Testaa, kuinka vahvasti uskot tieteen ja tekniikan mahdollisuuksiin! Omat arvionsa kysymyksistä antavat myös aiheiden asiantuntijat kuten kosmologian professori Kari Enqvist ja astrobiologi Harry Lehto.

Ottavatko koneet tulevaisuudessa vallan ihmisestä? Ei 67% (844 ääntä) Kyllä 25% (313 ääntä) Ääniä yhteensä: 1254

Vastaajina professori Ville Kyrki Aalto-yliopistosta ja tulevaisuudentutkija Risto Linturi.

Jossain määrin koneet ovatkin jo ottaneet vallan ihmisistä. Esimerkiksi google ohjaa tiedonsaantiamme algoritmien avulla. Myös pörssissä tietokoneet tekevät itsenäisiä osto- ja myyntipäätöksiä ja kilpailevat keskenään. Kuitenkaan vielä tällä hetkellä koneet eivät tee tietokoneohjelmia vaan ohjelmat ovat ihmisten luomuksia.

Koneiden nouseminen kapinaan ihmistä vastaan kuulostaa lähes mahdottomalta. Koneet nimittäin tekevät vain sitä mitä ihmiset ovat niihin ohjelmoineet. Esimerkiksi eri maiden robottiarmeijoiden liittoutuminen ihmistä vastaan vaatisi robottien yhteistä agendaa. Tällaista agendaa ei taas voi syntyä ilman, että ihminen olisi sellaisen ohjelmoinut.

Vaikka koneille onnistuttaisiin joskus luomaan jonkin näköinen tietoisuus, olisi ne silti tehty hyvin eri tarkoituksia varten. Edelleen olisi olemassa ihmisen ystäviksi tehtyjä koneita tai ajamiseen tarkoitettuja koneita, näiden liittoutuminen yhteen olisi erittäin epäloogista.

Milloin voimme siirtyä paikasta toiseen sekunneissa teleportaation avulla? Ei koskaan 56% (645 ääntä) 200 vuoden päästä 23% (267 ääntä) Viimeistään sadan vuoden päästä 13% (152 ääntä) Tällä vuosikymmenellä 1% (14 ääntä) Ääniä yhteensä: 1145

Vastaajana teoreettisen fysiikan dosentti Syksy Räsänen, Helsingin yliopistolla.

Tuskin koskaan. Tällä hetkellä vaikuttaa ilmastonmuutoksen ja joukkotuhoaseiden takia siltä, että sivilisaatiomme romahtaa, ennen kuin moiseen teknologiaan päästäisiin, jos se on edes mahdollista.

Vastaajana kosmologian professori Kari Enqvist, Helsingin yliopistosta.

En usko, että ihmisen teleportaatio on milloinkaan mahdollista. Kvanttifysikaalisessa teleportaatiossa, joka on onnistunut laboratoriossa, on kyllä siirretty alkeishiukkasen ominaisuuksia toiselle alkeishiukkaselle, mutta tätä varten vastaanottopäässä on pitänyt olla jo valmiina alkeishiukkanen. Ainetta ei siis näissä tapauksissa siirry minnekään, vain aineen ominaisuuksia. Ihmiseen sovellettuna tämä vaatisi atomitasolla täydellistä ihmiskopiota, jota ei edes periaatteessa ole mahdollista valmistaa.

toiminnallinen magneettikuvaus Kuva: Janne Lindroos

Milloin osaamme lukea toisten ajatuksia? Ei koskaan 33% (363 ääntä) Sadan vuoden päästä 31% (334 ääntä) Jo nyt 18% (197 ääntä) Ensi vuosikymmenellä 15% (158 ääntä) Ääniä yhteensä: 1085

Vastaajana Mikko Sams, kognitiivisen neurotieteen professori, Aalto-yliopistosta.

Ajatuksia on mahdollista lukea aivojen aktiivisuutta tutkimalla jo nyt, mutta vain hyvin rajatuissa olosuhteissa. Aivojen toimintaa kuvaamalla pystytään esimerkiksi määrittämään millaista kuvaa ihminen katsoo tai miltä hänestä tuntuu.

Aivotutkimus etenee koko ajan nopeaa vauhtia ja tulevaisuudessa pystytään aivoista purkamaan yhä monimutkaisempia mielentiloja. Mutta, että aivoista pystyttäisiin lukemaan koko ihmisen ajatukset, en usko, että se on koskaan mahdollista. Luulen, että se osataan tehdä aika hyvin 10 vuoden kuluttua ja vielä paljon paremmin 50 vuoden kuluttua.

