Facebook-grupper er yngleplads for ekstreme holdninger, og derfor er det vigtigt at gå i dialog med de nystartede borgerværn, mener professor.

Det har aldrig været lettere at finde nogen, du er enig med.

På Facebook opretter du en gruppe, skriver dit budskab, og dem, der er enige, lukker du ind. De andre smider du ud.

Det er blandt andet det, man ser med den lange række af borgerværn, der er skudt op herhjemme. Er du utryg ligesom dem, og har du også mistillid til politiet, er du velkommen.

Men det kan være bekymrende, at grupper isolerer sig på Facebook, siger professor Vincent F. Hendricks, der er leder af Center for Information og Boblestudier på Københavns Universitet. Når du kun diskuterer med nogen, du er enig med, kan det nemlig hurtigt ende i en glidebane.

- Vrede eller angst er det bedste brændstof til at få folk til at mobilisere sig, og det kan give nogle slagsider; for eksempel, at de overbeviser hinanden om, at det er i orden, at man tager loven i egen hånd. Det er den farlige del af det, siger han.

Pludselig kommer der fake news

Vincent F. Hendricks forklarer, at talrige lukkede Facebook-grupper fungerer som yngleplads for ekstreme holdninger.

For sætter man folk sammen, som er enige, så sker der typisk det, at de skærper deres argumenter, og det kan ende med, at deres fælles standpunkt bliver mere ekstremt, end det var til at starte med.

Det kalder han 'ekkokammereffekt'.

Når man kun diskuterer med folk, man er enige med, så bliver man ikke mere oplyst, men mere indspist. Vincent Hendricks, professor

- Når man kun diskuterer med folk, man er enige med, så bliver man ikke mere oplyst, men mere indspist.

- Lige pludselig begynder folk at reagere på fake news, og skriver, at muslimerne vælter ind over grænserne, og at vi skal bygge mure og alting. Det skal man kun kigge til USA for at se. Så krakelerer det for os. I værste fald ender det i selvtægt, siger han.

Tillid er limen i demokratiet

TV 2's research viser, at der er omkring 50 borger- og naboværn herhjemme.

Langt de fleste af dem organiserer sig på sociale medier, men det er langt fra alle, der kan karakteriseres som "ekstreme".

TV 2 har kendskab til fire grupper, som eksperter mener deler ekstreme budskaber; blandt andre den islamkritiske forening Stop Islamiseringen af Danmark (SIAD), som skriver, at "islams indtog i Danmark er Danmarkshistoriens største trussel".

SIADs medlemmer patruljerer fra tid til anden ved den dansk-tyske grænse for at standse eventuelle terrorister.

Også gruppen Folkeværnet deler, hvad forskere betragter som ekstreme budskaber. Blandt andet opfodrer de gruppens medlemmer til at diskutere, "hvordan man stopper den etniske udrensning samt islamiseringen af vort folk", fremgår det på værnets hjemmeside.

Generelt mener borgerværnenes medlemmer, at det er blevet utrygt at færdes i Danmark. Og dét på trods af, at politiets statistikker peger på det modsatte.

Ifølge Vincent Hendricks skal man dog passe på med at undervurdere værnene.

- Når nogen er bange, så er de det jo af en årsag. Det kommer ikke diffuse steder fra. Vi er nødt til at gå i dialog med dem, ellers får vi et polariseret samfund, hvor forskellige grupper varetager egne interesser.

- Hvis ikke man har tillid til, at politiet og politikerne kan klare opgaven, så tager borgerne sagen i egen hånd, og det vil et demokrati som vores have rigtig svært ved at klare. Tillid er jo kitten, der holder sammen på det hele, siger professoren.