WhatsApp-viestejä kilahtelee puhelimeen ollessasi auton ratissa.

Houkutteleeko puhelimen vilkaisu, vaikka se onkin kiellettyä? Ei hätää, kohta puhelinta voi räplätä esimerkiksi liikennevaloissa.

Ensi kesäkuussa voimaan tulevan uuden tieliikennelain perustelujen (siirryt toiseen palveluun) (Eduskunta) mukaan teknisen laitteen, eli esimerkiksi puhelimen käyttö olisi sallittua ajoneuvon ollessa pysähdyksissä muun muassa liikennevaloissa tai muun liikenteen pysähtymisen takia.

Laitteen käyttö pysähdyksissä ei kuitenkaan saisi haitata tulevaan tilanteeseen valmistautumista.

Muuten uudessa tieliikennelaissa (siirryt toiseen palveluun) (Finlex) lakipykälä teknisten laitteiden käytöstä liikenteessä on pitkälti sama kuin aiemmassa tieliikennelaissa: moottorikäyttöisen ajoneuvon kuljettaja ei saa ajon aikana käyttää viestintävälinettä pitäen sitä kädessään.

Vaikka laki on menossa löysempään suuntaan, ainakin vuonna 2014 tehdyn tuoreimman Liikenneturvan tutkimuksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) suomalaisten näkemykset puhelimen käytöstä liikenteessä olivat tiukat.

Jopa neljä viidestä piti tuolloin tekstiviestittelyä ja somen selailua ajon aikana vakavana tai erittäin vakavana rikkomuksena. Vakavuudeltaan sitä pidettiin ajokortitta ajoon ja punaisia päin ajamiseen verrattavana.

"En näe muutokselle mitään hyvää tai perusteltua syytä"

Liikenneneuvos Kimmo Kiiski on ollut uuden lain päävalmistelijana liikenne- ja viestintäministeriössä. Hänen mukaansa viestintävälineen käyttöä koskeva uusi sääntely ei ole varsinaisesti ongelmallinen.

– Kyse ei ole liikenneturvallisuudesta, kun auto ei liiku. Mitään laitetta ei edelleenkään saa käyttää niin, että se haittaisi tarkkaavuutta tai liikenteen sujuvuutta.

Myöskään eduskunta ei nähnyt ongelmaa viestintävälineiden käyttöön liittyen lain käsittelyvaiheessa, vaan hyväksyi hallituksen esityksen sellaisenaan kesällä 2018.

Suomalaiset ovat aktiivisia lainrikkojia Hieman yli kolmasosa vastanneista suomalaisista oli (siirryt toiseen palveluun) Liikenneturvan selvityksen mukaan vilkaissut puhelimesta viestin, sähköpostin tai somea autolla ajaessa. Joka toinen suomalainen kertoo ajaneensa ja puhuneensa kännykkään ilman handsfreetä viimeisen 30 päivän aikana. Jopa neljä kymmenestä vastaajasta (siirryt toiseen palveluun) oli joutunut läheltä piti -tilanteeseen kännykän käytön takia. Toisaalta reilu kolmannes kertoi, ettei käytä puhelinta liikenteessä ikinä. Liikennevahinkojen tutkijalautakuntien mukaan matkapuhelimen käyttö on taustariskinä keskimäärin kolmessa kuolemaan johtaneessa onnettomuudessa vuosittain. Puhelimen käyttöä muissa onnettomuustilanteissa ei tilastoida tarkasti. Pienemmissä kolareissa harvemmin kerrotaan puhelimen käytöstä poliisille, vaikka se olisikin ollut osallisena onnettomuuteen. Lähde: Liikenneturva

Liikenneturvan toimitusjohtaja Anna-Liisa Tarvainen ei pidä uutta tulkintaa hyvänä, vaan pitäisi lakitekstissä olevan kiellon sellaisenaan.

– En näe muutokselle mitään hyvää tai perusteltua syytä. Esimerkiksi liikennevaloissa on kaikenlaisia kulkijoita, ja kännykästä tulee turhaa kuormitusta tarkkaavaisuudelle.

