Tiedustelulakia valmistellaan kolmen kärjellä sisä-, puolustus- ja oikeusministeriössä.

Tiedustelulakia valmistellaan kolmen kärjellä sisä-, puolustus- ja oikeusministeriössä. Jyrki Lyytikkä / Yle

Tiedustelutietoa halutaan mm. vieraista valtioista, jotka vahingoittavat Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa.

Tiedustelulain suurimpana kantona kaskessa on yksityisen viestin suoja. Perusoikeuksiin liittyvä turva takaa sen, etteivät uteliaat urki viestejämme ilman lupaa. Kun Suojelupoliisi haluaa oikeuden tarkkailla ja tiedustellla epäilyttävää verkkoliikennettä, sysää se perustuslain 10. pykälän remonttiin.

Tiedustelulakia valmistellaan kolmen kärjellä sisä-, puolustus- ja oikeusministeriössä. Perustuslakiongelmiin pureutuva oikeusministeriön työryhmä saa työnsä päätökseen muutaman viikon sisällä, muilla määräaika on vuodenvaihteessa. Työryhmät kertoivat lainvalmistelun etenemisestä eduskunnassa tänään.

Siviilitiedustelun suurimmat kansalaiselle näkyvät muutokset koskevat Supoa ja sen havittelemaa verkkoseurantaoikeutta. Lain päämääränä on saada tiedustelutietoa kansallisista uhista.

Kaikki tiedustelun kentälle suunnitellut muutokset eivät mene läpi ilman puuttumista "lakien lakiin".

– Perustuslakiongelma on tunnistettu. Näyttäisi sille, että siviilitiedustelu ei tule toimimaan ilman perustuslain muutosta, sanoo siviilitiedusteluryhmää vetävä ylijohtaja Kauko Aaltomaa sisäministeriöstä.

Ei voi olla pelkkää kosmetiikkaa

Tiedustelulain muutoksiin koetettiin aluksi päästä perustuslain tulkintaa venyttämällä. Kun aikeet päätyivät mm. viestintäministeriön ja valtiosääntöoikeuden asiantuntijoiden tyrmäykseen, alettiin pulmien selätystä pohtia oikeus-, sisä- ja puolutusministeriössä viime syksynä.

Siviilitiedustelun tuoma muutos on niin iso, ettei pelkkä kosmetiikka kelpaa. Sotilastiedustelu taas vaatii kokonaan uuden lain, sitä ei ole nimittäin säädelty lailla lainkaan.

Yhteistä säveltä mullistuksessa haetaan myös eduskunnan parlamentaarisen seurantaryhmän voimin, kaikkien eduskuntapuolueiden avulla.

Seurantaryhmän puheenjohtaja Tapani Tölli (kesk.) sanoo, että perustuslakia ei voi käännellä joka tuulen suuntaan. Perustuslain muutos on aina iso ja harvinainen asia.

– Mutta tämä on kaiken kaikkiaan iso asia. Todennäköisesti joudumme tarkastelemaan, millainen muutos perustuslakiin on tehtävä.

Suojelupoliisi hakee myös valtuuksia toimintaan koti- ja ulkomailla. Supo haluaa tiedustelutietoa mm. terrorismista, joukkotuhoaseista ja vaikkapa vieraista valtioista, jotka vahingoittavat maamme ulko- ja turvallisuuspoltiikkaa.

– Poliisilla on nykyisellään paljon toimivaltuuksia, mutta ne liittyvät pelkästään rikostutkintaan ja rikosten esitorjuntaan, kertoo ylijohtaja Kauko Aaltomaa.

Isoveli valvoo

Pelkoja ja arvostelua kirvoittaa ns. massavalvonta. Se, että kaikkien kansalaisten sähköposteja ja verkkoviestejä olisi mahdollisuus tarkkailla ilman rikosepäilyjä.

Ylijohtaja Kauko Aaltomaa sanoo, että tiedustelun on oltava kohdennettua.

– Meillä ei ole mahdollisuutta minkäänlaiseen massavalvontaan. Eikä sellaista ole edes ajateltu.

Se, miten on mahdollista seurata vain epäilyttäviä ja uhkaa aiheuttavia viestejä, jää vielä epäselväksi.

– Viranomaiset hankkivat eri lähteistä tietoja. Tietoja analysoitaessa sitten voidaan toimet kohdistaa tarkasti. Tämä on lähtökohtamme, sanoo Aaltomaa.

Myös puolustusvoimiin myllerrys

Sotilastiedustelulaki antaa valtuudet toimia myös maamme rajojen ulkopuolella.

Sotilastiedustelun tähtäimessa ovat mm. Suomeen kohdistuvat sotilaalliset uhat, vieraiden valtioiden tiedustelutoiminta sekä kansainväliseen sotilaalliseen kriisinhallintaan kohdistuvat uhat.

Myös Suomen ulko- ja puolustuspolitiikalle haittaa aiheuttavien vieraitten valtioiden toimet halutaan tiedustelun luupin alle.

Lainsäädäntöjohtaja Hanna Nordström puolustusministeriöstä luettelee hengästyttävän määrän sääntelyä kaipaavia asioita: tarvitaan määritelmä sotilastiedustelulle, sotilastiedustelua harjoittavat viranomaiset, valvonta...

Myös Nordströn sanoo, että törmäys perustuslain kanssa on odotettavissa varsinkin tietoliikennetiedustelussa.

– Suuri osa sääntelystä menee varmasti tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä. Mutta erityisesti tietoliikennetiedustelussa on tarve perustuslain muuttamiselle.Mutta me tarvitsemme lain, joka takaa poliittisille päättäjille hyvän tilannekuvan.

Valtiojohto ajan hermolle

Tiedustelulakien saattamista pikaisesti kuntoon on vaatinut mm. presidentti Sauli Niinistö. Tiedustelun uudistaminen on kirjattu myös hallitusohjelmaan.

Parlamentaarisen valvontaryhmän puheenjohtaja Tapani Tölli kertoo, että kaikkia puolueita edustavan seurantaryhmän työ on sujunut tappeluitta.

– Mutta täsmälliset sisältöesitykset eivät ole vielä tulleet käsittelyymme. Ei ole päästy niistä vääntämään. Uudistuksen tarve on kuitenkin välttämätön, jotta valtiojohto on ajan tasalla maailmalla tapahtuvasta.

Perustuslain muutos ei ole pikku juttu. Seurantaryhmän puheenjohtaja Tapani Tölli haluaa myös puoluietten eduskuntaryhmät koolle.

– Tämä on niin merkittävä asia, että kohtuullisen suuri konsensus on syytä saavuttaa. Tämä ei ole poliittisille konjunktuureille altis, vaan pitkäjänteinen asia. Maailmantilannehan on muuttunut niin paljon, että uudistus on välttämätön.