Dagen efter att jag gav ut min rapport om utanförskap för Den Nya Välfärden släppte Folkpartiet efter en sexårig paus en uppdaterad version av rapportserien utanförskapet karta.

Trots samma metod och underlag från SCB skiljer sig våra slutsatser. Jag kom fram till att antal utanförskapsområden fortsatte öka från 156 till 186. Folkpartiets menar att trenden bröts under Alliansregeringen och att antal utanförskapsråden till och med sjönk något till 155.

En förklaring kan vara att Folkpartiet ändrat sitt sätt att beräkna utanförskap mellan 2006 och 2012 medan jag använder samma metod för båda år. Utanförskapets karta baseras på förvärvsarbete, valdeltagande och skolresultat. Folkpartiets nya sätt att beräkna skolresultat för 2012 ger en mer positiv bild än den metod Folkpartiet använde 2006 för att utvärdera Mona Sahlin:

”Vi har använt oss av senast tillgängliga statistik, det vill säga avseende läsåret 2012/13. För bostadsområden där minst 30 elever gick ut nionde klass har vi använt oss av Statistiska centralbyråns officiella statistik på individnivå. Om antalet elever som gick ut nionde klass i ett visst bostadsområde var 30 eller lägre har vi i stället utnyttjat Skolverkets SIRIS-databas för skolresultaten per skola.”

I rapporten för 2006 gjordes inte denna justering för bostadsområden med färre än 30 elever, vilka är rätt många. Folkpartiet skriver även:

”Jämförelser bakåt i tiden på områdesnivå ska göras med viss försiktighet, eftersom vi i år för första gången kunnat dra nytta av den individbaserade betygsstatistik som Statistiska centralbyrån utvecklat. Tack vare detta går det nu att se exakt vilka skolresultat som elever i ett visst bostadsområde har, oavsett vilken skola de valt. Detta har stora effekter på de orter där många elever utnyttjar det fria skolvalet till att välja en friskola eller en annan kommunal skola än den som ligger närmast. Att statistiken över skolresultaten i Rosengård nu ligger väsentligt högre än i tidigare mätningar torde hänga samman med detta – många elever i Rosengård väljer att gå i andra skolor i Malmö än den som ligger närmast.”

Det nya sätt att mäta skolresultat är förstås bättre, men det är aldrig lämpligt att ändra räknesätt mitt under en jämförelse av två tidpunkter. Folkpartiets rapport handlar just om ”utvecklingen” sedan 2006, vilket gör jämförbarhet med tidigare år centralt. En lösning som ofta används vid övergång till nya metoder hade varit att redovisa både den över tid jämförbara metoden för 2006-2012 samt den nya metoden för 2012.

På twitter kommenterar integrationsminister Erik Ullenhag skillnaderna mellan min och Folkpartiets rapport och skriver: ”vi har använd samma metod som tidigare”. I Folkpartiets rapport står det dock uttryckligen att de ändrat metod att beräkna skolresultat år 2012 jämfört med sin rapport för år 2006. Är det jag som missförstår vad Folkpartiet har gjort eller har Erik Ullenhag läst slarvigt?