Määräaikaisesta työsuhteesta voi irtisanoutua vain, jos asiasta on sovittu työsopimuksessa tai työsuhteen aikana työnantajan kanssa.

Mistä on kyse? Määräaikainen työsopimus päättyy ilman irtisanomista määräajan päättyessä tai sovitun työn valmistuessa.

Työsopimuksesta ei siis voi irtisanoutua, asiasta voi kuitenkin yrittää sopia työnantajan kanssa.

Jos sopiminen ei onnistu, on työnantajalla oikeus veloittaa työntekijän lähtemisestä koituvat vahingot eli rekrytointikulut.

Työtä tehdään siihen asti, kun sopimus päättyy tai kunnes sovittu työ on valmistunut.

Suurin piirtein tällä tavalla määräaikaista työsuhdetta luonnehditaan työsopimuslaissa (siirryt toiseen palveluun) (Finlex). Työstä ei voi irtisanoutua kesken sopimuskauden.

Sopimuksen voi irtisanoa vain, jos työntekijä ja työnantaja sopivat siitä joko työsopimuksessa tai työsuhteen aikana. Käytännössä työntekijän halutessa irtisanoutua, keskustelu työnantajan kanssa usein riittää.

– Ei ole työnantajan intresseissä vaatia, että työntekijä olisi vasten tahtoaan määräajan loppuun, arvioi Elinkeinoelämän keskusliiton asiantuntija Mika Kärkkäinen.

Työntekijä on esimerkiksi saanut jostain pysyvän työpaikan tai edessä on muuttotilanne. Jouni Lämpsä

Työsopimuksen voi myös irtisanoa puolin ja toisin, jos se on kestänyt yli viisi vuotta. Tällöin käytetään tavallisia irtisanomismenettelyjä. Irtisanomisehdon puuttuminen voi olla epäselvää monelle, arvioi PAM:n sopimusasiantuntija Seija Rouhiainen.

– Usein ollaan epätietoisia siitä, voiko työsuhteen irtisanoa. Varsinkin työntekijät yllättyvät usein, kun eivät pääsekään lähtemään työsuhteesta ilman korvausvelvollisuutta, Rouhiainen sanoo.

Myös SAK:n lakimies Anu-Tuija Lehto arvioi yleiseksi, ettei määräaikaiseen sopimukseen liittyviä asioita tunneta kunnolla puolin ja toisin esimerkiksi irtisanoutumistilanteessa.

Kuluja irtisanoutumisesta

Jos asiaa ei saada sovittua, ja työntekijä päättää silti lähteä rikkoen samalla työsopimusta, on hän velvollinen korvaamaan työnantajalle koituneen vahingon. SAK:n lakimiehen Anu-Tuija Lehdon mukaan tämä tarkoittaa käytännössä rekrytointikuluja.

– Näitä ovat pienimmillään soitosta aiheutuneet puhelinkulut TE-toimistoon. Muita kuluja voi olla esimerkiksi lehti-ilmoitus, Lehto sanoo.

– Työnantaja on velvollinen selvittämään kulut ja sen, että ne ovat aiheutuneet työntekijän ennenaikaisesti lähdöstä.

PAM:n sopimusasiantuntija Seija Rouhiaisen mukaan työnantajat eivät usein maksata työntekijöillä sakkoja määräaikaisesta työsuhteesta lähtemisestä. Asia saadaan yleensä sovittua. AOP

Lehto kertoo, että oikeustapauksia ei hänen tietääkseen ole. Yleensä asiasta sovitaan.

– Tai työnantaja pidättää laittomasti palkan eli jättää vaikkapa lomakorvaukset maksamatta ja työntekijä tyytyy tähän. Työntekijällä voi jopa olla käsitys, että työnantajalla on tähän oikeus, Lehto sanoo.

Toisaalta asia riippuu myös työehtosopimuksista. Esimerkiksi kaupan alan työehtosopimuksessa sanotaan, että korvaus on yleensä kahden viikon palkka (siirryt toiseen palveluun) (PAM).

– En tiedä, onko määräystä sovellettu käytännössä, mutta tuntuisi siltä, että se voisi olla joissakin tilanteissa kohtuuton sopimusehto, sanoo SAK:n lakimies Lehto.

Jos on laiminlyönyt työsopimuksen mukaiset velvoitteet, ei tee töitä tai ei makseta palkkaa, niin ne ovat tyypillisiä purkuperusteita. Liisa Heinonen

Työntekijää voi houkutella lähtemään vaikkapa tarjous pysyvästä työpaikasta toiselta työnantajalta. Tällä tavalla asiaa arvioi Kainuun SAK:n puheenjohtaja Jouni Lämpsä.

– Työntekijä on esimerkiksi saanut jostain pysyvän työpaikan tai edessä on muuttotilanne – yhtäkkiä pitää lähteä vaikkapa puolison saatua töitä, Lämpsä pohtii.

Määräaikaisissa sopimuksissa on Lämpsän mukaan hyvät ja huonot puolensa. Toisaalta voi suunnitella elämäänsä määräajan päättymiseen asti. Toisaalta on hankalampi reagoida elämässä tapahtuviin muutoksiin.

Sopimuksen voi purkaa

Elinkeinoelämän keskusliiton asiantuntija Mika Kärkkäinen sanoo, että asian tiimoilta tulee harvoin kyselyitä työnantajien puolelta.

