Kävimme kysymässä mielipiteitä Ylen kyselystä Iisalmessa Kauppis-Heikin koulussa. Koulussa on 130 oppilasta ja heistä suurin osa opiskelee katsomusaineena uskontoa. 13 oppilasta opiskelee elämänkatsomustietoa.

Kävimme kysymässä mielipiteitä Ylen kyselystä Iisalmessa Kauppis-Heikin koulussa. Koulussa on 130 oppilasta ja heistä suurin osa opiskelee katsomusaineena uskontoa. 13 oppilasta opiskelee elämänkatsomustietoa. Toni Pitkänen / Yle

Ylen kysely: 70 prosenttia suomalaisista kannattaa yhteistä oppiainetta uskonnon ja elämänkatsomustiedon tilalle.

Suurin osa suomalaisista muuttaisi nykyistä uskonnon ja elämänkatsomustiedon opetusta peruskoulussa.

70 prosentille kansalaisista näiden katsomusaineiden korvaajaksi kelpaisi kaikille yhteinen oppiaine, jossa tutustutaan maailman uskontoihin oppilaan omasta vakaumuksesta riippumatta.

Asia selviää Ylen taloustutkimuksella teettämästä kyselystä. Kyselyyn vastasi reilu 1000 suomalaista eri puolilta maata joulukuun alkupuolella.

Näin kysyimme:

Kyselyn virhemarginaali on suurimmillaan 3,2 prosenttiyksikköä suuntaansa. Toni Pitkänen / Yle

Mielipide-erot eivät ole kyselyn tuloksessa suuria edes eri ikäluokissa. Suurimmat erot yhteisen oppiaineen kannatuksessa olivat 25–34- ja 65–79-vuotiaiden välillä.

25–34-vuotiaissa kannatus on 73 prosenttia

65–79-vuotiaissa kannatus on 67 prosenttia

Alueellisesti ehdotus uskonnon ja ET:n yhdistämisestä saa tukea eniten Helsingissä ja Uudellamaalla ja pienintä kannatus on muussa osassa Etelä-Suomea.

Kannatus Helsingissä ja Uudellamaalla 76 prosenttia

Kannatus muualla Etelä-Suomessa 66 prosenttia

Iisalmelaisessa Kauppis-Heikin koulussa elämänkatsomustietoa opettava rehtori Petri Kainulainen ei ole yllättynyt Ylen kyselyn tuloksesta.

– Kyllä se varmaan on ihan looginen tulos, Kainulainen sanoo.

Uskonto sanana voi olla jollekulle iso peikko tai vastaavasti ainoa vaihtoehto, hän lisää.

Kauppis-Heikin koulussa elämänkatsomustietoa opettava rehtori Petri Kainulainen uskoo, että Ylen kyselyn tulos johtuu myös siitä, ettei tavallinen kansalainen tiedä mitä missäkin oppiaineessa opetetaan. Toni Pitkänen / Yle

Lähes puolet uskonnonopettajista kannattaa yhteistä ainetta

Uskonto ja elämänkatsomustieto ovat katsomusaineita peruskoulussa.

Oppiaineissa on yhtäläisyyksiä: kummassakin aineessa – evankelisluterilaisen uskonnon oppitunnilla ja elämänkatsomustiedossa –opetetaan muun muassa etiikkaa, moraalia, hyviä käytöstapoja ja vuorovaikutustaitoja.

Suomen uskonnonopettajain liitolla ei ole virallista kantaa yhteisestä katsomusaineesta. Liiton jäsenillä on asiasta erilaisia näkemyksiä. Viime vuonna tehdyn kyselyn perusteella lähes puolet kannattaa yhteistä ainetta.

Liiton näkemys on, että yhteisen katsomusaineen haaste on oppiaineen sisältö.

Liiton puheenjohtaja Tuovi Pääkkösen mielestä, oppiaineessa tulisi opettaa monipuolisesti ja kriittisesti erilaisia uskontoihin ja katsomuksiin liittyviä sisältöjä.

– Uskonnollinen yleissivistys ja uskonnollinen lukutaito ovat tärkeitä sekä uskonnottomalle että uskontoon sitoutuneelle lapselle ja nuorelle maailman ymmärtämiseksi ja erilaisten kulttuuristen ilmiöiden hahmottamiseksi, Pääkkönen sanoo.

Kauppis-Heikin koulun uskonnonopettaja Heini Kettunen toivoo, että uskontoa opetetaan vielä jatkossakin. Muuten moni asia, kuten Raamatun sisältö ja rakenne, jäisivät käymättä läpi. Toni Pitkänen / Yle

Yhteisen katsomusaineen hyvä puoli on, että yksi oppiaine helpottaisi katsomusopetuksen järjestämistä. Kaikki oppilaat olisivat samassa ryhmässä. Tuolloin kenelläkään ei olisi myöskään perusteita ottaa lastaan pois opetuksesta.

– Yksi oppiaine myös tasa-arvoistaisi oppilaita, koska opetukseen osallistumisesta ei voisi päätellä kuka heistä kuuluu uskonnolliseen yhdyskuntaan ja kuka ei.

Osa ihmisistä on sitä mieltä, että yhteinen katsomusaine voisi olla nykyinen elämänkatsomustieto. Pääkkönen kuitenkin toivoo, että siitä huolimatta nähtäisiin, ettei ET:n opetuksessa kerrota riittävästi uskonnoista.

"Maailmojen uskonnot on oppiaineeseen liian ohut näkökulma"

Elämänkatsomustieto on jo valmiiksi kaikille sopiva opintokokonaisuus sanovat puolestaan ET-opetus.fi-sivustoa ylläpitävät aktiivit. Heidän mielestään uuden katsomusaineen luominen olisi turhaa.

