Sdp:n eduskuntaryhmän veropoliittinen asiantuntija Lauri Finér tyrmää suorin sanoin Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n perustelut elinkeinoverolain korkoleikkuriin sisältyvän tasevapautussäännön puolesta.

”Kaikkien EK:n esittämien perustelujen perkaamisen jälkeen olen entistä vakuuttuneempi, ettei tasevapautuksen säilyttämiselle ole hyviä perusteita. Syytä on olla huolissaan myös siitä, että EK perustaa lobbauksensa tosiasioiden sijaan itse keksimiinsä satuihin”, Finér tylyttää blogissaan.

Tasevapaussääntö nousi esiin, kun kansalaisjärjestö Finnwatch syytti sähkönsiirtoyhtiö Carunaa verojen välttelystä. Finnwatchin mukaan Caruna hyödyntää verojärjestelyssään juuri tasevapautussääntöä. Järjestön mukaan Suomi menetti viime vuonna 12 miljoonaa euroa yhtiön verokikkailun takia.

Kaikkiaan 60 yhtiötä hyödyntää Suomessa tasevapaussääntöä.

Tasevapautussääntöön liittyvä lakimuutos on parhaillaan eduskunnan käsittelyssä. Hallituksen esityksen luonnoksessa joulukuussa 2017 valtiovarainministeriö esitti tasevapautuksesta luopumista, koska sitä on käytetty myös verokikkailuun. Syyskuussa annetussa uudessa esityksessä tasevapautus oli kuitenkin tuotu takaisin lakiin.

EK:n verojohtaja Anita Isomaa-Myllymäki kirjoitti omassa blogissaan viikolla, että tasevapautuksen säilyttäminen on tärkeää myös jatkossa. Se on hänen mukaansa tärkeä keino kiristyvän korkoleikkurin tasapainottamiseen. Hän ei erikseen ota kantaa Carunaan vedoten siihen, ettei EK kommentoi yksittäistapauksia.

Isomaa-Myllymäki myös korosti, että verohallinto tarkastelee sekä koron markkinaehtoisuutta että sitä, muodostuuko järjestelyssä lainsäätäjän tarkoituksen vastaista veroetua.

Lauri Finér sanoo, ettei tämä pidä paikkaansa.

”Väite ei ole tästä todellisuudesta. Finnwatchin artikkelissa nimenomaisesti kerrottiin Carunan vahvistaneen, ettei verohallinto ole puuttunut sen järjestelyyn. Korkoja on käytetty verovälttelyyn Suomessa jo vuosikymmeniä ilman, että siihen on voitu veronkiertoa estävillä säännöksillä puuttua. Juuri tämän vuoksi korkovähennysrajoitus otettiin alun perin Suomen lakiin vuonna 2012”, hän kirjoittaa.

Finérin mukaan Carunan tapaus osoittaa tasevapautuksen vaarat.

”Se osoittaa myös, että EK oli väärässä väittäessään, ettei tasevapautuksen poistoa voi perustella aggressiivisen verosuunnittelun ehkäisemisellä. Kaikkien EK:n esittämien perustelujen perkaamisen jälkeen olen entistä vakuuttuneempi, ettei tasevapautuksen säilyttämiselle ole hyviä perusteita”, hän sanoo.

”Normaalisti tilanne voisi johtaa konkurssiin, mutta Carunassa se on tehty tarkoituksella”

Finnwatch syytti Carunan harjoittaneen harjoittaneen verokikkailua osakkailta otettujen lainojen avulla. Finnwatchin mukaan yhtiö saa vähentää verotuksessa kaikki korkokulut, kun se osoittaa, että koko konserni on yhtä velkainen kuin Suomessa korkoja verotuksessa vähentävä yhtiö.

”Osakaslainoista maksettujen korkojen vuoksi Caruna-konserni on ollut raskaasti tappiollinen, minkä seurauksena sen oma pääoma on negatiivinen eli konsernilla on enemmän velkaa kuin varallisuutta. Normaalisti tilanne voisi johtaa konkurssiin, mutta Carunassa se on tehty tarkoituksella.”

Caruna vastasi syytöksiin huomauttamalla, että tasevapautussäännöllä mahdollistetaan erittäin pääomavaltaisten toimialojen lainanottokyky turvaamaan tarvittavia investointeja. Sähkönsiirto on yhtiön mukaan pääomavaltainen toimiala.

”Sähkömarkkinaliiketoiminnassa on merkittävä investointivaihe menossa ja investointeihin tarvitaan vierasta pääomaa. Verkkoyhtiöt investoivat vuoteen 2030 mennessä noin 8 miljardia euroa.​ Caruna maksaa veronsa Suomeen. Yhteisöveroja Caruna maksoi viime vuonna 6,3 miljoonaa euroa”, yhtiö sanoi.

Finnwatch puolestaan väittää, että osakaslainan koroilla yhtiön osakkaat ovat imeneet yhtiöstä pois kaiken sinne laittamansa pääoman ”ja vielä vähän päälle”.

”Valtavista korkokuluista johtuen Caruna Networks -konserniin kertyneet voittovarat ovat miinuksella Yhtiön omavaraisuusaste on negatiivinen, eli sillä on enemmän velkaa kuin pääomaa. Tästä johtuu tietysti suoraan myös se, että yhtiön oman pääoman tuottoprosentti on N/A, eli sitä ei ole lainkaan – tyhjästä on paha nyhjäistä. Pörssiyhtiö tai mikään muu markkinoilla toimiva yhtiö ei voisi toimia niin, että se tuottaa velkarahalla pelkkää tappiota. Jos joku yritys näin tekisi velkojat hakisivat sen konkurssiin. Caruna kuitenkin toimii näin tarkoituksellisesti siksi, että se imuroi yhtiöön tulevat tuotot osakkailleen korkokikkailun avulla”, järjestö sanoo.

Carunan varatoimitusjohtaja Jyrki Tammivuori arvioi Talouselämälle, että Finnwatch nosti asian esiin juuri lakimuutoksen eduskuntakäsittelyn vuoksi.

Lauri Finér puolestaa väitti edellisessä blogikirjoituksessaan, että hallitus muutti lakiesitystään elinkeinoelämän lobbauksen vuoksi.

”Lakiluonnoksen julkaisun jälkeen liike-elämä aloitti aiempaakin mittavamman lobbauksen korkovähennysrajoituksen lieventämiseksi. Eri etujärjestöt tekivät kymmeniä lausuntoja asiassa ja liike-elämä sai oman näkökulmansa esiin talouslehdissä. Veronkierron torjunnan näkökulma sivuutettiin täysin, vaikka lakiesitys perustui nimenomaan EU:n veronkiertodirektiiviin. Elinkeinoelämän peruste vaatimuksille oli vanha tuttu: tiukka korkovähennysoikeuden rajoitus vahingoittaa Suomen kykyä kilpailla ulkomaisista investoinneista. VATT:n ja muiden tutkimukset, joissa huoli oli todettu turhaksi, sivuutettiin täysin”, Finér kirjoitti.