Debatten om valgt eller ansatt rektor: Snikhøringer

Kristian Gundersen

11. august 2015

Lovforslagets kjerne er at man som hovedmodell vil gå bort fra at rektor skal velges av universitetssamfunnet og lede styret. Rektor skal nå ansettes som en vanlig direktør, og styrelederen oppnevnes av departementet. I løpet av pinsen ble det samlet 2600 underskrifter mot denne ideen, skriver artikkelforfatteren. Stein J. Bjørge

Regjeringen har lagt høring av endringer i universitets- og høyskoleloven til sommerferien med korte svarfrister.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Det norske demokratiet er basert på åpenhet og tillit, og et viktig prinsipp er at forslag skal begrunnes, ikke bare fremmes. Politisk lureri og knep burde ikke bli en del av det norske demokratiet.

I sommer er Solberg-regjeringen blitt kritisert for å ha lagt høringer av viktige lovforslag til sommerferien med korte svarfrister. Implikasjonen er at den med dette kan lure gjennom lovforslagene uten brysomme protester.

afp000491663.jpg Studio Vest. Stine

Departementet er på ferieEt av forslagene er et høringsnotat om endringer i universitets— og høyskoleloven datert 26. juni, med svarfrist i 15. august. Den korte fristen er i strid med utredningsinstruksen, og folk som vil ha kommentarer til forslaget, blir fortalt at departementet er på ferie og ikke vil forstyrres.

Det som gjør det ekstra ille, er at notatet inneholder nye, hittil ukjente elementer som ikke er begrunnet eller omtalt. Man må finlese den gamle og nye lovteksten for å skjønne hva forslaget innebærer.

Dette er snikete, og det er ekstra ille at det kommer fra Kunnskapsdepartementet og fra en statsråd som ellers liker å delta i intellektuell debatt.

Lovforslagets kjerne er at man som hovedmodell vil gå bort fra at rektor skal velges av universitetssamfunnet og lede styret. Rektor skal nå ansettes som en vanlig direktør, og styrelederen oppnevnes av departementet.

I løpet av pinsen ble det samlet 2600 underskrifter mot denne ideen. Likevel ble ordningen støttet også av noen få professorer. Professorene argumenterte med at de ansatte fremdeles var ganske brukbart representert i styret, med 5 av 11 representanter.

Disse kollegene blir nok tatt på sengen nå, for uten å begrunne det i notatet, har man på finurlig vis fjernet en av de vitenskapelig representantene. Man kommer da ned på 36 prosent representasjon for de ansatte totalt, lavere enn det man har for eksempel har i aksjeselskapet Yara.

De ansatte marginaliseres

Lovforslaget åpner dessuten for at de ansattes representasjon kan reduseres ytterligere med simpelt styreflertall.

Balansen mellom ledelse og frihet bør være annerledes ved universiteter enn i annen virksomhet

Det vil være nok med at for eksempel én villfaren student sammen med de fem departementsrepresentantene endrer styresammensetningen slik at de ansatte marginaliseres helt. Denne sammensetning kan så sementeres for all fremtid av det nye styreflertallet.

I motsetning til det som gjelder for allmennaksjeselskaper, har ikke lovforslaget noen klart definert nedre grense for de ansattes representasjon.

De vitenskapelig ansatte alene hadde styreflertall gjennom hele universitetets historie frem til 2003, og dette har vært ganske vanlig for velfungerende universiteter internasjonalt.

Det er derfor oppsiktsvekkende at Kunnskapsdepartementet ønsker at de ansatte nå ikke engang skal sikres et vanlig bedriftsdemokrati.

Hva galt har vi gjort?

Balansen mellom ledelse og frihet bør være annerledes ved universiteter enn i annen virksomhet, og internasjonalt finnes det mange ulike og komplekse styringsmodeller for å sikre dette.

Kløner man det til med et lettkjøpt forslag som dette, kan man lett ødelegge en institusjonstype som har vist en enorm evne til å overleve gjennom 800 år.

For Norge bør Stortinget kreve en bredere gjennomgang av hele problemkomplekset før man støtter et lite gjennomtenkt forslaget som forsøkes innført under bordet, og uten begrunnelse.

Få med deg debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.

Fakta Valgt eller tilsatt rektor Den normale styringsmodellen etter universitets- og høyskoleloven er valgt rektor, som også er styreleder. Stadig flere institusjoner har i dag tilsatt rektor, og Kunnskapsdepartementet peker da ut ekstern styreleder. Regjeringen har i strukturmeldingen foreslått at tilsatt ledelse skal være hovedmodell. Kilde: Forskerforum Vis mer