Perhevapaauudistuksen kaataminen aiheutti särön kokoomuksen ja keskustan väleihin. Puolueita edustivat neuvotteluissa Sanni Grahn-Laasonen (vas) ja Annika Saarikko.

Perhevapaauudistuksen kaataminen aiheutti särön kokoomuksen ja keskustan väleihin. Puolueita edustivat neuvotteluissa Sanni Grahn-Laasonen (vas) ja Annika Saarikko. Yle Uutisgrafiikka

*Hallitus lähti *tavoittelemaan perhevapaiden remontilla kauniita asioita: naisten tasa-arvoa työelämässä, suomalaisten työllisyysasteen nostamista ja isien innostusta hoitaa lapsia. Uudistus käynnistettiin toiveikkaasti elokuussa 2017. Puoli vuotta myöhemmin vastuuministeri Annika Saarikko ilmoitti yhtäkkiä, että uudistus kuopataan. Yle selvitti, miten keskustan ja kokoomuksen erilaiset arvot, rahakiistat sekä poliittinen paine lopulta johtivat umpikujaan.

30. elokuuta 2017. Pääministerin virka-asunto, Kesäranta

Pääministerin virka-asunto Meilahdessa on täyttynyt ministereistä, virkamiehistä ja poliittisista avustajista. Kaikki mahdolliset tilat on otettu neuvottelevien ryhmien käyttöön. Kolmelle naisministerille on jäänyt valoisa pöytä keittiön ikkunan ääressä, isojen kylmäkaappien kupeessa. Tunnelma on tarmokas.

*Ministerit * Annika Saarikko (kesk.), Sanni Grahn-Laasonen (kok.) ja Pirkko Mattila (sin.) neuvottelivat budjettiriihessä puolueidensa puolesta perhevapaauudistuksen käynnistämisestä toiveikkaina ja innostuneina. Etenkin Saarikolle, 33 ja Grahn-Laasoselle, 34, hanke oli kunnia-asia.

Nuoremman sukupolven päättäjinä Grahn-Laasonen ja Saarikko pitävät tärkeänä sekä naisten pärjäämistä työelämässä että lastenhoidon jakamista. He ystävystyivät jo vuosia sitten ulkoministeriön nuorina erityisavustajina. Nyt he edustivat kilpailevia puolueita. Hyvät välit auttoivat neuvotteluissa.

Perhevapaaudistusta on odotettu vuosia ja siihen on ladattu paljon odotuksia.. Äidit käyttävät valtaosan vapaista, mikä on haitaksi naisten etenemiselle työelämässä. Suomen työllisyysastetta haluttaisiin nostaa, ja se voisi onnistua, jos kotihoidontukea käytettäisiin vähemmän. Isien taas toivotaan kantavan suuremman vastuun lasten hoivasta ja pitävän pidempiä vapaita.

Vielä kevään 2015 hallitusneuvotteluissa perhevapaisiin ei tartuttu. Perussuomalaisten silloiselle johtajalle Timo Soinille kotihoidontukeen koskeminen oli “kotiäitivihaa” (siirryt toiseen palveluun), jonka hän torppasi alkuunsa.

Valtiovarainministeri Petteri Orpo, pääministeri Juha Sipilä ja eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri Sampo Terho kertoivat 31. elokuuta, että perhevapaauudistusta aletaan valmistella. Mikko Stig / Lehtikuva

Perussuomalaisten hajottua kesäkuussa 2017 hallitukseen jäi sinisten ryhmä. Soini vetäytyi, ja elokuun budjettiriihessä sinisten neuvotteluja johti Sampo Terho. Hän suhtautui perhevapaauudistukseen käytännönläheisesti. Sinisten kannan pehmeneminen oli avain siihen, että uudistuksen valmistelua alettiin pohtia.

Helppoa perhevapaauudistuksesta päättäminen ei elokuussakaan ollut. Etenkin, kun hallitus halusi pitää kukkaronnyörit tiukalla.

