Avisen som øker mest er gjennomsubsidiert. Se krisen i medie-Norge her.

Alle opplags- og lesertall til norske aviser ble offentliggjort på pressekonferanse hos Mediebedriftenes Landsforening (MBL) fredag morgen. Den viser at avis-Norge sliter tungt, og løssalgs-kjempen VG er den store taperen.

Se sendingen fra pressekonferansen her:

Tallene viser også at den klare opplagsvinneren er en gjennomsubisdiert avis, Klassekampen.

23,5 mill. pluss, pluss

Klassekampen var altså opplagsvinneren med en økning i opplaget på 1.125 eksemplarer til 14.390. For å levere aviser til disse 14.390 kundene fikk Klassekampen 23.431.641 kroner i pressestøtte i fjor. Dette var en økning på 11,4 prosent fra 21.047.705 kroner i 2009.

Basert på de nye opplagstallene subsidieres hver enkelt avis med 5,3 kroner i direkte pressestøtte. For hvert årsabonnent tilsvarer dette dermed rundt 1.600 kroner i støtte fra staten.

På toppen av dette har Klassekampen, i likhet med andre papiraviser, også momsfritak, noe som også gir flere millioner kroner i statlig subsidiering.

Hvis vi teller opp antallet ansatte som står på hjemmesiden til Klassekampen, så kommer vi opp i 58 personer. Da har vi tatt med ansatte som er ute i permisjon.

Hvis man røft sider at pressestøtten og momsfritaket samlet er på 30 millioner kroner for Klassekampen, så subisdieres hver ansatt med 517.000 kroner. Gjennomsnittslønnen til journalistene i Klassekampen er på 372.243 kroner i året, viser tall for 2009 fra Norsk Journalistlag.

Krise hos VG

Opplaget til det tidligere flaggskipet i norsk presse falt med 11 prosent til 233.295 eksemplarer i 2010 som helhet. I glasdagene hadde VG 375.983 i opplag, og i avisen ble det snakket om at man var på vei i mot 400.000 i opplag.

VGs driftsresultat falt til 63 millioner kroner i fjerde kvartal, ned fra 80 millioner kroner i samme kvartal i fjor. Printdelen mistet 5 millioner i resultat i kvartalet til 58 millioner kroner, mens VG Multimedia tjente kun 6 millioner kroner i fjerde kvartal. Det kraftige resultatfallet hos VG Multimedia kom til tross for at inntektene kun falt med 1 millioner i perioden, til 76 millioner kroner.

Til sammenligning falt Dagbladets opplag med 7.125 eksemplarer, og avisens opplag er nå under 100.000 eller på 98.130. Aftenpostens opplag falt med 3.357 eksemplarer til 239.831. Som NA24 tidligere har skrevet er avisen nå Norges største avis.

Svikt over hele linjen

Det totale opplagstallet for MBLs medlemsaviser viser en nedgang på 3,5 prosent (knappe 90.000 eks.) i 2010. Mens abonnement går tilbake med 1,9 prosent, faller løssalget med 9,9 prosent. I sin gjennomgang skriver MBL at løssalgssvikten er generell og ikke bare knyttet til VG og Dagbladet.

Videre kommer det frem at det kun er énfjerdedel av avisene har opplagsfremgang. Dette gjelder først og fremst enkelte nisjeaviser og mindre lokalaviser. De minste lokalavisene, fådagersavisene, har samlet sett en svak fremgang.

De store regionavisene, som Aftenposten, Bergens Tidende, Adresseavisen og Stavanger Aftenblad klarer seg bra, og deres opplaget faller med 1,7 prosent.

Det er den gjennomsubsidierte avisen Klassekampen som er opplagsvinner blant dagsavisene med en pluss på over 1.100 eksemplarer. Blant fådagersavisene er Strandbuen,

Morgenbladet og Dag og Tid opplagsvinnerne.

DN opp - FA ned

I krigen om økonomiavis-leserne har Dagens Næringsliv klar slått den mindre konkurrenten. Dagens Næringsliv var en av opplagsvinnerne i fjor, med en vekst på 931 aviser til 80.559 eksemplarer. Finansavisens opplag falt med 264 aviser til 25.556 aviser.

Ellers viser gjennomgangen at opplagssituasjonen ikke er like kritisk for lokalavisene. Opplagstalene til lokalavisene i 2010 er samlet nærmest idetiske med året før.