VANSKELIG SAK: Statsminister Erna Solberg (H) sier til VG at det vil være krevende å hente ut foreldreløse barn av norske IS-medlemmer. Foto: Gisle Oddstad

Erna Solberg til VG: – Barna skal ikke brukes for å komme til Norge

Statsminister Erna Solberg (H) frykter at foreldreløse barn i Syria og Irak skal brukes for å søke om familiegjenforening for IS-krigere. Mødrene kan gi barna fra seg, men kan ikke forvente hjelp selv.

Oppdatert 23. april 2019

Artikkelen er over ett år gammel

I den kaotiske og uoversiktlige situasjonen i Al-Hol leiren sitter elleve norske barn: Seks av dem med sine mødre, mens fem er antatt foreldreløse. Rundt denne lille gruppen barn raser det nå en heftig debatt.

Solberg åpnet mandag morgen for at regjeringen vil prioritere å jobbe for å hente hjem foreldreløse barn, og ble umiddelbart møtt med motkrav om at alle barn bør hentes hjem.

les også Jonas Gahr Støre: – Vi må stille opp for alle barna av IS-krigere

Prioriterer de svakeste

Slik svarer Solberg på påstander om at hun legger opp til forskjellsbehandling av barn i nød:

– Vi vil prioritere å hente de foreldreløse barna, fordi de ikke har noen foresatte, og er uten noen til å ta vare på dem. Det er en naturlig prioritet å hente ut dem som er svakest først, dersom det lar seg gjøre, sier Erna Solberg til VG.

– Vi er bekymret for alle barna, men vi har sagt at slik situasjonen er nå, så er det ikke er aktuelt å hente ut mødrene. De som sier at vi bør hente hjem alle barna, bør si noe om de mener at vi skal hente IS-kvinnene også, fortsetter hun.

– Kan det bli aktuelt å ta barn fra mødrene, eller be dem om å gi fra seg barna?

– Norske myndigheter har ikke juridisk mulighet til å ta barn mot foreldres vilje, så i så fall må mødrene gi samtykke til det. Men barna skal ikke være en måte for mødrene en å komme ustraffet til Norge på. Dersom mødrene kommer seg hit for egen hånd, vil det også måtte tas en vurdering om straffeforfølgelse for det de har vært med på.

Erna Solberg om barn av IS-kvinner: – Det finnes ingen enkle løsninger

forrige













fullskjerm neste SPRENGT KAPASITET: De medisinske og sanitære forholdene i al-Hol leiren er under et voldsomt press. Her trekker gutter hjem matvarer i selvlagde kjerrer, på de gjørmete veiene.

DNA-test kreves

Solberg påpeker at også foreldreløse barn må identifiseres via DNA-test, før man eventuelt kan gi norsk statsborgerskap.

– Vi må være sikre på at de er norske, og være sikre på hvem de er. Vi vil ikke kreve å få en fødselsattest fra en krigssone styrt av IS, men en DNA-prøve må vi ha. Og vi må jobbe for å forsikre oss om hva som er status for deres foreldre, altså om barna faktisk er foreldreløse, sier Solberg.

– Barna skal ikke brukes for å komme til Norge. Vi vil ikke at det skal dukke opp foreldre som er IS-krigere som søker familiegjenforening med barn vi har hentet hjem, utdyper hun.

Statsløst område

Solberg forklarer at hver sak må vurderes individuelt, men at det uansett er langt mer komplisert enn det er blitt gitt inntrykk av: Norge har ikke tilgang til leiren, som ligger i et statsløst område i Syria, som den kurdisk-dominerte militsen SDF kontrollerer. Nærmeste norske utenriksstasjon er i Amman i Jordan.

– Jeg vil ikke gi inntrykk av at de finnes en «quick fix». Det er ikke sikkert dette lar seg gjøre. De organisasjonene som vi har vært i kontakt med så langt kan kun formidle kontakt fra kvinnene og ut, men ikke fra norske myndigheter og inn i leiren.

Politisk er saken vrien for de fire regjeringspartiene: Venstre og KrF har tatt til orde for at alle norske barn bør hentes hjem, mens Frp har påpekt at mødrene selv har skyld i barnas vanskelige situasjon, og mener at Norge bør avvente og se an hva andre land gjør.

I SYRIA: Bildet viser to av de seks barna til norske IS-kvinner som sitter i interneringsleir i Syria: En gutt på fire og en jente på to år. Foto: Privat

– Er det intern uenighet i regjeringen som gjør det til en så vanskelig sak?

– Nei, det er de vanskelig realitetene på bakken i Syria og Irak som gjør det krevende.

– Men er det enighet internt i regjeringen om hvordan dere skal håndtere saken?

– Det er en stor bekymring for barna, det er regjeringen enig om. Men vi er også enige om at vi ikke vil at barna skal kunne brukes til at IS-krigere kommer seg til Norge.

– Noen av mødrene sier at de ikke sverget troskap til IS, og ikke gjorde annet enn å passe barn og lage mat. Bør de vurderes på en annen måte?

– Jeg vil ikke kommentere enkeltsaker, men generelt kan jeg si at også kvinner spilte en viktig rolle i rekruttering og propaganda for IS. Situasjonen for barna er akutt og vanskelig, det er der vi har vårt fokus.

Publisert: 23.04.19 kl. 16:44 Oppdatert: 23.04.19 kl. 17:37

Mer om Den islamske staten (IS)