Euroopassa tehdään lähivuosina aiempaa vähemmän suuria uhrimääriä vaativia terrori-iskuja, tutkijat arvioivat.

Vuosien 2015, 2016 ja 2017 aikana nähty terrori-iskujen aalto on hiljentynyt viime kesästä lähtien. Tutkijat yhdistävät vähentyneet iskut Isisin kalifaatin kaatumiseen Syyriassa ja Irakissa.

”Nyt eletään murrosvaihetta, kun Isis on menettänyt varsinaiset maa-alueensa. Yksinäisten susien puukko- ja autoiskuja on yhä odotettavissa, mutta organisointia vaativia massahyökkäyksiä on lähivuosina vaikea toteuttaa”, arvioi Olli Ruohomäki, Ulkopoliittisen instituutin vieraileva vanhempi tutkija.

Helsingin yliopiston Lähi-idän tutkimuksen professori Hannu Juusola on samoilla linjoilla. Juusolan mukaan terroriteot ovat yleensä tapahtuneet aaltoina. Avainasemassa on ollut taho, joka pystyy organisoimaan, kouluttamaan ja rahoittamaan iskuja.

”Isisin kaaduttua edessä saattaa olla hetkellisesti rauhallisemmat ajat”, Juusola sanoo.

Euroopan terrori-iskuissa viime vuosina kuolleiden määrä on heijastellut tiiviisti Isisin tilannetta Syyriassa ja Irakissa.

Ennen synkkien uhrilukujen vuosia nähtiin rauhallisempi jakso: vuonna 2013 iskuissa kuoli seitsemän ihmistä ja seuraavana vuonna vain neljä.

”Isis keskittyi alkuvaiheessa rakentamaan kalifaattiaan. Tuolloin järjestö painotti taistelua lähivihollisia eli maallisia, lännen talutusnuorassa olevia Lähi-idän hallintoja vastaan”, Ruohomäki sanoo.

Iskut Eurooppaan alkoivat toden teolla vuonna 2015, kun länsi oli ryhtynyt ilmaiskuihin Isisiä vastaan. Sitä edelsi Isisin tiedottajan Abu Mohamed al-Adnanin ideologinen sodanjulistus, jossa vääräuskoisia vastaan kehotettiin iskemään kaikkialla maailmassa.

Vuoden 2015 alun ja kesän 2017 välillä Euroopassa tehdyissä terrori-iskuissa kuoli yli 400 ihmistä – valtaosa Isisin nimissä tehdyissä iskuissa. Tuona aikana terroristijärjestön strategiassa korostui taistelu ulkomailla olevia vihollisia vastaan.

Tästä linkistä voit katsoa karttaa, jossa näkyvät Euroopassa tehdyt terrori-iskut vuodesta 2015 lähtien.

Tällä erää viimeiseksi suureksi iskuksi on jäänyt elokuun 2017 hyökkäys, jossa jihadistit ajoivat autolla ihmisten päälle Barcelonassa. Samaan aikaan Isis on menettänyt viimeiset asemansa Irakissa ja Syyriassa.

Vain päivä Barcelonan iskun jälkeen puukkohyökkääjä iski Turussa. Poliisin esitutkinnassa iskuja tutkittiin terroristisessa tarkoituksessa tehtyinä murhina.

Viime elokuun Barcelonan hyökkäyksen jälkeen ainut kuolonuhreja vaatinut isku tapahtui lokakuussa Marseillessa, jossa yksin toiminut puukkohyökkääjä tappoi kaksi naista.

Tällaiset yksin toimivien tekijöiden iskut ovat tutkijoiden mukaan lähivuosina massaiskuja todennäköisempiä. Ne eivät edellytä terroristiverkoston taustatukea.

”Kun Isisillä ei ole selvästi hallussaan olevaa maa-aluetta, ei ole mahdollista järjestää asekoulutusta ja samalla iskujen organisointi ja rahoittaminen on aiempaa hankalampaa”, Hannu Juusola sanoo.

Isisin kalifaatin kaatumisen myötä järjestön eloonjääneet johtohenkilöt ovat painuneet maan alle odottamaan tilanteen kehittymistä. Myös tämä tekee massahyökkäysten organisoinnista vaikeampaa, Ulkopoliittisen instituutin Olli Ruohomäki huomauttaa.

