Oluttölkkejä, siimaa ja tyhjiä katkarapupussukoita. Karkkilan Massakosken voimalaitoksen alapuolella pyörivät salakalastajat eivät ole vaivautuneet siivoamaan luvattoman kalareissunsa jälkiä. Vaelluskala ry:n toiminnanjohtaja Henrik Kettunen kerää roskat muovipussiin rutiinilla.

Taimenet pyrkivät kutemaan jokien yläjuoksuille marraskuussa. Nousu ei joka paikassa onnistu, sillä Suomen joissa riittää niin sanottuja nousuesteitä kuten patoja ja voimalaitoksia. Umpikujassa polskivat kalat ovat helppo, mutta jyrkästi kielletty saalis kalastajille.

– Kalastuslain mukaan luontaista syöttiä, kuten matoja tai katkarapuja, ei saa käyttää vaelluskalavesistöjen virta-alueilla. Se on ihan kategorisesti kielletty. Lisäksi kaikki kalastaminen on kielletty nousuesteiden, kuten tällaisen padon alapuolella sadan metrin matkalta, Kettunen manaa.

Luonnonvarainen taimen on rauhoitettu Kokkolan ja Kuhmon välisen linjan eteläpuolisissa vesistöissä. Aikansa padon tai voimalaitoksen ohi pyrittyään kalat antavat periksi ja etsivät kutupaikan jostain muualta. Tätä eivät Kettusen käsityksen mukaan salakalastajat ymmärrä.

Salakalastaminen vesittää kalakantojen hyväksi tehtävän talkootyön

Henrik Kettunen suree paitsi hupenevia kalakantoja, myös hukkaan valuvaa uhanalaisten kalakantojen eteen jatkuvasti tehtävää talkootyötä.

– Varmasti on paljon tietämättömyyttä ja piittaamattomuutta. Ajatellaan, että mitä väliä sillä uhanalaisella kalalla on, koska sehän voidaan korvata istukkaalla, mutta ei se näin ole. Arvokkaimpia emokaloja ovat nimenomaan ne luonnontaimenet, jotka ovat läpikäyneet luonnonvalinnan ja sopeutuneet elinympäristöönsä.

Henrik Kettunen suree paitsi hupenevia kalakantoja, myös hukkaan valuvaa talkootyötä. Paula Tiainen / Yle

Rehottava salakalastaminen on pakottanut myös Vaelluskalayhdistyksen toimimaan osin salassa. Kunnostettavista kutupaikoista ei kannata huudella, sillä salakalastajat ovat Kettusen mukaan jatkuvasti yhdistyksen kannoilla.

– Salakalastajat käyvät napsimassa emokaloja kunnostetuilta lisääntymisalueilta. Siksi suurin osa kutupaikkojen kunnostuksista tehdään matalalla profiililla. Riski siitä, että salakalastus vesittää hoitotoimenpiteet, on erittäin suuri. Ensiksi pitäisi saada kalastajat kunnioittamaan kalastuslakia ja pelisääntöjä. Sen jälkeen hoidolliset toimenpiteet olisivat tarkoituksenmukaisempia tehdä, Kettunen lataa.

Korvaussumma 5 000 euroon?

Ympäristöministeriö on määritellyt jokaiselle uhanalaiselle eläimelle lajin edustajan tappamisesta valtiolle maksettavan korvausarvon. Esimerkiksi laulujoutsenen "hinta" on 2 018 euroa ja valkoselkätikan tappamisesta koituu yli 4 000 euron lasku. Kutevan taimenen arvo on Kettusen laskelmissa samaa luokkaa.

– Se arvo, tai menetys siitä emokalan poistamisesta on jotain 2 000 ja 5 000 euron väliltä. Sen verran joutuu tekemään kalaveden hoidollisia satsauksia yhden ylimääräisen emokalan eteen. Se ei ole halpaa eikä helppoa.

Henrik Kettunen Massakosken padolla. Paula Tiainen / Yle

Kalojen osalta korvaussummien pohtiminen kuuluu maa- ja metsätalousministeriölle. Viime vuoden alussa voimaan astuneen uuden kalastuslain yhteydessä on päätetty selvittää rangaistusjärjestelmien tiukentamista ja myös mahdollisia korvaussummia.

– Selvitystyö on käynnistetty ja sitä on tehty, mutta minkäänlaista esitystä ei vielä ole, eli työ on vielä kesken. Selvitettäviä asioita on niin paljon, että en lähde ennakoimaan, että milloin nämä pykälät tulisivat voimaan, ministeriön kalastusneuvos Eija Kirjavainen toteaa.

Kalastuskuntien "ukkoutuminen" vähentää valvontaa

Maa- ja metsätalousministeriö on myöntänyt viime aikoina myös rahoitusta erilaisiin valvontaiskuihin. Vaelluskalayhdistyskin peräänkuuluttaa lisää valvontaa korvaussummien määrittämisen rinnalle.

– Kiinnijäämisen riskin pitäisi nousta edes jonkinlaiseksi ja sakkoja pitäisi nostaa. Salakalastaminen nakertaa myös muiden kalastajien moraalia. Moni kalastaja saattaa ajatella, että kun nuokin tekee tuollaista laittomuutta, niin kyllä minäkin voin vähän fuskata, otan ehkä alamittaisen kalan, Henrik Kettunen miettii.

Karkkilan Massakoski kuuluu Karjaanjoen vesistöön. Paula Tiainen / Yle

Yhdistys penää nykyistä tiukempaa otetta myös poliisilta ja syyttäjältä. Salakalastustapaukset etenevät vain harvoin syytteisiin asti, mutta poikkeuksiakin on. Kettunen pitää myös kalastuskuntien "ukkoutumista" kasvavana ongelma. Omavalvonta hiipuu kalastuskuntien toiminnan mukana pois.

– Ennen kaikkea ihmiset pitäisi saada sisäistämään kestävän kalastuksen periaatteet. Vastuullista kalastamista, sitä tarvitaan.