Keskusrikospoliisin mukaan järjestäytyneessä rikollisuudessa on tapahtunut muutos Suomessa viimeisen kahden vuoden aikana.

Satudarah MC ottaa jäsenikseen kaikkien etnisten ryhmien edustajia. POLIISI

– Useita ei-kantasuomalaistaustaisia jengejä on tullut ja tulee lisää Suomeen. Ne ovat kansainvälisiä ja usein globaalisti toimivia ryhmittymiä, sanoo rikostarkastaja Ari Lahtela Keskusrikospoliisista.

Lahtelan mukaan jengejä on tullut Suomeen muun muassa Hollannin suunnalta, idästä Venäjän kautta, Yhdysvalloista sekä Kauko-Aasiasta. Uudet ryhmittymät tekevät samaa kuin vanhat jengit.

– Se on huumeita, väkivaltaa ja talousrikollisuutta, Lahtela sanoo.

Keskusrikospoliisin mukaan jengien tai niiden jäsenmäärissä ei ole havaittavissa uusista tulokkaista huolimatta suuria muutoksia.

– Suomessa on noin 80 rikollisjengiä, joissa on noin 800 jäsentä. Vaikuttavuus on valtakunnallista. Tyypillisesti huumausaineiden maahantuonti ja levitys tapahtuu näiden jengien toimesta Hangosta Utsjoelle. Näkyvyys keskittyy isoimpiin kaupunkeihin, joissa on jengitiloja, Lahtela kertoo.

Uhkana otteiden koveneminen

Keskusrikospoliisissa arvioidaan kansainvälistyykö, kasvaako ja koveneeko järjestäytynyt rikollisuus uusien tulokkaiden myötä.

– Ensimmäisen kohdalla vastaan kyllä. Kahden seuraan asian kohdalla seuraamme tilannetta, Lahtela vastaa.

Alamaailman keskuudessa on Lahtelan mukaan hermostuneisuutta siitä, mitä uusi tilanne tarkoittaa.

– Vanhat kantajengit seuraavat mitä uudet ryhmittyvät tuovat tullessaan, tulevatko heidän markkinoilleen ja millä tavalla kiristyvä tilanne hoidetaan.

Ruotsissa jengitilanne on pahempi kuin Suomessa. Ruotsin jengiväkivalta on raaistunut ja jengisodat näkyvät tilastoissa miesten ampumiskuolemien kasvuna.

– Ruotsissa rikollisuudessa on kansainvälistymisen trendi ja sen tuomat jännitteet. Tilanne on tunnistettu jo kymmenen vuotta sitten, mutta toimenpidepuolella on jäänyt jotain huomioimatta. Valitettavasti tilanne on Ruotsissa melko vaikean näköinen, Lahtela sanoo.

Väkivaltapotentiaali

Suomessa Ruotsin kaltaisen tilanteen syntymisen torjunta vaatii Lahtelan mielestä kaikkien viranomaisten yhteistyötä.

– Toivoisin, että viranomaiset tunnistavat uhan ja raportoivat uhasta myös poliittiselle päätöksenteolle. Sieltä lähtevät priorisoinnit, joiden kautta tilanteen kehitystä pyritään torjumaan, Lahtela sanoo.

Lahtelan mukaan muun muassa maahanmuuttajien kotouttamisen parissa työskentelevät sosiaalityöntekijät ovat entistä tärkeämmässä roolissa, jotta ihmisiä ei pääsisi syrjäytymään.

Syrjäytyneet ja paperittomat ulkomaalaistaustaiset henkilöt voivat joutua jengien rekrytoinnin kohteeksi.

Maahantulovyöry kriisialueilta Suomeen toi tullessaan ei-toivottuja ja turvallisuutta vaarantavia henkilöitä.

– He voivat olla rikollisia, poliiseja tai sotilaita. Yhtä kaikki, kädet ovat voineet olla veressä. Tällainen väkivaltapotentiaali on olemassa. Jos heillä ei ole elämässään mitään edellytyksiä laillisessa yhteiskunnassa, niin he ovat alttiita harkitsemaan myös liittymistä jengeihin tai tekemään yhteistyötä niiden kanssa, Lahtela toteaa.