Rune Jakobsen er generalløytnant og sjef for Forsvarets operative hovedkommando i Bodø. Han er bekymret over økt russisk uforutsigbarhet i møte med et svakt norsk forsvar. Foto: Terje Bringedal

Forsvarets operative sjef: Kan ikke forsvare Norge til alliert hjelp kommer

BODØ (VG) Hæren er nå for liten til å forsvare Norge i en konflikt inntil forsterkninger fra NATO er på plass. Det er statusrapporten fra Forsvarets operative sjef, Rune Jakobsen. Om få dager skal han selv til Russland.

29. september 2019

8.oktober skal forsvarssjefen gi sitt fagmilitære råd til forsvarsminister Frank Bakke-Jensen (H). Regjeringen legger til grunn at Forsvaret skal ha god forståelse av situasjonen, tilstedeværelse, reaksjonsevne og evne til å motta allierte styrker.

Den som vet hvordan det står til, er sjefen for Forsvarets operative hovedkvarter, FOH, generalløytnant Rune Jakobsen:

** Marinen har mistet en fregatt, en annen er i vedlikehold og en tredje seiler nå for NATO. Altså er to fregatter igjen i norske farvann.

** En av Brigade Nords tre bataljoner omgjort til en beredskapsavdeling, og Hæren skal ha større nærvær i Finnmark. Samtidig stiller NATO krav om ytterligere styrker.

** På flysiden prøver Luftforsvaret å holde det gående med aldrende F-16 kampfly og Orion overvåkningsfly i generasjonsskiftet, mens man venter på nye F-35 kampfly og P-8 overvåkningsfly.

les også Vil kjøpe seks nye kampfly til 4,3 milliarder kroner

«HUTAK»

På et forsvarsseminar i Oslo nylig ble dagens forsvarskonsept spøkefullt oppsummert i denne forkortelsen:

HUTAK. Hold Ut til Allierte Kommer.

– Skal vi ha evne til både å bidra i NATO, og å ha et troverdig forsvar hjemme samtidig, trenger vi nok en brigade til, sier Jacobsen.

– Vi må fornye Hærens materiell og øke kampkraften og utholdenheten. Nå er Hæren for liten for den laveste oppgaven: Å forsvare norsk territorium inntil allierte forsterkninger kommer.

Han advarer mot å tro at Forsvaret kan klare seg med en videreføring av dagens nivå:

– Hoveddilemmaet for hele Forsvaret, hvis vi skal gå videre med de samme ressursene som vi har nå, er at vi ikke er i stand til å holde ut til alliert hjelp kommer. Det er det første vi må fikse, sier FOH-sjefen.

LAANG GANG: Presseoffiserene Brynjar Stordal og Eystein Kvaring er blant et fåtall som får lov å sykle den knappe kilometeren i korridor inn til Forsvarets operative hovedkvarter på Reitan utenfor Bodø. Foto: Terje Bringedal

Følger med på fly og skip

Forsvarets operative hovedkvarter ligger omlag en kilometer inn i fjellet utenfor Bodø. Her sitter FOH-sjef Jakobsen og hans stab på jobb 24 timer i døgnet. Herfra går de operative ordrene ut til alle militære baser i landet.

Hovedoppgaven er å forsvare Norge.

Forsvarets øyne og ører melder inn det store bildet: Fly og skip som beveger seg langs fastlands-Norge - og i havområdene som er mange ganger større. Slik skal FOH alltid ha det de kaller en situasjonsforståelse. De som har kontroll på normalsituasjonen, vil være de beste til å oppdage truende avvik.

FOH koordinerer også Norges militære bidrag til 13 utenlandsoperasjoner, og er bindeleddet med politiet og sivile når de ber om bistand. Det skjer flere ganger hver uke. For noen dager siden hadde Forsvaret folk på plass i Tromsø, klare til å senke den russiske tråleren som brant.

les også Forsvarssjefen: Norge klarer ikke innfri NATOs forventninger

Russisk øvelse

Offiserene på FOH følger med på hva Russland foretar seg i Norges nærområder. I august rekvirerte den russiske Nordflåten flere store områder utenfor den norske kysten, og varslet at krigsskip ville øve og skyte med missiler.

– Det vi så, lignet veldig på bastionforsvaret fullt utgruppert, sier Jakobsen.

Fartøyene var der, men det ble ikke registrert missilavfyringer.

IDENTIFISERT: Et russisk maritimt patruljefly av Bear-klassen, fotografert fra et norsk F-16 kampfly, i internasjonalt farvann utenfor Norge i august i år. Foto: Forsvaret

– Vise styrke

Områdene nord i og nord for Russland, der ubåtene som bærer Russlands strategiske kjernefysiske missiler opererer, kalles ofte for Bastionen. Området ligger tett på Norge.

