Architekti z pražského ateliéru M1 v čele s Pavlem Jobou tvrdí, že město porušilo licenční smlouvu z roku 2016. V ní podle nich stojí, že noví autoři můžou na podobu sálu navázat, ale ne ho úplně změnit, a to hlavně zvnějšku.

Váš prohlížeč nepodporuje přehrávání audia. Přehrát 00:00 / 00:00 Na Brno míří kvůli miliardové stavbě koncertního sálu žaloba. Architektům se nelíbí jeho nová podoba. Podrobnosti zjišťoval reportér Tomáš Kremr

V pátek představená vizualizace budovy se ale podle architektů z M1 liší. Je prý mimo jiné vyšší, širší a stavba je plánována nejen na městských pozemcích, ale také na místě trafostanice hotelu International.

„Náš návrh, který měl být jako podklad architektonicko-urbanistický pro projektanta sálu má platné územní rozhodnutí a lze v něm dále plynule pokračovat,“ vysvětluje pro Radiožurnál Joba.

„Předložený návrh je v rozporu s územním rozhodnutím a nelze jej realizovat. Navrhuje stavbu na cizích pozemcích, které nepatří městu. Ten nový tvůrce se měl soustředit na vnitřní prostory a nezasahovat do architektonického řešení vnějšku,“ dodává.

Ateliér M1 navrhl sál pro 900 až 1000 lidí. Mezinárodní tým vedený polským architektem Tomaszem Koniorem a hlavním akustikem Yasuhisou Toyotou navrhl větší sál pro 1300 posluchačů.

Město jakákoli pochybení odmítlo

Podle primátora Petra Vokřála z hnutí ANO, který letos svůj post obhajuje, ještě není o neplatnosti územního rozhodnutí na větší projekt jasno. Město ani architekti podle něj ještě nepředstavili finální projekt.

Vokřál ale připustil, že nová budova se od původního návrhu liší a že pozemky hotelu International takové stavbě brání. Dodal také, že město s vedením hotelu jedná.

Projekt od Atelier M1 architekti: Janáčkovo kulturní centrum Brno | Zdroj: Atelier M1 architekti

A k žalobě, kterou chtějí architekti příští týden podat, brněnský primátor v pátek dodal: „Budiž jim přáno. Já musím jen říct, že ateliér M1 neuspěl ve výběrovém řízení, kterého se zúčastnili. A pokud chtějí touto cestou narušit realizaci koncertního sálu, tak je potřeba si tu smlouvu přečíst a vzpomenout si, jak to výběrové řízení probíhalo. Chovali jsme se vůči ateliéru M1 velmi vstřícně a to včetně dnešního dne, kdy jsme je na tuto prezentaci pozvali.“

Podobně reagoval i primátorův náměstek zodpovědný za kulturu Matěj Hollan z hnutí Žít Brna, za které letos znovu kandiduje.

„Město v tomto nepostupuje špatně. Jednáme v souladu s licenční smlouvou a v souladu s veřejným zájmem na tom, aby byl koncertní sál kvalitní. Stavba plně respektuje tu kubaturu, ten základní tvar, vychází z hodně staré architektonické soutěže, ale ta nebyla dělná na kvalitní koncertní sál. Nebyl tam vnitřek sálu. Nebylo tam nic detailně řešeno. A architekti pracují na tom, aby byla budova funkční a respektovala potřeby pro návštěvníky i pro muzikanty a z toho vyplývají změny oproti tomu projektu,“ popsal pro Radiožurnál.

Nový koncertní sál v roce 2023

Podle brněnského primátora by mohl být koncertní sál pro filharmoniky hotový v roce 2022 a naplno otevřený nejpozději v roce 2023.

O náklady se má podělit stát, město a Jihomoravský kraj. Brno dá necelých 600 milionů korun, stát přesně 600 milionů a kraj 100 milionů. Vyplývá to z memoranda podepsaného v roce 2016.

A ministerstvo kultury v pátek potvrdilo, že s financováním nadále počítá. „V souladu s platným memorandem o spolupráci při přípravě a realizaci projektu Janáčkova kulturního centra, uzavřeným mezi ministerstvem kultury, Jihomoravským krajem a statutárním městem Brnem ze dne 1. října 2016, předpokládá ministerstvo kultury účast státního rozpočtu ve výši 600 milionů korun v letech 2019 až 2021,“ potvrdila mluvčí resorotu Simona Cigánková.

Bude se název sálu ještě měnit?

O stavbu sálu usilují filharmonici řadu let. Jejich orchestr čítá 112 hudebníků. Na pódium Besedního domu se jich ale vejde jen polovina, jak upozorňuje jejich šéfka Marie Kučerová. Ta v pátek zároveň řekla, roky známý pracovní název Janáčkovo kulturní centrum se může změnit.

Projekt od Konior Studia: Janáčkovo kulturní centrum Brno | Zdroj: Konior Studio

„Ten název vznikl před mnoha, mnoha lety. Mám pochybnosti o tom, jestli zavádět další instituci se jménem Janáček v Brně, protože už jsou dvě – Janáčkovo divadlo a Janáčkova akademie múzických umění. Docela by se mi líbila představa, že ten sál, ta budova bude sama evokovat nějaký název. Že nějaký nápad přijde,“ prohlásila Kučerová.

O vzniku Janáčkova kulturního centra se mluví dlouho, projekt se během let vyvíjel. Politici také zvažovali, že sál přesunou jinam, třeba na brněnské výstaviště, později řešili i problémy s penězi.

Na místě budoucí haly zatím stojí jen podzemní garáže pro necelých dvě stě aut. Magistrát by chtěl podle náměstka Hollana garáže ještě rozšířit, otevřít je ale může, až dostaví celý sál. Několik let tedy ještě bude mezi Veselou a Besední ulici staveniště.

Dřívější otevření garáží podle Vladimíry Navrátilové, mluvčí Brněnských komunikací, které stavbu za asi 250 milionů korun zajistily, není technicky možné: „Pokud by garáže měly být provozovány i během výstavby druhé etapy, musela by být provedena další dodatečná opatření spočívající v provizorním zřízení chráněných úniků a výstupů z garáží tak, aby nemohlo dojít k ohrožení života a zdraví osob. To představuje další náklady na provizorní konstrukce. Tyto náklady podle orientační propočtů mohou být až dalších 20 milionů korun.“