Et lovforslag, der er under behandling i Folketinget, skal give Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) mulighed for – under visse betingelser – at overvåge danskere, der befinder sig i udlandet.

Og nu viser det sig, at lovforslaget giver udenrigsefterretningstjenesten lov til at indhente oplysninger om danske borgere fra teleselskaber i Danmark. Det fremgår af et såkaldt høringsnotat, som Forsvarsministeriet har udarbejdet, der ikke tidligere har været diskuteret offentligt.

Forsvarsministeriet bekræfter også over for Information, at FE vil få adgang til oplysninger om teleselskabernes kunder, som selskaberne gemmer som følge af de såkaldte logningsregler. Det er blandt andet oplysninger om, hvem en person har sms’et til, ringet til og modtaget opkald fra, samt på hvilket tidspunkt og i hvor lang tid samtalerne har varet. Oplysninger, som gemmes i ét år tilbage i tid.

Det betyder ifølge jurister, at FE i visse situationer reelt får en lettere adgang til de loggede oplysninger, end politiet og Politiets Efterretningstjeneste (PET) har i dag.

»Der skal mindre til, før FE kan få adgang til persondata,« siger Jacob Mchangama, der er direktør i den juridiske tænketank Justitia.

I dag er det alene politiet og PET, der har adgang til at indhente disse oplysninger via teleselskaber, og det kræver en dommers godkendelse, før politiet på den måde må gribe ind i en persons privatliv.

FE vil også skulle indhente en dommerkendelse, men kravet til, hvornår tjenesten kan opnå en dommerkendelse er ifølge lovforslaget »lempeligere« end det, som politiet og PET skal leve op til.

»Det problematiske ligger i, at mistankekravet er lavere i lovforslaget end i retsplejelovens regler om politiets adgang til indgreb i meddelelseshemmeligheden,« siger Jørn Vestergaard, der er professor i strafferet på Københavns Universitet.

Omstridt logning

De kontroversielle logningsregler, som gør, at teleselskaberne opbevarer en stor mængde oplysninger om kundernes opkald og sms’er, har Justitsministeriet tidligere forsvaret. Det er blandt andet sket med henvisning til, at politiets adgang til oplysningerne er reguleret af en traditionel dommerkendelse efter retsplejeloven. Men nu lægger regeringen altså op til at give FE en lempeligere adgang til oplysninger om danskeres sociale netværk.

Netop den problematik peger Jacob Mchangama på.

»Det bliver endnu mere prekært set i lyset af EU-Domstolens underkendelse af logningsdirektivet,« siger han med henvisning til en dom fra EU-Domstolen, som sidste år underkendte det EU-direktiv, der pålagde EU-landene at logge blandt andet sådanne teleoplysninger.

Da den tidligere SR-regering efter terrorangrebene i Paris og København foreslog at give FE adgang til at overvåge danskere i udlandet uden en dommerkendelse, medførte det hård kritik fra jurister, Dommerforeningen og politiske partier på begge fløje.

Men efter et langstrakt forløb bøjede regeringen sig og gik med til, at FE skulle indhente en retskendelse fra en domstol, hvis der er tale om et såkaldt indgreb i meddelelseshemmeligheden.

Og derefter udarbejdede SR-regeringen et lovforslag, som på grund af folketingsvalget i juni ikke blev vedtaget, men som Venstre-regeringen nu har genfremsat uden ændringer.

Uklarheder

Trods det formelle krav om en dommerkendelse i lovforslaget er der alligevel fortsat en række uklarheder om, hvad lovforslaget reelt giver efterretningstjenesten af beføjelser. Det mener i hvert fald Jesper Lund, der er formand for IT-Politisk Forening, som har skrevet et længere såkaldt høringssvar til lovforslaget.

Foreningen undrer sig blandt andet over, at der i lovbemærkningerne står, at FE får adgang til at indhente oplysninger, som ikke umiddelbart er tilgængelige, men som kan skaffes ved henvendelse til ’tredjemand’.

Det kan eksempelvis være »en offentlig myndighed, en forening, organisation, virksomhed eller en privatperson«, som der står i lovforslaget.

Til det skriver IT-Politisk Forening til Forsvarsministeriet:

»Betyder bestemmelsen, at FE med en dommerkendelse til målrettet indhentning i hånden kan anmode for eksempel private virksomheder i Danmark om at assistere ved indgrebet i meddelelseshemmeligheden? For eksempel kræve, at et dansk teleselskab assisterer FE med aflytningen …« spørger foreningen i sit høringssvar til Forsvarsministeriet.

Denne indhentning via tredjemand har ikke tidligere været diskuteret i offentligheden. Men på sidste side i det notat, Forsvarsministeriet har udarbejdet efter at have modtaget høringssvar, har ministeriet besvaret spørgsmålet fra IT-Politisk Forening:

»Vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt en kendelse om indgreb i meddelelseshemmeligheden giver adgang til at rette henvendelse til et teleselskab om oplysninger om den person, som kendelsen vedrører, kan dette spørgsmål besvares bekræftende«.

Selv om FE vil skulle indhente en dommerkendelse for at gøre dette, er der en vigtig forskel på, hvad dette vil kræve set i forhold til politiet og PET.

Ifølge FE-lovforslaget skal der være »bestemte grunde til at formode«, at den person, som FE ønsker at overvåge, »deltager i aktiviteter, der kan indebære eller forøge en terrortrussel mod Danmark og danske interesser«.

I modsætning hertil skal politiet og PET leve op til et krav, hvor der ifølge retsplejeloven skal være »bestemte grunde til at antage …«.

Forskellen på, at der er »bestemte grunde til at formode« og »bestemte grunde til at antage …« er dog ikke så lille, som man kunne tro. Forsvarsministeriet skriver selv i lovforslaget, at: »ordet ’formode’ angiver en lempeligere betingelse (lavere tærskel) for indgrebet end ordet ’antage’, der anvendes i retsplejeloven«.

FE og PET kan frit udveksle

Juraprofessor Jørn Vestergaard siger generelt om beføjelsen til FE, at man på den ene side kan »vælge at slå sig til tåls med, at der trods alt skal en dommer og en beskikket advokat ind over«.

»På den anden side skal man huske, at FE og PET forholdsvis frit kan udveksle oplysninger, så det er vigtigt, at der så løbende føres kontrol med, at PET ikke med den foreslåede ordning får mulighed for gennem FE at skaffe sig oplysninger, som loven ikke giver PET selv mulighed for at indhente.«

Forsvarsministeriet understreger i et svar til Information, at en domstol skal tage stilling til, om lovens betingelser er opfyldt, før FE kan foretage indgreb i meddelelseshemmeligheden.

»Det gælder også for den særlige situation, hvor der som led i FE’s forebyggende efterretningsmæssige indsats mod danske ekstremister undtagelsesvis er behov for også at indhente historiske teleoplysninger (altså ikke indholdet af samtaler) hos et teleselskab vedrørende en tidligere periode, hvor den pågældende opholdt sig i udlandet, og hvor der tillige for denne periode var bestemte grunde til at formode, at den pågældende deltog i aktiviteter, der kan indebære eller forøge en terrortrussel mod Danmark og danske interesser.«