Energiapuuta saadaan nyt yhä enemmän huippukierroksilla käyvän metsäteollisuuden sivutuotteina. Myös ympäristökysymykset rajoittavat kantojen käyttöä.

Metsätraktori kourii pihtimäisellä kauhallaan kantoja maasta Savitaipaleella Etelä-Karjalassa. Noin hehtaarin työmaalta irtoaa 60–70 kuutiota kantoja, joilla voi lämmittää noin 15 omakotitaloa vuoden ajan.

Tällainen kantotyömaa alkaa olla yhä harvinaisempi näky niin Etelä-Karjalassa kuin muuallakin Suomessa.

– Olemme vähentäneet kantojen korjuuta noin puoleen parin viime vuoden kuluessa, kantojen korjuusta vastaava UPM:n metsäasiakaspäällikkö Jouni Kohonen kertoo.

Metsäkeskuksen Kaakkois-Suomen elinkeinopäällikkö Pekka Vainikka vahvistaa, että UPM:n tilanne vastaa yleistä kuvaa Kaakkois-Suomessa: Kantojen korjuu on vähentynyt noin puoleen parin kolmen viime vuoden aikana.

Laskua koko Suomessa

Myös koko Suomessa kantojen korjuu on kovassa laskussa. Voidaan puhua jopa romahduksesta.

Huippuvuonna 2013 kantoja korjattiin vielä lähes 1,2 miljoonaa kuutiota. Viime vuonna korjuumäärä oli enää 754 000 kuutiota. Kantojen käyttö on siis laskenut 37 prosenttia.

Yle

Kantojen käyttöä enemmän on laskenut vain runkopuun käyttö metsähakkeeksi, jossa on laskua 40 prosenttia. Runkopuun osuus on kuitenkin metsähakkeen tuotannossa pieni.

Pienpuun osuus metsähakkeen tuotannossa on sen sijaan noussut 2013 huippuvuodesta 14 prosenttia. Kaikkiaan metsähakkeen käyttö energiapuuna on kolmen viime vuoden aikana laskenut viisi prosenttia.

Metsäteollisuus syytää energiapuuta

Kantojen käytön laskun taustalla on useita syitä. Yksi merkittävä syy liittyy Suomen metsäteollisuuden elpymiseen. Energiapuuta, kuten esimerkiksi puun kuorta, tulee nyt runsaasti mertsäteollisuuden sivutuotteena. Tämän vuoksi metsähaketta ei tarvita niin paljon.

Näin on myös UPM:n Kaukaan tehdasintegraatissa Lappeenrannassa. Sen alueella sijaitsee Kaukaan Voima, joka käyttää energiantuotannossaan osaltaan metsähaketta. Nyt metsähakkeen osuus on vähentynyt.

– Meillä syntyy enemmän omaa puunkuorta ja muuta sivutuotetta tehdasalueella. Tämän vuoksi esimerkiksi kantohakkeen käyttö on vähentynyt, UPM:n metsäasiakaspäällikkö Jouni Kohonen kertoo.

UPM:n Kaukaan alueella sijaitsee saha, vaneritehdas, paperitehdas, biojalostamo ja sellutehdas. Poltettavaa sivutuotetta syntyy siis useista eri paikoista.

Myös Kaukaan Voiman toimitusjohtaja Ismo Orava vahvistaa, että voimalaitos käyttää nyt enemmän integraatin alueella syntyviä sivutuotteita.

Kantoja nostetaan Etelä-Karjalassa puolet vähemmän kuin pari vuotta sitten. Tommi Parkkinen/Yle

Halpa kivihiili

Toinen syy kantojen käytön vähenemiseen on fossiilisen energian halpeneminen raakaöljyn vanavedessä viime vuosina.

– Esimerkiksi kivihiili tuli taas kilpailukykyiseksi lämpölaitoksilla. Se on vähentänyt kotimaisen metsähakkeen käyttöä, Metsäkeskuksen Kaakkois-Suomen elinkeinopäällikkö Pekka Vainikka kertoo.

– Kannot eivät missään tapauksessa ole halpa polttoaine. Ne ovat kohtuullisen hyvä, mutta eivät halpa polttoaine, Luonnonvarakeskuksen johtava tutkija Lauri Sikanen vahvistaa.

– Laitokset pyrkivät toimimaan taloudellisesti tehokkaasti. Jos kantojen sisältämä energia on kalliimpaa kuin muiden polttoaineiden, niin silloin se vaikuttaa niiden ostoihin, Sikanen huomauttaa.

Varsinkin pienemmille voimalaitoksille kantojen poltto on myös aiheuttanut vaikeuksia.

– Se on hankalampi polttoteknisesti, koska kantojen mukana tulee varsin paljon kivennäisaineita, Pekka Vainikka kertoo.

Ympäristönsuojelu rajoittaa kantojen korjuuta

Kantojen käytön laskun taustalla on myös ympäristöseikkoja. Ympäristönsuojelijat ovat arvostelleet ankarasti kantojen käyttöä. Kantojen korjuu on yhdistetty muun muuassa maan köyhtymiseen ja vesistöpäästöihin.

Tämä on osaltaan johtanut kantojen käytön rajoittamiseen. Kantojen korjuuta kiistanalaisilta alueilta pyritään välttämään.

– Kaikki metsätoimijat katsovat nykyään hyvin tarkkaan luontoon liittyviä asioita hakkuiden yhteydessä. Jos kantojen nostoon liittyy esimerkiksi vesitalouteen liittyviä riskejä, kannot jätetään usein nostamatta, Metsäkeskuksen Kaakkois-Suomen elinkeinopäällikkö Pekka Vainikka kertoo.