Nordea er i førergruppen blandt banker verden over, som bruger advokatfirmaet Mossack Fonseca i Panama til at oprette anonyme selskaber for deres velhavende kunder.

Det viser dokumenter, lækket fra advokatfirmaet, som Politiken har undersøgt.

Siden Mossack Fonseca blev stiftet i 1977 har Nordeas bank i Luxembourg skaffet mindst 369 anonyme selskaber til sine kunder. Nok til en 11. plads på listen over 543 banker kloden rundt, som er eller har været kunder hos Mossack Fonseca.

Nordea kravler opad på listen

Og selv om banken i dag siger til Politiken, at man i 2009 begyndte at stille spørgsmål til kundernes skattebetaling, så administrerer Panama-firmaet stadig mindst 91 selskaber for kunder hos Nordea – kun fem banker i hele verden har i dag flere selskaber hos Mossack Fonseca end Nordea, Nordens største bank.

Jonas Torp, kommunikationschef hos Nordea Luxembourg, tør ikke sige, at banken ikke er blevet brugt til at undgå skat. Men han mener ikke at de mange anonyme selskaber, som stadig er aktive, modsiger, at banken siden slutningen af 2009 har forsøgt at sikre sig mod at blive brugt til skatteomgåelse.

#PanamaPapers

11,5 millioner interne dokumenter fra Mossack Fonseca, et advokatfirma i Panama, specialiseret i at opsætte anonyme offshoreselskaber, er lækket til den tyske avis Süddeutsche Zeitung og organisationen International Consortium of Investigative Journalist, ICIJ.

Dokumenterne dækker perioden fra advokatfirmaets etablering i 1977 til udgangen af 2015.

376 journalister fra 109 medier, fordelt på 76 lande – blandt dem Politiken - arbejder med materialet i historiens mest omfattende internationale mediesamarbejde.



»Det er en gradvis proces, så antallet af selskaber går ikke i nul fra det ene år til det næste. Men vi har i dag en meget stor tillid til, at i de konstruktioner vi har, uanset om de er i disse Panama-selskaber eller øvrige kundeforhold, at vores kunder betaler den skat, som de skal«, siger han.

Millioner af dokumenter

Dokumentationen for Nordeas omfattende involvering i anonyme selskaber findes i den største lækage, som nogensinde er givet til medier. Lækagen består af 11,5 millioner interne dokumenter fra Mossack Fonseca – e-mails, referater fra kunde– og bestyrelsesmøder, skemaer som afslører de virkelige ejere bag de anonyme selskaber. Udslippet er givet til den tyske avis Süddeutsche Zeitung og organisationen International Consortium of Investigative Journalists, som Politiken er en del af. Flere end 100 medier i 76 lande har deltaget i verdenshistoriens største mediesamarbejde om at analysere det store materiale.

Narkopenge og kendtes formuer

De interne papirer viser, hvordan statsledere, en arabisk prins, sportsstjerner og narkohandlere har brugt de anonyme selskaber til at gemme penge for skattevæsen eller politi i deres hjemlande.

Lækagen dokumenterer at en række store banker, ud over Nordea, har deltaget i trafikken med at skabe selskaber i lande, hvor selskabernes virkelige ejere kan skjule sig bag stråmænd.

Thomas Rønfeldt, lektor i skatteret ved Aalborg Universitet, er overrasket.

»Jeg er forundret over, at bankerne overhovedet har det som forretningsområde. Og jeg er især forundret over, at der er en skandinavisk bank indblandet. Hvis selskaberne bruges til at skjule værdier, der er skabt andre steder, bevæger vi os hurtigt hen mod noget ulovligt«.

Økonom: Straf dem!

Økonomen Gabriel Zucman, der forsker i skattely, siger til ICIJ, at lækagen dokumenterer »hvor indgroet dybt skadelig adfærd og kriminalitet er« i de lande, som tilbyder selskaber med anonymitet og skattefrihed. Zucman mener, at afsløringerne bør få regeringer til at overveje sanktioner mod lande og firmaer, som medvirker til skjulte aktiviteter.