Urakka on sekopäisen iso, mutta välttämätön.

Nyt puhutaan Suomen tavoitteesta olla hiilineutraali vuonna 2045 ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.

Tämä tarkoittaa sitä, että Suomi ja suomalaiset tuottaisivat vain sen verran hiilidioksidipäästöjä kuin esimerkiksi metsät kykenevät kasvaessaan sitomaan.

Esimerkiksi liikenteen päästöjen olisi loputtava kokonaan. Keinot ovat poliittisesti osin tulenarkoja.

Liikenne- ja viestintäministeriön (LVM) johtama työryhmä arvioi paraikaa, miten temppu tehtäisiin.

Liikenteen päästöt Suomessa liikenne aiheuttaa viidesosan Suomen päästöistä

liikenteen sisällä isoin ilmastonpilaaja on tieliikenne, joka tuottaa 93 % sektorin päästöistä

päästöt pitää poistaa ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi

Pariisin ilmastosopimuksessa maailman maat ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu rajataan selvästi alle kahteen asteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna Lähde: Liikenne- ja viestintäministeriö

Perjantaina julkaistussa väliraportissa (siirryt toiseen palveluun)työryhmä kuvaa kolme polkua, joita seuraamalla Suomi voisi urakasta selviytyä.

Työryhmä painottaa, että kyse on ajatusharjoituksesta, ei toimintaohjeesta, jota pitäisi noudattaa pilkulleen.

Virkamiehistä, tutkijoista ja yritysten edustajista koostuva työryhmä (siirryt toiseen palveluun)ei ota vielä väliraportissa kantaa siihen, mikä poluista olisi Suomen kannalta paras. Lopputulos kuullaan joulukuussa.

Yle tiivisti väliraportin keskeiset havainnot neljään kohtaan.

Biopolttoaineita puoltaa se, että niitä voidaan käyttää nykyisellä autokannalla. Oliver Berg / EPA

1. Päästöt kuriin biopolttoaineilla

Ensimmäisessä skenaariossa Suomi autoilee entiseen malliin. Autokanta on vanhaa, sähkö- ja biokaasuautojen määrä on kasvanut hitaasti.

Polttoaineet ovat vaihtuneet 2045 mennessä kuitenkin fossiilisista uusiutuviksi.

Tähän päästään esimerkiksi pakottamalla lailla polttoaineiden jakelijat sekoittamaan fossiilisen bensan ja dieselin joukkoon entistä enemmän uusiutuvaa biopolttoainetta.

Jotta Suomeen saadaan riittävästi biopolttoaineiden valmistusta, jalostamoille myönnetään investointitukia 2020-luvulla. Myös lentoliikennettä ohjataan biopolttoaineiden käyttöön tuilla.

Bensan joukkoon saa sekoittaa selvästi nykyistä enemmän bioetanolia.

Lisäksi tavoitteen saavuttaminen vaatii sitä, että Suomessa tai muualla maailmassa on onnistuttu kehittämään uusiutuva bensa, jota voi käyttää 100-prosenttisena bensamoottoreissa.

Biokaasun käytön lisäämistä edistetään veromuutoksin. Lopulta vuonna 2045 fossiiliset liikennepolttoaineet kielletään kokonaan.

Plussia:

toimenpiteet eivät vaadi radikaaleja muutoksia ihmisten ja yritysten toimintaan, sillä biopolttoaineet soveltuvat pitkälti nykyiseen kalustoon

polku saattaisi olla kolmesta vaihtoehdosta helpoimmin hyväksyttävissä yhteiskunnallisesti

Miinuksia:

polku on pitkällä aikavälillä kallis toteuttaa, koska biopolttoaineiden valmistusta pitää tukea ja tuote on kalliimpaa kuin perinteinen bensa ja diesel

kestävästi valmistettuja biopolttoaineita ei ole välttämättä riittävästi tarjolla, sillä myös lento- ja meriliikenne tarvitsee niitä

metsäbiomassasta tuotettujen biopolttoaineiden raju lisäys voisi pienentää hiilinieluja, eli rajoittaa hiilidioksidia sitovien metsien hiilivarastojen kasvua

Sähköautoilun etuna on se, että hiilidioksidipäästöjen lisäksi myös hengitysilmaa pilaavat lähipäästöt ja kaupunkien melusaaste vähenevät. Mårten Lampén / Yle

2. Päästöt nollaan sähköistämällä liikenne

Toisessa polussa oletetaan, että ihmiset liikkuvat edelleen paikasta toiseen pääosin omilla henkilöautoillaan ja tavaraliikenne kulkee pitkälti rekoilla.

Liikenteen päästöt poistetaan teknologian kehityksen avulla, erityisesti siirtymällä sähköautoihin.

Vuonna 2045 Suomen teillä on jo 2,6 miljoonaa sähköautoa ja 215 000 kaasuautoa. Muutos on raju, sillä tällä haavaa Suomessa on liikenteessä noin 2 000 täyssähköautoa.

Rekat ja bussit kulkevat paitsi sähköllä, myös vedyllä, biokaasulla ja uusiutuvalla dieselillä.

