikallisten välillä alkoivat pari viikkoa ennen elokuun lopun joukkotappelua.

Mohammed luettelee keittiön pöydän äärellä nimeltä joukon turvapaikanhakijoita, jotka ovat joutuneet väkivaltaisuuksiin. Mohammedin mielestä muut ovat hyökänneet turvapaikanhakijoiden kimppuun.

– Tappeluja on ollut yhteensä kymmenen, Mohammed kertoo.

Poliisin tiedossa on neljä erillistä tapahtumaa. Rikosilmoituksia on kertynyt joukkotappelusta ja sitä edeltäneistä yhteenotoista yhteensä 15 kappaletta.

Turvapaikanhakijoiden kännyköissä on yhteenottoihin liittyviä kuvia. Ikävimmässä kuvassa nuori irakilaismies makaa pahoin piestynä sairaalassa.

Paikallisten puolelta väkivaltaisuuksiin on osallistunut kourallinen nuoria miehiä.

Poliisi pidätti joukkotappelun jälkeen yhden 18-vuotiaan paikallisen miehen, jonka käräjäoikeus sen jälkeen vangitsi Hän oli muuttanut Forssaan vähän aikaa sitten ja on poliisin epäilyjen mukaan ollut mukana monissa yhteenotoissa.

“Naiset pelkäsivät, että suomalaiset polttavat talomme”

Video on kuvattu kännykällä turvapaikanhakijoiden asuintalosta. Pihan toiselle laidalle kerääntyy ihmisiä. Heitä on kymmeniä. Ensimmäisen kädessä on jokin pitkä esine. Joku ajaa autolla. Kuuluu hälinää.

Turvapaikanhakijoiden talossa huudellaan keskenään. Tunnelma on hätääntynyt.

Pian videon alareunassa näkyy, kuinka kymmeniä miehiä juoksee turvapaikanhakijoiden talosta kohti väkijoukkoa.

Video päättyy. Syntyy joukkotappelu.

Turvapaikanhakijat kuvasivat nuorisojoukkoa asuintalonsa edustalla ennen joukkotappelua. Yle

Mohammed jatkaa kertomustaan keittiön ikkunan äärellä.

– Naiset ja lapset alkoivat kirkua. He pelkäsivät, että tulijat polttavat talomme, Mohammed kertoo.

Kun naiset ja lapset alkoivat itkeä ja kirkua pelosta, Mohammed kertoo miesten rynnänneen ulos.

– Naisten ja lasten pelko sai miehet tolaltaan. He halusivat puolustaa itseään, naisia ja lapsiamme, Mohammed perustelee tappeluun osallistumista.

Tappelua seuraa mielenosoitus

Hyvin nopeasti joukkotappelun jälkeen kansallismielinen Suomi ensin –ryhmä kutsui sosiaalisessa mediassa mielenosoituksen kokoon.

Paikan päälle joukkotappelupaikalle tuli arviolta pari sataa mielenosoittajaa ja paljon uteliaita seuraamaan tapahtumaa.

Joukkotappelu puhkesi turvapaikanhakijoiden asuinpaikan edustalla elokuun lopussa. Ghadi Boustani / Yle

Turvapaikanhakijat seurasivat kansallismielisten järjestämää tapahtumaa kotiensa ikkunoista. Poliisit valvoivat tilannetta mielenosoittajien ja turvapaikanhakijoiden talon välissä.

Heini Kemppi seisoi mielenosoittajien joukossa. Nainen toivoo, että turvapaikanhakijat kuvasivat tapahtumaa ja lähettivät kuvaa kotimaihinsa.

– Että siellä mietittäisiin kaksi kertaa, että kannattaako heidän oikeasti lähteä tänne ja halutaanko heidät sittenkään tänne, Kemppi toivoo.

Kempin mielestä olisi tarpeellista lähettää edellä kuvattu viesti maihin, joista turvapaikanhakijat ovat lähteneet liikkeelle.

– Suomen eliitistä on annettu sellainen kuva turvapaikanhakijamaihin, että nehän täällä oikein vartoo meitä tänne, Kemppi kritisoi.

Mielenosoittaja haluaa rajat kiinni

Mielenilmaukseen osallistuneen Kempin perimmäinen tarkoitus on saada aikaan muutos kotimaan politiikassa.

– Mun taka-ajatuksena on se, että vähennettäisiin haittamaahanmuuttoa eli laitettaisiin rajat kiinni, Kemppi sanoo painokkaasti.

Kemppi määrittelee, mitä haittamaahanmuutto hänen mielestään tarkoittaa.

– Se on haittamaahanmuuttoa, jos sinusta tulee menoerä valtiolle, jonne muutat, Kemppi puhuu.

Hädänalaisia ihmisiä – kuten sodasta kärsiviä lapsia – täytyy Kempin mielestä toki auttaa.

Kunnanjohto katsoo muualta tulleiden lietsovan vihaa

Kunnallispoliitikko Mika Penttilä (kok.) näkee mielenilmauksessa myös epäilyttäviä piirteitä.