”Eurooppaan palanneet vierastaistelijat ovat yleensä merkittävässä roolissa terrorismiverkostoissa.”

Oma-aloitteisten, yksittäisten tekijöiden terroritekojen riskiä nostaa Eurooppaan palanneiden vierastaistelijoiden suuri määrä. Näiden piirissä myös organisointia vaativat iskut ovat mahdollisia.

”Eurooppaan palanneet vierastaistelijat ovat yleensä merkittävässä roolissa terrorismiverkostoissa. He ovat kantavia voimia, joilla on uskottavuutta rekrytoitavien silmissä”, terrorismitutkija Leena Malkki Helsingin yliopistosta sanoo.

Terrorismin piiriin värvättäviä riittää, koska Euroopassa on taloudellisesti alisuoriutuvaa ja syrjäytynyttä muslimitaustaista väestöä, Malkki lisää.

Isisin kalifaatin kaatuminen Irakissa ja Syyriassa vaikuttaa kuitenkin myös yksin toimivien tekijöiden iskuihin.

”Isisin hohto on vähentynyt, kun maa-alueet on menetetty ja kalifaattiprojekti kaatunut. Se saattaa vähentää halukkuutta vastata järjestön kutsuun taistella vääräuskoisia vastaan”, Juusola uskoo.

Tutkijat arvioivat Euroopan turvallisuusviranomaisten kehittyneen viime vuosina terrorismin ehkäisemisessä.

Viranomaisten tiedetään estäneen useita terrori-iskuja, mutta kokonaiskuvaan vaikutus on tutkijoiden arvion mukaan kuitenkin melko vähäinen.

Olli Ruohomäki vertaa Euroopan tilannetta Israeliin, jossa on valtavat koneistot väkivaltaisten iskujen estämiseksi. Jos kaikkia hyökkäyksiä ei onnistuta estämään Israelissa, onko se realistisesti mahdollista Euroopassa, Ruohomäki kysyy.

Lopulta kysymys on avoimesta yhteiskunnastamme, Ruohomäki toteaa. Vaikka tiedustelun ja poliisin avulla saataisiin estettyä muutama isku, se ei voi olla lopullinen ratkaisu.

”Elämme liberaalissa demokratiassa, joten emme voi pelkän epäilyn perusteella napata ihmisiä kadulta kaltereiden taakse.”

Ruohomäki ja Malkki korostavat terrorismin ennaltaehkäisyn tärkeyttä. Se tarkoittaa radikalisoitumisvaarassa olevien ihmisten tunnistamista ja vaihtoehtojen tarjoamista.

Kansainvälisen islamistisen terrorismin hiipumista ei ole odotettavissa pitkällä aikavälillä. Iskuja Eurooppaan tullaan näkemään lisää.

Syyrian sodan radikalisoimien ja viime vuosina terroritekoihin osallistuneiden sukupolvi on tutkijoiden mukaan potentiaalinen iskujen tekijä vielä ainakin 10–20 vuotta.

Myös Isisin ideologia on yhä voimissaan, vaikka kalifaatti on kaatunut Syyriassa ja Irakissa.

Terroristijärjestön taistelijoita on sulautunut esimerkiksi al-Nusran rintamaan, joka on Syyriassa toimiva jihadistijärjestö. Lisäksi sotilaita on mennyt Siinaille, Libyaan, Jemeniin ja Afghanistaniin.

Oma lukunsa on myös terroristijärjestö Al-Qaida, joka kerää voimiaan ja tukee paikallisia terroristeja monilla alueilla.

Ennen kaikkea islamistisen terrorismin jatkumisen mahdollistaa Lähi-idän epävakaa tilanne.

Kevään parlamenttivaaleihin valmistautuvan Irakin yhteiskunta on pahasti jakautunut, ja Syyrian sisällissota kestänyt pian jo seitsemän kokonaista vuotta.

”Lähi-idän konfliktit ovat erinomaista kasvualustaa terrorismille. Niin kauan kuin tilanne Lähi-idässä säilyy nykyisellään, ei terrorismille näy loppua”, Hannu Juusola tiivistää.