Regeringens nye gymnasiereform lægger op til, at karakterkravene for at komme på gymnasiet skal skærpes.

I dag præsenteres regeringens forslag til en ny gymnasiereform. Undervisningsminister Ellen Trane Nørby (V) lægger et forslag frem, der kommer til at kunne mærkes i de danske gymnasieklasser.

Nogle af hovedpunkterne i det nye udspil: De studerende skal have et gennemsnit på minimum 4 i dansk og matematik fra folkeskolen. Det nuværende grundforløb er på 6 måneder, og det skal nu kortes ned til 3 måneder. Stort set alle studieretninger skal indeholde matematik på B-niveau. De nuværende 389 studieretninger på HHX, HTX og STX skal kortes ned til 49. Og alene på STX, som er det almene gymnasium, skal studieretningerne skæres ned fra 209 til 18 forskellige. De studerende skal ikke længere vælge studieretning allerede i folkeskolen. Valget skal ifølge regeringens udspil først falde efter at de tre måneders grundforløb er overstået.

Ifølge Berlingske skal antallet af studieretninger skæres markant, og samtidig bliver de kommende gymnasieelever mødt med et kortere og mere intenst grundforløb.

Desuden ønsker blå blok et adgangskrav, der betyder, at man skal have karakteren fire i fagene dansk og matematik, mens rød blok har fremsat lavere krav.

Studerende er splittede

På Mulernes Legatskole i Odense er de studerende - ligesom politikerne på Christiansborg - ikke helt enige om kvaliteterne ved den nye reform. Rikke Olsen kan godt se fordelene ved karakterkravet på fire:

- Jeg synes, det er en helt vildt god idé. Det kræver en vis faglighed i de enkelte fag at gå på gymnasiet. Med det her karakterkrav er de studerende nok mere indstillet på, at det kræver noget af dem. Der er nok enkelte, der dropper ud, fordi det kommer bag på dem, at det er så hårdt. Så der skal være et niveau, så de ved, hvad de går ind til.

Severin Bentsen er anderledes kritisk:

- Grundlæggende synes jeg ikke, at en karakter er en særlig god måde at vurdere en elev på. Det er unødigt at flytte fokus over på karakteren. I stedet bør fokus være på at eleverne vurderes nuanceret – ud fra deres engagement og sociale kompetencer.

Det har længe været debatteret, om der skal være et karakterkrav, som skal opfyldes, før de unge kan komme på gymnasiet. Matematik og de naturvidenskabelige fag vil fremover bliver opprioriteret, hvis den nye reform bliver vedtaget.

Det forventes også, at den nye reform bliver et opgør med den nuværende HF-uddannelse. Det forventes, at HF-uddannelsen frem over ikke kommer til at give adgang til universiteterne, med mindre de studerende forlænger deres studietid med et år.