Neuvottelijat sopivat uudistuksen reunaehdot muutamalla rivillä. Kattotavoite oli vanhemmuuden ja työelämän tasa-arvon parantaminen. Tämä piti toteuttaa niin, että toisaalta lasta voi edelleen hoitaa kotona kolmevuotiaaksi ja samalla niin, että varhaiskasvatusta eli päiväkotihoitoa lisätään, järjestelmää yksinkertaistetaan ja perhevapailta paluusta tehdään joustavampaa.

Taloudellinen reunaehto oli oleellinen. Se kirjattiin hallituksen tiedotteessa seuraavin sanoin: “Perhevapaajärjestelmän etuudet uudistetaan hallitusohjelman julkisen talouden raamien puitteissa.” Kesärannassa oli neuvoteltu jokaisesta sanamuodosta.

Hallituksen tiedotustilaisuudessa 31. elokuuta kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo käytti kuitenkin toista muotoilua. Hän sanoi, että uudistus toteutetaan “kustannusneutraalisti”.

Sana “kustannusneutraali” särähti useamman keskustalaisen korvaan, he muistelevat myöhemmin. Keskustalaiset kokivat, että etuuksiin voisi olla mahdollista käyttää lisää rahaa, mitä kokoomus vastusti tiukasti.

26. syyskuuta 2017. Valtioneuvoston juhlahuoneisto Smolna, Eteläesplanadi

_Salamavalot räpsyvät. Valtavat kattokruunut kimaltavat. Perhevapaauudistuksen käynnistämistä juhlistetaan kuulemistilaisuudessa Smolnan Keltaisessa salissa. Uudistukseen ladataan valtavasti toiveita yhteensä 22 puheenvuorossa. Tauolla juodaan kahvit valtioneuvoston kultareunaisista kupeista. Niitä koristaa Suomen valtion leijonavaakuna. _

Avainroolissa uudistuksessa oli kaksi ryhmää. Julkisuudessa näkyi ministerityöryhmä eli perhe- ja tasa-arvoministeri Annika Saarikon, opetusministeri Sanni Grahn-Laasosen ja sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattilan neuvottelut.

Todellinen työnyrkki oli kuitenkin sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtaja Outi Antilan vetämä työmarkkinaryhmä. Ryhmään kuului virkamiehiä sekä työmarkkinajärjestöjen edustajat työnantajien EK:sta ja palkansaajien SAK:sta, STTK:sta ja Akavasta.

Lokakuun toisena päivänä työmarkkinajärjestöjen edustajat saapuivat sosiaali- ja terveysministeriöön toiveikkaina. Perhevapaiden remontti oli ollut pitkään kaikkien työmarkkinajärjestöjen toivelistalla. Yrityksistään huolimatta ne eivät olleet saaneet lobattua asiaa Juha Sipilän hallituksen ohjelmaan.

–Kyllä meillä oli yleisen positiivinen, toiveikas tunnelma, että tästä tulee jotain, vaikka vaikeita kysymyksiä oli, muistelee Akavan neuvottelija Lotta Savinko.

–Kun hallitus ilmoitti, että perhevapaauudistuksen valmistelu alkaa, se oli myönteinen yllätys. Mutta kun näimme hankkeen reunaehdot, se pisti miettimään, että mitähän tästä tulee, muistelee toimihenkilökeskusjärjestö STTK:ta edustanut Anja Lahermaa.

STM:n Antilan johdolla kokoontunut työryhmä uhrasikin reunaehtojen pohtimiseen ja tulkintaan useita viikkoja. Kaikki osapuolet olivat yhtä mieltä: ehdot olivat ristiriitaiset, tulkinnanvaraiset ja taloudellisessa mielessä äärettömän tiukat.

Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko, sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila ja opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen käynnistivät perheuudistuksen Smolnassa 26. syyskuuta 2017. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva

Työryhmä aprikoi, mitä kustannusneutraalius käytännössä merkitsee. Pitääkö sen toteutua vuoden, nelivuotisen kehyskauden vai parinkymmenen vuoden tähtäimellä? Vähä vähältä selvisi, ettei etuuksiin ollut lisää rahaa käytettävissä.

Toisaalta ei ollut täysin selvää, olisiko hallitus valmis antamaan päiväkotipaikkoihin lisää rahaa. Sitä tarvittaisiin, jos lasten kotihoito vähentyisi varhaiskasvatuksen laajentamisen vuoksi.

Valmistelussa olikin vaikea kehittää malleja, jotka olisivat kelvanneet kaikille hallituspuolueille. Työnantajien EK:ta edustaneen Vesa Rantahalvarin mielestä ongelma oli kaksijakoinen.

– Yksi pulma oli kotihoidon tuen porrastaminen. Tuen määrää piti supistaa, kun lapsi varttuu. Toinen ongelma liittyi ansiosidonnaisiin päivärahakausiin. Niiden ehtojen muuttaminen olisivat kaventaneet äidin mahdollisuuksia käyttää vapaita ja lisänneet isän mahdollisuuksia siihen.

*Myös työmarkkinajärjestöjen *välinen neuvotteluasetelma oli tiukka. Työnantajien suurjärjestö EK oli pitkään ilmoittanut, että lisää rahaa perhevapaaetuuksiin ei tipu. Linja ei muuttunut. EK:n kanta painaa, sillä suurimman osan ansiosidonnaisesta perhevapaasta kustantaa työnantaja.

Kun vauva syntyy ja äiti alkaa saada äitiyspäivärahaa, rahat tulevat työtulovakuutuksesta. Se on osa sairausvakuutusta, jonka rahat tulevat työnantaja- ja työntekijämaksuista. Työnantajat maksavat 68 prosenttia ja työntekijät 27 prosenttia. Valtio osallistuu 5 prosentilla.

Toisaalta palkansaajajärjestöissäkin oli vain hyvin vähän valmiutta lisäkustannuksiin.

Ryhmä valmisteli Outi Antilan johdolla erilaisia malleja perheuudistukseksi. Ensimmäinen nimettiin “malli A:ksi”. Pohjina käytettiin osittain EK:n, SAK:n tai Akavan aiemmin esittelemiä malleja.

Virkamiehet näyttivät kaikki saamansa asiakirjat ministereille ennen, kuin he toivat ne työmarkkinapöytään. Tästä huolimatta virkamiesten esittämillä malleilla ei välttämättä ollut ministerien siunausta. Siksi projektin ohjaus oli sekavaa, osa neuvottelujen osallistujista kertoo.

Ylen tietojen mukaan Saarikko oli antanut haastattelun jo aamulla, tunteja ennen kuin hän kertoi ministereille pysäyttävänsä hankkeen.

21. joulukuuta 2017. Sosiaali- ja terveysministeriö, Meritullinkatu

Työmarkkinajärjestöt kokoontuvat Outi Antilan johdolla vuoden viimeiseen palaveriin ministeriön tiloihin Kruununhakaan. Joulu on ovella. Hyvään vauhtiin päässyt valmistelu keskeytyy.

Joulunpyhien lähestyessä kävi selväksi, että aikataulussa ei pysytä. Hallitus edellytti alun perin, että työryhmän pitäisi saada valmistelutyö tehtyä joulukuun 2017 loppuun mennessä. Muuten laki ei ehtisi voimaan vuoden 2019 alussa.

Julkisuuteen myöhemmin nouseva "malli I (siirryt toiseen palveluun)" oli neuvotteluissa esillä jo joulukuun lopulla. Kaikkiaan neuvottelupöydällä kävi viitisentoista mallia.

Tunnelma neuvotteluissa vaihteli toiveikkuudesta pessimismiin. Välillä virkamiehet kertoivat, että ministeriryhmässä on hyvä draivi päällä. Toisinaan he puhisivat tuskastuneina, kuinka erimielisiä ministerit ovat keskenään.

Mikä olisi muuttunut? Äidillä on nykyisin neljän kuukauden kiintiö ja isällä runsaan kahden kuukauden kiintiö hyvin korvattua ansiosidonnaista äitiys- tai isyysrahaa.

