Ved angrebet blev den danske regering stillet over for et tysk ultimatum, der bød enten overgivelse eller hensynsløs nedkæmpelse af de danske styrker. I erkendelse af det ulige styrkeforhold valgte regeringen det første.

Det strategiske mål for det tyske angreb var imidlertid ikke Danmark, men Norge, hvis havne og fjorde den tyske flåde ønskede at benytte i ubådskrigen på Atlanten samt til at sikre sig den betydelige transport af svensk jernmalm fra Kiruna via den nordnorske havneby Narvik. Danmark var i den forbindelse blot at betragte som en trædesten i vandet.

Tidligt om morgenen den 9. april 1940 angreb det tysk militær Danmark forskellige steder i landet. Angrebet skete både over land, fra søsiden og i luften. Det danske militær ydede kun spredt og ukoordineret modstand, og på regeringen og Christian 10.s ordre indstillede man kamphandlingerne efter få timer.

Tyske soldater i Sønderjylland den 9. april 1940. Foto: Th. Christensen, Aabenraa. Fra Rigsarkivet.

I dette tema kan du læse en række artikler og kilder, som beskriver besættelsen af Danmark den 9. april 1940. Selve den tyske besættelse, blandt andet baggrunden, den militære aktion samt de politiske forløb og konsekvenser m.m., er behandlet i artiklen 9. april 1940. Temaet indeholder også en artikel om den konkrete tyske plan for besættelsen af Danmark, den såkaldte Operation Weserübung. Hertil kommer en artikel om en af de centrale politikere i forhold til besættelsen, udenrigsminister Peter Munch.

Af historiske kilder kan du blandt andet læse statsminister Thorvald Staunings 'Lænkehunds-tale' fra 1937, der indgik i debatten om det danske forsvar og en eventuel nordisk forsvarsalliance efter Hitlers magtovertagelse i Tyskland i 1933. Den politiske debat om Danmarks forsvarsmuligheder er desuden yderligere belyst i den såkaldte 19. januar-erklæring fra 1940, hvori Folketinget pointerede, at Danmarks neutralitet om fornødent skulle forsvares med "de Midler, der raades over". Du kan også læse ikke-angrebspagten mellem Danmark og Tyskland, som blev indgået i 1939, men altså ikke blev nogen hindring for den tyske besættelse af Danmark.

Fra selve dagen, den 9. april 1940, kan du læse det memorandum, der blev overrakt af den tyske gesandt i Danmark til udenrigsminister Peter Munch, da den tyske besættelse var blevet sat i værk. Udover at give et ultimatum om enten overgivelse eller hensynsløs nedkæmpelse af de danske styrker forsikrede man fra tysk side i memorandummet, at besættelsen ikke havde til hensigt at "antaste Kongeriget Danmarks territoriale integritet eller politiske uafhængighed". Konkret måtte dette tolkes som et tysk løfte om det politiske systems fortsatte beståen, samt at besættelsesmagten ikke ville forlange Sønderjylland indlemmet i Tyskland. I temaet indgår også det danske svar på den tyske regerings memorandum, som udenrigsminister P. Munch udformede. I svaret hed det, at den danske regering havde besluttet "under protest at ordne landets forhold under hensyn til den besættelse, som har fundet sted".

Temaet indeholder desuden flyvebladet med den velkendte overskrift "Oprop!", som den tyske besættelsesmagt den 9. april kastede ned fra fly til den danske befolkning i forbindelse med besættelsesaktionen. Du kan også læse en soldaterinstruks om særegne danske karaktertræk, som tyske officerer fik udleveret. Oplysningerne skulle gøre den tyske soldat bedre i stand til at omgås den danske befolkning under besættelsen af Danmark.

Endelig kan du også læse danmarkshistorien.dk's relevante periodekapitler om besættelsen den 9. april 1940.