Forskningsleder Steffen Kallbekken ved Cicero har regnet på klimaeffekten av KrF og Venstres alternative budsjett og regjeringens budsjett.

Kalbekken har kommet frem til at ingen av dem er i nærheten av å kutte nok for å nå 2030-målene for CO₂-utslipp. Han mener vi må kutte 800.000 tonn i året. KrFs budsjett gir kutt på ca. 150 000 tonn.

– Med det vi kan regne på, og det er ikke alt, så ser vi en forskjell på 40.000-50.000 tonn på Krfs opplegg sammenlignet med regjeringens opplegg, sier Kallbekken.

Knut Arild Hareide, leder i KrF. Foto: NRK

Det tilsvarer 40–50 prosent mer kutt enn i det som ligger inne i regjeringens budsjettopplegg, og trolig mer, fordi ikke alt kan regnes på.

LES OGSÅ: Støre vil ikkje ta over før etter valet

– Skal kutte 10 millioner tonn frem mot 2013

Kallbekken sier at man vet at frem til 2030 må det kuttes opp mot 10 millioner tonn CO₂ for å nå vedtatte målsettinger.

– Deler du likt pr. år, betyr det at man bør kutte 800.000 tonn pr. år, sier han.

Regjeringens budsjett har Cicero beregnet til å innebære kutt på 100.000 tonn.

– Så det mangler altså mange hundre tusen tonn. Hvordan skal vi forklare det?

– Det er selvfølgelig politisk vanskelig å finne balansen mellom hva som er akseptabelt, og har stor effekt. Men vi har jobbet med dette i 20 år, og det er beklagelig hvor kort vi har kommet i å iverksette en effektiv klimapolitikk, sier forskningslederen.

LES OGSÅ: Krisemøtet løste ikke krisen

– Kan ikke bare ta

Han sier at det ikke bare gjelder dagens regjering, men alle regjeringer de siste 20–25 årene, og at forskningen viser at folk er opptatt av valgfrihet dersom de skal stemme for store endringer.

– Hvis du skal ta fra dem noe, må du gi noe tilbake. Skjerper du inn bilavgiftene, må du bedre kollektivtilbud, legge til rette for gang og sykkelveier, flere ladestasjoner for hybrid- og elbiler. Da er det mulig å få gjennomslag for en mer effektiv klimapolitikk sier Cicero-forskeren.

Venstres alternative budsjett har innebygget klimakutt i størrelsesorden 250.000-300.000 tonn mener Cicero, mens Miljøpartiet de grønne har inne kutt i området 800.000 tonn.

Kallbekken sier at han ikke har regnet nøye på programmet til alle partiene.

– Men Miljøpartiet de grønne er nok de som kommer nærmest de 800.000 tonnene som vi trenger å kutte i året, sier han.

– Viktig å stå på krava

KrF-leder Knut Arild Hareide sier at nettopp den store avstanden opp til 2030-målene er en av grunnene til at Venstre og KrF står så hardt på kravene om utslippskutt.

– Det er langt fra nok, men gir noen insentiver utover 2017. Du vet at når du skal kjøpe din neste bil, så må den være miljøvennlig, sier Hareide.

KrF-lederen sier at han ikke ser for seg å komme frem til en budsjettenighet med regjeringen uten at det blir en løsning med fire partier, med andre ord at også Venstre er med.