Magyarországon belül is lezajlik kicsiben, ami Európában és globálisan is történik a befektetők kegyeinek keresése közben: az országok és a helyi önkormányzatok gyakran sokat fizetnek egy-egy nagyobb beruházásért, és nagy adókedvezményekkel próbálják becsalogatni a beruházókat. A szegényebb és elmaradottabb térségek azonban sokszor hiába várják ettől sorsuk jobbra fordulását, az erőfölényüket kihasználó vállalatok sokszor később sem akarnak adót fizetni. Ha nem túl fontos munkát végeznek, nem kötődnek egy térséghez, akkor egy kisebb emelés esetén is érdemesebb ilyenkor inkább arrébb állniuk.

Kiderítettük az adatokból, hogy a magyar települések önkormányzatai teljesen más kulcsokkal adóztatják a vállalatokat, és ebből nagyon erősen eltérő bevételeket tudnak csak beszedni.

A nyugat-dunántúli nagyvárosokban tízszer annyi adót tudnak lakosonként beszedni az önkormányzatok, mint az észak-alföldi falvakban.

A szegény települések pedig hiába alkalmaznak alacsonyabb kulcsokat, ez sem tudja oda csábítani a beruházókat. Ráadásul így még jelentős bevételektől is elesnek.

A helyi iparűzési adó (hipa) kevés figyelmet kap, hiszen általában a társasági adóról (tao) beszélnek a vállalati adózás legfontosabb elemeként. Pedig az alábbi adatokból is látszik, a hipa nagyságrendileg megegyezik a tao összegével. Míg számos multinacionális vállalat vagy transzferárak, vagy kormányzati megállapodások hatására nem, vagy csak alig fizet tao-t, a hipa-t már nehezebb megkerülni. Enélkül ugyanis nem tudnak az önkormányzatok működni.

A vállalatok által befizetett összes adó*lehetnek olyan egyéb önkormányzati adók, például kommunális vagy ingatlanadó, amit itt nem vettünk figyelembe, de ezek már kisebb nagyságrendűek negyedét teszi ki a társasági adó, így mindenképpen egy igen jelentős tétel. Az önkormányzatoknak is kiemelten fontos, mert gyakorlatilag nincs más eszközük, amivel érdemi saját bevételhez juthatnának. Az Eurostat adatai szerint a magyar települési önkormányzatok a GDP 2,2 százalékának megfelelő bevételeket szednek be, miközben az EU-ban átlagosan 4 százalék ez az érték. A hipa pedig a GDP 1,7 százalékát tette ki 2016-ban.

A települések saját bevételeinek 77 százalékát tette ki a helyi iparűzési adó.

A települési önkormányzatok igyekeznek lehetőségeiket kihasználva optimalizálni a bevételeiket. Az fenti grafikonon jól látszik, hogy egy fordított U betű alakját veszi fel a grafikon, ha az adó mértékét és az egy lakosra jutó bevételt vizsgáljuk. A legnagyobb bevételt elérő települések már megengedhetik azt a luxust, hogy kevesebb adót írjanak elő: ezek jellemzően a nyugat-magyarországi nagyvárosok és a közép-dunántúli városok.

Az észak-alföldi és dél-dunántúli községek viszont hiába írnak elő nagyon alacsony adókulcsokat, nem tudnak vállalatokat magukhoz csábítani. Hogy milyen értelemtelen az adókulcsokkal versenyezni, azt talán a nyugat-dunántúli községek esete mutatja: hiába számítanak gazdagnak ezek a megyék az országban, hiába van sok cég és fizetnek magas bevételeket a régió városaiban, a néhány kilométerre lévő falvak sem tudják alacsonyabb adókkal odacsábítani a cégeket.

Ez nem csak a magyar települések versenye szempontjából érdekes, hanem Magyarország számára is tanulságos: nem az alacsony adókat, hanem a jó elhelyezkedést, közlekedési kapcsolatokat és képzett munkaerőt keresik a cégek.

A törvény alapján az önkormányzatok 0 és 2 százalék között határozhatják meg a hipa méretékét. A települések kétharmada a törvényi maximumot kéri el, hogy a lehető legmagasabb bevételt érjék el. Az adatok alapján azok a települések érik el arányosan a legnagyobb bevételt, amiknél 1,9 százalék az adó kulcsa – ha nem vesszük számításba a 0,15 százalékot alkalmazó Tiszatardost és az 1,55 százalékot használó Pilisvörösvárt. Az adóbevételek nagy része szintén a magas adókulcsot alkalmazó településeken köt ki, kétharmadát a 2 százalékos kulcsot alkalmazó település szedi be.

