Ruotsin talouskasvu on jatkunut vahvana monta vuotta, mutta nyt kasvu hidastuu. Erityistä huolta aiheuttaa ruotsalaisten raskas velkaantuminen ennätyskalliiden asuntojen vuoksi.

Ruotsin talouskasvu on jatkunut vahvana monta vuotta, mutta nyt kasvu hidastuu. Erityistä huolta aiheuttaa ruotsalaisten raskas velkaantuminen ennätyskalliiden asuntojen vuoksi. wolterfoto / Ullstein Bild / AOP

Ruotsin keskuspankki nostaa ohjauskorkoaan -0,25 prosentista nollaan. Päätös on symbolisesti merkittävä, sillä se päättää Ruotsissa lähes viisi vuotta jatkuneen miinuskorkojen aikakauden.

Keskuspankki on pyrkinyt negatiivisilla ohjauskoroilla panemaan vauhtia talouskasvuun ja yleiseen hintatason nousuun, eli inflaatioon.

Nyt keskuspankki on kuitenkin päätynyt siihen, että miinuskorot tekevät pitkällä tähtäimellä hallaa taloudelle ja niistä on siksi päästävä eroon.

Pääjohtaja Stefan Ingves perustelee linjausta sillä, että inflaatio on saatu nousemaan riittävän lähelle kahden prosentin tavoitetta.

– Mielestämme nyt on hyvä heti jättää miinuskorkojen aika taakse. Ruotsin talous on kasvanut vahvasti viime vuosina. Uskomme, että kasvu jatkuu, vaikkakin se tasaantuu, Ingves sanoi Ylen haastattelussa Tukholmassa.

Lokakuussa Ruotsissa yleinen hintaso nousi 1,7 prosentin vauhtia. Keskuspankki ennustaa Ruotsin talouden kasvavan ensi vuonna 1,2 prosenttia ja 1,7 prosenttia sitä seuraavana.

Suomalaisasiantuntija pitää käännettä merkittävänä.

– Ruotsin keskuspankki on ensimmäinen keskuspankki, joka lähtee nostamaan negatiivista korkoa. Päätös on sinänsä merkittävä, sillä Ruotsin taloustilanne on heikko, arvioi Danske Bankin päästrategi Valtteri Ahti.

Euroalueen lisäksi korot ovat miinuksen puolella Japanissa, Tanskassa, Sveitsissä ja Unkarissa.

Ruotsin keskuspankin pääjohtaja Stefan Ingves. Frida Lönnroos

Ajoitus herättää ihmetystä

Pankin johtokunta ei ollut täysin yksimielinen päätöksen suhteen. Kaksi johtokunnan jäsentä olisi halunnut lykätä päätöstä tuonnemmaksi. Keskuspankin päätös jakoi muutoinkin ennalta mielipiteitä Ruotsissa.

Esimerkiksi Ruotsin valtiontaloutta tutkiva Konjunkturinstitutet arvosteli linjauksen ajankohtaa keskiviikkona julkaisemansa suhdannekatsauksen (siirryt toiseen palveluun)yhteydessä.

Instituutin mukaan Ruotsin talouskasvu hidastuu, työttömyys on kasvussa ja inflaatio jäämässä selvästi keskuspankin tavoitteesta.

Moni kysyikin, miksi keskuspankki painaa jarrua nyt kun talous muutoinkin hidastuu.

– Emme usko, että vaikutukset tulevat olemaan kovin merkittäviä, koska korotus on maltillinen. Arviomme on, että korkotaso tulee pysymään tässä usean vuoden ajan, Ingves perustelee.

Toisaalta Svenska Dagbladetin (siirryt toiseen palveluun) laajassa ekonomistikyselyssä enemmistö vastaajista antoi hyväksyntänsä korkopäätökselle.

– Rahapolitiikan tutkimuksen parissa on valloilla näkemys, että negatiiviset korot vaikuttavat aluksi taloutta piristävästi, mutta ajan kuluessa negatiivisten korkojen vaikutus kääntyy taloutta kuormittavaksi, sanoo Danske Bankin Valtteri Ahti.

Ingves huomauttaa, että korkopäätöksestä huolimatta Riksbankenin rahapolitiikka jatkuu elvyttävänä. Keskuspankki jatkaa aiemman linjauksen mukaisesti 45 miljardin kruunun (n. 4,3 miljardin euron) suuruista valtionlainojen osto-ohjelmaa.

Miten käy asuntolainojen korkojen?

Tavalliset ruotsalaiset tuntevat korkopäätöksen lompakossaan erityisesti asuntolainojen korkojen myötä. Ingvesin mukaan asuntoluottojen korot tulevat nousemaan jonkin verran.

Tukholmalaiset suhtautuivat torstaina pankin korkopäätökseen tyynesti.

Krister Lövström Frida Lönnroos

– Olen juuri sitonut asuntolainani kiinteään korkoon kolmeksi vuodeksi, olen hyvin rauhallisella mielellä. Koronnosto ei vaikuta minuun juuri nyt, sanoo Krister Lövström.

Marie-Louise O'Rourken mielestä korkoja suurempi ongelma ovat Tukholman tuskastuttavat asuntomarkkinat.

– Asuntotilanne on hyvin vaikea Tukholmassa. Vuokra-asuntoja joutuu jonottamaan vuosia. Näytöissä voi olla useita satoja paikalla, hän sanoo.

Marie-Louise O'Rourke Frida Lönnroos

Ruotsin talouden kestohuoli on kansalaisten raskas velkaantuminen jättimäisten asuntolainojen vuoksi. Asuntojen hinnat ovat karanneet pilviin erityisesti Tukholmassa, vaikka korjausliikettäkin on tapahtunut.

Seuraavatko euromaat perässä?

Euron ulkopuolella olevan Ruotsin keskuspankin päätöstä tutkaillaan nyt tarkasti euromaissa. Kiinnostava kysymys on se, seuraako Euroopan keskuspankki (EKP) perässä koronnostolinjalla.

EKP päätti viime viikolla, että ohjauskorko pysyy nollassa, taloutta elvyttävät arvopaperiostot jatkuvat ja talletuskorko pysyy -0,5 prosentissa.

Suomi kuuluu euroalueeseen, joten korkotaso määräytyy täällä EKP:n päätösten myötä.

– Vastarinta EKP elvytystä vastaan on ollut selvästi nousussa ja merkittävää rahapoliittista elvytystä ei ole siten tiedossa. Varmasti EKP myös seuraa miten Ruotsin keskuspankin paluu negatiivisista koroista vaikuttaa talouteen, Ahti sanoo.

Suomalaiset näkevät konkreettisimmin Ruotsin keskuspankin päätöksen kruunun kurssin nousuna.

– Ohjauskoron nosto tukee Ruotsin kruunun kurssia euroa vastaan. Koronnosto oli tosin jo täysin hinnoiteltu ennen itse nostoa, Ahti sanoo.

Täydennetty 19.12.2019 klo 16:22: Lisätty pääjohtaja Ingvesin kommentit ja tukholmalaisten haastattelut.

Lue myös:

Keskuspankki uudistaa rahapolitiikan työkaluja, Christine Lagarde kertoi ensiesiintymisessään EKP:ssa – "En halua olla kyyhky tai haukka, olen pöllö"