© Георги Кожухаров Иво Христов

Филмът "Властелинът на пръстените" е част от информационната война, която Западът води срещу Русия и цели смачкването й. Това мнение изрази депутатът от БСП и професор в Пловдивския университет Иво Христов на конференцията "Русия и Европа: актуални проблеми на съвременната международна журналистика" в Руския културен център. Тезата, че Русия е жертвата в информационната война, беше застъпена от голяма част от участниците.

Според Христов сюжетът на филма, в който воините на Запада трябва да смажат царството на Мордор, е част от конспирацията срещу Русия, в която участва и Холивуд. Той припомни, че за филма в Нова Зеландия са дадени много пари и дори е създадено специално министерство. "Пари не се дават така на вятъра", заключи Христов.

Четирилогията е писана от Дж. Р. Р. Толкин по време на Първата и Втората световна война, печалбите само от първият филм на режисьора Питър Джаксън по книгите (2001 г.) са над 871 млн. долара (бел. авт.).

Според Христов Русия е удобният злодей за всички и е обвинявана за всичко - от ебола, неуспехите на Англия във футбола, до "новичок" и други успехи на парфюмерийната индустрия".

Иво Христов смята, че светът навлиза в нов етап на международни турболенции, тъй като "старият порядък е разрушен, а новият все още не е създаден". Христов смята, че "позицията на САЩ, като еднополярен световен хегемон е ерозирана" и, че са възможни различни варианти за бъдещето.

Първият преждевременно е приключил миналата седмица, след като китайският президент Си Дзинпин е казал на военните да се готвят за война. Така не се е осъществил варианта за "американо-китайски кондоминиум". Идеята била на Хенри Кисинджър, а и Китай трябвало да участва във владеенето на света заедно със САЩ. "Китай е жив дракон, който съществува от 5000 години", каза Христов и обясни, че според китайското виждане на света "единственият шанс за партньорство бил възможен, само ако варварите се покитайчат".

Втората алтернатива била създаването на няколко блока, структурирани географски: двете Америки доминирани от Северна; Евразия, включваща Русия и Китай: Европа и остатъчна Африка. Това според Христов няма да се случи, "защото става дума за проект, не за реалност". Според него ЕС водел активна форма на задгробен живот, след като Великобритания излиза от съюза, а другите две доминиращи държави - Франция и Германия, имали проблеми.

Най-реалистичният сценарий за геополитическото бъдеще според Христов е, че САЩ ще са хегемон в следващите 30-40 години поради нанадминатия им научнотехнически ресурс. Идването на Тръмп на власт в Америка показало, че там се сменя инструментариумът на световното господство.

Христов предсказа край на ЕС и НАТО

Тръмп щял да спре издръжката на НАТО, която била небоеспособна организация. "Ще се преминава към изтърбушване на вътрешното съдържание на тази структура, а Америка вече преминава към билатерални отношения с държавите членки на НАТО и ЕС", каза Христов. "Новият елит на САЩ няма полза от ЕС, по-лесно е да се справиш с 28 поотделно, отколкото с 28 заедно", добави той. Имало само 2 страни, които могат да се противопоставят на САЩ– Русия и Китай. "Русия е силна военно, но слаба икономически, а Китай – обратното. Олигархичният характер на Русия е сила и слабост. Това е елит, който ненавижда собствената си страна, чисто културно и е готов да я предаде", заяви Христов.

Той предрече, че в близките 40 години в света няма да има доминатор. САЩ щели да се изтеглят от регионите, в които нямат интерес, включително от Балканите и щели да преминат към ад хок форми на сътрудничество. Тогава светът щял да се балансиран от триъгълника САЩ - Русия - Индия, който пък да бъде балансиран частично от Индия.

Модераторът на дискусията Армен Оганесян, главен редактор на списане "Международная жизнь", оцени теориите на Христов "на поглед по-висок от птичи".

Публикациите за Путин били манипулативни

Антония Пенчева от УНСС направи анализ на публикации в българските и западните медии за Русия, които според нея са предимно манипулативни. Информацията в тях се публикувала с цел да се въведат хората в заблуждение и да се представи Русия като заплаха за целия свят. Западните статии, които лепели етикети на Русия и Путин, се препечатвали от българските като "Русия - парий" и това, че Путин лично наредил кибератаките. В тази схема тя постави дори материал за доклада за национална сигурност на България, в който Русия се оценява като заплаха.

Нямало руско финансиране за медии

Финансирането на медиите също беше тема на разговора. Румен Петков от pogled.info каза, че симпатизира на руската тема, но не е получава нито една копейка подкрепа. Въпреки че само 5% от медиите са русофилски настроени, крайният резултат бил, че 85% от българските граждани са русофили. Оля Ал Ахмед се оплака, че дълги години работила в "Стандарт", но била изтласкана от международната политика "заради прекалено обективната си оценка на Русия". След като напуснала "Стандарт", където не взимала заплата 12 месеца, започнала да си търси работа, но почти всички медии й отказали, защото я смятали за човек на Путин. След това била поканена от БТА. "Как работят двата лагера, как се плаща, как се оцелява в такива условия", попита тя.

Оганесян влезе в диалог със Сържда Трифкович, международен редактор на американското списание "Хроникъл". "Струва ли си да се води информационна кампания за западната аудитория, като се има предвид ниското й ниво? Тези, които са добронамерени към Русия, с тях ли да се работи или да се работи за убеждаването на останалите?", попита Оганесян. Трифкович му отговори, че няма нужда да се изобретява колелото - СССР са финансирали медии, кръгове и неправителствени организации (НПО), както и САЩ сега финансират такива.

Оганесян разказа, че питал рускоезични медии зад граница дали им трябва финансова помощ, но те отказвали, защото се страхували. Според Трифкович има и други начини, като даде пример с "Търкиш Еърлайнс", които финансират изследвания в западни университети. Оганесян не се съгласи, защото според него, ако финансирането е през "Аерофлот", пак ще има същият ефект. Той припомни проблемите на държавния руски канал RT във Великобритания. "Но трябва да се намери начин", заключи Оганесян.

Трифкович отиде още по-далече от Христов в презентацията си за западната русофобия, която според него е започнала преди повече от 1000 години и от тогава не е спирала.

Оганесян пък се зачуди защо западните медии пишат негативно за строителството на моста, свързващ Крим и Русия, след като свободното предвижване е европейска ценност. Той пропусна да отбележи, че анексирането на Крим от Русия не се признава от никоя държава.