Naisten ja miesten ruokalautasten sisältö eroaa toisistaan yhä enemmän. Kilpailevat ravinto-ohjeet hämmentävät tutkijoiden mielestä suomalaisten suhdetta ravintoonsa.

Suomalaisten miesten ruokavaliossa on reilusti parantamisen varaa. Naiset syövät miehiä terveellisemmin, mutta eivät hekään suositusten mukaisesti.

Tämä käy ilmi tuoreesta Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) FinRavinto 2017 -tutkimuksesta (siirryt toiseen palveluun). Vastaava tutkimus tehdään viiden vuoden välein.

Liikaa makkaraa ja leikkeleitä

Miesten lautasilla on liikaa varsinkin punaista ja prosessoitua lihaa, kuten leikkeleitä, makkaroita ja nakkeja. Miehistä lähes kahdeksan kymmenestä syö niitä suosituksia enemmän, naisistakin neljännes. Suomalaisten ravitsemussuositusten mukaan punaista ja prosessoitua lihaa saisi syödä enintään 500 grammaa viikossa.

– Punaista lihaa kannattaa korvata vaalealla lihalla, kalalla ja palkokasviksilla. Syö värikkäästi ja suosi täysjyväviljaa, THL:n tutkimuspäällikkö Liisa Valsta neuvoo.

Yle Uutisgrafiikka

Kasvikset puuttuvat naistenkin lautasilta

Kasviksia, hedelmiä ja marjoja pitäisi sen sijaan saada suomalaisten lautasille lisää. Suositusten mukaan niitä olisi hyvä popsia vähintään puoli kiloa päivässä. Miehistä siihen yltää 14 prosenttia ja naisistakin vain reilu viidennes.

Niistä saisi myös vitamiineja, joita moni saa ruuastaan liian vähän.

Yle Uutisgrafiikka

– Jos nykyistä suurempi joukko ihmisiä alkaisi vähentää lihan kulutusta ja korvata sitä kasvisruoalla, kyllä sillä on suurempi vaikutus kansanterveydelle kuin sillä, että pieni määrä ihmisistä ryhtyy täysin vegaaneiksi, THL:n erikoistutkija Susanna Raulio pohtii.

Ruuassa on liikaa kovaa rasvaa

Moni saa ruuastaan myös liikaa rasvaa, ja varsinkin sen laadussa olisi petrattavaa.

95 prosenttia aikuisista syö ravitsemussuosituksia enemmän tyydyttyneitä rasvahappoja, joita on esimerkiksi voipohjaisissa levitteissä, juustoissa ja makkaroissa.

Terveellisempää olisi käyttää kasviöljyä ja kasviöljypohjaisia levitteitä sekä syödä esimerkiksi kalaa tai kanaa.

Suolaakin on suomalaisten ruuassa rutkasti liikaa. Sitä saisi syödä päivässä enintään vajaan teelusikallisen verran. Yhdeksän kymmenestä aikuisesta saa sitä kuitenkin enemmän.

Tietotulva sekoittaa tottumuksia

Ruokatottumukset ovat heikentyneet vuosituhannen vaihteen paremmista vuosista ja ainakin rasvan kohdalla taantuneet kohti 1980-luvun lukemia.

Mistä tämä kehitys johtuu, kun tutkimustietoa ja valistusta kuitenkin riittää?

– Eräs syy lienee tiedon tulva. Ihmisten on vaikea arvioida, mikä on tutkittua tietoa [ravitsemuksesta] ja mikä perustuu kokemustietoon. Jotkut suomalaiset myös kuvittelevat, että se, mikä maistuu hyvältä ja tuntuu itselle hyvältä, on terveellistä. Näinhän asia ei kuitenkaan monesti ole, erikoistutkija Susanna Raulio sanoo.

Jotain hyvääkin löytyy

Vaikka suomalaisten ruokatottumukset eivät FinTerveys 2017 -tutkimuksessa kerää kehuja, myönteistäkin kehitystä löytyy. Kuitua saadaan ruuasta aiempaa enemmän. Aikuiset saavat ruuastaan riittävästi myös useita vitamiineja ja kivennäisaineita. Esimerkiksi D-vitamiinin saanti ruuasta on kymmenessä vuodessa lähes kaksinkertaistunut.

FinRavinto 2017 -tutkimus toteutettiin vuonna 2017 viidelläkymmenellä paikkakunnalla osana FinTerveys 2017 -tutkimusta. Viiden vuoden välein tehtävään FinRavinto -tutkimukseen osallistui 1655 henkilöä, jotka olivat iältään 18–74-vuotiaita.

Juttua täydennetty 9.1. klo 13.30 lisäämällä Valstan ja Raulion kommentit.

Lue lisää:

Ravitsemussuositukset: Kasviksia ja kalaa enemmän – punaista lihaa, rasvaa ja alkoholia vähemmän

Ravitsemustieteilijä uskoo kasvisruokavalion olevan tulevaisuuden megatrendi – mutta pärjääkö ihminen kokonaan ilman lihaa?

Kasvisruokabuumi kytee pinnan alla, kun sekasyöjät sekoittavat pakkaa – lihankulutus yhä viime vuosien tasolla

THL: Suomalaiset vähentäneet ruisleivän syöntiä - sokerilla herkutellaan entiseen tapaan

Kovat rasvat maistuvat taas suomalaisille

Lihankulutus yhä viime vuosien tasolla

Tutkijat: Outo ruoka lisää tasa-arvoa

"Keittiö ei voi jokaista tuulta seurata" – Suomalaisten maku muuttuu verkkaisesti