Lisäksi on 6,5 kuukauden jakso, jonka voi käyttää äiti tai isä. Valtaosan käyttää yleensä äiti.

Kotihoidontuki alkaa ansiosidonnaisen vanhempainvapaan jälkeen. Alle 3-vuotiaan lapsen hoitoon saa tukea 338 euroa kuussa.

Neuvotteluissa loppumetreillä pohditussa mallissa äidin kiintiö olisi pysynyt noin 4 kuukaudessa. Isän kiintiö olisi pidentynyt neljään kuukauteen.

Perheen päätettävissä oleva jakso olisi lyhentynyt runsaaseen viiteen kuukauteen.

Kotihoidontuki olisi pienentynyt 338 eurosta 200 euroon kuussa, kun lapsi täyttää 2 vuotta. Yli kolmevuotiaiden sisarkorotukset olisi poistettu.

Tahmea eteneminen ja mallien jatkuva vaihtuminen turhautti ajoittain työmarkkinaryhmää pahasti. Osa ryhmän jäsenistä koki, että keskustan heikko kannatus sai puolueen epäröimään uudistuksen seurauksia.

Ryhmässä syntyi myös se vaikutelma, että niin sanotun aktiivimallin vastaisten mielialojen kärjistyminen sai keskustan poliitikot varpailleen. Kenties perhevapaiden uudistuksesta voisi tulla “uusi aktiivimalli”, hanke, jota kansalaiset alkaisivat raivokkaasti vastustaa.

*Mikään työryhmässä *veivatuista malleista ei saanut ministerien lopullista siunausta. Siksi työmarkkinaosapuolet pyrkivät lopulta avaamaan neuvottelujen umpisolmua uudella tavalla. Ne ilmoittivat torstaina 8. helmikuuta olevansa valmiit laatimaan yhteisen perhevapaita koskevan ehdotuksen hallitukselle.

–Tarjouduimme pohtimaan ansiosidonnaisia osuuksia. Kotihoidontukea meillä ei ollut tarkoitus käsitellä, kertoo SAK:ta edustanut Tuuli Glantz.

Torstain kokous jäi virkamiesten ja työmarkkinajärjestöjen ryhmän viimeiseksi. Sitä neuvottelijat eivät tienneet kokouksesta poistuessaan. Ryhmä jäi odottamaan ministerien vastausta aloitteeseen.

Poliittiset neuvottelut ministerityöryhmän kesken etenivät kaikkien mukana olleiden mukaan “ratkaisuhenkisesti” pitkin syksyä ja vielä tammikuun 2018 alun jatkoajalla. Ratkaisua ei vain löytynyt.

Keskustaa hiersi etenkin kaksi asiaa. Ensinnäkin pöydällä olleessa I-mallissa isien perhevapaakiintiötä olisi pidennetty. Mutta jos isä ei käyttäisi vapaita, perhe saisi vähemmän vapaita kuin aiemmin. Tämä leikkaisi tuloja perheissä, joissa esimerkiksi yrittäjäisä ei perheen mielestä pysty jäämään vapaalle.

Toiseksi keskustaa harmitti kotihoidontuen leikkaus. Puolueet olivat sopineet jo elokuussa, että mahdollisuus hoitaa lasta kolmevuotiaaksi kotona säilyy. Mahdollisuus olla kotona säilyikin mallissa – mutta kotihoidontuki pienenisi 338 eurosta 200 euroon viimeisen vuoden aikana.

Kokoomusta tilanne turhautti. Perhevapaita on vaikea uudistaa ja tarjota isille porkkanoita jäädä kotiin, jos rahaa ei käytetä nykyistä enemmän, eikä mistään äitien nykyisin käyttämästä etuudesta nipistetä.

Kokoomus ei kuitenkaan ollut valmis käyttämään etuuksiin senttiäkään nykyistä enemmän. Näinhän se oli mielestään todennut koko ajan ja näinhän elokuussa oli yhdessä päätetty!

