- Jeg hørte folk bue og rope ting som «Nei, ikke på 17. mai, det er barn her!» og «Få ham av scenen!»

Det kom klager etter at feminist, ateist og homofile Jakob Semb Aasmundsen (19) holdt 17. mai-tale i Tønsberg.

- Jeg ville ikke holde en tale som er holdt mange ganger før, som alle glemmer mens de hører på den, sier Jakob Semb Aasmundsen (19). Men han var ikke forberedt på at det skulle komme så mange reaksjoner på talen. Eric Johannessen

21. mai 2015 15:09 Sist oppdatert 21. mai 2015

«Hei. Jeg heter Jakob, og jeg er feminist, ateist og homofil».

Slik innledet 19 år gamle Jakob Semb Aasmundsenårets hovedtale under 17. mai-feiringen i Tønsberg.

Det ble ikke like godt mottatt av alle tilhørerne.

— Jeg merket at folk skvatt med én gang jeg sa disse setningene. Jeg hørte folk bue og rope ting som «Nei, ikke på 17. mai, det er barn her!» og «Få ham av scenen!», sier Semb Aasmundsen til Aftenposten.

— Jeg hadde aldri trodd det skulle bli så mye styr. Jeg ville vekke Tønsberg og gjøre noe annerledes, men ikke provosere. Jeg ble litt skjelven, men prøvde å heve meg over det, sier han.

Du kan lese talen til Aasmundsen i sin helhet her.

Velforeningen: Det er barnas dag

Det var Tønsberg Blad som først omtalte saken, som har vakt stor oppsikt i Tønsberg.

Semb Aasmundsen er tidenes yngste hovedtaler i kommunen, ogi talen snakker han varmtfor at man skal få elske den man vil og tro på det man vil.

I etterkant av talen har det kommet flere negative reaksjoner, og onsdag kveld kunne avisen melde at flere velforeninger i Tønsberg har levert inn klage på talen.

Leder av Velforeningenes fellesråd i Tønsberg, Ulf Dahl, sa til Tønsberg Blad at han har mottatt klage fra til sammen syv velforeninger.

– Jeg har viderebragt dette til både ordfører, varaordfører, 17. maikommiteen og informasjonssjefen i Tønsberg kommune. Vi ber om at kommunen sjekker nøye hvilken taler som skal brukes, sier han til avisen.

I etterkant av hans uttalelser har det kommet frem at flere velforeninger mener Dahl ikke har kunnet uttale seg på vegne av dem.

Han har nå trukket seg som leder av fellesrådet.

17. mai-komiteen: Et bevisst valg av taler

Tove Kværne, leder av 17. mai-komiteen, bekrefter at det har kommet inn klage fra Velforeningen.

— I klagen kommer det frem at flere av deres medlemmer ikke ønsker å delta på 17. mai-arrangementet vårt neste år, sier Kværne til Aftenposten.

- Vi er alle ulike og har forskjellige verdisyn, og det må vi respektere. Men alle de negative reaksjonene viser at vi kanskje ikke har så mye toleranse som vi trodde. Så er spørsmålet: Hva skal man bruke talerstolen til på 17. mai? Den debatten vil vi gjerne ta, sier hun.

Hun er klar på at det var et helt bevisst valg fra komiteen å invitere Semb Aasmundsen til å holde hovedtale.

— Vi ønsket å ha fokus på ytringsfrihet i år på grunn av angrepene i København og Paris, og vi visste dette var noe han hadde sterke meninger om. Mange har takket oss for at vi turte, sier Kværne.

- Sett i lys av de mange reaksjonene - angrer dere på valget?

— Nei, overhodet ikke. Vi står for det vi har gjort. Samtidig er det viktig å lytte til de som har andre meninger enn oss. Det er bedre å ta debatten enn å gjemme disse meningene bort.

— Vi har fått flere reaksjoner, blant annet fra ungdommer, som sier at dette er en tale de faktisk kommer til å huske. Jeg tror vi har vært tidlig ute med noe viktig, sier hun.

Leserinnlegg: - 17. mai benyttes til å bejae homofili

I et leserinnlegg i Tønsbergs Blad i dag skriver en kvinne:

- Jeg tror mange var sjokkerte over at 17. mai skulle benyttes til å bejae homofili. Det har ingen ting med 17. mai å gjøre.

