Trods forsøg på at bremse udviklingen skyder solcelleparker til myndighedernes store overraskelse op på marker landet over. Alene fra oktober til december er der i alt opsat 140 MW solceller på danske marker, hvor små anlæg står side om side i store parker, viser Inge­niørens opgørelse.

Energistyrelsen forudser nu, at støtten til solceller bliver dyrere end ventet, idet politikerne indførte en stribe overgangsordninger i 2013. Styrelsen skønner, at der venter en ekstraregning på 170 mio. kr. frem til 2020, som kun udgør halvdelen af støtteperioden. Rigsrevisionen beregnede i 2014 den samlede støtte til solcellerne til 10 mia. kr. frem til 2032.

De store solcelleanlæg på markerne var netop, hvad politikerne ville undgå. Derfor indførte de en maksimumstørrelse på 400 kW.

Men investorer og developere har omgået lovens intentioner. Ved Kalundborg er der sat 150 små anlæg på 400 kW op ved siden af hinanden. Tilsammen udgør de nu Nordens største solcellepark på 60 MW. På en nedlagt militærflyveplads ved Billund giver 126 små anlæg en samlet kapacitet på 50,4 MW.

Læs også: Skandinaviens største solcellepark på 61 MW åbnet ved Kalundborg

»Ingen havde tænkt på, at investorerne kunne dele store parker op i et antal anlæg på 400 kW. Det er dårligt politisk håndværk og et eksempel på, hvor galt det kan gå, når lovgivningen ikke tager hensyn til den teknologiske udvikling,« konstaterer Flemming Kristensen, formand for Dansk Solcelleforening.

Nogle investorer har planer om endnu flere store solcelleanlæg, selv om støtten blev sat ned ved årsskiftet. Blandt andet har firmaet Solenergi Danmark gang i projekter fordelt på 18 kommuner.

Energiminister Lars Chr. Lilleholt (V) har nu sat Energistyrelsen til at afdække, nøjagtigt hvor stor ekstraregningen for solceller bliver. Her er man nu i gang med en rundringning til energiselskaber og kommuner.

Minister: Ikke flere penge

»Vi ved ikke, om der er mere derude,« siger kontorchef Marie Louise Hede og understreger, at overgangs­ordningen fra 2013 skulle beskytte investorer, der havde forpligtet sig til at købe solcellepaneler. Så det er ikke mærkeligt, at de nye anlæg går mod de politiske ambitioner.

Lars Chr. Lilleholt er ikke meget for at hive flere penge op af kassen:

‘Jeg vil arbejde for, at hvis der er en regning, der skal betales, så skal det ske inden for de midler, der er afsat i Energiaftalen på solcelleområdet’, skriver han til Ingeniøren.

Samlet havde politikerne i 2013 forudsat, at der ville komme 800 MW solceller i Danmark inden 2020, hvoraf hovedparten sidder på private tage. Den seneste opgørelse fra Energinet.dk dokumenterer, at der ved årsskiftet var opsat 790 MW.

Lige nu er markedet for solceller til private gået i stå, men en fremskrivning fra Energistyrelsen viser, at prisfald snart vil føre til en hidtil uset vækst. Inden 2020 vil der således komme yderligere knap 1.000 MW solceller op. Det fører til et kæmpe hul i både statskassen og den pulje, som betaler for grøn strøm. Solcelleejerne udnytter nemlig selv strømmen og slipper dermed for afgift og tariffer.

Der er endnu ikke taget stilling til, hvordan den regning skal betales. Energiminister Lars Chr. Lilleholt henviser til, at hele det danske system med energiafgifter og tilskud er ved at blive kulegravet.