Tarvaisen mukaan poliisin tehtäväksi jää tilanteiden tulkitseminen, mikä on haitallista käyttöä ja mikä ei. Liikenneturvan selvitysten mukaan (siirryt toiseen palveluun) puhelimen käyttö pidentää reaktioaikaa puolella sekunnilla.

Kiiski nostaa esiin sen, kuinka paljon autossa on erilaisia teknisiä laitteita ja järjestelmiä jo nyt. Puhelinta ei enää mainita lakitekstissä, vaan laissa puhutaan yleisesti viestintävälineistä.

– Ajoneuvojen hurja digitalisaatio ja automaatio vaikuttavat siihen, että lakiin on vaikea asettaa raja sille, mitä laitteita sallitaan ja mitä kielletään. Kaikki ajon aikainen toiminta vaikuttaa tarkkaavaisuuteen. Kaikkea tekemistä ei voi kieltää, Kiiski sanoo.

Tieliikennelain mukaan mitään teknistä laitetta tai järjestelmää ei saa käyttää niin, että käyttö vaarantaa liikennettä tai haittaa sitä. Timo Sihvonen / Yle

Tarkkaamattomuus on Kiiskin mukaan suurimpia ongelmia liikenteessä kaikille tienkäyttäjille: ei vain auton kuljettajalle, vaan myös jalankulkijalle ja pyöräilijälle.

Tuleva laki katsoo Kiiskin mukaan myös tulevaisuuteen, sillä ajoneuvot uudistuvat sekä tekniset laitteet lisääntyvät ja kehittyvät koko ajan.

Kärsiikö liikenteen sujuvuus?

Oulun poliisin liikenneyksikön johtaja Pasi Rissanen on yllättynyt kuullessaan lain tulkinnasta ensimmäistä kertaa.

Onnettomuuksien lisäksi Rissanen on huolissaan siitä, miten lakimuutos vaikuttaa liikenteen sujuvuuteen kaupungeissa. Jaettu huomio älypuhelimen ja liikenteen kanssa vie keskittymisen pois liikenteestä.

– Saa nähdä, tuleeko liikennevaloissa viivästyneitä lähtöjä yhä enemmän. Silloin risteyksestä ei pääsisi läpi välttämättä lähellekään se määrä, mitä liikennesuunnittelija on suunnitellut.

Jatkossa poliisin pitäisi puuttua puhelimen käyttöön Rissasen mukaan juuri siinä vaiheessa, kun esimerkiksi valoista lähteminen viivästyy puhelimen käytön takia.

– Älylaitteet ovat pahentaneet tilannetta puhelimen käytön osalta liikenteessä. Arkipäiväinen viestittely on lisääntynyt huomattavasti.

Liikenneturvan toimitusjohtaja Anna-LiisaTarvainen epäilee Rissasen tavoin liikenteen sujuvuutta, mikäli liikennevaloissa aletaan käyttämään esimerkiksi puhelinta.

– Moniko somettaja pudottaa puhelimen risteyksessä, kun valo vaihtuu ja lähtee sujuvasti liikkeelle?

Kajaanilaisen autokoulun opettaja Esko Kurkinen muistuttaa, että vaikka laitetta käyttäisi vain risteyksessä, huomio kiinnittyy jo ennen pysähdystä kännykkään ja toisaalta myös sen jälkeen.

Autokoulussa Kurkinen kertoo opastavansa laittamaan puhelimen aina äänettömälle autolla ajaessa. Opetustilanteissa voi hyvin huomata, miten keskittyminen herpaantuu, jos äänet jäivätkin päälle.

– Se aiheuttaa tunteen, että puhelimeen on välttämätöntä vastata, vaikkei se oikeasti olisi niin tärkeä viesti tai puhelu.

Mitä mieltä olet uudesta lakipykälästä? Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Lisätty juttuun 15.11.2019 klo 9.49, että eduskunta hyväksyi tieliikennelain kesällä 2018.