UPDATE 11.20 UPDATE Preşedintele Klaus Iohannis: Îmi face o deosebită plăcere să vă avem aici oaspete, la Bucureşti. Vizita de stat este o puternică reconfirmare a importanţei pe care o acordăm relaţiei de parteneriat strategic. În cursul convorbirilor pe care le-am avut, putem să spunem că avem un parteneriat strategic aprofundat şi lucrăm la această relaţie specială. 136 de relaţii diplomatice. Vizita şi dialogul avute astăzi confirmă o relaţia privilegiată, foarte solidă, cu potenţial foarte generos. Avem un partenriat excepţional caracterizat de un reflex de cooperare, orientată în spre rezultate tangibile. Împărtăşim aceeaşi viziune despre parteneriatul strategic. Am fost amândoi de acord şi mulţumiţi să intensificăm dialogul care până acum a fost în domeniul miniştrilor de Externe. Împreună am decis că este indicat să ridicăm acest format la nivelul miniştrilor de Externe şi de Apărare, având în vedere dosarele în care România şi Franţa au poziţii comune. Mă bucur că preşedintele va vizita uzina de la Ghimbav şi care va avea acelaşi succes ca proiectul Dacia Renault. Mă bucur că vom avea prilejul de a vizita centrul de dezvoltare de la Măgurele. Cooperarea dintre România şi Franţa are posibilităţi deosebite de dezvoltare. Astăzi va fi semnat un document de cooperare privind formarea competenţelor laserelor de intensitate.



Ne pregătim să participăm la un summit, la Bratislava, summit în cadrul căruia vom discuta despre viitorul UE. România va participa acolo substanţial şi activ la procesul de reflecţie pentru găsirea de soluţii pragmatice. Rezultatul dezbaterii trebuie să fie o Uniune mai coezivă, mai pragmatică, mai flexibilă în proceduri, mai aproape de cetăţeni. Trebuie să evităm fragmentarea. Este nevoie de îmbunătăţirea funcţionării instituţiilor europene. Trebuie să comunicăm mai mult şi mai bine despre UE. Cred că priorităţile noastre strategice trebuie să fie securitatea internă şi externă a UE, creşterea locurilor de muncă. Am avut discuţii şi pe dosare sensibile. Am abordat tematica României la spaţiul Schengen.

Preşedintele Francois Hollande: Vă mulţumesc şi le mulţumesc tuturor autorităţilor pentru invitaţie. Este prima vizită a unui preşedinte după 1997. Ne-aţi făcut această vizită acum câteva luni şi mă bucur că pot să-mi respect angajamentul de a mă afla aici. Răspunsul meu este răspunsul la relaţia noastră istorică, economică, care s-a închegat de-a lungul anilor. Această vizită de stat nu trebuie doar să implementeze acest parteneriat, ci să-l amplifice. Şi miniştrii de Apărare se vor întâlni de acum înainte. Dorim ca ţările noastre să aibă analiză comună şi politici comune. Obiectivul nostru este de a avea o industrie europeană de apărare. România doreşte să se dezvolte, să se integreze în UE. Sunt aproape 450 de întreprinderi franceze care se află în România şi au creat aproape 100.000 de locuri de muncă. Dorim ca Franţa să aducă soluţii în domeniul noilor tehnologii, în dmeniul tranziţiei energetice, transporturilor terestre, feroviare. Trebuie să colaborăm şi pentru aeroporturi. Această vizită de stat vrea să pună în lumină şi cooperarea universitară de nivel înalt. Franţa este prima destinaţie a studenţilor români în cadrul programului Erasmus. Vine din francofonia pe care o împărtăşim. România are rădăcini latine, iar limba franceză va fi vorbită şi predată în România. 25% din români învaţă limba franceză ca primă limbă, iar 80%, ca a doua limbă. Am hotărât ca, odată cu ocazia Centenarului, să organizăm un sezon încrucişat. Peste trei zile vom fi la Bratislava. Avem aceleaşi priorităţi. Să le asigurăm securitatea, frontierele. Fiecare ţară trebuie să facă un efort. Discuţiile trebuie purtate la Bruxelles pentru a vedea cum pot contribui aeroporturile române la spaţiul Schengen.



