Paskelbtos trys idėjos Lietuvai

Praėjus penkiems mėnesiams nuo iniciatyvos „Idėja Lietuvai“ pradžios paskelbtos trys idėjos Lietuvai.

Iš 1500 registruotų idėjų Lietuvai išrinktos šios:

– dvigubos pilietybės įteisinimas,

– mokytojas – prestižinė profesija iki 2025 m.,

– pagalba jaunoms šeimos įsigyjant būstus ir biurokratijos mažinimas skaitmenizuojant valstybės paslaugas.

Šias idėjas pradėdami „Didžiąją idėjų ir pokyčių konferenciją“ paskelbė Lietuvos Respublikos prezidentė Dalia Grybauskaitė, Seimo pirmininkas Viktoras Pranckietis, ministras pirmininkas Saulius Skvernelis.

„Pirmiausia noriu pasakyti, kad ši idėja apie idėjas buvo labai gera idėja. Mes pasitinkame antrą šimtmetį ir mūsų žmonės patys pasiūlė, koks tas šimtmetis turi būti. Jie pasiūlė net pusantro tūkstančio idėjų ir galiausiai po atrankos proceso turime tris. Gal kažkam pasirodys, kad tai ne pačios svarbiausios idėjos, bet svarbiausia, kad jos atrinktos pačių žmonių“, – kalbėjo D. Grybauskaitė.

D. Grybauskaitė pristatė pirmąją atrinktą idėją, kad mokytojas turi būti prestižinė profesija iki 2025 m. „Ši idėja yra mūsų žmonių idėja, jų pasirinkimas. Turbūt visiems, kiekvienam iš mūsų mokytojas, kas jis bebūtų – ar tai buvo mūsų tėvai, ar tai buvo šeima ir draugai, ar tai buvo mokytojas, kurį pamatėme ir sutikome mokykloje, ar vėliau, kuris mus mokė dirbti gyventi – išlieka svarbiausiu. Tai reiškia, nuo mokytojo priklauso kokia bus Lietuva, kokia bus valstybė. Todėl labai rimtai žvelgiu į šią idėją: nuo to kaip mes, politikai, visuomenė, valstybė investuos, matys, žiūrės į mokytoją, priklausys mūsų visų ateitis. Mokytojo padėtis visuomenėje yra kaip lakmuso popierėlis. Ar mes suprantame, kad švietimas yra valstybės išlikimo pagrindas? Kad išsilavinusi tauta niekada nebus pavergta: nei ginklu, nei žodžiu, šmeižtu, nei šantažu, todėl investuoti į mokytoją ir į švietimą yra ne tik mūsų pareiga, tai mūsų ateitis“, – sakė Prezidentė.

„Šis projektas – tai galimybė pažvelgti į mūsų valstybės ateitį piliečių akimis. Drąsios, skatinančios proveržį ir pokyčius, o svarbiausia – vienijančios tautą idėjos yra stipriausia valstybės varomoji jėga. Džiaugiuosi, kad dauguma visuomenės idėjų turi bendrą vardiklį su Vyriausybės užsibrėžtais tikslais ir atliekamais darbais. Viliuosi, kad sutelkę pastangas ir nukreipę energiją teigiama linkme, visuomenei svarbiausias idėjas paversime kūnu“, – konferencijos dalyvius sveikino S. Skvernelis.

„Ši idėja bręsta jau kurį laiką. Gera žinoti, kad ją pradėjome įgyvendinti dar gerokai iki šio renginio – esame pažengę, nes kalbėjome apie tai jau seniai. Galiu tik pasidžiaugti, kad visuomenė šį klausimą iškėlė prioritetu, tai tik parodo, kaip labai mums rūpi Lietuvos žmonės. Visi pasaulio lietuviai“, – apie idėją įteisinti dvigubą pilietybę kalbėjo V. Pranckietis.

