Joukko tuoreita alokkaita kantaa ja vetää toisiaan mutavellissä. Vähän väliä joku kaatuu. Monista näkee, että kova harjoitus ottaa voimille. Tammikuussa aloittaneet eivät ole vielä saavuttaneet kuntohuippua.

Sukupuolta ei mutaisista hahmoista juuri erota, mutta noin neljäsosa Stavangerin KNM Harald Haarfargre meri- ja ilmasotakoulun alokkaista on naisia.

– Kohta toivottavasti tulee enemmän naisia myös päällystöön, sanoo mutatreeniä käskyttänyt upseerikokelas Marte Welhaven vaalea palmikko kurassa.

Jos naisia tulee lisää alokkaiksi, heidän pitäisi nousta myös ylöspäin.

Marte Welhaven toivoo lisää naispäällystöä.. Hannele Muilu / Yle

Harjoituksen aikana kuuliaisina rapakossa möyrineet alokkaat kaappaavat kokelaan kesken haastattelun mutakylpyyn huutojen saattelemana. Hyvä on meininki.

Kutsunnat kaikille

Naisia on ollut vapaaehtoisina Norjan armeijassa jo pitkään, mutta nyt kutsunnat koskevat kaikkia 19-vuotiaita naisia ja miehiä. Norjassa on ollut runsaan vuoden tasa-arvoinen valikoiva asevelvollisuus ensimmäisenä maana Euroopassa.

Ikäluokan koko on 60 000 nuorta. Puolustusvoimat valitsee heistä joka kuudennen. Naisten osuuden odotetaan kasvavan.

Meri- ja ilmasotakoulussa naisten määrä on vaihdellut viidesosasta liki kolmasosaan.

– Kiinnitämme vain vähän huomiota siihen, onko hakija nainen vai mies. Toivomme hakijoita, joilla on parhaat edellytykset ja kykyjä, joita armeija tarvitsee, sotakoulun komentaja Tor Fredrik Johannessen sanoo.

Komentaja Tor Fredrik Johannessenin mukaan puolustusvoimat parhaimmillaan peilaavat yhteiskuntaa. Hannele Muilu / Yle

Motivaatio selvitetään heti

Motivaatiota selvitetään jo kutsuntojen nettikyselyssä. Nuorten ei haluta käyvän armeijaa väkisin. Pakkoon ei liene tarvettakaan, sillä palvelukseen halukkaita on ollut enemmän kuin paikkoja.

– Nuoret toivovat pääsevänsä palvelukseen, Johannessen sanoo.

Naisille on aiemmin ollut kuukauden koeaika, jonka jälkeen palveluksesta voi poistua. Tasa-arvoisen asevelvollisuuden oloissa koeaikoja ei enää ole.

Reppuihin tuli uusia säätöjä

Alokas Anniken Sætre-Pedersen etenee urheilukentän poikki kyykkyyn ja ylös -kävelyä vähintään samaa tahtia kuin miehet.

– Minulle raskainta on repun kanto, hän sanoo.

Reppuihin on suunniteltu parempia säätöjä naisia varten, jotta paino jakautuisi paremmin. Kolmekymmenen kilon varustus selässä tuntuu marssilla jokaisella.

Anniken Sætre-Pedersenin mukaan hankalinta armeijassa on raskas reppu. Hannele Muilu / Yle

Komentaja Tor Fredrik Johannessen korostaa yhteishenkeä: vahvat voivat auttaa kantamisessa, toiset jossain muussa. Hänen mukaansa ennen korostettiin vahvuutta, mutta nykyään läheskään kaikki tehtävät eivät vaadi voimaa.

Tässä sotakoulussa on naisille omat makuuhuoneet ja pesutilat, mutta niin ei ole kaikkialla Norjan asevoimissa. Ja leireillä kaikki ovat yhdessä.

Kutsunnat lisäävät kiinnostusta

Kolmas alokasryhmä kokoaa telttoja pellolla aseet selässä.

Alokas Therese Jensen uskoo, että naisten kiinnostus kasvaa kutsuntojen myötä. Hän kannustaa naisia mukaan.

– Täällä voi hankkia uusia kokemuksia ja haastaa itsensä.

Therese Jensen uskoo, että kutsunnat lisäävät naisten kiinnostusta armeijaan. Hannele Muilu / Yle

Alokas Edvin Asel myöntää kuulleensa aiemmin nuorilta miehiltä ainakin puolivakavaa valitusta siitä, että armeija on pakollinen vain miehille. Hänen mukaansa naiset pärjäävät hyvin armeijassa.

– On hyvä, että mukana on toisella tavalla ajattelevia. Tulee erilaisia ratkaisuja.

Komentajan mukaan armeija ei voi kulkea jäljessä, kun naisia on kaikissa tehtävissä.

– Puolustusvoimat, jotka peilaavat yhteiskuntaa, ovat parhaat puolustusvoimat, komentaja Tor Fredrik Johannessen sanoo.