Har du vigtige planer senere på dagen, kan det være en idé at holde god afstand til fodboldkampe og demonstrationer. Siden de menneskelige »futtog« på Amager­brogade i København under klimatopmødet COP15 i 2009 er politiets brug af præventive frihedsberøvelser steget markant.

Det viser en gennemgang foretaget af tænketanken Justitia på baggrund af tal fra Rigspolitiet. I de første år, efter at politiet i 2004 fik lovhjemmel til at tilbageholde personer, der endnu ikke har brudt loven, blev muligheden kun sjældent brugt. Det ændrede sig under de massive klimademonstrationer i 2009, hvor 2.086 personer blev frihedsberøvet præventivt.

Men selv om der ikke siden har været lignende store begivenheder i Danmark, har antallet af præventive frihedsberøvelser, hvor politiet henviser til »orden og sikkerhed«, de seneste tre år været endnu højere end i COP15-året. I 2014 blev 2.394 personer tilbageholdt præventivt, og et lignende billede tegner sig for 2015, hvor statistikken endnu ikke har hele året med.

Stigningen bør »i sig selv give anledning til betænkeligheder,« lyder det i tænketankens analyse. Men dertil kommer – siger direktør Jacob Mchangama – »at de administrative frihedsberøvelser i en lang række sager gennem årene er blevet kendt ulovlige. Udviklingen i tallene og de retssager, hvor demonstranter eller andre har fået medhold, tyder på, at politiets tolkning af loven ikke lægger nok vægt på borgernes frihedsrettigheder, herunder ytrings- og forsamlingsfriheden«.

Justitiadirektøren understreger, at der ikke findes tal for, hvor mange af de præventive frihedsberøvelser, som efterfølgende viser sig ikke at holde i byretten.

En gennemgang viser dog, at det gælder flere af de større sager, herunder masseanholdelserne under COP15, ved en Danish Defense League-demonstration i Aarhus i 2012, efter en fodboldkamp på Brønby Stadion i 2013, hvor 359 siden fik tilkendt erstatning, samt de administrative frihedsberøvelser og påbud mod pro-Tibet-demonstranter under et kinesisk statsbesøg i 2012. Senest fik personer fra venstrefløjsgruppen AFA i januar i år medhold i, at der var tale om ulovlige administrative frihedsberøvelser, da de – under en demonstration i 2014 – blev omringet af politiet og tvunget til Nørrebro.

»Hver gang griber det ind i den enkelte borgers beskyttelse mod vilkårlig frihedsberøvelse og i grelle tilfælde ytrings- og forsamlingsfriheden,« siger Jacob Mchangama, som foreslår en revision af politilovens paragraffer om administrativ frihedsberøvelse. Blandt andet bør det ifølge Justitia understreges i politiloven, at »ethvert indgreb skal ske med respekt for borgernes frihedsrettigheder«.

Ingen umiddelbar forklaring på stigning

Det vil dog næppe få den store betydning, mener juraprofessor Jørn Vestergaard fra Københavns Universitet.

»Analysen peger helt klart på et væsentligt problem. Løsningen er dog næppe at file på bestemmelserne i politiloven,« lyder det fra strafferetseksperten, som peger på, at menneskerettighederne »selvfølgelig skal respekteres«:

»Efter min opfattelse er det et ledelsesmæssigt ansvar at sørge for, at det sker.«

Hos Institut for Menneskerettigheder er seniorforsker Peter Vedel Kessig ligeledes kritisk.

»Man bør begrænse brugen mest muligt, fordi det er betænkeligt set fra et menneskerettighedssynspunkt,« siger han.

Og formand for Foreningen af Forsvarsadvokater, Kristian Mølgaard, efterlyser en forklaring:

»Stigningen er markant, og den ser ud til at være kommet for at blive. Der kan være en god og sober forklaring, og jeg ved ikke, hvad den kan være. Men tallet giver anledning til bekymring.«

Rigspolitiet har ikke ønsket at stille op til et interview om udviklingen. Per mail oplyser kommunikationsafdelingen, at politiet ikke umiddelbart kan forklare stigningen i brugen af de administrative frihedsberøvelser.

Politiets øverste chef og justitsminister Søren Pind (V) siger i et skriftligt svar:

»Jeg har tillid til, at politiet anvender reglerne korrekt«.

