Professori lyttää rajusti Suomen teillä yleistyvät peltipoliisit: ”Suurin osa sakon saajista on riskittömiä ja viattomia kuskeja”

Professori Timo Tervo toteaa, että Suomessa keskitytään ainoastaan pistekohtaiseen nopeusvalvontaan, josta kärsivät pääasiassa riskittömät, selvin päin pientä ylinopeutta ajelevat suomalaiset.

Liikennelääketieteen professori Timo Tervo pitää Suomessa leviävää peltipoliisi-innostusta älyttömänä.

Suomen teille on tänä kesänä pystytetty 42 huipputarkkaa peltipoliisia, joita on tulossa vielä 150 lisää. Suomi on varautunut ottamaan käyttöön vuoteen 2023 mennessä yhteensä 500 uudenlaista peltipoliisia.

Lue lisää: Poliisin paljastus: Teille tulee vielä 150 uutta jäljittävää peltipoliisia – katso, minne ne sijoitetaan

Tervo toteaa, ettei kyse ole siitä, että hän vastustaisi nopeusvalvontaa – hän korostaa, että nopeusvalvontaa kyllä tarvitaan.

– Mutta homma on lähtenyt laadullisesti ja määrällisesti täysin lapasesta.

– Täällä mennään sakkotulojen kerääminen edellä, eikä liikenneturvallisuus.

Tervo kysyy, että miksi Suomessa ei nopeusvalvontakameroiden kohdalla ilmoiteta sallittua maksiminopeutta kuten esimerkiksi Ruotsissa tehdään.

– Meillä käy usein niin, että kuljettaja ei muista, mikä sallittu nopeus on. Kameran kohdalla hiljennetään sitten alempaan nopeuteen, mistä aiheutuu lisää vaaratilanteita, kun takana ajavalle jarrutus saattaa olla yllätys. Myös kameroiden sijoittelussa on toivomisen varaa.

– Kun ilmoitus on tolpassa ja ihminen ajaa silti ylinopeutta, silloin seuraamus on ansaittu, hän sanoo.

Timo Tervo sanoo, että poliisi ei tiedota riittävästi oikean tilannenopeuden merkityksestä, sillä valvonta on painottunut ylinopeuksiin ja niiden sanktiointiin.­

Tervo pohtii, että ainoa syy siihen, miksi kameroiden kohdalla ei ilmoiteta sallittua maksiminopeutta, piilee halussa kerätä sakkotuloja.

Esimerkiksi vuonna 2017 automaattisen liikennevalvonnan rikesakoista kertyi valtiolle tuloja yli 51 miljoonaa euroa. On arvioitu, että tänä vuonna valtio saattaisi saada siitä jopa yli 70 miljoonan euron sakkotulot.

– Ylinopeudesta on tehty Suomen yleisin rikos. Suomessa annetaan vuosittain yli 300 000 ylinopeussakkoa ja lähes yhtä suuri määrä huomautuskirjeitä, mikä on ylivoimaisesti eniten per ajoneuvo Pohjoismaissa. Emme silti ole liikenneturvallisuudessa yhtään sen parempi maa kuin Norja tai Ruotsi, vaan itse asiassa selvästi jäljessä, Tervo tylyttää.

Tervo toteaa, että automaattivalvontaa voitaisiin käyttää paljon muuhunkin kuin nopeusvalvontaan: Automaattisesti voitaisiin tehdä esimerkiksi keskinopeusvalvontaa, akselipainovalvontaa, turvalaitteiden käytön valvontaa, risteysvalvontaa ja suojatievalvontaa. Nyt Suomessa keskitytään kuitenkin ainoastaan pistekohtaisen nopeusvalvontaan, josta kärsivät pääasiassa riskittömät, selvin päin pientä ylinopeutta ajelevat suomalaiset.

– Suurin osa ylinopeussakon saajista on riskittömiä ja viattomia kuskeja. Hirveän monet ajavat pientä ylinopeutta kameraan vahingossa tai huomaamattaan.

Tervo sanoo, että mikäli kuljettajalla ei ole peltipoliiseista ilmoittavaa sovellusta autossaan tai puhelimessaan, kameroiden seuraaminen vie ison lohkon keskittymiskykyä. Hän toteaa, että sovelluksen hankkiminen on jo turvallisuudenkin kannalta järkevää.

– Ihmiset seuraavat ajaessaan hirviä ja peltipoliiseja. Siihen menee hirveästi huomiokapasiteettia ja energiaa.

Timo Tervo toteaa, että kameroista varoittavan sovelluksen hankkiminen on turvallisuuden kannalta järkevää.­

Tervo pitää perättöminä julkisuudessa esitettyjä arvioita siitä, kuinka paljon kamerat vähentävät liikennekuolemia. Hänen mukaansa Suomessa panostetaan kohtuuttoman paljon nopeusvalvontaan, vaikka onnettomuuksien taustalla on yleensä aivan muita syitä kuin pelkkää ylinopeutta.

Hän sanoo, että monet muut valvontakohteet ovat jääneet vähälle huomiolle.

– Kuolonkolareista vain reilut viisi prosenttia ovat sellaisia, joissa henkilöauton kuljettaja on ollut täysin kunnossa: siis selvin päin ja ilman henkilön tilaan liittyviä riskitekijöitä. Sen sijaan kuljettajan tilassa on vikaa lähes 70 prosentissa kuolonkolareista, ja niistä kolmessa neljästä on mukana myös ylinopeus.

– Ylinopeus ja riskikuljettaja muodostavat siis tavallisen riskikasauman, jossa mukana on usein turvalaitteiden käyttämättä jättäminen.

Tervo arvelee, että peltipoliisi-innostuksen taustalla on poliisin huutava resurssipula.

– Näin saadaan suoritteita (sakkotuloja), kun miehiä ei ole teille sijoitettaviksi. Nopeusvalvonnalla tavallaan näytellään sitä, että täällä olisi liikennevalvontaa.

– Poliisi tarvitsisi resursseja, jotta se saisi aikaan muiden asioiden lisäksi paremman liikennevalvonnan ja poliisit jaksaisivat työssään. Rikollisuus liikkuu teillä, ja siellä pitäisi olla eläviä poliiseja ja partioita, joiden toimintaa voi yhdistää myös älykkään kameravalvonnan kanssa.

Lue myös: ”Peltipoliisien isä” tyrmää Suomen liikennevalvonnan nykytilan