“V létě 2010 jsme tušili, že v několika městech dojde k revoluci – volby nevyhraje zkorumpovaná parta jako předtím, ale lidé, kteří z pozice občanské společnosti pro obec už léta pracují,” uvedl konferenci Oldřich Kužílek. Před tehdejšími volbami nebyl čas na přípravu, od té doby ale zastupitelé i místní aktivisté, kteří chtějí zlepšovat práci radnic, nabrali hodně zkušeností.

A právě praktické rady, jak, kde a co na radnicích otevírat, se rozhodli zprostředkovat Fond Otakara Motejla a Katedra politologie FMV Vysoké školy ekonomické na konferenci Otvírejme radnice 8. února v Praze. Zúčastnily se jí dvě stovky současných zastupitelů, aktivistů i těch, kteří se teprve chystají na podzim v komunálních volbách kandidovat.

Technologie pro transparentnost

Přestože se čtyři panely točily kolem témat, jako jsou veřejné zakázky, volební strategie nebo obecní zpravodaje, červenou nití celého dne byly konkrétní tipy, jak technologie mohou pomáhat transparentní samosprávě. Například při zveřejňování obecních rozpočtů.

"Lidé mají právo vědět všechno o každé koruně, kterou utratíme,” píše na webu starosta Nového Města na Moravě Michal Šmarda. Vypadá to sice jako sebe-propagace, ale výsledný produkt je natolik dobrý, že je reklama na místě. Nahlédnout můžete i na dva transparentní účty, které město vede. Jedinou hnidou je, že data nelze snadno stáhnout. Naopak Praha se sice chlubí dynamickým rozpočtem, dynamičnosti si však uživatel příliš neužije.

V debatě k rozpočtům zazněla i klíčová poznámka: většině zastupitelů chybí základní finanční gramotnost. Aby fiskální transparentnost měla smysl, je třeba ji doplnit maximálně srozumitelnou nadstavbou. Dobré pokusy činí Rozpočet veřejně na stránkách projektu Rozpočetobce.cz a také Transparency International Česká republika, zdá se ale, že je třeba přemýšlet ještě nad něčím polopatičtějším.

Smlouvy dobré, zakázky nic moc

Co se týče zveřejňování smluv, aktuálně prochází parlamentem zákon, který by z něj měl učinit povinnou záležitost. Tlačí ho sice Rekonstrukce státu i řada politiků, v současnosti je to ale stále jen dobrovolné. O to příjemnějším faktem je, že se už teď řada měst snaží smlouvy publikovat, byť výsledky nejsou uspokojivé: například Česká Lípa zveřejňuje smlouvy jako PDF, jména souborů jsou nahodilá a k dispozici nejsou žádná metadata.

Vzorové je opět Nové Město na Moravě, které sáhlo po bezplatném a funkčním řešení – rozhraní na Portálu veřejné správy. Základní data a metadata jsou k dispozici v XML, celá smlouva i s přílohami je ke stažení v PDF, přičemž URL má logickou strukturu a umožňuje automatické stahování.

Spíše tragická je zatím úroveň zveřejňování zakázek. I na konferenci oceňované Psáry nepředvádějí z hlediska otevřených dat nic zázračného, protože přílohy jsou pro další hromadné zpracování prakticky nepoužitelné.

Otvírejme také data

Čím dál více radnic také využívá online přenosu či záznam z jednání zastupitelstva. Jejich význam nejlépe shrnul Miroslav Iglo z Čelákovic: schůze se fyzicky účastní asi 10 občanů, stream sleduje 200 – 300 lidí a záznam shlédne až tisícovka. Rozdíl tří řádů je impresivní, tím víc, že záznam může pořídit prakticky každé město.

Dřívější odpor Úřadu pro ochranu osobních údajů byl marný; streamovat i uchovávat videozáznam je jednoznačně legální. Oživení ve spolupráci s Otevřenou společností publikovali k problematice precizní rozbor. Pokud jde o informační otevřenost, sliby se dnes prostě plní snadno. “Mnohdy stačilo dát dokumenty z intranetu na veřejně dostupný web,” shrnuje lakonicky přístup nového vedení černošické radnice starosta Filip Kořínek.