Suomeen muuttaa enemmän ihmisiä kuin heitä lähtee pois, mutta tulijoiden koulutus on useimmiten matala. Suomesta pois lähtevien kasvattaminen ja koulutus on maksanut yhteiskunnalle satoja tuhansia euroja.

Mistä on kyse? Suomen väkiluku kasvaa. Kantasuomalaisten osuus kasvusta on vain neljännes, loput tulee maahanmuutosta.

Suomesta lähtee vuosittain vajaa 15 000 ihmistä, joista vain osa palaa myöhemmin takaisin.

Lähtijät olisivat hyviä veronmaksajia, koska heillä on korkeatasoinen valtion maksama koulutus.

Suurimmalla osalla maahan muuttavista ulkomaalaisista on puolestaan hyvin matala koulutus tai sitä ei ole lainkaan.

Suomen väkiluku kasvaa, koska Suomeen muuttaa enemmän ihmisiä kuin täältä muuttaa pois. Lokakuun loppuun mennessä väkimäärä on kasvanut tänä vuonna yli 13 000 henkilöllä. Väestönkasvusta 10 000 tuli maahanmuutosta, loput syntyvyydestä. Parina viime vuonna voittoa on tullut jopa 18 000 henkeä vuodessa. Länsi-Euroopasta tulleista jopa 80 prosenttia on viiden vuoden kuluttua lähtenyt.

Tiedossa on, että tämän vuoden aikana Suomeen on tullut 30 000 turvapaikanhakijaa, mutta Suomen väestöluvussa he eivät ole vielä mukana.

Maahanmuuttajaksi tulija luetaan pääsääntöisesti vasta, kun Suomeen tulevalla ulkomaalaisella on oleskelulupa. Lopullisiin maahantulotilastoihin vaaditaan vielä vakituinen asuinpaikka.

Maasta muuttaneiksi katsotaan pääasiassa henkilöt, jotka muuttavat ulkomaille asumaan yhtä vuotta pitemmäksi ajaksi.

Periaatteessa oikein hyvä, mutta ei kuitenkaan koko totuus, sanoo Tilastokeskuksen eläköitynyt kehittämispäällikkö Pekka Myrskylä. Poismuuttaneiden suuren määrän ja varsinkin laadun pitäisi aiheuttaa huolestumista. Suomesta lähdetään työn perässä, sanoo Myrskylä.

Lähtijät ovat työvoiman kaikkein tuottavin osa ja laadukkain porukka, mikä meillä yleensäkin koulusta tulee. Pekka Myrskylä

– Lähtijät ovat hirveän hyvin koulutettuja ja nuoria, siis hyvin laadukasta työvoimaa. Lisäksi he ovat pääasiassa nuoria ihmisiä. Lähtijät ovat työvoiman kaikkein tuottavinta osaa ja laadukkainta porukkaa, mikä meillä yleensäkin koulusta valmistuu.

Lähtijät suuntaavat eniten EU:n alueelle tai Kaukoitään. Osa tulee takaisin myöhemmin, mutta eivät kaikki. Tilastokeskuksen tuoreisiin lukuihin (siirryt toiseen palveluun) pohjautuen tänä vuonna suomalaisia jää maailmalle arviolta vajaa 3 000 enemmän kuin sieltä palaa. Suunta on ollut tasaisesti kasvava, sanoo Myrskylä.

– Se on koko EU:n liittymisen jälkeisen ajan kasvanut. Niin sanottu globalisaatio koskee myös hyvin voimakkaasti myös suomalaisia työllisiä. Täältä lähdetään pois.

Lähtijöistä suurempi kustannus kuin tulijoista

Myrskylä sanoo, että vaikka Suomeen tulee kaiken kaikkiaan enemmän ihmisiä kuin lähtee, ongelma on laadullinen ja kansantaloudellinen. Kustannus on suuri – satojatuhansia euroja jokaista lähtijää kohden.

– Hänet on kasvatettu, peruskoulutettu, ruokittu, päiväkodissa hoidettu ja terveys on vaalittu lähtöön asti. Myös korkea-asteen koulutus on Suomessa valtion maksamaa. Jos 25–30-vuotias maisteri lähtee Suomesta, niin onhan häneen investoitu aika paljon rahaa, ennen kuin hän on niin laadukas, että voi lähteä.

Yle

Myrskylän mukaan maasta poistuvan suomalaisen kustannus henkeä kohti yhteiskunnalle onkin paljon suurempi kuin maahan tulevan. Näin silti, vaikka suuri enemmistö Suomeen tulijoista on heikommin koulutettua ja osa joudutaan kouluttamaan uudelleen.

Tulijoiden koulutuksen ja työkyvyn kannalta tulovirta on kaksihuippuinen, mukana on toisaalta aivan huippuja, ja toisaalta suuri enemmistö heikosti koulutettuja nuoria, sanoo Myrskylä. Valtaosa tulijoista on työikäisiä.

– Valtaosa tulijoista työllistyy matalapalkkaisille aloille, muun muassa siivoukseen, kauppoihin, ravintoloihin, bussikuskeiksi ja sellaisiksi. Toki joukossa on ihan huippujohtajia ja esimerkiksi yliopistojen vierailuprofessoreita. Ikävä kyllä nämä huippuosaajat yleensä viihtyvän maassa vain muutaman vuoden.

Myrskylän mukaan keskustelua kaivattaisiin asiasta enemmän.

– Minua ihmetyttävät esimerkiksi maahanmuuttokriitikot, joiden mukaan tätä tulovirtaa ei saisi tulla, vaikka samaan aikaan Suomesta lähtee melko lailla puolet tulovirran määrästä muualle. Jos lähtömuutto saataisiin pysäytettyä, niin väestönkasvun plussa olisi melkein kaksinkertainen, sanoo Myrskylä.