Pernille Skipper (EL) fremsætter i dag et beslutningsforslag om at igangsætte en etårig forsøgsordning af kropskameraer i to politidistrikter.

»Der har været en del sager, hvor enkelte politibetjentes opførsel over for borgerne har miskrediteret hele politikorpset, og det er rigtig ærgerligt. Med det her forsøgsprogram får vi rig mulighed for at tage ved lære og se, om kropskameraer kan styrke borgernes tillid til politiet,« siger Pernille Skipper.

Foreløbig er både Dansk Folkeparti, SF, Konservative og Liberal Alliance klar til at stemme ja til forslaget, hvilket giver 63 mandater i Folketinget. Opbakningen begejstrer Enhedslistens retsordfører:

»Det er saaaatme tæt på at være 90 mandater – og det må du godt citere mig for! Nu skal vi overtale enten regeringen eller Venstre. Men jeg har svært ved at forstå, hvorfor man ikke skal igangsætte et forsøgsprogram, så vi kan blive klogere på den her teknologi,« lyder det fra Pernille Skipper.

For at nå op på de magiske 90 mandater, der giver flertal i Folketinget, skal enten Venstre eller Socialdemokraterne overtales. I SF er retsordfører Karina Lorentzen optimistisk:

»Når så mange partier bakker op om det her forslag, så burde det være nok til at overbevise de resterende partier i Folketinget. Jeg kan simpelthen ikke se, hvad der skal tale imod at afprøve kropskameraer i Danmark. Både politi og borgere kan få gavn af det her system,« siger Karina Lorentzen.

Simon Emil Ammitzbøll (LA) er enig:

»Hvis tre ud af fire partier i blå blok siger til Venstre, at vi gerne vil afprøve kropskameraer i en fremtidig borgerlig regering, så har vi gode chancer. Hos Socialdemokraterne virker det lidt, som om de er bange for deres egen skygge i retspolitikken de her dage. Men nu har vi fået en ny justitsminister, og mon ikke hun kan overtales?« lyder det fra Ammitzbøll.

S: Klar til diskussion

Hverken Justitsministeren eller Venstre vendte tilbage på Informations henvendelser mandag. Men i et tidligere interview har retsordfører Karsten Lauritzen (V) udtrykt skepsis i forhold til kropskameraer i Danmark, som han mener er at »skyde gråspurve med kanoner«.

Socialdemokraternes retsordfører Trine Bramsen er også tvivlende, men hun ser frem til en »god diskussion« med de øvrige partier i Folketinget:

»Vi må tage en snak om, hvorvidt det er det rigtige tidspunkt at indføre kropskameraer. Umiddelbart synes jeg, vi skal afvente resultaterne fra de andre lande. Og så vil jeg gerne vide, hvor Enhedslisten vil finde pengene til den her forsøgsordning.«

I London tester politiet 500 kropskameraer i ti politidistrikter. Efter gode resultater i de første måneder med forsøgsordningen har politiet valgt at bestille yderligere 500 kameraer, som skal tages i brug senere på året.

London Metropolitan Police oplyser til Information, at forsøgsordningen i alt koster 815.000 pund, svarende til 7,6 millioner kroner. Beløbet skræmmer ikke Pernille Skipper:

»Det synes jeg overhovedet ikke lyder dyrt, og desuden er vores forslag til en forsøgsordning i væsentlig mindre skala end den i London. Så hvis der er politisk vilje, tror jeg bestemt, vi kan finde de nødvendige midler,« siger retsordføreren og tilføjer, at der allerede foreligger positive resultater fra flere lande.

I beslutningsforslaget henviser hun til politidistriktet i Rialto, Californien, der efter at have indført kropskameraer har oplevet et fald i klagesager mod politiet med 88 pct. i det første år.

Samtidig faldt antallet af gange, politiet måtte ty til magtanvendelse, med knap 60 pct.

Uafklarede spørgsmål

Hos Socialdemokraterne frygter Trine Bramsen også, at en forsøgsordning i 2015 kan gå ud over indfasningen af ID-numre på politibetjentenes veste, som skal implementeres over de næste tre til fem år:

»Jeg kan være bekymret for, at man igangsætter for mange initiativer på samme tid. Det kan skabe utryghed blandt vores medarbejdere i politiet, og vi får sværere ved at måle effekten af hvert enkelt tiltag,« forklarer Trine Bramsen.

Den bekymring deler Karina Lorentzen (SF) imidlertid ikke:

»Aaarh, der må altså bedre argumenter på bordet. Jeg har virkelig svært ved at forestille mig, det vil skabe problemer. Jeg kan ikke se, hvordan ID-numrene kan dræne politibetjentenes energi eller give dem ekstra besværligheder – det skal jo bare sidde på uniformen. Det er klart, at de skal vænne sig til kameraet – men det er jo også en af grundene til, vi vil afprøve det,« lyder det fra Karina Lorentzen.

Som de andre ja-partier er SF mere optaget af de retslige dilemmaer ved kropskameraer, som risikerer at indskrænke privatlivets fred. Enhedslisten foreslår derfor at oprette en styregruppe med repræsentanter fra politiet, Landsforeningen af Forsvarsadvokater, Den Uafhængige Politiklagemyndighed og Justitsministeriet. Styregruppen skal udforme retningslinjerne for forsøget og undervejs afklare de retslige dilemmaer.

Det glæder retsordfører Tom Behnke fra Konservative:

»Styregruppen er en rigtig fin idé. For mig er det helt centralt, at vi også tænker den enkelte politibetjents retssikkerhed ind i det her forsøg. Det er vigtigt at få afklaret, hvad de optagelser må bruges til,« lyder det.