Susista tulee todennäköisesti yksi kunnallisvaalien teemoista monissa kunnissa. Lähellä ihmisasutusta liikkuvat sudet nostavat tunnekuohuja eri puolilla maata, vaikka susien määrä on nyt pienempi kuin esimerkiksi vuosikymmen sitten. Viime talvena kaikista Suomen susista metsästettiin ja muuten kuoli noin kolmannes.

Esimerkiksi Kontiolahdella Pohjois-Karjalassa sudet ovat kuumentaneet tunteita vuosia. Joulukuun puolivälissä kontiolahtelainen kansanedustaja Pentti Oinonen (ps) ehdotti Karjalaisen kolumnissa, että venäläisille susien metsästäjille maksettaisiin tapporahaa. Hän pelkää susien invaasiota Venäjältä Suomeen.

”Venäjän Karjalassa on arvioitu olevan 400–500 sutta, joten niiden maahanmuutto Venäjältä Suomen puolelle tulee lisääntymään, jollei siihen nyt puututa”, Oinonen kirjoitti.

Oinonen ei myönnä kirjoitusta vaalikampanjan lähtölaukaukseksi. Hän sanoo Suomen Kuvalehdelle, ettei ole vielä päättänyt, asettuuko ehdolle kevään vaaleissa.

Oinonen muutti Kontiolahdelle puolitoista vuotta sitten Kuopiosta. Hän on tehnyt aiemmin menestyksekästä uraa valtakunnan politiikassa ja istunut takavuosina myös Rautavaaran kunnanvaltuustossa. Vuoden 2012 kuntavaaleissa kolmannen kauden kansanedustaja ei ollut ehdolla.

Kontiolahdella esimerkiksi raportoitiin jo vuonna 2014 niin sanotuista häirikkösusista, ja vuonna 2015 poikkeusluvalla kaadetusta sudesta löydettiin salametsästyksen merkkejä. Viime syksynä paikkakunnalla karkotettiin asutuksen lähelle tulleita susia.

Oinonen vaati jo aiemmin vuonna 2016 suurempia sudenkaatomääriä ja epäili virallisia arvioita susien määrästä Suomessa. Helmikuussa 2016 Kari Kulmala (ps), Oinosen kansanedustajakollega Rääkkylästä, Kontiolahden tuntumasta, vaati susien määrän puolittamista.

Ohjelmassa kerrottiin, että Ylä-Savon metsät ovat Bermudan kolmio, johon susia katoaa.

Ylä-Savossa Vieremällä ja Rautavaaralla susikeskustelu ryöpsähti pintaan, kun Yle esitti viime marraskuussa Katoava pohjola -sarjan susista ja salametsästyksestä kertovan jakson.

Ohjelman nokkamies, luontokuvaaja-toimittaja Kimmo Ohtonen haastatteli jaksossa ylikomisario Harri-Pekka Pohjolaista, jonka mukaan salametsästys on Ylä-Savossa arkipäivää. Samassa ohjelmassa Riistanhoitoyhdistyksen puheenjohtaja Pekka Julkunen kummasteli, miksi salametsästystapauksia ei ole tullut esille, jos niitä kerran on.

Ohjelmassa myös kerrottiin, että Ylä-Savon salametsästäjät ovat poikkeuksellisen pahapäisiä ja alueen metsät ovat Bermudan kolmio, johon susia katoaa mystisesti.

Seurauksena oli runsaasti polemiikkia, ja Ohtonen on kertonut saaneensa ohjelman takia tappouhkauksia.

Pohjois-Pohjanmaalla sudet ovat niin ikään hermostuttaneet. Yle kertoi 2015 susien hyökkäyksistä karjan ja lampaiden kimppuun Sievissä. Siellä kaadettiinkin yksi susi luvallisesti.

Toinen tapettiin luvan kanssa samalla seudulla Kärsämäellä, missä susien oli havaittu käyneen karjan kimppuun. Näin kerrottiin tapahtuneen myös naapurikunnassa Haapavedellä.

Viime syksynä kahta susilupaa anottiin samalle seudulle Kalajoelle, mutta Riistakeskus ei myöntänyt lupia. Ylen mukaan alueella on liikkunut tiettävästi viiden suden lauma.

Mikko Alatalo teki laulun, jossa puolustaa maaseudun väkeä susilta ja virkamiehiltä.

keski-pohjanmaalla Perhossa salametsästystapaus kuohutti 2013. Kunta sijaitsee jonkin verran etelään Sievistä ja Kärsämäestä. Perhossa 12 metsästäjää kaatoi kolme eläintä, joita väitettiin koirasusiksi.

Lopulta, pitkällisten todisteluiden päätteeksi, käräjäoikeus totesi, että eläimet olivat olleet susia, eivät koirasusia. Metsästäjille rapsahti kovat tuomiot, ehdollista vankeutta törkeästä metsästysrikoksesta sekä pitkä metsästyskielto. Tuomio pysyi myös hovioikeudessa.

