Asumis- ja toimeentulotuki vuokrien ja verojen korottajana sekä kannustinloukkujen tekijänä

Lisäys blogin lopussa: 15.12.2015 klo 13

Sosiaalisesta asuntotuotannosta on Suomessa tullut ahnetta bisnestä. VVO:n vuokra-asunnoista rahaa saalistavat ay-johtajat liitoilleen. Yli puolet SATOn omistuksessa on ulkomailla. Valtio jakaa asumis- ja toimeentulotuen kautta rahaa bisnesmiehille, niin kotimaahan kuin ulkomaille.

Kirjoitin kesäkuussa kuinka (alun perin sosiaalisten) asuntovuokraajien voitot ovat suurempia kuin Supercellin ja huumekauppiaiden. Niiden voitot kasvavat edelleen kun asumistuki kattaa pienten kopperoiden suuret vuokrat täysimääräisesti.

Kirjoituksestani innostui YLE, joka teki ohjelman aiheesta marraskuussa. Jutussa ARA selittää: ”ARA-asuntojen vuokranmääritystä valvova Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA selittää korkeita ARA-vuokria muun muassa sillä, että valtakunnalliset yhtiöt varautuvat tuleviin korjauksiin enemmän kuin kunnalliset yhtiöt.” VVO pitää vuokralaisten rahoilla ja asumistuella asunnot hyvässä kunnossa, jotta niistä saa korkeamman hinnan kun ne myydään myyntirajoitusten poistuttua.

Suomen iso ongelma on se, että kaikki menot jatkavat omaa kulkuaan, vaikka miljardien eurojen uusia menoja aiheuttavia ihmisiä lappaa idästä, lännestä, pohjoisesta, etelästä, maalta, mereltä ja ilmasta. Junilla, laivoilla, polkupyörillä, lentokoneilla. Uutta rahaa ei tule kuin lainaamalla. Suomalainen yhteiskunta ei osaa vähentää menoja. Asumisen jatkuvat menojen lisäykset ovat tästä raadollinen esimerkki.

Suomessa on jo kansalaispalkka, myös ulkomaalaisille

Toimeentulotukeen on rakennettu vuokrien korotusautomaatti. Vuokranantajat nostavat vuokria, se nostaa KELAn maksamaa asumistukea, näin nostetaan sijoittajien tuloja. Työttömän tai maahanmuuttajan ei kannata mennä töihin, koska se alentaisi verotonta toimeentulotukea. Asumisesta aiheutuva kannustinloukku on tehokas estämään työnteon. Ylisuuret asumistuet tuhoavat niin työttömien kuin maahanmuuttajien omatoimisen elämisen mahdollisuudet. Jotta Suomen tuho saataisiin täydelliseksi, KELA puuhailee 800 euron perustuloa (eikä tuo tulo varmaankaan sisällä asumistukea).

Kohonneet vuokrat nostavat pääkaupunkiseudulla asuntojen hintoja. Se taas johtaa vuokrien korottamiseen. Ja asuntotuen korottamiseen. Helsinkiin ei kannata tulla työttömyysalueilta töihin, koska palkoilla ei pysty maksamaan asuntojen hintoja tai vuokria. Mutta Helsinkiin kannattaa tulla elämään sosiaaliturvalla.

Jatkuva asuntopula nostaa asuntojen ja vuokrien hintoja. Tänä vuonna vuokrat ovat nousseet 3,2 %, vaikka palkkojen korotukset ovat jääneet vähäisiksi. Palkansaajien nimellisansiot nousivat 2015 heinä–syyskuussa 1,1 prosenttia edellisen vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna.

Suomen kilpailukyky on heikko myös kalliin asumisen takia. Helsinkiläiset maksavat asunnoista paljon enemmän kuin Berliinissä asuvat. Jos pakkolakeja tarvitaan, ovat asumisen menoja vähentävät lait paljon tehokkaammat kuin työsopimusehtoihin kaavaillut lait.

