Medier, der overtræder Facebooks foto-regler, bliver udelukket i 24 eller 48 timer. Men Facebook vil ikke oplyse Journalisten, om otte udvalgte pressefotos vil føre til karantæne. ”Facebook kommenterer ikke konkrete eksempler,” lyder det

Danske medier skal hver dag vurdere, om de overholder Facebooks fotopolitik eller ej. Er billederne af Simon Spies’ morgenbolledamer over stregen? Er Røde Mors logo? Går grænsen ved nyhedsbilleder af ydmygede krigsfanger?

Hvis medierne overtræder reglerne, risikerer de at blive udelukket fra Facebook i 24 eller 48 timer. Som Journalisten skrev i går, undgår medierne så vidt muligt fotos, der kan føre til udelukkelse.

Chefredaktør på Vice Benjamin Kürstein forklarede:

”Vi vælger, hvis ikke dagligt, så i hvert fald ugentligt, andre billeder til vores historier på Facebook, end dem vi oprindeligt har brugt som bærende illustration på vores hjemmeside, da vi ved, at det vil føre til en blokering på Facebook, hvis vi ikke tager denne forholdsregel.”

Kristoffer Pinholt, digital chefredaktør på TV 2, sagde:

»Hvis vi for eksempel skal dække en kunstudstilling på Kongens Nytorv, hvor nøgne menneskekroppe er udstillet, ville vi vælge et billede, der ikke bryder Facebooks politik på området. Eller vi ville sløre billedet.«

Ingen numser og brystvorter

Journalisten har bedt Facebooks presseafdeling om at give nogle råd til medierne om, hvordan de holder sig på den sikre side og undgår karantæne. Vores henvendelse førte til et mailsvar fra Spotlight PR, der laver pressearbejdet for Facebook i de nordiske lande.

Mailen henviser blandt andet til de standarder, der fremgår af Facebooks hjemmeside.

Her fremgår det, at Facebook har en global politik, hvor man fjerner fotos af kønsdele, numser og kvindebryster (hvis man kan se brystvorterne). Det er ok at vise ammende kvinder og kunst, hvor der optræder nøgenhed.

Det er ikke tilladt at vise billeder af krig, vold eller ulykker, hvis hensigten er at forherlige det, billederne viser.

Men hvor går den grænse i praksis?

Journalisten har i en ny mail spurgt Facebook til en række fotos, som har været bragt i medierne. Vi spurgte, om disse otte billeder ville blive slettet fra Facebook.

”Facebook kommenterer ikke konkrete eksempler. Jeg vil derfor igen henvise til Facebooks Community Standards,” lyder svaret fra Alice Käck, Spotlight PR, på vegne af Facebook.

Herunder bringer vi de otte billeder. Journalisten har også bragt to af dem på vores Facebook-side.

Rejsekongen Simon Spies fik massiv medieomtale i 1972, da han og en gruppe såkaldte morgenbolledamer holdt reception uden en trevl på kroppen i Husmanns Vinstue i København.

Er billedet en overtrædelse af Facebooks billedpolitik?

Foto: Preben Niemeyer/Polfoto

AP-fotografen Eddie Adams tog i 1968 et billede af en sydvietnamesisk politichef, der henretter en officer fra Vietcong på åben gade i Saigon. Billedet er et af de meste kendte fotografier fra Vietnamkrigen, og Eddie Adams vandt Pulitzerprisen for billedet i 1969.

Er billedet en overtrædelse af Facebooks billedpolitik?

Foto: Eddie Adams/AP/Polfoto

I happeningen ’Den kvindelige Kristus’ vandrede kunstneren Lene Adler Pedersen i 1969 gennem Børsen, nøgen bærende på et kors.

Er billedet en overtrædelse af Facebooks billedpolitik?

Foto: Polfoto

I januar 2015 var der vinterbader-festival i Skagen. Billeder herfra førte til, at vinterbadernes facebookgruppe blev lukket i 24 timer af Facebook.

Er billedet her en overtrædelse af Facebooks billedpolitik?

Foto: René Schütze/Polfoto

Den feministiske bevægelse Femen bliver ofte omtalt i danske medier. På billedet fra 2014 demonstrerer Femen mod det franske højreparti Front National.

Er billedet en overtrædelse af Facebooks billedpolitik?

Foto: Jean Bernard Vernier/Polaris/Polfoto

Det er i strid med Facebooks standarder at vise brystvorter. Men det er ok, at nøgenhed indgår i kunst. Alligevel afviste Facebook i sidste uge en annonce med kunstnerkollektivet Røde Mors logo fra 1970’erne.

Må medierne vise Røde Mors logo på Facebook?

Foto: Røde Mor

Nyhedsmedier i hele verden viste i 2003 billeder, hvor amerikanske soldater ydmygede indsatte i det irakiske Abu Ghraib-fængsel.

Er dette billede en overtrædelse af Facebooks billedpolitik?

Foto: AP/Polfoto

I 2015 valgte chefredaktør på Femina Camilla Kjems og tre andre redaktionelle medarbejdere på Femina at vise deres upolerede spejlbilleder frem. Og stå ved dem.

”Ingen af os er forkerte – eller mere rigtige end andre. Vi er bare os selv. 100 procent,” beskrev Femina dengang initiativet.

Er Ulrik Jantzens billede en overtrædelse af Facebooks billedpolitik?

Foto: Ulrik Jantzen/Femina