Tuleeko meistä joskus kuolemattomia? Ei 64% (682 ääntä) Kyllä 32% (334 ääntä) Ääniä yhteensä: 1059

Vastaajana Hannu Sariola, kehitysbiologian professori, Helsingin yliopistosta.

Kuolemattomuus ei ole biologisesta mitenkään mahdotonta. Esimerkiksi bakteerit ovat kuolemattomia, jos niille annetaan hyvät elinolosuhteet ja riittävästi ravintoa ne voivat kasvaa ikuisesti.

Samoin syöpäsolut ovat saavuttaneet yksisoluisen eliön kyvyn kasvaa loputtomasti. Rajoittimena syöpäsolun kasvamiselle on sen isäntä, joka jossain vaiheessa kuolee. Mutta syöpäsolu pystyy kasvamaan toiseen isäntään siirrettynä, tutkimuslaboratorioissa on vielä tänäkin päivänä vuonna 1951 kuolleen Henrietta Lacksin kohdunkaulan syöpäsoluja. Nämä solut ovat siis eläneet jo 63 vuotta alkuperäisen isännän ulkopuolella.

Monisoluiset eliöt, kuten me ihmiset, olemme tavallaan keksineet kuoleman. Meidän elimistömme solut ovat niin erilaistuneita, että ne eivät pysty uusiutumaan. Ihmisen maksimi-ikä on ollut pitkään noin 120 vuotta, tulevaisuudessa sitä voidaan kenties siirtää myöhemmäksi. Kuitenkin kuvitelmat, joissa monisoluinen eliö voisi saavuttaa kuolemattomuuden, ovat epärealistisia. Mutta olisiko siinä järkeäkään? Ihmisiä on jo tälläkin hetkellä liian paljon, kuolemaa tarvitaan elämän tasapainon säilyttämiseksi.

avaruus Kuva: YLE

Löytyykö avaruudesta elämää? Kyllä 91% (982 ääntä) Ei 7% (81 ääntä) Ääniä yhteensä: 1083

Vastaajana Turun yliopiston tähtitieteilijä ja astrobiologi, Harry Lehto Tuorlan Observatoriosta.

Onko avaruudessa elämää? No totta veikkonen on! Etkös sinäkin lue tätä juttua? Niin oikeastaan Maammekin on osa avaruutta. Onko tuolla muualla elämää, on hieman haasteellisempi pohdittava. Se on nimittäin yksi niistä kysymyksistä joihin ei voi vastata varmuudella ei, mutta johon saatamme saada tulevaisuudessa kyllä vastauksen.

Maan ja aivan sen lähiavaruuden ulkopuolisen elämän olemassaoloa voidaan selvitellä kolmella tavalla. Ensiksi sitä voidaan etsiä oman Aurinkokunnan kappaleilta lähettämällä luotaimia sopiviin paikkoihin. Kuten Marsiin, Jupiterin Europa -kuulle, ja Saturnuksen kuille, Titan, Enceladus ja Dione.

Olettaisin elämän olevan näissä lähinnä mikrobien tasoista. Marsissa sitä voisi olla pinnan alla huokoisissa kuoren alueissa, joissa vesi voisi virrata nestemäisenä. Jättiläisplaneettojen mainituilla neljällä kuulla on pinnan alaisia meriä tai suuria järviä ja niiden lisäksi Titanilla on hiilivedyistä muodostuneita järviä. Näissä voisi asustella mikrobeja tai sitten sellaisia elämän muotoja joista meillä ei oikein ole vielä käsitystä.

Muita tähtiä kiertäviltä planeetoilta, eksoplaneetoilta voidaan varmaan parinkymmenen vuoden kuluessa selvittää maankokoisten ja -kaltaisten planeettojen ilmakehien koostumusta ja mahdollisia mantereita. Niitä tutkimalla voitaisiin selvittää ovatko olosuhteet sopivat elämälle ja onko esimerkiksi ilmakehä koostumukseltaan sellainen, että sen ylläpitämiseen tarvitaan elämää, kuten on maan ilmakehän hapen laita.

