Etelä-Ruotsin Ystadissa paljastunut erikoinen tapaus on herättänyt keskustelun viranomaisten toiminnasta. Vyyhti alkoi paljastua vasta rutiiniverotarkastuksen ja salapoliisiksi ryhtyneen koulutoimenjohtajan ansiosta.

Eteläruotsalaisen Ystadin koulutoimenjohtaja Dennis Hjelmström aavistaa, ettei kaikki ole kunnossa, kun hän elokuussa 2018 raottaa roskasäiliön kantta autiolta näyttävän omakotitalon pihalla. Hjelmström on saapunut lapsiperheen kotitaloon tarkastamaan, toteutuuko perheen lasten oppivelvollisuus.

Hjelmströmin työtehtäviin ei kuulu salapoliisityö, mutta hän on päättänyt silti ajaa perheen asuintalon kautta ja katsoa miltä siellä näyttää, kertoo Aftonbladet-lehti (siirryt toiseen palveluun).

Korkean aidan ja rehevän kasvillisuuden ympäröimässä talossa ei näytä asuvan ketään, ovet ovat lukossa ja ikkunoita peittävät verhot, mutta roskasäiliössä on tuoreita jätteitä. Kun Hjelmström keskustelee naapurin kanssa, saa hän tietää talosta kuuluvan välillä lasten ääniä, mutta talon ulkopuolella näitä ei koskaan näy.

Koulutoimenjohtajan havainnosta alkaa purkautua vyyhti, joka on viime päivinä järkyttänyt Ruotsia Helsingborgs Dagblad ja Sydsvenskan -lehtien raportoitua tapauksesta (siirryt toiseen palveluun). Keskellä pohjoismaista hyvinvointiyhteiskuntaa on elänyt perhe, joka on onnistunut eristämään viisi 4–18-vuotiasta lasta vuosikausiksi täysin yhteiskunnan ulkopuolelle.

Fem skånska syskon hölls isolerade från omvärlden – missa inte första delen av vår granskning Barnen som inte fanns https://t.co/T6HNrUN954 pic.twitter.com/dy6JZJ0Fql — Sydsvenskan (@sydsvenskan) 2. kesäkuuta 2019

Koulutoimenjohtaja ryhtyy salapoliisiksi

Elokuun 21. päivänä 2018 koulutoimenjohtaja Hjelmström huomaa hämmästykseen, että kunnan alueella asuu neljä kouluikäistä, 10–18-vuotiasta lasta, jotka eivät koskaan ole käyneet koulua Ruotsissa. Perhe, jossa on myös yksi alle kouluikäinen lapsi, on asunut Ystadissa 2000-luvun alusta asti.

Vanhin lapsista on vuonna 2007 kirjattu ruotsalaisen koulun oppilaaksi, mutta hän ei ole Sydsvenskanin ja Helsingborgs Dagbladin mukaan koskaan saapunut kouluun. Tämän jälkeen vanhemmat ilmoittavat opetusviranomaisille, että yhdysvaltalainen Laurel Springsin yksityiskoulu huolehtii opetuksesta internetin välityksellä.

Koulutarkastusvirasto ei hyväksy ensin ilmoitusta, vaan vaatii kahta vanhinta lasta aloittamaan koulunkäynnin syksyllä 2009. Vanhemmat kuitenkin ilmoittavat lapsensa ensin sairaiksi ja ryhtyvät sitten lähettämään kouluun vapaa-anomuksia. Lopulta lasten tilanteesta järjestetään tapaaminen, jonka seurauksena perheen lasten todetaan viettävän aikaansa ulkomailla ja olevan siten Ruotsin oppivelvollisuuden ulottumattomissa.

Tämän jälkeen vanhemmat vuosi toisensa jälkeen perustelevat lasten poissaoloa Ystadin kouluista sillä, että perhe matkustelee yritystoimintansa vuoksi jatkuvasti ulkomailla, eivätkä lapset siksi voi käydä tavallista koulua. Mitään todisteita tästä vanhemmat eivät kuitenkaan viranomaisille toimita.

Hjelmströmiltä vie vain muutaman tunnin saada yhdysvaltalaiskoulusta tieto, etteivät perheen lapset koskaan ole osallistuneet sen opetukseen. Epäilykset siitä, että asiat ovat nyt todella pahasti vialla vahvistuvat opetustoimenjohtajan käytyä talolla. Hän ottaa yhteyttä sosiaaliviranomaisiin.

Lapset eivät osaa käydä suihkussa

Veroviranomaiset ovat havainneet jo toukokuussa 2018 tarkastaessaan perheen asuinpaikkatietoja, etteivät asiat ole kunnossa. Veroviranomaiset toteavat perheen isän olleen sairauspäivärahalla lähes kymmenen vuotta ja äidinkin saaneen sairauspäivärahaa vuodesta 2015 alkaen. Samaan aikaan vanhemmat ovat oman ilmoituksensa mukaan kuitenkin maksaneet vuosittain tuhansia euroja yhdysvaltalaiselle koululle lasten opetuksesta.

Veroviranomaiset toteavat, ettei lapsilla ole ollut Ruotsin passeja vuoden 2014 jälkeen, eikä näistä muutenkaan löydy mitään elonmerkkejä Ruotsista. Lopulta verottaja poistaa lapset Ruotsin väestörekisteristä ja tekee lastensuojeluilmoituksen. Ystadin sosiaaliviranomaiset ryhtyvät kuitenkin toimiin vasta elokuussa 2018 koulutoimenjohtajan tekemän ilmoituksen jälkeen.

Nio år. Så länge väntar Ystads kommun innan de kontrollerar om barnen – som har vanvårdats och isolerats från samhället – faktiskt går i skolan. https://t.co/vyFTobZB2F pic.twitter.com/aksXSk4sgS — Helsingborgs Dagblad (@hdhbg) 3. kesäkuuta 2019

Viiden vuosikausia eristyksissä eläneen sisaruksen elämä muuttuu täysin elokuun 29. päivänä 2018, kun perheen asunnolle saapuu sosiaalityöntekijöitä ja poliiseja. Ensivierailun tuloksena sosiaaliviranomaiset ottavat neljä nuorinta lasta kiireellisesti huostaan. Vanhin lapsista saa jäädä vanhempiensa luo asumaan, sillä hän on jo täysi-ikäinen. Huostaanottopäätöksestä käy ilmi, että lapset ovat eläneet lian ja rikkinäisten huonekalujen keskellä.

Sosiaaliviranomaiset huomaavat nopeasti, että lapsilta puuttuvat lähes kaikki sosiaaliset ja käytännölliset taidot. Lapset eivät esimerkiksi osaa peseytyä, vaan heille täytyy opettaa suihkun käyttöä. Osa lapsista ei osaa käydä vessassa, tunne kelloa tai osaa sitoa kengännauhojaan. Yksi lapsista ei osaa edes kuoria banaania, eikä 18-vuotias osaa käsitellä rahaa. Jopa tasapainossa ja jalkojen kehityksessä on ongelmia, sillä lapset eivät ole liikkuneet riittävästi.

Perheen äidinkieli on ruotsi, mutta vanhemmat ovat puhuneet lapsilleen englantia. Sosiaaliviranomaisten mukaan lasten puhetaidossa on suuria puutteita.

Edes sukulaiset eivät ole olleet tietoisia perheen tilanteesta, sillä vanhemmat ovat lopettaneet yhteydenpidon jo vuosia sitten ja antaneet ymmärtää muuttaneensa Yhdysvaltoihin.

Vanhemmat valokuvaavat malleja

Vanhemmat eivät kaikesta huolimatta näe huostaanotoille mitään tarvetta ja taistelevat niitä vastaan oikeudessa. Heidän mukaansa kyseessä on vain väärinkäsitys ja lapset ovat koko ajan käyneet koulua kotona. Oikeus ei väitettä usko, vaan pitää huostaanotot voimassa.

– Tämä oli isku vasten heidän kasvojaan. He ovat uskoneet tehneensä kaiken oikein, sanoo vanhempien asianajaja Nellie Karlsson Rowley Aftonbladetille (siirryt toiseen palveluun).

– Meillä on vain yksi kommentti ja se on, että teemme täyttä yhteistyötä sosiaaliviranomaisten kanssa. Tämän enempää emme kommentoi, perheen äiti kommentoi Aftonbladetille tiistaina (siirryt toiseen palveluun).

