Monissa pienissä ja keskisuurissa kunnissa kouluväkivaltaan suhtaudutaan vielä leväperäisesti, Opettajien ammattijärjestö OAJ kertoo Iltalehdelle.

Kaikissa suurissa kunnissa on ollut vain muutaman vuoden ajan seurantajärjestelmät opetusalan väkivaltatilanteisiin. Arkistokuva. JENNI GÄSTGIVAR

- Kunnissa kuten Helsingissä tätä ongelmaa vähätellään. Monissa kunnissa ei ole edes kunnollista seurantajärjestelmää, OAJ:n työelämäasiantuntija Riina Länsikallio sanoo.

Hänen mukaansa esimerkiksi rehtorien mahdollisuuksia puuttua väkivaltaan ja uhkailuun pitäisi parantaa.

- Määräaikainen erottaminen on paremmin mahdollista ammatillisessa koulutuksessa kuin peruskoulussa. Perusopetuslakia tulisi täsmentää tältä osin.

Perusopetuslain mukaan oppilaalta voidaan evätä opetus loppupäiväksi.

- Ongelma on myös oppilashuoltolaki, jonka pohjalta oppilas voi kieltäytyä avusta.

Länsikallio on järkyttynyt Iltalehden torstaina uutisoimista Kauhavan ja Nokian tapauksista.

- Nämä on estettävä ennalta, mutta meillä on edelleen asenneongelma. Riskeistä on puhuttu monta vuotta ja kunnissa opetus pitäisi organisoida uudelleen.

Länsikallio viittaa erityisopetukseen ja pienempiin ryhmäkokoihin. Hyvissä kunnissa on pieniä, 5-7 oppilaan ryhmiä.

- Sairaalakouluja on purettu ja nuorten pitäisi saada paremmin mielenterveyspalveluja.

Kauhavalla yläluokkalainen vei puukon kouluun. Länsikallio ei silti pidä esimerkiksi metallinpaljastimia järkevinä.

- Ei ole järkevää. Vaara- ja uhkatilanteista pitää ilmoittaa. Nyt seurantajärjestelmät ovat alikäytöllä.

Länsikallion mukaan suurista kunnista Espoo on hoitanut seurannan ja ilmoittamisen parhaiten koko Suomessa.

- Helsingissä järjestelmä on ollut raskas.

Joka kymmenes kokee väkivaltaa

Vuonna 2015 toteutetun työolobarometrin perusteella noin joka kymmenes (9 prosenttia) opettaja kokee väkivaltaa työssään. Perusopetuksen opettajista väkivallasta raportoi 12 prosenttia opettajista.

- Yleensä nämä ovat oppilaiden aiheuttamia väkivaltatilanteita, Länsikallio kertoo.

Väkivaltatilanteet ovat yleensä tavaroiden heittelyä, mutta OAJ:lla on tiedossa myös yksi tuore tapaus, jossa yläkoululainen on lyönyt opettajaa nyrkillä niskaan.

- En halua kertoa tarkemmin, mutta kyse ei ole suuresta kaupungista.

Barometrin mukaan joka kolmas peruskoulun opettaja oli kokenut kiusaamista oppilaiden taholta.

Keväällä 2017 julkaistun OAJ:n kiusaamiskyselyn mukaan 90 prosenttia peruskoulun yläkoulun opettajista kertoi puuttuneensa oppilaiden välisisen kiusaamisen syyslukukauden aikana 2016. Keskimäärin yksi opettaja oli kohdannut kymmenen kiusaamistapausta syyslukukauden aikana.

Myös maahanmuutto näkyy opettajien arjessa. Länsikallion mukaan maahanmuuttajien määrä kouluissa on kasvanut syksyn 2015 jälkeen.

- Opettajat huomasivat vuonna 2016, että osa maahanmuuttajista ei ollut peruskouluikäisiä.

Täsmennys klo 22.20: Täsmennetty kuvatekstiin, että suurissa kunnissa on seurantajärjestelmiä, jotka ovat olleet käytössä vasta muutaman vuoden ajan. Täsmennetty myös Länsikallion sitaattia jutun lopussa: opettajat huomasivat, että vain osa maahanmuuttajista ei ollut peruskouluikäisiä.

Oikaisu klo 23.10: Oikaistu alaotsikon jälkeen kerrottuja lukuja työolobarometrista ja eritelty, että osa tuloksista oli peräisin keväällä 2017 julkaistusta OAJ:n kiusaamiskyselystä.