Împreună cu preşedintele Iohannis am abordat şi problema romilor, care a avut consecinţe politice în Franţa acum câţiva ani. S-au găsit răspunsuri de o parte şi de alta pentru a controla deplasarea populaţiilor, să ne putem asigura întoarcerea unor populaţii. Preşedintele Iohannis şi cu mine am abordat subiecte internaţionale, cum ar fi Ucraina. Îi mulţumesc României pentru solidaritatea pe care România a manifestat-o după atentate. Există riscuri pentru securitatea Europei. România nu este o ţară ca şi oricare alta. Avem rădăcini comune şi avem multe legături. Am impresia că mă aflu acasă în România.

Întrebare pentru Francois Hollande: Care sunt punctele de divergenţă care trebuie încă soluţionate între Europa de Nord şi Europa de Sud?

Europa nu mai funcţionează pe blocuri, ci s-a unit. Europa nu s-a unit pentru ca fiecare să găsească părticia care îi revine. Trebuie să ne amintim că principiile Schengen trebuie să ducă la protecţia frontierelor. La Bratislava trebuie să găsim soluţii pentru a asigura securitatea frontierelor. Germania şi Italia ni s-au alăturat. Europa trebuie să fie o speranţă. Este vorba de o piaţă care s-a deschis, o monedă, o pace. Această speranţă s-a evaporat. Deci trebuie să reînnoim această speranţă. Am trasat aceste linii cu doamna Merkel, cu domnul Renzi, cu domnul Iohannis. Trebuie să fixăm o agendă până la aniversarea Tratatului de la Roma.

Întrebare pentru preşedintele Klaus Iohannis: După această întâlnire, aveţi impresia că vă apropiaţi de o aderare la spaţiul Schengen? Sunteţi susţinut de Franţa.

În chestiunea Schengen, România este sprijinită de Franţa. Am discutat această chestiune cu preşedintele Hollande şi cred că acest demers se înscrie într-un demers sustenabil în cadrul UE. Tot vorbim de viitorul UE şi atunci trebuie să ne punem întrebarea: ce aşteaptă cetăţenaul de rând? Securitate şi prosperitate. Cu toată modestia, am făcut faţă foarte bine în problema migraţiei. Românai ştie cum să apere graniţa UE şi România acţionează deja ca un membru de facto al spaţiului Schengen. Este în beneficiul UE ca România să vină cu expertiza ei în acest spaţiu. Trebuie să facem cât de curând demersurile potrivite, la Bruxelles, pentru a beneficia de securitatea aeroporturilor româneşti. Securitatea în aeroporturi sunt la standardele cele mai înalte şi acest pas să se facă cât mai repede. Ar fi în beneficiul schimbului economic reciproc, al turismului. Da, ne simţim sprijiniţi de Franţa.

Cât de repede putem avea o Armată Europeană?

Francois Hollande: Securitatea, Apărarea, încep cu protecţia frontierelor. Trebuie să mărim cu toate efectivele. Trebuie să investim mai mult în apărarea Europei. Trebuie să investim, să ne asigurăm că avem capacităţi. Apărarea împotriva terorismului cere o organizare din partea europenilor care să fie diferită de cea trecută. Europa trebuie să poată să depăşească, să intre într-o etapă nouă în finanţarea ei.

Klaus Iohannis: România sprijină iniţiativa comună franco-germană. Avem nevoie de o mai bună dotare şi o revigorare. România este pregătiră să participe. Dorim o iniţiativă care să vină în completarea formatului NATO.

Întrebare „Adevărul“ pentru ambii preşedinţi: Cum vă veţi asigura că Armata Europeană nu va concura armata NATO? Nu există pericolul ca această armată europeană să slăbească NATO?

Francois Hollande: Majoritatea ţăilor europene fac parte din NATO. Trebuie să ne asigurăm că putem răspunde dacă noi vom fi ameninţaţi, iar Franţa este ataşată spirirului autonom. Am fost la summitul NATO şi s-a degajat această linie strategică.

