Ungdomsforsker: – Klimastreiken kan prege en hel generasjon

Unge er mer bekymret for klimaendringer enn resten av befolkningen. Fredag tar skoleelever til gatene i det som er blitt et internasjonalt ungdomsopprør for klimahandling.

Det var fullt av streikende foran Stortinget fredag formiddag. Stein Bjørge

22. mars 2019 13:37 Sist oppdatert 22. mars 2019

«Hvis jorda er en søppelsekk, hva er plan B?» og «Vi vil ha handling som leder til forandring!» var noen av slagordene som ble ropt fra Eidsvolls plass foran Stortinget fredag formiddag.

Flere tusen barn og unge over hele landet streiker for å si fra at de mener politikerne må gjøre mer for å stoppe klimaendringene.

Se bildene fra streiken her: Allerede ved 11-tiden var plassen foran Stortinget fylt opp av streikende barn og unge.

– Dette er kanskje den aller første globale mobiliseringen av en barne- og ungdomsgenerasjon. Det er ganske massivt, og mangler sånn sett sidestykke i nyere historie, sier Guro Ødegård, forskningsleder ved seksjon for ungdomsforskning på Oslomet.

Hør vår podkast Forklart om Greta Thunberg, 16-åringen som har fått unge verden over til å skulke for klimaet:

Startet med Greta Thunberg

Det startet høsten 2018. Da bestemte 16 år gamle Greta Thunberg seg for å protestere foran det svenske parlamentet.

Greta Thunberg startet sin skolestreik for klimaet i august 2018. Jessica Gow/TT NYHETSBYRÅN / NTB scanpix

Med en plakat med teksten «skolstrejk för klimatet» satt hun alene hver dag i tre uker. Så bestemte hun seg for å fortsette å streike hver fredag, og fikk snart selskap av andre skolelever verden rundt som protesterte mot sine politikere.

Nå er #fridaysforfuture blitt en global bevegelse. Greta Thunberg inviteres til å snakke med verdensledere og er nominert til Nobels fredspris for sin innsats.

Les også Forklart: Greta Thunberg får elever verden over til å skulke for klimaet

Generasjonsidentitet knyttet til klima

Forsker Guro Ødegård sier at slike gjennomgripende samfunnshendelser og en følelse av samfunnsrisiko kan prege en hel generasjon.

– Vi aner en generasjonsidentitet knyttet til klima, i alle fall blant en del av ungdomsgruppen. Det er selvfølgelig ikke alle som deltar, men den massive mobiliseringen vi ser globalt og i Norge nå, er ganske unik. Klimastreiken kan bety mye for denne generasjonens verdier og holdninger.

Hun peker på den opprørske 68-generasjonen som et eksempel på en slik generasjonseffekt.

– Vi vet at politiske holdninger og handlingsmønstre som finner sitt fotfeste i ungdomsårene ikke alltid «går over», men tas med videre i livsløpet, sier Ødegård.

Guro Ødegård, forskningsleder ved seksjon for ungdomsforskning ved velferdsforskningsinstituttet NOVA, Oslomet. NOVA

Unge mest bekymret for fremtiden

For noen år siden var klimaengasjementet i fritt fall blant norske ungdommer. I 2012 var klimaendringene helt nede på 11. plass over hva de mente var våre største utfordringer.

Men en undersøkelse publisert av CICERO i januar i år, viser at unge mellom 18–29 år er mest representert blant de som er ganske eller veldig bekymret for klimaendringer. Den årlige spørreundersøkelsen Ungdata viser også at unges tro på fremtiden generelt er lavere enn før.

CICEROs undersøkelse viser også at unge er mer villige til å støtte klimapolitikk. Hele 60 prosent av de spurte under 30 år var enige i påstanden om at de «har et ansvar for å støtte politikk som reduserer klimagassutslippene». Det er hele 17 prosentpoeng høyere enn dem mellom 30-44 år, skriver Framtida.no.

Les også Lokal Frp-topp knyttet ungdommers miljøengasjement til nazipropaganda

– Mer et oppgjør enn et opprør

Mange av dem som streiker for klimaet i dag har ennå ikke stemmerett. Ødegård påpeker at det likevel har skjedd mye med barn og unges påvirkningskraft de siste årene.

– Det er en villet politikk at unge engasjerer seg og deltar mer i samfunnet. Norske elever er vant til å organisere seg for eksempel gjennom elevråd, og kan mye om demokrati, sier Ødegård.

Slik var utsikten fra Stortinget under klimastreiken i Oslo fredag. Stein Bjørge

Selv om de ikke kan stemme, tror Ødegård elevenes streik kan få stor påvirkningskraft.

– Det er bare å se hvordan voksne politikere rundt i verden reagerer på Fridays for future. Det er mer et oppgjør enn et opprør, fordi man egentlig er enige om saken. Protestene handler om at politikerne ikke vil strekke seg langt nok, fordi unge så langt ikke utgjør den store velgerskaren. Men protestene kan gi politikerne legitimitet til å gjøre mer upopulære valg, og det vil bli interessant å se om foreldre og besteforeldre lar seg påvirke av de unges mobilisering ved lokalvalget til høsten, sier Ødegård.

Selv skal er hun tilstede på streiken i Oslo fredag sammen med datteren som streiker med sin skoleklasse.

– Det er utrolig interessant å følge med på dette. Dersom dette engasjementet vedvarer, kan det sette et stort fotavtrykk i en hel barne- og ungdomsgenerasjon.

Les også – Vi skulker for fremtiden

– Skolestreik en mektig aksjonsform

Kristin Strømsnes, professor ved institutt for sammenliknende politikk på Universitetet i Bergen. UiB

– Greta Thunberg har utvilsomt spilt en svært viktig rolle for å få klimaspørsmålet opp på dagsordenen. Skolestreik som aksjonsform er en mektig aksjonsform, der det nok er lettere å få mange med. Streik gir dessuten et viktig signal om at man er villig til å ofre noe for saken, sier Kristin Strømsnes, professor ved institutt for sammenliknende politikk på Universitetet i Bergen.

Hun er for tiden i USA, og sier de merket skolestreiken i Boston forrige fredag godt.

Les også Mer om klimastreiken i USA: Amerikanerne endrer holdning om klima. Abby Leedy (17) og hennes jevnaldrende tror de kan beseire Trump.

– Noe av det som skiller disse streikene fra mye av det vi har sett tidligere er nettopp den globale rekkevidden aksjonen har fått. At det er noe som arrangeres samtidig i en rekke land gir aksjonen en helt egen styrke, sier Strømsnes.

Hun har forsket på miljøbevegelsen i Norge, og sier den har utviklet seg fra en ideologisk og aktivistisk periode med Arne Næss og dypøkologien på 1960-tallet, politisering på 1970-tallet, miljøaksjoner på 1980-tallet, til en mer forbrukerorientert miljøvebegelse.

– Det har ikke vært noen sterk organisering rundt klimasaken så langt, og det blir spennende å se om engasjementet vi ser nå vil gi seg utslag i en tydeligere organisering innenfor klimafeltet, sier hun.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding