Antti Rinteen (sd.) hallituksen lupauksissa Suomesta tulee koulutuksen huippumaa ja ilmastonmuutoksen vastaisen taistelun edelläkävijä. Se lupaa myös parantaa vanhusten tilannetta.

Hallitus tekee valtiovarainministeriön ehdotuksen pohjalta ensimmäisen budjettiesityksensä alkavalla viikolla.

Ylen haastattelemat asiantuntijat arvioivat, että tavoitteiden toteuttaminen ei näy kunnolla valtiovarainministeriön budjettiehdotuksessa. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen johtava tutkija Marita Laukkanen arvioi, että hallitus puhuu ilmastopolitiikan tavoitteista mutta keinoja ei vieläkään ole.

Ylen tietojen mukaan hallitus on viikonlopun aikana yrittänyt löytää budjettiin lisää rahaa juuri ilmastoon ja koulutukseen.

Hallitus ilmastonmuutoksesta: "2020-luvun maailma tarvitsee edelläkävijöitä"

Rinteen hallitus on luvannut tehdä kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa. Se on asettanut maailman mittakaavassa harvinaisen kovan tavoitteen: Suomen pitäisi olla hiilineutraali vuonna 2035.

Ensimmäisestä budjetista tähän mennessä kerrotut tiedot eivät vakuuta, sanoo Vattin johtaja tutkija Marita Laukkanen.

"Ollaan yhä sillä tasolla, että puhetta riittää, tavoitteista puhutaan, mutta tavoitteethan ei ole sama kuin keinot."

– Ei siellä selviä ilmastotoimia vielä ole. Ollaan edelleen sillä tasolla, että puhetta riittää, tavoitteista puhutaan, mutta tavoitteethan ei ole sama kuin keinot, Laukkanen toteaa.

Liikennepolttoaineiden veroon suunnitellaan 250 miljoonan korotusta. Se on Laukkasen mielestä oikeansuuntainen mutta pieni toimi, sillä pienet korotukset bensan hinnassa eivät juuri vaikuta autoiluun.

Vattin johtava tutkija Marita Laukkanen on löytänyt budjettiehdotuksesta vasta yhden ilmastoteon, ja sekin on pieni. Jouni Immonen / Yle

Laukkanen patistaa hallitusta töihin, jotta hiilineutraaliuteen voitaisiin päästä: pitäisi miettiä konkreettiset keinot ja välitavoitteet, mitä mitataan ja koska.

– Millä mitataan nykyisen hallituksen onnistumista? 15 vuotta on todella lyhyt aika energiasektorilla. Nyt alkaa olla jo kiire luoda sellainen maisema, jossa puhtaan teknologian investoinnit toteutuvat.

Hallitus alkaa ensi vuonna uudistaa energiaverotusta. Se on mittaluokaltaan sellainen teko, jolla Laukkasen mielestä olisi merkitystä. Toinen keino olisi tukea innovaatioita ja tutkimusta.

Vattin tutkija muistuttaa, että Suomessa on jo olemassa hiilidioksidivero - ongelma on siinä että saastuttajat saavat palautuksina verojaan takaisin. Ylipäätään hallituksen olisi otettava härkää sarvista.

– Jokaisen omat teot ovat tärkeitä, en halua lainkaan vähätellä sitä. Mutta luultavasti tämän ongelma ratkaisu tapahtuu vain hallitusten toimin, Laukkanen sanoo.

Asiantuntijat: Turpeen veronkorotus olisi hyvä signaali

Jos hallituksen pitäisi antaa vain yksi signaali oikeaan suuntaan, se olisi turpeen verotuksen kiristäminen, arvioivat sekä Laukkanen että Suomen luonnonsuojeluliiton hallituksen puheenjohtaja Harri Hölttä.

Rinteen hallitus ei ole vielä puuttunut turpeen veroihin.

– Siinä missä muita fossiilisten polttoaineiden käyttöä pyritään vähentämään ja tukia ajetaan alas, niin turpeen osalta tämä käänne ei ole käynnistynyt, Hölttä muistuttaa.

"Meillä on 3,5 miljardia euroa erilaisia kompensaatioita, veroetuja ja tukiaisia, jotka ovat ympäristölle haitallisia ja liittyvät fossiilisiin polttoaineisiin

– Nyt turvetta verotetaan huomattavasti helläkätisemmin kuin muita energiamuotoja. Sähkön energiavero on melkein kymmenkertainen verrattuna turpeen verotukseen, sanoo Vattin Laukkanen.

Laukkanen muistuttaa, että turvetta korvaavia energiatekniikkoja on olemassa, ne voitaisiin ottaa heti käyttöön, eikä se tulisi kalliiksi.

Luonnonsuojeluliitto ei vaadi turpeenpolton lopettamista heti. Hölttä ehdottaa, että turpeen aikataulu voisi olla sama kuin kivihiilestä luopumisessa, eli vasta vuoteen 2029 mennessä käyttö loppuisi kokonaan.

Harri Höltän mukaan hallitusohjelmassa on monia hyviä tavoitteita ja se on arvioitu 2000-luvun parhaaksi ohjelmaksi luonto- ja ilmastoasioissa. Nyt lupauksille tarvittaisiin konkretiaa. Jouni immonen / Yle

Nyt hallitusohjelmassa on tavoitteena, että turpeen energiakäyttö puolittuisi vuoteen 2030 mennessä

Höltän mielestä budjettineuvotteluissa ympäristölle haitallisista tuista pitäisi päästä eroon. Rinteen hallitus on suunnittelut, että yritystuista leikattaisiin kokonaisuudessaan 100 miljoonaa euroa.

– Meillä on 3,5 miljardia euroa erilaisia kompensaatioita, veroetuja ja tukiaisia, jotka ovat ympäristölle haitallisia ja liittyvät ennen kaikkea fossiilisiin polttoaineisiin, Hölttä toteaa.

Hallitus koulutuksesta: "Suomen koulutus- ja osaamistaso on nostettava takaisin maailman kärkeen"

Edellinen hallitus leikkasi ennätyksellisesti koulutuksesta. Aivan hallituskauden lopussa se palautti pienen osan leikkaamistaan rahoista korkeakouluille.

Esimerkiksi vihreät vaativat ennen vaaleja koulutukselle siitä heidän mielestään puuttuvaa miljardia. Näin paljon hallitus ei luvannut, mutta esimerkiksi korkeakouluille on tulossa 60 miljoonaa.

Kun Rinteen hallitus pääsi tekemään ensimmäistä budjettiaan, valtiovarainministeriön ehdotuksessa odotti yllätys: yliopistoille ja ammattikorkeakouluille luvatut kymmenet miljoonat näyttävät olevan tulossa tipoittain niin, että vasta hallituskauden lopussa lisäys vuositasolla on luvatut 40 miljoonaa yliopistoille ja 20 miljoonaa ammattikorkeakouluille.

"Ennen vaaleja puhuttiin jopa suuremmista summista kuin 40 miljoonasta eurosta, mutta nyt korkeakouluyhteisö odottaa vähintään tätä."

Ehdotuksen mukaan yliopistot saisivat vuonna 2020 vain 10 miljoonaa ja ammattikorkeakoulut 5 miljoonaa euroa.

Tämä ei riitä, toteaa Titta Hiltunen Suomen ylioppilaskuntien liitosta (SYL).

Hiltusen mukaan lisärahoitus tarvitaan kokonaisuudessaan jo ensi vuonna, jotta esimerkiksi korkeakoulujen aloituspaikkoja voitaisiin lisätä – kuten Rinteen hallitus on hallitusohjelmassaan luvannut.

– Ei yksinkertaisesti ole hyvä, että annetaan uusia tehtäviä, mutta ei kuitenkaan rahaa niihin.

Vaikka korkeakouluille luvattua rahoitusta uhkaa jaksottaminen, Titta Hiltunen sanoo vielä luottavansa Rinteen hallitukseen ja siihen, että se arvostaa korkeakoulutusta. Jouni Immonen / Yle

Myös hallitusohjelmassa mainittu jatkuva oppiminen, jolla tarkoitetaan osaamisen kehittämistä elämän ja työuran eri vaiheissa, vaatii korkeakouluilta satsausta.

SYL totesi elokuisessa kannanotossaan (siirryt toiseen palveluun) muun muassa Professoriliiton, Tieteentekijöiden liiton ja Suomen opiskelijakuntien liiton (SAMOK) kanssa, että valtiovarainministeriön budjettiehdotus "petti korkeakoulut".

– Ennen vaaleja puhuttiin jopa suuremmista summista kuin 40 miljoonasta eurosta, nyt korkeakouluyhteisö odottaa vähintään tätä, Hiltunen sanoo.

Helsingin yliopistossa poliittista historiaa opiskelevan Hiltusen mukaan edellisen hallituksen leikkaukset näkyvät koulun arjessa yhä. Kurssitarjonta on heikentynyt ja lähiopetus vähentynyt.

– Ennen kaikkea lisää resursseja tarvittaisiin opiskelijoiden tukipalveluihin, Hiltunen toteaa.

Sen lisäksi, että korkeakoulujen rahoitus saataisiin kuntoon, opiskelijat haluavat hallituksen kiinnittävän huomiota opiskelijoiden toimeentuloon. Hiltusen mukaan oli pettymys, että esimerkiksi opintorahan tasokorotus jäi hallitusohjelmasta kokonaan pois.

Hallitus vanhusten tilanteesta: "Yhdenkään ikäihmisen ei pidä pelätä vanhenemista"

Yksi Rinteen hallituksen ponnekkaimmista lupauksista on huolehtia siitä, että vanhukset tulevat hoidetuiksi. Viime talvena paljastuneet laiminlyönnit ja ongelmat useissa palvelutaloissa saivat hallituspuolueet lupaamaan, että jatkossa jokaista kymmentä vanhusta on hoitamassa seitsemän hoitajaa.

Päivi Topo johtaa Ikäinstituuttia. Hänen mielestään hallitus tarttuu oikeaan keinoon, kun se nostaa pienimpiä eläkkeitä. Jouni Immonen / Yle

Hallitus lupaa myös parantaa henkilöstön saatavuutta ja osaamista ja tehdä hoitoalasta nykyistä houkuttelevamman.

Rinteen hallituksen tunnetuimpia lupauksia on myös vappusatanen. Se tarkoittaa pienimpien eläkkeiden nostamista satasella kuussa. Ensi vuoden alusta tämä toteutunee osin. Tämä on hyvä alku, mutta ei vielä korjaa koko tilannetta, asiantuntija arvioi.

– Se on hyvin olennainen, jos haluamme parantaa iäkkäiden ihmisten hyvinvointia. Pienituloisimpiin kasautuu paljon hyvinvoinnin ongelmia ja palveluiden tarvetta, sanoo Ikäinstituutin johtaja Päivi Topo.

Ikäinstituutti on säätiöpohjainen asiantuntijaorganisaatio, jonka tehtävä on parantaa iäkkäiden tilannetta.

"Pienimpien tulojen korottaminen on hyvin olennainen, jos haluamme parantaa iäkkäiden ihmisten hyvinvointia."

Vanhustenhoidossa on puhuttu paljon laitoshoidon hoitajamitoituksesta. Sitä kirjoitetaan parhaillaan laiksi. Hoitajia ei tämän hallituskauden aikana saatane töihin niin paljon kuin mitoitus vaatisi. Hoitajia ei ole, eikä hallitus siksi ole varannut palkkaamiseen rahaakaan.

Topo ei halua kommentoida hoitaaimitoitusta, mutta budjettiehdotuksesta hän löytää iäkkäiden kannalta muitakin hyviä uutisia kuin eläkkeiden korotuksen.

– Edeltäjänsä tavoin myös tämän hallitus panee rahaa iäkkäiden hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseen. Se on kaikkein tärkeä asia, jos halutaan hillitä palveluiden tarpeen kasvua. Se on välttämätöntä, Topo arvioi.

Mittakaava ei kuitenkaan ole se, mitä tulevaisuus edellyttäisi, Ikäinstituutin johtaja arvioi. Suomessa iäkkäiden palvelut eivät ole samaa tasoa kuin vaikkapa Ruotsissa.

Jyväskylän yliopiston yhteiskuntapolitiikan professori Teppo Kröger on arvioinut, että vanhusten palveluihin tarvittaisiin miljardin tasokorotus, jotta yllettäisiin pohjoismaiselle tasolle.

Lue lisää:

Tässä työllisyysryhmien ensirohdot hallituksen budjettiriiheen: Kuntien työllisyyskokeilu tekee paluun, yritysten palkkatuki nousee 70 prosenttiin