Nyt se on selvillä: Britannian pääministeri Theresa May haluaa niin sanotun kovan Brexitin eli täyseron EU:sta.

Konservatiivipääministeri on painiskellut Britannian EU-eron kanssa jo yli puoli vuotta. Häneltä on jo viikkoja odotettu täsmennystä siitä, mitkä ovat Britannian tavoitteet pian alkavissa eroneuvotteluissa. May on pysynyt vaitonaisena.

On väläytelty, että Britannian Brexit-linja olisi epäselvä jopa pääministerille itselleen.

Pitkä epävarmuuden aika on kasvattanut poliittista painetta Britannian sisällä. Ajatus kovasta Brexitistä on hermostuttanut myös markkinoita.

Ennakkotietoja Mayn linjapuheesta vuosi julkisuuteen jo viime viikonloppuna. Niiden mukaan brittihallitus olisi kallistumassa kovalle linjalle Brexit-neuvotteluissa.

”Me emme halua jatkaa puoliksi sisällä, puoliksi ulkona”, May sanoi alkuviikosta Lontoossa diplomaateille pitämässään puheessaan.







Kova Brexit tarkoittaa sitä, että Britannia jättäytyisi kokonaan EU:n sisämarkkinoiden ulkopuolelle.

EU:n noin 500 miljoonan ihmisen sisämarkkinoilla ihmiset, tavarat, palvelut ja raha liikkuvat vapaasti.

Irtautumalla sisämarkkinoista May pyrkii pitämään puolueensa EU-kielteisimmän siiven tyytyväisenä. Alun perin samaa porukkaa lepytelläkseen pääministeri David Cameron päätti järjestää EU-kansanäänestyksen viime kesäkuussa.

Mayn tavoitteena on saada maahanmuuttopolitiikka ja rajojen valvonta Britannian omiin käsiin. Se ei onnistuisi pehmeässä Brexitissä, joka toimisi saman tapaan kuin Norjan-malli. Norja kuuluu ETA-maana sisämarkkinoihin, ja sen on hyväksyttävä ihmisten vapaa liikkuvuus.

Maahanmuuton rajoittaminen on Mayn hallituksen päätavoitteita. Pääministeri on korostanut haluavansa vähentää nettomuuton Britanniaan 100 000 tulijaan vuodessa.

Euroopan unioni -tutkimusohjelman johtaja Juha Jokela Ulkopoliittisesta instituutista muistuttaa, että sisämarkkinoiden neljä vapautta ovat erottamattomia.

”Ratkaisua, jossa Britannia voisi tavalla tai toisella rajoittaa EU:sta tulevaa muuttoliikettä ja pitää kiinni tavaroiden, pääomien ja palveluiden vapaasta liikkuvuudesta, ei ole tällä hetkellä näköpiirissä.”

Britannian täysi ero EU:sta tarkoittaa, että maa jättää myös EU:n tulliliiton ja irtautuu Euroopan unionin tuomioistuimesta.

”On hyvin vaikea nähdä, miten nykyisillä mekanismeilla sisämarkkinajäsenyys voisi toteutua, jos maa ei hyväksy tuomioistuinvaltaa”, Jokela sanoo.





”Haluamme uuden, positiivisen ja rakentavan kumppanuussuhteen EU:n kanssa.”

Noin 60 miljoonan ihmisen Britannian poistuminen sisämarkkinoilta on Jokelan mukaan EU:lle ”kova mutta ennakoitu poliittinen ja taloudellinen kolaus”.

Theresa May korosti puheessaan, että Britannia irtautuu sisämarkkinoista, mutta ”haluaa parhaan mahdollisen pääsyn sinne vapaakauppasopimuksen muodossa”.

”Haluamme uuden, positiivisen ja rakentavan kumppanuussuhteen EU:n kanssa.”

Britannian hallitus odottaa parhaillaan korkeimman oikeuden päätöstä siitä, tarvitseeko Brexit käynnistyäkseen parlamentin käsittelyn. Päätöstä odotetaan kuun lopulla.

”Emme tiedä varmasti, millainen tuki Mayn kovalla Brexitillä olisi parlamentissa. Tähän asti parlamentti on tosin siunannut hallituksen Brexit-politiikan”, ohjelmajohtaja Jokela sanoo.

Konservatiivipoliitikko Anna Soubry sanoi hiljattain, että Brexitin ”kolme isoa kysymystä” – sisämarkkinat, vapaa liikkuvuus ja tulliliitto – jakavat puolueiden lisäksi myös parlamentin alahuonetta.







Näin Britannia eroaa EU:sta