Neîncrederea în străinii care critică România este confirmată de 50% dintre respondenți, iar Soros este un personaj care a făcut rău României pentru 35,5% dintre români

Șase din zece români n-ar vrea ca în familie să aibă un homosexual, iar 29% nu vor o rudă de etnie romă, relevă datele unui sondaj IRES, realizat la comanda Consiliului Național pentru Combaterea Discriminării.(CNCD).Discriminarea în România este preponderent definită de homofobie, dar există și nuanțe semnificative de xenofobie, șovinism și antisemitism.Paradoxal, chiar dacă majoritatea respondenților susțin că orientarea sexuală (52%) și etnia (72%) nu contează în raportarea la o persoană, homosexualii și romii prezintă cel mai scăzut grad de încredere.



Astfel, 74% dintre cei chestionați declară că nu au încredere în homosexuali, iar 72% în romi. În topul neîncrederii urmează imigranții (69%), musulmanii (68%), persoanele cu HIV SIDA (58%), persoanele de altă religie (58%), maghiarii (53%) și evreii (46%).Scala distanței sociale indică o intoleranță ridicată față de homosexuali (59% nu acceptă să le fie rudă, 52% nu acceptă să le fie prieteni), imigranți (39% nu acceptă să le fie rudă, 30% nu acceptă să le fie prieteni), musulmani (39% nu acceptă să le fie rudă, 28% nu acceptă să le fie prieteni), persoane care aparțin altor secte religioase (31% nu acceptă să le fie rudă, 23% nu acceptă să le fie prieteni) și persoane infectate cu HIV/SIDA (27% nu acceptă să le fie rudă, 23% nu acceptă să le fie prieteni).În clasa a doua de intoleranță se află categoriile definite prin criteriul etnic, în următoarea ordine: romii (29% nu acceptă să le fie rudă, 18% nu acceptă să le fie prieteni), maghiarii ((24% nu acceptă să le fie rudă, 15% nu acceptă să le fie prieteni) și evreii (21% nu acceptă să le fie rudă, 14% nu acceptă să le fie prieteni).Mai mult de două treimi dintre români nu sunt de acord cu căsătoria între homosexuali, iar 60% sunt în dezacord cu ideea parteneriatului civil.Peste 60% din români îi consideră pe musulmani ca fiind potențial periculoși, iar 52% cred că imigranții ar trebui opriți la granițele Europei.Frica de diferență apare și când e vorba de persoanele cu dizabilități, 51% din respondenți considerând că acestea trebuie internate în instituții speciale, se arată în studiu.Naționalismul este văzut ca o mișcare necesară pentru România de aproape jumătate dintre români, neîncrederea în străinii care critică România este confirmată de 50% dintre respondenți, iar Soros este un personaj care a făcut rău România pentru 35,5% dintre români.Cifrele ne arată faptul că orizontul de așteptare pentru discursul urii este marcat de frici și prejudecăți serioase față de tot ceea ce nu e românul tipic ortodox, heterosexual și naționalist, ceea ce ne indică un teren extrem de fertil pentru o priză serioasă a discursului urii și a negării valorilor liberale clasice, arată autorii studiului.70% dintre respondenți afirmă că știu ce este discursul urii, percepția directă sau indirectă fiind marcată cel mai frecvent pe bază de etnie (47%), orientare politică (40%), religie (33%), orientare sexuală (31%) și dizabilitate (31%). Locurile cele mai frecvente unde respondenții au fost martori la discursul urii au fost strada (53%), locul de muncă (24%) și cercul de prieteni (19%).Sondajul IRES a fost efectuat la comanda CNCD, în perioada 26 noimbrie - 10 decembrie, prin metoda CATI, pe un eșantion de 1.300 de persoane. Eroarea este de +/-2,7%.