Arbeiderpartiet sier ja til MDGs forslag, sier Anniken Huitfeldt. Foto: Vegard Wivestad Grøtt / NTB scanpix

– Vi stemmer for MDGs forslag, skriver leder av forsvars- og utenrikskomiteen på Stortinget, Anniken Huitfeldt (Ap) i en sms til NRK.

Det samme gjør Kristelig Folkeparti, Høyre, Frp, Venstre, Senterpartiet og SV.

– Det er avgjørende å sikre rettssikkerheten til krigsfanger, sier Bård Vegar Solhjell (SV).

Han mener Afghanistan-utvalget påpekte mangler i den norske håndteringen av dette.

SV stemmer ja, sier Bård Vegar Solhjell. Foto: Håkon Mosvold Larsen / NTB scanpix

SV støtter derfor forslaget om å utrede om at en slik lovhjemmel kan være et effektivt tiltak for dette.

Dermed går Miljøpartiet de grønnes forslag gjennom.

– Vi synes det er et relevant forslag, sier Øyvind Halleraker (H).

Han sier at norske soldater skal håndtere fanger i tråd med internasjonale konvensjoner. Det de skal se på nå er om det er behov for ytterligere lovhjemler som skal regulere hvordan soldater skal håndtere dette i internasjonale operasjoner sett fra norsk perspektiv.

Afghanistan-redegjørelsene behandles i dag

I dag behandler Stortinget rapporten fra Afghanistan-utvalget og forsvarsministerens og utenriksministerens redegjørelse om Norges innsats i Afghanistan.

I den forbindelse fremmer Miljøpartiet de Grønne forslag fra salen om å innføre en lov som sikrer at fanger som holdes av norske styrker får ivaretatt sin rettigheter.

Partiet sitter ikke i Forsvars- og utenrikskomiteen, og forslaget ble levert etter at innstillingen fra komiteen var avgitt.

Les også: Uviss skjebne for Afghanistan-fanger

Les også: Torturerer fanger de får fra ISAF

Fakta om Afghanistan-konflikten Ekspandér faktaboks Taliban-regimet i Afghanistan ble styrtet høsten 2001, da vestlige styrker med USA i spissen hjalp en allianse av krigsherrer og opprørsgrupper til makten i Kabul.

Store vestlige styrker rykket inn i landet. På det meste var over 150.000 utenlandske soldater i Afghanistan. Tross dette har Taliban styrket sin stilling siden 2006.

NATO avsluttet sine kampoperasjoner i landet ved utgangen av 2014 og overlot ansvaret for sikkerheten til afghanske styrker.

Krigen hadde da kostet minst 16.000 sivile afghanere livet. Flere tusen afghanske soldater og politifolk og rundt 3.500 utenlandske soldater, blant dem ti norske, var drept.

USA og NATO har beholdt 12.000 soldater i landet for å drive opplæring og veiledning av afghanske styrker. Samtidig har Taliban vært på frammarsj. (Kilde: NTB)

Vil ha lov om norsk fangebehandling

Leder for Folkerettsseksjonen i Røde Kors, Mads Harlem, mener forslaget er svært viktig og mener det nå er på tide at Stortinget vedtar en lov for hvordan fanger arrestert av norske soldater skal behandles.

VIL HA LOV OM FANGEBEHANDLING: Leder for Røde Kors' folkerettsseksjon Mads Harlem mener Stortinget må vedta en lov for hvordan fanger skal behandles i krig og konflikt. Foto: Camilla H. Wernersen / NRK

– Internasjonalt holdes fanger innesperret i krig og konflikt under helt uakseptable forhold, sier Harlem.

Han tenker på Guantánamo og de opplysningene som kommer fram om behandlingen av fanger tatt i Syria og Irak.

– Hvorfor bør Stortinget vedta en lov om fangebehandling?

– Når Afghanistan-utvalget påpeker kritikkverdige forhold så bør Stortinget ta tak i dette for å forsikre en forsvarlig behandling av norske fanger, men også for å sette en internasjonal standard for hvordan fanger som fengsles i krig og konflikt skal behandles.

Les også: – Stortinget må stoppe et nytt Guantánamo

I den store Afghanistan-rapporten som kom i juni 2016 tok utvalget opp utfordringene da Norge overleverte fanger til afghanske myndigheter:

Norske myndigheter tok ved flere anledninger og på flere måter opp fangebehandling med afghanske myndigheter, men kunne ha stilt tydeligere krav om afghanske myndigheter fulgte opp sine forpliktelser

En lov vil ikke endre noe

Tidligere forsvarssjef Sverre Diesen vender tommelen ned for utspillet fra Røde Kors.

– Jeg har liten tro på at det norske Stortinget kan påvirke fangebehandling ved lovgivning.

TROR IKKE PÅ NOEN LOV: Tidligere forsvarssjef og general Sverre Diesen mener ikke en lov er veien å gå for å få mer rettferdig fangebehandling. Foto: Kjetil Solhøi / NRK

Han mener dette blir vanskelig så lenge vi er på en annen stats territorium og forpliktet til å overlevere fanger til vedkommende lands myndigheter.

– Det er klart at i mange tilfeller vil ikke deres måte å håndtere kriminelle på være i samsvar med våre forutsetninger og standarder. Men det kan ikke det norske storting vedta seg bort fra, sånn er jo ikke verden, sier Diesen.

Han frykter en eventuell lov kan skape problemer for internasjonale operasjoner i fremtida.

– Enten vil vi med en slik lov avskjære oss selv fra å delta i internasjonale militæroperasjoner, eller vi kan akseptere at verden er et ufullkomment sted og delta hvis vi mener det er det minste av flere onder, sier Diesen.