Magnus-effekten

Rotorsejlet virker ved at udnytte den såkaldte Magnus-effekt, der er opkaldt efter videnskabsmanden Heinrich Gustav Magnus.

Effekten sker, fordi luftstrømmens møde med det roterende sejl skaber et undertryk, der understøtter fremdriften af skibet.

Er vinden gunstig, kan skibet dermed spare motorydelse uden at sejle langsommere.

Teknologien blev for første gang brugt på skibe tilbage i 1920'erne, men er aldrig slået igennem i skibsfarten.

Magnus-effekten er desuden grunden til, at en bold kan skrue i luften.

Kilde: Københavns Universitet, Niels Bohr Instituttet / Maersk Tankers