Forsikringsselskaber har i mindst tre tilfælde spioneret mod kunders biler i Danmark ved at spore dem med en gps-anordning, der blev sat fast på bilen. Det skriver Berlingske.

Formålet med overvågningen har været at spore, om kunden snød forsikringsselskabet, og metoden er godkendt af branchen selv.

Oplysningerne stammer fra et udkast til en endnu ikke offentliggjort rapport fra Finanstilsynet, som Berlingske har fået adgang til.

Rapporten gennemgår forsikrings- og pensionsselskabers metoder til at indsamle information for at undgå forsikringssvindel i perioden mellem 2010 til 2014.

Som en spionfilm

Ud over gps-overvågning har rapporten undersøgt selskabernes mere vidtgående metoder, der foruden overvågning af biler også dækker over oprettelse af falske profiler på sociale medier samt observationer og videooptagelser af kunderne.

- Det er som taget ud af en gammel spionfilm fra koldkrigstiden, siger forsikringsekspert Karsten Høj, der er partner hos Elmer & Partnere og formand for Foreningen for Erstatnings- og Forsikringsret, til Berlingske om metoden.

- Der lader til at være et hul i loven, siger Jacob Mchangama, der er direktør i tænketanken Justitia.

Ikke fulgt med

Både udkastet til rapporten og Jacob Mchangama finder, at en sådan overvågning måske bryder med regler om privatlivets fred samt indsamler informationer, som ikke er formålet med overvågningen.

Ifølge professor på juridisk institut på Syddansk Universitet Sten Schaumburg-Müller er lovgivningen ikke fulgt med de private aktørers nye teknologiske muligheder.

- Der mangler et overblik over reguleringen af det her område. Og man kan overveje, om det skal have en særskilt egen regulering, siger han til Berlingske.

Erhvervs- og vækstminister Troels Lund Poulsen (V) vil ikke kommentere rapporten, før den er landet på hans bord.

Lise Agerley fra Alka Forsikring fortæller onsdag morgen i TV2 News, at forsikringsselskaberne også bruger politifolk til at følge efter kunder, som de mener snyder.

- De følger efter folk 1-2 dage for at se, hvad de laver og optager det på video. Det kan være, at folk har fået erstatning, fordi de ikke kan bevæge armene. Men så viser det sig, at de har sort arbejde, siger Lise Agerley.