Statens legemiddelverk: - Avventende holdning i Norge

GJEMMER SEG: - Jeg mener Helseministeren gjemmer seg bak helsebyråkratene i spørsmålet om bruk av dyre kreftlegemidler. Hun burde kommet på banen selv, sier kreftrammede Arne Hønningstad (68). Foto: Roger Neumann, VG

Vi bruker mindre på kreftlegemidler

Norge bruker mindre penger på kreftlegemidler enn andre sammenlignbare land. Gapet er bare blitt større og større de siste ti årene.

17. september 2012

Artikkelen er over åtte år gammel

Både Sverige, Danmark, Finland og EU-landene England, Tyskland, Spania, Italia og Frankrike, bruker mer av det totale helsebudsjettet på kreftlegemidler enn Norge.

Også når dette regnes i forbruk per innbygger, ligger Norge under snittet i Vest-Europa. Dette viser tall som det Amerikanske firmaet IMS Health har innhentet.

Firmaet har ekspertise på statistikk og analyser av salgstall på legemidler, og brukes både av private selskaper og offentlige etater.

- Norge er et av de landene med lavest vekst i forbruk av legemidler per innbygger, sier Graham Lewis, visepresident for Europa i IMS Health.

Spesielt er vi lavere på forbruk av kreftlegemidler. Trenden har vært stadig økende, viser tall innhentet av firmaet.

Utsalgspris

- LAVEST VEKST: Visepresident for Europa i IMS Health, Graham Lewis, forteller at Norge er et av landene med lavest vekst i forbruk av legemidler per innbygger. Foto: Ingunn Saltbones, VG

I 2002 lå Norge på 90 prosent i forhold til snittforbruket av kreftlegemidler i Vest-Europa. I dag er vi under 70 prosent.

- Spesielt forbruket av nye kreftlegemidler er mindre enn i sammenlignbare land, sier Lewis.

Lewis presiserer at tallene tar utgangspunkt i utsalgspris for legemidlene, og derfor ikke tar høyde for at land kan ha forhandlet seg frem til bedre pris.

I andre land er kreft den sykdommen det brukes mest penger på legemidler til å kurere. I Norge er det legemidler til auto-immune sykdommer som for eksempel MS og revmatisme som topper statistikken. 8 prosent av forbruket går til denne typen sykdommer.

- Dere prioriterer autoimmune sykdommer og det er bra. Men det gir ingen mening å ikke prioritere kreft like høyt, sier Lewis.

Helse- og omsorgsdepartementet ønsker ikke å kommentere saken, og henviser til Statens Legemiddelverk.

Medisinsk fagdirektør i legemiddelverket, Steinar Madsen, peker på at Norge sammenlignet med mange land har et relativt lavt forbruk av legemidler totalt sett.

- For noen sykdommer har vi imidlertid en høy bruk av legemidler, slik som leddgikt og høyt kolesterol, sier Madsen.

Han tror noe av forklaringen på lavere bruk kan være at Norge har blant de laveste legemiddelprisene i Europa når det gjelder nye og kostbare legemidler, slike som ofte brukes innen kreftbehandling.

- Men når så er sagt, er det kanskje en litt avventende holdning til nye legemidler i Norge, sier Madsen.

Målsetting

KAN FINNES EN FORKLARING: Medisinsk fagdirektør i legemiddelverket, Steinar Madsen, peker på at Norge sammenlinget med mange land har et relativt lavt forbruk av legemidler totalt sett, og at Norge har blant de laveste legemiddelprisene i Europa. Foto: Kristian Helgesen, VG

Det arbeides nå med å få på plass et system for å beregne kostnadene ved nye kostbare legemidler både ved kreft og andre sykdommer.

- Da blir det lettere å avgjøre om legemidlene skal tas i bruk eller ikke, sier Madsen.

Han mener det er viktig å prioritere ulike behandlinger i helsevesenet opp mot hverandre.

- Men det er en klar målsetting at norsk kreftomsorg skal være blant de beste og andre undersøkelser viser at vi ligger bra an, sier fagdirektøren i Legemiddelverket.

Konstituert direktør i Oslo Cancer Cluster, Jonas Einarson, stiller seg undrende til at Helse- og omsorgsdepartementet ikke vil kommentere saken.

Einarsson understreker at legemidlene det er snakk om, er godkjent av Statens Legemiddelverk, men at det er Helsedirektoratet som vurderer ut fra et kost-nytt perspektiv om de skal tas i bruk på norske sykehus eller ikke.

- Problemet er at norske helsebyråkrater vil vente og se hvor effektive nye kreftlegemidler viser seg å være ut fra erfaringene i andre land. Det fører til at Norge tar i bruk nye kreftlegemidler flere år etter andre, sier Einarson.

- Håpløst

Kreftrammede Arne Hønningstad (68) mener situasjonen er håpløs.

- Det er helt håpløst at Norge ikke vil bruke penger på kreftlegemidler som kan hjelpe pasientene, sier han.

VG har tidligere fortalt at kreftlegemiddelet som kan gi Oslo-mannen et lengre liv finnes, men at sykehuset ikke lov til å gi det.

Legemiddelet er godkjent for bruk i Norge av Legemiddelverket, men et eget ekspertpanel som Helsedirektoratet baserer sine beslutninger på rådene fra, har konkludert med at legemiddelet er for dyrt i forhold til nytten.

- Det er også et paradoks at staten krever 25 prosent moms for legemidlene, som de får tilbake til statskassen, men dette tar man ikke med i vurderingen, sier Hønningstad.

Legene på Radiumhospitalet er helt klare på at Hønningstad ut fra et medisinsk standpunkt burde fått legemiddelet.

I vårt naboland Sverige har de kommet til motsatt konklusjon av Helsedirektoratet, og vedtatt at de skal ta i bruk legemiddelet.

Ifølge Graham Lewis er gapet mellom Norge og andre sammenlignbare land, spesielt stort når det gjelder bruken av nye kreftlegemidler.

- Dette rammer oss som ikke har andre alternativer, sier Hønningstad.

Publisert: 17.09.12 kl. 06:28

Les også

Mer om Helse