– Jeg synes det er helt uholdbart, sier Anne Gropen Olsen (50). Hun er en av dem som betaler tilbake Nav-støtte inkludert skatt.

– Det er jo mer logisk å betale netto enn brutto, sier Olsen.

Nå trekkes hun hver måned på et krav om å betale 165.000 kroner tilbake til Nav mens hun venter på at Skatteetaten og Nav skal rydde slik at gjelden blir mindre.

Skatteetaten talte ved årsskiftet 41.000 Nav-brukere som holder på å betale tilbake feilutbetalt Nav-støtte på til sammen 2,8 milliarder kroner til Nav. Arbeidet med å fjerne skatten fra denne gjelden er i gang, men kan vare fram til sommeren 2021.

– Det er manuelt arbeid både hos Nav og hos Skatteetaten å få rettet opp disse sakene slik at de ikke må betale skatt knyttet til tilbakebetaling av ytelser, sier skattedirektør Hans Christian Holte til NRK.

Endret reglene

Når Nav betaler ut penger til syke, uføre og arbeidsledige, trekkes skatten fra før utbetaling. Slik praksisen også er når arbeidsgivere utbetaler vanlig lønn.

Men når Nav mener en ytelse har blitt utbetalt feil, har etaten krevd tilbake både ytelsen og skatten. Nav har altså krevd mer tilbake av folk enn de fikk inn på kontoen sin.

Fram til nå har Nav-brukerne kunnet få tilbake skattepengene først når hele kravet fra Nav har vært betalt.

Etter NRK-avsløringene før jul om Skatteetatens skattetabbe fikk 15.300 personer i januar tilbake 83,8 millioner skattekroner. De hadde allerede betalt ned hele kravet til Nav.

Ved årsskiftet endret Skatteetaten reglene slik at folk i framtiden ikke skal betale tilbake både Nav-ytelser og skatt.

Betaler som før

Skattedirektøren lovte før jul å rydde opp slik at folk bare betaler tilbake Nav-støtten de faktisk fikk utbetalt, og ikke skattepengene de aldri fikk.

Men fram til sakene er gjennomgått må de som holder på betale Nav-gjeld fortsatt betale samme beløp som før. Nedbetalingen skjer vanligvis månedlig ved trekk i nye ytelser eller lønn.

TAR TID: Skattedirektør Hans Christian Holte forteller at ting tar tid fordi mye av arbeidet foregår manuelt. Foto: Beate Riiser / NRK

– Det er totalt 41.000 saker på personer som er i et tilbakebetalingsløp, bekrefter skattedirektør Holte til NRK.

Skattedirektøren lover at sakene skal løses uten at folk selv behøver å gjøre noe.

– Det jeg er aller mest opptatt av, er at vi får rettet opp alle disse sakene så fort som overhodet mulig. Så skal vi være i mål med dette senest i 2021, sier Holte.

Før Skatteetaten kan justere skatten må Nav gå gjennom hver sak og finne ut hvor mye av kravet som er betalt tilbake. Nav regner med å være ferdig med sin del av arbeidet i 2020.

Først når alle sakene er gjennomgått vet man hvor mye av totalgjelden på 2,8 milliarder som var skatt.

Raskere gjeldfri

Nav har satt åtte saksbehandlere til å behandle disse 41.000 sakene fortløpende. Samtidig utvikler etaten datasystemene for at arbeidet skal gå raskere.

– De som har en pågående tilbakebetalingssak må fortsatt betale samme beløp i måneden, om de ikke inngår annen avtale med Skatteetaten. Etter at Nav har behandlet saken, vil nedbetalingstiden på den gjenstående gjelden kunne bli kortere, sier økonomi- og styringsdirektør Marianne Fålun i Nav.

Nav opplyser til NRK at sakene der kun skattebeløpet står igjen til nedbetaling blir prioritert. Disse sakene skal være ferdige før påske.

Flere kan ha skatt til gode

Nav og Skatteetaten rydder nå først og fremst i skattesaker fra årene mellom 2016 og 2019.

Etter NRKs saker har 2500 mennesker tatt kontakt med Skatteetaten for å be om skatt også for eldre saker.

En kvinne på Sørlandet fikk nylig tilbake nærmere 60.000 skattekroner etter å ha betalt tilbake ytelser for 2012 og 2013.

Ingen vet hvor mange som ennå kan ha skatt til gode etter tilbakebetalt Nav-støtte siden Stortinget endret loven i 2009 og fram til 2016. De må fortsatt be om å få tilbake skattepengene sine selv.

Skattepenger på Nav-ytelser Ekspandér faktaboks Fram til 2009 tok NAV kontakt med Skatteetaten som beregnet hva skattetrekket skulle vært dersom feilutbetalingen ikke hadde skjedd, og tok hensyn til skattebeløpet i kravet som skulle tilbakebetales. I 2009 endret Stortinget folketrygdloven og gav hver enkelt ytelsesmottaker ansvar for å kreve tilbake skattepengene sine etter at Nav hadde krevd og fått tilbake brutto ytelser. I perioden 2009 – 2012 sendte NAV endringsoppgave til Skatteetaten når bruttokravet ble sendt til innkreving. Endringsoppgaven reduserte ytelsen med bruttobeløpet, slik at brukeren kunne be om et nytt skatteoppgjør på bakgrunn av reduksjonen av ytelsen. I 2013 endret Skatteetaten og NAV praksis, og Nav sluttet å sende endringsoppgaver når bruttokravet ble sendt til innkreving. Da kunne skattyter selv be Skatteetaten om å endre ligningen for det beløp de faktisk hadde tilbakebetalt, og dokumentere dette. I 2015 begynte Nav å sende endringsmeldinger til Skatteetaten. I 2017 startet Nav og Skatteetaten et formelt samarbeid som gjorde at Nav-brukeren fikk tilbake skatten etter at hele bruttoytelsen var betalt tilbake. Da behøvde ikke lenger enkeltmennesker selv å kreve tilbake skatten. Ordningen kom istand etter kritikk fra Sivilombudsmannen. Der feilutbetaling og tilbakebetaling skjedde samme år ble nettoprinsippet benyttet (ca 1/3 av sakene). Fra 2020 endret Skatteetaten og Nav både regler og praksis slik at folk slipper å betale tilbake skatten når de må betale tilbake ytelser til Nav. Det betyr at folk skal betale tilbake kun penger de faktisk har fått utbetalt, altså netto ytelse. (Kilde: Skatteetaten, Stortinget, Nav)

Les også: