Tästä on kyse Suomeen koulutetaan valmiusyksikköä, joka on niin tehokas, että kukaan ei harkitsisi tänne aseellisia toimia.

Valmiusyksiköt kutsutaan kriisin aikana ensimmäisenä hätiin.

Maavoimat kouluttaa valmiusyksiköitä jokaisessa varuskunnassa, paitsi Utin jääkärirykmentissä.

Koulutukseen haetaan 5,5 kuukauden peruskoulutuksen päätteeksi. Valmiusyksikköön valitun palvelusaika on 347 vuorokautta.

Korpraali Elia Arponen katsoo tyytyväisenä edessä avautuvaa maastoa Vuosangan harjoitusalueella Kuhmossa. Valmiusyksikön harjoituksessa on juuri saatu suunnitelman mukaan otettua alue haltuun ja suojattu kukkuloiden välissä kulkeva tie telamiinoilla.

– Pari kukkulaa ja tie, räväkkä suoritus. Käsky kävi ja homma toimi, Arponen toteaa.

Arponen on valinnut itselleen pitkän kaavan varusmieskoulutuksen hakeutumalla valmiusyksikköön. Palvelusaika kestää 347 vuorokautta, mistä ensimmäiset viisi ja puoli kuukautta on peruskoulutusta ja loppuosa valmiusyksikkökoulutusta ja valmiusaikaa.

– On koulutettu monipuolisesti eri aselajeja. Ollaan oltu jo pidempään yhdessä ja hitsauduttu yhteen. Olen tykännyt.

Valmiusyksikössä on koulutuksessa vasta kolmas saapumiserä. Elisa Kinnunen

Valmiusyksikkökoulutus on puolustusvoimissa vielä uutta, vasta kolmas saapumiserä on mukana koulutuksessa. Koulutusta järjestetään kaikissa maavoimien yksiköissä paitsi Utin jääkärirykmentissä. Taustalla on kymmenen vuoden kehitys maailmalla.

– Valmiusyksikkökoulutus on yksi puolustusvoimien vastine kansainvälisen turvallisuustilanteen muuttumiseen. Näitä yksiköitä voidaan käyttää nopeasti turvallisuustilanteen niin vaatiessa, sanoo kapteeni Jaakko Saikanmäki Maavoimien esikunnasta.

Sota ja rauha vaikeita erottaa

Vuosangan maastossa varusmiesten kasvot on maalattu ja kaikesta näkee selvästi, mitä on tekeillä. Kapteeni Saikanmäen mukaan nykymaailman uhkakuvat eivät kuitenkaan ole samalla tavalla selkeitä.

– Aiemmin sodan merkkejä olivat vastapuolen asepuvut ja tunnusmerkit. Nyt esimerkiksi kybersodan muodot ja terrorismi tarkoittavat, että vastassa voi olla täysin tunnuksettomia tekijöitä, joita vastaan voimaa saatetaan tarvita.

Valmiusyksikkö koulutukseen haetaan, mutta sinne ei pääsee kuka tahansa. Elisa Kinnunen

Valmiusyksikkökoulutukseen valitaan peruskoulutuskauden jälkeen 5–10 prosenttia saapumiserän varusmiehistä. Kainuun prikaatin valmiusyksikön päällikkö, kapteeni Ilja Hyvönen näkee koulutuksen tärkeänä.

– Jos tilanne kiristyy, meillä on oikeasti sellainen joukko, jota voi käyttää ensihädässä esimerkiksi taistelutilanteeseen. Ensi sijassa tällä joka tapauksessa luodaan uskottavuutta puolustukseen, että tänne ei kukaan aseellisia toimia edes harkitse.

Varusmiehiä ei valmiusyksikkökoulutukseen määrätä, koulutukseen haetaan. Yksi hakeutujista on pietarsaarelainen Robin Lantela, joka ajaa ryhmänsä kanssa tykkiä asemiin Vuosangassa.

– Toki hakemista hetken joutui miettimään. Eniten pohdin, meneekö työpaikka, jos palvelusaika kestää kokonaisen vuoden. Työ kuulemma kyllä odottaa, joten ei mitään hätää.

Oma halu ei aina riitä

Valmiusyksikköön ei yleensä päädytä sattumalta. Siitä on paljon tietoa tarjolla varusmiehille. Esimerkiksi Kannuksesta kotoisin oleva tykkimiehenä palveleva Samuli Heikkilä sanoo pohtineensa asiaa tarkkaan etukäteen.

– Kun hain vaihtoehtoja, valmiusyksiköstä löytyi tietoa netistä. Odotukset ovat ylittyneet. Paljon enemmän on tullut kaikkea mielenkiintoista, mitä odotti.

Pelkästään oma kiinnostus ei kuitenkaan aina riitä, sillä hakijoita on paljon.

– Motivaation lisäksi on toki muutenkin menestyttävä palveluksessa. Cooperin testit, lihaskunto ja ammunta, menestyminen kaikessa otetaan huomioon. Hakijoita on enemmän kuin paikkoja, joten pitää osoittaa soveltuvansa joukkoon, sanoo Kainuun prikaatin valmiusyksikön päällikkö Ilja Hyvönen.

Valmiusyksikön varusmiehet ovat pääosin motivoituneita vuoden kestävään koulutukseen. Elisa Kinnunen

Valmiusyksikön koulutus on monipuolista, mikä osaltaan auttaa motivaation ylläpitämisessä palveluksen aikana.

– Muiden yksiköiden toiminta tulee myös tutuksi. Tässä on päästy harjoittelemaan tykistön kanssa, ja on hyökätty yhdessä jääkäreiden kanssa, kertoo korpraali Elia Arponen.

Joukkuetta johtava alikersantti Pekka Jalkanen allekirjoittaa valmiusjoukkojen motivoituneisuuden.

– Me osataan monenlaista joka ukko ja kaikki pystyy toimimaan eri aselajienkin tehtävissä tarvittaessa. Ei tässä aamuja laske.

Valmiusyksikön koulutuksissa päästään syvemmälle eri aiheisiin. Elisa Kinnunen / Yle

Kainuun prikaatin koulutuspäällikön majuri Risto Heikkisen mukaan valmiusyksikkökoulutus on sekä haaste että mahdollisuus. Uusi koulutus on uutta myös kouluttajille.

– Kouluttaja pääsee nyt aiheissaan syvemmälle ja laajemmalle. Toisaalta koulutus on kiivastahtista harjoituksesta toiseen menoa, mikä kasvattaa kouluttajan kuormaa. Myös kouluttajat tarvitsevat lisäkoulutusta.

Entäs vuoden jälkeen?

Alikersantti Jalkanen korostaa, että valmiusyksikkökoulutuksessa päästään tekemään sitä, mitä pitääkin.

– Sekä johtajat että miehistö ovat samasta saapumiserästä, joten perustaidot on jo hankittu. Silloin johtamisessakin pääsee harjoittelemaan itse johtamista, eikä tarvitse opettaa perustaitoja, kuten perusyksiköissä tehdään.

Vaikka perustaidot ovatkin hallussa, se ei tarkoita, että kaikki osataan jo valmiiksi.

– Tässä yhdistellään opittua. Kesken asemaan menon saatetaankin yhtäkkiä joutua pelastamaan loukkaantuneita. Sormikin on mennyt suuhun välillä, mutta yleensä vierestä löytyy aina joku, joka ottaa homman haltuun ja yllätyksistä selvitään, kertoo tykkimies Samuli Heikkilä.

Uutta koulutusta kehitetään edelleen. Elisa Kinnunen

Uusi koulutus on edelleen kehitysvaiheessa, mutta tähän mennessä palaute on ollut hyvää.

– Motivaatiota pyritään pitämään yllä myös koulutuksen jälkeen ohjaamalla henkilöitä kansainvälisiä tehtäviä kohti ja reserviläistoimintaan, sanoo Jaakko Saikanmäki Maavoimien esikunnasta.

Silti vuoden jälkeen reservi on edessä.

– Palvelusajan jälkeen on omat suunnitelmat. Tyttöystävä ja työpaikka ovat odottamassa ja suunnitteilla on haku opiskelemaan. Tämä aika jää elämään vahvasti muistoissa, sanoo korpraali Elia Arponen poterossa.