Sokan a jó gazdasági teljesítmény, a magasabb bérek miatt szavazhattak a Fideszre. Igazuk is volt, meg nem is. Nagy totál a magyar béremelkedésről.

10 százalék feletti mértékben, átlagosan bruttó 30-40 ezer forinttal nőttek a fizetések májusban az egy évvel korábbihoz képest a különböző ágazatokban - ismertette a KSH friss adatait a pénteki Magyar Idők. A legnagyobb mértékű, majdnem 20 százalékos béremelés az egészségügyben történt, ott 110 ezer forinttal emelkedett az átlagfizetés.

A kormányközeli lap kiemeli, hogy a béremelés mellett a munkaadók a foglalkoztatottak számát is növelték. Így ágazati szereplők szerint a béremelést a munkaerő megtartása is indokolhatta, mivel nagy a konkurencia a foglalkoztatók között ezen a téren.

A legnagyobb mértékben az állam emelt bért.

Az eddig meglehetősen elhanyagolt egészségügyben például soha nem látott, 19,4 százalékos felzárkózást mért a KSH. Míg tavaly májusban 270 ezer forint körül volt az ágazatban a bruttó átlagbér, idén viszont már 323 ezer forint körül mozgott. A közigazgatásban dolgozók 35 ezer forintos emelésben részesültek, és jelentősebb béremelkedést mértek a szociális ágazatban, ám ott még így is bőven a nemzetgazdasági átlag alatt keresnek.

A versenyszférában az év első felében a bértárgyalások során kialkudott emeléseket tapasztalt a KSH; átlagosan 10-14 százalékkal nőttek a jövedelmek. Korábban a szakszervezetek és a munkaadók is a szakemberhiányt említették a bérrendezés legfőbb okaként.

A versenyszférában az információs és kommunikációs ágazatban emelkedtek a keresetek a legnagyobb mértékben, átlagosan bruttó 55 ezer forinttal.

Az 515 ezer forintra nőtt átlagkeresettel - a pénzügyi és biztosítási tevékenységgel holtversenyben - a legjobb jövedelmeket ezen a területen lehet elérni. Átlagosan jóval 400 ezer forint feletti összegeket lehet keresni még a tudományos és műszaki területeken, valamint az energetikai szektorokban. A versenyszférában a hagyományosan munkaerőhiányos ágazatok foglalkoztatói figyeltek oda leginkább a bérezésre: a turizmus-vendéglátás, az építőipar, valamint az egyéb ipari területek cégei általában bőven 10 százalék feletti felzárkóztatást hajtottak végre.

Borítókép: MTI / Balogh Zoltán