Uuden tutkimuksen mukaan kuntosalilla tapahtuva lihaskuntoharjoittelu ei olekaan tehokkain tapa hoitaa selkäkipua. Se voi jopa pahentaa vaivaa.

Mistä on kyse? Uusi väitöstutkimus saattaa muuttaa alaselkäkipujen hoitokäytäntöjä

Tutkimus käsittelee alaselkäkipujen hoitoa henkilöillä, jotka kärsivät selän virheasennon aiheuttamista kivuista

Sen mukaan yksilöllisesti suunnitellut, kevyet liikkeet ovat tehokkaampia kuin yleinen lihaskuntoharjoittelu

Nykyisen Käypä hoito -suosituksen mukaan alaselkäkipuihin tehoaa keskivartaloa vahvistava lihaskuntoharjoittelu

Itä-Suomen yliopistossa tarkastettava väitöstutkimus pyrkii muuttamaan alaselkäkipujen hoitosuosituksia. Tutkimuksessa etsittiin tehokkaimmat konstit parantaa huonosta selän asennosta kärsivien ihmisten alaselkäkipuja.

– Yksilöllisillä harjoitteilla voidaan päästä kivuista lähes kokonaan eroon. Samalla toimintakyky paranee radikaalisti, sanoo Itä-Suomen yliopiston tohtorikoulutettava Vesa Lehtola.

Tutkimuksessa selvisi, että tehokkainta hoitoa huonosta selän asennosta johtuvien alaselkäkipujen parantamiseksi ovat yksilöllisesti räätälöidyt kevyet harjoitukset, jotka keskittyvät korjaamaan selän asentoa.

Nykyisen Käypä hoito -suosituksen mukaan alaselkäkipuihin tehoaa keskivartaloa vahvistava lihaskuntoharjoittelu, joka Lehtolan mukaan saattaa kuitenkin jopa pahentaa tiettyjä selkävaivoja. Uusi tutkimus saattaa muuttaa tapoja, joilla alaselkäkipuja on totuttu hoitamaan.

– Tällä on vaikutus Käypä hoito -suositukseen ja myös fysioterapeuttien peruskoulutukseen. Näitä liikekontrollin häiriöitä pitäisi käydä koulutuksessa enemmän läpi, sanoo OMT-fysioterapeuttinakin toimiva Vesa Lehtola.

Ihminen ei tajua, missä asennossa selkä on

Alaselkäkipu on yleinen vaiva Suomessa. Vesa Lehtolan mukaan 84 prosenttia länsimaisista ihmisistä kärsii alaselkäkivuista jossain elämänsä vaiheessa.

Tutkimuksessaan Vesa Lehtola keskittyi henkilöihin, jotka kärsivät liikekontrollin häiriöstä eli heillä on vaikeuksia hallita selkänsä asentoa istuessa, seisoessa tai selkää taivuttaessa.

Henkilö ei itse tajua, missä asennossa selkä on, koska kontrolli siitä on kadonnut liikettä säätelevästä aivojen osasta Vesa Lehtola

– Esimerkiksi istuessa selkä alkaa pyöristyä eteenpäin. Silloin ei itse tajua, missä asennossa selkä on, koska kontrolli siitä on kadonnut liikettä säätelevästä aivojen osasta.

Tämä voi johtaa siihen, että alaselän lihaksiin alkaa hiipiä väsymyksen tunne. Sen jälkeen seuraa epämääräinen laaja-alainen kipu.

Kivut saattavat yltyä niin pahoiksi, että seurauksena on sairausloma. Lehtolan mukaan vaikeudet hallita selän asentoa ovat yleensä seurausta aiemmasta selkävaivasta kuten välilevyn pullistumasta.

Aivojen säätelymekanismit vastaan lihasjumppa

Vesa Lehtola selvitti väitöstutkimuksessaan, kumpi lievittää tehokkaammin selän huonosta hallinnasta johtuvia kipuja: yksilöllisesti räätälöidyt liikkeet vai lihaskuntoharjoittelu.

Tulokset osoittivat, että yksilölliset harjoitteet olivat selvästi tehokkaampia kuin yleinen lihaskuntoharjoittelu. Yksilöllisesti suunniteltuja liikkeitä tehneiden potilaiden selkävaivat vähenivät 80 prosenttia, kun pelkästään lihaskuntoa treenanneiden tulos oli 60 prosenttia.

Vaikutusmekanismi on monipuolisempi kuin lihasharjoituksissa. Yksinkertaistettuna kyse on aivojen sääntelymekanismit vastaan lihasjumppa. Vesa Lehtola

Lehtolan mukaan yksilölliset harjoitteet tepsivät aivojen säätelymekanismiin, minkä vuoksi ne tehoavat pelkkää lihasjumppaa paremmin.

– Niillä harjoitetaan tietoisesti selän asennon kontrollointia. Vaikutusmekanismi on monipuolisempi kuin lihasharjoituksissa. Yksinkertaistettuna kyse on aivojen sääntelymekanismit vastaan lihasjumppa.

"Toivottavasti näkyy hoitosuosituksessa"

Toisen kokeneen fysioterapeutin Vesa Suopankin mukaan Vesa Lehtolan väitöskirja todentaa ja vahvistaa aiempaa tutkimusta.

– Samantyyppisiä tutkimuksia on tehty aiemmin. Tämä tutkimus vie niitä eteenpäin. Oman kokemukseni mukaan kovalla harjoittelulla usein tulee virheitä, jotka ylläpitävät selkävaivaa.

Vesa Suopanki toivoo, että Lehtolan tutkimus muuttaisi myös Käypä hoito-suositusta.

– Toivottavasti se näkyy hoitosuosituksessa niin, että hoitavan tahon kannattaa tarkistaa ja katsoa, että onko kyse liikekontrollin häiriöstä.

Yhden tutkimuksen perusteella ei muuteta hoitosuositusta

Suomen Lääkäriliiton mukaan hoitosuositusta ei tavallisesti muuteta yhden tutkimuksen perusteella.

– Muutos edellyttää, että toinenkin ryhmä vahvistaa havainnon. Toki myös kansainvälistä tutkimusta seurataan, mutta etenkin kotimaista, koska hoitosuositus koskee Suomea, sanoo Lääkäriliiton varatoiminnanjohtaja Hannu Halila.

Vesa Lehtolan Itä-Suomen yliopistolle tekemän tutkimuksen perustana on aiempi tutkimus. Selkäkipuja koskevasta Käypä hoito -suosituksesta vastaa Lääkäriseura Duodecim.

– Suositus laaditaan isossa työryhmässä. Työryhmän jäsenten velvollisuus on seurata tutkimusta ja päivittää suositusta tarvittaessa. Mekanismi muutoksen tekemiseen on olemassa. Käypä hoito -suositus tarkistetaan vähintään kolmen vuoden välein, sanoo Halila.

Terveystieteiden maisteri Vesa Lehtolan fysiatrian alaan kuuluva väitöskirja Movement control impairment in recurrent subacute low back pain. A randomized controlled trial between specific movement control exercises and general exercises tarkastetaan Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnassa 26.1. 2017.