Professor tror britene kan ende opp med EØS-avtale: – Norge bør tenke seg veldig nøye om

LONDON (Aftenposten): Ti måneder før brexit er det høyst usikkert hvordan britenes fremtidige forhold til EU vil bli. Statsminister Erna Solberg åpner for at de kan bli med i EØS. NHO synes det er en dårlig idé.

Erna Solberg møtte Theresa May i 10 Downing Street onsdag ettermiddag. – Hvis britene ønsker å gå inn i EØS på de premissene som vi har i dag, så vil vi ønske dem velkommen, sier den norske statsministeren. REUTERS/Toby Melville

6. juni 2018 20:24 Sist oppdatert 6. juni 2018

Erna Solberg og britenes statsminister Theresa May møttes onsdag til sitt første møte i London.

May skrøt av «langvarige og sterke» bånd mellom landene, men møtet fant sted i en tid der usikkerheten rundt forbindelsene, både til Norge og resten av Europa, er større enn på lenge.

Innad i Mays konservative regjering er det full splid om veien videre for brexit, og håpet om å få til et gjennombrudd i forhandlingene med EU i juni svinner.

Samtidig er posisjonen til det britiske arbeiderpartiet i endring. Først åpnet Labour for å bli i en tollunion med EU etter brexit, og denne uken tok de et skritt i retning av EØS. Nå vil partiet sikre Storbritannia «full tilgang» til det indre marked etter brexit.

Får de med seg nok konservative parlamentarikere, kan Labour påføre May bitre nederlag i parlamentet. Det første store oppgjøret kommer til uken.

Nye allianser skapes når britene forlater EU. «Hansaforbundet» har gjenoppstått fra de døde.

Står i kø for å intervjue Solberg

Interessen rundt «The Norway Model», eller EØS, er betydelig i Storbritannia om dagen, og under besøket i Brussel tirsdag og i London onsdag sto britiske medier i kø for å få intervjue den norske statsministeren om Norges EU-modell.

Ifølge statsministeren er det fortsatt endel misforståelser om hva EØS er, men hun mener den løpende EU-debatten i Storbritannia har økt kunnskapsnivået.

– Jeg har snakket om EØS-avtalen i mange år, og jeg opplever at de kan mer og mer, sier hun.

Overgangsfasen kan bli lang

Formelt har den britiske regjeringen avvist en EØS-løsning for Storbritannia en rekke ganger, og heller ikke Labour, som kjemper for en mykere brexit, sier at de vil ha en norsk modell.

Simon Hix, professor ved London School of Economics, tror imidlertid at britene kan ende opp med dette likevel, enten direkte eller indirekte.

Storbritannia har allerede gått med på en overgangsfase der de underlegger seg alle EUs lover og institusjoner, godtar fri flyt av folk og innbetalinger til EU-budsjettet. Overgangsordningen løper etter planen fra mars 2019 til desember 2020.

– Men i departementene er det nesten ingen som tror at de vil være klare til å gå ut av det indre marked og tollunionen da. Det vil ta mye lengre tid å få på plass all infrastrukturen som trengs ved havnene, og all teknologien som skal sikre en friksjonsfri grense mellom Irland og Nord-Irland, sier Hix.

Han tror overgangsfasen vil vare betydelig lengre. Kanskje blir den semi-permanent.

– Også EØS-avtalen var ment som en midlertidig løsning. Britene kan ende i en situasjon som ligner mye, sier Hix.

De var en del av det rike Europa. Nå kan landet ende i fattigklubben.

– Norge bør tenke seg om

Han peker også på at utmeldingsavtalen mellom Storbritannia og EU, som må forhandles ferdig i løpet av høsten, for det meste vil dreie seg om skilsmissen. Trolig vil den kun inneholde vage formuleringer om det fremtidige forholdet. Forhandlingene om en fremtidig handelsavtale starter først for alvor etter at Storbritannia har forlatt EU i mars neste år.

– Ingen vet hva som skjer da, men jeg tror dynamikken kan endre seg raskt. Brexit er blitt levert, vi har formelt forlatt EU. Da tror jeg EØS kan komme tilbake på bordet i en eller annen form, sier Hix.

Professoren sier at de som kjemper for en slik løsning, enten offentlig eller i kulissene, «virker veldig selvsikre om dagen».

– Hvis Storbritannia snur og vil ha EØS, må dere i Norge ha en klar idé om hvordan dere ser på dette. Norge bør tenke seg veldig nøye om, sier Hix.

Det er åpenbart at britene ikke hadde en godt gjennomtenkt plan for hva som skulle skje dersom folket stemte ja til å forlate EU

NHO frykter britiske konflikter

Mens Erna Solberg tidligere har sagt at et mulig britisk medlemskap i EØS er noe Norge «må tenke grundig igjennom», uttalte hun i mai at Norge vil ønske britene velkommen inn i EØS.

Tore Myhre, avdelingsdirektør for internasjonal avdeling i NHO, sier det ville vært positivt om britene fortsatte i EUs indre marked. NHO vil imidlertid ikke at de skal innlemmes i EØS og EFTA på lik linje med Norge.

– Det vil ikke være en fordel om britene blir med i vår EØS-avtale slik at vi blir blandet inn i deres konfliktfylte forhold til EU, sier Myhre.

Han mener regjeringen bør arbeide for at britene får sin egen EØS-avtale.

– Det viktigste fremover er å bevare vår EØS-tilknytning til EU og ikke gjøre noe som setter denne i fare, sier han.

– Vi har et veldig godt samarbeid, og vi har all intensjon om at dette skal fortsette også etter at de forlater EU. Men vi har ikke fått mer klarhet i forhandlingene deres med EU, sier Erna Solberg etter møtet med May. Øystein K. Langberg

Til Aftenposten i London sier statsminister Solberg at diskusjonen rundt et britisk EØS-medlemskap er hypotetisk ettersom ingen i regjeringen har signalisert at de ønsker det.

– Det jeg har sagt er at hvis britene ønsker å gå inn i EØS på de premissene som vi har i dag, så vil vi ønske dem velkommen. Men vi skal ikke forandre EØS-avtalen for å ta britene inn. Vi vil ikke forverre vilkårene for norske bedrifter, sier Solberg.

Seks betente saker splitter Europa og USA. «Det er umulig å overdrive hva Trump har revet ned».

Solberg er usikker på hva britene vil

Hun mener det både er fordeler og ulemper knyttet til å slippe britene inn.

– Det er i Norges interesse at britene er tettest mulig knyttet til det indre marked, det må vi ikke glemme. Forutsatt at de skulle bestemme seg for å akseptere lover og regler fra EU, så kan det være områder der vi kan finne løsninger. Men først må de finne sin egen vei fremover, sier Solberg.

– Føler du at du har et klart bilde av hvor britene vil ende opp?

– Nei, men det har de ikke selv heller. Det er ingen klarhet knyttet til hva de vil ha, eller hva de kan få til et kompromiss rundt.

Solberg sier dette «bidrar til usikkerhet» for Norge og andre land.

– Men politiske prosesser er politiske prosesser. Du må ha et grunnlag hjemme for å kunne forhandle ute. Men det er åpenbart at britene ikke hadde en godt gjennomtenkt plan for hva som skulle skje dersom folket stemte ja til å forlate EU, sier Solberg.