Legendaarinen tarkka-ampuja kirjoittaa ampuneensa yli 500 neuvostosotilasta.

Simo Häyhän omin käsin kirjoittama talvisodan aikainen päiväkirja löytyi tänä vuonna sukulaisten laatikoista. KARI KAUPPINEN

Tarkka-ampuja Simo Häyhä kirjoitti talvisodan aikaiseen päiväkirjaansa ampuneensa yli viisisataa puna-armeijan sotilasta.

- Simo on tämän nyt omalla käsialallaan varmentanut, sanoo Kollaa ja Simo Häyhä -museon johtaja Reijo Sinkkonen.

Arviot Häyhän ampumista vihollissotilaista ovat liikkuneet parista sadasta yli viiteensataan.

Häyhän elämästä ja sodasta kertova näyttely avattiin maanantaina Miettilän kylässä Rautjärvellä, jossa päiväkirja on nähtävillä ensimmäistä kertaa.

- Hän kirjoittaa siellä selkeästi, että tässä on minun syntilistani, sanoo Sinkkonen.

Sinkkonen avaa päiväkirjasta muitakin yksityiskohtia.

- Siellä on kertomus siitä, kun suomalaiset toivat ennen joulua venäläisen sotavangin leiriin, sitoivat hänen silmänsä ja veivät komentaja Aarno ”Marokon kauhu” Juutilaisen telttaan. Siellä sotavankia kestittiin oikein hyvin, jonka jälkeen hänet pantiin kävelemään omiensa puolelle. Ei olisi kuulemma halunnut lähteä takaisin.

Sinkkonen sanoo, että kestitsemisellä suomalaiset halusivat näyttää, että vaikka neuvostoarmeija pyrkii puskemaan Kollaalla läpi, niin suomalaisilla menee siitä huolimatta hyvin ja Kollaa kestää.

Häyhä täytti talvisodan aikana 34 vuotta. Hän haavoittui vakavasti viikkoa ennen talvisodan päättymistä maaliskuussa 1940.

Kollaa ja Simo Häyhä -museon johtaja Reijo Sinkkonen oli ällistynyt, kun Simo Häyhän päiväkirja ilmestyi hänen käsiinsä näyttelyä varten. KARI KAUPPINEN

Waltari teki juttua

Päiväkirjassa Simo Häyhä kertoo myös tarinan, joka osoittaa hänen olleen kuuluisuus jo talvisodan aikana, ei vain sen jälkeen.

- Jouluksi oli kutsuttu toimittajia tekemään juttuja Simosta ja Juutilaisesta. Simo kirjoittaa, että he olivat kuin näyttelyesineitä. Hän oli jo tuolloin hämmästynyt saamastaan julkisuudesta, kertoo päiväkirjan tarkasti lukenut museon johtaja Reijo Sinkkonen.

Häyhä oli vaatimaton mies eikä pitänyt sodankaan jälkeen itsestään melua.

Jouluaaton toimittajavieraisiin kuului myös Mika Waltari.

Simo Häyhä -erikoisnäyttely on avoinna vain heinäkuun ajan. Sen jälkeen osa esineistöstä poistuu näytteiltä. KARI KAUPPINEN

Hyvä tavaton

Reijo Sinkkonen oli täpinöissään, kun Simo Häyhän omakätiset kirjoitukset talvisodasta päätyivät hänelle.

- Avasin sen ja ajattelin, että hyvä tavaton.

Sinkkonen on konsultoinut myös tutkijoita ja he sanovat, ettei tällaista opusta ja tekstiä ole aiemmin näkynyt.

Eikä varmaan olekaan, sillä se on ollut ensin Häyhän hallussa ja hänen kuolemansa jälkeen sukulaisten laatikoissa.

- Ei Simo sitä kirjaa ole näytellyt. Hänen kuolemansa jälkeen se päätyi Veikko Vennolle, jonka äiti oli Häyhän sisko. Nyt kun pyysin lähisukulaisilta aineistoa tätä näyttelyä varten, niin he tutkivat piirongin laatikoita ja tämä teos löytyi, sanoo Sinkkonen.

- Häyhän kuoleman jälkeen lähiomaiset saivat ottaa muistoja Simosta. Vento otti pari kirjaa, ja ne ovat täällä. Toinen on tämä päiväkirja.

Muistolaatta Simo Häyhän kunniaksi. KARI KAUPPINEN

Vieläkö tällaista esineistöä on jossakin piilossa?

- Katsotaan, jos jostakin aarteita löytyy.

Pelasi siepparina

Kollaa ja Simo Häyhä -museon avajaisissa oli maanantaina aamupäivällä paikalla noin 300 henkilöä. Mukana oli myös muutama Simo Häyhän lähisukulainen. Heistä Veikko Vento, jonka äiti oli siis Häyhän sisar, muisteli kuulua tarkka-ampujaa.

- Pesäpallokentällä hän pelasi siepparina. Siinäkin hän oli jo etulinjassa, tuumasi Vento.

Vento kertoi myös, että Rautjärvellä pikkupojissa syntyi vipinää, kun teinipoika Simo Häyhä polki muutaman kilometrin päästä kotoaan ampumaradalle pyssy selässä. Joka poika halusi olla laskemassa Häyhän taulun osumat, kun ei niissä paljon laskemista ollut hänen ampuessa enimmäkseen keskelle taulua.

Häyhän kotitila jäi sodassa muutaman kilometrin päähän nykyisestä museosta Venäjän puolelle. Museo on vanhalla reservikasarmialueella, jossa Häyhä kävi ampumassa.