Vuonna 2014 yleisen asumistuen menot olivat 742 miljoonaa euroa. Menot nousevat tänä vuonna 920 miljoonaan. Eläkkeensaajien asumistuen menot nousevat vastaavasti 498 miljoonasta 530 miljoonaan euroon. Tilastoinnin surkeudesta kertoo se, ettei kukaan tiedä toimeentulotuen sisällä maksetun asumistuen määrää.

Valtio saa osan asumistuesta takaisin sijoittajien voitoista. Asukas maksaa vuokran sisällä veroa valtiolle. VVO:n perimät vuokrat sisälsivät viime vuonna 24 miljoonaa euroa yhteisöveroa valtiolle (6,5 % vuokrista).

Tanskassa maahan tulleiden varat inventoidaan ja ne otetaan huomioon tukia vähentävänä samalla tavalla kuin Suomessa toimeentulotukea saavien suomalaisten varallisuus ja tulot huomioidaan. Suomi sen sijaan maksaa ulkomaalaisille tuen selvittämättä heidän varojaan.

Lobaten ja rahastaen

Meille on vuosikaudet esitetty, että kohtuuhintaisista ja pienistä asunnoista on pulaa. Oikea väite on, ettei kohtuuhintaisia asuntoja ole pääkaupunkiseudulla, eikä kasvukeskuksissa muutoinkaan.

Hallitus halusi alentaa ARA-vuokrissa käytetyn kahdeksan prosentin maksimikoron omarahoitusosuudelle puoleen. Se sai lobbarit liikkeelle. Lobbaukset sinkoilivat kuten, että alennus vähentäisi uustuotantoa. Asunnot rakennetaan velaksi ja velkojen korko on tunnetusti paljon alle tuon neljän prosentin rajan. Lobbaaminen vaikeutui kun ay-liikkeellä ei ole tällä hetkellä suoraa kanavaa hallitukseen vasemmiston ollessa oppositiossa.

Kun omarahoitusosuus on vanhoissa asunnoissa olematon, on koron merkitys olematon, ehkä 20 senttiä neliöltä. Sillä ei ole merkitystä suurten bisnesorganisaatioiden päätöksiin. Sen sijaan voittoa tuottamattomien, kuten Y-säätiön, päätöksiin korolla on uusien asuntojen osalta jonkinlainen merkitys.

Ay-liike ja VVO:n sekä SATOn sijoittajat ovat ovelasti ottaneet panttivangiksi omistajina mukaan suomalaiset eläkevakuutusyhtiöt. Se lieventää ahneuden leimaa: eläkeyhtiöt huolehtivat suomalaisten eläketurvasta – niin mekin, yksityiset vuokranantajat. Näin muka kerätään eläkerahastoihin rahaa tulevien eläkkeiden maksamiseksi. Eläkevakuutusyhtiö rahoittaa asuntorakentamista ja –sijoittamista. Kun vuokrat hinataan pilviin, saadaan tuottoja paitsi eläkerahastoihin myös eläkejohtajien bonuspalkkoihin. Eläkeläisten korkeamman asumistuen säilyttäminen tullee tarpeeseen: siis eläkeyhtiöiden voittoja varten.

Kun asumistuki enenevässä määrin vuotaa afgaanien, irakilaisten ja somalien kautta sijoittajille, ovat eläkkeet katkeranmakuisia. Eläketurvan sijasta maksamme todellisuudessa sijoittajien voitot, ay-liikkeen lakkorahastot ja maahanmuuttoteollisuuden perusteettomat edut.