Socialdemokraternes retsordfører Trine Bramsen vil imildertid tage sagen op med ministeren:

»Man kan ikke på baggrund af tallene konkludere, at loven er utidssvarende. Der kan være flere forklaringer. Det vil vi drøfte med ministeren«.

.

Flere grupper, der er blevet frihedsberøvet, har efterfølgende trukket politiet i retten for at få afgjort, om der var tale en ulovlig frihedsberøvelse med dertilhørende erstatning. Her er fire sager fra de seneste år,

Foto: Niels Ahlmann Olesen, Mikkel Berg og Bax Lindhardt Fold sammen Læs mere Læs mere

1. december 2013:

484 tilbageholdes ved Brøndby Stadion

Casper Bellincampi, 24 år, bestyrelsesmedlem i F.C. København Fan Club:

»Jeg er en af de sidste, der forlader FCKs afsnit den 1. december 2013. Vi begiver os væk fra stadion i den eneste retning, vi kan komme – ud mod Park Allé. Desværre er der igen denne aften ballade. Men der kommer ro på situationen, og vi kommer op forrest i denne store gruppe af FCK-tilhængere, men vi har ingen mulighed for at komme forbi politi­afspærringen.

Politiet beder os vente. Efter 10-15 minutter meddeler politiet os, at vi skal sætte os ned. Klokken 21.43 bliver vi anholdt. Men ingen vil fortælle os hvorfor.

»Det ved I godt selv«, siger betjenten. »Det giver da sig selv – I har køller, slagvåben og den slags«.

Det har vi ikke og har bevidst holdt os langt væk fra balladen – vi spørger igen uden at få svar.

Jeg får strips på håndleddene og bliver sat i »futtog« på asfalten. »Nej«, lyder det kontante svar, når nogen spørger, om de kan komme til at tisse. Vi sidder på den kolde asfalt, og det er måske særligt problematisk, da jeg sidder i rabatten, hvor der også er fugtig jord, som gør mine bukser våde. Kort tid inden løsladelsen, omkring kl. 23.20, bliver mine strips klippet. Vi bliver officielt meddelt via megafon, at klokken er 23.25, og at vi er nu løsladt.«

Rettens dom: Politiet erkender ulovlig frihedsberøvelser efter hændelsen og udbetaler i første omgang 2.500 kr. til hver af de frihedsberøvede. Senere får 359 personer forhøjet erstatningen til 4.000 kr.

Politiets brug af administrative anholdelser er steget markant over en tiårig periode. Suhaib Charif Fold sammen Læs mere Læs mere

31. marts 2013:

49 anholdt i Mølleparken, Aarhus

Suhaib Charif, 32 år, jobsøgende:

»Jeg skulle til en venindes fødselsdag om aftenen og ville købe en gave den dag. Ved Vesterbro Torv hører jeg larm og bliver nysgerrig. Jeg kendte ikke til Danish Defence League-demonstrationen i Mølleparken. Jeg ser et væld af kampklædte politifolk, salatfade, med- og moddemonstranter og forbipasserende som mig selv. Det lignede noget fra TV. Der bliver kastet flasker og råbt skældsord, og jeg prøver at komme væk.

Politiet råber i en megafon, at vi har få minutter til at forlade området for at undgå anholdelse. Men vi bliver stormet med det samme.

Jeg hamrer mit skinneben imod et eller andet og bliver bedt om at sætte mig ned. Vi bliver lagt i strips og sidder i lang tid på fortovet, før vi bliver kørt til Politigårdens kælder og anbragt i futtog. Sådan sidder vi i flere timer, i en ikke specielt behagelig stilling. Jeg beder om at komme på toilettet, og på vej tilbage spørger en politimand med et smørret grin, om jeg ikke kunne have rengjort toiletterne, når nu jeg alligevel var derude. Jeg kigger chokeret på den politimand, som førte mig hen til toiletterne. »Hørte du det?«.

Han siger, at han intet hørte, selv om jeg så ham smile og grine af bemærkningen. Det var dråben. Jeg kan ikke huske, hvor længe der gik derefter, før jeg blev løsladt. Jeg mødte op til fødselsdagen med mærker på håndleddene og uden en gave.«

Rettens dom: De administrative frihedsberøvelser var ulovlige, og Suhaib Charif og de 11 øvirge, der anlagde sagen, fik tilkendt en erstatning på 2.400 kroner.

