ULIKT: Landets 400 rikeste har blitt seks prosent rikere i 2016. Samtidig styrer folk flest mot reallønnsnedgang i år.

økonomi

Bladet Kapitals gjennomgang av landets rikeste viser at de 400 personene med høyest formue i snitt hadde en real­avkastning på 6 prosent det siste året.

De 400 har økt sine formuer med 87 milliarder kroner siden i fjor og er for første gang god for mer enn 1000 milliarder kroner til sammen.

Siden 2012 har de 400 rikeste økt sine verdier med 300 milliarder kroner, ifølge Kapital.

Det står i sterkt kontrast til den økonomiske utviklingen for dem som får inntekten sin fra å jobbe. Prisstigningen så langt i år gjør at reallønningene sannsynligvis vil synke.

Landets rikeste: • Bladet kapital har utarbeidet en liste over de 400 rikeste i Norge. Oversikten viser at gruppen hadde en real­avkastning på 6 prosent det siste året. • Samtidig gjør høy prisvekst at reallønningene med all sannsynlighet kommer til å gå ned i år. • De 400 rikeste har økt sine formuer med 87 milliarder kroner siden i fjor og er for første gang god for mer enn 1000 milliarder kroner til sammen.

Kapitalen får mest

– Tallene viser Forskjells-Norge i et nøtteskall. Det pågår en skummel todeling av norsk økonomi som ikke har noe med olje å gjøre, men at det blir større forskjeller på å eie og å arbeide, sier nestleder i Rødt, Marie Sneve Martinussen.

Hun trekker også tall fra Statistisk sentralbyrå som viser at snittlønna i Norge fra 2011 har økt med 13,6 prosent, mens utbyttene fra aksjeselskap har økt med 84,6 prosent. Dette mener hun viser at økonomen Thomas Pikettys teori om at kapitalavkastninger vokser raskere enn økonomien for øvrig, stemmer for Norge.

– Historien om at Norge er et land der vi deler på overskuddet, stemmer ikke. Vi må slutte å tro at økte forskjeller bare er en tendens i andre land og heller ta tak i og snu utviklingen her hjemme.

Hun trekker fram økt skatt på formue og arv som viktige politiske tiltak for å skape mer likhet.

– Det er ekstra skummelt at lønningene går ned når gjelden er rekordhøy. En underliggende årsak til finanskrisa i USA var at folk kompenserte for at lønningene sto i ro med å ta opp forbrukslån. Det mest lønnsomme å investere i i Norge nå er nettopp banker som tilbyr forbrukslån til renter på over 20 prosent.

Færre og større enheter

Professor ved NTNU, Ragnar Torvik, tror ikke at det er en generell tendens til at kapitalavkastningen drar ifra lønningene.

– Også ulikheten innad blant kapital­eiere er stor, og noen får i praksis knapt avkastning på investeringene sine. Samtidig skjer det en konsolidering i flere bransjer der det blir færre og større enheter som fører til at færre personer eier mer, sier Torvik.

– Dette kan også føre til en markedsmakt som kan utnyttes. Flere på toppen av lista har blitt rike på å selge dagligvarer til Norges relativt beskjedne befolkning, og dette sier noe om deres makt til å kjøpe billig og selge dyrt.

Stabilt over tid

Leder av Teknisk beregningsutvalg, Ådne Cappelen, er klar på at kapitalen ikke stikker ifra.

– Generelt sett stemmer det ikke at lønnsmottakerne i Norge får en mindre andel av inntektene, selv om det kan stemme for enkelte bransjer.

Tallene viser nemlig at lønnsandelen i bedriftene i Norge er stabile over tid.

– Så er det en stor diskusjon om aksjeverdier representerer fundamentale forhold, men over tid kan ikke aksjeverdien vokse langt mer enn kapitalens andel av inntektene tilsier.

stiann@klassekampen.no