SYK AV SKJERM: - Sosiale medier bidrar til å forsterke vårt dårlige selvbilde. Instagram er mer skadelig enn andre sosiale medier, enn for eksempel Facebook, da Instagram har mindre variasjon i innhold, skriver Carina Elisabeth Carlsen. Foto: martin-dm / E+

Debatt

Sosiale medier – roten til alt ondt?

I dag er det verdensdagen for psykisk helse, og i morgen er det FNs internasjonale jentedag. Bruk dagen til å snakke med de rundt deg om hvordan dere faktisk har det. Ikke svar «bra», når du har det vondt. Ikke kommenter andres kropp, men kommenter heller hvor gode de er til å være seg selv. Du er god nok som du er!

10. oktober 2018

Dette er en kronikk. Kronikken gir uttrykk for skribentens holdning. Du kan sende inn kronikker og debattinnlegg til VG her.

Artikkelen er over ett år gammel

CARINA ELISABETH CARLSEN, rådgiver for Likestillingssenteret.

I dagens samfunn er det langt vanligere å mislike kroppen sin, enn å like den. Fenomenet har fått navnet «normativ misnøye», og det er altså uvanlig å finne en kvinne som er fornøyd med sitt eget utseende. Det går på helsa løs.

Fokus på kropp har gjennom alle tider vært samfunnsaktuelt. Kroppen har de siste 100 årene vært tydelig preget av trend, fra 1900-tallets «Gibson Girl», bragt til live av den første supermodellen, Evelyn Nesbit, hvor idealet var timeglassfigur, til dagens idealkropp med store rumper, store bryster og store lepper, ala Kim Kardashian.

les også Ulrikke Falch og Carina Carlsen: Mener Mads Hansen mobber på Instagram

Fokus på kropp er altså ikke nytt, men i de senere årene har vi sett en ny og negativ utvikling i hvordan unge kvinner lar seg påvirke. Sosiale medier bidrar til å forsterke vårt dårlige selvbilde. Instagram er mer skadelig enn andre sosiale medier, enn for eksempel Facebook, da Instagram har mindre variasjon i innhold.

Et negativt kroppsbilde styrkes gjennom bildedelingstjenesten, da det i all hovedsak er fokus på bilder som reproduserer ideen om idealkroppen. Slik skapes og opprettholdes de sosiale kodene for hva som er en vakker kropp.

Ifølge tall fra norsk Gallup er andelen kvinnelige brukere av både Instagram og blogg generelt langt høyere enn den mannlige andelen. Unge mennesker kan enkelt redigere og retusjere seg selv før de legger ut et bilde, og tar med det avstand fra hvordan de faktisk ser ut. Det som tidligere var forbeholdt profesjonelle grafikere, kan 12-åringen din fikse med noen lette tastetrykk på mobilen sin.

les også Mads Hansen svarer: – Ikke mobbing

Det er ingen hemmelighet at presset om å se ut på en bestemt måte, påvirker selvbildet og den mentale helsen. Endringer i kroppsbilde, oppfattelse av eget utseende og bevissthet rundt matinntak oppstår gjerne i ungdomstiden.

Puberteten er en tid da kroppen er i forandring. Guttene ønsker ofte denne forandringen velkommen; kroppen vokser, blir mer muskuløs og endringene forbereder kroppen på å bli voksen. Jenters tilfredshet med kroppen synker derimot i disse årene, og kan medføre dårlig selvfølelse, fordi kroppen oppleves som tykkere.

Opplevelsen av at kroppen beveger seg vekk fra idealet, som er å være liten og tynn, setter i gang et selvdestruktivt tankesett, og kan danne grunnlaget for en spiseforstyrrelse.

En spiseforstyrrelse handler om mer enn å bli tynn. Det kan handle om å skape sin egen identitet, passe inn, kontroll, å ville bli større, eller leve et så sunt liv som mulig.

les også «Pilotfrue» og «Funkygine»: – Vil dele den ekte mammakroppen

Det tradisjonelle bildet vi har av en spiseforstyrrelse, er den anorektiske jenta vi føler omsorg for. Men du kan være både tjukk og normalvektig, og fortsatt ha en spiseforstyrrelse.

Vi mener derfor det er viktig å ikke glemme de andre som også faller innenfor kategorien. I tillegg til anoreksi har vi overspising, bulimi, megareksi og ortoreksi. De sistnevnte handler om å bygge muskler, og om å spise sunt. Noen kan bli så opphengt i sunnhet og trening, at det utvikler seg til en sykdom. En spiseforstyrrelse trenger ikke alltid være synlig.

I dagens samfunn roser vi de som trener og går ned i vekt, uten tanke for at det kan gå på helsa løs. Klarer du ikke la være å trene handler det like mye om manglende selvkontroll, som når du ikke klarer å la være å spise litt ekstra.

Sosiale medier forsterker dette sunnhetsjaget, ved at hvem som helst kan dele trenings-, og slanketips, benytte emneknagger som #fitspo og #fitspiration, og gi råd om mental helse.

les også Eva Weel Skram: Vil vise andre at hun har kjempet seg frisk

Likevel; sosiale medier har kommet for å bli, men alt håp er ikke ute. Enkelte influencere velger å gjøre opprør mot kroppspresset som sosiale medier fører med seg, ved å synliggjøre kroppslig variasjon. De legger ut bilder av seg selv – uansett størrelse.

Mange finner glede og inspirasjon i å se at det finnes flere som seg selv, uten å være i nærheten av «idealkroppen». Andre snakker åpent ut som sine utfordringer med mental helse, og skaper med det et rom for andre til å gjøre det samme. Sosiale medier er en ny og flott måte å vise åpenhet rundt mental helse.

I dag er det verdensdagen for psykisk helse, og i morgen er det FNs internasjonale jentedag. Bruk dagen til å snakke med de rundt deg om hvordan dere faktisk har det. Ikke svar «bra», når du har det vondt. Ikke kommenter andres kropp, men kommenter heller hvor gode de er til å være seg selv. Du er god nok som du er!

Publisert: 10.10.18 kl. 10:26