Hirvenojan perhe tapasi Japanin keisariparin Suomessa vuonna 2000. Ylhäällä lapset Henri (vas), Marko ja Tuike. Alhaalla vanhemmat Terttu ja Tapani Hirvenoja.

Hirvenojan perhe tapasi Japanin keisariparin Suomessa vuonna 2000. Ylhäällä lapset Henri (vas), Marko ja Tuike. Alhaalla vanhemmat Terttu ja Tapani Hirvenoja. Henri Hirvenojan kotialbumi

Huone on askeettinen. Häiritseviä esineitä ei näy ja kaikki on häivytettyä. Tila hallitsee. Huoneesta avautuu rauhoittava näkymä metsään, mikä tuo mieleen Suomen.

Henri Hirvenoja on Japanin keisarillisessa palatsissa tapaamassa keisarinna Michikoa. Keisarinna istuu pitkän ja leveän pöydän toisessa päässä ja heille tarjoillaan teetä.

Tällaisessa tilanteessa japanilainen katsoisi lattiaa, olisi hiljaa ja ainoastaan nyökkäilisi. Hirvenoja sen sijaan uskaltautuu avaamaan keskustelun, sillä häneltä ei ulkomaalaisena odoteta tuntevan kaikkea japanilaisista tavoista ja etiketistä.

Keskustelua käydään japaniksi ja välillä englanniksi. Kuulumisia vaihdetaan ja perheenjäsenten vointeja kysellään.

Musikaalinen keisarinna muistaa aina mainita ihailemansa Jean Sibeliuksen. Hirvenojaa tavatessaan hänellä on joku suomalaisperheeltä saamistaan koruista, joissa on yleensä kielo, mikä muistuttaa keisariparin vierailuista Suomessa.

– Palkitsevin tilanne on se, kun näen hänen kasvoillaan hymyä ja se on aitoa. Kasvoille tulee valoa ja valoisuutta, kun hän pääsee muistelemaan niitä kauniita hetkiä, joita hänellä oli Suomessa ollessaan. Hänen kiintymyksensä Suomeen ei ole kadonnut.

Henri Hirvenoja tapasi kruununprinssi Akihiton ja kruununprinsessa Michikon heidän Suomen-vierailullaan vuonna 1985. Henri Hirvenojan kotialbumi

Kohteliasta tapaamista neljän vuoden välein

Japanista kiinnostunut Hirvenojan perhe tutustui Japanin keisaripariin vuonna 1985, kun tuolloinen kruununprinssi Akihito ja kruununprinsessa Michiko vierailivat Suomessa. Perheen äitiä Terttu Hirvenojaa oli pyydetty kruununprinsessan seuraneidiksi.

Tapaamisen jälkeen he jatkoivat yhteydenpitoa kirjeitse. Henri Hirvenoja kertoo äitinsä olleen samalla aaltopituudella kruununprinsessan kanssa.

– Hän oli ilahtunut siitä, kuinka kruununprinsessa Michikon kiinnostus Suomea kohtaan oli niin aitoa, vilpitöntä ja innostunuttakin.

Kirjeenvaihto naisten välillä jatkui ja he kirjoittivat toisilleen perheidensä kuulumisista sekä kotimaidensa tapahtumista. Yhteydenpito jatkui Hirvenojan kuolemaan eli vuoteen 2000 asti.

Tuon jälkeen aviomies Tapani Hirvenoja jatkoi yhteydenpitoa Japanin hoviin lähettämällä uuden vuoden tervehdyksiä.

Henri Hirvenoja innostui Japanista tulevan keisariparin vierailun yhteydessä 1985. Pari vuotta myöhemmin hän lähti vaihto-oppilaaksi Japaniin. Hirvenoja vieraili ensimmäisen kerran keisarillisessa palatsissa tapaamassa keisariperheen jäseniä, kun hänen veljensä vieraili maassa vuonna 1988.

Tuon jälkeen Hirvenoja on vieraillut Japanissa usein. Mikäli hän haluaa tavata keisarinnan, hän lähestyy hovia puolta vuotta ennen matkaa. Hovi ottaa häneen yhteyttä vasta kun hän on Japanissa ja ehdottaa tapaamisaikaa.

Hirvenoja ei ehdota tapaamista jokaisella vierailullaan. Hän on ajatellut, että se on kohteliasta neljän vuoden välein.

Toisinaan keisarinna on lähettänyt henkilökohtaisen pahoittelun, jos näkeminen ei ole onnistunut ulkomaanmatkan takia.

– Keisarinna Michiko on oppitunti meille kaikille siitä, kuinka toista voi kohdella niinkin kohteliaasti, vaikka hierarkiassa ollaan täysin eri tasolla.

– Hänen läsnäollessaan uskoo maailman hyvyyteen. Ihailen hänen tapaansa ottaa ihmiset vastaan. Sydämellisempää henkilöä en ole tavannut.

Keisarinna Michiko kiittää Henri Hirvenojaa kirjeessä saamistaan runoista ja kuvista. Henri Hirvenojan kotialbumi

Vallanvaihdosta mielenrauhaa

Japanissa on maailman vanhin hallitsijasuku. Se on ollut vallassa jo 400-luvulta lähtien.

Ensi viikolla keisari Akihito luopuu vallasta. Hän on ollut tehtävässä vuodesta 1989. Keisari ei ole jättänyt tehtäväänsä Japanissa 200 vuoteen, mutta lainsäädäntöä muutettiin terveysongelmista kärsivän 85-vuotiaan Akihiton pyynnöstä.

Keisariksi nousee kruununprinssi Naruhito. 59-vuotiaalla on ollut paljon aikaa valmistautua tulevaan tehtävään.

Vallan vaihtuessa Japanissa alkaa uusi keisarillinen aikakausi, Reiwa. Nimi muodostuu kanji-sanamerkkien sanoista "järjestys" ja "rauha".

– Rauha-sanan osasi ehkä ennalta arvatakin. Pasifistisen näkökulman lisäksi sillä tarkoitetaan varmasti myös mielenrauhaa, että kaikki jatkuu niin kuin ennenkin, sanoo Henri Hirvenoja.

Japanilaiset haluavat siirtyä uuteen aikakauteen mahdollisimman vähäeleisesti. Uudelle keisarille tehtävä ei kuitenkaan ole helppo.

– Se on eräänlainen kultainen häkki ja yksi raskaimman sarjan tehtävistä, missä joutuu elämään. Japanissa on niin paljon perinteitä, jotka aiheuttavat oman painolastinsa. Odotusarvot ovat myös korkealla, että kaikki sujuu perinteiden ja protokollan mukaan.