Står det til SF, skal der plantes hele 200.000 hektar skov i Danmark inden for de næste fire år. Det svarer til et areal på størrelse med Møn, Lolland og Bornholm lagt sammen.

Når regeringen og dens støttepartier mødes til finanslovsforhandlinger den kommende tid, kommer SF således med et krav om finansiering til en skovfond. Der skal nemlig handling og konkrete tiltag til allerede nu, hvis målet om en 70 procents reduktion af CO2-udslippet skal nås inden 2030, mener SF.

»Det kan godt være, at der er nogle, der tænker, at vi nok skal nå den her 70 procent-målsætning. Men det bliver meget udfordrende. Hvis vi skal nå i mål, er det ikke nok, at vi reducerer fra alle mulige sektorer. Vi skal også plante skov,« siger formand for SF, Pia Olsen Dyhr.

Årsagen til, at det er en god idé at plante skov for at nedbringe CO2-udslippet er, at træer udgør et af de største naturlige optag af CO2 fra atmosfæren. Samtidig er skov med til at beskytte biodiversiteten og beskyttelse af vores drikkevand.

Selv kalder hun udspillet »mildest talt ret ambitiøst«.

Pia Olsen Dyhr fremhæver, at etableringen af en skovfond har stor betydning for partiet i de kommende finanslovsforhandlinger.

»Det er et rigtig, rigtig vigtigt krav. Det er vores hovedkrav på klimaområdet. Det er ikke for sjov, at vi har skrevet det ind i forståelsespapiret,« siger Pia Olsen Dyhr.

Udspillet skal finansieres gennem en skovfond, som staten skal skyde tre milliarder kroner i over de kommende fire år. Størstedelen af finansieringen vil SF dog finde ved at optage lån med statslig garanti på 32 milliarder kroner.

»Man kan spørge, om det er klogt eller uklogt at optage mere gæld, men i øjeblikket er det klogt, fordi renten er så fordelagtigt lav. Når vi afdrager, så afdrager vi også på en anden gæld – nemlig den vi ellers ville have til vores børn,« siger Pia Olsen Dyhr.

SF foreslår, at der hvert år afbetales to procent på gælden til skovfonden. Det skal ske med midler fra EU’s landbrugsstøtte, som kan bruges til bæredygtig skovdrift.

De Radikale ønsker ligesom SF også, at der plantes mere skov i Danmark, men advarer samtidig mod, at det finansieres gennem optag af lån.

»Jeg synes, at det er for nemt at sende regningen videre til fremtidige generationer. Så kan det godt være, vi ikke sender en klimaregning videre, men vi sender en regning videre, som fremtidige generationer eksempelvis ikke kan bruge på velfærd,« siger miljøordfører for De Radikale Zenia Stampe.

Husk biodiversiteten

Det samlede skovareal i Danmark er ifølge Danmarks Statistik 625.600 hektar. Det betyder, at omkring 14,5 procent af Danmark er dækket af skov. Hvor de mange hektar jord skal findes til at etablere mere skov, har SF endnu ikke afklaret.

»Jeg har ikke tænkt mig at dække hele Bornholm til med træer. Det kan jeg godt garantere. Vi skal indgå frivillige aftaler med landbruget, og vi skal have eksperternes hjælp til at finde de rigtige steder,« siger Pia Olsen Dyhr.

Det er meningen, at jorden skal findes i samarbejde med dansk landbrug og Danmarks Naturfredningsforening. Noget af jorden skal omlægges til nyplantet såkaldt plantageskov.

Desuden vil SF skabe »urørt skov« ved at gøre brug af eksisterende skov eksempelvis gennem aftaler med private skovejere. SF foreslår at lave »swap-aftaler«, sådan at private skove kan omlægges til urørt skov, og at ejerne kan få anden jord i bytte.

Af udspillet fremgår det også, at en del af de 200.000 hektar skov skal være produktionsskov.

Pia Olsen Dyhr svarer ikke på, hvordan den endelige fordeling skal se ud, men understreger, at der med sikkerhed fortsat skal være produktionsskov i Danmark. Det er ambitionen, at der også fremover skal skabes vilkår, der motiverer byggebranchen til at bruge træ frem for beton.

Det står dog stadig ikke klart, hvordan fordelingen mellem urørt skov og plantageskov skal være på de 200.000 hektar jord.

Verdens Skove er som udgangspunkt begejstret for udspillet, men minder samtidig om, at politikerne skal passe på biodiversiteten. Og her er urørt skov mest hensigtsmæssig, fordi dyre- og planteliv trives bedst her.

»Man skal passe på, at det, man gør for klimaets skyld, ikke spænder ben for andre hensyn – for eksempel biodiversiteten eller rekreative formål, som også er en vigtig og stor del af skovene,« siger politisk koordinator Gry Bossen.

Samme indvending kommer fra Carsten Rahbek, der er professor og leder af center for Makroøkologi, Evolution og Klima på GLOBE Institute på Københavns Universitet. Plantning af skov er nemlig uden tvivl »et godt redskab«, men forskellen på skovtyperne er vigtig at holde sig for øje, understreger han.

»Nu skal vi passe på med ikke at falde i grøften og lave plantageskov. Hvis man vil implementere det her med succes, så skal man sikre en naturlig skov med mange forskellige træarter,« siger Carsten Rahbek.

