Rigsrevisionen udtaler hård kritik af Miljø- og Fødevareministeriet i sagen om kvotekonger. Det viser en ny rapport, som er lækket til Politiken.

Sagen kostede i sidste uge miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) fiskeri som ressortområde, ligesom to ledende embedsmænd i ministeriet blev frataget deres stilling.

Og nu får ministeriet altså hård kritik fra Rigsrevisionen, der har undersøgt kvotekoncentrationen i dansk fiskeri fra 2002 og frem til i dag. I den periode har der været otte forskellige ministre.

Ministeriet kritiseres for at være skyld i en række åbenlyse fejl, som har medvirket til, at loven gentagne gange er blevet brudt, når danske fiskere har handlet med fiskekvoter.

Miljø- og Fødevareministeriet har på baggrund af Rigsrevisionens rapport anmeldt flere fiskere og fiskeriselskaber til politiet. De er mistænkt for dokumentfalsk, stråmandsvirksomhed og overtrædelser af fiskeriloven.

Herunder kan man læse Rigsrevisionens konklusioner:

Rigsrevisionen finder, at Miljø- og Fødevareministeriets forvaltning af kvoteejerskab har været meget kritisabel og ikke har understøttet Folketingets intention om, at kvoterne ikke måtte koncentreres på for få hænder. Rigsrevisionens vurdering af Miljø- og Fødevareministeriets indsats er baseret på følgende 2 forhold:

For det første har ministeriet ikke fastsat regler, der understøtter, at kvoterne ikke koncentreres på for få hænder. Ministeriet har dels ikke fastsat konkrete mål for, hvad der skulle til, før kvoterne var koncentreret på for få hænder, dels har reglerne i perioder reelt ikke kunnet fungere som et loft over koncentrationen af kvoter. Samtidig har ministeriet ikke fulgt systematisk op på udviklingen i den samlede kvotekoncentration over tid og har anvendt ufuldstændige data.

Rigsrevisionens sammenstillinger af ministeriets data viser, at de 16 største IOK-fiskeres ejerandel af den samlede IOK-kvote er steget fra 53 % i 2012 til 66 % i 2017 med den usikkerhed, der er i ministeriets tal. Sammenstillingerne viser også, at de 10 største FKA-kvoteejere inden for de enkelte FKA-fiskerier i gennemsnit ejede 40 % af det pågældende FKA-fiskeri i 2011. I dag er andelen steget til 47 % af kvoterne. Stigningerne er sket, på trods af at der i 2012 efter politisk ønske blev fastsat regler, der skulle begrænse yderligere kvotekoncentration.

Ministeriet har flere gange efter politisk ønske ændret reglerne for kvotekoncentration ved at fastsætte lofter for, hvor mange kvoter den enkelte fisker måtte eje. Mens ministeriet siden 2006 har holdt lofterne for ejerskab af IOK-kvoter konstant på 10 %, så har ministeriet i 2009 og 2014 ændret beregningsgrundlaget for fiskernes kvotekoncentration, så fiskerne fik adgang til at købe flere kvoter uden at overskride lofterne.

Ændringen af beregningsgrundlaget i 2014 til at opgøre kvotekoncentrationen på baggrund af den danske slutkvote frem for initialkvoten betød i princippet, at fiskernes kvotekoncentration på papiret blev lavere, hvis slutkvoterne generelt var større end initialkvoterne. Rigsrevisionen finder det utilfredsstillende, at ministeriet ikke i forbindelse med undersøgelsen har tilvejebragt et grundlag for at opgøre, hvor store konsekvenser ændringen havde for opgørelsen af kvotekoncentrationen. En anden konsekvens af ændringen af beregningsgrundlaget i 2014 var, at det blev muligt for fiskere i løbet af året at bytte sig til en lavere kvotekoncentration. Dette skyldes, at en fisker kan bytte nogle af de kvoter, der tæller med i beregningen af kvotekoncentrationen, til internationale kvoter, der ikke tæller med.

