Med kun få dage til regeringens lancering af den længe ventede 2025-plan lægger De Konservative afstand til Liberal Alliances ultimative krav om en sænkelse af topskatten med fem procentpoint.

Ifølge partiformand Søren Pape Poulsen er det en helt forkert vej at gå, når LA-leder Anders Samuelsen går så langt som til at true med at vælte regeringen, hvis hans krav til de højspændte forhandlinger ikke efterleves.

Læs også : Løkkes travle efterår: Her er de største udfordringer

- Det er svært at få tingene til at glide og lave aftaler, hvis alle kommer med en bunke ultimative krav. Og et ultimativt krav kan føre til regeringens fald. Det har jeg også forstået, at det er der et andet parti, der heller ikke vil have et problem med, hvis det er det, der sker.

- Men vores tilgang er, at det er bedre at have en borgerlig regering end at have Mette Frederiksen med Enhedslisten og Alternativet som piskesvingere på bagsmækken. Derfor vælter vi ikke en borgerlig regering, siger Søren Pape Poulsen forud for sit partis pressemøde på det igangværende sommergruppemøde på Sjælland.

INTERVIEW-SERIE Et højspændt politisk efterår nærmer sig - her skal partierne forhandle om en 2025-plan, der skal sætte retningen for Danmark i det næste årti. I denne interviewserie giver centrale skikkelser i hvert parti deres bud på de de vigtigste prioriteringer. I dag er turen kommet til De Konservative, der holder sommergruppemøde i Lejre.

Han vil ikke løfte sløret for det, De Konservative vil spille ind med under efterårets forhandlinger om Danmarks økonomi, men understreger, at boligskatterne fortsat er partiets helt store slagnummer.

Kritiske økonomer og embedsmænd

Pape har tidligere slået til lyd for helt at afskaffe boligskatterne. Den manøvre skal så finansieres ved at afskaffe rentefradraget og indføre en skat på 50 procent af boligejernes gevinst, når man forlader boligmarkedet.

- For os er boligskatterne og deres himmelflugt helt vildt vigtigt at få gjort noget ved. Vi har fremlagt en plan, der handler om at afskaffe al boligskat i Danmark, fordi det er den mest utrygsskabende skat, der findes. Vores endemål er, at man ikke betaler boligskat i Danmark, siger Søren Pape Poulsen.

Tidligere på måneden blev et regeringsnotat om De Konservatives ønskede skatte-model lækket til Jyllands-Posten. Af notatet fremgik, at det konservative forslag betyder, at der vil mangle 30 milliarder kroner de første år.

Økonomer har desuden påpeget, at forslaget vil give en række økonomiske udfordringer for statskassen - i perioder hvor konjunkturerne ikke er så gode, er der risiko for, at der mangler ekstra mange penge.

Læs også : R-leder: Vi er trætte af at blive opfattet som bedrevidende og arrogante

- Det er klart, vi siger ikke, det her sker 'over night'. Vi har foreslået en model, der indfaser det over 10 år. Og grunden til at økonomer og embedsmænd er så meget imod det er, at de sikre penge pludselig er væk. Min tilgang til det er, jamen er vi systemets vogtere eller borgernes vogtere, siger Pape.

Hvor meget forventer I at komme i mål med i efteråret?

- Noget skal vi have gjort. Grundskylden eksploderer nogle steder. Helt almindelige mennesker kan hurtigt betale op mod 50.000 kroner om året for at bo i deres eget hjem. Det er afgørende, at det bliver adresseret. Så er jeg med på, at det er ikke sikkert, at der er mod hos de tre andre blå partier til at komme helt i mål, men vi skal et stykke af vejen.

Ikke som Hjallerup Marked

Kan I nøjes med en fastfrysning af grundskylden, som I fik igennem ved sidste finanslovsforhandlinger?

- Nu må man høre, hvad vi siger på vores pressemøde (senere i dag, red.), men ingen skal være i tvivl om, at boligskatten stadig står højt på vores dagsorden, for vi har ikke løst det. Vi har stoppet stigningerne i kroner og ører. Det vil folk kunne se, men det er ikke nok, siger Søren Pape Poulsen.

Kan man se jer i yderligere udlændingestramninger, som Dansk Folkeparti har lagt på bordet?

