Siden han fyldte 18 år, har Shuaib Khan brugt det meste af sin tid bag tremmer efter voldelige overfald. Han har selv fortalt, at han er leder af banden Loyal to Familia. Og mandag blev han også dømt skyldig i at true en betjent.

Men selvom det er fjerde gang, anklagemyndigheden forsøger at få ham udvist, slipper han med en betinget udvisning.

Hvorfor?

En udvisningsdom kan blive betinget, hvis retten mener, det er særligt belastende for den domfældte at blive udvist på grund af stor tilknytning til Danmark og lille tilknytning til hjemlandet, fortæller professor i strafferet ved Københavns Universitet, Jørn Vestergaard.

Han har gennemgået Shuaib Khans tidligere domme, og her kan det danske retssystem have forpasset flere chancer for at udvise Shuaib Khan, mener han.

»Det er et åbent spørgsmål, om Shuaib Khan kunne have været udvist i forbindelse med de tidligere sager. Det ville næppe have været i strid med menneskerettighederne,« siger Jørn Vestergaard.

Vedholdende kriminalitet opvejer hensyn til tilknytning

Juraprofessoren bemærker, at »vedholdende kriminel aktivitet« på sigt opvejer hensynet til spørgsmålet om tilknytning.

»Så selv om kriminaliteten i den aktuelle sag ikke er lige så alvorlig som i de forudgående sager, kan det ikke udelukkes, at en sådan stribe af sager kan udgøre et tilstrækkeligt grundlag for en ubetinget udvisning. Det kan der være god grund til, at anklagemyndigheden tager i betragtning, når spørgsmålet om anke overvejes,« siger Jørn Vestergaard.

Shuaib Khan er i Københavns Byret blevet kendt skyldig i at have fremsat trusler mod en betjent i forbindelse med en visitation på Nørrebro natten mellem 31. juli og 1. august. Han er blevet idømt tre måneders fængsel, en bøde på 12.000 kroner samt den betingede udvisning med en prøvetid på to år.

Dommer Kari Sørensen begrunder den betingede udvisning med, at truslerne opstod lettere spontant uden at være planlagt, og at udvisning vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser, som er en henvisning til Menneskerettighedskonventionen.

Ved tre tidligere domme for vold har anklagemyndigheden også forsøgt at udvise Shuaib Khan, men hver gang er det blevet afvist netop med henvisning til, at Shuaib Khan er født og opvokset i Danmark og har ringe tilknytning til Pakistan. Ifølge Menneskerettighedskonventionens Artikel 8 har enhver »ret til respekt for sit privatliv og familieliv, sit hjem og sin korrespondance«.

FAKTA Blå bog Shuaib Khan • Født på Rigshopsitalet i København i november 1986. • Opvokset på Nørrebro med sine søskende og forældre. • Alle Shuaib Khans søskende har dansk statsborgerskab. I dag bor fire af dem i Danmark, mens to bor i Storbritannien. • Shuaib Khan har haft en midlertidig opholdstilladelse frem til 2010. Han fik den først fornyet i 2015, da han efter eget udsagn havde problemer med at få nyt pas på den pakistanske ambassade. • Shuaib Khan er ifølge anklageren pakistansk statsborger, men uden egentlig tilknytning til landet. Hans forsvarer mener, han nærmere er statsløs. • Han har flere domme bag sig bl.a. for dødsvold, grov vold og ulovlig våbenbesiddelse. • Han har færdiggjort folkeskolen og begyndte siden på Teknisk Skole. FOLD UD FOLD UD

Institut for Menneskerettigheder: Der kan strammes

Men også direktør for Institut for Menneskerettigheder, Jonas Christoffersen, mener, der generelt er rum for at udvise flere kriminelle udlændinge.

»Danske domstole udviser mindre, end Menneskerettighederne tillader. Derfor har vi også anbefalet, at man fra politisk side peger på, hvor udvisningspraksis bør strammes. Der er områder, hvor menneskerettighedsdomstolen er mindre stram end de danske domstole,« siger han og uddyber:

»Efter vores opfattelse gælder det fx et område som det her, hvor nogen er født og opvokset i Danmark, men ikke har egen familie. Her accepterer Menneskerettighedsdomstolen udvisning i alle de sager, der har været, hvor folk har fået mere end et års fængsel. Så hvorfor man fra danske domstoles side har vurderet, at han ikke skulle udvises navnlig i de tidligere sager, tør jeg ikke sige.«

I tre tidligere voldsdomme har Shuaib Khan fået mere end et års fængsel.

