Nesteen jätedieselin päästölupaukset perustuvat poliittiseen päätökseen, joka on ristiriidassa naapurimaiden kanssa: palmuöljyn rasvahappotisleen luokittelu jätteeksi.

Nesteen lanseeraama uusiutuva diesel on nauttinut viime aikoina kritiikitöntä ylistystä Suomen median ja politiikkojen keskuudessa.

Talouselämä ja Kauppalehti vaativat Nesteen tuotteelle lisää veroalennuksia ja spekuloivat tuotteen ratkaisevan koko maan dieselpäästöjen ongelman. Kokoomuksen kansanedustaja Timo Heinonen kirjoitti eilen Nesteen jätedieselin olevan päästöiltään sähköautoja puhtaampaa. Jopa Vihreiden kansanedustaja Jyrki Kasvi jakoi Kauppalehden artikkelin Twitterissä saatetekstillä: ”Näitä lisää!”

Näin kovien väitteiden luulisi herättävän myös isoja kysymysmerkkejä. Suomen media ja poliitikot ovat kuitenkin nielleet Nesteen väitteet käsittämättömän pienellä lähdekritiikillä. Ketään ei vaikuta kiinnostavan tarkistaa, mikäli 450 prosenttia osakettaan nostaneen valtionyhtiön lupaukset pitävät paikkansa.

Kaksi prosenttilukua pyörivät keskustelun keskiössä yleisesti hyväksyttyinä totuuksina: Nesteen uusiutuva diesel on valmistettu 100% jätteistä ja se laskee 90% päästöjä verrattuna tavalliseen dieseliin. Nämä väitteet eivät kuitenkaan ole niin yksiselitteisiä, kuin media antaa olettaa.

Jätettä palmupuusta

Ensimmäinen prosenttiluku väittää, että Neste MY uusiutuva diesel valmistetaan 100% jätteistä ja tähteistä.

Kaikki tuntevat ”kinkkutempun” ja tietävät, että Nesteen uusiutuvan dieselin raaka-aineina voidaan käyttää muille kelpaamatonta jätteitä. Idea vetää puoleensa: teollisuuden ja kotitalouden jäterasvat ovat menossa roskiin, mutta Nesteen teknologialla niistä voidaan jalostaa polttoainetta tieliikenteeseen.

Harva kuitenkaan tietää, että Nesteen jätedieselin merkittävin raaka-aine ei tule kuluttajien joulupöydistä, vaan Kaakkois-Aasian sademetsistä. Palmuöljyn rasvahappotisle (PFAD) on kuluttajille tuntematon raaka-aine, mutta Nesteen jätedieselille yksi tärkeimmistä.

Ympäristöjärjestöt ovat vuosikymmenten saatossa iskostaneet kuluttajien tietoisuuteen palmuöljyn haitat. PFAD, joka syntyy sivutuotteena palmuöljyntuotannossa, on kuitenkin päässyt livahtamaan kuluttajien ohitse.

Neste itse ei suostu kertomaan missä suhteessa heidän uusiutuva diesel on suomalaista kinkkurasvaa ja indonesialaista palmupuuta, mutta Ruotsin Energiaviraston mukaan vuonna 2017 PFAD:in osuus Ruotsissa myytävästä uusiutuvasta dieselistä oli lähes 40% – eli suurin yksittäinen raaka-aine.

Lainsäädäntö kannustaa ilmeisistä syistä teollisuutta hyödyntämään mahdollisimman paljon kaatopaikalle menevistä jätteistä ja tähteistä: jätteestä valmistettu biopolttoaine nauttii muun muassa verohelpotuksista, matalimmista kestävyyskriteereistä ja edullisesta päästölaskennasta.

Kun yritykselle jaetaan miljoonaetuja jätteiden uudelleenkäyttämisestä, kysymyksestä mikä raaka-aine lasketaan jätteeksi, on tullut poliittisesti polttava – ainakin naapurimaissa.

PFAD täyttää EU:n säätämät biopolttoaineiden kestävyyskriteerit, ja voidaan luokitella tähteeksi. Itse luokittelu on kuitenkin jäsenmaiden vastulla. Monissa maissa ollaankin havahduttu EU-lain puutteellisuuteen ja jäteluokitukselle on asetettu tiukempia kriteerejä.