Vastaanottokeskukset ovat jo nyt nostaneet suomalaisten asumiskustannuksia. Kun virolaiset työntekijät ajettiin pois Kirkkonummen Evitskogista turvapaikan hakijoiden tieltä, ovat he joutuneet etsimään asuntoja vapailta markkinoilta. Osa ei ole pystynyt maksamaan korkeampia vuokria ja ovat tulleet Suomen sosiaaliturvan asiakkaiksi. Kun VOKeista saadaan oleskeluluvat, tullaan kuntien omistamiin asuntoihin. Kun valtio maksaa vuokrat, on kunnilla kiusaus nostaa vuokratasoa. Pahinta on kuitenkin uusien asuntojen rakentamisen tarve, joka on valtava.

Vuonna 2014 aloitettiin noin 26 000 omakoti-, rivi- ja kerrostaloasunnon rakentaminen. Näistä 7400 oli ARA-asuntoja. Pelkästään tänä vuonna tulleet tarvitsevat 20.000 uutta asuntoa. Maahanmuuttajat vievät melkein kaikki Suomessa rakennettavat asunnot, mutta eivät maksa asumisestaan euroakaan. Kun asuntoja ei ole tarpeeksi, kaikenlaiset forenomit tulevat esiin ja vaativat kiskurivuokria, jotka suomalaiset maksavat.

Kuka maksaa kaiken asumisen: he, jotka hoitavat omat asiansa

Toistaiseksi toimeentulotuen myöntää kunta. Kustannuksista valtio maksaa puolet ja kunta puolet. Asumismenojen osalta asumistukeen oikeuttavat menot maksaa valtio. Sen ylimenevältä osalta valtio maksaa toimeentulotukena puolet ja kunta puolet. Toimeentulotuki siirtyy vuoden 2017 alusta KELA:n ratkaistavaksi. Kunta maksaa senkin jälkeen puolet toimeentulotukimenoista.

Päätös toimeentulotuen siirtämisestä KELAlle tehtiin kiireellä ja aivan liian vähäisen keskustelun jälkeen. Päätös tulee osoittautumaan onnettomaksi. Se tulee vauhdittamaan toimeentulotukimenojen kasvua. Tähän asti tuessa on ollut jonkunlainen kontrolli, kun virkamiehet ovat yrittäneet patistaa tuen saajia töihin. Jatkossa tuesta tulee automaattinen hakijan ja KELAn tietokoneiden keskustellessa keskenään. Keskustelua voi käydä ulkomailtakin käsin. Tuen saaja voi asua jossain Irakissa kuten työttömyyskorvauksen saaja Virossa tai Thaimaassa. Asunto voi olla pimeästi vuokrattuna eteenpäin.

Vantaan sosiaali- ja terveyslautakunta hyväksyi 13.4.2015 toimeentulotukiohjeet. Ohjeessa määrätään toimeentulotuessa huomioitaviksi kohtuullisiksi asumismenoiksi yksin asuen 675 euroa kuukaudessa.

Ohjeiden mukainen pinta-ala 37 m2 tarkoittaa, että yhden hengen ruokakuntien tulisi asua tämän kokoisissa tai pienemmissä asunnoissa. Jos pienemmästä asunnosta veloitetaan kiskurivuokraa, ei se kuitenkaan vähennä asumistuen eikä toimeentulotuen määrää. Eivätkä säännöt estä suuremmassa asunnossa asumista.

Ohjeissa annetaan kiskureille vapaat kädet: ”Tätä suositusta ei sovelleta VAV OY:n , HOAS-asuntojen, SATO:n ja VVO:n asuntoihin, mikäli asunto on muutoin asukkaan kannalta kohtuullisena pidettävä ja asunnot ovat saaneet valtion korkotukea.” Yksiön vuokra voi olla muillekin vuokranantajille 675 euron tasoa korkeampi. Asukkaalle annetaan kehoitus hankkia halvempi asunto, mutta jos sellaista ei löydy tai jos sitä ei edes tosissaan haeta, maksetaan korkeampi vuokra tukirahoista.

Vantaan tekemä päätös kertoo myös kunnallisen demokratian kriisistä. Tuskin sosiaali- ja terveyslautakunta on ymmärtänyt, mitä he viime huhtikuussa päättivät. Virkamiehet pyörittävät luottamushenkilöitä.

