Lentopommit ovat säilyneet hyväkuntoisina osittain mutaan hautautuneena yli 70 vuoden ajan. Pommit ovat kasassa järven pohjassa.

– Ne ovat säilyneet pohjassa hyväkuntoisina, räjähdysaineet ovat toimintakuntoisia ja rungot ehjiä, sanoo nostotöitä johtava kapteeni Kimmo Kulonen Karjalan Prikaatista.

Valtaosa räjähteistä on 50 kilon painoisia saksalaisvalmisteisia betonisirpalepommeja, mutta joukossa on myös suurempia 250 kilon lentopommeja.

Puolustusvoimat on valmistellut nostotöitä vuoden ajan. Nostotöiden on arvioitu kestävän koko helmikuun, mikäli kelit sallivat jäällä työskentelyn.

– Sää on suurin huolen aiheemme tällä hetkellä. Jos nostoavanto kasvaa liiaksi tai jää heikkenee, joudumme keskeyttämään nostotyöt. Niitä voidaan jatkaa kesällä lautalta tai sitten jäädään odottamaan ensi talvea, sanoo Kulonen.

Lappeenrannan pommikasat ovat osoittautumassa sodan jälkeen suurimmaksi yksittäiseksi lentopommien räjähdelöydöksi.

– Lentopommien osalta tällaista upotusta ei ole tullut vielä vastaan. Pienmateriaalia on löytynyt runsaasti Kuopiosta ja Iisalmesta, mutta näin isoja tuotteita ja näin suurta määrää ei ole aiemmin tavattu, jatkaa kapteeni Kulonen.

Lentopommit haudattiin valvontakomission pelossa

Pommit ovat peräisin läheisestä Voisalmen saarella sijainneesta asevarikosta, joka vastasi Lappeenrannasta ja Taipalsaarelta operoineiden lentojoukkojen täydennyksistä. Sodan päätyttyä pommit kävivät tarpeettomiksi.

– Tuli kiire hävittää ne ennen valvontakomission tuloa, kertoo upotusta seurannut lappeenrantalainen Tauno Inki.

Inkin mukaan pommeja vetämässä oli kymmenkunta hevosta ja lastit upotettiin kahdesta jäähän tehdystä reiästä Saimaaseen. Sen jälkeen asia unohdettiin vuosikymmeniksi.

Puolustusvoimat hävitti vuosikymmenien ajan räjähteitä upottamalla niitä vesistöihin. Tarkkaa määrää tai upotuspaikkoja ei kuitenkaan tiedetä, sillä toiminnasta ei yleensä pidetty kirjaa. Niinpä Saimaalla Lappeenrannassa tehty pommilöyty on rauhan ajan suurin upotettujen räjähteiden löytö.