Tytön thaimaalainen isä ei enää huolehdi tytöstä. Äiti ja suomalainen perhe haluavat pitää tytön luonaan, mutta Maahanmuuttoviraston tahto on toinen.

Poliisi alkaa valmistella 14-vuotiaan thaimaalaistytön käännyttämistä Thaimaahan. Tytön Suomessa asuvan virallisen huoltajan, äidin, olisi pitänyt viedä lapsi pois maasta lokakuun alkuun mennessä.

Äiti ja suomalainen isäpuoli aikovat tehdä kaikkensa, jotta puolitoista vuotta Suomessa asunut tyttö saisi luvan jäädä maahan.

Maahanmuuttovirasto hylkäsi oleskelulupahakemuksen toukokuussa ja määräsi tytön käännytettäväksi. Perhe on ollut hädissään siitä lähtien.

– Lapset pelkäävät jo ovikellon pirinää poliisin pelossa ja vaimo itkeskelee iltaisin itsensä uneen, kertoo tytön isäpuoli Harri Aaltonen perheen tunnelmista.

En pysty ymmärtämään, miten lapsen ainoalta huoltajalta voidaan ottaa pois oma lapsi. Harri Aaltonen

Valitus Maahanmuuttoviraston päätöksestä on Hämeenlinnan hallinto-oikeuden käsiteltävänä. Oikeus on jo kolme kertaa päättänyt, että tyttö voidaan päätöksen mukaisesti palauttaa Thaimaahan odottamaan ratkaisua.

Harri Aaltonen on pettynyt viranomaisten toimintaan. Hän pitää oleskeluluvan eväämisen perusteluja ja käännytyspäätöksen voimassa pitämistä käsittämättöminä.

Hätä ja huoli ovat koko ajan sydänalassa. Ei lasta voi vaan heittää tuuliajolle. Harri Aaltonen

– En pysty ymmärtämään, miten lapsen ainoalta huoltajalta voidaan ottaa pois oma lapsi.

– Tiedusteluistamme huolimatta on edelleen epäselvää, mitä kaikki tarkoittaa käytännössä. Laittaisitteko oman tyttärenne Thaimaan matkalle näinkin tarkkoihin osoitteisiin kuin viranomaisille, lastensuojeluun, poliisille?

Aaltonen ei ymmärrä, miten lapsen käännyttäminen voi olla lapsen edun mukaista, koska siitä ei ole tietoa, kuka tytöstä Thaimaassa huolehtii. Isä on ilmoittanut perheelle, että hän ei enää huolehdi lapsesta.

– Hätä ja huoli ovat koko ajan sydänalassa. Ei lasta voi heittää tuuliajolle.

Migri: Äiti ja tytär eivät ole perheenjäseniä

Maahanmuuttovirasto katsoo päätöksessään, että tytön ja äidin perhe-elämä on katkennut, koska he ovat asuneet erillään 10 vuotta. Tyttö ei tämän vuoksi ole äitinsä perheenjäsen eikä äiti ole tosiasiallinen huoltaja, joten oleskeluluvan myöntämiselle ei ole perusteita.

Maahanmuuttovirasto katsoo, että lapsi ei jää ilman huolenpitoa ja käännytys tuttuihin oloihin isän ja isoäidin luo on lapsen edun mukaista. Äiti voi vastaisuudessakin vierailla tyttärensä luona.

Laittaisitteko oman tyttärenne Thaimaahan matkalle näinkin tarkkoihin osoitteisiin kuin viranomaisille, lastensuojeluun, poliisille? Harri Aaltonen

Harri Aaltonen kertoo, että äidin ja tyttären erillään asuminen ei ole ollut suunniteltua.

Tytön thaimaalaiset vanhemmat erosivat ja äiti on virallisesti yksinhuoltaja, koska vanhemmat eivät olleet naimisissa.

Äiti tapasi sittemmin nykyisen aviomiehensä Harri Aaltosen, joka käytännössä asui lähes koko vuoden 2006 Thaimaassa. Kun pariskunta lähti yhdessä Suomeen, tarkoituksena oli, että tyttö muuttaisi heidän luokseen heti kun se olisi mahdollista.

Aaltonen kertoo, että vuonna 2008 isä suostui tähän ja äiti lähti hakemaan lastaan. Viisumi ja matkalippu tytölle oli hankittu, mutta isä tuli yllättäen toisiin aatoksiin ja piilotti hänet.