Elämää tai oikeastaan teknologisesti kehittynyt sivilisaatio saattaisi löytyä myös SETI -tutkimuksella. Jos Linnunradassamme on miljoona teknisesti kehittynyttä radiota käyttävää sivilisaatiota, pitäisi tällä vuosikymmenellä löytyä ensimmäiset merkit naapureista.

autolla ajo ilman käsiä

Milloin robotit ajavat autoja puolestamme? Jo nyt 43% (449 ääntä) 20 vuoden päästä 37% (392 ääntä) Tällä vuosisadalla 18% (191 ääntä) Ei koskaan 1% (9 ääntä) Ääniä yhteensä: 1047

Vastaajina professori Ville Kyrki Aalto-yliopistosta ja tulevaisuudentutkija Risto Linturi.

Itse asiassa ilman ihmiskuskia liikkuvia autoja on käytössä jo nyt. Suurin osa itsestään liikkuvista ajoneuvoista ajavat vain rajatuilla alueilla, kuten kaivoksissa ja satamissa. Myös Curiosity- mönkijä ajelee tälläkin hetkellä itsekseen Mars-planeetalla näytteitä ottaen. Mutta robottiautoja löytyy jo kevyen liikenteen väyliltä Singaporesta, jossa ne ovat osa joukkoliikennettä.

Toinen kysymys onkin, mitä robottien ohjaamalla autolla oikein tarkoitetaan. Uusimmat autot ajavat itse itseään, jos tilanne sitä vaatii. Esimerkiksi, jos auton sensorit havaitsevat auton alle kävelevän jalankulkijan auto jarruttaa itsestään. Myös itsensä taskuparkkeeraavia autoja on ollut myynnissä jonkin aikaa. Itsestään ajavaan robottiautoon voitaisiin vielä lisätä monia turvallisuutta lisääviä ominaisuuksia, kuten hirvet ja ihmiset pimeässä havaitseva infrapunanäkö.

Täysin itsenäisesti, valmiiksi mallinnettuja reittejä, ajava kuluttajamarkkinoille suunnattu robottiauto olisi mahdollista valmistaa jo nyt, mutta eri auton valmistajien tavoitteena on saada tällainen valmiiksi vuonna 2020. Siirtyminen robottiautoihin tulee luultavasti olemaan vaiheittainen. Osa ihmisistä pitää ajamisesta ja haluaa jatkossakin ohjata itse autoaan. Täydelliseen robottiautokantaan päästään vain, jos ihmiskuskit kielletään liikenteestä liian vaarallisina. Robottiautot olisivat kätevimpiä taksit ja bussit korvaavina palveluautoina, jolloin ne ajavat itsestään asiakkaan luo ja vievät haluttuun päämäärään. Tällöin autojen määrä vähenisi merkittävästi. Mutta milloin esimerkiksi puolet autoistamme kulkisi liikenteessä itsestään? Rohkeana arvauksena tutkijat heittävät 2030- luvun loppupuolella.

Saammeko tulevaisuudessa käyttöömme rajattoman määrän puhdasta energiaa? Kyllä 69% (670 ääntä) Ei 30% (290 ääntä) Ääniä yhteensä: 974

Vastaajana Peter Lund, teknillisen fysiikan professori Aalto-yliopistosta.

Kyllä näin tulee joskus tapahtumaan. Se perustuu yksinkertaisesti siihen, että aurinko tuottaa 5000 kertaa enemmän energiaa kuin mitä tällä hetkellä tarvitsemme. Lisäksi tämä energian lähde toimii vielä ainakin 5 miljardia vuotta. Auringosta saatava energia on päästötöntä, joten tällaiseen energiantuotantoon siirryttäessä päästään eroon ympäristöongelmista.

Kaikki uusiutuva puhdas energia on lähtöisin auringosta, niin tuuli-, aalto-, vesi- kuin aurinkovoimakin. Asenteet ja poliittinen päätöksen teko ovat tällä hetkellä suurin teknologian edistymistä jarruttava tekijä. Kuitenkin uudet teknologiat alkavat jo olla kilpailukykyisiä vanhojen kanssa, esimerkiksi tuulivoima on ilman tukia samanhintaista kuin ydinvoima. Uusiutuvan energian tuotanto lisääntyy kuitenkin koko ajan, vaaditaan vain uskallusta lähteä sitä rakentamaan.

klooni

Milloin voimme tehdä itsestämme kloonin? Tällä vuosikymmenellä 31% (281 ääntä) 50 vuoden päästä 27% (251 ääntä) Ei koskaan 20% (188 ääntä) 100 vuoden päästä 18% (167 ääntä) Ääniä yhteensä: 918

Vastaajana Hannu Sariola, kehitysbiologian professori, Helsingin yliopistosta.

