Et sundt demokrati med demokratiske beslutningsprocesser og kritisk debat harmonerer ikke med masseovervågning. Derfor bliver beskyttelsen af borgernes frihedsrettigheder en af de vigtigste kampe i fremtiden, forudser Uffe Elbæk, stifter af partiet Alternativet og medlem af Folketinget.

»Man kan ikke forestille sig et demokratisk samfund, uden at borgerne har ret til et privatliv. Staten må ikke kunne følge med i, hvad der foregår i private rammer,« siger Elbæk.

Information har interviewet Alternativets stifter i forbindelse med Folkemødet på Bornholm. Selvom man ikke har noget at skjule, bør man ifølge Elbæk ikke acceptere overvågning.

»Hvis du ønsker at rejse en kritisk opinion mod en given magt, og den pågældende magt har adgang til alle dine informationer, så undermineres hele vores opfattelse af demokrati.«

Den tidligere kulturministers udtalelser kommer i kølvandet på en række aflytningsskandaler. For en uge siden kom det frem, at teleselskabet Vodafone indeholder hemmelige kanaler, der gør det muligt for statslige efterretningstjenester at aflytte telefonsamtaler på mobiletnetværket. Før det har Se og Hør-skandalen og NSA’s spionage mod demokratiske, europæiske institutioner fyldt det danske mediebillede.

Danmark pleaser USA

Afsløringerne af den amerikanske efterretningstjeneste NSA’s COP15-spionage har vakt forargelse blandt borgerretsgrupper og aktivister i landet. Reaktionen fra danske politikere har imidlertid været lavmælt. Med undtagelse af Enhedslisten har partierne på Christiansborg tilsyneladende forholdt sig ukritiske ovenpå Forsvarets Efterretningstjenestes undersøgelse af sagen. Det undrer Folketingets løsgænger, Uffe Elbæk, der mener, at det er en begrundet antagelse, at NSA’s ulovlige overvågning har fundet sted på dansk jord.

»Det er dybt naivt at tro andet. Jeg forstår ikke, at de politiske ordfører fra regeringspartierne og oppositionen med troværdigheden i behold kan fastholde argumentationen om, at det ikke har fundet sted.«

Ifølge Elbæk er det dokumentation nok, at NSA’s aflytning er blevet påvist i en række andre europæiske lande.

»Jeg undrer mig over, at man ikke tager de ting, som er kommet frem, alvorligt på samme måde, som man har gjort i Tyskland og England. Det er et kæmpe spørgsmål,« siger Uffe Elbæk.

Sammen med Enhedslisten foreslog han, at whistlebloweren Edward Snowden skulle have opholdstilladelse i Danmark. Forslaget blev nedstemt, hvilket ifølge Elbæk skyldes, at Danmark er nervøse for at ryge ud af de såkaldte ‘9 øjne‘ – en af de inderste kredse i samarbejdet med NSA.

»Politikerne vurder, at det er vigtigere end kritisk stillingstagen til, hvad NSA har gjort. Men Danmark har stået USA bi i så mange beslutninger, at der burde være kapital til også at tage et kritisk standpunkt,« siger Elbæk.

Socialdemokratiets forsvarsordfører, Ole Hækkerup, afviser på Folkemødet Uffe Elbæks anklager. Han fastholder den kategoriske afvisning af Edward Snowdens afsløringer.

»Jeg kender ikke til nogen dokumentation, der påviser, at andre myndigheders efterretningstjenester har foretaget sig noget ulovligt på dansk grund,« siger Hækkerup.

Alternativet imod masseovervågning

Uffe Elbæks parti, Alternativet, offentliggjorde torsdag deres politik, men på trods af partistifterens klare position på området, er overvågning ikke et punkt i programmet.

»Vi har ikke udarbejdet nogen politik på digitale frihedsrettigheder endnu, fordi det har vi simpelthen ikke nået. Andre områder er blevet prioriteret højere,« siger Elbæk. Han vil gerne løfte sløret for, hvor Alternativet kommer til at stå.

»Der skal være fuldstændig gennemsigtighed over hvem, hvorfor og på hvilket grundlag folk bliver overvåget. Det skal være muligt at aflytte personer, som har en ambition om at skade offentligheden. Men det kræver, at man har en retskendelse.«

Ifølge Elbæk har vi passeret en moralsk grænse i forhold til overvågning. Frygten for terror gjorde, at man så stort på principielle frihedsrettigheder, og der er brug for en revurdering af Terrorpakke 1 og 2.

Løsningen på problemet har hverken han eller Alternativet endnu, men han forudser, at det bliver en af de vigtigste politiske diskussioner i fremtiden.

»Det er en debat, som ikke må dø, og det er en debat, som vi er nødt til at tage fat på. Det er umuligt at forestille sig et demokratisk samfund, uden at borgerne har ret til et privatliv.«