Hannu Kauhanen on asunut omakotitalossaan kahdeksan vuotta, joiden aikana hän on istuttanut pihalleen eri eliöryhmiä houkuttelevia kasveja. Pihaan onkin Kauhasen iloksi saapunut harvinaisiakin perhos- ja lintulajeja, mutta nyt Joensuun kaupunki uhkaa sakoilla, ellei pihaa niitetä.

Hannu Kauhanen kotipihallaan Joensuussa Kimmo Kirves

Elokuun alussa joensuulainen toimittaja Hannu Kauhanen häkeltyi nähdessään omakotitalonsa pihalla kutsumattoman vieraan. Siellä seisoi vihreään liiviin sonnustautunut mies, joka napsi kuvia hänen kuusiaidastaan ja kasveistaan. Kun Kauhanen kyseli, kuka mies mahtoi olla ja mitä asiaa toimittaa, mies kertoi olevansa kaupungin leivissä, rakennusvalvonnassa.

– Onko tällainen edes laillista? Eikö tämä ole kotirauhan rikkomista, kun mitään ilmoitustakaan tällaisista aikeista ei etukäteen annettu. Pihojahan saa kuvata kadulta käsin, mutta siinä se mies minun pihallani seisoi ja kuvasi, tuohtunut Kauhanen kummastelee.

Kauhasen mukaan mies kertoi, että hänellä oli lupa kuvaamiseen – ja että kaupungilta voisi odotella kirjettä.

Kun kirje sitten elokuun lopussa kolahti Kauhasen postilaatikkoon, mies hämmentyi.

– Piha-alue on hoitamaton, pihalla olevat istutukset, puut, pensaat, nurmikko, tontin ja kadun välinen alue hoitamatta sekä tontin ja puiston välinen kuusiaita hoitamatta, kirjeessä todettiin ja viitattiin nippuun lakeja.

Kaupunki kehotti Kauhasta toimiin uhkasakon nojalla. Vanha, korkeaksi kasvanut kuusiaita pitäisi leikata ja pihan nurmikko ja kasvit tulisi niittää matalaksi.

– Koskaan aiemmin ei kukaan ole sanonut mitään tällaista, ja minä olen asunut tässä kahdeksan vuotta. Kuvia ottanut mies sanoi pihastani tulleen ilmoituksia, mutta kun kysyin, kuka tästä oli ilmoittanut hän väisti kysymyksen ja sanoi kaupungin tekevän säännöllisiä tarkistuksia, Kauhanen kertoo.

Perhosbaarin antimia. Hannu Kauhanen

Joensuun kaupunki tarkastaa vuosittain 2-3 kaupunginosaa ja antaa huomautuksia asukkaille, mikäli sellaisiin on syytä. Pihoja voidaan tulla tarkastamaan myös, jos naapurustosta tulee valituksia. Joensuun kaupungin rakennustarkastaja Jukka Hyttisen mukaan tärkeää on huolehtia siitä, ettei asemakaava-alue pusikoidu.

– Jonkun verran tulee tilanteita, että joudutaan puuttumaan pihan hoitamattomaan kasvillisuuteen. Usein siinä on muutakin kuin pelkkä kasvillisuus, Hyttinen sanoo.

Hyttisen näkemyksen mukaan Kauhasen tontilla ongelmana ei ole ainoastaan piha-alue vaan myös kadun ja tontin välinen alue.

– On pidempiaikainen tapaus, että kadun puoli on ollut hoitamatta. Tämä on kaksipiippuinen juttu, että minkä näköinen kaupungista halutaan: viidakko vai siisti, Hyttinen kertoo.

Kauhanen on kertonut niittävänsä tonttinsa kadun puolen säännöllisesti. Hän kokee, että kaupungin kirje suuntautui pääasiallisesti hänen pihansa siisteyteen, ei niinkään tontin kadun puolen. Hyttinen ei osaa sanoa, olivatko naapurit valittaneet pihasta, vai miten Kauhasen pihaan oli päätyttyä puuttua.

Kauhasen piha houkuttelee monenmoisia eliöryhmiä. Kimmo Kirves

”Luonnonsuojelualue”

Kauhasen tuhannen neliömetrin kokoisella pihalla omenapuut, pensaat ja kasvit saavat elää rauhassa, eikä nurmikkoakaan pidetä turhan lyhyenä.

Ketomaiselle pihalle ovat löytäneet perhoset, joita on Kauhasen mukaan havaittu yli 500 eri lajia. Niistä kaksi ovat biologien lausuntojen mukaan uhanalaisia. Eivätkä perhoset ole ainoa eliöryhmä, joka pihalla viihtyy.

– Tässä on käynyt palokärki, pähkinänakkeli, pikkutikka, pohjantikka ja valkoselkätikka. Lisäksi pihassa asustaa pari närheä, mikä on kaupungissa aika harvinaista, Kauhanen listaa.

Innokas lintubongari kertoo laskeneensa pihaltaan kaikkiaan 131 lintulajia.

Kun Kauhanen muutti taloon kahdeksan vuotta sitten, oli hänelle alusta saakka selvää, että hän aikoo antaa talonsa pihan kasvien kasvaa ja suoda turvapaikan erilaisille pienille piipertäjille.

