Antti Rinteen (sd.) hallituksen hallitusohjelmassa (siirryt toiseen palveluun) on verotuksen ja sosiaaliturvan uudistamisen kohdalla pari mielenkiintoista ja uudelta kalskahtavaa sanaa: työtulotuki ja negatiivinen tulovero.

Miltä kuulostaisi tällainen: jos tulot ovat kovin pienet, niistä ei menisi veroa vaan verottamisen sijaan valtio maksaisi verovelvolliselle rahaa, jotta ainakin tietty minimitoimeentulo toteutuisi?

Pienistä tuloista ei nytkään makseta veroa, jos ne jäävät vuodessa alle 15 000 euron. Mutta veroluontoiset sosiaalivakuutusmaksut palkasta kuitenkin kuoritaan. Negatiivinen tulovero toisi palkkasummaan hieman lisää.

Vasta jos palkkasumma kasvaisi yli sovitun rajan, joutuisi siitä pikkuhiljaa maksamaan myös veroa progressiivisesti eli veroprosentti nousee tulojen kasvaessa.

Tämä sovitettaisiin joihinkin sosiaalietuuksiin niin, ettei syntyisi työntekoa estäviä kannustinloukkuja. Nyt niitä voi syntyä, kun palkkatulo leikkaa etuuksia eikä töihin meno välttämättä jätä käteen aikaisempaa enemmän rahaa.

Selvitys ja kokeilu tulossa

Tällaista hallitus kaavailee. Se aikoo selvittää uuden työtulotuen käyttöönottoa ja toteuttaa negatiivista tuloveroa koskevan kokeilun.

Kokeilussa on tarkoitus käyttää hyödyksi perustulokokeilusta saatuja kokemuksia. Se on nyt mahdollista toteuttaa, sillä vuoden alusta voimaan tullut tulorekisteri tekee kokonaistulojen seuraamisen helpoksi (siirryt toiseen palveluun).

Lisäksi hallitus lupaa selvittää mahdollisuutta ottaa käyttöön valtion tuloverotuksen yhteydessä toteutettava työtulotuki vuoteen 2022 mennessä. Se tarkoittaisi, että ansiotulovero voi olla negatiivinen. Hallituksen kaavailuissa työtulotuki toteutettaisiin negatiivisen tuloveron muodossa.

Hallitusohjelman kirjaus on kuin suoraan SDP:n reilu vuosi sitten julkaisemasta vuoteen 2030 ulottuvasta vero-ohjelmasta (siirryt toiseen palveluun). Siinä todetaan näin:

"SDP esittää matalapalkkaisten työllistämisen helpottamiseksi työtulotukea, jonka ansiosta pienipalkkainen alle 15 000 euroa vuodessa tienaava työntekijä saa veron maksun sijasta veronpalautuksen, joka maksetaan palkan yhteydessä. Ansiotulovero voisi siis jäädä negatiiviseksi, jolloin käteen jäävä lisätulo kannustaa ihmisiä pienipalkkaisiinkin töihin. Työtulotuki ei vaikuttaisi palkkaukseen, jonka on perustuttava työehtosopimuksiin, kuten ennenkin. Työtulotuen tyyppinen ansiotulon verohyvitys on käytössä esimerkiksi Yhdysvalloissa."

Terve menoa perustulo (siirryt toiseen palveluun), tervetuloa negatiivinen tulovero.

Uusi perustulo?

Mutta miten negatiivinen tulovero eroaa perustulosta? Ei itse asiassa kovin suuresti, ja jotkut pitävätkin niitä käytännössä samoina asioina.

Perustulohan takaa kaikille vähimmäistoimeentulon ja negatiivisella tuloverolla verottaja maksaisi erotuksen, jos kuukauden tulot eivät siihen aivan riittäisi.

Hankkeen juuret johtavat tosiaankin Yhdysvaltoihin ja liberaalin monetaristisen talouspolitiikan guruun, talousnobelisti Milton Friedmaniin. Friedman ehdotti jo 1960-luvulla pienituloisille negatiivista tuloveroa (Negative Income Tax, NIT) (siirryt toiseen palveluun) kalliiksi ja monimutkaisiksi katsomiensa sosiaalietuuksien sijaan.

