Lucrările la penetraţia Splai-Ciurel-A1 au avansat vizibil, în ciuda deciziilor din instanțe. Până acum s-au realizat mai mulţi piloni ai podului, lucrările concentrându-se pe pilonii intermediari ai podului hobanat.

Lucrările la Penetraţia Splai-Ciurel-A1 au avansat vizibil, în ultimele luni. Până acum s-a lucrat la ceilalţi piloni, radieri, pile şi chiar şi la o culee, lucrările concentrându-se pe pilonii intermediari şi pe pile, nu şi pe pilonul principal, potrivit utilizatorilor forum.metrouusor.com, care au surprins şi imagini de pe şantier.

Lucrările la Penetraţia - Splai - Ciurel - A1 sunt derulate de asocierea de firme JV Bogl – Astaldi – Eurocontruct -Tehnologica şi Proiect Bucureşti, care a câştigat licitaţia derulată de Primăria Capitalei pentru execuţia lucrării, termenul estimat pentru finalizare fiind de 35 luni, de la începerea lucrarii, respectiv anul 2014.

Valoarea lucrarii este de circa 580 milioane de lei, conform devizului general.

Primăria Capitalei a finalizat în februarie proiectul privind declanșarea exproprierilor în vederea realizării lucrărilor la "Penetraţie Splaiul Independenţei - Ciurel - Autostrada Bucureşti - Piteşti", etapa I, între strada G-ral Petre Popovăţ şi strada Amilcar C. Săndulescu. Potrivit documentului, vor fi expropriate terenuri cu o suprafață totală de 13.873 metri pătrați. Valoarea totală estimată a despăgubirilor este 22.480.062 lei (5 milioane euro) şi a fost aprobată în şedinţa Consiliului General al Municipiului București din 12 februarie 2015. Mai multe detalii aici.

La rectificarea bugetară de la finalul anului trecut, Penetrația Splaiul Independenței - Ciurel - A1 a rămas fără 27 milioane lei din cele 45 milioane lei primite la începutul lui 2014.

În noiembrie 2014, la Penetraţia Splai-Ciurel-A1 s-a turnat şi decofrat pila de pe malul stâng al Dâmboviţei. Cofrarea pilei podului hobanat a început în octombrie. De asemenea, s-a turnat şi decofrat şi principalul pilon al podului hobanat Ciurel, la care se lucra încă din primăvara anului trecut.

În timp ce lucrările la Penetraţia Splai-Ciurel-A1 avansează vizibil, magistraţii Tribunalului Bucureşti au dat din nou câştig de cauză bucureştenilor din Grupul de Iniţiativă „Oponenţă Proiect Străpungere - Ciurel - A1". Astfel, pe 4 noiembrie 2014, Tribunalul București a dispus „anularea HCGMB nr. 131/30.08.2012 privind aprobarea PUZ Penetraţie Splaiul Independenţei-Ciurel-Autostrada Bucureşti Piteşti, ca nelegal emis" (prin hotărârea 7136/2014 din 04.11.2014), conform unui comunicat remis anterior B365.ro de Centrul de Resurse pentru participare publică. Decizia Tribunalului Bucureşti nu este definitivă.

"Parisul luase o decizie similară, de construcție a unei autostrăzi în oraș prin 1960. În 1974 a renunțat la această decizie. Deci Bucureștiul este la 40 de ani distanță de această decizie", a declarat Nicuşor Dan, preşedintele Asociaţiei Salvaţi Bucureştiul, la conferinţa de presă organizată de Grupul de Iniţiativă „Oponenţă Proiect Străpungere - Ciurel - A1", în urma deciziei magistraţilor Tribunalului Bucureşti.

Potrivit lui Nicuşor Dan, în fundamentarea hotărârii de utilitate publică a proiectului, primăria a copiat pur și simplu fundamentarea pentru proiectul de Diametrală Nord-Sud și nici nu a mai schimbat numele arterelor, astfel că în loc de Ciurel și Virtuții apar Berzei, Buzești, Uranus, notează Centrul de Resurse pentru participare publică în comunicatul citat.

