Coop Pank avalikustas teisipäeval oma aktsiate esmase avaliku pakkumise (IPO) tingimused ja märkimisperioodi, mis algab 18. novembrist.

Coop Pank soovib IPO-ga kaasata kasvustrateegia toetuseks 37 miljonit eurot lisakapitali ja emiteerib selleks kuni 32,2 miljonit uut aktsiat, tõstes panga aktsiate koguarvu kuni 94,4 miljonini.

Lisaks uute aktsiate emiteerimisele müüvad IPO käigus osa olemasolevaid väikeaktsionäre uutele investoritele kokku kuni 14,1 miljonit aktsiat. Seega saavad investorid IPO käigus omandada kokku kuni 46,3 miljonit aktsiat.

Nii jae- kui kutselised investorid saavad avaldada soovi Coop Panga aktsiate omandamiseks märkimisperioodil, mis algab 18. novembril ja kestab 29. novembrini 2019. Pakutavate aktsiate märkimise hinnavahemik on 1,15-1,3 eurot ning IPO rahaline maht seega ligikaudu 55 miljonit eurot.

Coop Pank soovib IPO käigus kaasata 37 miljonit eurot täiendavat omakapitali, mida on plaanis kasutada panga kasvustrateegia rahastamiseks ja ärimahtude kasvatamiseks. Oktoobri lõpu seisuga on panga omakapital 58 miljonit eurot ning kasvab eduka IPO järel 95 miljoni euroni.

Coop Panga juhatuse esimehe Margus Rinki sõnul ootab pank IPO käigus oma aktsionärideks laia ringi kutselisi ja jaeinvestoreid. "Soovime kujundada Coop Panga aktsiast börsil aktiivselt kaubeldava ja suure aktsionäride arvuga rahvaaktsia. Kui esimestel aastatel näeme end peamiselt kasvuaktsiana, siis dividendipoliitika kohaselt hakkab pank alates 2022. aasta kevadest maksma ka omanikutulu, määrates dividendideks 25 protsenti aastakasumist," selgitas Rink.

IPO läbiviimise finantsnõustaja LHV esindaja Lauri Lind lausus, et emissiooni ülemärkimise korral soovitakse eelistada jaeinvestoreid ning omakorda eraldi Coop Panga kliente. "Eelisjaotus jaeinvestoritele on kuni 2500 aktsia ulatuses ja esimesel nädalal aktsiate märkijatele kuni 5000 aktsia ulatuses. Seejuures soovib Coop Pank IPO käigus anda oma klientidele eelisjaotuse kuni 10 000 aktsia ulatuses," märkis Lind.

Emissiooni õnnestumise järel noteerib Coop Pank oma aktsiad Nasdaq Tallinna börsi põhinimekirjas. Plaanide kohaselt on Coop Panga aktsiate esimene kauplemispäev Tallinna börsil 9. detsember.

Rink: Coop Pank on kiiresti arenenud

Ringi sõnul on Coop Panga areng pärast loomist Eesti Krediidipanga baasil kolm aastat tagasi täitnud kõik seatud eesmärgid ja uue kasvufaasi võimaldamiseks nüüd aktsiaemissiooniga turult uut raha kogutaksegi.

"Kui 2017. aasta alguses Coop ostis panga, siis seadsime sellele hästi agressiivse kasvustrateegia ja see on kuhjaga täitunud, mis näitab, et see töötab tänase Eesti konkurentsitihedal pangandusturul," rääkis Rink teisipäeval pressikonverentsil

Panga laenuportfell on kolme aastaga peaaegu kolmekordistanud, kasvades 150 miljonilt eurolt tänaseks 420 miljonini, hoiuste maht on suurenenud 250 miljonilt ligi 500 miljonini ning kasum kasvanud 1,7 miljonilt ligi kolm korda. Samuti on suurenenud omakapitali tootlus varasemalt 5 protsendilt tänaseks 10 protsendini.

Coop Panga turuosa on kolme aastaga kahekordistunud jõudes ühelt protsendilt kahe protsendini. Samuti on suurenenud ka klientide arv, tõustes 30 000 kliendilt 60 000-ni.

Lisaks on Ringi sõnul uuringute kohaselt Coop Panga kaubamärgi tuntus hoolimata väikesest turuosast 50 protsenti.

Rink rõhutas ka, et ehkki Coop on rahvusvaheline ühistute märk ja sama kaubamärgiga pankasid on ka teistes riikides, kuulub Eesti Coop Pank kohapealsete ühistutele ja tegutseb frantsiisi alusel.

Kaasatava omakapitali toel tahab pank järgmise kolme aastaga suurendada oma klientide arvu 100 000-ni, kasvatada laenuportfelli miljardi euroni, tõsta omakapitali tootluse 15 protsendini ja viia kulu-tulu suhte praeguselt 70 protsendilt 50 protsendini.

Kuigi esialgu oli plaan minna turule uut raha kaasama 2020. aastal, siis see toodi aasta varasemaks, kuna areng oli nii hea, tõdes Rink.

Aktsiaemissiooniga soovitakse muuta panga aktsionäride struktuur kolmekihiliseks, rääkis Rink. Selles oleksid strateegilised aktsionärid, ühe- kuni viieprotsendise osalusega institutsionaalsed aktsionärid ning soovitavalt tuhanded jaeinvestorid, kes oleksid ka Coop Panga kliendid. "Selle alusel võiks Coopist saada rahvaaktsia," leidis ta.

Panga uuest strateegiast rääkides ütles Rink, et ei Coop Pank plaani ise näiteks kindlustusärisse siseneda, küll aga hakata vahendama oma platvormil Eesti parimaid pakkujaid. "Hakkame oma autoliisingu klientidele kindlustust ja kaskot pakkuma, nagu ka kodulaenudele kindlustust. Me ei tee ise kindlustusäri, aga vahendame," rääkis ta.

Samuti plaanib Coop jätkata oma panganduse ja kaubanduse integratsiooniga, kasutades selleks oma 300 kauplust, kus saab põhilisemaid pangateenuseid teha.

Rink rõhutas Coop Panga eelisena seda, et kuna panga juhtimine toimub Eestis, siis saab erinevalt suurpankadest teha otsuseid väga kiiresti.

Kuna panga klientideks on keskmised ja väikeettevõtted ning eraisikud, siis on tema hinnangul panga riskid hästi maandatud võimalike majanduslanguste ajaks.