Äärioikeistolainen Jair Bolsonaro on voittanut Brasilian presidentinvaalit. Ennakkosuosikkina pidetty Bolsonaro, 63, sai 55 prosenttia äänistä vaalien toisella kierroksella. Vastaehdokkaan Brasilian työväenpuolueen Fernando Haddadin, 55, äänimäärä jäi 45 prosenttiin.

Brasilia saa presidentin, joka on avoimen rasistinen, naisvihamielinen ja homofobinen. ”Capitaona” tunnettu Bolsonaro on entinen armeijan upseeri, joka on palvellut viimeiset 27 vuotta parlamentin alahuoneessa rivijäsenenä.

Samaan aikaan kun Brasilian lippuun kääriytyneet miljoonat kannattajat juhlivat Bolsonaron voittoa, vaalien tulos tuo väistämättä mieleen ikäviä kaikuja Latinalaisen Amerikan väkirikkaimman maan menneisyydestä.

Tuleva presidentti ihailee avoimesti Brasilian sotilasdiktatuurin (1964-1985) aikaa, jolloin satoja ihmisiä tapettiin ja tuhansia kidutettiin. Hän on ensimmäinen armeijan edustaja Brasilian presidenttinä sitten vuoden 1946.

Vaalikampanjan aikana nousi huoli siitä, mitä Brasilian demokratiakehitykselle käy, jos äärioikeiston ehdokas nousee valtaan. Nyt Brasilia on tämän kysymyksen edessä.

Vaalivoitto tarkoittaa poliittisen ja demokraattisen kriisin syventymistä ja kiihtymistä Brasiliassa.

Näin uskoo ranskalaisen IRIS-tutkimusinstituutin tutkimusjohtaja Christophe Ventura, joka on erikoistunut Latinalaiseen Amerikkaan.

Ventura muistuttaa, että maan poliittinen järjestelmä on elänyt poikkeuksellisen syvää kriisiä viimeiset kaksi-kolme vuotta.

Ensimmäinen vaihe kriisistä nähtiin vuonna 2016, kun vuonna 2014 täpärästi valtaan noussut työväenpuolueen Dilma Rousseff joutui eroamaan virkasyytösten takia.

Pitkään jatkunut kiista talouslukujen vääristelystä lamaannutti politiikan teon ja ajoi maata syvemmälle kaaokseen.

Presidentti Rousseffin kautta seurasi kaksi vuotta kestänyt, ei-vaaleilla valitun keskusta-oikeistolaisen Michel Temerin kausi, joka päättyi sekin huonosti. Temer jättää tehtävänsä loppuvuodesta hyvin epäsuosittuna. Myös hän joutui viemään kautensa läpi korruptiokohun keskellä.

”Temerin hallitus teki täysin päinvastaista yhteiskunta- ja talouspolitiikkaa, jonka brasilialaiset olivat vuoden 2014 presidentinvaaleissa valinneet”, Ventura arvostelee.

Temerin presidenttikausi jättää tutkijan mukaan taakseen rauniokasan.

”Ja radikaalin ilmiön, jonka nimi on Bolsonaro. Tämä on se tragedia.”

Äärioikeistolainen Bolsonaro puolestaan aloittaa Brasilian politiikassa jälleen uuden vaiheen, jota Ventura kutsuu ”autoritaarisliberaaliksi” järjestelmäksi.

”Se on ultraliberaali talous- ja yhteiskuntapolitiikan näkökulmasta sekä autoritaarinen demokratian ja kansalaisjärjestöjen ja yhteiskunnallisten liikkeiden näkökulmasta.”

”Poliisi, joka ei tapa, ei ole poliisi.”

Bolsonaron nousu valtaan tarkoittaa myös sotilasvallan ja armeijan aiempaa suurempaa roolia politiikassa.

Sotilasvaltaa haikeleva Bolsonaro lupasi vaalikampanjan aikana, että hän lisää tuntuvasti brasilialaisten turvallisuutta kaduilla.

Brasiliassa on Latinalaisen Amerikan korkein rikollisuusaste. Vuonna 2017 joka tunti tapettiin seitsemän ihmistä.

Bolsonarolla on kuvainnollisesti kovat piipussa. Hän on ehdottanut, että armeijan asemaa on vahvistettava yhteiskunnassa ja samalla turvattava poliisien oikeus tappaa rikollisia ollessaan työtehtävissä.

”Poliisi, joka ei tapa, ei ole poliisi”, Bolsonaro on sanonut.

Hän on myös ehdottanut, että jo 16-vuotiaita rikoksentekijöitä pitäisi voida tuomita ehdottomaan vankeusrangaistukseen. Nykyisin ikäraja on 18 vuotta.

Lisäksi Bolsonaro on sanonut haluavansa nimittää kenraalin opetusministeriksi. Kenet, se on vielä epäselvää. Hän on myös sanonut haluavansa kieltää seksuaalisen, sukupuolten ja etnisen tasa-arvon ja feminismin opetuksen kouluissa.

Latinalaisella Amerikalla on takanaan suuri vaalivuosi. Brasilian lisäksi useassa alueen maassa on pidetty presidentinvaalit, joissa oikeisto on noussut valtaan.

Latinalaisessa Amerikassa on puhuttu jopa käännöksestä ”oikealle” pitkän vasemmiston valtakauden jälkeen. Brasilian vaalit seuraavat tätä kehitystä.

Pitkään hallinnut vasemmisto on kriisissä – selittääkö se nationalistisen oikeiston nousun valtaan Latinalaisen Amerikan suurimmassa taloudessa?

