Andelen af danske børn, der går på privatskole, ligger markant over gennemsnittet i OECD-landene. Og andelen stiger, samtidig med at tilskuddet til privatskoler øges. Det fremgår af en ny analyse fra AE-Rådet.

De seneste sammenlignelige tal er fra 2016, og på det tidspunkt var andelen af elever fra 0.-6. klasse i Danmark, som gik i private skoler, 16 procent, mens OECD-gennemsnittet var på 11 procent.

Siden er tilstrømningen til de danske privatskoler steget, og i 2018 var antallet af førsteklasseselever på privatskole ifølge AE-analysen oppe på 17,4 procent og i udskolingen på over 20 procent.

Det er en bekymrende udvikling, fordi det svækker folkeskolen og øger uligheden, vurderer ekspert, skolelederne og Socialdemokratiet, der vil have statsstøtten til privatskolerne sat ned.

Chefanalytiker i AE-rådet Mie Dalskov Pihl mener, at Danmarks fjerdeplads ud af 23 udvalgte OECD-lande maner til eftertanke – kun Storbritannien, Spanien og Belgien ligger højere.

»Når Danmark ligger i toppen internationalt over andelen af elever på privatskoler, så svækker det jo forestillingen om, at vi satser på en stærk dansk folkeskole. Så vi skal huske at tænke over, at når tilstrømningen til privatskolerne stiger så meget, så presser det folkeskolen,« siger Mie Dalskov Pihl.

Andreas Bjerre-Nielsen, der er adjunkt i økonomi på Københavns Universitet og har undersøgt forældres valg af folke- og privatskoler, er overrasket over, at Danmark ligger så højt i international sammenhæng:

»Vi slår os jo op på, at vi har en stor national sammenhængskraft, og det er normalt kendetegnet ved en stærk folkeskole.«

Skævvridning af skolen

Et svar til Folketingets Undervisningsudvalg viser, at folkeskolen fra 2015-17 har mistet over en milliard kroner, mens de frie grundskoler i samme periode har fået tilført 800 mio. kr. mere.

Den udvikling skyldes både, at der kommet færre elever i folkeskolen og flere elever på privatskolerne, men også at statsstøtten til de private er steget: fra 71 procent i 2015 til 76 procent i dag.

Ud over det øgede statstilskud modtager privatskolerne også forældrebetaling, og det skaber skævvridning af skolesystemet, mener Andreas Bjerre-Nielsen:

»Helt overordnet viser de her tal, at der sker en omfordeling af ressourcerne, hvor man tager fra folkeskolen og giver til privatskolerne. Men statskassen sparer som regel også penge, hver gang der sendes en elev på privatskole, fordi man i gennemsnit giver mindre pr. elev end i folkeskolen. Og når man hæver statstilskuddet, så giver det også en indirekte tilskyndelse til, at flere vil sende deres børn på privatskole.«

En anden årsag til, at antallet af elever på privatskoler er steget, er, at der er lukket mere end 200 skoler siden kommunalreformen i 2007.

Ifølge Andreas Bjerre-Nielsens undersøgelser vælger forældre folkeskolen fra, hvis de bor i områder, hvor der er store socioøkonomiske forskelle. Det er især de veluddannede og velstillede familier, der vælger privatskolen til, og dette medfører større forskel i ressourcer pr. elev mellem rige privatskoler og folkeskoler.

»Flere penge betyder bedre lærerressourcer, bedre undervisning og bedre fremtid for børn på de pågældende skoler, så jeg forventer, at forældrebetalingen vil sammen med den øgede statsstøtte give større ulighed fremadrettet,« siger Andreas Bjerre-Nielsen.

Mie Dalskov Pihl frygter, at det øgede antal elever på privatskolerne kan føre til, at de mere blandede skoler med både velstillede og udsatte elever forsvinder. Ifølge en af AE-rådets tidligere analyser er den øgede socioøkonomiske opdeling allerede en tendens i både folkeskolen og de private skoler.

»Vi må stoppe op og overveje, hvor vi er på vej hen, for den her analyse viser, at hvis udviklingen fortsætter, har vi måske på længere sigt ikke en folkeskole, som er folkets skole,« siger Mie Dalskov Pihl.

