Aavalla Helsinki-Vantaalla puhaltaa kylmä viima, kun bussinkuljettaja Kimmo Vehkaoja tankkaa uusiutuvaa dieseliä lentomatkustajia kentällä kuljettavaan bussiinsa. Polttoaine on tehty tähteistä ja jätteistä, joten tänäkin jouluna kotitalouksilta kerättävät kinkkujen paistorasvat saattavat päätyä ensi vuoden puolella tähänkin tankkiin.

Kaikkiin muihinkin Finavian lentokenttäbusseihin Helsinki-Vantaalla tankataan nyt uusiutuvaa polttoainetta. Se on osa Finavian ilmasto-ohjelmaa.

– Uusiutuva polttoaine on toki arvokkaampaa kuin tavallinen fossiilinen polttoneste, mutta se on dieselkalustomme päästöjen vähentämiseen kustannustehokas keino. Kaikkiin käyttötarkoituksiimme ei ole esimerkiksi sähkövoimaisia laitteita edes tarjolla, sanoo Finavian kestävän kehityksen johtaja Mikko Viinikainen.

Koko Finavia tavoittelee hiilineutraaliutta vuoteen 2020 mennessä, mutta Helsinki-Vantaan lentoasema on hiilineutraali jo nyt (siirryt toiseen palveluun). Tähän on päästy lentokenttäbussien uusiutuvan dieselin käytön lisäksi muun muassa rakentamalla aurinkosähkövoimala kakkosterminaalin katolle.

Muu sähkö on tuulivoimaa, minkä lisäksi lentoasema ostaa myös päästöyksiköitä vapaaehtoisilta hiilimarkkinoilta.

Seuraavaksi Finavia aikoo laajentaa uusiutuvan dieselin käyttöä Lapin lentokentille.

– Lapin lentoasemat ovat tärkeitä luontoa lähellä olevina kohteina, Viinikainen kertoo hiilineutraalitavoitteen merkityksestä ulkomaisille turisteille.

Finavian kestävän kehityksen johtaja Mikko Viinikainen kertoo, että uusiutuvaa dieseliä aiotaan käyttää myös Lapin lentokentillä. Mikko Koski / Yle

Joulukinkusta uunipellille valuva rasva saattaa siis päätyä lopulta vaikka Kittilän lentoaseman ajoneuvoihin, kun siellä varaudutaan ottamaan brittituristeja vastaan.

Yhden joulukinkun paistorasvalla ajaa keskimäärin 3 kilometriä, kulutuksen ollessa noin 5 litraa satasella. Kinkkurasvan keräyspisteitä on tänä vuonna laajennettu ympäri Suomen, koska viime jouluna moni ihmetteli, mihin rasvan voisi palauttaa.

Neuvot kinkkurasvan kierrättämiseen löydät täältä (siirryt toiseen palveluun).

Viime vuonna kotitaloudet kierrättivät kinkkurasvoja 12 000 kiloa. Määrästä saatiin 10 000 litraa uusiutuvaa dieseliä.

Uusiutuvalla hoidetaan pääkaupungin kadut ja puistot

Myös Helsingin kaupunki siirtyy käyttämään ensi kesänä kaikissa katujen ja puistojen dieselkäyttöisissä kunnossapitokoneissa uusiutuvaa polttoainetta. Tämä tarkoittaa esimerkiksi lumiauroja ja ruohonleikkureita.

Osaan työkoneista Helsingin keskustan alueella tankataan jo tällä hetkellä uusiutuvaa.

Osassa Helsingin kaupungin kaduilla ja puistoissa käytettävistä dieselajoneuvoista käytetään jo uusiutuvaa polttoainetta ja ensi vuonna kaikissa. Mikko Koski / Yle

Koska litra Nesteen uusiutuvaa dieseliä maksaa kaupungille 8 senttiä enemmän kuin perinteinen fossiilinen, helsinkiläiset maksavat vuodessa reilut satatuhatta euroa polttoaineen vaihdosta. Staran koneet kuluttavat vuosittain noin 1,3 miljoonaa litraa dieseliä. Jos talvi on luminen, auraukset kasvattavat loppulaskua.

