Det skal være slut med, at EU's lande underbyder hinanden på selskabsskatten for at tiltrække udenlandske investeringer.

Sådan sagde statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) tidligere på dagen i sin tale til Venstres landsmøde i Bella Center.

Her pegede han på, at multinationale selskaber spekulerer i at placere deres overskud i skattelylande, og at blandt andet EU-lande markedsfører sig på lave skattesatser.

- Derfor mener jeg, at EU skal lave en fælles bund under selskabsskatten og en fælles skattebase. Den fælles bund vil betyde, at vi får stoppet ræset mod bunden, sagde Lars Løkke Rasmussen, som dermed ændrer Venstres hidtidige kurs på området.

Han understregede, at EU hverken skal opkræve skatter eller bestemme landenes skatteniveau, men kun aftale et minimum for selskabsskatten.

- Ligesom med momsen er jeg blevet mere og mere overbevist om, at det er en god ide med en klarere afgrænset spillebane, sagde han.

Danmark skal ikke være fodslæbende

DR's EU-korrespondent Karin Axelsson peger på, at Danmark var del af en lille gruppe lande, som har blokeret, at EU-landene skal opkræve en såkaldt digital skat på tre procent, rettet mod selskaber som Google og Facebook.

Den har flere store EU-lande, deriblandt Frankrig, ellers ønsket sig. Dagens udmelding fra Løkke kan tolkes som en måde at komme dem i møde, mener korrespondenten.

- Løkke taler ind i en virkelighed, hvor man er blevet meget opmærksom på skatteunddragelse og - huller, og at virksomheder betaler den skat, de skal i Europa. Det er der adskillige eksempler på, at de ikke gør i dag, siger hun.

- Han ønsker at sende et signal om, at Danmark ikke kun er fodslæbende på skatteområdet, som vi ofte bliver betragtet som, men at vi også gerne vil være med til at gøre noget ved skatteunddragelse på europæisk plan, siger hun.

Lavskatlande som Irland, Luxembourg og Holland nyder godt af, at der er mere eller mindre frit slag om selskabsskatten.

- Men så er der på den anden side lande som Frankrig og Tyskland, som siger, at vi er nødt til at gøre noget efter gule veste, brexit, sager om skatteunddragelse og finanskrisen for at sikre, at alle betaler det til velfærdssamfundet, som de skal, siger hun.

Hvor skal skatten ligge?

Hun understreger dog, at en enighed om en fælles minimum-selskabsskat i EU ikke er nok, selv om den kan vise sig svær nok at opnå, fordi skattespørgsmål kræver enstemmighed blandt landene.

- Det næste store spørgsmål er, hvor den bund skal ligge henne. For har man en skattegrænse på 12½ procent i Irland, og andre steder på 20-25-30 procent, hvor er den gode grænse så? Man kan ikke lægge den på irsk niveau, for så er det ligegyldigt. Men det er også urealistisk at få irerne til at fordoble deres selskabsskat, forklarer Karin Axelsson.

Selv hvis det skulle lykkes at få en total enighed om det spørgsmål, er der endnu en problematik forude.

- En ting er en fælles skattebund, noget andet er en fælles skattebase. Det er måske endnu vigtigere, for hvad er det, man beskatter? Det har man også store diskussioner om i Europa, fordi landene har opstillet en jungle af undtagelser, siger korrespondenten.

- Selv hvis man har en skatteprocent på 20, har man eksempelvis set eksempler i Storbritannien på, at man laver undtagelser for medicinalselskaber, så de ender med ikke at betale særligt meget i skat, siger hun.

"Semiføderalistisk og ikke specielt borgerligt"

Herhjemme er statsministerens udmelding ikke blevet modtaget nådigt af de konservative regeringsfæller.