Mai exact, petiţia depusă de Moise se referă la afirmaţiile ministrul Educaţiei, Sorin Cîmpeanu, care a declarat că decizia CCR va intra în vigoare abia din septembrie 2015, şi nu de acum, aşa cum prevede legea.

"Conform legii, hotărârea Curţii Constituţionale intră în vigoare în momentul publicării în Monitorul Oficial, dar nu poate produce efecte retroactiv. Drept urmare, din septembrie 2015, orele de Religie sunt obligatorii pentru Ministerul Educaţiei şi pentru şcoli şi opţionale pentru elevi. Deci, în noul an şcolar, elevii vor trebui să facă opţiuni cu privire la participarea la orele de religie”, declara ministrul Educaţiei la începutul săptămânii.

În condiţiile acestea, Emil Moise a conceput o adresă către Ministerul Educaţiei pentru a afla dacă afirmaţiile făcute de Cîmpeanu sunt adevărate. "Prin prezenta, vă rugăm să ne precizaţi dacă afirmaţiile apărute în presă, conform cărora domnul Ministru al Educaţiei, Câmpeanu Sorin şi doamna Preoteasa Liliana, secretar de stat în Ministerul Educaţiei, săvârşind infracţiunea de instigare la nerespectarea legii, refuză respectarea prevederilor Constituţiei României cu privire la aplicarea de îndată a dispoziţiilor Deciziei Curţii Constituţionale -- sunt reale şi au fost susţinute de cei doi demnitari aşa cum au fost prezentate", se arată în adresa lui Moise.

"Dacă sunt afirmaţiile domniei sale şi ale directorului general Liliana Preoteasa, atunci voi depune plângere penală împotriva celor doi demnitari şi voi mai solicita să se transmită de urgenţă o adresă către şcoli, pentru respectarea deciziei CCR", a explicat acesta pentru "Adevărul".

Judecătorii Curţii Constituţionale au decis pe 12 noiembrie 2014 că obligaţia părinţilor de a face cerere pentru ca un elev să nu participe la ora de religie, prevăzută în Legea educaţiei, este neconstituţională. Mai mult, aceştia au hotărât cu unaimitate de voturi ca o astfel de cerere să fie făcută de acum doar de către cei care vor să studieze această disciplină. Decizia Curţii Constituţionale este general obligatorie.

Cum a învins Moise un sistem

Totul a pornit în 2009, când fata lui, pe atunci elevă în clasa a IX-a la Liceul de Artă din Buzău, a hotărât că nu mai vrea să urmeze orele de Religie la şcoală. Tatăl ei a decis să o susţină şi atunci şi-a dat seama de situaţia anacronică perpetuată de sistem.

„Normal ar fi să depui o cerere de înscriere la orele respective, în loc să depui cerere ca să îţi scoţi copilul de la Religie. Am întocmit atunci primul dosar, care a ajuns la CCR acum doi ani, însă a fost respins. Apoi am ales o altă abordare ca să dovedesc în instanţă că articolul din Legea Educaţiei privind predarea Religiei în şcoli este neconstituţional, pentru că încalcă alte legi organice care asigură drepturi fundamentale ale omului“, povesteşte Moise.

Victorie pe cont propriu

Periplul legislativ a fost unul de durată şi l-a dus singur, fără avocaţi, profesorul de Filosofie fiind şi absolvent de Drept.

„Dosarul meu a fost disjuns în alte trei dosare. În primul, am arătat că Legea Educaţiei Naţionale (LEN) încalcă Legea pentru Combaterea Discriminării şi am primit un verdict favorabil din partea instanţei pe 29 septembrie 2014, iar pe 10 noiembrie am primit o a doua decizie favorabilă în dosarul în care instanţa judeca dacă LEN încalcă Legea libertăţii religioase. Mai rămăsese un al treilea dosar, cel care a şi ajuns la CCR. Aici am încercat să arăt cum Legea Educaţiei încalcă drepturi constituţionale şi am reuşit“, a explicat profesorul Moise.

Despre decizia CCR de miercuri a aflat de la un prieten, nimeni altul decât preşedintele Asociaţiei Secular-Umaniste din România (ASUR), Toma Pătraşcu. „Credeam că o să pierd procesul şi când am aflat că de fapt am câştigat a fost un şoc foarte puternic. Fata mea, care este studentă acum şi care m-a susţinut în toată lupta, m-a felicitat şi ei îi dedic această victorie, dar şi copiilor care au suferit de pe urma predării Religiei la şcoală“, a mai mărturisit Moise.