Tiimin mielestä uuden aineen luominen on myös pitkä prosessi, joka on altis poliittiselle vaikuttamiselle.

– Se, että Ylen kysymyksessä on mainittu uudessa yhdistävässä aineessa opetettavan vain maailmojen eri uskontoja on aivan liian ohut näkökulma, toteaa myös tamperelainen vapaa-ajattelija ja ET-opetus.fi -aktiivi Riku Salminen.

Salmisen mielestä on tärkeää, että elämänkatsomustiedon opetussuunnitelmassa käsitellään etiikkaa, moraalia ja arvoja yhdessä, ei vain uskontojen tai uskonnottomuuden näkökulmasta.

Kauppis-Heikin koulun kuudesluokkalaiset Nea Sutinen ja Sara Hakkarainen ovat kumpikin kiinnostuneita kristinuskon historiasta. Aiheesta voi keskustella paljon. Hakkarainen toivoo uskonnontunteja lisää eli uskontoa voisi olla useammin kuin kerran viikossa. Toni Pitkänen / Yle

Sen lisäksi elämänkatsomuksellisten asioiden käsittely yhteisesti koululaisryhmissä on tärkeää, koska katsomuksellinen kirjo luokissa lisääntyy.

Yksi vaihtoehto voisi olla myös se, että koulussa opetettaisiin kaikille elämänkatsomustietoa ja uskonnolliset yhteisöt voisivat tarjota itse omista lähtökohdistaan kumpuavaa opetusta omissa tiloissaan.

Muutokset eivät mene yleensä läpi eduskunnassa

Opetusneuvos Satu Honkala Opetushallituksesta katsoo, ettei katsomusopetus voi olla vain uskontojen esittelyä, koska katsomuskysymykset eivät liity nykymaailmassa enimmäkseen uskontoihin.

– Ajatus on vanhanaikainen ja siitä on luovuttu jo aikoja sitten, Honkala sanoo.

Maailmanuskonnot käsitellään jo nyt kaikissa katsomusopetuksen vaihtoehdoissa, mutta ne ovat vain osa oppiaineen sisällöistä.

Katsomusopetusta on pyritty uudistamaan erilaisilla lakialoitteilla, mutta järjestään eduskunta on hylännyt aloitteet.

Kun tuloksia tarkastellaan pienempien muuttujien kuten puoluetaustan kautta, virhemarginaali voi kasvaa. Näin Ylen kyselyn vastausprosentit jakaantuivat puoluekannoittain:

Puolue Kannattaa Vastustaa Ei osaa sanoa SDP 79% 14% 7% Vas. 91% 7% 2% Kok. 73% 23% 4% Kesk. 66% 30% 4% RKP 71% 29% – KD 16% 71% 13% Vihr. 86% 13% 1% PS 59% 35% 6% Liike Nyt 100% – – Muu 86% – 14% Eos 65% 24% 11%

Tällä hetkellä myös Honkalan mielestä neutraalein kaikille oppilaille sopiva oppiaine on elämänkatsomustieto, jota nykylain mukaan uskontokuntiin kuuluvat oppilaat eivät voi valita lainkaan.

Opetusministeri Li Andersson (vas.) ilmoitti selvittävänsä syyskuussa, miten elämänkatsomustiedosta saisi kaikille vapaasti valittavan oppiaineen (siirryt toiseen palveluun), vaikka lakimuutos ei ole mukana hallitusohjelmassa.

Helsingin Sanomien syyskuisen uutisen mukaan asia on kuitenkin ministeriön työlistalla.

Vastaava lakimuutos ei ole mennyt läpi aikaisemmin eduskunnassa.

Honkala uskoo, että elämänkatsomustiedon avaaminen vapaasti valittavaksi voisi olla realistinen muutos, joka auttaisi kehittämään katsomusopetusta yhdenvertaisemmaksi ja sellaiseksi, että siinä käsitellään nykyistä paremmin lasten ja nuorten omasta elämästä nousevia elämänfilosofisia kysymyksiä.

Sen sijaan uskonnon ja elämänkatsomustiedon korvaaminen uudella oppiaineella tuskin onnistuu.

– Kun edes elämänkatsomustiedon avaaminen valittavaksi uskonnon rinnalla ei ole aiemmin mennyt läpi eduskunnassa on epätodennäköistä, että siellä menisi läpi päätös luopua uskonnon opetuksesta kokonaan, Honkala sanoo.

Näin kysely tehtiin:

Ylen tilaaman kyselyn toteutti Taloustutkimus Oy

Kyselyyn vastasi 1006 ihmistä joulukuun lopussa, vastaajat olivat 15–79-vuotiaita

Kyselyn virhemarginaali on suurimmillaan 3,2 prosenttiyksikköä suuntaansa

Pitäisikö peruskoulun nykyinen uskonnon ja elämänkatsomustiedon opetus korvata yhteisellä oppiaineella?

Minkälaista korvaavan aineen opetus voisi olla? Aiheesta voi keskustella klo 22.00 saakka.

Lue lisää aiheesta:

Uskonnon ja elämänkatsomustiedon oppilaat laitettiin kymmenissä kunnissa samalle tunnille – Opetushallitus moittii: On keksitty uusi oppiaine

Moni koulu opettaa jo eri uskontoja samassa luokassa – Laki kuitenkin erottelee luterilaiset, ortodoksit, muslimit, katolilaiset ja ET:n opiskelijat