Læger, sygeplejersker og andre medarbejdere i sundhedsvæsenet bliver opsøgt, chikaneret og overfaldet i deres fritid af ophidsede patienter, som er utilfredse med den behandling, de har fået.

En række ansatte i Region Hovedstaden er således blevet udsat for psykisk og fysisk vold uden for arbejdstiden af patienter og pårørende, der blandt andet har fremsat trusler mod medarbejderne og deres familiemedlemmer.

Det fremgår af en opgørelse fra regionen, der kommer, efter at en læge fra Nordsjællands Hospital i foråret blev dræbt i sit hjem i Tisvildeleje i en sag, hvor en af hendes tidligere patienter er sigtet for drabet.

Voldsepisoderne har skabt frygt og uro blandt medarbejdere på regionens hospitaler. Medarbejderne presser på for, at det skal blive sværere for patienterne at få adgang til navneoplysninger om deres behandlere i blandt andet patientjournalerne.

»Det er frygteligt, at den slags episoder rykker ind i privatlivet og fritiden hos medarbejderne. Det er tydeligt, at der er kommet en ændret retorik og adfærd i forhold til offentligt ansatte. Der er nogle grænser, der har flyttet sig. Det er uholdbart og yderst alvorligt, at der sker noget sådant, og vi må gøre alt for at prøve at forebygge det,« siger næstformand for sygeplejerskerne i hovedstadskredsen, Ken Strøm Andersen.

Ifølge opgørelsen, som er den første, hvor man også ser på voldsepisoder uden for arbejdspladsen, har regionen siden efteråret 2018 registreret i alt 12 sager med arbejdsrelateret psykisk eller fysisk vold, begået af patienter eller deres pårørende, i medarbejdernes fritid.

Bente Ourø Røth, direktør for Nordsjællands Hospital »Man er bange for at blive opsøgt derhjemme, at der sker noget med ens børn.«

Fra oktober 2018 til august i år er der anmeldt seks arbejdsulykker af den karakter, og der er derudover foretaget seks interne registreringer af voldsepisoder, som er sket uden for arbejdstiden, oplyses det.

Alle registreringer handler om medarbejdere, der bliver opsøgt lige efter arbejde eller i fritiden samt trusler mod medarbejderne og deres familiemedlemmer i telefonen og på de sociale medier.

De fleste arbejdsulykker er registreret af medarbejdere i psykiatrien, mens de interne registreringer er bredt fordelt over hospitaler samt psykiatri- og socialområdet.

Der er ikke yderligere oplysninger om episoderne, men Ritzau har tidligere berettet om et tilfælde, hvor en ansat i Region Hovedstadens Psykiatri har fået tændt bål i sin opgang.

Lægedrab skaber utryghed

I foråret blev en kvindelig læge dræbt i sit hjem i Tisvildeleje. En mandlig patient er sigtet i sagen. Han nægter sig skyldig, men det er fremgået af mediedækningen, at hendes navn og fire andre lægers var understreget i den drabssigtedes patientjournal fra Hillerød Hospital.

Håbet er, at der er tale om en enkeltstående, ekstrem hændelse.

Men blandt de ansatte på hospitalet i Nordsjælland er der også en klar opfattelse af, at der er sket en »optrapning«, og at patienter hyppigere reagerer voldsomt både inde på hospitalsmatriklen og i forhold til medarbejderne i deres fritid. Det oplyser Bente Ourø Rørth, der er direktør for Nordsjællands Hospital, med afdelinger i Hillerød, Frederikssund og Helsingør.

Medarbejdere i akutmodtagelsen bliver »slået og sparket på«, andre bliver chikaneret på de sociale medier eller bliver på anden vis forfulgt, stalket eller truet, hvilket sker nærmest på ugentlig basis – og det påvirker medarbejderne.

»Det påvirker folk psykologisk. De bliver simpelthen bange. Man er bange for at blive opsøgt derhjemme, at der sker noget med ens børn, og man er bange for at gå hen til sin bil på parkeringspladsen. Flere beskytter sig med hemmelig adresse og telefonnummer,« siger Bente Ourø Rørth.

Episoderne fører også til diskussioner om, hvad man skal stille op for at undgå dem.

I forvejen er der åbnet for, at medarbejdere kan fjerne deres efternavn fra det navneskilt, de bærer.

Medarbejdere så også gerne, at deres navne skulle kunne anonymiseres i patientjournalerne, uden at det går ud over mulighederne for eksempelvis at klage og søge erstatning for fejlbehandlinger.

Det vil dog bryde med andre hensyn, som går ud på, at patienter og behandler skal opbygge et tillidsfuldt forhold for at kunne få en god dialog.

Forslag om vagtværn i akutmodtagelsen

Medarbejdere i Nordsjælland har desuden foreslået, at der skal være et vagtværn i akutmodtagelsen, som hurtigt kan gribe ind, hvilket nu skal drøftes med regionen og de øvrige hospitaler.

»Der er megen uro og utryghed. Medarbejderne beder nu om redskaber til at håndtere disse situationer, og dem skal vi selvfølgelig finde, så det kan blive trygt og sikkert at arbejde i sundhedsvæsenet,« siger Bente Ourø Rørth.

I regionsrådet er det blandt andet Venstres Christine Dal, der har bragt problemerne op, og hun ser gerne, at man kan sløre medarbejdernavne i journalerne, fordi det med Facebook og andre sociale medier er blevet så let at finde frem til folk, hvis de optræder med fuldt navn.

»Det er et kæmpe problem. I forvejen har vi svært ved at rekruttere folk, og hvis man oven i risikerer den slags episoder derhjemme, kan det blive sværere,« siger hun.