564 ungdommer under kontrakt om å slutte med hasj

Alternativ til straff og bøter

Kommuner advares mot å sette tak på antall kontrakter

TAKKER NEI: En såkalt joint og noen klumper med hasj har utgjort en altfor stor del av livet til ungdommene som har skrevet kontrakt på å kutte ut rusmiddelet. Foto:Thomas Andreassen,VG

Unge forplikter seg til å forlate hasjtåka

564 ungdommer har kontraktfestet at de skal ut av hasjrusen. For «Ola» innebar det nye hverdagsrutiner etter to år uten tannpuss.

Oppdatert 10. april 2015

Artikkelen er over fem år gammel

For første gang er ordningen med ruskontrakter med ungdommer kartlagt på landsbasis. Og erfaringen synes å være stort sett god i samtlige 27 politidistrikter.

Ungdomskontrakt er gått fra å være en alternativ reaksjon til å være hovedregelen i saker som gjelder ungdom i alderen 15–18 år. Reaksjonsformen betyr at lovbruddet ikke vil gi langtidskonsekvenser for ungdom som gjennomfører kontrakten.







Les også:VGTV-programleder ringte mamma om hasjbruk

Fikk rutiner i hverdagen

«Ola» var fast hasjrøyker i fire år. For det meste røykte han og ruset seg hver dag.

– Men etter at jeg kom inn i dette organiserte opplegget her, så har jeg holdt meg unna et halvt år. Jeg har fått rutiner i hverdagen og føler meg frisk og mer energisk enn før. Nå utsetter jeg ikke alt lenger, forteller den unge mannen fra Oslo til VG.

Tidligere dusjet han kanskje en gang i uken og slurvet med den personlige hygienen.

– Jeg orket ikke å pusse tennene. Faktisk pusset jeg ikke tennene en eneste gang på to år, sier den tidligere hasj-brukeren til VG.

Han beskriver hasjerfaringen sin som en konstant tåketilværelse. Nå har livet hans lysnet takket være kontrakt og oppfølging av en rusfri hverdag.

Gutten fikk først samfunnsstraff som alternativ til fengsel og jobbet på to steder som en del av dette.

Hasjtåka lettet

KIF (kriminalomsorg i frihet) tok initiativ til at den siste delen av straffen skulle gå til hasjavvenning. Hittil blir det vurdert som vellykket.

– «Tåka» lettet og gutten har den siste måneden begynt på jobbkurs, han har klippet håret, er ren og ser at cannabis hadde kontrollen på ham, sier prosjektleder Thomas Pedersen i Oslo kommune til VG.

VIL HA FLERE KONTRAKTER: Mina Gerhardsen i Actis. Foto:Line Møller,VG

Generalsekretær Mina Gerhardsen i Actis, som er rusfeltets samarbeidsorgan, mener ruskontraktene er en fremtidsrettet reaksjon og behandlingsform.

– Loven gir et mandat til å gripe inn og sette inn tiltak før ungdommen har utviklet et alvorlig rusproblem som kan være vanskelig å behandle. Ruskontrakter er en lovende strategi for å bidra både til rusfrihet og hjelp med å få orden på for eksempel skole eller jobb, sier Gerhardsen til VG.

Hun mener det er viktig at ordningen etableres til å bli enda mer vanlig og best mulig.

– Da trenger vi nasjonal kunnskap om omfang av bruk, frafallet i ordningen og om hvilke reaksjonsmodeller som gir best resultat. Justisministeren må sørge for dette. Samtidig er det viktig at kommunene har ressurser til å følge opp på en ordentlig måte. Det ser vi mangler mange steder i landet, påpeker Mina Gerhardsen.

Skuffet egne foreldre

I en stor kommune i Akershus måtte «Mads» kutte ut deler av vennekretsen sin for å få avstand til hasjbruken. Rusen hadde fått for stor plass i livet hans.

ANONYM: «Mads» ønsker ikke å stå frem åpent om sin hasj-karriere. Han er redd stigmatisering og fremtidige vansker på arbeidsmarkedet. Foto: Privat,

– Jeg ble tatt av politiet og fikk to valgmuligheter: Enten en kraftig bot og merknad på rullebladet eller kontrakt om å bli rusfri.

18-åringen valgte det siste. Han måtte fortelle sine egne foreldre at han hadde ruset seg i flere måneder – uten at de visste noe. De ble forferdelig skuffet over ham. Og han ble lei seg for at han hadde skuffet dem. På de tre første testene klarte ikke «Hans» å bestå som rusfri. Likevel fikk han sjansen igjen, og klarte det.

– Jeg måtte bytte vennegjeng og endre en del ting i livet mitt. Etter kort tid kom resultatene – blant annet gjennom bedre karakterer på skolen. Jeg ble mindre sliten, orket mer og fikk bedre forhold til både kjæresten, mor og far, sier 18-åringen til VG.

Han anbefaler ruskontrakt-ordningen til alle som har sjansen til å skrive under.

I hans egen hjemkommune er det flere som har fått muligheten til dette. Begge de to tidligere hasjbrukerne som VG har snakket med, har inntrykk av at hasj er blitt spesielt farlig fordi det er i ferd med å bli alminneliggjort mange steder.

Redd for tak på antall kontrakter

Mina Gerhardsen i Actis har lagt merke til at noen kommuner ikke ser ut til å ta dette på alvor. Blant andre har en stor bykommune som Molde satt et tak på fem ruskontrakter.

– Det er uakseptabelt når vi hører om kommuner som setter tak på antall kontrakter på grunn av kostnader eller helsepersonell som ikke vil gjøre jobben med å ta urinprøver. Ruskontrakt kan være det som skal til for å hindre en løpebane med rus og kriminalitet, minner hun om.

Hun påpeker at ungdomsliv i avhengighet koster samfunnet enorme summer.

– Så ruskontrakter er en lønnsom investering, slår hun fast.

Riksadvokatens rundskriv om narkotikasaker (2/2014) fra juni 2014, viser at ungdomskontrakter, eller vilkår om å avstå fra bruk av rusmidler, nå er den foretrukne reaksjonsformen for ungdom mellom 15 og 18 år som tas for bruk eller besittelse av narkotika for første gang.

Publisert: 10.04.15 kl. 20:34 Oppdatert: 10.04.15 kl. 21:09

Les også

Mer om Rus Oppvekst