Općinski građanski sud u Zagrebu prije nekoliko je dana donio zanimljivu odluku u predmetu u kojem je pjevač Marko Perković Thompson tražio od RTL televizije da objavi ispravak netočnih informacija objavljenih u njihovoj emisiji "Extra Magazin" 9. prosinca 2012. u prilogu pod nazivom "Kome će sada pjevati Thompson". Sutkinja Nives Šimunović odbila je Thompsonov tužbeni zahtjev, a RTL je još i ranije odbio objaviti ispravak.



U spornom je prilogu bilo navedeno – a to je najviše i zasmetalo Thompsonu – da je on "od HDZ-a dobio, tvrde svjedoci, pola milijuna eura samo da te sporne izborne 2007. godine ne pjeva ni za koga", te dalje da "ljudi sve manje vjeruju domoljubnom slavuju koji je stan kupio novcem opljačkanog naroda".



"Tvrdnja vaše novinarke da svjedoci tvrde da je gospodin Perković primio pola milijuna eura je neistinita i zlonamjerna. Niti jedan svjedok ne tvrdi da je gospodin Perković primio navedeni novčani iznos, a posebice to ne tvrde svjedoci u sudskom postupku na koji se osvrnula u prilogu vaša novinarka.



Javnosti je poznato, a moralo bi biti poznato i autorici priloga, da je jedina osoba koja je spomenula ovakvo nešto upravo okrivljenik protiv kojega se vodi kazneni postupak zbog sumnje u počinjenje niza kaznenih djela. Svjedoci su u sudskom postupku dužni govoriti istinu, dok je, s druge strane, okrivljeniku u kaznenom postupku dopušteno braniti se na način za koji smatra da je za njega najpogodniji, pa mu je, tako, dopušteno govoriti i neistine.



Kako bi prethodna tvrdnja o navodnim svjedocima, očito je, izazvala privid kod dijela javnosti, u spornom prilogu izrečena je i tvrdnja da je domoljubni slavuj, kako gospodina Perkovića, valjda od milja, oslovljava autorica priloga, stan u kojemu živi s obitelji kupio novcem opljačkanog naroda. Ova ničim potkrijepljena tvrdnja vrlo je ozbiljna optužba, koja, međutim, nema uporišta u stvarnim činjenicama.



Stan u kojemu gospodin Perković živi s obitelji kupljen je dijelom sredstvima koja su ostvarena kreditnim zaduženjem, te dijelom sredstvima ostvarenima prodajom poslovnih udjela u jednom trgovačkom društvu", navodio je u zahtjevu za ispravak Thompsonov odvjetnik Danijel Antun Banić.



U ovom je postupku citirano i svjedočenje Mladena Barišića koje je dao u postupku za naknadu štete koji je Thompson vodio protiv RTL-a. Tada je Barišić rekao da je u njegovu uredu u Carinskoj upravi Thompsonu dao 515 tisuća eura, čemu je prisustvovao i svećenik fra Slaven Milanović Litre, a da je isplata bila izvršena nakon završetka parlamentarnih izbora.



Objasnio je da je prije izbora 2007. godine bio na sastanku s Thompsonom, fra Milanovićem Litrom i Ivom Sanaderom, tadašnjim predsjednikom HDZ-a i premijerom, na kojem se razgovaralo o Thompsonovu angažmanu s HSP-om. Naveo je da je tom prilikom Sanader predložio Thompsonu da ne pjeva za HSP, a da će mu HDZ nadoknaditi štetu koju će imati za to što mjesec dana neće pjevati.



Rekao je da je prvo dogovoreno da će se Thompsonu isplatiti 200 tisuća eura da kupi plac na Horvatovcu gdje želi graditi kuću, te da mu je tu svotu on trebao osigurati na način da izvuče novac iz "Fimi-Medije".



Naveo je također i da taj novac nije predan pjevaču prije izbora, nego da je on došao kod njega nakon izbora, rekavši da to više nije 200 tisuća eura, već 515 tisuća eura jer da je "točno toliko nešto koštalo". Barišić je istaknuo i da mu je Sanader dao dopuštenje da izvrši tu isplatu te da je novac predao Thompsonu.



RTL televizija se u ovom postupku pozvala i na Marija Jelinčića, vlasnika informatičke tvrtke koji je kao svjedok saslušan u kaznenom postupku u slučaju "Fimi-Media", a koji je kazao da je sastavio ugovor između Thompsona i HDZ-a po kojem je pjevač dobio pola milijuna eura da 2007. ne pjeva ni za jednu političku stranku, a da je sastavljanje tog ugovora od njega zatražio fra Slaven Milanović Litre.



Sutkinja je u obrazloženju odluke o odbijanju zahtjeva za ispravkom navela da Thompson nije došao na tri ročišta 2014, 2016. i 2017. godine, te da je na samo jednom ročištu, u ožujku 2014. godine, bio zamjenik njegova odvjetnika, koji je tada tražio odgodu.



"Na ovaj način tužitelj je pokazao izrazitu pasivnost i nezainteresiranost za tijek postupka i za donošenje odluke, te nije predložio ni jedan dokaz kojim bi potkrijepio svoje tvrdnje da se radi o netočnim i neistinitim informacijama", stoji, među ostalim, u obrazloženju nepravomoćne presude sutkinje Šimunović.