Finland gynnas för tillfället av en stark tillväxt i världsekonomin. Industrins orderböcker är välfyllda och exporten drar. Aktia spår att Finlands ekonomi växer med 2,6 procent nästa år. Finlands näringsliv och Statistikcentralen ser också ljust på framtiden.

Den globala ekonomiska tillväxten går på högvarv just nu. I Aktias prognos förväntas världsekonomin växa med omkring 3,6 procent under de kommande två åren. För Finlands del landar årets bnp-tillväxt på 3,1 procent, vilket överträffar de siffror som utlovades i motsvarande prognoser under första och andra kvartalet i år.

– Finland har den högsta tillväxten i Europa just nu samtidigt som inflationen är rekordlåg. Det här gynnar vår konkurrenskraft och landets exportindustri, säger Aktias chefsekonom Heidi Schauman.

För närvarande kännetecknas den globala tillväxten av en allt starkare tudelning, där tillväxtekonomier som Kina och Brasilien växer med i genomsnitt 4,8 procent medan Europa släpar efter och ligger på i genomsnitt 2,2 procent.

– Kina har övertagit rollen som motorn i den globala tillväxten, vilket gör oss allt mer beroende av den ekonomiska utvecklingen i de asiatiska ekonomierna, påminner Schauman.

Den finska exporten till Tyskland, Sverige och Ryssland genomlever nu ett uppsving. Den ryska ekonomin har gynnats av högre världsmarknadspriser på olja, vilket i sin tur har gett en vitamininjektion till den finska exporten av råvaror i österled. En liten ekonomisk återhämtning kan skönjas i vårt östra grannland där man nu räknar med en tillväxt på omkring 2 procent.

Aktias prognos är i linje med de siffror som släpptes från Statistikcentralen och Finlands näringsliv EK på måndagen. Enligt EK:s så kallade konfidensindikator är näringslivets förtroende för den ekonomiska tillväxten på mycket god nivå. Enligt den enkät som EK gjorde i november pekar kurvan uppåt för industrin, byggnadsbranschen, detaljvaruhandeln och servicebranschen

– Siffrorna från framför allt detaljvaruhandeln bådar gott, vilket i och för sig tyder på uppskruvade förväntningar inför julkommersen, säger chefsekonomist Penna Urrila på EK.

EK:s enkät görs på basis av en standardiserad metodik som har utvecklats av EU-kommissionen och görs enligt samma mönster i alla EU-länder. Den finska enkäten bygger på nätbaserade intervjuer med över 1 300 inhemska företag. De frågor som riktas till industrin handlar bland annat om produktionsförväntningar, lagringen av färdiga produkter och huruvida orderböckerna kommer att fyllas eller inte.

Enligt Statistikcentralens enkät har konsumenternas förtroende för den finska ekonomin och sysselsättningsläget inte förändrats nämnvärt sedan den senaste enkäten gjordes i oktober. Omkring 47 procent av finländarna antar att den ekonomiska situationen kommer att förbättras nästa år. Endast 28 procent av finländarna räknar däremot med att den egna privata ekonomin kommer att förbättras inom ett år.

Bostadsräntorna i Finland är för tillfället de lägsta i Europa, vilket bäddar för medvind för byggnadsindustrin och investeringar i nya bostäder. Men ingen glädje varar för evigt. Europeiska centralbanken (ECB) har gått in för att successivt trappa ned på sitt stimuleringspaket för stödköp av privata och offentliga skuldebrev, vilket på lång sikt kommer att leda till en höjning av styrräntan och därmed även bolåneräntorna i Finland.

– Vi räknar med att ECB höjer styrräntan senast sommaren 2019. Ifall man vill gardera sig mot en chockhöjning av boendekostnaderna så kan det löna sig att förhandla fram en fast ränta på bostadslånet redan nu, säger Schauman.

Vem som kommer att överta ECB:s roll som uppköpare av statliga skuldebrev är skrivet i stjärnorna. Det kan enligt Aktia tvinga fram en större osäkerhet på finansmarknaden på lång sikt.

Högkonjunkturen har skapat fler jobb samtidigt som den arbetsföra befolkningen i Finland minskar stadigt. Den finska arbetsstyrkan har minskat med omkring 110 000 personer sedan 2010 i samband med att de stora årskullarna har gått i pension.

Den skeva befolkningspyramiden sätter även den finska samhällsekonomin i gungning då allt färre arbetsföra skattebetalare ska stå för den statliga notan. Enligt Aktias uppgifter har sysselsättningsgraden nu ökat till närmare 70 procent, vilket inte når upp till regeringens målsättning på 72 procent.

Trots detta utgångsläge är det flera branscher som saknar kompetent personal framför allt inom ICT-branschen. Enligt Statistikcentralens enkät litar 48 procent av finländarna på att arbetslösheten minskar under det följande året.