Dette er saken:

De kvinnelige politibetjentene har forklart at de hadde dødsangst fordi de mener Stedt gikk til angrep på dem.

Ifølge fire vitner, som var på legevakten, var Stedt bare redd og ville komme seg unna. De har forklart at han ikke gikk til angrep.

En mannlig ambulansemedarbeider grep inn i situasjonen. Han har forklart at han grep inn i en situasjon som var ute av kontroll. Han tok derfor halsgrep på Stedt for å hjelpe politibetjentene med få kontroll på ham.

Halsgrepet ble holdt i 58 sekunder, det meste av tiden mens Stedt ligger på magen på gulvet.

Rettsmedisinerne har konkludert med at Erik Are Stedts død skyldtes kvelning ved press mot halsen.

– Det var overhodet ikke hans hensikt å skade noen, men å forebygge skade, og han forsøkte å håndtere situasjonen så forholdsmessig som han kunne. Han er svært lei seg for at det fikk dødelig utgang, sier ambulansemedarbeiderens forsvarer Christian Hjort.

I tre år har NRK forsøkt å få utlevert overvåkingsvideoen fra Oslo legevakt. Fredag påla Høyesterett at Spesialenheten for politisaker må utlevere videoen til NRK.

I dag ble videoen sendt til NRK.

Videoen består av klipp fra tre overvåkingskameraer som viser det som skjedde da psykisk syke Erik Are Stedt døde.

Dør mens han ligger på magen

Saken begynner om kvelden, den 29. november 2012.

Erik Are Stedt eskorteres av to politikvinner inn på legevakten i Oslo.

KVALT: Erik Are Stedt. Foto: Privat

Klokken 21.30 samme kveld blir han erklært død.

Han dør mens han ligger på magen. En ambulansesjåfør holder et grep rundt halsen hans som varer i til sammen 58 sekunder. Politikvinnene holder hver sin arm.

Saken havner på bordet til Spesialenheten for politisaker. Etterforskingsleder Helle Kristin Gulseth innstiller på å tiltale ambulansesjåføren for legemsfornærmelse med døden til følge.

Den 29. november 2012 er en mandag. I politivakta på Sentrum politistasjon i Oslo dukker Erik Are Stedt opp. Han ønsker å levere en anmeldelse.

Til politimannen som er på vakt forteller han at han er kidnappet av IRA og at politiet måtte løse saken.

Det har gått 20 år siden Stedt fikk diagnosen paranoid schizofreni, en alvorlig psykisk sykdom.

Politimannen mener Stedt bør ha legetilsyn. Han kaller opp en patrulje. I bilen sitter to kvinnelige betjenter.

De kjører ham til legevakten.

LEGEVAKTEN I OSLO: Da Erik Are Stedt ville gå, oppstod det et basketak inne på legevakten. Foto: Solum, Stian Lysberg / NTB scanpix

– Prøvde bare å komme seg vekk

Flere personer blir vitner til det som så skjer.

Men versjonene spriker.

Fire vitner på legevakten forteller denne historien: De oppfattet ikke at Stedt gikk til angrep på politibetjentene, men at han bare forsøkte å komme seg vekk. Ifølge et politidokument har ett av vitnene forklart dette:

«Personen ropte og det virket for vitne som at han bare var desperat og ville bort og vekk. (…) Vitne ble spurt av rapportskriver om hun så at personen var voldelig imot de to tjenestekvinnene. Hun oppfattet det som at han fektet og vred seg løs, men ikkje at han slo etter dem. Vitnet oppfattet det ikkje som at han angrep tjenestekvinnene og var voldelig imot dem».

Ifølge Stedts foreldre ville han bort og vekk de gangene han gikk inn i en psykose.

– Han føler at noen følger etter han, men han har aldri tidligere vært voldelig mot andre. Han blir bare redd, og vil flykte. Vi har flere ganger måttet lete etter han fordi han har stukket til skogs, og vi har flere ganger måttet holde han igjen med fysisk makt, sier foreldrene.

Dette har politikvinnene fortalt: På legevakten er Stedt rolig. Men så vil han plutselig forlate lokalet. De har blitt fortalt at Stedt skal på sykehuset og er blitt bedt om å kjøre ham. Når politikvinnene ber ham vente og tar tak i armene hans, får han en nærmest eksplosiv reaksjon og forsøker å komme seg vekk. Han skal ha slått mot betjentene og det oppstår et kraftig basketak.

Video fra kamera 2 Du trenger javascript for å se video.

– Politikvinnene fikk dødsangst

Politikvinnenes advokat, Jens-Ove Hagen, er kjent med at NRK publiserer overvåkingsvideoen.

Han har tidligere sagt til NRK at politikvinnene fikk dødsangst.

