SF-politiker om forslag til overvågning af el- og varmeforbrug: »Hvad bliver det næste?«

Regeringen vil give kommunerne lov til at indhente oplysninger om borgeres el-, vand- og varmeforbrug for at tjekke, om de overholder deres bopælspligt. Men det kan blive en glidebane, siger en bekymret SF-politiker.

Mange danskere har pligt til at bo i den bolig, de har købt, men kommunernes muligheder for at kontrollere, om pligten bliver overholdt, er alt for begrænsede, mener regeringen.

Som Version2 fortalte i fredags, har regeringen derfor sat gang i et lovforslag, der skal gøre det nemmere for kommunerne at komme snyd med bopælspligten til livs. Et af elementerne i lovforslaget er, at kommunerne skal have adgang til at indhente oplysninger om borgeres vand-, varme- og elforbrug for at tjekke, om de rent faktisk bor, hvor de siger, de gør.

Kirsten Normann Andersen er medlem af Folketinget for SF og sidder i Transport-, Bygnings- og Boligudvalget. Illustration: Steen Brogaard / Folketinget

Men det bekymrer Kirsten Normann Andersen (SF), som er medlem af Folketinget og sidder i Transport-, Bygnings- og Boligudvalget, hvor lovforslaget er blevet behandlet.

»Det, jeg bekymrer mig for, er, at man vil bruge data til noget, det ikke er beregnet til. Det tangerer overvågning af borgerne,« siger hun til Version2.

Formål eller ej

Hun påpeger, at data om danskernes el-, vand- og varmeforbrug oprindeligt har det formål, at man skal finde ud af, hvor meget man skal betale for forbruget. Men allerede nu bruger man de data til andre formål, og det nye lovforslag vil yderligere give hjemmel til, at de data bliver brugt til et nyt formål, siger hun.

»Det kan godt gå hen og blive en glidebane. På den lange bane kan man forestille sig, at man kan bruge de data til mange flere ting, end de egentlig er beregnet til,« siger hun.

I Databeskyttelsesloven står der:

§ 5. Stk. 1. Personoplysninger skal indsamles til udtrykkeligt angivne og legitime formål og må ikke viderebehandles på en måde, der er uforenelig med disse formål.

Men under samme paragraf siger loven også:

§ 5. Stk. 3. Uanset stk. 1 og 2 kan vedkommende minister efter forhandling med justitsministeren og inden for rammerne af databeskyttelsesforordningens artikel 23 fastsætte nærmere regler om, at personoplysninger af offentlige myndigheder må viderebehandles til andre formål, end de oprindelig var indsamlet til, uafhængigt af formålenes forenelighed.

Læs også: Regeringen dropper masseovervågning af danskernes elforbrug

Vigtigt at »hegne det ind«

Men Kirsten Normann Andersen er ikke helt tilfreds.

»Min bekymring går bare på: Hvad bliver det næste, man gerne vil kontrollere? Om folk rent faktisk er hjemme, når de siger, de er hjemme? Om syge borgere rent faktisk opholder sig i hjemmet eller andre steder?« spørger hun retorisk og svarer selv:

»Der er vi slet ikke ude lige nu, og derfor synes jeg også det vigtigt, at vi fra sag til sag får hegnet det ind, når man benytter data til noget andet end det, de er beregnet til: At det kun er til det her formål og ikke noget som helst andet,« siger hun.

I et svar til SF-politikeren forsikrede transport-, bygnings- og boligminister Ole Birk Olesen (LA) hende om, at grænsen for, hvad oplysningerne skal anvendes til, er nået her:

»Herudover er det en betingelse, at de forbrugsoplysninger, der indhentes, er nødvendige til at opfylde formålet. Det betyder, at oplysningerne alene kan indhentes som led i kommunalbestyrelsens kontrol med boligens benyttelse til helårsbolig. Oplysningerne kan ikke videregives til andre dele af den kommunale forvaltning eller anvendes til andet formål,« skrev ministeren.

Lovforslaget skal andenbehandles i Folketinget den 18. december.