Galutinės trys idėjos buvo atrinktos įvertinus jų populiarumą, skaitomumą, persidengimą, taip pat atlikus profesionalų ir visuomenės apklausas. Dviems idėjoms iš vienos srities surinkus vienodą balų skaičių ir gavus aukščiausius įvertinimus tiek ekspertų, tiek visuomenės apklausose, jos abi buvo apjungtos kaip viena bendra idėja.

„Gauti apklausų rezultatai parodė, kad vis tik vienoje kategorijoje dvi idėjos – padėti jaunoms šeimos įsigyti būstus ir mažinti biurokratiją skaitmenizuojant valstybės paslaugas – surinko vienodai balų, dėl to buvo nuspręsta abi šias idėjas apjungti ir paskelbti kaip vieną: neteisinga būtų kurią nors ignoruoti“, – komentavo tyrimų bendrovės „Spinter“ vadovas Ignas Zokas.

Žurnalo „Reitingai“ vyr. redaktorius Gintaras Sarafinas džiaugėsi, kad didžioji dalis jų atliktos apklausos respondentų rodė didelį susidomėjimą ir suinteresuotumą. „Jie norėjo ir nori, kad Lietuva darytų proveržį, nes dabar mato tam tikrą pasimetimą ir delsimą. Dabar, jau paskelbus idėjas, jas visas galima įgyvendinti, jei politikai prie to rimčiau prisidės“, – sakė jis.

Idėjas siūlė visi norintys

Pernai rudenį Lietuvoje buvo pristatyta neeilinė iniciatyva, suvienijusi Lietuvos žiniasklaidą, verslą ir visuomenę. Visi norintys galėjo siūlyti savo idėjas Lietuvai, kurios buvo paskelbiamos viešame tinklapyje, o sulaukusios daugiausiai susidomėjimo ir palaikymo buvo aptariamos iniciatyvoje dalyvaujančiose žiniasklaidos priemonėse, visoje šalyje organizuotose viešose diskusijose.

Idėjų rinkimo etape, kuris vyko nuo 2017 m. rugsėjo 7 iki lapkričio 20 dienos buvo pasiūlyta daugiau nei 1500 idėjų, kurios buvo priskirtos vienai iš 14 sričių: aplinkos apsauga, energetika, ekonomika, krašto apsauga, kultūra, socialinė apsauga, susisiekimas, sveikatos apsauga, švietimas, mokslas, teisė, žemės ūkis, vidaus reikalai, kita. Žurnalistai iš DELFI, LRT, 15min, Laisvės TV, Žinių Radijo, LNK, INFO TV, ELTA, Savaitės, Nacionalinės rajonų ir miesto laikraščių leidėjų asociacijos, taip pat nepriklausomi žurnalistai, visi kartu susivieniję į „Žurnalistų klubą“, rinko idėjas kalbindami žymius Lietuvos asmenis, skirtingų sričių profesionalus, ekspertus.

Vėliau, nuo lapkričio 20 d. iki 2018 m. sausio 1 d. vyko diskusijų apie idėjas etapas: didžiausiuose Lietuvos miestuose ir rajonuose vyko gyvos diskusijos skirtingomis temomis, moderuojamos iniciatyvos „Žurnalistų klubo“ narių, kuriose dalyvavo miesto, rajono valdžios atstovai, įtakingiausi sričių ekspertai. Idėjos taip pat buvo analizuojamos ir žiniasklaidos priemonių TV laidose, forumuose, radijo laidose, straipsniuose.

Skaičiuojama, kad per penkis iniciatyvos „Idėja Lietuvai“ mėnesius, buvo parašyti 402 jai skirti straipsniai, internete pasiekta 1 520 454 unikalių vartotojų, sukurtos 58 radijo laidos, radijo eteryje pasiekta beveik milijonas klausytojų, sukurtos 127 tiesioginės transliacijos ir reportažai, kurie peržiūrėti daugiau nei milijoną kartų.

