Dokumentar har skabt debat om udlændinge i arbejde. Flygtninge skal se det som en chance, mener udlændinge- og integrationsminister, Inger Støjberg.

Der er for lidt konsekvens overfor flygtninge, der ikke passer deres sprogpraktik, som skal bane vejen til et job på det danske arbejdsmarked.

Sådan lyder kritikken fra eksperter og flere politikere.

I dokumentaren "Er det sådan man bliver dansk?", som torsdag blev vist på TV 2, følges et hold flygtninge.

Flere af dem går fra praktikpladsen i utide, modsætter sig reglerne, eller ønsker ikke at udføre det arbejde, som de er sat til.

- Når man kommer her til (Danmark, red.), så skal man være taknemmelig, man skal være ydmyg og så skal man gøre sig umage. Aftenens tv-udsendelse viste i hvert fald én, der var, og så var der rigtig mange, der ikke var. Der bliver vi simpelthen nødt til at gribe noget hårdere fat om dem, lyder det fra udlændinge- og integrationsminister, Inger Støjberg.

Skal trækkes i ydelserne

Ifølge lovgivningen skal kommunerne fjerne den økonomiske ydelse til en jobparat flygtning, hvis personen for eksempel modsætter sig et praktikforløb.

Men ofte bliver der ikke sanktioneret, eller også kommer konsekvensen for sent, lyder kritikken.

Der er store forskelle i brugen af sanktioner i forbindelse med sprog- og virksomhedspraktikken for flygtninge.

I nogle kommuner har man sanktioneret over 30 procent af de ledige i integrationsprogrammet, mens andelen i andre kommuner er under 10 procent.

- Jeg er ikke i tvivl om, at det eneste, de forstår, det er, at de bliver trukket i deres ydelser. Derfor er vi også nødt til at få set på, om det er reglerne, der er noget galt med, eller om det er kommunernes vilje og lyst til at sanktionere og trække i ydelserne, siger Inger Støjberg.

Oppositionen bakker op

Hos oppositionen er der også stemning for, at kommunerne skal være bedre til at gribe ind, når flygtninge ikke passer deres sprogpraktik.

- Når man kommer til Danmark, så skal man altså bestille noget, og man skal gøre en aktiv indsats for at blive integreret på det danske arbejdsmarked. Dem, der så ikke vil, de skal så mærke nogle konsekvenser. Der er nogle kommuner, der kan finde ud af det, og andre, der ikke kan, og det er selvfølgelig dybt uacceptabelt, lyder det fra Socialdemokratiets integrationsordfører, Dan Jørgensen.

- Vi skal sætte tidligere ind med både en forventningsafstemning og nogle klare forventninger. Vi skal simpelthen forklare fra dag ét: ”Sådan her fungere det danske arbejdsmarked”. Og så skal vi give folk lov til at bidrage lige så snart, de kommer hertil, siger Sofie Carsten Nielsen, integrationsordfører hos Radikale Venstre.

Skal ses som en chance

Af de 800 flygtninge, som Danmarks største praktikplads for flygtninge, Dansk Supermarked, har haft tilmeldt i praktikforløb, er kun 32 blevet fuldtidsansat.

Inger Støjberg afviser, at der også skal strammes op overfor de virksomheder, der skal ansætte flygtningene.

- Man kan ikke forlange, at virksomheder skal tage praktikanter ind og så sikre dem job efterfølgende. Jeg tror til gengæld, vi skal være meget bedre til at forklare de flygtninge, der kommer hertil, at når man kommer ud i virksomhedspraktik, så er det altså også en mulighed for at få noget på cv’et og for at få nogle erfaringer og lære noget dansk. I Danmark får man ikke job via annoncer i aviser. Det gør man via netværk og ved at nogen kan anbefale én, siger hun.

Dansk Folkeparti kræver handling

Beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsen og udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg skal fredag svare Folketinget på, hvad regeringen gør for at få flere med udenlandsk baggrund i arbejde.

Det er Dansk Folkeparti, der har afkrævet svar fra regeringen, og Dansk Folkeparti vil især vide, hvad man gør for at få kvinder med udenlandsk baggrund ind på arbejdsmarkedet.