Keskustan kansanedustaja Mikko Alatalo puuttui asiaan tekemällä ja esittämällä medialle laulun, jossa puolustaa maaseudun väkeä susilta ja virkamiehiltä.

Perussuomalaiset kansanedustajat Pentti Kettunen ja Ville Vähämäki vastustivat vuonna 2014 hallituksen esittämää omavastuuta petokorvauksiin. Kajaanilainen Kettunen putosi eduskunnasta 2015, Vähämäki on edelleen kansanedustaja. Hän on kotoisin Perhon naapurikunnasta Vimpelistä.

Kainuussa sudet ovat puhuttaneet kunnallispolitiikassa. Syksyllä 2014 laadittiin aloite susien vapaasta metsästysoikeudesta. Sen allekirjoittivat ainakin sotkamolainen kansanedustaja Timo Korhonen (kesk) ja kajaanilainen, sittemmin eduskunnasta pois jäänyt Raimo Piirainen (sd).

Samana vuonna Sotkamon ja Kuhmon valtuustot vaativat yhteisaloitteessa nopeampia poikkeuslupia häirikkösusille.

Aloite luovutettiin tuolloiselle maa- ja metsätalousministerille Petteri Orpolle (kok), joka tuki sitä sanomalla, että ”ei kuulu tämän päivän Suomeen, että lapsi pitää pedon vuoksi kuskata kouluun”. Orpo nousi sittemmin kokoomuksen puheenjohtajaksi ja on nyt valtiovarainministeri.

Aloitteen luovuttivat Orpolle Sotkamon kunnanvaltuuston puheenjohtaja Anne Lukkari (kesk) ja Kuhmon petotyöryhmän puheenjohtaja Mikko Polvinen (ps).

Varsinais-suomessa Nousiaisissa kohistiin muutama vuosi sitten taajamasusista. Sittemmin tilanne rauhoittui – mutta keväällä 2015 kerrottiin lisääntyneistä susihavainnoista.

Lokakuussa 2016 Turun Sanomat kertoi susien kaataneen peuran koulun lähellä Nousiaisissa.

Varsinais-Suomen Mynämäellä susien aiheuttamasta ”kärsimisestä” on puhunut muun muassa keskustan entinen kansanedustaja Timo Kaunisto.

Kiukkua aiheutti pari vuotta sitten esimerkiksi se, että maaseudulla on vaikeampi saada lupia pihapiiriin tulevien susien kaatamiseksi kuin Turussa.

Susi on tappanut Suomessa ihmisen viimeksi 1880-luvulla, karhu vielä 1900-luvun lopulla.

Susien ympärillä on vellonut kiivas keskustelu lähes koko 2000-luvun.

Susi on luokiteltu Suomessa erittäin uhanalaiseksi, ja EU:kin edellyttää sen suojelemista. Taajamiin tulevat sudet on turvallisuussyistä Suomessa perinteisesti poistettu, siis ammuttu.

Susi on Suomessa myös vainottu ja vihattu peto. Siihen suhtaudutaan tutkimusten mukaan huomattavasti kielteisemmin kuin muihin suurpetoihin, vaikka susi on tappanut Suomessa ihmisen viimeksi 1880-luvulla ja esimerkiksi karhu vielä 1900-luvun lopullakin.

Vielä takavuosina oli kiistanalaista, onko Suomessa ylipäänsä lainkaan susien salametsästystä. Nykyisin susilupia hallinnoiva maa- ja metsätalousministeriökin (MMM) lähtee lupalaskelmissaan siitä, että luvatonta metsästystä tapahtuu.

Vuosina 2015–2016 Suomessa kokeiltiin suden kannanhoidollista metsästystä.

Kokeilun ensimmäisenä vuonna susia kaadettiin kannanhoidollisin perustein 17. Kun mukaan lasketaan karjaa hätyytelleet ja poikkeusluvin ammutut sudet sekä muutoin kuolleet yksilöt, poistuma oli yhteensä 42 sutta ja suosien kokonaismäärä kasvoi hieman.

Seuraavana vuonna tilanne riistäytyi käsistä, kun kannanhoidollisin perustein tapettiin 43 sutta ja kokonaispoistuma oli 78 sutta. Määrä oli noin kolmannes Suomen koko kannasta. Luonnonvarakeskuksen mukaan Suomessa oli 2016 helmikuun lopussa 200–235 sutta.

Metsästyksen seurauksena susien määrä kääntyi laskuun. Lokakuussa MMM käytännössä myönsi tiedotteessaan, että kannanhoidollinen metsästys ei metsästyskaudella 2016 onnistunut.

Ongelma oli suuren kokonaispoistuman lisäksi se, että kannanhoidollisesti kaadetuista 43 sudesta peräti puolet oli laumojen johtajia, alfasusia, vaikka jahtien oli määrä kohdistua nuoriin susiyksilöihin.

