Olemme kohta viikon kärvistelleet kansallisessa häpeässä romahtaneen Pisa-menestyksemme takia. Olimmehan enää vain paras Euroopan maa edellämme joukko aasialaisia maita tai oikeastaan kaupunkeja, mutta mikä pahinta, matematiikassa Viro meni ohi. Lohdutusta saa vain siitä, että Ruotsin tulokset ovat jopa Yhdysvaltoja huonommat.

On syytä olla huolestunut koulujemme huononevasta tilasta, koska siitä on tullut muitakin viitteitä, erityisesti sosiaaliluokkien ja koulujen välisten erojen kasvusta.

Olen pitkään ennustanut Pisa-menestyksen kääntymistä laskuun, koska olen uskonut, että merkittävä syy Suomen hyvään menestykseen on se, että meillä melkein kaikki oppilaat tulevat vähintään tyydyttävistä kotioloista. Tämä etu on meillä katoamassa. On yhä enemmän lapsia, joiden kotitaustaa ei voi kutsua tyydyttäväksi. Eikä meillä ole ennen ollut muita selvästi huonompia kouluja, mutta nyt alkaa olla.

Mutta ennen täydelliseen epätoivoon vaipumista kannattaa selvittää, olisiko heikenneiden Pisa-tulosten taustalla myös näytteen valintatavan muutos. Sain sähköpostiviestin, jossa kysyttiin mielipidettäni asiasta tilastotieteilijänä ja huomautettiin siitä, että tämänkertainen näyte on valittu eri tavalla kuin edellinen. Näytteen, koska vaikka sen yhteydessä puhutaan otoksesta, tätä ei oikein voi kutsua otokseksi.

Näytteeseen nimittäin valittiin kaikki koulut, joissa on vähintään viisi maahanmuuttajaa ja näiden koulujen oppilaista valittiin kaikki maahanmuuttajat. Tämä ilmeisesti siksi, että haluttiin tutkia erityisesti sitä, miten maahanmuuttajat ovat kouluissaan menestyneet. Tätä tietoa todella tarvitaan ja siksi maahanmuuttajien tarkempi tutkiminen oli paikallaan. On hyvä tietää, miten maahanmuuttajat menestyvät suhteessa kantaväestöön ja suhteessa muiden maiden maahanmuuttajiin.

Tämä takia maahanmuuttajia oli näytteessä selvästi yliedustettuna. Tämä ei tuota ongelmaa lopputulokseen, koska lopputuloksen on laskettu palauttaen maahanmuuttajien paino näytteessä todellista osuutta vastaavaksi. Ongelma koskee sitä, miten koulujen valinta vaikuttaa kantasuomalaisten jakaumaan. Tiedämme, että vaikkapa Turun Varissuolla, jossa on paljon maahanmuuttajia, syntyperäisten suomalaisten sosiaalinen jakauma poikkeaa niistä Varsinais-Suomen kouluista, joissa maahanmuuttajia ei ole. Sähköpostiviestin lähettäjä kysyi aivan oikein, onko näyte syntyperäisten suomalaisten kohdalla tasapainossa.

Teoriassa tämäkin otantavirhe on mahdollista oikaista tasapainottamalla kotitausta, mutta käytännössä ei ole. Vaikka kotitaustaa on yritetty tällä kertaa selvittää monipuolisesti (on kysytty mm. kuinka monta kirjaa kotona on!) vakiointi poistaa aina vain osan vakioitavasta ilmiöstä, koska sitä ei pystytä kunnolla mittaamaan eikä saa mitata. Tässä tapauksessa mitattiin positiivisia asioita ja niiden puutetta, mutta ei mitattu perheen syrjäytyneisyyttä. Oppilaiden kotioloista kerättyjä tietoja voidaan käyttää sen selvittämiseen, paljonko kotiolot vaikuttavat koulumenestykseen, mutta ei vakiointiin, koska vastaavia tietoja ei ole koko väestöstä.

Tietosuoja varmaankin estää julkaisemasta Pisa-materiaalia avoimena datana. Harmi, sillä olisi hyvä, että mahdollisimman moni voisi testata tuloksia ja analyysiä. Tämä pitää kuitenkin analysoida kunnolla. Ristiintaulukoinnit eivät siihen riitä. [KORJAUS: TIEDOT ON JULKAISTU AVOIMENA DATANA]

LAINAUS TUTKIMKUSSELOSTUKSESTA:

”PISAn kohdejoukon muodostavat mittausvuonna 15 vuotta täyttävät oppilaat (Suomessa helmikuun 1996 ja tammikuun 1997 välillä syntyneet). Suomessa tämän ikäluokan koko PISA 2012 -tutkimuksessa oli 62 195. Kohdejoukosta tuli otantaa varten tavoittaa vähintään 95 prosenttia.



Suomessa koulut valittiin peruskouluista sekä lukioista ja ammatillisista oppilaitoksista. Jälkimmäisissä opiskeli alle 1 prosentti ikäluokasta. Kaikki ruotsinkieliset koulut valittiin mukaan, samoin kaikki sellaiset koulut, joissa oli vähintään viisi maahanmuuttajataustaista oppilasta. Myös erityiskoulut sisältyivät otantaan. Kustakin otoskoulusta tutkimukseen valittiin satunnaisesti joko 20 tai 35 PISAn ikäkriteerin täyttävää oppilasta. Mikäli näitä oppilaita oli vähemmän, mukaan otettiin kaikki oppilaat. Lisäksi otoskouluissa kaikki maahanmuuttajataustaiset oppilaat osallistuivat tutkimukseen. Otannan toteutti riippumaton kansainvälinen tilastolaitos Westat.

PISA 2012 -mittaus toteutettiin 311 koulussa, joista testiin valittiin kaikkiaan 10 157 oppilasta. Näistä 82,2 prosenttia oli 9.-luokkalaisia, 17,6 prosenttia 8.-luokkalaisia ja 2,0 prosenttia 7.-luokkalaisia. Lukiolaisia ja ammattikoululaisia oli 0,1 prosenttia.

Ruotsinkielisiä oppilaita otoksessa oli 1 753 ja maahanmuuttajataustaisia oppilaita 2 426. Näiden ryhmien yliotosta hyödynnetään monipuolisesti kansallisissa erityistarkasteluissa. Tutkimuksen kokonaistulokseen ryhmien yliotostaminen ei vaikuta, sillä kansainvälisissä vertailuissa ryhmien painoarvot palautetaan tilastollisin keinoin vastaamaan niiden todellisia osuuksia perusjoukossa.”

Pisa-tutkimuksen alustaviin tuloksiin pääsee tästä.