Bakom utredningen står Rymdstyrelsen och SSC (Rymdbolaget). I rapporten konstateras att det finns ”förutsättningar för att på affärsmässiga grunder sända upp satelliter från Esrange, förutsatt att beslut föreligger om såväl investering av förmågan som uppdatering av rymdlagen.”

Rymdbolaget anser att en kommersiell verksamhet utan förluster är ett realistiskt scenario. Riskerna är hanterbara, säkerheten är under kontroll och man har realistiska planer kring vilka affärspartners som kan arbeta med.

”En budgetfråga”

– Nu får vi svart på vitt en bedömning som visar att det finns affärsmöjligheter för små satelliter, och att använda den kompetens vi har på Esrange, säger näringsminister Mikael Damberg (S).

– Det här är en budgetfråga, men det finns enormt stora möjligheter. Sverige har en unik plats med Esrange, och 50 år av kunskap där, säger Helene Hellmark Knutsson, minister för högre utbildning och forskning.

Andra länder tar störst plats

Esrange har i över 50 år varit Sveriges rymdbas och det har gjorts mängder med rymdforskningsexperiment från sondraketer och ballonger.

I början handlade det mycket om norrskensforskning, men numera mest om experiment där mikrogravitation ger intressanta svar om till exempel olika material.

Efterhand har det svenska inslaget i verksamhet blivit mindre, medan experiment från andra länder nu tar störst plats.

Sondraketerna når högt upp i atmosfären och även ovanför – rymden börjar på 100 kilometers höjd – men de stannar inte i omloppsbana utan faller tillbaka till marken i fallskärm.

M vill utreda

En utbyggnad beräknas kosta en halv miljard kronor. ”Onödig utgift” tycker vissa, ”för lite pengar, det kommer inte att räcka”, säger andra.

Moderaternas näringspolitiske talesperson Lars Hjälmered är positiv till satsningar på rymdverksamhet men vill ha ett antal frågor avklarade först:

– Hur påverkar det här annan rymdverksamhet i Sverige, till exempel i Göteborg och Linköping, och finns det några risker på sikt för skattebetalarnas pengar?

– Vi kommer att gå igenom detta nu, säger Mikael Damberg, men för oss är det här en fråga om jobb och utveckling.

”Går ihop ekonomiskt”

Rymdstyrelsen skriver att man räknar med att inte behöva tillskjuta mer pengar när väl grundinvesteringen är gjord.

– Ingenstans i världen har en sån här bas etablerats helt på kommersiella meriter, det behövs statlig grundfinansiering. Sedan bedömer vi att det kommer att gå ihop ekonomiskt, säger generaldirektör Olle Norberg.

Platschefen på Esrange, Lennart Poromaa, tror att man kan vara beredda 2021.

– Vi är otroligt glada och hoppas på ett positivt beslut.