Kansanedustajien avustajille harkitaan palkankorotusta – osa haluaisi 27–40 prosenttia

Eduskunnassa työskentelee 200 kansanedustajaa, joita auttaa 165 kansanedustajan avustajaa. Mikko Stig

Ilkka Hartio

Eduskunnan kansliatoimikunta pohtii parhaillaan, pitäisikö kansanedustajien avustajille antaa palkankorotus. Keskisuomalaisen saamien tietojen mukaan esillä on ollut 2,5 prosentin suuruinen indeksikorotus, joka tulisi voimaa aprillipäivänä eli 1. huhtikuuta. Rahassa korotus olisi noin 60–80 euroa.

– Indeksikorotuksesta on keskusteltu kansliatoimikunnassa, mutta en voi kommentoida asiaa enempää, koska asia on keskeneräinen eikä tiedottamisesta ole sovittu. Sen verran voin sanoa, että asia ei tule päätettäväksi vielä tämän viikon kansliatoimikunnan kokouksessa, kertoo eduskunnan hallintojohtaja Pertti Rauhio. Hän toimii kansliatoimikunnan sihteerinä.

Eduskunta-avustajien palkka on hieman alle 2 400 euroa kuukaudessa. Jos toimihenkikö avustaa kahta kansanedustajaa, palkka nousee 32 prosentilla eli vajaaseen 3 200 euroon.

Avustajat solmivat ensimmäisen työehtosopimuksensa joulukuussa 2013. Siinä sovittiin, että avustajien palkkoja korotetaan 1.4.2013 alkaen 1,9 prosenttia. Sen jälkeen he eivät ole korotuksia saaneet.

Avustajat ovat siis olleet nollalinjalla kohta kolme vuotta. Pitkän kuivan kauden taustalla on indeksikorotuksia koskeva kiista.

– Ymmärrän avustajien toiveet palkkansa suhteen. Monet avustajat tekevät asiantuntijatason tehtäviä ja työ on vaativaa. Toisaalta työ on samaan aikaan näköalapaikka ja palkka yleisesti tiedossa ennen töihin hakeutumista, toteaa kansanedustaja Sinuhe Wallinheimo (kok.), joka toimii kansliatoimikunnan jäsenenä.

Hänen mukaansa osa kansliatoimikunnan seitsemästä jäsenestä kannattaa ja osa vastustaa avustajien palkankorotusta.

– Pidin itse viime kokouksessa hyvin kriittisen puheenvuoron varsinkin korotuksen ajankohdasta. Henkilökohtaisesti toivon, että kansliatoimikunta jäädyttää keskustelun ja korotukset toistaiseksi. Ei ole oikein, että toisaalla yhteiskunnassa puhutaan palkankorotuksista ja toisaalla leikkauksista, Wallinheimo muistuttaa.

Avustajakunta on ollut pitkään tyytymätön ansiotasoonsa. Osa avustajista toivoisikin palkkoihinsa tiettävästi 27–40 prosentin tasokorotusta.

Ehdotusta on perusteltu sillä, että avustajat ovat ikään kuin ”varakansanedustajia” ja nykyinen palkka ei vastaa työn todellista vaativuutta. Kansliatoimikunnassa vaatimus ei kuitenkaan ole saanut juurikaan ymmärrystä.

Yhden ryhmän palkankorotus on poliittisesti herkkä asia, koska Suomeen yritetään saada yhteiskuntasopimusta, joka leikkaa palkansaajien ostovoimaa eli käytännössä alentaa palkkoja.

Kansliatoimikuntaa johtava puhemies Maria Lohela (ps.) kieltäytyi eduskunta-avustajien palkankorotusta koskevasta haastattelusta, koska asia on keskeneräinen.

Myöskään eduskunta-avustajien luottamushenkilöiksi valitut Niina Nurkkala (Akava) ja Pia Kopra (Eduskunnan ammattiosasto EMO) eivät halunneet kommentoida asiaa.