Saksan suurin ammattiliitto sai läpi vaatimuksensa 28 tunnin viikkotyöajasta. Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson näkee Saksan mallin hyvänä esimerkkinä myös Suomelle.

Anderssonin mielestä tuottavuuden kasvu voitaisiin ulosmitata lyhyempänä työaikana, sillä se tukisi ihmisten hyvinvointia, työssä viihtymistä ja helpottaisi myös perheen ja työelämän yhdistämistä.

Andersson ei suoraan ota kantaa, miten lyhenevä työaika ja siitä maksettava palkka pitäisi Suomessa suhteuttaa toisiinsa.

Andersson ei näe ongelmaa työajan lyhennyksen ja esimerkiksi heikentyvän huoltosuhteen välillä.

Vasemmistoliiton Li Andersson sanoo, että puolue aikoo nostaa yhdeksi ensi vuoden eduskuntavaalien teemaksi työajan lyhentämisen. MIKA RINNE

Saksan suurin ammattiliitto, metalli- ja sähköalan työntekijöitä edustava IG Metall sai tällä viikolla läpi vaatimuksensa lyhennetystä työajasta. Jatkossa työntekijät voivat lyhentää työaikansa 28 tuntiin viikossa. Samalla tosin myös palkka laskee.

Suomessa työajan lyhennystä on pitänyt esillä muun muassa vasemmistoliitto. Puolueen puheenjohtaja Li Andersson näkee Saksan sopimuksen kaivattuna esimerkkinä modernista työelämästä.

Anderssonin mielestä tuottavuuden kasvu voitaisiin ulosmitata lyhyempänä työaikana, sillä se tukisi ihmisten hyvinvointia, työssä viihtymistä ja helpottaisi myös perheen ja työelämän yhdistämistä.

- Nämä vaatimukset heijastavat ihmisten muuttuneita asenteita työelämää kohtaan eli hyvän palkan lisäksi halutaan myös joustoja työaikoihin. Saksassa erityisesti nuoremmat työntekijät pitivät tätä esillä, sillä he toivovat enemmän aikaa perheelleen ja muulle elämälle.

Nykyistä Suomessa harjoitettua työmarkkinapolitiikkaa Andersson pitää " aivan äärimmäisen vanhanaikaisena " .

- Meillä pidetään yllä vuosisatojen takaisia ajattelumalleja, joissa kuvitellaan, että kuuden minuutin päivittäisellä työajanpidennyksellä saadaan lisää tehokkuutta.

Eri aloille eri malli

Saksan IG Metall ajoi mallia, jossa työajan lyhennys ei olisi laskenut palkkoja. Työnantajapuoli ei suostunut vaatimukseen.

Lisäksi työehtosopimuksissa sovittiin, ettei yrityksen tarvitse myöntää työntekijöille lyhyempiä työaikoja, jos yrityksen työntekijöistä 10 prosenttia tekee lyhennettyä työaikaa.

Andersson ei suoraan ota kantaa, miten lyhenevä työaika ja siitä maksettava palkka pitäisi Suomessa suhteuttaa toisiinsa.

- Alakohtaisia eroja on paljon jo palkkatasosta lähtien. Käytännön toteutus pitäisi katsoa aloittain niin kuin työaikaakin pidennettiin eri keinoin alasta riippuen.

Vasemmistoliitto on aiemmin ehdottanut julkiselle sektorille työaikakokeilua, jossa työpäivän pituus olisi kuusi tuntia. Vastaavia kokeiluja on tehty myös esimerkiksi Ruotsissa.

- Julkisella puolella palkan pitäisi pysyä samana, sillä siellä puhutaan jo valmiiksi matalapalkkaisista ihmisistä, Andersson arvioi.

Andersson ei näe ongelmaa työajan lyhennyksen ja esimerkiksi heikentyvän huoltosuhteen välillä. Laskun työajanlyhennyksestä Andersson sälyttäisi työnantajille, sillä hänen mielestään työnantajat hyötyisivät lyhennyksestä työntekijöiden kasvavan tuottavuuden ja paremman työhyvinvoinnin kautta.

- Työnantajien mielestä jokainen historiallinen uudistus on aikanaan ollut liian kallis, mutta kummasti ne ovat vain toteutuneet ja hyvinvointi kasvanut.

Milloin työajan lyhennykset olisivat käytännössä Suomessa mahdollisia, siihenkään Andersson ei suoraan kommentoi. Puolue aikoo puheenjohtajan mukaan kuitenkin nostaa lyhennetyn työajan kokeilun yhdeksi tulevien eduskuntavaalien kampanjateemaksi.

Saksassa raha vaihtuu vapaaseen

Saksassa nyt sovitussa mallissa lyhyemmälle työajalle voi halutessaan siirtyä 6 - 24 kuukauden mittaiseksi ajaksi vuodesta 2019 alkaen. Työntekijällä on oikeus palata takaisin täysiaikaiseen ja -palkkaiseen työhönsä tai jatkaa lyhennetyn työajan tekemistä.

Uusi sopimus mahdollistaa myös työntekijän työajan pidentämisen 40 tuntiin viikossa, kun aiemmin työaika on ollut noin 35 tuntia.

Samassa yhteydessä neuvotteluosapuolet sopivat muun muassa 4,3 prosentin palkankorotuksista ja useista työntekijöille maksettavista kertakorvauksista.

Työntekijöiden ei tarvitse ottaa kaikkia kertakorvauksia vastaan rahana, vaan vuorotyötä tekevät, alle 8-vuotiaiden lasten vanhemmat ja omaishoitajat voivat vaihtaa osan korotuksista kahdeksan päivän lisävapaaseen. Yrityksissä voidaan sopia vaihtomahdollisuudesta myös muiden työntekijäryhmien kanssa.

Sopimus koskee lähes miljoonaa metalli- ja sähköalan työntekijää.