"Suomeen tulleiden pandojen mahdollisen kuoleman varalta myönnetään valtuus sitoutua enintään 2 000 000 euron suuruiseen Kiinan kansantasavallalle maksettavaan uusien pandojen toimittamisesta aiheutuvaan korvaukseen."

Valtion ensi vuoden talousarvioesityksessä on kirjaus, joka herättää huolen Ähtärin eläinpuiston seuratuimmista asukkaista. Varautuuko Suomi jo pandojen kuolemaan?

– En todellakaan murehdi eläinten kuolemaa. Ne ovat parhaassa iässä ja vasta kotiutuneet Suomeen, vastaa maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö Jaana Husu-Kallio.

Kirjaus ilmestyi valtion talousarvioesitykseen ensimmäisen kerran kaksi vuotta sitten, vuoden 2018 budjettia suunniteltaessa. Silloin pandat eivät olleet vielä saapuneet Suomeen.

– Taustalla oli se, että pandoja ei pystytty vakuuttamaan lentoa varten. Silloin tarvittiin pahinta skenaariota varten jonkinlainen takuu, jos niille kuljetuksen yhteydessä tapahtuisi jotakin, Husu-Kallio selittää.

Pahinta ei kuitenkaan tapahtunut, ja pandat saatiin Suomeen hengissä. Husu-Kallion mukaan kirjauksesta ei onnistuneen lentomatkan jälkeen luovuttu, sillä ei tiedetty, miten pandat reagoisivat uuteen elinympäristöönsä.

Lumi-panda Ähtärin eläinpuistossa. Tarmo Niemi / Yle

Kirjauksen tulevaisuus vielä epäselvä

Ähtärin pandapariskunta on Kiinalta vuokralla tämänhetkisten tietojen mukaan 15 vuoden sopimuksella. Aikooko Suomi pitää valtuuden budjetissaan vielä seuraavat 13 vuotta?

– En ainakaan usko, että se tulee jatkossa olemaan siellä tällaisessa muodossa. Nyt varmasti pohditaan, onko kirjaus aikansa elänyt, ja vedetäänkö viivat koko tekstin yli, Husu-Kallio sanoo.

Valtuuden enimmäismäärä, kaksi miljoonaa euroa, on Husu-Kallion mukaan arvioitu varman päälle. Summa on peruja pandojen lentomatkaa edeltävältä ajalta, eikä sitä ole muutettu vuosien varrella.

– Tämähän ei tarkoita sitä, että Suomi maksaisi vielä mitään. Valtuus tarkoittaa sitä, että jos jotain tapahtuisi, olisi mahdollisuus alkaa puhua myös rahasta, jos siihen olisi tarve.

Jättiläispandat elävät luonnossa noin 20-vuotiaiksi ja eläintarhaoloissa jopa 30-vuotiaiksi. Jos kaikki menee hyvin, 5- ja 6-vuotiailla Lumilla ja Pyryllä on siis jäljellä vielä runsaasti elinvuosia.

– Pandat ovat Kiinan ulkopuolella parhaassa mahdollisessa pandatalossa ja voivat käsittääkseni hyvin, Husu-Kallio sanoo.

Pyry-panda Ähtärin eläinpuistossa. Mirva Ekman / Yle

Pandoja lainassa muuallakin

Suomi ei ole ainoa maa, joka on vuokrannut Kiinalta pandapariskunnan. Pandoja on Suomen lisäksi lainassa 25 maassa. Husu-Kallion tiedossa ei ole, ovatko muut vuokralaismaat päättäneet budjetissaan samanlaisista valtuuksista pandojensa mahdollisen kuoleman varalle.

– En osaa yhtään sanoa, kun en tiedä heidän sopimuksiaan. Sopimuksethan lähtevät aina siitä, että valtioiden väliset ja eläintarhojen väliset sopimukset sovitaan erikseen.

Husu-Kallion mukaan valtio ei ole tähän mennessä osallistunut pandoista koituviin kustannuksiin millään tavalla.

Pandojen sijoituspaikka Ähtärin Eläinpuisto Oy sen sijaan on investoinut eläintulokkaisiinsa sievoisia summia. Viime vuonna yhtiön tulos kääntyi tappiollisesta voiton puolelle.

Ähtärin Eläinpuisto Oy:n pääomistaja on Ähtärin kaupunki. Muuttotappiosta kärsivä kaupunki on ollut valmis myöntämään eläinpuistolle miljoonien lainatakauksia.

Vaasan hallinto-oikeus on jo kahdesti kumonnut Ähtärin kaupunginvaltuuston päätöksen myöntää omavelkainen lainatakaus eläinpuistolle tai sen tytäryhtiölle. Ensimmäisellä kerralla kaupunki olisi taannut noin 8 miljoonan euron lainan, toisella kerralla 10 miljoonan.

Ensimmäinen hallinto-oikeuden päätös pysyi pysyi voimassa korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Kaupunginhallitus päätti maanantaina, että se aikoo valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen myös toisesta päätöksestä.

Pandoja koskevasta kirjauksesta budjetissa kirjoitti syyskuussa Talouselämä (siirryt toiseen palveluun).

Juttua muokattu 14.10.2019: Aiemmin jutussa ilmaistiin yhdessä kohdassa virheellisesti, että Ähtärin kaupunginvaltuusto olisi päättänyt myöntää eläinpuistolle lainan. Kyse on kuitenkin lainatakauksesta.

Lue myös:

Analyysi: Suomi pääsi Kiinan syleilyyn – Pandamaat eivät mesoa ihmisoikeuksista

Kiinan imagonrakennus nielee paljon rahaa ja pehmeä voima ulottuu opiskelijoista pandoihin – länsimaita on kuitenkin vaikea hurmata

Sanna Ukkola: Lumi ja Pyry, nuo poliittiset vangit