Hvad skulle vi egentlig med den tech-ambassadør? Danmark har udpeget verdens første techambassadør for at vise, at vi har forstået perspektivet i den nye teknologi, men vi ignorerede et stort FN-møde om dræberrobotter.

Kære læser,

Da den nuværende regering tidligere i år udpegede verdens første techambassadør, skulle det signalere, at Danmark er med på noderne. Vor tids techgiganter spiller en lige så stor rolle for os og vor samtid som hele lande, lød parolen, da man på den vis ophøjede private virksomheder til en slags landestatus.

Men hvad skal vi så med techambassadøren? Skal han være en slags købmand, der blot henter ordrer hjem til Danmark, eller skal han beskæftige sig med de samfundsmæssige aspekter af den digitale omstilling, der lige nu foregår med raketfart? Personligt har jeg svært ved helt at se det.

Men vi kan konstatere, at menneskeretsorganisationen Human Rights Watch savnede Danmark, da repræsentanter for flere end 80 lande i november mødtes i FN’s europæiske hovedkvarter i Genève for at drøfte ’dræberrobotter’, der i fremtiden vil kunne vælge og angribe mål uden menneskelig kontrol.

Danmark dukkede aldrig op til mødet. Måske fordi udenrigsministeren ikke fandt det vigtigt. Måske fordi han ikke havde set den skræmmevideo, som organisationen Campaign to Stop Killer Robots, der støttes af nogle af verdens førende eksperter i kunstig intelligens, havde sendt på gaden. Den giver stof til eftertanke.

Der sker andre store ting rundt om os lige nu: Hele vores pengesystem er - måske - under forandring. Det er de såkaldte bitcoins, vi taler om.

Bitcoin er en digital valuta, en såkaldt kryptovaluta, der er gået fra at være et perifert - og indimellem lidt anløbent - fænomen til nu at være på vej ind i det pæne selskab. Det kan sætte centralbanker rundt om i verden ud af spillet, så nu overvejer flere af dem at lave egne kryptovalutaer. I denne weekend blev den for første gang nogen sinde handlet på en af de etablerede børser, nemlig på den anerkendte futures-børs Chicago Board Options Exchange (CBOE).

Hen over året er kursen på bitcoin i forvejen eksploderet. Så imens vi er nogle, der stadig kæmper med at forstå fænomenet, så har andre altså udnyttet ventetiden til at blive stenrige. Men snart fatter vi det...se for eksempel denne grafik med Bitcoin for begyndere. Men er det for sent? Er det en spekulationsboble, man ikke længere kan nå at stige på? Eksperterne er uenige.

Men noget stort ser ud til at ske i vores pengesystem, der gennem historien har udviklet sig fra perler og guld til mønter og pengesedler og nu også bitcoin.

Men der sker mange andre vilde ting rundt om os lige nu. Hermed nogle af vores seneste artikler, som vi samler på undersektionen politiken.dk/tech, og som både handler om skak og tanker om, hvorfor den digitale assistent på din mobiltelefon er en tiltrækkende kvinde.

Tech

Siri, vil du have sex med mig?, spurgte vores journalist den digitale assistent, Siri, på sin mobiltelefon: »Nej nu har jeg aldrig«, svarede Siri forarget. Vi har set nærmere på mobiltelefonernes digitale assistenter - dem du kan tale til og bede om at gøre ting for dig. Deres stemmer og udtryk gentager ofte kvindestereotyper og udsættes for seksuel chikane, men hvorfor egentlig det? Det har vi set nærmere på det.

Har du nogensinde hørt om AlphaZero? Det er den nye skakmester i byen: Et stykke kunstig intelligens fra Googles søsterselskab DeepMind, der lærte et program at spille skak helt ra bunden på sølle fire timer, hvorefter det bankede verdens hidtil stærkeste skakprogram, Stockfish 8.

En ny datalov skulle sikre vores data bedre. Nu viser det sig, at regeringen - via Finansministeriet - har sneget en vidtgående overvågning af borgerne igennem i et lovforslag, som Politikens Jakob Sorgenfri Kjær er dykket ned i.

Viden

Kan et kæmpe sort hul ude i universet give os ny viden om universets skabelse? Forskere har netop opdaget et nyt sort hul, der ligger så langt ude i rummet, at vi kan lære mere om tiden lige efter Big Bang. Vild historie.

Narhvalen bliver ofte kaldt havets enhjørning på grund af sin store stødtand, men dyret lider af stress. I takt med at havisen smelter, kommer den i mere og mere kontakt med mennesker og menneskelig aktivitet, og det har den det skidt med. Danske hjerteforskere har set nærmere på narhvalen, der indimellem kunne se ud som om, den havde brug for hjertemassage.

Klummer

Åh nej, lille Ingolf keder sig. Hvad gør vi? Stikker ham en iPad, naturligvis...Eller? En dansk ekspert advarer mod digitale sutteklude: Børn må godt kede sig. Jonas Pröschold har igen i denne uge begået en klumme om de digitale børn.

Henrik Føhns, gennem mange år en højt skattet vært for DR's radioprogram Harddisken, skriver nu klummer i Politiken. Den seneste handler om europæiske digitale iværksættere, der i stigende grad dropper drømmen om USA og bliver i Europa.

Fra redaktionsmødet

Mandag er den dag, tech- og videnredaktionen holder sit ugentlige redaktionsmøde. I dag talte vi en del om udviklingen af techstoffet, der i hastige skridt bevæger sig fra fascinationsstof og science fiction til at være langt mere konkret stof, der på samme måde involverer stadig flere konkrete politiske beslutninger.

Det er historien om dræberrobotterne ovenfor et eksempel på: Det er en udvikling, som er ved at ske, og som politikere og andre derfor må gøre sig tanker om, hvis de vil påvirke udviklingen. Dronerne, som vi kender dem, er kun et første skridt. De bliver mindre og mindre, og klogere og klogere.

Hvis du kan lide dette nyhedsbrev, er du velkommen til at anbefale det til andre. De kan tilmelde sig her.

Du er også velkommen til at sende forslag, ris og ros til mig på mail: michael.jarlner@pol.dk

Håber du får en fantastisk uge!

Michael Jarlner

redaktionschef