Integrationsministeriet skønner ifølge Radio24syv, at regningen for det eskalerende antal asylansøgere kan ende med at koste samfundet op mod 48 milliarder kroner frem mod 2020. Vi har slet ikke råd, lyder det fra Dansk Folkeparti.



47.797 millioner kroner.

Sådan lyder Integrationsministeriets skøn over, hvor meget asyltilstrømningen og den efterfølgende integrationsindsats vil koste statskassen frem mod 2020, hvis man regner rub og stub med. Det skriver Radio24syv.

Beløbet dækker alt fra indkvartering af asylansøgerne, udbetaling af kontante ydelser, tilbud i de særlige integrationsprogrammer og udgifter til eksempelvis danskundervisning og medicin.

Men hvis ikke antallet af asylansøgere falder drastisk allerede efter 2016, så kan regningen faktisk komme endnu højere op.

Skønnet er nemlig baseret på, at antallet af asylansøgere vil toppe med 25.000 personer i år, men så herefter foretage et drastisk dyk til 15.000 asylansøgere om årene derefter.

Hos Dansk Folkeparti er man ikke i tvivl om, hvad det er for en regning, man har mellem hænderne, når det gælder asyltilstrømningen:

»En mellemstor dansk kommune drives for omkring 4 milliarder kroner, bare for at sætte tingene lidt i relief, og vi må bare sige, at det her er en regning, som Danmark slet ikke har råd til,« siger partiets finansordfører René Christensen til Radio24syv.

Hos både De Radikale og Enhedslisten maner man dog til besindighed.

»Vi skal ikke undervurdere, hvilken udfordring det bliver at finde de penge, men det er et beløb, vi både kan og skal håndtere,« siger De Radikales udenrigsordfører, Martin Lidegaard.

»Hvis det lykkedes at få to tredjedele af flygtningene i arbejde over de næste fem år, så kan det her ende med at blive et kæmpe plus for Danmark, fordi vi mangler den arbejdskraft,« siger han til Radio24syv.

Samme toner lyder fra Enhedslistens politiske ordfører Johanne Schmidt-Nielsen:

»Der er ingen tvivl om, at det er omkostningsfuldt, at der er flygtninge i verden,« siger hun til Radio24syv.

»Men Danmark er som et af verdens rigeste lande forpligtet til at tage vores del af ansvaret. Vi skal gøre, hvad vi kan for at holde udgifterne nede, og det skal vi blandt andet gøre ved at få integrationen til at fungere meget bedre end i dag,« siger hun til Radio24syv.