Viime vuonna kiusattujen osuus kaikista kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisista oli Siuntiossa Suomen suurin, lähes 18 prosenttia.

Viime vuonna 5,8 prosenttia kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisista kertoi tulleensa vähintään kerran viikossa koulukiusatuksi. Kiusaaminen on vähentynyt rajusti vajaassa vuosikymmenessä, sillä lukuvuonna 2008–2009 luku oli 8,4 prosenttia.

Tiedot perustuvat kouluterveyskyselyyn (siirryt toiseen palveluun).

Korkein prosenttiluku oli Siuntiossa, jossa lähes 18 prosenttia kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisista kertoi joutuneensa vähintään kerran viikossa koulukiusatuksi. Kaikkein vähiten säännöllisesti koulukiusattuja oli kyselyn mukaan Pudasjärvellä, 1,3 prosenttia.

Kuntakohtaiset tiedot löytyvät jutun lopusta.

Kiusaamisen vähenemisen taustalla monia syitä

Torstaiaamuna Me-säätiö julkaisi kartan (siirryt toiseen palveluun), jonka mukaan eniten koulukiusattuja on Halsualla. Kartan mukaan kunnassa 30 prosenttia kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisista on joutunut koulukiusatuksi vähintään kerran viikossa. Vähiten kiusattuja olisi Me-säätiön mukaan kartan tietojen mukaan Alavudella, vain hieman yli kaksi prosenttia.

Kartan tiedot julkaistiin myös Ylen verkkosivuilla, tässä samassa artikkelissa.

Halsuan korkea kiusausprosentti hätkähdytti. Se ei kuitenkaan anna oikeaa kuvaa nykytilanteesta, sillä Halsuan viimeisin 8.-9.-luokkalaisille tehty kouluterveyskysely (siirryt toiseen palveluun), johon kunnittain esitetyt tiedot perustuvat, on tehty vuonna 2008.

– Kiusaaminen on vähentynyt todella paljon, joten kuntien tiedot eri vuosilta eivät ole vertailukelpoisia, sanoo THL:n kyselystä vastaava erikoistutkija Nina Halme.

– On nähty vahva trendi kiusaamisen vähentymisestä 2010-luvulle saakka ja sen jälkeen se on jatkanut maltillista vähentymistä.

Kiusaamista ovat vähentäneet muun muassa KiVa-koulu-ohjelma ja muut kiusaamisen vastaiset toimenpiteet, Halme sanoo.

Kuvaavampaa olisikin hänen mukaansa vertailla niitä kuntia, joista on tietoja vuodelta 2017. Halsuan tietoja listassa ei siis ole.

Suuria ja pieniä kuntia on vaikea vertailla

Suuria ja pieniä kuntia on saman vuoden kyselyn tuloksista huolimatta vaikea vertailla keskenään, sillä vastaajien määrä vaihtelee suuresti.

– Jos siellä on yksi tai kaksi oppilasta, jotka kokee säännöllistä koulukiusaamista, niin koko kunnan prosentti voi näyttää aika suurelta.

– Pienimpien kuntien osalta THL ei ole julkaissut tietoja, sillä vastaajia pitää olla vähintään 30, ettei ketään yksittäistä vastaajaa voidan tunnistaa, Halme sanoo.

Erikoistutkija Halme harmittelee Me-säätiön tapaa esittää tiedot eri vuosilta ikään kuin ne olisivat vertailukelpoisia.

– Perimmäinen tarkoitus on tietenkin ollut myönteinen, mutta hurjan helposti tulee vääriä käsityksiä.

Me-säätiö julkisti torstaina uuden arvionsa syrjäytyneiden nuorten määrästä Suomessa. Säätiön mukaan heitä on 66 000 (siirryt toiseen palveluun).

Peruskoulussa pojista yli 11 prosenttia saa tehostettua tukea ja tytöistä 6,5 prosenttia. Ero on Me-säätiön tutkimuksen mukaan kasvanut kymmenen viime vuoden ajan merkittävästi.

Juttua päivitetty 22.3. klo 16.17: Lisätty THL:n tutkijan kommentit, joissa todetaan, etteivät Me-säätiön esittämät kuntakohtaiset tiedot ole vertailukelpoisia, muutettu jutun kärkeä ja poistettu viittaus Halsuaan ja Alavuuteen otsikosta. Päivitetty jutussa listatut kuntien koulukiusattujen prosentit vastaamaan THL:n vuonna 2017 tehtyä kouluterveyskyselyä.

Lue myös:

Unelma-ammattinsa vuoksi mopoiässä kiusattu Eetu Laitinen on nyt räppäreiden hoviparturi: "Joskus vielä leikkaan Justin Bieberin hiukset"