Tulot putoavat, velat jäävät – keskuskaupunkien rahoitusasema huolestuttaa

Oppositiokansanedustaja pelkää, että isot kaupungit joutuvat valtion talutusnuoraan. Muun muassa Vantaan, Joensuun ja Jyväskylän tilanne näyttää huonolta.

Kansanedustaja Mika Kari (sd.) arvioi, että kaikki kaupungit eivät pysty selviämään kaikista lainoistaan. Timo Mustalampi

Ari Helminen / Uutissuomalainen

Lahden kaupunginvaltuuston puheenjohtaja, kansanedustaja Mika Kari (sd.) on niin ikään huolissaan keskuskaupunkien tulevasta rahoitusasemasta. Esimerkiksi Lahden 630 miljoonan euron verotulot ja valtionosuudet putoavat 298 miljoonaan, mutta 680 miljoonan euron velat jäävät kaupunkikonsernille.

Vantaan tilanne on muodostumassa vielä pahemmaksi. Kaupungin tulot puolittuvat miljardista eurosta, mutta velkaa jää edelleen yli miljardi euroa. Joensuun ja Jyväskylän tilanne näyttää yhtä huonolta, Jyväskylän hieman paremmalta.

Karin mukaan nyt lähes 60 prosenttia Lahden kaupungin budjetista on sosiaali- ja terveydenhuollon tuloja ja menoja.

– Kun tulot ja menot menevät suoraan valtion kautta hyvinvointikuntayhtymälle, kaupungin oma taloudellinen liikkumavara pienenee ja tämä johtaa kuntien ja tässä tapauksessa keskuskuntien yhä suurempaan riippuvuuteen valtionosuuksista.

– Kun valtionosuudet kasvavat suurissa kaupungeissa, se johtaa siihen, että suuret kaupungit ovat valtion talutusnuorassa.

Kari arvioi, etteivät kaikki kaupungit pysty selviämään kaikista omista ja konsernilainoista.

– Silloin kun isot kaupungit ovat ottaneet velkaa omien investointiensa kattamiseen, ei ollut tiedossa sote-uudistusta eikä näin merkittävää kuntien ja valtion rahoitusuhteen muutosta.

Kunnallistalouden emeritusprofessori Pentti Meklin sanoi aiemmin tässä kuussa Uutissuomalaisen haastattelussa, että sosiaali- ja terveyspalvelujen siirtyminen kunnilta maakunnille voi jopa vähentää kuntien elinvoimaa. Hänen mukaansa kuntien terveyskeskusverkostoa saatetaan harventaa.

– Tällöin kunnan alueelta häviää helposti 10–15 työpaikkaa, Meklin arvioi.

Nykyisenkaltainen terveyskeskusverkosto voi harventua myös siksi, että osa terveyspalveluista hoidetaan etäyhteyksillä.