Ryska robotfartyg oroar Hultqvist

Av: Joakim Magnå , TT

Publicerad: 26 oktober 2016 kl. 10.35

Uppdaterad: 04 augusti 2017 kl. 16.31





1 av 3

Det bidrar inte till avspänning, säger försvarsminister Peter Hultqvist (S) om att två ryska korvetter med långdistansrobotar stationeras i Östersjön.

Men Sverige har koll på läget, enligt ministern.

– Vi kan bekräfta att två ryska krigsskepp nyligen har gått in i Östersjön, säger Dylan White, talesperson på Natos högkvarter i Bryssel, till SVT på onsdagen.

Tipsa | Aftonbladet

Försvarsminister Peter Hultqvist uppger att utvecklingen i närområde följs noga.

– Jag får löpande information om sådana här saker, säger Hultqvist till TT om de två fartygens färd, från Svarta havet, genom Medelhavet och in i Östersjön.

Är oroande

– Det här är ju ändå oroande och det är ju ingenting som bidrar till avspänning i vår region. Det påverkar alla länder runt Östersjön, säger Hultqvist.

Bedömare trodde först att fartygen, som varit baserade i Svarta havet, skulle stanna i Medelhavet. Men de fortsatte vidare till Nordsjön och på tisdagskvällen passerade de Stora Bält vid Danmark. De antas vara på väg till den ryska enklaven Kaliningrad. Det som väckt extra uppmärksamhet är att de två fartygen är utrustade med långdistansrobotar, med mycket längre räckvidd än de Iskander-robotar som nyligen fördes till Kaliningrad.

Peter Hultqvist vill inte spekulera om varför förflyttningen sker just nu, om det är ett svar på något som Sverige, Natoländer eller andra har gjort. Han vill inte heller säga något om huruvida Sverige ser förflyttningen som tillfällig eller permanent.

Nato meddelade på onsdagseftermiddagen att de ryska fartygen närmar sig.

– Vi kan bekräfta att två ryska krigsskepp nyligen har gått in i Östersjön, säger Dylan White, talesperson på försvarsalliansens högkvarter i Bryssel, till SVT.

Svenskt Nato-medlemskap

Allan Widman (L), ordförande i försvarsutskottet, sätter robotfartygen i relation till att USA planerar att stationera 330 marinkårssoldater i Norge.

– Varje sådan åtgärd har erfarenhetsmässigt lett till någon form av reaktion från den andra sidan. Det ska också ses i samband med den nyligen genomförda placeringen av Iskander i Kaliningrad. En militärstrategisk poäng är förutsättningen att försöka lägga ett lås på Östersjöns inlopp. De försöker navigera sig in i en strategisk fördel, säger han till Aftonbladet.

– Om något liknande Ukraina skulle inträffa i Baltikum kommer det att bli en kapplöpning där den ena sidan har ett intresse av att undsätta och den andra sidan av att hindra hjälp.

För Allan Widman och Liberalerna är händelsen ännu en påminnelse om behovet av ett svenskt Nato-medlemskap.

– Vi behöver nu på allvar fundera över vår nationella säkerhet. Det finns ingenting som så radikalt kan förbättra vår säkerhet som ett medlemskap i Nato. Vi påminns nu varje dag om behovet av att alliera oss med likasinnade.

Tre ytterligare fartyg

Dessutom uppger den ryska tidningen Izvestija att det före år 2020 ska ansluta ytterligare tre fartyg i samma klass till flottstyrkan i Östersjön.

– Skapandet av en division av små robotfartyg som del av Östersjöflottan har redan inletts. Vi räknar med att vara klara inom två–tre år. Den nya formationen har redan tagit emot sina första fartyg och robotsystem, säger en rysk försvarsdepartementskälla till tidningen.

Vill markera

Enligt Tomas Ries, lektor vid Försvarshögskolan, försämrar det ryska agerandet den militära situationen i Norden. Han säger att agerandet kan tolkas på olika sätt.

– Man kan se det som en politisk markering. Putin är mycket medveten om att det här väcker uppmärksamhet, det är en styrkedemonstration, sade Ries i samband med att fartygen på tisdagskvällen bekräftades vara vid Stora Bält.

– Rent militärt betyder det att man kan angripa mål över hela Norden och att man har fått ett mycket kvalificerat vapen mot andra ytfartyg här uppe.

Ries framhöll att det som sker dock inte är någon överraskning. Ryssland har systematiskt byggt upp den ryska militärkapaciteten på alla nivåer.

LÄS OCKSÅ Borde Sverige gå med i Nato? Bästa argumenten – för och emot

PLUS: Det ryska hotet

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 26 oktober 2016 kl. 10.35