Det er bedre at have en borgerlig regering end at have Mette Frederiksen med Enhedslisten og Alternativet som piskesvingere på bagsmækken Søren pape poulsen

- Det vil komme an på en forhandling, og hvad det er. Politik er at give og tage, men der skal heller ikke gå så meget Hjallerup Marked i den, at alt er til salg. Men lige så vel som noget er vigtigt for os, er noget vigtigt for Dansk Folkeparti. Og så må vi jo diskutere med hinanden. Hvor vores linje præcis kommer til at gå i forhold til de krav, DF har stillet, kan jeg ikke sige.

Læs også : Samuelsen før afgørende efterår: Vi vil have mere end en topskattelettelse

Hvad med et opgør med konventionerne - er I med på det?

- Det er vores politik at teste dem af. Jura er ikke nogen eksakt videnskab, og det er jura, som konventionerne afhænger af. Jeg tror, at hvis vi skal have danskernes forståelse for, at vi hjælper nogle mennesker, der har brug for det, og den forståelse tror jeg er der, skal der gøres noget ved dem, der kommer hertil og laver kriminalitet og er ligeglade med normerne, siger Søren Pape Poulsen.

Forsvarer opgør med regeringen

De Konservative har i den grad gjort sig bemærket i Venstre-regeringens første leveår. I det tidlige forår trak partiet tæppet væk under daværende miljø- og fødevareminister Eva Kjer Hansen (V) i sagen om den omstridte landbrugspakke.

Og kort før sommerferien valgte De Konservative på opsigtsvækkende vis at stå uden for aftalen om købet af nye kampfly til det danske forsvar.

Ifølge Søren Pape Poulsen skal opfordringen til at stå mere sammen i den borgerlige lejr forud for 2025-forhandlingerne dog ikke opfattes sådan, at De Konservative fortryder de kampe, partiet har taget med regeringen.

- Det må efterhånden stå klart for enhver, at når vi taler om landbrugssagen, så var der noget at komme efter. Det mener jeg er ret tydeligt. Forsvars-sagen gjorde ondt på os, men tiden er forbi, hvor de Konservative deltager i noget, der går i den forkerte retning.

- Vi skal ikke være med for at være med. Vi skal skelne mellem at være protestparti, som vi ikke er, og så principfast, for vi laver altså mange aftaler med regeringen.

Men havde du så håbet, at det principfaste K havde givet udslag i anderledes meningsmålinger?

- Jeg var meget bevidst om, at det er en turn around, vi er ved at lave, ved at være mere målrettede og principfaste. Det tager tid. Det er en lang, sej kamp, og det ved vores bagland. Men forudsætningen for, at vi kommer frem, er, at det er tydeligt, hvad vi mener, og at vi gør, det vi siger og skaber nogle resultater, siger Søren Pape Poulsen.

Regeringens travle efterår:

2025-plan:

• Regeringen vil – for at få råd til både skattelettelser og velfærd – til august fremlægge en såkaldt 2025-plan, hvor den vil redegøre for sine planer for at øge det økonomiske råderum.

Skatteforhandlinger:

• Løkke har i regeringsgrundlaget gjort det til en ambition at sænke topskatten med fem procentpoint, men forhandlingerne blev til stor utilfredshed for Liberal Alliance udskudt fra foråret til efteråret.

• Forklaringen var, asyl- og flygtningekrisen skulle under kontrol, før der kunne forhandles om skattelettelser.

PSO-afgiften skal afskaffes:

• Det var regeringens helt klare ambition at forhandle finansieringen af den planlagte afskaffelse af PSO-afgiften på plads med en skattestigning inden sommerferien.

• Men det måtte droppes, da DF-formand Kristian Thulesen Dahl klodsede bremserne. Han mener ikke, det giver mening, at regeringen beder om at hæve bundskatten nu, for så at gå ind i en diskussion om topskattelettelser i efteråret.

Parallelaftale om Europol:

• Danmark forsøger at få en parallelaftale med EU i stand, så vi stadig kan være med i det europæiske politisamarbejde, Europol, selvom danskerne stemte nej til at afskaffe retsforbeholdet ved EU-afstemningen i december sidste år.

• Europol overgår snart til at blive overstatsligt samarbejde og kræver dermed en parallelaftale, hvis Danmark skal blive i samarbejdet.

Ejendomsvurderinger:

• Endnu en politisk varm kartoffel er de skandaleramte ejendomsvurderinger.

• Regeringen har meldt ud, at den vil indkalde til politiske forhandlinger til efteråret, hvor ejendomsskatterne skal forhandles som led i en samlet skattereform.

Finanslov og alt det andet: