Suomalaisen autokannan tulisi uudistua nopeammin, mutta verotus jarruttaa turvallisuuskehitystä.

Henkilöautot paranevat jatkuvasti ja niiden katsastushylkäykset vähentyvät Suomessa, mutta toisaalta turvajärjestelmien yleistymistä jarrutetaan turhalla verotuksella.

Asiat liittyvät toisiinsa liikenneturvallisuuden parantamisessa.

Trafin virallisten tilastojen mukaan henkilöautojen määräaikaiskatsastuksen hylkäysprosentti on alentunut jo pitkään kaikissa korkeintaan 12 vuoden ikäisissä autoissa viimeisen viiden vuoden aikana.

Autojen laadun parantuminen on kohdistanut keskustelun siihen, että katsastusväliä voitaisiin Suomessakin harventaa samalla tapaa kuin esimerkiksi Saksassa, vaikkapa 4-2-2-2-1-1-1 -järjestelmään auton iän mukaisesti.

Miksi autoja syynätään?

Toisaalta tiedetään, että noin yhdeksänkymmentäneljä (94) prosenttia kaikista liikenneonnettomuuksista johtuu inhimillisistä tekijöistä. Teknisten vikojen ja muiden vaikuttajien osuus onnettomuuksissa jää siten marginaaliseksi.

Suomessa teknisen vian osuus vakavien liikenneonnettomuuksien välittömänä riskitekijänä on liikenneonnettomuuksien tutkijalautakuntien mukaan prosentin luokkaa. Tämä on varmasti osittain myös katsastustoiminnan ansiota, mutta suurta merkitystä katsastustoiminnalla ei seikkaan ole.

Katsastuksen vaikutus liikenneturvallisuuteen on todellisuudessa hyvin pieni, ja siksi katsastustoiminnan olemassaoloa ei liikenneturvallisuudella voi ainoastaan perustella.

Liikenneturvallisuuden kannalta suurimman murroksen ovat saaneet aikaan yhä turvallisemmat autot.

Kissa pöydälle

On jo aika nostaa kissa reilusti pöydälle, ja keskittää voimavarat siihen, että autojen turvajärjestelmät yleistyisivät nopeammin. Suomen autokanta vanhenee edelleen, eikä käännettä ole näköpiirissä. Uusissa autoissa on lukuisia, vuosien varrella pakollisiksikin muuttuneita turvajärjestelmiä, joiden lisääntyminen vähentää onnettomuuksien syntyä ja niissä vakavasti loukkaantumisen riskiä.

Esimerkkeinä mainittakoon vaikkapa lukkiutumattomat jarrut, lukuisat turvatyynyt, ajonvakautusjärjestelmä ja automaattinen hätäjarrutusjärjestelmä.

Autojen turvajärjestelmät kehittyvät kovaa vauhtia, mutta suomalaisten autoissa ne yleistyvät hitaasti.­

Liikenneturvallisuuden kannalta olisi hyvä, jos Suomen autokanta uusiutuisi nopeammin. Vaikka autoveroa ei aivan lähivuosina kokonaan poistetakaan, on syytä kysyä, eikö ihmishenkiä säästävät turvallisuusvarusteet voisi jo omalta osaltaan vapauttaa autoverosta kokonaan?

Se vauhdittaisi ainakin osittain autokannan uusiutumista hieman pienemmän hankintahinnan myötä.

Pieni menetetty verotulo saataisiin varmasti takaisin vähäisimpinä liikennekuolemina ja loukkaantumisina, joiden jälkihoito maksaa valtiolle joka vuosi satoja miljoonia euroja.

Nyt olisi aika katsastaa kansalaisten liikenneturvallisuusasenteita – ei niinkään autoja.