Rundt omkring i kommunerne er der voksende problemer med at integrere de 12.000 flygtninge som i år ankommer til kommunerne.

En gruppe flygtninge har inviteret TV2 NYHEDERNE indenfor i deres midlertidige hjem, en nedlagt skolefritidsordning i landsbyen Hammer i Næstved Kommune. De vil fortælle os, at de på trods af, nu er kommet til et sikkert land, er frustrerede over tilværelsen i Danmark. De vil endda fraråde andre flygtninge, at tage hertil.

- Selvfølgelig vil jeg fraråde dem det. Jeg havde to venner her, og jeg sagde til den ene af dem, at han skulle tage videre til Norge, det gjorde han så. Den anden fik den samme besked, fordi det er meget bedre, end at være her, siger Mahmoud Al Abdou.

Ifølge Dansk Flygtningehjælp er det et velkendt fænomen, at flygtninge mister modet, når de flytter fra asylcentrene og ud i kommunerne. I dag er situationen blot forværret, fordi kommunerne i langt højere grad end tidligere, anbringer flygtningene i midlertidige boliger.

- Man kan næsten forestille sig, man har været i en midlertidig flugtsituation, så kommer man til Danmark, hvor man igen er i en midlertidig fase på et asylcenter. Så får man ophold og tænker, nu kommer jeg derud, hvor jeg så skal være permanent, men så kommer man så igen, i de fleste kommuner, ud i en midlertidig bolig, siger Else-Marie Ringgaard, chefkonsulent i Dansk Flygtningehjælp.

Pressede kommuner er bagud

Ifølge loven skal flygtninge de første tre år tilbydes sprogundervisning, jobtræning og en bolig. Men i praksis er kommunerne nu så pressede, at de fleste anvender midlertidige boliger og ofte er bagud med at finde pladser til jobtræning. Derfor bor mange flygtninge i barakbyer, eller nedlagte skoler, og tilbringer dagen sammen med andre udlændinge på sprogskole. Det er skidt for integrationen og mange steder bliver flygtningene modløse.

- Jeg har hørt mange positive historier herfra, som gjorde at jeg ville til Danmark. Men da jeg kom til kommunen her, så fortrød jeg, at jeg kom til Danmark, siger Haitham Janko.

I en undersøgelse fra kommunernes landsforening svarer ni ud af ti kommuner, at de har indkvarteret flygtninge i midlertidige boliger.

- Det er svært, at gøre ret meget. Vi har mangel på permanente boliger, vi har simpelthen ikke en masse ledige lejeboliger. Boligselskaber siger til mig, vi har 1100 på venteliste. Det vil sige, du kan få en lejlighed om fire-syv år, siger borgmester i Næstved, Carsten Rasmussen (S).

Vil gerne forlade landet

Og så kan tiden føles lang i Hammer. Fire dage om ugen, er flygtningene i sprogskole og aktivering. Resten af tiden foregår på værelserne. I gennemsnit er det kun 12 procent af de syriske flygtninge, der er i job efter tre år.

Mahmoud Al Abdou ville faktisk gerne forlade Danmark, men kan ikke, fordi han er registreret som asylansøger her i landet.

- Ja, selvfølgelig ville jeg det. Jeg har tænkt på det spørgsmål mange gange. Hvis de annullerer mine fingeraftryk, så ville jeg forlade landet, siger Mahmoud Al Abdou.