Europeiska unionen är på väg att skaffa sig gemensam försvarsforskning. "Ingen kan stå på egna ben längre", säger Carl Bildt, som är rådgivare till EU-kommissionen. Men ännu omges det nya programmet många frågor.

De svenska anslagen till forskning och utveckling inom försvarsområdet har minskat de senaste åren.

Regeringen har under hösten tillsatt en utredning som bland annat ska föreslå hur forskning och utveckling på försvarsområdet och finansieringen av denna bör organiseras. En liknande trend kan skönjas i övriga Europa.

- Samtidigt har säkerhetsläget i omvärlden blivit mer oberäkneligt, komplext och utmanande, sa Carl Bildt på konferensen Försvarsföretagsdagarna i Saltsjöbaden nyligen.

- Om man som politiker tror att man förstår, så har man ingenting förstått.

Inom EU diskuterar man nu en kommande satsning på försvarsforskning. Det skulle i så fall bli första gången medlemsländerna gör en gemensam satsning.

Carl Bildt och även Saab-vd Håkan Buskhe sitter med i en grupp av framstående personer, Group of Personalities, som ge EU-kommissionen råd kring hur utformningen.

- Om ett försvarsforskningsprogram blir verklighet kommer det att innebära ett helt nytt sätt att arbeta för försvarssektorn, säger Dinesh Rempling, handläggare på svenska försvarsdepartementet som även bistår Bildt i dennes rådgivande roll.

2013 beslutade EU:s stats- och regeringschefer om en gemensam handlingsplan för att stötta försvarsindustrin i EU, däri ingick försvarsforskning som ett moment bland flera.

Men först vill man sätta upp ett förberedande försvarsforskningsprogram för åren 2017-2019.

Enligt brittiska försvarsdepartementet ska detta bidra till att behålla vetenskaplig och teknisk expertis och teknologier i Europa, och bättra på försvarsindustrins konkurrenskraft.

- Tanken är att knuffa forskningsfronten framåt, säger Jan-Olof Lind, som är generaldirektör på FOI, Totalförsvarets forskningsinstitut.

Men många frågor hänger ännu i luften.

Exempelvis har man, enligt Dinesh Rempling, ännu inte klart definierat vad som ingår i begreppet försvarsforskning - även om det finns en tonvikt mot teknik och materielhållet.

Redan 2003 föreslog Grekland att unionen skulle sätta upp en organisation lik amerikanska Darpa, och som skulle syssla med långsiktig grundforskning kopplat till militära spörsmål.

Tankarna om en försvarsinriktad EU institution hade dock funnits sedan 70-talet och 2004 föddes Europeiska försvarsbyrån, EDA, som hittills enbart jobbat med att främja och samordna enskilda länders försvarsforskningsprojekt.

Inom EU:s ramverk Horizon 2013-2020 finansieras redan säkerhetsforskning och forskning kring produkter med dubbla användningsområden. Medlen uppgår till runt 200 miljoner euro.

Enligt Jan-Olof Lind kan nu framöver en lika stor summa gå till försvarsforskning under nästa ramperiod 2021-2027.

- Det skulle göra EU-kommissionen till den fjärde största försvarsforskningsaktören i Europa, konstaterar han.

Samtidigt väcker planerna frågor kring hur andra stora forskningsprogram påverkas om försvarsforskningen tar en stor mumsbit av kakan av EU:s forskningspengar.

Därför pratar man nu också om att lägga försvarsforskningsprogrammet utan det traditionella ramverket, om man bestämmer att det ska bli permanent.

Medlemsländerna har olika behov, det finns portioner av protektionism och villkoren är långtifrån avgjorda. Satsningen ska inte ersätta nationella FoU-pengar inom området försvarsmateriel. Men vem ska åtnjuta medlen? Statliga forskningsaktörer eller industriföretagen? Båda?

Tyskland, Frankrike, Sverige, Italien, Storbritannien och Spanien diskuterar nu mer intimt stödvillkoren för åren 2017-2019.

- En av de viktigaste frågorna är vilket inflytande kommissionen respektive medlemsstaterna ska få över inriktningen, säger Jan-Olof Lind, som också deltog vid konferensen i Saltsjöbaden nyligen.

Samtidigt tar den tekniska utvecklingen av systemet för strid och försvar i världen milasteg. Det handlar om nya autonoma och fjärrstyrda system, om 3D-printers som skriver ut hela eller delar av vapen, om cyber- och telekrigssystem, motmedel till improviserade bomber, rymd- och energifrågor, sjöövervakning, stöd till underrättelseoperationer och mycket annat.

Gilla Ny Teknik på Facebook