Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Barne- og likestillingsdepartementet bekrefter overfor Dagbladet at Den europeiske menneskerettsdomstol (EMD) i Strasbourg har kommunisert nok en barnevernssak mot Norge.

- Vi er nylig gjort kjent med saken, og har ikke gått inn i den ennå. Saken vil bli behandlet på lik linje med andre saker i EMD, sier statssekretær Kai-Morten Terning (Frp).

Mye tyder på at EMD ønsker å sette norsk barnevern under lupen. Nå er det i alt ni barnevernssaker domstolen krever at Norge må svare for.

Den siste saken har akkurat passert det første, trange nåløyet i EMD. Norge er bedt om å redegjøre for sitt syn i klagesaken som omhandler et foreldrepar som ble fratatt sin datter like etter fødselen. Deretter vil EMD ta stilling til om saken skal fremmes for videre behandling.

- Rystende sak

- Dette er en rystende sak som viser det totale havari av systemet. I denne saken er det mange fagpersoner som gir disse foreldrene de beste beskrivelser, uten at barnevernet tar til seg disse vurderingene, sier psykolog Ragnhild Pettersen som har 18 års erfaring som psykologisk sakkyndig i barnevernssaker.

Dagbladet omtalte den aktuelle barnevernssaken 10. mai, i en artikkel hvor fire psykologiske sakkyndige trakk fram sine skrekkeksempler fra norsk barnevern (krever innlogging).

Pettersen valgte å fortelle om saken som nå har fått EMDs oppmerksomhet. Hun er én av flere psykologiske sakkyndige som er involvert i saken, og har innsyn i sakens dokumenter.

Klagen til EMD kommer fra et foreldrepar hvor far tidligere har vært kriminell og mor hadde lettere psykiske vanskeligheter, men for begge tilbakelagte vansker.

Ifølge Pettersen var barnevernets bekymring knyttet til melding om bråk i hjemmet. Ved fødsel troppet barneverntjenesten opp på sykehuset. Mor ble sendt til et opphold på mødrehjem.

Hun var ikke enig i barneverntjenestens vurdering av at far var voldelig. Dermed ble barnet akuttplassert.

Foreldrene ble fortalt at barnet skulle bortadopteres etter tre uker, men dette fikk foreldrene stanset.

- Barnevernet beskrev at mor hadde «intet indre liv» og om far sa de at han hadde «ingen mentaliseringsevne». Når det gjelder mora, har jeg sjeldent sett så godt samspill mellom mor og barn. Far har, etter mitt syn, fantastisk mentaliseringsevne, sier Pettersen.

Andre instanser har vurdert paret som «sjeldent flinke foreldre», opplyser psykologen.

Hun trekker også fram at foreldrene ikke fikk oppfølging. Det tok ett og et halvt år fra barnet ble plassert til første samarbeidsmøte.

- Barnevernet sa til dem at «dette må dere komme over». Saken er et eksempel på grotesk, nedrig og dårlig faglig arbeid fra barneverntjenestens side, sier Pettersen.

Barnet er ikke tilbakeført til foreldrene to og et halvt år etter plassering. Foreldrene har seks samvær i året med sin datter.

- Vi har ingen prestisje

Kommunaldirektøren i den aktuelle kommunen sier til Dagbladet at de ikke ønsker å kommentere kritikk fra sakkyndige eller faktiske forhold i saken .

- Vi har ingen prestisje i denne saken, sier kommunaldirektøren. Han gir til kjenne at kommunen nå vil sette seg inn i EMD-behandlingen av saken.

Foreldrene tapte saken i tingretten, og den ble nektet fremmet for lagmannsrett og Høyesterett. Da klaget foreldrene saken inn for Menneskerettsdomstolen.

EMD har bedt Norge om svar i saken innen 25. september.

- Vi har i dag åtte høyst kvalifiserte fagpersoner som uttaler seg skriftlig om at barnevernet tok feil. Vi er gode foreldre. Likevel har ikke datteren vår fått gleden av sine første to og et halvt år sammen med sine foreldre. Den uretten kan aldri rettes opp i. Vi er likevel glade for at EMD tar tak i dette, og det kan forhåpentligvis føre til endringer i systemet, sier faren.

Foreldrene har nå krevd at barnet blir tilbakeført til dem. Dato for behandling av saken i fylkesnemnda er ennå ikke satt.

- Fylkesmannen har opprettet en settekommune for behandling av tilbakeføringssaken, sier foreldrenes advokat Morten Engesbak.

- Alvorlig

Dagbladet intervjuet barne- og likestillingsminister Solveig Horne (Frp) 17. oktober i fjor. Da hadde EMD kommunisert sju barnevernssaker mot Norge.

Horne ga til kjenne at hun ikke tar lett på den internasjonale misnøyen og de mange demonstrasjonene mot norsk barnevern.

Hun ga uttrykk for at hun er spent på utfallet i Strasbourg, etter at Den europeiske menneskerettsdomstolen (EMD) skal vurdere en lang rekke norske barnevernssaker.

- Jeg er opptatt av at vi ivaretar våre folkerettslige forpliktelser. Dette er saker som har gått hele veien i det norske rettssystemet. At EMD har kommunisert sju barnevernssaker mot Norge, er alvorlig, sa Horne.

Nå er det altså ni saker.

I intervjuet med Dagbladet ville ikke Horne utelukke at det må endringer til for at norsk praksis skal være i tråd med Den europeiske menneskerettskonvensjon (EMK).

Statsråden understreket at, i de tilfellene det er mulig, og dersom det er til barnets beste, skal barna tilbakeføres til foreldrene etter en omsorgsovertakelse.

Horne ga videre til kjenne at hun ikke alltid synes at norsk samværspraksis, som i mange tilfeller innebærer at foreldre bare får samvær med barna i noen timer tre til seks ganger året, legger til rette for dette.

- Nei, jeg synes ikke det . En omsorgsovertakelse er noe av det mest inngripende det offentlige kan gjøre overfor en familie. For foreldre er dette noe av det aller verste som kan skje. Det framgår tydelig av loven at barnevernet skal følge opp foreldrene etter en omsorgsovertakelse, men dette blir altfor sjelden gjort. Jeg ønsker, der det er mulig, at barna skal få komme tilbake til foreldrene sine, Det er også viktig at barna blir tatt med i avgjørelsene, sier Horne