Svečanom sednicom u Plavoj sali Gradske kuće, Nacionalni savet bunjevačke nacionalne manjine proslavio je drugi u nizu nacionalnih praznika Bunjevaca – "Dan osnivanja prvog Nacionalnog saveta bunjevačke nacionalne manjine".

Pored podnošenja godišnjeg Izveštaja o radu Bunjevačkog nacionalnog saveta, te dodele priznanja za poseban doprinos u različitim oblasima, nacionalni praznik obeležilo je predstavljanje Rečnika bačkih Bunjevaca u izdanju Matice srpske, kao i Gramatičkog i pravopisnog priručnika bunjevačkog jezika, čiji je izdavač Nacionalni savet bunjevačke nacionalne manjine.

– Tokom protekle godine, posle izbora za nacionalne savete nacionalnih manjina, oformili smo četvrti saziv Saveta. Prošle godine izašao je i novi Zakon o nacionalnim savetima i nacionalnim manjinama u čijem smo prepravljanju uzeli učešće, a godinu smo ispratili objavom u Prosvetnom glasniku da je izborni predmet bunjevački govor sa elementima nacionalne kulture preimenovan u bunjevački jezik sa elementima nacionalne kulture. Odobreni su i Planovi i programi za izučavanje izbornog predmeta u srednjim školama, a uz to, iz štampe je izašao i Rečnik bačkih Bunjevaca koji smo dugo čekali. Nema situacije, reči i stvari u bunjevačkom jeziku koje se ne nalaze u njemu. Takođe, završili smo Gramatički i pravopisni priručnik za bunjevački jezik koji zahteva još mnogo rada, al će za sada, on biti dovoljan za predavače i novinare koji se služe bunjevačkim jezikom, kao osnova za dalji rad i određeni standard bunjevačkog jezika – rekla je dr Suzana Kujundžić Ostojić, predsednica Nacionalnog saveta, dodajući da ih u narednom periodu očekuje posao oko uvođenja izbornog predmeta u srednje škole. – Logično bi bilo, s obzirom na to da imamo izborni predmet za buduće predavače na Pedagoškom fakultetu, etno-kulturna istorija Bunjevaca, kad bi u narednom periodu imali lektorat za bunjevački i na univerzitetskom nivou.

Prisutne je ispred lokalne samouprave pozdravila i praznik čestitala Miroslava Babić, članica Gradskog veća zadužena za oblast kulture, a čestitkama su se pridružile predstavnice Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Pokrajinskog sekretarijata za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne zajednice.

– Nacionalna šarolikost Subotice je deo njene istorije, kao i Bunjevci koji su ostavili i ostavljaju svoj trag u stvaralaštvu. Najveći broj nacionalnih saveta svoja sedišta imaju upravo u našem gradu, bunjevački, hrvatski i mađarski, a tu su i predstavništva Nacionalnog saveta Jevreja i Nemaca. Lokalna samouprava će i u narednom periodu biti podrška manjinama u oblasti kulture, prosvete, informisanja i očuvanje tradicije Bunjevaca – poručila je Babić.

Posebno priznanje Nacionalnog saveta bunjevačke nacionalne manjine "Ivan Antunović" dodeljeno je Zvonku Bogdanu za poseban doprinos na očuvanju nacionalnog identiteta Bunjevaca, dok je priznanje "Mijo Mandić" za vrhunski doprinos u oblasti obrazovanja Bunjevaca pripalo Pokrajinskom sekretarijatu za obrazovanje i Ministarstvu prosvete. Martinu Hencelmanu dodeljeno je priznanje "Ambrozije Šarčević" za poseban doprinos u oblasti naučno-istraživačkog rada o Bunjevcima, dok je Mariji Bojanin ovo priznanje dodeljeno poshumno. Nevenki Bašić Palković pripalo je priznanje "Mara Đorđević Malagurski" za vrhunski doprinos u oblasti kulture i rodne ravnopravnosti Bunjevaca, dok su Siniša Tikvicki i Nataša Stantić dobitnici priznanja "Kalor Milodanović" za vrhunski doprinos u oblasti informisanja na bunjevačkom jeziku.