Nový rozhovor Andreje Babiše pro Euro.cz opět ukazuje, jak sebestředně a sobecky uvažuje Andrej Babiš o Evropské unii. De facto ho na ní zajímají pouze dotace a to pouze ty investiční, které mohou čerpat jeho firmy. Kromě dotací je nás připraven nechat na evropském okraji. Říká to jasně: „Jakékoliv další integrace bych určitě nechtěl.“ A Euro dodává: „Vůdce ANO a kandidát na budoucího premiéra země bude prosazovat volnější spolupráci s ostatními členy Evropské unie. Tím by Česko odsunul z hlavního evropského proudu na jeho okraj.“

Babišovi by také vůbec nevadilo, kdyby Česko po roce 2020 přišlo o značnou část evropských dotací. Přestože je naše ekonomika na tomto „zlatém bruselském dešti“ do velké míry závislá. Evropské peníze tvořily v posledních deseti letech minimálně třetinu všech vládních investic a na ročním HDP se podílely zhruba dvěma procenty. Babiše ale rozčilují především sociální fondy, jejichž prostřednictvím Brusel v Česku financuje třeba rekvalifikace a školení pro nezaměstnané.

Naopak Babiš tvrdí, že „Potřebujeme je (dotace – pozn. red.) směřovat hlavně na hmotné investice. Máme obrovský investiční deficit.“

Co to znamená v realitě, ukazuje dobře Forum24.cz na příkladu německé reportáže o Babišových firmách (zde je k dispozici verze s českými titulky), k nimž tečou z Evropy peníze, přičemž kontrolu nad dotacemi má ministerstvo financí s Babišem v čele.

„Finanční prostředky pro strukturální pomoc EU tvoří zhruba jednu třetinu rozpočtu EU. Financování jde především do východních členských států EU na podporu těchto regionů do rozšíření a modernizace infrastruktury, vytváření pracovních míst a snížení sociální nerovnosti. Jaké projekty mohou získat finanční prostředky, si přijímající země rozhodují samy za sebe. To znamená, že zdroje jsou často věnovány na pochybné projekty nebo zneužívány. Jeden příklad: český podnikatel a multimiliardář a třetí rok ministr financí Andrej Babiš. Po schválení jeho vlastním ministerstvem protekla téměř 100 milionů Euro do Babišových vlastních společností. Nyní se tím zabývá OLAF, protikorupční orgán EU.“

Je třeba říci, že výše zmíněná citace se netýká kauzy Čapí hnízdo, kde došlo k vyplacení 50 milionů Kč ve zcela specifickém režimu ještě před vstupem Andreje Babiše do vlády. Andrej Babiš prý projekt vymyslel, ale realizovat ho podle jeho tvrzení chtěly jeho děti, které na něj získaly dotaci v rámci programu pro malé firmy. Přitom stavěly na pozemcích Agrofertu a Agrofert ručil za jejich bankovní půjčku. Ovšem byznysplán jim podle slov Babiše nevyšel, takže podnik po splnění formálních dotačních podmínek převzal Agrofert a od té doby byznys plán farmy už funguje v pořádku.

Projekt Mapování.cz tvrdí, že právě Andrej Babiš je tou osobou, která v Česku získala z Evropské unie nejvíc peněz. HlídacíPes.org přináší v souvislosti s evropskými dotacemi a firmami Andreje Babiše podrobná data včetně přehledné tabulky a následujícího shrnutí:

Firmám ministra financí Andreje Babiše se daří nejen v souboji o veřejné zakázky, ale dokáží taky čerpat peníze z evropského rozpočtu. V posledním ukončeném programovacím období získaly téměř 1,2 miliardy korun. Firmám z koncernu Agrofert, který patří Andreji Babišovi, byly v programovacím období 2007 – 2013, které dobíhalo až do konce roku 2015, přiděleny dotace ve výši 1,6 miliard korun. Proplaceno bylo nakonec 112 projektů v hodnotě 1,2 miliardy. Nejvyšší částka byla Agrofertu přidělena v roce vstupu Babiše do vlády, tedy v roce 2014. Tehdy byla alokována částka pro firmy z jeho koncernu v celkové výši 549,6 milionů korun, což je téměř o 10% více než v roce předchozím. Přičemž největší objem dotací získaly firmy Andreje Babiše prostřednictvím Ministerstva životního prostředí řízeného ministrem Babišova hnutí ANO Richardem Brabcem.

Jak taková dotace vypadá, ukazuje čerstvý příklad, o němž přinesl podrobnosti Deník.cz.

