– Det er provoserende og skuffende at vi lærere sitter igjen som lønnstapere, sier lærer Live Braathen Ellingsen på Eiker videregående skole i Buskerud.

Ellingsen står blant pultrekkene med 16- og 17-åringene i klasseværelset. Her underviser hun elevene i 1. klasse studiespesialisering i matte.

Med fem års utdanning, etterutdanning i ledelse og 12 år bak kateteret tjener Ellingsen 530.000 i året. Hun mener at lønnen burde vært høyere.

– Ikke fordi det er så slitsomt med elevene, de er en veldig grei gjeng, sier pedagogen.

For Live Braathen Ellingsen stortrives i jobben. Hun vil bare ha samme lønnsvekst som andre grupper i kommunen får.

– Vanskelig å leve med for lærerne

Lærerne har fått fem prosentpoeng mindre i lønnstillegg i løpet av siste ti år enn andre ansatte i Kommune-Norge, viser tall fra Det tekniske beregningsutvalg for inntektsoppgjørene, TBU.

Mens andre kommuneansatte fikk en lønnsvekst på 47,6 prosent fra 2008 til 2017, var lønnsvekten på 42,6 prosent for lærere og skoleledere.

Dette provoserer leder Steffen Handal i Utdanningsforbundet.

TOMME ORD: Steffen Handal i Utdanningsforbundet mener at politikernes snakk om å løfte læreryrket bare er tomme ord når det ikke følges opp med høyere lønn. Foto: Gorm Kallestad / NTB scanpix

– Vi har tapt tilsvarende to lønnsoppgjør de siste ti årene. Det er så mye at det er vanskelig å leve med for lærerne, sier Handal.

Tallene er egentlig enda dårligere for lærerne, siden skolelederne er med i samletallene fra TBU, fremhever lederen i Utdanningsforbundet, som mener at lønnen gjør at mange lærere slutter i skolen.

Hvordan telles kvalifiserte lærere? Ekspandér faktaboks KOSTRA versus GSI, og mulige feilkilder Hvordan forklare avviket mellom KOSTRA, som opererer med ca. 10 000 lærer uten pedagogisk utdanning og GSI, hvor det er registrert ca. 1600 årsverk uten godkjent utdanning? Avviket har flere årsaker, og det er knyttet en viss usikkerhet til tallene i både KOSTRA og GSI. Én av de viktigste årsakene til avviket mellom dem er at KOSTRA opererer med antall personer, mens GSI registrerer årsverk. Blant de som KOSTRA har registrert at mangler godkjent utdanning, er det relativt mange vikarer o.l. med små stillingsstørrelser. Det er grunn til å tro at dersom man kunne summert opp stillingsstørrelsene, ville disse utgjøre relativt få årsverk. På bakgrunn av dette overestimerer trolig KOSTRA den reelle bruken av personale uten pedagogisk utdanning. En annen forklaring på avviket mellom KOSTRA og GSI ligger i at de innhenter informasjonen på to helt ulike måter. Det er den enkelte skole som innrapporterer i GSI, og baserer seg på situasjonen slik den er 1. oktober. Skolen skal registrere opplysningene for resten av året slik de har planlagt det. Dette betyr trolig at uforutsett vikarbruk på grunn av sykdom osv. ikke blir registrert i dataene, noe som medfører at GSI underestimerer bruken av lærere uten godkjent utdanning. KOSTRA-dataene om antall lærere uten godkjent pedagogisk utdanning er basert på registerdata fra Arbeidstakerregisteret og er statustall i den 3. uken i november. KOSTRA-dataene gir altså et øyeblikksbilde av situasjonen. Hvis dette tidspunktet avviker mye fra resten av skoleåret, vil tallene gi et feilaktig bilde. Informasjonen om hvilken utdanning de ansatte har hentes fra Norsk utdanningsdatabase (NUDB), som inneholder opplysninger om hvilken utdanning alle voksne personer i Norge har. Eventuelle feil i NUDB vil påvirke opplysningene i KOSTRA. Har en person f.eks. tatt utdanning i utlandet, så blir ikke utdanningen automatisk registrert i NUDB, og dette medfører at vedkommende står oppført i NUDB med lavere utdanning enn de egentlig har. Det tar ofte også noe tid å få registrertutdanningen i NUDB, og dermed KOSTRA, slik at f.eks. lærere som nettopp har tatt pedagogikk kan bli talt som lærere uten pedagogisk utdanning. Oppsummert betyr dette at det ikke er grunn til å forvente at GSI og KOSTRA gir helt identiske resultater, da KOSTRA og GSI måler to forskjellige ting. KOSTRA måler lærerens utdanning, mens GSI måler om lærerne har godkjent utdanning. Kombinert med de andre ulikhetene over er det grunn til å tro at GSI i betydelig grad underestimerer innslaget av ikke godkjente lærere, mens KOSTRA i noe grad overestimerer den reelle bruken av lærere uten godkjent utdanning. (kilde: Utdanningsforbundet)

– Fremstår som tomme ord

– Vi som er lærere må bli mer verdsatt i lokale forhandlinger. Lokale arbeidsgivere må bruke lønn for å rekruttere og beholde lærerne, sier Handal, og legger til:

– Mens ambisjonen om sterke, kompetente og trygge lærere fremheves i storting og i regjering, så ser vi at lokale arbeidsgivere nedprioriterer lønnen til lærerne. Dette med å satse på lærere fremstår som tomme ord. Flukten fra læreryrket må stoppes. Vi har lærermangel og en økende bruk av ukvalifiserte lærere i skolen øker.

Les også: Stadig færre lærere i grunnskolen

TRENGER DE BESTE: Elevene trenger de beste lærerne, og for å få det til, må lønnen økes, mener Utdanningsforbundet. Foto: Hedvig Bjørgum / NRK

Mer komplekst enn lønn

Det er kommunenes organisasjon KS som er lærernes arbeidsgiver. KS er ikke helt enig med Utdanningsforbundet i at lærerne har sakket etter i lønnsutviklingen.

– En grunn til mindrelønnsutviklingen for lærere som gruppe er at mange høytlønte lærere sluttet og ble erstattet av yngre lærere med lavere lønn, sier avdelingsdirektør Hege Mygland i KS.

HØYTLØNNEDE SLUTTET: Hege Mygland i KS mener at lærerne ikke har sakket etter i forhold til andre yrkesgrupper, men at høytlønte eldre lærere har sluttet. Foto: Terje Pedersen / NTB scanpix

– En annen årsak er at mange kommuner i lokale oppgjør har prioritert yrkesgrupper som det har vært vanskeligere å rekruttere enn lærere, fortsetter hun.

Mygland mener at lønnsutviklingen til den enkelte lærer har vært på linje med andre sammenlignbare yrkesgrupper i kommunene.

Ikke fornøyd

Men lærer Ellingsen er ikke fornøyd med lønnsutviklingen.

– Jeg gikk inn i læreryrket fordi jeg er glad i å jobbe med unge, men jeg hadde ikke sett for meg at lønnen skulle sakke så mye etter andre yrkesgrupper, sier hun.

REKRUTTERE OG BEHOLDE: Live Braathen Ellingsen mener man må øke lærerlønnen ikke bare for å rekruttere nye lærere, men også for å holde på dem som allerede er i skoleverket. Foto: Hedvig Bjørgum / NRK

– Det er mye snakk om dårlig lønn på lærerværelset. Det er viktig at det tenkes lønn både for å rekruttere nye unge lærere, men også for å beholde de som allerede er i skoleverket, sier Ellingsen.