Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): I vinter har nesten hele den politiske debatten handlet om innvandring, et felt Carl I. Hagen har snakket om på innpust og utpust ved en hver anledning i noe slikt som de siste 30 årene.

Det har vært bred politisk enighet om innstramninger — 161 av 169 stortingsrepresentanter stemte for asylforliket som ble vedtatt med rekordfart i november. Hagen mener det viser at hans politiske analyser var de beste.

- Mye av det jeg før ble kalt rasist for, er nå alle enig om, sier Carl I. Hagen til Dagbladet.

- Jeg har i alle fall den tilfredsheten, en del av det jeg sa tidligere og ble skjelt ut for har vist seg å være riktig. Jeg var ikke så dum som enkelte politikere og journalister skulle ha det til, sier Hagen.

Han sier følelsene rundt dette er litt blandet.

-Hvorfor kunne de ikke hørt på meg for 20-30 år siden? Hvorfor kunne vi ikke gjort noe da? Ikke før det var håpløse forhold i Norge og køer utenfor politihuset på Grønland skjønte andre dette, det er bekymringsfullt, mener Hagen.

Tirsdag 1. mars markerer Dagbladet at det er fem år siden Den arabiske våren og at borgerkrigen i Syria brøt ut. Vi setter søkelyset på det som har skjedd med en spesialutgave av papiravisa, en nettspesial og en to timer lang TV-sending fra klokka 12.

- Lite Norge kan gjøre Etter nyttår har flyktningestrømmen til Norge stoppet nesten helt opp. Samtidig hoper det seg opp i Hellas etter at langt strengere grensetiltak langs flyktningruta til Vest-Europa via Balkan og Østerrike ble innført i forrige uke. Mange tusen flyktninger er strandet på grensa til Makedonia.

- Vi har sett bildene fra de syriske byene der folk bevisst sultes ut, og ofre som utsettes for IS-terrror om de ikke flykter: hva skal Norge gjøre?

- Krig er jævlig, men det er veldig lite Norge kan gjøre. Dette styres høyt oppe. Det er som det alltid har vært, en slags kamp med andre enn de som er de reelle aktørene. Jeg ser ingen løsning, men jeg mener vi bør bruke mest mulig av våre penger på å hjelpe flest mulig i nærområdene. Det Norge har er god råd. Vi har 7000 milliarder på bok. Om vi bruker 10-30 milliarder av oljefondet spiller liten rolle, men det betyr enormt hvis vi kan prøve å hjelpe med mat, klær, husly og medisiner for flest mulig, sier Frp-veteranen, som sier Norge ikke har vært rundhåndet nok etter hans syn.

- Jeg sa 10 milliarder i valgkampen, jeg synes vi kunne bruke enda mer. Om vi snakker 10-20-30-40-50 milliarder, det er nesten bare å tenke på et tall. I denne situasjonen bør vi være rundhåndet, sier han.

Vil reforhandle FN-avtale Når det er snakk om flyktninger til Norge mener han derimot at dette må begrenset mest mulig. Hagen har flere ganger tatt til orde for å etablere norskdrevne asylmottak i Midtøsten eller Afrika.

- Alle som kommer til Norge burde bli sendt til et flyktningmottak som vi driver i for eksempel Tyrkia, Libanon eller Afrika. Jeg vil snakke med disse landene som får mye bistand, for eksempel Uganda. Vi kan si at skal dere fortsette å få bistand må dere akseptere at vi etablerer asylmottak, sier han.

- Hva med de som får avslag? Vil det ikke bli en veldig oppsamling i disse landene?

-Uansett, vi kan hjelpe 25 personer der, mot én her. Det økonomiske argumentet slår gjennom hele veien, mener Hagen.

Hagen har også sterke innvendinger mot FNs flyktningekonvensjon. Konvensjonen kom i stand etter andre verdenskrig og gir flyktninger rett til å søke asyl. Den omfattet i starten bare europeiske flyktninger, men i 1967 ble de geografiske begrensningene fjernet.

- Flyktningkonvensjonen må vi reforhandle. Vi burde sagt opp tilleggskonvensjonen av 1967. Den opprinnelige konvensjonen fra 1951 dreide seg om at du skulle søkte asyl i nabolandene, ikke i en annen verdensdel. Den burde vi gått ut av, og si at Norge hjelper de som lider nød andre steder enn å ta dem til Norge, sier Carl I. Hagen.

