Et banebrydende system lærer lyskurverne at samarbejde som et fodboldhold. Gevinsten er ikke oprykning i superligaen, men en masse sparet tid for trafikanterne, hvis myndighederne i tæt trafikerede storbyer lader lyskurvene kommunikere indbyrdes.

I stedet for på sædvanlig vis at koordinere lyskurvene gennem centrale styresystemer har Samah El-Tantawy, civilingeniør og ph.d. ved University of Toronto, udviklet et system af lyskurve, som med kunstig intelligens og beslutningsstrategier hentet fra spilteori har været i stand til at skære 40 procent af ventetiden i myldretidstrafikken og 26 procent af den samlede transporttid i Toronto og Cairo, to af verdens tættest trafikerede storbyer.

Mens de eksisterende trafiklys-systemer hviler på, at sensorer i asfalten frem til krydset sender data til det centrale kontrolcenter, som derpå sender signalerne tilbage for at justere lysets timing, behandler Samah El-Tantawys system trafikdata på stedet i real-time. Dermed undgår hun både forsinkelser ved transmissionen og det kaos, som nedbrud i trafikcentret resulterer i.

I stedet for bare at måle trafikmønstret langs en enkelt gade, som de eksisterende systemer gør, anvender systemet trafikdata fra alle retninger og lader lyskurvene kommunikere indbyrdes for at skabe det bedst mulige flow i et område.

»Hvert lyskryds samarbejder med alle nabolagets tilstødende lyskryds, hvor hvert kryds lærer den optimale rytme og indretter sig efter rytmen i de omgivende kryds. Og nabokrydsene koordinerer med deres fjernere nabokryds i en slags dominoeffekt,« udtaler Samah El-Tantawy på Toronto-universitetets hjemmeside.

»I lægsprog opfører trafiklysene sig som spillere på et fodboldhold, der samarbejder om at vinde,« tilføjer hun.

Prisen for systemet ligger på mellem 100.000 og 200.000 kroner pr. lyskryds. Og interessen i trafikkontrolindustrien er efter sigende stor.