Detektor har bedt Kristeligt Dagblads redaktionschef, Jeppe Duvå, forholde sig til kritikken.

Er der dækning for at skrive, at “Kønsneutrale trafiklys er på dagsordenen i flere danske byer”?

– Ja. Det kan betyde, at det faktisk ér på en mødedagsorden i et byråd eller et udvalg under et byråd. Men det kan også betyde, at det er noget, man tænker på, godt kunne finde på eller taler om. I begge betydninger er der dækning for overskriften.

Vi gør det, som alle ordentlige medier gør. Vi sætter ting på dagsordenen. Jeppe Duvå, redaktionschef, Kristeligt Dagblad

Franciska Rosenkilde (AL) og Christopher Røhl (R) siger, at de ikke har sat det på dagsordenen?

– Det må så være, fordi de tager udgangspunkt i den snævre brug af ordene “på dagsordenen”. Det er jo et rubrik-udtryk, at noget er på dagsordenen. Jeg synes i hvert fald for Aarhus Kommunes vedkommende, at det ser ud til, at det faktisk kommer på dagsordenen dér.

Kunne man ikke sige, at det er Kristeligt Dagblad, der sætter kønsneutrale trafiklys på dagsordenen?

– Jo, man kan sagtens sige, at vi sætter det på dagsordenen. Vi gør det, som alle ordentlige medier gør. Vi sætter ting på dagsordenen. I den her sammenhæng har vi sat spørgsmålet om kønsneutrale trafiklys på dagsordenen for nogle danske lokalpolitikere.

Men kan man konkludere, at en by overvejer noget, fordi én politiker vil tage en idé, som I præsenterer hende for, med på et møde?

– Ja, det synes jeg faktisk godt, man kan. Når der er tale om forkvinden for det relevante udvalg under byrådet, og hun siger, at hun vil tage det op dér. Man kunne godt have sagt: “Politikere i flere danske byer overvejer alternativt lyssignal”. Det havde været mere præcist.

Kan du forstå, hvis der er nogle læsere, der på baggrund af jeres overskrift har troet, at idéen om kønsneutrale lyskryds er blevet taget op i et eller flere byråd?

– Ja, det kan jeg godt forstå. Men så er vi ude i det permanente og altoverskyggende problem, der består i, at folk tror, de har læst artiklen, hvis de kun har læst rubrikken. Og det har folk jo ikke.

Når man læser “flere byer overvejer”, så tror man jo, at det er flere byråd, der overvejer det. Og det er det jo ikke?

– Jamen, et byråd består af mennesker, og de her mennesker kan individuelt overveje noget. Et byråd består jo af en masse partier, der ofte er indbyrdes uenige om alt muligt forskelligt, og allerede af den grund vil du sjældent finde et byråd, der overvejer noget. Det er mennesker i de byråd, der overvejer noget.

De har ikke fremsat noget forslag og har heller ikke i sinde at gøre det.