Kopperoiden vuokrat veronmaksajien maksettaviksi

Juuri asumistukiohjeisiin ja maahanmuuttoinvaasioon perustuu uusin asumiskeksintö: 15 neliön kopperot, joita SATO haluaa rakentaa. Hyvät yhteiskuntasuhteet hoitavat kätevästi tarvittavat kaavamuutokset.

Kopperosta nyhdätään aluksi 500 euron kuukausivuokra. Kukaan ei kai kuvittele, että vuokratasoja alennettaisiin. Päinvastoin, ne nousevat edelleen. 675 euroon asti. Alivuokralaisasunnoissa tullaan soveltamaan samoja mekaanisia tasoja. Näin siksi, ettei asumistukilaissa asunnon kokoon kiinnitetä mitään huomiota.

Saattaa tästä kuitenkin olla se ilo, että maahanmuuttajien pimeät alivuokralaiset tulevat esiin ja nostavat omalta osaltaan asumistukea.

Lobbarit ovat jo aloittaneet lobbauksen sen puolesta, ettei maahanmuuttajia asutettaisi pienille paikkakunnille. Pääkaupunki on oivallinen kohde bisnesmiesten kannalta. Tänne tulee ulkomailta väkeä, jonka työllistämismahdollisuudet ovat olemattomat. Heille tarvitaan asuntoja, jotka rakentavat Baltiasta, Ukrainasta ja Puolasta tulevat miehet, jotka itse asuvat parakeissa. Rakentajien voitot ovat satumaisia.

Maksaisivat edes vuokrarahat suoraan valtion tililtä asuntosijoittajien tilille. Nyt vuokrarahat annetaan asukkaalle, jonka pitäisi maksaa vuokra asunnon omistajalle. Sanotaan, että näin hän oppii käyttämään rahaa. Asuntoasioita hoitava virkamies kertoi miehestä, joka lähti kotiseudulleen häihin ja oli matkalla neljä kuukautta. Hän ei maksanut vuokraansa, mutta käytti matkalla juhlimiseen saamansa neljä kuukauden vuokrarahat (kiitos pankkiautomaattien tämä on helppoa kaikkialla maailmassa). Routa porsaan kotiin ajaa – vaikka sikaa inhoaakin. Ja tällaisia tilanteita varten on toimeentulotukiohjeissa neuvot, miten vuokrarästit maksetaan toimeentulotuesta ilman että elämään Suomessa tulisi niukkuutta.

Asuintalovarauksen maksaa vuokralainen

Asuintalovarauksen tarkoitus on mahdollistaa putki- ja muitten suurten remonttien varalle etukäteen vuokria tai vastikkeita ilman, että niistä joudutaan maksamaan veroa. Varauksen enimmäismäärä on 68 euroa neliömetriä kohden. Asuintalovaraus voidaan tehdä uusistakin asunnoista, joiden vähäiset remontit voidaan maksaa vuosittaisina menoina. Jos varausta ei ole käytetty 10 seuraavana vuotena, se on tuloutettava verotuksessa. Sijoittamiseen perustuvat voitolliset yhteisöt maksavat tällöin tuloutuksesta 20 %:n veron. ARA-asunnoissa varauksen käyttämisestä on tiukemmat säännökset kuin vapaissa asunnoissa.

Asunnon vuokrista saatavia voittoja voidaan siirtää omistajille monin tavoin. Usein käytetty tapa on ollut siirtää voittoja ylisuurilla hallinto- yms palveluveloituksilla omistajien muille yhtiöille.