Monet Nesteen tärkeät markkinat, kuten Iso-Britannia, Ranska, Norja ja Ruotsi ovat jo poistaneet PFAD:in jäteluokituksen vedoten raaka-aineen ympäristöongelmiin. Palmuöljyteollisuutta ei haluta tukea jäteluokituksen tuomilla eduilla. http://direktoratet.no/no/Nyheter/Nyheter/2016/April/Ny-klassifisering-av-PFAD-fra-1-januar-2017/

Norjan yleisradioyhtiö NRK ja ruotsalainen Sveriges Natur-lehti kirjoittivat lakimuutosten aikaan Nesteen yrityksistä lobbaamalla estää jäteluokituksen kiristäminen. Sekä Ruotsissa että Norjassa lobbaaminen jäi yritykseksi. http://www.sverigesnatur.org/aktuellt/finland-hindrar-regeringens-palmoljestopp/

Suomen työ- ja elinkeinoministeriö sen sijaan on yhtä mieltä Nesteen kanssa eikä katso lakien tiukennusta tarpeelliseksi. http://newsnowfinland.fi/news-now-original/investigation-new-biofuel-law-puts-palm-oil-products-in-your-tank-that-neste-fights-to-claim-as-waste

Sama diesel, eri päästöt

Johtuen Suomen poikkeavasta linjasta päästöpolitiikassa, myös toinen pinnalla olleista väitteistä – 90% pienemmät päästöt – toteutuu vain Suomen valtion ilmatilassa.

Jos Nesteen uusiutuvalla dieselillä tankatun auton ajaa Ruotsin rajan yli sen tuottamat päästöt saattavat moninkertaistua. Kyseisellä ilmiöllä ei ole mitään tekemistä luonnontieteiden kanssa, vaan matalampien päästöjen yhtälö on Suomessa täysin politiikkojen laatima.

Kun biopolttoaineen raaka-aine luokitellaan jätteeksi, sen aiheuttamiin laskennallisten päästöjen mittaamiseen sovelletaan eri kaavaa kuin tavallisiin raaka-aineisiin. Energiavirasto kirjoittaa:

”Jätteistä ja prosessitähteistä tuotettujen biopolttoaineiden […] tuotannon kasvihuonekaasupäästöjen katsotaan alkavan vasta raaka-aineen keräilystä […], jolloin raaka-aineiden tuotannosta syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä ei tarvitse huomioida kasvihuonekaasupäästövähenemän laskennassa.”

Eli toisin sanoen palmuöljyn rasvahappotisleestä valmistetun dieselin päästöjä laskiessa ei tarvitse ottaa huomioon itse palmupuiden viljelemisessä tai jalostuksessa syntyneitä päästöjä. Päästölaskuri alkaa raksuttamaan vasta kun PFAD isketään Nesteen kouraan, huolimatta siitä kuinka paljon sen indonesialaiset tuottajat olisivat huristelleet rekoilla edes takaisin sen tuottamiseksi.

Vaikka palmuöljy ja PFAD syntyvät täysin samasta puusta täysin samassa prosessissa, EU:n RES-direktiivi katsoo, että palmuöljyn ilmastovaikutus on 37g CO2e/MJ ja PFAD:in vain 14 g CO2eq/MJ. Tämä johtuu vain ja ainoastaan jäteluokituksen tuomista eduista.

Toisin sanoen: PFAD-pohjaisen uusiutuvan dieselin päästövähennykset pohjautuvat leijonaosalta poliittiseen päätökseen tieteen sijasta.

Biopolttoainemonopoli

Kun valtio on ensin säätänyt valtionyhtiön tuotteet ympäristöystävällisiksi, on niiden rummuttaminen kuluttajillekin helpompaa päästötavoitteiden nojalla.

Helmikuun alussa eduskunta hyväksyi lain, jossa biopolttoaineiden osuutta tieliikenteessä nostetaan asteittain 30 prosenttiin vuoteen 2029 mennessä. Laki kohdistuu ennen kaikkea vetykäsiteltyyn uusiutuvaan dieseliin – jota myös Nesteen uusiutuva diesel on – sillä se on ainoa biopolttoaine, jota voidaan sekoittaa tavallisen dieselin kanssa rajoituksetta.

St1 ja Teboil ovat nostaneet jo mekkalan uuden laista, joka käytännössä antaa valtionyhtiölle monopoliaseman markkinoilla. Jakeluvelvoite pakottaa Nesteen kilpailijat – sakon uhalla – ostamaan ja Nesteen tuotetta ja sekoittamaan sitä oman dieselinsä joukkoon. St1:sen yhteiskuntasuhdejohtaja Mika Aho arvioi Ylelle, että kun yksi kuutio uusiutuvaa dieseliä maksaa tuhat euroa enemmän kuin fossiilinen diesel, päädytään miljardin euron lisäkustannukseen. https://yle.fi/uutiset/3-10367503

Myös ympäristöjärjestöt ovat panneet merkille, että uusi laki hyödyttää Nestettä enemmän kuin ympäristöä. https://twitter.com/transenv/status/1098871868247937024

Lakihankkeen tarkoituksena on tietenkin toteuttaa Suomen ilmastopolitiikkaa ja saavuttaa päästötavoitteet. Lienee kuitenkin syytä tarkkailla, missä vaiheessa poliittiset päästötavoitteet menevät ympäristön edelle: suomalaisten päästötavoitteiden saavuttaminen indonesialaisella palmupuulla kuulostaa vähintäänkin kyseenalaiselta.