Tiedustelupalvelujen urkinta ja Ukrainan sota herättivät vihreiden kansanedustajan Jyrki Kasvin. Oppositioedustaja kehuu hallituksen esitystä tiedustelulaeista.

Vihreiden kansanedustaja Jyrki Kasvi on muuttanut mieltään. Aiemmin hän vastusti tiedustelulakia ja sen sallimaa tietoliikennetiedustelua.

– Olin aikaisemmin sillä kannalla, että tiedustelulain säätäminen vaarantaa suomalaisten yksityisyyden suojaa niin paljon, että laki haittaisi suomalaisten tietotekniikkayritysten toimintaa.

Sittemmin hän on tarkistanut kantaansa. – Suomeen tarvitaan tiedustelulaki ehdottomasti, jotta viranomaiset tietävät, mitä voidaan tehdä, mitä ei voida tehdä ja jotta kansalaiset tietävät omat oikeutensa.

Tekniikan tohtori Kasvi tuntee tietotekniikan ja nettimaailman hyvin. Hän on vihreiden edustajana tiedustelulakien valmistelun parlamentaarisessa seurantaryhmässä.

Mikä sai vapaamielisen nörttikansanedustajan muuttamaan mielensä?

”Pienemmän pahan tie”

Kasvi sanoo, että tiedustelulaki ja tietoliikenteen tiedustelun salliminen on Suomelle pienemmän pahan tie. Se on valjennut hänelle muun muassa turvallisuusviranomaisten kanssa keskustellessa.

– Suomessa toimii useita ulkomaisia tiedustelupalveluita, jotka urkkivat meitä, ja meidän omat turvallisuusviranomaiset eivät pysty torjumaan niitä.

Suomen turvallisuusympäristössä on myös tapahtunut merkittäviä muutoksia.

– Ukraina on yhtä lähellä Helsinkiä kuin Utsjoki. Ukrainan sodassa on kokeiltu sekä kyberaseita että hybridioperaatioita.

Aiemmin Kasvi uskoi, että tiedustelulakien puute tarjoaisi suomalaisille it-yrityksille kilpailuedun muihin Euroopan maihin verrattuna. Asiakkaiden tietojen turvaaminen on yrityksille tärkeää. On kuitenkin ilmennyt, että tiedustelulakien puute aiheuttaa it-yrityksissä epävarmuutta.

– Ne eivät tiedä, millä pelisäännöillä viranomaiset toimivat ja eivät myöskään oikein luota siihen, että Suomessa on turvallista toimia.

”Missään muualla ei tällaista rajausta”

Kansanedustaja Kasviin on vaikuttanut myös se, että tiedustelulakiesityksiin on tehty hänen mukaansa ratkaisevia parannuksia aiempiin versioihin nähden.

Kyse on erityisesti tietoliikennetiedustelun kohdentamisesta.

– Ensimmäinen karsintavaihe on rajattu pelkkiin tunnistetietoihin. Missään muussa maassa tällaista rajausta ei ole tehty, Kasvi sanoo.

Tunnistetiedot kertovat muun muassa, mistä IP-osoitteesta viesti on lähetetty.

Valtaosa tietoliikenteestä karsitaan tiedustelussa automaattisesti pois. Jäljelle jääneistä viesteistä tiedusteluviranomaiset etsivät ihmissilmin varsinaista tiedustelutietoa.

Kasvi katsoo, että Suomen lakiesitys asettuisi enemmän kohdennetun kuin arvostellun massatiedustelun puolelle. Täysimittaisessa massatiedustelussa seulotaan tietoliikenteen kaikkia viestejä.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin teki tammikuussa ratkaisun, jonka mukaan Unkarin harjoittama kohdentamaton pääsy tietoverkkoon rikkoo Euroopan ihmisoikeussopimusta.

Tiedustelun valvonta vankistunut

Myös tietoliikennetiedustelun valvonta on Kasvin mukaan lakiesityksen kirjoittamisen aikana vankistunut.

