Eläketurvakeskuksen vielä julkaisemattomien laskelmien mukaan alhainen syntyvyys alkaa vaikuttaa eläkkeisiin 2050-luvulla.

Eläketurvakeskus (Etk) julkaisee ensi viikolla kuumeisesti odotetun raporttinsa.

Sitä on odotettu kuumeisesti siksi, että raportti antaa vastauksen oleelliseen kysymykseen: mitä syntyvyyden aleneminen tarkoittaa suomalaiselle eläkejärjestelmälle kymmeniksi vuosiksi eteenpäin?

Kaiken alku ja juuri on Tilastokeskuksen viime vuonna julkaisemassa väestöennusteessa: syntyvyys laskee ja tällä menolla Suomen väkiluku kääntyy laskuun 2030-luvulla.

Tieto kiihdytti keskustelua eläkejärjestelmän kestävyydestä.

Työeläkejärjestelmä toimii siten, että työssä olevat maksavat eläkeläisten eläkkeet eläkemaksuissaan. Kun maksajia on vähemmän, miten käy eläkkeille – tuleville ja maksussa oleville. Tilastokeskuksen ennusteen huolestuttavin piirre on tässä: eläkeläisten määrä kasvaa, mutta työikäisten ja lasten määrä vähenee.

Taloussanomien eri lähteistä keräämien ennakkotietojen mukaan Eläketurvakeskus on tiettävästi päätynyt ennusteessaan arvioon, että eläkejärjestelmässä syntyvyyden väheneminen näkyy täydellä teholla vasta 2050-luvulla. Siihen saakka rahoituspohja riittää. Tilastokeskuksen viimeisin, aiempaa selvästi alempi syntyvyysoletus näkyy siis myös Etk:n ennusteessa: 2050-luvulla eläkemaksuihin tai jopa eläkkeiden leikkaamiseen alkaa tulla painetta.

Laskentajakson lopussa, vuonna 2085 paine on jo useita prosenttiyksiköitä nykytasoon nähden.

Yleisnäkymä raportissa on tiettävästi selvästi pessimistisempi kuin 2017 voimaan astuneessa eläkeuudistuksessa arvioitiin. Kun vuonna 2017 suomalaisia oli 5,51 miljoonaa, vuonna 2085 luku on Etk:n raportin mukaan hiukan päälle 5 miljoonaa.

Uudistuksessa eläkeikä alkoi nousta vuonna 1955 ja sen jälkeen syntyneillä portaittain siten, että 1963 ja 1964 syntyneillä alin eläkeikä on 65 vuotta. Vuonna 1965 syntyneiden vanhuuseläkkeen alaikäraja sidotaan uuteen elinajanodotteeseen. Sen arvioidaan nousevan 1–2 kuukautta ikäluokkaa kohden. Mitä vanhemmaksi ikäluokat elävät, sitä korkeammaksi nousee eläkeikä.

Raportin mukaan 2017 syntyneen elinajanodote on 81,5 vuotta. Ennusteen mukaan se nousee vuoteen 2085 mennessä lähes 91 vuoteen. Vanheneva ikärakenne ja alhainen syntyvyys eivät ole hyvä asia huoltosuhteen kannalta: eläkeläisiä kohden on yhä vähemmän työikäisiä kansalaisia, jotka maksavat eläkkeet. Eliniän jatkuva pidentyminen sekä matala syntyvyys tietävät sitä, että huoltosuhde heikkenee koko ennustejakson ajan vuoteen 2085 saakka – ellei syntyvää aukkoa paikata maahanmuutolla tai muilla erityistoimilla.

Etk:n raportissa hahmotellaan, miten eläkeikä nousee elinajanodotteen mukana. Laskelmien mukaan vuonna 1980 syntyneiden vanhuuseläkeikä olisi 66 vuotta ja kahdeksan kuukautta, mutta vuonna 2000 syntyneillä jo 68 vuotta. Tosiasiallinen eläköitymisikä on nyt 61,2 vuotta, mutta raportissa uskotaan, että se nousee 2020-luvulla 66 vuoteen, mikä oli eläkeuudistuksen tavoitekin.

Jos ihmiset pysyvät pitempään töissä, se lieventää huolia eläkejärjestelmän rahoituspohjasta.

Työeläkevakuuttajien Telan toimitusjohtaja Suvi-Anne Siimes arvioi (HS 5.3.), että 30–40-vuotiaiden eläkkeiden turvaaminen edellyttää työeläkemaksujen korottamista tulevaisuudessa. Siimeksen mukaan maahanmuutto voisi tasoittaa tilannetta, mutta se ei sitä ratkaise.

Kyse on ylipäätään ikääntymisen takia tapahtuvasta kustannuksien noususta sosiaali- ja terveydenhuollossa.

– Näiden menojen kasvun kestävä taittaminen edellyttäisi sen tunnustamista, että väestön ikääntyminen on uusi pysyvä asiaintila eikä 10–20 vuodessa ohi menevä ongelma, jonka varjolla puolueet voivat ajaa muita itselleen tärkeitä asioita, Siimes kirjoitti.

Tilastokeskuksen uusi väestöennuste ja siihen pohjautuvat Etk:n laskelmat kertovat samaa. Eläkkeiden alentaminen tai eläkemaksujen korotukset voivat olla edessä 2050-luvulla, jos pessimistiset ennusteet toteutuvat. Eläketurvakeskus ei sinänsä ota kantaa, mitä eläkkeille, eläkemaksuille ja eläkeiälle pitäisi tehdä tulevaisuudessa, että järjestelmä toimisi.

Mikä tie valitaan, on puhtaasti poliitikkojen päätös.

Yhdestä asiasta eläkeasiantuntijat lienevät samaa mieltä.

Lakisääteisen eläkeiän alarajan nostaminen tuskin enää tulee kyseeseen.