Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Planter og dyreliv i hele verden forsvinner. 550 eksperter fra over 100 land advarer nå mot at naturens evne til å ivareta menneskeartens livsgrunnlag er dramatisk forminsket. Ifølge en ny rapport står matsikkerhet, økonomien og livskvaliteten til oss alle i fare for å kollapse.

- Biologisk mangfold og naturens bidrag til menneskene høres for mange ut som noe akademisk og noe som ikke angår oss, sier Robert Watson, sjef for Naturpanelet IPBES (Intergovermental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services).

Foto: Robert Watson har ledet arbeidet med på sette sammen data fra hele verden om tap av biologisk mangfold. Diego Noguera, IISD/ENB Vis mer

- Det kunne ikke vært fjernere fra sannheten. Dette er grunnlaget for maten vår, rent vann og energi, sier Watson. Til IPBES nettsider sier han at rapporten, som har tatt tre år å lage og kostet 38 millioner kroner, leder til en konklusjon.

- Vi må stoppe opp og reversere utviklingen som nå ikke er bærekraftig. Vi risikerer framtiden vår, men også det livet vi lever nå, sier Watson.

Rapportens dystre konklusjon er gjort på bakgrunn av at mangfoldet i alle verdensdeler er synkende. Årsakene er overbefolkning og ikke bærekraftig bruk av naturressurser som vann, landområder og forurensning.

Tydelig

- Budskapet fra forskerne er skarpere enn forventet, sier Christian Steel, som befinner seg i Medellin i Colombia der rapporten ble lagt fram på mandag.

Steel er generalsekretær i miljøorganisasjonen Sabima og er imponert over forskernes rapport.

PÅ PLASS: Christian Steel fra miljøorganisasjonen Sabima og IPBES-sjef Robert Watson i Colombia. Foto: Privat Vis mer

- Dette er ikke noe de har kokt sammen i full fart. Ødeleggelse av naturen påvirker flest mennesker i verden i dag, sier Steel.

Christian Steel trekker fram disse punktene som de viktigste fra rapporten:

• Minst 3,2 milliarder mennesker lider på grunn av ødelagt natur. Jorda går mot en sjette masseutryddelse. Tap av natur koster mer enn 10 prosent av verdens økonomi.

• Det lønner seg å berge og restaurere natur. Vi får igjen 10 ganger investeringen.

• Vi er helt nødt til å stanse og snu ødeleggelsen av natur for å sikre alle tilgang til mat og rent vann, stanse farlige klimaendringer, hindre konflikter og unngå flyktningkriser.

• Myndighetenes innsats henger ofte ikke sammen og kommer for seint.

• Ødelagt natur forverrer klimaendringene, og klimaendringer forverrer naturødeleggelser og gjøre det vanskeligere å snu.

• Jo lengre vi venter, desto vanskeligere blir det å redde og reparere natur, som ville forbedret forholdene for millioner av mennesker.

• Politikerne må gjøre det lettere å produsere og forbruke naturvennlig, og «perverse» subsidier som ødelegger natur må avvikles

- De negative effektene av at det biologiske mangfoldet forsvinner, kommer ikke plutselig som en Hollywood-katastrofe. Det kommer gradvis og vi venner oss til at naturen fungerer dårligere. Min vurdering av rapporten er at all tvil er feid av banen. Vi behandler kloden vår dårlig., sier Christian Steel, på telefon fra Colombia.

Kritisk

Ifølge Miljødirektoratet er det arealendringer som utgjør den største trusselen mot biologisk mangfold i Europa. 50 prosent av regionens våtmarksområder er ødelagt på 50 år.

- Det er trender over hele verden som viser at vi er i ferd med å ødelegge livsgrunnlaget vårt. Det handler om tap av arter og tap av såkalte systemtjenester, pollinering, reint vann og det som naturen gir oss for at vi kan overleve, sier Frode Ødegaard, seniorforsker ved Norsk institutt for naturforskning (NINA). Han er ekspert på insekter og økosystemet som omgir de minste krabatene i naturen.

ENGASJERT: Frode Ødegaard er seniorforsker ved Norsk institutt for naturforskning (NINA). Foto: Øistein Norum Monsen / Dagbladet Vis mer

Frode Ødegaard mener at en sammenlikning med hvilke som helst andre arter som har en tilsvarende vekstkurve som menneskene, ender det bare med et resultat.

- Det ender med total kollaps. Det vil vi oppleve om ikke så mange generasjoner. Hvis vi skal overleve som art, så trenger vi en dramatisk omlegging av måten vi lever på, sier Ødegaard.

Ifølge forskeren har alle kurver siste 500 år over befolkningsvekst, ressursbruk, ødeleggelse av naturen vært ganske flate,

- Nå går de rett til værs, sier Ødegaard til Dagbladet.

Håp

- I vestlige demokratier har folk det greit i dag. Det vi frykter er terrorisme og innvandring. Store folkemengder på flukt er en del av den kollapsen som vil komme. Deretter følger konflikt og krig. Det er bare starten vi ser nå. Det er veldig dystert, men menneskene har en egen evne til å prioritere de viktigste sakene når det blir prekært, sier Ødegaard.

Ødegaard ønsker at vi hadde klart å løse grunnproblemene og mener vi da ville sluppet unna krisene som følger.

