Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Det er stikkord for Høyres nye integreringspolitikk. Forslagene som ble vedtatt av Høyres sentralstyre nylig, går inn i arbeidet med partiets neste stortingsprogram, og stortingsrepresentant og medlem i Høyres integreringsutvalg, Mudassar H. Kapur, regner med at de spilles inn i regjeringens arbeid med ny integreringsmelding.

For et par uker siden ble partiene på Stortinget unntatt SV og MDG enige om innstramming i asylpolitikken. Nå forhandler de parlamentariske lederne om integreringstiltak som kan settes ut i livet før integreringsmeldingen kommer til våren.

- Integreringspolitikken har ruslet og gått i kommune-Norge. Det funker ikke med det trykket vi har nå. Vi må tørre å stille krav til flyktningene. Hvis vi ikke får på plass en ny integreringspolitikk, kan vi få økte forskjeller og tilstander vi ser i andre land og ikke ønsker i Norge. Mennesker som ikke føler tilknytning til det norske samfunnet, kan lett bli marginalisert og bli rekruttert til ekstreme miljøer, sier Kapur.

Lære norsk på mottaket 10 år etter at introduksjonsprogrammet kom på plass og med rekordtilstrømming av flyktninger er behov for en radikal endring av integreringspolitikken, ifølge Kapur.

• Integreringen må starte raskere og være langt mer effektiv.

- I dag starter integreringsprosessen når flyktningen blir bosatt i en kommune. Reisen fra flyktning til samfunnsborger må starte tidligere og gå raskere. Har du fått opphold og venter på et sted å bo, skal du starte den yrkesrettede norskopplæringen i mottaket, sier Kapur.

• Bosettingsmodellen må endres.

- I dag forhandler staten og kommunene om bosetting av flyktninger en gang i året. Da blir det et forhandlingsspill. Vi må få til mer langsiktige avtaler. Stykkevis bosetting betyr stykkevis integrering, sier Kapur.

Høyre vil også vurdere avtalt egenbosetting, dvs. at flyktninger som selv skaffer seg jobb og bolig i en kommune, kan flytte dit etter avtale med kommunen. Det bør skapes incentiver for kommuner som lykkes godt med integreringen.

• Introduksjonsordningen må endres. Kurset bør kunne kombineres med arbeid, norskopplæringen gjøres mer yrkesrettet. Redusert introduksjonsstønad kombinert med sluttbonus for bestått program skal vurderes.

- I dag er bare fire av ti som fullfører introduksjonsprogrammet, i jobb eller skole etterpå. Det er for dårlig. Og det er store forskjeller mellom kommunene. I Rælingen kommune er alle i aktivitet etter avsluttet program. I andre kommuner veldig få. De som lykkes, er de som har integrering som en del av kommunepolitikken. De som lykkes dårlig, har kanskje en konsulent i en deltidsstilling som jobber med dette. Vi må få til tett samarbeid med lokalt næringsliv og mer fleksibilitet. Ikke alle trenger å ta introduksjonsprogrammet. Noen kan få tilbud om et hurtigspor, sier Kapur.

Flere «Råde-mottak» Slik mener Høyre mottaksstrukturen bør se ut:

• Ankomstmottak. Det opprettes flere mottak etter Råde-modellen, der registrering og helsesjekk skjer under samme tak. Asylintervjuet skal fortrinnsvis også skje her. I dag venter asylsøkerne 8-14 måneder på asylintervju. Tida må kortes kraftig ned, mener Høyre.

• Returmottak. De som får avslag på søknad om opphold, må oppholde seg i retursentre til de kan returneres.

• Integreringsmottak. De som får opphold i Norge, sendes til integreringsmottak der de skal vente på bosetting i en kommune. Her må flyktningene komme i gang med norskopplæring og aktivitet fra første dag, mener Høyre. Flyktningenes kompetanse må kartlegges. Mottakene må samarbeide tett med lokalt næringsliv og frivillig sektor.

- I Norge har vi lykkes ganske godt med integreringen takket være likhetsprinsippet i vårt samfunn. Men skal vi lykkes framover, må vi erkjenne det som ikke fungerer og gjøre flere nye grep. Jeg tror vi har de beste historiene ligger foran oss. Norge har nå 40 års erfaring med og kompetanse på integrering. Det betyr at de som kommer til landet nå, møtes på en helt annen måte enn da for eksempel mine foreldre kom fra Pakistan til Norge. Jeg er sønn av en innvandrer, og mange i min generasjon har klart oss ganske bra. Det er ingen grunn til å tro at ikke vil skje med de som kommer nå, sier Kapur.

-Starter ved kjøkkenbenken - Høyre vil skape en «velkomstkultur» for flyktningene i kommunene. I valgkampen oppfordret finansminister og Frp-leder Siv Jensen kommunene til å si nei til mottak av kvoteflyktninger. Er dette uttrykk for en forskjell mellom Høyre og Frp i integreringspolitikken?

- Det skal Siv Jensen få svare for. Jeg svarer for hva jeg mener med en «velkomstkultur». Hvordan skal vi som samfunn ta imot våre nye borgere? Flyktningetilstrømmingen utfordrer oss alle: Hvordan møter vi flyktningene som medmennesker? Hva skjer når familien Ali flytter inn i gata vår? Hvis en mor ikke tør å følge sønnen sin til fotballtreninga fordi noen sparker etter henne og kaller henne svarting, hva vil gutten vokse opp til å bli?

- For når alle festtalene er holdt og de fine ordene er sagt, starter jobben ved kjøkkenbordet, i oppgangen, i gata, i kommentarfeltene. Hvis vi feiler der, kan vi holde så mange festtaler og gjøre så mange vedtak vi vil, sier Kapur.

