– Kyllä se kannan määrän perusteella voisi olla riistalaji. Pesimäkauden päätyttyä on melkein 100 000 merimetsoa merialueilla. Se kestäisi varsin hyvin metsästyksen. Olisi myös järkevää, että lintu käytettäisiin hyväksi eikä laitettaisi kompostiin tai suoraan jätteisiin, Markku Mikkola-Roos sanoo.

Merimetsot nousivat keskusteluun, kun puolustusministeri Carl Haglundin (r.) kerrottiin viettäneen vapaapäivää metsästämällä merimetsoja Ahvenanmaalla. Merimetsojen metsästys on sallittua poikkeusluvalla Ruotsissa, Tanskassa ja Ahvenanmaalla.

Suomessa merimetson metsästys vaatisi lakimuutoksia EU-tasolla. Tällä hetkellä merimetso ei ole lintudirektiivin riiistalajeja määrittävässä liitteessä. Tällöin kansallinen lainsäädäntö voisi mahdollistaa metsästyksen. Suomessa poikkeuslupia metsästykseen on kuitenkin jatkuvasti haettu.

– Jos kalastajat voivat näyttää vakavan vahingon, niin silloin Ely-keskus voi myöntää poikkeusluvan. Niitä on myös myönnetty Suomen merialueilla, Mikkola-Roos kertoo.

Mikkola-Roosin mukaan poikkeuslupa vaatii näyttöä vakavista vahingoista esimerkiksi kalastukselle tai kalanviljelylle. Sen sijaan poikkeuslupaa metsästykseen ei tällä hetkellä saa, sillä tämänhetkinen lainsäädäntö ei anna lupaa kannan rajoittamiseen.

Häirintää linnunpelättimillä ja cd-levyillä

Esimerkiksi kalastukselle aiheutuvassa vahingontorjunnassa keinoina ovat karkottaminen ja häirintä. Merimetsoja saa Ely-keskuksen luvalla koittaa häiritä ennen pesintää, jotta ne eivät muodostaisi yhdyskuntaa tärkeälle kalastusalueelle. Häirinnässä on käytetty esimerkiksi välkehtiviä cd-levyjä ja perinteisiä linnunpelättimiä. Lupia karkottamiseen ovat saaneet lähinnä kalastajat tai heidän läheisensä.

Merimetsojen karkottaminen on aiheuttanut myös valituksia eri oikeusasteille, tutkija Mikkola-Roos kertoo.

– Lupia on haettu kymmeniä ja Varsinais-Suomessa niitä on myönnettykin koko ajan Airisto-Velkua-alueelle. Luvista on myös valitettu paljon ja niitä on käsitelty eri oikeusasteissa, muun muassa hallinto-oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Luvat ovat myös kaatuneet siellä. Tällä hetkellä Ely-keskukset noudattavat tietysti hallinto-oikeuden päätöksiä ja lupia ei ole kamalasti myönnetty.

Markku Mikkola-Roos pitää myös kaupunkien rannoille levittäytyneen valkoposkihanhen kantaa riittävänä metsästykseen. Syken tutkijan mukaan valkoposkihanhia on Suomessa 3 500 paria. Suomessa on muita samankokoisia hanhikantoja, joita metsästetään koko ajan. Lintujen kaupunkiyhdyskunnat olisivat kuitenkin metsästyksen kannalta hankalia.

– Haittaa aiheuttavat kannat ovat kaupunkien keskustoissa Helsingissä ja Turussa, ja siellä jo pelkästään järjestyssäännöt ja ihmisten turvallisuuskysymykset estävät metsästyksen, Mikkola-Roos sanoo.

Merimetso kuuluu Suomeen

Merimetsojen levinneisyys ja niiden aiheuttamat ongelmat merialueilla ovat herättäneet runsaasti keskustelua. Vanhempi tutkija Markku Mikkola-Roos on kuitenkin sitä mieltä, että laji kuuluu Suomeen ja Eurooppaan alkuperäisenä lajina.

Mikkola-Roosin mukaan merimetsolla oli menneinä vuosikymmeninä sama kohtalo kuin merikotkalla ja muuttohaukalla, jotka kärsivät paljon ympäristömyrkyistä ja vainosta. Kanta lähti nousuun vasta lintudirektiivin myötä 1970-luvulla Hollannista.

– Vaikka asiasta on keskusteltu paljon ja merimetso on koitettu osoittaa vieraslajiksi, niin tutkimukset osoittavat, että se on jo keskiajalla ollut Euroopassa alkuperäisenä pesimälajina ja kuuluu näin lintulajistoon kuten muutkin alkuperäiset lintulajit, Mikkola-Roos sanoo.

Mikä on merimetson asema Suomen luonnossa? Asiasta lisää illan A-studiossa. Keskustelemassa RKP:n puheenjohtaja Carl Haglund ja kansanedustaja Anni Sinnemäki (vihr). TV1 klo 21.