Flytter familien til Danmark fordi datteren får for lite utfordring i norsk skole

Vilde (9) ble syk da hun begynte i 1. klasse. Årsak: Vilde er høyt begavet, men får ikke utfordringer nok i skolen.

– Folk tenker at evnerike barn er et luksusproblem. Men det er en misforståelse at disse barna klarer seg bra, de faller utenfor. For oss er resultater helt underordnet, vi vil bare at barna skal trives, sier Mette Sæhle Nilsen. Denne uken flytter hun og døtrene Emilie (13) og Vilde (9) fra Bergen til Aalborg på ubestemt tid.

7. aug. 2013 09:47 Sist oppdatert 7. august 2013

Nå tar Mette Sæhle Nilsen med seg døtrene og rømmer til Danmark.

– Vi har et barn som har det fryktelig dårlig på skolen med høyt fravær. Vi har prøvd alt. Nå er vi desperate. Man gjør det man må for å redde et barn, sier Mette Sæhle Nilsen.

Klær og eiendeler er pakket. Fredag flytter familien til Aalborg. Der venter skolestart på Mentiqa, en privatskole for evnerike barn. Det har ikke vært en enkel avgjørelse å ta.

– Jeg mener egentlig at barn i alle kategorier skal ha et tilbud i skolen i nærmiljøet. Men forandringen vi trenger, er ikke mulig å få til i vanlig skole. Vi emigrerer for at barna skal ha det bra, sier Nilsen.

Ble syk av skolen

Kort tid etter at Vilde hadde begynt i 1. klasse, endret hun oppførsel fra å være en glad og aktiv jente i barnehagen, til å bli passiv og trøtt med mage— og hodesmerter. Først på slutten av skoleåret fikk de svar på hvorfor.

– Meldingen fra Haukeland sykehus var at det feilet henne ingenting, men at hun var høyt begavet. Hun hadde fått kroppslige symptomer fordi hun lå sålangt foran de andre og ikke fikk lære på skolen.

For moren kom det som en stor overraskelse at seksåringen hennes testet som en tiåring.

– Jeg så jo at barna mine var litt tidlig ute, men tenkte bare at barn er gode på hver sine områder.

Les også Tirsdag tok Odin (12) eksamen i 10.-klassematte

– Lærerne mangler kompetanse

Foreldrene var offensive overfor skolen og foreslo flere tiltak.

– I vår naivitet tenkte vi at hun i løpet av 2. klasse skulle få tilpasset opplæring. Men problemet er at mange av lærerne mangler kompetanse for å kunne tilrettelegge.

Vildes problemer fortsatte, og familien orienterte seg om andre skoler i Bergen og resten av landet.

– Vi blir møtt med at «dette kan vi ingenting om, men vi skal gjøre så godt vi kan». I vår situasjon blir det å starte helt på bunn igjen. Det kan vi ikke, sier moren, som har sagt opp jobben som saksbehandler i et advokatkontor i Bergen. Far blir igjen i Bergen og skal pendle. Mor håper å få seg ny jobb i Danmark.

– Tabubelagt

Familiens historie er dessverre ikke enestående, forteller Kari Kolberg, styremedlem i Lykkelige barn, et nettverk for foreldre med høyt begavede barn.

– Sentrale skolemyndigheter må anerkjenne problemet og sette inn tiltak ved å gi skolene kunnskap om evnerike barn og de særskilte behovene de har, sier Kolberg.

Lærere evner ofte ikke å fange opp de spesielt evnerike elevene, og det er heller ikke gitt at psykologtester blir tatt på alvor. Foreldre kan bli møtt med fordommer.

– Til en viss grad er dette tabubelagt. Snakker vi om at noen barn er skarpere enn gjennomsnittet, kan man bli anklaget for å mene at de er mer verdt. Men det handler ikke om å ville skape en elite, det handler om at alle barn skal trives.

Et evnerikt barn trenger ikke være høyt presterende, og kan bli feiltolket av omgivelsene.

– Disse barna gleder seg enormt til å begynne på skolen, men første klasse blir gjerne en enorm skuffelse. Har barna allerede lest et par år og regner med flersifrede tall i hodet, visner de bort av å bare lære én bokstav i uken. Et evnerikt barn som ikke blir møtt på riktig faglig nivå, kan utfordre læreren faglig og autoritetsmessig. Noen blir utagerende fordi de er frustrert over å ikke få lære, andre blir innadvendte. Begge deler kan være alvorlig for barnet, sier Kolberg.

