I afgørende situationer var den belgiske efterretningstjeneste grundlag for stor frustration hos den danske efterretningstjeneste, PET, da den belgiske terrorist Lors Doukaiev i efteråret 2010 fejlslagent forsøgte at begå terror i Danmark.

Kritikken bliver leveret af Jakob Scharf, tidligere chef for PET, og fremgår af den nye bog, 'Syv år for PET'.

En etbenet mand var i gang med at producere en brevbombe på Hotel Jørgensen i København, da det gik galt og førte til en eksplosion.

Selv løb han fra stedet og blev senere pågrebet i Ørstedsparken i nærheden af hotellet. Han nægtede i flere dage at fortælle, hvem han var.

PET fik dog en fornemmelse af, at han kunne være belgisk.

- Det hele var foregået en fredag eftermiddag, og da vi kontaktede den belgiske efterretningstjeneste, var de gået hjem. De holdt weekend. Vi var ved at blive sindssyge over, at vi simpelthen ikke kunne komme i kontakt med den belgiske tjeneste, siger Jakob Scharf i bogen.

Senere i forløbet begår efterretningstjenesten i Belgien også en klar fejl, mener Jakob Scharf.

Da Lors Doukaiev er blevet fængslet, forsøger han i smug at give et brev videre til moderen under et besøg.

Det opdager politiet, og i brevet står der, at moderen skal bortskaffe nogle nøgler til en garage.

PET havde mistanke om, at det kunne være en garage med sprængstoffer eller våben, og PET ville have belgisk efterretningstjeneste til at skygge moderen, men det skete aldrig.

- Det var ikke fordi, vi var imponerede over den belgiske tjeneste. De var i et lidt andet gear på det tidspunkt, end vi var i Danmark, siger Jakob Scharf i bogen.

Læk fra politiet

I samme afsnit af bogen kritiserer Jakob Scharf også Københavns Politi. Han mener, at de i sagen lækkede oplysninger til journalister.

Dagen efter, at Lors Doukaiev var kommet galt afsted med den hjemmelavede bombe, kunne Ekstra Bladet afsløre, at han formentlig havde planlagt at angribe Jyllands-Posten.

- Det er noget, der flere gange har givet PET udfordringer i samarbejdet med det almindelige politi.

Informationer fra det almindelige politi ryger bare hurtigt videre til pressen, siger Jakob Scharf.

- Jeg mener helt grundlæggende, at man har et kulturelt problem i politiet på det her punkt. Lige siden Blekingegadesagen har der været diskussion om, hvorfor PET ikke deler oplysninger med det almindelige politi. På den anden side er det også sådan, at så snart PET deler oplysninger med en politikreds, så er der risiko for, at oplysningerne bliver lækket, siger Jakob Scharf i bogen.

Kropsdele på taget

En anden efterretningstjeneste, som Jakob Scharf ikke er imponeret over, er den pakistanske.

I bogen fortæller Jakob Scharf om et terrorangreb i sommeren 2008 foran den danske ambassade i Islamabad i Pakistan.

Det var i kølvandet på Muhammed-tegningerne, og i Mellemøsten var der stor vrede mod Danmark.

Da en bilbombe eksploderede foran ambassaden og dræbte seks mennesker og sårede 30, besluttede PET at sende en dansk delegation af efterforskere til Pakistan.

Her fik PET tilladelse af Pakistan til at være med i efterforskningen og gjorde vigtige fund.

Det var danske efterforskere, der på nabobygningerne fandt kropsdele, som de tog vævsprøver fra og sendte hjem til DNA-analyser.

Det var også danske efterforskere, der stampede øjenvidner op blandt ambassadens naboer.

- De (PETs efterforskere, red.) var ikke imponerede over pakistansk politis efterforskningsindsats. Det, som var foretaget på gerningstedet, var meget tilfældigt. Vores folk ankom til gerningsstedet efter et par dage, og selv efter så lang tid fandt de masser af spor, siger Jakob Scharf.