Tietoliikennetiedustelua ryhtyy valvomaan uusi viranomainen, tiedusteluvaltuutettu. Hän voi valvoa tiedustelua reaaliaikaisesti, ja hänellä on rajaton oikeus saada tietoa tiedustelusta.

Tiedusteluvaltuutetun oikeuksia on lakiesitystä hiottaessa laajennettu. Hänelle on annettu myös oikeus olla läsnä Helsingin käräjäoikeuden istunnoissa, joissa päätetään tiedusteluviranomaisten tiedusteluluvista.

– Silloin hän pystyy arvioimaan paremmin niitä perusteluita, joita tiedusteluviranomaiset esittävät oikeudelle luvan myöntämistä varten eli hän tulee samalla paremmin valvoneeksi tuomioistuimen työskentelyä, Kasvi sanoo.

On epäilty, että tuomioistuin toimisi vain tiedusteluviranomaisten kumileimasimena tietoliikenteen tiedustelulupia haettaessa.

Tiedusteluvaltuutetulla on oikeus keskeyttää tiedusteluoperaatio, jos hän katsoisi sen rikkovan lakia tai tuomioistuimen antamaa tiedustelulupaa.

Yle Uutisgrafiikka

Eduskuntaan perustetaan uusi valiokunta, tiedusteluvalvontavaliokunta, valvomaan tiedusteluviranomaisten tiedustelutoimintaa. Kasvi korostaa, että myös sillä on rajaton oikeus saada tietoa tiedustelutoiminnasta.

– Tiedusteluvaltuutettu raportoi tiedusteluvalvontavaliokunnalle, joka voi esittää mahdollisia muutoksia näihin lakeihin. Valiokunta on paljon vartijana, kun se luo toimintatapojaan.

Kasvi ei yhdy Sdp:n vaatimukseen siitä, että tiedusteluvalvontavaliokunnan pitäisi valvoa koko suojelupoliisin toiminnan tarkoituksenmukaisuutta.

– Mielestäni valiokunnan tulee keskittyä nimenomaan tiedustelutoimintaan. Suojelupoliisin muiden tehtävien valvonta kuuluu luontevammin hallintovaliokunnalle, joka valvoo myös muita poliisiviranomaisia.

”Perustuslaki tehty tarkoituksella hankalaksi muuttaa”

Kasvi pitää tiedustelulakiesityksiä Sipilän hallituksen parhaina lakiesityksinä. Silti hän näkee niissä vielä ongelmia.

Kasvi pohtii muun muassa sitä, pitäisikö ”vakava uhka kansalliselle turvallisuudelle” määritellä myös perustuslain perusteluissa, ei pelkästään tiedustelulaeissa.

Kansanedustajaa mietityttää myös tiedusteluviranomaisten kansainvälinen tiedonvaihto.

– Jos Suomi luovuttaa tietoja, niin voidaanko niitä käyttää ihmisoikeusloukkauksiin tai voiko Suomi hyödyntää tiedustelutoiminnassaan tietoja, jotka on hankittu ihmisoikeuksia loukkaamalla.

Kasvi on huolissaan myös siitä, avaako lakipaketti oven tuleville lakimuutoksille, joilla tiedustelun valtuuksia laajennetaan ja valvontaa kevennetään.

– Emme saa sortua siihen, että jos jotain pahaa tapahtuu, niin vaaditaan lisää valtuuksia turvallisuusviranomaisille. On oltava tosi tarkkana, että emme tuhoa yksilöiden oikeuksia ja vapauksia.

Vihreät eivät ole vielä päättäneet, tulisiko tiedustelulakien vaatima perustuslain muutos säätää kiireellisenä tällä vaalikaudella. Kiireellisyys edellyttää 5/6:n enemmistöä eduskunnassa.

– Perustuslaki on tehty tarkoituksella hankalaksi muuttaa. On kiirehtimisen vaatijoiden velvollisuus osoittaa tilanteen olevan niin poikkeuksellinen, että emme voi odottaa vuotta.

Aiheesta myös tiistain A-studiossa TV1:ssä klo 21.