A földrajzi helyek elnevezésével és kialakulásával (toponímia) a nyelvészeten belül helynév-etimológia foglalkozik, ezen belül a településnevek kialakulásával a helynévtan-helynévkutatás. Településeket sokféleképpen neveztek el, például a földrajzi adottság (hegy, víz), az alapító törzsfő vagy nemzetség, a templomának nevet adó szent, a település funkciója (vár, bánya, határőrség, híd), vagy az ott élők nemzetisége alapján.



Ebben az anyagunkban azt mutatjuk be a magyar nevű települések alapján, hogy hol vannak a Kárpát-medencében várak, bányák, merre találhatók a szentek, ősi nemzetségek és törzsek, valamint egyes népcsoportok nevét viselő települések. Ezek mellett látható lesz, hol vannak a "régiek" és az "újak", az "alsók" és a "felsők", továbbá a "határok". Az anyag végén bibliográfiát és módszertant is közlünk.