EK ei ajatukselle lämpene, mutta on huolissaan nuorista, joilla on yhä huonommat matematiikan, lukemisen ja luonnontieteen taidot.

Monelle peruskoulunsa päättäneelle koulun oven sulkeutuminen viimeisenä vuonna tarkoittaa myös muiden ovien salpautumista – ehkä lopullisesti: työelämä, lisäkoulutus ja ammatti jäävät haaveeksi syrjässä roikkujille. Etenkin pojille.

Maailma ja työelämä on muuttunut, sillä 30 vuotta sitten Suomessa oli liki miljoona työpaikkaa, jotka edellyttivät tekijältään vain peruskoulua. Nyt matalan koulutuksen työpaikoista on jäljellä enää kolmannes, kertoo lääkkeitä syrjätymiseen etsivä ammattiliittojen keskusjärjestö SAK.

Eräs keino estää ihmisten lopullinen tipahtaminen rattailta on koulutus, sanoo SAK:n koulutuspäällikkö Mikko Koskinen.

– Matala pohjakoulutus on yksi syrjäytymisen taustatekijä. Meillä on noin 30 000 nuorta, jotka ovat vakavasti syrjäytyneitä. He eivät ole työssä, koulutuksessa eivätkä mitenkään mukana yhteiskunnallisessa toiminnassa. Monet jäävät pysyvästi pois työelämästä. Pelkän perusasteen varassa 16–64-vuotiaista oli toissa vuonna yli 620 000. Töissä heistä kävi alle puolet.

Mikko Koskinen Patrik Lindström

SAK esittää, että oppivelvollisuusikää nostetaan. Ei kuitenkaan niin, että peruskoulu venyisi kaikille kymppiluokkaan.

– Joka vuosi noin 10 000 nuorta jää peruskoulun varaan. Meidän pitäisi pidentää oppivelvollisuusikää perusasteen jälkeen kattamaan toista astetta eli ammatillista koulutusta ja lukiota.

Tämä tarkoittaisi sitä, että nuoren ensimmäinen vuosi lukiossa tai ammattikoulussa kuuluisi vielä oppivelvollisuusaikaan. SAK laskee aiempien VATTin eli Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen lukujen pohjalta, että hinta oppimateriaaleineen voisi olla 17–27 miljoonaa euroa.

– Pidemmällä aikavälillä se tarkoittasi parempaa työllisyyttä Suomelle. Enemmän työllisiä, joilla on mahdollisuus saada töitä ja verotuloja. Koulutukseen panostaminen on nähtävä ennen kaikkea investointina, laskee koulutuspäällikkö Mikko Koskinen.

Lisäksi SAK tuo näytille muun muassa hiukan vanhemman väen syrjäytymisen ehkäisyyn tähtäävän toimen: avoimet ammattiopistot.

– Meillähän on avoimet yliopistot, joissa opiskelu on mahdollista kaikille taustasta riippumatta. Miksei meillä ole avoimia ammattiopistoja, jossa jokaisen ehkä ammatinvaihtamista miettivän aikuisen olisi mahdollista opiskella? Työmarkkinat muuttuvat nopealla vauhdilla. Tarvitsemme toimia, joilla voidaan luoda nykyistä joustavampia työmarkkinoita.

EK:lla huoli huonosti lukevista, matematiikkaa ja luonnontieteitä osaavista

Myös työnantajien EK on huolissaan nuorista ja pitää tärkeänä muun muassa koulujen ja yritysten yhteistyötä, mutta ei asetu kannattamaan oppivelvollisuusiän nostoa, kertoo Elinkeinoelämän keskusliiton koulutusasiantuntija Mirja Hannula.

– Oppivelvollisuusiän nostaminen ei ole ratkaisu, koska nuoret ovat yksilöitä. Ei ole olemassa yhtä ratkaisua. Tarvitaan joustavia koulutuspolkuja ja nykyistä parempaa yhteistyötä. Osalle nuorista esimerkiksi työpaja voi olla paras paikka oppia.

Koulutusasiantuntija Mirja Hannula Marjut Hentunen / EK

Hannula jakaa sisäministeriön hiljattaisen huolen nuorista ja syrjäytyneistä. Yksi Suomen suurimpia sisäisen turvallisuuden uhkia on syrjäytyminen. Heikentyneet Pisa-tulokset huutavat analyysia, pohtii Hannula.

– Meillä on kasvava joukko nuoria, joilla on heikot valmiudet lukutaidossa, matematiikassa ja luonnontieteissä. On etsittävä ratkaisuja siihen, kuinka perusopetus voi antaa nykyistä paremmat jatko-opiskelumahdollisuudet aivan kaikille, hän sanoo.

EK:n Hannula penää myös enemmän tekemällä oppimista.

– Onnistumisen elämyksiä myös pojille. Taloudellisen tiedotustoimiston Yrityskylä on uudenlainen tapa herätellä nuorten kiinnostusta työelämästä ja omasta tulevaisuudestaan. Perusopetuksen jälkeen jokaisella nuorella tulisi olla nykyistä paremmat valmiudet jatko-opintoihin.