Huumekauppa ja väkivaltainen velkojen perintä pyörittävät rikollisjengejä.

Useita Helsingin poliisin yksikköjä oli varmistamassa tiistaiaamuna alkanutta operaatiota Bandidos-kerhoon Kyläsaaressa. HEIKKI SAUKKOMAA / LEHTIKUVA

Pelkkä jengitoimintaan osallistuminen voi johtaa tuomioon. JOHN PALMÉN

Myös harmaa rakennusbisnes kanavoi kaivattua lisätuloa liivimiesten toimintaan.

Rikollisryhmittymiin arvioidaan Suomessa kuuluvan noin tuhat henkilöä. Valtaosa joukosta kuuluu kolmeen suureen moottoripyöräjengiin, niiden alajärjestöihin sekä pelkkään rikolliseen toimintaan profiloituneeseen United Brotherhoodiin (UB).

Poliisin arvio perustuu sen omaan tiedusteluun, jossa henkilöt on tunnistettu. Tarkkaa lukumäärää on mahdoton antaa, koska tilanne elää koko ajan.

– Aika moni kärsii parhaillaan vapausrangaistusta, sanoo rikostarkastaja Ari Karvonen Keskusrikospoliisin järjestäytyneen rikollisuuden torjuntalinjalta.

Selvä työnjako

Poliisin arvion mukaan suurin rikollisista liivijengeistä on Bandidos alaryhmittymineen. Cannonball ja Helvetin enkelit ovat jäsenistöltään lähellä toisiaan. Niiden jälkeen tulee UB.

Jengit ovat olleet jo vuosia sovussa keskenään. Välienselvittelyt liittyvät lähinnä niiden sisäisiin kiistoihin.

Näkyvä ja laillinen bisnes, kuten eräät tatuointifirmat, ovat vain osa jengien liiketoimintaa. Iso raha tulee täysin näkymättömästä bisneksestä, josta merkittävin on huumekauppa.

– Venäläiset ja venäjää puhuvat virolaiset hoitavat salakuljetuksen ja maahantuonnin. Jakelu on lähinnä kotimaisten organisaatioiden käsissä, Karvonen kiteyttää.

Huumeet olivat myös tiistaiaamuna alkaneen ison euroopanlaajuisen operaation taustalla, kun poliisi iski jengitiloihin paitsi Suomessa myös Hollannissa ja Saksassa.

Miljardibisnes

Euroopan komission rahoittaman tuoreen tutkimuksen mukaan laittomien markkinoiden suuruus EU:n alueella on jopa 110 miljardia euroa vuodessa. Suomen osuus tuosta on arvioitu miljardiksi euroksi.

– Järjestäytyneellä rikollisuudella on siinä suuri osuus, sanoo Poliisiammattikorkeakoulun erikoistutkija Jarmo Houtsonen.

Tutkimuksen mukaan Suomen järjestäytyneellä rikollisuudella on kytköksiä myös lailliselta näyttävään rakennus- ja remonttibisnekseen, siivousalalle, ravintoloihin, turvapalveluihin ja jopa autokauppaan.

Yksi jengeihin liittyvistä merkittävistä tulonlähteistä on väkivaltainen velanperintä eli kiristys.

– Voi olla kyse täysin tekaistusta velasta tai ihan pikkusummasta, jossa jengi ryhtyy perimään jonkun saatavia, sanoo viimeksi alkuvuodesta Cannonballin ja UB:n kiristysvyyhdin tutkintaa johtanut rikoskomisario Jukka Larkio Helsingin poliisista.

– Kun velallinen sitten maksaa, pian tullaan takaisin ja vaaditaankin huomattavasti isompaa summaa. Uhri lypsetään kuiviin vaikka tämän puolisoa tai perhettä uhkaamalla. Suoranainen väkivaltakaan ei ole kovin harvinaista, Larkio sanoo.

Ei sattumalta

Jengin uhriksi ei yleensä jouduta sattumalta. Kiristyksen kohde on usein itsekin ”poliisin tuttu”. Tavallinen kansalainen joutuu vain satunnaisesti tekemisiin jengiläisten kanssa, eikä näitä pidetä suoranaisena uhkana sivullisille.

– Riski voi syntyä esimerkiksi jos sivullinen alkaa aukoa suutaan jengiläiselle. Siinä voi tulla siipeen, rikostarkastaja Ari Karvonen sanoo.

Jengitoiminta voi johtaa tuomioon

Pelkkä osallistuminen jengitoimintaan on jo johtanut useisiin tuomioihin.

Tuoreimmat tuomiot antoi Helsingin käräjäoikeus tämän vuoden maaliskuussa, kun se tuomitsi neljä Cannonball MC:n johtoon kuulunutta miestä järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaan osallistumisesta.

Sekä jengiläiset että syyttäjä ovat valittaneet tuomiosta hovioikeuteen.

Ensimmäiset tuomiot kyseisen pykälän perusteella annettiin Savon Sanomien mukaan kuitenkin jo viime kesänä Pohjois-Savon käräjäoikeudessa. Lehden mukaan runsaan vuoden sisällä on lisäksi parikymmentä jengiläistä saanut taustansa vuoksi kovemman tuomion huume- ja väkivaltarikoksista.

Rikollisjärjestöksi luokiteltuun ryhmittymään kuuluminen on selkeimmin johtanut rangaistusten koventamisiin velanperimisissä, joissa jengitunnusten käyttö on ollut merkittävä osa uhkailua.

Jengipykälän käyttö on vaihdellut suuresti, sillä jokaisessa tapauksessa on erikseen arvioitava, onko rikos tehty jengin ”nimissä” vai onko kyse jäsenen yksittäisestä teosta.