Yli puolet koronaan Kiinan Wuhanissa kuolleista oli saanut viruksen perään bakteeritartunnan. Peli on menetetty, jos antibiootit eivät tehoa. Etelä-Euroopassa on käytetty antibiootteja leväperäisesti ihmisille ja eläimille, mikä lisää resistenssiriskiä.

Johannes Tervo

Pohjoismaissa antibiootteja käytetään karjatiloilla vastuullisesti ja vain välttämättömään eläinten hoitoon. Siitä saattaa olla mittavaa apua, kun koronavirus leviää Suomessa.

Italia ja Espanja ovat kärsineet eniten ympäri maailmaa etenevästä koronavirusepidemiasta. Norjalainen kirjailija ja toimittaja Erik Martiniussen epäilee, että syy ei olekaan yksin virus, vaan viruksen ja antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien yhteisvaikutus.

Sota bakteereja vastaan -kirjan kirjoittanut Martiniussen arvioi Aftonposten-lehteen kirjoittamassaan artikkelissa, että vastustuskykyisten bakteerien ja koronaviruksen yhdistelmä voi selittää korkeaa kuolleisuutta Italiassa ja nyt myös Espanjassa.

Italiassa on kuollut yli 7 500 ihmistä koronavirukseen runsaassa kuukaudessa, mikä herättää huolta joka puolella.

Martiniussenin mukaan Italiassa keski-ikä on korkea, mikä voi selittää korkeaa kuolleisuutta, mutta ei likikään kokonaan. Hän väittää, että virusepidemian lisäksi Italian kaoottinen antibioottitilanne näkyy kuolleisuusluvuissa.

Martiniussen arvelee, että monet ihmiset, jotka ovat nyt Italiassa saaneet koronatartunnan, eivät ehkä kuole virukseen, vaan antibiootteja kestävien bakteerien aiheuttamiin tulehduksiin.

Virusten tiedetään heikentävän ihmisen immuunijärjestelmää. Samalla se helpottaa bakteerien hyökkäyksiä.

Koronavirus poikkeaa tavanomaisesta kausittaisesta flunssasta siinä, että monilla potilaista kehittyy keuhkokuume. Vakavia tapauksia hoidetaan antamalla lisähappea.

Jotta vakavasti sairastuneet potilaat eivät sairastuisi myös bakteeri-infektioon, heille annetaan usein antibiootteja osana hoitoa. Antibiootit eivät pure koronavirukseen, mutta ne tuhoavat bakteereita.

Lancet-tiedelehdessä julkaistiin maaliskuun alussa tutkimus, jonka mukaan yli puolet Kiinassa Wuhan-virukseen kuolleista potilaista oli saanut myös bakteeri-infektion ennen kuolemaansa.

Tutkijoiden mukaan virustartunnan jälkeen saadulla bakteeri-infektioilla on ollut ratkaiseva merkitys koronakuolemiin, mutta lisää tutkimustietoa tarvitaan.

Bakteeritulehdus voi edetä tärkeisiin hengitysteiden kantasoluihin, joita tarvitaan keuhkokudoksen uudistumiseen.

Viruksen aiheuttama keuhkokuume voidaan parantaa, usein lisähappea antamalla, kunhan keuhkojen kantasolut voivat korjata vauriot. Jos kantasolut ovat poissa pelistä, niin ei käy.

Normaalisti antibioottihoito tehoaa bakteereihin ja immuunijärjestelmä voi keskittyä torjumaan virusinfektiota, jotta potilas toipuu.

Norjassa ja myös Suomessa on suhteellisen helppoa hoitaa toissijaista bakteeri-keuhkotulehdusta antibiooteilla, mutta niin ei ole Italiassa.

Italiassa kuolee vuosittain lähes 11 000 potilasta antibiooteille vastustuskykyisiin bakteereihin, kun Norjassa luku oli viime vuonna 69.

Euroopan sairauksien torjuntaviraston tuoreet tiedot osoittavat, että 30 prosenttia kaikista E. colin aiheuttamista bakteeri-infektioista Italiassa oli vastustuskykyisiä kolmannen sukupolven kefalosporiinille, joka on erittäin tärkeä antibiootti.

Viraston mukaan useat kestävät bakteerit ovat pesiytyneet italialaisiin sairaaloihin.

Jos koronapotilas saa bakteeritartunnan italialaisessa sairaalassa, on todennäköistä, että bakteeri on resistentti eikä sitä voida hoitaa.

Vastustuskykyiset bakteerit liittyvät antibioottien käyttöön, joka on Italiassa kaksinkertaista Norjaan verrattuna.

Vielä paljon huolestuttavampaa Martiniussenin mukaan on, että antibiootteja annetaan holtittomasti karjalle.

Tonneittain tärkeimpiä ihmislääkkeitä annetaan eläimille maassa, joka kasvattaa 10 miljoonaa sikaa vuodessa. Sianlihan keskus on Lombardian alueella Italiassa, missä koronakuolleisuus on suurinta. Alueen sikaloiden kolibakteereista 70 prosenttia on vastustuskykyistä useille antibiooteille.

Martiniussenin mielestä on selvää, että koronavirus on niin vaarallinen, että se voi tappaa ihmisiä ilman sitä seuraavaa bakteeri-infektiota. Suurin osa kuitenkin toipuu, jos terveydenhoitojärjestelmällä on kykyä ja resursseja tarjota hyvää tehohoitoa.

Tilanne on toinen, jos tehohoitoyksikkö on saastunut kestävillä bakteereilla. "Edessä on terveysskandaali, jos myöhemmin osoittautuu, että menehtyneitä olisi voitu pelastaa tehoavilla antibiooteilla."

Martiniussenin mukaan "täällä kotona meidän pitäisi nyt olla erittäin kiitollisia siitä, että meillä on terveysjärjestelmä, joka säästää antibiootteja, kunnes todella tarvitsemme sitä, ja viljelijät, jotka käyttävät hyvin vähän antibiootteja eläimille".

"Todennäköisesti rajoittava antibioottipolitiikka pelastaa nyt monien koronapotilaiden hengen."

Lue alkuperäinen norjankielinen artikkeli: Derfor tar koronaviruset så mange liv i Italia