US MARINES: SV krever svar på om de amerikanske marinesoldatene i Norge har kommet for å erstatte en svak landmakt i Norge.

FORSVARET

Til neste år kan amerikanske marinesoldater være på plass på både Værnes og i indre Troms. Mens regjeringen omtaler dette som «rotasjonsbasert trening», frykter SV, Sp og Rødt at norsk forsvars- og sikkerhetspolitikk er i ferd med å endres fundamentalt.

SV-leder Audun Lysbakken mener regjeringen forsøker å gjøre dette uten en åpen debatt og frykter at Norge kan bli avhengig av amerikanernes tilstedeværelse for å dekke over svakheter i forsvarsevnen.

– Jeg er bekymret for at det skjer en vesentlig dreining av norsk forsvarspolitikk, uten noen form for opplyst debatt, der vi i stedet for å satse på å bygge opp vår egen landmakt, vår egen hær og beredskap i nord, plasserer amerikanske soldater på norsk jord, sier Lysbakken.

Norsk basepolitikk: • Norsk basepolitikk baserer seg på den såkalte baseerklæringen fra 1949. Her skrev Einar Gerhardsens andre regjering et brev for å berolige Sovjetunionen før Norge gikk inn i Nato. • I brevet heter det at Norge ikke skal «tiltre noen overenskomst med andre stater som innebærer forpliktelser for Norge til å åpne baser for fremmede makters stridskrefter på norsk territorium så lenge Norge ikke er angrepet eller utsatt for trusler om angrep».

Bekymret for overtakelse

330 soldater fra US Marines er i dag plassert på Værnes. De siste ukene har Klassekampen meldt at det jobbes med en liknende ordning i indre Troms, der Forsvaret forbereder å ta imot amerikanske, britiske og nederlandske soldater som en del av et nytt konsept for alliert trening.

Soldatene skal innlosjeres i norske militærleirer, tett på de norske soldatene, med mål om å trene sammen.

I SV, Sp og Rødt stiller man nå spørsmål om soldatene ikke bare har kommet for å trene, men om regjeringen også ser på dette som en måte for å tette hull og mangler i det norske forsvaret.

– Vi synes det er alvorlig og dramatisk, og det fører til at Norge underlegger seg USA i enda større grad. Vi ser konturen av noe som minner om en felles hær, der amerikanerne i praksis utplasseres permanent, sier Rødt-leder Bjørnar Moxnes.

Også i det langt mer Nato-positive Senterpartiet er man bekymret.

– En kan jo lure på om de amerikanske soldatene skal erstatte norske, sier Sps forsvarspolitiske talsperson, Liv Signe Navarsete.

Hun viser til at forsvarssjef Haakon Bruun-Hanssen i sitt fagmilitære råd fra 2015 lanserte allierte styrker på norsk jord som en kriseløsning for å dekke over svakheter i den nasjonale forsvarsevnen.

– Vi er positive til at Nato-allierte kommer hit og øver. De må lære seg hvordan kulde, nordområdene og snø fungerer. Men vi er sterkt imot at amerikanske soldater skal kompensere for at vi ikke er villige til å ha det volumet på den norske Hæren som vi bør ha, sier hun.

Beskyldes for tåketale

Regjeringen har tidligere avvist at de amerikanske soldatene skal erstatte nordmenn. Forsvarsminister Ine Eriksen Søreide har likevel bekreftet at amerikanske soldater som trener i Norge er en del av en avskrekkingspolitikk mot Russland.

– De er i Norge først og fremst for å trene, men det er jo klart at de med sin tilstedeværelse er et synlig bevis på at sikkerhetsgarantien i Nato er reell, sa hun til Klassekampen forrige fredag.

I regjeringens ferske landmaktproposisjon heter det at «Norsk sikkerhets- og forsvarspolitikk har som strategisk målsetting at alliert støtte skal være tilgjengelig før en krise eller konflikt blir for stor til at Norge alene kan håndtere den».

– Det sentrale her er at det åpnes for permanent tilstedeværelse før landet trues og før det er en konflikt, sier Bjørnar Moxnes med henvisning til denne formuleringen.

– Du sier permanent. Det vil jo regjeringen blankt avvise?

– Ja, på lik linje med at vi aldri var i krig i Afghanistan, men at det var en «operasjon» eller «innsats». Det Søreide driver med er tåketale på samme måte som det Grete Faremo drev med.

Uenige om basepolitikken

Flere av opposisjonspartiene beskylder regjeringen for å bryte eller uthule norsk basepolitikk, som har vært et sentralt prinsipp siden Norge ble med i Nato i 1949. Som et svar på sovjetisk bekymring for Nato-baser i Norge, sendte Einar Gerhardsens andre regjering et brev der den fastslo at andre land ikke skal få etablere militære baser i Norge så lenge vi ikke er angrepet eller utsatt for trusler om angrep.

Nå er opposisjonen og regjeringen uenige om betydningen av ordet «base» og hva som kan regnes som en permanent tilstedeværelse.

Mens Liv Signe Navarsete mener regjeringen bedriver en «lek med ord» om norsk basepolitikk, frykter Audun Lysbakken og SV at norsk forsvarspolitikk endres for lang tid. Han tror endringene kan bli vanskelige å reversere.

– Hvis det er sånn at plasseringen av amerikanske soldater på norsk jord er en viktig del av beredskapen og forsvaret av Norge, da må de si det. Så kan vi ha en diskusjon om hvorvidt det er bra eller dårlig. I stedet kamufleres dette som trening, der en ikke får diskutert det i sin fulle bredde. Det jeg er redd for er at vi får en form for fait accompli – der vi har gjort en vesentlig endring uten en ordentlig debatt om det på Stortinget eller i norsk offentlighet, sier han.

siment@klassekampen.no