Venäläiset väittivät liki kaksi kuukautta, ettei Suomeenkin kantautuneesta radioaktiivisesta saasteesta ollut mitään havaintoja heidän maaperällään - paitsi Suomen rajan lähellä Pietarissa.

Koko Euroopassa havaittiin syys-lokakuun vaihteessa ilmanäytteissä ruteniumin radioaktiivista isotooppia.

Ranskalaisviranomaiset arvioivat, että vuoto oli todennäköisesti peräisin Venäjältä.

Venäjä kiisti asian pitkään ja Rosatom väitti, ettei koko maassa Pietaria lukuunottamatta havaittu ruteniumia lainkaan.

Venäjä vahvisti uutistoimisto AFP:n mukaan maanantaina, että maassa mitattiin " äärimmäisen korkeita " määriä radioaktiivista rutenium-106:tta syyskuun lopulla. Asiasta kertoi ympäristöä ja saasteita tarkkaileva virasto Rosgidromet.

Korekein pitoisuus havaittiin mittausasemalla Argajashissa, joka sijaitsee Tsheljabinskin alueella Etelä-Uralilla. Säteily oli pahimmillaan 986-kertaisesti normaalia taustasäteilyä voimakkaampaa. Mittaukset tehtiin syyskuun 25. ja lokakuun 1. päivän välillä.

Venäläisviranomaiset eivät kertoneet mitään radioaktiivisen vuodon alkuperästä, mutta Argajashin mittausasema on noin 30 kilometrin päässä Majakista, jossa sijaitsee ydinjätteen käsittelylaitos.

Suomessa ruteniumpitoisuuksia havaittiin säteilyturvakeskuksen (STUK) mukaan ensimmäisen kerran 28. syyskuuta.

Ranskan säteilyturvallisuusviranomainen IRSN kertoi vajaat kaksi viikkoa sitten selvittäneensä, että koko Euroopassa syys-lokakuun vaihteessa havaittu rutenium oli todennäköisesti peräisin Etelä-Uralilta Venäjältä tai Kazakstanista. Todennäköisintä vuotopaikkaa kuvaavan IRSN:n julkaiseman kartan perusteella vuodon alkuperä oli Majakin seudulla 40-60 prosentin todennäköisyydellä.

IRSN sanoi myös, että vuoto oli todennäköisesti aiheutunut joko ydinpolttoaineen käsittelykeskuksesta tai radioaktiivisia aineita käyttävän lääketieteen alan laitoksesta. Myös satelliitin maahansyöksy oli mahdollinen, mutta tiettävästi yhtään ruteniumia sisältävää satelliittia ei syöksynyt noihin aikoihin maahan.

Euroopassa pitoisuudet eivät nousseet terveydelle tai ympäristölle haitallisiksi, mutta IRSN:n mukaan vastaavansuuruinen vuoto Ranskassa olisi aiheuttanut evakuoinnin usean kilometrin säteellä tapahtumapaikasta.

Majakin käsittelylaitos. Päiväämätön arkistokuva. AOP

Majakissa käsitellään käytettyä ydinpolttoainetta. Arkistokuva vuodelta 2003. AOP

Venäjä kiisti pitkään

Venäläisviranomaiset olivat IRSN:lle kiistäneet olleensa " tietoisia onnettomuudesta alueellaan " . Venäläisiltä meni siis liki kaksi kuukautta myöntää saasteet, eikä se ole vieläkään varsinaisesti myöntänyt olleensa vuodon lähde.

Venäjän valtion ydinvoimayhtiö Rosatom väitti vielä lokakuun puolivälissä, ettei " syyskuun 25. ja lokakuun 7. päivän välillä tehdyissä mittauksissa, mukaan lukien Etelä-Uralilla, havaittu jälkeäkään " ruteniumista. Ainoat havainnot tehtiin Rosatomin mukaan Pietarissa. Väite on räikeä valhe, mikä käy selvästi ilmi Rosgidrometin julkistamista tiedoista.

- Säteily kaikkien Venäjän ydininfrastruktuurin kohteiden ympärillä ovat normien mukaiset ja taustasäteilyn tasolla, Rosatom väitti.

Rosatom puuhaa parhaillaan suomalaisyhtiö Fennovoiman kanssa ydinvoimalaa Pyhäjoelle.

Venäjä ja Neuvostoliitto ovat aiemminkin salailleet säteilyonnettomuuksia, oli sitten kyse pienistä vaaratilanteista tai suurista onnettomuuksista.

Rutenium-106:tta ei esiinny luonnossa. Sitä käytetään hyödyksi esimerkiksi syöpähoidoissa.

Venäjän Greenpeace vaati maanantaina Rosatomia aloittamaan perinpohjaisen tutkimuksen Majakissa tapahtuneista välikohtauksista. Järjestö myös ilmoitti vaativan Venäjän syyttäjänvirastoa tutkimaan mahdollisen ydinonnettomuuden peittely-yrityksen.