Bakgrunnen er at Bhatti ble frifunnet for terrorforbund og drapsforsøk etter å ha sittet 1036 dager i varetekt.

Han ble i 2008 dømt for medvirkning til drapsforsøk og skyting mot den jødiske synagogen i Oslo, men retten anså ikke dette som en terrorhandling. Han ble også frifunnet for anklagen om planlegging av terrorangrep mot den amerikanske og israelske ambassaden.

Han ble dømt til to års fengsel for andre forhold, og PST anket ikke dommen.

Bhatti krever nå krever erstatning for oversoning og tap i arbeidsforhold.

– Staten må ta ansvar for sine feil. Det er så enkelt, egentlig. Det er helt greit at jeg har pådratt meg mistanke, men det rettferdiggjør ikke feilene staten har gjort, sier Bhatti.

Fikk 4500 kroner

Han har søkt om oppreisning og erstatning for urettmessig forfølgelse fra Oslo politidistrikt og Politiets sikkerhetstjeneste (PST) to ganger tidligere.

Han er tilkjent 4500 kroner i oppreisning, mens kravet om erstatning ble avslått.

Tidligere i år saksøkte han derfor staten ved Justis- og beredskapsdepartementet med krav om erstatning for tapt arbeidsfortjeneste, samt for tap av framtidig inntekt som følge av stigmatisering.

– Han har sittet over 500 dager i varetekt for forhold han senere ble frifunnet for, og har bedt om samme erstatning som alle andre nordmenn i samme situasjon får. PST var enige i at han skulle få erstatning, men Justisdepartementet nektet å betale. Da er retten klageinstansen i slike saker, sier hans advokat John Christian Elden til NTB.

Ifølge Elden er det oppreisning som er hovedgrunnen til søksmålet.

– Frifinnelsen er klar. Det skal ikke foretas noen prøving av om han likevel er skyldig, sier Elden i retten.

PST beklaget den lange behandlingstiden da Bhatti søkte om erstatning og oppreisning, og Elden mener dette også bør ha betydning for beløpet.

– Ble etterforsket med god grunn

Tolle Stabell representerer staten ved Justisdepartementet. Foto: Vidar Ruud / NTB scanpix

Staten avviser begge kravene. De mener Bhatti ikke har dokumentert noen inntekt før 2006, og mener han har seg selv å takke for den lange tiden i varetekt.

– Det må konstateres at han ikke har krav på erstatning. Når det gjelder oppreisning er det saksøktes syn at ethvert krav må bortfalle fordi Bhatti med egen oppførsel medvirket til straffeforfølgingen, sier regjeringsadvokat Tolle Stabell.

Stabell viser til at Bhatti har forsøkt å motarbeide saker, påvirket vitner og nektet å forklare seg. Samtidig mener han Bhatti har opptrådt samfunnsfiendtlig og truende, og viser til bruken av skytevåpen og torpedovirksomhet.

Stabell brukte også en del tid på å lese fra bevismateriale og punkter Bhatti er dømt for. Han mener det bør være helt innlysende at skyteepisoder og terrortrusler vil føre til omfattende etterforskning.

– Han trakk selv oppmerksomheten mot seg, og har vært etterforsket med god grunn, sier Stabell.

Han mener også at Bhatti selv har skyld i at han har hatt problemer med å finne arbeid.

– Saken er av en særegen karakter. Det fremmes av en person som har vært tiltalt for en bred materie med særdeles urovekkende trekk. Han er fra før dømt for alvorlige voldshandlinger. Bhatti er den som selv bør bære risikoen for straffeforfølgingen han er utsatt for, sier Stabell.

Stabbel trekker frem at Bhatti har «valgt å fremstille seg selv på en aggressiv måte», og viser til intervjuer Bhatti har gitt, der han sto frem som en islamist som vil jobbe for sharialover i hele verden.

– Hvis saksøkeren har problemer fordi folk oppfatter ham som ekstrem, skyldes ikke det tiltalen. Da bør han heller se på det han selv har drevet med, sier Stabell.

Krever millioner

Regjeringsadvokaten mener Arfan Bhatti selv har bidratt til at han blir oppfattet som ekstrem, blant annet gjennom å delta på demonstrasjoner. Foto: Håkon Mosvold Larsen / NTB scanpix

Bhatti (41) hevder i søksmålet at terrortiltalen har gjort det umulig for ham å få jobb. Han krever derfor erstatning for livslang tapt arbeidsfortjeneste.

Søksmålet vil derfor beløpe seg til flere millioner kroner, skriver NTB. Han krever i tillegg erstatning for tapt arbeidsfortjeneste i løpet av det han mener er uberettiget varetektsfengsling.

Elden viser blant annet til to jobber Bhatti skal ha måttet si fra seg, blant annet fordi kunder reagerte kraftig og klaget på at han var ansatt der.

– Han ble omtalt som terrorist i media, selv om han er frifunnet for dette, sier Elden.

Bhatti fikk omsider en jobb i mars 2017. Denne jobben har han ikke lenger. Firmaets daglige leder er innkalt som vitne, og bekrefter at også dette skyldes misfornøyde kunder.

Elden viser til SSBs lønnsstatistikk for den utdannings- og arbeidsgruppen Bhatti vurderes å tilhøre, som anslår en gjennomsnittlig månedslønn på 40.060 kroner.

– Det påberopes for den perioden han satt ekstra i varetekt, 306 dager. Deretter er spørsmålet om forholdene han var tiltalt for ga problemer med å finne jobb etter løslatelsen i 2009, sier Elden.

Flere utsettelser

Elden viste til en rekke utsettelser fra høsten 2006 og frem til saken kom opp for retten. Han mener denne varetektsperioden ikke er normal, og at det skyldes gjentatte forhold fra påtalemyndighetens side.

Ifølge Elden var Bhatti arbeidsfør og hadde jobbtilbud før pågripelsen. Etter det Elden kaller «intens integritetskrenkelse» og urettmessig frihetsberøvelse ble det umulig å finne jobb.

Han viser til romavlytting og datatapping, og påpeker at alt ble ført for åpen rett med omfattende medieomtale i to rettsinstanser før Bhatti ble frikjent.

Elden hevder også at spredning av opplysninger fra saksdokumenter var en medvirkende årsak til at Bhatti ble arrestert i Pakistan.

Det er satt av én dag til saken i Oslo tingrett. En avgjørelse er ventet innen to måneder.