Alfojen ampuminen johtaa laumojen hajoamiseen ja käytännössä konflikteihin, koska yksinäiset sudet eivät pysty kaatamaan hirviä, luontaisia saaliseläimiään, vaan siihen tarvitaan koko laumaa. Tämän vuoksi yksinäiset sudet joutuvat etsimään ravintoa muualta ja päätyvät esimerkiksi pihapiireihin tai karjaa hätyyttämään.

Luonnonsuojelijat haluaisivat mukaan päättämään, onko susi tapettava.

Joskus kokonaiset susilaumat erikoistuvat liikkumaan taajamien lähellä. Suomessa vallitsee kohtuullisen suuri yksimielisyys siitä, että tällaiset laumat pitää poistaa. Tätä mieltä ollaan myös suurimmassa luontojärjestössä, Suomen luonnonsuojeluliitossa.

”Selvien häirikkösusien poistamista emme ole vastustaneet. Tämä koskee siis tapauksia, joissa suden kaato on tapahtunut perustellusti, viranomaisten toimesta”, sanoo Matti Nieminen, luonnonsuojeluliiton viestintäpäällikkö.

Järjestön nettisivuilla vaadittiin äskettäin blogikirjoituksessa, että syrjäseuduilla perustettaisiin hälytysryhmiä, joissa poliisin lisäksi olisi edustus riistanhoitoyhdistyksestä ja luontojärjestöstä. Hälytysryhmä arvioisi, täytyykö susi tappaa vai vaikkapa karkottaa. Jos luonnonsuojelijat olisivat mukana, poliisi saisi apua esimerkiksi laittomien houkuttimien ja haaskojen kartoittamiseen.

”Varmasti tähän liittyy erilaisia epäluuloja, että oikein asetellulla syötillä voisi saada suden pihapiiriin ammuttavaksi”, Nieminen muotoilee. ”Muuten meidän linja on, että susia on pyydetty liikaa. Ongelmasusien poistopäätöksissä soisi kuultavan laajemmin eri tahoja.”

Niemisen mukaan sudella on koko Skandinaviassa aika vaikeata. Hän pitää kansanedustaja Pentti Oinosen ehdotusta venäläisten metsästäjien palkkaamisesta röyhkeänä ja moraalittomana.

Suomen luonnonsuojeluliitto on ollut sitä mieltä, että Suomessa pitäisi olla noin 400 sutta, jotta kanta olisi geneettisesti kestävä. Toinen luontojärjestö WWF pitää susipolitiikan suuntaa oikeana, vaikkakin järjestön mielestä susia kaadetaan nykyisellään liikaa.

Metsästäjäliitto puolestaan on ollut sitä mieltä, että susia on liikaa.

Ihmisen ja suden rinnakkaiselon ongelmia on ratkottu äänipanoksilla ja aidoilla.

Äskettäin susikeskustelussa nähtiin uusi liikahdus, kun MMM esitti, että susia pitää voida metsästää myös niin sanotuin sosiaalisin perustein. Tämä tarkoittaa, että susia pitää voida ampua siellä, missä niitä on eniten. Näin paineet salametsästykseen vähenisivät ja ihmisen ja suden rinnakkainelo helpottuisi.

Kuluvalla metsästyskaudella susien kokonaispoistuman katto on 53 sutta. Luvussa ovat mukana kaikki luvallisesti ammutut ja muuten kuolleet sudet. Näin susia metsästetään käytännössä noin puolet viimevuotisesta määrästä.

Ihmisen ja suden rinnakkaiselon ongelmia on koetettu ratkaista monin muinkin keinoin.

Hämeenlinnan Rengossa on ainakin vuoden verran liikkunut susilauma, jota päätettiin viime vuoden lopulla pelotella etäämmäs asutuksesta koirien ja aseiden avulla.

Ylivieskassa susia on onnistuneesti karkotettu pihapiiristä äänipanoksin.

Susiaitoja on pystytetty entistä enemmän ainakin Varsinais-Suomessa. Susien aiheuttamat vahingot ovat vähentyneet, vaikka susien määrä on pysynyt ennallaan. Aitojen toivotaan lieventävän asenteita ja suojaavan näin lampaiden lisäksi myös susia.

Susien kaatolupien hakuaika alkoi joulun alla, ja Suomen riistakeskus aloitti hakemusten käsittelyn heti tammikuun alussa. Tilanne päivittyy koko ajan. Julkisuudessa on kerrottu esimerkiksi se, että Satakuntaan ei ollut heti hakuajan alussa haettu yhtään kaatolupaa.

Kerro, miten susikeskustelu näkyy kuntavaalikampanjoinnissa omalla seudullasi. Klikkaa KuntaLeaks-kartasta kuntaa, jonka tilanteesta haluat kertoa.

Juttu on julkaistu 4.1.2017 kello 18.32, ja sitä on päivitetty kello 20.54: Täsmennetty jutun alkuun, että sudet vähenivät sekä metsästyksen että muiden kuolemien takia.