Euroopan vakausmekanismi Euroopan vakausmekanismi EVM on euromaiden rahoituslaitos, jonka avulla turvataan euroalueen rahoitusvakautta ja tuetaan jäsenmaita pahoissa talouskriiseissä.

Suomen osuus EVM:n pääomasta on 1,8 prosenttia eli 12,6 miljardia euroa.

Suomi on maksanut EVM:n pääomasta jo 1,44 miljardia euroa. EVM voi siis vaatia Suomea maksamaan vielä 11,14 miljardia euroa EVM:n tappioiden kattamiseksi tai maksukyvyttömyyden välttämiseksi.

Markkinat ovat viime aikoina hermoilleet poliittisista syistä. Esimerkiksi Ranskan valtion joukkovelkakirjalainojen korot nousivat loppuviikosta, koska sijoittajat jännittävät maan poliittista tilannetta ensi kevään presidentivaalien alla. Ranskan valtion on siis yhä kalliimpaa lainata rahaa markkinoilta.

– Poliittista vakautta spekuloidaan nyt paljon, mutta ei se kerro muusta kuin siitä, että vaaleja on tulossa. Vaaleista seuraa epävarmuutta, eivätkä markkinat pidä epävarmuudesta, Euroopan vakausmekanismin EVM:n toimitusjohtaja Klaus Regling sanoi perjantaina Ylelle.

Regling kävi Suomessa tapaamassa muun muassa valtiovarainministeri Petteri Orpoa (kok.) torstaina ja perjantaina.

"Euroopan taloudella menee hyvin"

Euroopan vakausmekanismi EVM on euromaiden rahoituslaitos, jonka avulla turvataan euroalueen rahoitusvakautta. EVM on tullut tunnetuksi ennen kaikkea Kreikan rahoittamisesta talouskriisissä.

Rahaston kautta voidaan myöntää rahoitustukea myös muille talousvaikeuksissa oleville jäsenmaille.

Reglingin mielestä EU:n talous on paremmassa kunnossa kuin aikoihin. Kasvu on "melko hyvällä tasolla" ja työttömyys vähenee.

– En tarkastele päivittäisiä markkinareaktioita vaan pidemmän aikavälin kehitystä. Se on Euroopassa hyvä.

– Euroopassa voimme olla ylpeitä myös siitä, että tulonjakomme on ollut tasaista toisin kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa. Siellä vain joka kymmenennen kansalaisen reaalitulot ovat kasvaneet 15 viime vuoden aikana, Regling huomauttaa.

Euroopassa tilanne on Reglingin mukaan päinvastainen: kotitalouksista 80 prosentin tulot ovat kasvaneet.

"Italian pankit eivät romahda"

Ennustukset Italian pankkien kaatumisesta ovat Reglingin mielestä vahvasti liioiteltuja. Jos Italia tarvitsisi muiden EU-maiden apua, sitä tuettaisiin juuri Euroopan vakausmekanismin kautta.

Markkinat ja sijoittajat ovat viime aikoina hermoilleet Italian kansanäänestyksen tuloksen ja maan pankkien tilanteen vuoksi.

– Se on taas uusin esimerkki siitä, miten päivittäinen markkinahäly ei ole linjassa todellisuuden kanssa. Italian pankit eivät romahda. Italiassa ei ole laajaa pankkiongelmaa. Tilanne on aivan toinen kuin 5–7 vuotta sitten. Italian pankit ovat keskimäärin paljon vahvempia kuin muutama vuosi sitten, Regling sanoo tiukasti.

Italialaisia pankkeja on pääomitettu viime vuosina.

– Pankeilla on paljon huonoja lainoja, mutta ei se johda romahdukseen. Siellä tarvitaan lisää pääomia, mutta ongelmapankkien määrä on rajallinen. Useimmat italialaiset pankit ovat paremassa kunnossa kuin ennen, Regling sanoo.