Borgere i Midt- og Vestjylland har søndag formiddag oplevet en mindre rystelse. Det oplyser Midt- og Vestjyllands Politi, der også selv mærkede rystelserne, ifølge Ritzau.

»Vi mærkede kortvarigt, at hele bygningen, vi sidder i, rystede. Det er ellers en solid bygning,« siger vagtchefen.

Rystelserne skete omkring klokken 11 søndag. 20 minutter senere begyndte borgere fra Lemvig, Struer og Mors at ringe ind til politiet og forklare, at de også havde mærket rystelserne.

Seismologer fra De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (Geus) er søndag middag ved at undersøge sagen.



Henter kort...

62-årige Ellinor Normann Pedersen fortæller til B.T., at hun sad ved sit køkkenbord i hjemmet i Hjerm, da rystelserne kom.

»Min stol rystede og bevægede sig, mens jeg sad på den. Jeg blev ikke bange, men det var meget mærkværdigt. Og jeg fik da lidt hjertebanken,« siger hun.

Også 66-årige Birthe Kaae Munch oplevede fænomenet. Hun var ved at stryge, da 'det begyndte at buldre helt vildt', siger hun.

»Det lød, som om der var noget, der var væltet,« siger hun.

FAKTA: Sådan måler man jordskælvs størrelse Seismologer bruger forskellige skalaer til at angive jordskælvs størrelse. * Den bedst kendte metode til angivelse af et jordskælvs størrelse er udviklet af den amerikanske seismolog Charles F. Richter, som har lagt navn til richterskalaen. Det er den nok mest kendte jordskælvsskala. * Richterskalaen er udviklet til at sammenligne størrelsen på jordskælv i Californien. Den er tilpasset de særlige geologiske forhold, der er i Californien. * Ved især meget kraftige skælv andre steder i verden anses richterskalaen i dag ikke som den bedste. * I Danmark bruger seismologerne en lokalskala, som minder meget om richterskalaen. Andre steder i verden bruges tilsvarende lokalskalaer. I beregningerne anvendes dog forskellige parametre, som er tilpasset de lokale geologiske forhold. * Momentmagnitudeskalaen bruger flere fysiske parametre til at udregne et såkaldt Mw-tal, som er et udtryk for skælvets størrelse. * Mw-tallet udtrykker, hvor meget energi der er blevet udløst ved skælvet. Mw-tallet kan sammenlignes for alle typer af jordskælv. * Momentmagnitudeskalen anvendes i dag ved alle mellemstore og store jordskælv. Kilde: De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (Geus).

Ellinor Normann Pedersen bemærkede også lyden, som straks mindede hende om et jordskælv, hun tidligere havde oplevet i Italien, fortæller hun.

»Det er en meget, meget dyb brummen,« siger hun

Presse- og kommunikationschef i Geus Mette Buck Jensen oplyser til B.T., at skælvet er målt til 3,4 på richterskalaen.

Seniorforsker ved Geus Trine Dahl-Jensen fortæller til B.T., at jordskælvet hører til blandt de større her i landet, omend der er et godt stykke op til det kraftigste.

»Efter danske forhold er det et forholdsvis stort jordskælv. Men på globalt plan sker der sådan nogle skælv hele tiden,« siger hun.

Trine Dahl-Jensen fortæller, at det kraftigste jordskælv målt i Danmark ramte i 1985. Det målte 4,7 på richterskalaen og ramte havbunden nord for Gilleleje i Nordsjælland.

Selv om det således 'kun' var et trin højere på skalaen, var det i virkeligheden 10 gange større, da richterskalaen er en såkaldt logaritmisk skala.

Ifølge seniorforskeren kan der komme små efterskælv.

»Vi har enkelte gange set ganske små efterskælv i Danmark, så hvis der kommer nogle, bliver de ganske små. Det er i hvert fald ikke noget, man skal gå og være bange for,« siger hun.

Hun forklarer, at skælvet har ramt Jylland, som følge af at Afrikas kontinentalplade bevæger sig nordpå.

»Der opbygges så spændinger et svagt sted, der giver efter, og det er det, der er sket her.«

Da Danmark ligger langt fra kontinentalpladernes grænser, sker skælvene sjældent og kun svagt her i landet, lyder det.