Bensiinin ja dieselin hintoihin rajut korotukset, tiemaksut suuriin kaupunkeihin, työpaikkojenkin parkkipaikat maksullisiksi ja autoverot ylös. Ministeriön toimenpideohjelma ennustaa kovia aikoja yksityisautoilijoille, kirjoittaa Iltalehden Mikko Räsänen

Autoilun kustannuksiin on odotettavissa lähivuosina rajuja korotuksia. Joel Maisalmi

Liikenne- ja viestintäministeriö on julkaissut Liikenteen ilmastopolitiikan työryhmän raportin toimenpiteistä, joilla Suomessa päästäisiin hiilettömään liikenteeseen vuonna 2045.

Pyrkimys päästöttömyyteen on ihailtava ja kunnianhimoinen tavoite. Se on myös tavoitteena niin kova, että sinne ei päästä lempeillä kehotuksilla tai ilmastotietoisuutta korostavilla mainoskampanjoilla.

Työryhmän toimenpideohjelma ei olekaan lempeä. Se on suoranaista moukarointia, millä koko maa kirjaimellisesti pakotetaan lyönti lyönniltä siirtymään bensiini- ja diesel-autoista ekologisempiin vaihtoehtoihin, pääasiassa sähköautoihin. Lopullisena naulana fossiilisten polttoaineiden arkkuun odottaa bensiinin ja dieselin kielto vuonna 2045.

Toimenpiteet kuulostavat näin autoilijan näkökulmasta todella kovilta:

– Bensiinin ja dieselin hintaa aletaan veronkorotuksilla hinata ylöspäin vuodesta 2020 alkaen. Hurjasti kallistuvalla polttoaineella ohjataan ihmisiä siirtymään sähköautoihin. Polttoaineen hintaa tultaisiin verotuksella nostamaan joka vuosi 3-9 sentillä. Kymmenen vuoden kuluttua litrahinta nousisi siis pelkän veronkorotuksen takia 30-90 senttiä. Kun siihen päälle lasketaan korotukset, jotka johtuvat raakaöljyn hinnasta, jalostuksesta, jakelusta, kuljetuksesta ja yleisestä inflaatiosta. Voi siis olla, että kymmenen vuoden kuluttua ysiviitosen litrahinta pyörii 2,5 euron paikkeilla nykyisen 1,5 euron sijaan.

– Tiemaksut otetaan käyttöön kaupungeissa. Työryhmä nimenomaan puhuu kaupungeista eikä pääkaupunkiseudusta, joten se tarkoittanee muitakin kaupunkeja kuin Helsinkiä, Espoota ja Vantaata. Ainakin Turussa ja Tampereella kannattanee siis alkaa odotella maksullista keskusta-ajelua. Kun tienkäyttö maksaa, toivotaan ihmisten vaihtavan autonsa julkiseen liikenteeseen

– Pysäköintiä vaikeutetaan vähentämällä parkkipaikkojen määrää. Ja niistä harvenevista parkkipaikoistakin tehdään kalliimpia. Moni saa nykyään pysäköidä autonsa ilmaiseksi työpaikkansa parkkipaikalle. Siihen halutaan puuttua, ja jatkossa tuostakin pysäköinnistä tehtäisiin verotettava työsuhde-etu. Tämänkin toivotaan ohjaavan yksityisautoilusta julkisen liikenteen käyttäjäksi.

– Vanhojen suuripäästöisten autojen verotusta korotetaan. Kun niiden omistaminen tulee kalliimmaksi, haluavat ihmiset itse siirtyä sähköautoihin.

Minä olen varmaan näiden uudistusten ydinkohderyhmää. Olen työssäkäyvä 43-vuotias espoolainen perheenisä, joka asuu hyvien julkisten yhteyksien keskellä. Ja myönnän, että nämä uudistukset varmasti myös purevat minuun. Jos autoilu kallistuu rajusti ja parkkipaikan löytämiseen menevä aika tuplaantuu, tulee auto jäämään yhä useammin talliin.

Vaikka minun kohdallani toimenpiteet toimivat, täytyy muistaa, että minä en edusta koko Suomea. Itse asiassa edustanut lopulta rajallista ja etuoikeutettua joukkoa, koska minulla on oikeasti useita vaihtoehtoja arkiseen liikkumiseeni. Tämän maan kansasta moni asuu kuitenkin haja-asutusalueilla, joissa yksityisautoilulle ei ole vaihtoehtoa. Käske siinä sitten käyttämään bussia, jos sellainen kulkee vain pari kertaa päivässä ja lähimmälle pysäkille on kilometrien matka.

Millään julkisen liikenteen kehittämisellä ei saada aikaan tilannetta, jossa jokaisella maaseudulla asuvalle olisi realistista, että hän voisi hoitaa kauppamatkat, kyläilyt, lasten hoitoon viemiset ja harrastukset julkista liikennettä käyttämällä. Siten edessä olevilla uudistuksilla lisätään pahimmillaan ihmisten välistä eriarvoisuutta.

Ja ongelma ei lopulta koske edes maaseutua, vaan haasteita tulee olemaan myös pikkukaupungeissa. Vietin nuoruuteni Lappeenrannan perällä olevassa Kuuselan kaupunginosassa. Nykyään Kuuselassa ei ole lainkaan bussiyhteyttä. Lähin bussipysäkki löytyy viereisestä Mäntylän kaupunginosasta. Sieltäkin ensimmäinen bussi lähtee 06.50, eli seitsemäksi töihin meneville ei ole edes tarjolla mahdollisuutta käyttää julkista liikennettä. Suurimman osan ajasta Mäntylästä lähtee vain yksi bussi tunnissa. Klo 18:n jälkeen Mäntylän bussien kulkuväli on 1,5 tuntia. On vaikea kuvitella, että moni autoiluun tottunut näkisi tuota realistisena vaihtoehtona omalle autolleen. Ja Lappeenranta on kuitenkin yli 70 000 asukkaan kaupunki. Tämän kaltaiset ongelmat vain kasvavat pienempiin kaupunkeihin ja kuntiin siirryttäessä.

Ministeriön työryhmän esityksestä käy ilmi, että siirtymän sähköautoihin odotetaan käyvän todella nopeasti. Ennustuksen mukaan vuonna 2030 uutena myytävistä autoista enää joka viides liikkuisi bensiinillä. Siirtymää vauhditetaan sillä, että verotusta kevennetään uusien ekologisten autojen kohdalla ja verotuksen painopiste siirretään vielä vahvemmin hankinnan verotuksesta auton käytön verotukseen.

Varmaan jokainen kuljettaja vaihtaisi mielellään sen vanhan bensakärrynsä uutuudenkiiltävään Teslaan, jos se vain olisi rahallisesti järkevää tai edes mahdollista. Vaikka uusien sähköautojen hinnat puolittuisivat ja e-autoja saisi jo 15 000 eurolla, on se silti suuri summa rahaa ja valitettavasti monelle liikaa.

Liikenteessä on paljon 15-25 vuotta vanhoja autoja, ja tämä ei johdu siitä, etteivätkö nuo kuljettajat haluaisi uutta autoa, vaan siitä, että heillä ei ole sijoittaa auton ostoon muutamia tuhansia euroja enempää rahaa. Työryhmä myöntääkin, että suunnitelmat suuripäästöisten autojen veronkorotuksista osuvat pahimmin juuri niihin pienituloisiin, joilla ei ole varaa lähteä vaihtamaan autojaan uudempiin. Heille on tarjolla vain tukea, jolla voivat konvertoida vanhan bensa-autonsa esimerkiksi kaasukäyttöiseksi tai romutuspalkkio, jonka saavat, jos saattavat auton viimeiselle matkalleen.

Autoliitto kiirehtikin muistamaan, että keskimääräinen suomalainen ajaa 3600 euron arvoisella autolla. Sähköautoihin saa tulla aikamoiset hinnanpudotukset ennen kuin ne ovat realistisia vaihtoehtoja noille kuluttajille.

Kahtiajako rikkaisiin ja köyhiin tullaan näkemään myös liikenteessä. Työryhmä on laskenut, että tietullit tai tienkäyttömaksut tulevat vähentämään ruuhkia ja nopeuttamaan liikennettä. Esimerkiksi Helsingissä on laskettu, että tiemaksujen ansiosta autoja olisi niin paljon vähemmän, että matka Helsingin keskustaan kestäisi 4-7 minuuttia vähemmän. Rikkaat siis ajelisivat niin kuin ennenkin, köyhemmät jäisivät odottamaan bussia.

Kritiikistä huolimatta on myönnettävä, että työryhmän visio vuodesta 2045 on upea: täysin hiiletön liikenne, huomattavasti paremmin toimiva ja monipuolisempi julkinen liikenne sekä kulttuuri, jossa yhä useampi kävelee tai pyöräilee säännöllisesti. Kyllähän sellainen tulevaisuus kelpaisi.

Tuo tavoite on niin hieno, että sitä kohti kannattaa pyrkiä. Mutta samalla se on tavoitteena niin kunnianhimoinen, että muutos ei tule varmasti olemaan autoilijoille kivuton. Ennen hienoa määränpäätä edessä saattaakin olla autoilijoiden helvetti.