Missä on Suomen kansallisvarallisuus? Metsä on elättänyt meitä satoja vuosia. Peruskalliossamme piilee kuitenkin aarre, jota emme ole vielä hyödyntäneet.

Euroopassa on puhuttu todella paljon ilmastonmuutoksen ehkäisystä. Tulosta sen sijaan ei ole syntynyt, vaan Eurooppa on yhä riippuvaisempi fossiilisista polttoaineista kuten hiilestä ja Venäjältä tuodusta kaasusta.

EU:n suurimmassa maassa Saksassa päästöt eivät ole mainittavasti laskeneet huolimatta satojen miljardien panostuksesta uusiutuvaan energiaan. Tuulesta ja auringosta saadaan sähköä epäsäännöllisesti, eikä sitä voi varastoida. Siksi Saksassa tuotetaan edelleen hiilivoimalla yli 40% kaikesta sähköstä, ja viimeiset vanhat metsät ovat uhattuna hiilikaivosten laajentuessa. Vuonna 2016 maassa tuotettiin hiilellä neljä kertaa niin paljon sähköä kuin Suomessa yhteensä kaikilla energiamuodoilla. Sen seurauksena pelkästään Saksan hiilivoiman kasvihuonepäästöt olivat neljä kertaa Suomen kaikki päästöt mukaanlukien maatalous, teollisuus ja liikenne.

Näin poistamme kaikki hiilivoiman päästöt Saksasta ja tienaamme suomalaisille biljoona euroa:

1) Kaivetaan ja rikastetaan peruskalliosta uraania (ja myöhemmin toriumia). Kuvassa olevassa käteen mahtuvassa pallossa on yhtä paljon energiaa kuin yksi ihminen käyttää koko elämänsä aikana.

2) Rakennetaan 30 ydinvoimalaa, jotka käyttävät sarjatuotettuja pienreaktoreita.

3) Viedään sähkö Saksaan Itämeren läpi tasavirtakaapelilla.

4) Tienataan suomalaisille 1000 miljardia eli biljoona euroa 40 vuodessa. (*

5) Käytetään ydinjätteet polttoaineena uusissa voimaloissa tai säilötään ne turvallisesti peruskallioon. (**

Kalliomme aarteella voimme siis ratkaista ilmastonmuutoksen Euroopassa ja tienata samalla biljoona euroa. Norja teki niin myymällä saastuttavaa öljyä ja kaasua – me voimme tehdä saman lähes päästöttömällä sähköllä. Se on todellinen maailmanluokan ilmastoteko ja Norjaan tapaan kansallisesti rahastoituna lottovoitto jokaiselle suomalaiselle.

Tehdään Suomesta EU:n Norja. Sellaiselle on nyt paikka auki: EU ohjaa jäsenmaitaan ilmastonmuutoksen vastaisiin tekoihin ja haluaa suurempaa omavaraisuutta energian suhteen. Jälkimmäinen on suoraan turvallisuuspoliittinen kysymys. Siksi Euroopan parlamentti on juuri päättänyt helpottaa rajat ylittävää sähkökauppaa ja pyrkii lopettamaan valtiontuet fossiilisille polttoaineille.

Olen ehdolla eurovaaleissa numerolla 119 edistääkseni tätä ja muita ainutlaatuisen tehokkaita ratkaisuja sekä ympäristö-ongelmiin että talouteen.

—

Lisätietoa kiinnostuneille:

*) Sähkön kuluttajahinta Saksassa on n. 30 senttiä per kWh. Sähkön tuottajan saama tukkuhinta on n. 5 senttiä per kWh, loput menevät mm. sähkön siirtoon. Yksi 1 GW ydinvoimala tuottaa vuodessa 365*24*1 GWh*50k€/GWh = 430 miljoonaa euroa vuodessa, ja 30 voimalaa 13 miljardia euroa vuodessa. Yhden sarjatuotetun pienreaktorin takaisinmaksuaika on VTT:n selvityksen mukaan 10-20 vuotta ennen sarjatuotannon etuja. 30 voimalaan menisi satoja pienreaktoreita, jolloin sarjatuotannon edut ovat merkittävät. Oletetaan 10 vuoden takaisinmaksuaika, joka on luultavasti yläkanttiin, ja 6% vuotuinen tuotto rahastolle 10 vuoden jälkeen. Biljoonan euron rahasto saavutetaan n. 28 vuodessa.

**) Ydinjätteet mahtuvat pieneen tilaan ja ne ovat kiinteässä muodossa. Nykyään ydinjätteitä säilytetään maan päällä vesialtaissa ja betonisäiliöissä, eivätkä ne aiheuta ongelmia kenellekään. Metri betonia tai vettä riittää pysäyttämään säteilyn. Suomessa jätteet ovat voimalaitosalueilla vesialtaissa, joissa voisi vaikka uida ilman ongelmia säteilystä. Kun jätteet ovat kapseloituina satojen metrien syvyydessä peruskalliossa emme saa niistä mitään säteilyaltistusta, toisin kuin kalliossa luonnollisesti olevasta uraanista joka on radonin kautta suomalaisten suurimpia säteilylähteitä.