”Putea să nu fie preşedinte, putea să fie în altă funcţie publică de demnitar sau de conducător de instituţie, fără să fie neapărat demnitar şi avea această obligaţie să-şi dea demisia, pentru că problema când eşti într-o funcţie publică, în care trebuie să constitui un model pentru cei pe care îi conduci, nu poţi lăsa să planeze asupra ta suspiciunea de corupţie, suspiciunea de a fi făcut ceva care nu era în regulă. Or acest lucru nu prea este înţeles la ora actuală în România. Deci problema nu este prezumţia de nevinovăţie în cazul lui Dragnea, care funcţionează până când va avea decizia definitivă”, declară Stolojan.El o contrazice și pe Viorica Dăncilă care a susținut că cei care îi cer demisia lui Liviu Dragnea înainte de decizia finală a instanţei încalcă grav Constituţia, Directivele UE şi standardele Comisiei de la Veneţia privind prezumţia de nevinovăţie.”Sunt surprins de această poziţie, pentru că dânsa ştie foarte bine cum sunt priviţi la nivelul instituţiilor europene aceşti oameni politici care au condamnări, cu drept în continuare de judecată, dar care nu prezintă încredere, până când nu-şi rezolvă problemele în justiţie. Or domnul Dragnea reprezintă România în prezent. Un om politic într-o funcţie importantă de demnitate nu trebuie să lase nici umbra unei suspiciuni de corupţie sau de abuzuri în funcţia publică pe care a deţinut-o la un moment sau la altul”, a mai spus Stolojan.Liviu Dragnea a fost condamnat joi, în primă instanță, la 3 ani și 6 luni de închisoare cu executare pentru instigare la abuz în serviciu, în dosarul angajărilor fictive.PNL, USR și PMP i-au cerut demisia din funcția de președinte al Camerei Deputaților. La fel și miile de români care au ieșit în stradă în București și mai multe orașe din țară.