Det var et stort set enigt byråd, der for blot to måneder siden bad Børn og Unge om et forslag til at lave store skoledistrikter for at få en mere effektiv klassedannelse. For Venstre var forslaget om ny skolestruktur prisen for at få revet flest mulige boliger i Gellerup ned, men efter den enorme modstand mod skolesammenlægninger er flere partier på retræte.

Annonce

AARHUS: "Forslaget vil ødelægge velfungerende skoler, fjerne det frie skolevalg og øge utrygheden blandt byens forældre." Med de ord har Venstre, konservative og Liberal Alliance i Aarhus Byråd været hurtigt ude med skarp kritik af Børn og Unge-forvaltningens forslag om at sammenlægge skoledistrikter, lave fælles ledelse for flere skoler og fordele eleverne, så man får den mest effektive klassedannelse med det formål at spare millioner på skoleområdet som et led i kommunens spareplan. Men de samme partier har tilsyneladende "glemt", at de selv har været med til at bede Børn- og Unge-rådmand Thomas Medom om at komme med forslaget. Det fremgår klart af den aftale om udsatte boligområder, alle byrådets partier minus Enhedslisten indgik 19. juni - for to måneder siden. Det er den aftale, der blandt andet betyder, at der skal nedrives yderligere ni boligblokke med omkring 900 boliger i Gellerup-området.

For godt to måneder siden underskrev stort set samtlige partier i byrådet en aftale om udsatte boligområder. Aftalen pålægger meget detaljeret Børn og Unge om at komme med forslag til en ny skolestruktur med sammenlagte distrikter, men nu hvor forslaget er der, bliver det undsagt af en række af de partier, der selv har bedt om det.

Annonce

Forlig: Børn skal blandes

I aftaleteksten er forligspartierne bl.a. optaget af sikre, at skolebørn blandes, så børn med sproglige udfordringer, herunder børn fra udsatte boligområder, ikke går i skole isoleret fra resten af byen. Forligspartierne, der består af S, V, SF, DF, R, K, LA og Alternativet bad derfor Børn og Unge om at komme med forslag til det i forbindelse med sparekataloget for 2019-2022. I forligsteksten er kravet endda meget specifikt: "Forligspartierne ønsker, at Børn og Unges forslag omfatter ændrede skoledistrikter, modeller for opdelte skoler, hvor indskoling, mellemtrin og udskoling sker på forskellige matrikler, og et mål om at udnytte skolekapaciteten optimalt og opnå en effektiv klassedannelse." Den anmodning har Børn og Unge fulgt slavisk. Men få dage efter, at forslaget til ny skolestruktur med store skoledistrikter blev lagt frem, brød balladen løs især i forældrekredse. Kraftige advarsler, underskriftsindsamlinger og trusler om flytning af børnene til privatskoler har på under en uge rejst en regulær shitstorm mod større skoledistrikter. Samtidig kritiserer flere partier forslaget, som de selv har bedt om.

Hør journalist Søren Willumsen fortælle om spareplanerne her:

Annonce

V: Ikke vores ønske

Hvordan hænger det sammen? - Forligsteksten om udsatte boligområder er et kompromis. Det er ikke os, men rådmand Medom og borgmesteren, der bad om at få afsnittet om nye skoledistrikter med. Vi blev nødt til at acceptere det for at kunne være med i den samlede aftale. Vi fik flere nedrivninger og en ambitiøs tidsplan for Gellerup med i teksten. Derfor var vi også nødt til at acceptere, at andre fik noget andet med, siger Venstres politiske leder, Bünyamin Simsek. Han mener ikke, der er noget odiøst i, at man først bestiller et specifikt forslag til ændrede skoledistrikter og bagefter siger nej, når man ser det konkrete forslag. Ved at bede om forslaget, har I jo været med til at udløse en enorm usikkerhed og utryghed blandt forældrene. Og nu rent kaos, fordi forslaget ser ud til at falde og ingen aner, hvor besparelserne så skal hentes? - Demokrati kan nu engang skabe usikkerhed og kaos. Men der er samtidig en betydelig åbenhed og involvering, og det er den proces vi befinder os midt i. Jeg har ro i maven, fordi vi i Venstre siger, hvad vi mener, modsat borgmesteren, svarer Bünyamin Simsek. Han afviser, at Venstre samtidig løber fra skoleforslaget. - Nej, for de andre partier ved jo godt, at vi ikke var vilde med det afsnit, svarer Simsek, der tilføjer, at Venstre ikke skyder forslaget definitivt ned. Der kan måske være dele af det, man kan bruge.

Annonce

K: Duer ikke

Hos Det Konservative Folkeparti mener Marc Perera Christensen ikke, at man med aftalen om udsatte boliger har givet carte blanche til at ændre skolestrukturen i hele kommunen. - Dele af forslaget kan måske være godt nok, uden at det nødvendigvis skal omfatte hele kommunen, siger Marc Perera Christensen, der understreger, at han var på barselsorlov og ikke deltog i forhandlingerne om aftalen om udsatte boligområder. Hvis det skal give mening - og store besparelser - skal det vel netop omfatte hele kommunen? - Det her er rådmandens bud. Han har gjort, hvad han blev bedt om. Når vi nu ser konsekvenserne af forslaget, må vi konkludere, at det ikke er et bud, der duer, siger Marc Perera Christensen og fortsætter: - Det er rigtig vigtigt, at vi har lokale folkeskoler med egen ledelse, der er forankrede i lokalsamfundet. Jeg kan godt se rådhuslogikken i forslaget, men jeg kan ikke se, hvordan det skulle give forældrene en bedre skole. Jeg kan ikke se gevinsten ved at tynde ud i antallet af skoledistrikter. Tværtimod. Familierne har brug for at vide, hvad det er for en skole, deres børn skal gå i. I stedet mener Marc Perera Christensen, at kommunen skal undersøge mulighederne for at lukke de tre heldags- og magnetskoler, Tovshøjskolen, Sødalskolen og Søndervangskolen og fordele deres elever på kommunens øvrige skoler.

Annonce

LA: Aldrig meningen