Ranskassa presidentti Emmanuel Macron jatkaa kiivastahtista uudistuspolitiikkaansa. Sorbonnen yliopiston professorin mukaan nuoren presidentin ei kannattaisi kuitenkaan aliarvioida kansalaisten protestiherkkyyttä.

PariisiVajaan vuoden vallassa ollut presidentti Emmanuel Macron on ehtinyt hankkia jo ison liudan vihaisia vastustajia. Viimeksi hänen hallituksensa politiikkaa protestoivat ranskalaiset eläkeläiset, joiden verotusta nostettiin vuoden alusta.

– Meille mätkitään veroja, lisää veroja, maksuja ja lisää maksuja. Emme pärjää, kohta pimahtaa! puuskahti työuransa ambulanssikuskina tehnyt Jean-Felix Talonne, joka kannatteli selässään ”Macron on konna ja huijari” -pahvikylttiä.

Talonne kyltteineen osallistui mielenosoitukseen, jossa ranskalaiset eläkeläiset protestoivat ostovoimansa laskua. Moni paikalle tullut kertoi äänestäneensä Macronia viime toukokuun presidentinvaaleissa.

– Olen pettynyt Macroniin. En usko, että hän saa tulevissa vaaleissa iäkkäiltä ranskalaisilta enää ääniä, eläkeläinen Eva Mellström totesi.

Entinen ambulanssikuski Jean-Felix Talonne kantoi kylttiä, jossa syytti presidenttiä konnaksi ja huijariksi. Juha Nurminen / Yle

Presidentti Macron itse on perustellut eläkeläisten veronkorotuksia sillä, että vanhempien ranskalaisten ostovoima on ollut muita ikäryhmiä vahvempaa – ja että heidänkin pitää siis osallistua taloustalkoisiin. Mielenosoittajia perustelut eivät kuitenkaan vakuuttaneet.

Ranskalaiset eivät vastusta itse kaikkia muutoksia, mutta tukevat innokkaasti niitä, jotka lähtevät kaduille. professori Jean-François Amadieu

– Säästöjä pitää toki tehdä, mutta pitäisi vähän miettiä, keihin ne on järkevää kohdistaa. Macron ajaa uudistuksia kuin jyrä, hienosäätö puuttuu, totesi vanhempi pariisitar Jeannine Haxo.

Macron on yhtä kuin verot, luki mielenosoittajan sateenvarjossa. Juha Nurminen / Yle

Suuren vallankumouksen perinne elää yhä Ranskassa

Politiikkaan ja johtamiseen perehtynyt Sorbonnen yliopiston professori Jean-François Amadieu on hienosäädön uupumisesta samaa mieltä.

Amadieun mukaan presidentin tapa tehtailla uudistuksia on kenties tehokas, mutta myös riskialtis, koska lakkojen ja lakkoilijoiden kannatus on Ranskassa perinteisesti erittäin vahvaa.

– Suuren vallankumouksen henki on yhä läsnä. Macronin tapaisen uudistajan kannattaisi muistaa tämä kansallinen erityispiirre: Ranskalaiset eivät välttämättä vastusta itse kaikkia muutoksia, mutta tukevat kyllä innokkaasti niitä, jotka lähtevät kaduille, professori toteaa.

Sorbonnen yliopiston professori Jean-François Amadieu muistuttaa, että politiikkaan rakettimaisesti singahtaneen Macronin ydinkannattajakunta on ohutta. Juha Nurminen / Yle

Protesteja tosiaan riittää. Seuraavat isommat lakot ja mielenosoitukset nähdään tänään torstaina, kun julkisten alojen työntekijät osoittavat mieltään Macronin virkamiesten vähennysaikeita vastaan.

Iso osa päiväkodeista ja kouluista pysyy kiinni ja julkiseen liikenteeseen odotetaan pahoja viivästyksiä.

Professori Amadieu muistuttaa, että ranskalaiset arvostavat julkisten alojen työntekijöitä ja virkamiehiä kuten poliiseja, palomiehiä ja sairaaloiden henkilökuntaa. Hän arvelee, ettei yksittäisellä lakkopäivällä ole kuitenkaan suurta vaikutusta uudistusten läpimenoon.

– Hallituksen kannalta suurin uhka on lakkojen kasautuminen. Jos virkamiehet ovat lakossa yhtä aikaa, kun julkinen liikenne seisoo, aiheuttaa se etenkin Pariisissa ja lähialueilla nopeasti ison kaaoksen, Amadieu sanoo.

Presidentiltä puuttuvat ydinkannattajat, joihin turvautua

Professorin mukaan presidentti Macronin suurimmat haasteet liittyvät kahteen tulevaan projektiin: äskettäin liikkeelle laitettuun valtion rautatieyhtiö SNCF:n uudistukseen ja loppusyksyllä aloitettavaan eläkeremonttiin.

Macronin hallitus on ilmoittanut aikovansa remontoida pahasti velkaantuneen rautatieyhtiön. Tarkoitus on poistaa sen työntekijöiden erikoisetuudet, kuten elinikäiset virat ja muita aloja alhaisemman eläkeiän.

"Ranskassa lakkoherkkyys on kymmenen viime vuoden aikana vähentynyt." professori Jean-François Amadieu

Rautatieläisten ammattiliitot ovatkin jo ilmoittaneet huhtikuusta kesäkuun loppuun kestävästä lakkojen sarjasta.

Rautatieläisten huhtikuussa alkava lakko uhkaa aiheuttaa Ranskassa kaaosta. Juha Nurminen / Yle

Hallituksen kauhukuvissa siintää koko Ranskan seisahtuminen, kuten viimeksi vuoden 1995 lakkoaaltojen aikaan.

"Ranskassa lakkoherkkyys on kymmenen viime vuoden aikana vähentynyt." professori Jean-François Amadieu

– Se on kuitenkin epätodennäköistä, sanoo professori.

– Kaikkiaan Ranskan lakkoherkkyys on kymmenen viime vuoden aikana vähentynyt. Poliittinen oppositio on sekin olematon, Amadieu huomauttaa.

Amadieun mukaansa julkinen mielipide on uudistusten puolella ja etenkin rautatieyhtiön uudistamista pidetään Ranskassa tärkeänä. Liikennelakot ovat harvoja protesteja, joille kansalaisilta ei heru sympatiapisteitä.

– Ensi syksy eläkeuudistuksineen on presidentille silti tulenarka. Hänellä ei ole olemassa laajaa ydinkannattajakuntaa, joihin turvautua tosivaikeuksissa, professori summaa.