Meemien kohtaloa ei tekijänoikeusneuvoksen mukaan sittenkään vielä ratkaistu.

EU:n tekijänoikeusdirektiivi jakaa mielipiteitä, mutta jatkaa etenemistään EU:n rattaissa. Tiistaina vuorossa oli parlamentin oikeudellisten asioiden valiokunta, joka tuuppasi lain täysistunnolle.

Direktiiviä vastustaneen Suomen mielestä lainsäädäntö on jäämässä hyvin epäselväksi. Suomi kritisoi direktiiviä viime viikolla yhdessä Hollannin, Luxemburgin, Puolan ja Italian kanssa, kuten se oli tehnyt neuvostossa aiemminkin.

Tekijänoikeusneuvos Viveca Still opetus- ja kulttuuriministeriöstä arvioi lainsäädännön voivan johtaa siihen, että EU-maat toteuttavat sen keskenään eri tavoin.

Still kritisoi tapaa jolla Euroopan parlamentti ja komissio ovat tiedottaneet lainsäädännöstä, koska julkisuuteen on piirtynyt hänen mielestään aivan liian yksioikoinen kuva.

– Parlamentin tiedotteesta voi saada sellaisen kuvan, että direktiivi sallisi esimerkiksi meemit ja muut käyttäjälähtöiset sisällöt.

Todellisuudessa näin ei Stillin mukaan ole, vaan meemit näyttävät pysyvän tekijänoikeuden harmaalla alueella. Meemit ovat pieniä teoksia, joissa käyttäjän oma panos ja tekijänoikeuden alainen teos sekoittuvat.

"Merkitsee sosiaalisen median palveluiden kieltämistä"

Yksi vaikeimmin tulkittavista kysymyksistä on, saako luovan työn tekijä lopulta paremman korvauksen työstään. Koko direktiivin tarkoitus oli päivittää tekijänoikeudet internetaikaan ja varmistaa, että artistit ja muut taiteilijat saavat asianmukaisen korvauksen.

– Lainsäädännössä ei ole selkeää määritelmää siitä, miten kohtuullinen korvaus arvioidaan, Still kuitenkin sanoo.

Esimerkiksi Youtube maksaa hänen mukaansa nyt noin puolet mainostuloistaan oikeudenhaltijoille, eikä ole selvää, kasvaisiko osuus.

Internetyhtiöiden tai alustojen vastuuta käsitellyt artikla piteni valmistelun aikana huomattavasti, eivätkä jäsenmaat Stillin mukaan ehtineet keskustella kunnolla siitä, miten tekstiä pitäisi tulkita.

Youtuben kaltaiset latauspalvelut ovat tätä ennen poistaneet tekijänoikeuksia rikkovan sisällön, mutta heille on pitänyt ilmoittaa siitä. Jatkossa palveluiden olisi neuvoteltava lisenssisopimuksista.

– Edellytetään, että palvelut tietävät etukäteen, mitä käyttäjät aikovat tallentaa palvelulle ja että ne hankkivat siihen luvat. Se ei ole mahdollista, eikä sellaisia lupia ole olemassa kaikkiin maailman teoksiin.

Suurin kysymys on hänen mukaansa se, miten käy kansalaisten tuottamalle sisällölle, jota he jakavat sosiaalisen median kautta.

– Esimerkiksi Youtubeen ladataan nykyisin noin 500 000– 600 000 tuntia AV-aineistoa joka vuorokausi. Jopa sen kokoiselle toimijalle voi käydä ylivoimaiseksi selvittää, ketkä kaikki omistavat aineistojen oikeudet ja hankkia puuttuvat.

Ministeriön loppuvuonna kirjoitetussa taustamuistiossa maalataan synkkää kuvaa lainsäädännön seurauksista: "..ratkaisu ei näytä olevan oikeasuhtainen ja näyttää tarkoittavan käytännössä nykyisenlaisten sosiaalisen median palveluiden kieltämistä", arvio kuului.