FØLTE DØDSANGST: Politikvinnenes advokat, Jens-Ove Hagen, sier dødsangst gjorde at de handlet som de gjorde. Foto: Karlsen, Anette / NTB scanpix

– De opplevde situasjonen som uhåndterbar. De var satt til å utføre et tjenesteoppdrag, å følge fornærmede til legevakten fordi han fremsto som psykisk syk. Den voldsomme reaksjonen som avdøde fikk da politiet ønsket å holde ham tilbake, kom helt overraskende på dem, og de mistet kontrollen. To tjenestekvinner som forsøkte med vanlig politimessig arbeid å holde ham tilbake, maktet altså ikke det, sier Hagen i dag.

Den ene politibetjenten har ifølge Spesialenhetens påtalevedtak sagt at hun opplevde at de ikke hadde kontroll, og at hun følte Stedt ville slå henne i hjel dersom han fikk muligheten: «Hun har beskrevet at han var «svart i blikket», og at han ikke ga seg, og hun følte at det var enten ham eller henne,» heter det.

Både etterforskingsdokumenter NRK har fått tilgang til, og overvåkingsvideoen viser at ambulansearbeideren til slutt griper inn i situasjonen.

– De anser det som helt nødvendig at han trådte til for å assistere dem i en uhåndterbar situasjon. De er takknemlige for hans bistand, sier Hagen.

Slik det synes i videoen NRK har fått utlevert, tar det rundt 20 sekunder fra basketaket begynte til ambulansemedarbeideren griper inn.

Han tar tak i skuldrene og forsøker å dra Stedt bakover. Når det ikke nytter, tar han grep med den ene armen rundt halsen hans. Etter åtte sekunder faller alle fire i bakken.

I 50 sekunder ligger Stedt på magen på bakken med ambulansesjåføren, som fremdeles holder et halsgrep på ham, oppå seg, mens politikvinnene forsøker å sette håndjern på ham.

I Spesialenhetens vedtak heter at det det i videoen «synes som om nå avdøde selv beveger leggene kort tid etter at han er lagt ned på gulvet». Overvåkingsvideoen viser at bena ellers ligger tilsynelatende helt urørlige på gulvet.

– Hva gjorde politikvinnene for å få ambulansearbeideren til å slippe halsgrepet?

– Ut fra deres ståsted var ikke situasjonen under kontroll før han var påsatt håndjern. Den korte tiden før han beklageligvis avgikk ved døden, måtte de bruke på å få satt håndjern på ham. De kan ikke se hva annet de skulle gjøre, og situasjonen var uoversiktelig for dem med tanke på hvilke teknikker som ble benyttet av ambulansesjåføren for å hjelpe dem i denne situasjonen, sier Hagen.

Ifølge vitner blir Stedt etter hvert blå i ansiktet.

Når politibetjentene og ambulansearbeideren etter nesten ett minutt snur ham over i sideleie, er han død eller døende.

Gjenopplivingsforsøkene er forgjeves.

Video fra kamera 3 Du trenger javascript for å se video.

– Opplever at situasjonen er ute av kontroll

Ambulansesjåførens forsvarer, advokat Christian Hjort, er kjent med at videoen offentliggjøres og sier til NRK i dag at hans klient er svært lei seg for det fatale utfallet saken fikk.

– Det var overhodet ikke hans hensikt å skade noen, men å forebygge skade, sier Hjort.

– Denne saken har vært gjenstand for en omfattende og grundig etterforskning, Videomaterialet utgjør en del av etterforskningsmaterialet, hvor den endelige konklusjonen var at det ikke forelå noe straffbart forhold hos min klient.

– Hva er bakgrunnen for at han velger å ta det halsgrepet?

– Han ønsker ikke å kommentere enkeltheter i hendelsesforløpet, men det som vil fremgå av videoen, og som han har forklart seg om, er at han griper inn i en situasjon han opplever er ute av kontroll, i et rom hvor det også sitter pasienter, og at det er behov for å bidra til å bringe situasjonen under kontroll, sier Hjort.

Ifølge Spesialenhetens påtalevedtak har ambulansemedarbeideren forklart at han var redd Stedt skulle slå i hjel politibetjentene. Han har også sagt at «det er først gjennom etterforskningen av denne saken og bruken av ordet halsgrep at han har fått kunnskap om at dette grepet er farlig».

– Hvorfor holdt han grepet så lenge?

– Jeg har ingen flere kommentarer enn dette, svarer Hjort.

– Ingen straffbare forhold bevist

Spesialenheten for politisaker har etterforsket saken.

Enhetens leder, Jan Egil Presthus, lander i motsetning til etterforskingslederen på at ambulansesjåføren ikke bør tiltales for legemsfornærmelse med døden til følge. Saken mot ambulansearbeideren blir henlagt «etter bevisets stilling».

