– Det er fortsatt mange fordommer blant folk. Hvis det skjer en feil ute på plattformen, så er det fort: «Han med ADHD har gjort det».

Den 53 år gamle mannen syns det er vanskelig å stå fram som oljearbeideren med ADHD. Han frykter konsekvensene.

Hovedtrekk med diagnosen er konsentrasjonsproblemer og impulsivitet. Symptomer som tøyles av medisiner. Ofte så godt at kollegaene ikke aner at diagnosen holdes i sjakk.

Ingen har plikt om å informere arbeidsgiveren om diagnosen, men legen skal vite det. Det er ingen oversikt på hvor mange som har ADHD på sokkelen. 53-åringen er usikker på hva det ville betydd om han stod åpent fram.

– Det er tøffe tider i bransjen nå. Jeg er ikke trygg på at det hadde vært problemfritt å fortelle om diagnosen min. Jeg tør ikke ta risikoen, og derfor er jeg taus.

Det er trolig store mørketall over hvor mange oljearbeidere på plattform som har ADHD. Denne plattformen har ikke noe med 53-åringen i saken å gjøre. Foto: Songa offshore

Det perfekte action

Arbeidskarrieren hans i olja starta på slutten av 80-tallet. Da ante han ikke at han hadde diagnosen ADHD, men når han tenker tilbake, gir det mening.

– Jobben var som skapt for meg. Livet ute på plattform er actionfylt. Det skjer ting hele tiden. Helt perfekt.

Senere forsto han at hans måte å leve med ADHD, betyr å kompensere nettopp gjennom action. Det er slik diagnosen påvirker ham.

Piller holder ham i sjakk

Det var 15 år senere at de vesentlige brikkene i livet falt på plass. I familieterapi med kona, sa terapeuten at han gjerne ville ha ham utreda for ADHD. Kort tid senere fikk han medisinen i hånda. Piller som hindret ham i å bli urolig.

Medisinen hjelper ham til å være konsentrert og utføre jobben sin på lik linje med alle andre.

– Frykta du at diagnosen ville skape problemer for deg i jobben?

– Nei, ikke da. Jeg kjente ikke til problemene.

Han var åpen om diagnosen sin overfor sin daværende arbeidsgiver, og opplevde det i første omgang som bra. Kollegene ga ham beskjed om å ta en ny dose medisin når de registrerte at han var utrolig og dobbeltsjekket arbeidsoppgaver.

Dette er ADHD Ekspandér faktaboks ADHD er en nevrologisk forstyrrelse som først og fremst innebærer økt uro og vansker med oppmerksomhet.

AD (Attention Deficit) står for oppmerksomhets- og konsentrasjonssvikt.

(Attention Deficit) står for oppmerksomhets- og konsentrasjonssvikt. HD (Hyperactivity Disorder) står for hyperaktivitet, uro og impulshandlinger.

(Hyperactivity Disorder) står for hyperaktivitet, uro og impulshandlinger. Kjernesymptomene på ADHD er: Konsentrasjonsproblemer og problemer med vedvarende oppmerksomhet. Hyperaktivitet. Impulsivitet.

Diagnosen er resultat av en helhetsvurdering, og stilles bare hvis vanskene er så store at de skaper problemer for personens evne til å fungere i flere livssituasjoner, som for eksempel både på skolen og hjemme.

I Norge brukes den europeiske diagnosemanualen International Classification of Diseases - 10th revision (ICD-10). I ICD-manualen brukes betegnelsen Hyperkinetisk forstyrrelse, ikke ADHD. Likhetstrekkene mellom tilstandene er så store at Hyperkinetisk forstyrrelse ofte omtales som ADHD. Kilde: Folkehelseinstituttet

Følte kollegene snakket stygt om diagnosen

Etter hvert registrerte han at ADHD ble snakka negativt om på jobben.

– Jeg opplevde at mange hadde et negativt inntrykk av diagnosen i oljebransjen. Jeg tror mange frykter kommentarer som «Han er ikke helt god», «Du kan ikke stole helt på ham» eller «Han kan ikke ha ansvar for større ting», dersom de står fram.

Derfor er det fortsatt mange på norsk sokkel som enten holder helsetilstanden skjult, eller som dropper ADHD-utredning for å slippe å forholde seg til diagnosen.

– Det er mange som er ute på plattformene med ADHD, uten at de medisinerer seg. Det vet jeg.

Da diagnosen nesten kosta ham jobben

Etter flere år i Nordsjøen, for noen år siden, måtte 53-åringen fornye helseattesten sin hos legen. Dette er noe alle offshorearbeidere må gjøre minst annethvert år. Legen sjekket blant annet hjerte, blodtrykk og vekt. I egenerklæringen opplyste han om diagnosen sin og at han medisineres for det.

Fylkesmannen i Rogaland behandler alle dispensasjonssøknader for offshoreansatte på norsk sokkel. Fylkeslege er Janne Dahle-Melhus. Foto: Inger Johanne Stenberg / NRK

Da ble de fire bokstavene til trøbbel.

Han mistet alle sertifikatene, og med dem også muligheten til å jobbe offshore. Han klagde til Fylkesmannen, men de konkluderte med at «enhver bruk av psykopharma kan være grunn til å ikke jobbe offshore». Diagnosen i seg selv var ikke problemet, men ADHD-medisinen.

– Men da kan jeg jo reise ut i Nordsjøen uten medisiner, argumenterte han.

Ifølge ham er tonen fra Fylkesmannen at han da er å regne som farlig på plattformen.

