Pitkään kiistelty, edellisen hallituksen aikana valmisteltu työaikalaki (siirryt toiseen palveluun) tulee voimaan vuodenvaihteessa. Uudella lailla on haluttu tuoda lisää joustoa työaikoihin.

Suomessa ja muissa Pohjoismaissa on jo nyt Euroopan joustavimmat ja epäsäännöllisimmät työajat. Uuden lain myötä yhä useamman arki hankaloituu, kun työnantaja voi teettää aiempaa vapaammin vuorotyötä, ylitöitä ja yötöitä ja epäsäännöllinen työaika laajenee uusille aloille.

Vuodenvaihteen jälkeen jaksotyö sallitaan esimerkiksi turvallisuus- ja pelastustehtävissä, varhaiskasvatuksessa, päihdetyössä ja niitä tukevissa toiminnoissa, kuten kuljetusalalla.

Näillä aloilla voidaan tehdä jaksotyötä Turvallisuus-, vartiointi-, valvonta- ja liikenteen ohjaustehtävissä, pelastustoimen tehtävissä sekä vankeinhoidossa

Lehdistötyössä, toimituksellisessa radio- ja televisiotyössä ja verkkosisällön tuottamisessa, elokuvatuotannossa sekä postipalveluissa ja yötyötä edellyttävissä tietoliikennepalveluissa

Varhaiskasvatuslaissa tarkoitetussa perhepäivähoidossa, yötyötä edellyttävissä varhaiskasvatuspalveluissa sekä pääosan vuorokaudesta toimivissa sosiaali-, terveys- ja eläinlääkäripalveluissa

Henkilö- ja tavarankuljetuksessa sekä aluksen ja rautatievaunun lastaus- ja purkaustehtävissä

Maastossa tehtävässä koneellisessa metsä-, metsänparannus- ja puutavaran lähikuljetustyössä

Meijeritoiminnassa

Majoitus-, ravitsemis- ja kulttuuripalveluissa sekä leiritoiminnassa

Yllä mainituissa tarkoitettujen tehtävien ja toimintojen käynnissä pitämiseksi välttämättömissä tukitoiminnoissa. Lähde: TEM

Jaksotyön avulla työtunteja voi teettää enemmän ilman ylityökorvausta silloin kun työtä on, ja vastaavasti vähemmän silloin, kun työtä on tehtävänä vähemmän.

Töitä voi olla joinakin viikkoina esimerkiksi 50 tuntia, kunhan keskimääräiset viikkotunnit eivät tietyllä jaksolla ylitä 40 tuntia.

Jaksotyö mutkistaa vapaa-ajan viettoa. Toisin kuin säännöllisessä työajassa ja vuorotyössä, työajat vaihtelevat ja ovat tiedossa vain lyhyeksi aikaa eteenpäin, esimerkiksi muutamaksi viikoksi, sanoo ammattiliittojen keskusjärjestön SAK:n juristi Anu-Tuija Lehto.

Seitsemässä tunnissa kotiin, lepäämään ja takaisin töihin

Työvuorojen välissä pitäisi levätä ja palautua, ehkä ehtiä muutakin. EU:n työaikadirektiivi määrää vuorojen välisen lepoajan vähintään 11 tunnin mittaiseksi.

Jaksotyössä lepoaika voi olla lyhyempi, jopa vain seitsemän tuntia. Siinä ajassa pitäisi siis ehtiä työpaikalta kotiin, levätä ja palata töihin.

Direktiiviä lyhyemmästä lepoajasta sovittaessa työntekijät ja työnantajat eivät ole ajatelleet terveyttä vaan tavoitteena on ollut työn sujuvuus ja pidemmät vapaat, sanoo tutkimusprofessori Mikko Härmä Työterveyslaitokselta.

Palautumisen ja työssä jaksamisen kannalta lyhyet vuorovälit eivät kuitenkaan ole hyvä ratkaisu, Härmä sanoo.

Tapaturma- ja sairausriskit voivat lisääntyä

Joillekin vaihteleva työ sopii, mutta tutkimusten mukaan vuorotyö ja yötyö sekoittavat vuorokausirytmiä ja aiheuttavat univajetta. Ne puolestaan pitkällä aikavälillä kasvattavat riskiä sairastua esimerkiksi rintasyöpään, Alzheimerin tautiin ja sydän- ja verisuonitauteihin.

Työajan täydellinen vapauttaminen ei ole työntekijän terveyden kannalta järkevää, sanoo tutkimusprofessori Mikko Härmä. Yle

Yötyö eli kello 23:n ja aamukuuden välillä tehty työ lisää myös muun muassa tapaturmien ja keskenmenon riskiä.

– Ihminen tarvitsee unta joka päivä, ei vain keskimäärin tiettyä määrää kolmessa kuukaudessa. Jo viikon kasaantuva univaje voi aiheuttaa selkeitä fysiologia muutoksia aivoissa, Mikko Härmä sanoo.

Siksi uudessa työaikalaissa peräkkäisten yövuorojen määrää on vähennetty seitsemästä viiteen.

Enemmän työtunteja, lisää ylitöitä

Uusi laki pidentää enimmäistyöaikaa vuodessa yli 50 tunnilla. Ylitöiden määrä lasketaan eri tavalla kuin nyt. Joillain aloilla tämä voi lisätä ylitöitä, Lehto sanoo.

