Eksperter kritiserer Nordea for at bruge tvivlsomme afkastberegninger i en redegørelse til Finanstilsynet. Nordea afviser, at der er et problem.

Claus Iversen, f. 1973, er finansredaktør på Finans. Claus har læst Statskundskab og Medievidenskab på Aarhus Universitet og har arbejdet som finansreporter i mange år. Han begyndte sin journalistiske karriere på Altinget.dk i 2001, hvor han som redaktør var med til at udvikle sitets fagspecifikke nyhedsbreve. Udover at have arbejdet fire år på Berlingske Tidendes Business-redaktion har Claus også prøvet kræfter med presse- og kommunikationsarbejde i såvel landbrugets brancheorganisation – det daværende Landbrugsraadet – som i Danske Bank. Han er en ivrig løber – dog ses han ikke så ofte på landevejene, som da han som ungdomsløber hentede op til flere guldmedaljer hjem.

Jakob Martini, f. 1977, er journalist på Finans, hvor han dækker banker, pension og realkredit. Han har beskæftiget sig med forskellige grene af erhvervsjournalistikken i en årrække. På dagbladet Børsen har han siden 2008 dækket klima og kultur ud fra en pengevinkel. I 2012 blev han en del af Børsens finansredaktion, inden han skiftede til Finans i september 2014. Jakob gør en dyd ud af at trække svært gennemskuelige problemstillinger frem i lyset. På finansområdet har det bl.a. ført til lovændringer og øget kontrol omkring investeringsforeninger og pensionsselskaber. Jakob er desuden erklæret rock-nørd, elsker sine vinylplader og kan tale længe og indgående om Manchester United.

Storbanken Nordea har puttet yderst tvivlsomme tal i regnemaskinen, da banken frifandt sig selv for vildledning efter skandalesagen om Flexinvest Fri i Danske Bank. Sådan lyder det fra to eksperter på baggrund af en Nordea-redegørelse til Finanstilsynet, som Finans har fået aktindsigt i.

»Man kan ikke regne, som Nordea tilsyneladende har gjort. Det giver ingen mening,« siger professor på Aalborg Universitet, Carsten Tanggaard.

I redegørelsen er Nordea blevet bedt om at gennemgå, hvordan banken har rådgivet private kunder, som ville investere med lav risiko. Svaret har været ventet med spænding i branchen, fordi Nordea i årevis har solgt produkter, der på mange måder ligner Flexinvest Fri.

Flexinvest Fri-sagen Investeringsproduktet Flexinvest Fri har sendt Danske Bank ud i den hidtil mest alvorlige sag om investeringsrådgivning herhjemme.

I adskillige måneder solgte banken Flexinvest Fri til tusindvis af kunder, selv om banken forventede, at produktet på fem års sigt ville give kunderne et negativt afkast, når gebyrerne til banken var betalt.

Sagen har fået Danske Banks bestyrelse til at fyre to ansvarlige chefer, heriblandt bankdirektør Jesper Nielsen, som var konstitueret topchef i tiden efter Thomas Borgen.

Danske Bank har meddelt, at sagen berører omkring 87.000 kunder i Danmark. Danske Bank vil godtgøre kunderne ved at udbetale omkring 400 mio. kr. i kompensation.

Finanstilsynets undersøgelse har resulteret i en politianmeldelse af banken for vildledning af kunderne.

Finanstilsynet har desuden indledt en undersøgelse af Nordea, Nykredit Bank, Jyske Bank, Sydbank og Spar Nord, der alle har solgt produkter, der minder om Flexinvest Fri.

Danske Bank er havnet i kløerne på bagmandspolitiet (SØIK), fordi kunder blev vildledt til at investere i lavrisikoprodukter med et forventet negativt afkast. Nordea har ifølge sin egen redegørelse ikke begået samme fejl som Danske Bank, men der er en betydelig forskel på, hvordan de to banker har regnet på afkastforventningerne.

Mens Danske Bank fastsatte afkastforventningerne på fem års sigt, har Nordea frifundet sig selv baseret på bankens langsigtede afkastforventninger, der gælder på 20 års sigt. Det kan være et problem, fordi de langsigtede afkastforventninger vil vise et betydelig højere årligt afkast, når det handler om lavrisikoprodukter med mange obligationer.

»Det er muligt, at Nordea kan få det til at se ud som, at afkastet bliver positivt ved at benytte langsigtede afkastprognoser, men det giver ikke et realistisk billede. Faktum er, at det aldrig kan blive en god idé at sælge et produkt med mange obligationer, som har en negativ rente,« siger Carsten Tanggaard.

Nordeas langsigtede forventninger rammer især skævt for kunder, der f.eks. skal bruge pengene om fem år.

»Det virker ikke sagligt at benytte langsigtede afkastforudsætninger til at gennemgå produkter til kunder med langt kortere investeringshorisont. Jeg synes, Nordea mangler at svare på, hvordan tallene ville se ud, hvis de regnede på mere kortsigtede afkastforventninger,« siger Nikolaj Holdt Mikkelsen, der er investeringsekspert og selvstændig rådgiver.

Nordea afviser kritikken.

»Vi mener helt klart, at den gennemgang og de beregninger, vi lavede til redegørelsen til Finanstilsynet i forbindelse med Danske Bank-sagen, var foretaget på et sagligt grundlag,« siger Hans Henrik Klestrup, der er bankdirektør med ansvar for Wealth Management i Nordea.

Nordeas kortsigtede afkastforventninger fremgår ikke af redegørelsen til Finanstilsynet, men ifølge Hans Henrik Klestrup bliver de anvendt som stresstest i den løbende rådgivning af kunder.

»Netop fordi vi stresstester i vores beregning af de forventede afkast, er vi af den klare overbevisning, at vores rådgivning lever op til de krav, som ikke kun lovgivningen, men også vores kunder stiller til os,« siger han.

I Danske Bank har man tre forskellige sæt afkastforventninger til kunder med en tidshorisont på mere end tre år. Jo længere tidshorisonten er, jo højere er det forventede afkast, oplyser banken.

»Vi sigter således efter at beregne forventede afkast baseret på kundens reelle tidshorisont, da vi vurderer, det giver et mere retvisende billede,« oplyser Danske Bank i en e-mail.

Finanstilsynet ønsker ikke at kommentere Nordeas redegørelse eller beregningsmetode, da undersøgelserne ikke er afsluttet.