Aika mielenkiintoista, että SDP:n ja nyt hallituksen esittämän mallin isä oli Yhdysvaltain presidenttien Richard Nixonin ja Ronald Reaganin talouspoliittinen neuvonantaja ja Britannian pääministerin Margaret Thatcherin innoittaja.

Nykyään Yhdysvalloissa on suurimpana avustusohjelmana samaan ajatukseen perustuva työtulotuki (Earned Income Tax Credit, EITC) (siirryt toiseen palveluun). Siellä sen idea on avustaa pienituloisia lapsiperheitä. Lapsiluvun mukaan avustusta saattaa saada vielä lähes 50 000 dollarin vuosituloilla (siirryt toiseen palveluun). Avustus täytyy erikseen hakea.

Työtulotuki ja käänteinen tulovero ovat myös osa hallitusohjelman sosiaaliturvan suurempaa uudistusta. Se on tarkoitus valmistella "tutkimusperusteisesti parlamentaarisessa komiteassa". Ohjelman mukaan "tavoitteena on, että työn tekeminen on nykyistä kannattavampaa ja työtuloista jää ihmiselle selvästi ennakoitavissa oleva summa käteen".

Miten uudistus voitaisiin tehdä?

Lopuksi käytäntöön. Kuinka työtulotuki olisi toteutettavissa?

SDP:n vero-ohjelmassa (siirryt toiseen palveluun) se kerrotaan näin: "Teknisesti työtulotuki voidaan toteuttaa muuttamalla valtion verotuksen työtulotuen parametreja. Toinen vaihtoehto olisi esimerkiksi erillinen tuloverolain työtulotukivähennys."

Itse asiassa meillä on jo työtulotuen sukulainen verotuksessamme: työtulovähennys (siirryt toiseen palveluun). Sen verottaja vähentää jo automaattisesti veronmaksajan puolesta. Sen soveltaminen voisi olla oikotie negatiiviseen tuloveroon.

Veropolitiikka-blogia (siirryt toiseen palveluun) pitävä Lauri Finér vääntää käytännön sovelluksen rautalangasta näin:

"Työtulotuki voitaisiin maksaa palkanmaksun yhteydessä esimerkiksi verokortin perusteella, jolloin se näkyisi suoraan palkasta käteen jäävän tulon lisäyksenä. Yksinkertaisimmillaan työtulotuki voitaisiin toteuttaa laajentamalla ansiotuloverotuksen työtulovähennystä (tuloverolaki 125 § (siirryt toiseen palveluun)) siten, että se voisi ylittää ansiotuloista maksettavien verojen määrän, jolloin verot menisivät negatiiviseksi. Myös erillinen työtulotukivähennys olisi mahdollinen", Finér kirjoittaa.

Finér on kunta- ja omistajaohjausministeri Sirpa Paateron (sd.) erityisavustaja valtiovarainministeriössä ja hänen vastuullaan on muun muassa veropolitiikka.

Juttua korjattu 23. heinäkuuta kello 11: Selvennetty sitä, milloin jutussa puhutaan suunnitellusta työtulotuesta, milloin negatiivisesta tuloverosta. Hallituksen kaavailemasta, negatiivisen tuloveron muodossa toteutevasta työtulotuesta hyötyisivät vain yrittäjä- tai palkkatuloa saavat. Negatiivisesta tuloverosta itsessään voivat hyötyä myös ne, joilla ei ole tuloja lainkaan.

Poistettu seuraava kohta: "Mutta on niillä [perustulolla ja negatiivisella tuloverolla] eroakin. Perustulo tulee jokaiselle teki töitä tai ei. Negatiivinen tulovero hyödyttäisi vain, jos olisi töissä ja saisi palkkaa. Tämän takia sillä uskotaan olevan ehkä perustuloa parempi työllistävä vaikutus. Työn tekeminen olisi aina kannattavaa."

Lue myös:

Kysyimme kolmelta suomalaiselta, millaista on saada perustuloa 560 euroa verottomana joka kuukausi – "Tuli hannuhanhimainen olo"

Jokaiselle 560 €/kk – mitä seuraisi? Suomen ihmiskokeessa hyvinvointi parani, mutta työllisyys ei nopeasti muuksi muuttunut

Perustulo ei vähentänyt halukkuutta osallistua työvoimahallinnon toimenpiteisiin

Perustulon saajat luottavaisempia kuin muut