De har hverken patruljevogn, uniformer eller andet, man normalt forbinder med lovens lange arm.

Alligevel forsøger de i et eller andet omfang at udføre politiarbejde - helt på egen hånd.

Både i Danmark og i udlandet er der flere eksempler på helt almindelige mennesker, som via internettet forsøger at lokke det, de mistænker for at være pædofile, frem på internettet.

Oftest via chatforum, hvor de udgiver sig for at være mindreårige.

Blandt andet i Storbritannien ses en vækst i antallet af de såkaldte “pædofil-jægere”, som konfronterer, filmer og udstiller mænd, der søger sex med børn.

En fremgangsmetode, som blandt andet også kendes fra det danske tv-program "Børnelokkerne".

Men selvom man Rigspolitiet gerne hører fra borgere, der har kendskab til mulige overgreb på børn, stiller man sig skeptisk overfor den slags metoder.

- Når det gælder decideret efterforskning af straffelovsovertrædelser, skal det overlades til politiet, som i vores efterforskning skal arbejde under retsplejelovens regler over for både ofre og gerningsmænd, skriver Rigspolitiet i en mail til DR Nyheder.

Læs også : Stephen er "pædofiljæger": Jeg vil lokke pædofile ud på åben gade

Når civile på egen hånd efterforsker forbrydelser, risikerer de at gøre andre borgere til lovbrydere og risikerer selv at blive dømt for at anstifte til en forbrydelse Trine Baumbach, lektor i strafferet, Københavns Universitet

Kan påvirke efterforskning der er i gang

For selvom det bliver gjort med bedste intentioner, kan private borgeres efterforskning uforvarende komme til at påvirke en allerede igangværende efterforskning, lyder det fra Rigspolitiet.

Heller ikke blandt flere juridiske eksperter er der begejstring for metoderne, hvor civile borgere eller medier under dække forsøger at udføre deres egne efterforskninger for at kunne konfrontere mistænkte pædofile og foretage en civil anholdelse.

Vi lever i en retsstat, hvor det ikke er op til borgerne at være efterforskere eller retshåndhævere. Trine Baumbach, lektor i strafferet

- Vi lever i en retsstat, hvor det ikke er op til borgerne at være efterforskere eller retshåndhævere. Vi har myndighederne og domstole til at afgøre, om der er begået strafbare handlinger, siger Trine Baumbach, der er lektor i strafferet på Københavns Universitet.

- Det strider grundlæggende mod retstatstanken, og der er en risiko for, at uskyldige kan komme i problemer. Hvis den praksis ikke stopper, skal retssystemet i hvert fald være utroligt skarpe på at få dømt eventuelle medvirkende, hvis de i realiteten har tilskyndet til forbrydelsen.

Tilskyndelse eller ej

Der er strenge regler for politiets brug af det, der hedder civile agenter, og det er blandt andet en afgørende betingelse, at det sker på en måde, som ikke foranlediger, at en forbrydelse, som ellers ikke ville være blevet begået, bliver begået.

Eller at den pågældende forbrydelse bliver væsentlig forøget, påpeger hun.

- Når civile på egen hånd efterforsker en forbrydelser, risikerer de at gøre andre borgere til lovbrydere og risikerer selv at blive dømt for at anstifte til en forbrydelse, siger hun.

Læs også : Eksperter bakker politiet op: Den digitale folkedomstol er en trussel

Professor i strafferet på Aarhus Universitet, Lasse Lund Madsen, peger på, at reglerne på området er mangelfulde.

- Politiet må kun benytte sig af civile agenter i yderst begrænset omfang, og derfor er det også lidt paradoksalt, at private og pressen af egen drift og uden foregående domstolskontrol, sådan set uden begrænsning, kan gå undercover på nettet og iscenesætte en ureguleret agentaktion, siger han.

Gammelkendt praksis

Og den praksis, der før også har været anvendt af adskillige medier, belyser nogle udfordringer for retssystemet.

Hvad er grooming? Man bruger begrebet 'grooming' om situationer, hvor en voksen person opbygger et tillidsforhold til et barn med henblik på senere at begå overgreb. Typisk henvender ’groomeren’ sig til børnene via internettet eller mobiltelefonen, hvor han eller hun udgiver sig for at være et jævnaldrende barn. Udveksling af billeder og film er ofte en del af en grooming-proces. Kilde: Rigspolitiet, Red Barnet

- I Danmark har vi en forpligtelse til at kriminalisere grooming med henblik på at begå seksuelle overgreb. Vi har ikke sådan en bestemmelse i straffeloven. Derfor bliver nogle ”groomere” tiltalt for forsøg på seksuelle overgreb, siger Trine Baumbach og fortsætter:

- Forsøgsansvaret er imidlertid altid usikkert, blandt andet fordi det ofte kræver bevis for den højeste grad af forsæt – et bevis, der sjældent kan føres.

Læs også : DF: Pædofile må ikke rejse ud af Danmark i mindst 10 år

Sådan er det dog ikke altid, og for eksempel kan der i den skriftlige kommunikation mellem ”groomeren” og ofrets være så håndfaste udtalelser, at der ikke efterlades nogen tvivl om, hvad det er intentionen at føre ud i livet.

Men det kan være svært i tilstrækkelig grad at løfte bevisbyrden, og derfor er der også eksempler på sager, hvor den tiltalte bliver frifundet, selvom der har været dokumentation for en langvarig chat.

Derfor efterlyser både Trine Baumbach en ændring i den nuværende lovgivning.

- I praksis mangler vi en bestemmelse i straffeloven, der gør det muligt at dømme for de indledende handlinger, så vi ikke er nødt til at satse på det noget usikre forsøgsansvar, lyder det.

Samarbejde er ikke nødvendigvis ufornuftigt

I Storbritannien er domstolene ifølge BBC i stigende grad begyndt at anvende 'pædofili-jægernes' materiale i sager om såkaldt 'grooming'.

I 11 procent af sagerne om 'grooming' i 2014 til 44 procent i sagerne fra 2016.

Derfor afviser politiet heller ikke, at man kan blive nødsaget til at arbejde sammen med dem til en vis grad.

Og et samarbejde er heller ikke ufornuftigt juridisk set, mener Lasse Lund Madsen. Men også det vil formentlig kræve lovændringer.

- Samlet set kan et samarbejde måske være en fordel, når virkeligheden er, at civile spiller agenter, for det har et skær af det vilde vest over sig. Måske man kan tænke et samarbejde ind i reglerne med mere fornuftig kontrol, så retssikkerheden bliver tilgodeset, og reglerne afstemt med nutidens virkelighed, siger Lasse Lund Madsen.

Se mere om de britiske pædofiljægere i aftenens "Horisont: Pædofiljægeren" på DR1 klokken 21.55 eller på dr.dk.