Influenssa lähti liikkeelle Suomesta: "Emme tiedä, mistä virus tuli"

Vanhusväestöä sairaalaan ajava influenssavirus lähti liikkeelle Suomen länsi- ja pohjoisosista.

Edes rokote ei välttämättä suojaa tämän talven influenssavirukselta, sillä virus muuntuu nopeasti. Lisäksi epidemia alkoi viikkoja etuajassa, eikä rokotuksia ehditty ottaa riittävän ajoissa. Marjanen Hanna

Sari Vanninen

Influenssa kaataa sairastuneita vuoteisiin ja ajaa vanhusväestöä sairaalahoitoon tällä hetkellä etenkin Suomessa ja Ruotsissa. Euroopan tartuntatautiviraston ECDC:n viruskartalla viikolla 51 Suomi oli ainoa maa Euroopassa, jossa influenssaviruksen esiintyminen oli hyvin korkea. Myös Ruotsissa on paljon sairastuneita. Vasta nyt virus on leviämässä muualle pohjoisella pallonpuoliskolla.

– Virus lähti liikkeelle Suomen länsi- ja pohjoisosista. Terveyskeskusten avohoitokäyntien perusteella pohjoinen Suomi oli ensimmäinen hyvin korkean influenssa-aktiivisuuden alue. Siellä saattoi olla enemmän virukselle altista väestöä. Mistä virus Suomeen tuli, sitä emme tiedä, kertoo ylilääkäri Hanna Nohynek Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen terveysturvallisuusosaston rokoteohjelmayksiköstä.

Usein influenssavirukset ovat lähteneet liikkeelle Aasiasta. Vuonna 2009 pelkoa herättänyt sikainfluenssa lähti liikkeelle Meksikosta.

Pohjoisen pakkanen ei lannista virusta.

– Kylmällä ilmalla ihmiset pysyvät tiiviimmin yhdessä sisätiloissa, mikä edesauttaa viruksen leviämistä. Lisäksi kylmä ulkoilma ja sisäilman kuivuus rasittavat limakalvoja, Nohynek sanoo.

Poikkeavaa tämän vuoden influenssaepidemiassa pohjoisen leviämisväylän lisäksi on se, että epidemian huippu tuli noin neljä viikkoa etuajassa ja sairastuneiden määrä alkoi nopeasti nousta.

Ihmisiä sairastuttaa pääsääntöisesti influenssa A(H3N2) -tyypin virus. Suomessa ensimmäinen tartunta todettiin viikolla 40. Sen jälkeen virus on nopeasti levinnyt, ja vuoden loppuun mennessä sairaustapauksia oli todettu jo 8804. Lähes puolet sairastuneista on yli 65-vuotiaita. Influenssa B -tapauksia oli vuoden loppuun mennessä todettu 121.

– Viime vuoteen vastaavaan aikaan verrattuna sairastuneita on 3–4 kertaa enemmän, kertoo Nohynek.

Nohynekin mukaan vielä on ennenaikaista sanoa, miten laajaksi epidemia paisuu. Sairaalahoidossa esimerkiksi HUS:n alueella on kuitenkin kolminkertainen määrä potilaita normaaliin influenssakauteen verrattuna. Myös muualla Suomessa sairaalapaikat ovat täyttyneet, koska A(H3N2)-virus iskee etenkin vanhusväestöön.

Koska virus iski etuajassa, moni ei ehtinyt ottaa rokotetta ajoissa.

– Moni otti rokotteen vastaan marraskuun lopussa tai joulukuun alussa, ja infektoituminen on voinut tapahtua jo ennen rokottamista.

Lisäksi rokotteen teho saattaa olla heikentynyt, koska virus muuntuu. THL:n tutkimuksissa on selvinnyt, että viruksesta on tullut aivan viime aikoina esiin perimältään jo jonkin verran muuntunut muoto.

– Kysymys on evoluutiosta. Virus pyrkii pysymään hengissä, ja se pystyy hyvin nopeasti muuttamaan pintarakenteitaan löytääkseen mahdollisimman paljon ihmisiä, jotka ovat sille alttiita, Nohynek kuvaa.

Maailman terveysjärjestö WHO lyö lukkoon pohjoiselle pallonpuoliskolle sopivan rokotteen koostumuksen vuosittain helmikuun lopussa. Päätöksen pohjana ovat havainnot eteläisen pallonpuoliskon epidemiasta sekä meneillään olevasta kaudesta pohjoisessa. Tällä hetkellä riehuvan influenssaepidemian taltuttamiseen käytettävästä rokotteesta päätettiin siis lähes vuosi sitten.

– Rokotteen valmistajat tarvitsevat noin puoli vuotta aikaa rokotteen tekemiseen, Nohynek huomauttaa.

A(H3N2)-virusta vastaan rokote näyttää suojaavan vanhusikäisiä heikommin kuin lapsia.

– Emme tiedä tarkasti, miksi rokotteen teho vanhusväestölle on heikompi kuin lapsille. Kuinka paljon immuunijärjestelmän vanhenemisella on roolia, kuinka paljon vastustuskykyä alentavilla sairauksilla ja hoidoilla, Nohynek pohtii.

A(H3N2)-viruksen lisäksi B-influenssa vasta tekee tuloaan ja myös A(H1N1)-kantaa voi olla liikkeellä.