7.132 personer er blevet afvist. 801 våben er blevet beslaglagt. Og der er blevet rejst 5.479 sigtelser. Det er resultaterne af de seneste tre års midlertidige grænsekontrol, viser nye tal fra Rigspolitiet.

Det betyder ifølge blandt andet Dansk Folkepartis retsordfører, Martin Henriksen (DF), at grænsekontrollen har haft en positiv effekt.

Men tallene er for overfladiske til, at de kan sige noget som helst om en positiv eller negativ effekt ved grænsekontrollen, mener Hans Jørgen Bonnichsen, der er tidligere chefkriminalinspektør i Politiets Efterretningstjeneste.

»Det er nogle tal, der bare er hevet ud af en statistik, uden at man kan sammenligne dem med noget. Jeg fatter det simpelthen ikke. Hvad ligger bag ved de her tal? Det er et helt åbenlyst spørgsmål, som ikke bliver besvaret, og det er næsten en hån i forhold til den let kritiske læser,« siger Hans Jørgen Bonnichsen.

I et Facebook-opslag 5. januar stiller han en række spørgsmål til Martin Henriksen og Trine Bramsen (S), der begge har udtalt sig om de positive effekter ved kontrollen på baggrund af tallene.

Han spørger blandt andet om, hvor mange domfældelser der er kommet ud af sigtelserne, hvilke typer af våben der er blevet beslaglagt, om afvisningsgrundene også skyldes glemte eller afviste pas, og om sigtelserne i høj grad skyldes færdselsrelaterede forhold.

»Jeg mener, at grænsekontrollen har haft en negativ effekt, fordi det går ud over politiets andre opgaver. Opgaver, som er kriminalitet rettet mod borgerne. Jeg vil da gerne overbevises om, at grænsekontrollen er en effektivitet, for så begynder det at give mening i forhold til de negative effekter. Det bliver jeg bare ikke overbevist om af de her tal,« siger Hans Jørgen Bonnichsen.

Glemte pas og manglende sikkerhedssele

Hverken Trine Bramsen eller Martin Henriksen kan svare direkte på antallet af de forskellige sigtelser, men ifølge Martin Henriksen skyldes en stor del af sigtelserne menneskesmugling.

Tal fra Justitsministeriet viser imidlertid, at menneskesmugling udgør lidt over seks procent af sagerne, mens en stor del af sigtelserne skyldes overlæs, glemte pas, narkotikapåvirket kørsel og manglende sikkerhedssele.

Ifølge DR er det blandt andet knive, sværd, slangebøsser, slagvåben, gaspatroner, peberspray og strømpistoler, der er blevet beslaglagt ved grænsen.

Berlingske har forsøgt at få oplysninger om antallet af våben inden for hver våbentype, og om nogle af sigtelserne har ført til domfældelser, men det har endnu ikke været muligt. Trine Bramsen fortæller dog, at størstedelen af de beslaglagte våben er peberspray.

Zenia Stampe (R) raser i et Facebookopslag 5. januar også mod de nye tal. Hun kritiserer, at tallene ikke bliver sammenlignet med de knap 1,8 millioner mandetimer, der er blevet brugt på grænsekontrollen.

»Her er lidt public service om den »effektive« grænsekontrol: For hver 300 mandetimer blev der afvist én person. For hver 340 mandetimer blev der rejst én sigtelse. For hver 2.300 mandetimer blev der beslaglagt ét våben,« skriver hun i opslaget.

Selv om tallene ikke viser de eksakte antal over de forskellige former for sigtelser og våbenbeslaglæggelser, kan de dog alligevel godt bruges som argument for, at kontrollen har virket, mener Martin Henriksen.

»Hvis man ikke stod ved grænsen, så var alle de, der er blevet afvist, kommet ind i Danmark. Principielt er det lige meget, om det er en person fra Polen eller Mellemøsten, der bliver afvist ved grænsen. Hvis de ikke har papirerne i orden, skal de ikke ind i Danmark. Punktum. Og der viser de her tal immervæk, at det har haft en effekt,« siger han.

Trine Bramsen mener også, at tallene viser grænsekontrollens berettigelse.

»Man kan ikke komme uden om tallene. De peger på, at der er mennesker, der ikke lovligt må rejse ind i Danmark, som forsøger at krydse grænsen. Jeg hører også fra politiet i store dele af landet, at grænsekontrollen har haft en overraskende effekt,« siger hun.