Saksaa taitamattomalla lapsella ei ole asiaa peruskouluun, totesi kristillisdemokraattisen CDU-puolueen varajohtaja Carsten Linnemann sanomalehti Rheinische Postin (siirryt toiseen palveluun) haastattelussa alkuviikosta. Lausunto on saanut Saksassa aikaan koulutuspoliittisen kohun.

Myöhemmin Linnemann tarkensi sanomisiaan ja oikaisi niistä tehtyjä tulkintoja. Hän korosti haluavansa peruskoulukiellon sijasta esikoulupakon ja kielitasotestit niille lapsille, jotka eivät osaa saksan kieltä. Oppivelvollisuus alkaa Saksassa 6-vuotiaana ja jatkuu täysi-ikäisyyteen.

Kielikysymys on polttava Saksassa, jonka noin 83 miljoonan väestöstä jopa neljäsosa (siirryt toiseen palveluun) on maahanmuuttajataustaisia. Esimerkiksi 43 prosenttia Berliinin kouluista on sellaisia, joissa enemmistö lapsista ei puhu kotonaan saksaa, kertoo sanomalehti Der Spiegel (siirryt toiseen palveluun).

Duisburgin kaupungissa Nordrhein-Westfalenissa (siirryt toiseen palveluun) puolestaan yli 16 prosenttia ensimmäisen luokan aloittavista koululaisista ei osaa saksan kieltä kieltä lainkaan.

Poliitikon puheet tuomittiin populistisina

Linnemannin kielipoliittiset näkemykset aiheuttivat kohahduksen myös siksi, että poliitikko samaan hengenvetoon kertoi olevansa huolissaan Saksaan syntyneistä "rinnakkaisista yhteiskunnista".

CDU-poliitikko Carsten Linnemann sai lokaa niskaansa myös omalta puolueeltaan. AOP

Jyrkästä retoriikastaan tunnettu Linnemann viittasi muun muassa tapaukseen, jossa eritrealaismies työnsi äidin ja pojan junan eteen Frankfurtissa.

Useampi poliitikko myös Linnemannin omasta puolueesta tuomitsi puheet populistisena pauhuna. Vasemmistopoliitikko Katja Kipping varoitti Linnemannia (siirryt toiseen palveluun) sekoittamasta pieniä koululaisia aikuisten tekemiin rikoksiin.

– Eikö hän (Linnemann) tiedä, että Frankfurtin tekijä – jolla ilmeisesti oli psyykkisiä ongelmia – puhui sujuvaa saksaa? Kipping kysyi.

"Lapset ovat juuri siellä, missä heidän pitääkin olla"

Yksi Linnemannin ehdotuksista oli, että kieltä taitamattomien lasten oppivelvollisuutta voitaisiin myös lykätä.

Saksan sosiaalidemokraattien poliitikko Marja-Liisa Völlers totesi ykskantaan, että kieltä osaamattomien lasten poissulkeminen koulumaailmasta nimenomaan edistäisi rinnakkaisten yhteiskuntien syntymistä ja lisäisi sopeutumisongelmia.

– Lapset ovat juuri siellä, missä heidän pitääkin olla. Ei ole olemassa parempaa oppimisympäristöä kuin kouluopetus omanikäisten lasten kanssa, Völlers toteaa saksalaismedioille.

Saksan koulutuksen ja kasvatuksen liiton (VBE) puheenjohtaja Udo Beckmann ehätti kuvailemaan Saksan uutistoimisto dpa:lle, että oppivelvollisuuden muuttaminen olisi "politiikan konkurssijulistus" ja lisäksi se syrjisi pakolais- ja maahanmuuttajalapsia.

Linnemannin saamasta kritiikistä voit lukea esimerkiksi Rheinische Postin (siirryt toiseen palveluun), Die Weltin (siirryt toiseen palveluun) ja Süddeutsche Zeitungin (siirryt toiseen palveluun) jutuista.

Suomessa oppivelvollisuuden lykkäämistä ei pidetä hyvänä ideana

Suomen opetusneuvos Marjo Rissanen ei ole perehtynyt Saksassa virinneeseen kohuun, mutta hänkään ei lähtökohtaisesti pidä oppivelvollisuuden lykkäämistä järkevänä. Suomessa oppivelvollisuus koskee kaikkia Suomessa asuvia lapsia.

– Oppivelvollisuuden lykkääminen ei ole sosiaalisten suhteiden kannalta hyvä idea. Meillä Suomessa kieltä osaamattomat lapset pyritään sijoittamaan sille vuosiluokalle, jolle he lähtökohtaisesti kuuluvat. Suomessa käytäntö on, että samalla luokalla voi olla monentasoisia kielenosaajia, Rissanen sanoo.

