Vil du købe en sundhedsuddannelse fra SOSU Silkeborg, eller vil du betale penge for en studieplads på Niels Brock i København?

Højst sandsynligt ikke, men det er der til gengæld folk i udlandet, der vil.

Såkaldt uddannelseseksport, hvor man sælger hele uddannelser eller studiepladser, er en global milliardforretning, og den skal Danmark være en større del af, hvis det står til Venstres uddannelses- og forskningsordfører, Jakob Engel-Schmidt.

Sammenlignet med de lande, vi normalt sammenligner os med, er vi langt bagefter. Jeg mener faktisk, der ligger en ubrudt guldgrube og venter på Danmark JAKOB ENGEL-SCHMIDT (v)

- Det er en fantastisk forretning. Man tjener penge på at sælge pædagogik og uddannelse, og efterfølgende har man fået dygtige studerende til at komme det land, uddannelsesinstitutionen ligger i, og færdiguddanne sig og bidrage til arbejdsmarkedet, siger han.

Nogle danske uddannelsesinstitutioner er så småt i gang med at eksportere uddannelser til udlandet. Undervisningsministeriet har ikke et overblik over, hvad der eksporteres for, men det kan estimeres til at være et tocifret millionbeløb.

Til sammenligning eksporterede Australien for omkring 90 milliarder danske kroner i 2015.

- Sammenlignet med de lande, vi normalt sammenligner os med, er vi langt bagefter. Jeg mener faktisk, der ligger en ubrudt guldgrube og venter på Danmark, siger Jakob Engel-Schmidt.

Læs også : Forsker: Karakterkrav kan skade integrationen

Ifølge ham er det danske uddannelsessystem internationalt respekteret. Derfor vil et dansk eksamensbevis være i høj kurs på det internationale uddannelsesmarked. Men hvis uddannelsesinstitutionerne herhjemme skal benytte sig af det potentiale, der ligger i uddannelseseksport, så kræver det ændringer.

- Der er behov for at modernisere lovgivningen, behov for at nedbryde eventuelle bureaukratiske barrierer, der er behov for at se på, hvordan man gør det mere effektivt og nemt for uddannelsesinstitutionerne, forklarer han.

Stadig lang vej til milliarderne

Men faktisk blev der allerede i 2015 set nærmere på lovgivningen. Den tidligere undervisningsminister Christine Antorini (S) nedsatte i juni 2014 en ekspertgruppe, der skulle undersøge, hvordan man kunne skabe et lovgrundlag, som gjorde det nemmere for uddannelsesinstitutionerne at eksportere deres uddannelser. Anbefalingerne blev implementeret i foråret sidste år.

Derfor mener direktør i tænketanken DEA Stina Vrang Elias, som var en del af ekspertgruppen, ikke, at det er lovgivningen den er gal med. -Hvis politikerne for alvor mener det her, så skulle de tage at satse på området. Det kunne for eksempel være ved at oprette særskilte enheder, der alene fokuserer på at uddanne til udlandet. Det ved vi for eksempel har fungeret i Finland, siger hun.

Læs også : Rød blok revser Venstre: Jeres karakterkrav skader integrationen

Samtidig mener Stina Vrang Elias, at politikerne i højere grad skal orientere sig på det internationale uddannelsesmarked. I dag er det op til den enkelte institution at undersøge, hvor i verden et dansk eksamensbevis er eftertragtet.

- Hvis det her skal lykkes kræver det analyser af forskellige markeder rundt omkring i verden. Altså en business Case, der kan vise, hvor uddannelsesstederne kan målrette deres eksport, siger hun.

Dermed er stadig lang vej til milliarderne, men potentialet er der ifølge Stina Vrang Elias.

Professionshøjskoler bakker op

Og den melding er formand for danske professionshøjskolers internationale udvalg Laust Joen Jakobsen langt hen af vejen enig i.

Han hilser en modernisering af lovgivningen på området velkommen, men understreger, at der skal mere til, hvis man for alvor vil ind på markedet.

- Det kræver samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne, ministerier og eksperter. Både eksperter herhjemme, men også i det land man forestiller sig at eksportere til. Og så kræver det en solid business case. Det er alt sammen noget man politisk skal understøtte, hvis uddannelseseksport skal blive til en markant del af dansk eksport, siger han.

Jakob Engel-Schmidt er ikke afvisende overfor at satse større på området, men han vil i første omgang bede Uddannelses- og forskningsminister, Ulla Tørnes (V), undersøge, hvad der kan lade sig gøre inden for området.

Hvis der er så mange penge at hente, og eksperterne på området har et klokkeklart eksempel på, hvad der skal til for at få gang i uddannelseseksporten, hvorfor gør i det så ikke?

- Nu får vi samlet den viden på området. På den måde får vi dannet et politisk overblik. Derfra kan det give rigtig god mening og se på mulighederne for blandt andet at bruge nogle midler på en potentiel business case. Men jeg kan ikke sidde og love, at det præcis bliver det vi gør, siger Jakob Engel-Schmidt.

Men man har jo allerede dannet sig et overblik en gang før?