- Det er nesten umulig å få folk til å svare, særlig ungdom vil ha seg frabedt å svare på noe som helst.

Det er vanskelig å få understreket hvor viktig svarene er. De kan avgjøre om renten går opp eller ned. Det betyr noe for lommeboka di - og kanskje jobben din.

Spørreundersøkelsene danner grunnlaget for forskning som kan avdekke eller overse problemer i samfunnet. De gir politikere og bedrifter bakgrunn for om de skal vedta det ene eller andre.

Og de tar tidvis skikkelig feil.

Les også: Majoriteten tror at Donald Trump vinner presidentvalget

Bom på bom på bom

Donald Trump ble valgt til president, til tross for at nær alle meningsmålinger mente han ville tape. Noen anslo Hillary Clintons sjanse til å vinne til 100 prosent rett før valget. I England bommet man grovt på Brexit-avstemningen. Senere skrev statsminister Theresa May ut nyvalg i den tro at hun ville få styrket makt i parlamentet. Meningsmålingene viste at det var en god idé, men partiets hennes gikk på en smell.

I Sverige ble Sverigedemokratene først undervurdert - før de senere ble overvurdert.

Jimmie Åkessons og Sverigedemokratenes fremvekst ble i stor grad ikke plukket opp av meningsmålinger, før deres «sjokkvalg» i 2014. Foto: Henrik Montgomery (TT/NTB scanpix)

Eksemplene over er ikke enestående. Meningsmålinger i utlandet har de siste årene ganske enkelt fått et dårlig rykte.

Også i Norge begynner det å bli vanskelig.

Flere hundre tusen slang på røret

Denne uken ga The New York Times et innblikk i hvorfor det er sånn: De som gjennomfører meningsmålingene sliter voldsomt med å få tak i de rette menneskene.

Avisen fikk gjennomført en større meningsmåling for å se på hvilke av de demokratiske presidentkandidatene som kunne ha en sjanse mot Trump i neste års valg i en håndfull delstater.

- Jeg antar at vi har ringt flere hundre tusen personer for å få de 5000 svarene vi til slutt mottok, forteller NY Times-journalist Nate Cohn i podcasten The Daily om prosessen bak deres siste meningsmåling.

Ifølge Cohn er det forholdsvis lett å få svar fra personer med høy utdannelse, mens nærmest hele velgergrupper med lavere utdannelse nekter å besvare undersøkelser. Dette gjør at disse kan gå nærmest helt under radaren, og dermed blir meningsmålingene fullstendig feil.

Norske meningsmålinger har vært bedre

Samtidig som problemene i utlandet er kjent, har meningsmålingene i Norge truffet forbausende godt før valg.

Les også: Sjokkmåling: Nå puster Senterpartiet Erna i nakken - ser 20-tallet første gang

Både ved siste Stortingsvalg og ved høstens kommunevalg var treffsikkerheten til målingene svært god. Det var ingen virkelig store overraskelser i valgresultatet for dem som hadde fulgt med før valget.

- Kvaliteten på norske meningsmålinger er god. Det ser vi ganske enkelt på forholdet mellom målinger og valg - og det gjelder også kommunevalgsmålinger. Både de små og store målingene gir hovedtendensene. En treffer sjelden blink på prosenten, men hovedtrenden har vært tungt representert i de aller fleste målingene de siste årene. Det er veldig få målinger som vi ser er «outere», sier Johan Giertsen i Poll of Polls, til Nettavisen.

Johan Giertsen er redaktør i Pollofpolls.no Foto: Terje Pedersen (NTB scanpix)

Noe av årsaken er at det finnes gode og dårlige måter å gjennomføre målinger på. Han viser til at det i Trumps valgseier var få kvalitetsmålinger i delstatene som var avgjørende, men også at det i både England og USA har vært tendenser til at det har vært flaut å si hva man egentlig mener.

Må ringe mange flere enn de som varer

Utfordringen med å få folk til å svare er ikke noe som bare skjer i utlandet. Norske meningsmålingsselskaper opplever at det blir stadig mer utfordrende å få folk til å svare - særlig på telefonundersøkelser.

Noe av årsaken er det har blitt blitt stadig mer vanlig for alle typer selskaper å bedrive markeds- og spørreundersøkelser, og det har gjort folk mette.

- Vi opplever at det stadig blir tøffere å fange folks oppmerksomhet og få dem til å bruke tid på markedsundersøkelser. Det setter nye krav til oss, sier Norstat-sjef Nina Kulås til Nettavisen.

Norstat-sjef Nina Kulås Foto: (Norstat)

Den samme utfordringen meldes det fra Sentio:

- Det begynner absolutt å bli en utfordring med telefonintervjuer. Vi må ringe omtrent ti ganger så mange som vi skal ha svar fra, sier Sentio-sjef Arve Østgaard til Nettavisen.

Utfordringen er ifølge Kulås primært at folk ikke tar telefonen:

- Når vi gjennomfører telefonundersøkelser, så er det til enhver tid mange som ikke tar telefonen, men som kanskje svarer når vi ringer tilbake på et annet tidspunkt. Av de som tar telefonen, så er det betydelig høyere andel enn 1 av 10 som blir med på undersøkelsen, påpeker hun.

Ungdom er spesielt vanskelig å nå

Det er særlig utfordrende å få ungdom til å svare:

- Ungdommen er de vanskeligste, de svarer veldig sjelden. De vil ha seg frabedt å svare på noe som helst. På landsrepresentative undersøkelser klarer vi maks 5-600 personer i alderen 15-20 år, sier Østgaard.

Sentio-sjef Arve Østgaard

Også hos Norstat er det de unge som er en utfordring:

- Noen grupper er enklere å nå enn andre. Unge menn er en gruppe som vi ofte ser kan være litt vanskeligere å få tak i. Da er det vår jobb å bruke de kanalene som egner seg best og ha god oppfølging for å sikre svar også fra denne gruppen. Vi står som en garantist for at vi alltid intervjuer et representativt utvalg – så da må vi av og til jobbe litt ekstra for å få tak i grupper som er vanskeligere å få i tale, forteller Kulås.

Nettmålinger tar over i stadig større grad

Resultatet er at såkalte webpaneler, der man svarer på nett eller i en app, tar mer over.

Norstats mobilapp der man kan tjene stjerner og «Norstatmynter» for å ta spørreundersøkelser av varierende lengde. Foto: Magnus Blaker (Nettavisen)

- Vi gjennomfører blant annet mange flere undersøkelser på mobil og det er enda viktigere at undersøkelser er korte nå enn bare for noen år tilbake, forteller Norstat-sjefen.

Ryktet til nettmålinger har historisk vært lavere enn til telefonintervjuer, men det handler mest om metodikk:

- Kvaliteten på disse er ikke noe dårligere, og kan faktisk være bedre. Det man har sett er at få tør å si at de stemmer Trump på telefonen, så de som ringte rundt før presidentvalget fanget ikke opp trenden. Det samme så man på Sverigedemokratene i Sverige: Vi i Sentro traff nærmest 100 prosent spot on på dem ved valget i 2014, fordi vi brukte webløsning, mens de som ble oppringt ikke turte å si det, sier Østgaard.