Mens kommunikationsfirmaerne Impact Partners og Powerscourt er i fuld gang med at finjustere fortællingen om det succesfulde danske energiselskab DONG frem mod sommerens børsnotering, kan DONG-direktør Henrik Poulsen lune sig ved tanken om, at han, om alt går vel, står til at tjene omkring 27 mio. kr. ved introduktionen på børsen.

Det er Finans.dk, der onsdag kunne fremlægge tallet på baggrund af indsigt i fortrolige rapporter fra danske og internationale aktieanalytikere, og netmediet kunne også oplyse, at den samlede ledergruppe på 250 personer står til at indkassere i alt 550 mio. kr. på børsnoteringen.

Forklaringen på de store fortjenester er, at prisen på DONG er steget nærmest eksplosivt siden den politisk betændte kapitaludvidelse i 2014, hvor Goldman Sachs, ATP, PFA og andre mindre aktører købte sig ind i selskabet, og hvor medarbejderne fik lov at erhverve sig aktier til samme pris.

Selskabet blev værdisat til 31,5 mia. kr., hvilket steg til godt 44 mia. kr. som følge af kapitalindsprøjtningen – og i dag vurderes værdien angiveligt at ligge på mellem 90 og 120 mia. kroner.

Lektor i økonomi Thomas Borup Kristensen har fulgt sagen om DONG tæt og vurderer over for Finans.dk, at den voldsomme prisstigning indikerer, »at selskabet blev solgt på det dårligst mulige tidspunkt«.

Staten fik således alt for få penge ind på at sælge ud af sin ejendom. Men til gengæld tjener direktøren og øvrige medarbejdere altså personligt stort på salget.

Personlig interesse i salg

I den forbindelse er det værd at minde om forhistorien, som journalisten Anders-Peter Mathiasen opruller i sin fine lille bog om DONG-salget, Det bedste bud.

Efter at Henrik Poulsen trådte til som direktør for DONG, blev reglerne lavet om, så ledende medarbejdere nu måtte blande deres privatøkonomi sammen med DONG’s og købe aktier i selskabet.

Det var et nybrud inden for danske statsselskaber, og dette nybrud skete ifølge Anders-Peter Mathiasen midt i salgsforhandlingerne.

»Med de ændrede regler fik Henrik Poulsen og hans nærmeste medarbejdere mulighed for at købe aktier til den samme pris, som køberen tilbød, og oven i hatten ville de gratis få deres aktieportion fordoblet, når DONG efter planen skal børsnoteres seneste i 2018.

Henrik Poulsen og hans folk fik dermed en personlig interesse i, at DONG-aktierne blev solgt til så lav en pris som overhovedet muligt,« hedder det i bogen.

I alt købte Henrik Poulsen for 6,3 mio. kr. aktier og kan altså nu se frem til at få omkring det firedobbelte tilbage.

Som Anders-Peter Mathiasen anfører, er det bemærkelsesværdigt, at ordningen medførte, at Henrik Poulsen og konsorter fik den modsatte interesse af staten, som gerne skulle have den højest mulige pris for aktierne i DONG.

Set i bakspejlet er det vanskeligt ikke at holde denne oplysning op imod det faktum, at kritiske eksperter i forbindelse med frasalget af aktier i selskabet advarede indtrængende om, at det var en for dårlig forretning for staten – og at en række eksperter nu mener, den voldsomme prisstigning, der er fulgt efter, bekræfter bekymringen.

Vinder: Goldman Sachs

Flere politikere kritiserede for nylig i EnergiWatch, at de i løbet af den meget lidt transparente proces omkring frasalget af DONG-aktier gang på gang blev givet det indtryk, at selskabet var decideret nødlidende og akut havde behov for en kapitalindsprøjtning – hvorefter det viser sig, at selskabet stiger så meget i værdi, at det forekommer som et tåbeligt tidspunkt at have solgt ud på.

Den store vinder er Goldman Sachs og de øvrige aktionærer, mens taberen synes at være den danske stat.

Eftersom processen var omgærdet af meget hemmelighedskræmmeri, vil det næppe nogensinde være muligt at udpege en enkeltstående årsag til, at det endte sådan – og en sådan findes næppe heller forløbets kompleksitet taget i betragtning.

Men bekymrende er det under alle omstændigheder, at centrale aktører i DONG kan mistænkes for at have haft et tungere-vejende motiv til at arbejde for at sikre sig selv et stort udbytte end staten.