Palkansaajien tutkimuslaitoksen nuoremmalla tutkijalla Lauro Carnicellilla on ongelma. Hänen tehtävänään on selvittää perhevapaiden muutosten vaikutuksia, mutta tutkimusta on vaikea tehdä ilman Tilastokeskuksen toimittamia tietoaineistoja.

Tilastokeskuksen aineistoista Carnicelli voisi nähdä, millaisia perhevapaajaksoja vanhemmat ovat pitäneet yksittäisen äidin ja isän tarkkuudella. Mahdollisimman tarkoista laskelmista olisi hyötyä perhevapaauudistusta kaavaileville päättäjille.

– Pyysimme tietoaineistoja touko-kesäkuussa. Odotamme aineistoja edelleen. Niiden pitäisi saapua pian. Ilman aineistoa emme saa tietoa siitä, miten yksittäiset kotitaloudet käyttäytyvät, Carnicelli sanoo.

Carnicelli ei ole ongelmansa kanssa yksin.

Tilastokeskuksen tutkijapalveluissa tavoiteaika tilastoaineistojen toimitukselle on kolme kuukautta, mutta nyt jono on venähtänyt pahimmillaan jopa vuoteen.

Tilastokeskus ei pysty vastaamaan kasvaneeseen kysyntään

Tilastotuotannon ylijohtaja Timo Koskimäki Tilastokeskuksesta kertoo, että aineistotoimitusten jonot ovat kasvaneet merkittävästi viime vuoden aikana.

– Yhä useampi tutkija on siirtynyt käyttämään rekisteriaineistoja, emmekä ole pystyneet järjestämään tarpeeksi resursseja asian hoitamiseen, Koskimäki sanoo.

Rekisteriaineistoilla tarkoitetaan suomalaisista kertyviä tietoja esimerkiksi siitä, miten etuuksia on maksettu. Ne voidaan yhdistää muihin ihmisestä kertyviin tietoihin niin, että aineistojen avulla pystytään muodostamaan tarkka kuva yksittäisen ihmisen käyttäytymisestä.

Näin tarkka tieto kiinnostaa erityisesti Suomea koskevassa yhteiskuntatieteellisessä tutkimuksessa, kuten perhevapaamallien vaikutuksia selvittävässä hankkeessa.

Koskimäen mukaan monimutkaisissa ja räätälöintiä vaativissa aineistotoimituksissa odotusaika on venähtänyt jopa vuoteen. Niin kutsutuissa valmisaineistoissa odotusaika on lyhyempi.

Aineistojen toimitukseen muodostunut pullonkaula vaikuttaa käytännössä kaikkiin tutkimuksen tekijöihin tutkimuslaitoksilta yliopistoihin, jotka tarvitsevat työhönsä Tilastokeskuksen tilastoaineistoja.

Pellervon taloustutkimus PTT:n tutkimusjohtajan Olli-Pekka Ruuskasen mukaan ongelma on merkittävä.

– Suomessa kerätään todella laadukkaita tilastoja ja meillä olisi mahdollisuus tehdä kärkiluokan tutkimusta, mutta jos tutkijoilla ei ole tietoa käytettävissä, ei tutkimusta voida tehdä. Näin kriittinen osatekijä tutkimuksessa pitäisi hoitaa tavalla, joka mahdollistaa tutkijoiden työn, Ruuskanen sanoo.

Yliopistoissa tietoaineistojen viivästyminen voi lykätä esimerkiksi väitöskirjojen valmistumista.

Sosiologian professori Jani Erola Turun yliopistosta sanoo vuoden jonottamisen vaikuttavan myös siihen, mitä rajatulla tutkimusrahoituksella on ylipäätään mahdollista tehdä.

– Aineistopyyntö tehdään tyypillisesti vasta siinä vaiheessa, kun rahoitus on saatu. Jos kyseessä on vain kahden vuoden rahoitus, ei uusia aineistoja ehditä hyödyntämään tutkimuksessa. Suosittelen tällä hetkellä väitöskirjan tekijöille, että tutkimusta lähdetään tekemään vain aineistolla, joka on jo valmiiksi saatavilla, Erola sanoo.

Tiedolla johtaminen uhkaa jäädä sanahelinäksi

Pitkät odotusajat vaikuttavat myös erityisesti valtioneuvoston tutkimushankkeisiin, joiden on tarkoitus tuottaa nopealla aikataululla tietoa päätöksenteon tueksi. Tutkimuskysymykset pohjaavat usein hallitusohjelmaan ja niihin toimiin, joita istuva hallitus on toteuttamassa.

Näissä hankkeissa tutkimukseen on tyypillisesti varattu vuosi aikaa. Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja Elina Pylkkänen sanoo, että pitkäksi venähtäneiden aineistojonojen takia tutkimustulosten saamiseen voi kulua kaikkiaan yli kaksi vuotta.

– Hallitukset toisensa perään sanovat pitävänsä tärkeänä, että päätökset perustuvat tutkittuun tietoon. Jos tutkimukset venyvät, niin pian ollaan hallituskauden loppuvaiheessa ja voi olla, että seuraava hallitus ei teekään tällä tiedolla mitään, Pylkkänen sanoo.

Myös Marinin hallitus korostaa mielellään tutkitun tiedon merkitystä. Hallitusohjelman (siirryt toiseen palveluun) mukaan hallituksen strategista päätöksentekoa tuetaan tutkimustiedolla entistä vahvemmin.

Valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoimintaan on varattu yli 10 miljoonaa euroa vuodessa.

Tilastokeskus pahoillaan tilanteesta

Tilastotuotannon ylijohtaja Timo Koskimäki sanoo, että kasvaneeseen kysyntään on pyritty vastaamaan siirtämällä Tilastokeskuksen sisällä lisää henkilötyövuosia tutkijapalveluihin, mutta pahentunutta ongelmaa ei hänen mukaansa pystytä ratkaisemaan Tilastokeskuksen omin voimin.

– Tutkijapalveluiden asiakasmäärä on kolminkertaistunut viiden viime vuoden aikana. Priorisoinnilla tätä ei pystytä ratkaisemaan, vaan siihen tarvitaan lisää resursseja. Se olisi kaikkien etu. Tutkijat kärsivät ja meidän tehtävämme on auttaa tutkijoita. Olemme pahoillamme, että emme pysty sitä tekemään, Koskimäki sanoo.

Koskimäen mukaan jono saataisiin purettua puolen miljoonan euron lisämäärärahalla ja neljän vakituisen työntekijän palkkaamisella.

Palkansaajien tutkimuslaitoksen Pylkkäsen mukaan nykyinen tilanne johtaa verovarojen hukkakäyttöön ja Suomen alisuoriutumiseen tutkimustoiminnassa. Hänen mielestään myös poliitikkojen olisi herättävä vaatimaan ajantasaista tietoa päätöstensä tueksi.

– Poliitikkojen olisi varmistettava, että tutkijoilta on saatavissa tutkimustietoa kohtuullisessa ajassa. Se ei riitä, että julistetaan kuinka tärkeää tieto on päätöksenteossa.

Tilastokeskus on tekemässä ongelman takia lisämäärärahaehdotusta. Tilastokeskuksen Koskimäen mukaan Tilastokeskus on tapaamassa pian valtiovarain- ja opetusministeriön kansliapäälliköitä tutkijapalveluun liittyen.