Ydinvoimayhtiö Fennovoiman pääkonttorin muutto Helsingistä Pyhäjoelle kuulostaa isolta uutiselta, mutta taloudellisesti tarkasteltuna yhtiön kotipaikan vaihdoksella Helsingistä Pyhäjoelle ei ole merkitystä.

Fennovoima ei tule virallisesti ja verotuksellisesti koskaan tuottamaan voittoa, mikä puolestaan tarkoittaa sitä, että ydinvoimayhtiö ei myöskään maksa yhteisöveroa kotikuntaansa.

Mistä tässä oikein on kyse?

Mankala-malli pirstaloi verotuksen

Pyhäjoen ja Olkiluodon ydinvoimahankkeet perustuvat niin sanotulle Mankala-mallille. Siinä yhtiö tuottaa energiaa osakkailleen omakustannushintaan, eli Mankala-yhtiö ei tuota koskaan voittoa. Tämä tarkoittaa myös sitä, että yhtiö ei maksa osinkoa osakkailleen.

Näin siis virallisesti. Epävirallisesti yhtiön osakkaat voivat hyötyä edullisesta energiasta, jos ne saavat sitä alle markkinahintaan ja myyvät eteenpäin kalliimmalla.

Verottajan on vaikea puuttua tähän suoraan, koska voitto pirstaloituu useille eri osakkaille, eikä heidän omistamaansa yhtiöön, joka tekee virallisesti nollatulosta tai tappiota. Osakasyhtiöt puolestaan maksavat mahdollisen yhteisöveron kotikuntaansa eikä laitospaikkakunnalle.

60-luvun peruja

Mankala-periaate on energia-alan erikoisuus, joka vakiintui 1960-luvulla isojen energiahankkeiden toteuttamiseksi. Ydinvoimayhtiöiden lisäksi periaatetta käytetään myös tuuli- ja vesivoimatuotannossa.

Korkein hallinto-oikeus on vahvistanut mallin kahdella päätöksellään vuosina 1963 ja 1968. Oikeudessa käsiteltiin juurikin verotuksen hajaantumista voimalaitoskunnista osakaskuntiin.

Hintakikkailumahdollisuuden takia Mankala-yhtiöitä on kritisoitu peitellystä osingonjaosta osakkailleen. Näin tekivät myös vihreiden europarlamentaarikot Satu Hassi ja Heidi Hautala vuonna 2010, jolloin he jättivät Mankala-mallista kirjallisen kysymyksen EU-komissiolle. Se ei kuitenkaan johtanut toimenpiteisiin.

Näiden päätösten myötä mallin luulisi houkuttelevan muidenkin alojen yrityksiä, mutta näin ei ole käynyt. Yhtiön ja osakkeenomistajien välillä liikkuvan hyödykkeen mahdolliseen alihinnoitteluun liittyy verotuksellisia riskejä.

Fennovoiman yhteisöverolupaus Pyhäjoelle

Ydinvoimayhtiöt Fennovoima ja TVO eivät liikoja korosta Mankala-malliin verovaikutuksia.

Miljardiyhtiöt eivät siis maksa yhteisöveroa kuntiin, joissa ne toimivat. Fennovoiman kohdalla voisi jopa kysyä, että olisiko yhtiön pitänyt avata yhteisöveromallia tarkemmin vuoden 2009 periaate- ja vuoden 2014 täydennyshakemuksessaan.

Lainaus vuoden 2014 täydennyshakemuksesta (siirryt toiseen palveluun):_ Pyhäjoen kunnan verotulot kasvavat kiinteistö-, kunnallis- ja yhteisöverojen vuoksi._

Kummassakaan hakemuksessa ei suoraan mainita, että yhtiö itse ei tule maksamaan yhteisöveroa. Se toki on pääteltävissä siitä, että yhtiö ei tee voittoa.

Käytännössä yhtiön yhteisöverolupaus viittaa välillisiin kulutus- ja verovaikutuksiin, joita muut yritykset mahdollisesti tuottavat Pyhäjoelle. Näin voi päätellä hakemuksissa olevasta kaaviosta, joka kuvaa hankkeen talous- ja työllisyysvaikutuksia.

Fennovoiman mukaan Mankala-periaate, ja sen tuomat verohyödyt on selostettu kattavasti eri hakemuksissa. Laajin selvitys yhteisöveroista annetaan vuoden 2008 ympäristövaikutusten arviointiselostuksessa (siirryt toiseen palveluun).

Kiinteistö- ja kunnallisverot kilahtavat kunnan kassaan

Yhteisöverojen puute tuskin harmittaa Pyhäjoen kuntaa, jolle on luvassa miljoonien veropotti joka vuosi, jos Fennovoima saa rakentamisluvan Hanhikiven ydinvoimalalleen.

Ydinvoimalasta saatavien vuotuisten kiinteistöverojen määräksi on arvioitu Pyhäjoella 3-5 miljoonaa euroa. Lisäksi seudulle muuttavat sadat fennovoimalaiset tuovat kaivattuja veroeuroja seudun kuntiin.

Muuttamalla Pyhäjoelle Fennovoima osoittaa sitoutumistaan Pohjois-Suomen pieneen kuntaan, mutta yhtiön kotipaikan muutoksella on lähinnä vain imagomerkitys.