Les også Skoleforskere bekymret for de smarteste barna

– Forsømmes

Professor emeritus Kjell Skogen har forsket på evnerike barn, og mener den norske skolen forsømmer disse barna.

– I Norge har man en tenkning som bygger på at de evnerike barna klarer seg selv. Men hvis et barn må være underyter fordi det ikke får hjelp til å utvikle og strekke seg, vil det få problemer, sier Skogen.

For den enkelte elev kan det resultere i atferdsvansker, depresjon eller andre psykiske lidelser. For samfunnet betyr det at man går glipp av de aller beste talentene.

Fra egen forskning nevner Skogen et eksempel hvor en svært intelligent gutt endte opp som uføretrygdet etter først å ha droppet ut av skolen.

Skoleforskeren mener opplæring av evnerike barn bør bli en del av pensum for lærer— og pedagogikkstudenter. Han etterlyser også mer målrettet bruk av testing for å kartlegge hvilke elever som trenger ekstra utfordringer i skolen.

Les også - Det er nærmest sosialt selvmord å være en jente på seks år som både har talent og interesse for matematikk

Unntak i loven

Alle barn har krav på tilpasset opplæring, ifølge opplæringsloven. Elever som ikke får et forsvarlig utbytte av den ordinære opplæringen, har muligheter for spesialundervisning. Men denne retten gjelder ikke evnerike elever.

– Det er meget uheldig at politikerne underprioriterer de veldig intelligente, det vil straffe seg hardt på lang sikt, sier Kjell Skogen, professor emeritus i spesialpedagogikk.

Kunnskapsdepartementet mener tilbudet til evnerike barn er godt nok. Statssekretær Elisabeth Dahle viser til at regjeringen har innført flere tiltak for å tilpasse opplæringen til de aller flinkeste: elever kan ta fag på høyere nivå, fordypning i fag eleven er spesielt begavet for og virtuell matematikkskole på internett.

– Vårt mål må være at barna ikke trenger spesialundervisning, men at skolene evner å se eleven og gi tilpasset opplæring gjennom å gi faglige utfordringer i et godt læringsmiljø, sier Dahle.

Vil dele elevene etter nivå

– Det er en fallitterklæring for den offentlige skolen at familier må flytte fordi man ikke greier å gi en tilpasset opplæring til denne gruppen. Slik kan vi ikke ha det, sier Elisabeth Aspaker, utdanningspolitisk talsperson i Høyre.

Hun mener kunnskapsminister Kristin Halvorsen ikke tar denne gruppen på alvor.

– Det blir mye snakk, men hun sender ikke de rette signalene ut i Skole-Norge når det gjelder hvilket alvor vi må ta disse elevene på.

Men heller ikke Høyre vil åpne pengesekken for spesialundervisning for evnerike elever. Aspaker mener løsningen er kompetanseløft blant lærere og mer nivåtilpasset inndeling.

– Vi må ha lærere som faglig sett kan utfordre disse elevene, og det må bli mer stuerent med nivåtilpasset inndeling i skolen for å sikre alle nok utfordringer.

Fakta Fakta Har høyere kognitiv intelligens enn sine jevnaldrende. En vanlig definisjon er barn med IQ på 130 eller mer.Utgjør mellom 2–5 prosent av alle årskull i Norge.Har ekstrem lærelyst og høyt energinivå. Kan ofte lese, regne og spille instrumenter tidlig. Andre kjennetegn er god hukommelse, lite søvnbehov, sterk rettferdighetssans, ekstremt nysgjerrig, forstår ironi, stiller eksistensielle spørsmål, perfeksjonistisk, kreativ, intens og sta.Trenger ikke være høyt presterende, og kan bli feiltolket av omgivelsene. Noen blir utagerende, andre innadvendte. Et evnerikt barn kan utfordre læreren faglig og autoritetsmessig.Har lovfestet rett til tilpasset opplæring ifølge opplæringsloven (§1-3). Men evnerike barn er unntatt bestemmelsen om spesialundervisning (§5)Kilde: Jørgen Smedsruds masteroppgave om evnerike barn Vis mer