Firma Česká vejce Farms ze skupiny Agrofert otevřela třídírnu vajec ve Vejprnicích u Plzně. Investici za 135 milionů korun podpořila 40procentní evropská dotace z Programu rozvoje venkova, zbytek peněz šel z vlastních zdrojů skupiny. Novou třídírnu vlastní Česká vejce Farms, stoprocentně ovládaná Agrofertem, která má v majetku ještě vlastní chovy ve Vejprnicích a v Plesné.

Zatímco k potřebě evropských dotací do majetkových investic je postoj Babiše jednoznačně pozitivní, v rozhovoru pro Euro odsuzuje tzv. měkké programy, které jdou do pomoci lidem, nikoliv do majetkových investic:

Otázka je, jestli ty peníze, které dostáváme, mají smysl. Pro mě nemají smysl hlavně ty měkké programy. Paní Marksová (ministryně práce a sociálních věcí – pozn. red.) dostala na roky 2014-2020 57 miliard, neuvěřitelnou sumu například na rekvalifikace. Nevím, koho budeme školit a rekvalifikovat, když úřady práce nemají koho nabízet, máme nejnižší nezaměstnanost v Evropě. Přitom to musíme spolufinancovat z českých peněz. Je škoda, že nemáme větší vliv na to, kam ty peníze použijeme. Potřebujeme je směřovat hlavně na hmotné investice. Máme obrovský investiční deficit.

Příkladem využití těchto měkkých projektů jsou přitom například rekvalifikace horníků z rušených provozů společnosti OKD, kterou Babiš mimo jiné i kvůli sociální necitlivosti Zdeňka Bakaly tolik kritizuje. Horníci by podle Babišových představ na podobnou pomoc nedosáhli. Přitom Babišovo ANO v programu pro krajské volby v části Chytřejší Česko – podpora a rozvoj vzdělávání bez jakýchkoliv pochyb tvrdí: „jako samozřejmost bereme efektivní využívání národních i evropských dotací.“ V kapitole vzdělávání přitom jde o ty měkké projekty, které Babiš odmítá.

Přesto se však Babiš dokáže chlubit na své facebookové stránce úspěchy ANO během stávajícího volebního období a na přední místo dát právě čerpání evropských dotací (v nichž jsou měkké programy zahrnuty).

Kdybych měl napsat, co jsme na našich ministerstvech za ty necelé čtyři roky zvládli, tak by to neučetl nikdo. Ale můžu sem pro zajímavost hodit pár svých favoritů:

– když jsme v roce 2013 nastoupili do vlády, zjistili jsme, že čerpání evropských peněz je naprosto katastrofální, ale nakonec se nám podařilo díky krizovému řízení pro tenhle stát vybojovat 96,4 procent všech peněz, které jsme získat mohli.

Andrej Babiš se také často chlubí, že je první, kdo po mnoha letech dovedl státní rozpočet k přebytku, ovšem už zapomíná dodat, že bez evropských peněz by se to nepodařilo. Přebytek totiž dosáhl hodnoty 62 miliard Kč, protože jednorázové příjmy z Evropské unie byly nakonec proti plánu o 65 miliard vyšší, než se předpokládalo.

U Evropské unie dokáže Babiš hledat i zastání, pokud jde o jeho podnikání. Jejího zásahu se dovolává v případě zákona o střetu zájmů, který omezuje členům vlády ucházet se o dotace, jak uvádí Aktuálně.cz.

Jedna z firem holdingu Agrofert podá stížnost k Evropské komisi kvůli českému zákonu o střetu zájmů. Podle Babiše stát zákonem porušuje evropské právo, protože omezuje jeho vlastnická práva. Zákon o střetu zájmů mimo jiné omezuje firmám členů vlády přístup ke státním zakázkám a k dotacím.

Paradoxní je, že právě za využívání evropských dotací ze strany Agrofertu má Česká republika, tedy daňoví poplatníci, platit pokutu 22 milionů korun. Jako první zprávu před časem přinesl deník Echo24.cz.

Pochybné rozdělování zemědělských dotací v České republice odhalila Evropská komise. Riziko manipulací se týkalo částky jeden a půl miliardy korun, kterou v letech 2014 a 2015 inkasoval holding Agrofert. Předpisy porušil člen jeho představenstva Jaroslav Faltýnek (ANO), který na rozdělování dotací dohlížel jako člen dozorčí rady Státního zemědělského intervenčního fondu SZIF. Tím se podle verdiktu Komise dopustil střetu zájmů.

Svou pozici vůči Evropské unii shrnuje Andrej Babiš sám takto (16. dubna 2017).

Pokud je mu blízká myšlenka vícerychlostní Evropy a zároveň chce méně integrovanou Evropu, vyplývá z toho, že Českou republiku chce v té pomalejší části, která znamená oslabení našeho postavení a ztrátu vlivu na další směřování. Hlavně, aby při tom šlo pořád čerpat. Pozice opozice je k tomu přesně v opozici.