Kui rahandusministeerium kirjutas algselt eelarvesse alkoholiaktsiisi laekumisest tuludeks 276 miljonit eurot, siis sügisel "korrigeeriti" ootusi 238 miljonile. Sellest mitu kuud varem prognoosisid aga alkoholitootjad ise, et eelarves plaanitu ei tule aasta lõpuks kuidagi kokku ning käisid välja numbri 234 miljonit. Vahe riigieelarve ja alkoholitootjate hinnangutes oli 42 miljonit eurot.

Nüüd, aasta lõpus kui saab juba esimesi reaalseid kokkuvõtteid teha, näitab tootjate prognoos, et 2017. aasta aktsiisilaekumiseks kujuneb veelgi vähem, alla 230 miljoni euro.

"See on üle 45 miljoni euro vähem kui algselt eelarvesse planeeriti," osutab Saku õlletehase juht Jaan Härms. "Me esitasime omapoolsed prognoosid valitsusele nii mullu kui ka tänavu mitmel korral. Nüüdseks toodi riigi poolt küll laekumise prognoosi allapoole, kuid tegelikkuses jääb riigile laekuv tulu madalamaks isegi meie varasemast hinnangust, mis oli 234 miljonit eurot. See jääb alla 230 miljoni," rääkis Härms.

"Kurb on, et ettevõtlusorganisatsioonide ja ettevõtjate analüüse ja prognoose lihtsalt on eiratud ja nüüdseks oleme olukorras, kus läbimõtlemata sammudega toidame pelgalt piirikaubandust, viies otseselt raha Eesti riigi eelarvest välja."

Piirikaubanduse riskid

Järgmiseks aastaks kavandab riik aktsiisilaekumisi pöörasena tunduva 341 miljoni euro ulatuses. Tõenäoliselt hakatakse ka seda numbrit korrigeerima, arvestades ka veel novembri lõpus tehtud valitsuse otsust, et järgmise aasta veebruaris küll aktsiis tõuseb, ent viinale ja õllele plaanitust kaks korda vähem, "et vähendada piirikaubandusega seotud riske". Koos valitsuse otsusega öeldi juba välja, et eelarvetulud vähenevad 10 miljoni euro võrra. Samuti tõdeb riik, et 2018. aastal võivad piirikaubanduse kogused siiski kasvada vaatamata Eesti aktsiisitõusude vähendamisele.

Õllele tõuseb aktsiis 9%, kangele alkoholile 5%. Veiniaktsiis tõuseb kavandatud mahus ehk 20%, sest seal piirikaubanduse ohtusid ei nähta. 2019. ja 2020. aastal jätkuvad aktsiisitõusud kavandatud mahus.