Sen sijaan kokoomus olisi löytänyt rahaa varhaiskasvatukseen eli päiväkotipaikkojen lisäämiseen, kun kotihoidosta siirtyisi lapsia päiväkotiin. Puolueet sijoittaisivat siis rahaa eri asioihin. Keskustaa harmitti tämä: rahaa löytyy muka päiväkotipaikkoihin mutta ei kotona oleville vanhemmille.

Miksi ministerit jatkoivat asian vääntämistä, vaikka tulosta ei tullut?

– Toivoimme kaikki kovasti vielä, että ratkaisu löytyisi. Vaikutusarviot loppusuoralle päätyneistä malleista valmistuivat vasta vuodenvaihteessa. Emme halunneet keskeyttää neuvotteluja, ennen kuin uudistuksen hintalappu ja arviot sen vaikutuksesta työllisyyteen valmistuivat, Annika Saarikko sanoo nyt.

Torstai 8. helmikuuta, 2018 klo 14. Keskustan ryhmähuone, Eduskunta

Mehevä lakkakakku koristaa Keskustan eduskuntaryhmän pöytää. Ryhmää hitsaavat yhteen sekä kansanedustajan juhlapäivä että aatteellinen keskustelu perhepolitiikasta.

Kansanedustajat valuivat ryhmähuoneeseen hyvissä ajoin ennen ennen ryhmäkokouksen alkua. Oli aika nauttia Lapin edustajan, Eeva-Maria Maijalan, 50-vuotiskahvit ja onnitella päivänsankaria.

Varsinaisen kokouksen keskiössä oli perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko. Hän informoi ryhmää siitä, miten perhevapaauudistus etenee. Ministerin puheenvuoron jälkeen ryhmä kävi aiheesta vilkkaan, keskusta-aatetta tihkuvan keskustelun.

Puheenjohtaja Juha Sipilä ei pyrkinyt ohjailemaan keskustelua, vaan kuunteli ryhmän tuntoja. Moni keskustavaikuttaja julisti, että valmisteltu uudistus pitää keskeyttää. Sirkka-Liisa Anttila tyrmäsi valmistelun elokuussa sovitut lähtökohdat:

–Perhevapaauudistusta ei pidä tehdä työllisyystavoitteesta ja kustannusneutraaliudesta lähtien. Olisi pitänyt lähteä lapsen edusta ja huomattavasti suuremmista joustoista, joiden käytöstä perheet päättävät itse, Anttila sanoi keskustelussa.

Kotihoidontuki on keskustan perhepolitiikan ydintä. Pitkän linjan keskustalainen Seppo Kääriäinen on sen isä. Hän junaili järjestelmän voimaan vuonna 1983. Kääriäinen huomautti torstain ryhmäkokouksessa omilleen, että perhevapaiden uudistuspuuhassa on nyt unohdettu järjestelmän perusajatus: valinnanvapauden turvaaminen perheille.

Lapsiperheköyhyys pahenisi uudistuksen vuoksi, huolehti Aila Paloniemi. Moni muukin totesi, että uudistus heikentäisi lasten ja perheiden asemaa.

Yksi puolueen keskeisistä vaikuttajista antoi ymmärtää, ettei näin herkkää asiaa pidä jättää myöhemmäksi, koska se johtaa hallituspuolueiden riitautumiseen ja huutokauppaan eduskuntavaalien alla.

Perhevapaauudistuksen oli tarkoitus tulla voimaan tammikuussa 2019, vain kolme kuukautta ennen seuraavia eduskuntavaaleja. Perheiden eduista leikkaaminen sahaisi keskustan nilkkaan vaalikeskusteluissa.

Perhevapaauudistukseen liittyvän väännön lisäksi keskustalla on muitakin ongelmia. Paavo Väyrysen ilmoitus pyrkiä puheenjohtajaksi aiheuttaa harmaita hiuksia. Mielipidekyselyissä pääministeripuolueen kannatus on laskenut kokoomuksen ja oppositiopuolue Sdp:n taakse.

