Joet tapaavat tulvia Euroopassa eri aikaan.

Monin paikoin Luoteis-Eurooppaa ja Välimeren aluetta ne pursuilevat yli äyräidensä talvella, kun haihtuminen on vähäistä ja sadanta runsasta. Itävallassa voimakkaimmat tulvat liittyvät yleensä kesäsateisiin. Koillis-Euroopassa tulvariski taas on korkeimmillaan keväällä, kun lumi sulaa.

Näissä ”normaaliaikatauluissa” on nyt tapahtunut ilmastonmuutoksen takia varhentumista tai myöhentymistä, raportoi kansainvälinen tutkijaryhmä Science-lehdessä.

Asia paljastui, kun professori Günter Blöschl Wienin teknillisestä yliopistosta kollegoineen eri puolilta Eurooppaa analysoi 4 200 mittausaseman keräämät tulvatiedot 50 vuoden ajalta 38 Euroopan maasta. He vertasivat myös sadanta-, lämpötila- sekä maan kosteuden lukemia.

”Koillis-Euroopassa, Ruotsissa, Suomessa ja Baltian maissa tulvii kuukautta aiemmin kuin 1960- ja 1970-luvuilla. Tuolloin tulvi huhtikuussa, nyt maaliskuussa”, Blöschl kertoo tiedotteessa.

”Näin siksi, että lumi sulaa ilmaston lämpenemisen takia entistä aiemmin.”

Tulvat ovat niin ikään aikaistuneet erityisesti Euroopan rannikolla Portugalista Britanniaan. Tämä johtuu tutkijoiden mukaan todennäköisesti maaperän heikentyneestä kyvystä imeä kosteutta.

Osissa pohjoista Britanniaa, läntistä Irlantia, Skandinavian rannikkoa ja pohjoista Saksaa tulvat ilmaantuvat tätä nykyä noin kaksi viikkoa myöhemmin kuin pari vuosikymmentä sitten, rekisterit kielivät.

Näiden alueiden tulvaviive kytkeytynee Pohjois-Atlantin oskillaation muuttumiseen, tutkijat arvelevat.

Jokien tulviminen koskee maailmanlaajuisesti enemmän ihmisiä kuin mikään muu luonnonilmiö, he huomauttavat.

Se aiheuttaa tätä nykyä vuosittain noin 90 miljardin euron tuhot. Luvun odotetaan kasvavan ilmastonmuutoksen edetessä.