Iltalehti kokosi listan tuotteista, jotka "suomalaisuudestaan" huolimatta tehdään ulkomailla.

Vaikka Auran sinappi syntyi Turun sinappi -kohun jälkimainingeissa, Auran ketsuppia valmistetaan Virossa. SAMI KOSKI

Muun muassa Auran sinapin valmistaja Oy Lunden Ab tekee Auran ketsuppia ulkomailla.

Suomen elintarviketyöläisten liiton puheenjohtaja ihmettelee yrityksiä, joiden tuotteet ratsastavat suomalaisuudella, vaikka ne tehdään ulkomailla.

Kun Turun Sinapin valmistus siirtyi Ruotsin Uppsalaan vuonna 2003, alkoi valtaisa protestikampanja.

Muun muassa monivuotinen Leijona-kapteeni Saku Koivu ja kokoomuskonkari Ilkka Kanerva allekirjoittivat nimensä julkilausumaan, jonka mukaan Turun sinappi ei voinut olla " Suomen kansallissinappi " , jos sitä ei valmisteta Suomen maaperällä.

Kun Turun sinappi siirtyi reilun vuosikymmenen kestäneelle Itämeren-kierrokselle, ensin Ruotsiin ja sitten Puolaan, Unileverin sopimusvalmistajana Turun sinappia tehnyt Oy Lunden AB päätti toimia.

Turussa alettiin valmistaa täysin uutta sinappia: Auran sinappia.

Ennen kuin Turun sinappia ryhdyttiin valmistamaan pari vuotta sitten jälleen Suomessa, oli ulkomaankierros pudottanut Turun Sinapin markkinaosuuden 60 prosentista alle 50 prosenttiin. Auran Sinapin osuus nousi tyhjästä lähes 20 prosenttiin.

Siksi Suomen elintarviketyöläisten liiton puheenjohtaja Veli-Matti Kuntonen onkin pettynyt OY Lunden AB:n uutuusketsuppiin, Auran ketsuppiin - jota valmistetaan Suomen sijaan Virossa.

- Yritys itse ei ole ymmärtänyt oman brändinsä kotimaisuusarvoa, Kuntonen ihmettelee.

Kuulostaa suomalaiselta

Suomalaisesta nimestään huolimatta osa Tahto-välipaloista tehdään ulkomailla. SAMI KOSKI

Iltalehti kokosi yhteen suomalaisille tuttuja tuotteita, jotka tehdään ulkomailla.

Helmikuussa muun muassa Iltalehti uutisoi, kuinka Fazerin runebergintortut tehdään Suomen sijasta Latviassa. Pari vuotta sitten kansa tyrmistyi, kun Sisu-pastillit siirtyivät Italiaan.

Sisu-pastillien lisäksi Iltalehden listauksesta löytyvät muun muassa Virossa tehtävät Vaasan Isopaahto -paahtoleivät, Thaimaassa tehtävät Muumi-mukit ja Ruotsissa valmistettava Atrian suomalainen pekoni.

Kuntonen nostaa esimerkiksi myös Kaslink Food Oy:n Tahto-sarjan, johon kuuluu muun muassa syötäviä ja juotavia välipalajuomia.

Tuotetta markkinoidaan muun muassa seuraavalla virkkeellä: Kylmässä Pohjolassa on ollut pakko pärjätä sillä mitä on - usein pelkällä tahdonvoimalla.

Myös fitness-malli Janni Hussi kirjoitti viime kesänä blogiinsa, kuinka " mä olen saanut käsiini aivan uuden tuotesarjan. Enkä minkä tahansa tuotesarjan, vaan suoraan omilta kotikonnuiltani Kouvolasta kumpuavan Kaslinkin uuden Sisu -maitotuotesarjan " .

Silloin välipalapurkkien kyljessä luki vielä Sisu. Edelleenkin Tahto-tuotteet löytyvät kuitenkin netistä osoitteen Sisutuotteet.fi takaa.

Osa Tahto-tuotteista tehdään Suomen sijaan kuitenkin Ruotsissa.

Kuntosen mukaan Suomella ratsastaminen on ihmeellistä tuotteille, joilla maksetaan esimerkiksi ruotsalaisten työntekijöiden - eikä suomalaisten - palkat.

- Jos brändi on Tahto, niin kyllähän se antaa mielikuvan kotimaisuudesta.

Ratsastetaan suomalaisuudella

Sisu-pastilleja on valmistettu jo vuosia Italiassa. CLOETTA OY

Muun muassa Helsingin Sanomat uutisoi viime viikon torstaina tutkimuksesta, jonka mukaan suomalaiset matkustavat enemmän kuin mikään muu eurooppalainen kansa.

Toisin sanoen: suomalaiset ovat tottuneet ulkomailla tehtyihin tuotteisiin.

Kun ulkomaat ovat lähempänä kuin koskaan, onko sillä mitään väliä, mistä tuotteet ovat kotoisin?

On, jos mainostetaan suomalaisuudella, Suomen elintarviketyöläisten liiton Kuntonen.

- Osa kuluttajista tekee valintansa sillä kotimaisuusasteella. Jos on tehnyt kerran tällaisen valinnan, ei välttämättä tee sitä enää toiste, kun kokee itsensä petetyksi, Kuntonen pohtii.