Sideløbende med de stigende udgifter til medicin er behandlingsmulighederne også blevet bedre, fortæller Lotte Engell-Nørregaard, der er formand for Dansk Selskab for Klinisk Onkologi. Det er et medicinsk speciale, som beskæftiger sig med undersøgelse og behandling af kræftsygdomme.

- Vi er blevet bedre til at livsforlænge i forhold til at holde sygdommen i ave. Vi ser for eksempel patienter, som har en uhelbredelig sygdom, men som stadig lever efter fem år, og det er nyt, siger hun.

At overlevelsen for kræftpatienter er blevet bedre, viser rapporten Kræftoverlevelse i Danmark fra Sundhedsdatastyrelsen også.

Derfor stiger udgifterne til kræftmedicin Der kommer flere patienter. Det skyldes dels, at vi bliver ældre, og derfor bliver flere ramt af kræft. Men samtidig er diagnosticeringen også blevet bedre, så vi er blevet bedre til at opdage kræft.

Der kommer flere nye behandlinger og flere behandlinger til samme type kræft. Dermed kan man behandle i længere tid.

Man er blevet bedre til at behandle livsforlængende og kan dermed holde sygdommen i ave i længere tid.

Priserne på ny kræftmedicin er løbende steget kraftigt, viser en analyse fra Amgros, der køber medicin ind for sygehusene. Med til billedet hører dog også, at patenter på ældre kræftmedicin løbende udløber, og så bliver den medicin billigere. Kilder: Lotte Engell-Nørregård, formand for Dansk Selskab for Onkologi, Kræftens Bekæmpelse og Amgros.

'Hvis man giver op, har man tabt'

For Torben Poder Svendsen betyder stemplet som uhelbredeligt syg også, at han er begyndt at tænke over, hvor længe han kan overleve:

- Specielt fordi jeg har mindre børn, vil jeg gøre hvad som helst for at overleve så længe som muligt. Men det er ikke sådan, at jeg hele tiden tænker over, om det lige bliver et, to eller fem år. Det er der alligevel heller ikke nogen, der ved. Ikke engang lægerne.

Derfor har han det også bedst med at forsøge at fortsætte sit liv, som det var før sygdommen.

- Hvis man først sætter sig ned og giver op på grund af lidt dårlige fremtidsudsigter, så har man jo allerede tabt, siger Torben Poder Svendsen.

Vi vil få en situation, hvor medicin sluger alle ekstrabevillinger til sundhedsvæsenet. Det er en uholdbar situation, og det kan vi ikke leve med. Jes Søgaard, sundhedsøkonom ved Syddansk Universitet

Han har for eksempel ikke været sygemeldt fra sit job bortset fra perioderne med operationer. For så skal såret jo lige have lov til at vokse sammen, som han siger.

Indtil videre har han fået to forskellige medicinske behandlinger, der skal holde kræften nede. Først med en type piller, som forsøger at forhindre cellerne i kroppen i at dele sig. Dermed kan kræftcellerne heller ikke sprede sig.

Behandlingen var effektiv til at starte med, men havde også nogle hårde bivirkninger. Blandt andet mistede han smagssansen næsten 100 procent, ligesom også hår- og hudfarve forsvandt.

Og efter et halvt års tid begyndte kræftsymptomerne at dukke op igen hos Torben Poder Svendsen. Han fik væske omkring lungerne, fordi lungehinderne var generede, og måtte have det drænet ud ad flere omgange, ligesom også en knude ved ribbenene krævede strålebehandling.

Held i uheld undervejs

Herefter blev pillerne i slutningen af 2018 skiftet ud med immunterapi. En relativt ny kræftbehandling, der i korte træk forsøger at sparke gang i patientens eget immunforsvar, så det genkender og angriber kræftceller. Samtidig svækkes kræftcellernes evne til at forsvare sig.

For Torben Poder Svendsen har behandlingen virket langt bedre, end han selv turde håbe på. Faktisk så godt, at han lige nu slet ikke bliver behandlet.