Sisäministeriön ja kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden välillä on pitkään ollut meneillään eräänlainen kissa ja hiiri -leikki. Tässä kuviossa ulkomaalaiset yrittävät aloittaa uuden turvapaikkaprosessin ennen kuin poliisi saa poistettua heidät maasta.

Teoriassa uuden turvapaikkahakemuksen voi jättää loputtomia kertoja. Hakemus pitää myös tutkia, mikäli turvapaikkaan esitetään uusia perusteita. Uusintahakemusten määrä ja osuus kaikista hakemuksista onkin kasvanut, koska maassa on tuhansia kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita, jotka yrittävät välttää paluuta kotimaahan.

Sisäministeriö selvittää nyt, voisiko uusintahakemusten määrää vähentää lakimuutoksella.

– Menettelyä turvapaikanhakijoiden uusintahakemuksissa pyritään tarkentamaan siten, että asialliset syyt tarkastetaan mutta väärinkäyttöä viivytystarkoituksessa rajataan erityisesti kolmannesta hakemuksesta eteenpäin, kuvailee sisäministeri Kai Mykkänen sisäministeriön tiedotteessa (siirryt toiseen palveluun).

Mitä muutos tarkoittaisi käytännössä?

Uusintahakemus jätetään jo nyt tutkimatta, mikäli turvapaikkaan ei esitetä uusia perusteita. Nykyisen lain mukaan henkilö voidaan myös tällaisessa tilanteessa poistaa maasta.

Lainmuutoksen jälkeen henkilö voitaisiin poistaa silloinkin, kun uusintahakemus on tutkittu, mutta siihen on annettu kielteinen päätös. Muutoksella siis helpotettaisiin maasta poistoa, jos henkilön ensimmäinen uusintahakemus on katsottu perusteettomaksi.

Tällä sisäministeriö haluaa antaa viestin, että ensimmäisessä uusintahakemuksessa on syytä olla mukana selkeä peruste turvapaikalle.

– Viestitään, että mikäli henkilöllä on turvapaikkaan uusia perusteita, ne tulee esittää mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja täydellisinä, sanoo lakihankkeen johtava asiantuntija Kukka Krüger sisäministeriöstä.

Sisäministeriö: painavat perusteet tutkitaan jatkossakin

Yleisiä uusia perusteita uusintahakemukselle on esimerkiksi se, että henkilö on kääntynyt Suomessa ollessaan kristinuskoon ja pelkää asian koituvan hänelle kuolemanvaaraksi kotimaassa. Toinen tyypillinen esimerkki on tilanne, jossa henkilö ei ole ensimmäistä hakemusta jättäessään maininnut olevansa homoseksuaali, mutta hakee uudestaan turvapaikkaa tällä perusteella.

Krügerin mukaan näistä syistä esitetyt uusintahakemukset tutkitaan mahdollisen lakimuutoksen jälkeenkin.

– Käytännössä hakemus (homoseksuaalisuuden perusteella) otettaisiin tutkittavaksi, sillä näissä tilanteissa voi olla hyvät perusteet, miksi asiaa ei ole aiemmin tuotu esille. Kääntyminen kristinuskoon on myös sellainen peruste, mikä on syntynyt aiemman hakemuksen tutkimisen aikana. Eli hakemus käytännössä tutkittaisiin.

Passien takavarikointiin selvennystä

Saman lakihankkeen aikana selvitetään "mahdollisuudet muuttaa ulkomaalaislakia matkustusasiakirjojen haltuunottoa koskevien pykälien osalta".

Muutoksen käytännön merkitys olisi mahdollisesti pieni. Poliisi on toistaiseksi jo nyt ottanut turvapaikanhakijoiden passeja haltuunsa, jotteivät henkilöt yllättäen katoaisi turvapaikkaprosessin aikana tai sen jälkeen.

– Tässä selvitetään se, onko tarvetta erillisille lainmuutoksille jotka koskevat tätä asiaa. Nykyinen oikeudentila on ollut tulkinnanvarainen, Krüger sanoo.

Korjaus 9.7.2017 klo 11:25 Jutun graafi on vaihdettu. Maahanmuuttoviraston Ylelle toimittavat luvut olivat virheellisiä. Uusintahakemusten osuus on suurempi kuin mitä jutussa ensin mainittiin.

Lue myös:

Osa turvapaikanhakijoista on tehnyt jo neljä hakemusta, laki ei rajoita hakemusten määrää