Nyter det nye, norske livet

Med åtte kofferter, mann og to små barn kom Victoria Hermosa til Norge i 2012 fra kriserammede Spania. Nå stortrives de.

Det nytter ikke å syte over snø og kulde, sier Victoria Hermosa. Her sammen med mannen Pablo Berzal sammen med barna i leiligheten i Oslo. ROBERT MCPHERSON

18. feb. 2014 05:36 Sist oppdatert 18. februar 2014

- Når man kommer som arbeidsinnvandrer til et nytt land, må man ha en positiv innstilling, sier Victoria Hermosa fra Spania. Ørn E. Borgen

Europeiske arbeidsinnvandrere er jevnt over fornøyd med livet i Norge, viser en ny undersøkelse.

Victoria Hermosa ler av de gigantiske snøfillene som nærmest klasker ned i håret hennes på Grünerløkka.

— For å trives i Norge må du like klimaet. Det nytter ikke å syte over snø og kulde, sier hun.

Sammen med ektemannen og to små døtre flyttet hun til Norge fra solfylte Almería i Spania for å starte et nytt liv.

Mannen Pablo hadde mistet jobben som ingeniør to ganger på få år, og den vedvarende økonomiske krisen gjorde fremtiden usikker.

Les også:

Les også Norge ville ikke klart seg uten innvandrere

Les også:

Les også Arbeidsinnvandring er ikke nok

Mange er fornøyde

Livet i Norge har familien opplevd som en stor suksess. Etter fire måneder fikk Pablo jobb som bygningsingeniør.

Barna er også blitt godt ivaretatt i den norske barnehagen hvor de har fått gode venner, og i nabolaget er familien blitt tatt imot med åpne armer, skriver Victoria Hermosa i et debattinnlegg i dagens Aftenposten.

En ny undersøkelse om arbeidsinnvandrere som ennå ikke er publisert, viser at familien ikke er alene om å finne lykken i Norge.

I spørreundersøkelsen, der 356 personer har deltatt, kommer det frem at mange trives.

— Den forsiktige konklusjonen er at mange ser ut til å være jevnt over fornøyd, sier Espen D.H. Olsen, forskeren bak studien.

Skjemavelde trekker ned

I fjor registrerte 39 000 arbeidsinnvandrere seg hos norske myndigheter. Antallet som kommer fra de såkalte PIGS-landene, Portugal, Italia, Spania og Hellas, har økt jevnt og trutt de siste fire årene (se grafikk).

I fjor var det 3239 personer fra disse fire landene som hadde registrert seg for norske myndigheter ved servicesenteret for utenlandske arbeidstagere, en kraftig økning på få år.

Rundt halvparten av deltagerne i Olsens undersøkelse kommer fra Sør-Europa. Selv om mange er fornøyde, påpeker Olsen at erfaringene deres også er forskjellige.

— Det som trekker ned, er det praktiske – møtet med Nav, skjemavelde, motstridende og til dels forvirrende beskjeder. Det er også mange som har språkproblemer, og som ikke har forstått hvor viktig det er å kunne norsk for å få arbeid, sier han.

— Arbeidsinnvandrere fra EU får ikke støtte til språkopplæring, og det kan være dyrt for mange, sier Olsen, som jobber i Arena, Senter for europaforskning ved Universitetet i Oslo.

Myten om nordmenn

Språket har vært en utfordring også for Hermosa, som ennå ikke har funnet jobb innenfor det språklig krevende fagfeltet hun jobbet med i Spania – kommunikasjonsarbeid.

Hun har derimot hatt flere måneders praksisplass gjennom Nav i barnehage, og nå i en bistandsorganisasjon.

— Jeg jobber hardt med norsken og regner med at jeg snart vil få en ordentlig jobb, sier hun.

Hennes råd til andre søreuropeere er:

Du må kunne nok engelsk. Du må sette deg inn i de norske forholdene på forhånd. Du må ha med nok penger til å klare deg i minst fire måneder. Du må ha en positiv innstilling og lære deg norsk. Språkutfordringene til tross, familien opplever at de har funnet familielykken.

— For oss var det viktig å ha god balanse mellom arbeid og familieliv. Og at barn får være barn i Norge, sier hun.

— Myten om nordmenn er at de er kalde og lukket. Vi har opplevd det motsatte.

Det samsvarer også med resultatene i undersøkelsen.

— Den norske kulturen og nordmenn flest har arbeidsinnvandrerne en positiv oppfatning av, sier forsker Espen D.H. Olsen

– Mange er begeistret for den norske livsstilen.

Empatiske mot Søreuropeere

Les også:

Les også - Jeg reiste til Norge for å få et bedre liv

Seniorforsker Line Eldring ved Fafo tror nordmenn har en empatisk holdning til søreuropeere som kommer for å jobbe her. Hun forsker på arbeidsinnvandring fra Sentral— og Øst-Europa.

— Om vi er mer gjestfrie overfor spanjoler og andre søreuropeere enn folk fra Øst-Europa, er det ikke gjort noe forskning på, understreker hun.

Selv om søreuropeerne øker, kommer det langt færre arbeidsinnvandrere fra Sør-Europa enn Øst-Europa til Norge.

Eldring mener store kulturelle forskjeller er årsaken til dette. Dessuten at de ikke har etablert sosiale nettverk her fra før, slik for eksempel polakkene har, påpeker hun.

— Nettverkene har en selvforsterkende effekt. Jeg tror nok innvandringen fra Sør-Europa vil øke år for år, selv om det går sakte, sier forskeren.

Suksesshistorier

Konsul Mencía Manso ved Den spanske ambassaden har hørt mange suksesshistorier om spanjoler som har slått seg ned i Norge.

Men også om folk som har hatt tøffe erfaringer og måttet reise tilbake etter å ha brukt mye penger til ingen nytte.

— Ingeniører og sykepleiere er det behov for, men språket er ofte en barrière, fastslår hun.

— Spanjoler føler seg velkomne, men livet i Norge er ikke spesielt lett for dem som kommer uforberedt.