Lázár János mai kormányinfón látványosan kiakadt az EU aktuális országjelentésén, szerinte bődületes önellentmondás, hogy tovább romlott a korrupciós helyezetünk.

Nem fér a fejébe

Lázár modellje ugyanis a következő:

Az EU megdicsért minket, hogy a közbeszerzési törvény szigorodott, és eggyel átláthatóbbak lettek a közbeszerzéseink, több közbeszerzésnél lett nagyobb a verseny, mint korábban. Az EU egyben figyelmeztetett is minket, hogy a korrupciós helyzetünk tovább romlott és egyben ez az egyik legfőbb problémánk. Lázár szerint ez totális ellentmondás, hisz hogyan lehetne magasabb korrupció, ha egyszer szigorodott a törvény?

Szerinte ez teljesen logikátlan dolog, és neki mégis ilyenekkel kéne foglalkoznia.

Segítsünk neki

Érdemes segítenünk Lázárnak megérteni ezt az egészet, ugyanis tényleg elképesztően nagy problémája Magyarországnak, hogy a csillagot is lelopják az égről. Ezt nem csak az EU országjelentésében hivatkozott mutatók támasztják alá, a hétköznapok szintjén is látványos jelei vannak. Fontos, hogy csúcsminiszterünk is megértse, nem olyan egyszerűen működik a világ, mint ahogy felvázolta. Kezdhetjük onnét, hogy korrupció nem csak a közbeszerzéseknél van, de ez messzebbre vezetne, és talán Lázár se ezzel a részével volt most bajban.

Ha közbeszerzési törvény kicsit szigorodik, és átláthatóbbak lesznek a közbeszerzések, az azt jelenti, hogy

némileg drágább lesz lopni.

De semmiképp sem azt, hogy biztosan kevesebbet fognak lenyúlni a bűnözőink.

A korrupció elleni harc összetett dolog, sok feltételnek kell egyszerre jól működnie, hogy eredményesen lehessen fellépni. Hiába lesz valaki a világ egyik legmagasabb embere, attól még simán lehet, hogy használhatatlanul gyenge kosárlabdázónak.

Így például, ha egy csoport minden évben el akar lopni mondjuk legalább 10 milliárd forintot a közbeszerzéseinkből, akkor azzal nem akadályozzuk meg őket, ha szigorúbbak lesznek a feltételek a 300 millió feletti közbeszerzéseknél. Sőt, mivel szigorúbb feltételek miatt megdrágul a lopás, végül több közbeszerzést kell elcsalniuk ahhoz, hogy a kívánt összeg meglegyen.

Ha azt is feltesszük, hogy az ügyészségtől nem kell félniük, mivel nem különösebben lépnek fel a nagy közbeszerzési lopásgyanúknál, vagy a bíróságokat is lehet úgy masszírozni, hogy sose ítéljék el egy barátunkat, akkor biztosan így is történik.

És a nap végén még

akár romolhat is a statisztikánk, mert csak a rendszer egyik végét akartuk megváltoztatni, hiába volt egyébként nagyobb baj más területeken.

De olyan helyzet is elképzelhető, hogy ha egy csoport tart egy közelgő esetleges kormányváltástól, akkor megpróbálhatja maximalizálni a lopásait még a választások előtt.

És még olyan is lehet, hogy bár nagyobb lett a verseny sok kis közbeszerzésünknél, mégis romlik a korrupciós helyzetünk. Ehhez elég, ha több nagy értékű közbeszerzést írunk ki mint korábban, ott eleve nagyobb a korrupciós kockázat.

Ezerféle lehetőség merülhet fel tehát, hogyan lehet egyszerre igaz az, hogy szigorúbb a törvény, de nagyobb a korrupció. Akár még olyan is, amiket nem tudunk túl nyíltan megfigyelni. Ezért használnak jellemzően összetett indikátorrendszert a korrupciós helyzet felmérésére, nem csak az számít, hogy épp milyen irányba változott a közbeszerzési törvény egy-egy paragrafusa.

Azért is lenne jó, ha Lázár megértené ezeket az összefüggéseket, mert pont pár napja jelentette be, hogy a Fidesz nem lopja el a pénzt az államkasszából, "ez ennyire egyszerű". Egy ilyen becsületes kormánypártnak pedig elemi érdeke lenne, hogy fellépjen azon ismeretlenek ellen, akik sajnos mégis ezt csinálják évek óta. Az összes közbeszerzésünk negyedét-ötödét nyúlhatták ugyanis le a bűnözők 2009 óta, az itt élők pedig lassan az unió legkorruptabb helyének érzik az országunkat.