Työ- ja elinkeinoministeriö aikoo asettaa työryhmän valmistelemaan muutoksia kilpailukieltosopimuksia koskevaan lainsäädäntöön.

Antti Rinteen (sd.) hallituksen ohjelmaan on kirjattu, että kilpailukieltosopimusten käyttöä työelämässä rajataan. Työministeri Timo Harakan (sd.) mukaan huolena on, että kilpailukieltosopimuksia tehdään nykyään liian herkästi.

– Niitä sovelletaan rutiininomaisesti työntekijöihin, jotka eivät ole avainhenkilöitä. Tavoitteemme on ratkaisu, jossa velvoitteet ja seuraamukset ovat kaikkien osapuolten kannalta tasapainossa, Harakka sanoo ministeriön tiedotteessa (siirryt toiseen palveluun).

Harakka on antanut työryhmälle tehtäväksi "valmistella työsopimuslakiin tarvittavat säännösehdotukset korvausvelvollisuuden laajentamiseksi koskemaan kaikkia kilpailukieltosopimuksia".

Suomessa työnantajan ei ole tällä hetkellä lain mukaan maksettava kilpailunrajoitusajalta korvausta työntekijälle, jos rajoitusaika on alle kuusi kuukautta. Jos ministeri saa tahtonsa läpi, olisi asia jatkossa toisin.

Työryhmään on pyydetty edustajat sosiaali- ja terveysministeriöstä sekä palkansaaja-, työnantaja- ja yrittäjäjärjestöistä.

Kansanedustajien aloite ehti raueta

Useat poliitikot ovat viime vuosina halunneet suitsia kilpailukieltosopimuksia.

Viime syksynä työministeri Jari Lindström (sin.) asetti työryhmän selvittämään muutostarpeita, ja tuo työryhmä sai työnsä valmiiksi elokuussa (siirryt toiseen palveluun).

Asiaa on yritetty edistää myös kansanedustajan aloitteella. Saara-Sofia Sirénin (kok.) tekemän aloitteen allekirjoitti 47 kansanedustajaa (siirryt toiseen palveluun), ja sitä käsiteltiin myös eduskunnan työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa. Aloite ehti raueta kevään eduskuntavaaleihin.

Sirénin mielestä on hyvä, että asia etenee nyt. Hän ajattelee, että työnantajien olisi syytä tehdä tarkempaa harkintaa siitä, milloin kilpailukielto on perusteltu ja milloin ei.

– Nykylainsäädäntökin vaatii tätä, mutta se ei toimi käytännössä. Siksi kilpailukieltosopimukset ovat lisääntyneet. Niitä on jopa osa-aikaisilla harjoittelijoilla, Sirén sanoo.

Aloitteen allekirjoitti myös muun muassa vasemmistoliiton Hanna Sarkkinen.

– On viitteitä siitä, että kilpailukieltosopimuksia ylikäytetään. Ne voivat hankaloittaa yksittäisen henkilön urakehitystä ja työpaikan vaihtoa.

Yrittäjät: Kilpailukieltosopimukset ovat tarpeen

Harakan kasaaman työryhmän työn on tarkoitus päättyä maaliskuun loppuun mennessä. Hallituksen esitys asiasta valmistuu siis aikaisintaan keväällä.

Korkeakoulutettuja edustava Akava on jo ehtinyt kiitellä Harakan aloitetta. Akavan mukaan kilpailukieltosopimusten käyttöä on onnistuttu muualla Euroopassa karsimaan juuri pakollisen korvauksen avulla.

– Pidämme nykyistä työsopimuslain kilpailukieltoja koskevaa säännöstä toimimattomana ja tämän takia on otettava oppia muiden pohjoismaiden käytännöistä, jotta saamme Suomen kilpailukieltojen korvausmallin kuntoon, sanoo Akavan yhteiskunta-asioiden päällikkö Vesa Vuorenkoski järjestön tiedotteessa.

Ylen tietojen mukaan työ- ja elinkeinoministeriössä on pohdittu pakollisen korvauksen vaihtoehtona tiukempaa lainsäädäntöä, joka määrittelisi tarkemmin perusteettomat kilpailukiellot ja koventaisi niistä annettavia rangaistuksia.

Lain muuttaminen tällä tavalla ei kuitenkaan ole aivan yksinkertaista. Käytännössä perusteiden kestävyys jäisi tuolloin tuomioistuimien arvioitavaksi.

Yrittäjien joukossa kilpailukieltosopimuksia koskevan sääntelyn tiukentaminen ei saa tukea. Yrittäjien tuoresssa Yrittäjägallupissa 79 prosenttia yrittäjistä kertoo, että edellisen työnantajan kanssa tehty kilpailukieltosopimus ei haittaa työntekijän palkkaamista.

– Kilpailukieltosopimukset ovat tarpeen, eikä niiden sääntelyä pidä tiukentaa, Suomen Yrittäjien asiantuntija Albert Mäkelä sanoo järjestön tiedotteessa.

Juttuun on tarkennettu kilpailunrajoitusajalta maksettavan korvauksen ehtoja 14.10. klo 19.49.