Hun mener, at politikerne har skubbet til udviklingen med skolelukninger, mange krav til folkeskolen og øget statsstøtte til privatskolerne.

Andreas Bjerre-Nielsen er enig i, at politikerne har skubbet på udviklingen ved at hæve statsstøtten og ikke gøre den mere progressiv, så eksempelvis fattige privatskoler med lav forældreindbetaling får mere i støtte.

Et svar til Undervisningsudvalget viser, at de 25 frie grundskoler, hvor forældreindkomsten er højest, har fået 12 procent mere i statsstøtte på to år.

Tag skolen alvorligt

Formand for Skolelederforeningen Claus Hjortdal er ikke overrasket over Danmarks topplacering. Det skyldes ifølge formanden især den høje statsstøtte til privatskolerne, mens de kommunale skoler, som er forpligtede til at tage imod alle elever, bliver dyrere og dyrere pr. elev, når flere vælger privatskole.

»Der er en forældretrend om mindre fællesskab og mere mig selv og mit barn,« siger Claus Hjortdal, der understreger, at folkeskolerne har haft det fint med, at 10-12 procent i mange år har valgt de frie grundskoler.

»Men nu er vi næsten oppe på, at hver femte elev går i privatskole, selv om de ikke skal leve op til de samme krav som folkeskolen om eksempelvis fraværsstatistik, vikardækning, skoledagens længde og understøttende undervisning. Hvis politikerne virkelig tager skolen alvorligt, skal de krav da gælde alle børn og ikke kun de 80 procent i folkeskolen, som hvert år får færre penge til at leve op til stadig flere krav,« siger Claus Hjortdal.

Karsten Suhr, der er formand for Danmarks Privatskoler, mener, at Danmarks topplacering i international sammenhæng skyldes Danmarks lange historiske tradition for fri- og privatskoler.

»Og heldigvis har vi det demokratiske overskud, at vi får et tilskud fra staten, så der bliver et reelt frit skolevalg, og at privatskoler ikke udelukkende er for de allerrigeste,« siger Karsten Suhr.

Han mener, at den øgede søgning mod privatskolerne bl.a. skyldes, at kommunerne flere steder kan spare penge ved at lukke skoler og i stedet sende flere på privatskoler, fordi forældrene så selv betaler for en del af skolegangen. I privatskoleforeningen har de ingen ambitioner om, at flere skal gå i privatskole, siger Karsten Suhr.

»Det her er jo et symptom på, at folkeskolen ikke kan levere den vare, som forældrene gerne vil have, så i stedet for at klandre os skulle man gøre folkeskolen bedre.«

S vil sænke statsstøtten

Venstres undervisningsordfører, Anni Matthiesen, ser heller ingen grund til bekymring over, at næsten hver femte elev i dag går på privatskole.

»Det er en fin balance, og vi holder rigtigt meget af det frie valg. Men jeg tror da bestemt, at den turbulente tid med ny skolereform har fået flere til at vælge privat- og friskoler, ligesom lukning af folkeskoler i yderområder har gjort, at der er opstået nye skoler.«

Ifølge Anni Matthiesen burde det ses som en fordel, at flere forældre vælger privatskoler og selv betaler for en del af barnets skolegang.

»Derfor synes jeg, det er forkert at sige, at vi tager penge fra folkeskolen og giver til privatskolerne,« siger Anni Matthiesen, der ikke køber argumentet om, at det giver mere ulighed.

Socialdemokratiets undervisningsordfører, Annette Lind, mener derimod, det er helt forkert, at VLAK-regeringen fra 2015 til 2017 har sparet godt en milliard kroner på folkeskolen, mens privatskolerne har fået godt 800 millioner kroner mere at gøre godt med.

Derfor vil Socialdemokratiet have sat statsstøtten til de frie grundskoler ned for at give flere penge til folkeskolen.

»Folkeskolen er sammenhængskraften i vores samfund. Derfor er det problematisk, når så mange elever går i privatskole. Folkeskolen skal styrkes, så økonomien hænger sammen med de opgaver, som folkeskolen har. Det hænger ikke sammen i dag, når man har fjernet over en milliard fra folkeskolen,« siger Annette Lind.