Næste gang du booker en flybillet, kan oplysningerne om dine rejsemakkere, hvilket kreditkort du har betalt med, og hvor du rejser hen automatisk blive videregivet til en særlig enhed i Rigspolitiet.

Det er i hvert fald intentionen hos regeringen, der umiddelbart efter sommerferien sender et lovforslag i høring, der har til formål at samle de såkaldte passagerlisteoplysninger (PNR-oplysninger) hos en central enhed under Rigspolitiet.

Lovforslaget har været længe undervejs og er en udløber af en aftale mellem den daværende Venstre-regering, LA, Konservative, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og De Radikale.

Bliver loven vedtaget, vil det betyde, at myndighederne blandt andet får indsigt i, hvilke passagerer der er ombord på hvilke fly, hvilken rejserute de har, hvilket kreditkort de har benyttet, hvilket sæde de har siddet på i flyet og ikke mindst, hvem de har rejst sammen med.

- Formålet er at kunne efterforske alvorlig kriminalitet. Hvis en person eksempelvis gentagne gange rejser til Colombia, så kan det indikere, at personen er involveret i narkosmugling. Og hvis man flere gange i træk rejser til Damaskus i Syrien, så kan man nok regne med, at politiet gerne vil høre lidt mere om, hvad man laver der, siger Venstres retsordfører Preben Bang Henriksen.

Skal bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet

Regeringen argumenterer videre for lovforslaget i et brev til Folketingets Retsudvalg, hvori der står, at en systematisk adgang til PNR-oplysningerne vil give politiet "mulighed for effektivt at følge op på efterretninger, foretage eventuel overvågning af f.eks. personer med tilknytning til rocker- og bandemiljøet og anholdelse af mistænkte personer samt imødegå terrorhandlinger og grov kriminalitet."

Som reglerne er i dag, er det udelukkende toldmyndighederne og Forsvarets Efterretningstjeneste, der har adgang til oplysningerne om, hvor danskerne rejser hen.

Politiets Efterretningstjeneste (PET) kan ved en konkret, alvorlig mistanke få adgang til oplysningerne ved hjælp af en dommerkendelse - men kun hvis der er mistanke om en forbrydelse mod statens sikkerhed - typisk en terrormistanke.

PNR-oplysninger Flyselskaber og rejsebranchen har historisk samlet alle reservationer i en elektronisk database. Databasen indeholder oplysningerne om passagerernes navne, destinationer, betalingsoplysninger og medrejsende, ligesom bookingklasse og sædevalg oftest fremgår. PNR-registret bruges af flyselskaberne til at sikre, hvem der har billet til en given afgang, ligesom oplysningerne udveksles mellem flyselskaberne, hvis en flypassager skal skifte mellem forskellige selskaber under rejsen.

Enhedslisten advarer mod masseovervågning

Den nye lov vil give adgang til, at politiet systematisk kan indsamle oplysningerne, hvilket bekymrer Enhedslistens retsordfører, Rosa Lund, der kalder den nye "PNR-lov" for udemokratisk og et redskab til masseovervågning.

- Et vigtigt princip i et retssamfund er retten til privatliv. Det går man på kompromis med her, hvis politiet skal begynde at overvåge, hvornår du tager på weekendtur til Paris.

- Det er et udtryk for dybt problematisk masseovervågning, siger retsordføreren.

Til det siger Venstres Preben Bang Henriksen:

- I et moderne samfund er politiet nødt til at gøre brug af de tekniske muligheder, der er. Jeg tror, at den enkelte dansker vil blive meget generet, hvis politiet ikke gør det.

Regeringens forslag kommer efter, EU-landene har implementeret lignende lovgivning i et fælles PNR-direktiv. Direktivet blev vedtaget i 2016 og landene forpligtede sig til at indføre det inden sommeren 2018. Danmark står dog udenfor direktivet.

På grund af Danmarks retsforbehold står vi udenfor de fælles EU-regler, men det nye lovforslag vil ifølge regeringen gøre det muligt for os at lave en parallelaftale med EU på området.

DF og S støtter forslag

Forslaget støttes derimod af Dansk Folkeparti, siger EU-ordfører Kenneth Kristensen Berth.

- Med den verden vi lever i nu, og med den risiko der er for international terrorisme, så er det godt at få styr på de her ting.

PET har jo netop mulighed for at få oplysningerne hvis der er en konkret mistanke om terror. Hvad skal den nye lov gavne?

- Det gør det jo meget nemmere, at man ikke skal gå og spørge om lov hele tiden. Man har oplysningerne direkte tilgængelige, og det gør forhåbentlig også, at man kan bruge oplysningerne i videre udstrækning, end man gør i dag.

- Jeg hører ikke til dem, der sådan er bekymret over at overlade oplysninger til det danske politi.

Socialdemokratiet støtter også "helt klart" loven af én "meget klar årsag", siger vikarierende retsordfører Morten Bødskov.

- Danmark har om nogen behov for et tæt samarbejde med andre lande om bekæmpelse af terrortruslen og grænseoverskridende kriminalitet.

Regeringen håber, at lovforslaget kan træde i kraft allerede ved årsskiftet.