Europska komisija opomenula je nekoliko država, među kojima i Hrvatsku, jer u vezi s azilom ne djeluje u skladu sa zakonodavstvom EU-a. Točnije, EK je donijela osam odluka o povredi prava zbog nepotpunog prenošenja i provedbe zajedničkoga europskog sustava azila.



Svako kršenje zakona je ozbiljno jer svi želimo živjeti u pravno uređenom svijetu. Isto tako izbjeglička kriza je toliko duboka da su mnogi zakoni popustili. Vidjeli smo da su stare zemlje članice jednako tako kršile europski zajednički sustav azila, izvijestila je HRT-ova novinarka iz Bruxellesa Jasna Paro.



Doista zvuči pomalo licemjerno pozivai se na dublinske propise, no to se mora napraviti. Europa živi u izbjegličkom neredu i ona mora što prije znati koliko ima ljudi, tko su oni, gdje se oni nalaze i imaju li ili ne pravo ostati, dodala je.











Odluke se odnose na Grčku, Hrvatsku, Italiju, Maltu i Mađarsku. Mjere koje se pokreću uslijedile su nakon 40 odluka donesenih 23. rujna 2015. o povredi prava zbog mogućeg ili stvarnog kršenja zakonodavstva EU-a u području azila, uz 34 i dalje neriješena predmeta. Komisija će nastaviti brzo i učinkovito provoditi postupke zbog povrede prava kako bi se osigurala potpuna usklađenost sa zakonodavstvom EU-a u tom području, javlja Predstavništvo Europske komisije u Zagrebu.



Komisija danas poziva Grčku, Hrvatsku i Italiju na ispravnu provedbu Uredbe o Eurodacu, kojom se omogućuje učinkovito uzimanje otisaka prstiju tražitelja azila i prijenos podataka u središnji sustav Eurodaca unutar 72 sata. Učinkovito provođenje Uredbe o Eurodacu temeljna je za funkcioniranje Dublinskog sustava i programe premještanja EU-a. Europska komisija uputila je u listopadu službene dopise Grčkoj, Hrvatskoj i Italiji. Ni nakon dva mjeseca ti se problemi nisu učinkovito riješili. Europska komisija stoga je odlučila uputiti službene opomene Grčkoj, Hrvatskoj i Italiji, što je prvi korak postupka zbog povrede prava.



Države imaju rok od dva mjeseca za odgovor EK u kojem se navode mjere koje su poduzete kako bi se osiguralo potpuno prenošenje ili usklađivanje nacionalnog zakonodavstva s pravom EU-a.



Ostojić: Dublinski sporazum je rađen za neku drugu situaciju



Ministar unutarnjih poslova Ranko Ostojić rekao je u povodu opomene zbog toga što Hrvatska podatke o registraciji migranata ne unosi u zajednički informacijski sustav EURODAC kako nalaže Dublinski sporazum, da imamo opravdan i argumentiran razlog zašto se to ne čini.



Dublinski sporazum je rađen za neko drugo vrijeme i neku drugu situaciju. Činjenica da je kroz Hrvatsku prošlo skoro pola milijuna ljudi, vjerovatno toliko i kroz Mađarsku, sigurno ne omogućava primjenu Dublinskog sporazuma u ovakvom formatu, rekao je.



Podsjetio je da aktualna pravila predviđaju da bi sve osobe koje su tijekom izbjegličke krize ušle u EU, a ne dobiju azil, bile vraćene u zemlju gdje su prvi put registrirane u EURODAC.



Ostojić je potvrdio kako je Hrvatska u sustav unijela podatke za izbjeglice koje su u zemlju ušle u prvih 48 sati aktualne izbjegličke krize, te da je nakon toga nastavila s registracijom po istom standardu, ali da podatke više nije dijelila s EURODAC sustavom. U tom vremenu u ERODAC su uneseni podaci za 4000 osoba, što je broj ljudi za koji je Hrvatska u tom trenutku imala kapacitete za smještaj i skrb, rekao je.



Regulativa propisuje da se izbjeglice registriraju u prvoj državi u kojoj uđu u Europsku uniju i u tu zemlju se vraćaju ako ne dobiju azil u zemlji u koj ga traže. Zbog presude Europskog suda za ljudska prava da su narušena prava izbjeglici u Grčkoj i da je prema njemu postupano nehumano, ta je zemlja izuteta iz Dublinskog sporazuma i u nju se azilanti na vraćaju.



U Hrvatskoj je do sada azil zatražilo tek dvadesetak osoba, svi ostali su željeli nastaviti put, pet posto ih je željelo ostati u Austriji, a ostali su za odredište imali Njemačku, rekao je Ostojić.



Tomašić: sankcije EK protiv Hrvatske su bespredmetne i služe zastrašivanju



Zastupnica u Europskom parlamentu Ruža Tomašić upozorila je kako Europska komisija pokušava prebaciti odgovornost za razorne posljedice migrantske krize na države članice ističući kako su bilo kakve sankcije protiv Hrvatske potpuno bespredmetne i služe zastrašivanju jedne suverene države.



Od Komisije tražim kvalitetnu promjenu migracijske politike i politike azila kako bi one odgovarale mogućnostima država članica i volji građana EU-a umjesto ustrajanja na dosljednom provođenju dosadašnjih politika koje su jedan od glavnih katalizatora migrantskog vala s kojim se već mjesecima suočavamo, ističe Tomašić u priopćenju.



Upozorava kako je kroz Hrvatsku do sada prošlo gotovo pola milijuna migranata, a s obzirom na to da se ne radi o ljudima iz našega neposrednog okruženja, jasno je da su oni na tlo Europske unije prvi puta stupili negdje drugdje, a ne u Hrvatskoj. Stoga su, naglašava, bilo kakve sankcije protiv Hrvatske potpuno bespredmetne.