Perussuomalaiset ovat eduskunnan liberaalein ryhmä, jos vapaamielisyyttä mitataan suhtautumisella alkoholin rajoituksiin. Vain kaksi kansanedustajaa perussuomalaisten ryhmästä ei kannattanut erittäin vahvan, 8,5 %:n oluen, siiderin ja lonkeron myynnin siirtämistä Alkosta ruokakauppojen hyllyille.

Ryhmän muut kansanedustajat haluavat laajentaa myös väkevien juomien saatavuutta aamuseitsemästä yhteentoista illalla.

Kokoomuksessa linjausta kiiteltiin tuoreeltaan.

– Näiden tavoitteiden varassa on hyvä lähteä jatkoneuvotteluihin puolueiden ministeriryhmien kesken, kokoomuksen kansanedustaja Jaana Pelkonen sanoi.

Arvokonservatiiveiksi itsensä luokitelleet perussuomalaiset eivät olleet ennen vaaleja yhtä vapaamielisiä alkoholipolitiikan höllentämiselle kuin nyt. Ylen vaalikoneen mukaan kuusi ryhmän 38 edustajasta vastusti vahvojen oluiden myyntiä ruokakaupassa, mukaan luettuna puheenjohtaja Timo Soini.

– Kannatan keskioluen myyntiä ruokakaupoissa, Soini vastasi.

Vaalikoneen aikoihin kiivailtiin keskioluen myynnin siirtämisestä Alkoon, kuten keskustan vaaliohjelman tausta-aineistoissa oli lukenut. Aloite haudattiin myöhemmin.

"Ollaan olevinaan hienosti eurooppalaisia"

Kiinnostavaa on, että Euroopan unioniin vähintäänkin kriittisesti suhtautuvat perussuomalaiset perustelevat vahvojen juomien vapauttamista eurooppalaisuudella.

– Haluamme kuljettaa suomalaista alkoholipolitiikkaa vapaampaan, eurooppalaisempaan suuntaan, ryhmän puheenjohtaja Sampo Terho sanoi Ylelle pari viikkoa sitten.

Perussuomalaisten ryhmästä vain Pentti Oinonen ja Vesa-Matti Saarakkala jäivät puolustamaan nykyistä alkoholilinjaa. Molemmat perustelevat kantaansa alkoholihaitoilla.

– Jos nätisti sanoo, niin jospa he halusivat olla hienosti enempi eurooppalaisia kuin minä. Ja jos ei nykyisillä aukiolo-ajoilla ehdi hakea kaupasta juomia, niin kuolkoon janoon sitten, Oinonen sanoo.

Hallitustaival muuttanut muidenkin mieliä

Ennen vaaleja alkoholista puhuttiin haittojen aiheuttajina, nyt normiviidakkona. Haitat leimasivat vielä silloin poliitikkojen vaalikonevastauksia. Eduskuntaan valituista kansanedustajista niukka enemmistö vastusti vahvan oluen siirtoa ruokakauppoihin.

Kokoomuksen konkariedustaja Ben Zyskowicz perusteli kielteistä kantaansa vaalikoneessa sillä, että saatavuuden helpottaminen lisää kulutusta ja alkoholihaittoja. Nyt Zyskovicz sanoo näin:

– Päivittäistavarakaupoissa pitäisi voida myydä vahvempia oluita kuin tällä hetkellä voidaan.

Zyskowicz hämmästyy, kun kuulee, että hän oli vuosi sitten vastustanut alkoholin saatavuuden laajentamista.

Mitä vuodessa tapahtui? Tuli uusi hallitusohjelma ja sen norminpurkutalkoot.

Ehkäisevän päihdetyön toiminnanjohtaja Kristiina Hannula selittää asiaa nykypolitiikalla.

– Moni asia on yhteiskunnassa muuttunut norminpurkuhuumassa.

Alkoholin myynnin rajoitukset miellettään samanlaisiksi pikkumaisiksi säännöiksi kuin muutkin normit, jotka rajoittavat ihmisiä ja elinkeinoelämää.

Kustannukset yhteiskuntasopimuksen leikkausten luokkaa

Ehkäisevän päihdetyön toiminnanjohtaja Kristiina Hannula ihmettelee, miksi alkoholin myynnin lisäämistä pidetään nyt vain normi- ja työllistämiskysymyksenä. Hannula arvioi, että väkevän oluen myynnin vapauttaminen toisi 400 uutta työpaikkaa.

– Puhutaan siitä, että vapauttaminen toisi lisää työtä. Alkoholi aiheuttaa vuosittain kaksi miljoonaa sairauspoissaolopäivää eli 10 000 henkilötyövuotta, Hannula sanoo.

Hannula sanoo olevansa yllättynyt, kuinka vähän poliitikot puhuvat nyt liberaalin linjan vaikutusarvioista, kuten lisääntyneistä kuolemantapauksista tai työurien lyhenemisestä.

Perussuomalaisten toisinajattelijan Pentti Oinosen mielestä kulutuksen kasvattamiseen ja haittojen lisääntymiseen ei Suomella olisi varaa.

– Haitat ovat niin sietämättömän isoja, ettei yhteiskunnalla ole varaa lisätä näiden hoitoon yhtään nykyistä enempää lisää rahaa.