Expressen kunde i fredags rapportera att Inspektionen för vård och omsorg, IVO, inlett en tillsyn mot Karolinska universitetssjukhuset efter att anonyma tips om hur sjukhuset prioriterat då allvarligt sjuka covid 19-patienter behövt intensivvård. Misstanken är att gruppen njursjuka inte fått samma möjligheter till vård som andra, trots att det funnits intensivvårdsplatser över.

Men det är inte den enda punkten där Karolinska universitetssjukhuset skiljer ut sig.

Expressen har följt patientstatistiken från Svenska intensivvårdsregistret och kunnat konstatera att Karolinskas två stora intensivvårdsavdelningar i Solna och Huddinge tar emot en betydligt mindre andel äldre covid 19-patienter - 70 år eller äldre - än vad andra intensivvårdsavdelningar gör.

På intensivvårdsavdelningarna i alla regioner i landet har hittills 22,9 procent av covid 19-patienterna varit 70 år eller äldre. Motsvarande siffra för Karolinska i Solna och Huddinge landar på 9,3 procent. Det är också betydligt lägre än för alla intensivvårdsavdelningarna i Stockholms sjukvårdsregion där 17,3 procent är 70 år eller äldre.

Just intensivvården på Karolinska har hamnat i blickfånget eftersom deras avdelningar är de som fått ett särskilt uttalat uppdrag från Region Stockholm att skala upp sin verksamhet för att möta det stora trycket under coronapandemin.

Intensivvårdade coronapatienter i Sverige, i Stockholms sjukvårdsregion och på Karolinska sjukhuset. Foto: Källa: Svenska intensivvårdsregistret

Kritik mot Karolinskas överlevnadssiffra

I förrförra veckan gick också David Konrad, överläkare och funktionschef på Karolinskas intensivvårdsavdelning, ut och berättade att preliminära siffror visade att 80 procent av covid 19-patienterna som skrivits ut från deras intensivvård hade överlevt. Studier från andra länder har visat på en överlevnad på cirka 50 procent för den påfrestande intensivvården.

Den höga överlevnadssiffran från Karolinska har väckt uppmärksamhet - och kritik - bland andra läkare, där flera menar att en förklaring kan vara att sjukhuset har prioriterat för hårt, och alltså valt bort svårare patienter med mindre möjligheter att överleva.

”Om det fortfarande finns X antal bemannade intensivvårdsplatser lediga är kanske 80 % överlevnad ´för bra´ och i sådana fall har kanske prioriteringarna varit för hårda”, skriver en läkare på chefsposition vid Akademiska sjukhuset i Uppsala i sociala medier apropå nyheten.

En annan läkare med lång erfarenhet av intensivvård säger till Expressen:

– Om man har så höga överlevnadstal på en intensivvårdsavdelning betyder det inte att man är jätteduktig på intensivvård, utan kan betyda att det finns patienter med högre risk som man säger nej till.

Ytterligare en annan läkare:

– Det finns mycket som spelar roll i det här. Jag skulle vara försiktig att dra några slutsatser så här tidigt i förloppet.

Karolinska sjukhuset granskas just nu för hur de prioriterat bland njursjuka covidpatienter. Nu kan Expressen avslöja andra frågetecken kring intensivvården Foto: PATRIK C ÖSTERBERG / IBL

Flera IVO-anmälningar mot intensivvården

Expressen har också tagit del av flera anmälningar till IVO som väcker liknande farhågor om prioriteringar inom intensivvården i Region Stockholm. I en anonym anmälan från personer som uppges jobba på S:t Görans sjukhus står: ”Vi har vid upprepade tillfällen upplevt att de patienter som bedöms kunna behöva respiratorvård under lång tid (t.ex. ett par veckor), nekas intensivvård med argumentet att en yngre patient med bättre prognos kan komma att behöva platsen om några dagar, när intensivvårdsplatserna i regionen tar slut”.

Andra anonyma anmälningar tar upp just misstanken om att njursjuka inte fått samma möjligheter till intensivvård på Karolinska: ”Man har inom intensivvården tagit fram egna kriterier utan evidens där dialyspatienter anses vara för grundsjuka för att bli aktuella för intensivvård.”

Efter tips om att sjukhus i Stockholm börjat prioritera bort vissa svårt sjuka covid-patienter fick alla sjukhusens chefläkare en uppsträckning om att bortprioriteringar inte får ske.

Tipsen fick IVO att kalla till sig chefläkaren på Region Stockholm som fick gå ut med ett klargörande, en påminnelse, till sina kolleger om att den typen av bortprioriteringar av vissa riskgrupper inte får ske.

”I ett läge när vi har mer än 70 lediga IVA platser i regionen är det viktigt att kriterierna för intensivvård inte blir för snäva”, går det att läsa i mejlet som gick ut till chefläkarna på Region Stockholms sjukhus den 9 april.

Enligt Socialstyrelsens riktlinjer är det först i ett krisläge där intensivvårdsplatserna är slut som sjukvården ska göra den svåra bedömningen av vilka man ska bereda plats för: med hänsyn till bland annat patientens så kallade biologiska ålder och om patienten har nedsatta funktioner på bland annat hjärta och lungor.

I dagens läge ska sjukvården i stället göra vanliga prioriteringar utifrån om patienterna är så pass krya att de kan överleva de påfrestningar som en tid i respirator innebär, eller inte.

Överläkaren: ”Alltid en risk att börja prioritera hårdare”

Anna Jansson, överläkare på medicinsk enhet akut på Karolinska, är en av dem som kontaktat IVO efter att hon upplevt att sjukhus gjort för hårda prioriteringar. Det var efter att två patienter från andra sjukhus kom till Karolinska som hon upplevde borde ha fått intensivvård på de andra sjukhusen men som hade fått så kallad behandlingsbegränsningar.

– Det finns alltid en risk, under ett hot om begränsade resurser, att man börjar prioritera hårdare för att få resurserna att räcka. Men hittills har inte resurserna varit i närheten av att ta slut. Man ville i Sverige inte hamna i ett läge som det berättas om från Italien, där man har respiratorer på patienter som ibland är 90 år, jättesjuka och dementa, utan chans att ta sig ur och så kommer det in en 50-åring och man har ingen respirator, säger Anna Jansson.

Anna Jansson, överläkare på Karolinska sjukhuset i Solna säger att det kan finnas en risk att sjukvården prioriterar hårdare då resurserna minskar. Foto: Pressbild Karolinska universitetssjukhuset

Men att hennes sjukhus, som flera kritiker för fram, skulle ha prioriterat hårt och att det skulle förklara statistiken håller hon inte med om.

– De prioriteringar som jag har sett, och som jag då tyckte var hårda, det var initialt med yngre patienter vi tog över från andra sjukhus, säger Anna Jansson.

Karolinska-chefen: ”Inte funnits nån systematik”

David Konrad, överläkare på Karolinskas intensivvårdsavdelning, säger till Expressen att han inte vet varför de har en märkbart mindre andel intensivvårdspatienter med covid 19 som är 70 år eller äldre jämför med övriga landet och med andra sjukhus i Region Stockholm eftersom den analysen inte har gjorts ännu:

– Det är en väldigt intressant fråga att ställa och den måste vi titta på men jag kan inte ge dig något svar nu. Det blir ju enkelt att säga att ”ni har valt ut patienter som har högre chanser för överlevnad”, men det går inte att säga om det är så eller inte. Men det har inte funnits nån systematik, inriktning, beslut, styrning, ingenting sånt. Så här ser det ut just nu, vad betyder det? Ja, det får vi återkomma till när vi hunnit titta på det, säger Konrad och tillägger att de ligger efter med att rapportera in patientstatistik till Svenska intensivvårdsregistret.

Konrad berättar att de tagit emot cirka 50 patienter från andra intensivvårdsavdelningar:

– De patienter som vi tittat på hittills så har var fjärde patient skrivits in på en annan intensivvårdsavdelning i Region Stockholm och sedan flyttats över till oss. Så det är inte bara patienter som kommit primärt till oss. Jag förstår att ni är intresserade av urvalskriterier, att vi skulle ha valt annorlunda, men var fjärde till var femte patient har vi inte valt ut.

Vi har varit i kontakt med kritiker som menar att er överlevnadssiffra på 80 procent kan tyda på att ni har prioriterat för hårt, alltså valt bort patienter med svårare förutsättningar. Kan det ligga något i det?

– Jag har inget som helst belägg för att kunna gissa att det kan vara så eller inte. Det har inte funnits nån systematik, vi har inte haft några styrande riktlinjer, vi har haft stödjande dokument som ska hjälpa våra kolleger att fatta beslut. Var vi landar kan jag återkomma till men jag kan inte säga nåt mer om det nu.

Konrad säger:

– Vi har inte haft ålder som diskriminerande faktor för vilka som ska komma till intensivvård eller inte. Det är medicinska prioriteringar och framför allt den individuella patientens prognos att överleva intensivvård som avgör beslut för behandling i detta, för intensivvården, extraordinära läge.

Sjukvårdsdirektören: ”Patienter flyttas till Karolinska

Björn Eriksson är hälso- och sjukvårdsdirektör i Region Stockholm. Han har inget rakt svar på varför Karolinskas intensivvårdsavdelningar har betydligt lägre andel covid 19-patienter som är 70 år eller äldre. Han säger däremot att en tänkbar förklaring kan vara att Karolinskas kraftiga utbyggnad av intensivvårdsplatserna gjort att de fått ta emot patienter som flyttats från andra sjukhus:

– De som bedöms vara flyttbara - det kan vara en sån faktor - är oftast yngre som kan flyttas utan att det är för hög risk. Det är ändå en risk att flytta en intensivvårdspatient.

Expressens granskning av statistiken visar att transport av yngre patienter till Karolinska kan förklara delar, men långt ifrån hela skillnaden mellan Karolinska och övriga sjukhus.

Björn Eriksson, hälso- och sjukvårdsdirektör hos Region Stockholm vet inte varför färre äldre får vård hos Karolinska sjukhuset. Foto: STINA STJERNKVIST/TT / TT NYHETSBYRÅN

Välkomnar IVO:s granskning av Karolinska

SVT har också i en granskning sett att andelen covid 19-patienter, som är 70 år och äldre, har mer än halverats i Region Stockholm vid en jämförelse mellan siffror för mars och april. Eriksson lyfter fram att regionen byggt ut den så kallade intermediära vården och att fler äldre, som inte är lämpliga för intensivvård, i stället kan ha fått vård där:

– Det är så att vi har en väldigt stor intermediärvårdsverksamhet, det vill säga en avancerad form av andningsvård som inte klassas som intensivvård. Det är så att de flesta covid 19-patienterna har behov av olika former av andningsstöd och inte alla övriga kapaciteter som finns i ordinarie intensivvård.

I en anmälan till IVO sägs att det finns patienter som nekats intensivvård, trots behov av respiratorsvård, med hänvisning till argumentet att en yngre patient med bättre prognos kan komma att behöva platsen om några dagar om intensivvårdsplatserna tar slut. Har det förekommit?

– Det kan jag inte belägga. Det vet jag inte. Det som är viktigt här är att det görs alltid medicinska bedömningar utifrån den särskilda patientens förutsättningar, om det är bra eller dåligt att få intensivvård och att man ska gynnas som patient av det här. Finns det alternativa sätt att ge behandling eller att man anser att behandlingen gör mer skada än nytta, då ska man inte ha intensivvård, säger Eriksson och tillägger att det är bra att IVO granskar dem.

FOTNOT: Beräkningarna i artikeln bygger på siffror hämtade från Svenska intensivvårdsregistret under förmiddagen 23 april.

Missa inga nyheter om coronaviruset! Ladda ner Expressens app – och slå på notiser – för senaste nytt.

LÄS MER: Det händer i kroppen om du får coronavirus

LÄS MER: Hit vänder du dig med dina frågor om corona