Monet kokevat geenimuunnellut (GM) kasvit pelottavina. Pahimmissa painajaisissa laboratoriosta karkaa GMO, joka aiheuttaa jotain hallitsematonta ja ennalta-arvaamatonta! Mitä jos kertoisin, että laboratorioista on oikeasti karannut GM-kasveja? Mitä jos kertoisin, että niitä kasvoi Helsingin ytimessä vuosien ajan? Petunioiden löytyminen johti niiden tuhoamiseen kahdella mantereella, kirjoittaa biotekniikan tohtori Lauri Reuter blogissaan.

Kesä 2015. Kasvinjalostustieteen professori Teemu Teeri ihastelee Helsingin rautatieaseman edustalla olevia istutuksia. Jokin ei kuitenkaan täsmää: petuniat ovat oransseja. Teeri taittaa muutaman kasvin taskuunsa ja vie mukanaan laboratorioon.

Pigmentit, jotka antavat kasveille niiden kirkkaat värit, ovat monimutkaisia yhdisteitä. Niiden valmistusta voisi ajatella tuotantolinjana, jossa jokaista työvaihetta hoitaa entsyymi. Entsyymien rakentumista puolestaan ohjaavat geenit. Petuniat eivät luonnostaan pysty tuottamaan oransseja pigmenttejä, koska niiden valmistuslinjalla ei ole entsyymiä, joka osaisi sellaisia tehdä. Petunialta puuttuu oikeanlaista entsyymiä koodaava geeni. Teeri tietää tämän, koska on tutkinut kukkien genetiikkaa jo kauan.

Siirtogeenisten petunioiden verilöyly

Vuonna 2016 Teeri pyytää kaupungin puutarhureilta lisää oransseja petunioita. Viikissä sekvensoidaan osa niiden perimää ja löydetään sinne kuulumaton geeni, joka koodaa oransseja pigmenttejä tuottavaa entsyymiä. Oranssi petunia on kuin onkin siirtogeeninen kasvi: GMO! Keväällä 2017 Teeri ottaa yhteyttä geenitekniikan lautakuntaan ja saa tahtomattaan aikaan virkamiespaniikin. Huhtikuun 27. Evira vetää markkinoilta 8 petunialajiketta ja Euroopan komissio velvoittaa muut maat toimimaan perässä. Toukokuun 2. Yhdysvalloissa maatalousviranomaisilla on jo hätä: 10 lajiketta on osoittautunut siirtogeenisiksi ja yli kahdestakymmenestä lajikkeesta ei ole varmuutta. Viljelijöitä käsketään polttamaan, kompostoimaan tai hautaamaan kasvit, tai toimittamaan ne vaikka kaatopaikalle! Science-lehti kirjoittaa ”siirtogeenisten petunioiden verilöylystä”.

kasvinjalostusta laboratoriossa Kuva: Chuttersnap

Mistä oranssit petuniat sitten tulivat? Geenitekniikan aamuhämärissä, vuonna 1987, julkaistiin tutkimus, joka osoitti, että kun petuniaan siirrettiin toisesta kasvista sopiva geeni, se pystyi tuottamaan oransseja sävyjä. Sisäinen tuotantolinja saatiin kuntoon! Maissista siirretty geeni sai aikaan tiilenpunaisia kukkia ja Suomessa 90-luvulla tehdyissä kokeissa gerberasta siirretty geeni sai aikaan kirkkaan oransseja kukkia. Oranssit petuniat olivat erinomainen työkalu kasvigeneetikoille, koska onnistunut geenin siirto oli helppo havaita uutena värinä.

Jotenkin GMO pääsi karkaamaan laboratoriosta!

Siirrytään takaisin vuoteen 2017. Teeri julkaisi perusteelliset tutkimustuloksensa kesäkuussa. Ne osoittivat, että Helsingin istutuksista löytyneiden petunioiden perimässä oleva vieras geeni on peräisin maissista. Kaiken lisäksi DNA-sekvenssi vastaa täsmälleen vuonna 1987 julkaistussa tutkimuksessa siirrettyä geeniä! Ryhmä varmisti tuloksensa tutkimalla myös muita oransseja lajikkeita - niistä löytyi sama geeni. Jotenkin GMO pääsi karkaamaan laboratoriosta!

Se tiedetään, että alkuperäisestä tutkimuksesta kasvi päätyi koristekasveja kehittävälle jalostajalle, mutta sitä ei koskaan kaupallistettu. Siirtogeenisten kasvien myymiseen vaaditaan valtava määrä testaamista ja prosessi maksaa miljoonia. Pelkästään kaunis väri ei olisi riittänyt maksamaan sijoitusta takaisin.

pieniä kasvien taimia Kuva: Markus Spiske

Tästä eteenpäin kaikki on arvailua. Luultavasti kasvit vain jäivät pyörimään nurkkiin. Firmat yhdistyivät, hajosivat ja niitä myytiin ja ostettiin. Työntekijät vaihtuivat ja jossain vaiheessa kukaan ei enää tiennyt petunioiden alkuperää - tai ei välittänyt siitä. GM-kasvi risteytettiin paremmin koristekasveiksi sopivien lajikkeiden kanssa ja markkinoille ilmaantui uusia, ennennäkemättömän kauniita petunioita. Kuten muitakaan uusia koristekasveja, niitä ei testattu millään tavalla.

