A-kassans pengar för 2018 tog slut redan i oktober – mitt under en högkonjunktur då arbetslösheten borde vara låg. ”Det hela beror på glädjekalkyler från regeringen Löfven”, säger Timbros Siri Steijer. Men på ansvarigt departement har statssekreteraren förklaringar.

Strax efter Arbetsförmedlingens larmrapport om en sinande sinande kassa, meddelade regeringen att de höjer anslagskrediten för a-kassan – och började därmed spendera nästa års anslag till Arbetsförmedlingen redan i oktober. Något som kan få allvarliga konsekvenser inför kommande lågkonjunktur.

– Det hela beror på glädjekalkyler från regeringen Löfven. De har underskattat arbetslösheten och överskattat sin arbetsmarknadspolitik. På presskonferens efter presskonferens har Magdalena Andersson vidhållit att det går så bra för svensk arbetsmarknad. Men det har det inte. Vi har tappat i förhållande till andra länder, säger Siri Steijer, arbetsmarknadsexpert på Timbro.

Sverige halkar efter

Inför mandatperioden lovade statsminister Stefan Löfven att Sverige skulle ha EU:s lägsta arbetslöshet år 2020. Ett löfte som ser ut att bli allt svårare att infria – Sverige halkar nämligen efter i ligan. Statistik från Eurostat visar att vi nu har gått från plats 12 till plats 18 bland EU-länder med lägst arbetslöshet. Det delmål på en arbetslöshet under 6 procent som Löfven utlovade redan 2016 inför 2018 kommer inte heller att infrias, med en arbetslöshet på 6,4 procent i skrivande stund.

– Att arbetslösheten trots allt har sjunkit från 7,9 procent till 6,4 procent under mandatperioden är inte regeringens förtjänst på något sätt. Det är ett resultat av den högkonjunktur som vi har haft under ganska lång tid. Allt annat vore konstigt, säger Siri Steijer.

Hon menar att de arbetsmarknadsåtgärder som har genomförts har varit mycket missriktade, trots att regeringsföreträdarna har varit flitiga med att försöka ge en annan, mer förskönande, bild av verkligheten. En ambition som dessutom har spridit sig till ansvariga myndigheter. Förra veckan rapporterade Arbetsmarknadsnytt om hur Arbetsförmedlingen själva försöker blåsa upp utvecklingen av osubventionerade jobb i Sverige, trots att den i stort sett har stått stilla sedan 2014.

– Regeringen har tagit åt sig äran av högkonjunkturen. De har eldat på med offentliga utgifter och låtit bli att spara till sämre tider.

Skenande kostnader kan komma

Många analytiker spår att vi nu står på toppen av högkonjunkturen. När konjunkturen väl vänder utför innebär det att kostnaderna kommer att skena för A-kassorna. Något som kan börja märkas nästa år.

– I takt med att människor förlorar sina arbeten kommer kostnaderna för A-kassorna också att skena. Eftersom regeringen redan har använt delar av nästa års budget kommer man behöva skjuta till ytterligare pengar till den enorma budget på 80 miljarder kronor som Arbetsförmedlingen redan har, säger Siri Steijer.

Men vad hade då behövts göras för att förbättra arbetslöshetsstatistiken. Enligt Siri Steijer borde regeringen ha börjat lösa de strukturproblem som finns på svensk arbetsmarknad medan chansen fanns.

– Det handlar i första hand om att sänka kostnaderna för företag att anställa och att förändra arbetsrätten med fokus på LAS och turordningsreglerna så att fler har möjlighet att få jobb. Det kommer att bli än tydligare framöver då det stora antalet nyanlända behöver få tillträde till arbetsmarknaden, säger Siri Steijer.

Men hon menar även att det finns andra strukturproblem som behöver lösas. Den illa fungerande bostadsmarknaden är till exempel något som omgående behöver förändras genom breda politiska överenskommelser.

– Dessa åtgärder hade man behövt börja jobba med för länge sedan. När konjunkturen väl vänder nedåt så kommer det att bli ännu mer riskfyllt att anställa. Effekterna kommer att bli smärtsamt synliga ju mer ansträngd ekonomin blir, säger Siri Steijer.

Medger fel i prognos

Irene Wennemo är statssekreterare på arbetsmarknadsdepartementet. Hon medger prognosmissen om a-kassans tilldelning, men förklarar det med förändringar i sammansättningen av de förmåner som har skett för stora grupper människor.

– Summan på överdraget var 2,2 miljarder. Den delen som berodde på felprognosticering av arbetslösheten kan förklara 650 miljoner kronor. Var det en glädjekalkyl? Ja, den var visserligen glad, men man ska inte stirra sig blind på arbetslöshetssiffran, säger Irene Wennemo.

Under en högkonjunktur borde väl pengarna i a-kassan räcka?

– Jo, men vi har haft en väldigt hög andel människor i etableringsersättning och aktivitetsstöd som nu etablerar sig på arbetsmarknaden. Men etableringen är i många fall svag, med höga arbetslöshetsrisker.

Målet med EU:s lägsta arbetslöshet ser ut att gå om intet – hur ser du på det?

– Vi har noterat att vi hamnar över sex procents arbetslöshet. Vi hade räknat med bättre siffror. Men å andra sidan har vi en kraftig ökning av arbetskraftsdeltagandet, vilket vi ser som positivt. Många söker sig ut på arbetsmarknaden nu och för oss har det varit ett viktigt mål. Att börja söka ett jobb och att skriva in sig hos Arbetsförmedlingen är ju trots allt ett första steg för att få ett jobb.

Men det enda mätbara målet ser ni ju ut att misslyckas med?

– Ja, men sysselsättningen ökar och många söker sig ut på svensk arbetsmarknad. Då får man ta att arbetslösheten står och stampar ett tag.