Mi u EU parlamentu to dosta glasno guramo. I u Vijeću se stvorio jedan blok država koje forsiraju tu temu. No, Hrvatska se, po meni, držala nedovoljno aktivno. To što je premijer govorio, nije u suglasju s onim što se u praksi radi

Dok je sjedila u Hrvatskom saboru, malotko je Biljanu Borzan povezivao sa zaštitom potrošačkih prava. No, nekoliko godina nakon što je saborske klupe zamijenila onima u Strasbourgu, mnoge građane njezino ime asocirat će upravo na to. Nejednaka kvaliteta proizvoda, nejednaki tretman prilikom online kupnje, skuplja dostava paketa – samo su neke od potrošačkih tema oko kojih se angažirala SDP-ova eurozastupnica. No, ne treba smetnuti s uma da je ona ipak samo jedna u parlamentu od 751 člana. Kolika je, onda, doista njezina osobna zasluga za to što su se neke potrošačke nepravde u EU-u počele ispravljati?

– To je apsolutno timski rad. Svatko daje svoj doprinos koliko može. Naravno, kada ste izvjestitelj za nešto, onda pregovarate u ime parlamenta, dogovarate kompromise između političkih grupacija, pa je samim time i odgovornost najveća.

Skupa s kolegicom iz Češke Olgom Sehnalovom radite na prvom dokumentu EP-a koji će se baviti nejednakom kvalitetom proizvoda na zajedničkom tržištu. U kojoj je fazi njegova izrada?

– Uskoro ćemo predati nacrt koji ima određena ograničenja, primjerice, točno je određeno koliko smije imati riječi, tako da će to biti relativno kratko. Na to zastupnici daju amandmane. I ja sama ću dati amandmane na svoj tekst jer jednostavno neću moći u prvi nacrt staviti sve ono što smatram da je bitno. Taj nacrt služi kao kost na koju onda zastupnici, stavljajući amandmane, dodaju meso. Zasad smo u toj fazi. Tijekom ove faze razgovaramo sa svim mogućim dionicima, želimo čuti i potrošače i proizvođače, što misle i što smatraju važnim da bi bilo uvršteno u taj dokument.

Pod povećalom

Prije nekoliko dana izvijestili ste da su neke kompanije krenule u proces izjednačavanja kvalitete svojih proizvoda kako bi preduhitrile skore zakonske promjene. Među ostalim, napomenuli ste da će biti izjednačena kvaliteta Nutelle u svim zemljama jer je ranije bila veća samo u Njemačkoj. Jeste li, zapravo, zeznuli Nijemce?

– Nutella je bila najčešće istraživani proizvod u svim istraživanjima, ne samo u mom. Svaki od tih proizvoda je na neki način »žrtva« svoje popularnosti jer nitko od nas nije istraživao kakva je kvaliteta proizvoda koji se rijetko kupuje. Mi smo, primjerice, pitali građane koje proizvode žele testirati i tako su oni najpopularniji došli pod povećalo. Zato je Nutella ulazila u većinu istraživanja.

Međutim, nije li izjednačavanje na ovakav način upravo suprotno vašoj namjeri?

– Krajnji cilj istraživanja je da želimo jednakost i ravnopravnost svih građana EU-a na jedinstvenom europskom tržištu koje ne poznaje granice. Moj cilj je bio da se ta ravnopravnost ostvari. S Nutellom se dogodilo nešto što je pošteno do kraja, dobili smo svi jednak proizvod. Nažalost, ispalo je da je samo Njemačka imala kvalitetniju Nutellu, tu čak i nije bilo podjele na istok i zapad. Ne mogu sada biti nezadovoljna jer to nije otišlo u smjeru u kojem sam ja htjela. Imamo i suprotnih primjera, gdje je kvaliteta kod nas podignuta po uzoru na zapadnu. Ali, ponavljam, moj krajnji cilj je bio izjednačavanje kvalitete.

Pitanje kvalitete proizvoda premijer Plenković spomenuo je prošli tjedan u svom nastupu u Strasbourgu. Vi ste mu pisali na tu temu prije nekog vremena, očekujući da se Hrvatska više angažira u Vijeću EU oko tog pitanja. Što vam je premijer odgovorio?

– Kad je premijer gostovao u EP-u, javila sam se za riječ, ali nažalost nisam uspjela dobiti priliku za govor. A htjela sam ga upozoriti da smatram da je angažman Hrvatske oko ovog problema nedovoljan kada je Vijeće u pitanju. Mi u EU parlamentu to dosta glasno guramo. I u Vijeću se stvorio jedan blok država koje forsiraju tu temu koja je već tri puta bila na dnevnom redu Vijeća. No, Hrvatska se, po meni, držala nedovoljno aktivno. To što je premijer govorio, nije u suglasju s onim što se u praksi radi.

Tvrdite da Vlada deklarativno podržava da se taj problem riješi, ali ne čini ništa da bi se praktično to riješilo?

– Kad sam premijeru poslala rezultate mog istraživanja, u odgovoru koji sam dobila iz njegovog ureda zahvalili su mi, napisali da oni to podržavaju i mole me da ih izvještavam što se dalje po tom pitanju događa u parlamentu i Vijeću.

Pa u Vijeću sjedi predstavnik Vlade.

– Nema logike da ja Vladu izvještavam o tome što radi tijelo u kojem sjedi član Vlade. Budući da je ovo tema koja je građanima važna i koja pokazuje nepravdu funkcioniranja EU-a koju moramo ispraviti – a ispravit ćemo je samo ako jesmo u EU-u, jer da nismo, mogli bismo samo sanjati o rješenju tog problema – mislim da moramo nadići stranačke razlike i koordinirati se međusobno. Potpuno je besmisleno da pokušavam neformalnim kanalima saznati je li ta točka na dnevnom redu Vijeća i kakav će stav zauzeti naša Vlada.