af Rikke Højgaard

På baggrund af resultater fra vores omfattende udstyrsundersøgelse har Dansk Ride Forbunds bestyrelse besluttet, at indføre en grænse for næsebåndets stramhed gældende i alle discipliner. Undersøgelsen viser nemlig en tydelig sammenhæng mellem stramme næsebånd og forekomsten af mundlæsioner, og vi ønsker ikke, at brug af udstyr i sporten medfører læsioner i hestens mund. Se mere om, hvad undersøgelsen viser nederst i artiklen.

Grænse for næsebåndenes stramhed pr. 1. januar 2018

Derfor indfører vi pr. 1. januar 2018 en generel regel om, at der som minimum skal være plads til en certificeret måleenhed svarende til mindst 1,5 cm i diameter mellem hestens næsebånd og hestens næseryg. Reglen vil gælde i alle discipliner. I løbet resten af 2017 vil udvalgte TD’er teste målemetoder af og lave stikprøver på måling af næsebåndenes stramhed ved stævnerne. Det sker for, at vi kan teste og tilpasse målemetoden, samt at både officials og ryttere/heste gennem samarbejde og dialog kan vænne sig til proceduren. Der vil ikke blive sanktioneret i 2017.

Fra 1. januar 2018 vil vores officials kontrollere næsebåndets stramhed på stævnepladserne, hvis der er mistanke om, at det er for stramt. Formålet er, at vi gennem dialog, rådgivning og samarbejde kan sikre, at ridningen på stævnepladserne altid foregår med hestevelfærden i højsædet. Finder vores officials, at et næsebånd er for stramt, vil rytteren blive bedt om at løsne dette iht. reglementet, hvorefter ekvipagen kan deltage i konkurrencen. Nægter rytteren at løsne næsebåndet, eller konstateres gentagen overskridelse af reglerne, vil der blive sanktioneret iht. sanktionssystemet.

Undersøgelsen

I 2014 igangsatte vi en omfattende videnskabelig udstyrs-undersøgelse, som skal klarlægge stævnehestes udstyr og udstyrets påvirkning af hestene. Målsætningen med udstyrsundersøgelsen er, at bidrage med evidensbaseret viden, der kan danne grundlag for udviklingen af reglementerne og bidrage til forskning. Undersøgelsen er opsat og fondsfinansieret som et videnskabeligt projekt, der vil blive publiceret i et videnskabeligt tidsskrift. Publikationen vil indeholde nærmere detaljer og opgørelser over den fulde undersøgelse og forventes godkendt til offentligt brug i slutningen af 2017.

Målemetode

Traditionelt har næsebånd været målt med ”en” eller ”to” fingre, og der er også udviklet forskellige typer næsebåndsmålere. Vi vil i løbet af resten af 2017 teste målemetoder, så vi kan indføre en reproducerbar måleenhed efter den metriske skala. Derfor indføres måling efter en angiven diameter. Der vil altid blive målt i forhold til næseryggens knogle (fast underlag). Der skal være plads til en måleenhed svarende til mindst 1,5 cm i diameter mellem næsebåndet og hestens næseryg. Reglen gælder for alle typer næsebånd, både det øvre og nedre næsebånd.

Se nedenstående illustrationer med eksempler på målevinkler for forskellige typer næsebånd.

Hvad viser undersøgelsen?

Nedenstående er uddrag fra undersøgelsen, hvor over 3000 heste blev undersøgt i disciplinerne dressur, spring, military og distance. De detaljerede resultater offentliggøres først med den officielle videnskabelige publicering.

Bid, næsebånd og hestens mund

I undersøgelsen blev typen af bid og næsebånd registreret, næsebåndets stramhed blev målt, og hestens mundvige blev set efter for sår og blod (mundlæsioner). En andel af hestene blev registreret med mundlæsioner, heraf flest i dressur.

Stramheden af næsebåndet havde en meget tydelig sammenhæng til forekomsten af mundlæsioner. Jo strammere næsebåndet var, jo flere mundlæsioner blev der registreret. Ekvipager der startede på højere stævneniveau havde en højere forekomst af mundlæsioner end ekvipager på lavere niveau.

Vi ser derfor reguleringen af næsebåndets stramhed, som et vigtigt fokusområde i målsætningen om at nedbringe frekvensen af mundlæsioner hos stævneheste på alle niveauer.

Resultaterne fra undersøgelsen vil samtidig blive brugt til at uddanne trænere, ryttere og dommere til at vurdere en naturlig aktiv mund på stævneheste og heste i træning.

Sporer og schenkelleje

I undersøgelsen havde få heste sår eller slidt hårlag i schenkellejet forårsaget af sporer. Undersøgelsen indikerede at sporer er sværere at styre rideteknisk for ryttere, der rider på et lavt stævneniveau sammenlignet med ryttere, der rider på et højere stævneniveau.

For alle rytterne gjaldt det, uanset niveau, at en relativt længere spore udgjorde en væsentlig større risiko for at finde pels på sporen og slidt hårlag end en kortere spore.

Vi er tilfredse med, at forekomsten af skader efter sporer er forholdsvis lav, men vi vil bruge resultaterne og de sammenhænge, der er påvist, som et redskab ved fremtidig udstyrskontrol og til uddannelse af rytterne.

Pisk og hestens forpart og bagpart

Meget få heste havde skader efter pisk på forpart og bagpart (hævelse eller sår).

Vi er tilfredse med at forekomsten af skader efter brug af pisk er meget lav, men vi er samtidig opmærksomme på, at individuelle tilfælde af skader skal identificeres og adresseres på stævnepladsen.

Det er vores ambition gennem udstyrsprojektet at kunne bidrage med videnskabelig evidensbaseret viden om stævnehestes udstyr og udstyrets påvirkning af hestene. Undersøgelsen er derfor opsat og fondsfinansieret som et videnskabeligt projekt, der vil blive publiceret i et videnskabeligt tidsskrift. Den videnskabelige publikation vil indeholde nærmere detaljer og opgørelser.

English version below:

New rule for Noseband Tightness of competition horses in Denmark

Based on results from a comprehensive study on riding equipment and tack, the Board of the Danish Equestrian Federation has decided to impose a limit applicable for all disciplines for tightness of the noseband. The study shows a clear correlation between tight nosebands and the presence of mouth lesions, and we do not want the use of equipment in the sport to cause lesions in the horse’s mouth. Read more about the study at the bottom of this article.

The tightness of the nosebands will be measured

1st of January 2018 a rule is introduced regarding the tightness of the noseband: There must be room for a certified measurement unit in between the nasal plate of the horse (bony surface) and the noseband equivalent to a diameter more than 1,5cm. The rule is applicable for all disciplines. During the rest of 2017, selected Technical Delegates will test measurement methods and perform sample measurements of noseband tightness at events. This is done to test and adapt the measurement method and to make sure both officials and riders/horses through dialogue and in cooperation can get used to the procedure. No sanctions will be imposed in 2017.

From 1st January 2018, officials will check the tightness of the noseband at the venues if there is a suspicion that the noseband is too tight. The aim is to ensure in cooperation with the riders that riding on the venues always takes place with sufficient governance of horse-welfare.

If officials find that a noseband is too tight, the rider will be asked to loosen it according to the rules, after which the competitor can participate in the competition. If the rider refuses to loosen the noseband, or if there are repeated violations of the noseband tightness rules sanctions will be imposed.

The study

In 2014, the Danish Equestrian Federation launched a comprehensive scientific study to record the various types of riding equipment and tack used for competition horses and to clarify impacts from the equipment on the horses. The purpose of the study was to contribute with evidence-based knowledge that can form the basis for governance of the horses, development of regulations and contributions to research in the future. The study is designed and funded as a scientific project that will be published in a scientific journal. The publication will contain details and conclusions from the full study and is expected to be published by the end of 2017.

Measurement method

Traditionally, the noseband has been measured with "one" or "two" fingers, and different types of noseband measurement devices have also been developed. During the rest of 2017 measurement methods and devices will be tested to be able to introduce an easily reproducible method according to the metric scale. To secure reproducibility the measurement device will have a specified diameter. The measurement will always be performed between the nasal plate of the horse (solid support) and the noseband. There must be room for a unit of measurement equal to more than 1.5 cm in diameter between the nasal plate and the noseband. The rule applies to all types of nosebands, both upper and lower nosebands.

Examples of measurement angles: see illustrations below.





What did the study show?

The following are excerpts from the study, where more than 3000 horses were examined in the disciplines dressage, show jumping, eventing and endurance. Detailed results will be published later in the official scientific publication.

Bit, noseband and the mouth of the horse

In the study, the type of bit and noseband was recorded, the tightness of the noseband was measured and the corners of the horse's mouths were inspected for lesions and blood (oral lesions at the commissures of the lips). A proportion of the horses were recorded having oral lesions, most of them in dressage.

The tightness of the noseband showed a very clear correlation to the occurrence of oral lesions. The tighter the noseband was, the more oral lesions were recorded. Horse/rider combinations at higher level of competition had a higher prevalence of oral lesions than at lower level.

Based on these findings the regulation of noseband tightness is found to be an important focus area in the aim of reducing the frequency of oral lesions findings in competition horses at all levels.

The study results will concurrently be used to educate trainers, riders and judges to assess a naturally active mouth on competition horses and horses in training.

Spurs and the ribcage of the horse

In the study a low proportion of horses were recorded having spur associated lesions or worn hair at the ribcage. The study indicated that spurs are technically more difficult to use correctly for riders riding at a low level of competition compared to riders riding at a higher level of competition.

For all riders, regardless of level, a relatively longer spur presented a significantly greater risk of finding hair on the spur and worn hair on the horse ribcage compared to a shorter spur.

We are pleased that the occurrence of lesions caused by spurs was relatively low, but we will use the results and the correlations found as a tool for future control of equipment and training of the riders.

Whip and the shoulder and hindquarter of the horse

The study revealed very few recordings of lesions due to use of the whip. The horses were inspected for lesions at the shoulder and hind quarters (swelling and skin lesions).

We are pleased that the incidence of lesions due to use of whip was very low, but we are also aware that individual cases of lesions must be identified and addressed at the events.

It is our ambition to let this study contribute to scientific evidence based knowledge of the effect of tack and riders equipments on the horses. The study is therefore intented and fund-financed as a scientific study that will be published in a scientific journal. The scientific publication will contain all relevant details and conclusions.

The study is conducted by the Danish Equestrian Federation. Veterinary Consultant, and FEI National head Veterinarian, Mette Uldahl (DVM, Cert. Equine Diseases) has overall charge of the research project.



