Vastavihityn kansallispuiston vesistöt ja hiekkatörmät ovat olleet pitkään ihmisten metsästys- ja kalastuskohteita. Tämä näkyy nyt löytyneessä esineistössä.

Mistä on kyse? Hossan avajaisviikolla alueelta löytyi 30 kulttuuriperintökohdetta, kuten eläinten pyyntikuoppia, tervahautoja ja kalakämpän jäännöksiä.

Vastavihityn kansallispuiston arvoa korostavat monipuoliset ja eri-ikäiset löydöt.

Kaikki kulttuuriperintökohteet ovat suojeltuja, mikä auttaa maankäytön suunnittelussa Hossassa .

Erämaisempia kulttuurikohteita voisi hyödyntää matkailussa nykyistä enemmän.

Viisi kivikaudelta 1600-luvulle saakka käytössä ollutta peuranpyyntikuoppaa, tervahautoja, jäänteitä kalakämpistä, heinäsuovan ja ladon pohjat, kivistä tehtyjä vanhoja rajamerkkejä, moniin eri tarkoituksiin käytettyjä merkkipuita sekä työkalun osia.

Kansallispuisto Hossan avajaisviikolla arkeologit, historioitsijat ja kulttuuriperintöalan ihmiset kartoittivat aluetta 24 tunnin ajan ja tekivät löytöjä.

– Tämä on lottovoitto, sillä yleensä tässä työssä hyvänä päivänä saattaa löytyä noin kymmenen kohdetta. Hossan arvoa korostavat hyvin monipuoliset ja eri-ikäiset löydöt, sanoo luontopalvelujen arkeologi Siiri Tolonen.

Tolonen nostaa yhdeksi esimerkiksi kvartsiesineen katkelman, joka on mahdollisesti ollut kaavin.

– Kvartsia on käytetty työkaluna kivi- ja pronssikaudella ja jonkin aikaa myös rautakaudella. Arvioisin kyseisen löydön iäksi noin 2000 vuotta.

Hossan vasta-avatun kansallispuiston alkukesä on ollut mielenkiintoinen, ja alueella on tehty sen historian aikana satoja löytöjä.

Hossan arvoa korostavat hyvin monipuoliset ja eri-ikäiset löydöt. Siiri Tolonen

– Verrattuna joihinkin muihin suojelualueisiin, Hossa on hiekkakankaisilta maastoiltaan ja kirkasvetisiltä vesistöiltään sellaista, että ihmiset ovat liikkuneet siellä kivikaudelta asti.

– Lisäksi se on vanhan kulkureitin varrella, joka vaikuttaa siihen, että sieltä löytyy paljon kulttuuriperintökohteita, Tolonen kertoo.

Lajintunnistustyö jatkuu

Nyt löytyneet esineet korostavat hyvin Hossan maankäytön historiaa.

– Näissä näkyy muun muassa metsästys, kalastus ja tervanpoltto, arkeologi Siiri Tolonen sanoo.

Isoin apu kohteiden löytymisessä tulee vinkeistä, joiden perusteella asiantuntijat voivat lähteä maastoon etsimään paikkoja. Tolonen summaa, että vuorokauden aikana löytyi 30 uutta kulttuuriperintökohdetta (siirryt toiseen palveluun) (Metsähallitus).

– Meillä kävi todella hyvä tuuri, sillä paikalle saapui Selkoskylästä lähtöisin oleva eräkävijä, joka on liikkunut alueella paljon. Hän oli löytänyt paljon kulttuuriperintökohteita, kuten eläinten pyyntikuoppia, tervahautoja ja kalakämpän jäännöksiä.

Näissä näkyy muun muassa metsästys, kalastus ja tervanpoltto. Siiri Tolonen

Hossan kansallispuiston avajaisviikolla alueella järjestettiin bioblitz-tapahtuma, jonka myötä myös biologit kartoittivat erilaisia lajikohteita. Myöhemmin kesällä selviää myös Hossasta löytyneen eliöstön tarkemmat yksityiskohdat. Kulttuuriperintökohteiden lisäksi löytyi noin sata erilaista lajihavaintoa.

Laukkujärveltä löytynyt peuranpyyntikuoppa. Jari-Matti Kuusela

– Esimerkiksi sammaleista, joita ei pysty maastossa tunnistamaan, pitää ottaa näytteitä ja se pitää tutkia mikroskoopilla. Biologit tekevät nyt lajintunnistustyötä, sanoo Tolonen.

"Erämaisempia kulttuurikohteita pitäisi ehdottomasti hyödyntää matkailussa"

Kaikki kulttuuriperintökohteet ovat suojeltuja, mikä auttaa Hossassa maankäytön suunnittelussa, ja sillä vältetään kohteiden tuhoaminen vahingossa.

– Tiedon kerääminen suojelutarkoituksiin on keskiössä. Nämä ovat myös yleisöä kiinnostavia kohteita. Jos retkeilyreittien varsille osuu helposti saavutettavia paikkoja, niitä voidaan esitellä kävijöille erilaisilla opasteilla.

Kulttuuriperintökohdematkailu mielletään usein museoihin, linnoihin tai rakennettuihin paikkoihin tutustumiseksi. Erämaan maisemissa kuitenkin pääsee tutustumaan kohteisiin, jotka eivät ole yhtä selkeitä kuin kaupungeissa tai kylissä.

Ihmiset ovat esimerkiksi asuneet 1800-luvulla kylissä, mutta ovat tulleet kylistä Hossaan metsästämään ja kalastamaan. Siiri Tolonen

– Paikat muodostavat kokonaisuuden. Ihmiset ovat esimerkiksi asuneet 1800-luvulla kylissä, mutta ovat tulleet kylistä Hossaan metsästämään ja kalastamaan.

Hossassa järjestettiin avajaisviikolla yleisöretki, jossa tutustuttiin kulttuuriperintö- ja luontokohteisiin.

– Silloin huomasi, kuinka kovasti menneisyys kiinnostaa ihmisiä. Erämaisempia kulttuurikohteita pitäisi ehdottomasti hyödyntää matkailussa, summaa Tolonen.

Lue lisää:

Hossan henki