En skolklass i Växjö måste testas för tuberkulos då en pojke i klassen visat sig bära på lungsjukdomen som lyder under smittskyddslagen, rapporterade Smålandsposten i september. Pojken bor på ett hem för ensamkommande flyktingbarn där flera personer smittats. Det har dock senare visat sig att ingen i klassen smittats.

I slutet av augusti intervjuades Hanna i Sydsvenskan. Hon är anställd på ett av Lunds många HVB-hem för ensamkommande och har likt en kollega drabbats av tbc. Hanna hörde av sig till Sydsvenskan efter att fyra kommunanställda i Malmö som arbetar med ensamkommande testats positivt för tuberkulos. Hanna älskar sitt jobb men uppger att hon aldrig varnats för smittofaran av sin arbetsgivare. Det är förvisso inte självklart att hon fått smittan i arbetet, då man kan ha smittats förut och gå med vilande tbc under lång tid, men klart är att arbetsmiljön inbegriper förhöjd risk att stöta på aktiv tbc-smitta.

Barometern presenterade i juni nyheten att fem anställda på HVB-hem i Emmaboda kommun smittats med tbc och lämnat sina anställningar. En trovärdig anonym källa uppgav att flera chefer känt till smittorisken, men när ny personal rekryterats har dessa ändå inte informerats. Socialchefen bekräftar i media att 17 ensamkommande med tbc finns i Emmaboda kommun och att några av dem isolerats på länssjukhuset. Han sade också att man inte kan utesluta att den smittade personalen ådragit sig sjukdomen på jobbet.

Tuberkulos är en infektionssjukdom som främst drabbar lungorna, men som kan påverka andra organ. Den latenta varianten av sjukdomen kan när som helst övergå i en aktiv och smittsam fas. Den rutinmässiga vaccineringen upphörde i Sverige under 1970-talet eftersom man ansåg att sjukdomen var mer eller mindre utrotad. Vaccination ger inte heller något fullständigt skydd mot tbc som var ett gissel in på 1950-talet i vårt land.

På tio år har tbc-fallen fördubblats i Sverige. Under 2015 anmäldes totalt 835 nya fall vilket är en ökning med 22 procent jämfört med året innan. Enligt Folkhälsomyndigheten beror ökningen helt och hållet på invandring. Förändringen är särskilt markant i åldersgruppen 15-19 år. Gruppen ensamkommande behöver inte bara ålderstestas utan uppenbarligen även screenas för tbc.

Tre riskländer för smittan enligt FN-organet WHO är Somalia, Eritrea och Afghanistan. Åtskilliga asylsökande i Sverige kommer från dessa områden och tvingas leva trångbott i bostadsbristens Sverige, vilket ökar risken för tbc. Sjukdomen orsakas nämligen av bakterier som sprids via hostningar.

I Sverige avfärdar ansvariga myndigheter styvnackat oro. Hälsokontroller för nyanlända är fortfarande frivilligt. Norska Folkehelseinstituttet gör en helt annan analys. Tuberkulosundersökning är obligatoriskt för asylsökande, dessutom inom blott två veckor, och för samtliga från högriskländer som tänker stanna i Norge längre än tre månader.

WHO har målet att antalet tuberkulosfall globalt ska minska med 90 procent till 2035. Spridningen av de svårbehandlade multiresistenta tbc-bakterierna ger WHO särskild huvudvärk. Sverige måste bidra i kampen och omgående införa det norska regelverket som ställer krav på sjukvården som utförare.

Under första halvåret 2016 har bara i Stockholms län nästan hundra personer diagnosticerats med tuberkulos. Svenska myndigheter måste inse att här krävs ett nytt förhållningssätt. Det handlar om att värna hälsan för alla i Sverige, oavsett var på planeten vi råkat födas.

I Sverige avfärdar ansvariga myndigheter styvnackat oro. Hälsokontroller för nyanlända är fortfarande frivilligt.

Det här är en opinionstext publicerad i Dagens Samhälle. Åsikterna som uttrycks i artikeln står skribenten för.