Kemiantekniikan opiskelija Lotta Wallinmaa sanoo, että luonnontieteistä kiinnostuneita lukiolaisia pitäisi kannustaa hakemaan tekniikan alalle, ei vain lääkikseen.

Diplomi-insinöörien koulutusohjelmiin hakeneiden määrä on pudonnut koko maassa yli viidenneksen neljässä vuodessa. Asia selviää Opetushallinnon tilastopalvelusta (siirryt toiseen palveluun).

Lappeenrannan teknillisen yliopiston (LUT) keräämien tietojen mukaan vuonna 2013 diplomi-insinöörikoulutukseen oli valtakunnallisesti yhteensä 7 500 hakijaa. Viime vuonna määrä oli pienentynyt jo vajaaseen 5 900:aan. Samaan aikaan esimerkiksi kauppatieteiden suosio on noussut.

Kyseiset luvut kertovat, kuinka monta ihmistä on yhteensä hakenut diplomi-insinöörikoulutukseen joltain hakusijalta. Arkkitehtikoulutukseen hakeneet eivät ole luvuissa mukana.

Kummalliseksi yhtälön tekee se, että hakijamäärät laskevat, vaikka diplomi-insinööreillä on hyvä palkka ja töitäkin on tarjolla mukavasti.

Tekniikan akateemisten työmarkkinatutkimuksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) vakituisessa työsuhteessa olevan diplomi-insinöörin keskipalkka oli vuoden 2016 lopulla 5 263 euroa. Työttömänä oli tuolloin vain viitisen prosenttia (siirryt toiseen palveluun)tekniikan yliopistokoulutetuista.

LUT:n opintoasioiden johtaja Janne Hokkanen sanoo, että hakijamäärän pudotus johtuu fysiikan, kemian ja pitkän matematiikan suosion laskusta Suomen kouluissa.

Hokkasen mielestä myös diplomi-insinöörikoulutuksen imago on jäänyt ajasta jälkeen.

– Sitä ei nähdä houkuttelevana, modernina alana, vaan mieleen tulee ehkä pölyinen tehdasympäristö, Hokkanen sanoo.

Hokkasen mukaan pitkällä tähtäimellä suunta pitäisi saada käännettyä, sillä Suomen vientiyritysten menestys riippuu pitkälti osaavan työvoiman saatavuudesta.

Yle Uutisgrafiikka

"Alaa pitäisi markkinoida enemmän"

Aalto-yliopistossa toista vuotta kemiantekniikkaa opiskeleva Lotta Wallinmaa on samoilla linjoilla Hokkasen kanssa: Tekniikka ei ole vieläkään mediaseksikäs ala.

– Kaikki tietävät teekkarit ja valkoisen lakin, jossa on tupsu. Mutta tietämys usein loppuu siihen. Diplomi-insinöörin käsite on niin laaja, etteivät erityisesti lukiolaiset tunnista kaikkia mahdollisuuksia.

Wallinmaa tekee opintojen ohessa töitä parina päivänä viikossa lääkevalmistaja Orionilla. Hänen tehtävänään on miettiä, miten lääkkeiden tuotantoa saataisiin kehitettyä.

Toisaalta Wallinmaa kertoo olevansa kiinnostunut myös vedenpuhdistusteknologiasta.

– Vedenpuhdistus on todella tärkeää. Tuntisin itseni hyödylliseksi, jos saisin tulevaisuudessa tehdä työtä, jossa ajatellaan ympäristöä.

Wallinmaa kehuu kemiantekniikan opintoja käytännönläheisiksi. Haastattelupäivänä käynnissä oli laboratoriossa tehtävä ryhmätyö, jossa opiskelijat tutustuivat ohutkalvoihin.

Wallinmaan mielestä opinnot valmistavat hyvin työelämään: Diplomityökin tehdään useimmiten jollekin yritykselle.

Korkeakoulujen yhteishaku on paraikaa käynnissä. Miten tuleva diplomi-insinööri ratkaisisi hakijamäärän laskun?

Wallinmaa kertoo käyvänsä oman lukionsa abi-infoissa pitämässä tietoiskuja opiskelualastaan.

– Meidän pitäisi aktivoitua opiskelijoina siinä, että me mainostaisimme enemmän itseämme. Mutta myös opinto-ohjaajilla on tosi iso rooli. Luonnontieteistä kiinnostuneille nuorille pitäisi tarjota muitakin vaihtoehtoja kuin lääketiedettä.

Lotta Wallinmaa on aktiivisesti mukana myös kemiantekniikan kiltatoiminnassa. Joni Tammela / Yle

Hakusääntöjen muutos vaikuttaa kemiassa

Hakijoita on vähän suhteessa aloituspaikkoihin juuri Wallinmaan edustamassa prosessi-, materiaali- ja kemiantekniikassa.

Koulutusalalla oli viime vuonna enemmän aloituspaikkoja kuin ensisijaisia hakijoita.

Tilannetta selittää osaltaan hiljattain voimaan tullut yliopistolain muutos, jonka myötä korkeakoulujen on täytynyt varata ensikertaa hakeville osa aloituspaikoista.

Tämä on LUT:n Hokkasen mukaan poistanut kemiantekniikkaan pyrkivien joukosta hakijat, jotka tulevat kertaamaan kemiaa lääketieteellisen pääsykokeita varten.

Nyt kemiantekniikkaan hakevat vain alasta aidosti kiinnostuneet opiskelijat, mikä tarkoittaa lähtökohtaisesti motivoituneita opiskelijoita. Se ei kuitenkaan poista tosiasiaa, että hakijamäärä on laskussa.

– Muutos toi vain kemiantekniikan hakijatilanteen realistisesti näkyviin, Hokkanen sanoo.

Työnantajat seuraavat tilannetta

Kemiantekniikan vetovoiman laskua ei voi ohittaa olankohautuksella, sillä kemianteollisuus kattaa lähes viidenneksen Suomen viennistä.

Kemianteollisuuden yritykset, kuten Neste, seuraavatkin tilanne tarkasti. Jos kehitys jatkuu, riittääkö yrityksiin osaavaa työvoimaa?

– Totta kai ilmiö voi vaikuttaa (rekrytointeihin), jos tämä jatkuu. Siksi teemme pitkäjänteistä yhteistyötä oppilaitosten kanssa, sanoo Nesteen henkilöstöjohtaja Hannele Jakosuo-Jansson.

Kemianteollisuus ry:n koulutusvaliokunnan puheenjohtajana toimivan Jakosuo-Janssonin mielestä Suomessa pitäisi vaikuttaa jo hyvin nuoriin lapsiin ja vanhempiin niin, että nuoria kannustettaisiin valitsemaan matemaattis-luonnontieteellistä alaa.

Hän kehittäisi myös matematiikan opetusmenetelmiä, jotta kynnys madaltuisi.

Akuuttia pulaa osaavasta työvoimasta Nesteellä ei tunnu olevan. Neste sai esimerkiksi kesäharjoitteluhakemuksia 14 000 kappaletta. Kesäharjoittelupaikkoja on konsernissa tarjolla 350 kappaletta.