– Helsinkiläinen hyötyy tästä, kun hiilidioksipäästötaso tippuu merkittävästi. Vaihtoehtona tälle polttoaineen vaihtamiselle olisi se, että investoitaisiin uuteen ajoneuvokalustoon kymmenien miljoonien edestä, toteaa Staran yksikönjohtaja Sami Aherva Helsingin kaupungilta.

Helsingin kaupungin rakentamis- ja kunnossapitopalveluihin keskittyneen Staran tavoitteena on olla hiilineutraali vuonna 2030, 5 vuotta aikaisemmin kuin koko kaupunki.

– Uusiutuvan dieselin lisäksi otamme käyttöön uutta vähäpäästöistä ajoneuvoteknologiaa. Uusimme vuosittain noin 2,5 miljoonan euron arvosta ajoneuvokalustoa ja me olemme laskeneet, että hiilidioksidipäästöjen pitää alentua vuosittain 5 prosenttia edellisvuodesta, jotta pääsemme nollatavoitteeseen vuonna 2030, Aherva kertoo.

Stara aikoo olla päästöissään täysin hiilineutraali vuonna 2030, 5 vuotta aikaisemmin kuin koko kaupunki, kertoo yksikönjohtaja Sami Aherva Starasta. Mikko Koski / Yle

VTT selvittää todelliset päästöt

Helsingin seudun liikenteen HSL:n tilaamassa bussiliikenteessäkin siirrytään käyttämään vain uusiutuvia polttoaineita vuoteen 2020 mennessä.

Tänä vuonna biopolttoaineita käyttää joka kolmas bussi HSL:n tilaamassa liikenteessä pääkaupunkiseudulla. Ensi vuoden tavoite on jo lähes joka toinen bussi eli 45 prosenttia HSL:n tilaamasta liikenteestä. HSL tiedotti (siirryt toiseen palveluun) tässä kuussa maksavansa myös bonuksia kolmelle bussiyhtiölle biodieselin käytöstä.

Sekä bussiliikenteen että Staran työkoneiden todellisia päästövähennyksiä mitataan yhdessä VTT:n kanssa BioSata-hankkeessa (siirryt toiseen palveluun).

– Samalla luodaan päästölaskenta- ja raportointimalli, kuinka paljon milläkin ajoneuvolla aiheutetaan hiilidioksi- tai typpioksidipäästöjä tai mitä tahansa muita haitallisia aineita. Eli saamme tietoa, kuinka paljon ilmasto hyötyy tästä, Aherva sanoo.

Kinkkurasvan lisäksi 30 muuta raaka-ainetta

Myös Porvoon kaupunki (siirryt toiseen palveluun) on siirtymässä kokonaan uusiutuvan dieselin käyttöön. Neste Oyj:n uusiutuvia tuotteita valmistetaan nimenomaan Porvoon Kilpilahdessa, jonne kierrätetyt joulunkinkun rasvatkin lopulta päätyvät.

Neste käyttää kinkkurasvan lisäksi noin 10:ntä muutakin raaka-ainetta uusiutuvien polttoaineidensa raaka-aineena. Niitä tuodaan myös laivalla maailmalta suoraan jalostamon omaan rantaan.

Eläinrasvojen pitää pysyä lämpiminä koko ajan, sillä kovettuessaan rasva jämähtää. Kilpilahdessa kahden uusiutuvan polttoaineiden tuotantolaitoksen ympärillä risteilevät putket onkin eristetty.

Nesteen uusiutuvaa dieseliä käytetään Helsinki-Vantaalla 30:ssa Finavian bussissa. Osaan busseista on koristeltu muun muassa joulupukilla tai suomalaisten olympiaurheilijoiden kuvilla. Mikko Koski / Yle

– Meille käyvät erilaiset rasvat ja öljyt raaka-aineeksi, koska ne ovat kemialtaan samanlaisia, triglyseriidejä. Olemme käyttäneet esimerkiksi teknistä maissiöljyä, joka on etanolituotannon jäännös. Se ei kelpaa syötäväksi, Nesteen tutkimus- ja kehitysjohtaja Petri Lehmus kertoo.

Joulukinkun suolaisuus voidaan poistaa jalostuksen aikana, vaikka korroosiota aiheuttava suola on yleensä "haaste" prosessissa.