– Entuudestaan pihassa on ollut omenapuita ja marjapensaita. Niiden lisäksi olen hommannut hyönteiskasveja. En ole kahteen kesään leikannut nurmikkoa, mutta olen niittänyt. Kaikki, jotka ovat pihallani käyneet, ovat sitä kehuneet, Kauhanen sanoo.

Kauhasen luontopihaksi kutsuma piha-alue on sisäpihan puolella, ei edes kadun varressa. Toisesta laidastaan piha rajautuu puistoon. Yhdessä naapurissa asuu Kauhasen mukaan samankaltainen luontopihan pitäjä.

– Naapuri ei ole saanut kaupungilta samanlaista kirjelmää, Kauhanen sanoo ja naurahtaa kuivasti.

Kyseinen naapuri, Jussi Virratvuori, on kirjoittanut Joensuun kaupungille Kauhasen pihaa puolustavan lausunnon.

– Kauhasen tontilla vallitseva ja harkitusti ylläpidettävä luonnontilaisuus miellyttää meitä sekä esteettisesti että ekologisesti. Tontin rehevyys on poikkeuksellisen viehättävää ja tunnelma heijastuu myös meidän, rajanaapurin puolelle, Virratvuori toteaa lausunnossaan.

Joensuun kaupungin rakennustarkastaja Hyttinen toteaa ymmärtävänsä, että luonnon ystävät haluavat perhosia ja muuta elämää pihoilleenkin.

– Jos nurmikolla haluaa kasvattaa kukkivia kasveja, ei me siihen puututa. Kokonaisuutena pitäisi kuitenkin olla siisti, ettei pusikkona pompsahda sieltä muiden joukosta, Hyttinen tuumaa.

Hyttinen ei osaa sanoa, miksi Virratvuori ei ole saanut vastaavanlaista kirjettä kaupungilta.

– Naapurin piha ei sitten varmaan ole kadulle niin pahalta näyttänyt, Hyttinen sanoo.

Muutama vuosi sitten Kauhanen tilasi pihalleen luonnonsuojelualueen kyltin Metsähallitukselta. Hannu Kauhanen

Saarekkeita elämälle

Kauhanen kertoo aina rakastaneensa luontoa. Pihaansa hän innostui pyhittämään monenlaisille hyönteisille ja eläimille kuutisen vuotta sitten.

– Silloin hyönteistutkija otti yhteyttä ja ehdotti, että pidettäisiin kilpailu siitä, kuka rakentaa hienoimman hyönteishotellin. Päätettiin tehdä sellainen itse malliksi minun pihalleni. Siinä on oikein paljon asiakkaita, että suosittu on, Kauhanen kertoo.

Kauhasen mukaan on loogista, että kun on hotelli, pitää olla myös baari. Niinpä pihaan syntyi seuraavaksi perhosbaari. Kauhanen istutti pihalleen lähes sata kasvilajia, jotka houkuttelivat perhosia ja monenmoisia pörriäisiä.

Vaikka luonnonsuojelualueeksi pihoja kutsuvat kyltit tulikin hankittua huumorimielessä, on vitsin takana totuuttakin.

– Kun katsoo maailman menoa, tällaiset tuntuvat tärkeiltä ja lohdullisilta paikoilta. Ilmasto muuttuu, kaupunkeja rakennetaan ja kaikki peittyy asvalttiin. Ihmisten pitäisi harrastaa tällaista enemmän. Ei pihan rehottaa tarvitse, mutta voi olla tällaisia kasvisaarekkeita, joissa on elämää, Kauhanen pohdiskelee.

Siksi Joensuun kaupungin asenne kummastuttaa ja surettaa Kauhasta. Kauhanen on kirjoittanut Joensuun kaupungille vastineen, jossa hän toteaa jatkavansa luontopihansa ylläpitoa.

– Aion jatkaa luontopihan kehittämistä jatkossakin ja toivon, että saan tehdä niin. Siitä on kaikille ainoastaan hyötyä, ei haittaa. Yksikään naapuri tai muu ihminen ei ole ainakaan minulle valittanut mistään mitään, Kauhanen päättää vastineensa.

Kaupungin elokuun lopussa lähettämässä kirjeessä käskettiin Kauhasta siistimään piha-alueen marraskuun loppuun mennessä.

– Minä aioin kyllä niittää sen jo aiemmin. Marraskuussa, Kauhanen tuhahtaa.

Kauhanen on toimittanut kaupungille vastineensa lisäksi lausunnon naapureiltaan ja kahdelta biologilta, jotka kävivät tutustumassa Kauhasen pihapiirin perhos- ja kasvilajeihin. Rakennustarkastaja Hyttinen kertoo kaupungin vastaanottaneen Kauhasen vastineen liitteineen ja pohtii, että voisi olla hyvä ajatus keskustella asiasta yhdessä Kauhasen kanssa.

– Nyt pohditaan, miten asiassa edetään. Tarkoituksena on, että keskusteltaisiin asiasta ja jos sen kadun puolen saisi siistiksi, kuten muillakin on. Jos ei näy kadulle, sen suhteen ei olla sitten niin tarkkoja, Hyttinen sanoo.