Tutkijoiden mukaan Australian metsäpaloista levitetään virheellistä ja väärää tietoa.

Jyväskylän yliopiston luonnonsuojelubiologian lehtori, tutkija Panu Halmeen ja Ilmatieteen laitoksen Itä-Suomen yksikön professori Ari Laaksosen mukaan Australian metsäpaloista levitetään virheellistä ja väärää tietoa.

Tutkijat viittaavat Twitterissä perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-ahon keskiviikkona julkaisemaan päivitykseen. Halla-aho arvostelee päivityksessään sisäministeri, vihreiden puheenjohtaja Maria Ohisalon kommentteja. Ohisalon mukaan Australian metsäpalot olisivat osoitus ilmastonmuutoksen vaikutuksesta luonnonilmiöihin.

Jussi Halla-ahon mukaan ”metsäpalot eivät tietenkään oikeasti johdu ilmastonmuutoksesta”. Hän sanoo, että ”useimmissa maissa metsät palavat hallitsemattomasti siksi, että niitä ei hoideta harvennushakkuilla, eikä niissä ole metsätaloutta palvelevaa metsätieverkostoa estämässä palojen leviämistä”.

– Esimerkiksi Kanada ei ole sen lämpimämpi paikka kuin Suomi. Silti Kanadassa palaa vuosittain keskimäärin 2,5 miljoonaa hehtaaria metsää. Suomessa palaa alle tuhat hehtaaria. Siis alle puoli promillea Kanadan paloista. Kuitenkin Suomen metsäpinta-ala on melkein 5 prosenttia Kanadan vastaavasta, Jussi Halla-aho kirjoitti.

Tutkija Panu Halmeen mukaan ”tuo postaus on täynnä valheita ja vääristelyä”.

– Kanadassa monilla alueilla metsien luontainen palorytmi on paljon Suomea nopeampi. Australiassa palaa nyt myös käsiteltyjä metsiä ja äskettäin palaneita seutuja, Panu Halme sanoo.

– Tutkijataustaisena Halla-ahon täytyy tietää valehtelevansa. Alhaista.

Professori Ari Laaksosen mukaan on selvää, että ilmastonmuutoksella on osuutta näihin ennätyksiin. Hän toteaa, että kulunut vuosi on ollut kuivin ja lämpimin Australian historiassa yli 120 vuoteen.

– Kovilla helteillä, suorassa auringonpaisteessa, pinnan ja syttyvien materiaalien lämpötila voi kyllä nousta merkittävästikin ja on usein pintailman lämpötilaa selvästi korkeampi. Eli lämpötila vaikuttaa syttymistodennäköisyyteen, Ari Laaksonen kirjoittaa.

– Korkeammassa lämpötilassa suhteellinen kosteus alenee ja haihdunta kasvaa. Totta kai pitkäaikainen kuivuus on koko homman taustalla, mutta hetkellisistä sääolosuhteista (kun ei sada), lämpötila on tärkein tekijä palojen syttymisessä ja leviämisessä.

Kanadassa monilla alueilla metsien luontainen palorytmi on paljon Suomea nopeampi. Australiassa palaa nyt myös käsiteltyjä metsiä ja äskettäin palaneita seutuja. Tuo postaus on täynnä valheita ja vääristelyä. Tutkijataustaisena Halla-ahon täytyy tietää valehtelevansa. Alhaista. https://t.co/pSubOqY0jj — Panu Halme (@PanuHalme) January 8, 2020

1. Metsäpaloriski kasvaa kuivuuden myötä. Lämpö edesauttaa.

2. Australiassa on ollut kuivin ja lämpimin ja vuosi 120 vuoteen.

3. Ilmastonmuutoksella on osuus näihin ennätyksiin.

4. Tämä ei ole hörhöilyä. — Ari Laaksonen (@AriJLaaksonen) January 8, 2020

Kovilla helteillä, suorassa auringonpaisteessa, pinnan ja syttyvien materiaalien lämpötila voi kyllä nousta merkittävästikin ja on usein pintailman lämpötilaa selvästi korkeampi. Eli lämpötila vaikuttaa syttymistodennäköisyyteen. — Ari Laaksonen (@AriJLaaksonen) January 9, 2020