Un suporter român are faţa însângerată după ce a fost lovit de angajaţii BGS în timpul partidei România-Ungaria FOTO Cosmin Iftode/sportpictures.eu

Mai întâi de toate, se impune o scurtă prezentare a companiei patronate de Bogdan Oprea, BGS. Omul de afaceri dezvăluia într-un interviu pentru Daily Business că a pornit compania cu doar 70 de dolari pe care i-a împrumutat de la o mătuşă. Astăzi, cifra de afaceri a companiei trece de 23 de milioane de euro, sumă la baza căreia stau contractele cu statul.

Un exemplu în acest sens îl reprezintă licitaţia care a avut loc la data de 31 mai 2011 la sediul Consiliului Judeţean Vrancea când BGS a contractat paza acestei instituţii pentru 700.000 de euro. Relaţia de prietenie dintre Oprea şi stat este sugerată nu doar de acest contract dintre BGS şi instituţia condusă de Marian Oprişan, ci şi de contractul privind paza mai multor obiective din sectorul 3, condus atunci de Liviu Negoiţă. După ce în mai 2010 a oferit BGS-ului paza parcurilor din sectorul 3 pentru 800.000 de lei, deşi Poliţia Comunitară a Sectorului 3 avea la acea dată 613 angajaţi şi un buget de peste 10 milioane de lei, una din îndatoriri fiind paza parcurilor, în luna septembrie a aceluiaşi an, Liviu Negoiţă a oferit companiei în cauză alte 1.248.276 de lei din banii publici pentru paza a 31 de obiective din sector. La licitaţia organizată de Primăria condusă de Negoiţă BGS a fost singurul ofertant, astfel că nu a putut pierde contractul.

Statul plăteşte abuzurile

Dar pe ce se duc toţi aceşti bani? Teoretic, pe protecţia cetăţenilor României. Practic, agenţii BGS sunt acuzaţi de mai multe abuzuri. De la suporteri la elevi, nici o categorie socială nu a scăpat de furia angajaţilor acestei firme de pază şi protecţie.

Un caz şocant a fost relatat pe un blog dedicat abuzurilor BGS în care se povesteşte cum un agent al aceste firme care a fost însărcinată cu paza Liceului Teoretic „Dante Alighieri” a luat cafeaua unui elev şi i-a turnat-o pe pantaloni. În pauza care a urmat acesta s-a întors în clasa în care învăţa elevul respectiv şi i-a cerut acestuia legitimaţia de elev, apoi carnetul. A urmat o altercaţie în care agentul BGS l-a lovit pe elevul căruia îi pătase hainele, ca mai apoi să ceară întăriri prin staţie. „Mie, ca elev mi se pare anormal să îmi fie frică de cei care ar trebui să ne apere. Faptul că BGS face şi treabă bună, mi se pare normal, nu ceva de laudă. Până la urmă, sunt plătitţ pentru asta. Dar să fie bătut un elev de un reprezentant al firmei care ar trebui să-l păzească, mi se pare absurd.”, îşi încheie elevul relatarea.

În 2012, ediţia electronică a unui ziar din Gorj a publicat un clip video în care se aude clar cum unul dintre angajaţii BGS îl înjură în timpul căutărilor pe copilul dispărut la Rânca. Clipul a făcut înconjurul presei la momentul respecitv, însă conducerea firmei de pază a cerut imperios redacţiei să şteargă înegistrarea de pe site pentru că „aduce prejudicii de imagine companiilor Grupului BGS.”. Mai mult, într-un drept la replică, reprezentanţii BGS au invocat dreptul la liberă exprimare pentru a justifica limbajul licenţios al bărbatului. „Nu considerăm că trebuie să explicăm sau să scuzăm starea de spirit a celui care a folosit limbajul licenţios (libertatea de exprimare în România este consfinţită de lege). ”

Într-unul din numeroasele clipuri de pe YouTube care surprind abuzurile făcute de angajaţii BGS, un şef de tură al acestei firme recunoaşte că îşi depăşeşte atribuţiile, dar insistă ca persoanele care îl filmează să părăsească Parcul Herăstrău şi să oprească filmarea, deşi se aflau pe un spaţiu public.

Stadioanele, terenul preferat la BGS

Fără doar şi poate, cele mai multe abuzuri ale BGS au fost comise pe stadioane. Deşi firmele de pază care asigură ordinea şi protecţia spectatorilor nu au voie să lovească spectatorii, atribuţiile angajaţilor acestor firme fiind să îi înlăture din stadion pe fanii care devin violenţi, nu de puţine ori cei care au recurs la violenţă au fost angajaţii BGS.

Un astfel de episod a fost partida amicală dintre selecţionatele de fotbal ale României şi Uruguayului care a avut loc pe Arena Naţională. În momentul apariţiei unui mesaj în sectorul galeriei României, agenţii BGS au încercat să confişte acest mesaj, în ciuda faptului că acest lucru nu se află printre atribuţiile lor. În cazul în care anumite mesaje care nu respectă celebra lege împotriva violenţei pe stadioane ajung să fie totuşi afişate în timpul meciurilor de fotbal, procedura standard presupune identificarea cu ajutorul probelor video a celor care au afişat acel mesaj şi reţinerea lor de către poliţie sau jandarmerie doar la finalul evenimentului sportiv. Aşadar, firmele de pază, indiferent de numele acestora, nu ar trebui să intervină în timpul partidei. Aici şi aici pot fi văzute abuzurile BGS de la această partidă.

Nici reprezentanţii presei nu sunt ocoliţi de angajaţii BGS. În momentul în care paznicii acestei firme încercau să scoată din stadion un suporter al României în timpul partidei susţinută în compania selecţionatei Belgiei, aceştia au încercat să oprească un jurnalist din a filma incidentul, deşi Arena Naţională este spaţiu public, astfel că filmatul este permis. De remarcat şi cum suporterul este lovit în câteva rânduri de către stewarzii BGS. Într-un alt clip de la acest meci se poate observa cum cinci angajaţi ai BGS lovesc un cetăţean al României pe care ar trebui să îl apere, deşi acesta se afla la pământ.

În urma scandalului iscat din cauza incidentelor de la acest meci, deşi Federaţia Română de Fotbal a fost supusă unei presiuni publice pentru a rezilia contractul cu BGS, până la urmă compania de pază a fost cea care a renunţat la contractul cu FRF, ca o ultima palmă dată societăţii. Una peste alta, BGS păzeşte în continuare Arena Naţională pentru simplul fapt că are contract cu Primăria Capitalei pentru acest obiectiv. De amintit şi episodul din 2013 când un angajat al BGS nu l-a lăsat pe preşedintele de atunci al FRF, Mircea Sandu, să inspecteze terenul de joc. „Nu am putut să intru să văd şi eu cum arată terenul de joc. E strigător la cer. Nu am mai stat când mi s-a spus că nu se poate intra. Mi s-a spus că trebuie sunat superiorul agenţiei de pază, dar stai un pic, că eu sunt preşedintele federaţiei de fotbal, nu de criket.”, a Mircea Sandu după incident.

Cel mai recent caz de abuz de forţă al unui angajat al BGS îl reprezintă evenimentul din week-end-ul trecut când un paznic din cadrul acestei firme chemat să intervină într-un bar în care un bărbat de 51 de ani făcea scandal, l-a scos din local pe acesta şi l-a bătut crunt, bărbatul decedând în urma unei hemoragii interne.