Työntekijöiden kertomuksissa toistuvat kokemukset ylipitkistä työvuoroista, ylityökorvausten puuttumisesta, palkanmaksuongelmista, petetyistä lupauksista ja äkillisistä työsuhteiden päättämisistä. Ravintolan edustajat kiistävät väitteet mustamaalauksena.

Useat Classic Pizzan ja Hangon Makaronitehtaan työntekijät kokevat, että yritykset käyttävät nuoria työntekijöitä ja näiden kokemattomuutta hyväkseen.

Työntekijät kertovat jopa 16-tuntisista työpäivistä, mutta ylityökorvauksia ei heidän mukaansa makseta.

Ravintolan mukaan haastatellut ovat laillisesti irtisanottuja työntekijöitä, ja mahdolliset epäkohdat olisivat tulleet esiin aluehallintoviraston tarkastuksissa.

Merja Rahkola-Toivanen korostaa, että Classic Pizza ja Makaronitehdas -ravintoloilla on paljon työntekijöitä. Kuva vuodelta 2015. TIINA SOMERPURO/KL

Kaikesta pitää taistella.

Nämä sanat toistuvat, kun Iltalehden haastattelemat 11 entistä ja nykyistä työntekijää kertovat kokemuksistaan Classic Pizza ja Makaronitehdas -ravintolaketjujen palveluksessa. Heidän kertomuksissaan nousevat esille palkanmaksuongelmat, pitkät työvuorot, petetyt lupaukset ja äkillisesti päätetyt työsuhteet.

Haastatellut ovat työskennelleet ketjujen ravintoloissa Hangossa ja pääkaupunkiseudulla, ja kokemukset ovat vuosilta 2016-2018 Hangon ja pääkaupunkiseudun ravintoloista.

Rivakkaa tahtia kasvaneiden ravintolaketjujen taustalla on yrittäjäpariskunta Juha Toivanen ja Merja Rahkola-Toivanen.

Neljä entistä työntekijää suostui kertomaan kokemuksistaan omalla nimellään. Muut pelkäävät leimautumista - ja työsopimuksen yhteydessä allekirjoitettua salassapitosopimusta, vaikka ravintolan edustajien mukaan tarkoituksena ei ole vaientaa työntekijöitä epäkohdista.

Pitkittyviä päiviä

Haastateltujen kertomuksissa toistuvat pitkät, jopa 16-tuntisiksi venyvät työpäivät. Monet mainitsevat työtovereidensa ja päällikköjen irtisanoutuneen, koska työ oli liian kuormittavaa.

- Mietit vain, että tuossa puolitoista tuntia sitten pääsin töistä, mutta viisi pöytää on edelleen hoidettavana, kertoo nainen, joka työskenteli tarjoilijana Hangossa kesällä 2016.

- Kun olin tehnyt 10 tuntia töitä ja pyysin, että saisinko käydä tupakalla, asenne oli, että kuinka kehtaat pyytää taukoa, sanoo Anna Purhonen, joka työskenteli Hangossa kesällä 2008.

Hän hämmästelee, että julkisuudessa aiemmin kerrottujen tietojen perusteella käytännöt ravintoloissa eivät ole muuttuneet.

Useat haastatellut tulkitsevat, että työsuhteita on päätetty koeaikojen viimeisinä päivinä, koska todellinen tarve on ollut sovittua lyhytkestoisemmalle työsuhteelle - tai koska yritys on rekrytoinut liikaa työntekijöitä.

- Tulin töihin Hankoon toiselta puolen Suomea. Tein niska limassa 16-tuntisia päiviä. Koeaika oli kuukausi, ja sen viimeisenä päivänä minut irtisanottiin ilman, että aikaisemmin olisi valitettu mistään. Työsuhde ajoittui kesän kiireisimpään aikaan, kertoo mies, joka työskenteli Hangossa viime kesänä.

