El Partit Nacionalista Basc (PNB) ha decidit donar el sí definitiu als pressupostos generals de l'Estat. Ho ha anunciat el partit a través d'un comunicat abans que es faci la votació aquest vespre. La formació assegura que ha pres aquesta decisió "des de la responsabilitat, posant els interessos de la ciutadania d'Euskadi per sobre dels del Partit Nacionalista Basc". A més, també sostenen que és "la manera més eficaç de contribuir aviat a l'aixecament de l'article 155 a Catalunya".

El portaveu al Congrés del PNB, Aitor Esteban, ha argumentat que el suport als pressupostos arriba després de tenir el "convenciment i coneixement" que el 155 s'aixecarà en els pròxims dies. A més, ha afirmat que són uns "bons" comptes i que la decisió ha sigut "difícil", tot i els "Rappels" que donaven per fet el suport des de feia dies. Esteban ha carregat contra el 155, que és un article "perillossíssim" i que "no contribueix a la tranquil·litat de la relació d'Euskadi i Catalunya" amb l'Estat. L'aixecament del 155 arribarà, segons ha dit, perquè "la conformació d'un Govern sense tatxes és imminent", és a dir, es produirà perquè serà el president de la Generalitat, Quim Torra, qui mourà peça i canviarà la composició del Govern. Tot i així, ha afirmat que no té cap acord amb els partits independentistes catalans, i que no té "garanties" de la formació del Govern, però sí que té "inputs" i que són catalans –és a dir, no venen de la Moncloa.

"Hem actuat de bona fe", ha justificat Esteban en una llarga roda de premsa en la qual ha enviat un dard enverinat als polítics independentistes catalans: "Que ningú pensi que ens mamem el dit". Algunes veus del PNB defensaven que els polítics catalans estaven jugant amb la seva posició contrària als pressupostos per debilitar Rajoy, assumint el cost del manteniment del 155.

Preguntat pel convenciment que té que hi haurà Govern i que s'aixecarà el 155, Esteban ha assenyalat que no li correspon "donar detalls ni noms" però que podria fer-ho. "Hem estat parlant amb uns i altres des de fa molts mesos i qui es pensi que no coneixem determinats detalls és que no ens coneix", ha afegit. El portaveu del PNB ha expressat el seu "agraïment" a les forces independentistes per la "comprensió" independentment de si acabaven votant a favor dels pressupostos generals de l'Estat o no.

A més, Esteban ha dit que els escenaris que s'obririen en cas que no votessin els pressupostos serien perversos, amb una cursa electoral que hauria reforçat els que volen ampliar el 155, en referència a Albert Rivera, i donarien peu a una interpretació restrictiva del 155 per part de les forces unionistes. També ha dit que ha fet de tallafoc per evitar algunes de les mesures que volien prendre aquests partits en les últimes setmanes en la línia d'endurir la intervenció de l'autonomia catalana. També ha retret a Torra que no hagi trobat ja la fórmula per formar un executiu viable, i ha afegit que en una situació similar el PNB no hauria perdut "ni un minut" per recuperar les institucions basques.

Esteban ha dit que a Rajoy la situació a Catalunya "li crema a les mans", tot i que s'ha mostrat crític amb la decisió de no publicar el decret de composició del nou Govern.

La llarga justificació del PNB té el 155 com a primer punt i, de fet, dels cinc punts que construeixen l'argumentari dels 'jeltzale', tres es dediquen a Catalunya. El partit argumenta que al llarg dels últims mesos han manifestat la seva negativa a negociar els pressupostos si l'article 155 seguia en vigor però asseguren que el canvi de posicionament és perquè els últims dies "la situació ha canviat". Recorden que ara mateix la Generalitat té un president legítim escollit per una majoria al Parlament i que "la desactivació de l'article 155 és molt pròxima en el temps".

En segon lloc, el PNB justifica aquesta decisió perquè calia "evitar l'abisme", al qual considera que s'arribaria sense pressupostos perquè "s'estancaria" el conflicte i s'allunyaria encara més la possibilitat d'un "diàleg constructiu". De fet, la formació 'jeltzale' creu que sense pressupostos el 155 s'allargaria 'sine die' i provocaria un avançament electoral que obriria uns escenaris de "pronòstic molt preocupant".

La tercera justificació passa per "no perdre la capacitat d'influir en favor de la solució dialogada a Catalunya". Qualifiquen de "gest testimonial però sense efectes reals" el bloqueig dels pressupostos i defensen el seu suport als comptes com una garantia per continuar influint políticament a l'Estat per contribuir al diàleg, descartant en qualsevol cas que es tracti d'un "xec en blanc".

Els dos punts posteriors aborden l'acord per incrementar les pensions un 1,6% aquest any (l'IPC previst), un compromís que van arrencar de l'executiu espanyol quan les manifestacions de pensionistes eren especialment intenses a Euskadi. I, finalment, recorden que els pressupostos que s'aprovaran aquest dimecres recullen una "inversió rècord de 540 milions d'euros a Euskadi".





Els comptes fa dos dies que es negocien al Congrés i fins ara s'han aprovat les esmenes següents:

Un increment dels fons per al Pacte contra la Violència de Gènere fins als 200 milions d'euros, tal com reclamava tota l'oposició (la previsió inicial era de només 80 milions).

La prejubilació avançada dels policies locals.

Una esmena introduïda pel PDECat que redueix al 4% la tributació de l'IVA en tots els serveis a la dependència que comptin com a mínim amb un 10% de finançament públic.

Les cinc setmanes del permís de paternitat dels treballadors públics es podran utilitzar sense l'obligació que siguin simultànies amb la mare (esmena pactada amb Podem).

Inversions diverses a les illes Canàries per valor de 35 milions d'euros.

Millores de les primes a les renovables (esmena pactada amb la majoria de partits i sense el PP, que es va abstenir).

Bildu: "El PNB no és de fiar"

La decisió dels nacionalistes bascos no ha agradat a EH Bildu, que ha lamentat que el PNB "ha faltat a la seva paraula". "Ha demostrat que no és de fiar", ha expressat la diputada Marian Beitialarrangoitia. La portaveu abertzale ha subratllat que "no hi ha cap certesa" que s'aixequi el 155 i ha assegurat que, "encara que s'aixequi, hi ha un risc real que es torni a aplicar". "Hi ha un perill real i una amenaça latent", ha insistit.