Pääministeri Juha Sipilä (kesk) otti voimakkaasti kantaa valmisteilla olevan tiedustelulain puolesta suurlähettiläskokouksessa pitämässään puheessaan.

Sipilä viittasi Turun tapahtumiin ja kiirehti tiedustelulain viemistä eduskuntaan.

”Emme voi jatkaa niin, että saamme tietoja mahdollisesti kansalaistemme turvallisuuden kannalta vaarallisista henkilöistä ulkomailta, mutta emme pysty riittävällä tavalla ja ajoissa itse henkilöitä tutkimaan”, Sipilä sanoi.

Pääministeri Sipilä tuskin oli lukenut suojelupoliisin tiedotetta Turun iskusta. Siinä myönnettiin viranomaisten saaneen jo alkuvuodesta 2017 vihjeen Turun puukotuksista epäillystä miehestä. Vihje tuli Lounais-Suomen poliisille, joka oli välittänyt tiedon Supolle.

Perustelut tiedustelulain ”kiirehtimiselle” ovat olleet poliittisessa puheessa samanlaiset jo hyvän tovin. Kaikilla muillakin on tiedustelulaki, Suomi ei voi olla muiden maiden tiedustelun varassa, on jankutettu.

Sipilän lisäksi tiedustelulain etenemistä eduskunnan päätettäväksi ovat hoputtaneet tasavallan presidentti Sauli Niinistö, sisäministeri Paula Risikko (kok), puolustusministeri Jussi Niinistö (uv) ja muun muassa puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Ilkka Kanerva (kok).

Ainut hallituksessa istuva poliitikko, joka on hieman laittanut kiireelle suitsia, on oikeusministeri Antti Häkkänen (kok).

Myöskään perustuslakivaliokunta ei ole suositellut, että tiedustelulain edellyttämät muutokset perustuslakiin tehtäisiin nopeutetusti jo tällä vaalikaudella. Se vaatisi eduskunnassa viiden kuudesosan enemmistöä.

Tiedustelulakia on valmisteltu jo vuodesta 2013 alkaen. Iso lakikokonaisuus saapui lausuntokierrokselta kesällä 2017, ja siitä tehdään yhteenveto vielä elokuun 2017 aikana.

Sipilän hallituksella ei siis ole vielä valmista lakiesitystä tiedustelulaista. Tavoitteena on saada esitys eduskunnan käsiteltäväksi syysistuntokaudella 2017.

Lähes kaikki poliitikot ja asiantuntijat ovat yksimielisiä siitä, että uusi tiedustelulaki tarvitaan.

Siitä puolestaan on hyvin erilaiset näkemykset asiantuntijoiden ja poliitikkojen kesken, mitä tiedustelulailla voidaan saavuttaa. Millaisia väkivaltatekoja se voi estää? Olisiko Turun tapaus voitu estää tiedustelulailla?

Esimerkiksi pääministeri Sipilä viittasi Turun tapahtumiin ja käytti sitä myös perusteluna laajemmalle tulkinnalle tiedustelulaista.

”Turun tapahtumien jälkeen asian pitäisi olla myös perustuslain näkökulmasta selvä: oikeus elämään on yksityisyyden suojaa korkeampi perusoikeus”, Sipilä sanoi suurlähettiläspäivillä.

Tiedustelulaissa Supo ja puolustusvoimat saisivat käyttöönsä tiedonhankintakeinoja, joita voi kohdistaa useisiin ihmisiin ilman rikosepäilyä.

Toiminta voisi johtaa siihen, että tavalliset ihmiset eivät uskaltaisi puhua esimerkiksi terrorismista jokapäiväisessä viestittelyssään verkon eri palveluissa.

Tiedustelulakia onkin kritisoitu etenkin yksityisyydensuojan näkökulmasta. Lain vaikutusta terroritekojen estämiseen pidetään jokseenkin kyseenalaisena.

Laki varmasti estää jotakin, mutta missä mittakaavassa? Onko tiedustelulaki oikea keino estää tehokkaasti esimerkiksi terrori-iskuja?

Esimerkiksi Ruotsissa on ollut jo vuosia tiedustelutoimintaa. Ruotsalaiset panostavat vuositasolla noin 100 miljoonaa euroa tiedusteluunsa.

Silti se ei ole estänyt terroritekoja. Ruotsalaiset viranomaiset olivat saaneet vihiä Tukholman terrori-iskun tekijästä, mutta tieto uhkasta ei kuitenkaan johtanut jatkotoimiin.

Myös Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA varoitti Espanjan viranomaisia jo kaksi kuukautta sitten, että Barcelonan turistikatu La Rambla olisi terrori-iskun kohteena.

Nämä esimerkit eivät tietenkään poista sitä tosiasiaa, että joitakin iskuja hyvällä tiedustelulla on voitu estää. Jo nykyiset resurssit riittävät monien mielestä riittävään uhan torjuntaan, sillä esimerkiksi Supolla on oikeus toteuttaa tiedustelua. Sen budjetti on vuositasolla noin 25 miljoonaa euroa.

Snowden: Tehoton ja kallis laki.

Keväällä 2016 tietovuotaja Edward Snowden otti kantaa Suomen tiedustelulain valmisteluun Suomessa järjestetyssä tapahtumassa, videoyhteyden välityksellä.

Snowdenin mielestä laki johtaa todennäköisesti hyödyttömään ja kalliiseen valvontaorganisaatioon, vaikka sen alkuperäinen idea olisikin hyvä.

Snowden muistutti, että Yhdysvaltain käyttämät miljardipanostukset tiedusteluun ovat olleet terrori-iskujen estämisen kannalta tehottomia.

Käynnissä oleva poliittinen keskustelu tiedustelulain pikaisesta käyttöönotosta saattaakin pahimmillaan johtaa kansalaisten oikeuksien heikkenemiseen ja valtion menojen kasvuun.

Nyt suunniteltu tiedustelulaki maksaisi vuositasolla noin 20 miljoonaa euroa. Se ei ole iso raha valtion budjetissa, mutta kasvavan paineen alla summaa voidaan vaatia kaksin- jopa kolminkertaiseksi. Vain pelko on rajana.