Store summer for (nesten) ingenting

Regjeringen har brukt milliarder på «månelandingen» på Mongstad, men prosjektet har nesten ingen resultater å vise til.

FYRER FORTSATT FOR KRÅKENE: Statsminister Jens Stoltenberg (Ap) åpnet i mai teknologisenteret på MOngstad, bak til venstre står olje- og enerigminister Ola Borten Moe. Vis mer byoutline MARIT HOMMEDAL

Publisert: Publisert: 1. desember 2012 12:21

** Et testsenter for forskning

** Et erfaringsnotat som ble utdelt på en kongress nylig

** Et måleinstrument for aminers (et stoff som kan brukes til å fange CO2) virkning på omgivelsene

Det er svarene Olje- og energidepartementet (OED) gir når VG stiller følgende spørsmål:

Hvilke konkrete resultater har man å vise til - seks år etter at den norske «månelandingen» (utvikle og bygget et fullskala renseanlegg for CO2) som ble lansert av statsminister Jens Stoltenberg?

Klimadirektør Nils Anders Røkke ved forskningsstiftelsen Sintef i Trondheim er ikke videre imponert over resultatene så langt.



- Burde stille krav

- Det har vært brukt for lite penger på forskning, og veldig mye penger på forberedelser. Og pengebruken har ikke alltid vært like målrettet, sier Røkke.



Han mener renseanlegget allerede kunne vært på plass.

- Hadde regjeringen stilt krav om at renseanlegget skulle bygges, ville det kunne vært gjennomført i dag. I stedet har man fått storstilte diskusjoner og utredninger. Om det er ett land som har interesse av CO2-håndtering blir gjennomført, så er det Norge.

LES OGSÅ: Bellona: - Legg Mongstad ut på anbud



Klimadirektøren viser blant annet til Canada og USA.



- Da månelandingen på Mongstad ble lansert, ledet Norge og Europa an i utviklingen av CO2-fangst. Nå er vi forbigått av både USA, Canada og Kina, sier Nils Anders Røkke og legger til:



- Resten av Europa kan skylde på finanskrisen, det kan ikke vi.



Tirsdag skrev VG at prosjektet så langt har kostet norske skattebetalere 9,6 milliarder kroner. OED opplyser til VG at beløpet er 8,4 milliarder: 5,6 milliarder til testsenteret og 2,7 milliarder til forskning og testing.



Store ord

Det var under Jens Stoltenbergs nyttårstale 1. januar 2007 at månelandingsprosjektet ble lansert. Den gang var målet at renseanlegget skulle være ferdig bygget i løpet av 2013.



I dag er man minst seks år etter planen, men statsministeren nekter å stemple prosjektet som mislykket.



- Det vi har fått til på Mongstad, er verdens største og mest avanserte anlegg for utvikling av nye teknologier for CO2-fangst. Vi har bygget et teknologisenter på Mongstad, hvor forskere fra hele verden kan teste og utvikle løsninger med ulike teknologier. Det er i seg selv et stort teknologi-sprang, sier Stoltenberg.



- Men nå var det vel en fase to med rensing av gasskraftverket på Mongstad som var målet med månelandingen?



- Fase én har alltid vært et mål i seg selv, det skal gi oss teknologi til å kunne ta en investeringsbeslutning om fase to i 2016, slik vi har sagt tidligere. Nå står testsenteret, og det står seg godt.

LES OGSÅ:

