Suora lähetys juuri nyt: Kansalaisaloitteesta tulossa pelkkä fiasko?

”Kansalaisaloite perustuu virheelliseen käsitykseen Suomen lainsäädännöstä”, eduskunnan hallintovaliokunta kritisoi kansalaisaloitetta vakaviin rikoksiin syyllistyneiden ulkomaalaisten karkottamisesta.

KANSALAISALOITE vakaviin rikoksiin syyllistyneiden ulkomaalaisten karkottamisesta vankeusrangaistuksen pituudesta riippumatta tulee iltapäivällä eduskunnan täysi-istunnon käsittelyyn. Aloitteen mukaan poikkeus tehtäisiin vain niissä tapauksissa, joissa karkotus "varmuudella" rikkoisi kansainvälisiä sopimuksia.

Yllä olevalla videolla hallintovaliokunnan puheenjohtaja Juho Eerola (ps) kertoo, miksi kyseinen kansalaisaloite ei saa kannatusta eduskunnassa.

Kansanedustajat keskustelevat aloitteesta eduskunnan hallintovaliokunnan mietinnön pohjalta. Valiokunta päätyi kesäkuussa ehdottamaan kansalaisaloitteen hylkäämistä. Keskustelusta voi odottaa poikkeuksellisen kirjavaa. Hallintovaliokunta nimittäin toteaa lausunnossaan, että kansalaisaloitteen laatijat ja sen allekirjoittaneet eivät ole selvittäneet Suomen lainsäädännön perusteita.

– Kansalaisaloite perustuu virheelliseen käsitykseen Suomen lainsäädännöstä, hallintovaliokunta päätyi lausumaan.

Hallintovaliokunnan lausunnossa paistaa läpi turhautuminen koko kansalaisaloitejärjestelmään.

– Kansalaisaloitejärjestelmän uskottavuuden kannalta on aiheellista selvittää niitä toimenpiteitä, joilla voitaisiin edistää riittävän laadukkaiden kansalaisaloitteiden valmistelua, hallintovaliokunta ruoskii.

Eduskunnan täysistunto päättää mietinnön päätösehdotuksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. ISTV näyttää keskustelun suorana lähetyksenä kello 14.00 jälkeen. Lähetys ei välttämättä näy kaikilla mobiililaitteilla.

Runsaasti perusteluja

Hallintovaliokunta perustelee kielteistä kantaansa sillä, että Suomen lainsäädäntö sisältää jo nyt laajat mahdollisuudet rikoksiin syyllistyneiden karkottamiseen. Ulkomaalaislain mukaan maasta voidaan karkottaa oleskeluluvalla oleskellut ulkomaalainen, joka on syyllistynyt rikokseen, josta on säädetty enimmäisrangaistuksena vähintään yksi vuosi vankeutta. Karkottaa voidaan myös sellainen, joka on syyllistynyt toistuvasti rikoksiin.

Hallintovaliokunta mainitsee perusteluissaan, että rikosperusteinen karkottaminen on mahdollinen myös silloin, kun ulkomaalainen on jätetty tuomitsematta rangaistukseen syyntakeettomana.

Lisäksi maasta voidaan karkottaa oleskeluluvalla oleskellut ulkomaalainen, joka on käyttäytymisellään osoittanut olevansa vaaraksi toisten turvallisuudelle. Tällöin kysymys voi olla esimerkiksi toistuvista väkivallanteoista muita kohtaan.

Pakolaisen osalta hallintovaliokunta huomauttaa, ettei pakolaista saa ulkomaalaislain perusteella karkottaa kotimaahansa tai pysyvään asuinmaahansa, johon nähden hän on edelleen kansainvälisen suojelun tarpeessa.

Valiokunta korostaa, että tehtäessä karkottamisasiassa kokonaisharkintaa on otettava huomioon teon vakavuus sekä yleiselle tai yksityiselle turvallisuudelle aiheutunut haitta, vahinko tai vaara.

– Karkottamisen kokonaisharkinnassa on erityisesti kiinnitettävä huomiota lapsen etuun ja mahdollisuuteen pitää yhteyttä lapseen ulkomailta, maassa oleskelun pituuteen, henkilön mahdolliseen alaikäisyyteen Suomeen muuttaessa, työntekoon ja opiskeluun Suomessa tai muualla Schengen-alueella sekä perhe-elämän suojaan, valiokunnan perusteluissa todetaan.

Hallintovaliokunta toteaa myös sen, että toistuvan rikoksiin syyllistymisen osalta ei edellytetä rikoksilta lainkaan niiden vakavuuteen liittyvää vaatimusta, vaan mitkä tahansa rikokset voivat periaatteessa tulla kysymykseen.

– Käytännössä kysymys saattaa olla esimerkiksi useampiin omaisuus- tai pahoinpitelyrikoksiin syyllistymisestä lyhyehkön ajan kuluessa. Toisin sanoen rikosten luonteella ja niiden tekoajankohdalla on merkitystä säännöstä sovellettaessa.

Valiokunta kiinnittää huomiota myös siihen, että oleskelulupaa koskeva sääntely mahdollistaa oleskeluluvan myöntämättä jättämisen rikokseen syyllistyneelle.

Hallintovaliokunta korostaa, että Suomen voimassa oleva lainsäädäntö sisältää laajat mahdollisuudet rikoksiin syyllistyneiden ulkomaalaisten karkottamiseen. Rikosperusteisen karkottamisen soveltamiskynnys on verraten matalalla, koska sen perusteena olevat rikokset eivät ole välttämättä vakavia rikoksia.

– Lisäksi on huomattava, että pelkästään tuomittu sakkorangaistus voi toimia rikosperusteisen karkottamispäätöksen perusteena. Itse asiassa voimassa olevan lainsäädännön perusteella karkottaminen voi tapahtua rikosoikeudellisesti arvioiden suhteellisen vähäisistäkin teoista, valiokunta toteaa.

Vireille yli 400 karkotusasiaa

Valiokunnan mukaan 2014 Suomessa pantiin vireille 418 karkotusasiaa ja 258 ihmistä on myös päätetty karkottaa.

– Näistä karkotuksista 31 prosenttia on ollut rikosperusteisia. Vuonna 2015 on tehty 380 karkottamista koskevaa esitystä, joista 279 tapauksessa on päädytty karkottamiseen. Karkottamispäätöksistä 30 prosenttia on tehty rikosperusteella.

Valiokunta toteaakin kokoavasti, että Suomen lainsäädäntö on tiukempi kuin kansalaisaloitteessa valmisteltavaksi ehdotettu uusi lainsäädäntö. Hallintovaliokunta ei siksi katso aiheelliseksi Suomen voimassa olevan lainsäädännön väljentämistä, koska valiokunta ei pidä perusteltuna rikokseen syyllistyneen ulkomaalaisen karkottamisen vaikeuttamista nykyisestään.

Kansalaisaloite jätettiin oikeusministeriöön marraskuussa 2014. Eduskuntaan se tuli alkuvuodesta.