Ændringen i 2009, hvor en række IOK-kvoter blev slået sammen til en samlet kvote, medførte også, at den enkelte fiskers andel af den samlede IOK-kvote kan ændre sig, uden at fiskeren gør noget aktivt for det. Dette skyldes, at beregningen af kvotekoncentrationen i stigende grad blev afhængig af udsving i kvoternes størrelse og dermed ikke alene af de kvoteandele, som fiskeren ejer.

Rigsrevisionen vurderer, at ændringerne samlet set har medført, at ministeriets nuværende regler for koncentration af IOK-kvoter i praksis er sværere at administrere og gør lofterne for, hvor mange kvoter en fisker må eje, til flydende størrelser frem for faste lofter.

For det andet har Miljø- og Fødevareministeriet ikke etableret et system, der sikrer en forvaltning, hvor ministeriet kan opgøre den enkelte fiskers ejerskab af kvoteandele korrekt. Ministeriet har ikke haft de mest grundlæggende administrative forudsætninger for at kunne registrere kvotehandler og dermed kvoteejerskab korrekt. Helt almindelige administrative procedurer, såsom præcise regler for anmeldelser af handler med fartøjer og kvoter, instrukser til sagsbehandlere og kvalitetssikringsprocedurer af den tilsendte grunddokumentation, har frem til i dag været ikke-eksisterende. Konsekvensen er, at der har været et helt utilstrækkeligt grundlag for at opgøre kvoteejerskab og kvotekoncentration.

Rigsrevisionen har påvist, at ministeriets utilstrækkelige forvaltning af kvoteejerskab konkret har medført, at fiskere i flere tilfælde har overskredet kvotelofter. Herudover har ministeriet ikke standset konkrete kvotehandler, der har medført, at den købende fisker kom til at overskride kvoteloftet. Ministeriet har endvidere i 2 tilfælde givet dispensation til fiskere, som ministeriets registreringer fejlagtigt viste havde overskredet kvoteloftet. Rigsrevisionen kan samlet konkludere, at ministeriets nuværende registreringer om ejerskab af kvoter ikke er tilstrækkeligt korrekte til at kunne anvendes. Rigsrevisionen finder det utilfredsstillende, at ministeriets indsats for at undersøge, om reglerne blev overholdt, har været mangelfuld, og at ministeriet på den baggrund har videregivet forkerte oplysninger til Folketinget.

Samlet set vurderer Rigsrevisionen, at ministeriet i en årrække har anvendt ufuldstændige data, skiftende beregningsgrundlag og forkerte registreringer af kvotehandler og kvoteejerskab ved opgørelsen af koncentrationen for IOK-kvoterne. Samtidig er det blevet muligt at bytte kvoter væk, der burde have talt med ved opgørelsen af kvotekoncentrationen, via internationale kvotebytter. Dette har medført, at hverken ministeriet eller offentligheden har fået et retvisende billede af kvotekoncentrationen.

Ministeriet har på baggrund af Rigsrevisionens undersøgelse oplyst, at ministeriet vil gennemføre en bagudrettet analyse ved en ekstern part, bl.a. for nærmere at kunne bestemme det samlede omfang af de problemer, som Rigsrevisionen har identificeret. Analysen vil se på, om den nuværende reguleringsmodel på området er den mest hensigtsmæssige, herunder om det nuværende meget høje omfang af kvotehandler er ønskeligt. Analysen vil også se på det hensigtsmæssige i at have ét samlet kvoteloft for IOK-arter kontra individuelle kvotelofter for de enkelte IOK-arter, på reglerne for bestemmende indflydelse og reelt ejerskab, ligesom Rigsrevisionens påpegede problemstilling om at anvende initial eller slutkvoter ved kvotekoncentrationsberegning skal analyseres.

Ministeriet har anmodet politiet om at indlede en politimæssig efterforskning i de sager, hvor Rigsrevisionen har påpeget, at der kan være mistanke om strafbare forhold.

Læs hele den lækkede rigsrevisionsrapport via Politiken.

gormsen@altinget.dk