Suomi 100 -juhlavuoden kunniaksi ISTV kävi Suomen ääripisteissä. Sieltä löytyi mukavia ja mielenkiintoisia ihmisiä.

Ilta-Sanomat tapasi Suomen eteläisessä ääripaikassa Utön saarella Aaltosten perheen. He muuttivat Utön saaren eteläisimpään laitaan Raumalta. Uusi koti on perheen mielestä maailman paras paikka.

Suomen eteläisimmän asukkaan määritteleminen on vaikeaa, koska moni saariston asukkaista viettää osan vuodesta mantereella. Vakituisista asukkaista ainakin Aaltosen perhe Utön kylän etelälaidalla on aivan Suomen eteläisimpien perheiden joukossa.

Minna Aaltonen asui yli 40 vuotta Raumalla. Sitten haave saaristolaiselämästä kävi liian houkuttelevaksi. Elämä kuljetti Utön saareen, Suomen eteläisimpään vakituisesti asutettuun kylään. Muuttokuorma tömähti laituriin 8. huhtikuuta 2016.

Kun saaren kauppiaan äitiyslomasijaisuus alkoi, niin asuntoa ei vielä ollut. Huhtikuusta elokuuhun Minna Aaltonen ja perheen ekaluokkalainen poika Viljami asuivat väliaikaisesti muiden saarelaisten luona.

– Näin Facebookissa, että Utö Handeliin haetaan äitiyslomasijaista. Kaksi päivää mietin ja laitoin hakemuksen. Ei siinä mennyt kuin muutama kuukausi, kun pakkasimme Viljamin kanssa tavarat ja muutimme tänne, Minna Aaltonen kertoo.

Kurkista Aaltosten elämään jutun pääkuvana olevalta videolta.

Lue lisää elämästä Utössä täältä.

Karl-Erik ”Kee” Eriksson, 78, on puolestaan Suomen läntisimmän luodon viimeinen majakanvartija. Märket on hänelle karu ja rakas paikka.

Jos suljet silmäsi ja kuvittelet mahdollisimman karun paikan majakalle, saatat nähdä edessäsi jotakin hyvin samanlaista kuin Märketin luoto Ahvenanmerellä.

Pientä luotoa ympäröivät etelässä aivan vedenpintaa hipovat karikot. Pieni piste erottuu kartalla keskellä Pohjanlahden suuaukkoa, ja pienen luodon halkaisee mutkitteleva Suomen ja Ruotsin rajaviiva.

Aallot pyyhkivät myrskyisinä päivinä koko luodon yli. Lähistöllä merenpohjassa lepäävät esimerkiksi syyskuussa 1911 uponnut brittiläinen höyrylaiva Belliver ja tammikuussa 1940 miinoitteen upottama S-2-neuvostosukellusvene.

Nykyään Ahvenanmaan Saltvikissä asuva Karl-Erik Eriksson, 78, tuntee Märketin kivikot yksityiskohtia myöten. Hän tietää, missä soutuvene nostettiin köysien varaan suojaan aallokolta ja missä itäsaksalainen laiva ajoi karille.

Koko tarinan Karl-Erik Erikssonista ja Märketin majakasta voit lukea täältä.

Katso Erikssonin haastattelu alla olevalta videolta.

Suomen itäisimmän pisteen kohta on määritelty rajankäyntiasiakirjoissa 10 senttimetrin tarkkuudella keskelle pientä pohjoiskarjalaista saarta.

Virmajärven ympärillä Ilomantsissa on käyty jatkosodan ratkaisutaisteluja, eletty karhujen naapurissa, oltu osa sekä Ruotsi-Suomea että autonominen osa Venäjän keisarikuntaa – sekä tietysti itsenäistytty. Vuodesta 1617 lähtien paikalla on ollut Suomen itäpisteenä tunnettu rajamerkki.

Mielikuva Suomi-neidosta on usein pystysuora, mutta todellisuudessa neito nojaa kuin tanssahdellen, lantio itään päin työnnettynä. Virmajärvi sijaitsee aivan tuon lantiokaaren lakipisteessä. Se on kuin pieni vesipisara lantion iholla, ja rajamerkki on puolestaan tuon vesipisaran keskellä.

Pienellä saarella seisovat vierekkäin Suomen ja Venäjän rajamerkit. Niiden välissä rajaviivan ja Suomen itäpisteen tarkan paikan merkitsee vielä valkoinen taitepistepaalu.

Suomen itäisimmästä pisteestä voit lukea lisää täältä.

Lisää tunnelmia itäisimmästä pisteestä näet alla olevalta videolta.

Alla olevalla videolla haastattelussa karhukuvaaja Oiva Kainulainen. Hän asuu yhdessä Suomen itäisimmistä taloista.

Suomen pohjoisimman paikkakunnan pohjoisimmassa nurkassa nököttää pieni Tenojokea reunustava tontti. Joen toisella puolella siintää Norja. Tontilla nököttävän talon asukas Aslak Länsman hoitaa pihalla lemmikkilammastaan ja tuumii, että täytyy varmaan ostaa traktori.

– Tätä lunta on niin paljon, Länsman perustelee.

30-vuotias Länsman on yksi Suomen pohjoisimmista asukkaista, yksi Nuorgamin kylän noin 130:stä asukkaasta.

– Kaikkihan täällä tietysti väittävät, että oma tontti on pohjoisin tontti, Länsman sanoo virnistäen.

Jos hän haluaa lähteä matkalle, hänen täytyy ajaa 207 kilometriä lentokentälle Ivaloon. Maakuntakeskus Rovaniemelle matkaa kertyy jo 496 kilometriä.

Nyt Länsman ei kuitenkaan ole menossa kovin kauas, ainoastaan kylän ”keskustaan” asti. Siellä olevaan päiväkotiin hän vie lapsensa ja käy ehkä samalla ruokakaupassa, tai Suomen pohjoisimmassa Alkossa. Länsmanille se riittää, sillä hänestä Nuorgam on paras paikka asua.

Lue lisää Aslak Länsmanista ja elämästä Nuorgamissa täältä.

Videon Nuorgamin talvesta näet alla.

Kaikki Ilta-Sanomien Suomi 100 -aihepiirin jutut löydät täältä.