Mens den endelige skæbne for det danske atomskrot ligger på folketingspolitikernes bord, er affaldet opmagasineret så tæt på Roskilde Fjord, at Dansk Dekommissionering må følge alle stormvarsler tæt.

Det indså organisationen efter stormen Bodil, men også stormen Urd natten til mandag var faretruende. Det oplyser Dansk Dekommissionering, der er ansvarlig for affaldet.

»Vandet steg i går med 152 cm i Roskilde, og det har givet problemer andre steder. Vi diskuterede det med Østsjællands Beredskab og vurderede ikke, at der var grund til at prioritere det i forhold til andre områder,« siger direktør i organisationen, Ole Kastbjerg Nielsen.

Læs hele Ingeniørens fokus om atomskrot her.

Derudover har vagter ronderet bygningerne i løbet af natten og alt er blevet inspiceret her til morgen uden at finde skader, oplyser han.

Bodil gjorde opmærksom på risiko

De potentielle problemer med indtrængende vand gælder særligt lagerhallen, der huser de 5000 tønder lavradioaktivt atomaffald, der lige nu opbevares ved det tidligere atomkraftværk i Risø. Bygningen er nemlig den lavest beliggende i området, som ligger helt ned til Roskilde Fjord.

»Vi blev opmærksomme på, at der kunne komme problemer i 2013 efter Bodil. Der var vandet kun 40 cm fra lagerhallen,« konstaterer Ole Kastbjerg Nielsen.

Derfor fik organisationen opmålt området for at verificere kotehøjderne for bygningerne. Her viste det sig, at lagerhallen med lavradioaktivt affald med sine 2,43 meter over havoverfladen var den lavest beliggende bygning i området – et faktum man ifølge Ole Kastbjerg Nielsen næppe har været overvejet, da lageret blev etableret.

Affald kan forurene jorden

Dansk Dekommissionering har også fået lavet en undersøgelse af de såkaldt helsefysiske konsekvenser, hvis lageret skulle blive oversvømmet.

Ole Kastbjerg Nielsen understreger, at de fleste tønder på lageret er indstøbte og dermed består af en indre og en ydre tønde med beton imellem. Dermed bør de ikke være utætte. Men det er ikke muligt at inspicere de inderste tønder på lageret for eventuel tæring, påpeger han.

»Derfor kan vi ikke garantere med 100 procent sikkerhed, at de ikke kan lække,« siger han.

Dertil kommer, at tilførslen af saltvand til tønderne ville fremme tæringen af alle de intakte tønder, påpeger han. Selv hvis noget skulle slippe ud af bygningen viser beregningerne, at de helsefysiske konsekvenser er overkommelige.

»Beregningerne viser, at der ikke er sundhedsfare ved det. Men risikoen er, at et område udenfor lageret ville blive kontamineret. Så skulle vi deponere jorden fra området som mere lavradioaktivt affald,« siger Ole Kastbjerg Nielsen.

ATOMKORT: Hjælp os med at placere atomaffaldet

Midlertidigt lager på ubestemt tid

Folketinget skal i løbet af 2017 tage beslutning om, hvorvidt der skal laves et slutdepot eller et midlertidigt depot til affaldet. Herefter skal man overveje placering, vedtage den og ikke mindst bygge depotet.

Der kan derfor gå lang tid, før affaldet bliver flyttet til en mere sikker placering. Dansk Dekommissionering har derfor også undersøgt forskellige måder at sikre den nuværende lagerhal på.

»Vi vidste i 2013, at Bodil var usædvanlig på grund af vindretningen, og fordi der var to storme lige efter hinanden. Det skabte en langvarig storm, der pressede meget vand ind i fjorden. Det viser sig jo nu, at det ikke var mere usædvanligt end at det kunne ske igen,« siger Ole Kastbjerg Nielsen med henvisning til vindretningen.

Han vurderer, at Dansk Dekommissionering vil ende med at bygge en form for sikring af bygningen, så den ikke bliver udsat for unødig risiko i fremtidige storme indtil Folketinget har besluttet atomaffaldets fremtid.