Hänen mukaansa hätätyö, eli esimerkiksi sähkölinjojen korjaaminen myrskyn jälkeen, lasketaan uudessa laissa mukaan työaikaan. Näin kokonaistyöaika esimerkiksi metsureilla voi vähentyä, kun hätätyötä ei enää lasketa ylimääräiseksi työksi.

Toisin kuin nyt, varallaoloaikaa esimerkiksi pelastustöissä ei välttämättä enää lasketa lepoajaksi.

– Jos työntekijä on niin sidottu työhönsä, ettei voi keskittyä omiin asioihinsa, se on työaikaa, Anu-Tuija Lehto sanoo.

Jos työnantaja ymmärtää yrityksen menestyvän, kun kaikilla on hyvä olla, uuden lain joustot tarjoavat siihen mahdollisuuksia, sanoo SAK:n juristi Anu-Tuija Lehto. SAK

Asiantuntijalle uusi laki tuo hyvää

Uuden lain tuomat joustot voivat olla työntekijän kannalta sekä hyvä että huono asia, Anu-Tuija Lehto arvioi.

– Mitä sidotumpaa työnteko on työpaikkaan, sitä vähemmän joustoista on iloa, hän summaa.

Uuden työaikalain kaikista vaikutuksista ei vielä ole tietoa, koska sen soveltamisesta päätetään monilla aloilla pian neuvoteltavissa työehtosopimuksissa. Työterveyslaitos aikoo seurata työaikalain toteutumista ja sen vaikutuksia työaikaan ja terveyteen.

– Jos alalla ei ole työehtosopimusta ja työnantaja on ihan despootti, uusi laki voi olla tosi huono juttu, sillä siinä on paljon työnantajalle myönteisiä joustoa, SAK:n Anu-Tuija Lehto sanoo.

Mutta jos työnantaja ymmärtää yrityksen menestyvän, kun kaikilla on hyvä olla, uuden lain joustot tarjoavat siihen mahdollisuuksia, Lehto sanoo.

Uuden työaikalain mahdollistamassa joustotyössä vähintään puolet työajasta on sellaista, josta työntekijä itse saa päättää, koska ja missä työskentelee. Turkulainen Mikael Montonen kokoustaa etänä Helsingin-junassa. Sasha Silvala / Yle

Yksi niistä on työaikapankki, jonka käytöstä sovittiin aiemmin työehtosopimuksissa. Työaikapankin avulla voi kerryttää ja säästää vapaita. Uusi laki tunnistaa paremmin etätyön. Siitä voi kertyä enemmän työtunteja päivää kohti kuin keskimääräiset kahdeksan.

Asiantuntijoille uusi työaikalaki on hyvä uutinen. Asiantuntijat tekevät tyypillisesti pitkiä päiviä, jotka altistavat sairauksille. Siksi on hyvä, että ajasta ja paikasta riippumaton työ tulee nyt mukaan työaikalakiin, Mikko Härmä sanoo.

Se tarkoittaa muun muassa sitä, että asiantuntijoiden työaikaa on seurattava. Työntekijä ja työnantaja voivat sopia uudesta joustotyöajasta, jossa työaikaa ja työntekopaikkaa tärkeämpiä ovat työn tavoitteet ja kokonaisaikataulu. Joustotyöajassa vähintään puolet työajasta on sellaista, josta työntekijä itse saa päättää, koska ja missä työskentelee.

Mahdollisuus vaikuttaa omaan työhön ja työaikoihin lisää tutkitusti työtyytyväisyyttä ja vähentää sairauspoissaoloja.

– Sen voi tehdä myös työvuorosuunnittelulla, jossa työntekijä voi itse vaikuttaa siihen, koska hänellä on töitä ja koska vapaa-aikaa, Anu-Tuija Lehto sanoo.

Muun muassa hoitoalalla työvuoroja suunnitellaan yhdessä työntekijöiden kanssa. Sen on todettu edistävän jaksamista, viihtymistä ja terveyttä. Jari Kovalainen / Yle

“Toivottavasti tes-neuvottelut eivät vesitä lakia”

Työehtosopimusneuvotteluilta tutkimusprofessori Mikko Härmä odottaa terveysnäkökulman huomioon ottamista.

– Työajan täydellinen vapauttaminen ei ole työntekijän terveyden kannalta järkevää. Toivottavasti uuden lain työsuojelunäkökulmia ei vesitetä neuvotteluissa, hän sanoo.

Pitäisi myös muistaa, ettei työelämästä pidä tehdä liian kovaa eikä vaatia kaikilta samaa, vaan hyväksyä että meillä on kaikenlaisia työntekijöitä, Härmä sanoo.

– Kaikki eivät pärjää työelämässä samalla tavalla. On tärkeää huolehtia esimerkiksi osatyökykyisistä ja hyödyntää sitä työkykyä, mitä on.

Lue lisää:

Tutkimusprofessori muistuttaa vuorotyön monista terveyshaitoista – epäsäännölliset työajat yhä yleisempiä

Yövuorot lisääntyivät kaupassa ja majoituksessa, mutta viikon putkille on tulossa stoppi: "Neljän ja viiden yövuoron jälkeen ei ole enää ihan järjissään"

Uusi joustotyö tulee, oletko valmis? Työntekijä johtaa yhä enemmän itseään ja seuraa jaksamistaan – “Lain tarkoitus ei ole pidentää työaikaa”