Godt nok har danske raketbyggere aldrig fået en raket op over 8,2 kilometer, men aktiviteterne både på Refshaleøen og i Østjylland har fanget videnskabsminister Esben Lunde Larsens (V) interesse i en sådan grad, at han lægger op til reguleringer på området.

»I forhold til aktiviteter i lavere højder under 100 km har Transport- og Bygningsministeriet oplyst, at der inden for de seneste år har været foretaget to til tre danske raketopsendelser årligt. Der er tale om ikke-professionelle aktiviteter i privat regi. Ikke desto mindre vurderes det, at sådanne aktiviteter på sigt vil kunne medføre raketopsendelser af en vis udstrækning, både i det ydre rum og i underliggende højder,« skriver ministeren i lovudkastet.

Med lovudkastet vil ministeren have klare rammer for de 'uregulerede aktiviteter, som de senere år er taget til i omfang og betydning'. Men i udkastet lægges der samtidig op til en 'stadig fleksibel regulering'. Lovforslaget er et forsøg på at implementere fire FN-aftaler, der regulerer flere aktiviteter i det ydre rum, og samtidig skabe en lov, der er magen til andre landes.

I Copenhagen Suborbitals (CS) er man både beærede over at få en rumlov skrevet til sig, men også klar til at give sit syn på sagen med i den høringsproces, der slutter 6. januar.

»Vi ved godt, hvad vi nu skal bruge juleferien til,« lyder det fra både CS og Danish Space Challenge (DSC) på Facebook.

Regulerer også opsendelser til søs

At loven er rettet særligt mod CS og raketbygger Peter Madsen, er der ingen tvivl om. Opsendelse fra danske fartøjer til søs er eksplicit nævnt allerede i paragraf 2, og både CS og Raketmadens Rumlaboratorium opsender fra en flydende platform. Raketbygger Peter Madsen har flyttet sit opsendelsesområde til farvandet ud for Malta, men lovgivningen risikerer også at ramme ham, da den lægger op til at ramme både danske fartøjer og danske statsborgere.

»Vi har i CS hørt rygter hen over året om, at der var nedsat et udvalg, og at der var noget på vej', så det er godt nu endelig at se noget på skrift, vi kan forholde os til. Vi vil i den kommende tid læse teksten nærmere, studere detaljerne og tage kontakt til de relevante myndighedspersoner mv. for drøftelser,« skriver formand for CS, Kristian Sørensen, på raketbyggernes blog.

CS: Får nok størst betydning for nye raket-folk

Umiddelbart er vurderingen dog, at forslaget ikke vil få nogen særlig betydning for CS, fordi foreningen hele tiden har forholdt sig til de fire FN-traktater, som lovudkastet bygger på.

Men udkastet indeholder dog også et par yderligere særligt danske tilføjelser, bl.a. at raketbyggere fremover vil skulle søge om tilladelse hos et dansk ministerium, før man som dansker eller dansk organisation går i gang med rumfartsaktiviteter. I den forbindelse skal en forening redegøre for sine kvalifikationer på området samt for sin økonomiske formåen, egenkapital, forsikringer mv.

»Man kunne få den tanke, at de (ministeriet, red.) har kigget på, hvordan vi gjorde, da de skrev, men det meste skyldes, at vi i CS har holdt os til de FN-konventioner, som lovforslaget i store træk er en afskrift af. Men de små nystartede eller dem, der overvejer at blive det, de kan godt få svært ved at komme i gang, når de skal magte hele bureaukrati-pakken fra dag et. Det er synd, hvis det her lovforslag får lov at blive en dæmper på de nye og de små, for uden et vækstlag går man i stå,« skriver formand for CS Kristian Sørensen på raketbyggernes blog.