Onnekkaimmat saattavat päästä ensi kesänä Volocopterin kyytiin Helsinki-Vantaan lentokentällä.

Helikopterin näköisen, mutta drone-tekniikkaan perustuvan saksalaisen Volocopterin, toivotaan silloin lentävän testilentoja lentokentän ja Helsingin keskustan välillä.

Volocopterin vierailu on osa isoa GOF U-Space (siirryt toiseen palveluun) -hanketta, jonka varsinainen tarkoitus on testata miehittämätöntä ilmailua. GOF tulee sanoista Gulf of Finland eli Suomenlahti.

Suomen valtion omistaman erityistehtäväyhtiö Air Navigation Services Finlandin kehitysjohtaja Pasi Nikama vahvistaa, että Volocopterin on tarkoitus olla paikalla.

– Se tapahtuu jossakin toukokuun ja elokuun välissä. Tarkempi aika tarkentuu myöhemmin.

Volocopter on multikopterin tuotenimi. Se pystyy lennättämään ihmisiä sekä lentäjän ohjaamana että autonomisesti ilman kuljettajaa. Kovin korkealle ilmatilassa sillä ei ole tarkoitus nousta.

Saksassa drone-taksilentäminen on perustunut erikoislupaan. Suomessa Trafi ei vielä tiedä, millaisella lupakirjalla Volocopterin kaltaisia vehkeitä saisi edes lentää.

– Suomessa kysymys ei ole vielä tullut vastaan. Mutta jonkinlaisella ultrakevyen lupakirjalla on lennetty, sanoo Trafin johtava asiantuntija Jukka Hannola.

Kuvituskuva Saksan autoliitto ADAC:n ensi keväänä käyttöön otettavasta Volocopter-multikopterista. ADAC:n lentopelastustoiminta testaa multikopteria kahden osavaltion alueella lääkärin kuljettamiseen ensihoitotilanteissa. ADAC / Volocopter

Parkkipaikka bussiterminaalin kylkeen

Jukka Hannola on Trafin drone-asiantuntija. Hän muistuttaa, että Suomessakin on kaupunkisuunnittelussa jo herätty miettimään tavaroiden ja ihmisten liikuttamista lentäen. Mutta nyt pitää osata keksiä oikeita kysymyksiä, hakea niihin ratkaisuja ja alkaa toimia.

– Pitääkö esimerkiksi kerrostalon pihalla tai katolla olla tilaa paketti- ja postiautomaatille, johon drone tiputtaa kuormansa? Ja pitääkö bussi- ja juna-asemien yhteydessä olla myös drone-laskeutumisalusta drone-takseille, Hannola kysyy.

Audin, Italdesignin ja Airbusin suunnittelema kahden istuinpaikan autonominen auton ja dronen yhdistelmä kuvattuna Amsterdam High Level Conference on Drones -tapahtumassa. Jukka Hannola

Ajatus drone-taksista saattaa tuntua kaukaiselta, mutta teknisesti se olisi mahdollista jo nyt.

Vielä pitää kuitenkin ratkaista, miten ilmatilaa valvotaan ja lentämistä hallitaan törmäilemättä siinä vaiheessa, kun taivaalla lentää multikoptereita joka lähtöön. Ja juuri sitä ongelmaa ratkaisemaan EU:n rahoittama GOF U-Space -hanke myös Suomeen ensi kesänä kokoontuu.

– 10 vuoden aikana tullaan näkemään suuria muutoksia. Jos mietitään, mitä meillä oli 10 vuotta sitten drone-maailmassa, niin sellainen tekniikka, mitä nyt saa elektroniikkaliikkeen hyllyltä alle tuhannen euron, oli 10 vuotta sitten tiedustelupalveluiden käytössä, Hannola ottaa esimerkin.

