Arbejdsmarked: Indvandrere overgår langt danskere i beskæftigelsessystemet, når det handler om at få en større andel ud på arbejdsmarkedet. Det er stadig blot hver anden indvandrer eller efterkommer med ikke vestlig baggrund, der er i beskæftigelse, men på tre år er andelen steget med 6,4 procentpoint, hvor den generelle stigning blot har været på 2,7 procentpoint. Det viser helt nye tal fra Beskæftigelsesministeriet.

Ialt drejer det sig om, at 45.000 flere ikke-vestlige indvandrere og efterkommere er kommet i beskæftigelse fra midten af 2015 til sidste halvdel af 2018.

Ifølge chefkonsulent på integrationsområdet i Dansk Arbejdsgiverforening, Rasmus Brygger, er stigning især drevet af, at vi er blevet langt bedre til at få nytilkomne flygtninge i arbejde.

- Det er ikke raketvidenskab at få flygtninge i job. Flygtningekrisen i 2015-2016 skabte en brændende platform, der gav anledning til en trepartsaftale, hvor indsatsen blev forbedret. Helt konkret blev der skabt et fokus på at møde mennesker med høje forventninger, at turde stille krav og at gøre bedre brug af midler som virksomhedspraktik og løntilskud. Det er en opskrift, vi kan se virker. Den bliver ikke i nær samme grad brugt på indvandrere, der har været i landet i mange år og som er kommet til at sidde fast i kontanthjælpsystemet. De bliver ikke mødt med samme forventninger, bliver ofte ikke sanktioneret, når de ikke lever op til reglerne og får ikke samme tilbud om praktik f.eks. De skal have den samme dedikerede indsats som de nytilkomne, hvis vi skal se samme udvikling for dem. Det gælder også kvinderne, som heller ikke er med på udviklingen i samme grad som mændene, siger Rasmus Brygger.

Han siger, at en del af landets kommuner kan lære meget af kommunerne på den københavnske vestegn.

- De har haft mange indvandrere i længere tid og har derfor valgt at prioritere det højere, give mere virksomhedspraktik og stille flere krav, siger Rasmus Brygger.