Laura Goret Hansen har været administrative anholdt Fold sammen Læs mere Læs mere

17.-18. oktober 2014:

»Reclaim mod racisme« på Amagertorv

Laura Goret, 22 år, studerende:

»Jeg ankommer til Amagertorv til en gadefest mod racisme. Klokken er omkring 20. Her er allerede mange mennesker, men jeg finder hurtigt mine venner. Folk danser, snakker og hygger sig. Hen på aften smutter jeg og et par venner ind på en bar, hvor vi låner toilettet, da jeg kommer tilbage til festen, er Amagertorv ryddet, politiet er rykket ind og har fanget folk mellem Illum og Café Norden. Jeg ser, at politiet holder folk op mod muren og kaster dem ned i jorden, jeg bliver for alvor bange for, at mine venner er kommet til skade, især er jeg bekymret for en af mine veninder på krykker. Mængden skubbes ud på Kristen Bernikows Gade og hen mod Kongens Have. Jeg leder stadig efter min veninde, da jeg er bange for, at hun ikke kan følge med mængden, og at politiet vil reagere aggressivt på, at hun ikke kan følge med. Jeg kommer for tæt på, og en af mine veninder og jeg skubbes ind i mængden af to politimænd. Da jeg gør modstand og siger, at jeg ikke har gjort noget, kommer en tredje politimand og skubber mig ned i asfalten. Dette skaber en reaktion fra mængden, som hurtigt slås ned af politiet. Vi føres hele vejen til hjørnet af Nørrebrogade/Blågårdsgade, hvor politiet maser os mellem to store grupper af politimænd, som skubber os sammen og forsøger at dirigere os hver sin vej. Herefter løslader politiet os.«

Rettens dom: Der var tale om administrativ frihedsberøvelse, men ikke en ulovlig en af slagsen, da sagsøgerne havde tid og mulighed til at forlade stedet tidligere på aftenen og dermed undgå at blive indlemmet i en hårdere gruppe, der retteligt blev frihedsberøvet.

Byret: Politiet begik ulovligt indgreb mod Tibet-aktivist-Se Ritzau- Byretten i København afsagde tirsdag d. 18. februar 2014 dom i sagen hvor seks personer, med tilknytning til støttekommiteen for Tibet, forlanger rettens ord for at politiet forhindrede dem i at ytre sig fredeligt under besøget af Kinas præsident i juni 2012 . Borgerne blev forhindrede i at vise det Tibetanske flag og en kvinde blev visiteret med påstand om at hun havde hash på sig. Retten afviste fem af klagerne og gav en medhold. Her er det Thomas Goetz, der som den eneste fik medhold, der ringer til kæresten efter domsafsigelsen. Fold sammen Læs mere Læs mere

15. juni 2012:

Tibetaktivisten i Kongens Have

Thomas Goetz, 60 år, webmaster:

»I anledning af den kinesiske præsident, Hu Jintaos, besøg i Denmark ville jeg vise min utilfredshed med den kinesiske besættelse af Tibet og behandlingen af det tibetanske folk i Kina. Derfor placerede jeg mig i haveanlægget ved Rosenborg Slot, hvor præsidenten efter sigende skulle komme kl. 15, for at vise ham det tibetanske flag.

Mens jeg talte med et tysk turistpar fra Regensburg, der undrede sig over, at Rosenborg Slot var lukket for besøg, dukkede tre politimænd op og opfordrede mig til at tage flaget ned. Jeg tog flagstangen ned på jorden, men den var stadig synlig. Der var demonstrationsforbud på stedet, sagde de, og det betød, at jeg ikke måtte råbe, forstyrre eller vise flaget. Ovenikøbet skulle jeg oplyse mit CPR-nummer.

Den af de tre politimænd, der førte ordet, bad mig så lægge flaget helt ned på jorden. Jeg prøvede at overbevise dem om, at jeg var fredelig, og at jeg brugte min ret til at ytre mig frit. Han beklagede, men det var ordren.

En anden politimand rapporterede om mig via sit kommunikationsudstyr. Han ville høre, hvad der skulle ske. Resultatet var, at jeg ikke – selv om jeg ville – måtte forlade området. Her, mente han, kunne de bedre passe på mig. Forstærkning kom. Jeg var i den efterfølgende times tid omringet af tre til syv politimænd, der bevogtede mig.

Da jeg senere måtte gå, blev jeg eskorteret ud af området.«

Rettens dom: Østre Landsret stadfæster i september 2015 byrettens dom. Der var tale om ulovlig frihedsberøvelse af Thomas Goetz, idet han ikke måtte forlade Kongens Have.