Skandalen om fordeling af midler fra Promilleafgiftsfonden for Landbrug tager til. I forrige uge beskrev Information, hvordan formanden for Bæredygtigt Landbrug, Flemming Fuglede Jørgensen, som bestyrelsesmedlem i fonden havde været med til at bevilge penge til en ansøgning, han selv havde indsendt.

Men den slags interessekonflikter er tilsyneladende hverdag i landbrugets største fond, der årligt uddeler 250 millioner offentlige kroner til fremme af landbrugets interesser.

Det viser en aktindsigt i referatet fra et bestyrelsesmøde i fonden i september 2014, som Information har fået.

»Det er en utilstedelig sammenblanding af kasketter,« mener Knut Gotfredsen, formand for Transparency International Danmark.

Det er bestyrelsen i Promilleafgiftsfonden for Landbrug, der tager stilling til, hvilke projekter fonden skal støtte. Størstedelen af bestyrelsesmedlemmerne er samtidig repræsentanter for landbrugets interesseorganisationer. De selvsamme organisationer, som også er de største modtagere af fondens midler.

Den konstruktion er blevet kraftigt kritiseret af både Rigsrevisionen og eksperter i forvaltningsret for at være systematiseret inhabilitet.

Bestyrelsesmedlemmerne forsvarer sig med, at de bare følger NaturErhvervstyrelsens vejledning om inhabilitet. Men vejledningen er blevet kritiseret for at være alt for elastisk og give frit løb for interessekonflikter.

Referatet fra bestyrelsesmødet 24. september 2014 giver et indblik i, hvordan pengene bliver fordelt.

Inhabile hele tiden

Erhvervsorganisationen Landbrug & Fødevarer sidder på tre af de 11 poster i Promilleafgiftsfonden for Landbrugs bestyrelse. Landbrug & Fødevarer er samtidig langt den største modtager af fondens midler.

Ved bestyrelsesmødet i september 2014 havde Landbrug & Fødevarer en ansøgning på 8 mio. kr. i bunken. Til stede ved mødet var Asger Krogsgaard og Steen Nørgaard Madsen, der begge er landmænd og henholdsvis næstformand og viceformand i Landbrug & Fødevarer. Ansøgningen blev godkendt, uden at nogen af mødets deltagere erklærede sig inhabile.

Også Videncentret for Landbrug, der er en del af Landbrug & Fødevarer, havde en ansøgning i puljen. Det fremgår af referatet, at fondens bestyrelse besluttede at »imødekomme ansøgningen med et reduceret tilskud« på 91.064.000 kr., eftersom fonden havde modtaget flere ansøgninger, end der var råd til. Videncentret, der i dag hedder SEGES, har i de senere år modtaget et tilsvarende beløb fra fonden hvert år.

Læs også: Myndighed undersøger ansøgning fra Bæredygtigt Landbrug

Anders Krogsgaard og Steen Nørgaard Madsen ønsker ikke at udtale sig til Information, men har bedt formand for Promilleafgiftsfonden for Landbrug, Michael Brockenhuus-Schack, om at svare på deres vegne.

Han skriver i en mail, at fonden følger NaturErhvervstyrelsens habilitetsvejledning, og at de to repræsentanter for Landbrug & Fødevarer ikke var inhabile »i henhold til vejledningen og den praksis, som i øvrigt er udviklet af NaturErhvervstyrelsen og Miljø- og Fødevareministeriet«.

Økologisk Landsforening havde i alt 16 ansøgninger i puljen hos Promilleafgiftsfonden for Landbrug den dag i 2014, hvoraf 15 blev godkendt. Det resulterede i et tilskud på 11,3 mio. kr.

Det til trods for, at formanden for Økologisk Landsforening, Per Kølster, selv er medlem af fondens bestyrelse og sad med ved bordet, da ansøgningen blev behandlet.

Per Kølster skriver i en mail til Information:

»Sagen er helt principiel og jeg kan kun henvise til fondenes habilitetsregler, som vi er underlagt, og som følges til punkt og prikke.«

Holder lav profil

Et andet bestyrelsesmedlem, Vagn Jelsøe, der også er vicedirektør i Forbrugerrådet Tænk, sagde i forrige uge til Information, at han selv er holdt helt op med at erklære sig inhabil, når fonden vurderer ansøgninger fra Forbrugerrådet Tænk.

Ifølge ham fordi andre medlemmer af bestyrelsen har forklaret ham, at så ville »alle bestyrelsesmedlemmerne være inhabile hele tiden«.

Forbrugerrådet Tænk havde også en ansøgning om 1,9 mio. kr. i puljen denne dag i 2014. Og ganske rigtigt erklærede Vagn Jelsøe sig ikke inhabil, da ansøgningen blev behandlet og i sidste ende godkendt.

Læs også: Bestyrelsesmedlemmer i landbrugsorganisationer fik lov til at bevilge midler til projektansøgninger, de selv havde underskrevet

Vagn Jelsøe mener paradoksalt nok selv, at han burde være inhabil i vurderingen af ansøgninger fra Forbrugerrådet Tænk. Men det er resten af bestyrelsen, der skal vurdere, om han er det eller ej.

»Hvis jeg forsøger at sige, at jeg er inhabil, så vil jeg blive underkendt af den øvrige bestyrelse, da der er ganske klare retningslinjer for det,« siger han.

»Så jeg sidder med ved bordet og er formelt med til at træffe beslutninger. Men jeg holder lav profil, når det er vores egne ansøgninger.«

En misforståelse

Professor i forvaltningsret ved Københavns Universitet Michael Gøtze mener ikke, at Promilleafgiftsfonden for Landbrug har overholdt de regler, der gælder for inhabilitet ifølge Forvaltningsloven.

»Der er tale om personsammenfald, og der synes igen at være problemer med inhabilitet,« siger professoren.

Ifølge ham er det ikke et gyldigt argument, at medlemmerne af fondens bestyrelse undlader at fortælle om interessekonflikter, fordi de forventer, at resten af bestyrelsen vil underkende dem.

»Det er en misforståelse. Man har pligt til at række hånden i vejret, uanset om man forventer at blive underkendt.«

Læs også: Professorer: Landbrugsformand overtrådte forvaltningsloven

Selvom bestyrelsen måske nok har levet op til den vejledning, NaturErhvervstyrelsen har lavet om inhabilitet, er problemet ifølge Michael Gøtze, at den vejledning er i strid med loven.

»De har lavet deres egne regler for inhabilitet. Men den er ikke i overensstemmelse med Forvaltningsloven, og det er den, man skal følge,« siger han.

Derfor er der brug for at lave vejledningen om, mener professoren. Rigsrevisionen gjorde tidligere på året opmærksom på en række problemer i landbrugets fonde. Fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) har efterfølgende sagt, at han vil skærpe vejledningen om inhabilitet i fondene.