Saksalaisyritysten tytäryhtiöt katsovat luottavaisina tulevaisuuteen Suomessa. Selvä enemmistö uskoo liikevaihtonsa kasvavan. Toisaalta saksalaisfirmat valittavat saksan osaajien puutetta ja talouspolitiikan arvaamattomuutta.

Bayer: Koulutustaso mahdollistaa menestyksemme Saksalainen lääkealan suuryritys Bayer on toiminut pitkään Suomessa. Bayerin Turun lääketehtaan johtaja Peter Essen iloitsee, että Turun seudulta on löytynyt hyvin työvoimaa tuotantolaitoksen tarpeisiin. – Turku on yliopistokaupunki ja myös Salo on lähellä. Sieltä on Nokian jälkimainingeissa tullut paljon työntekijöitä. Työvoiman hinta saa Essenin hieman mietteliäämmäksi, mutta hänen mukaansa yhtiön kilpailukyky on kunnossa, myös työvoimakustannusten osalta. – Aina on parannettavaa ja siihen kai hallituskin Suomessa on viime vuosina pyrkinyt. Essen sanoo Suomen korkean koulutustason herättävän arvostusta Bayerin pääkonttorissa Saksassa. – Se on yksi tekijä, joka mahdollistaa meidän onnistumisen ja menestyksen täällä. Saksan kielen taito ei Bayerilla kuitenkaan ole vaatimus. Kansainvälisen konsernin yrityskieli on englanti. – Sillä sitten tehdään töitä ja pärjätään. Mutta olisihan se hienoa, kun osaisi sitä saksaa enemmän, tehtaanjohtaja toteaa.

Suomessa toimivilla saksalaisyrityksillä menee vahvasti, mutta ne näkevät Suomen toimintaympäristössä myös puutteita, kertoo Saksalais-Suomalaisen kauppakamarin kysely.

Liikevaihto-odotukset ovat vahvistuneet selvästi viime vuoteen verrattuna. Kaksi kolmesta saksalaisomisteisesta yhtiöstä uskoo liikevaihtonsa kasvavan. Jo vuonna 2015 yritykset palkkasivat entistä enemmän väkeä ja henkilöstöään vähentäneiden yritysten osuus lähes puolittui.

Saksalaisten investointihalut ovat myöskin kasvussa: joka viides aikoo investoida tänä vuonna viime vuotta enemmän. Kyselyyn osallistui 148 saksalaisomisteista yritystä, jotka työllistävät Suomessa yli 14 000 ihmistä.

– Yleiskuva on, että saksalaiset yhtiöt ovat tyytyväisiä Suomen oloihin. Hyödyt ovat haasteita suuremmat, toteaa Saksalais-Suomalaisen kauppakamarin toimitusjohtaja Dagmar Ossenbrink.

Saksalaiset firmat kiittelevät koulutuksen tasoa ja vahvaa infrastruktuuria Suomessa. Silti kolme neljästä vastaajasta olisi kiinnostuneempi palkkaamaan saksalaisen oppisopimusjärjestelmän mukaan koulutetun ihmisen, kuin suomalaisen koulusysteemin läpikäyneen työntekijän.

"Saksan osaaja ei jää työttömäksi"

Saksalaiset yhtiöt näkevät Suomen oloissa myös paljon parannettavaa. Yli puolet piti ongelmana, että Suomen talouspolitiikka on ennakoimatonta. Tyytymättömien osuus on noussut viime vuodesta.

– Emme kysyneet erikseen syytä, mutta yleisesti ottaen saksalaisfirmat katsovat, että talouspoliittisten linjausten toteutumiseen on ollut vaikea luottaa, kauppakamarin johtaja Ossenbrink sanoo.

Merkittävä ongelma on myös kielitaitoisten työntekijöiden löytäminen.

Lähes puolet kyselyyn vastanneista firmoista tarvitsee saksan kieltä osaavia työntekijöitä Suomessa. Palvelusektorilla osuus on vielä merkittävästi suurempi.

Mutta näistä vain seitsemän prosenttia oli löytänyt kielitaistoista väkeä ilman vaikeuksia. Kaupan alalla saksankielistä työvoimaa tarvitsevista yrityksistä kolme neljästä kertoi törmänneensä jopa merkittäviin vaikeuksiin rekrytoinnissa.

– Kysyimme tätä asiaa ensimmäistä kertaa ja tulos yllätti. Jos suomalainen puhuu saksaa, hänen ei tarvitse jäädä työttömäksi, toimitusjohtaja Dagmar Ossenbrink tulkitsee.

Hän pitää huolestuttavana, että saksan lukijoiden määrä on Suomessa laskussa.

"Suomalaiset eivät käytä mahdollisuuksia Saksassa"

Saksa oli vuonna 2015 Suomen tärkein kauppakumppani sekä viennin että tuonnin osalta.

Saksalais-Suomalaisen kauppakamarin johtaja katsoo, että erityisesti pienten ja keskisuurten suomalaisyritysten olisi syytä huomata nykyistä paremmin mahdollisuudet menestyvään bisnekseen Saksassa.

– En usko, että potentiaalia täysimääräisesti hyödynnetään, vaikka Saksa on niin lähellä. Sitä kautta avautuvat paitsi Saksan, myös maailmanmarkkinat, toimitusjohtaja Dagmar Ossenbrink sanoo.