Bastionforsvaret er sikkerhetssonen hvor russerne antas å ville nekte NATO adgang i tilfelle konflikt. Den omfatter triangelet fra polhavet til Grønland, via Island og til Norge.

– Jeg er ikke tankeleser, men Russland ønsket helt sikkert å vise styrke for å avskrekke NATO fra å operere i området. Det var store flåtestyrker som skulle hjem til Murmansk-området, og de utnyttet dette til å trene. Det kan også være et uttrykk for misnøye etter NATO-øvelsen Trident Juncture i Norge i fjor, sier Jakobsen.

Erik Brettingen er kampflypilot og skvadronsjef for F-16-flyene i Bodø. Her er han i hangaren til det ene av to kampfly i beredskap for NATO. Foto: Terje Bringedal

Alltid på beredskap

Norge er NATO i nord. Norske myndigheter vil selv ha kontroll her.

20 minutter i bil fra hovedkvarteret, på Bodø flystasjon, har NATO alltid to norske F-16 kampfly på 15 minutters beredskap.

Hittil i år har flyene vært på 35 tokt og identifisert 78 russiske fly. I hele 2018 ble 100 fly identifisert.

– Noen ganger får vi et forvarsel. Andre ganger kommer en ordre om å gå på vingene fort. Kravet er 15 minutter fra varsling til vi er i luften, sier obertsløytnant Erik Brettingen til VG.

Sjefen for 331-skvadronen er en av Norges mest erfarne F-16-piloter, med over 20 års erfaring.

les også Unik video: Så nær er russiske og norske jagerfly langs norskekysten

– Rolig og ansvarlig

– Oppdraget kan være å identifisere et russisk fly i en bestemt posisjon i internasjonalt farvann. Vi skal finne flyet og identifisere det. Da manøvrerer vi oss gjerne inn til noen hundre meters avstand for å fotografere, sier Brettingen.

Rutinen har vært den samme i flere tiår. De skal også avskjære fly dersom de setter kursen inn i norsk luftrom - men dette har ikke vært påkrevd siden den kalde krigen.

– Dette går rolig og ansvarlig for seg, sier Brettingen.

– Snakker dere på samband med de russiske pilotene?

– Nei. Men av og til signaliserer de gjennom flybevegelser at de ønsker større avstand.

TOKT: Et F-16 kampfly tar av fra Bodø flystasjon. QRA, flyene som står i NATOs beredskap der, har fløyet 35 tokt og identifisert 78 russiske fly hittil i år. Foto: Terje Bringedal

Angrepsformasjon

Rune Jakobsen presiserer at alle har rett til å seile og øve i internasjonalt farvann. Men iblant gjør russerne noe som åpenbart er ment som politiske signaler, eller uttrykk for misnøye.

De siste årene har russiske fly gått i angreps-formasjon både mot Bodø (kampflybase og hovedkvarter) og mot Vardø (de viktigste radaranlegget for å registrere trafikk i og nær Russland).

les også E-sjefen: Russland øvde på angrep mot Nord-Norge

– Uklart hva Russland vil

– Vi oppfatter ikke noen direkte militær trussel mot Norge fra russisk side, sier FOH-sjefen.

– Men det er mye uforutsigbarhet: Uvarslede øvelser, angrepet på Skripal, og innblanding i demokratiske prosesser. Det tegner et veldig uklart bilde av hva Russland egentlig vil, og det skaper usikkerhet i Vesten. Når de øver 120.000 soldater, fremstår det som 10 små øvelser slik at de slipper å varsle. Det bidrar ikke til åpenhet og avspenning, sier han.

Norge og Russland føler hverandre på tennene, men samarbeider også.

Søndag seiler Jakobsen til Murmansk for å møte myndighetene som styrer kystvakt, fiskerioppsyn og grensekontroll.

Jakobsen sier at disse møtene, som skjer hvert annet år, er «profesjonelle og joviale»:

– Det er et møte som er viktig for oss begge, og som vi ser frem til. Vi er helt enige om målene om bedre sikkerhet og god fiskeriforvaltning. Forutsetningen for at det går godt, er at vi ikke diskuterer politikk, sier FOH-sjefen.

PS: 25.oktober kommer sjefen for Nordflåten på gjenvisitt. Sammen med utenriksminister Sergei Lavrov er han blant gjestene i Kirkenes når landene markerer 75-årsminnet for frigjøringen av Finnmark.

Publisert: 29.09.19 kl. 10:16