Suomi siirtyi viikonloppuna jälleen talviaikaan, eli kellon viisareita käännettiin tunti taaksepäin. Mitä järkeä kellojen siirtelyssä on? Ja millainen historiallinen tllä käytännöllä on? Asia aamu-tv:ssä selvensi Helsingin yliopiston almanakkatoimiston erikoissunnittelija Asko Palviainen.

Kellojen siirtämistä talvi- ja kesäaikaan perusteltiin aikaisemmin energian säästämisellä. Nykyään valaistus ei kuitenkaan ole enää suurin energiakustannus, joten kellojen siirtäminen ei tuo enää säästöjä. Suomalaiset eivät voi kuitenkaan itse päättää kellojen siirtämisestä.

Suomessa kelloja on siirretty säännöllisesti kesä- ja talviaikaan 1980-luvun alusta lähtien. Ylen Aamu-tv:ssä vieraillut Helsingin yliopiston almanakkatoimiston erikoissuunnittelija Asko Palviainen kertoo, että Suomi seurasi kesäaikaan siirtymisessä muuta Eurooppaa.

– Ajatuksena oli se, että yhteydet muihin Euroopan maihin olisivat hankalia, jos aikaero kesällä ja talvella olisi erilainen eri maissa, Palviainen sanoo.

Nykyään Suomi ei voi enää itsenäisesti päättää kellonajoistaan.

– Nykyinen sääntö kellonajoista perustuu Euroopan unionin direktiiviin eli Suomi ei itse voi enää päättää siitä, siirretäänkö kelloja vai ei. Päätös pysyvästä kellonajasta pitäisi tehdä kaikkien Euroopan maiden kesken, Palviainen sanoo.

Säästöä ei tulekaan enää kellojen siirtämisestä

Almanakkatoimistoon tulee kaksi kertaa vuodessa paljon postia ja kysymyksiä siitä, että miksi ihmeessä kelloja täytyy siirtää.

Suomi ei voi enää itsenäisesti päättää kellonajoistaan Asko Palviainen

– Alkuun kellojen siirtoa perusteltiin energiansäästöllä. Ajatuksena oli, että kun ihmiset valvovat myöhään ja nukkuvat myöhään, niin siirretään yksi pimeä tunti valoisaksi säästösyistä.

Tutkimukset ovat osoittaneet, että mitään säästöä ei oikeastaan tule kellojen siirtämisestä Asko Palviainen

Nykyään säästöä tosin enää synny.

– Valaistus ei olekaan enää suurin sähköä kuluttava asia, vaan kodinkoneet, jotka eivät välitä kesä- tai talviajasta. Tutkimukset ovat osoittaneet, että mitään säästöä ei oikeastaan tule kellojen siirtämisestä, Palviainen toteaa.

"Mitä järkeä kellojen siirtämisessä enää on?"

Kesäaika otettiin ensimmäisen kerran käyttöön ensimmäisen maailmansodan aikaan, kun energiasta oli pulaa. Sodan jälkeen palattiin kuitenkin pysyvään talviaikaan. Suomessa kesäaikaa kokeiltiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1942.

– Se kokeilu jäi silloin yhteen vuoteen. Suomessa on valoisat kesäyöt, niin energiansäästöllä ei ole hirveästi silloin merkitystä. Oikeastaan jotain merkitystä on vain keväällä maalis–huhtikuussa sekä syksyllä, kun siirretään pimeä tunti valoisaksi.

Palviaisen mukaan kysymys kuuluukin nykyään, että mikä järki kellojen siirtämisessä on.

– Pitäisi tutkia, onko kellonaikojen siirtämiselle muita syitä, mutta se on lähinnä poliittinen päätös.