Velika potražnja za devizama potaknuta sveopćom panikom smanjila je vrijednost kune; prema srednjem tečaju, 1 euro sada vrijedi 7,564 kuna, a početkom ovog mjeseca bio je na razini od 7,456 kuna.

To ujedno znači da je danas za 100 eura potrebno izdvojiti 10 kuna više nego početkom prošlog tjedna. Uz takav tečaj, kreditni dužnik kojem je rata, primjerice, 300 eura mora platiti 30 kuna više.

Pritisak

Kako bi ublažila pritisak na kunu, Hrvatska narodna banka intervenirala je drugi put u tri dana: nakon što je u ponedjeljak bankama prodala 387 milijuna eura, u četvrtak je u sustav ubacila dodatnih 347,8 milijuna eura. To znači da je potrošila oko 735 milijuna eura deviznih rezervi te da je iz bankarskog sustava povukla 5,5 milijardi kuna.

Iako se zasad pokazalo da kuna slabi unatoč deviznim intervencijama HNB-a, posve je sigurno da će u slučaju potrebe centralna banka nastaviti prodavati devize i povlačiti kune. U sustavu je trenutačno više od 30 milijardi kuna likvidnosti, pa se pretpostavlja da pojedini ulagači smatraju isplativim riješiti se kuna i kupiti eure.

- Nervoza na tržištu je velika, okruženje je, općenito, vrlo napeto, kako kod kuće tako i vani, pa ovo što se događa nije iznenađujuće. Kunska likvidnost jest velika, ali i HNB ima velike devizne rezerve kojima može braniti tečaj - kaže Zrinka Živković Matijević, analitičarka Raiffeisen banke, koja ne sumnja da će se situacija brzo stabilizirati.

No, ako devizne intervencije zaredaju, to ujedno znači nastavak smanjivanja kunske likvidnosti. Premda je ona velika, to može imati negativne posljedice u smislu rasta kamatnih stopa na tržištu novca. Takve opasnosti zasad nema, smatraju analitičari, ali teoretski to jest moguće i svakako nije poželjno ako se kriza nastavi produbljivati. Događaji posljednjih dana upućuju da se sve lako može okrenuti.

Manje deviza

Dok je proteklih godina uglavnom intervenirala kupujući devize od banaka kako bi spriječila jačanje kune, Hrvatska narodna banka našla se u situaciji da mora braniti valutu od pritisaka na deprecijaciju. Prije ovog tjedna, posljednji je put intervenirala prodajom deviza u rujnu 2015. Sada se očekuje da će deviza ove godine na tržištu biti znatno manje jer bi izvoz robe mogao podbaciti, kao i devizni prihodi od turizma. Osim iznenadnih okolnosti vezanih uz koronavirus, posljednjih je tjedana na tržištu vladala pojačana potražnja za devizama i zbog isplate dividendi većeg broja tvrtki u stranim vlasništvu te zbog izdanja državnih obveznica.