Eviran tutkimuksen mukaan 22 prosenttia vuonna 2016 vähittäismyynnissä olleesta tuoreesta broilerinlihasta sisälsi antibiooteille vastustuskykyisiä ESBL- tai niiden kaltaisia bakteereja

Suomalaisessa broilerinlihassa on antibiooteille vastustuskykyisiä bakteereita, mutta riski niiden siirtymisestä ihmisiin on pieni, kun noudatetaan hyvää ruoanvalmistushygieniaa. Tämä selviää Eviran tutkimuksesta.

Elintarviketurvallisuusvirasto Eviran tutkimuksen mukaan 22 prosenttia vuonna 2016 vähittäismyynnissä olleesta tuoreesta broilerinlihasta sisälsi antibiooteille vastustuskykyisiä ESBL- tai niiden kaltaisia bakteereja.

– Tärkeintä on käsitellä broilerinliha oikein eli kuumentaa se vähintään 75 asteeseen, tutkimusyksikön johtaja, eläinlääketieteen tohtori, Anna-Liisa Myllyniemi Evirasta kertoo Ilta-Sanomille.

Broileri tulee kypsentää täysin kypsäksi, jotta mahdolliset salmonella- ja kampylobakteerit kuolevat.

Jos valmistat marinoitua broilerinlihaa, älä lisää lihaan kuumentamatonta marinadia enää kypsennyksen jälkeen. Myös broilerin sisälämpötilan on oltava 75 astetta. Lisäksi pitää muistaa, että mikroaaltouuni sopii huonosti broilerin kypsennykseen.

Miten torjutaan vaarat?

Tulos ei ollut yllätys Myllyniemelle. Hän ei silti jättäisi viikonloppuna broilerinlihaa ostamatta.

– Kotona on noudatettava kahta pääsääntöä eli broilerin liha on kuumennettava riittävästi eli 75 asteeseen. Lisäksi pitää muistaa, että niillä välineillä, joilla on kosketeltu broileria valmistuksen aikana, ei saa käsitellä muita ruoka-aineita. Samoin kädet pitää pestä hyvin broilerin käsittelyn jälkeen, ettei synny niin sanottua ristikontaminaatiota eli sitä, että bakteerit siirtyvät broilerin lihasta muihin ruokiin, hän korostaa.

Riski on pieni

Riski ESBL-bakteerien siirtymisestä ihmisiin on Myllyniemen mukaan pieni, silloin kun noudatetaan hyvää ruoanvalmistushygieniaa.

Hän korostaa, että Suomessa näiden broilerikantojen ei ole todettu aiheuttaneen ihmisille vakavia tartuntoja.

Näin tutkittiin

ESBL-bakteerien esiintyvyyttä kartoitettiin vuonna 2016 koko Euroopan unionin alueella.

Suomessa kaikki tutkitut broilerinlihaerät olivat kotimaisia.

Tutkittuja näyte-eriä oli 309, joista 15 erässä todettiin ESBL- bakteereja ja 53 erässä AmpC-entsyymiä tuottavia E. coli -bakteereita. Ne pystyvät hajottamaan monia infektioiden hoidossa käytettyjä beetalaktaamiryhmän antibiootteja.

Valtaosa Suomen broilerintuotannosta perustuu emolintujen tuontiin. Maahantuonti keskittyy muutamalle toimijalle, jotka tutkituttavat tuontieriä muun muassa ESBL:n varalta. Suomalainen tuotantotapa pitää eläimet terveinä, koska tilat voidaan desinfioida aina kokonaisuudessaan tuotannon erätauolla.

– ESBL-bakteerit kulkeutuvat Suomeen ulkomailta tuotavien emolintujen mukana, minkä takia niiden esiintyvyyteen on vaikeaa vaikuttaa. Tuotantopolven broilereita ei Suomessa lääkitä lainkaan, Anna-Liisa Myllyniemi korostaa.

Eviran aiemmissa tutkimuksissa ESBL:n kaltaisia AmpC-bakteereita on todettu 18 prosentissa vuonna 2012 ja 13 prosentissa vuonna 2013 tutkituista kotimaisista broilerinlihanäytteistä.

Toistaiseksi ei ole tiedossa, mikä merkitys elintarvikkeilla on ESBL-tartuntojen välittäjänä. Ruotsissa tehdyssä selvityksessä vertailtiin ihmisistä, tuotantoeläimistä, elintarvikkeista, ympäristöstä ja jätevedestä eristettyjä ESBL-bakteereita. Tutkimustulokset viittasivat siihen, että elintarvikkeet eivät ole merkittävä ihmisten ESBL-tartuntojen lähde. Suomessa ei ole tehty vastaavaa selvitystä.

ESBL on bakteerin hankkima ominaisuus. ESBL-entsyymejä voi esiintyä myös ihmisen suolistossa olevilla bakteereilla, kuten Escherischia coli- ja Klebsiella pneumoniae -bakteereilla. ESBL-ominaisuuden takia myös virtsatieinfektioiden hoito voi ihmisillä vaikeutua.

Broilerinlihan käsittely vaatii huolellisuutta

ESBL-bakteerit tuhoutuvat elintarvikkeista kuumentamalla, joten tartuntoja voidaan ehkäistä samoin kuin esimerkiksi broilerinlihassa usein esiintyviä kampylobakteereita.

Ruoan riittävä kuumennus, raaka-aineiden asiamukainen käsittely sekä astioiden, välineiden ja käsien pesu ennen ruoanvalmistusta ja työvaiheiden välissä pienentävät riskiä merkittävästi.

Myllyniemi: Tutkimukset jatkuvat

Vuonna 2015 Evira selvitti ESBL-bakteerin esiintyvyyttä tuoreessa sian- ja naudanlihassa. Tutkituista sianlihanäytteistä, joita oli 303, vain yhdessä todettiin ESBL:n kaltaista AmpC-entsyymiä tuottava E. coli-bakteeri.

Naudanlihanäytteistä, joita oli 300, yhdessäkään ei todettu ESBL- tai sen kaltaista bakteeria. Valtaosa tutkitusta lihasta oli kotimaista alkuperää. Evira tutkii ESBL:n esiintyvyyttä sian- ja naudanlihassa jälleen vuonna 2017 ja broilerinlihassa vuonna 2018. EU-maiden kartoitustulokset vuodelta 2016 julkaistaan myöhemmin.

Asiasta kertoi aiemmin Yle.