Oppositiopuolue perussuomalaiset esittää suomalaisen kehitysyhteistyön mullistamista. Omassa vaihtoehtobudjetissaan perussuomalaiset ehdottaa, että ulkoministeriöön perustettaisiin oma kehitysapurahasto, josta käsin rahoitettaisiin kehitysyhteistyöhankkeita.

Varjobudjetissaan puolue kiinnittää huomiota myös turvapaikanhakijoihin, valtionhallinnon digitalisaatioon sekä sähkön siirtohintojen halpuuttamiseen.

Vastuuta kehitysyhteistyötä perussuomalaiset siirtäisi kansalaisille ja yhteisöille, joita kannustettaisiin tekemään lahjoituksia joko suoraan kehitysapua tekeville yhteisöille tai ulkoministeriön rahastoon.

–Yrityksille voisi olla porkkanana tällainen joutsenmerkin kaltainen merkki, mikä kertoo siitä, että kyse on lahjoittajayrityksestä, kaavailee perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Leena Meri.

Lahjoitukset olisivat verovähennyskelpoisia aina 200 euroon saakka. Valtion budjetista ohjattaisiin rahastoon 250 miljoonan euron pesämuna. Veroporkkanan kustannukseksi puolue arvioi myöskin 250 miljoonaa euroa. Puolue arvioi, että jatkossa kehitysavun taso pysyisi 500 miljoonassa eurossa.

Varjobudjetin mukaan malli säästäisi suorasta valtion tuesta eli budjetista jopa 550 miljoonaa euroa. Esimerkiksi vuonna 2017 valtion talousarvion mukaiset kehitysyhteistyön määrärahat ovat kokonaisuudessaan 881 miljoonaa euroa, mutta ulkoministeriön alaisen niin sanotun varsinaisen kehitysavun määrä on 528 miljoonaa euroa.

–Me olemme jo aiemmin kritisoineet, että tämä nykyinen malli ei toimi. Keskusteluissa on joskus esiintynyt se, miten voitaisiin lisätä yksittäisten ihmisten lahjoituksia sekä niiden kannustavuutta, Meri toteaa.

Meri sanoo uskovansa suomalaisten haluun lahjoittaa ja viittaa muun muassa Nenäpäivä-keräyksen tuottoihin.

–Tällä rahoituksella turvaamme sen, mitä meidän kansainväliset velvoitteet edellyttävät.

Lue myös: Ex-suurlähettiläs ylisti Suomen kehitysapua ”viran puolesta” – puhuu nyt suunsa puhtaaksi

Tuottavuusloikka valtionhallintoon, 28 milj.€:n leikkaus

Omassa varjobudjetissaan perussuomalaiset katsoo, että digitalisaatio pitää tuoda myös valtionhallintoon ja sillä voidaan säästää 5 prosenttia. Vastaavanlaista tuottavuusloikkaa tavoiteltiin myös kiky-sopimus.

–Erityisesti pääministeri Juha Sipilä (kesk.) ja liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner (kesk.) ovat mainostaneet digitalisaatiota ja digiloikkaa. Olisi aika esimerkillistä, että se aloitettaisiin omista ministeriöistä, Meri toteaa.

Puolue ehdottaakin, että jokaisen ministeriön toimintamenoista pitäisi leikata yhteensä noin 28 miljoonaa euroa.

–Meidän nähdäksemme vielä ei ole valtionhallinnossa saati sitten kunnissa kyllin paljon kiinnitetty huomiota tietotekniikan uutta aikakautta, sanoo perussuomalaisten kansanedustaja Ville Vähämäki.

Turvapaikkajärjestelmästä 72 milj.€ pois

Perussuomalaiset ehdottaa varjobudjetissaan 72 miljoonan euron leikkaamista turvapaikkajärjestelmästä. Puolue haluaisi ottaa Suomessa käyttöön perheenyhdistämistä koskevia tiukennuksia Ruotsin esimerkin mukaan.

–Kyse on siitä, että pitää olla pitävä näyttö siitä, kuka henkilö on ja mikä hänen sukulaisuussuhteensa on. Tällä hetkellä valitettavasti DNA-testejä ei tehdä läheskään kaikissa tapauksissa. Idea on se, että ainoastaan verisukulaiset olisivat niitä, jotka pystyy perheenyhdistämisessä yhdistämään, eikä esimerkiksi niin, että väittää olevansa kasvattilapsi, sanoo eduskuntaryhmän talouspoliittinen asiantuntija Nuutti Hyttinen.

Puolueen varjobudjetissa kerrotaan, että Ruotsissa käytäntö ”on johtanut perheenyhdistämistapausten romahdukseen”.

Perheenyhdistämiskriteerien tiukennusten ohella perussuomalaiset ehdottaa yksikkökustannuksiltaan kalleimpien vastaanottokeskusten lakkauttamista, kun tarvittavat paikkamäärät laskevat. Vapaaehtoiseen paluuseen ei myöskään pitäisi tehdä lisäyksiä.

Halpuutus sähkön siirtohintoihin

Varjobudjetissaan perussuomalaiset haluavat puuttua asumiskustannuksiin ja sähkön siirtohintoihin. Meri korostaa, että suurin osa sähkölaskusta koostuu sähkön siirrosta.

–Tästä tulee hyvin paljon palautetta, että sähkölasku tuntuu olevan kokonaan sähkönsiirtoa, eikä kilpailutus silloin toimi, Meri sanoo.

Sähköverkkoyhtiöiden hinnoittelua säännellään nykyisin ja niille on sallittu vain ”kohtuullinen tuotto”. Perussuomalaisten mukaan Energiaviraston määritelmä kohtuulliselle tuotolle on outo ja sen laskentakaava liian monimutkainen. Perussuomalaisten mukaan tuottovaade pitäisi laskea 4,5 prosenttiin, kun se nykyisin voi puolueen mukaan olla jopa 7 prosenttia.

Vähämäki kertoo, että asiasta on mahdollista tehdä myös lakialoite eduskunnassa.

–Nyt me esitämme tätä budjetin vastalauseena ja tästä tullaan äänestämään. Mutta voidaan sitäkin pohtia, tehtäisiinkö tästä lakialoite.