Jopa 2500 euron lasku: Käytetty kirja ei enää kelpaakaan lukiossa – "Tässä tehdään bisnestä meidän kustannuksella"

OMAT RAHAT Lukion aloitus voi tulla ekaluokkalaisen perheelle kalliiksi. Vain osan kirjoista voi enää ostaa käytettynä. Lukiolaisten Liitto on arvioinut keskivertolukiolaisen opintojen hinnaksi noin 2500 euroa.

Ronja Suokivi harmittelee, ettei voi uuden opetussuunnitelman vuoksi enää kaupata vanhoja kirjojaan. – Tämä pino on maksanut noin 650 euroa. Luen kirjoituksiin, ja sitten ne päätyvät varmaankin takkaan. Anton Soinne

Jaana Viskari

Lukion ekaluokkalaiset aloittavat syyslukukauden uuden opetussuunnitelman nuoteilla. Monien kurssien sisällöt ovat muuttuneet, joten vanhat oppikirjat eivät enää vastaa uutta "opsia".

Hintavat opukset joudutaan näin ollen ostamaan pääsääntöisesti uusina, ja hyvin toiminut kirjakierrätys tyssää ainakin toviksi.

–Uusi ops osittain jopa suututtaa. Ei sen takia, että tulee uudistuksia, vaan siksi, koska en voi myydä enää mitään kirjoistani alemmille vuosikursseille. Kurssien sisällöt muuttuvat täysin, ja kirjat niiden mukana, Järvenpään lukion kolmannen luokan aloittava Ronja Suokivi kertoo.

Kyse ei ole pikkurahoista, sillä yhden jakson kirjoihin uppoaa uusina helposti jopa useita satoja euroja. Kalleimmillaan lukion kirja voi maksaa jopa 60 euroa kappale.

–Esimerkiksi äidinkielen pakollisen kurssin kirja maksoi kuusikymppiä, ranskan ja espanjan kirjat 40 euroa kappale. Ne on ostettava uusina, jos haluaa oppia kielen. Itse opiskelen paljon aineita, joten jaksoa kohti kirjoihin kuluu hyvällä tuurilla eli kierrätettyinä juuri ja juuri alle satanen, uusina maksaisivat varmasti yli puolet enemmän, Suokivi haarukoi.

Aiemmin Suokivi möi kirjansa usein jakson lopussa koulun auditorioon tulevalle, kirjoja kierrättävälle Jameralle. Käytettyjen kirjojen kauppa toimi Suokiven mukaan erinomaisesti.

–Kanta-asiakaskortilla Jamerasta sai kirjat halvalla, ja myynnistä sai hyvin rahaa. Ensimmäisenä vuonna oli pakollisia aineita, joiden kirjoja en enää tarvinnut, ne möin Jameralle. Kun uusi ops tuli, en voi myydä mitään. Kirjoitan kahdeksan ainetta, joten osaa kirjoista luen ylppäreihin, ja sitten ne menevät varmaan kaikki takkaan.

Järvenpään lukion oppilaskunnan puheenjohtajana toimiva Suokivi on saanut palautetta aiheesta myös naapurikuntien opiskelijoilta.

Vähän niin kuin opiskelijoiden kustannuksella bisnestä."

–Varsinkin, kun uudistus tuli kesäloman aikana, tämä on kurja homma. Lukiolaisten liiton kanssa oli puhetta siitä, että jos tämä nyt ei ihan ehkä riko lukiolaisten oikeuksia, niin harmia ja rahanmenoa se kyllä aiheuttaa. Tuntuu, että tehdään vähän niin kuin opiskelijoiden kustannuksella bisnestä.

Jameran yrittäjä Tuomas Lappalainen kertoo uusien kirjojen kaupan käyneen tänä kesänä erittäin vilkkaasti.

–Ykkösten osalta kirjojen kierrätys on ollut tilapäisesti vaikeampaa, ja kauppaa on käyty pääosin uusilla kirjoilla. Osa uuden opetussuunnitelman mukaisista kirjoista on kuitenkin jo ilmestynyt aiemmin, tai vanhan opetussuunnitelman kirjat käyvät vielä, joten osa kirjoista voi löytyä ykkösillekin käytettyinä.

Lappalainen jatkaa, että Jamera ostaa uuden opetussuunnitelman kirjoja erittäin mielellään takaisin heti niiden käytyä tarpeettomiksi. –Kokemuksemme mukaan uudistuneet kirjatkin alkavat kiertää hyvin nopeasti. Esimerkiksi, jos opiskelija käy ensimmäisessä jaksossa kemian kurssin, eikä aio kemiaa kirjoittaa, voi kirjan myydä meille takaisin heti kurssin jälkeen. Tällöin seuraava opiskelija voi saada käytetyn kirjan jo kakkosjakson kurssille. Uutena paljon kirjoja ostavat ykkösetkin voivat tällä tavalla saada kirjakuluista suuren osan takaisin.

Jatkavat opiskelijat käyttävät vielä vanhan opetussuunnitelman mukaisia kirjoja, joita löytyy Lappalaisen mukaan käytettyinä hyvin.

Kannattaa pohtia, ostaisinko itse tämän näköisen kirjan."

Siivunsa uudistuvista oppikirjamarkkinoista ottaa kirjakauppa.

–On totta, että opetussuunnitelma muuttuu, ja sen myötä syksyn opiskelijat saavat käyttöönsä aivan uutta opiskelumateriaalia. Vanhat ykkösten kirjat eivät siis enää käy. Monissa oppiaineissa on lisäksi jo mahdollisuus käyttää rinnalla e-kirjaa, Järvenpään ja Keravan suomalaisen kirjakaupan myyntipäällikkö Riitta Alanko sanoo.

