En fortørnet religiøs mand føler sig groft diskrimineret af mange danske myndigheder. Selv var han for fin til at arbejde i supermarked. Og han nægter at række kvinder hånden.

Det er blot få måneder siden, Ekstra Bladet kunne fortælle om den muslimske taxichauffør, som fik tilkendt 10.000 kr. i erstatning i Ligebehandlingsnævnet, fordi han var blevet afvist til forfremmelse af den kvindelige chef, som han nægtede at give hånd.

Vel at mærke fordi, han ikke ville give hende et håndtryk.

Han var blevet forskelsbehandlet på grund af sin religion, mente Ligebehandlingsnævnet, som ikke syntes, at Taxa 4x35 kunne kræve, at medarbejderne skulle give hånd til kvindelige kunder.

Se også: Taxichauffør nægtede at give hånd - får 10.000 kr. i erstatning

Det udløste en karsk religionsdebat, hvor nogle snarere fandt, at det var den kvindelige chef, der var blevet diskrimineret – kønsdiskrimineret fordi hun alene på grund af sit køn ikke egnede sig til at få et håndtryk.

krav: Erstatning for moralske skader

Nu er der så endnu en vred religiøs mand, som er gået til Ligebehandlingsnævnet – denne med krav om ’erstatning for de moralske og økonomiske skader, som han er blevet påført.’

Manden, som oplyste at være uddannet både tandlæge og læge i et land uden for EU, ønskede, at de danske myndigheder skulle evaluere, om hans papirer var så overbevisende, at han kunne autoriseres til at behandle patienter i Danmark.

Men for at den evaluering kunne finde sted, skulle kommunen bevilge ham kurset ’lægedansk’, som består af danskundervisning, praktik på hospitalsafdelinger og teoretisk undervisning i lægefaglige discipliner.

Det ville kommunen ikke.

Egnede sig til rengøring

Det kommunale jobcenter vurderede nemlig, at hans kompetencer rakte til et ’arbejde inden for eksempelvis butiksbranchen, lager, rengøring, service og meget andet,’ som det hedder i sagen beskrevet her.

Der var også ifølge sagsbehandlerne nogle hygiejniske og adfærdsmæssige træk ved manden, som gjorde ham uegnet til en lægegerning på dansk grund.

Eksempelvis hans fuldskæg, som i sagen betegnes som et 'religiøst symbol'.

Se også: Muslim får 10k for at nægte at røre kvinde: Hvad får kvinden?

Medarbejderen fra jobcentret skrev ifølge det oplyste på mandens profil på Jobnet, at ’skægget stod i vejen for, at klager kunne arbejde inden for det medicinske område.’

'Mange læger har skæg'

Det afviste manden med den begrundelse, at han havde studeret medicin og hygiejne og dermed vidste mere om hygiejne end medarbejderen.

Han anførte:

’Mange læger har skæg og arbejder uden problemer. Bemærkningen om mit skæg var uacceptabel og handlede ikke om hygiejne, men om noget andet.’

Se også: Danske butikker vil snart bugne af halal-slik

Manden oplyste i sin klagesag, at han under et andet møde med to kvindelige sagsbehandlere nægtede række hånden frem ’da hun rakte hånden frem, da det er forbudt i klagers religion.

Hun blev - ifølge manden - vred og og sagde, at han dermed ikke kunne arbejde inden for det medicinske område.

For dygtigt til supermarkedspraktik

Kommunen ville selvfølgelig gerne bringe ham ud af den bekostelige kontanthjælpsydelse.

Så man tilbød ham en praktikplads i et supermarked, hvor han kunne integreres på jobmarkedet.

Det afviste manden med to begrundelser:

For det første var det i strid med hans religion at arbejde i et supermarked.

For det andet fremførte han det, at han havde en højere uddannelse, som et argument for ikke at tage mod en praktikplads i et supermarked.

Hertil og ikke længere

Så fik kommunen nok. Man besluttede at stoppe udbetalingen af kontanthjælp til manden.

Se også: Integrationschef gav muslim hånden: må bøde 30.000

Myndighederne håbede formentlig herefter på, at de kunne slippe for at beskæftige sig med manden, Men nej.

Han klagede i øst og vest - også til borgmesteren – og Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering. Til kommunen og Ligebehandlingsnævnet.

Han fremkom i den forbindelse med en række alvorlige beskyldninger mod de danske myndigheder.

Her nogle eksempler:



’Det er klagers opfattelse, at indklagede prøver at udsætte sagen for at gøre hans liv svært, og han er bange for, at det skyldes hans principper og religiøse værdier. Der er tale om magtmisbrug fra indklagedes side.’

’Indklagede har ikke tolerance over for mennesker med andre religiøse og kulturelle baggrunde, og derfor giver indklagede ikke klager den nødvendige vejledning og hjælp til at få de gode muligheder på arbejdsmarkedet.’

’Indklagede misbruger sin magt til at forhindre klager deri på grund af klagers religiøse og kulturelle baggrund.’

Ligebehandlingsnævnet, der har brugt knap et år på at behandle sagen, afviser pure, at manden er blevet diskrimineret.

’Klager har ikke påvist faktiske omstændigheder, der giver anledning til at formode, at indklagede har udsat ham for forskelsbehandling på grund af religion og tro,’ hedder det.

Eksempelvis mener nævnet, at kommunen ville have stoppet kontanthjælp til enhver – uanset religion – som nægter at tage mod tilbuddet om praktikplads.’

Se også: Inviterede 1. kl. på pølsehorn: Muslim sku' selv tage mad med

Nævnet finder også, at det er helt i orden – og ikke religiøs chikane - at man vejledte ham i hans fremtoning ’med henblik på at øge hans mulighed for at opnå beskæftigelse.’

Kommunen har oplyst, at den ikke kender til episoden med en kvindelig sagsbehandler, som ikke ville give hånd.