Kaikilla työntekijöillä teetetään salassapitosopimus. LUKIJAN KUVA

Lisätyösopimuksen ehdot kummastuttavat Pamin toimitsija Esa Kautosta. LUKIJAN KUVA

Ei ylityökorvauksia

Pitkistä päivistä huolimatta ravintolat eivät työntekijöiden mukaan maksa ylityökorvauksia. Ylitöistä tulisi aivan ensimmäisiä tunteja lukuun ottamatta maksaa puolitoista- tai kaksinkertainen palkka-

Asiasta kertoo muiden muassa nainen, joka työskenteli yhteensä kaksi vuotta Helsingin keskustan Classic Pizza -ravintoloissa. Hänen mukaansa selityksenä käytännölle oli sopimus lisätöistä, jonka hän allekirjoitti solmiessaan työsuhteen Jonathan ravintolapalvelut -nimiseen ketjujen omaan henkilöstövuokrausyritykseen. Ravintoloiden henkilöstön työsopimukset on keskitetty yhtiöön vuoden 2017 alussa.

Sopimuspohja on laadittu minä-muotoiseksi. Lausekkeiden mukaan lisätöistä maksetaan yksinkertainen tuntipalkka, ja työntekijä on tietoinen yrityksessä olevasta ylityökiellosta. Sopimus asettaa työtuntien enimmäismääräksi 150 kolmea viikkoa kohden.

Nainen kertoo työskennelleensä vuoden 2017 alussa peräkkäisinä kuukausina¬ - eli noin neljän viikon jaksolla - 183,5 tuntia, tämän jälkeen kolmena kuukautena noin 170 tuntia, ja viidentenä kuukautena 195,75 tuntia. Iltalehti on nähnyt ensimmäisen ja viimeisen kuukauden palkkakuitit, joiden perusteella ylityökorvauksia ei ole maksettu.

Naiselle olisi siis kertynyt viidessä kuukaudessa ylityösaatavia yli 2 400 euroa.

Rusinat pullasta

PIzza- ja pastaketjujen ravintolatoimenjohtajan Tommi Aaltosen mukaan väite puuttuvista ylityökorvauksista ei pidä paikkansa. Hän kertoo, että ravintoloissa on käytössä tasoittumisjärjestelmä, jossa työaikaa tarkastellaan 18 viikon jaksoissa.

- Tasoittumisjakson päättymisen jälkeen maksetaan aina lisä- ja ylityökorvaukset, Aaltonen vakuuttaa.

Näin ei kuitenkaan työehtosopimuksen mukaan voi toimia, sanoo Palvelualojen ammattiliiton Lahden-toimiston toimitsija Esa Kautonen. Tasoittumisjärjestelmästä huolimatta ylityökorvaukset tulisi maksaa heti kolmiviikkoisjakson päätyttyä tai viimeistään seuraavan kuukauden alkupuolella 137,5 tuntia ylittävältä osuudelta. Sen alle jäävät tunnit on tasattava viikkojen aikana siten, että kolmen viikon jaksojen keskimääräiseksi työajaksi tulee 112,5 tuntia.

Pitkän linjan toimija Kautonen on myös itse työskennellyt aikaisemmin ravintola-alalla, ja hän tuntee alan työehtosopimuksen perin juurin. Häneltä lisätyösopimus nostaa karvat pystyyn, sillä siinä yhdistellään lausekkeita erilaisista työaikajärjestelmistä " rusinat pullasta " -hengessä

- Käytännössä työnantajan ei tarvitsisi maksaa ylitöistä milloinkaan, vaan aina normaalia palkkaa, Kautonen tiivistää.

- Kun tämä summataan, työntekijät sitoutuisivat tekemään tuon 150 tuntia milloin vain. Kun on kyse vuorotöistä, voi vain arvuutella sellaisen vaikutuksia ihmisen sosiaaliseen elämään. Loppuun palamisia on varmaankin siellä paljon, hän sanoo tietämättä, mistä ketjusta on kyse.

Mustamaalauskampanja

Ravintolan edustajat painottavat, että työntekijöiden kertomukset eivät pidä paikkansa. Heidän mukaansa yrityksellä on vuosien aikana ollut tuhansia työntekijöitä, ja joidenkin kohdalla on saattanut sattua virheitä.

- Tämä on mustamaalauskampanja. Meillä on 220 työntekijää. Haastatellut ovat täysin lain puitteissa irtisanottuja ihmisiä. Koska olemme työnantaja, emme voi kertoa kaikkea julkisuudessa samalla tavoin, kuin nuoret tai irtisanotut voivat. Tämä on vaikea tilanne puolustautua, Merja Rahkola-Toivanen sanoo.

