He eivät tiedä mitä he tekevät

Sipilän hallituksen päätöksellä perustettiin Valtion kehitysyhtiö Vake, johon siirrettiin valtion osakeomistuksia noin kahden miljardin euron edestä. Tehtäväksi uudelle yhtiölle annettiin tehdä pääomasijoituksia listaamattomiin yrityksiin ja käynnistää uutta liiketoimintaa. Satojen miljoonien eurojen sijoittaminen startup-yrityksiin ei ole tarkoituksenmukaista julkisten varojen käyttöä ja on suuri riski, että se johtaa valtaviin tappioihin veronmaksajille.

Toimitusjohtaja Taneli Tikan johdolla toimintasuunnitelmaa on työstetty, ja tällä viikolla Vake esitteli strategiaansa kutsuvierastilaisuudessa. Tikan pitämän puheenvuoron ja esitelmän perusteella on syytä olla erittäin huolissaan Vaken toiminnasta. Vaken ensiaskeleet huokuvat pelottavaa ymmärtämättömyyttä ja tosiasiallisesti veronmaksajien rahojen altistamista täysin kohtuuttomiin riskeihin.

Tilaisuudessa Vake kertoi visionsa olevan seuraava:

Vake rakentaa tulevaisuuskestävää Suomea ja on mukana vain niissä teemoissa, teknologioissa ja ilmiöissä, jotka ovat osa tulevaisuutta.

Vake tuo yhteen toimijoita ja luo uutta markkinaehtoisesti.

Vake on houkutteleva kumppani ja mahdollistaja tilanteissa, joissa markkinaratkaisu ei ole riittävä.

Ensimmäinen kohta on yhdistelmä hömppää ja itsestäänselvää tautologiaa. Sanana “tulevaisuuskestävä” ei tarkoita yhtään mitään ja mikään kehitys- tai sijoitusyhtiö ei sijoita tai ole mukana teknologioissa tai ilmiöissä, jotka eivät ole osa tulevaisuutta. Se ei olisi edes mahdollista. Määritelmällisesti sijoitukseen tai investointiin liittyy tavoite tulevasta arvonnoususta.

Seuraavat kaksi kohtaa visiosta taas ovat keskenään ristiriidassa. Markkinaehtoinen toiminta tuottaa markkinaratkaisuja. Jos Vaken toiminnan on tarkoitus olla markkinaehtoista, niin miten se voi tuottaa muuta kuin markkinaratkaisuja? Jos markkinaratkaisut “eivät ole riittäviä,” niin silloin tarvitaan jotain muuta kuin markkinaehtoista toimintaa.

Vaken toimitusjohtaja toistuvasti korostaa kuinka Vaken sijoitustoiminta on kaukana tavanomaisesta pääomasijoitustoiminnasta, mutta ei pysty kertomaan millä tapaa se olisi erilaista. Maanantain kick-off tilaisuudessa tästä erosta Tikka ei osannut kertoa muuta kuin sen, että Vake haluaa tehdä enemmän yhteistyötä teollisuuden toimijoiden kanssa, ja työskennellä ”emergenttien” teknologioiden parissa.

“[Vaken toiminta] on kaukana perinteisestä pääomasijoitusrahastosta, joka etsii sijoituskohteita. Tarkoitus on kutsua Suomen teollisuuskenttä yhteen tekemään tätä yhdessä.“

Millään järkevällä tavalla tätä ei voi pitää minkäänlaisena erona normaaliin teknologia-alan pääomasijoittamiseen eikä varsinkaan merkittävänä sellaisena. Jokainen teknologia-alan pääomasijoittaja tekee yhteistyötä alan toimijoiden kanssa ja työskentelee kehittyvien teknologioiden kanssa. Sen vuoksi on syytä tarkastella Vaken toimintaa kriteereillä, joilla valtion harjoittamaa pääomasijoitustoimintaa yleensä tarkasteltaisiin.

Vake suunnittelee ottavansa valtavia riskejä ratkoakseen ongelmaa jota ei ole

Vake yrittää korjata ongelmaa jota ei ole. Suomalaisilla startupeilla on erinomaiset edellytykset hankkia riskipääomaa. Pääomasijoittajien toimialajärjestön FVCA:n tilastojen mukaan suomalaiset startupit keräsivät eniten riskirahoitusta suhteessa maan BKT:hen kaikista Euroopan maista. Lisäksi sijoitukset ovat olleet voimakkaassa kasvussa, ja sijoitusten määrä on kolminkertaistunut vuodesta 2011.

Taneli Tikan haastattelun mukaan Vaken sijoituskohteiksi suunnittelemat ”parhaat keissit” pääsevät täysin ongelmitta käsiksi kansainvälisten sijoittajien rahoitukseen. Tyypillisesti nämä parhaat keissit kilpailuttavat rahoituksen hinnan lisäksi sijoittajien kykyä tarjota eväitä (parhaat käytännöt, osaaminen, asiakas- ja asiantuntijaverkostot, insentiivimallit jne.) seuraavaan kasvuloikkaan kuten esimerkiksi voimakkaaseen kansainvälistymiseen.

