Esimerkiksi opiskeleva yksinhuoltaja pärjää ensi vuonna paremmin, kun taas suurimpia maksajia ensi vuoden budjettiehdotuksen mukaan ovat keski- ja suurituloiset.

Pääministeri Antti Rinteen (sd) hallituksen ensimmäisessä budjettiehdotuksessa riittää vielä perkaamista, mutta ehdotuksen voittajat ja häviäjät alkavat olla pääpiirteissään selvillä.

Ensi vuonna eläkeläisten ostovoima kasvaa pienten eläkkeiden korotuksen takia kasvaa vahvimmin. Reaaliset tulot lähtevät 2,5 prosentin kasvuun. Omistusasujien matala inflaatio avittaa nousua.

Hyvätuloisen perheen verotus sen sijaan kiristyy selvästi, mikä rajoittaa ostovoiman kasvua.

Pienituloisen yksinhuoltajan ansiot kasvavat hieman tulonsiirtojen ansiosta, mutta toisaalta vuokrat heikentävät ostovoimaa suhteessa omistusasujiin.

Perusturvan korotus tuo helpotusta työttömälle, mutta kun mukaan laskee asuinmenot ja työttömän kotitalouksiin eniten iskevän inflaation, ostovoima kehittyy kaikista ryhmistä heikoimmin.

Ennusteet käyvät ilmi Palkansaajien tutkimuslaitoksen (PT) tuoreista laskelmista, jossa on tarkasteltu budjettiehdotuksen vaikutuksia erilaisille esimerkkitalouksille.

Laskelmat tarkentavat heti budjetin jälkeen esitettyjä näkymiä siitä, millaiselta ensi vuoden ansiotulokehitys näyttää erilaisille perheille ja yksinasujille. PT:n laskelmissa mukana ovat budjettipäätösten lisäksi myös asuntolainojen hoitokulut, vuokra, inflaatio ja ansiotulon kehitys.

– Oletamme että työehtosopimukset johtavat suunnilleen samanlaisiin korotuksiin kuin on voimassa olevissa sopimuksissa, PT:n ennustepäällikkö Ilkka Kiema kertoo.

Katso alla muutokset esimerkkiperheiden nimellistuloissa, käytettävissä olevissa reaalituloissa ja verojen osuuksissa bruttotuloista.

– Kyllä suurimpia hyötyjiä ovat pienituloiset eläkeläiset, joille tulee takuueläkkeen 50 euron kuukausikorotus, sanoo ekonomisti Olli Kärkkäinen Nordeasta.

– Samoin muut lähinnä pienituloiset kotitaloudet, jotka hyötyvät muun muassa perusturvan tasokorotuksista.

Perusturvaan eli kuntoutusrahaan, sairaus- ja vanhempainpäivärahaan, peruspäivärahaan ja työmarkkinatukeen tulee 20 euron korotus, jonka kustannusvaikutus on valtiolle noin 40 miljoonaa euroa.

– Opiskelijoille tulee pieni lisä lähinnä indeksiin sitomisen kautta, ja opiskelijoille, joilla on lapsia tulee huoltajakorotuksesta isompi potti 25 euroa kuussa. Vähintään neljälapsisten perheiden ja yksinhuoltajien lapsilisiin tulee korotus.

– Mutta toki tässä on hyvä huomioida, että erot tuloluokkien sisällä ovat suuria, Kärkkäinen toteaa.

Kärkkäinen arvioi, että budjettiehdotuksessa voiton puolelle jäisi ehkä noin miljoona suomalaista. Sekä Nordean että Veronmaksajien laskujen mukaan budjettiehdotus on kuitenkin yleisesti kuluttajien ostovoimaa heikentävä.

Voittajien ja häviäjien arviointia vaikeuttavat kuitenkin esimerkiksi valmisteveroihin suunnitellut korotukset. Niinpä myös perusturvan korotuksia saavan suomalaisen kukkaroon voi jäädä entistä vähemmän, jos hän tupakoi, autoilee ja juo paljon virvoitusjuomia.

– Tarkemmin näitä pystytään arvioimaan vasta kun varsinainen talousarvioesitys julkaistaan lokakuussa, sillä silloin voimme tehdä käytännön mikrosimulaatiolaskelmat.

Kärkkäisen ja Veronmaksajain keskusliiton mukaan suurimmat häviäjät löytyvät keski- ja suurituloisista.

– Tupakoiva, paljon autoileva eli polttoainetta kuluttava, työssäkäyvä keski- ja parempituloinen, jolla on asuntovelkaa ja on käyttänyt kotitalousvähennystä. Häneen osuu oikeastaan kaikki veromuutokset, luettelee Veronmaksajien pääekonomisti Mikael Kirkko-Jaakkola.

Veronmaksajien mallilaskelman mukaan esimerkiksi 5 754 euron kuukausipalkkaa ansaitsevan veroaste kiristyy puolella prosenttiyksiköllä 38,8 prosenttiin, mikä tarkoittaa 360 euron veronkorotusta.

Tänä vuonna asuntolainan koroista voi vähentää verotuksessa 25 prosenttia. Ensi vuonna vähennyskelpoista on enää 15 prosenttia. Kotivähennyksen osuutta työkorvauksissa lasketaan 40 prosenttiin ja palkoissa 15 prosenttiin. Lisäksi kotitalousvähennyksen enimmäismäärää alennetaan 2 250 euroon. Nyt vähennyksen enimmäismäärä on ollut 2 400 euroa.

– Lisäksi hallitusohjelmassa on myöhemmin voimaan tulevia uudistuksia energiaverotukseen, Kirkko-Jaakkola sanoo.

Polttoaineveroja aiotaan korottaa kuluttajahintaindeksin nousua vastaavasti ja kiinteistöjä kannustetaan siirtymään öljystä muihin lämmitysmuotoihin.