A 2016-os adatbázisban 142 olyan települést találtunk, ahol ugyan meghatároztak iparűzési adót, de ebben az évben egyáltalán nem folyt be egyetlen forint hipa bevétel sem. Ennek akár adatközlési hiba is lehetne az oka, de a települések túlnyomó többségénél az elmúlt években sem volt semennyi saját bevétel, vagy csak néhány tíz- vagy százezer forintnyi, ezért életszerű, hogy egy vállalkozás bezárásával akár ezek meg is szűnhettek.

Összegyűjtöttük azt is, hogy melyik település alkalmazza a 20 legalacsonyabb hipa kulcsot:

Település Adókulcs Egy főre jutó adóbevétel (forint) Apostag 0,00% 42 638 Kisszentmárton 0,.02% 2 042 Fiad 0,10% 20 310 Tiszatardos 0,15% 185 659 Szápár 0,20% 20 488 Tardona 0,20% 4 067 Bihartorda 0,50% 16 404 Drávafok 0,50% 16 861 Palkonya 0,50% 31 280 Himod 0,50% 10 726 Annavölgy 0,50% 6 288 Nagyveleg 0,50% 6 172 Felsőmarác 0,50% 15 264 Szamoskér 0,50% 8 982 Gadány 0,50% 8 330 Nemesbük 0,50% 3 878 Szarvasgede 0,50% 7 317 Vaspör 0,50% 7 801 Hugyag 0,50% 2 523 Káptalanfa 0,50% 2 672

A 20 legmagasabb egy főre jutó hipa bevételt elérő település:

Település Adókulcs Egy főre jutó adóbevétel (forint) Kékkút 2,00% 1 447 460 Berente 2,00% 1 262 456 Rácalmás 2,00% 1 155 889 Halmajugra 2,00% 928 395 Mosonszolnok 1,60% 831 414 Hejőkürt 1,80% 814 049 Sima 2,00% 652 269 Mezőlak 2,00% 613 529 Ipolytölgyes 1,50% 576 428 Sopronkövesd 1,70% 564 918 Visonta 2,00% 550 437 Tiszaújváros 1,50% 522 905 Szabadegyháza 2,00% 517 780 Budaörs 1,90% 510 033 Ormándlak 2,00% 474 261 Detk 2,00% 439 547 Alsómocsolád 2,00% 434 404 Paks 2,00% 428 671 Becskeháza 2,00% 412 241 Jászfényszaru 1,40% 399 309

A 20 legalacsonyabb egy főre jutó hipa bevételt elért település:

Település Adókulcs Egy főre jutó adóbevétel (forint) Nógrádsipek 1,50% 3 Kozárd 1,00% 267 Magyarmecske 0,50% 327 Csenyéte 1,00% 370 Felsőregmec 1,00% 387 Várkesző 2,00% 507 Komló 2,00% 515 Komoró 2,00% 547 Und ? 717 Katádfa 0,50% 825 Szendrőlád 1,50% 843 Pálmajor 0,80% 941 Bazsi 2,00% 945 Bánfa 0,50% 950 Uszka 2,00% 989 Sóshartyán 1,00% 1 152 Ólmod 1,00% 1 156 Ömböly 1,00% 1 180 Nagyhajmás 1,00% 1 282 Nyíri 1,00% 1 366

Támogasd a munkánkat! A G7-et ingyen lehet olvasni, de nem ingyen készül. Ha tetszett, amit olvastál és hasznosnak gondolod a munkánkat, akkor támogass minket, úgy, mintha előfizetnél. Ezzel növeled a működésünk biztonságát, és hozzájárulsz ahhoz, hogy olyan minőségben írhassuk az újságot továbbra is, ahogy eddig. Magánszemélyként és cégként is küldhetsz nekünk pénzt egy egyszerű bankkártyás fizetéssel vagy havi rendszerességgel. Köszönjük, hogy mellénk állsz. Havonta Egyszeri összeggel Tovább a támogatáshoz

Közélet adó helyi iparűzési adó regionális különbségek Olvasson tovább a kategóriában