



Un Dosar de notorietate în care sunt implicați magistrați este cel în care Sebastian Ghiță a fost achitat în iunie 2018 în primă instanță. Ghiță, care nu se află în țară, era acuzat de dare de mită, cumpărare de influenţă, spălare de bani, şantaj, două infracţiuni de folosire, în orice mod, direct sau indirect, de informaţii ce nu sunt destinate publicităţii ori permiterea accesului unor persoane neautorizate la aceste informaţii şi conducerea unui vehicul fără permis de conducere.





Potrivit legii 304 aflată în prezent în vigoare, articolul 88 indice 8 aliniatul 1 litera d) are următoarea formulare în ceea ce privește atribuţiile Secţiei pentru investigarea infracţiunilor din justiţie: „exercitarea altor atribuţii prevăzute de lege”.Ordonanța adoptată de Guvern modifică acest paragraf în următorul sens, potrivit unor surse consultate de HotNews.ro:„ d) Exercitarea și retragerea căilor de atac în cauzele de competența secției, inclusiv în cauzele aflate pe rolul instanțelor sau soluționate definitiv anterior operaționalizării acesteia potrivit OUG 90/2018".În urmă cu o zi, DNA a anunțat că Secția de anchetare a magistraților a cerut în trei rânduri preluarea dosarului Tel Drum , toate solicitările fiind respinse de către reprezentații Direcției. Potrivit DNA, ultima cerere, din ianuarie 2019, Secția invoca drept motiv faptul că sunt și magistrați vizați în dosar.„La datele de 21 decembrie 2018, 17 ianuarie, 31 ianuarie 2019, Secția pentru investigarea infracțiunilor din justiție a formulat, consecutiv, trei cereri prin care solicita transmiterea dosarului anterior menționat. În primele două cereri nu s-a invocat nici un temei legal de preluare a acestui dosar, motiv pentru care au fost cerute clarificări din partea DNA. În ultima solicitare a Secției, datată 31 ianuarie 2019, s-a invocat împrejurarea că D.N.A nu ar mai avea competența de soluționare a acestui dosar, deoarece unele dintre persoanele împotriva cărora se efectuează urmărirea penală au calitatea de magistrați”, se arată într-un răspuns al DNA, pentru MediafaxPotrivit sursei citate, în 14 februarie 2019, în răspunsul transmis de către DNA Secției pentru investigarea infracțiunilor din justiție se arată că nu există nici un criteriu care să atragă competența Secției, „niciuna dintre persoanele față de care se efectuează urmărirea penală neavând calitatea de magistrat”.În dosarul „Tel Drum”, în 13 noiembrie, procurorii DNA au anunţat, oficial, că Liviu Dragnea este urmărit penal pentru constituirea unui grup infracţional, abuz în serviciu şi infracţiuni privind deturnarea de fonduri europene, în legătură cu favorizarea companiei în privinţa acordării de contracte. Faptele ar fi fost comise în perioada în care era preşedinte al Consiliului Judeţean Teleorman.„Până în acest moment, nici autoritatea de management (Ministerul Dezvoltării Regionale şi Fondurilor Europene) nu s-a constituit parte civilă cu privire la sumele ce ar fi fost obţinute nelegal din fonduri europene de peste 20 milioane euro), nici Consiliul judeţean Teleorman nu s-a constituit parte civilă cu privire la prejudiciul ce ar fi fost produs prin infracţiunile de abuz în serviciu ( peste 31 milioane lei)", au transmis procurorii.