BØR IKKE TILTALES: Leder for Spesialenheten for politisaker, Jan Egil Presthus, mente det ikke var grunnlag for straffansvar for ambulansesjåføren.

– Det er ikke grunnlag for straffansvar, har Presthus tidligere sagt til NRK.

Presthus velger å ikke legge vekt på vitneforklaringene til dem som mener at Stedt prøvde å flykte.

– Det er riktig at noen har en slik oppfatning, men i den samlede bevisvurderingen har vi ikke lagt avgjørende vekt på de enkeltstående vitneforklaringene, sa Presthus.

Når Riksadvokaten senere behandler samme sak, lander de på at saken bør henlegges: Ambulansesjåføren og de to politikvinnene handlet i nødverge, og Riksadvokaten mener derfor at «intet straffbart forhold anses bevist» for alle de tre.

Ifølge henleggelsesvedtaket mener Riksadvokaten at situasjonen på legevakten ikke var under kontroll selv om Stedt var lagt i bakken.

«Situasjonen fremsto først som under kontroll da håndjernene var satt på,» heter det.

Riksadvokaten påpeker at politiet er klar over at halsgrep er særlig farlig, men mener de to politibetjentene ikke kan holdes strafferettslig ansvarlig for ikke å ha stanset ambulansemedarbeiderens bruk av grepet.

«De var i en meget krevende situasjon som reduserte mulighetene til å rette oppmerksomheten mot NN (ambulansearbeiderens, journ.mrk.) maktbruk», heter det i henleggelsesvedtaket.

Riksadvokaten vil ikke kommentere saken i dag.

Holdt kneet ned i ryggen

De etterlatte, Erik Are Stedts foreldre, har ønsket at overvåkingsvideoen skal offentliggjøres.

Moren, Vivi Stedt, har fått se overvåkingsvideoen fra legevakten gjennom sin bistandsadvokat.

DØDSANNONSEN: Erik Are Stedts dødsannonse. Han ble 35 år. Foto: Simon Solheim / NRK

– Sånn som jeg har sett videoen, og jeg har jo sett den to ganger, sitter ambulansearbeideren oppå ham og nærmest trykker kneet ned i ryggen på ham. Han har ikke sjanse til å røre på seg for politikvinnene holder i hver sin arm. Så ser du at bena hans rister, og det er antageligvis da han dør, har hun tidligere sagt i et intervju med NRK.

– Slik vi kjenner Are, opplever vi at han ville bort, ikke at han gikk til angrep.

Politikvinnenes advokat, Jens-Ove Hagen, har sagt til NRK at kameraopptaket fra legevakten gir fasitsvaret. Han understreker at ingen av de fire vitnene var til stede under hele seansen.

– Det er ikke noe ukjent fenomen at vitner kan oppfatte et hendelsesforløp forskjellig. Heldigvis har vi et kamera som til dels tar dette fra to vinkler og som langt på vei gir fasitsvaret, sier Hagen.

– En sak av stor allmenn interesse

Det er denne videoen Høyesterett har sagt at NRK skal få se. NRK ba om innsyn i videoen i 2012, men har fått en rekke avslag fra både Spesialenheten for politisaker og Riksadvokaten.

FRA FAMILIEALBUMET: Erik Are sammen med faren Erik på ferie i utlandet. Foto: Privat

I 2014 gikk NRK til retten med saken. Etter å ha tapt i tingretten og lagmannsretten, vant NRK saken i siste rettsinstans.

Videoen fra legevakten publiseres nå i samråd med Erik Are Stedts etterlatte.

– Dette er en sak av stor allmenn interesse. Vi snakker om en alvorlig hendelse med et tragisk utfall som direkte følge av en pågripelse. Forklaringene om hendelsesforløpet har vært sprikende og dette har vært omtalt i media flere ganger, sier nyhetsdirektør i NRK, Alexandra Beverfjord.

– NRK Nyheter velger å publisere overvåkingsvideoen for å få frem mer fakta om hva som skjedde med Stedt på Oslo legevakt om kvelden 29. november 2012..

Foreldrene: – Fører til større rettssikkerhet

Stedts foreldre håper publiseringen kan føre til en objektiv gjennomgang av videoen.

– En slik dom fører til større rettssikkerhet. Det er bra at politiet ikke bare kan holde tilbake videoer etter eget ønske, sier paret like etter avgjørelsen.

Foreldrene har tidligere sagt at de ønsker at politiet skal være ærlige og innrømme at de har begått feil.

– Vi har full forståelse for at politibetjentene forsøkte å stoppe han, men vi klarer ikke å forstå at de kunne tillate at ambulansearbeideren fikk holde et så farlig halsgrep så lenge, sier mamma Vivi Stedt.

Les mer: Bekymret over henleggelser