HelsinkiHelsingin Mellunmäessä osa kahden taloyhtiön osakkaista on suunnitellut jo neljän vuoden ajan vanhojen talojen purkamista ja uusien rakentamista tilalle.

Taloyhtiöiden puheenjohtajat Jukka Kasvi ja Mikko Tulokas toimivat myös pysyvinä asiantuntijoina oikeusministeriön työryhmässä, joka on pohtinut vanhojen kerrostalojen purkamisen helpottamista uudisrakentamisen tieltä.

– Vanhat rakennukset purkuun ja uusi asunto tilalle putkiremontin hinnalla, toisen taloyhtiön puheenjohtaja Jukka Kasvi tiivistää iskulauseensa.

Toistaiseksi talojen purkaminen on kuitenkin jäänyt vain haaveeksi. Lain vaatimaa osakkaiden yksimielisyyttä ei ole yhtiökokouksessa syntynyt.

Jatkossa mellunmäkeläisten haaveet saattavat toteutua, sillä oikeusministeriön työryhmä haluaa helpottaa taloyhtiöiden päätöksentekoa purkuhankkeissa.

Purkupäätös määräenemmistöllä

Tiistaina ehdotuksensa julkaissut työryhmä esittää asunto-osakeyhtiölakiin muutosta, jonka myötä taloyhtiön yhtiökokous voisi päättää purkamisesta 4/5:n määräenemmistöllä täyden yksimielisyyden sijaan.

Määräenemmistö laskettaisiin kokouksessa annetuista äänistä ja edustetuista osakkeista.

– Kaupungistuminen etenee ja meillä on tarve tiivistää yhdyskuntarakennetta. Samalla 1960–1980-luvuilla rakennetuissa taloissa on todella paljon korjausvelkaa, perustelee työryhmää johtanut lainsäädäntöneuvos Jyrki Jauhiainen oikeusministeriöstä.

Työryhmä luovutti mietintönsä tiistaina oikeusministeri Antti Häkkäselle (kok.), joka on aikeissa tuoda lakiesityksen eduskuntaan ensi syksynä, lausuntokierroksen jälkeen.

Mikko Tulokas pitää työryhmän esitystä edistysaskeleena. Markku Rantala / Yle

Mikko Tulokas arvioi, että jos ja kun lakiesitys menisi läpi, heidänkin purkuhankkeensa voisi edetä.

– Totta kai vähemmistöosakkaat ja omaisuudensuojaan liittyvät asiat pitää ottaa huomioon erityisen tarkasti. Riitoja ei kukaan halua. Taloyhtiöissä niitä on valitettavasti ihan tarpeeksi, Tulokas sanoo.

Riitojen välttämiseksi työryhmä esittää useita keinoja, joilla hankkeita voitaisiin edistää samalla turvaten osakkaiden yhdenvertainen kohtelu, asuminen, asuntojen arvon säilyminen ja mahdollisten velkojien asema.

Ensinnäkin purkuhankkeesta pitää tehdä seikkaperäinen suunnitelma, jonka perusteella osakkaat pystyvät selvittämään vaikutukset omalta osaltaan.

– Suurin osa osakkaista ei varmastikaan ole kiinteistökehittämisen asiantuntijoita, joten (lakiin) tulee vaatimus ulkopuolisen riippumattoman asiantuntijan lausunnosta, joka koskee hanketta, sanoo lainsäädäntöneuvos Jauhiainen.

Haluttomille korvaus purkamisesta

Entäpä sitten ne yhtiökokouksessa mahdollisesti vähemmistöön jäävät osakkaat, jotka eivät halua kotiaan purettavan? Työryhmä ehdottaa, että heille tulisi oikeus vaatia osakkeidensa lunastamista käypään hintaan.

Ihmisillä olisi myös oikeus jäädä asumaan kotiin joksikin aikaa, myös lunastushinnan maksun jälkeen, uuden asunnon etsimisen aikana.

Kuka sitten määrittää, mikä on käypä hinta asunnosta?

– Käyvän hinnan määrittelevät ensi vaiheessa osakkaat yhdessä, mutta siihen voi hakea tietysti muutosta tuomioistuimelta. Ulkopuolisen, riippumattoman asiantuntijan lausunnolla on merkitystä, mutta viime kädessä hinnan määrittelee tuomioistuin, Jauhiainen sanoo.

Yksittäisen osakkaan riitelyn riskiä pienentäisi se, että taloyhtiö maksaisi yleensä omat oikeudenkäyntikulunsa, mikäli kiista päätyisi käräjille.

Mellunmäen yhtiöillä monta etua

Oikeusministeriön työryhmän mukaan muutos koskisi tyypillisesti juuri Mellunmäen kaltaisia harvaan rakennettuja 1960–1980-luvun matalia kerrostalolähiöitä, joihin pääsee nykyisin nopeasti raiteita pitkin.

Työryhmä arvioi, että purkamisen helpottaminen voisi synnyttää merkittävästi uusia asuntoja vanhoihin lähiöihin. Esimerkiksi Helsingin tavoitteena on, että 40 prosenttia asuntorakentamisesta toteutettaisiin täydennysrakentamisena.

Tätä puoltaa liikenneyhteyksien ja palveluiden ohella myös valmis kunnallistekniikka.

Jukka Kasvin mukaan putkiremontin hinnalla voisi saada uuden asunnon. Markku Rantala / Yle

Kasvin ja Tulokkaan luotsaamissa taloyhtiöissä on yhteensä seitsemän rakennusta, jotka on rakennettu 1960-luvun loppupuolella. Asuntoja on 126 kappaletta, ja asukkaita noin 300.

Taloyhtiöiden etuna on suuri tontti, hyvä sijainti metroaseman vieressä ja taloyhtiöiden hyvä yhteistyö. Taloyhtiöillä on edessä lähivuosina suuri linjastoremontti, joka voitaisiin puheenjohtajien mielestä hoitaa purkavalla uusrakentamisella.

Lakiesitys eduskunnalle syksyllä

Tulokas kertoo, että ensimmäisen uuden talon rakennusaikana ihmiset voisivat asua nykyasunnoissaan, ja muuttaa suoraan valmistuvaan taloon niin halutessaan.

Putkiremontti maksaisi ehkä 6–8 miljoonaa euroa. Tässä vaiheessa hankkeen lopullista hintaa ei voi arvioida, eikä siis sitäkään, saisiko osakas putkiremontin hinnalla uuden asunnon.

– Jokaisella osakkaalla on omat elämäntilanteensa, eikä kaikilla ole halua tai mahdollisuutta hankkia uutta asuntoa tutulta tontilta. Mutta suuri putkiremontti on joka tapauksessa edessä, Tulokas sanoo.

Hänen mielestään Mellunmäen kahden taloyhtiön purkuhanke ja uusien rakentaminen olisi taloudellisesti järkevää. Hankkeen selvittelyä ja suunnittelua aiotaankin jatkaa.

– Keskustelua on ollut puolesta ja vastaan. Kaikki faktat on aikanaan tuotava pöytään mahdollisimman totuudenmukaisesti, Tulokas sanoo.

Hallituksen on määrä antaa lakiesitys eduskunnalle syksyllä, jolloin laki voisi tulla voimaan jo ensi vuoden alussa.

Lue myös:

Lähiöitä uhkaavat remontit ovat pommi, joka on purettava