- Vi blir dårlig behandlet og vil heller til Tyskland

Denne gruppen syriske asylsøkere forlot Norge i protest mot behandlingen på akuttmottaket. - Selv som flyktninger har vi ære og verdighet, sier de. Konfliktene og frustrasjonsnivået øker, advarer sikkerhetssjefen på et av landets største akuttmottak.

- Vi har vår ære og vi vil beholde vår verdighet selv om vi er flyktninger. Vi flyktet fra krigen for å leve i sikkerhet og fred, men er blitt dårlig behandlet. Derfor forlater vi Norge, sier talsmannen for gruppen, Ahmed (t.v.) Moren Mais med barna Ahmed (15) og Matta (8) kom sammen med to andre flyktninger fra asylmottaket i Stokke til Oslo S mandag i forrige uke. Håkon Letvik

13. nov. 2015 10:56 Sist oppdatert 17. november 2015

Fire voksne og to barn reiste i forrige uke fra Brunstad asylsenter i Stokketil Oslo, der de trakk sin asylsøknad og dro videre til Tyskland.

Syrerne har bodd på akuttmottaket i Oslofjorden Conference Center i fire uker, og er veldig misfornøyde med måten de er blitt tatt imot på og forholdene i Stokke.

— Maten har vært dårlig, vi har fått kjeft og er blitt dårlig behandlet. Spesielt er det en kvinnelig ansatt som har vært ille. Og da vi tok det opp med lederen på mottaket, ville han ikke høre på oss. Han satt og spiste et eple mens vi snakket med ham, og respekterte oss ikke, sier Ahmed, talsmann for gruppen på fire voksne og to barn som Aftenposten møtte på Oslo S forrige uke.

Gikk i protesttog mot forhold på mottak:

Les også NOAS-sjefen: Uklokt av asylsøkere å klage på maten

— Ikke normal mat

De tok da toget til Oslo, hvor de oppsøkte politiet for å få tilbake pass og dokumenter de tidligere har levert inn.

Ahmed er tydelig oppbrakt og krenket over måten han og andre er blitt behandlet på. Han sier at flyktningene fra Syria kom til Norge for å få sikkerhet og ro fra krig og elendighet, ikke for å bli rike.

– Men vi er blitt dårlig behandlet. Noen er sendt til fjells og langt borte, og får ikke normal mat eller penger. Mange andre på Brustad er misfornøyde og vil også reise ut av Norge. Men de er redd for at de ikke får papirene sine tilbake fra politiet, sier Ahmed.

Flere vurderer å reise:

Les også Kraftig økning i ønsker om retur fra asylsøkere

Spurt om de er IS

Aftenposten møtte i forrige uke seks syrere som trakk sin asylsøknad hos politiet i Oslo. I slutten av forrige uke var de kommet seg til Tyskland, der de håpet å få bedre behandling. Håkon Letvik

Flyktningene forteller også at de etter hvert følte seg utrygge på Brunstad, og at ansatte stadig vekk spurte flyktninger om de var IS-soldater.— Det var veldig ubehagelig. En som ble spurt om det, forsvant dagen etterpå. Det er sikkert 50 andre som vil reise fra Norge og til Tyskland, men de er redde for at politiet ikke vil gi dem papirene deres tilbake, sier Ahmed.

Han sier at holdningen i Tyskland er en helt annen: – Angela Merkel har sagt at landet skal ta imot dem som flykter fra krigen, og at de skal få god behandling. Men slik er det ikke i Norge, derfor reiser vi herfra, sier han.

- Effektivt og sosialt i Berlin

Aftenposten fikk i helgen beskjed om at reisefølget har ankommet Tyskland, etter å ha fått både mat og transporthjelp av en frivillig organisasjon i Sverige.

— Det er blitt godt mottatt i Berlin, alt gikk raskt og effektivt. Kvinnen med to barn får 80 euro ukentlig inkludert mat tre ganger daglig. Hun har fått beskjed at papirene deres klare innen mars neste år. Hele gjengen er fornøyde, og angrer på månedene de var her i Norge. De har mer kontakt med folk og et sosialt liv, formidler Karim, den norske tolken som har holdt kontakt med syrerne.

Sendes på høyfjellet:

Les også Velkommen til Norges mest isolerte asylmottak

Økt frustrasjonsnivå og flere voldshendelser

Det har de siste ukene vært spenninger ved gigantmottaket. Etter det Aftenposten kjenner til er gruppen det andre syriske reisefølget som forlater Brunstad-mottak. Selv om standarden på Oslofjorden Conference Center er et feriehotell verdig, har beboerne begynt å bli frustrerte.

For to uker siden ble en syrisk mann pågrepet av politiet etter å ha opptrådt truende med kniv og gaffel i kantinen, og sist helg ble en 23 år gammel syrer pågrepet etter slagsmål med en annen beboer på Brunstad.

Flere vurderer å reise:

Saken fortsetter under bildet

Brunstad er opprinnelig et ferie- og konferansesenter og eies av Stiftelsen Brunstad Konferansesenter, som er knyttet til Brunstad Christian Church, tidligere kjent som Smiths Venner. Cornelius Poppe/Scanpix

— Vi opplever at frustrasjonsnivået blant flyktningene har steget. Frustrasjon og utålmodighet har ført til et stemningsskifte sammenlignet med de to første ukene, sier sikkerhetssjef Nils Vedvik ved akuttmottaket i Stokke.

— Da vi sa ja til å være akuttmottak for 1000 flyktninger, var forutsetningen at flyktningene skulle være der mellom en og syv dager før de ble sendt videre til vanlig mottak. Nå har 100 vært der i over fire uker, og flere i både i tre og fire uker.

Sjekk mottaksskippertaket:

Les også UDI jobber på spreng: Se hvor de nye mottaksplassene er blitt opprettet

— Misforståelser og fortvilelse

Vedvik har undersøkt flere av klagene flyktninger har kommet med, men mener at frustrasjon, fortvilelse og misforståelser er grunn til de fleste klagene.

— Vi har alltid ting å bli bedre på, men jeg kjenner meg ikke igjen i den kritikken flyktningene kommer med til Aftenposten, sier han.- Menyen de fikk til å begynne med, var bra de første dagene. Den er innenfor spesifikasjonene fra UDI og innebærer tre måltider om dagen. Men etter fire uker begynner menyen å bli kjedelig når den repeteres ukentlig, selv om vi også prøver å variere og tilpasse maten.

Har du lest denne?

Les også Facebook har endret flukten gjennom Europa

— Ikke rustet til være permanent mottak

- Å ta imot 1000 mennesker til nødinnkvartering for en langhelg er en ting og ville ikke være noe problem. Men at 1000 mennesker skal bo og leve sammen og danne et samfunn over lengre tid, er noe helt annet, og det er vi ikke rustet for. Det kan dannes grupper og klikker og det er lite som skal til før det blir konflikter, forteller sikkerhetssjefen.

Han understreker at de aller fleste av flyktningene er takknemlige og glade for å få tak over hodet og mat. Likevel er det noen få som er så frustrerte og fortvilet at de vil reise til andre land i Europa.

Politiet frykter de kan bli misbrukt av kriminelle:

Les også 43 enslige asylbarn forsvunnet fra omsorgssentre og asylmottak

Ingen lommepenger

Sikkerhetssjefen ved gigantmottaket sier at mange av flyktningene føler seg låst. Uten penger kan de ikke kjøpe seg annen mat, en brus eller sigaretter.

— Systemet er under et enormt press, men jeg tror UDI gjør det de kan for å skaffe flere mottaksplasser. Det er viktig at flyktningene ikke blir boende på nødinnkvarteringer for lenge, men kommer raskt ut i det ordinære mottakssystemet. Hvis det ikke går, håper jeg at UDI får på plass systemet som gjør at flyktningene får lommepenger allerede mens de bor her hos oss. Det at de kan gå i butikken, kjøpe litt mat og andre ting de ønsker seg, vil være en ventil for å få ut frustrasjonen, sier Vedvik.

Vil tilbake til Russland, Tyrkia og Libanon:

Kan bli sendt tilbake til Norge

Asylsøkere som trekker sin søknad i Norge og reiser videre, risikerer å bli returnert hit. Dublin-avtalen i det europeiske Schengen-samarbeidet gir et tredjeland rett til å returne asylsøkere til der de først er registrert.

Therese Bergwitz-Larsen i UDI. Nora Lie

— I utgangspunktet er det slik at hvis en asylsøker i Norge trekker søknaden sin og reiser videre til et annet land, så kan det landet anmode Norge om å ta ansvar for søkeren, forklarer presserådgiver Therese Bergwitz-Larsen i UDI. Hun legger til at det kan gjøres unntak fra Dublin-avtalen, blant annet hvis søkeren har nær familie i tredjelandet.- Det kan medføre at Tyskland mener at de selv er ansvarlig for søkeren eller at de velger å ta ansvar selv om Norge egentlig er ansvarlig. Det kan også hende at enkelte land gjør mer generelle unntak for enkelte grupper, slik som for eksempel Tyskland ga uttrykk for hva gjaldt søkere fra Syria tidligere i år. Men UDI ønsker ikke å spekulere i hva andre land måtte ønske å gjøre, sier Bergwitz-Larsen

Aftenposten møtte i forrige uke seks syrere som trakk sin asylsøknad hos politiet i Oslo. I slutten av forrige uke var de kommet seg til Tyskland, der de håpet å få bedre behandling. Håkon Letvik

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding