Som journalist står jeg ofte overfor en eksistensiell krise: Skal jeg være en avslappa fyr, eller en nevrotisk tante?

Det skjedde sist da jeg så en reklamefilm for safta ZERoh!. De skrøt av «null kalorier». Null kalorier? Selv Fun Light sier de inneholder én. Og forskjellen mellom én og null er så stor at den ikke kan regnes ut, engang. Med andre ord: Tanta i meg våkna.

Og på ZERoh! sine nettsider slo sannheten mot meg: Én kilokalori per 100 milliliter. Ikke null. Påstanden var altså falsk, og jeg stilte på redaksjonsmøte med fersk avsløring på blokka.

- Men det blir kanskje litt... «tantete»? spurte jeg forsiktig.

- Kanskje litt, var reaksjonen rundt bordet.

Mer matjuks: Lammeboller med svinekjøtt

De fleste bryr seg Gjennom avstemninger på artiklene våre har vi gode tall på folkets mening om norsk matjuks. Bare 10 prosent bryr seg ikke om hvor vaniljesmaken kommer fra. 41 prosent trodde vaniljeis betød vaniljeinnhold (2.883 stemmer). 85 prosent synes ikke det er greit å kalle pistasjfri is for pistasjis (5.387 stemmer). Mindretallet, 34 prosent, ble ikke overrasket over lite yoghurt i yoghurtis (1.501 stemmer). 91 prosent mener norsk mat merkes for dårlig (3.589 stemmer).





Lov å lyve

I fjor sommer fortalte jeg om vaniljeis uten vanilje. I år fortalte jeg at yoghurtis inneholder like mye fløte som yoghurt. Så om pistasjis uten pistasj.

- Men, det er da ikke lov å lyve? spør jeg Mattilsynet, som har ansvaret for at norsk mat merkes riktig, hver bidige gang jeg skriver disse artiklene.

- Joda, svarer de.

I fjor sa Mattilsynet rett ut at det var lov å lyve om vaniljefri vaniljeis, fordi norsk matbransje alltid hadde løyet om vanilje.

I år sa Mattilsynet at det er lov å lyve om pistasjis uten pistasj, fordi ingen kjøper pistasjis for «å meske seg med pistasj». Men at det ikke er lov å lyve om sitronbrus uten sitron, fordi noen særregler gjaldt brus, mens andre gjaldt is.

Loven vs. Mattilsynet I Norge regulerer blant annet merkeforskriften hva matbransjen får lov til å skrive på pakkene sine. Paragraf 5 sier: «Merkingen skal ikke villede kjøper med hensyn til næringsmidlets egenskaper, særlig med hensyn til dets (...) sammensetning». Mattilsynet har blant annet sagt til Dinside: «Vi slår ned på villende merking, men iskrem har vi på en måte bestemt oss for at vi bør akseptere. (...) Det kommer an på hvordan man definerer vanilje».



Samtidig som Forbrukerombudet stadig slår ned på villedende markedsføring, inkludert Instagram-bilder fra rosabloggere, velsigner altså Mattilsynet markedsføring fra giganter som lyver deg rett opp i fjeset.

Mer matjuks: Tzatziki med majones

Handler om maten vår

Kjære Mattilsynet: Vi har snakket sammen mange ganger nå. Blir dere aldri lei av å forsvare hvordan norsk mat lyver? Hvem andre enn de søkkrike matkapitalistene tjener på å kalle produkter for «vaniljeis» heller enn «is med vaniljesmak»?

Jeg og kollegene mine sitter ofte igjen som spørsmålstegn etter å ha snakket med dere – kan dere ikke vise litt baller og opprettholde det fine lovverket vi har? Og hvorfor, hvorfor i alle verdens riker og dager, er det ulovlig å kalle brus uten sitron for sitronbrus, men lovlig å kalle is uten pistasj for pistasjis?

Ole Petter Baugerød Stokke er journalist i Dinside. Foto: PER ERVLAND Vis mer



For dette handler om langt mer enn bare is. Det handler om lammeboller med svinekjøtt, tzatziki som egentlig er majones, guacamole bestående av erter, steinbitkaker nesten uten steinbit.

Det handler om mat, som ikke er det den gir seg ut for å være. Mat som selges med statsautoriserte løgner. Det handler om å svelge sannheten, og det er ikke tantete i det hele tatt.

Vis motstand, les ingredienslistene – slik gjør du det