Knap 80 procent af den reducerede belastning af klimaet, som regeringen lægger op til, kommer fra tiltag, som er stærkt kontroversielle.

I alt 20,9 ud af de 26,3 millioner tons CO2, som klima- og energiplanen ifølge regeringens beregninger reducerer udslippet af drivhusgasser med, finder regeringen ved annullere CO2-kvoter og ved at modregne jordens optag af kulstof.

Tætte biogasanlæg er det væsentligste, nye tiltag på kort sigt

Til sammenligning er det mest ambitiøse af de nye tiltag i klimaplanen, som regeringen tør sætte tal på, at tætne de danske biogasanlæg. De døjer med store lækager, sådan som Ingeniøren har omtalt flere gange.

Det giver en reduktion på, hvad der svarer til 1,1 millioner tons CO2 frem mod 2030 at lukke de værste huller i biogasanlæggene.

Klimaplanens oversigt over reduktioner i udledningen af drivhusgasser Illustration: Regeringen.dk

Regeringens embedsmænd har imidlertid regnet sig frem til, at Danmark skal reducere CO2-udslippet med mellem 32 og 37 millioner tons i alt inden 2030 for at kunne leve op til EU's krav. Det går ud på at sænke CO2-udslippet inden for de sektorer, som ikke er omfattet af CO2-kvoter, med 39 procent sammenlignet med 2005. Mens kraftværker, varmeforsyningen og de mest energislugende virksomheder er med i kvotesystemet, står først og fremmest transporten, landbruget og bygninger udenfor.

Er CO2-kvoter papiret værd?

Danmark har dog i stor udstrækning fået mulighed for at udnytte, hvad der på EU-sprog hedder 'fleksible mekanismer', , fordi vi er meget afhængige af vores landbrug. De muligheder benytter regeringen næsten fuldt ud i sin nye plan.

For det første vil regeringen annullere otte millioner tons CO2-kvoter, som er en slags udledningstilladelser. Det betyder, at kvoterne ikke bliver bortauktioneret til først og fremmest energiselskaber, men smidt i skraldespanden.

EU's kvotesystem har i årevis været præget af et overskud, som har gjort, at det ifølge en række eksperter ikke har haft betydning for klimaet, om vi smider nogle få kvoter ud.

Det er også grunden til, at regeringens eget klimaråd har advaret mod at annullere kvoter i stedet for at reducere udslippet i Danmark.

Fire ministre svarede på pressens spørgmål om regeringens klimaplan, der skal reducere CO2 udledningen fra biler, bønder og boliger. Illustration: Sanne Wittrup

Læs også: For første gang er der håb for Europas vigtigste våben mod udledning af drivhusgasser

Den seneste reform af systemet har dog givet håb om, at der er forbedringer på vej.

Netop det faktum henviser regeringen selv til i klimaplanen.

»Regeringen vil som en del af klimaindsatsen frem mod 2030 annullere otte millioner kvoter fra kvotehandelssystemet. Det betyder, at der bliver færre CO2-kvoter i systemet, og dermed bliver det dyrere at udlede CO2. Det giver en reel klimaeffekt i energisektoren og den tunge industri, særligt efter at den seneste kvotereform har strammet kvotehandelssystemet op.«

Den anden fleksible mekanisme er endnu vigtigere for regnskabet. Den handler om, hvor meget kulstof jorden optager gennem de planter, der vokser på den. Det kaldes på FN-sprog LULUCF for Land-Use, Land-Use-Change and Forestry.

Er jordens CO2-optag et nonsense-regnestykke for klimaet?

Danmark har af EU fået lov til at medregne reduktioner på 14,6 millioner tons reduktioner for jordens optag, og det loft udnytter regeringen næsten fuldt ud. 12,9 millioner tons stammer herfra.

Da aftalen med EU blev indgået sidste år, var forventningen, at de danske jorde ville generere reduktioner på 44 millioner tons fra 2021-2030, blandt andet fordi skovenes optag er medregnet. Med andre ord behøver vi ikke foretage os noget for at medregne den allerstørste post i regeringens nye plan.

Sidste år udtrykte den grønne tænketank Concitos videnschef, Torben Chrintz, hvorfor det efter hans mening er forkert at benytte regeringens regnemetode, hvis vi skal modvirke klimaforandringer.

»FN's klimamodeller indregner allerede en vis ændring i kulstofpuljen i jorden og i binding af CO2 i biomasse i deres modeller. Derfor bør man kun medregne de reduktioner, der ligger er ud over denne baseline – ellers svarer det til, at man begynder at modregne CO2-optaget i havene, hvilket jo er åbenlyst nonsens.«

Læs også: Skrivebordsøvelse kan klare 80 procent af Danmarks klimamål i 2030

I dag i Ingeniøren advarer professor Jørgen E. Olesen fra Aarhus Universitet dog mod at tro, at LULUCF er en tryllepulje med masser af reduktioner, der kommer af sig selv:

»At binde mere kulstof i jorden er grundlæggende i konflikt med, at vi gerne vil øge udbyttet mere og mere på marken. LULUCF-mekanismen giver mening der, hvor man holder op med at dyrke kulstofholdige lavbundsjorder, hvilket også giver en række andre positive effekter for natur og biodiversitet,« siger han.

Regeringens nye klimaplan gør os ikke meget klogere på, hvad der i praksis skal ske med jordens optag af kulstof.

»Frem mod 2030 har Danmark mulighed for at medregne forbedringer af kulstofbalancen i form af de såkaldte LULUCF-kreditter. Det er et vigtigt klimatiltag, som regeringen vil gøre brug af. Opgørelsen af CO2-optag i jord og skov er yderst kompleks. Regeringen vil derfor igangsætte en

analyse, der skal forbedre opgørelsesmetoderne, så man mere målrettet kan øge optaget af CO2,« er absolut alt, hvad er står i den 44 sider lange plan.

Kritikkerne har taget plads i køen

Regeringen opererer med at skaffe yderligere reduktioner med sine ambitioner om at få flere nuludslipsbiler og -busser ud på vejene. Tilsammen kan det senere give reduktioner på mellem 4,5 og 5,5 millioner tons.

Læs også: Regeringen vil fjerne registreringsafgift på grønne biler de næste to år

Men effekten af de øvrige, nye initiativer i klimaplanen, som regeringen regner mere håndfast med, løber tilsammen kun op 3,9 tons.

Derfor gik der under en halv time, før opposition og miljøbevægelse begyndte et stormløb mod planen. Vi tager blot et par nedslag, først fra Greenpeaces nordiske generalsekretær, Mads Flarup:

Et par gode tiltag i klimaudspillet, der dog leverer for lidt og for sent. Helt pinligt bliver det, at 80% af klimaplanens CO2-reduktion findes ved køb af varm luft (CO2-kvoter) og kreativ bogføring i landbruget (LULUCF). Pinligt at regeringen ikke forstår alvoren #dkgreen #dkpol — Mads F Christensen (@Madsflarup) October 9, 2018

Den radikale partileder, Morten Østergaard, fandt samme tabel frem, som vi viser længere oppe i artiklen, og blev suppleret af sin miljøordfører, Ida Auken.

Øv, kæmpe skuffelse. @regeringDK køber aflad. Over HALVDELEN af CO2-reduktionen kommer fra køb af kvoter og kreditter. IKKE fra rigtige reduktioner i Danmark. #dkgreen #dkpol — Ida Auken (@IdaAuken) October 9, 2018

En række andre oppositionspolitikere efterlyser også en mere ambitiøs plan, men nævner ikke direkte kvoter og optag i jord.