Bøvl med knæet, nakken eller måske øjnene, der skal behandles for grå stær?

Stadig flere af os får en privat sundhedsforsikring.

Nye tal fra Forsikring og Pension, som DR har fået, viser, at over to millioner danskere nu har en sundhedsforsikring. Derved forsætter tallet med at stige.

Antallet af personer med en sundhedsforsikring er steget fra 1.861.000 personer i 2016 til 2.016.000 personer i 2018. Det er en stigning på 154.000 mennesker.

Det har været svært at finde noget stærkt videnskabeligt belæg for, at den type forsikringer skulle medføre en række aflastninger af det offentlige system. Jacob Kjellberg, professor, Vive

Kan ikke bevise, at det virker

Ifølge Jacob Kjellberg, der er professor i velfærdsøkonomi på Vive – Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, hænger den forsatte udvikling sammen med, at det i dag er en del af folks lønpakke i den private del af erhvervslivet.

Og så længe beskæftigelsen stiger, vil antallet af sygeforsikringer gøre det samme, vurderer han.

Sundhedsforsikring Sundhedsforsikringer omfatter både ordninger med og uden operationsdækning og ordninger kun med helbredsundersøgelse eller udredning.

Antal personer med en sundhedsforsikring er steget fra 1.861.000 personer i 2016 til 2.016.000 personer i 2018.

Det er en stigning på 154.000 personer, hvilket svarer til otte procent.

Hos Pension Danmark koster en sundhedsforsikring 340 kroner om året.

I løbet af de seneste fem år har fire ud af ti medlemmer brugt deres forsikring, oplyser selskabet.

Men selvom forsikringens navn klinger i retning af mere sundhed, så kan man ikke konkludere det, lyder det.

- Det er ikke noget, vi har et stærkt evidensgrundlag for, siger Jacob Kjellberg.

- Der har tidligere været forsøgt evalueringer af, hvad de private sundhedsforsikringer gør i en række forskellige sammenhænge, og det har været svært at finde noget stærkt videnskabeligt belæg for, at den type forsikringer skulle medføre en række aflastninger af det offentlige system, eller at man kommer meget hurtigere tilbage på arbejdsmarkedet.

- Man kan ikke udelukke det, men det er altså ikke noget, vi rent videnskabeligt kan sige, at det holder, pointerer han.

Dét, at vi giver vores medlemmer adgang til tidlige behandling, er med til at gøre det nemt at opsøge behandling, så de små skader ikke bliver til store skader. Torben Möger Petersen, administrerende direktør, Pension Danmark

En solidarisk forsikring

Det er ellers udsigten til at undgå længere perioder væk fra arbejdsmarkedet, som forsikringsgiverne peger på som en af de store fordele.

Forsikringerne giver typisk adgang til fysioterapeut, psykolog, speciallæger og kiropraktorer. Hos Pension Danmark har næsten alle af de 400.000 medlemmer en sundhedsforsikring, og administrerende direktør Torben Möger Petersen er ikke i tvivl om effekten.

- Det er en kollektiv og solidarisk forsikring, der gør, at når man har brug for behandling, så er det gratis, og vi sørger for, at man hurtigt kan få det.

- Det er også det, vores medlemmer siger; de værdsætter virkelig den del af pakken og presser snarere på for at få udvidet dækningerne end det modsatte. Så forståelsen for sundhedsordningen er meget høj, fortæller han.

Læs også : Rekordmange danskere går til fysioterapeut

En del af pakken

Langt de fleste sundhedsforsikringer er en del af en lønpakke, der bliver tilbudt.

Derved er det ikke et decideret tilkøb af den enkelte. Men administrerende direktør i Pension Danmark Torben Möger Petersen tror, at medlemmerne får stor værdi af ordningen.

- I løbet af et år er det 10-12 procent (af medlemmerne, red.), der bruger vores tværfaglige behandling. Og dét, at vi giver vores medlemmer adgang til tidlig behandling, er med til at gøre det nemt at opsøge behandling, så de små skader ikke bliver til store skader, siger Torben Möger Petersen.

Giver ikke længere skattefradrag

Tidligere har der været kritik af, at ordningen skævvrider samfundet, fordi det primært er folk i job, der får sundhedsforsikringer.

Politisk blev det også i 2012 reguleret, så udgiften til en forsikring ikke længere gav et skattefradrag. Og det præsenteres som et frynsegode på jobmarkedet, siger professor Jacob Kjellberg: