Avustajamäärät Sipilän hallitus Ministereitä: 14

Avustajia: 39 - erityisavustajia: 35 valtiosihteereitä: 4 Keskimäärin 2,8 avustajaa per ministeri Stubbin hallitus Ministereitä: 17

Avustajia: 48 - erityisavustajia: 37 valtiosihteereitä: 11 Keskimäärin 2,8 avustajaa per ministeri (Ennen vihreiden lähtöä hallituksesta valtiosihteereitä oli yksi enemmän.) Kataisen hallitus Ministereitä: 19

Avustajia: 48 - erityisavustajia: 35 valtiosihteereitä: 13 Keskimäärin 2,5 avustajaa per ministeri (Vasemmistoliiton hallituksesta lähdön jälkeen suhteellinen avustajamäärä kasvoi.) Lähde: valtioneuvoston kanslia

Mikä valtiosihteeri? · Ministerit palkkaavat itselleen erityyppisiä poliittisia avustajia määräajaksi.

· Valtiosihteeri on henkilökohtainen “apuministeri”, joka toimii tarvittaessa ministerin sijaisena.

· Erityisavustaja voi olla myös koko puolueen, ministeriryhmän tai eduskuntaryhmän palveluksessa.

· Käytännössä ero erityisavustajan ja valtiosihteerin välillä on ollut usein epäselvä.

· Avustajat vaihtuvat verrattain usein ja heitä kierrätetään eri tehtävissä.

· Viime vuosina kritiikki avustajajoukon paisumista ja valtaa kohtaan on yltynyt.

Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä tavoitteli vaalikampanjassaan kaikista valtiosihteereistä luopumista.

Lopulta Sipilän hallitukseen tuli neljä valtiosihteeriä, mikä on huomattavasti vähemmän kuin Stubbin hallituksen 11 valtiosihteeriä.

Erityisavustajien määrä pysyi kuitenkin ennallaan. Se laski vain yhdellä, 36:sta 35:een, kertoo alivaltiosihteeri Timo Lankinen valtioneuvoston kansliasta.

– Erityisavustajien määrä ei suoranaisesti vähentynyt. Mutta suurin säästö tulee valtiosihteereiden vähenemisestä, Lankinen kertoo.

Keskiarvo: Kolme avustajaa per ministeri

Yle vertaili Sipilän, Stubbin ja Kataisen hallitusten avustajakuntien kokoa. Kun valtiosihteerit ja erityisavustajat laskee yhteen, kaikkien kolmen hallituksen keskiarvoksi tulee vajaat kolme avustajaa per ministeri – myös Sipilän hallituksen.

Sipilän hallituksessa ministereitä on kuitenkin vähemmän, joten nuppiluvultaan avustajiakin on vähemmän. Stubbin hallituksesta ministerit vähenivät kolmella, avustajat noin kymmenellä.

Yhtä kaikki: keskivertoministeriä kohden avustajakaarti ei kutistunut.

- Avustajien määrä on laskenut samassa suhteessa kuin ministereiden määrä, muistuttaa Riina Nevamäki, Sipilän ykkösavustaja.

Valtiosihteerin palkka: 10 000 euroa

Säästöä syntyy puuttuvien ministerien, avustajien ja valtiosihteerien palkoista ja hallinnollisista menoista. Tavoite on nipistää niistä 4,4 miljoonaa euroa joka vuosi, uusi hallitus laskeskelee.

Valtiosihteereiden palkat ovat olleet kovat, lähes 10 000 euroa, ja heidän vähenemisensä myötä katoaa sihteereitä ja muita kuluja.

Riina Nevamäki tietää, että avustajamäärä on tavannut paisua hallituskauden edetessä. Hän on itse toiminut nykytehtävänsä lisäksi pääministeri Matti Vanhasen erityisavustajana ja elinkeinoministeri Mauri Pekkarisen valtiosihteerinä.

Laskutoimitukset olivat vaikeita heillekin.

- Ministereillä on ollut hirveästi piiloavustajia. Virkamiessihteereitä, lehdistösihteereitä, diplomaattiavustajia tai neuvottelevia virkamiehiä joka ministerillä. Nyt niistä haluttiin eroon ja päästiinkin, lukuun ottamatta ulkoministeriötä, Nevamäki sanoo.

Ulkoministeriön uravirkamiehiä on perinteisesti käytetty ministereiden henkilökohtaisina avustajina ulkopolitiikan erityisluonteen vuoksi. Näitä diplomaattiavustajia on nyt ulkoministeri Timo Soinilla, ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Lenita Toivakalla ja pääministeri Juha Sipilällä.

Päästäänkö piiloavustajista eroon?

Sipilän hallitus on sitoutunut siihen, ettei se palkkaa enempää virkamiessihteereitä. Alivaltiosihteeri Lankinen laskee, että heidän määränsä olisi pudonnut nyt noin puoleen, noin 10:stä viiteen.

- Tarkoitus on, että näillä pärjätään. On pyritty sopimaan, ettei piiloavustajia ala tulla kuin sieniä sateella, Nevamäki toteaa.

Itse asiassa Sipilän hallituksen avustajakaartiinkin oli vahingossa merkitty näitä “piiloavustajia” eli virkamiessihteereitä, jotka poistettiin valtioneuvoston sivuilta sen jälkeen, kun Yle kysyi asiasta.

Myös aiempien hallitusten listoissa olivat iloisesti sekaisin muodolliset ja epämuodolliset erityisavustajat.

Epämuodollisia ovat Lankisen mukaan olleet esimerkiksi kaikki ulkoministeriön johdon lehdistöavustajat: ulkoministeri Erkki Tuomiojan Tero Shemeikka, kehitysministeri Pekka Haaviston Milma Kettunen ja Eurooppa-ministeri Alexander Stubbin Mari-Kaisa Brander.

Kuvaa hämärtää myös se, että ministerit saavat nimetä avustajansa miten haluavat. Esimerkiksi Soinin “kabinettipäälliköksi” ristimä Raili Lahnalampi on normaali erityisavustaja, jolla on vain hienompi nimi.

Sipilä: Ei enää lehdistöavustajia

Juha Sipilällä itsellään on yksi erityisavustaja vähemmän kuin Alexander Stubbilla ja Jyrki Kataisella pääministerinä, yhteensä viisi.

Salkkujen vaihtelut vaikeuttavat vertailua: esimerkiksi omistajaohjausasiat on siirretty tällä kertaa pääministerille.

- Salkkujen koot ovat joillakin nyt aika isoja. Tottakai jos Tiilikaisella on kolmen ministerin salkku, hänellä on kolme avustajaa, Riina Nevamäki listaa.

- Mutta iso kuva on, että avustajat vähenivät reilusti, hän painottaa.

Kaikki nykyhallituksen avustajat eivät ole vielä aloittaneet. Esimerkiksi liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner ja oikeus- ja työministeri Jari Lindström nimeävät vielä itselleen erityisavustajat. He sisältyvät oheisen taulukon lukuun.

Sipilä haluaisi, etteivät ministerit palkkaisi enää erillisiä lehdistöavustajia, vaan käyttäisivät valtionhallinnossa jo töissä olevia, noin 160 viestintätyöntekijää. Nyt lehdistöasioissa auttava erityisavustaja on valtioneuvoston listan mukaan Sipilällä, Soinilla, Stubbilla ja opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasosella.

Tarkennettu 28.6. klo 8 ja 29.6. klo 15.40 Sipilällä, Soinilla, Stubbilla ja Grahn-Laasosella ei ole "lehdistöavustajaa", vaan erityisavustaja, jonka vastuulla ovat muun muassa lehdistösuhteet.