Eettiset perustelut eivät paljon paina, kun lihansyöjät lappavat elintarvikkeita ruokakoriinsa. Syyllisyyttä he torjuvat tehokkaasti neljällä konstilla.

Tyypillisiä perusteluja lihansyönnille Se on luonnollista: "Ihminen on luontojaan lihansyöjä." Se on normaalia: "Minut on kasvatettu lihansyöjäksi." Se on tarpeellista: "Lihasta saa välttämättömiä ravintoaineita." Se on mukavaa: "Liha on hyvää." Lähde: Lancasterin yliopisto (siirryt toiseen palveluun)

Lihaa syövät ihmiset ajattelevat selvästi eri lailla kuin kasviksia kuluttavat toverinsa, osoittaa kansainvälinen tutkimus (siirryt toiseen palveluun). Erot näkyvät parhaiten suhtautumisessa eläimiin.

Opiskelijoilta ja aikuisilta kysyttiin Yhdysvalloissa, miksi heidän mielestään on sopivaa syödä lihaa. Kävi ilmi, että suurin osa lihansyöjistä järkeistää ruokavaliotaan neljällä tavalla: he uskovat lihansyönnin olevan luonnollista, normaalia, tarpeellista tai mukavaa. Myös yhdistelmät olivat mahdollisia.

Jopa yhdeksän kymmenestä perustelusta sopi johonkin mainituista neljästä vastausluokasta. Näistä suosituin oli, että lihansyönti on tarpeellista.

Tutkijat panivat merkille, että "neljän n:n" (natural, normal, necessary, nice) porukka esineellistää eläimiä kasvissyöjiä enemmän. Esineellistämisellä viitataan tässä yhteydessä taipumukseen vähätellä eläinten olemusta (siirryt toiseen palveluun) ajattelevina olentoina.

Verrattuna toisiin ihmisiin kyseinen ryhmä mieltää muita harvempien eläinlajien olevan sellaisia, että niiden kohtalosta tulisi olla huolissaan moraaliselta kannalta. Lisäksi he ovat muita taipuvaisempia sietämään sosiaalista epätasa-arvoa.

Neljän n:n vastauksia kertyi enemmän miehiltä kuin naisilta. Tuloksissa on huomioitu persoonallisuuden vaikutukset vastauksiin.

Lihansyöjät ovat sitoutuneita tapaansa – mutta eivät ylpeitä siitä

Tarkastelussa havaittiin useita muita piirteitä, jotka ovat tyypillisiä neljän n:n ryhmälle. Heidän ruokavalintojaan eivät yleensä ohjaile eettiset arvot, ja he ovat kasvissyöjiä vähemmän kiinnostuneita eläinten hyvinvoinnista. He ovat myös erittäin sitoutuneita lihansyöntiinsä.

Lisäksi neljän n:n ryhmä on muita vähemmän ylpeä ruokavaliostaan, mutta tuntee toisia lievempää syyllisyyttä lihansyönnistään. Tutkijoiden mukaan tämä on merkki siitä, että neljä n:ää toimivat vahvana puolustusmekanismina.

– Ihmisten suhtautuminen eläimiin on monimutkainen. Useimmat nauttivat eläinten seurasta, mutta jatkavat niiden syömistä. Ihmisillä on monia keinoja päästä yli tästä ilmeisestä ristiriidasta asenteessa ja käyttäytymisessä, sanoo tutkimusta johtanut tohtori Jared Piazza Lancasterin yliopistosta.

Tutkimuksen julkaisi Appetite-lehti (siirryt toiseen palveluun). Tuloksista uutisoi muun muassa Science Daily (siirryt toiseen palveluun).