Afgørelsen i retssagen mod Shuaib Khan kommer efter stort politisk fokus på bandeproblemer og de dertilhørende muligheder for at smide de kriminelle bandemedlemmer ud af Danmark, der ikke er danske statsborgere. Der er ifølge Rigspolitiet registreret henholdsvis 64 og 21 personer uden dansk statsborgerskab, som vurderes at have tilknytning til bandegrupperingerne Loyal To Familia og Black Army. Det fremgår af et svar fra justitsminiteren til Peter Skaarup (DF) i Retsudvalget fra 23. august.

Politikere er skuffet over dom

Netop Dansk Folkeparti er opsat på at smide kriminelle uden dansk statsborgerskab ud af landet, og partiets retsordfører, Peter Kofod Poulsen, er da også »så dybt skuffet, at jeg lige nu ikke kan beskrive det« over dommen.

»Han er pakistansk statsborger, og han skulle have været sendt tilbage til sit hjemland. Det haster voldsomt med at se på udvisningsreglerne,« siger han.

Samme tone lyder fra Venstre og Socialdemokraterne, der mener, loven skal laves om, så kriminelle udlændinge kan blive udvist.

Allerede inden, Shuaib Khan blev anholdt i august, udtalte Søren Pape Poulsen, at »der er ikke noget de fleste hellere vil end at give ham 10 tæer bagi tilbage til Pakistan«, og også statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) har udtalt, at »vi skal være skrappere til at få folk ud af landet, hvis det overhovedet kan lade sig gøre«.

Herunder kan du få overblik over nogle af de mest opsigtsvækkende udvisningssager de seneste år herunder:

FAKTA Her er afgørelsen i de største sager om udvisning Bandeleder Danny Abdalla – er udvist, men blevet på tålt ophold

Danny Abdalla, der angiveligt er bandeleder af Den Internationale Klub i Nordjylland, er på tålt ophold i Danmark, efter han to gange tidligere er idømt fængselsstraffe og udvisning af landet, men har en dødsdom hængende over hovedet i hjemlandet Libanon. Han har ifølge politiet ikke overholdt sin meldepligt, men lavet yderligere kriminalitet og er nu tiltalt for 36 lovovertrædelser i Nord- og Vestjylland. 26-årig hvervet af Islamisk Stat – betinget udvist

Han blev 4. oktober idømt tre års fængsel og betinget udvisning for at have ladet sig hverve af Islamisk Stat (IS). Han er tunesisk statsborger, født og opvokset i Danmak og bosiddende i Aarhus. Gimi Levakovic – ikke udvist

I maj 2016 afgjorde Højesteret, at Gimi Levakovic, der også er blevet omtalt som Sigøjnerbossen, ikke kan udvises til Kroatien, da det vil være et brud på hans ret til familieliv ifølge Menneskerettighedskonventionen. Levakovic har det meste af sin familie i Danmark, hvor han har tilbagt langt det meste af sit liv. Han er født i Italien og har aldrig været i hjemlandet Kroatien. Han er dømt gentagne gange for kriminalitet og har hverken gået i skole eller arbejdet siden 7. klasse. Bandeleder Mahmoud Khalil Salem kendt som Fez Fez - udvist

Den statsløse palæstinenser fra Libanon kom til Danmark som 23-årig i 1993, hvor han fik asyl. Siden blev han leder af banden Black Ghosts, og dømt for talrige lovovertrædelser. I 2011 besluttede Højesteret, at udvise ham for altid, selvom han har otte børn i Danmark. I 2015 blev Fez Fez sendt til Libanon. Fez Fez og hans advokat Michael Juul Eriksen søgte at anke dommen ved menneskeretsdomstolen uden held. Pizzabageren Hamza Cakan, der tidligere hed Enes Ciftci - udvist

25-årige Enes Ciftci, kendt som pizzabageren fra Ishøj, er den første såkaldte syrienjihadist, der er blevet dømt i Danmark for at have tilsluttet sig terrororganisationen Islamisk Stat. Østre Landsret idømte ham i foråret seks års fængsel og en frakendelse af sit danske statsborgerskab. Han blev udvist til Tyrkiet, hvor han også har statsborgerskab. Spørgsmålet om statsborgerskab er nu indbragt for Højesteret. Kilde: Ritzau FOLD UD FOLD UD

Shuaib Khan har gennem hele sagen nægtet sig skyldig.