PÅ LANDSMØTE: Partileder Bjørnar Moxnes, flanker at andre nestleder Silje Josten Kjosbakken (t.v.) og første nestleder Marie Sneve Martinussen. Foto: Thomas Andreassen

Rødt beholder «kommunisme»

GRORUDDALEN (VG) En av de mest følelsesladede debattene på Rødts landsmøte har vært hvorvidt de skal beholde eller fjerne ordet «kommunisme» fra prinsipprogrammet sitt. De fjerner det ikke.

Oppdatert 12. mai 2019

Artikkelen er over ett år gammel

Dermed tapte partileder Bjørnar Moxnes denne kampen. Han kaller seg selv ikke kommunist, men sosialist, og forsøkte å fjerne ordet fra Rødts prinsipprogram også i 2014.

Søndag stemte 63 av rundt 220 Rødt-delegater for å stryke ordet helt. Fem stemte blankt. De stemte i tillegg for å beholde formuleringen «Det var dette Karl Marx kalte kommunisme», i stedet for å endre til «Dette kaller vi i Rødt kommunisme».

Dette bestemmer Rødt på landsmøtet *Rødt vedtar et helt nytt prinsipprogram. Prinsipprogrammet skal være grunnlaget for Rødts politikk, og går opp de store linjene, ikke konkrete tiltak. Et av spørsmålene er hvordan Rødt ønsker at en revolusjon skal gjennomføres, og hvordan samfunnet skal se ut etterpå. *Kommunisme-striden har stått om en setning helt i slutten av Rødts prinsipprogram, der det har vært uenighet om kommunisme ikke skal nevnes i det hele tatt, om det skal stå «Dette var det karl Marx kalte kommunisme», eller «Dette er det vi i Rødt kaller kommunisme». * Et mindretall ville ta vekk kommunisme fra siste setning, mens et annet mindretall, bestående av blant annet landsstyremedlem Marcus Mærøe, ville endre den til «Dette kaller vi i Rødt kommunisme.». * På sitt landsmøte skal rødt i tillegg Rødt stemme over en rekke politiske uttalelser, om alt fra vindkraft på land, til Venezuela. Rødt skal også velge et nytt sentralstyre for partiet. Vis mer

– Jeg er lettet, og glad for at det var et såpass solid flertall. Nå håper jeg vi kan få ro om dette i noen år fremover, og heller vise frem hva vi mener i praktisk politikk, sier landsstyremedlem Marcus Mærøe, som er en av dem som har stått på barrikadene for «kommunisme»-ordet, til VG.

les også Her står kampen om Rødts fremtid

I den heftige kommunisme-debatten på landsmøtet lørdag, argumenterte partileder Moxnes fra talerstolen med at begrepet står i veien for Rødt, og er en snubletråd for partiets nye vekst. Men til VG sier han søndag at han lever helt fint med utfallet:

– Jeg sa hva jeg har ment om dette i mange år. Men det viktige her er at vi har fornyet programmet vårt, at vi er krystallklare på demokrati, rettigheter for enkeltindivider, at vi slår fast at vi ikke er imot all privat eiendomsrett til bedrifter, og at vi også fjerner begrep som «pampevelde» og heller har en presis analyse av fagbevegelsen. Og at vi luker ut gammelmodige begreper som «borgerskapet» som ingen har noe særlig forhold til der ute, sier Moxnes.

les også Rødt-Moxnes: Ikke en menneskerett å eie andres boliger

Internt i partiet har det nemlig vært steile fronter i kampen om hvordan Rødt skal definere seg fremover. Behandlingen av det nye prinsippogramet fortsetter utover søndagen, der partiet skal ha en endelig votering over programmet i sin helhet.

Det er ikke bare «kommunisme»-ordet som har ligget på bordet: Det nye prinsippogrammet inneholder blant annet ordet «demokrati» 85 ganger, i motsetning til 28 ganger i det gamle, går vekk fra begreper som «pampevelde» i kritikk av LO- og Ap-ledelsen, og endrer en kontroversiell formulering om motrevolusjon. Alt dette ble vedtatt av Rødt-landsmøtet.

Landsmøtet stemte også for å kalle de som har makten i samfunnet «kapitalistklassen», i stedet for «borgerskapet».

FOR OG MOT: Marcus Mærøe ville beholde «kommunisme», og egentlig endre setningen til «Det er dette vi i Rødt kaller kommunisme». Ellen Engelstad ville stryke ordet «kommunisme. Foto: Vatn, Ola / NTB scanpix

Lei av ord-diskusjon

Under kommunisme-debatten lørdag fikk Moxnes støtte fra blant annet Tor Karlsen, som gikk på talerstolen og fortalte at han hadde bakgrunn fra AKP, men likevel ikke så det som et stort problem å fjerne «kommunisme»

– Nå har jeg kommet dit at jeg vil bruke resten av mitt politiske liv til å løfte frem Rødts flotte politikk – jeg er skit lei av å drive å diskutere ord, hvorfor vi kaller oss det eller det, som sperrer oss fra å diskutere politikk som gir gjenklang langt utover Rødts medlemmer. Vi kaster ikke ut sjelen vår selv om vi fjerner et ord, sa han.

Ellen Engelstad er blant mindretallet i programkomiteen som helt fra starten av ville stryke denne «kommunisme»-formuleringen.

– Det er mange som gjennom tiden har misbrukt begrepet, kalt seg kommunister og gjort mye udemokratisk og grusomheter i det navnet. Da tenker jeg det ikke er noe vits i å rehabilitere det eller ta det tilbake, sa hun til VG fredag, og presiserte samtidig at alle medlemmer selvsagt må få kalle seg det de vil.

– Språk er makt

Ikke alle er like enige: Flere mener det vil bli vanskelig for Rødt-medlemmer å kalle seg kommunister om begrepet ikke står i programmet, og frykter Rødt vil miste sine røtter.

– Språk er makt. Vi må ikke tilpasse det etter hva den borgerlige pressen ønsker. Jeg er kommunist, og jeg forstår ikke hvordan vi kan ha et kommunistisk grunnsyn uten å nevne kommunisme, sa Andreas Lindrupsen fra Rødt Bjerke.

Landsstyremedlem Marcus Mærøe har også argumentert med at det vil være vanskelig for Rødt-medlemmer å kalle seg kommunister om det ikke står i programmet.

Kristine Kleven i Nordland Rødt oppfordret salen til å være samlet.

– Det uffes og sukkes på den ene og den andre siden etter hvem som snakker, og jeg synes nesten det er litt ubehagelig. Vi trenger helter i dag, og vi har en: Bjørnar, sa hun.

Publisert: 12.05.19 kl. 11:17 Oppdatert: 12.05.19 kl. 16:26