Et skadeligt hackerangreb er at sammenligne med et militært angreb, slår forsvarsministeren fast og giver Rusland skylden for stort angreb sidste år.

Den danske forsvarsminister, Claus Hjort Frederiksen (V), er ikke i tvivl: Det omfangsrige og ødelæggende hackerangreb, NotPetya, der sidste år blandt andet gik hårdt ud over danske Mærsk, var udført af den russiske stat og det russiske militær.

Det meddeler den danske forsvarsminister torsdag i forbindelse med et møde i NATO-samarbejdet i Bruxelles.

Tidligere torsdag slog Storbritanniens forsvarsminister, Gavin Williamson, overfor BBC også fast, at Rusland er de ansvarlige.

- De undersøgelser, der er lavet af angrebet, viser, at det direkte peger tilbage på Rusland og det russiske militær. Og nu har vi valgt åbent at sætte navn og adresse på, hvem der står bag. Rusland løfter nu cyberangreb op i en ny og farligere dimension, siger Claus Hjort Frederiksen til TV 2.

Rusland afviser blankt

NotPetya-angrebet vurderes at have kostet en række virksomheder mere end seks milliarder kroner. Britiske og hollandske virksomheder samt danske Mærsk var blandt de hårdest ramte. For Mærsk alene løb tabene op i mellem én og to milliarder kroner ifølge virksomheden selv.

Claus Hjort Frederiksen vil af sikkerhedsmæssige grunde ikke komme nærmere ind på de beviser, der ligger til grund for hans og NATOs placering af skylden. Og Rusland afviser:

- Vi afviser kategorisk de beskyldninger, som vi betragter som ubegrundede og grundløse. Det er intet andet end en fortsættelse af den russofobiske kampagne, som ikke er baseret på nogle beviser, siger Dmitry Peskov, talsmand for den russiske regering, ifølge BBC.

Sammenlignes med militært angreb

Claus Hjort Frederiksen er bekymret over, at formålet med hackerangreb tilsyneladende er under forandring.

- Før i tiden har vi været vant til, at når man lavede hackerangreb, så var det for at få noget viden. Men det her angreb har jo direkte til hensigt at forvolde skade. Og det har vi også oplevet i Ukraine, hvor man lammede elforsyningen i den vestlige del af landet. Og det er derfor, det er så farligt.

Hvad betyder det for Danmarks og Natos relation til Rusland?

- Det er da en klar belastning. For et skadeligt hackerangreb er jo at sammenligne med et militært angreb. Hvis man lammer hospitalerne, er der folk, der kan dø. Eller hvis man lammer energiforsyningen, siger Claus Hjort Frederiksen og fortsætter:

- Vi er inde i et permanent ræs. Vi bliver bedre og bedre til at beskytte os. Men hackerne bliver også dygtigere og dygtigere til at bryde vores forsvar.

Artikel 5 kan komme i brug

Cyberangreb er et område, som har topprioritet for NATO-landene i øjeblikket.

Et bredt flertal i Folketinget vedtog i januar i forbindelse med forsvarsforliget at styrke indsatsen mod cyberangreb markant, ved blandt andet at etablere et ”cybersituationscenter” samt afsætte en pulje på 500 millioner kroner til håndteringen af fremtidens cyberudfordringer.

Umiddelbart efter NotPetya-angrebet sidste sommer udtalte NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg, at et cyberangreb potentielt vil kunne udløse den såkaldte artikel 5 i forsvarssamarbejdet, akkurat som et konventionelt militært angreb kan.

I NATOs artikel 5, også kaldet musketer-eden, bliver det slået fast, at et væbnet angreb mod en af alliancens medlemmer vil blive betragtet som et angreb mod dem alle. Og at der straks skal tages skridt – herunder mulige militære skridt – som svar for at opretholde NATO-landenes sikkerhed.