Ihminen pystyttäisiin jo kloonaamaan nykyisellä osaamisella. Lait ja eettiset säännöt eivät kuitenkaan salli ihmiskloonien tekemistä. Tällä hetkellä kloonataan esimerkiksi muita nisäkkäitä kuten lampaita, hevosia ja sikoja. Tosin kloonatuissa eläimissä on enemmän epämuodostumia kuin normaalin hedelmöityksen jälkeen syntyneillä. Kaupallinen mielenkiinto on eläinten kloonaamisessa, joka tuo uusia mahdollisuuksia esimerkiksi jalostamiseen.

Tänä päivänä asenteet ihmisten kloonaamista vastaan ovat hyvin jyrkkiä. Tilanne voi kuitenkin muuttua tulevaisuudessa sallivammaksi. Ihmisten kudoksiahan kloonataan jo, eli ihmisestä otettuja soluja voidaan käsitellä kantasoluiksi. Näistä voidaan kenties tulevaisuudessa kasvattaa yksilöllisiä sisäelimiä kuten munuaisia.

Kloonaamista kiinnostavampaa on neitseellinen lisääntyminen. Monet suuretkin eläimet, kuten varaani- liskot pystyvät lisääntymään neitseellisesti ilman koiraan siittiötä. Tällöin jälkeläinen on käytännössä emonsa klooni. Neitseellistä lisääntymistä on tutkittu nisäkkäillä, esimerkiksi sioilla. Munasolu on mahdollista aktivoida kasvamaan kemiallisesti tai sähköisesti, mutta istukan muodostumiseen tarvitaan koiraan perimää. Neitseellisen lisääntymisen selvittäminen nisäkkäillä olisi todella kova juttu!

Onko aikamatkustus joskus mahdollista? Ei 66% (605 ääntä) Kyllä 31% (285 ääntä) Ääniä yhteensä: 914

Vastaajana kosmologian professori Kari Enqvist, Helsingin yliopistosta.

En oikein usko, että aikamatkailu tavanomaisessa mielessä on mahdollista. Se saattaisi johtaa paradokseihin: voisin kuvitella esimerkiksi matkaavani ajassa taaksepäin tappamaan isoisäni. Mutta miten silloin olisin voinut edes syntyä, matkustamisesta puhumattakaan? Yleisessä suhteellisuusteoriassa voi teoreettisesti esiintyä aikasilmukoita, mutta niissä tapahtumat pikemmin toistuvat yhä uudelleen samoina eikä ole selvää, voiko sellaista pitää aitona aikamatkustamisena. Avaruuden madonreikien yhteydessä on myös puhuttu aikamatkaamisesta. Tällöin voisi kuitenkin matkustaa korkeintaan hetkeen, jolloin madonreikä on luotu, ei aiemmaksi. Nämä tarkastelut eivät kuitenkaan huomioi kvanttifysiikkaa. Kvantti-ilmiöiden on mm. arvioitu tuhoavan madonreiät ennen kuin niiden läpi ehtii matkustaa. Kvantti-ilmiöihin liittyy myös eräänlainen peruuttumattomuus (ns. aaltofunktion - tai tilan - romahdus). Koska maailma on pohjimmiltaan kvanttimaailma veikkaan siis, ettei aikamatkustus ole sallittua.

mies ja robotti Kuva: Jouni Myllymäki

Voiko robotista tulla ihmisen paras ystävä? Kyllä 78% (691 ääntä) Ei 21% (184 ääntä) Ääniä yhteensä: 885

Vastaajina professori Ville Kyrki Aalto-yliopistosta ja Tampereen ammattikorkeakoulun kehittämispäällikkö Kimmo Vänni.

Robotista on itse asiassa jo tullutkin ihmisen paras ystävä. Ihmiset ovat solmineet robotteihin niin vahvoja tunteita, että niistä on tullut perheenjäseniä. Esimerkiksi robottikoirasta on tullut aidon koiran veroinen perheenjäsen. Julkisuudessa on taas kerrottu miehestä, joka ikävöi päivisin yksin kotona odottavaa siivousrobottia. Ihmisen suhdetta robotteihin voisi verrata entisajan tamagocheihin, joista tuli monille todellisia ystäviä. Se, että robotista tosiaan voi tulla ihmisen paras ystävä, kertoo ehkä enemmän ihmisistä kuin roboteista. Meille ihmisillä on tapana liittää niin eläimiin kuin koneisiin inhimillisiä tunteita. Kukapa meistä ei olisi esimerkiksi kiroillut tietokoneelle?

Lisää ajatusten lukemisesta ja roboteista Prisma Studiossa.