Palmuöljyä ei käytetä enää Suomessa

Neste aikoo lisätä uusiutuvan dieselin, uusiutuvan lentopolttoaineen sekä biokemikaalien tuotantoa. Ei kuitenkaan Porvoossa vaan Singaporessa, yhtiö tiedotti (siirryt toiseen palveluun) viime viikolla.

Valintaan vaikutti muun muassa polttoaineiden kysyntä ja raaka-aineen saatavuus: Kaukoidässä on paljon enemmän kuluttajia kuin Euroopassa ja Singaporessa ollaan paljon lähempänä myös Malesian ja Indonesian palmuöljyviljelyksiä.

Porvoon jalostamolle kiisteltyä palmuöljyä (siirryt toiseen palveluun) ei enää tuoda. Kaukoidässä myös friteerataan paljon, ja sekin paistoöljy kelpaa hyvin uusiutuvan polttoaineen raaka-aineeksi.

Nesteen Porvoon jalostamo on aikamoinen putkiviidakko. Ne putket, joissa kulkee uusiutuvan dieselin raaka-ainetta, on eristetty, ettei esimerkiksi kinkkurasva jämähdä viilentyessään putkistoon. Erkki Ollikka / Neste

Yhtiö mietti uuden tuotantolinjan sijoituspaikaksi myös Yhdysvaltoja. Nesteen mukaan Kaliforniassa uusiutuvalle dieselille on kova kysyntä.

Uusi tuotantolinja tuplaa Singaporen jalostamon tuotannon. Nesteessä uskotaan siis uusiutuvan dieselin kilpailukykyyn, vaikka sähköautoista suorastaan vouhkataan nyt.

Nesteen arvion mukaan vuonna 2030 maailmanlaajuisesta autokannasta vain 10 prosenttia on sähköautoja. Eikä dieselkäyttöisten työkoneiden käytölle näy paljon vaihtoehtoja.

Nesteen tähteistä ja jätteistä tuottama uusiutuva diesel on ulkonäöltään kuin vettä. Aki Rask / Neste

Seuraavaksi Geneve ja Ikea?

Neste hamuaa samalla myös lentokoneiden polttoaineen toimittajaksi.

– Aloitamme ensi vuonna Geneven kansainväliselle lentokentälle uusiutuvan lentopolttoaineen toimitukset. Se on kalliimpaa kuin perinteinen kerosiini, mutta kyllä lentoyhtiöt haluavat osallistua hiilijalanjäljen pienentämiseen, Nesteen tutkimus- ja kehitysjohtaja Petri Lehmus uskoo.

Genevessä tavoitellaan ensi vuoden lopusta lähtien yhden prosentin vuotuista kulutusta uusiutuvalle lentopolttoaineelle.

Nesteen uusiutuvan dieselin ja uusiutuvan lentopolttoaineen etu on se, että niitä voi sekoittaa perinteisten fossiilisten polttoaineiden sekaan.

Neste haluaisi uusiutuvat polttoaineensa myös biopohjaisten muovien raaka-aineeksi. Yhtiö tavoittelee sitä, että vuoteen 2020 mennessä tuotannosta 20 prosenttia ei menisi enää tieliikenteeseen, vaan lentoliikenteeseen ja biomuoveihin.

– Olemme tehneet Ikean kanssa ensimmäisen onnistuneen kokeilun biomuoveista. Odotamme nyt mielenkiinnolla, milloin tehdään päätöksiä sen kaupallistamisesta, Nesteen tutkimus- ja kehitysjohtaja Petri Lehmus sanoo.

Helsinki-Vantaalla esimerkiksi myös maahuolintayhtiöt voivat tankata halutessaan uusiutuvaa dieseliä työkoneisiinsa. Geneven lentokentälle Neste ryhtyy toimittamaan myös uusiutuvaa lentopolttoainetta. Mikko Koski / Yle

Korjattu uutiseen klo 11.49 uusiutuvan dieselin raaka-aineiksi noin 10, kinkkurasvan lisäksi. Aikaisempi luku 30 tarkoitti aineita, joita on tutkittu raaka-aineen lähteeksi.