Klaus Iohannis: În primul rând garanţia constă în faptul că nu se doreşte aşa ceva. Securitatea externă trebuie garantată. Pe de altă parte, avem proiecte NATO. Se doreşte o sinergie între iniţiativele europene şi iniţiaitivele NATO.

UPDATE 09.50 Cei doi preşedinţi au discutat între patru ochi timp de 30 de minute. După convorbirile tete-a-tete, celor doi şefi de stat li s-au alăturat şi cele două delegaţii prezidenţiale. „Vizita dvs. ste o expresie vie a relaţiei foarte bune pe care am construit-o împreună între Franţa şi România. Este un prilej foarte bun pentru a intensifica parteneriatul nostru strategic“, a spus Klaus Iohannis, la începutul întâlnirii.

UPDATE 09.15 Preşedintele Fanţei, Francois Hollande, a ajuns la Palatul Cotroceni unde a fost primit de omologul său român, Klaus Iohannis.

UPDATE 09.00 Incident în coloana oficială a preşedintelui francez Francois Hollande: un poliţist SPP a căzut de pe motocicletă în apropierea Parcului Carol, din cauza carosabilului umed, după ce mai multe maşini au stropit bulevardele aflate pe traseul coloanei oficiale. Poliţistul nu a fost rănit, conform imaginilor difuzate de Digi24, el fiind ajutat de un agent de la Brigada Rutieră să se ridice.

Preşedintele Francois Hollande a aterizat pe aeroportul Otopeni încă de aseară, iar puţin după ora 9.00 a depus o coroană la monumentul Ostaşului Necunoscut din Parcul Carol.

Klaus Iohannis îl aşteaptă pe Hollande la Palatul Cotroceni. După primirea oficială, cei doi preşedinţi vor avea convorbiri tête-à-tête urmate de o declaraţie de presă comună. Următorul moment va fi o vizită la centrul de cercetare de la Măgurele. „Acolo, în prezenţa celor doi oficiali se vor semna acorduri importante în domeniul educaţiei şi cercetării”, a declarat Mădălina Dobrovolschi, purtătorul de cuvânt al Preşedinţiei.

Purtătorul de cuvânt a punctat că un element important din program va fi la ora 12, când cei doi şefi de stat vor ajunge la Forumul Economic. „Este un forum important în care trebuie să analizăm puţin relaţia dintre Franţa şi România din acest punct de vedere şi poate că ar fi bine să precizez aici că Franţa este al patrulea partener comercial al României şi al cincilea investitor. Obiectivul comun al acestei vizite de stat este necesitatea de a întări parteneriatul strategic între România şi Franţa şi, evident, aprofundarea dialogului bilateral”, a mai spus Dobrovolschi.

La prânz, Hollande va lua prânzul cu premierul Dacian Cioloş, urmând ca cei doi oficiali să viziteze fabrica de avioane Airbus. Vizita preşedintelui Franţei se va încheia cu un dineu oferit de Klaus Iohannis, la care va participa şi premierul Dacian Cioloş.

Vizita de stat a preşedintelul Franţei vine „în contextul mai multor vizite, întâlniri la nivel înalt, care au avut loc în ultimii doi ani: vizita preşedintelui Klaus Iohannis, la Paris, în februarie 2015, urmată prin rezultate concrete pozitive prin revizuirea şi semnarea foii de parcurs a Parteneriatului strategic româno-francez“ a mai spus purtătorul de cuvânt al preşedintelui.

„Ar fi foarte important de punctat, pentru că de fapt acesta este şi contextul cel mai important, faptul că cei doi şefi de stat vor discuta despre ceea ce se întâmplă în acest moment cu regândirea proiectului european, viziunea pentru reconstrucţia acestui proiect european, ceea ce se întâmplă după momentul Brexit. Un lucru important este că România şi Franţa pot contribui împreună, dar şi substanţial la discuţiile care vor avea loc la summit-ul de la Bratislava, pe 16 septembrie. Este primul summit în formula UE 27 fără participarea Marii Britanii după momentul Brexit şi un moment în care preşedintele României va prezenta viziunea ţării noastre din acest punct de vedere”, a completat purtătorul de cuvânt al Preşedinţiei.