Antallet af personer, som lever af penge fra det offentlige, rasler ned. Alene over det seneste år er der tale om et fald på 27.325 personer, og siden udviklingen toppede i første del af 2010, er der tale om et dyk på 87.284 personer. Dermed er antallet af modtagere af dagpenge, efterløn og andre typer af overførselsindkomster nu nede på 757.926 personer. Det er det laveste siden begyndelsen af 2008, hvor Danmark efter en række gode år havde haft mangel på arbejdskraft, og hvor mulighederne for at finde et arbejde var bedre end nærmest nogensinde før.

Det samlede antal modtagere af overførselsindkomster er langt større end dette, hvis også personer, som får SU og folkepension, tælles med. Så er der over to millioner herhjemme, som lever af det offentlige, men ofte er fokus alene rettet mod gruppen af personer mellem 16 og 64 år, som står uden for arbejdsmarkedet. At færre i denne gruppe nu står uden for arbejdsmarkedet skyldes flere forhold, vurderer professor Jon Kvist fra Roskilde Universitet (RUC).

Færre lukkes ind – flere lukkes ud

»Der er gennemført flere reformer af både kontanthjælp, førtidspension samt sygedagpenge. Oven i det er reglerne for at modtage efterløn også strammet. Men dansk økonomi har også fået det bedre, hvorfor beskæftigelsen er steget. Dertil kommer den demografiske udvikling. Den medfører, at eksempelvis flere førtidspensionister end før går på folkepension i disse år,« siger Jon Kvist.

De senere års reformer har med andre ord betydet, at færre lukkes ind i en masse af disse ordninger. Samtidig er der også flere, som forlader dem. Alene over det seneste år er der således kommet 9.500 færre modtagere af efterløn og 9.000 færre modtagere af førtidspension. Det normale op gennem både 1980erne, 1990erne og det meste af 2000erne var, at der var omkring 730.000 offentligt forsørgede herhjemme mellem 16 og 64 år, når der ses bort fra modtagere af SU.

Tallet var omkring 800.000, hvis også personer i fleks- og skåne­job samt andre slags beskyttet beskæftigelse regnes med. De modtager en social ydelse, men yder en indsats på arbejdsmarkedet.

»Tallet på 800.000 har været forholdsvis stabilt i mange år og toppede i 2009. Så det fald, der ses nu, er markant og en ny tendens. Det er inden for de seneste tre år, at tallet er begyndt at falde for alvor. Det er tilmed sket samtidigt med, at befolkningen og antallet af personer i de erhvervsaktive aldersklasser er steget, sådan at der i dag er flere til at betale for færre modtagere af overførselsindkomster,« siger Jon Kvist.

Forskeren anslår, at de offentlige finanser forbedres med så meget som 300.000 kroner hver gang, at bare én person flytter sig fra offentlig forsørgelse til et arbejde. Det skyldes især, at vedkommende i stedet for at modtage penge fra det offentlige bliver selvforsørgende og begynder at betale skat.

Over de kommende år vil der sandsynligvis blive endnu færre herhjemme, som lever af penge fra de offentlige kasser. Det gælder især hvis fremgangen på arbejdsmarkedet fortsætter sideløbende med, at de vedtagne reformer fortsat har en virkning.

»Men der er en grænse for, hvor store fald vi kan se. De godt 100.000 personer på syge- eller barselspenge kan vi ikke gøre meget ved. Vi vil jo gerne have, at der fødes flere børn, og at syge bliver hjemme, så de ikke smitter de raske på arbejde. Blandt de 100.000 i støttet beskæftigelse vil få af de 60.000 på fleks- og skånejob sandsynligvis overgå til ustøttet beskæftigelse. Men erfaringsmæssigt er der flere af de øvrige i virksomhedspraktik, løntilskud med videre, som får et rigtigt arbejde,« siger Jon Kvist.

Den store gruppe på 300.000 personer, der er på førtidspension og efterløn, kommer givet ikke i arbejde, vurderer Jon Kvist. Kun de 104.000 ledige på dagpenge og de 28.000 arbejdsmarkedsparate modtagere af kontanthjælp kan tage et job her og nu.

»Så antallet af offentligt forsørgede kan godt falde fremover, men desværre ikke så meget som et tal på 800.000 umiddelbart giver håb om. Så vi vil næppe se årlige fald på ti procent eller mere,« siger Jon Kvist.

Tilbage i begyndelsen af 1970erne var det mindre end 250.000 personer mellem 18 og 64 år, der var på offentlig forsørgelse. Men det var også et andet samfund, hvor især mange kvinder gik hjemme og blev forsørget af familien og slet ikke modtog barselspenge eller andet, når familien blev større.

De samlede offentlige udgifter til overførsler er på hele 352 milliarder kroner i år. Det svarer til mere end en tredjedel af alt, hvad der kræves op i skatter og afgifter herhjemme.

De 124 milliarder går til folkepension og 21 milliarder kroner til SU. Så uden folkepension og SU løber overførslerne op i 207 milliarder kroner. Det er pænt mere end de 190 milliarder kroner, som den danske moms på 25 procent bidrager med til statskassen.