Suomen poliisilla pian 200 dronea Dronesta on tullut kolmessa vuodessa poliisin arkinen työkalu. Jo 260 poliisia eri puolilla maata on saanut drone-koulutuksen. Drone-laivueen koko on tällä hetkellä 140. Poliisin käytössä olevat dronet ovat luokiteltuina kolmessa eri kategoriassa. Tällä hetkellä käytössä on kahden kategorian droneja. Isompia lämpökameralla ja zoom-kameralla varustettuja droneja on 23. Loput soveltuvat lennätettäviksi vain päivänvalossa. Vuoden 2019 lopussa poliisilla pitäisi olla 200 dronea. Käytössä osa laitteista rikkoontuu, joten lentokelpoisia on tätä vähemmän. Suomi on poliisi-dronen käytössä ihan maailman kärjessä. Poliisi käyttää droneja esimerkiksi tehtävissä, jotka ovat vaarallisia tai jopa ihmiselle mahdottomia tehdä työturvallisuuden vuoksi. Viime kesänä poliisi kuvasi esimerkiksi metsäpaloja pelastustoimen apuna. Poliisin suunnitelmissa on käynnistää ilmatoiminnan johtamiskoulutus. Tarkoituksena on myös suunnitella prototyyppi poliisiautosta, joka on optimoitu drone-kuljetuksiin. Helsingin poliisi on myös mukana ensi vuoden GOF U-Space -hankkeessa. Poliisi pystyy hyödyntämään droneja tulevaisuudessa huomattavasti paremmin, kun uusi standardi aikoinaan mahdollistaa myös autonomisen lentämisen. Poliisin viimeisin suurempi drone-operaatio oli itsenäisyyspäivänä. Tuolloin 23 lennättäjää kuvasi droneilla livekuvaa. Samanaikaisesti ilmassa oli vajaat 10 dronea. Helsingin itsenäisyyspäivän operaatio johti myös siihen, että poliisi sai kiinni kahdeksan luvatonta drone-lennätystä ilmailukieltoalueella. Lähde: ylikomisario Sami Hätönen, Poliisihallitus

Ja kehitys kiihtyy jatkuvasti. Vuosi 2019 tulee olemaan drone-logistiikan suuri vuosi.

Esimerkiksi Wing ilmoittaa käynnistävänsä ensimmäisenä Euroopassa drone-toimitukset Suomen pääkaupunkiseudulla ensi keväänä. Wingin lupauksen uskottavuutta lisää, että se on itsenäistynyt yhtiöstä, joka tunnettiin ennen nimellä Google X.

Tietämättömyys aiheuttaa pelkoa ja vastustusta

Jo nyt droneja lennätetään Suomessa ammattimaisesti esimerkiksi poliisin ja pelastamisen käytössä, rajavalvonnassa, ympäristön valvonnassa ja -mittaamisessa sekä sähkölinjojen ja myrskytuhojen tarkastamisessa.

Trafin Hannola muistuttaa, että dronet tuovat lentämisen niin paljon perinteistä ilmailua lähemmäksi ihmistä, että niistä tulee keskeinen osa yhteiskuntaa. Droneillehan tarvitaan pelkästään laskeutumispaikkoja vähän joka paikkaan.

– Meidän pitää valistaa ihmisiä, mihin näitä käytetään. Meillä täytyy olla kanavat kertoa ihmisille, kuka näillä lentää ja millä asialla. Saadaan samalla mielenrauha siitä, että nämä ovat laillisia. Kukaan ei ole vakoilemassa.

Ja tämän mielenrauhan saamisessa riittää tekemistä. Droneilla on monen mielissä huono maine. Jukka Hannola sanoo, että ihmisten pitää ensin tottua niihin samalla tavalla kuin reilu vuosisata aiemmin piti tottua autoihin.

– Se maine on iso asia. Teknisesti meillä olisi mahdollisuus lennättää etäohjauksella vaikka ihmisiä tuolla taivaalla, mutta pitää päästä siihen pisteeseen, että ihmiset kokevat sen hyväksyttäväksi.

Ensi kevään ja kesän GOF U-Space -hankkeen tärkeä tavoite on kehittää kansainvälistä standardia, jolla miehittämättömät ilma-alukset lentävät valvotussa tai valvomattomassa ilmatilassa. Jo lähivuosina dronen pitäisi pystyä lentämään myös kaukana näköyhteyden ulottumattomissa.

Jukka Hannola muistuttaa, että suomalaisfirmoilla on tässä valtavat mahdollisuudet päästä peliin mukaan.

– Moni maailmalla rakentaa lentäviä laitteita. Ja suomalaisilla on perinteisesti hyvää viestiliikenneosaamista.

Lue myös: Putoaako paketti kohta päähän taivaalta? Suomenlahden yllä alkaa ainutlaatuinen kokeilu, jossa tavaroita kuskaakin drone