De danske myndigheder bør følge i USA’s fodspor og offentliggøre det efterretningsmæssige grundlag for Danmarks deltagelse i den 12 år gamle Irak-krig. Det siger en række forskere og tidligere efterretningsanalytikere, efter at USA har offentliggjort det amerikanske krigsgrundlag.

»Ud fra en demokratisk tankegang og af hensyn til den offentlige indsigt i, hvad grundlaget for Danmarks deltagelse i Irak-krigen var, bør Danmark følge i USA’s fodspor,« siger lektor i international politik, Tonny Brems Knudsen fra Aarhus Universitet. »Hvis USA kan offentliggøre grundlaget for Irak-krigen, så burde Danmark også kunne.«

Samme mening har hans kollega, professor Ole Wæver fra Københavns Universitet.

»Det er af stor betydning, også for kommende generationer, at grundlaget for Irak-krigen kommer frem, så det bliver muligt at se, hvor fejlene er sket, så man kan undgå gentagelser,« siger han. »Danmark har ganske vist ikke samme praksis med hensyn til at offentliggøre efterretningsmateriale, men vi er jo i de senere år begyndt at ændre den praksis i den rigtige retning i forbindelse med koldkrigsudredningerne og PET-Kommissionens arbejde. Så vi kunne passende fortsætte i den retning.«

Opfordringen til at lægge det efterretningsmæssige grundlag for Danmarks deltagelse i Irak-krigen åbent frem kommer, efter at den amerikanske regering for nylig besluttede at offentliggøre det såkaldte National Intelligence Estimate (NIE), som opregner de amerikanske efterretningstjenesters samlede vurdering af den irakiske trussel op til krigen.

Den 93-sider lange rapport udgjorde grundlaget for USA’s beslutning om at invadere Irak i foråret 2003 og vælte Saddam Hussein.

Offentliggørelse mulig

De to forskere bakkes op af Flemming Splidsboel Hansen, tidligere analytiker i FE og nu lektor på Københavns Universitet. Han mener ikke, der er noget til hinder for at offentliggøre størstedelen af de danske efterretningsrapporter:

»Man må jo antage, at de danske efterretningsrapporter er baseret på de amerikanske efterretninger, som nu er offentligt kendt. Der er jo ikke meget, som tyder på, at Danmark havde afgørende, selvstændige informationer om forholdene i Irak.«

Ifølge Flemming Splidsboel Hansen vil der dog formentlig være enkelte oplysninger i de danske efterretningsvurderinger, som fortsat må sløres, f.eks. informationer om, hvem der har leveret hvilke oplysninger. Men det er der også i det amerikanske NIE.

Tidligere FE-analytiker og ekspert i kemiske våben Frank Søholm Grevil mener ligeledes, at det danske krigsgrundlag skal frem i lyset.

»Det glæder mig, at sandheden omsider kommer for en dag i USA. Det bør den også gøre herhjemme,« siger han. »Det er på tide, at de ansvarlige for vildledningen af Folketinget bliver stillet til ansvar.«

Grevil blev selv idømt fire måneders fængsel for at vise en del af FE’s Irak-vurderinger til to journalister fra Berlingske Tidende. Efterfølgende offentliggjorde Forsvarsministeriet enkelte uddrag af FE’s vurderinger, men dokumenterne er aldrig blevet offentliggjort i deres helhed.

Hverken Forsvarsministeriet eller forsvarsminister Nicolai Wammen (S) har ønsket at svare på opfordringerne til at offentliggøre det danske krigsgrundlag.