Embedsmænd i Erhvervsministeriet overvejede nøje, hvordan de kunne undtage en e-mail fra en aktindsigt, som handlede om Danmarks beslutning om at indføre eksportrestriktioner i forhold til produkter med såkaldt stærk kryptering.

Det viser en række dokumenter af ældre karakter, som DR’s databaseredaktion har fået aktindsigt i og offentliggjort på DR’s hjemmeside.

E-mailen, som embedsmændene ville undtage fra aktindsigt, beskriver, hvordan der fulgte ’vrede henvendelser’ fra ukendte aktører, da den danske Nyrup-regering i 1998 indgik den såkaldte Wasse-naar-aftale.

Aftalen indeholdte restriktioner i forhold til eksport af produkter med stærk kryptering, som eksempelvis kunne være software, der skulle sikre elektronisk kommunikation via internettet.

E-mailen blev sendt med emnefeltet ’Krypteringsballade’, og den beskriver desuden, hvordan embedsmændene ville klæde forskellige ministre på og foregribe den ’ballade’, der kunne komme som reaktion på aftalen.

En journalist fra Dagbladet Børsen udså sig efterfølgende mailen i forbindelse med en aktindsigtsanmodning, men embedsmænd i ministeriet mente, at det ville være »lidt uheldigt« at udlevere mailen, og at indholdet var »noget følsomt«.

»Spørgsmålet er imidlertid, hvordan dokumentet kan undtages,« skrev en embedsmand om aktindsigtsanmodningen, der vedrørte e-mailen.

Efter større juridiske overvejelser endte embedsmændene med at anvende, hvad de selv kaldte ‘sekretariatsmodellen’, hvilket en af embedsmændene dog ikke var »helt tryg ved«.

Modellen bygger på, at der i den gamle offentlighedslov eksisterer en bestemmelse, hvorved dokumenter kan undtages fra aktindsigt, når en afdeling i en myndighed agerer sekretariat for en anden myndighed.

I ministeriets notat beskrives det, hvordan den regel »muligvis« kan anvendes, og at man »kan argumentere for«, at det er tilfældet med den konkrete mail.

Michael Gøtze, der er professor i forvaltningsret på Københavns Universitet, har set e-mailudvekslingen, hvor en embedsmand foreslog, hvordan ministeriet kunne undtage de foregående embedsmænds følsomme e-mail.

Han mener, at det tyder på, »at man i systemet lader tvivlen komme sig selv til gode, hvis man ikke kan finde en reel hjemmel i offentlighedsloven til at afslå en ansøgning om aktindsigt«.

»Man får indtryk af en ret betydelig usikkerhed i denne mail, og forslaget om brug af ’sekretariatsmodellen’ kan desuden lyde som om, at det er en standardløsning, som bruges ret ofte til at afslå en ansøgning, når de øvrige undtagelser ikke kan anvendes,« skriver Michael Gøtze i en kommentar til Information.

»Hvis mailen skal tages som udtryk for, at man bevidst forsøger at opfinde en kunstig begrundelse for at afslå aktindsigten, er det klart i strid med loven og med generelle saglighedskrav.«

Pressechef Søren Nielsen fra Erhvervs- og Vækstministeriet har følgende kommentar:

»Denne her sag ligger tilbage fra, før dette ministerium blev dannet. Der er, så vidt jeg er orienteret, ikke længere akademiske ansatte tilbage fra dengang, så det kræver mere tid for os at dykke ned i de historiske akter.«

Dokumenterne, som DR’s databaseredaktion har fået aktindsigt i, viser også, hvordan USA udsatte Danmark for et ‘et betydeligt pres’, således at den danske holdning til eksport af produkter med stærk kryptering, som tidligere havde været mere liberal, blev ændret til en mere restriktiv linje.

I 1999 beskrev Information ligeledes, hvordan USA vred armen rundt på den danske regering, da der skulle sikres opbakning til den såkaldte Wassenaar-aftale.