Racisme-paragraffen virker ikke, som den skal. Det mener Danske Mediers journalistiske direktør Christian Kierkegaard, efter at en mand i forrige uge blev dømt for racisme.

»Når jeg ser på dommen, mener jeg, at man begrænser ytringsfriheden. Derfor er det naturligt at se på, om paragraffen praktiseres rigtigt,« siger Christian Kierkegaard.

I forrige uge blev en mand ved byretten idømt fire dagbøder for et opslag på Facebook. Her havde han ifølge Jyllands-Posten blandt andet skrevet, at islam vil ”misbruge demokratiet til at afskaffe demokratiet”.

På baggrund af sagen støtter et politisk flertal på Christiansborg, at racisme-paragraffen kulegraves. Forslaget, som stilles af Dansk Folkeparti, støttes ifølge Jyllands-Posten af Socialdemokraterne, SF, Liberal Alliance, Konservative og Alternativet. Venstre vil ikke modsætte sig forslaget.

DJ-formand støtter racisme-paragraf

Dansk Journalistforbunds formand Lars Werge bakker til gengæld op om racisme-paragraffen, som han mener fungerer efter hensigten.

»Ja, jeg synes, den virker efter hensigten. Paragraffen har en regulerende effekt i forhold til ytringsfriheden. Jeg tror, den skaber eftertanke hos nogle i forhold til, hvad de siger, og hvordan de siger det,« sagde Lars Werge til Journalisten i fredags.

Og her er Christian Kierkegaard altså uenig.

»Det er naturligt at kulegrave paragraffen. Om det skal føre til ændring af lovens bestemmelser eller alene dens anvendelse, vil jeg ikke tage stilling til nu. Men vi skal sikre os, at den ikke bliver brugt til at begrænse ytringsfriheden,« siger han.

Blasfemi og ikke racisme

Danske Medier har ingen vedtaget holdning til racisme-paragraffen, men den aktuelle sag vil betyde, at foreningen på næste møde i sit redaktionelle udvalg vil diskutere emnet, fortæller Christian Kierkegaard.

Han mener slet ikke, den konkrete sag burde falde ind under racisme-paragraffen. Hvis manden skulle anklages for noget, skulle det snarere være for at krænke den såkaldte blasfemi-paragraf, siger direktøren.

Blasfemi-paragraffen er §140 i straffeloven og bruges betydeligt sjældnere end racisme-paragraffen. Ifølge blasfemi-paragraffen er det ulovligt offentligt at spotte eller håne et lovligt religionssamfund i Danmark.

»I den konkrete sag er der tale om, at man taler negativt om en religion. Jeg synes, der skal betydeligt mere til, før man bruger racisme-paragraffen. Hvis man endelig vil tage en paragraf i brug i den konkrete sag, burde det være blasfemi-paragraffen. Og den ønsker vi afskaffet,« siger Christian Kierkegaard.

Uafklaret om paragraf skal afskaffes

Men tro er jo eksplicit nævnt i racisme-paragraffen. Falder sagen så ikke ind under den bestemmelse?

»Man må ikke true, forhåne eller nedværdige en gruppe på grund af dens tro. Men det kan man diskutere, om man gør ved at sige, at nogen vil bruge demokratiet til at afskaffe demokratiet. Efter min mening er det en politisk udtalelse og hverken en trussel, hån eller nedværdigelse.«

Hvorfor skal der overhovedet være en paragraf, der forbyder fx racisme?

»Vi har ikke i Danske Medier afklaret, om vi ønsker paragraffen afskaffet helt. Men der kan godt være situationer, hvor man går direkte efter etnicitet eller andet, og hvor paragraffen kan være berettiget. Det er noget af det, vi vil diskutere,« siger Christian Kierkegaard.

Han ærgrer sig over, at dommen er så lille, at den ikke kan ankes. Han ville gerne se den prøvet ved landsretten.

[[nid:35497]]

Rettet 23/2 klokken 8.51: Det fremgik fejlagtigt af artiklen – samt overskriften "Danske Medier tager afstand fra racisme-paragraffen" – at Danske Medier har en holdning til paragraffen. Det er dog den journalistiske direktør Christian Kierkegaard, og ikke hele organisationen, der udtaler sig.