В ухваленій пізно ввечері у суботу, 22 грудня, резолюції А/С.3/73/L.48 ГА ООН “Ситуація з правами людини в Автономній Республіці Крим та місті Севастополь, Україна” поіменно згадуються Олег Сенцов, Володимир Балух та Емір-Усейн Куку.

ООН висловлює своє глибоке занепокоєння повідомленнями про застосування РФ тортур і “вибивання” свідчень у політично мотивованих справах щодо них та інших політв’язнів, починаючи з 2014 року і донині.

Про це повідомляє власний кореспондент Укрінформу у Нью-Йорку.

Резолюції ООН вкрай рідко містять імена політв’язнів. Серед останніх відомих випадків в історії організації - згадка дисидентів Нельсона Мандели (ПАР) і Аун Сан Су Чжі (М’янма).

“(Генеральна асамблея, висловлюючи - ред.) глибоке занепокоєння повідомленнями про те, що з 2014-го року влада Росії використовує тортури для отримання підробних свідчень у політично мотивованих переслідуваннях, включно зі справою українського режисера Олега Сенцова, висловлюючи глибоке занепокоєння подальшими затриманнями і арештами Росією українських громадян, включно з Володимиром Балухом та Еміром-Усеїном Куку”, - йдеться у документі.

Резолюція закликає забезпечити права людини і базові свободи незаконно ув’язнених в окупованому Криму та на території Росії політв’язнів, включно з правом на медичну допомогу, доступ лікарів і фахівців міжнародних організацій, зокрема, Червоного Хреста і Європейського комітету із запобігання тортурам, для перевірки стану здоров’я затриманих.

Вперше резолюція ООН закликає дотримуватися Правил Нельсона Мандели щодо українських політв’язнів у РФ та окупованому Криму.

“(Генеральна асамблея закликає - ред.) дотримуватися, у відповідності до міжнародного права, прав українських в’язнів і заарештованих у Криму та Російській Федерації, аж до їхнього звільнення, в особливості тих, які оголосили голодування, закликає поважати Мінімальні стандартні правила поводження з в'язнями (Правила Нельсона Мандели)”, - йдеться у резолютивній частині документа.

Документ також закликає надати, згідно Віденської Конвенції, доступ до всіх українських політв’язнів в окупованому Криму та РФ українським консулам і омбудсмену.

Це вже третя ініційована Україною резолюція ООН про стан прав людини у Криму, ухвалена Генасамблеєю за останні два роки. Перші дві були опубліковані 2016-го і 2017-го року. Документ, ухвалений цього року, містить цілу низку нових статей. Наприклад, він чітко визначає, як правильно називати Крим у всіх документах ООН: “Автономна Республіка Крим та місто Севастополь, Україна, тимчасово окуповані Російською Федерацією” коли йдеться про Крим у їхніх офіційних документах, комунікаціях і публікаціях, включно з тими, в яких йдеться про статистичні дані РФ”.

Ухвалена 17 грудня резолюція щодо мілітаризації Криму вже містила заклик до Росії вивести свої війська з Криму. Нинішній дкоумент також прямо закликає повернути Крим Україні. Основна увага у резолюції приділена українським політв’язням, переслідуванням українських і кримськотатарських активістів у Криму, їх тортурам і незаконному ув’язненню, "вибиванню" свідчень, зникненням мешканців Криму, позасудовим вбивствам, переслідуванням релігійних меншин, обмеженням свободи совісті, свободи слова. Всі ці факти порушень прав людини Росією на окупованому українському півострові засуджуються, а також окремо наголошується, що Росія не виконала вимоги попередніх двох резолюцій, а ситуація з тих пір лише погіршилася.

Вперше “кримська” резолюція окремо закликає Генерального секретаря ООН підготувати спеціальну доповідь щодо виконання цієї резолюції, включно з рекомендаціями щодо кращого її впровадження, на наступній, 74-й сесії Генеральної асамблеї наступного року.