Saksassa on käytössä vastaava linjaus. Lisäksi sekä Suomessa että Saksassa osa maahanmuuttajalapsista opiskelee maan virallista kieltä toisena kielenään.

Monissa saksalaiskouluissa enemmistö oppilaista puhuu kotonaan jotain muuta kieltä kuin saksaa. Thielker/ AOP

CDU-poliitikko Linnemann suuntasi kritiikkiään julkisiin oppilaitoksiin viitaten, että lasten kielitaidon puute vaikuttaa opetuksen laatuun.

– Tunnen keskiluokkaisia perheitä, jotka lähettävät lapsensa yksityiseen kouluun, koska julkisten koulujen taso laskee, Linnemann perusteli Rheinische Post -lehdelle.

Yksityisten koulujen suosio on Saksassa kasvussa. Maan tilastokeskuksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan yksityisten koulujen määrä on lisääntynyt neljännesvuosisadassa yli 80 prosentilla. Joka 11. saksalaislapsi opiskelee yksityiskoulussa (siirryt toiseen palveluun), kertoo puolestaan Saksan uutistoimisto dpa:n tuore kysely.

Kielitestit jo 3-vuotiaille?

Linnemann-kohu on puhuttanut paljon myös sosiaalisessa mediassa, jossa moni on kertonut omista kokemuksistaan. Esimerkiksi vihreiden poliitikko Muhterem Aras kirjoitti olleensa täysin kielitaidoton aloittaessaan koulun 12-vuotiaana.

– Kun vieruskaverini huomasi ensimmäisellä tunnilla, että ratkaisin matematiikan tehtävät, sain kirjoittaa ne taululle. Myöhemmin perustin verotoimiston ja minusta tuli osavaltion parlamentin johtaja, Aras sanailee.

Ich sprach kein Deutsch, als ich als 12-Jährige in die Hauptschule kam. Als meine Nebensitzerin in der 1. Stunde sah, dass ich die Matheaufgabe gelöst hatte, durfte ich sie an der Tafel vorrechnen. Später habe ich ein Steuerbüro aufgebaut und wurde Präsidentin @Landtag_BW https://t.co/OhBZNLYiMA — Muhterem Aras MdL (@Muhterem_Aras) 5. elokuuta 2019

Kielitaitureiden menestystarinoita nostetaan mielellään esiin, mutta kaikki lapset eivät opi kieltä yhtä helposti. Muutama vuosi sitten vain noin 65 prosenttia Saksan neljäsluokkalaisista osasi lukea saksan kieltä keskitasoisesti. (siirryt toiseen palveluun)

Lasten kielitaidolle on tehtävä jotakin, siitä Saksassa ollaan yhtä mieltä.

Esimerkiksi Saksan koulutuksen ja kasvatuksen liitto aloittaisi vyyhdin purkamisen päivähoidosta, johon moni lapsi osallistuu ennen koulutaivaltaan. Liitto on arvioinut medioille (siirryt toiseen palveluun), että päivähoidon vähäiset resurssit ja kieliasiantuntijoiden vähäisyys vaikuttavat lasten huonoon kielitaitoon.

Saksassa pohditaan, voitaisiinko lasten kielitaitoa testata jo hyvissä ajoin ennen kouluikää. Thielker/ AOP

Saksassa keskustellaan tällä hetkellä kiivaasti siitä, pitäisikö jo joissakin osavaltioissa käytössä olevat kielitestit ottaa valtakunnalliseen käyttöön.

– Kannatan ehdottomasti maanlaajuista kielitaitotestiä 3- ja 4-vuotiaille, Saksan opettajien liiton johtaja Heinz-Peter Meidinger kertoo Rheinische Postin jutussa (siirryt toiseen palveluun).

Suomessa vastaavia testejä ei ole valtakunnallisesti käytössä, mutta joissakin kunnissa järjestetään maahanmuuttajataustaisille lapsille valmistavia luokkia (siirryt toiseen palveluun). Niissä kielitaitoa opetellaan jo ennen kouluun menoa.

Järjestelyille on tarvetta, sillä vieraskielisten henkilöiden (siirryt toiseen palveluun)määrä on lisääntynyt Suomessa erityisesti tällä vuosikymmenellä. Opetushallituksen tilaston mukaan esi- ja perusopetuksen piirissä oli vuonna 2011 yhteensä miltei 25 000 vieraskielistä oppilasta. Viime vuonna heitä oli lähes 45 000.

Lue lisää:

Suomen kielen opetus oli 20-vuotiaasta Merim Al-Kharsanista liian vaikeaa, siksi hän kirjoitti arabiankielisen oppikirjan kahdella äidinkielellään

Pakolaisnainen Bahar Mozaffari halusi töihin ja tuskastui hitaaseen järjestelmään – Nyt myös suuret kaupungit kaipaavat vauhtia työllistymiseen: "Kielitaito kehittyy kyllä työelämässä"