Med afsæt i en dom fra Højesteret i dag skal det undersøges, om reglerne for familiesammenføring kan blive endnu strammere.

Det mener udlændingeordfører for Dansk Folkeparti Martin Henriksen (DF).

- Vi retter med det samme henvendelse til integrations- og udlændingeminister Inger Støjberg og beder om at få en drøftelse af mulighederne for at stramme reglerne for familiesammenføring yderligere, siger han.

Læs også : Højesteret: Tre års ventetid på familiesammenføring strider ikke mod menneskerettigheder

Vil udvide venteperiode

Højesteretssagen var rejst af en 57-årig syrisk mand, der har såkaldt midlertidig beskyttelsesstatus i Danmark.

Asylansøgere med netop dén status kan som følge af en stramning på udlændingeområdet fra sidste år først søge om familiesammenføring, når de har været i Danmark i tre år.

Derfor har den syriske mand også fået besked på, at han først kan søge om at få sin hustru til Danmark, når han har været her i tre år, og det er ifølge både Østre Landsret og Højesteret i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.

- Det er klart, at efter Højesteret har godkendt treårsreglen, så kan man sagtens forestille sig, at der indføres en femårsregel eller en seksårsregel, eller at man gør grænsen flydende, så man i stedet arbejder på, at de familier, som ønsker at blive genforenet, kan blive genforenet i deres hjemland i stedet for i Danmark, siger Martin Henriksen.

S: Ikke anledning til nye stramninger

Udlændinge- og integrationsordfører for Socialdemokratiet Dan Jørgensen (S) glæder sig ligesom sin kollega fra Dansk Folkeparti over højesteretsdommen.

Han mener dog ikke, at dommen giver anledning til umiddelbar handling eller regelstramninger.

- Hvorvidt og hvordan man skal stramme udlændingelovgivningen, det afhænger af andre ting, herunder hvor mange der kommer til landet, og hvor godt det går med integrationen, siger Dan Jørgensen.

Han mener, at den nuværende lovgivning på området har vist sig at være effektiv, og at den har været med til at bringe antallet af asylansøgere ned.

- Det er det, vi forholder os til på nuværende tidspunkt, siger han.

Hans partiformand, Mette Frederiksen (S), var som daværende justitsminister med til at stramme reglerne på udlændingeområdet tilbage i februar 2015, hvilket betød, at nogle flygtninge måtte vente op til ét år på at få familiesammenføring.

Dengang sagde Mette Frederiksen, at det var så langt, man kunne gå inden for de internationale konventioner, men nu har Højesteret altså blåstemplet en venteperiode på tre år.

Ifølge Dan Jørgensen viser det blot, "at jura ikke er en eksakt videnskab, men at det i meget høj grad også handler om vurderinger."

- Man skal som lovgiver altid gøre alt, hvad man kan, for at holde sig inden for konventionerne. Det er den grundregel, vi fører politik ud fra, siger han.

EL: Danmark skulle arbejde for genforening af familier

I dommen fra Højesteret står, at der er andre lande end Danmark, som har indført regler om en venteperiode før familiesammenføring for personer, som har beskyttelsesstatus uden at være konventionsflygtninge.

Det fremgår også af dommen, at den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg endnu ikke har taget stilling til, om den type venteperioder er i overensstemmelse med menneskerettighedskonventionens artikel om retten til et familieliv.

I løbet af denne uge vil den syriske mands advokat derfor søge om at få sagen efterprøvet ved menneskerettighedsdomstolen.

Læs også : Advokat vil have familiesammenføringssag for Højesteret

Men uanset hvordan sagen falder ud i Strasbourg, så er udlændingeordfører for Enhedslisten Johanne Schmidt-Nielsen (Ø) stærk modstander af den danske lovgivning på området.

- Menneskerettighederne er minimumstandarder, som vi selvfølgelig skal overholde. Men det betyder ikke, at alt det, som ikke er i strid med menneskerettighederne, er okay.