Prema rezultatima redovitog mjesečnog istraživanja agencije Promocije plus o društvenim i političkim preferencijama CRO Demoskop za veljaču najveću potporu građana i dalje ima HDZ i to uz rast preferencija za 1,5%.



Na drugom je mjestu SDP kojemu potpora i dalje pada. Most koji je na trećem mjestu također bilježi pad popularnosti - za 1,6% u odnosu na siječanj. Rast popularnost bilježi se u Živom zidu, HNS-u i HSS-u.



Da su parlamentarni izbori provedeni početkom veljače, HDZ bi bio pobjednik izbora. Na ljestvici preferencija političkih stranaka vrh pripada HDZ-u s izborom od 34 posto (prema 32,5 posto iz siječnja), dok je SDP na drugom mjestu s izborom od 22,3 posto (prema 24,7 posto, koliko je izmjereno prije mjesec dana). Na ljestvici s rejtingom stranaka na trećem je mjestu Most sa 7,2 posto (u siječnju je rejting iznosio 8,8 posto). Slijedi Živi zid na četvrtome mjestu s izborom od 5,8 posto (prema 4,7 posto iz siječnja). HNS na petome mjestu bilježi izbor od 3,9 posto (prema siječanjskih 3,5 posto), dok se HSS zadržao na šestome mjestu 2,3 posto (prije mjesec dana 2,1 posto).



Na vrhu ljestvice pozitivnog doživljaja hrvatskih političara je hrvatski premijer Andrej Plenković s izborom od 24 posto (prema 23,9 posto iz siječnja). Drugo mjesto drži "Nitko" (niti jedan političar kao zasebna kategorija odgovora) s izborom od 13,6 posto (prema 12,9 posto iz siječnja). Na trećem je mjestu predsjednica Kolinda Grabar-Kitarović s 11,9 posto (prema 13 posto iz siječnja). Anka Mrak-Taritaš je na četvrtome mjestu s izborom od 6,9 posto (prije mjesec dana 7 posto), dok je Davor Bernardić sada peti s izborom od 6 posto (prije mjesec dana 7,3 posto). Velik porast na ljestvici pozitivnih političara zabilježen je za saborskog zastupnika Ivana Pernara koji je od kostituiranja aktualnog saziva Hrvatskog sabora bilježi stalan rast izbora. U četiri mjeseca istraživanja ovaj je saborski zastupnik došao na šesto mjesto s izborom od 5,5 posto i iza sebe ostavio brojne druge političare kao i predsjednika stranke čiji je saborski zastupnik (Živi zid). Među deset najpozitivnijih domaćih političara još su Zoran Milanović (4,4 posto), Božo Petrov (4,1 posto), Zdravko Marić (3,4 posto) i Zlatko Hasanbegović (2,6 posto).



Vrh ljestvice negativnog doživljaja hrvatskih političara drže dva političara na zalasku političke karijere, a što je vidljivo i po sve manjoj prednosti u odnosu na ostale sudionike političke arene. Na vrhu obiju ljestvica je Zoran Milanović s izborom od 13,5 posto (prije mjesec dana 13,4 posto). Njegov nekadašnji glavni konkurent i bivši predsjednik HDZ-a Tomislav Karamarko je na drugom mjestu s izborom od 12,6 posto (u odnosu na prošlomjesečnih 17,2 posto). Na treće je mjesto skočio Ivan Pernar s izborom od 11,7 posto (prema 3,2 posto iz siječnja).



Smjer kretanja zemlje (kao svojevrsni pokazatelj društvenog optimizma) podupire 31,5 posto građanki/građana u odnosu na 27,8 posto iz siječnja. U ovomjesečnom istraživanju 55,2 posto ispitanika/ca smatra da Hrvatska ide u pogrešnom smjeru, u odnosu na 60,1 posto iz siječnja. Kakav je smjer zemlje ne zna 15,3 posto građana/ki.



Razina potpore politiku i rad Vlade RH u četvrtome mjesecu mandata iznosi 49,4 posto (prema 56,8 posto iz prethodnog mjerenja iz siječnja). Za usporedbu, u istom mjesečnom mjerenju Vlada premijera Milanovića bilježila je potporu od 58,1 posto.



Doživljaj rada Vlade RH, osim kroz kriterij potpore politici Vlade, mjeri se i školskom ocjenom. Vlada Andreja Plenkovića u trećem mjesečnom mjerenju je dobila "mršavu" trojku s prosječnom ocjenom od 2,61 (prije mjesec dana ocjena je bila 2,60). Nešto višu ocjenu zabilježila je Vlada Z. Milanovića koja je u istom mjerenju u njegovu mandatu zabilježila ocjenu 2,69.



Predsjednica Republike je za svoj rad dobila stabilnu trojku, odnosno 3,13 (prema 3,15 iz prosinca). Najviše predstavničko tijelo u zemlji, Hrvatski sabor, u ovomjesečnom mjerenju za svoj rad bilježi ocjenu od 2,34 (prije mjesec dana 2,35).



U izboru za najvažniju temu/događaj mjeseca tri su teme s izborom većim od 10 posto: rasprave o otkupu udjela u Ini kroz privatizaciju 25% HEP-a (19,0 posto), odluke predsjednika SAD-a Donalda Trumpa (16,0 posto), četvrto mjesto na Svjetskom rukometnom prvenstvu (10,8 posto).