Hun hevder at mange tok med seg barna og forlot arrangementet etter at taleren hadde åpnet med å presentere seg som homofil. Innskriveren uttrykker videre at Tønsbergs Blad vil miste mange abonnenter dersom avisen «framstår som en homseavis».

Frank Aarebrot: - Pinlig for Tønsberg

Frank Aarebrot, professor i sammenlignende politikk ved Universitetet i Bergen, er ikke nådig i sin kritikk av reaksjonene mot talen og sier til Tønsberg Blad at oppstyret er pinlig for Tønsberg.

— Disse byene rundt Oslofjorden er tydeligvis kommet i en bakevje. Det minner meg litt om den gamle svenske vitsen: Den er om piloten på SAS-flyet fra Stockholm til Oslo som varsler passasjerene om at de nå går inn for landing i Oslo, vennligst skru klokken ti år tilbake. Tønsberg ligger tydeligvis 10 år etter, sier Aarebrot til avisen.

Johan Tønnesson, professor i retorikk ved Universitetet i Oslo, mener innholdet i Semb Aasmundsens tale er innenfor det som passer seg i en 17. mai-tale.

— Men mange oppfatter fremdeles dette med homofili som kontroversielt, og det at han presenterte seg som ateist kan være støtende for mange religiøse på en dag hvor vi synger «Gud, signe vårt fedreland». Men denne talen er helt klart innenfor, sier Tønnesson til Aftenposten.

— Det som ikke er innenfor å snakke om i en slik tale er partipolitikk, samt å gi uttrykk for ting som ikke er forenelige med standpunkter som er allment akspert i samfunnet. Ateisme og dette med seksuell legning er for lengst akseptert av storsamfunnet og er derfor innenfor, mener han.

Tønsberg-familie: - Talen burde bli pensum

Kjell Gustumhaugen og kona Heidi Pettersen er to av mange Tønsberg-beboere som reagerer på klagene. De negative reaksjonene viser nødvendigheten av talen, mener de.

— Hele familien satt rundt frokostbordet i dag og ble utrolig skuffet da vi leste om klagene. Vi var så stolte over at Tønsberg slapp til en slik taler, og det er synd at slike reaksjoner skal ødelegge. Vi føler at ansvar som Tønsberg-beboere om å si ifra, sier Gustumhaugen.

- Vi var til stede under talen med barna, og vi tok imot budskapet og var fornøyde. Tønsberg er en liten by, men det er ikke så trangt. Som Tønsberg-beboere kjenner vi på et voldsomt sinne og engasjement over slike reaksjoner, sier Pettersen.

De mener talen burde leses opp for alle barn over hele Norge og være pensum i etterkant.

— Vi må lære barna toleranse og respekt, sier de.

Aasmundsen: - En hyllest til grunnloven

Talen er blitt referert til som politisk, aktivistisk og som homopropaganda. Semb Aasmundsen understreker at det på ingen måte var hans intensjon å provosere.

- Temaene i talen er jo raushet, åpenhet og medmenneskelighet, og det er jo universelle temaer som ikke har noe med politiske skillelinjer å gjøre. Jeg tror det er formen som provoserer - at jeg bruker meg selv som eksempel for å underbygge hvor viktig det er med åpenhet, sier han.

Han mener talen er en hyllest til den dynamiske Grunnloven og i 17. mai-talens ånd.

— Grunnloven har utviklet seg, og det er derfor jeg kunne stå på talerstolen å si disse tingene. Jeg er stolt over å bo i et land der det er mulig for meg å dele dette. De første 17. mai-talene som ble holdt var kontroversielle, så dette er i 17. mai-talens ånd, sier han.

Selv hadde han aldri trodd det skulle bli så mye oppstyr rundt talen.

- Jeg er veldig glad jeg gjorde det. Alle reaksjonene viser at det trengs. Jeg håper neste års taler følger opp og ser mer kritisk på Grunnloven og ikke faller inn i den ukritiske, nasjonalistiske greia, sier han.

— Så håper jeg at folk skvetter mindre neste gang noen tar opp disse temaene, sier han og understreker at det i tillegg til det negative har vært overveldende mye positivt.

Det har ikke lyktes Aftenposten å komme i kontakt med Velforeningenes Fellesråd.

Du kan lese talen til Aasmundsen i sin helhet her.