annonse

annonse

Mener flere flyktninger til Norge er vinn-vinn.

Dette skriver siviløkonom Ena Babic. Hun oppgir å ha felterfaring fra Leger uten grenser. Eksemplet hennes er at ledige skip og tomme hoteller trenger drahjelp. Hun mener at hvis vi frakter flyktninger fra Hellas og innlosjerer de på konkurstruede hoteller så vil det redde arbeidsplasser.

– Staten kan heller komme på banen ved å subsidiere lønninger til ellers permitterte arbeidere, samt dekke for husleie og driftskostnader slik at bransjen overlever pandemien, skriver hun i en kronikk på TransitMag.

annonse

Les også: Hellas bruker tåregass mot migranter – tusener stoppes ved grensen

Det er ikke bare hotellene som trenger oppdrag. De fleste asylmottakene står også tomme. Dermed kan de flyttes over dit når viruskarantenen er over.

– Etter 14 dagers karantene, har vi en hel masse ledige flyktningmottak som står tomme – over hele landet. Dermed kan flyktningmottak også være en del av distriktspolitikken. De som ønsker det av lokalbefolkningen kan ansettes til å drive mottakene, staten kan tillate korona-midlertidige jobber for arbeidsfolk som nå står permittert, eller frilansere og oppdragstakere av andre slag som står helt uten inntekt og uten arbeid.

Les også: Sammenstøt da migranter prøvde å krysse grensa mellom Tyrkia og Hellas

Siviløkonom Ena Babic skriver at hennes plan er et unntak, som regel er det en konflikt mellom etikk og økonomi. Men her passer de to godt sammen.

– Noen ganger er samfunnsøkonomien og etikken i konflikt, men vi gjør det selv om det koster. Andre ganger er disse faktisk sammenfallende og en gir en win-win situasjon, med gevinst på begge sider.

I en tidligere versjon av denne artikkelen var det ikke gjort klart at Babic ikke uttalte seg på vegne av Leger Uten Grenser.

I en kommentar til Resett skriver kommunikasjonssjef Silje Grytten i Leger Uten Grenser:

– Leger Uten Grenser har ikke gitt noen uttalelse om flyktninger i en økonomisk sammenheng, slik Resett feilaktig fremstiller det som i denne saken. Undertegnede ringte redaktør morgenen 30.mars for å opplyse Resett om feilen, men redaktøren nektet å endre innholdet uten skriftlig tilsvar, selv etter å ha blitt gitt klare opplysninger om at påstanden ikke medførte riktighet.

annonse

– Leger Uten Grenser har gjennom årene sendt tusenvis av dedikerte, dyktige medarbeidere på feltoppdrag. Disse står naturligvis fritt til å benytte seg av sin ytringsfrihet, på lik linje med alle andre. Men det å fremstille uttalelser fra privatpersoner som har vært på feltoppdrag for Leger Uten Grenser, som offisielle uttalelser fra organisasjonen, må sies å være svært uredelig av Resett. Både ovenfor leserne sine, forfatteren av artikkelen og vår organisasjon. Vi ber Resett om å rette opp feilen.»