Rådet har antagit slutsatser om prioriteringar och riktlinjer för EU:s samarbete när det gäller att motverka hybridhot och öka motståndskraften mot dessa hot, på grundval av de senaste årens framsteg.

Hybridhot avser en lång rad metoder och aktiviteter som utnyttjas av fientliga statliga och icke-statliga aktörer och som på ett samordnat sätt riktar sig mot de demokratiska staternas och institutionernas sårbarhet, samtidigt som en formell krigsförklaring undviks. Några exempel är cyberangrepp, valmanipulationer och desinformationskampanjer, även på sociala medier.

I slutsatserna efterlyser man en övergripande säkerhetsstrategisom syftar till att motverka hybridhot och som inbegriper ett mer strategiskt, samordnat och enhetligt arbete inom alla relevanta politikområden. De är ett led i genomförandet av EU:s strategiska agenda för 2019–2024, där man efterlyser en övergripande strategi med mer samarbete, mer samordning, större resurser och ökad teknisk kapacitet för att ta itu med denna utmaning.

Vi är mycket nöjda med medlemsländernas uppslutning kring det fortsatta arbetet med att motverka hybridhot och stärka resiliensen. Dessa åtgärder är avgörande för att ge våra medborgare en övergripande säkerhet. Även om medlemsländerna har huvudansvaret på detta område, står vi inför gemensamma hot. Det är mycket viktigt att öka medvetenheten och samordna våra insatser över olika politikområden. Tytti Tuppurainen, Finlands Europaminister

I slutsatserna understryker rådet behovet av fortsatt utveckling av samarbetet med internationella organisationer och partnerländer för att stärka resiliensen och motverka hybridhoten. Särskilt viktigt är EU:s samarbete med Nato och med länderna i EU:s grannskap.

För att säkerställa ett konsekvent arbete efterlyser man ökadmotståndskraft mot hybridhot inom och över olika politikområden, till exempel vid utveckling och användning av ny och framväxande teknik, inbegripet artificiell intelligens och datainsamlingsteknik, och vid bedömning av effekterna av utländska direktinvesteringar eller framtida lagstiftningsförslag. Rådet betonar också vikten av att kontinuerligt förbättra samarbetet mellan nationella myndigheter och EU:s institutioner, organ och byråer inom ramen för kopplingen mellan inre och yttre säkerhet.

En viktig prioritering är att skyddanationell och europeisk kritisk infrastruktur och de funktioner och tjänster som är av avgörande betydelse för att staten, ekonomin och samhället ska fungera väl. Rådet betonar att man i detta arbete bland annat måste ta hänsyn till det starka ömsesidiga beroendet mellan olika kritiska funktioner och tjänster, t.ex. finansiella tjänster, och till den privata sektorns nyckelroll. För att förbättra skyddet av kritisk infrastruktur med gränsöverskridande betydelse i EU uppmanas kommissionen att samråda med medlemsländerna om ett eventuelltförslag till översyn av direktiv 2008/114/EG i ett tidigt skede av den nya lagstiftningscykeln, så att europeisk kritisk infrastruktur kan identifieras och klassificeras.

Rådet erinrar om vikten av ett fortsatt genomförande av åtgärdsplanen mot desinformation för att motverka desinformation. Rådet understryker behovet av tillräckliga resurser för Europeiska utrikestjänstens tre arbetsgrupper inom StratCom (East StratCom, StratCom Western Balkans och South StratCom) och uppmanar utrikestjänsten att bedöma behoven av och möjligheterna till förstärkning av det strategiska kommunikationsarbetet i andra geografiska områden, t.ex. Afrika söder om Sahara. Kommissionen och utrikestjänsten uppmanas också att tillsammans med medlemsländerna vidareutveckla systemet för tidig varning i riktning mot en övergripande plattform för samarbete, samordning och informationsutbyte mellan medlemsländerna och EU:s institutioner. När det gäller sociala medier uppmanas kommissionen att överväga olika sätt att ytterligare förbättra genomförandet av uppförandekoden om desinformation, inbegripet eventuella efterlevnadsmekanismer.

För att öka säkerheten i EU:s informations- och kommunikationsnätverk och beslutsprocesser uppmanas EU:s institutioner, organ och byråer att utarbeta och genomföra en omfattande uppsättning åtgärder för att motverka hybridhot och annan skadlig verksamhet.

Man erinrar också om att insatserna mot hybridhot alltid måste respektera de grundläggande rättigheterna, bland annat skyddet av personuppgifter, yttrandefriheten och informationsfriheten samt föreningsfriheten, i enlighet med EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna.