Suomessa kyllä puhutaan, mutta miten?

Provosoiden, kärjistäen, ärsyttäen, vastakkainasettelua korostaen.

Tätä mieltä on suurin osa suomalaisista, yli 90 prosenttia.

Ajatuspaja e2 selvitti, millaisena suomalaiset pitävät nykyistä keskusteluilmapiiriä, julkista keskustelua, ja valtaosa oli sitä mieltä, että tahallinen provosointi on viime vuosina lisääntynyt.

Puolet kansalaisista oli niin kyllästyneitä vastakkainasetteluihin, että oli valmis vetäytymään yhteiskunnallisesta keskustelusta kokonaan. Erityisen kyllästyneitä olivat nuoret aikuiset, 25–34-vuotiaat.

Tutkija Ville Pitkänen pitää tulosta huolestuttavana.

”Se on huolestuttavaa, jos ajatellaan poliittiseen aikuisuuteen kasvamista”, hän sanoo.

”Tiedetään, että nuoret äänestävät aktiivisesti vielä kotona asuessaan. Kun muutetaan omilleen, tapahtuu jyrkkä lasku. Mutta myöhemmin, perheen perustamisen vaiheessa, taas aktivoidutaan. Mutta nyt näyttää, että tässä tapahtuu vetäytymistä.”

Julkiseen keskusteluun osallistuvat ylipäätään innokkaimmin ne, jotka pitävät itseään erittäin arvokonservatiiveina tai erittäin arvoliberaaleina. Äänessä ovat siis äärilaidat.

Arvokonservatiivit olivat lisäksi ryhmä, joka näytti vähiten lannistuvan nykyisestä ilmapiiristä. He passivoituivat vähemmän kuin muut.

Tutkimukseen osallistui 4700 suomalaista. He vastasivat väittämiin Taloustutkimuksen toteuttamassa internetpaneelissa.

Mitä suomalaiset pitävät huonona käytöksenä?

Jos keskustelija käy sosiaalisessa mediassa kiinni henkilöön, menee henkilökohtaisuuksiin, onko se aina väärin?

92 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä, että se on aina väärin. Vain yksi prosentti oli väitteestä täysin eri mieltä.

Tulos oli kiinnostava, sanoo Ville Pitkänen.

”Nykyisestä ilmapiiristä ja somesta on helposti syntynyt vaikutelma, että keskustelu on tosi kärjistynyttä, ei noudateta käytöstapoja. Ja että valtaosa toimii näin. Kuva voi olla vääristynyt. Tutkimus toi esiin, että ihmiset ovat kyllästyneitä, he tuomitsevat henkilökohtaisuuksiin menemisen.”

”Äärilaidat näkyvät julkisessa keskustelussa selvästi.”

Ja äärilaidat ovat lopulta aika pieni osa ihmisistä. Arvokonservatiiviksi määritteli itsensä 5 prosenttia vastaajista ja ääriliberaaliksi 12 prosenttia.

Nämä ryhmät saavat kokoaan suuremman huomion, ja siihen vaikuttaa myös media.

”Media seuraa entistä enemmän somea, nostaa ilmiöitä, keskustelunaiheita, tuo esiin sitä, mikä ihmisiä puhuttaa. Sillä tavalla se korostaa vastakkainasetteluja.”

”Iso juttu olisi pitää mielessä, että huima enemmistö suomalaisista ei lähde tällaiseen keskustelukulttuuriin mukaan.”

Sukupuolierot näkyivät selvästi oikeastaan vain yhdessä kysymyksessä. Siinä, miten vastaajat määrittelivät omia kykyjään arvioida politiikkaa. Naisista 34 prosenttia oli sitä mieltä, että he ovat keskimääräistä kyvykkäämpiä. Miehillä riitti itsetuntoa enemmän: 59 prosenttia piti omia kykyjään muita parempina. Tutkimukseen vastanneiden naisten koulutustaso oli kuitenkin korkeampi kuin miesten.

e2 on tutkimus- ja ajatuspaja, jonka taustalla on Edistysmielisen tutkimuksen yhdistys. Sen jäseniä taas ovat muun muassa Edistyksellinen Tiedeliitto, Maaseudun Sivistysliitto ja Suomen Keskusta.