Beboere i kommunale trygdeboliger er blant de som nå må betale for Troms Kraft-skandalen.

I det siste har det dukket opp brev fra kommunen til beboere i kommunale trygdeboliger med varsel om til dels kraftig husleieøkninger - noe som har fått trygdede til å protestere.

Vedtatt

Byråd for helse og omsorg, Kristoffer Kanestrøm, forklarer husleieøkningen med at de bare gjennomfører kommunestyrets vedtak om innsparinger i kjølvannet av 48 millioner kroner i tapte inntekter fra Troms Kraft. Kommunestyret vedtok 30. mai i år innsparinger tilsvarende det tapte utbyttet fra Troms Kraft. 750.000 kroner av dette skulle på årsbasis tas ved å øke husleien for beboere med livslang kontrakt i kommunale trygdeboliger.

- Når man skal spare 48 millioner kroner, er det umulig å gjøre det uten å ramme noen, sier Kristoffer Kanestrøm.

Skjermet helse

Han sier også at han er fornøyd over at de klarte å skjerme sykehjemstilbudet og helsetjenester i de på åtte millioner som måtte gjøres på helse og omsorgssektoren.

Ifølge Kristoffer Kanestrøm er det mellom 400 og 500 beboere med livslang kontrakt i trygdeboliger som berøres av vedtaket. Ifølge saksframlegget er økningen anslått til et gjennomsnitt på 1500 kroner per år per beboer, noe som tilsvarer 125 kroner per måned.

Husleiene reguleres for noen med konsumprisindeksen, omkring en prosent. Men noen får større økning enn gjennomsnittet fordi husleien reguleres til «gjengs leie» som det heter i saksframlegget. En beboer i Marsvegen på Tomasjord som i dag betaler 4800 kroner, må fra årsskiftet ute med 600 kroner mer, en husleieøkning på 12,5 prosent i ett jafs.

Blogger reagerer

Blogger og frilansskribent Ron Røstad er blant dem som reagerer. I et innlegg på sin blogg Landsbyidiotens guide til arkitektur beskriver han innsparingen som nesten tragikomisk.

"Det er den absurde kollisjonen mellom kraftbørsens verden, hvor milliarder suser veggimellom til daglig. Og minstepensjonistenes verden hvor hver hundrelapp teller. 600 kroner som svir på den ene siden. 1.500.000.000 kroner i tap som gir flere millioner i fallskjerm på den andre. De som har minst, og bare de, skal sende pengene sine til de som har mest. Det hele er som en parodi, noe man kjenner fra gamle eventyr og Dickens-romaner", skriver Røstad på sin blogg.

"Finanskrisen har synliggjort at juss og etikk ikke alltid følger hverandre. Problemet er at de menneskene som satser fellesesskapets penger på børsen tjener når det lønner seg. Ved tap er det er det beboerne i Marsveien og på Otium som skal sende inn penger", fortsetter han.

- Jeg mener det er grunn til å snakke om etikk og moral rundt de konsekvensene finansakrobatikk får når det skjer i det offentlige. Hvem skal betale? Det blir feil når man tar penger fra de som har minst, sier Røstad til Nordlys.

Noen kan få bostøtte

Ifølge Kanestrøm vil en del av de som har fått husleieøkning, få dekket deler av dette ved å søke om statlig bostøtte.

- For eksempel vil en ung ufør med 190.000 kroner i inntekt og månedlige boutgifter over 6500 kroner få 2800 kroner per måned i statlig bostøtte, sier Kanestrøm.

Han bekrefter imidlertid at eksemplet fra Marsvegen ikke kvalifiserer til statlig bostøtte.

Ifølge tall som Kanestrøm har fått fra kommunen, kan det være så mange som 400 personer i Tromsø som har krav på statlig bostøtte uten å være klar over det.