– Mielenilmaus oli aika lailla provosointia ja aggressiohakuista. En nähnyt siinä ihan reilua mielenilmaisutapahtumaa kuin olisin ryhmän kotisivujen perusteella odottanut, Penttilä harmittelee.

Myös muutama muu kaupungin virkamies ilmaisee huolensa ryhmän toiminnasta. Kaupungissa vaikuttavat nyt voimat, joihin paikalliset viranomaiset eivät voi vaikuttaa.

– Kyllä mielenilmaus oli täysin paikkakunnan ulkopuolisten ohjaama, Penttilä sanoo.

Hänen mielestään Forssassa ei kaivattaisi enää lisää vihan lietsontaa.

Tulijoita vastustava ryhmä kerää kannattajia

Suomi ensin -ryhmä on järjestänyt jo lukuisia mielenilmauksia eri paikkakunnilla. Ryhmä hyödyntää ikäviä tapahtumia, koettaa kasvattaa kannatustaan ja pyrkii kansallismieliseksi puolueeksi.

Heti Forssan tapahtuman jälkeen ryhmä järjesti mielenilmauksen Nurmijärvellä. Myös siellä oli ollut väkivaltainen yhteenotto, jossa oli osallisena nuoria maahanmuuttajataustaisia ja suomalaisia.

Suomi ensin -ryhmä tarttui heti myös Kajaanin seudun surullisiin uutisiin. Ryhmä järjestää mielenilmauksen Kajaanissa ylihuomenna torstaina, koska siellä surmattiin sunnuntaina paikallinen mies. Poliisi epäilee tekijöiksi kahta turvapaikanhakijaa.

Poikaporukka odottaa yhteenottojen jatkuvan

Pian koko kaupunki hiljenee. Hämärä laskeutuu keskustan ylle.

Poikaporukka lastaa ostoksiaan autoon jättimäisen Prisman pihalla. Kukaan heistä ei ole osallistunut mielenilmauksiin eikä ainakaan väkivaltaan.

Miska Myllyoja Yle

Keskustan liepeillä, vanhojen teollisuusrakennusten suojassa viisi nuorta nousee ulos Ladasta. Kukaan ei edelleenkään tiedä väkivallasta tai mielenilmauksesta mitään.

Kaksi nuorista miehistä suostuu sanomaan niukkasanaisen mielipiteensä.

– Sinänsä väkivalta on ollut turhaa, koska ei se ole ikinä ratkaisu, Miska Myllyoja aloittaa.

Naapurikunta Jokioisissa asuva Myllyoja huomauttaa, että totuutta tapahtumista on vaikea saada selville. Kaupunki on täynnä erilaisia versioita siitä, kuka teki mitäkin.

Nuori vertaa tapahtumia kylätappeluihin

– Hämäläiset ovat olleet aika ulkomaalaisvastaista porukkaa. Sen takia siihen on tullut varmaan jotain kähinää, Myllyoja arvelee.

Myllyoja kertoo, että hänelle itselleen on aivan sama, keitä seudulla asuu. Yksi ehto kuitenkin on.

– Kunhan he käyttäytyvät samalla tavalla kuin suomalaiset. Maassa maan tavalla, Myllyoja kiteyttää.

Ladasta noussut Alex Ahonen vertaa tapahtunutta vanhan ajan kylätappeluihin.

– Nyt tappelu on vaan kohdistunut maahanmuuttajiin, Ahonen sanoo.

Ahonen ja Myllyoja poistuvat paikalta. Viereisessä rakennuksessa on kaveripiirin juhlat.

Ympärillemme on kerääntynyt vähitellen joukko nuoria miehiä. Kukaan heistä ei halua antaa haastattelua julkisuuteen.

Epäluulo valtamediaa kuten Yleisradiota kohtaan on suuri. Nuorten miesten mielestä toimittajat ovat vääristelleet totuutta Forssankin tapahtumista.

– Kaikki laitetaan suomalaisten syyksi, nuoret sanovat.

Osa nuorista miehistä on varma, että yhteenotot jatkuvat vielä. He pelkäävät, että turvapaikanhakijat tekevät aloitteen.

Turvapaikanhakijat puolestaan pelkäävät, että paikalliset henkilöt eivät pysty lopettamaan väkivallan käyttöä.

“Uusi mielenilmaus Saksankujalla huono idea”

Saman päivän aamuna kaupungintalolle kokoontuu toisenlainen seurue. Kaupungin johtoa, koulujen rehtoreita, maahanmuuton asiantuntijoita ja poliiseja. Heidän tarkoituksensa on saada eri osapuolet rauhoittumaan yhteisvoimin.

– Tilanne on rauhallinen, poliisin edustaja aloittaa.

Virkamiesten ryhmän yhtenä huolenaiheena on Suomi ensin -ryhmän seuraava mielenilmaus. Suomi ensin on kutsunut väkeä Forssaan ensi lauantaiksi.

Virkamiehet pitävät huonona ajatuksena sitä, että mielenilmaus aiotaan pitää taas Saksankujalla turvapaikanhakijoiden ikkunoiden alla.