Hrvatsku su posljednjih godina napustili deseci tisuća ljudi, no mnogi od njih i dalje se liječe u domovini, ponajprije jer im se to više isplati. Na to su upozorili iz Hrvatske udruge ugovornih ordinacija. Procjenjuju da pravo na zdravstveno osiguranje koristi čak 330 tisuća osoba koje ne žive u Hrvatskoj

Još od 1998. u trenutku kada osoba ostane bez posla, prijavom na HZZO ostvaruje zdravstveno osiguranje i pravo na zdravstvenu zaštitu. U isto vrijeme ne mora biti u evidenciji nezaposlenih, objašnjavaju iz HZZ-a. Pa tako većina hrvatskih iseljenika porez plaća u Njemačkoj, a zube na godišnjem odmoru popravlja u Hrvatskoj. No, liječnici nisu detektivi. Problem je to i za ministra zdravstva - i financijski i moralni. 'Nije korektno prema onima koji ovdje žive i koji uplaćuju za zdravstveno osiguranje tako da u tom smislu HZZO će poduzimati i već poduzima određene mjere', izjavio je ministar Milan Kujundžić. Mjere će uskoro poduzeti i Europska unija. Uvodi se elektronička razmjena podataka među državama članicama, koja će pomoći u kontroli osiguranika.

'Prema podacima koje imamo od 31. prosinca 2018., u odnosu na 2017. godinu imamo 40.850 manje osiguranika - oko 0,96 posto. U našoj evidenciji je i oko 60.000 radnika koji za naše tvrtke rade u EU-u', rekao je u Ravnatelj Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje Lucijan Vukelić. Naglasio je da se HZZO uhvatio u koštac s problemom iseljenih iz Hrvatske koji doprinose plaćaju u inozemstvu, a još su u evidenciji HZZO-a i liječe se u Hrvatskoj.