Utifrån Migrationsverkets prognoser för 2015–2018 har Boverket visat att det under de kommande fyra åren behövs 80 000 lägenheter för att ge bostäder åt de flyktingar som redan har kommit eller väntas till Sverige.

Det sker i ett läge där bostadsbristen redan är akut. Regeringen lovar att bygga 250 000 nya bostäder till 2020. Men det räcker inte, anser allmännyttans organisation Sabo, som anger behovet till 426 000 nya bostäder.

För att snabbt lösa boendefrågan för flyktingar har både regeringen och oppositionspartierna uttalat sig för tillfälliga modulhus. Det började med KD-ledaren Göran Hägglund:

– För att snabbt minska trångboddheten och kostnaderna bör staten kunna ge hyresgarantier för byggande av moderna modulbostäder med tidsbegränsade bygglov, skrev han på DN Debatt 21 januari i år.

På samma plats uttalade sig bostadsminister Mehmet Kaplan (MP) den 17 mars för ”uppförande av moderna och flexibla modulbostäder”. C, FP och M har också ställt sig bakom tillfälliga modulbostäder.

Men det blir en extremt dyr lösning visar en undersökning som fastighetskonsulterna Evidens gjort på byggföretagen Veidekkes och JM:s uppdrag.

Med en kvadratmeterkostnad på nära 3 400 kronor överträffas allt annat hyresboende i Sverige – genom tiderna. En bostad motsvarande en normal trea på 70 kvadrat skulle få en reell hyreskostnad 19 800 kronor per månad.

– Det här skulle bli de säms­ta bostäderna till de högsta kostnaderna någonsin. Modulhusen är ett ekonomiskt, socialt och politiskt haveri. Det leder till utanförskap och visar att Sveriges politiker inte klarar av en helhetssyn på bostadsfrågan, säger Lennart Weiss, kommersiell direktör på Veidekke och tidigare S-politiker.

– Rimligtvis måste det finnas mer kostnadseffektiva sätt. Tillfälliga och lågkvalitativa bostäder är dåligt både socialt och ekonomiskt. Använd hellre pengarna till bostadscheckar åt de som akut behöver boende eller ge startlån för att ta sig in på bostadsmarknaden, säger Nancy Mattsson, chef för projektutveckling JM Bostad Stockholm.

Kritiken kommer också från alliansregeringens främste bostadsexpert, Ulf Perbo, som var statssekreterare hos förre bostadsministern Stefan Attefall (KD).

– Det blir väldigt undermåliga bostäder till en mycket hög kostnad. Det är en ren panikreaktion som riskerar att prägla bostadspolitiken under 10–20 år framåt, säger Ulf Perbo, i dag vice vd på branschorganisationen BIL Sweden.

– Detta skulle bli en extremvariant av social housing. Vi skulle fylla modulhus med folk och säga att det är ett tillfälligt boende. Vad gör vi då när det inte finns några alternativ när husen ska tas bort? fortsätter han.

Att flyktingsströmmen tilltog i snabb takt stod klart efter Migrationsverkets pro­gnoser förra sommaren. Dåvarande statsminister Fredrik Reinfeldt talade under valrörelsen om att ”öppna era hjärtan”. Att det handlar om att också ”öppna dörrar” och att bostadskrisen förvärrats har blivit allt tydligare.

– Under 2012–2013 såg vi inte framför oss att vi skulle få så stora grupper med så svaga inkomster som måste in på bostadsmarknaden. Men vi såg att trångboddheten hade ökat kraftigt i många områden, säger tidigare statssekreteraren Ulf Perbo.

I mars i år kom Boverkets rapport om Nyanländas bostadssituation, beställd av regeringen. Där visar man att bostadsbehovet för flyktingar ligger på en historiskt hög nivå: mellan 2015 och 2018 behövs 80 000 bostäder till nyanlända.

Som viktigaste åtgärd föreslår Boverket modulbostäder, men även att bygga om lokaler till bostäder. I Boverkets förslag är staten beställare, men ”kommunerna erbjuds stå för det praktiska genomförandet”.

Men modulhus riskerar alltså att bli en extremt dyr lösning, enligt Evidens beräkningar. Det är bostäder som måste skrivas av på tio eller högst femton år.

– Tillfälliga bygglov kan ges för högst tio år, men kan förlängas i max fem år till. Men även med en avskrivning på femton år blir modulhusen betydligt dyrare än vanliga hyresrätter, säger Christofer Salmén på Evidens.

Sociala bostäder (social housing) har hittills varit ett förbjudet ord i svensk bostadsdebatt. Men Ulf Perbo menar att det är dags att ändra på det:

– Vi har så stora grupper som inte av egen kraft kan agera på bostadsmarknaden. Då måste vi överväga en selektiv bostadspolitik. Tillsätt en parlamentarisk utredning som får överväga social housing. I Finland har man gjort det genom att bygga nytt i befintliga bostadsområden.

Regeringens utspel om bostadssubventioner förra veckan får också kritik från bostadsexperterna.

– Modulhusen och de nya investeringsbidragen visar att regeringen väljer byggpolitik före bostadspolitik. Om man vill att migranter och ungdomar ska påbörja sin egen klassresa borde man stötta dem ekonomiskt, med bostadsbidrag och subventionerat sparande, i stället för subventioner till ett andra klassens boende, säger Lennart Weiss, Veidekke.

LÄS MER. I tidningen finns mer material i ämnet. Beställ en prenumeration här.