Poliisi: nettitrollaus työllistää yhä enemmän – moni valhe koskee maahanmuuttajia

Tahallinen valheiden levittäminen työllistää poliisia yhä enemmän. Huhujen levittäjät pyrkivät luomaan epäjärjestystä–ja onnistuvat siinä aika ajoin.

– Nettitrollit tulevat usein ulkopuolelta. He hämmentävät tilannetta aikansa ja siirtyvät sitten seuraavalle paikkakunnalle, Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen apulaispoliisipäällikkö Ari Karvonen (vas.) sanoo. – Poliisi oikoo virheellisiä huhuja, mutta emme pysty tekemään sitä yhtä nopeasti kuin huhuja levitetään, Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen päällikkö Kari Rantala (oik.) huomauttaa. Sauvo Jylhä

Marianna Simo

UUSIMAA|Nettitrollaus eli tarkoituksellinen valheiden levittäminen verkossa on yksi kuluneen vuoden näkyvimpiä ilmiöitä, katsoo poliisi. Ärtymystä ja epäjärjestystä valheillaan lietsovat kirjoittajat työllistävät poliisia yhä enemmän, Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen päällikkö Kari Rantala kertoo.

Ilmiö ei ole aivan uusi, mutta se voimistuu. Nettitrolli levittää verkossa huhua, jonka hän tietää osuvan ihmisten tuntohermoihin. Syksyn 2015 jälkeen moni huhuista on koskenut maahanmuuttajia. Trollaaja syyttää poliisia ja mediaa vaikenemisesta ja jopa valehtelusta, kun ne eivät vahvista huhuja todeksi.

–Toivoisin kansalaisilta medialukutaitoa ja malttia, Kari Rantala sanoo.

–Poliisi oikoo virheellisiä huhuja, mutta emme pysty tekemään sitä yhtä nopeasti kuin huhuja levitetään. Viranomaisina meidän on ensin selvitettävä asioiden todellinen laita, ja se vie hieman aikaa, Rantala huomauttaa.

Huhujen levittäjät pyrkivät lietsomaan epäjärjestystä ja onnistuvatkin siinä aika ajoin. Esimerkiksi poliisi nostaa nuorten uhmamielisen liikehdinnän syksyllä Järvenpäässä. Liikehdintää juoruilla lietsoneet henkilöt ovat poliisin tiedossa. He eivät ole paikallisia.

–Nettitrollit tulevat usein ulkopuolelta. He hämmentävät tilannetta aikansa ja siirtyvät sitten seuraavalle paikkakunnalle, Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen apulaispoliisipäällikkö Ari Karvonen sanoo.

Nettitrollaus voi täyttää rikoksen tunnusmerkit esimerkiksi silloin, kun kirjoittaja syyllistyy vihapuheeseen, poliisi muistuttaa. Itä-Uudenmaan poliisi kirjasi vuoden 2016 tammi-marraskuussa 19 rikosilmoitusta viharikoksesta. Neljä jutuista eteni syyteharkintaan.

–Jutuissa rikosnimikkeinä on ollut pahoinpitely, törkeä pahoinpitely, kunnianloukkaus ja törkeä kunnianloukkaus, rikosylikomisario Timo Nyyssönen kertoo.

–Valtaosa kirjatuista jutuista liittyy sanalliseen uhkailuun, käsiksi käymiseen tai omaisuuden vahingoittamiseen. Osassa rikos on tehty sähköpostin, Facebookin tai muun nettijulkaisun kautta, Nyyssönen kertoo.

Suojelupoliisin mukaan Suomessa on noin 300 vaaralliseksi luokiteltua henkilöä. Yksikään heistä ei ole turvapaikanhakija.

Siinä, missä nettitrolli levittää keksittyjä uhkakuvia, levittävät terroristit todellista pelkoa myös Suomessa. Euroopassa kuluneen vuoden aikana tapahtuneet terrori-iskut heijastuvat myös paikallispoliisin arkeen ja uhka-arvioihin.

Joulun alla suomalaisten turvallisuudentunnetta järkytti Berliinin isku.

–Joudumme kysymään itseltämme, voisiko sama tapahtua meillä. Vaikka se on hyvin epätodennäköistä, olemme varautuneet siihen, Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen päällikkö Kari Rantala sanoo.

Berliinin isku ei muuttanut suojelupoliisin uhka-arviota. Uhka-arvion laatimisessa Itä-Uusimaa on keskeisessä roolissa, koska sen alueella sijaitsee Helsinki-Vantaan lentokenttä, ydinvoimala ja kilometrikaupalla vilkasta maantie- ja rautatieverkostoa.

Suojelupoliisin arvion mukaan Suomessa on noin 300 vaaralliseksi luokiteltua henkilöä. Netin keskustelupalstoilla heidän väitetään usein olevan turvapaikanhakijoita. Se ei ole totta.

–Yksikään heistä ei ole käsittääkseni turvapaikanhakija, Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen päällikkö Kari Rantala huomauttaa.

Mitä vihapuhe on? Vihapuhe on ilmaisua, jolla levitetään, yllytetään, edistetään tai oikeutetaan rotuvihaa, muukalaisvihaa, antisemitismiä tai muunlaista vihaa, joka perustuu suvaitsemattomuuteen. (Euroopan neuvoston ministerikomitean ehdotus) Termiä ei esiinny sellaisenaan Suomen lainsäädännössä. Poliisissa vihapuhetta koskevat rikosilmoitukset luokitellaan viharikosjutuiksi. Juttu luokitellaan viharikosjutuksi, jos uhri, asianomistaja, muu asianosainen tai poliisi pitää teon motiivina osittain tai kokonaan ennakkoluuloa tai vihaa tiettyä kansanryhmää kohtaan. Rasistisena pidetty teko on myös luokiteltava viharikosjutuksi. Subjektiivinen käsitys teosta ja sen motiivista riittää siis viharikokseksi luokitteluun. Tiedot antoi Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen rikosylikomisario Timo Nyyssönen