Sijoittajan viisi viisautta: ”Rikotaan myytit VVO:sta”

Nordnetin osakestrategi ja sijoituskirjailija Jukka Oksaharju arvostelee voimakkaasti YLEn tekemää selvitystä VVO:n hirmuvuokria kiskovana riistäjänä. Oksaharjun mukaan VVO:n sijoitetun pääoman tuotto on 5,9 %. Osinkoja VVO maksaa tuloksesta alle kolmanneksen. Mitäpä tuohon sanoisi. VVO:n tuloksesta suuri osa tulee asumis- ja toimeentulotuista, joita ilman vapailla markkinoilla se ei pystyisi perimään korkeita vuokria. Asukkaat (ja KELA) maksavat vuokrissa asuntojen hinnat ja rahoituksen kulut, ja omistajien omat sijoitukset yhtiöön ovat heppoisen pienet. Tällaisen (alun perin sosiaalisen asuntotuotannon) toiminnan rinnastaminen pörssiyhtiöihin on lapsellista.

Vahteran ajatuksia asumiskustannusten alentamiseksi

Jos päätettäisiin, että KELA ei enää maksa asumistukea asuntoon, jos vuokraa ei alennettaisi 15 %, olisi sillä mitä ilmeisimmin vaikutus vuokratasoon ja sitä kautta myös asuntojen hintoihin. Tällaista pakottavaa lakia voisi toteuttaa siten, että yhteiskunta ei maksa vuokraa tai ei maksa asunmistukea ilman vuokran-tarkistusta. Jos se ei kelpaa, vuokrasopimus tai asumistukisitoumus sanottaisiin irti.

ARA-asuntoja omistavat velvoitetaan julkaisemaan rakennuskohtaiset tuloslaskelma- ja tasetiedot, sekä tiedot vuokrien perustana olevista omakustannus-laskelmista. Näin käytännön valvonta siirtyisi ARA:lta asukkaille, jotka pystyisivät tiedoista selvittämään, millaisia menoja vuokrien perusteena on asunnoille kohdistettu.

Toimeentulotuen asumistukiosuus tilastoidaan. Asumis- ja toimeentulotuen perusteisiin otetaan neliökohtaiset leikkurit, jolloin yhteiskunta ei joudu maksamaan ylisuuria tukia pienistä koppiasunnoista.

Onko ihmisen tarkoitus elää kopperoissa kuin kanat orrella?

Vielä 1960-luvulla sadat tuhannet suomalaiset asuivat ahtaasti. Lapsuudenkodissani oli asuinpinta-alaa 25 neliötä ja siinä asui neljä lasta ja kaksi aikuista. Mutta maksoimme asumisemme viimeiseen markkaan itse. Tilaa kuitenkin oli, koska ulko-ovi aukaisemalla oli koko maailma avoin: taivas, metsät, niityt, pellot, valkoinen umpihanki, solisevat purot, Salo-Uskelan joki, avoin maantie kaikkialle, myös elämään. Omilla rahoilla, vaikkakin vähäisillä.

Tänään mistä tahansa maailmankolkasta tulevalle annetaan ilmaiseksi kohtuullinen asunto, jollaiseksi yksin asuvalle katsotaan 37 neliön kokoiset asunnot. Suuri osa tulijoista ei tule maksamaan asumisestaan euron senttiäkään.

Nyt tänne ilmaiseen paratiisiin tulleita vaanivat ahnaat saalistajat. On keksitty 15 neliön asunnot, jotka asetetaan vieri vierekkäin ja päällekkäin. Ihmiset asutetaan kuin kanat orrelle. Tosin sekin on enemmän kuin monille heistä kotimaassaan on tilaa 15-lapsisissa perheissään.

Mutta onko elämän tarkoitus elää pienissä kanakopeissa, vaikka se mahdollistaisi miljoonien turvapaikanhakijoiden asuttamisen pääkaupunkiseudulle. Vieri vierekkäin olevat pienet asunnot ahtaasti rakennetuilla tonteilla eivät ole elämää, jota kannattaa suosia. Se ei ole edes halpaa, koska kopperot maksavat sikamaisen paljon.