Jos vain petuniat eivät olisi osuneet suomalaisprofessorin silmään!

Oranssien petunioiden tuhkimotarina päättyi lopulta rautatientorille. Jos vain petuniat eivät olisi osuneet suomalaisen professorin silmään! Jos vain Teeri olisi ollut vähän vähemmän omistautunut, vähän vähemmän pätevä, tarkkasilmäinen ja innostunut! Olisivatko petuniat paljastuneet koskaan? Nyt ne poltettiin roviolla tai haudattiin elävältä.

Oranssia, muuntogeenistä African sunset -petuniaa myydään edelleen Amazonissa. muuntogeeninen, oranssi African sunset -petunia Kuva: Amazon.com

Teeri tekee oransseja petunioita käsittelevän julkaisun lopussa oleellisen huomion: Jalostusmenetelmään perustuva sääntely johtaa siihen, että markkinoille on mahdotonta tuoda uusia lajikkeita, joiden ominaisuuksia olisi parannettu vain vähän. Tai lajikkeita, joista ei synny valtavaa taloudellista etua jalostajalle. Tämä johtuu yksinkertaisesti siitä, että siirtogeenisten kasvien edellyttämä lupamenettely ja testaaminen ovat todella kalliita. Siihen on varaa vain jättiyhtiöillä ja vain sellaisten kasvien kohdalla, jotka tuottavat merkittävää taloudellista hyötyä.

GM-petuniat eivät ole millään tavalla vaaraksi ihmisille tai ympäristölle

Kolmenkymmenen vuoden aikana geenitekniikan käyttö kasvinjalostuksessa on osoittautunut turvalliseksi. Ainoastaan ihmisen aiheuttaman ilmastonmuutoksen todellisuudesta vallitsee yhtä vakaa tieteellinen yhteisymmärrys! Aikoinaan tarpeelliseksi nähty raskas lupamenettely on nyt aikansaelänyt. Uusien lajikkeiden turvallisuutta tulisi arvioida niiden ominaisuuksien perusteella (Onko oranssista väristä haittaa kenellekään?), ei jalostuksessa käytettyjen menetelmien perusteella (Onko väri saatu aikaan geenisiirrolla?). Ominaisuuksiin perustuva arviointi mahdollistaisi nykyaikaisten jalostusmenetelmien käyttämisen myös pienemmille yrityksille, ja jopa yliopistoille, turvallisuudesta tinkimättä. Vapaampi säätely voisi tuoda pelloille lajikkeita, jotka tukisivat aidosti kestävää maataloutta.

kasvien taimia Kuva: Francesco Gallarotti

Geenitekniikka on jalostusmenetelmä muiden joukossa, sen myöntävät nyt jopa Vihreät. Puolue julkaisi suhdettaan geenitekniikkaan pohtivan, poikkeuksellisen ansiokkaan keskustelupaperin viime viikolla. Ehkä ajat muuttuvat. Ehkä keinotekoisesta GMO ja ei-GMO jaottelusta päästään vihdoin eroon.

Sitä odotellessa petuniapenkkiin saa ensikeväänä kivan lisä-twistin, jos tallessa sattuu olemaan esimerkiksi ”Bonnie Orange” tai ”African Sunset” -lajikkeiden siemeniä. Kuten viranomaiset muistuttivat tiedotteissaan, GM-petuniat eivät ole millään tavalla vaaraksi ihmisille tai ympäristölle. Syy markkinoilta poisvetämiseen oli se, ettei niille ollut koskaan haettu lupaa, jota GM-kasveilta edellytetään. Jo myytyjä kasveja ei ole ohjeistettu tuhoamaan.

Biotekniikan tutkija Lauri Reuter biotekniikan tutkija Lauri Reuter Kuva: Yle Kuvapalvelu / Jukka Lintinen

Kirjoittaja: Lauri Reuter

Biotekniikan tutkija Lauri Reuter viettää arkipäivänsä solutehtaalla. Reuter visioi, että rokotteet ja lääkkeet kasvatetaan tulevaisuudessa pelloilla ja kasvihuoneissa. Laurin intohimoina ovat geenien ja kasvisolujen lisäksi ruoka, kiipeily sekä Oopperan mehiläiset.

Yle Tieteen asiantuntijat bloggaavat itselleen tärkeistä tiedeaiheista.