Liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner (kesk.) oikoo uutisointia valmisteilla olevasta tieliikennelaista ja selventää, mikä tieliikenteen sanktioissa jatkossa muuttuisi.

Uusi tieliikennelaki on ollut tänään esillä Uutissuomalaisen kyselyn vuoksi, jonka mukaan 89 prosenttia suomalaisista ei kannata sakottamista 1 km/h ylinopeudesta. Ministeri Berner on oikonut asiaa jo aiemmin ja huomauttaa nyt blogissaan, että asiaa on syytä selventää. Bernerin mukaan poliisi ei jatkossakaan sakota 1 km/h ylinopeudesta, vaikka asiasta on tähän tapaan uutisoitu.

– Nykylain mukaan ylinopeudessa on nollatoleranssi. Puuttumiskynnys on poliisin sisäisen ohjeistuksen alainen asia, lakiesitys ei muuta sitä, Berner kirjoittaa Twitterissä.

– Tieliikennelakiin tehtävät muutokset eivät sellaisenaan vaikuta siihen, miten valvova viranomainen lakia soveltaa esimerkiksi ylinopeustapauksissa. Niin poliisihenkilöstön suorittaman valvonnan kuin automaattivalvonnan puuttumiskynnyksen määrittää nyt ja vastaisuudessa toimivaltainen viranomainen itse, Berner kirjoittaa blogissaan.

Berner oikoi lakiuutisointia blogissaan jo toukokuussa ja huomautti, että jo nykyisin mikä tahansa ylinopeus on rikesakkolain mukaan rangaistava. Lisäksi hän huomautti, että uutisoinnissa on jäänyt sivuseikaksi se, että hallituksen esityksen mukaan pienimpien ylinopeuksien osalta sanktiomaksu olisi jopa pienempi kuin nykyisessä rikesakkolaissa.

Kohuun ehti tarttua muun muassa kansanedustaja Mika Kari (sd.), joka piti puuttumiskynnyksen madaltamista järjettömänä ajatuksena.

Berner kertoo todelliset luvut

Bernerin mukaan poliisin sisäisessä ohjeessa sanotaan, että poliisin tulee mahdollisuuksien mukaan puuttua kaikkeen ylinopeudella ajamiseen, mutta valvontaolosuhteet voivat vaatia puuttumisrajan nostamista tai laskemista. Erityisesti ohjeistusta noudatetaan automaattisessa liikennevalvonnassa.

– Tällöin poliisin liikennevalvonnassa huomautuksen ja rikesakon välisenä rajana pidetään kaikilla nopeusrajoitusalueilla nopeusvalvontalaitteella mitattua 10 kilometrin ylitystä (sisältää myös 3 km/h teknisen vähennyksen). Alle 9 km/h ylityksistä käytetään sakon sijaan huomautusmenettelyä.

Berner huomautti, että Suomessa sakkoraja on ilmeisesti Euroopan korkein, kun se yleisesti on 1–6 km/h. Tuoreessa blogissaan Berner selventää sanktioihin kaavailtuja muutoksia, jotka toisivat sakkojen ja rikesakkojen tilalle uuden tieliikenteen sanktiomaksun, liikennevirhemaksun. Liikenteen rikoksista säädettäisiin edelleen rikoslaissa.

–Uusi virhemaksu olisi rikesakon kaltainen kiinteä maksu ja se määrättäisiin tienkäyttäjälle. Maksun määrä vaihtelisi teon moitittavuuden mukaan 20–400 euron välillä, Berner kirjoittaa.

Ajoneuvokohtaisesta liikennevirhemaksusta vastaisi ajoneuvon rekisteriin merkitty omistaja, haltija, tilapäinen käyttäjä, jotka olisivat vastuusta vapaita, jos he saattaisivat todennäköiseksi, etteivät olleet kuljettaneet ajoneuvon rikkomuksen tekohetkellä.

Berner huomauttaa, että lailla on vielä pitkä matka edessään: Laaja lausuntokierros päättyi alkukesästä, ja lausuntoja tuli yli 150, joita nyt käydään ministeriössä läpi. Vasta sen jälkeen alkaa lakiesityksen eduskuntakäsittely valiokuntien kautta.