Muutama keskustaryhmän jäsenistä oli sitä mieltä, että perhevapaiden uudistuksen valmistelua olisi pitänyt vielä jatkaa. Vain yksi Ylen tavoittamista ryhmäläisistä myönsi olleensa sillä kannalla. Hänkin totesi, että käyty keskustelu oli ryhmää vahvistava kokemus.

Ministeri Annika Saarikko ilmoitti eduskuntaryhmälle heti yleisen keskustelun jälkeen, että hän pysäyttää uudistuksen. Saarikko oli ilmeisesti sillä kannalla jo saapuessaan paikalle. Oman ryhmän ryhmä tuki oli hänelle silti kullanarvoinen paineisessa tilanteessa.

*Kansanedustajat poistuivat *kokouksesta voimaantuneina. Mirja Vehkaperän kommentti kuvaa ryhmän tunnelmaa:

– Olin hyvilläni, sillä hallituspuolueena pystymme harvoin liputtamaan niin hyvin omien arvojemme puolesta, kuin nyt saimme tehdä, Vehkaperä kertaa.

Lakkakakulla höystetyn kokouksen jälkeen ministeri Saarikko perui perheuudistusvapaata koskevan tapaamisen. Sen yli ajoi neuvonpito pääministeri Juha Sipilän kanssa. Seuraavaksi Saarikko kutsui ministerit Pirkko Mattilan ja Sanni Grahn-Laasosen koolle perjantaina klo 13 Pikkuparlamenttiin.

Perjantai 9. helmikuuta 2018, klo 13. Pikkuparlamentti

Annika Saarikko on kutsunut kolmen ministerin neuvotteluryhmän koolle yhteen Pikkuparlamentin kabineteista. Paikka on kätevä, koska Grahn-Laasosen täytyy ehtiä puolen tunnin päästä alkavaan suuren valiokunnan istuntoon. Muut odottavat, että aiheena on, miten työmarkkinajärjestöjen ehdotukseen vastataan. Annika Saarikolla on vakavampi viesti.

Perhevapaauudistus pysäytetään, ministeri Saarikko ilmoitti ministerikollegoille. Ilmoitus oli Mattilalle ja Grahn-Laasoselle yllätys. Edellisissä neuvotteluissa ei ollut törmätty umpikujaan. Työmarkkinajärjestöiltäkin oli tullut uusia avauksia. Mistä oli kyse?

Ilmoituksesta käynnistyi eduskunnassa kiihkeä huhumylly. Kokoomus oli vakuuttunut, että taustalla on keskustan eduskuntaryhmästä tullut paine.

Eräs seikka harmitti kokoomuslaisia erityisesti. Jo klo 14.00 ilmestyi Helsingin Sanomien haastattelu, jossa Saarikko kertoi pysäyttävänsä hankkeen (siirryt toiseen palveluun). Ylen tietojen mukaan Saarikko oli antanut haastattelun jo aamulla, tunteja ennen kuin hän kertoi ministerityöryhmälle asiasta. Keskusta sai oman tulkintansa kaatumisen syistä julki näyttävästi ennen, kuin kokoomus oli ehtinyt sanoa mitään.

Neuvottelujen kaatuminen yllätti myös Antilan johtaman työmarkkinaryhmän. Osa luki asiasta lehdestä.

– Olin todella yllättynyt, kun se stoppi tuli, koska kaikki osapuolet olivat aidosti hakemassa ratkaisua. Merkkejä tästä stopista ei ollut ilmassa, sanoo Tuuli Glantz.

*Myös EK:n neuvottelija *Vesa Rantahalvari oli ollut siinä käsityksessä, että neuvotteluissa olisi vielä ollut mahdollista saavuttaa ratkaisu. Hän oli pettynyt kuullessaan uutisen.

- Olin seminaarissa, jossa oli myös palkansaajapuolen väkeä. Eräs osallistuja näytti minulle puhelimestaan tuoretta Hesarin juttua. Siinä Annika Saarikko sanoi, että uudistus ei toteudu, Rantahalvari muistaa.

Aivan puskan takaa hankkeen epäonnistuminen ei tullut.