Venturan mielestä selitys ei ole näin yksinkertainen.

”Oikeiston nousu on ollut totta vuosina 2015-2018. Mutta nyt näemme uuden skenaarion, joka on piirtymässä”, hän uskoo.

Oikeisto on noussut valtaan esimerksi Chilessä, Argentiinassa ja Kolumbiassa. Ventura arvioi kuitenkin, että Latinalaisessa Amerikassa eletään juuri nyt tilannetta, jossa myös oikeistohallitukset ovat kriisissä. Se näkyy esimerkiksi Brasiliassa, Argentiinassa ja Perussa.

Argentiinassa presidentti Mauricio Macri on ollut erittäin epäsuosittu. Se voi johtaa siihen, ettei häntä valita toiselle kaudelle vuoden 2019 vaaleissa. Perun presidentti Martín Vizcarra on puolestaan syytteessä korruptiosta.

”Eli oikeisto, joka on valittu, on myös kriisissä, koska se on menettänyt erikoissuhteensa Yhdysvaltoihin”, Ventura arvioi.

”Vasemmisto ja keskusta-vasemmisto ovat myös kriisissä, mutta samaan aikaan se nousee valtaan. Näin kävi tänä kesänä esimerkiksi Meksikossa, jossa Manuel López Obrador voitti vaalit.”

Tutkija Christophe Ventura ei usko, että Jair Bolsonaro kykenee ratkaisemaan Brasilian kriisin. Tosin hän ei usko, että siihen olisi kyennyt myöskään työväenpuolueen vastaehdokas Fernando Haddad.

Bolsonaro vannoo niin sanottujen ”Los Chicago boysien” uusliberalistisiin oppeihin. Tämä on ollut rahoitusmarkkinoiden mieleen.

Bolsonaron kannattajat ovat nousseet kaduilla Haddadin julkista taloutta tukevaa talouspolitiikkaa vastaan.

He ovat vedonneet talousromahduksen kokeneeseen naapurimaahan. ”Menkää takaisin Venezuelaan, sosialistit”, viesti kuuluu.

Myös Brasilia elää keskellä ennennäkemätöntä talouskriisiä. Työttömien määrä on lähes tuplaantunut vuodesta 2011. Nyt heitä on arviolta 13 prosenttia. Työikäisistä brasialaisista yhteensä jo noin 13 miljoonaa on ilman työtä. Kahtiajako ja köyhyys ovat syventyneet.

Bolsonaro on luvannut kuroa talouden alijäämää yksityistämällä valtionyhtiöitä, joita on Brasiliassa noin 140. Toistaiseksi hän ei ole nimennyt myytäviä yhtiöitä.

Venturan mukaan Brasilian kriisin perimmäinen syy on maan poliittisessa järjestelmässä, joka itse tuottaa ja mahdollistaa korruption synnyn eri tasoilla. Järjestelmä luo ja ylläpitää myös oligarkiaa ja brasilialaista eliittiä.

Tutkija antaa tästä esimerkin. Tänä päivänä 70 prosenttia ylähuoneen eli senaatin edustajista ovat samoja kuin neljä vuotta sitten. Senaatin paikoista vain 2/3 tai 1/3 vaihtuu kerralla.

”Tässä on rakenteellinen ongelma, joka pakottaa puolueita koalitioihin ilman ohjelmaa. Tämä järjestelmä on luonut kaikki tämänhetkisen kriisin ongelmat, ja siksi se pitää muuttaa.”

”Lisäksi täytyisi miettiä uudestaan poliittisen järjestelmän rahoitus, joka on tällä hetkellä liikaa yksityisen sektorin varassa. Myös ex-presidentti Lulan tapaus pitäisi saada ratkaistua. Siitä on jäänyt haava brasialaiseen yhteiskuntaan”, Ventura listaa lääkkeitä maan demokratian kriisiin.

Bolsonaron suosion salaisuus on yksinkertainen: kansa haluaa muutosta ja vihaa poliittista eliittiä.

Vaalimenestystä on avittanut myös hänen keskeinen vaalilupauksensa puhdistaa Brasilia korruptoituneista poliitikoista. Miten, sitä hän ei ole vielä tarkemmin kertonut. Riittääkö sen kitkemiseen poliittista tahtoa ja yksi kausi, jää nähtäväksi.

Lisäksi ”tropiikin Trumpina” pidetty Bolsonaro on väläyttänyt, että Brasilia voisi vetäytyä Pariisin ilmastosopimuksesta. Tässä hän seuraa presidentti Donald Trumpin jalanjälkiä.

Kysymys on herkkä, sillä maassa sijaitsee maailman suurin sademetsä Amazon.

Vuoden 1988 perustuslaki antaa presidentille laajat valtaoikeudet Brasiliassa.

Bolsonaro nousee presidentiksi pienen sosiaaliliberaalipuolue PSL:n ehdokkaana. Puolueen asema on Brasiliassa hyvin heikko.

Bolsonaron ensimmäisiä suuria haasteita on saada mahdollisimman vahva koalitio taakseen radikaalista ohjelmastaan huolimatta.

Onnistuuko hän siinä, on ratkaiseva asia. Se määrää sen, missä määrin hän saa ehdottamiaan uudistuksia ja päätöksiä läpi kautensa aikana.

Bolsonaron presidenttikausi alkaa tammikuussa ja kestää neljä vuotta.

Juttua muutettu 30.10. kello 14.05: korjattu Haddadin saama osuus äänistä.