„Decizia CCR este înţeleaptă şi susţine punctul nostru de vedere deja exprimat: era o discriminare să fii obligat să depui cerere nu pentru a participa, pentru a-l retrage pe elev de la ora de Religie“, susţine şi Csaba Asztalos, preşedintele Consiliul Naţional pentru Combaterea Discriminării (CNCD).

Petiţia lui Emil Moise către Ministerul Educaţiei:

Stimate Domnule Ministru,

Asociaţia SOLIDARITATEA pentru LIBERTATEA de CONŞTIINŢĂ a fost înfiinţată în scopul promovării libertăţii de conştiinţă – ca drept fundamental al fiinţei umane –, a respectului faţă de persoana umană şi a mediului în care trăieşte, a caracterului secular al statului român, în sensul valorilor constituţionale, care separă autorităţile publice de biserică, excluzând imixtiunile şi asigurând autonomia bisericii în raport cu statul, condiţie a unei adevărate libertăţi de conştiinţă.

În Monitorul Oficial din 23.01.2015 a fost publicată Decizia nr. 669/2014 a Curţii Constituţionale, prin care s-a admis excepţia de neconstituţionalitate a prevederilor art. 18, alin (2) din Legea educaţiei nr. 1/2011.

Admiţînd excepţia de neconstituţionalitate, Curtea Constituţională clarifică în mod explicit modalitatea de înscriere a elevilor la ora de Religie, precizând că singura variantă legală constituţională este aceea în care pot frecventa orele disciplinei Religie doar elevii ai căror părinţi au depus o solicitare explicită în acest sens, sau elevii majori în aceleaşi condiţii.

Totodată, în motivarea deciziei, Curtea Constituţională confirmă caracterul de disciplină facultativă a Religiei, subliniind că obligativitatea este a şcolii de a oferi această disciplină şi nu a elevului de a îi urma cursurile, afirmând explicit caracterul de infracţiune, reglementat de art. 381 Cod penal, în cazul înscrierii obligatorii a elevului pentru studierea acestei discipline.

Respectarea deciziilor Curţii Constituţionale este o obligaţie reglementată prin textul Constituţiei României -- preluată şi prin acte normative ale legislaţiei naţionale – care, în art. 147, precizează imperativ că de la data publicării în M. Of., acestea sunt general obligatorii. Acelaşi articol menţionează că până la data la care Parlamentul pune în acord prevederile neconstituţionale cu dispoziţiile Constituţiei, prevederile constatate ca neconstituţionale sunt suspendate de drept.

Prin prezenta, vă rugăm să ne precizaţi dacă afirmaţiile publicate de furnizorul de ştiri Hotnews în data de 26.01.2015 -- conform cărora domnul Ministru al Educaţiei, Câmpeanu Sorin şi doamna Preoteasa Liliana, secretar de stat în Ministerul Educaţiei, săvârşind infracţiunea de instigare la nerespectarea legii, refuză respectarea prevederilor Constituţiei României cu privire la aplicarea de îndată a dispoziţiilor Deciziei Curţii Constituţionale -- sunt reale şi au fost susţinute de cei doi demnitari aşa cum au fost prezentate.

Ţinând cont de faptul că menţinerea şi punerea în aplicare în continuare a prevederilor legii educaţiei declarate neconstituţionale constituie un abuz sancţionat ca infracţiune prin prevederile Codului penal, Asociaţia urmând să iniţieze procedurile legale pentru a fi respectate drepturile copiilor, vă rugăm să ne răspundeţi la prezenta cu celeritate.

Vă mulţumim!

Cu consideraţie,

Emil Moise

Preşedinte al Colegiului Director

Şcoala fără religie. Efectele deciziei Curţii Constituţionale

Patriarhia: Profesorii de religie şi părinţii trebuie să sesizeze cazurile în care se încearcă descurajarea participării elevilor la ora de Religie

Curtea Constituţională schimbă regula orei de Religie în şcoli: părinţii trebuie să depună cerere pentru ca elevii să participe la această materie

Patriarhia se zbate să păstreze Religia obligatorie în şcoli

VIDEO Adevărul Live. Dispută între Remus Cernea şi preoţi pe statutul orei de Religie în şcoli: e sau nu obligatorie?