Asevelvollisuuslakia pehmennettiin kertausharjoitusten osalta 2007. Turvallisuustilanteen nopea muuttuminen on johtamassa tilanteeseen, että Suomi palaa osittain vanhaan käytäntöön.

Vuoden 2007 uudistuksessa asevelvollisuuslakiin tuli 3 kuukauden minimiaika. Käsky reserviläiselle kertausharjoituksiin osallistumisesta piti antaa 3 kuukautta ennen harjoitusta. Jatkossa reserviläiset voidaan valmiudenkohottamistarkoituksessa käskeä kertausharjoituksiin ilman minkäänlaista valmistautumisaikaa.

– Jokainen ymmärtää, että jos kertausharjoitus järjestetään valmiudellisista syistä, niin kolme kuukautta on pitkä aika, Ilta-Sanomille kerrottiin hallituslähteistä tänään.

Hallitus käsittelee lakiesitystä valtioneuvoston yleisistunnossa tänään.

Ilta-Sanomien tietojen mukaan hallituksen uudessa esityksessä pohjana on sama menettely, joka on EU:n keskinäisen avunantovelvoitteen laissa eli normaali sotilaskäskymenettely.

Lausuntokierroksessa muuttuivat kertausharjoitusten päätöksenteko, vapauttaminen ja pituus.

Vapautushakemus vasta palveluspaikassa

Vapautusta kertausharjoituksista voi hakea esimerkiksi perhesyyn tai liikkeenharjoittamisen takia, mutta jatkossa vapautushakemus jätetään palvelukseen astumisen yhteydessä. Aikaisemmin vapautusta ehti hakea kolmen kuukauden aikana ennen kertausharjoitusta. Toisin sanoen vapautuksen peruste ei ole este sille, että reserviläisen ei pitäisi asettua palvelukseen. Lakiesityksen luonnoksessa lähdettiin siitä, että vapautuksen kriteerit olisivat olleet samat kuin liikekannallepanossa, eli vapautusta ei myönnetä ollenkaan.

Kun tasavallan presidentti on päättänyt, että kertausharjoitus järjestetään, puolustusvoimat lähettää kertausharjoituskäskyt reserviläisille. Kun käsky tavoittaa reserviläisen, hänen pitää hakeutua välittömästi palveluspaikalle. Puolustusvoimat voi antaa käskyn kerrallaan 30 päiväksi. Lakiluonnoksessa ei 30 päivän rajoitetta ollut, mutta jos tilanne edellyttää, 30 päivää voidaan uusia.

Presidentti päättää

Lakiluonnoksessa esitettiin, että kun kyse olisi korkeintaan 25 000 reserviläisen kutsumisesta sotilaallisen valmiuden joustavan kohottamisen perusteella pidettävään kertausharjoitukseen, voisi päätöksen tehdä puolustusvoimain komentaja sotilaskäskyasia.

Jatkossa kertausasioissa tasavallan presidentti päättää ja puolustusvoiman komentaja esittää.­

Lakiluonnoksessa vasta yli 25 000 reserviläisen menevä harjoitus olisi ollut tasavallan presidentin päätettävissä. Ilta-Sanomien tietojen mukaan lausuntokierroksella aiheesta tuli runsaasti kritiikkiä. Niinpä lakiesityksessä on nyt, että tässäkin mennään EU:n keskinäisen avunantovelvoitteesta annetun laina eli normaalin sotilaskäskyasioiden päätöksentekomenettelyn mukaan. Tasavallan presidentti päättää, puolustusvoiman komentaja esittää, puolustusministerillä on velvollisuus olla läsnä ja lausua käsityksensä ja pääministerillä on oikeus olla läsnä ja lausua käsityksensä.

Näin ollen ylipäällikkö eli presidentti päättää ja valtioneuvosto tulee puolustusministerin ja mahdollisesti pääministerin myötä sidotuksi päätökseen, niin laissa ei tarvitse asettaa rajaa sille määrälle, mitä joukkoa päätös koskettaa. Päätöksentekijä eli presidentti voi käyttää harkintavaltaa, joten laissa ei tarvitse olla rajoitetta siihen, että määrä olisi enintään 25 000 reserviläistä.

Pakoilija on sotilaskarkuri

Kertausharjoituskäsky pitää hallintolain mukaan lähettää saatetodistuksella varustetulla kirjeellä tai julkaista yleisessä lehdessä. Jos kertausharjoitukseen käsketty reserviläinen ei ilmaannu paikalle, hänet julistetaan sotilaskarkuriksi.

Joustavan valmiuden kohottamistilanteessa tosiasiallinen käsky tulee reserviläiselle aika paljon myöhemmin kuin puhelinsoitto tai tekstiviesti, jolla jo ensimmäiset lähtevät liikkeelle.

Ilta-Sanomien tietojen mukaan joustoa löytyy. Jos joku on vaikkapa Thaimassa kahden viikon lomalla, niin käsky ei edellytä sitä, että loma pitäisi keskeyttää, koska saatetodistuksella varustettu käsky ei luonnollisestikaan ole saavuttanut lomailijaa.

Taloudellinen haitta korvataan

Jos sellainen, jolle vapautus myönnetään ja hänelle aiheutuu palvelukseen saapumisesta ja kertausharjoituksessa olosta taloudellista haittaa, niin korvaus määräytyy normaalin vahingonkorvauskäytännön mukaisesti eli valtio maksaa vahingonkorvausta taloudellisesta haitasta.

Vapautuksen perusteena voivat olla esimerkiksi perhesyyt tai toimiminen liikkeenharjoittajana. Esimerkiksi opiskelu ei ole syy.

Venäjä mainitaan nimeltä

Uudistuksen taustat on kerrottu julkisuudessa olleessa lakiluonnoksessa. Siinä itänaapuri Venäjä mainitaan nimeltä. ”Sotilaallista voimaa voidaan käyttää enenevästi osana muita voimankäytön välineitä ja yhdistelmiä tai sillä voidaan uhata epäsuorasti. Lähialuekysymyksissä on erityisesti otettava huomioon Venäjän kehitys ja toiminta alueellisena suurvaltana, joka pyrkii vahvistamaan asemaansa globaalina toimijana,” lakiluonnoksen perusteluissa todetaan.

­

Uudistusta perustellaan myös uhkakuvien laajenemisella. ”Sotilaallisen voimankäytön mahdollisuus säilyy ja vastaavasti sotilaallista puolustusta tarvitaan edelleen. Vaikuttamisen keinot monipuolistuvat ja puolustuksella tulee kyetä vastaamaan sekä perinteiseen sodankäyntiin että erilaisiin voimankäytön keinojen yhdistelmiin.”

Kertausharjoitusten järjestäminen ei ole ihan halpaa lystiä. Lakiluonnoksessa sanotaan, että hinta per kertaaja on168 euroa vuorokautta kohti, jolloin 25 000 reserviläisen osalta vuorokauden hinnaksi tulisi 4,2 miljoonaa euroa.

Puolustusministeriö pyysi lakiluonnoksesta lausunnon tasavallan presidentin kanslialta, valtioneuvoston kanslialta, valtiovarainministeriöltä, oikeusministeriöltä, sisäministeriöltä, puolustusvoimilta, rajavartiolaitokselta, Maanpuolustuskoulutusyhdistykseltä, Reserviläisliitolta, Reservin Aliupseerien Liitto ry:ltä, Suomen reserviupseeriliitolta, Elinkeinoelämän keskusliitolta, valtion työmarkkinalaitokselta, KT Kuntatyönantajilta sekä Kirkon työmarkkinalaitokselta.