"Ansamblurile rezidenţiale de astăzi, de la periferia oraşelor, vor fi viitoarele ghetouri de mâine." E opinia specialiştilor în politici de locuire care le reproşează autorităţilor că ignoră subiectul. Suntem primii în Europa la capitolul proprietate, 95% dintre români sunt proprietarii caselor în care stau, dar ocupăm aproape ultimele locuri la capitolul condiţii. Locuim în case mici, aglomerate, degradate şi scumpe la întreţinere.

Lux astăzi, ghetou mâine EMBED VIDEO LINK CU VIDEO Embed: Link:

România nu are o strategie de locuire, spun răspicat specialiştii. Se construieşte haotic, în special la marginea marilor oraşe. Din dorinţa de a avea propria casă cu bani mai puţin, românii au acceptat locuinţe în cartiere noi, dar înghesuite şi fără infrastructură. În timp, asta se va întoarce împotriva lor, avertizează experţii.

Bogdan Suditu, conferenţiar la Universitatea din Bucureşti: "În momentul în care construieşti blocuri multe, dense, astea-s frumoase că sunt noi, dar care sunt foarte dense pe o suprafaţă foarte mică şi care în timp vor pierde locuitorii cu ceva dare de mână, iar în locul lor vor veni oameni tot mai săraci, tot mai săraci, condiţiile de locuire fiind aceleaşi, evident se vor transforma în ghetouri."

Datele arată că suntem aproape ultimii în Europa la calitatea locuirii. În România, suprafaţa medie a unui apartament este de numai 40 de mp, în timp ce media europeană este de peste de 90 mp.

În aceste cutii de chibrituri se înghesuie toată familia. Peste 65% dintre tinerii între 18 şi 29 de ani locuiesc încă la părinţi.

Roberto Pătrășcoiu, directorul naţional al Habitat for Humanity România: "În ţara în care peste jumătate dintre români trăiesc în locuinţe aglomerate, pe de o parte, iar pe de altă parte doar puţin peste 1% sunt destinate locuirii sociale, tot în ţara în care nevoia de locuire decentă se numără în milioane, vedem o mare discrepanţă şi anume că locuirea nu este nu este încă prezentă ca punct de discuţie pe agenda publică."

Casele noastre sunt vechi, degradate şi de mici dimensiuni, arată studiile. Cele mai multe au fost construite între anii 1961 şi 1980. Doar 11 procente din stocul actual de locuinţe au fost ridicate după anii '90. Nu reuşesc însă să acopere toate nevoile: locuinţe accesibile ca preţ, dar de calitate, cu infrastructură şi zone de agrement.

Adrian Dan, sociolog: "Stăm mai bine în mediul urban pentru că locuinţele au acces la utilităţi, la infrastructură. În mediul rural situaţia este absolut dezastruoasă, stocul de locuinţe este învechit, asta înseamnă că durata de serviciu a unei locuinţe, în general estimată la 30 de ani, este mult depăşită şi îmbunătătţirile sunt de formă, nu de structură."

Potrivit specialiştilor în România e nevoie în acest moment de un milion de locuinte noi.

ŞTIRILE ZILEI