Ylläpitäjän neuvot somekeskustelijalle Mieti hetki, ennen kuin painat enteriä. Lue uudestaan kirjoittamasi teksti ja mieti, suuttuisitko itse siitä. Älä lähde mukaan provosointiin ja jankkaamiseen. Huomaa, että et voi muuttaa ihmisiä, etkä miellyttää kaikkia. Siirry eteenpäin.

Riitely ja ruma kielenkäyttö leimaavat jopa harrasteiden ympärille koottujen sosiaalisen median sivustojen keskustelua. Esimerkiksi Facebookin Kissat-sivusto jouduttiin tänä kesänä hetkeksi sulkemaan, koska sivuston ylläpitäjät väsyivät asiattomaan keskusteluun.

– Vapaaehtoiset ylläpitäjät kyllästyivät pääasiassa riitelyyn. Monet meistä ovat olleet jo vuosia tässä päivittäin "töissä". Ilman palkkaa se ei kauheasti motivoi, että päivässä joudutaan käyttämään kolmekin tuntia riitelyiden selvittelyyn, toteaa Kissat-sivuston ylläpitäjä Emilia Hakunti.

– Pahimmillaan tuntien ilmaisesta työstä saa vielä palkaksi uhkailua yksityisviestinä.

Sosiaalisen median tutkija pitää hieman kummallisena sitä, että yhteisen harrastuksen piiriin kokoontuneet ihmiset puhuttelevat toisiaan rumasti verkossa.

– Aiemmin luulin, että verkossa voisi olla aiheita joista ei riidellä. Nyt uskon, että sellaista aihetta ei olekaan, mistä riitelyä ja huutelua ei tulisi. Alkuperäinen aihe voi keskustelun edetessä muuttua ihan muuksi, arvelee dosentti Janne Matikainen Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitokselta.

Uskon, että sellaista aihetta ei olekaan, mistä riitelyä ja huutelua ei tulisi. Janne Matikainen

– Suomessa yleinen ilmapiiri on muokannut keskustelua ja korostanut vastakkainasettelua. Se voi tietysti näkyä myös harrastekeskustelupiireissä, Matikainen aprikoi.

"Uudet tytöt tottuneita somen ryöpyttämiseen"

Kesätauon jälkeen kaikki Facebookin Kissat-sivuston ylläpitäjät ovat jatkaneet vapaaehtoistyössään. Myös uusia ylläpitäjiä saatiin mukaan.

– He ovat rautaisia tyttöjä, jotka ovat tottuneet somen ryöpyttämiseen. Uskon että tällä jengillä päästään taas hyvin eteenpäin. Vanhat konkarit saavat vähän hengähtää välillä ilman omantunnontuskia, Emilia Hakunti iloitsee.

Kissat-ryhmässä riita syntyy ylläpitäjän mukaan useimmiten erilaisista näkemyksistä siitä, mikä on kissojen parhaaksi. Suurimpia ongelmia aiheuttavat Hakunnin mukaan ihmiset, jotka kirjoittavat ISOILLA KIRJAIMILLA tai käyttävät paljon huutomerkkejä.

– Muut keskustelijat kokevat sen huutamiseksi. Myös kiroilu, suoranainen tai piileskelevä provokaatio ja henkilökohtaisuuksiin meneminen aiheuttavat melkein aina ongelmia.

"Trollaus yleistyy"

Emilia Hakunti arvelee, että jotkut keskustelijat saattavat myös tahallaan ärsyttää toisiaan.

– Ehkä saadakseen ajatuksensa pois omista ongelmistaan, inttämisen tai pätemisen halusta tai jopa eripuran tuottamasta nautinnosta, Emilia Hakunti arvelee.

Tutkija vahvistaa ylläpitäjän arvelun todelliseksi.

– Trollaaminen ilmiönä on yleistynyt. Joillekin tuottaa hupia provosoida riitelyä. Trollien joukko voi olla näkyvä ja kuuluva, mutta se ei ole iso eikä yhtenäinen, dosentti Janne Matikainen sanoo.

Päivässä joudutaan käyttämään kolmekin tuntia riitelyiden selvittelyyn. Emilia Hakunti

"Yksi negatiivinen heitto voi pilata maineen"

Kissat-ryhmä on ylläpitäjien mukaan aktiivinen ja tiivis. Se kerää päivittäin satoja kommentteja, joista vain ani harva on negatiivinen. Ylläpitäjät koettavat ohjata keskustelua toiset huomioivaan ja asialliseen suuntaan. Matkaa sujuvaan keskusteluun on kuitenkin vielä paljon.

– Yksikin negatiivinen heitto voi pilata päivän ja saada koko ryhmän näyttämään negatiiviselta, Kissat-keskustelusivun ylläpitäjä Emilia Hakunti sanoo.

Verkkokeskustelun ylläpitäjän työtä helpottavat selkeät pelisäännöt.

– Sääntöjä pitää sitten myös noudattaa. Jos asiattomat kommentit luvataan poistaa, ne pitää oikeasti poistaa, Janne Matikainen sanoo.

Tutkijan mukaan asiallisen keskustelun ylläpito vaatii taitoa ylläpitäjältä. Riitatilanteissa voi olla vaikeaa olla lähtemättä riitaan mukaan.

– Ylläpitäjän on hyvä keskittyä enemmän keskustelun sävyyn kuin sen sisältöön.

"Kasvokkain ei puhuta samoin"

Sosiaalisen median tutkijan mukaan verkkoviestintä on ollut kärjekästä aivan alusta asti.

– Jo 70-luvulta alkaen on raportoitu, että verkkoviestinnässä vuorovaikutus on ollut kärjekkäämpää kuin kasvokkain. Ihmiset eivät puhuisi samalla tavalla kasvokkain, dosentti Janne Matikainen Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitokselta toteaa.

Hänen mukaansa riitely ja kärjekäs puhe voivat vähentyä verkkoviestinnässä, kun sosiaalinen media tulee entistä tutummaksi ja arkisemmaksi.

– Toisaalta voi käydä niinkin, että verkossa edelleen venytetään sitä rajaa, mitä kaikkea voi sanoa. Sanomisen rajat voivat siirtyä sitten myös kasvokkaiseen viestintään.

Janne Matikainen pitää tärkeänä, että suomalaisetkin ilmaisevat tunteitaan. Monelle verkko tarjoaa puhumista helpomman väylän ilmaista tunteita. Aggressioiden purku somessa on kuitenkin ongelmallista:

– Aggressiivinen tunneilmaisu ei yleensä paranna ilmapiiriä vaan lisää aggressiota ympärillään, Janne Matikainen Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitokselta kiteyttää.