Äiti ja lapsi vastaanottokeskuksessa.

Äiti ja lapsi vastaanottokeskuksessa. Antti Eintola / Yle

Maahanmuuttajanaisilla on vaikeuksia kotoutua Suomeen, todetaan taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n tuoreessa raportissa.

Tänään keskiviikkona julkistetussa raportissa tarkastellaan maahanmuuttoa ja kotouttamista Suomessa etenkin työllisyysnäkökulmasta.

OECD:n mukaan varhaisilla kotouttamistoimenpiteillä ei onnistuta riittävästi aktivoimaan maahanmuuttajanaisia. Seurauksena on, että naiset etääntyvät yhä kauemmas työmarkkinoilta ja passivoituvat.

OECD näkee yhtenä merkittävänä syynä maahanmuuttajanaisten heikkoon kotoutumiseen kotihoidon tuen, joka järjestön mukaan saattaa olla esteenä heidän työllistymiselleen. Rahallinen tuki houkuttelee naisia jäämään kotiin hoitamaan lapsia sen sijaan, että he yrittäisivät päästä mukaan työelämään.

OECD:n mukaan näin selkeä jako passiivisiin ja aktiivisesti töitä etsiviin maahanmuuttajiin on epätavallista OECD-maissa.

OECD kehottaakin Suomea pohtimaan uudestaan sekä kotihoidon tuen synnyttämää taloudellista kannustinta että varhaisia kotouttamistoimia.

– Politiikan avulla pitäisi tehdä enemmän, jotta voitaisiin tukea maahanmuuttajanaisten varhaista kotoutumista, sanoo OECD:n apulaispääsihteeri Mari Kiviniemi järjestön tiedotteessa.

Raportissa todetaan myös, että Suomen tulisi tarjota kaikille maahanmuuttajille enemmän tukea työllistymiseen.

Haittaa myös lasten integroitumista

Järjestön mukaan maahanmuuttajaäitien kotiin jäänti haittaa myös heidän lastensa integroitumista suomalaiseen yhteiskuntaan.

Kotona hoidetut lapset pääsevät mukaan varhaiskasvatukseen myöhemmin, eivät opi varhaisessa vaiheessa suomen kieltä eivätkä näin ollen menesty koulussa yhtä hyvin kuin ikätoverinsa.

Maahanmuuttajien lasten heikompi koulumenestys on nähtävissä myös muissa OECD-maissa, raportissa kerrotaan.

Erot ovat järjestön mukaan kuitenkin Suomessa hätkähdyttävän suuria. Esimerkiksi matematiikassa maahanmuuttajien lapset ovat OECD:n mukaan lähes kaksi vuotta jäljessä verrattuna suomalaisten vanhempien lapsiin.

OECD suosittaa, että lasten kieli- ja oppimisvaikeudet pitäisi yrittää tunnistaa ja pyrkiä ratkaisemaan jo varhaisessa vaiheessa, jotta ongelmat eivät pääsisi pahenemaan.

OECD:n mukaan jo 3–4-vuotiaiden maahanmuuttajalasten osallistumista varhaiskasvatukseen pitäisi pyrkiä lisäämään.

Ministeri: Tunnistimme haasteen jo vuonna 2015

Työministeri Jari Lindström (sin.) huomauttaa raportin julkistamisen jälkeen julkaistussa blogikirjoituksessaan (siirryt toiseen palveluun), että maahanmuuttajanaisten matala työllisyysaste tunnistettiin yhdeksi suurimmista haasteista jo vuonna 2015, kun 30 000 ihmistä haki Suomesta turvapaikkaa.

Lindström myöntää, että Suomi sijoittuu heikosti OECD-vertailussa, kun maahanmuuttajien – erityisesti naisten – työllisyyttä sekä maahanmuuttajalasten PISA-menestystä verrataan kantaväestöön.

Ministerin mukaan Suomen onkin nyt pohdittava, onko yhteiskunnassa muista OECD-maista poikkeavia rakenteita, jotka vaikeuttavat kotoutumista.

– Voitaisiinko maahanmuuttajien työllisyyttä paremmin edistää, mikäli palkkaa, sosiaaliturvaa ja tulonsiirtoja pystyttäisiin sovittamaan paremmin yhteen? Tulisiko työhallinnolla olla laajempi vastuu kotouttamisesta, joka ulottuu myös työvoiman ulkopuolella oleviin maahanmuuttajaäiteihin? Miten suomalainen perhevapaajärjestelmä vaikuttaa maahanmuuttajaäitien työllisyyteen? ministeri kysyy kirjoituksessaan.

Lindströmin mukaan OECD:n selvitys tehtiin Suomen toiveesta.

Suomelle myös kiitosta

Raportissa myös kiitellään Suomen sitoutumista kotoutumispolitiikan uudistamiseen ja sen arvioimiseen. Myös Suomen panostus kielikurssien järjestämiseen maahanmuuttajille saa kehuja.

– Olemme vuoden 2015 jälkeen toteuttaneet lukuisan määrän toimia maahanmuuttajien kotouttamisen kehittämiseksi. Ilokseni myös OECD tunnistaa tekemämme työn oikeansuuntaiseksi. Kehitystyön on kuitenkin jatkuttava. Erityisesti naisten ja lasten kotoutumisen tukea tulee vahvistaa entisestään, Jari Lindström sanoo työ-ja elinkeinoministeriön tiedotteessa.

Lue myös:

Turvapaikanhakijoiden kotoutumisen seuraamisessa parantamisen varaa – työministeri: "Jouduimme laittamaan kaiken uusiksi"

Analyysi: Haluaako hallitus eristää maahanmuuttajanaiset lähiöihin ja piilottaa heikosti koulutetut kotilieden lämpöön?

Yle selvitti: Kotihoidon tukea käytetään eniten keskustan vahvoilla alueilla – katso oman kuntasi tilanne

Helsinkiläisperhe saa lapsen kotihoidosta jopa 264 lisäeuroa kuussa, tamperelainen ei lanttiakaan