Kaikki eivät saa ilmaisia, eikä asumistuettuja asuntoja. Heille myydään kovan rahan asuntoja isolla rahalla. Esimerkit Helsingin Herttoniemestä ja Porvoon Alkrogista.

KELAn pääjohtaja Hyssälän suuri suu

Hyvä ystäväni on opettajana Addis Ababassa, Etiopiassa. Hänen palkkansa on 100 USD kuukaudessa. Somaliassa ja Eritreassa, joista tulee paljon ihmisiä Eurooppaan, palkkataso on tätä alempi. Kun nämä ihmiset kuulevat, että Suomessa tullaan antamaan jokaiselle aikuiselle 800 euroa kuukaudessa rahaa mitään tekemättä ja samalla kerrotaan, että täällä annetaan jokaiselle ilmaiseksi asunto, on selvää että köyhien maiden miljoonat ihmiset haluavat tulla asumaan tällaiseen paratiisiin. Hyssälän puheenvuoro oli vielä onnettomampi kuin pääministerin lupaus antaa omakotitalonsa maahanmuuttajille.

Lisäys: Ammattilaisen näkökulma asuntomarkkinoille

15.12.2015 klo 13

Perussuomalaisten Vantaan valtuustoryhmän puheenjohtaja Johannes Nieminen tuntee asuntomarkkinat kuin omat taskunsa. Hänen mukaansa pienistä max 20 neliön asunnoista on huutava pula ja sellainen vuokrakohde menee kuumille kiville samantien ilman minkäänlaista ilmoittamista, mikäli vuokrataso ei ole älytön. (PV-kommentti: voisiko syynä olla asumisen kalleus, minkä vuoksi menoja yritetään vähentää asumalla ahtaasti.)

Pula on edullisista asunnoista. Syinä nykyiseen tilanteeseen ovat rakennusmääräyksissä, tiukoissa kaavoissa ja verotuksessa. Sekä asumistuki, joka on epäonnistunut järjestelmä, mutta sen purkaminen on erittäin vaikeaa.

Asuntokaupassa näkee nykyisen trendin. Pienimmät uudet kolmiot ovat jopa 49 neliöisiä. Vanhoissa asunnoissa 100 neliöiset eivät mene kaupaksi, vaikka olisivat hyviä eikä taloyhtiö odota isoja remontteja.

Jos miniasuntojen koon pitäisi olla nykyisten rakennussäännösten mukaiset 20 neliötä, ei tilanne käytännössä muuttuisi merkittävästi. Asunnot menisivät vuokralle ja yhteiskunta maksaisi työttömien ja maahanmuuttajien vuokrat kokonaisuudessaan kuten 15 neliön asunnoissakin. Loppusumma ei juurikaan muuttuisi.

Eräs kritiikin kohde ovat yksistään vuokrakäyttöön rakennetut talot, jollaisia Suomessa on paljon. Omistajat vuokraavat asuntoja 30 vuotta ja siinä olikin talon elinkaari. Vuokrissa kerätyt ”korjausvastikkeet” jäävät omistajayritykselle, kun remontteja ei tehdä ja talo myydään eteenpäin.

Pääkaupunkiseudulla on ikäviä esimerkkejä rähjäisistä kerrostaloista, joista on tehty omistusasuntoja ja asukkaat on höynäytetty ostamaan kotinsa siinä vaiheessa kun talosta tuli asunto-osakeyhtiö. Niitä asuntoja on vaikea myydä eteenpäin.

Ruotsissa vuokratasoa säännellään ja siellä jonotetaan asuntoa vuosikymmeniä. Suomessa asiat ovat kuitenkin paremmin. Ostovoiman kannalta Suomen vuokratasot ovat iso ongelma.

Asumisen ongelmat ovat niin mittavat, että niihin pitää puuttua valtion tasolla. Myös Helsingin järjetön Hitas-järjestelmä tulisi uudistaa. Se on helsinkiläisten itse päätettävissä.