- Det tvinger seg fram løsninger når vi blir presset nok, men vi gjør sjelden noe før vi merker det på kroppen som enkeltpersoner. På lokalt plan handler det om skogvern, restaurering av natur, følge opp handlingsplaner og bedre forvaltninga av naturen. Det er veldig lite penger som går til det aller viktigste. Det bør vi ha råd til. Det må vi ha råd til, sier Frode Ødegaard.

VERDEN: I arkivet sitt på NINA-huset i Trondheim har Frode Ødegaard samlet over en million individer fra hele verden. Foto: Øistein Norum Monsen / Dagbladet Vis mer

Klimaflyktninger

Ifølge rapporten kommer Afrikas 1,25 milliarder innbyggere til å fordobles innen 2050, noe forskerne bak biomangfoldsrapporten mener vil legger alvorlig press på verdensdelens naturressurser. Utenfor de store byene er 62 prosent av befolkningen direkte avhengig av kontinentets naturlige matkammer, ferskvann og tryggheten i arbeid som naturen gir.

BRENT JORD: Avskoging og overdrevet landbruk tar livet av arter som er viktig for økosystemet. Foto: Dudarev Mikhail/Shutterstock.com Vis mer

Rapporten påpeker at Afrika er rikt på naturressurser og kan med bærekraftig utvikling realiseres fullt ut. Problemet er at kontinentet også er ekstremt sårbart ovenfor klimaendringer.

Temperaturer i Afrika stiger raskere enn i resten av verden og i noen områder dobbelt så fort. Siden 1970 har katastrofale tørkeperioder skjedd oftere og med mer alvorlig resultat. I tillegg bidrar økte temperaturer til at større områder blir ubeboelige og at flere viktige arter forsvinner.

- Sylvi Listhaug og andre som er bekymret for flyktningsituasjonen i dagens Norge burde være ekstremt bekymret som de globale miljøproblemene, sier Rasmus Hansson i Miljøpartiet de Grønne (MDG)

Hvis vi ikke løser klima og miljøproblemene vil vi stå ovenfor folkevandringer i et omfang som kan bli fullstendig ødeleggende for vår verdens trygghet, sier Hansson

KLIMAPOLITIKK: Rasmus Hansson (Mdg) vendte tilbake til gamle tomter for å se nærmere på hvordan klimaendringene har påvirket den skjøre naturen på øygruppa. Her står han ved bredden av Van Mijensfjorden om vanligvis er frosset igjen. Foto: Øistein Norum Monsen / Dagbladet Vis mer

Hansson, som tidligere satt på Stortinget for MDG, mener klima- og miljøproblemer er et sikkerhetsmessig problem.

- Det er helt avgjørende at folk og politiker forstår at kjernen i klima og miljøproblemet er at millioner av mennesker kan få livsgrunnlaget sitt ødelagt. Det vil jage skremmende mange mennesker ut i flukt og krig og undergrave trygghet og velferd for alle, sier Hansson til Dagbladet.

Dyster lesning

Norges klima- og miljøvernminister, Ola Elvestuen (V), mener det er et alvorlig varsel og at rapporten, som er den mest omfattende sammenstillingen om tap av biologisk mangfold, viser tydelig at det går i feil retning.

- Det er alvor når rapporten for Asia varsler at dersom vi fortsetter som nå, vil det ikke være høstbare fiskeressurser i Stillehavet i 2050. Det varsles også om dramatisk nedgang i arter i Afrika. Det er ikke en situasjon som verden kan sette seg i, sier Ola Elvestuen, som ønsker at Norge skal være i en ledende rolle internasjonalt.

- Det er ikke noe tvil om at rapporten er dyster lesning. Vi må legge om fordi vi er i ferd med å ødelegge naturen rundt oss, sier klima- og miljøministeren.

MINISTER: Klima- og miljøminister Ola Elvestuen (V). Foto: Hans Arne Vedlog / Dagbladet Vis mer

På oppfordring fra Dagbladet har Ola Elvestuen satt opp en fem punkts liste over hvilke saker han ser som viktigst i tiden framover.

1. Ta bedre vare på norsk natur, med en helhetlig økosystembasert forvaltning.

2. Videreføre regnskogssatsningen fram mot 2030

3. Stoppe tilførselen av plastsøppel til havet og stanse overfiske

4. Bekjempe og forebygge internasjonal miljøkriminalitet som truer naturen

5. Mobilisere til bredt samarbeid på tvers av myndigheter, organisasjoner og privat næringsliv, også internasjonalt. Norge vil være en pådriver for ambisiøst globalt samarbeid for naturen.

Lokalt ansvar

- Nordmenn forbruker sju ganger mer ressurser enn naturens tåleevne. Her må vi gjøre endringer og handle deretter, sier Ola Elvestuen.

Han mener vi må verne om naturen bedre og legge om til en helhetlig forvaltning som langt bedre ivaretar naturressursene.

- Det finnes ikke noe alternativ, sier Elvestuen.

- Oppgaven er stor og det må mobiliseres på alle nivåer. Alt fra enkeltpersoner, lokale myndigheter som har stort ansvar for arealdisponering og bedrifter må ta stort ansvar både nasjonalt og internasjonalt, sier Ola Elvestuen.

​