– Ei ollut loppujen lopuksi yllätys, ettei uudistus onnistuisikaan. Yllätys oli, että neuvottelut keskeytyivät juuri silloin, kun loppurutistukseen oltiin valmistautumassa ja osapuolet olivat valmiita ratkaisemaan ongelmia, kuvaa Akavan Lotta Savinko.

"Ympärillä ei ollut riittävästi pelimerkkejä, kuten lisärahoitusta. Into ja idealismi kohtasivat realismin." Annika Saarikko

Maanantai-ilta 12. helmikuuta, 2018. Kesäranta

Mustat ministeriautot kaartavat Kesärannan pihaan tv-kameroiden kuvatessa. Hallituksen puheenjohtajat astelevat lumipyryssä pääministerin virka-asuntoon. On viimeisen neuvonpidon aika.

*Käytännössä Saarikko *kuoppasi perhevapaauudistuksen perjantaina 9. helmikuuta Pikkuparlamentin kabinetissa. Virallisen kuolintodistuksen uudistus sai siellä, missä se käynnistettiin elokuussa, Kesärannassa.

Kokoomuksen vaatimuksesta hallituspuolueiden puheenjohtajat Sipilä, Orpo ja Terho neuvottelivat kiistasta vielä kertaalleen. He totesivat erimielisyydet liian suuriksi.

Puheenjohtajat julkaisivat tileiltään identtisen tviitin: “Perhevapaauudistusta ei toteuteta tällä vaalikaudella. Yhteistä mallia ei valitettavasti löytynyt.”

Ministereitä saapui tummilla virka-autoilla pääministerin virka-asunnolle Kesärantaan illalla 12. helmikuuta. Antti Aimo Koivisto / Lehtikuva

*Kokoomuksen ja keskustan *versiot siitä, miksi uudistus kaatui, eroavat.

– Ei tämä rahaan kaatunut, vaan puolueiden erilaisiin perhe- ja tasa-arvokäsityksiin, kotihoidontukeen ja keskustan sisäisiin paineisiin, Grahn-Laasonen sanoo nyt.

– Ympärillä ei ollut riittävästi pelimerkkejä, kuten lisärahoitusta. Into ja idealismi kohtasivat realismin, väittää Saarikko.

Taustalla vaikuttavat puolueiden erilaiset arvot ja äänestäjäryhmät. Pöydällä ollut malli uudistuksesta olisi hyödyttänyt perheitä, joissa isät alkavat käyttää perhevapaita ja joissa lapsi aloittaa päiväkodin alle 2-vuotiaana. Monilapsiset perheet, joissa äiti on pitkään kotona ja isä ei käytä vapaita, olisivat kärsineet.

"Ei tämä rahaan kaatunut, vaan erilaisiin perhe- ja tasa-arvokäsityksiin, kotihoidontukeen ja keskustan sisäisiin paineisiin." Sanni Grahn-Laasonen

Kokoomus painotti sitä, että uudistus sysäisi perheitä päätöksiin, jotka lisäisivät tasa-arvoa ja työllisyyttä. Keskusta pelkäsi, että uudistus olisi leikkaus perheille, jotka eivät muuta käytöstään, tai joiden äideillä ei ole työpaikkaa, johon palata perhevapaan jälkeen.

Tapahtumasarjasta jäi haava etenkin kokoomuksen ja keskustan suhteeseen. On varmaa, että ensi kevään eduskuntavaalikampanjassa asiaan palataan.

Annika Saarikko ja Sanni Grahn-Laasonen valmistautuvat tahoillaan seuraaviin kamppailuihin. Molemmat vakuuttavat, että ystävyys säilyy, vaikka asiat riitelevät. Tiistaina ministerit julkaisivat Facebook-seinillään hymyilevän kaverikuvan.

Juttua varten on kerätty tietoja 20 henkilöltä ministeriöistä, työmarkkinajärjestöistä, kansanedustajilta ja hallituspuolueista.

Lue lisää:

Millaisia talousvaikutuksia uudistuksella olisi ollut?

Miksi perhevapaauudistus kaatui?