– Se johtuu siitä, että kun määräaika joka tapauksessa päättyy, niin monesti työnantajan ei ole mitään järkeä lähteä ennenaikaisesti päättämään työsuhdetta, Kärkkäinen arvioi.

Määräaikaisen työsuhteen purkaminen on toki mahdollista puolin ja toisin. Työ- ja elinkeinoministeriön hallitusneuvos Liisa Heinonen kertoo purkamisen edellyttävän, että toinen osapuoli on rikkonut tai laiminlyönyt velvoitteitaan olennaisesti.

– Purkuperusteita voivat tyypillisesti olla työntekijän osalta vaikkapa riittävän vakava työntekovelvoitteen rikkominen tai työnantajan puolelta vakava palkanmaksuvelvoitteen rikkominen, Heinonen sanoo.

Ei ole työnantajan intresseissä vaatia, että työntekijä olisi vasten tahtoaan määräajan loppuun. Mika Kärkkäinen

Työnantaja voi purkaa määräaikaisen sopimuksen vain henkilöön liittyvistä syistä. Tuotannolliset ja taloudelliset syyt eivät kelpaa.

Jos määräaikaisen sopimuksen irtisanominen on laiton, voi työnantaja joutua maksamaan työntekijälle vahingonkorvausta, jonka määrässä huomioidaan esimerkiksi saamatta jääneen palkan määrä.

– Työnantajalla täytyy olla purkamisperuste. Jos työntekijä riitauttaa asian ja katsoo, ettei ole ollut lainmukaista perustetta työsopimuksen päättämiseen, on olemassa riski, että asia menee oikeuteen, Kärkkäinen sanoo.

Näitä ovat pienimmillään soitosta TE-toimistoon aiheutuneet puhelinkulut. Muita kuluja voi olla esimerkiksi lehti-ilmoitus. Anu-Tuija Lehto

Määräaikaisissa sopimuksissa molemmille osapuolille joustoa tarjoaa koeaika, joka voi olla enimmillään puolet sopimuksen kestosta tai puoli vuotta.

Kärkkäinen arvioi, että työnantajien puolelta määräaikaisten sopimusten pykälät ja asiat ovat hyvin hallussa, koska jo määräaikaisen sopimuksen tekemiseen pitää olla olemassa syy. Tällöin asioihin pitää perehtyä.

– Työntekijä ei tarvitse mitään erityistä perustetta tulla määräaikaiseen työsuhteeseen, joten hänen puolella saattaa tulla yllätyksiä, Kärkkäinen sanoo.

Joissakin sopimuksissa irtisanomisehto

Määräaikaisen työsuhteen voi päättää, jos työsopimuksessa on sovittu irtisanomisehdosta. Tällöin toimitaan tavallisen irtisanomismenettelyn mukaisesti.

SAK:n päälakimies Timo Koskisen kertoo, että eteen tulee joskus määräaikaisia työsopimuksia, joissa on irtisanomisehto. Tällöin kyse on hänen mukaansa niin sanotusta sekasopimuksesta, eikä määräaikaisesta työsopimuksesta. Koskinen ei suosittele irtisanomisehdon ottamista sopimukseen.

– Se rikkoo logiikkaa määräaikaisista ja pysyvistä työsopimuksista, Koskinen sanoo.

Lain mukaan määräaikainen sopimus päättyy ilman irtisanomista määräajan päättyessä tai sovitun työn valmistuessa. Mika Niskanen / Yle

PAM:n sopimusasiantuntija Seija Rouhiainen arvioi, että niin sanottuja sekasopimuksia on aina jonkin verran ollut.

– Uskon, että nämä ovat aika useasti työntekijän aloitteesta sekasopimuksia. Työnantaja haluaa usein vakuuden siitä, että työntekijä on käytössä koko määräajan, Rouhiainen pohtii.

TEM:n hallitusneuvos Liisa Heinonen arvioi, että jos työntekijä pyytää irtisanomisehtoa, siitä voi seurata myös epäilyksiä työntekijän sitoutumista kohtaan.

– Työnantaja voi valita toisen työntekijän, joka ei vaadi ehtoa, vaan on valmis sitoutumaan koko määräaikaisen sopimuksen kaudeksi eli vaikkapa tekemään esimerkiksi koko vanhempainvapaasijaisuuden ilman erityisehtoja, Heinonen sanoo.

Tai työnantaja pidättää laittomasti palkan – eli jättää vaikkapa lomakorvaukset maksamatta – ja työntekijä tyytyy tähän. Anu-Tuija Lehto

EK:n asiantuntija Mika Kärkkäinen sanoo, että jos sopimus on pitkä, esimerkiksi vuoden, olisi silloin työnantajan suositeltavaa ottaa sopimukseen irtisanomisehto.

– Jos käy niin, että tulee taloudellisia ongelmia ja aloitetaan yt-neuvottelut, niin määräaikainen työntekijä on silloin samassa asemassa kuin muut, Kärkkäinen toteaa.

Korjattu 19.7.2017 klo 8.36: Vaihdettu otsikon loppu "määräaikaista sopimusta ei pureta noin vain" muotoon "määräaikaisesta sopimuksesta ei lähdetä noin vain".

Lisätty 20.7.2017 klo 16:46: Lisätty tieto, että EK:n asiantuntijan vinkki koskettaa työnantajia.