“Üllatus on ka see, et põllumajandushooaeg lõppeb 31. juulil,” märkis Kivimägi. “Selle vastu on kõik töösturid, tööandjate keskliit, kaubandus-tööstuskoda, ettevõtjad. Neid ei kuulata asjades, milles nad on teadlikumad kui poliitikud. See ei ole demokraatlikule ja tsiviliseeritud riigile kohane. See lööb hiljem väga valusalt tagasi meile.”

Küsimusele, kas president võib jätta seaduse välja kuulutamata, vastas Kivimägi, et teoreetiline võimalus on olemas. “On argumente, mida kaaluda,” ütles ta. “Kindlasti mõtleb president sellele samale välismaalaste ja tööjõu teemale, aga tõenäoliselt kuulutab ta seaduse välja.”

Tööandjate keskliidu tegevjuht Arto Aas väitis riigikogule esitatud arvamuses, et seadus ei tohiks takistada nende välismaalaste töötamist Eestis, kes täidavad ametikohti, kuhu kohapealt ei ole võimalik sobivaid töötajaid leida. “Tööandjate keskliit on seisukohal, et pikaajalisena võib see otsus hakata majandusarengu ja heaolu kasvu väljavaateid piirama, sest juba praegu on paiguti oskustöölistest puudus.”

Välismaalasi võib ilma põhjenduseta kinni pidada

Lisaks jõustub seadusemuudatus, mis lubab rahvusvahelise kaitse taotlejat kinni pidada ilma põhjendava osata, kui kohtule on esitatud “erakordselt suur hulk rahvusvahelise kaitse taotleja kinnipidamise taotlusi”. Toomas Kivimägi ütleb aga, et tegelikult ei ole Eestis sadu ja tuhandeid selliseid juhtumeid, mistõttu kohtud oleksid väga hõivatud. “Siin on vastuolu,” märkis ta.

Eelnõu seletuskiri põhjendab: juba 500 välismaalase kinnipidamise loa taotluse läbivaatamine on halduskohtu jaoks liiga suur koormus.