DEBATT | FLYKTINGPOLITIKEN

Det här är en argumenterande text med syfte att påverka. Åsikterna som uttrycks är skribentens egna.

Flyktingar tas emot av humanitära skäl. Men alltför ofta räcker inte det skälet i debatten. I SVT Agenda den 13 mars diskuterade exempelvis Stefan Löfven flyktingmottagande och konstaterade att ”vi behöver människor i arbetsför ålder till vårt land, annars riskerar vi att inte klara välfärden”. Löfven har inte varit ensam om att använda ekonomiska skäl för att motivera flyktingmottagningen.

Nyligen presenterade vi rapporten ”Flykting­invandring – sysselsättning, förvärvsinkomster och offentliga finanser”, skriven på uppdrag åt Finanspolitiska rådet.

I rapporten studerar vi hur flyktinginvandrares sysselsättning utvecklas över tid och hur flyktinginvandringen till Sverige påverkar den offentliga sektorns finanser (och därmed det som avgör möjligheterna att ”klara välfärden”) under åren efter det att flyktingarna beviljats uppehållstillstånd och blivit folkbokförda i Sverige. De kostnader som uppkommer initialt under asylprocessen och som belastar Migrationsverket ingår inte i våra kalkyler.

Resultaten ger inte stöd för tanken om att flyktinginvandring skulle vara positivt för de offentliga finanserna. Det framkommer i rapporten att ungefär 60 procent av männen och 40 procent av kvinnorna är sysselsatta sju år efter det att de fått uppehållstillstånd i Sverige. Många av de som fått anställning har därtill relativt låga förvärvsinkomster. Som ett resultat av den dåliga arbetsmarknadsintegrationen är flyktinginvandringen en nettokostnad för de offentliga finanserna.