“Da, točno je, o preslagivanju Vlade se razgovara. Ti su razgovori aktualizirani prije tjedan dana. Kako će završiti ne znam, ali Most je u svemu iznimno oprezan”, rečeno je Telegramu iz samog vrha Mosta, nakon što su se u medijima pojavile spekulacije da bi prijevremeni parlamentarni izbori, neslužbeno najavljeni za 11. rujna, mogli biti izbjegnuti.

U Mostu kažu kako bi mogući nastavak rada Oreškovićeve Vlade predstavljao ostvarenje svih njihovih ciljeva. Njihov temeljni zahtjev bio je odlazak prvog potpredsjednika Vlade Tomislava Karamarka. Predlagali su da HDZ umjesto njega imenuje drugu osobu iz svojih redova i da Vlada nastavi s radom. Sada, kad je Karamarko dao ostavku i na čelno mjesto u stranci, taj zahtjev više nije nerealan, jer je Karamarkov utjecaj u stranci zanemariv.

HDZ-ov ministar vjeruje u novu većinu

“Ipak, vrlo smo oprezni oko te mogućnosti”, kaže visoki izvor iz Mosta. “Ne vjerujemo do kraja HDZ-u i nismo sigurni da kada srede vlastite redove situacija opet ne bi postala slična onoj u vrijeme Kramarka. Kada bismo umjesto 76 imali još tri ili četiri ruke više, nastavak rada Vlade činio bi nam se izglednijim”, kaže.

Ipak, Telegramov sugovornik, unatoč mnogim ogradama, ni u jednom trenutku nije posve isključio mogućnost da bi moglo doći do preslagivanja.

O tome da bi nova parlamentarna većina mogla biti skupljena i da se na tome ozbiljno radi u Osijeku je, u petak, gdje je službeno boravio, govorio i tehnički ministar prometa Oleg Butković. Na ručku sa svojim domaćinima – potvrđeno je Telegramu iz dva neovisna izvora – Butković je o tome govorio kao o izglednoj mogućnosti.

Strah HDZ-a od mogućeg izbornog poraza

“Bio je posve uvjeren da je to moguće”, rečeno je Telegramu. “Govorio je kako u HDZ-u vlada veliko nezadovoljstvo činjenicom da je ta stranka srušila vlastitu Vladu. Ministri iz kvote HDZ-a vide to kao upropaštavanje vlastitih karijera. Oni žele zadržati pozicije i nastaviti s radom.

Telegramov sugovornik kaže kako zagovornici preslagivanja Vlade ne bi imali ništa protiv da Orešković, premijer kojeg su prošlog mjeseca rušili, ostane i dalje na čelu Vlade. Tvrdi kako su u HDZ-u uplašeni od teškog izbornog poraza i da im odgovara svaka mogućnost osim one da se u rujnu ide mandat tražiti od hrvatskih građana.

Koliko god pokušaji novog preslagivanja zvuče kao suluda politička fantastika, oni su u tehničkom smislu ipak mogući. Sve je sada u rukama Hrvatskog sabora, na čijem je čelu HDZ-ov Željko Reiner. On je za ponedjeljak sazvao sjednicu Predsjedništva Sabora, što znači da bi – teoretski – na predstojećoj sjednici Sabora mogao uvrstiti točku dnevnog reda o ukidanju one odluke o samoraspuštanju parlamenta.

Nevjerojatna politička akrobatika

Kao što je poznato, ta je odluka donesena, no ona treba stupiti na snagu 15. srpnja. Dakle, Sabor još nije raspušten i kolikogod u pitanju bila nevjerojatna politička akrobatika, on bi – s obzirom da još funkcionira cijeli sljedeći tjedan – takvu odluku mogao donijeti.

Štoviše, u HDZ-u su uvjereni da bi za ukidanje odluke o samoraspuštanju mogao glasati i dio zastupnika koji su u međuvremenu požalili što će se morati rastati od saborskih klupa, jer su svjesni da bi na novim izborima teško u njih ponovno mogli sjesti. Osim toga, imali bi i određeno opravdanje pred javnošću: okolnosti su se promijenile, na pomolu je novi HDZ s novim predsjednikom, koji je prihvatljiv, za razliku od prošlog, Karamarkovog.

Što se pak predsjednice Republike tiče, ona ne bi mogla raspisati izbore ako joj se na Pantovčaku prije 15. srpnja pojavi netko sa 76 prikupljenih poziva. Tada bi, umjesto da raspiše izbore, koje je najavila za 11. rujna, morala novom mandataru (bez obzira na to bio to Orešković ili netko drugi), dati priliku da u 30 dana pokuša sastaviti Vladu.

Šizofreni potezi i politička fantastika

Uostalom, u prošlotjednom intervju Televiziji N1 predsjednica je rekla kako će izbore raspisati nakon 15. srpnja kada na snagu stupi odluka Sabora o samoraspuštanju. Ako se takva odluka ukine, naravno, izbore je nemoguće raspisati.

Ako bi se stvarno dogodilo da Sabor izglasa stavljane izvan snage odluku o samoraspuštanju, bio to politički skandal par excellence, no u formalno-pravnom smislu ipak samo jedno od mogućih legitimnih rješenja, koja nisu u neskladu s demokratskim načelima.

Koliko god pokušaji da se ipak sastavi nova Vlada bez izbora izgledali na rubu političke fantastike, valja se sjetiti kako je HDZ sličan šizofreni potez već učinio prošlomjesečnim traženjem da Sabor izglasa nepovjerenje premijeru kojeg je ta stranke dovela u Banske dvore, bez obzira što su tako srušili i vlastitu Vladu.