Nu bliver myndighedsbetjeningen på natur og skov samt luft og emissioner sendt i udbud.

Det skriver Miljøstyrelsen i en pressemeddelelse.

Udbuddet kommer til at virke fra 2021, og det samlede beløb udgør 73 millioner kroner.

Det er et skridt i miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsens (V) ønske om at udbyde hele den forskningsbaserede myndighedsbetjening. Det meldte han ud i juni:

Fakta Om forskningsbaseret myndighedsbetjening

Forskningsbaseret myndighedsbetjening er en fællesbetegnelse for ydelser, som universiteterne udfører for bl.a. staten, herunder nationale beredskaber vedr. husdyrsygdomme og fødevaresikkerhed, politikudvikling og -implementering samt overvågnings- og direktivimplementeringsopgaver.

Miljø- og Fødevareministeriets bevilling til forskningsbaseret myndighedsbetjening effektiviseres som andre statslige bevillinger med på 2 pct. årligt.

De enkelte konkurrenceudsættelser overholder retningslinjerne på området og varsles mindst tre år før en evt. opgaveoverdragelse træder i kraft.

Den samlede forskningsbaserede myndighedsbetjening af Miljø- og Fødevareministeriet konkurrenceudsættes én gang over en 10-årig periode fra 2016-2026. De sidste opgaver varsles konkurrenceudsat i 2022 med virkning fra 2026. Konkurrenceudsættelser efter en fast kadence fortsætter ikke efter 2022. De nye aftaler med universiteterne vil fortsat være 4-årige rullende aftaler. Som hidtil skal der hvert år aftales et konkret arbejdsprogram.

Udenlandske universiteter får mulighed for at være faglig lead i forhold til metodevalg mv., men der skal være et dansk universitet som bevillingshaver. Modellen evalueres i 2018 med henblik på de næste udbud.

Private virksomheder kan som hovedregel ikke byde, da der skal være tale om forskningsbaseret myndighedsbetjening. - Fakta fra Miljø- og Fødevarerministeriet

”Det, at vi for ti år siden indgik aftaler med universiteter om at levere forskning og rådgivning på miljø- og fødevare­om­rådet, betyder ikke, at aftalen er eviggyldig. Derfor har jeg besluttet, at forsknings- og rådgivningsopgaverne på miljø- og fødevareområdet konkurrenceudsættes," sagde han dengang.

Universitet vil vinde opgaven

I dag deler Aarhus Universitet og Københavns Universitet ansvaret natur- og skovområdet, og Aarhus Universitet har alene ansvaret for luft og emissioner.

Kurt Nielsen, der er prodekan på Aarhus Universitet, siger i en pressemeddelelse, at man føler sig godt rustet til konkurrencen.

”Vi udnytter den viden, vi har fra de tidligere udbud til at løfte den meget store opgave med at afgive tilbud. Vi vil gøre, hvad vi kan for at vinde opgaverne, så vi kan forsætte det gode arbejde, vi gør, også inden for de pågældende områder,” siger han.

Glæde i landbruget

I landbruget er der glæde over, at der nu bliver taget hul på mere udbud. Og Martin Merrild, der er formand for Landbrug & Fødevarer, håber at næste skridt bliver at sætte rådgivningen inden for vandmiljø og næringsstoffer i udbud:

”Vi har for nylig med kampagnen ”De 7 Synder” vist, at ministeriets forskningsbaserede rådgivning har hvilet på et usikkert grundlag f.eks. omkring det faglige grundlag for vandmiljøplanerne. Derfor håber vi, at dette område vil komme i betragtning til næste udbudsrunde,” siger Martin Merrild i en pressemeddelelse.

I dag bruger Miljø- og Fødevareministeriet 731 millioner kroner om året på forskning, der bliver brugt som rådgivning i ministeriet. Det sker via aftaler med Aarhus Universitet, DTU og Københavns Universitet (se oversigt i bunden). Men fremadrettet skal alle universiteter kunne lægge billet på opgaverne.

Konkurrenceudsættelsen skal ske gradvist frem mod 2022.

hjalte@altinget.dk