Vähän ennen paluulentoa äiti yritti hakea tytön koululta, mutta lasta ei luovutettu äidille, koska isä oli sen kieltänyt. Raskaana ollut äiti palasi Suomeen yksin.

Tuntuu kuin olisin pettänyt rakkaiden ihmisteni luottamuksen. Harri Aaltonen

Toive tytön saamisesta Suomeen ei hiipunut, mutta Thaimaan ja Suomen välinen matkustaminen ja sen seuraukset romahduttivat Aaltosen talouden vuosiksi.

Etenkin tytön äiti matkusti Thaimaahan kuukaudeksi, kahdeksi, aina kun siihen oli mahdollisuus. Äiti myös maksoi tytön opinnot ja lähetti ja antoi rahaa hänen menoihinsa.

Aaltosen perhe vieraili tytön luona Thaimaassa aina kun se oli mahdollista. Harri Aaltosen kotialbumi

Isä ei suostunut tytön muuttoon ja viranomaiset kertoivat äidille, että lasta ei voi viedä maasta ilman biologisen isän suostumusta.

Maahanmuuttovirasto katsoo päätöksessään, että väite siitä, että lapsen isä ei ole suostunut muuttoon aiemmin ei ole uskottava, koska äiti on virallinen huoltaja.

Harri Aaltonen korostaa, että he ovat joutuneet taistelemaan monta vuotta saadakseen perheen saman katon alle ja nyt tuntuu todella katkeralta.

Tyttö haluaa jäädä Suomeen, hän käy koulua ahkerasti ja viihtyy hyvin suomalaisessa kodissaan. Perheeseen kuuluvat äidin ja isäpuolen lisäksi pikkusisko ja kaksi poikaa Aaltosen aiemmasta liitosta.

Jokainen vaihtoehto tarkoittaa sitä, että perheemme menee rikki ja lapset kärsivät. Harri Aaltonen

– Pakkohan vaimon on yrittää vaikka työpaikkansa uhalla mennä perässä vahtimaan, miten asiat Thaimaan päässä toimivat, jos toimivat. Nuorempi tytär jää sitten Suomeen ilman äitiä.

– Jokainen vaihtoehto tarkoittaa käytännössä sitä, että perheemme menee rikki ja ennen kaikkea lapset kärsivät. Itsekin kamppailen oman jaksamisen kanssa. Tuntuu kuin olisin pettänyt rakkaiden ihmisteni luottamuksen.

Asianajaja: Päätös ei ole poikkeuksellinen

Perheen asianajajan Ville Punton mukaan perheen tapaus ei ole ainoa laatuaan, vaan kertoo viranomaisten yleisestä tulkintalinjasta. Kun lapsi ja vanhemmat ovat olleet pitkään erossa, perhesuhteen katsotaan katkenneen.

Tällaisia päätöksiä on Punton mukaan paljon. Harvemmin kuitenkin niin, että Suomessa jo oleva lapsi käännytetään.

Lapsen edun arvioiminen, se on laissa kuollut kirjain. Ville Punto

Punto katsoo, että Maahanmuuttoviraston päätöksen perusteet voidaan perustellusti kyseenalaistaa.

– Lapsen edun arvioiminen, se on laissa ihan kuollut kirjain. Lapsen etua ei sen kummemmin analysoida, vaan todetaan, että lapsen etu on jäädä niihin olosuhteisiin, missä hän on siellä lähtömaassa ollut. Kun on tuttu kieli ja ihmiset ja niin edelleen.

Punton mielestä tytön ja äidin perhe-elämän luonnetta ja pakottavia syitä erossa olemiseen pitäisi selvittää suullisessa käsittelyssä eikä katsoa vain papereita.

Hänen mielestään on myös erikoista, että vaikka äiti on virallisesti tytön yksinhuoltaja, tällä ei ole mitään merkitystä.

Todetaan, että lapsen etu on jäädä niihin olosuhteisiin, missä hän on lähtömaassa ollut. Ville Punto

Punto ei ole kovin toiveikas lopputuloksen suhteen, koska hallinto-oikeus on hylännyt käännytyksen täytäntöönpanon jo kolme kertaa. Tämä voi ennakoida sitä, että hallinto-oikeus ei tule muuttamaan Maahanmuuttoviraston päätöstä.

Petteri Sopanen / Yle

Migri: Maahanmuuttajalapsen asema ei ole helppo

Maahanmuuttoviraston maahanmuuttoyksikön alaikäisasioiden asiantuntija, ylitarkastaja Eeva-Maria Nieminen korostaa, että virasto ei voi kommentoida Aaltosen tytärpuolen tapausta eikä muitakaan yksittäisiä tapauksia.

Nieminen voi puhua päätösten perusteista ainoastaan yleisellä tasolla. Päätös oleskeluluvasta tehdään kokonaisharkinnan perusteella.

Tuttu ympäristö on lähtökohtaisesti paras ratkaisu, mutta en sano, että se on jokaisessa tilanteessa paras ratkaisu. Eeva-Maria Nieminen

– Osa päätöksistä on kielteisiä ja osa myönteisiä. Siinä otetaan huomioon, että kumpi on juridinen huoltaja, kuka on toiminut tosiasiallisena huoltajana ja kuinka pitkään, kuinka kauan lapsi on ollut vanhempien yhteishuollossa, miten tiivistä se yhteyden pitäminen on ollut eri tavoin, ja miten paljon on vierailtu puolin ja toisin.

– Tuttu ympäristö on lähtökohtaisesti paras ratkaisu, mutta en sano, että se on jokaisessa tilanteessa paras ratkaisu. Se on tilannekohtaista ja tapauskohtaista.

Lapsen etu ei aina tarkoita jäämistä Suomeen. Eeva-Maria Nieminen

– Maahanmuuttajan asema ei koskaan ole helppo, ja vielä vähemmän lapsella. Lapsen etu ei aina tarkoita jäämistä Suomeen.

Nieminen korostaa, että aina on otettava huomioon se, minkälaiset siteet lapsella on kotimaahan ja minkälaiset ovat verkostot siellä, sekä millaiset ovat siteet Suomeen, jossa lapsi on oleskellut ehkä vasta lyhyen aikaa.

Migri: Tosiasiallinen huoltajuus painava peruste

– Huoltaja on se henkilö, joka on tosiasiallisesti huolehtinut lapsesta ja hänen tarpeistaan ja ollut läsnä hänen jokapäiväisessä arkielämässään, sanoo ylitarkastaja Eeva-Maria Nieminen.

– Olemme erityisen kiinnostuneita siitä, kuka tosiasiallisena huoltajana on toiminut. Juridinen huoltaja ei välttämättä ole ollut lapsen elämässä läsnä juuri millään lailla.

Nieminen korostaa, että tosiasiallinen huoltaja ei voi irtisanoutua vastuustaan ilmoittamalla, että ei enää jaksa. Luopumiselle pitää olla painavat syyt.

– Se täytyy perustella ja sen täytyy olla asiakirjamuodossa. Eli paperimuodossa mustaa valkoisella ja siten, että aitous voidaan varmasti varmistaa, mielellään paikallisen notaarin vahvistamana, mutta se ei ole ehdoton vaatimus.

Huoltaja on henkilö, joka on tosiasiallisesti huolehtinut lapsesta ja ollut läsnä hänen jokapäiväisessä arkielämässään.

Mikäli perhesuhteissa tapahtuu muutoksia, ne huomioidaan, sanoo Nieminen, mutta korostaa puhuvansa vain yleisellä tasolla.

Oleskelulupaa voi hakea uudelleen. Aiemman hakemuksen uusiminen sellaisenaan voidaan kuitenkin tulkita pyrkimykseksi pitkittää tilannetta ja hankkia lisäaikaa Suomessa oleskeluun.

– Pitäisi olla aidosti uutta näyttöä ja muuttunut tilanne. Jos oleskelulupahakemus tehdään täysin samoin perustein ja samalla näytöllä kuin aiemmin, niin lopputuloksen ei pitäisi olla erilainen.

Todistuksen saaminen Thaimaasta kiven alla

Harri Aaltonen ja tytön äiti pyrkivät nyt kaikin keinoin hankkimaan näyttöä uutta oleskelulupahakemusta varten. Urakka tuntuu heistä toivottomalta, eikä siitä ole mitään varmuutta, riittävätkö mahdolliset uudetkaan tiedot oleskeluluvan saamiseen.

Perhe on tavoittanut tytön isän Pohjois-Thaimaasta ja isä on valmis perustelemaan kirjallisesti, miksi hän ei enää pysty huolehtimaan tytöstä. Tytön isoäitikin on muuttanut muualle.

Apua ei saa mistään, kaikki on selvitettävä ja hoidettava itse. Harri Aaltonen

Koska tytön isä on käytännössä varaton, Aaltosen perhe on joutunut maksamaan isän matkakulut maaseudulta paikallisten viranomaisten luo. Isä on käynyt kolme kertaa poliisin ja kaksi kertaa notaarin luona.

