Interne skærmydsler og konflikter er hverdag i de teltlejre, der huser omkring 500 asylansøgere i Danmark, som venter på at få svar på deres asylansøgning.

Sådan lyder det fra både Vesthimmerlands Kommune og Langeland Kommune, der står for at drive to af de fire teltlejre i Danmark.

I teltlejren ved Næstved, som Langeland Kommune driver, har der været en række episoder med trusler og vold. Både mod personale og internt i gruppen af asylansøgere. Flere af episoderne har ført politianmeldelser med sig.

Det fortæller Ulrik Pihl, der er driftschef for asylområdet i Langeland Kommune.

Læs også : Støjberg kaldes i samråd om teltlejre

Han er ikke i tvivl om, at forholdene i teltlejren er med til at gøre konfliktniveauet højere, end det er i de ordinære asylcentre.

- De får hurtigt en fornemmelse af, at de skal stå i kø til alt. Blandt andet når de skal have mad tre gange om dagen. Det personlige initiativ bliver taget fra dem, når de ikke selv kan bestemme, hvornår de skal spise, siger Ulrik Pihl.

- De er ikke herre over deres eget liv, og de må finde sig i, at vi lægger det hele i skema for dem, understreger han.

Flere enlige mænd i teltene

Det større antal episoder med vold og trusler i teltlejrene skal ifølge Ulrik Pihl også ses i lyset af beboersammensætningen, hvor der er langt flere enlige mænd i teltlejrene end i de ordinære indkvarteringsmuligheder, hvor primært familier bliver placeret.

I Beredskabscenter Næstved er der i alt 590 pladser. 400 af dem er teltpladser, men lige nu er kun mellem 200 og 220 af pladserne optaget.

I Beredskabscenter Herning, som Vesthimmerlands Kommune driver, er der i alt plads til omkring 60o asylansøgere, der kan bo i enten pavilloner, sovesale eller telte. Lige nu bor der kun 310 personer på centeret - 131 af dem bor i teltene.

- Der er jævnligt små episoder med konflikter, men beboernes frustrationer bliver sjældent rettet mod personalet. I stedet retter beboerne frustrationerne mod hinanden, siger Lars Vestergaard, kommunikationskonsulent ved Asylcenter Vesthimmerland, der både driver lejren i Herning og flere andre almindelige asylcentre.

Læs også : Mand overfalder ansatte i asyllejr

Derfor har Beredskabscenter Herning også indberettet en del større eller mindre volds- og konfliktepisoder til både Udlændingestyrelsen og politiet. Det har alle været interne konflikter mellem beboerne.

Det er tydeligt, at der er flere konflikter i Beredskabscenter Herning end på de normale centre, som kommunen driver, siger han.

Årsagerne er flere.

Madordning frustrerer

For det første bor der flere enlige mænd i teltene. Det skaber i sig selv konflikter. For det andet bor folk meget tæt, og for det tredje kan folk ikke lave deres egen mad.

I stedet skal de spise den mad, Beredskabsstyrelsen står for at servere.

- Det, der måske er den største kime til frustration, er den cateringordning, vi har i lejren, hvor folk skal spise på et bestemt tidspunkt tre gange om dagen og ikke selv kan bestemme, hvad de skal spise, siger han.

- Det er klart, at de her folk hellere selv ville lave mad.

Han mener, at konfliktniveauet er højere i Beredskabscenter Herning end på ordinære asylcentre, hvor asylansøgerne selv står for at lave mad og gøre rent.

Læs også : Minister vil hverken lukke eller flytte teltlejr