Den kendte modstandsmand Povl Falk-Jensen med dæknavnet 'Eigil' blev lørdag kl. 11 begravet i Herfølge Kirke på Sydsjælland.

Han døde i april efter langt liv på 98 år. Dermed mistede Danmark endnu en modstandsmand og et vidnesbyrd fra Tysklands besættelse af Danmark under 2. Verdenskrig.

Povl Falk-Jensen var den modstandsmand, som dræbte flest stikkere under krigen, nemlig 11 med blandt andet nakkeskud.

»Hvis du lader være, så lever han videre. Hvis du bare trykker, så er det en død klump. Det er en mærkelig og en modbydelig tanke,« har han sagt om den følelse, det var at tage et andet menneskes liv til TV 2 i 2015.

Helt symbolsk blev Povl Falk-Jensen begravet den 4. maj - samme dato, som Danmark blev befriet på i 1945.

‘Eigil’ dræbte samme antal stikkere og nazisympatisører, som de berømte modstandsfolk ‘Flammen’ og ‘Citronen’ tilsammen. De var ligesom Povl Falk-Jensen også en del af modstandsgruppen Holger Danske.

Poul Falk-Jensen, frihedskæmperen med flest likvideringer under besættelsen. Her er han i Geel Skov nord for København, hvor han likviderede sine to sidste ofre 7. maj 1945. Foto: Niels Ahlmann Olesen Vis mere Poul Falk-Jensen, frihedskæmperen med flest likvideringer under besættelsen. Her er han i Geel Skov nord for København, hvor han likviderede sine to sidste ofre 7. maj 1945. Foto: Niels Ahlmann Olesen

»Hans betydning er enorm, og han var den sidste betydningsfulde modstandsmand, som var i live. Det var hans afdeling, der tog hårdest fat med likvideringer,« siger Niels-Birger Danielsen, forfatter bag flere bøger om modstandsbevægelsen.

Indtil 2009 kendte offentligheden ikke ‘Eigils’ rigtige navn. Det skete først med udgivelsen af bogen ‘Holger Danske: Afdeling ’Eigil'' skrevet af forfatteren Peter Birkelund.

Om de mange år, hvor han hemmeligholdte sin identitet, har Povl Falk-Jensen sagt:

»Efter krigen var der ikke noget at tale om. Hvordan ville du gå ud at sige, her kommer jeg. Jeg har slået 11 mennesker ihjel. Så vil de jo sige afskyelige fyr.«

Den sidste likvidering, Povl Falk-Jensen foretog, var den 7. maj 1945 i Geel Skov ved Holte. Her måtte nazisten Yngve Marinus Nielsen og dennes kone Hildur lade livet for ‘Eigils’ kugler.

»De spurgte, om de måtte holde hinanden i hånden, og det fik de lov til,« har han senere sagt.

Efter et radiointerview på 24syv blev han sidste år politianmeldt for drabet, fordi det formelt set var foregået i fredstid.

»De skulle fandeme ikke have lov til at slippe,« sagde Povl Falk-Jensen blandt andet i programmet.

»Han erkendte, at det var et hævndrab. Men det sidste halve år af krigen var ekstremt brutal på begge sider. Når folk blev fundet skudt i et kolonihaveområde eller i en opgang, fik det bare en notits i avisen. Det var øje for øje og tand for tand. Og det er jo altid let at være bagklog så mange år efter,« siger forfatter Niels-Birger Danielsen.

Povl Falk-Jensen var 18 år, da krigen begyndte. Han var født ind i et forsvarsvenligt, konservativt miljø. Faren var folketingsmedlem. I 1943 gik han ind i modstandskampen, og han blev hurtigt leder af sin gruppe i Holger Danske.

De sloges under krigen MODSTANDSBEVÆGELSEN Den danske modstandsbevægelse var dels et civilt baseret modsvar til den tyske besættelse af Danmark under Anden Verdenskrig, dels et militært koordineret modsvar, der var inspireret af engelsk militær. Modstandsbevægelsen i Danmark havde få medlemmer før 1942, hvor krigslykken skiftede. Modstandsbevægelsen foretog sabotage af industri og jernbaner og likvideringer af stikkere. Blandt de tidligste var Thomas Sneum, Churchillgruppen og Hvidstengruppen. De største modstandsgrupper var Holger Danske og BOPA. SCHALBURGKORPSET Opkaldt efter Christian Frederik von Schalburg, leder af Frikorps Danmark, var et korps af danskere i tysk tjeneste under besættelsen. HIPO Hilfspolizei (hjælpepoliti) var et dansk uniformeret korps, der fungerede som tysk hjælpepoliti i 1944-45. Korpsets medlemmer var primært rekrutteret fra efterretningsafdelingen i Schalburgkorpset. GESTAPO (Forkortelse for Geheime Staatspolizei – Hemmelige Statspoliti) var et hemmeligt politi i Det tredje rige før og under Anden Verdenskrig. Gestapos danske hovedkvarter var i Shellhuset i København, og der blev oprettet afdelinger i alle større danske byer. Gestapo var ansvarlig for tortur og drab på såvel medlemmer af modstandsbevægelsen som på ofte tilfældigt udvalgte personer. SCHIØLER-GRUPPEN Var en dansk nazistisk terrorgruppe, der fra 1944 til 1945 bistod den tyske besættelsesmagt i bekæmpelsen af den danske modstandsbevægelse. Gruppen var ansat ved organisationen Efterretningstjenesten (ET), som også det berygtede Hipokorps hørte under.

»For hver gang vi likviderede stikkere, reddede vi danske liv. Tænk, hvis jeg, fordi jeg var skide blødsøden, var skyld i, at hæderlige danskere mistede livet. Som leder af vores gruppe måtte jeg gå forrest. Det er fair,« sagde Povl Falk-Jensen til B.T. i 2013.

I årene 1943 til 1945 dræbte danske modstandsfolk ca. 400 stikkere i alt. Modstandsbevægelsen gjorde livet mere besværligt for det danske hjælpepoliti Hipo og Schalburgkorpset, der bestod af frivillige, som arbejdede for den tyske besættelsesmagt. Desuden saboterede modstandsbevægelsen de danske firmaer og fabrikker, der arbejdede for tyskerne.

»Jeg fortryder ikke et sekund, for dem, der blev skudt, lå jo inde med viden og var hæmningsløse. De arbejdede jo sammen. Kan du forestille dig noget mere afskyeligt end nogle, der finder sammen med fjenden mod dit eget land,« sagde Povl Falk Jensen til TV 2 i 2015.