Økonomisk gæld eller klimagæld

I alt regner SF med, at det kommer til at koste 35 milliarder kroner at plante 200.000 hektar skov de næste fire år. Partiet foreslår, at der afsættes 27 milliarder kroner til opkøb af jorden og otte milliarder til omkostninger i forbindelse med vækstfasen.

Finansieringen skal som omtalt ske gennem en skovfond, som skal optage lån, mens staten tilføjer fonden tre milliarder kroner fordelt over de næste fire år. SF foreslår, at de tre milliarder, der skal komme fra staten, finansieres af deres andet forslag om en klimakonto – her skal pengene komme fra en grøn topskat på en procentpoint og en justering af arbejdsmarkedsbidraget.

»Det er en udgift på den meget korte bane, men på den lange bane vil det måske betyde, at vi kan spare nogle initiativer og måske endda penge,« siger Pia Olsen Dyhr.

– Hvad kommer det til at koste på andre områder?

»Det her kan man gøre, uden det kommer til at betyde noget for råderummet. Det er ikke sådan, at vi så ikke kan sørge for en ordentligt ældrepleje eller børnehave. Man kan faktisk godt begge dele,« siger Pia Olsen Dyhr.

Politisk opbakning

I det 18 sider lange forståelsespapir, som Socialdemokratiet og støttepartierne kom ud med efter de lange regeringsforhandlinger, fremgik flere målsætninger på klimaområdet. Her stod det blandt andet, at en kommende klimalov skal følges af en klimahandlingsplan.

Den skal blandt andet »understøtte skovrejsning«, fremgik det. Det er i samme klimalov at målsætningen om en reduktion af drivhusgasudligningen på 70 procent i 2030 blev endeligt vedtaget.

Den politiske vilje er dermed allerede klar.

Lignende udspil om skovplantning har også tidligere været bragt frem af både Enhedslisten, De Radikale og Socialdemokratiet. Socialdemokratiet har fremlagt planer om en skovfond, hvor der blandt andet er en målsætning om, at halvdelen af den statsejede skov, svarende til 55.000 hektar, skal være urørt skov.

De Radikale har fremlagt et udspil, der udtager 230.000 hektar landbrugsjord, hvoraf en tredjedel skal bruges til at plante mere skov frem mod 2030. Det skal ifølge partiet i overvejende grad finansieres med landsbrugsstøtten og en CO2-afgift på fly.

Miljøordfører ved Alternativet Susanne Zimmer kalder det et »fremragende udspil«, og miljøordfører for Enhedslisten, Mai Villadsen, bakker også op.

»Det er et meget ambitiøst udspil og en rigtig ambitiøs forøgelse af antallet af hektar skov. Det vidner om, at SF ved, at der skal drastiske ting til for at reducere drivhusgasser,« siger hun.

Ligesom Verdens Skove understreger hun, at hun har en »lille bitte bekymring« omkring fordelingen af skovtype. Derfor minder hun SF om at huske biodiversitet og naturen.

Miljøminister Lea Wermelin (S) kalder udspillet »spændende«.

»Vi står midt i en klimakrise og en naturkrise, hvor vi har behov for høje, grønne ambitioner – det fremgår også af vores forståelsespapir, at skovrejsning er et vigtigt element for netop at sikre, at vi i 2030 når vores klimamål om 70 procents reduktion af drivhusgasser,« siger Lea Wermelin.

Hun forklarer, at regeringen skal i gang med en biodiversitetspakke, som skal sikre, at der kommer mere urørt skov i Danmark.

»Når vi skal understøtte skovrejsning, er klimakrisen ét element. Urørt skov er også vigtig i forhold til at sikre biodiversitet og mere natur i fremtiden og ikke som nu, hvor vi oplever tilbagegang af dyr og planter. Det kræver høje ambitioner,« siger hun.

– Hvad tænker du om, at SF foreslår, at staten optager en milliardgæld for at nå målet om at plante 200.000 hektar skov?

»Jeg er først lige blevet præsenteret for SF’s forslag, og derfor er det nødvendigt at se nærmere på det konkrete forslag og beregningsmodellen bag. Og så må spørgsmålet om finansiering indgå i de kommende finanslovsforhandlinger, hvis det er dér, SF spiller det ind,« siger Lea Wermelin.

– Har Socialdemokratiet gjort sig nogle tanker om, hvad det skal koste at sikre mere skov i fremtiden?

»Vi har endnu ikke sat tal på, hvad det skal koste, men som det klart ligger i vores forståelsespapir med SF, De Radikale og Enhedslisten, så er skovrejsning vigtigt i vores klimahandlingsplan og en prioritet for regeringen.«

Venstres miljøordfører, Jacob Jensen, »forstår sådan set godt, at regeringens støttepartier begynder at fremlægge udspil til, hvordan Danmark skal komme nærmere 70 procents klimareduktion i 2030, når Mette Frederiksen og S-regeringen er totalt ukonkrete omkring, hvad de vil gøre ved klimaudfordringerne«.

Han påpeger, at der blev plantet »omkring en million nye træer alene sidste år«.

»Samtidig udlagde vi mere end 10.000 hektar til urørt skov, da vi havde regeringsansvaret. Sidst de røde partier havde magten, blev der kun udlagt 500 hektar,« siger han.

Jacob Jensen understreger, at Venstre også ønsker at fremme naturen og den grønne omstilling, men siger samtidig, at Venstre ikke er enige med SF i finansieringen af udspillet, »som kommer fra skattestigninger til arbejdende danskere. I Venstre mener vi ikke, at det skal være dyrere at være dansker«.