Økonomien i en familie har stor betydning for, om børn kommer i fritidstilbud.

Det viser en registerundersøgelse lavet af analysebureauet Bureau 2000 for fagforeningen FOA.

Analysen belyser, hvor stor en andel af børn i Danmark, der går i en fritidsordning, målt i forhold til familiens samlede velstandsniveau. Analysen tager dels højde for forældrenes indkomst og dels for antallet af familiemedlemmer, som pengene skal bruges på.

Ser vi for eksempel på gruppen af syvårige fra de familier, der har allerfærrest penge til forbrug, så går 79 procent af børnene i et fritidstilbud.

Det samme gælder for 98 procent af børnene fra de familier, der har absolut flest penge mellem hænderne.

Tre pointer fra undersøgelsen: 1 Langt de fleste af de yngste skolebørn kommer i skolefritidsordninger og på fritidshjem. 2 En mindre gruppe er undtaget. Især børn fra etnisk minoritetsfamilier og børn fra socialt udsatte grupper kommer ikke i skolefritidsordninger. 3 Høje takster for forældrene betyder, at færre sender deres børn i fritidsordning.

Det er de børn, der har allermest brug for det, som ikke kommer i fritidstilbud, siger professor ved Aalborg Universitet Charlotte Ringsmose, der forsker i dagtilbud.

Hun påpeger, at fritidshjem og klubber traditionelt set har været vigtige redskaber til at integrere børn fra samfundets mest udsatte grupper.