Termen ”Falska nyheter” fick fäste i 2016 års presidentvalskampanj i USA där främst den sedan valde Donald Trump på olika sätt har satts i samband med rysk manipulation av valresultatet. Den allena rådande tesen var att Ryssland, och president Vladimir Putin, hade allt att vinna på en foglig marionett med Donald Trump i Vita Huset. Trump har dock gjort alla besvikna om det var syftet att låta Ryssland husera fritt i sin intressesfär. Frågan om extern påverkan från framför allt Ryssland i olika valrörelser är så effektiv, eller om uppgifterna om detta bara har framkallat en onödigt kraftig panikreaktion.

Idag börjar minst en handfull chefs- och ledarredaktörer svettas ymnigt när falska nyheter kommer på tal. Av bitvis oförklarliga skäl.

Vladimir Putin och Donald Trump har varit oense om det mesta – allt ifrån hur att avsluta kriget i Syrien till hur hantera Nordkoreas kärnvapenprogram. Den påstådda, inte helt vederlagda, interventionen i det franska president- och parlamentsvalet resulterade i valet av Macron som idag hyllas för sin progressivitet i framför allt svensk media. Om nu Ryssland valde att stödja Trump respektive Marine Le Pen har de ryska trollfabrikerna i grunden misslyckats med sina uppdrag. Emmanuel Macron har inte dragit sig att lägga sig i rysk inrikespolitik i form av Rysslands behandling av HBTQ-personer.

Den ryska satsningen på falska nyheter ser inte ut att betala av sig i någon större omfattning. Snarare tvärtom när resultatet granskats och utvärderats.

Rysk desinformation är idag lättare att genomskåda än någonsin med den informationsdatabas som internet erbjuder. Oron för yttre desinformationspåverkan är i viss mån befogad men det största hotet kommer sannolikt inte från Kreml. Det största hotet kommer från svenska aktörer. SVT och DN kan kanske tjäna som de absolut mest akuta, och allvarliga, hoten mot förtroendet för dagens mer etablerade media. SVT och DN har i sammanhanget ett regeringsuppdrag via förvaltningsmyndigheten Vinnova att utveckla en tjänst för automatiserad nyhetsvärdering och motarbeta falska nyheter.

För två veckor sedan publicerade SVT nyheter en artikel om en läkare från Syrien som inte får utöva sitt yrke i Sverige. Det enda som stoppade honom, framgick av artikeln, var ett teoretiskt prov. SR Medierna belyser det att Samhällsnytt, tidigare Avpixlat, avslöjat att SVT kraftligt vinklat nyheten genom att inte publicera att den utpekade läkaren själv vägrar att genomföra proven som skulle givit honom svensk behörighet. Efter att SVT kompletterat artikeln med den enkelt kontrollerbara informationen försvann nyhetsvärdet. Rubriken

“Syrisk läkare vägrar genomföra kompetensprov. Nekas legitimation”

är helt enkelt inte en nyhet i någon mening alls om rubriken skulle speglat det faktiska sakläget. När högerextrema Samhällsnytt, med den rysk-svenske kameleonten Egor Putilov, numera Martin Dahlin från Luxemburg, lyckas bättre med en sakframställan än etablerad media får det allvarliga konsekvenser för förtroendet.

DN är det andra mest tydliga exemplet, Rapporteringen om riksdagens talman Urban Ahlin. Det DN publicerat som nyhet visar sig bygga på samma tio år gamla rykten som florerat inom socialdemokraterna och uteslutande på andrahandskällor. När advokatfirman Setterwalls lät utreda saken på socialdemokraternas uppdrag kunde inte DN:s rapportering styrkas på en enda punkt. Inte heller socialdemokraternas riksdagsgrupps utredning kunde bekräfta DNs uppgifter på en enda punkt.

Alla de uppgifter från anonyma ombud som skulle ha tagit del av sexistiska sms visade sig vara oriktiga. DN:s nyhetsrapportering har idag lett till att Urban Ahlins postpolitiska karriär är i spillror eftersom utländsk media fångade upp DN:s rapportering som absolut sanning. En sanning som visade sig ha samma hållfasthet som SVT.s nyhet om den syriske läkaren vid närmare skärskådning.

DN:s nyhet om riksdagens talman kommer kunna kandidera till svensk rekord i grenen “Årets falska nyhet” för valåret 2018. Att ge sig på riksdagens talman är svårslaget då det är det högsta ämbete en svensk medborgare kan väljas till. Endast statschefen, kungen, står högre i rang.

Ett tredje exempel finns i rapporteringen kring terrordådet på Drottninggatan. De första timmarna efteråt var förvirrande och av de sex stora redaktionerna SVT, SR, SvD, DN, Aftonbladet och Expressen (TV4 räknas inte längre dit vilket jag kommer redogöra för längre ner) var det endast Expressen som klarade av en snabb, och precis, rapportering till allmänheten. Public Service rapportering byggde i stor omfattning på att, förutom att de var sist att börja rapportera, rykten och andrahandsuppgifter såsom skottlossning vid både Gullmarsplan och Fridhemsplan. Någon skottlossning ägde aldrig rum men public service kom att sprida obekräftade rykten i direktsändning som förstärkte den panik som rådde.

Det är i sammanhanget ett underkännande av Public Service samhällsuppdrag som del i vår krisberedskap som det samtidigt är ett mycket starkt erkännande till Expressen som axlade detta ansvar i förvirringen som rådde.

Public Service är en viktig komponent i krisberedskapen och sorterar under Alice Bah Kuhnkes kulturdepartement trots att själva ansvaret för civilförsvarsförmågan sorterar under försvarsdepartementet.

Samtidigt som allt mer av nyhetskonsumtionen flyttar ut på internet blir även källorna lättare att kontrollera. Möjligtvis med undantag för egenskapade nyheter som DN:s rapportering om talmannen som byggde på anonymiserade andrahandskällor. Till vardags och i folkmun “skvaller”.

Det leder ofrånkomligt till att hotet mot svensk media, och den svenska bevakningen av valrörelsen, främst kommer från de etablerade redaktionerna själva. Och trenden för de etablerade redaktionerna, även de regionala, är tydlig. Expressen är, av lätt insedda skäl, den enda redaktion som ökar i trafik av de stora sex. De övriga har en mer eller mindre vikande trend enligt alexa.com. Alexa används av alla seriösa medieanalytiker då de inte bara tar in mätdata från Google Analytics utan även data på den trafik som generaras av sociala medier som Facebook, Twitter etc. Med mätverktyget i dess mer avancerade form kan data om läsarnas läsarvanor, ålder, kön, ursprung, inkomst och familjeförhållanden samt annan data extraheras.

Ur de trender som kan urskiljas är Virtanen-effekten för Aftonbladet tydligast. Även om Aftonbladet är störst idag, på plats åtta av alla svenska internetsidor, tappar tidningen trafik. Den stora utförslöpan för Aftonbladet började samma vecka som Fredrik Virtanens namn blev känt i vaket av #metoo. Även DN (33), SR (92) och SVT (24) tappar och den enda som går mot strömmen med ökad trafik och sannolikt som en effekt av ökat förtroende från läsarna av de sex stora är Expressen (idag på plats 16 men stadigt ökande trafik). Satsningen på samarbete med CNN och tidigt fokus på webbtv har givit resultat samtidigt som Thomas Mattsson valt att ha en bredd av krönikörer som alla upplevs som oberoende. Ingen annan tidning skulle klara av att ha Lars Lindström och Sakine Madon samtidigt då de representerar var och en för sig två av 2018 års olika poler i migrations- och integrationsdebatten. Men Expressen ser ut att ha lyckats. SvD (58) befinner sig i något som närmast kan likna vid ett fritt fall. Även Stampens flaggskepp GP (89) har idag en vikande trafik på internet men är dominerande som den i särklass största regionala tidningen.

Av de alternativa, eller nya, medier sticker Nyheter Idag och Samhällsnytt ut och placerar sig på mellan plats 200 och 300. Ledarsidorna är lika stor som ETC.se på plats mellan 850 och 900. ETC uppbär presstöd för sin verksamhet men detta minskar nu dramatiskt med vikande pappersupplagor. TV 4 placerar sig på plats 424, eller mitt emellan Nyheter Idag och Ledarsidorna.se i trafikvolym och lästa artiklar. TV 4 kan därmed inte längre anses vara en av de stora nyhetsförmedlarna på internet varför den numera bör bedömas i ett mellanskikt tillsammans med medelstora regionala aktörer som Uppsala Nya Tidning (505).

Vad som även framgår i den samlade trafikdatan från Google Analytics, Facebook, Twitter och andra distributionskanaler är Nordiska Motståndröreösens, NMR, genomslag med etablerad medias exponering i samband med biblioteksmässan 2017. En PR-kupp från NMR sida utan motstycke ser vi nu när ett halvår förflutit. NMR sida Nordfront direktsände från manifestationen och ökade sin trafik avsevärt. En ökning som ligger kvar ett halvår senare och placerar Nordfront på plats runt 550. Även om sidan är öppet nazistisk har Nordfront sedan två år tillbaka förändrat retorik och har ett mer journalistiskt anslag. Det som är anmärkningsvärt är djupanalysen av läsarna. Alexa ger inte bara information om trafikvolymer, lästa artiklar och varifrån läsarna kommer. Samarbetet med sociala medier ger även djupare information om läsarna. Andelen högre medelinkomsttagare är överrepresenterade (inkomster upp till 900 000 SEK), likaså andelen läsare med ursprung från Mellanöstern och gruppen “Hispanics” är klart identifierbar. Trots NMR tydliga ställningstagande.

Nordfront attraherar fler läsare med ursprung från främst Mellanöstern i både absoluta och relativa tal än det antirasistiska och feministiska Expo och Politism gör tillsammans.

Ny medias största kritiker, Patrik Oksanen på Hela Hälsingland, placerar sig på plats 1 296 eller något före LO:s och Aftonbladets mångmiljonsatsning Politism som riktats mot ungdomar. I storleksordningen som en större lokaltidning volymmässigt med antal läsare och lästa artiklar. Och då räknas samtliga lästa artiklar in i Hela Hälsinglands placering, det vill säga opinionstexter som Oksanens ingår i det totala underlag som Alexa mäter på. MittMedia, med runt 50 journalister i Hälsingland och runt 500 totalt, kanske publicerar lika många artiklar per dag sök-och läsbara via Hela Hälsingland i jämförelse med Ledarsidorna.ses enda eller maximalt tre säger det något om ett medialandskap i omvälvning.

Hela Hälsingland och Politism drar dock väsentligt mer trafik än Bonnierkoncernens webbsatsning KIT.se som placeras runt plats 4 000. Till och med Länstidningen Östersund, ltz.se, drar fler artikelläsningar med sin placering 2 978. KIT.se ligger i trafikvolym på samma nivå som enmansredaktionen Rebecka Uvell med den skillnaden att Rebecka Uvell blir citerad och anlitad av alla större medier i mycket större omfattning än KIT.se. Uvell.se är dessutom inte Rebecka Uvells kärnverksamhet utan något hon driver vid sidan av sin konsultverksamhet. KIT.se hade under delar av 2017 mer än 30 anställda. KIT.se har förbrukat runt 50 MSEK av Bonnierkoncernens riskkapital men ses trots det dystra resultatet av branschen som en absolut framgångssaga. Trafiksiffror och genomslag borde dock tala ett annorlunda språk men det som kan spela in är ägarens, Bonnier, marknadsdominans. Ingen publicist med omsorg om den egna karriären vågar ifrågasätta något som i andra branscher skulle liknas vid ett fiasko.

Vad Rebecka Uvell, och andra små redaktioner som Ledarsidorna.se, Nyheter Idag och liknande, skulle kunna åstadkomma med Bonniers resurser borde leda till viss tankeverksamhet. Den samlade bilden av Bonniers satsning KIT är att den mer är att betrakta som en medelstor nöjesblogg i såväl innehåll som genomslag än tongivande nyhetsförmedlare och opinionsbildare.

När KIT.se redovisar sina trafiksiffror använder de sig inte av de parametrar övriga aktörer använder sig av. Använder sig KIT.se av så kallad Buzz Feed, eller varumärkesexponering stämmer de uppgivna siffrorna. Den metoden mäter hur många gånger en länk, bild eller en video passerar i en läsares flöde, inte om läsaren verkligen tar del av innehållet i en artikel eller video. Idag finns det ingen mediaaktör, ens i USA, som mäter på det sättet. Det går inte att mäta nyhets- och mediagenomslag med ett verktyg som är anpassat för att mäta varumärkesexponering utan även Buzz Feed Inc. forskningschef hänvisar i samtal med Ledarsidorna.se till just Alexa.com för att mäta faktisk trafikvolym och därmed genomslag.

Det stora hotet mot valet 2018, i termer av informationspåverkan, ligger sannolikt inte primärt i en yttre påverkansoperation med dagens allt mer medvetna och sökande mediekonsumenter. Möjligtvis kan en yttre aktör bidra till att lyfta olika samhällsproblem något, men även det bör vara på marginalen. Det stora hotet kommer tvärtom från minst fyra av de stora sex. Med fler historier som den om den syriske läkaren eller talmannens påstådda sexkommunikation som sedan avslöjas med att nyheterna inte höll måttet kommer läsare över tid flytta. Och avgörande är vart de flyttar.

En förändring som mycket väl kan gå snabbt. Vilka som är de stora sex, som tidigare var sju, när året går mot sitt slut är långt ifrån givet. Om det ens är sex kvar. Om ens public service är en del av den av medborgarna förväntade krisberedskapen.

Endast Expressen ser ut att stå på fast mark inför valrörelsen 2018.

Och frågan är hur de stora och medelstora medieägarna, som Bonnier, Schibstedt, Mittmedia, Stampen och andra kommer hantera utvecklingen. Med samma nyhetsformat – att blanda faktiska nyheter med egenskapade kraftigt vinklade och fabricerade påståenden om vartannat – eller om de avser göra något åt det i form av större personalförändringar, personalnedskärningar och kanske börja snegla mer på samarbeten med de som med små resurser lyckas fånga fler läsare och som får större spridning på nyheter per arbetad timme och investerad krona.

Redaktörens kommentar:

Ledarsidorna.se är en av de “nya”nyhets- och opinionsmagasin på internet som i praktiken inom några år kommer förbjudas genom av regeringen aviserade grundlagsförändringar. Mer om det finns att finna på Stoppa Grundlagsändringen . Aron Flam och jag talar om detta i Flams podcast “Dekonstruktiv kritik“.

Chang Frick, Nyheter Idag, och Ola Sandstig, tidigare Uppdrag Granskning, reser nu en Crowd Funding för att kartlägga de uppenbart falska nyheter som spridits och sprids av etablerad media den senaste tiden.

Du kan stödja projektet genom att sätta in en mindre summa.

Vill du bidra till crowdfundingen swishar du till 0703 59 85 05

Du kan även göra banköverföring till SEB 5699 00 597 61

Betalningsmottagare är Ola Sandstig. Insamlingen redovisas fortlöpande på Nyheter Idag.

Du kan även stötta Ledarsidorna.se med bidrag via

SWISH: 070-612 53 93

BANK: 4732 00 10832 (Nordea)

Eller Paypal som accepterar kreditkort.