Antallet af nye studerende på videregående uddannelser sætter igen rekord.

63.525 optagne elever drøner således nu på rustur, inden de om få dage påbegynder deres studie.

Samtidig er finanslovsforhandlingerne i gang, og nu har regeringen præsenteret deres udspil til de videregående uddannelser. Der skal investeres yderligere 1,2 milliarder kroner, oplyser Forsknings- og Uddannelsesministeriet til DR Nyheder.

600 millioner skal bruges til at betale de ekstra optagne elever, og de resterende 600 millioner kroner skal bruges til at betale deres SU.

Læs også : 65.000 er kommet ind på en uddannelse

Men det, der umiddelbart lyder til at være en fin gave, er i virkeligheden bare status quo, lyder det kritisk fra flere elevorganisationer.

- De her penge sikrer jo bare, at de nye studerende kan få en uddannelse og deres SU. Det hjælper intet. Sidste år oplevede vi rigtig mange tilfælde, hvor studerende måtte sidde på puder, på gulvet, bag pæle eller i vindueskarme, for at få plads til forelæsningerne - hvis de da overhovedet kunne komme ind. Der er alt for hårdt tryk på, siger Jakob Ruggaard, der er formand for Danske Studerendes Fællesråd.

Ikke bare business-stjerner

Formanden for Copenhagen Business School's studenterråd, Charlotte Gjedde, bakker op.

- Vi har rigtig, rigtig svært ved at holde sammen på uddannelsen lige nu. Lokalerne er overfyldte, og vi har færre timer. Vi vil ikke bare have flere penge, men vi vil gerne have penge nok til at lave den uddannelse, vi blev lovet til at starte med, siger hun.

Mange tænker sikkert; 'I er business-typer og tjener styrtende med penge, og der er sikkert mange partnere, der poster penge i CBS'. Men det passer virkelig ikke. Vi har rigtig, rigtig svært ved at holde sammen på uddannelsen lige nu Charlotte Gjedde

CBS må helt lukke for flere

På CBS har de af økonomiske grunde helt måttet stoppe optaget af flere studerende, selv om ansøgningerne vælter ind. Simpelthen fordi økonomien ikke holder til det, fortæller Copenhagen Business School's rektor, Per Holten Andersen.

- Universiteterne får groft sagt penge på to måder: den ene er via taxameterbevillingerne - altså ved at optage elever - den anden er ved det, der hedder forsknings basisbevilling, og her har CBS den absolut laveste. Kapaciteten er udnyttet til bristepunktet, og vi har ikke råd til at øge kvaliteten af undervisningen med den bevilling vi har nu. Professorerne arbejder alt det, de kan, siger CBS' rektor, Per Holten Andersen.

Læs også : Socialdemokraterne vil nedlægge kvote 1 efter karakterkrav på 12,1

CBS er ikke den eneste uddannelsesinstitution i landet, hvor især de fysiske rammer er pressede.

Erhversakademierne klarer sig ok, da undervisningen er bygget op på en anden måde end på universiteterne, men mange steder i landet vil de nye studerende opleve, hvor stor rift, der er om pladserne, når der skal læses til eksamen.

"Fair nok", at de vil have mere

Uddannelsesminister Sofie Carsten Nielsen (R) kender godt til problematikken, men hun er alligevel rigtig godt tilfreds med regeringens udspil.

- Det er helt fair, at de studerende godt kunne tænke sig endnu flere penge. Men det her forslag betyder, at vi kan finansiere alt nyt optag på de videregående uddannelser i en tid, hvor der er mange regeringer i Europa, der ser sig nødsaget til at spare på uddannelse. Og det er jeg rigtig stolt af. Vi finansierer alle nye studerende krone for krone, siger ministeren.

Læs også : Redaktør om studieoptag: Vi har nået smertegrænsen på universiteterne

Forventeligt og nødvendigt

Formanden for Rektorkollegiet hos Danske Universiteter, Ralf Hemmingsen, er da også positivt indstillet over for uddannelsesministeriets forslag. Men et sådan udspil var også forventeligt, siger han.

- Hun gør bare, hvad det er lykkedes regeringen og Folketinget at gøre de seneste år. Jeg er fuldstændig enig i, at det er vigtigt at sikre, at der er taxameterpenge til de nye studerende på videregående uddannelser. Det er godt. Men det er også nødvendigt, siger han.

Læs også : Top-10: Her er uddannelserne der kræver det højeste gennemsnit

For at styrke de videregående uddannelser, har regeringen nedsat udvalget 'Kvalitet og Relevans i de Videregående Uddannelser'. Det skal blandt andet komme med anbefalinger til, hvordan man kan styrke kvalitet, relevans og sammenhæng på uddannelserne.

Blandt andet bliver taxameterordningen kigges efter i sømmene.