Sunt 10 specii de lilieci în București, reprezentate de zeci de mii de exemplare. Nu există un recensământ al acestora, însă cei de la Asociația Wilderness Research and Conservation lucrează la asta: au cumpărat niște dispozitive pe care vor să le prindă de lilieci pentru a-și da seama unde-s adăposturile lor. Organizația se ocupă cu strângerea de date despre animalele sălbatice protejate, propune măsuri de conservare și intervine pentru salvarea acestora.



***

În mod obișnuit, locuiesc în scorburi. În oraș, fiindcă n-au destui arbori bătrâni, se bagă în crăpăturile caselor. „În timpul hibernării, undeva în nordul Bucureștiului, pe Ion Ionescu de la Brad, sunt colonii una lângă alta. În mod natural n-ar trebui să fie așa, dar comportamentul s-a schimbat mult și acum le găsim foarte aproape una de alta. Sunt cam 500 de exemplare într-o colonie de lilieci de amurg. Pe o singură stradă am avut peste 1.500 de animale”, spune Dragoș Măntoiu, de la Asociația Wilderness Research and Conservation.

Mai nou, se bagă în micile spații dintre pereții blocurilor și bucățile de polistiren folosite pentru termoizolare. Uneori însă, muncitorii găsesc coloniile agățate printr-un cotlon al clădirii și le acoperă sau le ucid, pur și simplu, de spaimă: cred că liliecii se prind de părul oamenilor și le sug sângele, însă astea sunt doar mituri, explică specialiștii. O listă mai amplă de mituri legate de lilieci e disponibilă aici.

Dragoș Măntoiu spune că a încercat să discute cu cei de la Primărie și să le propună ca, înainte să „îmbrace” blocurile, să cheme specialiști pentru a face o descărcare biologică. Le-a zis și că folosirea în exces a insecticidelor, împrăștiate fix peste locurile în care ei se hrănesc, le poate face rău. Autoritățile cu care au vorbit iau însă în derâdere astfel de subiecte.

Un liliac mănâncă un kilogram de insecte pe an

Liliecii au apărut acum peste 50 de milioane de ani. Deși seamănă cu niște șoareci cu aripi, n-au de-a face nici cu rozătoarele, nici cu păsările. În lume sunt peste 1.300 de specii, cu dimensiuni ce variază de la câțiva milimetri la aproape jumătate de metru lungime. Temuții și disprețuiții liliecii oferă servicii ecosistemice importante: un adult de 4 grame mănâncă în jur de un kilogram de insecte pe an, cam jumătate din greutatea sa corporală în fiecare seară. Insectele de care ne scapă costă un singur liliac costă 1.400 de euro pe an, spune Dragoș Măntoiu.

Sunt și oameni care încearcă să-i salveze. Pe la 9 fără un sfert seara, după o lungă așteptare în tăcere, un liliac de amurg iese din marginea balconului și zboară către bulevard. E o creatură ce încape într-o cutie de chibrituri, ce-și întinde degetele transformate acoperite cu o pieliță străvezie pentru a putea zbura și folosește ultrasunete pentru a vâna. În rest nu se aude nimic. Se pare că în seara dinainte, după ce adăpostul le-a fost acoperit, membrii coloniei au decis să se mute.

Pentru orice eventualitate, Ovidiu lipește la gura balustradei un sac tăiat, prin care eventualele viețuitoare rămase înăuntru au voie să iasă, dar nu pot intra înapoi. „Felicitări, ați scăpat! Veniți să vă explic cum funcționează”, îi zice Ovidiu proprietarului, cât fixează dispozitivul. Omul se apropie temător de balcon pentru o întrebare: „Dacă am lumina aprinsă pot veni? Că eu am copii mici”. Liliecii nu vin la lumină, îi explică membrii echipei de salvare. „Vecina de jos a zis că i-au intrat în casă și au rabie”, continuă proprietarul. Liliecii nu atacă oameni, iar dacă se întâmplă să muște atunci când simt un pericol, transmit extrem de rar rabia. În România, de exemplu, n-a fost înregistrat niciun caz de rabie cauzat de lilieci.

***

După ce „vânătoarea” de lilieci se încheie, proprietarul apartamentului răsuflă ușurat: „Bine că ați venit voi, să nu zică cineva că i-am omorât noi”. La poartă, paznicul întreabă cum e cu liliecii: „N-au murit, nu? Să nu fi fost asfixiați...”.

N-a fost o acțiune palpitantă, dar pentru ei a fost cea mai bună variantă, spune Ovidiu: liliecii și-au găsit singuri un alt loc, poate într-un parc. Dacă i-ar fi găsit în balcon, i-ar fi dus în Grădina Botanică, unde sunt căsuțe special făcute pentru ei.