Værets våte muskler er ikke til å spøke med. Det har vi smertelig fått erfare det siste året gjennom flere ekstreme regnflommer.

TO ÅRS ARBEID: Inger Hanssen-Bauer har ledet arbeidet med den nye rapporten. Foto: Bård Gudim/Metorologisk institutt

I en fersk rapport beskriver forskere fra Meteorologisk institutt, NVE og Uni Research klimaet i Norge frem mot år 2100. De tar for seg både temperatur, vind, nedbør og havnivå, men det er ingen tvil om hva som utgjør den største trusselen.

– Hovedproblemet for det norske samfunnet er knyttet til mer nedbør og konsekvensene som flom, skred og overvann, sier Inger Hanssen-Bauer som har ledet arbeidet med rapporten.

Nedbøren ventes å øke med 18 prosent dersom ikke klimagassutslippene reduseres, ifølge forskeren. Kanskje kan økningen også bli større.

Det kan ikke utelukkes at antall dager med kraftig nedbør vil mer enn fordobles ved slutten av århundret i alle årstider. Rapporten Klima2100

FLERE REGNFLOMMER: I fremtiden får vi, ifølge NVE, større regnflommer og mindre snøsmelteflommer. Særlig små bratte vassdrag og tettbygde strøk vil være utsatt. Foto: Meek, Tore / NTB scanpix

Havet tar byene

De store norske byene må ta en stadig større del av «klimaregningen». Mens byene vokser får regnvannet færre naturlige veier å renne, og resultatet blir oversvømte hus og kjellere. På ekspertspråk kalt «overvannsproblematikk».

KOSTBART: Stormflo kan gi store ødeleggelser i byer som Bergen og Stavanger. Foto: Meek, Tore / NTB scanpix

TØRKE I ØST: Et varmere klima gir mer regn, men det kan også bli svært tørre perioder pga. økt fordamping. Da havner vanning og skogbranner på agendaen. Foto: Sigbjørn Utland

STYRTREGN: Trenden globalt er at styrtregnet øker mer enn døgnnedbøren, forteller Gunnar Myhre. Han etterlyser mer kunnskap om det ekstreme og kortvarige regnet. Foto: Cicero

Slike hendelser koster langt mer enn flom, har Finans Norge tidligere uttalt til NRK.

De store byene på Vestlandet trues også av vann som kommer fra en annen kant: Her ventes havnivået å stige med opp mot 50 centimeter, og kanskje også mer, innen 2100.

– Viktig at kommunene tar dette inn over seg

Er norske kommuner forberedt på alt vannet og skadene det kan påføre?

Tidligere i år viste NRK Brennpunkt at kun fire av ti kommuner hadde skaffet seg oversikt over hvilke naturkrefter som kunne true lokalsamfunnet, selv om dette var lovpålagt.

– Det er viktig at norske kommuner nå tar klimatilpasning inn over seg, sier Inger Hanssen-Bauer. I dag er hun med på å åpne Norsk Klimaservicesenter som skal sørge for at klimakunnskapen når kommunene.

– Må vite mer om styrtregn

Gunnar Myhre, klimaforsker ved CICERO, har ikke bidratt i den nye rapporten, men mener at forskerne bak har brukt de beste metodene som finnes i dag.

Rapporten inneholder mest data om døgnnedbør og tretimers nedbør. Myhre skulle gjerne sett at de gikk enda mer detaljert til verks: Styrtregn over bare en time er, og kommer til å bli, et stort problem for byene, sier han.

– Dette er viktig å se på fremover. Her har de kommet litt kort.

Mistet troen på togradersmålet?

I den nye rapporten har forskerne hovedsakelig brukt scenarioer for fremtiden basert på at vi i liten eller ingen grad kutter CO₂ -utslippene. Det mest optimistiske scenarioet, knyttet til det såkalte togradersmålet, er lite brukt.

Dette er ikke et valg de norske forskerne har gjort, sier Hanssen-Bauer. Hun forklarer at grunnlagsdataene fra andre sentre i Europa ikke inkluderte det optimistiske scenarioet.

Hva som ligger bak er uvisst, men kan det tenkes at verden har mistet troen på at vi vil nå togradersmålet?

– Realistisk sett er sjansen for at vi klarer det liten. Det må vi nok innrømme, avslutter Gunnar Myhre og viser til at verden i dag snarere følger det mest pessimistiske scenarioet.

Hovedfunn i rapporten Klima 2100 Ekspandér faktaboks Norge blir varmere. Årstemperaturen blir ca 4.5 grader høyere mot slutten av århundret, dersom den globale utviklingen fortsetter som i dag. Temperaturen øker mest om vinteren og minst om sommeren.

Den høyeste økningen beregnes for Finnmarksvidda og Varanger, med en økning på mer enn 6 grader.

Økningen vil bli langt større mot slutten av århundret enn mot midten av det. Norge blir våtere: Årsnedbøren blir ca 18 % høyere mot slutten av århundret, dersom den globale utviklingen fortsetter som i dag. Nedbøren øker mest i nord, relativt sett

Ser man på absolutte endringer er det Vestlandet og Midt-Norge som får den største økningen.

Styrtregnepisodene blir hyppigere og kraftigere. Flommønsteret blir endret: VI får større og hyppigere regnflommer, mindre og sjeldnere snøsmelteflommer. Snøsesongen: Blir kortere i lavlandet. I enkelte høyereliggende områder ventes derimot en økning i maksimal snømengde helt fram mot slutten av århundret Isbreer: Blir færre og mindre. Havnivået øker: Det meste av Norge vil oppleve stigende relativt havnivå før slutten av dette århundret. Stormflo som tidligere oppstor hvert 200. år kan komme årlig ved slutten av århundret. Mer skredfare: Det gjelder først og fremst jordskred, flomskred og sørpeskred og i noen grad steinsprang. Når det gjelder snøskred, vil faren for tørrsnøskred blir mindre og faren for våtsnøskred bli større med økende temperaturer. Får vi mer vind? Forskerne ser ingen klare signaler når det gjelder vind. Se mer på Norsk klimaservicesenter