Inklusionen af børn med for eksempel ADHD og autisme i landets folkeskoler kræver langt flere ressourcer end det, regeringen har lagt op til.

Sådan lyder det fra Enhedslisten, der nu lægger fem initiativer på bordet, der skal sikre, at inklusionen af børn med særlige behov kommer på ret kurs.

- Inklusion er en smuk tanke, men vi er nødt til at erkende, at det kræver nogle flere ressourcer, siger Enhedslistens uddannelsesordfører, Rosa Lund.

Læs også : BAGGRUND Sådan blev inklusion et krav i danske skoler

Udmeldingen kommer efter, at inklusionen har mødt kritik fra flere steder.

- Vi er nødt til at tage alvorligt, at der er så mange forældre og lærere, der oplever problemer med inklusionen, siger Rosa Lund.

EL: Færre i klasserne

Enhedslisten vil blandt andet sikre, at der i klasser med elever med særlige behov enten er en lavere klassekvotient, støttelærere eller to-lærerordninger.

- Det er klart, at jo mere ro, der er i klassen og jo færre børn, der er, jo bedre kan lærerne overskue klassen, men jo bedre kan eleverne også overskue klassen, siger Rosa Lund.

Efterlyser handleplaner for elever

Partiet vil også lave en national plan for efteruddannelse af folkeskolelærerne og stille krav til skoleledelserne om, at der udarbejdes handleplaner for de inkluderede elever.

Læs også : Lokalpolitikere: Inklusion er blevet en spareøvelse

Endelig vil Enhedslisten sikre, at kommunerne bruger de penge, der tidligere blev brugt på specialtilbud på normalundervisningen og undersøge, hvor mange penge kommunerne mangler for at inkludere børnene.

10.000 skal inkluderes

Det er regeringen, SF, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, der i 2012 besluttede, at 96 procent af alle skolebørn i 2015 skal undervises i den almindelige folkeskole.

Det svarer til, at 10.000 børn skal flyttes fra specialklasser til almindelige klasser eller begynde i en almindelig klasse frem for en specialklasse.

Enhedslisten så helst, at partiene bag lovgivningen besluttede at trække støtten, men de fem initiativer kan ifølge partiet afhjælpe problemerne.

Krav i finanslovsforhandlinger

Pengene til initiativerne skal blandt andet findes i kommunerne, lyder det fra Enhedslisten.

- Dels har kommunerne sparet en masse penge på lærerlønninger, fordi lærerne var lockoutet i ret lang tid sidste år, og dels har kommunerne sparet en del penge på de specialtilbud, der er blevet lukket, siger Rosa Lund.

Hvis ikke pengene i kommunerne er tilstrækkelige, er Enhedslisten klar til at tage problematikken med til forhandlingerne om næste års finanslov.