Nato-selvityksestä on puhuttu Ruotsissa vilkkaasti jo ennen sen virallista julkistamista tänään perjantaina. Sosialidemokraattinen ulkoministeri Margot Wallström saanee toivomaansa Nato-keskustelua liiankin kanssa. Nato ei todelllisuudessa liene demarien toiveaihe.

Tuoreen selvityksen mukaan Nato-jäsenyys lisäisi turvallisuutta Itämerellä. Tähän Nato-jäsenyyden kannattajat tarraavat tiukasti. Naton vastustajatkin kyllä löytävät raportista selustatukea.

Ruotsissa kaikki porvaripuolueet kannattavat Nato-jäsenyyttä. Hallituksessa istuvat sosialidemokraatit ja ympäristöpuolue vastustavat liittoutumista, samoin vasemmistoliitto.

Kansa kääntynyt Natoa vastaan

Porvareista kokoomus eli moderaatit sanoo nyt Dagens Nyheterin mukaan, että Natoon pitäisi liittyä jo 2018 eli hakemus pitäisi jättää ennen seraavia vaaleja. Heille on tullut kiire Natoon.

Demarien Nato-vastustus on sen verran tiukkaa, että mitään tuskin tapahtuu. Epärealistinen vaatimus herättää ennemminkin kysymyksen, kuinka tosissaan moderaatit Nato-pyrkynsä kanssa ovat. Naton kokoista päätöstä ei myöskään tehtäisi ilman laajaa konsensusta.

Hallitus on saanut sanomansa läpi, sillä kansalaisten Nato-myönteisyys on vähentynyt kesän mittauksessa 33 prosenttiin. Vastustajia on 49 prosenttia. Vuosi sitten Naton kannattajia oli enemmän kuin vastustajia eli 40 prosenttia.

Liittoutumattomana Ruotsin rauhan aika on kestänyt 200 vuotta, kuuluu tehokas perustelu nykytilan jatkamiselle.

Suomen Nato-raportti vaikutti työhön

Uutistoimisto TT julkisti raportista osia jo viikko sitten. Raportti on tilattu entiseltä suurlähettiläältä Krister Bringeukselta.

Raportin mukaan Ruotsin Nato-jäsenyys vähentäisi sotilaallisen konfliktin mahdollisuutta Itämerellä. Konfliktin tullen olisi selvää, missä Ruotsi seisoo ja miten se reagoi.

Venäjän uhittelu tosin lisääntyisi, Ruotsin ja Venäjän välille syntyisi poliittinen kriisi. Venäjä lisäisi sotilaallista varustelua, käyttäisi kovaa puhetta sekä rankaisisi talouskiristyksillä.

Venäjän reaktiot on kuvattu samaan tapaan Suomen keväällä julkaistussa Nato-selvityksessä. Molemmissa todetaan myös, että sotilaallista konfliktia Venäjä tuskin aloittaisi.

Raportin tekijä Krister Bringeus on sanonut, että Suomen Nato-selvityksellä oli vaikutusta Ruotsin tuloksiin.

Suomi-Ruotsi yhteistyö tuo vakautta

Bringeuksen mukaan myös Suomen ja Ruotsin puolustusyhteistyö lisää Itämeren turvallisuutta ja sitä on tarpeen edistää.

Ruotsissa poliitikot ylistävät yhteistyötä, mutta eivät halua kuulla puhuttavankaan maiden välisestä puolustusliitosta. Liittoutumaan todennäköisesti kuuluisi yhteinen puolustus ja turvatakuut, mikä veisi mailta liikkumavapautta. Naton kannattajien silmissä liittouma myös estäisi toista maata hakemasta Nato-jäsenyyttä yksin.

Ruotsissa jotkut Naton kannattajat ovat kateellisia Suomen Nato-optiosta, jonka mukaan Suomi pitää ovea Natoon auki. Ruotsin linjaus on pelkkä liittoutumattomuus. Todellisuudessa kumpikaan ei ole sen lähempänä Natoa. Suomen yksipuolisesta ilman toista osapuolta eli Natoa päättämä optio on ollut hyvä markkinointinimi.

Ruotsi ei välttyisi konfliktilta

Puolustusasiantuntijat toistelevat, että mahdollisessa konfliktissa Ruotsi tulee väistämättä vedetyksi mukaan.

Bringeuksen raportin mukaan minkäänlainen sotilaallinen konflikti ei ole Itämerellä todennäköinen. Jos Venäjä kuitenkin ryhtyisi sotimaan Baltiassa, Gotlannin saaren asema Itämeren porttina korostuisi. Venäjä yrittäisi saada saaren haltuunsa estääkseen Naton pääsyn balttien avuksi. Vastaavasti Nato tarvitsisi Ruotsin ilmatilaa ja satamia Baltian puolustamiseen.

Jos Itämerellä alettaisiin sotia, tilanne olisi jo niin paha, että siltä tuskin välttyisi yksikään ympärysmaa.

Ruotsin kutistuneen maapuolustuksen ongelmiin Nato-jäsenyydestä ei ole apua. Nato vaatii jäsenmailta satsauksia puolustukseen.

Nato-selvitys olisi kannanotto

Nato on yksi alakohta selvityksessä, joka koskee Ruotsin puolustus- ja turvallisuuspoliittista yhteistyötä. Pelkkä Nato-selvitys olisi katsottu kallistumiseksi Natoon päin, joten sellaista hallitus ei olisi tilannut. Kaikki puolueet saivat sovittua laajemmasta selvityksestä kevään 2015 puolustussopimuksen yhteydessä.

Raportti ei ota kantaa Nato-jäsenyyteen, vaan pelkästään erittelee liittoutumisen hyviä ja huonoja puolia.