Aflysningen sker af hensyn til elever med andre trosretninger. Efter debat og klager skal der nu holdes et ekstraordinært møde.

Den årlige gudstjeneste for de yngste elever, der afholdes, lige inden juleferien går i gang, er blevet droppet på Gribskolen i Nordsjælland.

Det har et pædagogisk udvalg på skolen besluttet, og det har både skabt debat og sendt bølger af utilfredshed gennem lokalsamfundet og på de sociale medier.

Torsdag skrev skoleleder Marianne Vedersø Schmidt fra Gribskolen i Græsted en besked på forældreintra. Her oplyste hun, at det var blevet vedtaget, at kirkegangen nu "skulle glide ud" af et katalog, der samlede skolens traditioner.

- Beslutningen tog vi som følge af, at vi på skolen har børn med anden tro end den protestantiske. Vi er meget glade for samarbejdet med kirkerne og vil bestemt fortsætte med dette samarbejde, da det giver alle børn en kulturel og almendannende viden - men julegudstjenesten er også forkyndende, og det må derfor være op til de enkelte familier, om de ønsker at deltage i julegudstjenesten i privat regi, skrev skolelederen.

I stedet for julegudstjenesten vil der nu blive afholdt en juleafslutning med optrædener fra flere klasser.

Formand for børneudvalg: Dybt uenig

Både sognepræsten, lokalpolitikere og beboere har givet deres besyv med i debatten, der kører på de sociale medier og i Netavisen Gribskov.

Det lokale byrådsmedlem Brian Lyck Jørgensen (DF) og børneudvalgsformanden Trine Egetved (K) er blandt dem, der ikke mener, at skolen burde have fravalgt den årlige gudstjeneste.

- Jeg er personligt dybt uenig med den måde, skolen her har valgt at prioritere på, og jeg håber, at forældrebestyrelsen vil tage det op til dialog, hvis de deler bekymringen, skriver børneudvalgsformanden i en kommentar til debatten på Facebook.

Bare fordi enkelte elever ikke er danske, så ønsker en lokal skole at jule traditionen i kirken sløjfes. Jeg vil nu... Posted by Brian Lyck Jørgensen - Byrådsmedlem i Gribskov on Thursday, December 7, 2017

- Nu er det nok

Mette Brüel-Holler har to døtre, der går i 1. og 2. klasse på skolen, og hun er stærkt utilfreds med beslutningen.

- Jeg kan ikke forstå, hvorfor den her tradition skal tages fra vores børn, fordi der er nogen af en anden tro på skolen. Jeg synes simpelthen, at nu er det nok, siger hun til TV 2.

Moren til to mener, at det er helt okay, hvis der er nogle elever, der ikke vil med i kirken, og hun foreslår, at de i stedet kan foretage sig noget med andre lærere eller frivillige forældre.

Mette Brüel-Holler studser over, at forældrene ikke er blevet inddraget.

- Det er en mærkelig beslutning, der er truffet, uden at vi overhovedet selv har skullet have haft noget at sige.

- Nu kommer jeg selv fra et lille samfund, hvor kirken bliver brugt meget, og jeg synes, at traditionerne i det er smukt. Jeg husker det selv som barn som en oplevelse og en del af julen.

Hun overvejer nu flere ting. Om hendes børn slet ikke skal i skole den dag, men i stedet lave noget ved kirken, eller om hun kan finde sammen med andre forældre om at holde et arrangement.

10 henvendelser fra forældre

Mette Brüel-Holler er ikke den eneste utilfredse forælder. Skolen har modtaget flere klager, og nu vil skolebestyrelsen afholde et ekstraordinært møde næste torsdag.

- Vi har fået 10 officielle henvendelser fra forældre, som føler, at det er en ærgerlig beslutning, og så har der været en kæmpe debat i forskellige Facebook-grupper. Det er vi selvfølgelig nødt til at tage en dialog omkring, siger skolebestyrelsesformanden i Gribskolen, Charlotte Orland Pedersen, til TV 2.

Hun var ikke en del af det lærerudvalg, som besluttede at afskaffe julegudstjenesten.

- Men som udgangspunkt, indtil andet er drøftet, er det den beslutning, der er truffet.

Tre argumenter i debatten

Skolebestyrelsesformanden har oplevet tre argumenter, når folk har debatteret skolens beslutning.

1) Man fjerner en tradition

- Jeg kan godt følge dem i, at det kan være et ømtåleligt emne at pille ved traditioner. Men en gudstjeneste er forkyndende, og det må man ikke ifølge folkeskoleloven. Så kan man spørge, hvorfor vi ikke har gjort det før. Det er svært at svare på, men nu har man kigget på traditionerne og fundet en holdning til dem, siger hun.

2) Man fjerner det kristne

Andre fokuserer på, at kristendommen er ved at forsvinde.

- Men her er det mere givtigt at besøge kirken og andre religiøse institutioner på nogle andre tidspunkter, siger skolebestyrelsesformanden.

3) Skolen bøjer sig for én bestemt religion

- Jeg er blevet overrasket over, at man kan tolke, at det har noget med islam at gøre. For mig er det ikke et spørgsmål om, at man laver knæfald for det ene eller den andet. For mig er religion et privat anliggende og hører hjemme i et privat regi, siger Charlotte Orland Pedersen, der vurderer, at der er otte forskellige trosretninger på skolen.

Vil foreslå et kompromis

Under mødet på torsdag vil formanden komme med et løsningsforslag, der kan være et kompromis mellem beslutningen om at droppe julegudstjenesten og de utilfredse forældre.

Hvis der er opbakning, vil hun undersøge muligheden for, om man kan lave en aftale med den lokale præst om, at når skoledagen slutter op til jul, så kan de, der ønsker at deltage i en julegudstjeneste, tage til den efterfølgende.

- Så tilgodeser man traditionen og kan lave en anden juleafslutning i fællesskab på skolen, siger hun.