–Meillä on laaja valikoima oppikirjoja molemmissa myymälöissä, tilaamme tarpeen tullen lisää. Toimitusajat ovat hyvinkin sopuisat, muutama arkipäivä. Jos kirja tilataan ulkomailta, niin silloin menee kirjasta riippuen noin kaksi viikkoa, hän jatkaa.

Suomalainen kirjakauppa ostaa ja myy yhä myös käytettyjä opuksia.

–Vaikea sanoa mitään osuusprosenttia, yleensä käytettyjen myynti vilkastuu keväisin kirjoitusten jälkeen. Muuten aina jaksojen vaihtuessa osa käy myymässä kurssikirjat, joita ei katso tarvitsevansa kirjoituksissa.

Myydessä käytettyjä kirjoja sekä Jameralle että suomalaiselle tehdyt tehtävät täytyy pyyhkiä, ja kirjan pitää olla muutenkin siisti.

–Kannattaa pohtia, ostaisinko itse tämän näköisen kirjan. Painoksen tulee myös olla voimassa oleva. Jos ei ole varma, niin kannattaa tulla myymälään käytettyjen kirjojen kanssa.

Monelle lukion ykkösluokkalaiselle uutta ovat e-kirjat eli digitaaliset oppimateriaalit.

Digikirjojen lisenssit vaihtelevat, mutta esimerkiksi Sanoma Pro hinnoittelee Digikirjat eripituisiksi lisensseiksi.

Kuusi kuukautta maksaa noin puolet tavallisesta kirjasta ja 48 kuukautta on muutaman euron paperikirjaa halvempi.

Monissa lukioissa perinteisiä ja sähköisiä materiaaleja käytetään rinnakkain. Opettajat valitsevat arvionsa perusteella sopivimmat.

Ylioppilaskirjoituksiin valmistautuvaa Ronja Suokiveä digimateriaaleissa mietityttää lukuoikeuden pituus.

–E-kirjojen lukuoikeus on yleensä kolme kuukautta eli kirjoituksiin lukua varten ne on ostettava uudelleen. Sähköiset oppikirjat ovat huonommin tehtyjä ja maksavat vain muutamia euroja paperisia oppikirjoja vähemmän, eikä niitä voi myydä eteenpäin. Joissain kursseissa e-kirja on ainut vaihtoehto.

Myös ylioppilaskirjoitukset siirtyvät digitaalisiksi. Opiskelu nykymuotoisessa lukiossa edellyttää henkilökohtaisen kannettavan tietokoneen hankkimista jo heti opintojen alussa. Joissakin kunnissa opiskelijat saavat maksuttomat läppärit käyttöön, osassa kuntia laite pitää maksaa itse.

Laitteen hankkimiseen voi saada sosiaalitukea.

Näin paljon lukio maksaa Suomen Lukiolaisten Liitto on arvioinut keskivertolukiolaisen opintojen hinnaksi noin 2500 euroa uusilla kirjoilla. Kustannusten tarkkaan määrään vaikuttavat yksilölliset kurssivalinnat sekä se, mitä kirjoja ja kirjasarjoja kukin lukio käyttää. Jameran mukaan ostettaessa osa tai kaikki kirjat käytettyinä kirjojen kokonaiskustannus on noin 950–1550 euroa. Kuluja kerryttävät myös muu oppimateriaali, tarvittavat työvälineet, kuten kynät, kumit, viivaimet, konseptipaperit ja vihkot sekä digitaaliset laitteet, kuten graafinen laskin, kannettava tai taulutietokone. Ylioppilastutkinnon tutkintomaksut jaetaan tutkintokohtaiseen perusmaksuun (14 euroa) ja koekohtaiseen maksuun (28 euroa). Jos kokelas suorittaa esimerkiksi yo-tutkintoon vähintään vaadittavat neljä tutkintoa kahden tutkintokerran aikana (syksy ja kevät), on hänen tutkintomaksunsa 2x14 euroa + 4x28 euroa. Lukiolain mukaan päätoimisissa opinnoissa opiskelijalla on oikeus maksuttomaan ateriaan niinä työpäivinä, joina opetussuunnitelma edellyttää läsnäoloa oppilaitoksessa. Kuntien sosiaalitoimet avustavat vähävaraisia perheitä opiskelukustannuksissa. Lähde: Suomen lukiolaisten liitto Ylioppilaskoe muuttuu sähköiseksi vaiheittain 2016–2019. Jokainen sähköistä koetta tekevä kokelas tarvitsee kokeen ajaksi käyttöönsä henkilökohtaisen päätelaitteen. Päätelaitteen on tehtävä tietokoneen luvaton käyttö mahdottomaksi. Omalle laitteelle talletetut, skannatut oppikirjat tai yhteydenpito muihin kokelaisiin on estettävä. Koneessa on oltava 64-bittinen x86 -prosessori, vähintään 2 gigatavun keskusmuisti, josta näytönohjain voi käyttää tarvittavan osan sekä mahdollisuus käynnistää käyttöjärjestelmä USB-muistilta. Näytön koko saa olla enintään 17 tuumaa. Suurempia näyttöjä voi käyttää vain lautakunnan myöntämänä erityisjärjestelynä. Toimivaa akkua suositellaan sähkönsyöttöhäiriöiden varalta. Valtaosa lukioista käyttää ylioppilaskokeessa langallista verkkoa, joten päätelaitteessa on hyvä olla Ethernet-liitäntä. Päätelaitteessa on hyvä olla myös WLAN-verkkokortti opiskelu- ja kurssikoekäyttöä varten. Lähde: Ylioppilastutkintolautakunta