Offentligheden må ikke se EU-parlamentets undersøgelse af ACTA-aftalens konsekvenser for ytringsfriheden. Folkebevægelsen mod EU kræver rapporten fremlagt.

EU EU-parlamentet har lavet en grundig gennemgang af ACTA-aftalen og dens konsekvenser for gældende lovgivning og rettigheder. Men offentligheden må ikke få indsigt i rapporten.

Et sted i Bruxelles ligger der en undersøgelse, som viser hvilke konsekvenser den kontroversielle ACTA-aftale vil få for ytringfriheden og om den er i strid med lovgivningen.

Det er EU-parlamentet, der har bestilt rapporten, som bygger på en række eksperters vurdering af aftalen.

Men selvom Danmark og 21 andre EU-lande underskrev aftalen i torsdags, må offentligheden ikke få rapportens konklusioner at se.

LÆS ARTIKEL: "Modstand mod ACTA breder sig"

EU-parlamentet har nemlig fjernet en række afsnit, så den offentliggjorte rapport er fyldt med hvide pletter.

– Det er da vigtig viden. Der er ingen tvivl om, at ACTA får stor indflydelse på, hvordan internettet og ytringsfriheden på nettet kommer til at virke fremover., siger Folkebevægelsen mod EU’s medlem af EU-parlamentet, Søren Søndergaard, til Arbejderen.

ACTA er en international aftale, der giver firmaer vide beføjelser til at overvåge og straffe borgere, som de mener krænker deres patenter og ophavsrettigheder på internettet.

Den blev underskrevet uden forudgående debat af Danmark og 21 andre EU-lande i torsdags, og er blevet forhandlet i hemmelighed i EU-systemet siden 2008.

Da den hollandske it-aktivist Ante Wessels, der driver ACTA-bloggen acta.ffii.org, sidste år søgte om aktindsigt i rapporten, fjernede parlamentet store dele af den.

– Det må jo betyder, at analysen viser noget negativt om ACTA. EU-parlamentet er tydeligvis ikke interesserede i en demokratisk proces, skriver Ante Wessels på sin blog.

Mens forhandlingerne om ACTA var på sit højeste i 2009, gik den tidligere danske regering i front for at sikre så meget lukkethed som overhovedet muligt.

Et WikiLeaks-lækket dokument fra den hollandske forhandlingsdelegation viser, at Danmark var iblandt de fire EU-lande, der har været de største modstandere af åbenhed om forhandlingerne om ACTA-aftalen.

Søren Søndergaard vil nu rejse spørgsmålet om den censurerede undersøgelse i parlamentet.

– Jeg kræver at offentligheden får hele rapporten at se. Kun sådan kan vi sikre en grundig, offentlig debat forud for den endelige vedtagelse af ACTA-aftalen i EU-parlamentet til sommer, siger Søren Søndergaard.