Oslo får utslippsfrie selvkjørende busser i 2018

Til neste år kan du bestille en elektrisk selvkjørende buss i Ruter-appen, som kjører deg dit du skal.

Tidligere i år var bussen EZ10 på norgesbesøk. Her får statsminister Erna Solberg og Jonas Gahr Støre en prøvetur, på vei til IKT Norges årskonferanse. Håkon Mosvold Larsen, NTB scanpix

24. juni 2017

En selvkjørende, elektrisk buss som du bestiller gjennom en app. Det har lenge vært en av fremtidsvisjonene til Ruter. En prototyp av en slik buss var på Norges-turné tidligere i år. Da kjørte den blant annet en liten runde i gangfart gjennom sentrum, med statsråden, politikere, pressefolk og politifolk på slep.

Nå er selvkjørende busser snart ikke lenger en visjon eller et PR-stunt: Ruter og Bymiljøetaten skal teste det fra mars neste år.

Bussene skal i første omgang testes innenfor et område i Oslo eller Akershus som et prøveprosjekt, hvor målet er å få en flåte på 10–20 selvkjørende busser i drift.

Målet er å lære hvordan en slik tjeneste fungerer i praksis. Derfor kan det bli aktuelt å teste tjenesten ulike steder i byen.

– En tjeneste i sentrum vil lære oss andre ting enn en tjeneste på Bygdøy eller i Nordre Aker, skriver Endre Angelvik, direktør for mobilitetstjenester i Ruter, i en e-post.

Fakta Disse selskapene har Ruter snakket med Det vil bli gjennomført en åpen anbudskonkurranse om å levere tjenesten. Ruter har allerede snakket med tre selskaper: Navya (Frankrike), Arma LocalMotors (USA), Olli EasyMile (Frankrike), EZ10 De ulike selskapene har busser i drift og under utprøving flere steder i verden. Men etter det Ruter kjenner til, er det ingen som foreløpig har testet å etablere en flåte du kan bestille med en app. Vis mer

Slik fungerer det

I en søknad til Miljødirektoratet om støtte til prosjektet, beskriver Ruter hvordan de ser for seg at dette skal fungere.

En flåte på 10–20 busser kjører rundt i et avgrenset område. Dersom du skal ha en buss, bestiller du den gjennom Ruters app. De ser for seg en ventetid på fem til ti minutter.

Du bestemmer selv hvor bussen skal kjøre deg, så lenge det er innenfor testområdet. På veien til din destinasjon, plukker bussen opp andre passasjerer.

Det kan også bli aktuelt å teste bussene med faste ruter, hvor bussen stopper på faste holdeplasser.

Forsøket skal etter den foreløpige planen starte i mars til neste år, og avsluttes i januar 2019. En lovendring er sendt på høring fra Samferdselsdepartementet, som vil åpne for at selskaper og kommuner kan søke om tillatelse til å teste selvkjørende kjøretøy.

Innsiden av en EZ10. Bildet er tatt under en demonstrasjon i California, USA mars i år. Stephen Lam, REUTERS

Målet er at du skal kunne bruke den selvkjørende bussen med vanlig billett.

– Vår målsetning er at tjenesten skal være en integrert del av transportnettverket og tilgjengelig på sammen måten som dagens tilbud. Da vil det være naturlig at det er de vanlige billettene som gjelder, men det er ikke avklart ennå, skriver Angelvik i Ruter.

Det vil koste i overkant av 22 millioner kroner. Miljødirektoratet støtter prosjektet med 7,4 millioner kroner.

Kan gi Oslo mulighet til å bygge mange flere boliger

Hvis tilbudet blir en suksess, kan det føre til at man kan bygge boliger i områder man frem til nå har ment er for langt unna kollektivknutepunkt.

Helt sør i Oslo ligger Gjersrud-Stensrud, som omtales som Oslos siste store tomtereserve. Politikerne har vedtatt at det skal bygges rundt 10.000 nye boliger og 3700 arbeidsplasser der.

Førerløse busser kan bli løsningen for Oslos nye gigantprosjekt: Slik skal 25.000 mennesker få et sted å bo, uten at personbiltrafikken øker

Problemet er hvordan menneskene som skal bo og jobbe der skal reise. Ingen ønsker å bygge en ny bydel hvor folk er avhengige av bil. T-bane er foreslått, men er fryktelig dyrt. Det vil også ta lang tid før det bor nok mennesker der til at den blir lønnsom, og reisetiden til sentrum vil bli lang.

