Der er efterhånden ingen grænser for, hvem der kan kalde sig indfødt dansker, eller af dansk oprindelse, som det hedder i Danmarks Statistiks befolkningstabeller.

Og det er ovenikøbet ingen betingelse, at man er dansk statsborger, siger Dorte Larsen, Danmark Statistik.

”Ja, det er korrekt. En mand med somalisk statsborgerskab kan udmærket blive registreret som af dansk oprindelse,” svarer Dorte Larsen bekræftende på et spørgsmål fra Den Korte Avis.

Det forudsætter dog, at en række betingelser er opfyldt.

Én forælder skal være født i Danmark og have dansk statsborgerskab

Betingelsen for at blive karakteriseret som af dansk oprindelse og dermed indgå statistikkerne som indfødt dansker er meget enkel.

Eksempelvis vil en nyfødt somalier eller libaneser automatisk blive registreret som indfødt dansker, hvis blot den ene forælder er født i Danmark og har dansk statsborgerskab.

Den nyfødte, der nu automatisk er registreret som indfødt dansker, er dog af den grund ikke tvunget til nødvendigvis at blive dansk statsborger, for et beholde sin titel.

Hvis forældrerne ønsker det, kan barnet for eksempel få somalisk statsborgerskab, hvis den ene forælder stadig har somalisk statsborgerskab, men barnet vil alligevel i al fremtid indgå i statistikkerne som indfødt dansker eller af dansk oprindelse, som det hedder.

Således skelner Danmarks Statistik i sine fertilitetsstatistikker mellem ”Dansk oprindelse – med dansk statsborgerskab” og ”Dansk oprindelse – uden dansk statsborgerskab”.

Desværre oplyser Danmarks Statistik ikke om antal, men udelukkende om fertilitet.

Men der er dog en slags tal på bordet

I Tyskland registrerer man efter et andet system, hvor kravet til at blive registreret som af tysk oprindelse er noget strengere, end de forudsætninger, Danmarks Statistik opererer efter.

Her er dette ikke nok, at kravet om statsborgerskab er begrænset til anden generations indvandrere.

I Tyskland skal man noget længere tilbage i anerækken hvad angår tysk statsborgerskab, førend et barn kan blive født som værende af tysk oprindelse.

Da Dansk Folkepartis udlændingeordfører Martin Henriksen i august sidste år bad Udlændinge- og Integrationsministeriet om at lave en særkørsel hos Danmarks Statisk efter de tyske regler, var resultatet overraskende.

Det viser sig, at 3,4 procent af dem, der den 1. januar 2018 var blevet registreret som værende af dansk herkomst, ville have været udelukket i Tyskland og i stedet registreret som efterkommere af indvandrere.

Det drejer sig om to hundrede tusinde

I tørre tal drejer det sig om ikke færre end 159.269 personer, som i Tyskland ville være blevet registret som efterkommere af indvandrere.

I sin redegørelse forklarer Danmarks Statistik, at der på grund usikkerhed omkring statsborgerskabet for en del af de indvandrere, der er kommet til Danmark før 1986, kan være personer, der ikke indgår i antallet.

I Danmark boede der den 1. januar 2018 i alt 5.781.190 mennesker i Danmark.

Ifølge den officielle statistik ser fordelingen af befolkningens oprindelse det tidspunkt således ud:

Personer med Dansk Oprindelse: i alt 5.010.793 personer eller i alt 86,7 procent.

Personer med baggrund som indvandrere og efterkommere: i alt 770.397 eller i alt 13,3 procent.

Havde Danmarks Statistik i sin opdeling af befolkningens oprindelse anvendt de skrappere tyske krav med hensyn til, hvem der kan kalde sig af dansk oprindelse, ville fordelingen have set således ud:

Personer med Dansk Oprindelse: I alt 4.851.524 personer eller i alt 83,9 procent.

Personer med baggrund som indvandrere og efterkommere: I alt 929.666 eller i alt 16,1 procent.

Den metode, som Danmarks Statistik i øjeblikket anvender til registrering af befolkningens oprindelse, har mødt modstand hos Dansk Folkeparti.

Den giver ikke noget reelt billede af, hvor stor en del eller rettere: hvor lille en del af befolkningen, der er kulturdanskere, og det er katastrofalt, lyder det fra Dansk Folkepartis udlændingeordfører, Martin Henriksen.

”Vi har behov for mere præcise befolkningsfremskrivninger for at kunne reagere og handle,” understreger Martin Henriksen,

Et udvalg skal kulegrave området, men …

I marts i år lykkedes det således for Dansk Folkeparti at få flertal for at få nedsat et arbejdsgruppe bestående af eksperter på området statistik.

Arbejdsgruppen skal kortlægge, om de eksisterende opgørelser af personer med indvandrerbaggrund er fyldestgørende og komme med forslag til nye definitioner og nye afgrænsninger.

Men uanset hvilke anbefalinger, arbejdsgruppen måtte ende med at komme frem til, kan de godt glemme alt om det.

Danmarks Statistik her ikke til hensigt at ændre sine beregningsmetoder.

Det understregede den ansvarlige for Danmarks Statistiks befolkningsstatistikker, Dorte Larsen, over for Den Korte Avis den 5. marts i år:

”Det har vi ingen planer om at ændre på,” lød det dengang fra Dorte Larsen.

En uafhængig institution

Danmarks Statistik er en uafhængig institution under Økonomi- og Indenrigsministeriet, og som i 2018 havde driftsindtægter på i alt 425,4 millioner kroner.

Af dem stammer de 265,3 millioner fra Finansloven i form af en bevilling, medens de resterende indtægter blandt andet stammer fra salg af varer og tjenesteydelser med videre.

Bevillingen fra Finansloven er i år på 266,3 millioner kroner.

I 2018 havde Danmarks Statistik 585 ansatte mål på årsværk.

Læs også:

https://denkorteavis.dk/2019/over-hundrede-tusinde-med-indvandrer-baggrund-bliver-registreret-med-dansk-oprindelse-men-danmarks-statistik-vil-ikke-aendre-metode/

Her kan du læse mere om Danmarks Statistik:

https://www.dst.dk/da/Statistik/Publikationer/VisPub?cid=28319