"Pentru proiectul „Drumul expres Străpungere Ciurel – Splaiul Independenţei - Autostrada A1 Bucureşti Piteşti" există și alte sentințe ce obligă autoritățile la oprirea lucrărilor și renunțarea la proiect:

- decizia de suspendare irevocabilă a Planului Urbanistic Zonal (PUZ) aprobat prin HCGMB 131/2012 pentru proiectul „Penetrație Splaiul Independenței Ciurel Autostrada București Pitești" dispusă de către Curtea de Apel București (prin hotărârea 1920/2013 din data de 26.04.2013);

- decizia de anulare irevocabilă referitoare la Autorizația de Construcție nr. 209 din 21.06.2010 având ca obiectiv „Penetrație și racord Splaiul Independenței Ciurel Autostrada București Pitești: Lucrări peste Dâmbovița între strada Piatra Craiului și Sos Virtuții", parte din același proiect, dispusă de către Curtea de Apel București (prin hotărârea 5174/2013 din 21.11.2013) și care are ca bază legală documentul PUZ aprobat prin HCGMB 131/2012, care fusese suspendat irevocabil.

"În prezent lucrările la obiectivul (podul) peste Dâmbovița, între strada Piatra Craiului și Sos. Virtuții, parte din PUZ-ul aprobat prin HCGMB 131/30.08.2012 (PUZ suspendat irevocabil), se desfășoară în baza unei Autorizații de Construcție emisă având ca bază legală PUZ-ul coordonator Sector 6, autorizație care are același obiectiv ca și Autorizația de Construcție nr. 209 din 21.06.2010 (anulată irevocabil)", a menţionat Centrul de Resurse pentru participare publică într-un comunicat remis B365.ro.

În vara anului trecut, primarul general al Capitalei, Sorin Oprescu, anunţa, atunci când a prezentat stadiul lucrărilor de infrastructură, că, anterior, "Consiliul General din vechea legislatura a taiat fondurile alocate proiectului, autorizatia de construire a fost atacata in instanta si, de asemenea au fost necesare modificari ale proiectului intial (care fusese elaborat in 2007) intrucat, realitatea de pe hartie nu coincidea cu cea din teren".

"In continuare consider ca Penetratia Splaiul Independentei - autostrada Bucuresti-Pitesti este o lucrare de infrastructura absolut necesara, ca este nevoie neaparat de o alternativa la bulevardul Iuliu Maniu", declara edilul-şef al Capitalei.

Proiectul consta in realizarea infrastructurii unui drum cu trei benzi pe sens, marginit in anumite zone, de-o parte si de alta, de strazi colectoare a traficului zonal, asigurandu-se astfel circulatia in regim de prioritate pentru cei care tranziteaza zona.

Drumul va avea o lungime de 6,44 km şi o suprafaţă de 128.980 mp, în timp ce podurile şi rampele vor avea 3.560 m lungime, potrivit Municipalităţii.

Lucrarea s-a imparţit astfel: pod peste râul Dâmboviţa amplasat pe rampa de urcare ce pleacă din Splaiul Independenţei, pasaj pe rampa de urcare-coborâre, pasaj peste Şos. Virtuţii, pasaj amplasat pe rampa de coborâre în Splaiul Independenţei, pasaj pe bucla urcare Virtuţii, pasaj pe bucla coborâre Virtuţii.

Ca prim stadiu al acestui obiectiv este realizarea traversării râului Dâmboviţa pe direcţia A1-Splaiul Independenţei, prin intermediul unui pod hobanat. Podul va avea o lungime de 235,2 m şi o lăţime totală de 13,9 m (3 benzi de circulaţie rutieră).

Lucările la Penetrația Splaiul Independenței - Ciurel - A1, unul dintre cele mai controversate proiecte de infrastructură ale Primăriei Capitalei (alături de Diametrala Buzești - Berzei - Uranus), s-au reluat în noiembrie 2013, la peste doi ani de la blocarea lucrărilor. Deși, în februarie 2013, Tribunalul București a suspendat Planul Urbanistic Zonal pentru această lucrare, Primăria Capitalei a decis să redeschidă șantierul. Reprezentanții Municipalității au precizat că, atâta timp cât există autorizații de construcție în vigoare, se poate lucra. Constructorii şi-au propus să termine podul hobanat de la Virtuții în aproximativ un an.

"Am dat ordin de începere. Lucrarea va fi reluată. Se vor realiza lucrări la podul de la Virtuții, la bretele și sperăm că în aproximativ un an, un an și ceva, această parte a proiectului să fie gata", a declarat anterior, pentru B365.ro, Ion Dedu director executiv al Direcției Transporturi din cadrul Primăriei Capitalei.

Ordinul de începere a fost dat doar pentru o parte a proiectului. Astfel, constructorul va lucra la finalizarea nodului rutier de la Virtuții, mai exact podul hobanat peste râul Dâmbovița de la intersecția Virtuții cu Splaiul Independenței și bretelele laterale.

Etichete: ciurel, lucrări, Penetraţia Ciurel, Penetraţia Ciurel - A1, penetratie ciurel, pentratia a1-ciurel, Pod Ciurel, Primăria Capitalei, realitatea