Folketinget gør det med en lovændring nemmere for alvorligt syge patienter at vælge livet fra.

Alvorligt syge danskere skal fremover have lov til selv at bestemme mere over deres sidste tid. Det skal være nemmere at få lov til at vælge livet fra, hvis det er det, man ønsker.

Tirsdag eftermiddag blev lovforslag L99 endeligt vedtaget af et bredt flertal i Folketinget, og lovændringen sikrer blandt andet, at patienter fremover skal have ret til selv at træffe beslutningen om, at man ikke længere ønsker at holdes i live med livsforlængende behandling. Et ønske, som sundhedspersonale fremover altid skal respektere.

Sundhedsminister Ellen Trane Nørby (V) glæder sig over at aftalen, der er forhandlet på plads mellem alle Folketingets partier, nu er endeligt vedtaget.

- Jeg synes, det er en fantastisk aftale, fordi den giver den enkelte borger mere selvbestemmelse. Det gælder for eksempel patienten, der er lænket til en respirator, og som fremover vil have den suveræne mulighed for at sige, at der skal slukkes, også selvom det vil betyde, at døden vil indtræffe umiddelbart efter, siger hun til TV 2.

- Fremover vil man klart kunne sige, hvornår man synes, nok er nok. Det ønske skal sundhedspersonalet respektere. Og det betyder meget, for hidtil har den faglige vurdering talt højere end den enkeltes ret til at bestemme og sikre en værdig død.

Ikke aktiv dødshjælp

Ellen Trane Nørby understreger samtidig, at der ikke er tale om, at Danmark nu tillader såkaldt aktiv dødshjælp, som man kender det fra eksempelvis Holland.

- Vi indfører ikke muligheden for, at man siger, at den 18. maj vil jeg gerne bestille tid til at afslutte livet. Det er et meget klart politisk valg. Det her handler ikke om, at man skal kunne bestille sin død, men det handler om at øge selvbestemmelsen i forhold til, hvornår man eksempelvis ønsker at stoppe en behandling, siger ministeren, som mener at ”passiv dødshjælp” er en passende betegnelse for den praksis, der nu bliver indført.

Lovændringen indebærer også en ændring i forhold til brugen af såkaldt palliativ sedering – at give døende patienter beroligende og smertestillende medicin, som sikrer, at patienten kan dø uden smerter. Altså at sove ind i døden. Fremover ændres den faglige vejledning, så perioden med mulighed for afsluttende palliativ sedering ændres fra ”timer til få døgn” til ”dage til uger”.

Altså vil patienter fremover kunne modtage den slags behandling, selv om lægerne vurderer, at man kan leve videre i flere uger.

Ældre sagen: Vi kender alle historierne

Socialdemokratiets sundhedsordfører Flemming Møller Mortensen er også begejstret for aftalen:

- Jeg synes, at vi har fået lavet nogle fine rammer, som giver en væsentligt højere grad af selvbestemmelse, siger han og nævner også indførelsen af et såkaldt behandlingstestamente.

- Det vil være et juridisk dokument, som den enkelte formulerer, mens man er ved sine fulde fem. Her kan man skrive ned, hvilke tilvalg man ønsker - og ikke ønsker - den dag man eventuelt bliver alvorligt syg og ikke selv længere kan give udtryk for, hvad man vil. Jeg tror og håber, at mange vil oprette et behandlingstestamente. Det vil jeg i hvert fald gøre.

Ældre Sagen er en af de organisationer, der har vurderet lovforslaget og indgivet høringssvar. De roser aftalen.

- Vi har nok alle sammen historier fra vores omgangskreds om personer, som ikke har lang tid igen, og hvor man har tænkt "skal de virkelig igennem den her behandling?", siger vicedirektør i Ældre Sagen, Michael Teit Nielsen og fortsætter:

- Nu bliver det tydeliggjort, at man har ret til, på et informeret grundlag, at sige nej tak, hvis man hellere vil bruge de kræfter, man har tilbage, på for eksempel at være sammen med familien. Og at der ikke partout skal være den der misforståede pligtfølelse i forhold til, at nu skal vi sørme gøre alt, hvad vi kan, for at holde liv i det her menneske så længe som muligt.