Luk uddannelserne i fremmedsprog på flere af landets universiteter og saml dem i stedet på to af universiteterne.

Sådan lyder den opsigtsvækkende melding fra universiteterne selv, der i et forsøg på at sikre de akademiske sproguddannelser er villige til at samle dem i to såkaldt kraftcentre på Aarhus Universitet (AU) og Københavns Universitet (KU). I dag bliver der udbudt en række fremmedsprog på flere af de otte universiteter.

Meldingen fra Danske Universiteters rektorkollegium kommer i en kronik i Berlingske af rektorerne fra RUC og CBS. Dermed kan de otte universiteter være ved at tage hul på en fremtid, hvor de i højere grad end i dag samarbejder om og koordinerer, hvem der skal udbyde hvilke uddannelser, lyder vurderingen.

RUCs rektor, Hanne Leth Andersen, erkender, at det er nyt, at universiteter på den her måde samarbejder om at nedlægge, sammenlægge og fordele uddannelser med det formål at styrke dem fagligt. Men hun er sikker på, at der vil komme endnu flere sammenlægninger i fremtiden.

Det samme mener underdirektør i Dansk Industri (DI), Charlotte Rønhof, ligesom uddannelses- og forskningsminister, Søren Pind (V), kalder universiteternes udspil »en udstrakt hånd«.

»Denne regering har jo netop rejst diskussionen om universiteternes samfundsansvar,« siger han. »En af frustrationerne er, at alle skal have og udbyde alt, hvilket er tåbeligt i et land med 5,5 millioner indbyggere. Jeg tager det her som en udstrakt hånd. At man har lyttet til, hvad der er blevet sagt politisk.«

Hver sin profil

Søren Pind opfordrer til, at der »ikke bliver spekuleret i taxameter«. Altså at der ikke bliver oprettet universitetsuddannelser, alene fordi det kan betale sig pga. taxameterpenge fra staten. I stedet »skal man prøve at se på helheden, og hvad der er godt for Danmark«.

»Jeg kan ligeså godt sige det, som det. Når vi skal til at forhandle universiteternes udviklingskontrakter, så vil mit fokus være, at de bliver mere individuelle, end de er nu,« siger han.

Så de i højere grad har hver sin profil?

»Ja,« lyder det fra uddannelses- og forskningsministeren.

Charlotte Rønhof ser universiteternes udspil om at samle sproguddannnelserne som »en klar bevægelse« i retning af at »finde fælles løsninger«.

»Det er utrolig glædeligt. Jeg tror, vi kommer til at se, at der i højere grad vil blive samlet uddannelser som i det her tilfælde. Det er præcis det, vi har opfordret til i mange år,« siger hun.

Hun mener, at universiteterne ikke mindst er trukket i samarbejdstøjet pga. dimensioneringen af uddannelserne. Altså det politiske krav om, at uddannelser skal matche produktionen af dimittender med arbejdsmarkedets behov. Siden 2015 er optaget på videregående uddannelser med dårlige jobudsigter blevet begrænset med mere end 3.500 pladser.

»De kom for sent i forhold til dimensioneringen. Politisk tabte man tålmodigheden med dem, efter at vi og andre i årevis have opfordret dem til ikke at uddanne til ledighed. Da de i fællesskab fandt frem til en løsning, var løbet kørt. Det gav dem en alvorlig forskrækkelse. Det har de lært af. Det er bedre selv at komme med en løsning, end at andre træffer dem,« siger hun. »Så det her er et nybrud.«

Optaget lavt og frafaldet højt

Når universiteterne vil samle sproguddannelserne, er det, fordi mange af dem er små, optaget lavt, frafaldet højt, og det er i flere tilfælde mere end svært at opretholde såvel et bæredygtigt forsknings- og undervisningsmiljø som en bæredygtig økonomi. Det betyder, at mange sproguddannelser lukker.

Som tidligere beskrevet i Berlingske viser en opgørelse fra KU, at antallet af sproguddannelser på universiteterne på ti år ar faldet med 40 procent, så der i dag ikke er mere end 57 tilbage, ligesom en række af de små sprogfag på KU står over for at dreje nøglen om.

»Det bliver vi nødt til. Selvfølgelig ikke med alle fag. Flere steder er der de fornødne faglige miljøer. Men andre steder bliver vi nødt til at skabe større profilerede miljøer på forskellige universiteter, i stedet for at vi hver for sig forsøger at styrke alle miljøer i små bidder,« siger Hanne Leth Andersen.

Ifølge hende er det »11. time for sprogfagene«.

»Der skal ske noget. Der er ikke nok studerende, og der er ikke tilstrækkelig interesse til trods for, at der er et stort behov for de nødvendige sproglige og kulturelle kompetencer,« siger hun.

Ifølge rektorkollegiet medfører forslaget, at alle sprogfag bliver samlet på AU og KU. Dog vil fagene engelsk og tysk fortsat blive udbudt på Syddansk Universitet og Aalborg Universitet

Det er endnu uklart, hvornår universiteterne gennemfører sammenlægningerne af sproguddannelserne. På samme måde er det endnu uklart, hvornår regeringen er klar med den nationale sprogstrategi, som den har meddelt, at Danmark skal have.