Folketingspolitikere er et meget flyvende folkefærd. I alt har medlemmer af Folketinget i perioden fra den 1. januar 2015 til den 31. oktober 2019 fløjet 7.588.538 kilometer som led i folketingsarbejdet. Det svarer til næsten 10 gange frem og tilbage til Månen eller 189 gange rundt om Jorden.

Det viser en opgørelse, som Information har foretaget på baggrund af oplysninger fra Folketingets hjemmeside om udvalgsrejser og delegationer.

Folketinget klimakompenserer ikke for flyrejser, oplyser chefkonsulent Torben Peter Mikkelsen fra Folketingets administration og tilføjer:

»Der er endnu ikke taget politisk stilling til eventuelt køb af kompensation for CO2-udledning«.

Han fortæller også, at Folketingets Præsidium i september drøftede fremtidige initiativer hen imod at reducere klimabelastningen, og at administrationen er blevet bedt om at udarbejde et forslagskatalog og udpege løsninger, som giver den bedste effekt.

I den periode, som Information har undersøgt, har Folketinget indkøbt 1.293 flybilletter til i alt 266 udvalgsrejser. Folketingsmedlemmer er fløjet til fjerne rejsemål som eksempelvis Australien, Mali, Filippinerne og Mongoliet, eller de har deltaget i FN’s Generalforsamling i New York eller møder i Bruxelles.

61 af flybilletterne har været til folketingsmedlemmer, der er fløjet til møder eller arrangementer med miljø- eller klimamæssige forhold på programmet.

Ifølge udregninger gennemført ud fra FN’s luftfartsorganisation ICAO’s metode medfører folketingsudvalgenes samlede flyrejser i den undersøgte periode et CO2-udslip på 511 ton. Det svarer til det årlige CO2-udslip for mellem 50-60 gennemsnitsdanskere.

Det er ikke, fordi det vil vælte budgettet at købe klimakompensation for medlemmernes mange flyrejser. Tværtimod. Det samlede budget for rejserne er på 31,6 millioner kroner, og det ville koste under en halv million kroner at klimakompensere samtlige rejser alt efter metode.

Folketingets formand, Henrik Dam Kristensen (S), afviser ikke umiddelbart klimakompensation. Men det skal først undersøges nærmere.

»Spørgsmålet om køb af klimakompensation kunne være et værktøj, men det er mere kompliceret end som så, fordi det kan være vanskeligt at dokumentere et kompensationsprojekts reelle kvalitet og effekt,« skriver han i en mail til Information og fortsætter:

»Det vil være Præsidiet, der beslutter hvilke værktøjer og indsatser, Folketinget skal tage i brug. Den nye klimalov med bindende mål udstikker en retning frem mod 2030. Folketinget vil selvfølgelig yde sit bidrag til, at vi kommer i mål.«

Nogle flyselskaber har i visse tilfælde klimakompensation indbygget i flybillettens pris – for eksempel SAS. Det er derfor muligt, at Folketinget indirekte har klimakompenseret for nogle af rejserne. Information har siden før jul forsøgt at få svar fra Folketingets administration om, hvor mange af rejserne, der for eksempel har været med SAS. Det har ikke været muligt at få et svar før deadline.

Det siger politikerne

Information har på mail kontaktet de 20 folketingsmedlemmer, der har fløjet mest, og som fortsat er medlem af Folketinget, for at høre, om de af egen lomme har klimakompenseret for deres flyrejser. Ingen af de politikere, der har svaret, har selv betalt klimakompensation.

Den, der har fløjet længst, er Venstres udenrigsordfører Michael Aastrup Jensen. Han går ind for, at Folketinget skal betale klimakompensation.

»Ja, det burde Folketinget gøre. Jeg er glad for, at den debat er startet, og emnet har blandt andet været diskuteret i Udenrigsudvalget og i Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor jeg er medlem. Det er helt sikkert, at Folketinget skal prøve at vise vejen også for virksomheder og andre.«

Michael Aastrup Jensen siger, at selv om hans børn synes, at han rejser for meget, så »er det en del af jobbet som medlem af Udenrigsudvalget«.

Partifællen Peter Juel Jensen, der blandt andet har været forsvarsordfører, har i perioden fløjet næstlængst. Han siger, at de mange flykilometer »er dokumentation for, at jeg passer mit arbejde«, men han siger også, at klimakompensation er »en diskussion, vi vil tage i Folketinget i regi af Præsidiet«.

»Når vi som lovgivende forsamling beder befolkningen om at reducere sit klimaaftryk, vil det være en fordel selv at gå forrest. Men i første omgang vil jeg afvente et udspil fra Præsidiet.«

Søren Søndergaard, den tredje på listen, betaler ikke selv klimakompensation, men henviser til, at SAS, som han oftest flyver med, selv erklærer, at de klimakompenserer for rejsende, der er medlemmer af ordningen Eurobonus.

Den fjerde på listen, hvis man måler i fløjne kilometer er Alternativets Rasmus Nordqvist. Måler man til gengæld i antallet af flyrejser, er han den, der har fløjet flest gange. Han skriver i en mail, at »vi har fra Alternativets side taget den principielle beslutning, at vi klimakompenserer for de rejser og den øvrige CO2-udledning, vi har i regi af Alternativet. Det har vi gjort siden 2016, men ikke i regi af Folketinget. Personligt gør jeg det heller ikke i forhold til rejser med Folketinget«.

Hvad siger partierne?