Muutos toteutetaan laajalla keinovalikoimalla. Autoilun verotus rukataan uuteen uskoon niin, että täyssähköauton ostaminen halventuu. Valtiovalta myöntää myös hankintatukia sähkö-, vety- ja kaasuautoille.

Kaupunkiseuduille tulee tiemaksut, kuljetusyrityksiä tuetaan siirtymässä puhtaaseen kalustoon, bensan ja dieselin veroa kiristetään vaiheittain.

Siltä osin kun liikennettä ei voida sähköistää, siirrytään 100-prosenttisesti uusiutuviin biopolttoaineisiin.

Uusien bensa- ja dieselautojen myynti kielletään vuonna 2035.

Plussia:

liikenteen co2-päästöjen ohella hengitysilmaa pilaavat lähipäästöt pienenevät

meluongelmat taajamissa vähenevät, koska sähkömoottorit ovat hiljaisia

kustannukset jäävät suht pieniksi, mikäli autokanta uudistuu markkinaehtoisesti

Miinuksia:

kustannukset voivat olla myös isot, jos sähköautot eivät yleisty markkinaehtoisesti

syrjäseuduille voi jäädä suuriakin katvealueita esimerkiksi lataus- ja tankkauspisteiden osalta, samalla kun autoilu bensalla ja dieselillä kallistuu

liikenteen määrän kasvu pahentaa kaupunkien ruuhkia

Suomalaisella Whim-sovelluksella pystyy maksamaan kaupunkipyörän ja muun julkisen liikenteen pääkaupunkiseudulla. Lisäksi sovelluksen avulla voi tilata taksin tai vuokrata auton. Jaani Lampinen / Yle

3. Päästöt nollaan liikkumisen palveluilla

Kolmannessa polussa kuvaillaan Suomi, jossa tieliikenteen ja erityisesti yksityisautoilun määrä on vähentynyt. Henkilöautoilla ajettujen kilometrien määrä on puolittunut 2045 mennessä.

Väestö on keskittynyt entistä selvemmin kaupunkeihin, joten myös päästövähennykset keskittyvät kaupunkeihin ja niiden väliseen liikenteeseen.

Ihmiset ovat siirtyneet käyttämään laajasti liikkumispalveluita, joissa koko matka on suunniteltu asiakkaiden puolesta. Joukkoliikenne, pyöräily, kävely ja kyytien jakopalvelut ovat yleistyneet.

Kuljetusten energiatehokkuus on parantunut, muun muassa letka-ajolla ja rekkojen pituutta kasvattamalla. Kaupunkien sisällä logistiikassa hyödynnetään kevytajoneuvoja ja automaatiota.

Työryhmän mukaan vaihtoehdon toteutuminen edellyttää esimerkiksi tiemaksujen käyttöönottoa; kaupunkiseuduilla 2020-luvulla ja muualla 2030–2045 välillä.

Yksityisautoilun vähentämiseksi joukkoliikenteeseen ja erityisesti raideyhteyksiin investoidaan lisää. Pyöräilyä ja kävelyä helpotetaan investoinneilla ja kannusteilla.

Yksityisautoilun houkuttelevuutta vähennetään esimerkiksi pysäköintipolitiikalla ja hinnoittelulla.

Kaupunkien kehitystä ohjataan niin, että palvelut, asuminen ja työpaikat sijaitsevat lähellä toisiaan. Lisäksi etätyön tekemistä helpotetaan.

Plussia:

liikkumisen palvelut syntyvät pääosin markkinaehtoisesti

ihmisten rahaa vapautuu autojen omistamisesta palvelujen käyttöön

pyöräilyn ja kävelyn lisääntyminen parantaa terveyttä sekä vähentää ruuhkia, ilmansaasteita ja melua

Miinuksia:

liikenteen päästöt saadaan vain puolitettua, eli tarvitaan täydentäviä keinoja, kuten liikenteen päästökauppaa

joukkoliikenteen käyttäjämäärät voivat vähentyä esimerkiksi takseja hyödyntävien liikkumispalveluiden vuoksi

autolla liikkuminen kaupungeissa kallistuu selvästi

4. Johtopäätös: Yksinkertaisia ratkaisuja ei ole

Liikenteen päästöjen nollaamiseksi ei ole hopealuotia, joka ratkaisisi kaiken. Työryhmän mielestä tasapainoisin ratkaisu syntyy yhdistelemällä edellä kuvattuja päästövähennyskeinoja eri poluilta.

Loppuraportissaan joulukuussa työryhmä aikoo ehdottaa, miten Suomen kannattaisi edetä.

Täydennetty 17.9.2018 klo 12:57: Tarkennettu hiilinielujen käsitettä biopolttoaineita käsittelevässä kohdassa. Hiilinielut tarkoittavat metsien hiilivarastojen kasvua.

Lue myös:

Selvitys: Maailman ilmastopäästöt on mahdollista puolittaa vuoteen 2030 mennessä – onnistuminen vaatii tiukkoja toimia

Joona-Hermanni Mäkisen kolumni: Maailmanlopun kello näyttää kaksi minuuttia vaille keskiyön

Liikenteestä hiiletöntä vuoteen 2045 – polkuja päästöttömään tulevaisuuteen (LVM:n raportti) (siirryt toiseen palveluun)