Kansainvälisen valuuttarahaston valtuuskunnan johtaja Alasdair Scott kävi Helsingissä marraskuussa keräämässä aineistoa nyt julkistettuun maaraporttiin. Kuva: Kimmo Brandt/compic

Suomi on saanut huomautuksia velkaantumiskehityksestään. Asiaan on puuttunut sekä EU-komissio että kansainvälinen valuuttarahasto, joka varoittaa myös valtion omaisuuden myynnin heikentävän Suomen rahoitusasemaa.

Suomi on vaarassa joutua EU:n tarkkailuluokalle vuonna 2024, ellei valtio saa velkaantumista taittumaan.

Kansainvälinen valuuttarahasto IMF varoitti julkaisemassaan Suomi-maaraportissa, että julkisen talouden velkaantuminen lähestyy 60 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna 2024.

Kyseessä on raja, jonka ylittäessään Suomi joutuisi EU:n tarkkailuluokalle. Suomi rikkoisi silloin EU:n vakaussopimusta. Sen noudattaminen on vahvistettu Suomen lainsäädännössä ja EU:n perussopimuksessa.

Marraskuussa valtiovarainministeriö joutui jo antamaan selityksen EU-komissiolle, miten Suomi aikoo toteuttaa sopimuksen säännön, joka koskee julkisten menojen kasvua.

EU-komission rankaisutoimet vakaussopimusta rikkoneille ovat toistaiseksi jääneet vähäisiksi.

Vaikka komissiolla on oikeus langettaa rangaistuksia jäsenmaille, jotka rikkovat budjettivajeita ja julkista velkaa koskevia sääntöjä, varsinaisia rangaistuksia ei ole jaeltu.

Ankarin rangaistus on ollut komission tarkkailuluokalle joutuminen.

Ylittyykö raja jo ennen vuotta 2024?

Hallitusohjelmassa arvioitiin vajaa vuosi sitten, että julkisyhteisöjen velka suhteessa bkt:hen on 57,1 prosenttia vuonna 2023.

Viime syksynä valtiovarainministeriö ennusti, että julkinen velka suhteessa bruttokansantuotteeseen nousee 58,8 prosenttiin jo tämän vuoden lopussa.

IMF:n arvio on, että julkinen velka vuonna 2024 olisi 59,1 prosenttia bruttokansantuotteesta.

Valtionyhtiöiden myynti ei ole hyvä idea

IMF huomauttaa myös valtion nettorahoitusaseman heikkenemisestä. IMF:n mielestä sitä eivät paranna hallituksen suunnitelmat myydä valtion omaisuutta 3 miljardilla eurolla.

– Valtion velkaantuminen kasvaa ja lähestyy 60 prosenttia bkt:stä vuonna 2024, mutta valtion nettorahoitusasema heikkenee vielä velkaantumista enemmän johtuen valtion omaisuuden myynneistä, IMF kirjoittaa raportissaan.

Sanna Marinin (sd) hallitus peri Antti Rinteen (sd) hallitukselta suunnitelman, että valtio tekee hallituskaudellaan kertaluonteisia investointeja 3 miljardin euron verran.

Ne on tarkoitus rahoittaa myymällä valtion osakeomistuksia 2,5 miljardin euron arvosta ja muuta omaisuutta 500 miljoonalla eurolla.

IMF:n suosituksia ei tarvitse noudattaa

IMF:n arvio on vuosittain toistuva, ja perustuu siihen, että Suomi on valuuttarahaston jäsen.

Sen lisäksi Suomi saa muitakin ulkopuolisia arvioita. Niitä tekevät OECD (Kansainvälisen kehityksen ja yhteistyön järjestö) sekä EU:n komissio.

OECD seuraa jäsenmaidensa talouskehitystä niin kuin IMF:kin. Sekin tekee säännönmukaisesti maatutkintavierailun ja julkaisee sen pohjalta raportin. Tapa koota raportti on samantapainen kuin IMF:llä.

IMF:n ja OECD:n suositukset eroavat kuitenkin EU-komission arvioista siinä suhteessa, että kahden ensiksi mainitun suositukset eivät ole sitovia.