Otte danske selskaber har bidraget til den globale opvarmning ved at købe klimaaflad for millioner fra skandaliserede kemifabrikker i Rusland. Det viser Politikens kortlægning af danske selskabers historiske handel med klimakreditter.​​

Der er tale om selskaberne Ørsted, Arla, Vattenfall, Skjern Papirfabrik, Hedensted Fjernvarme, CP Kelco, Hess Denmark og det hedengangne luftfartsselskab Primera Air. Selskaberne købte klimakompensation, der gav dem lov til at udlede 2.615.564 tons mere CO 2 op i atmosfæren i perioden 2008-2012. Det svarer til 217.963 danskeres CO 2 -udledning på et år, lidt mere end indbyggertallet i Odense.

Men 66-79 pct. af klimakreditterne, som blev købt fra to russiske fabrikker, repræsenterer ikke reelle CO 2 -besparelser. Det siger Lambert Schneider, researchkoordinator for international klimapolitik på det tyske forskningscenter Öko-Institut.

Sammen med kollegaen Anja Kollmus har han analyseret de russiske klimaprojekter. Forskerne fandt, at fabrikkerne »kunstigt flerdoblede« deres produktion af de skadelige og særdeles potente drivhusgasser HFC23 og SF6. Derefter ødelagde fabrikkerne gasserne igen, hvilket de modtog klimakreditter for igennem det internationale kreditsystem, som danske og udenlandske selskaber købte.​​

Kort fortalt fik russerne klimakreditter, som kunne veksles til penge, hver gang de svinede og ryddede op efter sig selv. Jo mere de svinede, jo flere penge tjente de.

»Men der er ikke tale om en ægte CO 2 -reduktion, hvis man kun producerer drivhusgasser for at ødelægge dem«, siger Lambert Schneider, som også er medlem af den FN-bestyrelse, der leder det globale kreditmarked.

Den her sag er en skamplet på Ørsteds gode ry og rygte John Nordbo, klimarådgiver

De danske selskaber har altså i vidt omfang støttet en falsk CO 2 -reduktion i Rusland, mens de hjemme i Danmark har fortsat deres egen udledning. Dermed er den globale CO 2 -udledning alt i alt kun blevet større.

Klimaminister: Meget alvorligt for Ørsted

89 procent af kreditterne blev købt af Ørsted, som dengang hed Dong og var 100 procent statsejet.

Det er en skandale, siger klimarådgiver John Nordbo fra Care. Risikoen ved den type klimaprojekter var drøftet i både Folketinget og i FN, husker Nordbo, som dengang var klimachef i Verdensnaturfonden.

»Den her sag er en skamplet på Ørsteds gode ry og rygte. De medvirker til udslip af store mængder drivhusgasser og forværrer dermed klimaproblemet. Det står i skærende kontrast til deres branding som grøn og ansvarlig virksomhed. Ørsted har trods flere advarsler medvirket i et russisk svindelnummer, alene for at spare nogle penge. Det er rystende«, siger John Nordbo.

Han henviser til, at Ørsted købte kreditterne i stedet for at igangsætte en formodentlig dyrere CO 2 -reduktionsplan i Danmark.

POLITIKEN UNDERSØGER Klimabedraget Mange vælger at kompensere for deres CO 2 -udledning, når de flyver, køber varer eller surfer på nettet. Det sker gennem køb af kreditter fra CO 2 -reducerende projekter i udlandet. Men kan vi stole på det, vi køber?​​​​​​​​ Politiken undersøger klimakompensationen og følger kreditterne. Kontakt os gerne med tips på mail, graver@pol.dk, eller via vores krypterede postkasse, politiken.dk/securedrop.​​​​​​​​





Det er første gang, at danske selskaber kan sættes i forbindelse med de to russiske fabrikker, HaloPolymer Perm og KCKK Polimer. Analysen af fabrikkernes klimaprojekter offentliggjorde Lambert Schneider og Anja Kollmus i 2015 i Nature Climate Change.

Politiken har siden 3. december flere gange forsøgt at få skriftlig og telefonisk kontakt til selskabet HaloPolymer, som ejer de russiske fabrikker. Ejerkredsen er ukendt, eftersom HaloPolymer er ejet via moderselskaber i Cypern og De Britiske Jomfruøer, hvor virksomhedsregistre er fortrolige.

Ingen af de otte danske selskaber, som købte kreditterne fra Rusland, ønsker at stille op til interview. Den største køber, Ørsted, vil heller ikke oplyse købsprisen. Men gennemsnitsprisen var i købsperioden mellem 45 og 105 kroner. Så Ørsted har potentielt betalt mellem 104 og 245 millioner kroner for de russiske kreditter.

Vi er rigtig kede af og skuffet over at høre, at der muligvis er tale om svindel i forbindelse med nogle af disse projekter Ørsted i et mailsvar