Sijainti, sijainti, sijainti. Ainakin se on kohdallaan Oikotielle myyntiin tulleessa saaressa, joka uinuu jäiden keskellä, kivenheiton päässä Helsingin Kauppatorin rannasta. Katajanokanluodolle voisi vaikka uida Katajanokalta, jos se ei sijaitsisi vilkkaiden laivaväylien keskellä.

Saarella on yksi asuttava rakennus, vuonna 1876 rakennettu luotsitupa sekä rysävarasto ja puucee. Suojeltu 51-neliöinen päärakennus näyttää kuvassa päällisin puolin vaatimattomalta, mutta ilmoituksen mukaan se on peruskorjattu vuonna 2011.

Tarjoukset miljoonasta ylöspäin

Saaren rakennuksineen voisi nyt ostaa omakseen, jos miljoonan euron pyyntihinta ei hirvitä.

– Sen verran pitää olla, että keskustelut voidaan aloittaa, sanoo kiinteistönvälittäjä Mira Kasslin Kasslin LKV:sta.

Hän kertoo kohteen herättäneen runsaasti "kuhinaa" maanantai-illasta lähtien, jolloin se laitettiin myyntiin. Yhtään kirjallista tarjousta ei kuitenkaan yön aikana ole jätetty.

– Jos on ikinä haaveillut omasta saaresta tuollaisella sijainnilla, niin ei tarvitse ainakaan miettiä, tuleeko seuraavaa ja kuinka nopeasti, Kasslin kehuu kohteen ainutlaatuisuutta.

Kiinnostuneiden joukossa on sijoittajaryhmiä, yksityishenkilöitä ja yrityksiä.

Osa luotsitupien helminauhaa

Luotsitupa on arkkitehti Konstantin Kiseleffin piirtämä tyyppitalo, joka on yksi harvoista, ellei ainoa, joka on säästynyt meidän päiviimme. Saari on nykyisellään kaavoitettu virkistyskäyttöön.

– Saaren historia liittyy siihen, että Helsingin edustalla, Kruunuvuorenselän ympärillä on ollut erilaista merenkulun turvaamiseen ja luotsaamiseen liittyvää eriaikaista rakentamista. Tämä on yksi osa eräänlaisessa helminauhassa, jonka ne muodostavat, sanoo osastonjohtaja Mikko Härö Museovirastosta.

Saarelle ei ole enempää rakennusoikeutta. Nykyinen omistaja on haaveillut lisärakentamisesta ja on jopa laatinut piirrustuksia kokous- tai juhlatiloista. Katajanokanluodolla on sijainnut aikoinaan merenkulkuhallinnon bunkrausvarasto, jossa varastoitiin laivojen polttoaineena käytettyä hiiltä. Museovirastokin suhtautuu myötämielisesti maltillisiin rakennussuunnitelmiin.

– Siellähän on aiemmin ollut pieni hiilivarasto ja toinen varasto, jotka ovat palaneet, eli saari kestäisi edelleen pientä rakentamista, sanoo Härö.

Myös luotsitupa tuhoutui osin toisen varaston tulipalossa heinäkuussa 2002, ja Museovirasto avusti tuvan korjauksessa. Saaren lisärakentaminen vaatisi kuitenkin asemakaavan tai kaupungin poikkeusluvan.

Verovelka pakottaa myymään

Oman lisänsä tarinaan tuo se, että Katajanokanluodon omistaja Mika Norring ei haluaisi myydä sadunomaista saaritilkkuaan. Hän kertoo myyvänsä pakon edessä verovelkojen takia. Verottaja karhuaa oikeudessa 1,1 miljoonan euron arvioverotukseen perustuvaa saatavaansa liittyen Norringin rakennusbisneksiin.

Helsingin kaupunki voi vielä astua väliin etuosto-oikeudella ja lunastaa saaren ostajan tarjoamalla hinnalla. Helsingillä ja Norringilla on yhteistä historiaa, sillä 2000-luvun puolivälissä kaupunki yritti lunastaa saaren omiin tarpeisiinsa. Norring voitti kiistan kaupunkia vastaan.

Mahdollisten ostajien kannattaa olla hereillä, sillä voi myös käydä niin, ettei Mika Norringin tarvitsekaan myydä.

– Joka perjantai mä pelaan eurojackpottia ja lauantaisin lottoa tuplauksella, hän nauraa.