Vaikka lapset ovat eläneet eristettyinä ympäröivästä maailmasta, ovat perheen vanhemmat liikkuneet ympäri Ruotsia ja jopa ulkomailla. Aftonbladet-lehden mukaan (siirryt toiseen palveluun) vanhemmat pyörittävät mallitoimistoa, jossa mies toimii valokuvaajana ja vaimo kuvausavustajana. Pariskunnan asiakkaina on mallinurasta haaveilevia nuoria, joista yksi kertoo Aftonbladetille pariskunnan olevan hyvin määrätietoisia.

– Tein heille koekuvauksen, mutta päätin jättää sopimuksen allekirjoittamatta, sillä yritys ei vaikuttanut täysin vakavasti otettavalta, nimettömänä haastateltu nainen toteaa lehdelle ja sanoo pariskunnan vaatineen mallia maksamaan työkustannuksia.

Toinen Aftonbladetin haastattelema malli puolestaan kertoo, ettei hänellä ole koskaan ollut mitään ongelmia pariskunnan kanssa. Hän sanoo jopa vierailleensa kerran perheen kotitilalla, josta lapset myöhemmin otettiin huostaan.

– En muista, että siellä olisi ollut mitään muuta erikoista kuin että tyyli oli hieman boheemimpaa, nainen muistelee ja kuvailee taloa hyvin vanhaksi.

Kvällsposten-lehden mukaan (siirryt toiseen palveluun) sekä äiti että isä ovat opiskelleet yliopistossa teologiaa, mutta jättäneet useita kursseja kesken. Perheen isä on paikallisen seurakunnan jäsenen mukaan osallistunut parin viime vuoden aikana usein jumalanpalveluksiin ja halunnut innokkaasti keskustella uskonnosta ja kirkon toiminnasta.

”Jag känner att jag kunde ha gjort mer” • Boende känner stor olust efter avslöjandet om de isolerade barnen i Österlen https://t.co/D1eyDbT0qi — SVT Nyheter (@svtnyheter) 4. kesäkuuta 2019

"Tunnen, että olisin voinut tehdä enemmän"

Ruotsin television SVT:n haastattelema naapuri (siirryt toiseen palveluun) kertoo ottaneensa jo viisi–kuusi vuotta sitten yhteyttä poliisiin ilmaistakseen huolensa lasten tilanteesta. Nimettömänä esiintyvän naapurin mukaan poliisi kysyi häneltä tuolloin, onko hän nähnyt rikosta vai onko hänellä vain tunne siitä, ettei kaikki ole kunnossa.

– Silloin jouduin sanomaan, että "aivan, minulla on tunne". Tänä päivänä tekisin lastensuojeluilmoituksen sosiaaliviranomaisille sen sijaan, että vinkkaisin poliisille, nainen toteaa SVT:lle.

– Tunnen, kuten monet muutkin, että olisin voinut tehdä enemmän, lähellä perhettä asuva nainen pahoittelee.

Toinen naapuri puolestaan kertoo, että erikoinen perhe on kyllä herättänyt huomiota ja siitä, että lapset eivät käy koulua on puhuttu seudulla.

– Jos asuu kuten me, niin sitä kunnioittaa aina naapureitaan. Toisten asioihin ei liikaa sekaannuta, eikä minulla ole ollut siihen mitään syytäkään. He ovat käyttäytyneet omituisesti, mutta eivät ole häirinneet ketään, kommentoi toinen paikallinen asukas SVT:lle.

Eteläisen Ruotsin poliisialueen tiedottajan Ewa-Gun Westfordin mukaan perhe ei ole ollut poliisin tiedossa ennen viime elokuussa tehtyä huostaanottoa.

Ystadin kunta teki tuolloin vanhemmista rikosilmoituksen neljän epäillyn ruumiinvamman tuottamuksen vuoksi. Syyttäjä kuitenkin päätti lopettaa esitutkinnan, sillä todisteita rikoksesta ei löytynyt. Westfordin mukaan poliisi seuraa nyt muiden viranomaisten asiasta tekemiä selvityksiä. Uutta rikostutkintaa tapauksesta ei kuitenkaan ole aloitettu.

Tapauksesta on tehty kysely Ruotsin valtiopäivillä. Opetusministeri Anna Ekströmiltä vaaditaan Kvällsposten-lehden mukaan (siirryt toiseen palveluun) selvitystä siitä kuinka vastaavilta tapauksilta voitaisiin tulevaisuudessa välttyä.