Information har også regnet ud, hvor meget politikerne har fløjet opgjort på partier. Her er Socialdemokratiet det parti, hvor medlemmerne sammenlagt har fløjet længst. Gruppeformand Flemming Møller Mortensen svarer i en mail, at »som Folketingets største parti med flest medlemmer af Folketinget vil vi ret naturligt ligge højt på sådan en samlet opgørelse«.

Han henviser til, at udvalgsrejserne arrangeres og betales af Folketinget og dets udvalg og ikke af de politiske partier eller de enkelte politikere selv.

»Det vil derfor være Folketinget som institution, der skal vurdere mulige tiltag som for eksempel kompensation eller andet,« skriver han og tilføjer, at »det er positivt, at man i Præsidiet nu kigger på mulighederne for at tage initiativer, der kan bidrage til den grønne omstilling«.

Faktisk har ingen af de partier, Information har talt med, klimakompenseret for deres folketingsmedlemmers flyrejser i regi af Folketinget.

Venstres gruppenæstformand, Karsten Lauritzen, skriver i en mail, at Venstre »bakker op om det arbejde, der er sat i gang i Folketingets Præsidiet med at undersøge, hvordan Folketingets udledning af drivhusgasser kan neutraliseres. Hvis klimakompensation bliver en del af Præsidiets samlede bud, så er vi ikke afvisende overfor det.«

Asbjørn Lindsø, pressechef for Radikale, siger, at partiet ser rejserne som »en nødvendig del af jobbet som folketingspolitiker at lære af andre og opsøge inspiration«, og »derfor kan flyrejser ikke undgås«.

»Men det kan da være et oplagt tema for Folketingets udvalg for forretningsorden at diskutere,« tilføjer han.

Jakob Sølvhøj (EL) finder det ikke overraskende, at Enhedslisten som Folketingets fjerdestørste parti indtager en fjerdeplads.

Klimakompensation »må være et anliggende for Folketinget, og det er absolut en god idé, at Folketinget som institution går ind og kompenserer i forbindelse med flyrejser«, siger han.

Også SF mener, at Folketinget skal betale klimakompensation, siger klimaordfører Signe Munk, mens Morten Messerschmidt (DF) skriver, at når DF i store dele af den undersøgte periode var det andenstørste parti i Folketinget, »er det vel ingen skam ’kun’ at være tredjeøverst?«

Rasmus Nordqvist (Alt.) skriver, at »vi har foreslået, at Folketinget klimakompenserer for de rejser, som folketingsmedlemmer skal på for at passe deres arbejde. Det vil være helt oplagt og i øvrigt også i tråd med vores ambition om, at Folketinget skal være et CO2-neutralt parlament«.

Nye Borgerliges klimaordfører, Peter Seier Christensen, »mener ikke, at det skal være et krav at betale kompensation. Det ville blot fordyre rejserne. Vi mener heller ikke, at det er relevant. CO2-reduktion skal ske gennem forskning og udvikling, ikke via symbolpolitiske tiltag«.

Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance har ingen kommentarer.

Hvad koster klimakompensation?

FN’s luftfartsorganisation ICAO opgør alene CO2-udledningen ved flyvningen. Men luftfart påvirker også klimaet med det, som kaldes CO2-ekvivalenter eller CO2e. Derfor vurderes drivhuspåvirkningen fra luftfart som helhed til at være mere end dobbelt så stor som effekten fra CO2-udledningen alene.

Klimakompensation koster 67 eller 127 eller 164 kroner per ton CO2e – alt efter hvem man spørger.

Ifølge et notat fra den grønne tænketank Concito fra februar 2019 er det muligt at udvikle en klimabevidst flyrejsepolitik, der bør indebære, at der kompenseres for »hele flyrejsens klimafodaftryk«, og at kompensationen sker via »ordninger certificeret med de højeste standarder, som for eksempel Gold Standard eller Verified Carbon Standard«.

Organisationen Gold Standard forklarer i en mail til Information, at de anbefaler en pris på mellem 67 og 127 kroner per ton udledt CO2.

»Vi følger Fairtrade Climate Standards vejledning for minimumpriser og indregner derudover den yderligere værdi, der skabes af de miljømæssige og sociale fordele – ud over CO2-kompensation – ved de Gold Standard-certificerede projekter,« skriver Sarah Leugers, kommunikationsdirektør i Gold Standard.

Information har også forelagt opgørelsen over flyrejserne til det schweiziske klimakompensationsfirma Myclimate, der anbefaler, at Folketinget betaler ca. 450.000 kroner i kompensation for de opgjorte flyrejser.

Sådan har vi gjort Oplysninger om rejserne er hentet fra Folketingets hjemmeside under afsnittet vedrørende udvalgs- og delegationsrejser. Folketinget har ikke en særskilt opgørelse over flyrejser.

Information har hentet oplysninger om samtlige offentliggjorte udvalgsrejser fra perioden 1. januar 2015 frem til og med oktober 2019. For hver rejse er samlet oplysninger om destinationen og formålet for rejsen, rejsens deltagere og rejsens budget og regnskab. Der er ikke præcise afrejsedetaljer på Folketingets hjemmeside – altså flyruter, flyselskaber mv.

De enkelte udvalgsrejsers længde i kilometer og CO2 aftryk er på baggrund af de angivne destinationer, som de er offentliggjort af Folketinget, estimeret, inklusive mellemlandinger, ved hjælp af et værktøj udviklet af den internationale civile luftfartsorganisation ICAO, der hører under FN.

ICAO’s CO2-beregner angiver alene den faktiske CO2-udledning på de angivne flyvninger, men ikke den øvrige klimabelastning fra flyvningen.