En række energiselskaber forsøger at overtage den danske gasdistribution af staten i en større milliardhandel. Men et salg til private side kan få langsigtede negative konsekvenser for både kunder og staten, advarer en forsker.

Rasmus Lindkvist Bendtsen, f. 1986, er politisk-økonomisk journalist på Finans. Rasmus kommer fra Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i Aarhus, hvor det undervejs også blev til et semester på Cardiff University i Wales. Rasmus tilbragte sin praktiktid på dagbladet Børsen, hvor han primært sad på avisens finans- og Christiansborg-redaktion. På Finans skal han være med til at dække det økonomiske og erhvervspolitiske område. Privat er han glad for styrketræning, Bruce Springsteen og Brøndby IF.

Michael Stenvei, født 1965, er Finans-redaktionens eneste nordjyske fuldblodsmedlem. Michael blev uddannet på Danmarks Journalisthøjskole i 2002 efter en erhvervskarriere hos bl.a. A.P. Møller – Mærsk, Alka, Codan og Hjemmeværnet. Oprindelig er Michael uddannet reserveofficer og har været udstationeret i FN-regi. Som journalist blev det til en kort afstikker til Dansk Supermarked, inden Jyllands-Posten kaldte. Siden har Michael som rendyrket nyhedshund dækket tele-, vind- og energibranchen, ligesom han har været frontløber i dækningen af spektakulære sager som Stein Bagger-svindlen og senest Vestas’ opgør med den tidligere finansdirektør. Privat bruges tiden sammen med hustruen Heidi, der er kok og restauratør i det nordjyske, ligesom der altid er et gør det selv-projekt, som lokker.

Christian Sehested, f. 1982, er journalist på Finans med den finansielle sektor som stofområde. Han er uddannet ved Danmarks Journalisthøjskole i Aarhus med en kort afstikker til University of Missouri i USA. Efter praktiktiden på Børsen 2009-2010 var han i årene 2011-2014 journalist på det dengang nystartede, JP/Politiken-ejede finansmedie FinansWatch. Også her havde han primært banker som stofområde. I april 2014 blev han en del af erhvervsredaktionen på Jyllands-Posten. Privat en semihabil kok, inhabil fodboldspiller, ukvalificeret men ivrig ønolog og habituel vinder af spil baseret på paratviden.

Fire pengestærke energiselskaber planlægger i al hemmelighed at købe den samlede gasdistribution i Danmark.

Det afslører et brev til regeringen fra energiselskaberne, som Finans har fået aktindsigt i.

Brevet er stilet til ministrene i regeringens magtfulde økonomiudvalg samt energi-, forsynings- og klimaminister Lars Christian Lilleholt (V) og er underskrevet af Lars Aagaard, adm. direktør i Dansk Energi, på vegne af de fire energiselskaber, SE, SEAS-NVE, ENIIG og Energi Fyn.

Hverken Dansk Energi eller virksomhederne ønsker at kommentere buddet.

Ifølge Brian Vad Mathiesen, professor og energiekspert ved Aalborg Universitet, bør ministrene dog alvorligt overveje, om man vil give energiselskaber kontrol over så stor en andel af Danmarks energi- og varmeinfrastruktur, som buddet kan bane vej for.

»Politikerne bør tænke sig godt om. Det er ret bekymrende, må jeg sige. Selskaberne kan tydeligvis se en stor forretningsmulighed, men man skal huske, at det eneste, der er værre end et offentligt monopol, er et privat monopol,« siger professoren, der advarer om både højere priser for kunderne og dyrere investeringer for staten på sigt, hvis handlen bliver en realitet.

Det er det statslige Energinet.dk, der i dag ejer den andel af gasnettet, som blev købt ud af Dong for 2,35 mia. kr. sidste efterår i forbindelse med Dongs børsnotering.

Gasnettet Gasdistributionen i Danmark er i dag delt op på en række forskellige aktører - herunder det statsejede Energinet.dk, der overtog gasdistributionen i efteråret 2016 fra Dong, som følge af selskabets forberedelse til en børsnotering. Regeringen købte Dongs andel af det samlede gasnet for 2,35 mia. kr.

Energinet.dk's del af gasnettet dækker Sønderjylland, samt det meste af det sydlige- og vestlige Sjælland.

De øvrige dele af landet er i dag fordelt på de kommunale selskaber HMN Gasnet eller NGF Nature Energy Distribution. Men også de markedsandele kan komme i spil, afslører brevet.

Ejerskabet af de øvrige distributionsnet er i dag fordelt på de kommunale selskaber HMN Gasnet eller NGF Nature Energy Distribution. Men også disse markedsandele kan komme i spil, fremgår det af brevet.

Fra regeringen side gør Lars Christian Lilleholt det klart, at energiselskabernes bud ikke er uden gang på jord.

»Jeg kan bekræfte, at vi har modtaget anmodning fra selskaberne om, at de ønsker at købe gasdistributionsnettet. Anmodningen indgår i regeringens overvejelser om den fremtidige organisering af distributionsnettet,« skriver ministeren i et mailsvar, hvor han dog ligesom selskaberne også peger på, at kommunerne også kommer til at spille en rolle ved et salg.

På Christiansborg hilser Dansk Folkeparti forslaget velkommen, så længe man sikrer sig mod en uønsket udenlandske overtagelse af gasnettet, mens Socialdemokraterne ønsker flere detaljer om buddets sammensætning, inden partiet tager stilling i sagen.