Kaip buvo atrinktos idėjos

Surinkus ir užregistravus idejalietuvai.lt pusantro tūkstančio idėjų, tarp kurių buvo daugybė vertų įgyvendinimo, visgi teko apsispręsti, kurios idėjos bus atrinktos, kad Lietuva koncentruotųsi į jų įgyvendinimą tolimesniame iniciatyvos etape.

2017 m. gruodį buvo paskelbtas 30 išgrynintų idėjų sąrašas. Šios idėjos buvo atrinktos remiantis trimis kriterijais: skaitomumu, idėjų persidengimu ir populiarumu. Skaitomumo statistiką sekė visos iniciatyvoje dalyvaujančios žiniasklaidos priemonės, populiarumas buvo vertinamas žiūrint, kiek žmonių išreiškė palaikymą paspausdami mygtuką „Verta įgyvendinti“ prie idėjos tinklapyje idejalietuvai.lt, o persidengimas atspindi tai, kiek žmonių siūlė tą pačią ar labai panašią idėją.

Galiausiai iš šio sąrašo buvo atrinktos trys svarbiausios idėjos: tai buvo daroma pasitelkus apklausų profesionalus, tyrimų agentūrą „Spinter“ ir reitingavimo ekspertus žurnalą „Reitingai“. Žurnalas „Reitingai“ apklausė 600 įtakingiausiųjų šalies ekspertų ir profesionalų. Kiekvienoje iš trijų sričių respondentai rinko po vieną idėją, kuri, jų manymu, Lietuvai yra svarbiausia šiuo metu. „Spinter tyrimai“ atliko reprezentatyvią Lietuvos gyventojų apklausą – buvo apklausta 1000 šalies gyventojų. Jie, kaip ir ekspertai, kiekvienoje iš trijų sričių rinko po vieną, jų vertinimu, Lietuvai svarbiausią idėją. Susumavus šių apklausų rezultatus buvo atspindėta bendra visuomenės nuomonė.

Profesionalų ir visuomenės nuomonės sutapo

G. Sarafinas pastebėjo, kad apibendrinant ekspertų apklausos rezultatus, tapo akivaizdu, kad didžiausią palaikymą iš jų gavo visą šalį paliečiančios, daugeliui žmonių rūpinčios idėjos.

Pasak I. Zoko, nors kalbant apie sąrašo apačioje esančias idėjas, tarp ekspertų ir visuomenės nuomonių kai kur buvo atotrūkis, dėl populiariausių idėjų nuomonės sutapo. „Nebuvo taip, kad pas ekspertus kuri nors idėja būtų pirmoje vietoje, o visuomenės apklausoje – paskutinėje. Kartais idėjos apsikeisdavo vietomis sąraše, bet iš esmės prioritetai buvo panašūs, tad galima teigti, kad rezultatai parodo bendrą šalies matymą“, – sakė I. Zokas.

Nors portale idejalietuvai.lt „verta įgyvendinti“ daugiausia kartų buvo paspausta prie idėjos įteisinti kanapių naudojimą rekreacijai, visuomenės ir ekspertų apklausų rezultatai parodė, kad ši idėja visgi neturi didžiausio palaikymo. „Ši idėja skamba kaip egzotiška, kelianti daug emocijų, gal dėl to ji sulaukė daug dėmesio socialinėje medijoje. Tačiau kai žmonės atsakingai peržiūrėdavo idėjų sąrašą ir jų būdavo paprašyta realiai išrinkti vertas įgyvendinti idėjas, jų vertinimas buvo kitoks ir ši idėja nukeliavo į antrą planą. Vienas dalykas yra tiesiog padiskutuoti apie idėją, kuri galbūt nėra bloga ir gali turėti eigą, bet to, kad Lietuva valstybiniu lygmeniu įformintų tikslą įteisinti kanapes, to šiuo metu neįvyko“, – kalbėjo I. Zokas.