Byutviklingsbyråd Hanna Marcussen (MDG) og Ruter-sjef Bernt Reitan Jenssen mener selvkjørende busser kan bli løsningen for «den siste tomtereserven i Oslo». – Jeg hadde ikke stått her for et år siden og sagt det jeg sier nå om selvkjørende kollektivtrafikk. Vi må ta oss kraftig sammen for å henge med i timen og forstå hvordan ny teknologi endrer spillereglene fullstendig, sa Jenssen til Aftenposten i fjor. Dan P. Neegaard (arkivfoto)

Det finnes T-bane på Mortensrud og tog på Hauketo. Ruter-sjef Bernt Reitan-Jenssen har tidligere tatt til orde for selvkjørende busser, som mater folk inn i det eksisterende kollektivnettet.

Tror selvkjørende busser kan konkurrere med bil

Erling Dokk Holm er ansatt ved Høyskolen Kristiania og forsker på byutvikling. I tillegg til Gjersrud-Stensrud trekker han frem Fossum i Bærum som et område hvor slike busser kan være interessante, fordi det er langt til nærmeste kollektivholdeplass.

Men dersom det blir mange av bussene, blir det også et spørsmål om hvor mye plass det er på veien, før det blir kø.

– Det kan gjøre området mer attraktivt. Men folk som bor i disse områdene hvor det ikke er T-bane, vil fremdeles bruke mer bil enn de som bor nær en T-banestasjon. Det kan fortsatt bli fullt på veien. En slik buss er nok en bil på veien, og gir ikke mer veikapasitet.

– Skal tjenesten bli vellykket må det gå på bekostning av noe. Hvis det blir en suksess, tror jeg Ruter vil presse på for sterkere restriksjoner for privatbilbruk, mener Holm.

Han ser heller ikke bort fra at de selvkjørende bussene kan konkurrere mot bilen.

– Hvis dette lykkes, vil det over tid bety at det å ha privatbil kan bli mindre viktig for folk. Det rasjonelle da er å kvitte seg med privatbilen. Et interessant spørsmål er derfor hvor dyr tjenesten blir, sier Holm.

– Men samtidig med at dette skjer, kommer også elsyklene. Min hypotese er at elsykler vil ta unna en tredjedel av all transport i Oslo i 2025.

Forsker: Må gå raskere enn gange, sykkel og bil

Det må gå raskt og det må være billig. Det er de viktigste kriteriene for at tilbudet skal bli en suksess, mener professor Tor Medalen ved Institutt for arkitektur og planlegging ved NTNU.

– Det er det som er konkurransefaktoren, som gjør at bilen i mange byer stort sett slår kollektivtrafikken. Det er også derfor kollektivtrafikken vinner andre ganger, sier Medalen.

Han viser til at mange vil velge å gå eller sykle, dersom det er raskere enn å vente på bussen. Også prisen vil spille en stor rolle.

– En del bydeler i Oslo har høy tetthet, som i seg selv gir korte gang- og sykkelavstander. Dette tilbudet vil nok ha litt til felles med servicebusser, som er rene subsidierte tiltak for eldre, som har god tid og kan vente på bussen. For en del grupper vil et tregt og billig tilbud være ok, mens det for andre ikke blir attraktivt uten videre.

Angelvik i Ruter skriver at hastigheten vil variere.

– Det vil sannsynligvis variere gjennom prosjektperioden og være avhengig av hva vi lærer undervegs. Tjenesten må være sikker, både for kundene og for omgivelsene rundt.

Kan frakte folk til tog, bane og buss

Medalen tror ikke de selvkjørende bussene vil erstatte de store, tunge busslinjene. Først og fremst vil de kunne bidra for å frakte folk til skinnegående transport og bussruter med høy kapasitet.

– Som tilbringertrafikk til det tunge nettet, og kanskje de tunge bussrutene, vil dette ha noe for seg. Men det er ikke bare positivt at unge, friske folk velger å ta en billig selvkjørende buss til T-banen, i stedet for å gå og sykle. Men for de eldre vil det kunne bli kjempemessig for å komme seg til kjøpesenteret eller T-banen.

Dokumentene vi har brukt i denne saken: