Hvis Danske Bank havde lyttet til en intern whistleblower, kunne banken allerede i 2013 have lukket for pengestrømme fra kriminelle aktiviteter i Rusland.

Det fremgår af en 27 sider lang rapport fra Finanstilsynet, som i klare vendinger kritiserer ledelsen i Danske Bank for ikke at håndtere problemerne med hvidvask i bankens estiske afdeling i tide. Ifølge rapporten blev der først lukket ned for de mistænkelige primært russiske kunder i 2016.

En central kilde i rapporten er en whistleblower, der i 2013 havde en central stilling i afdelingen i Estland.

Men i P1-programmet Følg Pengene fortæller direktør, Jesper Berg, at Finanstilsynet ikke har kontaktet whistlebloweren i forbindelse med rapporten, der har ført til otte påbud og otte påtaler mod Danske Bank.

- Vi har overvejet, om vi skulle kontakte ham. Men en række forhold gjorde, at vi besluttede ikke at gøre noget. Hensynet til fortroligheden i sagen gjorde, at vi ikke var 100 procent sikre på, hvor han var i verden, siger Jesper Berg.

'Væsentlige mangler'

Til Berlingske fortæller whistlebloweren i dag, at rapporten fra Finanstilsynet har 'væsentlige mangler'. Men selv om en stor del af rapporten handler om whistleblowerens advarsler, har Finanstilsynet altså ikke rakt ud efter den centrale kilde.

- Vi gik rundt om den beslutning i lang tid. Vi vurderede, at det ville være i strid med en række ting, siger Jesper Berg.

Han bekræfter, at han ligger inde med navn og telefonnummer på whistlebloweren, oplysninger han har modtaget fået fra det estiske finanstilsyn.

Læs også : Finanstilsynet om Danske Bank-skandale: Der var hul i alle forsvarslinjer

- Vores udgangspunkt er, at han er enormt velkommen til at kontakte os. Man kan altid vurdere frem tog tilbage, men i vores samlede vurdering lagde vi til grund, at det skulle vi ikke gøre, at det også var et spørgsmål om selvinkriminering, siger Jesper Berg.

Læs også : Overblik: Danske Bank trækker et spor af kritik efter sig

Men ifølge professor i forvaltningsret Carsten Michael Henrichsen er der ikke nogen juridisk forhindring for at kontakte whistlebloweren og bruge hans vidneudsagn i en rapport om ledelsessvigt i Danske Bank.

- Jeg er ikke bekendt med nogen juridiske forhindringer for, at man fra tilsynets side kan vendte tilbage til whistlebloweren. Specielt ikke, hvis man har et spørgsmål til sagen, siger Carsten Michael Henrichsen til Berlingske i dag.