Roution isäntä ja purkurakennuksen omistaja Raimo Kerola esittelee vaalilippua

Roution isäntä ja purkurakennuksen omistaja Raimo Kerola esittelee vaalilippua Ahti Gåpå

Lopen Läyliäisissä sijaitsevan Roution tilan vanhan päärakennuksen uumenista löytyi juhannusviikolla poliittinen aarre. Purkutöiden yhteydessä keittiön ja kamarin lattialankkujen alta löytyi satoja vuoden 1911 eduskuntavaalien leimattuja vaalilippuja. Senaattori Yrjö-Sakari Yrjö-Koskisen pojan rakentaman tilan historia sai loppumetreillä mielenkiintoisen käänteen.

Historian lehdet kahisivat työkoneen purkaessa yli satavuotiasta päärakennusta. Kauhan raapaistua keittiön ja kamarin lattiaa paljastui lankkujen alta papereita, jotka tarkemmalla tutkinnalla osoittautuivat tutkijoiden aarreaitaksi. Sadat virallisesti leimatut eduskuntavaalien vaaliliput oli kätketty taidokkaasti.

Roution tila oli valmistunut jo vuosia ennen vuoden 1911 eduskuntavaaleja, joten niitä ei ole rakennusvaiheessa laitettu eristeeksi. Joku oli nähnyt suuren vaivan purkaessaan sekä keittiön että kamarin lattiat.

– Tämä on täysi mysteeri. Oliko tilanne poliittisesti niin arka, ettei haluttu näyttää vaalilippuja, joissa oli nimiä ja punainen viiva? Tällä hetkellä voidaan esittää vain arvauksia kätkemisen syistä, pohtii loppilainen kotiseutuneuvos Ahti Gåpå.

Talon rakennuttaja pääsi eduskuntaan

Vuoden 1911 eduskuntavaalit järjestettiin ennenaikaisesti 2.-3. tammikuuta, koska Venäjän tsaari Nikolai II oli hajottanut eduskunnan. Uusien valittujen joukossa oli Suomalaisen puolueen Lauri Yrjö-Koskinen, jonka rakennuttamasta talosta kätketyt liput Lopella löytyivät.

Jokaisessa vaalilipussa on viralliset Hämeen läänin eteläisen vaalipiirin leimat ja punainen viiva. Tuolloin äänet on todennäköisesti laskettu, mutta miksi liput on tämän jälkeen pitänyt kätkeä?

– Tuolloin elettiin poliittisesti levottomia aikoja. Oltiin toisen vallan alla ja omat ääripuolueet olivat asioista vahvasti eri mieltä. Näillä seikoilla on varmasti ollut tekemistä tämän asian kanssa.

– Tilan rakentaja oli Lauri Yrjö-Koskinen, senaattori Yrjö-Sakari Yrjö-Koskisen poika, joka oli poliittisesti aktiivinen ja suojeluskunnan johtomiehiä. Oliko tällä mitään merkitystä, sen saavat tutkijat selvittää. Ilmassa on paljon kysymyksiä, sanoo Ahti Gåpå.

Jäivätkö äänet laskematta?

Lattialankkujen alta löytyi arviolta tuhatkunta lippua, jotka todennäköisesti on laskettu vaalien yhteydessä. Mutta voiko olla mahdollista, että ihmisten vetämät punaiset viivat eivät koskaan ole päätyneet virallisiin äänestystuloksiin? Noin tuhannen kadonneen äänen potti olisi voinut vaikuttaa Suomen tulevaisuuteen.

– Varmasti olisi voinut vaikuttaa, mutta voisiko noin suuren äänimäärän katoaminen olla mahdollista? Uskon, että ratkaisu tähän mysteeriin löytyy, sillä harvoin sitä yli sata vuotta vanhoja vaalilippuja löytyy kätkettynä. Mielenkiintoa tätä kohtaan tutkijoilla varmasti riittää, toteaa loppilainen kotiseutuneuvos Ahti Gåpå.

Roution tilan omistaja Raimo Kerola on kerännyt löytämänsä vaaliliput varmaan talteen ja aikoo luovuttaa ne Kansallisarkistoon tutkittavaksi.

– Talon historiasta tiesimme rakentajan, mutta emme olisi uskoneet, että sen sisältä löytyy tällainen yllätys. Toivottavasti tutkijat saavat lippujen kohtalon selville, Kerola toteaa.

Aiheesta kirjoitti ensimmäisenä Aamuposti.