Ravintoloitsijan mukaan osa haastatelluista on syyllistynyt vakaviinkin laiminlyönteihin, joita hän ei työntekijöiden yksityisyyden vuoksi voi avata.

Hän painottaa, että yrityksen työtyytyväisyyskyselyt ovat olleet vähintään aina kiitettävällä tasolla.

- Me toimimme ainoastaan ja vain lain mukaan. Mikäli mitään väitettyä tapahtuisi, se tulisi välittömästi esiin aluehallintoviraston tarkastuksissa, Rahkola-Toivanen kommentoi.

Epäselvyyksiä työsuojeluvaltuutetussa

Iltalehti tutustui Etelä-Suomen aluehallintoviraston laatimiin 12 tarkastuskertomukseen vuosilta 2015-2018. Niissä ei ole kiinnitetty huomiota haastateltavien kertomiin seikkoihin, mutta aluehallintovirasto on toistuvasti vuodesta 2015 alkaen puuttunut siihen, että pääkaupunkiseudun Classic Pizza ja Makaronitehdas -ravintoloihin ei ole nimitetty työsuojeluvaltuutettua.

Huomautustenkin jälkeen työsuojeluvaltuutetun henkilöllisyys on ollut työntekijöille epäselvä, ja vuonna 2016 työsuojeluvaltuutettuna on toiminut työsuojelupäällikkö eli työnantajan edustaja.

Valtuutetun puuttumista yritys on perustellut sillä, etteivät työntekijät ole halunneet nimetä omaa edustajaansa. Näin myös nyt, kun työntekijät ovat olleet yli vuoden ilman edustajaa edellisen irtisanouduttua. Uusi valtuutettu on ollut tarkoitus valita heinäkuussa.

- Koska työntekijämme eivät ole ilmeisesti kokeneet, että heillä on tarvetta järjestäytyä, eivät he myöskään ole valinneet keskuudestaan työsuojeluvaltuutettua, Aaltonen kommentoi.

Italialaisen Agnese Gemetton mukaan työntekijöiden käyttöön Hangossa tarkoitettu asunto oli tyhjä, eikä siellä ollut kunnollisia verhoja. LUKIJAN KUVA

Alalle tyypillistä

Ketjujen edellinen työsuojeluvaltuutettu Piia Jäntti kertoo saaneensa tarpeekseen yli 20 vuoden uran jälkeen koko ravintola-alasta ja sille leimallisista vaihtelevista työajoista, ei yrityksestä.

- Kyse on ravintola-alan epäkohdista laajemmin. Minuun työntekijät olivat yhteydessä ainoastaan nollatuntisopimuksiin liittyen ja siihen, että he olisivat halunneet tehdä enemmän töitä, Jäntti sanoo.

- Se, että nuoret työntekijät eivät tunne oikeuksiaan, on alan ongelma laajemmin. Nämä asiat tulisi ottaa huomioon jo koulutusaikana.

TAUSTA: Palkanmaksuasiat tapetilla

Classic Pizzan palkanmaksua koskevat ongelmat nousivat esiin jo viime syksynä, kun Helsingin Sanomat uutisoi Stockmann-tavaratalossa sijaitsevan ravintolan palkkaepäselvyyksistä. Palvelualojen ammattiliito Pam oli edellisvuonna kirjoittanut yhdessä työntekijöiden kanssa vetoomuksen, jossa pyydettiin korjaamaan palkanmaksuun liittyvät virheet ja maksamaan puuttuvat saatavat työntekijöille. Osapuolet lopulta sopivat kiistan, minkä vuoksi Pamin aluepäällikkö Johanna Sparf ei halua avata asiaa tarkemmin.

Asia eteni myös aluehallintoviraston käsiteltäväksi, mutta yrityksen selvitysten jälkeen asia ei antanut aihetta jatkotoimiin. Tarkastusraportissa kiinnitettiin huomiota kuitenkin siihen, että työntekijöille oli tiedotettu palkkahallinnon ongelmista viiveellä. Lisäksi työvuorojen kirjaamisessa oli ollut yrityksen ja yhden työntekijän välillä erimielisyyksiä.

Aluehallintoviraston työsuojelutarkastaja Tarmo Järvinen muistuttaa, etteivät tarkastukset välttämättä kata kaikkea.

- Oletuksena on, että jos palkoissa on ongelmia, työntekijä vie niitä itse eteenpäin, Järvinen sanoo.