Björn Olsen är expert på bakterier som antibiotika inte biter på. Det har fått honom att välja bort viss mat – i ren självbevarelsedrift.

Tusentals kommer att dö medan vården står handfallen. Infektioner som en antibiotikakur botar i dag kan bli en dödsdom omkring 2050.

– Alla blir förvånade när antibiotikaresistenta bakterier dyker upp i vården här, men jag blir det inte, säger Björn Olsen, professor i infektionsmedicin.

Han menar att det enda som kan stoppa utvecklingen är stenhårda regler inom vården – och att att hela världen inför svenska regler för djurhållning.

Alla måste göra som i Sverige

Den utbredda användningen av antibiotika inom djurhållningen utomlands odlar fram allt mer resistenta bakterier. Det finns ingen annan lösning än att öka avstånden mellan djuren, för när djuren står tätt så sprids infektioner lätt.

– Det är som en naturlag. Det är samma sak som när man packar ihop människor i ett flyktingläger, det är infektionerna som dödar, säger Björn Olsen.

Han ser regler lika de som gäller i Sverige som enda möjligheten att stoppa bakterierna.

”Som att släcka eld med bensin”

Evolutionen gör att varje generation av nya resistenta bakterier blir kraftfullare än den förra. Att använda allt starkare antibiotika i djurhållningen ökar därför bara farligheten hos bakterierna.

– Det är som att släcka elden med bensin, säger Björn Olsen.

Och det naturliga urvalet går snabbt, de bakterier forskarna varnade för när Björn Olsen började att jobba finns nu inom vården i Sverige.

– Det som händer nu varnade man för då, för 20-25 år sedan. Omkring 2050 tror man att 10 miljoner om året kommer att dö av de här bakterierna, säger han.

Politiskt omöjliga förslag enda räddningen

Det är några få länder som använder lika lite antibiotika i djurhållningen som i Sverige. Norge och Island är exempel – Italien, Spanien och Ungern är värstingarna inom EU.

– I USA ger man det i fodret och det är lika jäkla illa i Sydostasien. Där odlar man hajmal, pangasiusfisk, som hålls så tätt att de måste vräka i 20-25 sorters antibiotika i vattnet för att de inte ska dö, säger Björn Olsen.

Thailändsk fiskodling, till höger hajmalar. Köttet från fisken säljs i Sverige som pangasius.

Björn Olsen menar att drastiska åtgärder måste till. Importförbud eller skärpt lagstiftning i hela Världen lär dock vara svåra att genomföra politiskt.

Så gör professorn för att slippa smittas

Efter att ha arbetat med infektionssjukdomar under stora delar av sitt yrkesliv så har Björn Olsen sett vad de multiresistenta bakterierna kan göra. Det påverkar hans val i mataffären.

– Jag äter bara svensk kyckling, lamm som gått ute på bete och samma sak med kött från kor, säger Björn Olsen.

Fyra enkla saker du kan göra för att stoppa antibiotikaresistens:

Köp svenskt kött och låt varorna från värstingländerna ligga kvar i butikshyllan. Handen på hjärtat, känns kycklingkött från en thailändsk djurfabrik okej?

Sluta tjata på doktorn. Det är jättejobbigt med barn som har öroninflammation och inte vill sova. Det blir stökigt på jobbet och dyrt att behöva stanna hemma – men lita på att doktorn gör rätt i att skicka hem dig utan antibiotika.

Tvätta händerna. Se till att tvätta händerna före och efter besök på lantbruk med djur, ridhusets stall och djurparker. Då minskar risken för smittspridning och därmed risken att djurägaren måste använda antibiotika.

Ät inte överbliven antibiotika. Kan du göra en bakterieodling i badrummet? Om inte så kan det vara värt att sluta vara din egen allmänläkare och inse att du själv inte kan känna om det är virus eller bakterie som gjort dig sjuk. Att hamstra antibiotika och självmedicinera är alltså en dålig idé.