Kiistassa on kysymys siitä, mitkä kohteet saavat viherleiman. Pietikäinen on vaikutusvaltaisessa roolissa europarlamentin toisena raportöörinä.

Euroopan unionissa on käynnissä parhaillaan iso vääntö siitä, hyväksytäänkö ydinvoima kestävien sijoituskohteiden listalle.

Suomalaisittain kiinnostavaa on, että europarlamentin toisena raportöörinä ja europarlamentin suurimman ryhmän EPP:n pääneuvottelijana lakipaketissa toimii kokoomuksen europarlamentaarikko Sirpa Pietikäinen, joka oli IS:n tietojen mukaan torppaamassa ydinvoimaa kestävien sijoituskohtien listalta.

Europarlamentti linjasikin, ettei ydinvoiman tulisi olla kestävien sijoituskohteiden listalla.

Suomi edustaa sitä vastoin EU-puheenjohtajamaana jäsenvaltioiden kantaa eli Suomi katsoo, että ydinvoima tulisi pitää kestävien sijoituskohteiden listalla.

EU:n jäsenvaltiot päättivät viime viikolla, että ydinvoimaa ei poisteta kestävien sijoituskohteiden listalta Saksan, Itävallan, Luxemburgin vastustuksesta huolimatta.

Kiistassa on kysymys siitä, mitkä kohteet saavat viherleiman. Taustalla häämöttävät EU:n ilmastotavoitteet vuodelle 2030.

Ydinvoiman puolustajat katsovat, että ydinvoimalla on merkittävä rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa.

Taksonomiatyöryhmä piti ydinvoiman ongelmana ydinjätettä. Uusien ydinvoimaloiden rakentaminen on myös tunnetusti hidasta.

IS:n grafiikassa vertaillaan ydin- ja tuulivoiman tuotantoa.­

Sirpa Pietikäinen, pitääkö paikkansa, että sinulla on ollut keskeinen rooli ydinvoiman torppaamisessa?

– Kannattaa muistaa, että kestävyys ei tarkoita tässä yhteydessä sitä, että vaihtoehto on kestämätön. En voi valitettavasti laskea tätä omaksi ansiokseni, koska täällä parlamentissa ydinvoima jakaa jokaista poliittista ryhmää. Kukin tekee riskiarvion, joka liittyy negatiiviseen lottovoittoon eli ydinjätteeseen sekä mahdolliseen ydinonnettomuuden riskiin.

– Se tuskin tulee kenellekään yllätyksenä, että en ole nähnyt ydinvoiman lisärakentamista ratkaisuna ilmasto- tai ympäristökriisiin, katson, että sitä ei voi luokitella vihreäksi investoinniksi. Silloin esimerkiksi ydinvoimalayhtiön osakkeita ei voi laittaa salkkuun ja sanoa, että nyt minulla on vihreä sijoitus. Neuvostolla on eri kanta, ja nyt alkavat neuvottelut jäsenmaiden ja parlamentin edustajien välillä. Lopputulosta en lähde arvailemaan.

Kokoomus on profiloitunut ydinvoimamyönteisenä puolueena.

Katsotko, että oma puolueesi on harhateillä?

– Se on henkilökohtainen arvioni, tämäkään ei tule kokoomuslaisille ystävilleni yllätyksenä, että katsomme mielestäni asiassa peruutuspeiliin.

Pietikäisen mukaan kestävän rahoituksen paketissa puhutaan karkeasti arvioituna miljardien eurojen kokonaisuudesta.

Ajatuksena on luoda tarkat tieteeseen pohjautuvat määritelmät taloudellisille toiminnoille, jotka edistävät ympäristötavoitteita ja torjuvat ilmastonmuutosta.

Kestävän rahoituksen määritelmän ulkopuolelle jääminen ei tarkoita sitä, etteikö kohteita voisi rahoittaa jatkossakin – kohdetta ei vain voi kutsua vihreäksi. Viherleima suuntaa siis rahavirtoja.

EU:n tavoitteena on vähentää vuoteen 2030 mennessä kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 40 prosentilla vuoden 1990 tasosta.

– Se on iso juttu, mitkä investoinnit saavat viherhyväksynnän. Kivihiileen tai öljyyn verrattuna ydinvoiman kohdalla puhutaan huomattavasti pienemmästä osuudesta, ydinvoima ei ole ollut kauhean kiinnostava sijoituskohde missään päin Eurooppaa, Pietikäinen näkee.