Regeringen vil gerne oprette en international domstol, som kan dømme IS-krigere lokalt, men statsministeren ser mange udfordringer ved løsningen.

Danske statsborgere, der har været i krig for Islamisk Stat, fortjener ikke at leve.

Det er regeringens holdning til de mennesker, der til stadighed udgør en hovedpine for de danske myndigheder

- Jeg tror, at vi alle sammen ideelt set havde set, at de mennesker ikke kom tilbage. Jeg må ikke være morbid, men altså der ville ikke være mange, der begræd, hvis de mennesker ikke var i stand til at komme tilbage eller kom nogen andre steder hen, siger statsminister Lars Løkke Rasmussen (V), der onsdag skal mødes med sin svenske kollega Stefan Löfven for blandt andet at diskutere håndteringen af fremmedkrigere.

Enig med Pape

Han støtter dermed det synspunkt, justitsminister Søren Pape Poulsen (K) tidligere på dagen udtrykte, da han var kaldt i samråd om selvsamme spørgsmål.

Løkke uddyber, at det ”jo ikke er rart at stå og udtrykke et ønske om, at nogen skal dø”.

- Men det er blot for at sige, at vi har nogle mennesker, hvoraf nogen af dem er danske statsborgere, som er gået i kamp for at bekæmpe os selv. Den kamp, de har meldt sig ind i, er jo ikke kun en kamp for at lave et kalifat på noget geografi nede i Syrien. Det er jo en kamp mod os og alle de værdier, vi står for. Derfor er det svært at ønske dem sejren, og så må man jo ønske det modsatte for sin fjende. Så sådan tænker jeg også inde i mig selv, siger han.

Den danske regering har undersøgt mulighederne for at retsforfølge danske fremmedkrigere i udlandet, men indtil videre uden held.

Skal overholde reglerne

Statsministeren understreger dog, at virkeligheden er en anden:

- Realiteten er, at der er nogle mennesker, som ikke er faldet i kamp. Nogle mennesker, som har et dansk pas. Dem kan man ikke bare sige skal blive væk. Sådan er reglerne ikke skruet sammen. Og selv om det er ubehageligt, er det stadig i vores interesse som et lille land, at vi har nogle spilleregler og holder dem.

Tænk på, at de mennesker er taget ned for at slå andre mennesker ihjel Christian Langballe (DF)

Opbakning fra DF

Udtalelserne fra statsministeren og justitsministeren møder opbakning fra Dansk Folkeparti:

- Tænk på, at de mennesker er taget ned for at slå andre mennesker ihjel, voldtage og gøre andre ting, der er så uhyrlige, at man knap tør nævne dem. Så selvfølgelig er det i orden at sige sådan, siger indfødsretsordfører Christian Langballe.

Hos Socialdemokratiet understreger retsordfører Trine Bramsen til gengæld, at regeringens linje er lige hård nok til hendes smag:

- Der er tale om nogle mennesker, der meget klart har fravalgt Danmark og det danske demokrati og har begået nogle uhyrligheder. Men om man lige frem skal ønske andre folk døde… De ord ville jeg ikke have taget i min mund, siger hun.

Fokus på ti personer

Ifølge Politiets Efterretningstjeneste (PET) er mindst 150 personer siden sommeren 2012 rejst fra Danmark til Syrien og Irak for at kæmpe i militante bevægelser.

På nuværende tidspunkt er vurderingen, at godt 40 af de udrejste stadig befinder sig i konfliktzonen. Heraf er ti personer fængslet eller tilbageholdt, og Søren Pape Poulsen oplyser, at det navnlig er disse, de danske myndigheder aktuelt har fokus på.

Regeringen vil gerne retsforfølge de danske IS-krigere lokalt, så de kan afsone straffen for deres eventuelle forbrydelser der, hvor de har begået dem, men det er indenfor de nuværende regler og konventioner vanskeligt.

Derfor har regeringen undersøgt muligheden for at oprette en international domstol, der kan varetage opgaven, og Lars Løkke Rasmussen skal så sent som i dag diskutere det igen med Sveriges statsminister, Stefan Löfven.

Lange udsigter

Han er dog ikke decideret optimistisk:

- En hovedproblemstilling bare til en start er, at vi ikke anerkender Assad (Syriens præsident, red.), og hvordan får man stillet en international tribunal op i Syrien uden at have et samarbejde med Assad?

- Så der er en masse komplekse problemstillinger. Men på det principielle plan er det da en interessant idé, siger Lars Løkke Rasmussen.