Norske myndigheter viste til sharia da de nektet barna til Parwin å komme til Oslo. Nå har de snudd.

Over to år med saksbehandling, massiv medieomtale og kritikk måtte til før barna til afghanske Parwin (30) fikk innvilget familiegjenforening.

Parwin (30) tok med seg sine fire døtre og rømte fra Afghanistan. Hun ble nektet gjenforening med barna, men nå får de komme til Norge. Privat

22. juni 2017 21:56 Sist oppdatert 23. juni 2017

– Da hun var på kontoret i dag, hadde hun ikke ord. Hun viste ikke hva hun skulle si, og hvordan hun skulle reagere. Jeg prøvde å fortelle henne viktige ting hun må forholde seg til, men hun bare smilte, lo og var overlykkelig, sier advokatfullmektig Muhammad Saqib Rizwani ved In Solidum Advokatfirma.

Torsdag mottok de nemlig nyheten om at Parwin fra Afghanistan får familiegjenforening med sine fire døtre.

Det skjer over to år etter at den første søknaden om familiegjenforening ble sendt. Etter dette fikk hun avslag hos både Utlendingsdirektoratet (UDI) og Utlendingsnemnda (UNE).

Etter en ny klagerunde har imidlertid UNE snudd.

Det skjer etter massiv medieomtale og kritikk fra både politikere og fagfolk.

Les den første saken om Parwins historie: Norske myndigheter viser til sharialover når hun nektes å få barna til Oslo

Viste til sharialover

Bakgrunnen for avslagene fra UDI og UNE var at Parwin ikke kunne dokumentere omsorgsansvar.

I avslaget viste norske myndigheter til afghansk shariabasert lovgivning, som slår fast at barn automatisk blir mannens eiendom.

Parwin har flere år vært bosatt i Norge etter hun rømte fra en voldelig ektemann i Afghanistan. Dan P. Neegaard

Men det var nettopp faren Parwin og hennes fire døtre flyktet fra. De rømte landet da han skal ha ønsket å tvangsgifte datteren. Det ble starten på en strabasiøs tur - døtrene ble etterlatt hos en slektning i Pakistan, mens Parwin fortsatte mot Norge.

I 2014 fikk Parwin asyl i Norge fordi hun rømte fra et voldelig tvangsekteskap.

Fakta HVA ER SHARIA? Sharia er et samlebegrep for regler for hvordan muslimer skal oppføre seg. Sharia inkluderer både juridiske lovregler som vi er vant med, og ikke-juridiske regler for ritualer, bønn, faste og så videre. Straffelovsdelen er bare en veldig liten del av sharia. De aller fleste muslimske land sluttet å bruke straffelovsdelen av sharia på 1800-tallet. Unntakene er Saudi-Arabia, Iran, Sudan, Afghanistan, Pakistan (som har gjort flere forsøk på en sharia-inspirert straffelov, ikke minst med en egen blasfemilov) og noen delstater i Nord-Nigeria. (Kilde: Fem myter om sharia) Les om hvordan sharia regulerer en muslims liv, fra bønneritualer til regler for ekteskap og skilsmisse: «Aisha» har prøvd å bli skilt i to år Vis mer

– Over seg av glede

Før Parwin møtte opp på kontoret hos sin advokat torsdag, fikk hun nyheten på telefon.

– Hun var over seg av glede og viste ikke hva hun skulle si. Jeg hørte gleden i stemmen. Hun takket oss for bistanden og hun takket Gud, forteller Rizwani.

Han forteller om en omfattende prosess.

– Frem til vi fikk beskjed fra UNE om at de ønsket DNA-prøver, var jeg i tvil om utfallet, selv om vi på vår side har vært sikre på argumentasjonen vår. Da vi fikk beskjed om DNA-prøver, tenkte jeg at det ville gå rette veien, men sikker kunne vi jo aldri være, sier han.

Ekspert om tolkningen som ble brukt til grunn for avslagene: – Det er forkastelig og dobbeltmoralsk

– Livene har stått på vent

I vedtaket som kom fra UNE torsdag, har Parwin og hennes advokat fått gjennomslag for argumentasjonen om at hun faktisk har hatt omsorg for barna. Det til tross for at hun etter afghansk lovgivning ikke har del i foreldreansvaret og at det har vært umulig å innhente samtykke fra barnas far.

Parwins advokat Muhammad Saqib Rizwani kunne torsdag overbringe henne nyheten om at hun kan gjenforenes med sine barn. Dan P. Neegaard

UNE viser blant annet til Norges forpliktelser etter Kvinnediskrimineringskonvensjonen og at et avslag vil fremstå som sterkt urimelig etter norske rettsprinsipper.

Rizwani mener det er i lengste laget at det tok to år.

– Det er blitt en lang prosess. Både henne og barnas liv har stått på vent. Jeg tenker at løsningen saken har fått, er det riktige, logiske og det mest rettferdige, men det kunne man kommet til tidligere, sier han.

Det er fortsatt ikke klart når døtrene kan komme til Norge. Det gjenstår noe papirarbeid og flybilletter må kjøpes.

Aftenposten har valgt å ikke bruke hele navnet til Parwin for ikke å sette døtrene i fare. Av samme grunn var det uaktuelt å innhente tilsvar fra ektemannen.