Den såkalte Flynn-effekten er et fenomen som viser at IQ-scoren i verdensbefolkningen, i ulik grad, har vist seg å bli høyere over en tidsperiode på 70 år. Men ny norsk forskning viser imidlertid at denne trenden har snudd i Norge.

Norske forskere ved Frischsenteret har i en ny studie analysert resultatene fra evnetester til 730.000 unge, norske menn som har vært på sesjon i Forsvaret i perioden 1980 til 2009.

Forskerne påviste i studien, som ble publisert i tidsskriftet PNAS mandag, at det har vært en gradvis nedgang i IQ-scoren blant unge tjenestepliktige menn i Norge som er født etter 1975.

- Det at Flynn-effekten har avtatt og tildels snudd blant annet i Norge har vært vist før - og ble også omtalt i norske aviser i fjor. Vi har sett på evnescorene fra Forsvaret for flere årskull enn det som er blitt analysert tidligere . Alle som går på sesjon, måtte ta tre tester i matte, ordforståelse og abstrakte figurmønstre. Vi har bare hatt tilgang til totalscoren, sier seniorforsker ved Frischsenteret ved Universitetet i Oslo, Ole Røgeberg, til Nettavisen.

- Evnescorene fra Norge var en av kildene som tidlig viste at det var en positiv utvikling i IQ-scoren i forrige århundret. Men de som ble født i 1975, nådde toppen. Følger du IQ-scoren lenger fram i tid, er det en nedgang, sier Røgeberg.

- Etter 1975-kullet snudde utviklingen i Norge

Forskning viser at gjennomsnitt-IQ-en i snitt over ulike land steg med om lag tre prosentpoeng hvert tiår siden andre verdenskrig. Men etter 1975-kullet snudde utviklingen i Norge, ifølge studien.

Ole Røgeberg er Ole Røgeberg er seniorforsker ved Frischsenteret ved Universitetet i Oslo.

Studien «Flynn effect and its reversal are both environmentally caused» viser at den målbare IQ-en til norske menn er lavere i dag enn det var hos deres fedre da de var på samme alder.

Studien viser for eksempel at de som er født i 1991, scoret omtrent fem prosentpoeng lavere enn dem som er født i 1975, skriver The Times.

- Vi ønsket å se på årsakene til at IQ-scoren går opp og deretter ned. Det er mange ulike teorier som har blitt foreslått, og vi var særlig nysgjerrig på å se nærmere på nedgangen, og hva den skyldes, sier Røgeberg.

- Skyldes det miljøfaktorer og ikke gener

Røgeberg sier at faktorer som bedre ernæring. bedre folkehelse og økt tilgang til masseundervisning kan være årsaker til økt IQ-score hos nye generasjoner. Det er imidlertid gjort mindre forskning på å forklare nedgangen i IQ-scoren.

- Det har vært en hypotese om at de som har lav IQ får flere barn enn dem som har høy IQ, og at fallet derfor skyldt es genetisk endring i befolkningen, sier Røgeberg.

- Den forklaringen kan vi utelukke. Og grunnen til det er at vi ser samme oppgang og nedgang når vi ser på scorene innad i familien. Hvis vi sammenligner scoren til Per som er født i 1968 med scoren til broren Ola som er født i 1972, og vi ser på denne forskjellen over mange familier, kan vi undersøke om forskjellene over tid også viser seg innad i familier med samme foreldre. I så fall skyldes det miljøfaktorer og ikke gener, sier han.

- Hvis utviklingen skyldtes at det er en endring i hva slags folk som får barn, skulle vi ikke sett endringene innad i familien. Vi finner derimot den samme utviklingen også mellom brødre i samme familie, sier Røgeberg.

- I det norske tilfellet har denne testen som er brukt i Forsvaret, vært uendret siden 1950-tallet. De som gikk på sesjon scoret bedre og bedre for hvert år, helt fram til 1975-kullet , og da begynte de å score dårligere, sier han.

- Lesetid erstattet av TV-titting

Røgeberg peker på at det er flere ulike teorier som fortsatt er aktuelle, som at nedgangen i den målbare IQ-scoren skyldes at stadig nye generasjoner erstatter lesing med for eksempel TV-titting.

- Det er én forklaring som har blitt foreslått. Tre norske forskere ved Frischsenteret publiserte en studie om kabel-TV og IQ-score. De mener å kunne se at det er en negativ effekt av IQ-utviklingen på de stedene kabel-TV kom først i Norge. Teorien er at lesetid ble erstattet av TV-titting. Det er ikke nødvendigvis sånn at man blir dummere av å se på TV, man blir bare ikke så smart som man blir av å lese.

- Det man kan slå fast er at man scorer dårligere på disse evnetestene enn før. Det kan man si med sikkerhet. Men denne testen ble utviklet på 1950-tallet, og hvis du lager en test på ordforråd på 1950-tallet, så er det ikke sikkert at det er de samme fremmedordene som burde være med i dag.

(function(d, s, id){ var js, fjs = d.getElementsByTagName(s)[0], r = Math.floor(new Date().getTime() / 1000000); if (d.getElementById(id)) {return;} js = d.createElement(s); js.id = id; js.async=1; js.src = "https://www.opinionstage.com/assets/loader.js?" + r; fjs.parentNode.insertBefore(js, fjs); }(document, 'script', 'os-widget-jssdk')); HTML EMBED

- Fanger opp noe viktig

Røgeberg sier dermed at de oppvoksende generasjonene fra 1975 kan i teorien ha bedre forståelse for nye fremmedord og bedre språkforståelse, som for eksempel i engelsk, enn tidligere generasjoner.

- Slike ting kan heller ikke utelukkes, men de ville ikke bli fanget opp av denne evnetesten fra Forsvaret.

Inntoget av den digitale tidsalderen kan ha endret tenkemåten til de oppvoksende generasjonene, og at dette ikke lenger kan fanges opp med tradisjonelle evnetester, skriver The Times.

Røgeberg sier at forståelsen for IQ-scoren berører mange viktige deler av samfunnet.

- Det som gjør at vi bryr oss om IQ er at det henger sammen med mye annet. I fjor publiserte min kollega Bratsberg og jeg en studie som viste at de som fikk det laveste evnescoret på sesjon hadde rundt fire ganger så høy dødsrisiko som de med det høyeste. Det er tydelig at evnescoretesten fanger opp noe viktig, og dette gjør det viktig å følge med på utviklingen og forstå hva den egentlig betyr, sier han.