Mistä on kyse? Monet kesälinnut ovat jättäneet saapumatta Suomeen

Esimerkiksi tervapääskyjen pääjoukko on jäänyt Baltiaan ja Pietarin alueelle

Myös satakieliä on saapunut vain puolet normaalimäärästä

Ornitologi Mikko Pöyhösen mukaan linnut on karkoittanut kylmä sää

Puoli kuuta peipposesta, västäräkistä vähäsen, pääskysestä ei päivääkään. Tänä vuonna tuttuun kesäloruun ei ole ollut luottamista, sillä taivaalla on ollut tavanomaista hiljaisempaa. Esimerkiksi tervapääskyjä ei ole juuri näkynyt.

– Kirskuvat tervapääskyt ovat yleensä olennainen osa kaupunkien ja taajamien ilmatilaa. Muutto alkoi toukokuun puolivälin maissa, mutta siihen se sitten jäi. Pääjoukko on jäänyt tulematta, kertoo ornitologi Mikko Pöyhönen.

Sama on voitu todeta monen muun lajin kohdalla. Lintuharrastajien vuosittaisten vakioseurantareittien perusteella satakieliä on saapunut vain noin puolet, kultarintoja ja luhtakerttusia vain viidennes tavanomaisesta määrästä.

– Poikkeuksellisen vähälukuisia ovat myös räystäspääskyt, lehtokertut, harmaasiepot, kuhankeittäjät, pikkulepinkäiset ja punavarpuset, Pöyhönen luettelee.

Saattaa käydä niin, että moni lintu ei tänä vuonna saavu meille lainkaan. Mikko Pöyhönen

Mihin linnut katosivat?

Toukokuu oli maan eteläosassa sateinen ja tavanomaista kylmempi. Kylmyys tekee hallaa linnuille, jotka ovat täysin riippuvaisia hyönteisistä.

– Tervapääsky syö ilmaplanktonia eli lentäviä tai ilmavirtausten mukana kulkevia pieniä hyönteisiä, joten koleina keväinä muutto saattaa viivästyä.

Linnut ovat nyt Baltiassa ja Pietarin alueella, jossa lämmin ilmamassa on majaillut jo kolmisen viikkoa.

– Kun sää on ollut meillä samaan aikaan epävakaista ja lämpötila jäänyt kymmenen asteen tuntumaan, niin miksi kylmänarka lintu lentäisi tänne? Kannattaa oleilla suotuisissa oloissa.

Eivät ehkä tule lainkaan

Monen myöhään saapuvan lajin muutto jatkuu kesäkuun puoliväliin saakka. Tilanne voisi Pöyhösen mukaan korjaantua nopeastikin, jos lämmin ilma pääsisi meille saakka.

– Saattaa käydä niin, että moni lintu jää sille lämpimämmälle puolelle lopulta pesimäänkin eikä tänä vuonna saavu meille lainkaan.

Edellisestä yhtä linnuttomasta keväästä on kulunut liki 40 vuotta.

– Historiasta voidaan kaivaa esiin kevät 1977, jolloin ihmeteltiin samaa. Silloin esimerkiksi tervapääskyn ja harmaasiepon pääjoukot saapuivat Suomeen vasta kesäkuun ensimmäisen viikon jälkeen.