Tonnikaupalla riisiä kaatopaikalle Kolumbiassa

Kolumbiassa hyväksyttiin vuonna 2010 laki, joka tekee siementen säilyttämisen seuraavaa vuotta varten laittomaksi. Viljelijöiden on siis ostettava siemenet joka vuosi uudestaan.

Jos he eivät tee näin, heidän satonsa voidaan tuhota, ja heidät voidaan jopa tuomita vankilaan.

Elokuvaohjaaja Victoria Solano, kolumbialaisten maanviljelijöiden tytär itsekin, sattui näkemään kun Lounais-Kolumbiassa viranomaiset takavarikoivat tonnikaupalla köyhien maanviljelijöiden riisiä, jota viranomaiset pitivät laittomana.

Viljelijät olivat säästäneet edellisvuoden sadosta siemenviljaa ja kylväneet sen ikiaikaisten tapojen mukaan. He eivät tienneet syyllistyneensä laittomuuteen. Turvallisuusviranomaiset saapuivat kaikkine varusteineen ja ottivat viljan väkipakolla kyläläisiltä.

Valtava määrä ensiluokkaista riisiä dumpattiin kaatopaikalle tässä köyhässä maassa, jossa maanviljelijöiden toimeentulo ei ole helppoa. Viljelijät haastettiin oikeuteen siemenyritysten tekijänoikeuden rikkomisesta.

– Se oli järjen vastaista. Oli pakko tehdä jotain, sanoo Victoria Solano puhelinhaastattelussa Bogotásta. Hän löysi uusia ja uusia tapauksia, joissa viljelijät olivat joutuneet kahnauksiin siemenyhtiöiden kanssa tietämättä tehneensä mitään väärää.

Lopulta syntyi dokumenttielokuva, joka sai Kolumbian siemenlain mukaisesti nimen ”9.70”. Nyt elokuvaa esitetään ympäri maailman, erityisesti Latinalaisessa Amerikassa.

– Viranomaiset uhkasivat vetää minut oikeuteen väärien tietojen levittämisestä, mutta olin tutkinut kaiken hyvin tarkkaan. Lopulta minua vastaan ei voitu osoittaa mitään.

Elokuva sai aikaan valtavat mielenosoitukset siemenpolitiikkaa ja suuryhtiöiden valtaa vastaan. Viljelijöiden liikehdintä ja Solanon elokuvan synnyttämä keskustelu saivat aikaan sen, että hallitus päätti jäädyttää siemenlain kahdeksi vuodeksi.

– Nyt he laativat siihen muutoksia. Käsittääkseni maatiaislajikkeet aiotaan vapauttaa viljelijöiden vapaaseen käyttöön, sanoo Victoria Solano. - Absurdia on se, että maatiaislajikkeita ei enää tahdo löytää Kolumbiasta.

Solano onkin vakuuttunut siitä, että siemenlakia rustataan ainoastaan suuryhtiöiden liiketoimia suojaamaan, ei viljelijöiden tueksi.

Hän kertoo vielä, että elokuvan maanviljelijät joutuivat maksamaan keskimäärin 1 000 dollarin sakot siitä, että olivat kylväneet omia siemeniään. Lisäksi he olivat menettäneet satonsa kaatopaikalle.

– Hinta nousi liian korkeaksi. Monet heistä menettivät tilansa.

Kolumbiassa suuryhtiöiden valloitusretki alkoi muuntogeenisillä lajikkeilla. Niitä on viljelty 2000-luvun alkupuolelta lähtien. Ensin hyväksyttiin muuntogeeninen puuvilla, sitten maissi ja soijapapu. Kaikkien kolmen viljely on lisääntynyt nopeaa vauhtia.

– Samaa tahtia on kasvanut suuryhtiöiden valta maassa, sanoo Victoria Solano. Hän aikoo jatkaa kolumbialaisten pienviljelijöiden työn dokumentointia.