Den 7. november 2016 modtog udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) et brev fra FN’s vicehøjkommissær for flygtninge, Volker Türk.

I brevet udtrykte han sin bekymring over, at Udlændingestyrelsen er ved at undersøge, om omkring 100 somaliske kvoteflygtninge, som via FN’s Flygtningehøjkommissariat, UNHCR, tidligere er blevet genbosat i Danmark, nu kan få inddraget deres opholdstilladelse.

»Genbosætning er bredt anerkendt som en varig løsning frem for en midlertidig,« skriver Volker Türk, der understreger, at når flygtninge via FN bliver genbosat i et tredjeland, som har accepteret at modtage dem, så ligger der heri en anerkendelse af, at der skal være tale om en varig løsning. Vicehøjkommissæren håber derfor på, at kvoteflygtningene får lov til at blive permanent i Danmark.

Asylchef Eva Singer fra Dansk Flygtningehjælp er enig med Volker Türk i, at UNHCR ser genbosættelser af kvoteflygtninge som en varig løsning. Og hun kender ikke til, at Danmark nogensinde tidligere har villet inddrage opholdstilladelser for kvoteflygtninge.

»Det er meget usædvanligt at undersøge og eventuelt inddrage opholdstilladelser for flygtninge, der er kommet til Danmark via UNHCR. Mig bekendt har man ikke gjort det før med henvisning til ændrede forhold i hjemlandet, som der er tale om her,« siger Eva Singer, der dog tilføjer, at »muligheden altid har været der lovgivningsmæssigt, i hvert fald siden 2005«.

På det tidspunkt indførte den daværende VK-regering ifølge Eva Singer nemlig en ændring af udlændingeloven med bl.a. en graduering af den beskyttelse, Danmark ville give til kvoteflygtninge. Nogle bliver anerkendt som konventionsflygtninge, mens andre får en lidt ringere beskyttelsesstatus.

Og det er netop omkring 100 somaliske flygtninge med denne lavere beskyttelse, som Udlændingestyrelsen nu er i gang med at undersøge. Spørgsmålet er, om forholdene i Somalia har forbedret sig så meget, at det efter de danske flygtningemyndigheders vurdering er forsvarligt at sende dem hjem.

1.450 somaliere undersøges

Eva Singer kender heller ikke til, at andre lande skulle have gjort det, som Udlændingestyrelsen nu er i gang med.

»Det er meget usædvanligt, at et land, som har genbosat flygtninge via UNHCR, går ind og anvender ophørsgrunde, som ikke fremgår af konventionen,« siger hun.

I Norge, hvor myndighederne i lighed med de danske undersøger mulighederne for at inddrage opholdstilladelserne for omkring 1.600 somaliske flygtninge, kender Ann-Magrit Austenå, generalsekretær i NOAS (Norsk Organisasjon for Asylsøkere, red.), heller ikke til, at kvoteflygtninge skulle være omfattet af undersøgelserne, oplyser hun til Information.

»Mig bekendt er det aldrig sket før‚« siger Johanne Schmidt-Nielsen (EL) og tilføjer:

»Derfor er det ikke alene en historisk beslutning fra højrefløjen og Socialdemokratiet, der i forening har besluttet ikke at tage imod flere kvoteflygtninge, men at regeringen nu også vil sende kvoteflygtninge tilbage til ’skrøbelige og uforudsigelige’ forhold er helt uantageligt og dybt uansvarligt, ikke bare over for de enkelte flygtninge, men også over for FN’s kvoteflygtningesystem.«

Også de radikales Sofie Carsten Nielsen er oprørt over bestræbelserne:

»Det er endnu et skud fra boven fra et Danmark, der vender ryggen til sine internationale forpligtelser. Hidtil har vi kun taget et meget begrænset antal kvoteflygtninge, som er det system, vi har internationalt, for at lande kan vise FN, at vi sammen er med til at løfte byrden.«

Heller ikke Martin Henriksen (DF) er begejstret, men ud fra et andet udgangspunkt:

»100 kvoteflygtninge er for lidt, synes vi. Men det er godt, at man er kommet i gang med arbejdet, for det er noget, vi har rejst gentagne gange over for ministeren i forskellige sammenhænge, bl.a. i forhandlinger siden folketingsvalget. Flygtninge bør kun være her midlertidigt, og de bør sendes hjem – om nødvendigt med tvang. Stod det til os, skulle det være flere tusinde flygtninge samt deres ægtefæller og børn, der skulle sendes hjem, selv om de har opholdstilladelse i Danmark. Selvfølgelig vil der komme et ramaskrig, men det lever vi med,« siger Martin Henriksen.

Hvor stabile forbedringer?

Som Information tidligere har beskrevet, har Flygtningenævnet – der er den højeste instans i asylsager – i august-september vurderet, at forholdene i hovedstaden Mogadishu ikke længere er så farlige, at den blotte tilstedeværelse i byen kan give anledning til asyl.

Det er baggrunden for, at Udlændingestyrelsen ud over de ca. 100 kvoteflygtninge også undersøger forholdene for omkring 1.100 andre somaliske flygtninge for at se, om deres opholdstilladelse i Danmark kan inddrages. Med ægtefæller og børn er antallet af somaliere, der nu får deres forhold undersøgt, ca. 1.450.

Præcis her opstår problemet for kvoteflygtningene, mener Eva Singer. For i UNHCR opererer man kun med én form for beskyttelse, nemlig konventionsbeskyttelsen. Og hvis konventionsbeskyttelsen skal inddrages, skal der være tale om »fundamentale, varige og stabile ændringer i hjemlandet« ifølge FN’s fortolkning af Flygtningekonventionen.

Men så stabile forbedringer i hjemlandet behøver der ifølge de danske yndigheder ikke at være tale om, når flygtninge med lavere beskyttelse end konventionsstatus skal vurderes. Her er det tilstrækkeligt, at de generelle forhold i landet er forbedrede, selv om forholdene fortsat er alvorlige og må betegnes som skrøbelige og uforudsigelige, bare ændringerne ikke findes at være af helt midlertidig karakter.

»I selve flygtningebegrebet ligger der nogle såkaldte ophørsgrunde, og de vil i princippet også gælde for genbosatte flygtninge. Men der, hvor sagen bliver vanskelig, er, når man i Danmark vil anvende ophørsgrunde, som ikke findes i konventionen, og som UNHCR derfor ikke opererer med,« siger Eva Singer.

UNHCR er i øvrigt også uenig med de danske myndigheder i, at de generelle forhold i Mogadishu skulle være forbedret.

»UNHCR vurderer, at den generelle sikkerhedssituation i Mogadishu og det sydlige og centrale Somalia fortsat er ustabil,« skriver Volker Türk i sit brev til Inger Støjberg.

Derfor fraråder UNHCR alle FN’s medlemslande at tvangshjemsende somaliere til disse dele af landet.

I et svar til Johanne Schmidt-Nielsen skriver Inger Støjberg, at det er regeringens »klare opfattelse, at hvis en udlænding ikke længere har behov for beskyttelse, skal den pågældende ikke fortsat have asyl i Danmark«.

Derudover henviser ministeren til Udlændingestyrelsen, der på trods af Volker Türks advarsler ikke finder anledning til at ændre på sin mere positive vurdering af situationen i Somalia.

Styrelsen understreger i svaret, at den i undersøgelserne af de somaliske flygtninge ikke tager stilling til, om der er indtrådt »varige, fundamentale og stabile ændringer« i Somalia, hvilket ville være en betingelse, hvis konventionsflygtninge skulle have inddraget deres opholdstilladelse.

Information har forgæves forsøgt at få en kommentar fra Inger Støjberg og oplysning om, hvorvidt ministeren har svaret Volker Türk.