Talitiaisparvi keksi hyödyntää lehmien utareita ravintolähteenä. Maanviljelijän vahingot nousivat kymmeniin tuhansiin.

Talitiaisten kekseliäisyys koitui muutaman lappilaislehmän kohtaloksi. Kuvituskuva. Aleksanteri Pikkarainen, Minna Jalovaara

Lapissa usealla maatilalla kävi syksyllä niin, että talitiaiset alkoivat syödä eläviä lehmiä. Lehmiä sairastui utaretulehduksiin ja joutui hoitoon, teuraaksi ja jopa suoraan lopetettaviksi.

Vahingot nousivat kymmeniin tuhansiin euroihin. Asiasta kertoi keskiviikkona Maaseudun Tulevaisuus.

Simolainen lypsykarjatilallinen Tuomo Leinonen kertoo, että tinttiparvien uhreiksi joutui hänen tilansa lisäksi kaksi muuta tilaa: toinen niin ikään Simossa, toinen kauempana.

– Koskaan aiemmin ei ole ollut tämmöistä ongelmaa, hän päivittelee.

Kova piikki lompakkoon

Navettaan ilmaantui muutama talitiainen jo marraskuun puolen välin jälkeen.

Tiaisille oli jo aiemmin laitettu oma ruokintapaikka noin sadan metrin päähän, jotta ne pysyisivät poissa navetasta. Aiempina talvina tämä on riittänyt, mutta nyt ei.

– Ne ajettiin navetasta ulos.

Talitiainen on sosiaalinen ja älykäs. Talvisin tiaiset parveutuvat ruuanhankinnan ja vartioinnin tehostamiseksi.

Seuraavana aamuna tiaisia oli navetassa jo melkein 20 ja lehmien piina alkoi.

– Huomattiin, että ne nykivät vetimiä, eli utareissa olevia nisiä, jossa maito kulkee.

Muutama päivä meni, kun lehmille alkoi ilmestyä ensimmäisiä tulehduksia. Leinonen hoiti karjaansa ensin antibiooteilla, mutta kaikkia lehmiä ei saatu parannettua.

– Muutama piti lopettaa, muutama saatiin teurasautoon. Semmoinen aika raskas piikki tuli, kun joutui seitsemän lehmää poistamaan vasten tahtoaan navetasta.

Tiaiset saatiin pysymään pois, kun navettaan asetettiin lisää verkkoja. Jokaisessa ikkunassa ja hormissa on ollut tähänkin asti verkot, mutta silti tiaisia on voinut päästä pujahtamaan sisään.

– Se on niin ovela lintu. Sehän on sellainen matkijalintu, että se kertoo kavereillekin.

Nyt linnut ovat pysyneet ulkona.

Maatilalle tiaisten yllätyshyökkäys oli iso tulonmenetys.

– Kyllä se kipuaa yli 20 000 euron se vahinko: Poistetut lehmät, hoitokulut ja menetetty maitomäärä.

Kekseliäs ja runsas

Birdlife Suomen tiedottaja Jan Södersved sanoo, että ilmiö on hänelle uusi, mutta järin yllättynyt hän ei talitiaisten metkuista ole.

– Tintithän ovat kekseliäitä.

Esimerkiksi ruokinnan läheisyys on voinut kutsua tiaisia ympäristöön paljon. Riittää, että yksi yksittäinen yksilö on keksinyt maitorasvan lähteen ja kutsunut tämän jälkeen muutkin apajille.

– Ei ole sanottua, että se on pysyvä uusi ilmiö, vaan voi olla muutaman yksilön varassa oleva juttu.

Talitiaisten ruuanhankinnassa on aiemminkin nähty vastaavia outouksia. Muutama vuosi sitten Yle uutisoi eläviä lampaita nokkineista talitinteistä. Tiedetään talitiaisten käyneen toisten lintujenkin kimppuun.

– Kymenlaaksossa oli näitä urpiaisia nokkivia talitiaisia. Siinä on ilmeisesti ollut samanlainen tapaus, että aluksi yksi talitiainen on huomannut, että nämä huonokuntoiset urpiaisethan voivat käydä vaikka ruuasta.

Klassikkoesimerkin Södersved kertoo Britteinsaarilta. Siellä takavuosikymmeninä kuljetettiin aamuisin maitoa kuisteille. Lasisissa pulloissa oli muoviset kannet.

– Talitiaiset oppivat nokkimaan nämä kannet ja litkimään tuoretta maitoa.

Syksyisin talitiainen tutkii tulevan talvireviirinsä ravintoresursseja. Se saattaa nokkia ikkunoiden tiivisteet, pahvilaatikot ja mitä milloinkin. Ruokinnoille samat tiaiset saattavat palata vuodesta toiseen.

Talitiainenkin on muuttolintu. Osa suomen tinteistä muuttaa lähimaihin etelään. Talviruokinnat ovat vaikuttaneet merkittävästi siihen, että tali- sekä sinitiainen ovat nykyisin Suomen runsaimpia talvilintuja. Talitiainen on ollut Birdlifen pihabongaustapahtumassa runsain laji 12 kerralla 14:sta. Södersved arvioi, että talitiaisia elää Suomessa talvisin seitsennumeroinen luku, siis yli miljoona.

– Talvikanta olisi olennaisesti pienempi, jos ruokintaa ei olisi.

On vaikea sanoa, miten maatalouden tiaisvahinkoja voitaisiin ehkäistä.

– Jos on mahdollista, estää pääsy pihatoihin, joista ilmeisesti on ollut kyse. Muussa tapauksessa varmaan se, että ei pidä lähistöllä ruokintoja, jotka houkuttelevat tiaisia.

Talitiaisia ja muita talvilintuja lasketaan taas reilun viikon kuluttua 25.–26. tammikuuta järjestettävässä pihabongaustapahtumassa.