VIRKER: Fengselsfugler er mindre ­kriminelle og kommer seg raskere inn i arbeidslivet enn forbrytere som soner andre straffer, viser ny forsknings­rapport. Nøkkelen er jobbtrening.

Fengsel

Forbryterer som dømmes til fengsel, klarer seg bedre enn folk som begår samme forbrytelse, men ikke havner bak murene, viser ny forskning.

Fem år etter domfellelse har de som dømmes til fengsel, i snitt 27 prosent lavere sjanse for å ha blitt dømt for nye forbrytelser, enn de som ikke blir idømt fengselsstraff.

For de 60 prosentene av innsatte som ikke har vært i jobb de siste fem årene før soning, er effekten enda større. I denne gruppen synker sjansen for at de har begått nye forbrytelser etter fem år med 46 prosent, og andelen som er i jobb er 40 prosent høyere etter fem år, sammenlignet med dem som dømmes til andre straffer enn fengsel.

Fengselsstraff: • Ny forskning viser store forskjeller mellom domfelte som dømmes til fengsel, og folk som dømmes for samme forbrytelser, men til mildere straffer. • Fem år etter domfellelse er det 27 prosent lavere sjanse for at domfelte som har sittet i fengsel, har begått nye forbrytelser. • Blant domfelte som ikke hadde jobb før soning, har de som har sittet i fengsel, 40 prosent høyere deltakelse i arbeidslivet etter fem år. • Forskerne har fulgt 22.000 domfelte over fem år i perioden fra 2005 til 2009.

Arbeidstrening

– Arbeid er nøkkelen. Det vi finner er at arbeidsmarkedsprogrammer i fengsel gir folk muligheter, mens de som ikke idømmes fengsel, antakelig havner tilbake i gamle mønstre siden de ikke får oppfølging, sier Katrine Løken, professor i økonomi ved Universitetet i Bergen.

Hun er én av fire forskere som har skrevet artikkelen «Incarceration, Recidivism and Employment». Artikkelen er et resultat av omfattende arbeid: Forskerne har sett på data fra over 22.000 domfelte i perioden fra 2005 til 2009 og hvor de er fem år etter dom.

Tidligere har det vært vanskelig å dokumentere positive eller negative effekter av fengselsstraff, men ved å sammenligne forbrytere som har begått samme forbrytelse, men har blitt idømt forskjellige straffer er det mulig å isolere effekten av fengsel.

– Kan dette være et argument for at flere bør dømmes til fengsel?

– Kanskje, men det kan også være at man burde satse på oppfølging for dem som ikke kommer i fengsel. Men det er helt klart et argument for at det er mulig å få fengsler til å ha en positiv effekt og at det er verdt å satse på arbeidsprogrammer i fengslene, sier Løken.

Nei til fengsel

– Stort sett mener vi at fengsel ikke hjelper, sier Johan Lothe i stiftelsen Wayback.

Wayback er laget av folk som har sonet i fengsel og jobber med å hjelpe fanger med å få et normalt liv etter soning. Lothe håper ikke funnene fører til mer bruk av fengsel.

– Dette viser ikke at fengselsstraff hjelper. Det viser at utdanning, oppfølging, hjelp til jobb og å bygge nye nettverk fungerer, sier Lothe, som selv har soningserfaring.

Han påpeker at fengsel er en stor belastning.

– Mange opplever isolasjon og fravær av et sosialt liv. Man blir preget av soningslivet. Får sosial angst. Fra å være en som ikke har ramlet helt utpå, havner du plutselig sammen med andre kriminelle og former gjerne en kriminell identitet. Utenfor går verden videre, men du er isolert fra det. Du detter bakpå, forteller Lothe.

Han forklarer at soning også medfører en rekke praktiske problemer. Én av tre mister bolig under soning. Folk i arbeid mister jobben etter 60 dager i soning.

– Mange føler at soningen først starter når man slipper ut av fengsel, sier Lothe som også minner om at mange fanger har problemer med rus og psykiatri, som ikke nødvendigvis blir bedre av å bli sperret inne.

Hvorfor fengsel?

Katrine Løken understreker at forskningen ikke betyr at fengsel er bra for alle.

– Våre funn betyr ikke at fengsel ikke kan ha en negativ effekt for noen. Dette er statistikk og vi ser på snitteffekt for denne populasjonen.

– Viser ikke funnene først og fremst at det er bra med jobbtrening og utdanning? Trenger man fengsel for å få den effekten?

– Det er vanskelig å skille mellom effekten av fengsel og jobbtrening. Det er mulig du vil kunne få effekt av å dømme folk til å følge arbeidstrening, heller enn fengsel. Vi har sett at arbeidstrening fungerer i fengsel, men vi kan ikke si hvordan de ville fungert utenfor, sier Løken.

At økt innpass i arbeidslivet etter soning er det som forklarer reduksjon i kriminalitet, er tydelig. Mens gruppen som ikke har jobbet de siste fem årene før de soner, har store positive effekter av soning, finner forskerne null positiv effekt for dem som var i jobb før de begynte soningen.

Kriminalomsorgen er ansvarlige for oppfølging av fanger i fengslene og mener funnene stemmer med virkeligheten de ser ute i fengslene.

Positivt

– Vi leser dette med stor interesse. Vi registrerer at den legger vekt på at rehabilitering i form av å tilby innsatte arbeid og utdanning kan gi lavere tilbakefall, og det er i samsvar med våre erfaringer, sier fungerende avdelingsdirektør Kristin Tandberg i Kriminalomsorgsdirektoratet.

jos@klassekampen.no