A Magyarország gazdasági felzárkózásáról szóló cikksorozatban mindeddig olyan országokkal vagy országcsoportokkal hasonlítottuk össze hazánk fejlettségét, amelyek jó mintát vagy viszonyítási alapot nyújtanak a magyar gazdaság fejlődésének méréséhez. Sajnálatos módon az elmúlt napokban Magyarországot elkezdték egy olyan országhoz hasonlítani, amely rövid távú előnyökért feláldozta az egyensúlyt és a stabilitást, és már rövid távon is kimutatható, hogy ez fenntarthatatlan gazdasági pályához vezetett. Parragh László, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara elnöke odáig ment, hogy az Azonnali.hu-nak február 12-én adott interjújában Romániát tekintette hazánk legnagyobb versenytársának, amire azóta más írások is rácsatlakoztak. Bár Románia az elmúlt néhány évben magas gazdasági növekedést tudott elérni, az erről megszólalók sorra figyelmen kívül hagyták, hogy eközben a román gazdaságnak lényegében minden egyensúlyi mutatója romlott. Románia az egyensúly helyett a rövid távú növekedést választotta. Az egyensúlyi és strukturális mutatók egyértelműen azt jelzik, hogy Magyarország nem Romániával versenyez, hanem a fenntartható felzárkózás útján halad visegrádi országokkal együtt - írják értékelésükben Palotai Dániel és P. Kiss Gábor, a Magyar Nemzeti Bank közgazdászai.