Magnus Von Zernichow Fladvad (12) forteller at han har vært interessert i koding siden han gikk i fjerde klasse.

Han begynte med å følge et program skolen tilbød utenom den vanlige timeplanen, men forsto raskt at det de lærte ikke var utfordrende nok for ham.

– Jeg synes det var litt for lett. Det kunne ha vært vanskeligere, sier Magnus.

Fem tips for å kome i gang med programmering Ekspandér faktaboks Begynn med eit enkelt programmeringsspråk som bruker blokkar med kode, litt som Lego-klosser. For eksempel: Scratch og Code.org. Kodeoppgåver kan du finne hos Kodeklubben.

Programmer saman med nokon. Høyr om nokre venar vil vere med, eller bli med i ein lokal kodeklubb. Kodeklubbar finst over heile landet både for nybyrjarar og vidarekomne.

Lag ditt eige dataspel. Mange barn spelar dataspel, men du kan lage dine eigne spel heilt sjølv, eller prøve å endre på spel som eksisterar.

Løys kvardagslige utfordringar med programering. Du kan lage program eller apper som kan hjelpe deg å hugse ting, skrittellar som kan telle skritta dine, eller ein målar som seier i frå når du må vatne plantene dine.

Programmer ein "dings". Det er veldig engasjerande å programmere fysiske ting som droner og miniroboter, då får du også umiddelbar og synleg tilbakemelding på det du har programmert. Kjelde: Vibeke Guttormsgaard, Senter for IKT i utdanninga.

AVANSERT: Kursleder Quentin Mennecart i CodeAndGo lærer bort avansert programmering til barn som synes undervisningen i skolen er for lett. Foto: Oda Ording / NRK

Har kodet droner og dataspill

På kodekurset til CodeAndGo kan barn med samme interesse som Magnus få en mulighet til å utvikle sine ferdigheter innenfor programmering.

Kurset er det eneste i landet for barn som vil gå i dybden på høy-programmeringsspråket JavaScript.

– Jeg liker dette kurset bedre, fordi det er mer avansert og du lærer flere ting, sier Magnus.

SOSIAL ARENA: Kurset tilbyr en sosial arena til barn som ikke nødvendigvis ikke er like interesserte i fritidsaktiviteter som fotball og håndball. Foto: Oda Ording / NRK

I løpet av det året tolvåringen har fulgt kodekurs, har han lært å kode både droner, dataspill og nettsider. Selv har han programmert et eget spill ved hjelp av programmeringsspråket JavaScript.

BYGGER BY: Dataspillet Magnus Von Zernichow Fladvad har programmert, er inspirert av det kjente spillet «Sim City», der man bygger sin egen by. Foto: Skjermopptak

På spørsmål om hvorfor han er interessert i koding, nøler han ikke:

– Det er nok den logiske utfordringen jeg synes er det morsomste. Det å lære om hvordan ting henger sammen.

FØLGER UTVIKLINGEN: Kurset er delt inn i flere nivåer, som følger barnas utvikling i programmering. Foto: Oda Ording / NRK

Har høy intelligens og kjeder seg fort på skolen

Forsker Jørgen Smedsrud ved Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU) har forsket på evnerike barn.

Disse barna har gjerne høy intelligens, er veldig kreative og kan stå i arbeid som de synes er interessant over lang tid. I tillegg kjeder de seg raskt på skolen dersom de ikke får tilrettelagt undervisning.

UTFORDRES IKKE: Forsker Jørgen Smedsrud ved NIFU mener at evnerike barn ikke mottar nok utfordringer i dagens norske skole. Foto: Terje Haugnes/NRK

– De får ikke nok utfordringer, som i enkelttilfeller kan føre til at de får en uheldig skolegang. For mange av dem går det bra, men de går gjennom store deler av skolegangen og kjeder seg, spesielt i fagene de er dyktige i.

Internasjonale studier viser at dette i ytterste konsekvens kan føre til at barna dropper ut.

– For evnerike barn løsner det ofte sosialt når de får et tilbud der de kan møte likesinnede. Da sikter jeg ikke nødvendigvis til andre med kjempehøy intelligens, men som deler de samme interessene.

Charlotte om koding: – Noe mange andre ikke kan

Charlotte Griffing Young (12) deltar på det samme kodekurset som Magnus.

Hun er også fornøyd med at det finnes et tilbud for barn som er interessert i å lære mer avansert programmering.

– Koding er gøy fordi man kan lage noe, og fordi det er noe mange andre ikke kan.

– Hvis du kunne ha kodet hva du ville, hva skulle det ha vært?

– Kanskje en nettside der man kan donere penger for å hjelpe klimaet og miljøet. Det hadde vært fint.

KREATIV FRIHET: Charlotte Griffing Young synes det beste med koding er å kunne lage nettsider. – Det er veldig gøy, for vi har mye frihet til hva vi kan gjøre. Foto: Oda Ording / NRK

Mor: – God erstatning for ski eller fotball

Til høsten skal Magnus begynne på ungdomsskolen NRG-U for barn som er spesielt interesserte i realfag.

PASSER: Karen Von Zernichow Fladvad sier at kodekurset passer perfekt for sønnen, som er spesielt opptatt av matte, vitenskap og logikk. Foto: Oda Ording / NRK

Magnus' mor Karen Von Zernichow Fladvad er svært positiv til at CodeAndGo tilbyr kodeundervisning som gir sønnen noe å bryne seg på.

– Det legges opp til klasselag i fotball, og når du faller utenfor er det en del sosiale aktiviteter du går glipp av. Så dette kurset er en god erstatning til ski eller fotball.

SOMMERKURS: To uker i sommer holder CodeAndGo et kurs som strekker seg over én uke, der barna skal bruke fem timer om dagen på å lage nettsider og dataspill. Foto: Oda Ording / NRK

Fremtidsrettede ferdigheter

Daglig leder Urte Sniaukstaite i CodeAndGo mener det er positivt at enkelte skoler har fått nybegynnerkurs i koding på timeplanen.

– Det sitter nok mange barn der ute som har stor interesse for teknologi eller realfag, men som ikke har noen arena der de kan gå mer i dybden slik vi gjør her.

GODE TILBAKEMELDINGER: Daglig leder Urte Sniaukstaite i CodeAndGo sier de mottar gode tilbakemeldinger fra foreldrene som har barn på kodekurset. Foto: Privat

Om ikke mange år vil flere jobber erstattes helt som en konsekvens av robotiseringen av arbeidslivet.

Den daglige lederen peker på at programmeringsferdigheter vil være svært attraktivt for fremtidens arbeidsgivere.

– Her får man utfolde seg kreativt samtidig som man får lært noe nytt som også er veldig fremtidsrettet.