Španělská chřipka a covid-19 pohledem epidemiologa Rastislava Maďara

Jaké jsou rozdíly v počtu nakažených (dnes a před sto lety)?

Vzhledem k tomu, že před sto lety neexistovaly možnosti diagnostiky jako dnes a ani jednotný propojený systém evidence případů, přesný počet obětí není známý. Uvádí se obvykle kolem 20 milionů, ale některé zdroje se domnívají, že to bylo i více než 50 milionů, a to dokonce až na úrovni 100 milionů, což by odpovídalo smrtnosti 10–20 procent z nakažených. Přesněji to nebudeme asi nikdy vědět. U stávající pandemie je aktuálně počet obětí na celém světě přes 177 tisíc.

V čem se pandemie obecně liší a v čem jsou si naopak podobné?

Španělskou chřipku způsobil nový chřipkový kmen A H1N1, který se dostal do lidské populace z ptačí říše. Po první světové válce byla populace oslabená dlouhotrvajícím konfliktem, a navíc v pohybu, vracela se do svých domovů. Virus španělské chřipky zabíjel do značné míry i mladé lidi se zdravou imunitou. Čím silnější byla imunitní odezva, tím větší byla pravděpodobnost tzv. cytokinové bouře vyvolané mediátory zánětu vytvořenými napadeným organismem, které mohly způsobit fatální následky.

Naopak nový koronavirus zabíjí hlavně tehdy, pokud narazí na méně výkonný imunitní systém nebo organismus oslabený chronickou nemocí. Smrtnost koronavirové infekce je do 50 let pod 0,5 % a potom stoupá každou dekádu na 1,3 % u padesátníků, 3,6 % u šedesátníků, 8,0 % u sedmdesátníků a 14,8 % u osmdesátníků.