Notaarin mukaan Thaimaan viranomaiset eivät voi varmentaa isän selvitystä. Asia ei kuulu heille, koska äiti on tytön yksinhuoltaja ja äidillä on jo kaikki tarvittavat viralliset paperit. Jos isältä tarvitaan oikeaksi todistettu selvitys, pyynnön on tultava Suomen viranomaisilta.

Jos jonkinlainen paperi saataisiin aikaiseksi, se olisi vietävä Bangkokiin, jossa asiakirjoja käännetään ja laillistetaan. Harri Aaltonen on varautunut matkustamaan 20 000 kilometriä, jos asian hoitaminen sitä vaatii. Matkustamisen lisäksi myös paperisota maksaa.

– Apua ei saa mistään, kaikki on selvitettävä ja hoidettava itse.

Jokaiselta viralliselta taholta kuulee, että yksittäistapaukseen ei voi ottaa kantaa. Harri Aaltonen

Perhe yrittää myös etsiä lisää näyttöä äidin ja tyttären yhteydenpidon todistamiseksi. Lentolippuja ei ole vuosien varrella talletettu piirongin laatikkoon, eikä läheskään kaikesta yhteydenpidosta jää jälkiä. Tytön äidillä voi kuitenkin olla mahdollisuus pyytää matkustustietojaan Rajavartiolaitokselta.

Harri Aaltonen on pohtinut myös tytön adoptoimista. Hakemuksen käsittely voi kestää vuosia.

Poliisi: Lasta ei käännytetä kiireellä

Harri Aaltosen sydäntä kylmää, kun hän muistelee tapaamista poliisin kanssa syyskuun alussa. Tuolloin perhe sai kuukauden aikaa järjestää tytölle paluu Thaimaahan.

Nyt paluu siirtyy poliisin järjestettäväksi. Harri Aaltosen mukaan heille sanottiin, että tyttö voi saada maahantulokiellon.

Rikoskomisario Jani Stepanoff Hämeen poliisilaitokselta ei voi puhua asiasta kuin yleisellä tasolla eikä ota kantaa siihen, onko asia vireillä. Perhe ei ole tavannut häntä.

Poliisi arvioi, että käännyttämisen valmistelu voi kestää kuukausia. Miki Wallenius / Yle

Stepanoff kertoo, että käännytyksiä Kauko-Itään, muun muassa Thaimaahan, on tehty aiemminkin. Käännytettävä luovutetaan paikalliselle poliisille. Sitä ennen Thaimaan viranomaisten on selvitettävä, kenelle poliisi vuorostaan tytön luovuttaa.

Jos on kyse alaikäisestä, on erityisen tarkkaan mietittävä lapsen etu asiassa. Jani Stepanoff

Käytännössä käännytyksen täytäntöönpanoon voi mennä kuukausia. Stepanoff sanoo, että tällaiset tapaukset eivät ole kiireellisimpiä.

– Jos on kyse alaikäisestä, on erityisen tarkkaan mietittävä lapsen etu asiassa. Jos mietitään yleisellä tasolla alaikäisen lapsen säilöön ottamista, niin siinä pitää olla erittäin korkea kynnys. Kaikilla muilla keinoilla ennen.

Harri Aaltonen on pettynyt asiointiin viranomaisten kanssa. Hän kokee, että tiedon saaminen monimutkaisista asioista on vaikeaa eikä apua saa edes kysymällä, ei kotimaasta eikä ulkomailta.

Onko instanssilta toiselle pompottelulla tarkoitus väsyttää kansalainen, joka yrittää uskoa suomalaisen yhteiskunnan toimintaan? Harri Aaltonen

– Jokaiselta viralliselta taholta kuulee, että yksittäistapaukseen ei voi ottaa kantaa. Tyhjällä fraasilla pääsee pakoon vastuita. Jos näitä maahanmuuttolinjauksia toteutetaan fraaseilla, tulisi päättävien tahojen ja virastojen myös antaa konkreettisia neuvoja ja selkeitä kanavia.

– Vai onko instanssilta toiselle pompottelulla tarkoitus vain väsyttää kansalainen, joka yrittää oikeasti uskoa suomalaisen yhteiskunnan toimintaan?

Aaltonen toivoo, että hänen perheensä kokemukset herättäisivät keskustelua lapsen edun toteutumisesta. Hän ei haluaisi kenenkään muun joutuvan samanlaiseen tilanteeseen.