De unge lytter tilsyneladende til politikerne, erhvervslivet og samfundsdebatten, når de skal til at studere videre, og vælger i stigende grad naturvidenskabelige og tekniske uddannelser med gode jobudsigter.

Det fremgår af en ny opgørelse fra Danske Universiteter, der når frem til, at bachelor- produktionen på universiteterne nu for første gang er større inden for teknik og naturvidenskab (nat-tek), end inden for humaniora (hum). Således blev der sidste år uddannet 5.281 bachelorer inden for nat-tek, hvilket er 37 flere end inden for hum. Tilbage i 2007 var tallene henholdvis 2.670 og 3.390.

På samme måde bekræfter det samlede optag på universiteterne sidste år, at de unge i stigende grad vælger nogle af de uddannelser, hvor der ifølge bl.a. Dansk Industri (DI) er størst efterspørgsel efter arbejdskraft. I 2015 udgjorde bacheloroptaget på hovedområ- derne naturvidenskab, sundhedsvidenskab og teknik 42 procent, hvilket er ni procentpoint flere end i 2007.

Direktør for Danske Universiteter, Jesper Langergaard, ser udviklingen som udtryk for, at de unge lytter til samfundsstemningen og søger derhen, hvor jobbene i højere grad er.

»Der har i mange år været fokus på, at de skulle vælge natur og teknik. Helt fra folkeskolen har man talt om, at man skulle øge de unges interesse for det, og det er nok det, der slår igennem nu,« siger han.

DI: Glædelig udvikling

Ifølge den nye opgørelse betyder udviklingen også, at en større andel af optaget på universiteternes to-årige kandidatuddannelser i dag er på naturvidenskab, sundhedsvidenskab og teknik, der bliver omtalt som de »våde« fag. Omvendt bliver der optaget færre på det, der bliver kaldt de »tørre« fag, altså humaniora og samfundsvidenskab. Sidste år udgjorde kandidatoptaget på de våde fag 37 procent, mens det for ni år siden var 28 procent.

Ifølge underdirektør i DI Charlotte Rønhof er det »glædeligt, at flere unge søger de uddannelser, som der er så stort behov for på arbejdsmarkedet«. Men som hun siger, så »er der stadig et mismatch mellem udsigten til, hvor mange vi uddanner inden for de her områder, og hvor stort behovet er«.

»Det går den rigtige vej. Men der er stadig udsigt til, at vi kommer til at mangle arbejdskraft,« understreger hun:

»Der er dog ingen tvivl om, at de unge lytter. De er stigende grad optaget af at kunne finde et job bagefter og søger derfor mere erhvervsrettet.«

Men udviklingen har ikke for alvor ramt virksomhederne endnu, vurderer uddannelses- og forskningspolitisk chef i Dansk Erhverv, Mette Fjord Sørensen. Hun henviser til, hvordan Dansk Erhvervs medlemsvirksomheder stadig har svært ved at finde medarbejdere inden for ikke mindst IT.

»Vi kan ikke se en effekt endnu. Virksomheder generelt leder med lys og lygte efter folk med IKT-kompetencer (informations- og kommunikationsteknologi, red.),« siger hun og oplyser, at cirka en tredjedel af virksom- hederne forgæves forsøger at rekruttere nye medarbejdere:

»Men på optagene på uddannelserne kan vi se tendensen.«

De unge tænker i job

Ingeniørforenings IDAs formand, Thomas Damkjær Petersen, hæfter sig ved, at bachelorproduktionen inden for nat-tek er steget med cirka 1.000 studerende årligt fra 2013-2015.

»Når en prognose fra den teknologiske alliance Engineer the future viser, at vi vil mangle 13.500 højtuddannede med teknisk og naturvidenskabelig baggrund i 2025, er det en udvikling, som forhåbentlig fortsætter,« forklarer han.

Charlotte Rønhof vurderer, at global, økonomisk krise kan have bidraget til udviklingen. Altså at unge tænker i job. Dertil kommer, at udviklingen ifølge såvel Charlotte Rønhof som Mette Fjord Sørensen også er delvist betinget af de senere års dimensionering af ikke mindst humanistiske uddannelser, så der i dag er færre studiepladser på såkaldt brødløse fag.

»Man kan frygte, at når der rigtig kommer gang i hjulene igen, så vil de unge i stigende grad vende tilbage til det her med at vælge uddannelse alene med hjertet. Hvor vi siger, husk nu at vælge med både hjerte og hjerne,« fortæller hun.

Kulturskifte

Venstres uddannelses- og forskningsordfører, Jakob Engel-Schmidt, taler om om et kulturskifte. At det i dag i højere grad bliver forbundet med anerkendelse at vælge en uddannelse, der handler om tal, teknik og fakta.

»Der er en udvikling i gang, og den er i høj grad genereret af det, jeg vil kalde en alliance mellem civilsamfundet og uddannelsessystemet hele vejen fra skolen og op til universiteterne. Det er i flere kredse prestigefyldt at tage en spændende uddannelse inden for noget, der ikke nødvendigvis lugter at samfundsvidenskab eller politisk kommunikation,« som han siger:

»Det handler ikke om at forklejne værdien af en humanistisk uddannelse. Der er mange rigtig gode uddannelser på humaniora. Men når vi nu ved, at omkring 60 procent af dem, der skal studere i fremtiden, skal uddannes til det private arbejdsmarked, så bekræfter det bare, at der er brug for medarbejdere, der har taget naturvidenskabelige og tekniske uddannelser.«

Han understreger, at Venstre »kommer til at skubbe yderlige til udviklingen«, når der skal forhandles politisk om et nyt taxametersystem til finansieringen af de videregående uddannelser.

»Vores ønske med en reform er, at den tilgodeser matchet mellem høj kvalitet i uddannelsen, og at man får arbejde bagefter,« siger han:

»Det er vigtigt med en bred politisk reform mellem Folketingets partier, så uddannelserne kommer til at kende og kunne forudsige deres økonomi.«