Suomen poliisijärjestöjen liitto vaatii, että poliisiresusseja lisätään vähintään 700 poliisilla. Liiton uusi puheenjohtaja on huolissaan kansalaisten turvallisuudesta.

Suomen poliisijärjestöjen liitto (SPJL) vaatii, että poliisiresusseja lisätään vähintään 700 poliisilla. Nyt poliisien kokonaisvahvuus on 7150 poliisia.

SPJL:n puheenjohtajan Jonne Rinteen mukaan uusi alkoholilaki kuormittaa entisestään tiukkojen resurssien kanssa kamppailevaa poliisia. Vuodenvaihteessa ravintoloiden aukioloajat vapautettiin ja maaliskuun alusta alkaen ravintolat ovat voineet ilmoittaa anniskelun jatkoajasta aamuneljään.

Tämä tarkoittaa, että ihmiset ovat keskustoissa yhä myöhempään.

- Pelkona on, että häiriökäyttäytyminen asutuskeskuksissa lisääntyy. Sitä ehkäistään sillä, että laitetaan keskustoihin riittävästi poliisipartioita ennalta estämään ja välittömästi puuttumaan. Mutta samalla, kun resursseja ei ole riittävästi, se tarkoittaa, että poliisi on pois jostain muualta, Rinne toteaa Iltalehdelle.

Rinteen mukaan esimerkiksi viikonloppujen rattijuopumusvalvonnasta voidaan joutua nipistämään, eikä kaikille kotihälytyksille välttämättä ehditä. Jo ennen uuden alkoholilain voimaanastumista poliisilta on jäänyt vuosittain jopa 100 000 hälytystehtävää suorittamatta. Rinne pelkää, että määrä kasvaa.

- Jos tähän otetaan valvonta muutoin ja rikostutkinta, poliisi ei tällä hetkellä nykyresursseilla selviä niistä tehtävistä, joita eduskunta on sille lakisääteisesti antanut, Rinne sanoi medialle perjantaina SPJL:n ja Akavan mediatilaisuudessa.

Suomen poliisijärjestöjen liiton puheenjohtaja Jonne Rinne on huolissaan poliisin resurssitilanteesta. HANNA GRÅSTEN

Ei turvallisempaa

Rinteen mukaan ilman lisäresursseja tilanne on synkkä suomalaisten kannalta.

- Muuten käy siten, että meillä on palvelulupaus, jota me ei pystytä täyttämään ja kansalainen pettyy. Ja kun kansalainen pettyy tarpeeksi monta kertaa, luottamus poliisiin laskee, Rinne toteaa Iltalehdelle.

- Tilastoissa ei edes näy se, että moniko on jättänyt ilmoittamalla poliisille, kun on ajatellut, ettei se tule kuitenkaan.

Rinne huomauttaa, etteivät poliisin toimintaan merkittävästi vaikuttavat lakiuudistukset ole näkyneet riittävästi poliisin resursseissa. Poliisille on tullut lisätyötä esitutkintalaki- ja pakkolakiuudistuksen sekä alkoholilakiuudistuksen myötä. Vuonna 2011 poliiseja oli Suomessa 7724, kun taas 2018 helmikuussa määrä oli 7150 poliisia.

Rinne arvioi, että Suomessa poliisien resurssien suhteen on jääty jälkeen, koska yhä 90 prosenttia suomalaisista luottaa poliisiin. Muissa Pohjoismaissa luottamus poliisiin ei ole näin vahvaa, vaikka Suomessa on väkilukuun suhteutettuna vähiten poliiseja Pohjoismaista.

- Suomalainen yhteiskunta ei ole silti viime vuosina muodostunut yhtään sen turvallisemmaksi.

Olemme erittäin huolissamme

Rinteen mukaan Suomen poliisi tarvitsee lisäresursseja myös järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan.

- Me olemme erittäin huolissamme tästä tilanteesta. Ja kahta kauheammin olemme huolissamme siitä, kun tiedämme ja kun olemme kuulleet kollegoilta, mihin tässä ollaan menossa, Rinne sanoi medialle viitaten Ruotsin ja Tanskan tilanteisiin. Maissa on nähtävillä ghettoutumista ja järjestäytyneen rikollisuuden kasvua.

Lisäksi Rinne toi esille huolen siitä, että poliisilla on vaikeuksia saada koulutettua riittävä määrä uusia poliiseja. Vuosittain poliisilla on 400 aloituspaikkaa, jotka pitäisi täyttää, mutta viime vuonna vain 340 hakijaa täytti vaatimukset ja aloitti kurssin.

- Meillä ei ole sellaisia hakijoita, jotka täyttäisivät edellytykset.

Vain yhdeksän poliisia on tällä hetkellä työttömänä.