Tikan, jonka tausta ei ole globaalissa venture capital-sijoittamisessa, tiimi aiotaan pitää pienenä, mikä vain vahvistaa käsitystä siitä että Vaken tarjoamat eväät parhaiden keissien kasvun kiihdyttämiseen ovat täysin riittämättömät verrattuna markkinaehtoisesti toimivien globaalien pääomasijoittajien kansainvälisiin osaamisverkostoihin ja kokemuspohjaan.

Runsaan riskipääoman tarjonnan lisäksi Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen mukaan suomalaisten yritysten perinteisemmät rahoitusmarkkinat toimivat erinomaisesti. Suomalaisten pk-yritysten rahoitustilanne on pankkilainojen ja yksityisen pääomarahoituksen suhteen myös EU- ja euromaiden kärkitasoa, todetaan VATT:n raportissa.

Vake ei ainoastaan pyri ratkaisemaan ongelmaa jota ei ole, vaan se voi lisäksi aiheuttaa veronmaksajille katastrofaalisen riskin. Vaken yksittäisten sijoitusten kokoluokaksi Tikka on kaavaillut 10-50 miljoonaa euroa ja koko sijoitettava ”sotakassa” voisi teoriassa olla yli 2 miljardia, jos Vaken omistuksessa olevia sijoituksia realisoidaan sijoitettavaksi tällä uudella strategialla. Kyseessä on siis mittakaavaltaan erittäin merkittävä hanke.

Valtion ei ylipäänsä pitäisi toimia riskisijoittajana

Riskisijoitustoiminnalle on ominaista että hyvin pienet erot sijoitustiimin osaamisessa ja toiminnassa voivat johtaa hyvin suuriin eroihin lopputuloksessa. On myös aiheellista pohtia onko Taneli Tikan johtama tiimi oikeasti paras taho tekemään näitä sijoituksia. (Vastaus olisi: ei ole. Jos tiimi olisi paras, heidät olisi palkattu vetämään kansainvälistä yksityistä riskisijoitusrahastoa jo ennen Vaken perustamista).

Vaikka ajatusharjoituksen vuoksi olettaisimme että tiimi olisi erinomainen, sekään ei auta asiaa. Vaken toimintamalli edellyttää, että lopulliset sijoituspäätökset tekee Suomen valtion hallitus. Kun startup-yrityksiin kohdistuvaan teknologiasijoittamiseen otetaan poliittiset intressit mukaan, lopputulos on tuhoon tuomittu.

Jos kuitenkin välttämättä halutaan, että valtio harjoittaa pääomasijoitustoimintaa, silloin on äärimmäisen tärkeää että toiminnalle asetetaan mahdollisimman selkeät kriteerit. Vake toimii juuri päinvastoin. Tavoitteeksi on asetettu “luoda selkeää yhteiskunnallista vaikutusta” ja Taneli Tikka korostaa kuinka toimintaa ei voida arvioida perinteisin taloudellisin mittarein. Epämääräiset tavoitteet tekevät toiminnan arvioinnista mahdottoman, ja luovat edellytykset monenlaiselle suhmuroinnille ja epäonnistumisten piilottelulle.

Tekoäly on aiheena tärkeä ja valtionkin panostuksia tarvitaan

Valtio on siis siirtämässä mm. listatuista yhtiöistä omistuksiaan aivan erilaisen riskitason toimintaan ilman aitoa ongelmaa ja ilman tarvittavaa osaamista. Venture-toiminnan valtiollisen elävöittämisen työkaluna valtiolla on käytössä jo mm. Teollisuussijoitus, joka sijoittaa yksityisiin Suomessa toimiviin pääomasijoitusrahastoihin, jotka sijoittavat mm. listaamattomiin kasvuyhtiöihin. Tällainen toiminta on riskitasoltaan hallitumpi keino laittaa valtion varoja listaamattomiin yhtiöihin.

Vake suunnittelee keskittyvänsä tekoälyyn ja siihen liittyviin sijoituksiin. Ottaen huomioon kuinka Suomessakin maalataan uhkakuvia valtio-omisteisista tekoäly-yhtiöistä, tuntuu naiivilta uskoa ettei muualla ajatella samalla tavalla. Useimmilla markkinoilla valtio-omistus tekoäly-yhtiön taustalla heikentää luottamusta yhtiötä kohtaan ennemmin kuin lisää sitä. Vake omistajana suomalaisessa tekoäly-yhtiössä todennäköisesti heikentäisi tekoäly-yhtiön edellytyksiä laajentua kansainvälisesti.

Jos valtio olisi oikeasti kiinnostunut uuden teknologisen osaamisen kehittämisestä, luontevin ratkaisu olisi purkaa Vake ja käyttää sen pääomat suomalaisten yliopistojen pääomittamiseen.

Blogit Liberan blogiin kirjoittavat eri alojen asiantuntijat tai muuten vain mielenkiintoiset henkilöt. Blogit ovat kirjoittajiensa mielipiteitä, eivätkä välttämättä edusta Liberan virallista kantaa.