– Jeg hadde jo vært der ute i mange år uten medisiner. Det hadde gått helt fint.

Fylkesmannen svarte med å endre på vedtaket, og konkludere med at diagnosen, ikke bare medisineringen, er grunn til å nekte utreise. Han kunne dermed ikke reise offshore, men ble ikke gjort arbeidsledig, og dermed gikk han glipp av trygdepenger.

En advokat og sosionom ble redningen for å få jobben tilbake. Dette tok et halvt år, med argumentasjon og informasjon om helsetilstanden. Han hadde da tapt hundretusener av kroner på å få livet satt på vent.

Frykt for å snakke fritt

Fagforbundet Safe er kjent med at flere arbeidere opplever frykt for å snakke om egen helsetilstand.

– Enkelte er redde for å si så mye om det. De er redde for å få anmerkninger og å komme i utboksen. Arbeidere jeg har snakka med er bekymra for at helsetilstanden kan være belastende for arbeidsforholdet, sier nestleder i Safe, Roy Erling Furre.

Arbeidstakerorganisasjonen følger situasjonen, og er opptatt av at alle arbeidere blir ivaretatt.

– Jeg har selv snakka med mange arbeidere på sokkelen som har ADHD. Det er åpenbart at de er velfungerende i jobben. Jeg ser ingen grunn til at de skal være utestengt fra jobben på grunn av diagnosen.

Roy Erling Furre er nestleder i arbeidstakerorganisasjonen Safe. Foto: Sørås, Trond / VG

Bransjeorganisasjonen Norsk olje og gass er opptatt av at ansatte bør snakke med lederne sine om problemene.

– Det er uheldig dersom offshoreansatte føler frykt rundt egen sykdom. Norsk olje og gass med medlemsselskaper jobber for at sikkerheten på sokkelen skal være best mulig. Vi opplever at selskapene tar sikkerhet på høyeste alvor, og aldri kompromisser på dette området, sier informasjonssjef Maiken Ree.

Flere med ADHD får grønt lys

Det har skjedd en endring fra tidligere år. I fjor fikk en større andel arbeidere som ikke tilfredsstiller ulike helsekrav, innvilga klagen sin hos Fylkesmannen i Rogaland.

Mens det for et par år siden var en av tre som fikk medhold, fikk i første halvår i fjor nærmere to av tre likevel tillatelse til å reise ut. Flere av klagerne er personer med ADHD.

De aller fleste arbeidere med ADHD som søkte om dispensasjon fra helsekravet i første halvår i 2016, fikk innvilget tillatelse. Foto: Cecilie Berntsen Jåsund / NRK

Klagenemnda er det øverste organet som behandler saker om helsekrav i petroleumsvirksomheten.

Nemnda har fire representanter; en lege, ett medlem etter forslag fra Petroleumstilsynet, en lege etter forslag fra arbeidsgiversiden og ett medlem etter forslag fra arbeidstakerorganisasjonene.

Hovedtendensen er at klagenemnda i større grad har åpna opp for arbeidere med ADHD-diagnose.

Og derfor har også Fylkesmannen, som behandler sakene før nemda, en mildere praksis. Flere trenger derfor ikke klage saken videre.

– Tendensen har endra seg noe rundt ADHD, eksempelvis for personer som skal ut på plattform. I visse tilfeller gir vi dispensasjon med en begrensning i for eksempel arbeidsoppgaver eller arbeidstid, sier fylkeslege i Rogaland, Janne Dahle-Melhus.

– Jeg tror at arbeidsgiverne er bevisste på at en dispensasjon eller liten begrensning ikke påvirker arbeidsforholdet, legger hun til.

Ivaretar helsa med å være i jobb

Helseminister Bent Høie roser en noe mykere linje på området.

Helse- og omsorgsminister Bent Høie (H). Foto: Johansen, Carina / NTB Scanpix

– Jeg er glad for at folk får jobbe på sokkelen med en diagnose, så lenge dette er faglig forsvarlig også med tanke på sikkerheten, sier Høie.

Sett i et helseperspektiv mener ministeren at det å være i jobb er helt sentralt.

– Vi vet at det er bra for helsa å ha en jobb og få muligheten til å være med å bidra. Dette er viktig, også for arbeidere i oljenæringen så lenge sikkerheten er godt ivaretatt, sier helseministeren.

Høie får støtte av psykolog Egon Hagen, som mener jobb i Nordsjøen kan passe bedre for mennesker med ADHD enn andre arbeidsplasser.

– Dette er en veldig profesjonell arbeidsplass hvor folk har jobbet systematisk i forhold til sikkerhet og prosedyrer i årtier. Alt er regulert, og du har et tett fellesskap som er veldig gjennomsiktig. Du ser hvis det er noen som vaser rundt og er ukonsentrerte, sier Hagen.

Målet er å kunne snakke åpent

Den 53 år gamle oljearbeideren er glad over å ha fått jobben tilbake. Nå jobber han turnus med to uker på og fire uker av.

Han gleder seg over at andre med samme diagnose slipper å kjempe for å få være i jobben.

– Dette er kjempebra, og gjør det lettere for folk som tror de har ADHD å faktisk få diagnosen av legen. Jeg kjenner flere som ikke tør utredes, sier han.

Etter hvert håper han å være trygg nok til å stå åpent fram med diagnosen.

– Å arbeide på plattform med en ADHD-diagnose er uproblematisk. Vi fungerer godt med arbeidsoppgavene våre, og får stimulien vi trenger gjennom en actionfylt jobb.