Hoiva- ja terveysalan suuret yritykset ovat kasvaneet voimakkaasti viime vuosina. Kasvua on haettu muun muassa yrityskauppojen kautta.

– Väestön ikääntyminen vaikuttaa myös, terveyspalveluyhtiö Pihlajalinnan toimitusjohtaja Aarne Aktan sanoo.

Kasvua on lisännyt myös se, että yksityinen sektori on alkanut tuottaa enemmän palveluja julkiselle puolelle. Pienet paikalliset yrittäjät pelkäävät, että he eivät pärjää keskusteluissa ison sote-maakunnan kanssa.

Aarne Aktan Antti Aimo-Koivisto

– Pienen toimijan on helpompi myydä kuin ottaa investointiriskiä tulevaisuudessa. Samaan aikaan yhtiöistä maksetut hinnat ovat varmaan olleet aika hyviä, Aktan selittää.

Ala kiinnostaa myös ulkomaalaisia yrityksiä

Kotimaiset isot sote-alan yritykset etsivät ostettavaa pienistä kotimaisista yrityksistä, kun taas ulkomaalaiset yritykset ovat kiinnostuneita isoista suomalaisista terveys- ja hoivaketjuista.

Brittiläis-suomalainen Esperi kertoo olevansa kiinnostunut noin 400 pienestä yrityksestä ympäri Suomen. Alan pieniä yrityksiä on yli 3 000.

– Ostettavaa riittää. Kolmas sektori eli järjestöt ja yhdistykset ovat vasta aktivoituneet. Suomen kuntien asumispalvelujen liikevaihto on noin kaksi miljardia, joten kyllä sielläkin valtavasti ostettavaa vielä on, Esperin toimitusjohtaja Marja Aarnio-Isohanni sanoo.

Myynnissä on pienyrityksiä, yhdistysten palveluja ja kuntien hoivakoteja

Esperi teki juuri tiistaina sadannennen kauppansa, kun se osti kahta hoitokotia pyörittävän ja neljäkymmentä henkilöä työllistävän Pirkanmaan asumispalvelut Oy:n. Esperin kasvutahti on ollut nopea, sillä ensimmäisen yrityskauppansa Esperi teki vasta kymmenen vuotta sitten.

Aarnio-Isohannin mukaan terveysalan yrityskauppoja on nyt kolmenlaisia.

Myynnissä on pieniä yrityksiä ja kolmannen sektorin toimijoita eli säätiöitä tai yhdistyksiä.

– Kolmas ja tänä päivänä täysin uusi ilmiö on, että kunnat haluavat myydä hoivakotinsa; sekä kiinteistön että liiketoiminnan, Aarnio-Isohanni kertoo.

Sote-epävarmuus kiihdyttää yrityskauppamyllyä

Sote-epävarmuus onkin hänen mukaansa suurin syy yrityskauppamyllyyn.

Järjestöt ja yhdistykset eivät välttämättä enää pärjää hintakilpailussa. Aarnio-Isohannin mukaan kunnat ovat usein taanneet kolmannen sektorin lainoja.

– Sote-laissa on hahmoteltu niin, että [kunnan hoivapalvelujen] liiketoiminta ja henkilöstö siirtyvät siis maakunnalle. Maakunta vuokraa kunnan kiinteistön kolmeksi vuodeksi, mutta sen jälkeen on kunnalla täysi epävarmuus siitä, mitä tapahtuu kiinteistölle, Aarnio-Isohanni sanoo.

Maakunta voi päättää palauttaa kiinteistön kunnalle, jolloin se palaa kunnan rasitteeksi. Siitä syystä moni kunta päättääkin nyt myydä yksityiselle yritykselle. Kunta pystyy tasapainottamaan omaa talouttaan ja saa samalla varmuuden siitä, kuka palvelut tulevina vuosina hoitaa.

–Jos kunta tekee kaupan yrityksen kanssa, niin silloin kunta tietää, että palvelut ja työpaikat säilyvät oman kunnan alaueella, ja kunta saa samalla rahaa.