Hallitus suunnittelee kokeilua, jossa työnteko sallittaisiin jo ensimmäisen kolmen kuukauden aikana hakemuksen jättämisestä.

"Tästä keskustellaan nyt poliittisella tasolla paljon. Turvapaikanhakijoille haluttaisiin tuoda jo alkuvaiheeseen aktiivista toimintaa. Passiivista olemista vastaanottokeskuksissa halutaan välttää", sanoo oikeus- ja työministeri Jari Lindströmin (ps.) erityisavustaja Sakari Puisto.

Tällä hetkellä työnteko on mahdollista kolmen kuukauden jälkeen, jos hakijalla on henkilöllisyyspaperit. Ellei papereita ole, työnteko-oikeutta on odotettava puoli vuotta.

Puiston mukaan kokeilulle löytyy hallituksesta vahvaa tukea, mutta kokeilun yksityiskohdat ovat vielä auki. Toinen vaihtoehto olisi laskea heti pysyvästi nykyisiä karenssiaikoja.

Elinkeinoministeri Olli Rehn (kesk.) sanoi Ylelle keskiviikkona, että sopiva karenssiaika työnteko-oikeuteen voisi olla yksi kuukausi. Sisäministeri Petteri Orpo (kok.) oli perjantaina turvapaikanhakijoiden työnteon karenssista vähäsanainen. Hän sanoi, että asia on ollut hallituksessa esillä ja hallitus selvittää asiaa.

Turvapaikanhakijat ovat työllistyneet Suomessa esimerkiksi siivoojiksi tai varasto- ja ravintola-alan töihin. Sisäministeriön uusimman arvion mukaan Suomeen saapuu tänä vuonna yhteensä noin 50 000 turvapaikanhakijaa.

EU-maiden käytännöt vaihtelevat

Työnteko-oikeudessa on merkittäviä eroja EU-maiden välillä. Käytännöt vaikuttavat siihen, mitkä maat houkuttelevat eniten tulijoita.

Karenssiajat johtuvat siitä, että monet maat pitävät välitöntä työnteko-oikeutta vetotekijänä, joka houkuttelee maihin yhä enemmän perusteettomia turvapaikkahakemuksia.

Nopea työllistyminen on usein käytännössä vaikeaa muun muassa kieliongelmien ja käsittelyruuhkien takia.

EU:lla on periaatteessa yhteinen turvapaikkapolitiikka, jolla pyritään takaamaan hakijoille yhtäläinen kohtelu kuten riittävä suoja ja perustarpeet prosessin aikana. Käytännössä sääntöjen noudattaminen on puutteellista ja niissä on paljon kansallista harkintavaltaa.

Jäsenmaat voivat päättää kansallisesti turvapaikanhakijoiden työnteko-oikeudesta ja sosiaalietuuksien tasosta. EU-lainsäädännön mukaan turvapaikanhakijoiden tulisi kuitenkin saada oikeus työntekoon viimeistään yhdeksän kuukauden jälkeen hakemuksen jättämisestä.

Joissakin jäsenmaissa työskentelyluvan saa silti edelleen vasta 12 kuukauden jälkeen.

"Lainsäädäntöä on muutettu vastikään ja takaraja sen soveltamiseen oli tämän vuoden heinäkuussa", komissiolähteistä kerrotaan STT:lle.

Komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker kannattaa turvapaikanhakijoille välitöntä työnteko-oikeutta jo ensimmäisestä päivästä lähtien.