Yhdysvalloissa presidentti Barack Obama vaatii selvitystä siitä, yrittikö Venäjä vaikuttaa presidentinvaalituloksiin. Ilmassa leijuu kysymyksiä. Peukaloitiinko äänestyskoneen tuloksia? Oliko Venäjä syypää demokraattien Hillary Clintonin sähköpostivuotoihin?

Suomessa hallitus on päättänyt selvittää, voisiko kaikissa vaaleissa ottaa käyttöön nettiäänestyksen. Kyberturvallisuuden professori Jarno Limnéll on epäileväinen.

– Kannattaako digitalisointia aloittaa vaaleista? Maailmalla on aivan selkeitä merkkejä siitä, että vaalien tulokseen halutaan vaikuttaa.

Limnéll ihmettelee, miten nettivaaleissa huolehditaan siitä, ettei tule ylimääräisiä ääniä, eikä ääni muutu matkalla. Voidaanko annetut äänet todistaa aidoiksi jälkikäteen?

Hakkerit voivat yrittää vaikuttaa äänestystuloksin hyökkäämällä, peukaloimalla ja häiritsemällä. Ennen kun päästään tähän vaiheeseen, on ratkaistava nippu teknisiä ongelmia ja tehtävä järjestelmästä käyttäjäystävällinen. Äänestää voi vain kerran.

"Huonekalut vietiin jo Habbo-hotellista"

Tietoturva-asiantuntija Harri Hursti ei kannata ajatusta nettivaaleista. New Yorkissa asuva tietoturvaguru ei ole löytänyt todisteita sille, että nettiäänestys kiinnostaisi etenkin nuoria. Joulukuun alussa Suomessa järjestettiin kyberturvallisuus-seminaari, johon Hursti jätti terveisensä.

– Kun nuorilta on Virossa kysytty, miksi he eivät äänestä sähköisesti, he pudistelevat päätään ja muistelevat, miten heiltä vietiin lapsena huonekaluja Habbo-hotellista, Hursti sanoi.

Hurstin mielestä sähköiseen äänestykseen ei kannata siirtyä ennen kuin elämme Star Trek -maailmassa.

– Tavallinen kansalainen ei voi koskaan olla varma, että nettiäänestyksen salausjärjestelmä on toteutettu oikein.

Samoilla linjoilla on F-Securen tutkimusjohtaja Mikko Hyppönen, joka on varoitellut nettiäänestyksen tietoturvariskeistä ja kertonut luottavansa lyijykynään.

Edellinen kokeilu epäonnistui

Suomessa sähköistä äänestystä kokeiltiin kuntavaaleissa 2008. Kokeilu tehtiin Karkkilassa, Kauniaisissa ja Vihdissä. Vaali jouduttiin uusimaan, koska pari sataa ääntä jäi kirjautumatta järjestelmään. Suunnitelmat sähköisestä äänestyksestä haudattiin vuosiksi.

Lokakuun lopussa pääministeri Sipilän hallitus kuitenkin linjasi yllättäen, että asiaa on syytä selvittää. Suomen 100-vuotispäivä painaa päälle ja Virossa nettiäänestys on ollut käytössä jo vuosia. Oikeusministeriö aloittaa selvitysurakan vuoden alussa.

– Erityisesti nuorille ihmisille tämä voisi olla luonteva tapa vaikuttaa. Mutta pitää selvittää myös sitä, miten nettiäänestys vaikuttaa kansalaisten luottamukseen vaalijärjestelmään, sanoo osastonjohtaja Johanna Suurpää.

Suomessa nettiäänestys tulisi lyijykynän ja äänestyslapun vaihtoehdoksi aikaisintaan 2020.