Pääkaupunkiseudun kaupungeista sekä Sipoosta ja Tuusulan eteläosasta kaavaillaan uutta kaupunkia. Metropolialueen kuntajakoselvittäjät ovat julkistaneet ehdotuksensa tänään. Vaihtoehtoisesti ensimmäinen askel metropolialueen suurkaupungin suuntaan olisi Järvenpään, Keravan ja Tuusulan yhdistyminen.

Metropolialueen kuntajakoselvittäjät Mikko Pukkinen, Cay Sevón ja Matti Vatilo julkistivat alustavan linjauksen metropolialueen uudeksi kuntajaoksi tänään. He ehdottavat metropolikaupungin muodostamista Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan kaupungeista sekä Sipoon kunnasta.

Aviapoliksen yritysvyöhykkeen vahvistamiseksi mukaan liitettäisiin myös Tuusulan kunnasta Helsinki-Vantaan lentokenttään rajoittuva alue.

Ehdotuksen lähtökohtana on metropolialueen kokonaisedun asettaminen kuntakohtaisten erityisintressien yläpuolelle. Ehdotus tähtää myös siihen, että metropolikaupungin perustamisella estetään pääkaupunkiseudun jakautuminen toiminnallisesti ja sosiaalisesti kahtia.

"Kuntien kilpailu resurssien hukkaamista"

- Kuntarakenteen muutoksilla pyritään vastaamaan väestörakenteen muutoksiin. Väestön ikääntyessä palveluiden saatavuutta ja laatua ei voida verorahoitteisesti turvata, ellei voimavaroja käytetä yhdessä ja järkevästi koko alueella. Kuntien keskinäinen kilpailu on resurssien hukkaamista, sanoo kuntajakoselvittäjä Mikko Pukkinen.

Kuntajakoselvittäjät tukevat Keski-Uudenmaan kuntien oman selvityksen tavoitetta koota alueen voimavarat Keski-Uudenmaan kaupungiksi. Vihdin ja Kirkkonummen kuntien yhdistyminen puolestaan tukisi voimavarojen kokoamista Länsi-Uudellamaalla.

-Metropolikaupungin kehysalueen voimavarojen kokoaminen Keski-Uudenmaan kuntajakoselvityksen tuloksena olisi alueen kokonaisedun kannalta erittäin tärkeää. Mikäli tässä ei onnistuta, olisi Tuusulan, Keravan ja Järvenpään yhdistyminen joka tapauksessa askel eteenpäin, toteaa kuntajakoselvittäjä Matti Vatilo.

Tavoitteena elinvoimainen Suomi

Valtionvarainministeriön viime joulukuussa käynnistämässä selvityksessä kuntajakoa tarkastellaan metropolialueen ja koko Suomen kehittämisen näkökulmasta. Alustavassa linjauksessa tarkastellaan kuntarakennetta 12 kriteerin kannalta.

Kriteereitä ovat muun muassa väestörakenteen muutokset, Suomen kansainvälinen kilpailukyky, kuntatalous ja palvelujen järjestäminen.

- Keskeinen kysymys on se, miten kuntarakenteen muutosta voidaan käyttää mahdollisuutena uudistaa hallintotapaa ja päätöksentekoa sekä syventää demokratiaa metropolialueella. Valmisteilla olevan uuden kuntalain mukaan valtuusto voi delegoida päätäntävaltaa lähipalveluista vastaaville aluevaltuustoille, mikä vahvistaisi kansalaisyhteiskuntaa, sanoo Cay Sevón.

Ehdotus kunnille loppusyksyllä

Kuntajakoselvittäjät keräävät palautetta tapaamalla kesän ja alkusyksyn aikana kuntajohtajia, luottamusmiehiä, henkilöstöä ja kuntalaisia. Selvityksen tukena toimii myös asiantuntijoista koostuva visioryhmä.

Selvittäjät tekevät ehdotuksensa kuntajaon muutoksista valtuustoille lokakuun loppuun mennessä. Tarvittaessa asia voidaan ratkaista kunnittain neuvoa-antavalla kansanäänestyksellä.

Linkki metropolisselvitykseen tästä (siirryt toiseen palveluun).