Latinalaisen Amerikan suurin demokratia Brasilia odottaa presidentinvaaleja jännittyneissä, poliittisesti jakautuneissa ja väkivaltaisissa tunnelmissa.

Vaalien ensimmäinen kierros käydään 7. lokakuuta.

Vastakkainasettelun takana on pienen sosiaaliliberaalin puolueen PSL:n ehdokas Jair Bolsonaro. Häntä pidetään vaalien ensimmäisen kierroksen ennakkosuosikkina.

Kongressiedustaja Bolsonaro, 62, on entinen Brasilian armeijan upseeri. Hän on puolustanut julkisesti maan vuosien 1964–1985 diktatuuria sekä kidutusta ja kuolemantuomiota. Hän on myös sanonut ihailevansa Chilen entistä diktaattoria Augusto Pinochetia.

Bolsonaro on tunnettu populistisesta ja nationalistisesta retoriikastaan. Hän viljelee lausunnoissaan rasismia, naisvihamielisyyttä ja homovastaisuutta.

Kannattajat ovat nostaneet Bolsonaron Brasilian pelastajaksi. Vastustajien mukaan hänen valintansa murentaisi maan demokratian. Ennen muuta naiset ja maan älymystö ovat julistaneet sosiaalisessa mediassa taistelun Bolsonaroa vastaan. Laaja #NotHim-kampanja on vetänyt mukaansa jo miljoonia naisia.

Brasilian presidenttikilvasta ei puutu outoja piirteitä.

Bolsonaro nousi ennakkosuosikiksi sen jälkeen, kun työväenpuolueen ehdokas ja entinen presidentti Luiz Inácio Lula da Silva joutui vankilaan. Lulaa on syytetty korruptiosta ja rahanpesusta.

Syyskuussa puukotuksen uhriksi joutuneen Bolsonaron vaalikampanja taas muistuttaa kehnoa tositelevisiosarjaa. Hän on käynyt kampanjaansa suorassa lähetyksessä sairaalavuoteelta. Bolsonarolla on yli kymmenen miljoonaa seuraajaa sosiaalisessa mediassa.

Vahvana johtajana esiintyvä Bolsonaro puhuttelee erityisesti konservatiivisimpia äänestäjiä, jotka ovat pettyneet perinteisiin puolueisiin. He kanavoivat vihaansa ääriliikkeiden tai edustuksellisen demokratian ulkopuolisen toiminnan kautta.

”Nämä ovat protestivaalit”, sanoo Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Mikael Wigell. ”Kannattajakunta on melko hyvin toimeentulevaa ylemmän keskiluokan sekä alemman keskiluokan valkoista väestöä. Ennen kaikkea miehiä”.

Gallupit povaavat Bolsonarolle ensimmäisellä kierroksella 28 prosentin äänisaalista. Mukana on viisi ehdokasta.

Wigell selittää laitaoikeiston ehdokkaan kannatusta myös sillä, että brasilialaiset ovat kyllästyneitä nykyiseen poliittiseen eliittiin.

Työväenpuolue PT on hallinnut Brasiliaa yli kymmenen vuotta. Puolueen maine on kärsinyt korruptio- ja rahanpesuskandaaleissa.

Ajat ovat olleet myös taloudellisesti kovia, ja kansa pelkää kriisimaa Venezuelan kohtaloa.

Mielipidetutkimusten mukaan Bolsonaro saisi toisella kierroksella vastaansa työväenpuolueen ehdokkaan Fernando Haddadin, 55.

Haddad on São Paulon entinen pormestari ja entisen presidentin Lulan manttelinperijä. Haddadin heikkous on tuntemattomuus verrattuna Lulaan, joka on säilyttänyt asemansa maan suosituimpana poliitikkona.

Mittausten mukaan Haddad saisi ensimmäisellä kierroksella 22 prosenttia äänistä. Viimeisen kahden viikon aikana hän on kirinyt Bolsonaron etumatkaa: kannatus on noussut kuusi prosenttiyksikköä.

Jos Bolsonaro tulisi valituksi, murentuisiko Brasilian demokratia? Tutkija Mikael Wigell uskoo, että ei. Valinta voisi silti tarkoittaa edustuksellisen, liberaalin demokratian ihanteiden ”laadun heikkenemistä”.

”Brasilialla on tänä päivänä melko vahvat demokratian perinteet. Oikeuslaitos on aika vahva. Se on näyttänyt korruptioprosessin aikana, että sillä on muskeleita.”

Wigell pitää epätodennäköisenä, että Bolsonaro veisi voiton myös toisella kierroksella. Työväenpuolueen Haddadin voitto ei ole kuitenkaan varma.

Tuore gallup ennustaa, että Haddad saisi toisen kierroksen äänistä 45 prosenttia ja Bolsonaro 39 prosenttia. Kolmantena olisi keskustaoikeistolaisen PSDB-puolueen Geraldo Alckmin.

Tällöin työväenpuolue pysyisi Brasiliassa vallassa toisin kuin monissa muissa Latinalaisen Amerikan maissa, joissa on tänä vuonna käyty presidentinvaalit.