Turun puukkoiskujen tutkinta on kesken, mutta poliitikot ovat jo puheissaan yhdistäneet iskun yhdeksi lenkiksi ketjussa, jossa on jo moni Euroopan maa.

– Viikonlopun aikana terrori tuli Suomeen ja Turkuun, presidentti Sauli Niinistö aloitti lausuntonsa Mäntyniemessä sunnuntaina iltapäivällä.

Kun ISIS on iskenyt eri puolilla Eurooppaa massiivisin iskuin, maiden johtajat ovat puheillaan yrittäneet koota kansan.

– Vetoan yhtenäisyyteen ja kylmäpäisyyteen. Ranska on vahva, ja vaikka sitä vastaan hyökätään, se nousee aina. - - Eläköön tasavalta, eläköön Ranska, julisti Ranskan presidentti Francois Hollande Pariisin suurten iskujen jälkeen marraskuussa 2015.

Belgian pääministeri Charles Michel pyysi Brysselin iskujen jälkeen maaliskuussa 2016 kansaa olemaan rauhallisia ja solidaarisia. Belgiassa on suuri vähemmistö esimerkiksi pohjoisafrikkalaistaustaisia kansalaisia, ja maassa pelättiin asenteiden kovenemista.

"Suomalaista yhteiskuntaa ei nujerreta"

Suomen isku on erityyppinen – uhreja on vähemmän, mikään suurempi terroristiverkko ei ole julistanut olevansa iskun takana eikä tekijän taustasta ole täyttä selvyyttä. Poliitikot tulkitsevat sen kuitenkin olevan isku paitsi uhreja myös suomalaista yhteiskuntaa vastaan.

– Terroristit haluavat lietsoa vihaa ihmisten välille. Emme saa antaa tämän onnistua. Suomalaista yhteiskuntaa ei nujerreta pelolla ja vihalla, sisäministeri Paula Risikko (kok.) lausui iskujen jälkeen.

Suomen pääministerin lausunto lauantailta vetoaa vihaa vastaan

– Nyt on pidettävä yhtä, vihaan ei vastata vihalla, pääministeri Juha Sipilä (kesk.) totesi.

Myös vasemmisto-oppositio on samalla linjalla.

– Pelon lietsomiseen tähtäävien väkivallantekojen jälkeen on tärkeää, että emme yhteisönä luovu arvoistamme ja vapaudestamme tai salli ennakkoluulojen ja rasismin rehottaa tragedian varjolla. Samaan aikaan luottamus viranomaisiin ja yhteistyö heidän sekä radikalisoitumisvaarassa olevien ryhmien välillä ovat valvonnan lisäksi tehokkaimmat keinot puuttua todellisiin uhkiin, Li Andersson (vas.) sanoi.

Sauli Niinistö Yle

"Maltilla ja tolkulla"

Presidentti Niinistö antoi lausunnon 18.8. Hänkin vetosi yhtenäisyyteen, mutta myös erilaisten puheenvuorojen pitäjiin:

– Nyt on puhuttava ennen kaikkea maltilla ja tolkulla. Sitä on vapaus ja sitä on vastuu, Niinistö totesi lausuntonsa lopuksi.

Vetoomuksissa yhtenäisyyteen kuultaa niin muualla Euroopassa kuin Suomessakin huoli siitä, miten yhteiskunta kestää iskun. Lisääkö uhka vastakkainasettelua vai yhtenäisyyden tunnetta?

Onko maahanmuuttopuhe lyönyt säröjä Suomeen?

Suomessa poliittiset johtajat ovat seuranneet huolestuneina maahanmuuttoon liittyvää keskustelua ja suomalaisten asenteita. Jo ennen Turun iskua sisäministeriössä on koettu huolta, miten Suomi kestää vuonna 2015 nopeasti kasvaneen turvapaikanhakijoiden määrän ja sen seuraukset.

Esimerkiksi keskustelussa pakkopalautuksista on kaksi ääntä ylitse muiden.

Osa suomalaisista on kyseenalaistanut Suomen maahanmuuttopolitiikan väittämällä sen olevan epäinhimillistä ja Suomen palauttavan ihmisiä vaarallisiin oloihin.

Toisaalla kovaa ääntä on pitänyt joukko, joiden mielestä turvapaikkapolitiikka on liian lepsua ja uhkaa suomalaisuutta.

Kun ne viranomaiset ja poliitikot, joiden tehtävä on huolehtia Suomen turvallisuudesta kuulevat syytöksiä epähumaanista tai lepsusta politiikasta, he tulkitsevat sitä valtion kannalta. Heidän huolensa on, horjuttaako keskustelu suomalaisten uskoa oikeusvaltioon. Oikeusvaltiossa viranomaiset ja oikeusistuimet toimivat lakien mukaan – oikeudenmukaisesti.

Jos usko järjestelmään on koetuksella, valtion sietokyky uhkia vastaan heikkenee. Joidenkin arvioiden mukaan näin olisi jo käynyt.

"Kyllä me voimme heihin luottaa"

Presidentti Niinistön lausunnossa ja puheessa huoli on niin ikään läsnä – huoli siitä, että suomalaiset eivät ole yrittäneet ymmärtää toistensa kantoja vaan väärinymmärtää.

Maahanmuuttoon liittyvät ratkaisut eivät ole ongelmattomia. Niinistö luonnehtii esimerkiksi pakkopalautuksia äärimmäisen vaikeaksi ja vaativaksi tehtäväksi. Presidentti kuitenkin sanoo Suomen olevan kärkipäässä kansainvälisten sopimusten noudattamisessa.

– Väitän että meidän oikeuslaitoksemme ja sitä soveltavat viranomaiset ovat maailman huippua. Kyllä me voimme heihin luottaa. Tottakai virheitä saattaa sattua jokaiselle mutta tämä on minun vakaa käsitykseni, presidentti sanoi Mäntyniemessä sunnuntaina.

Niinistö: linja aaltoilee

Niinistö toivoo, että ihmiset pystyvät keskustelemaan asiallisesti. Hän ei ennusta helpompia aikoja jatkossa. Eurooppaan pyrkii koko ajan siirtolaisia ja pakolaisia, tällä hetkellä erityisesti Välimeren yli Etelä-Euroopan maihin.

– Afrikasta tulee väkeä yli Välimeren – siihen on EU:n pystyttävä vastaamaan. Jos tämä tuntuu kovalta, niin me olemme tilanteen edessä, jossa Euroopan vastaanottokyky on ollut jo nyt koetuksella.

Niinistö sanoo kiinnittäneensä huomiota siihen, että maahanmuuttokeskustelu aaltoilee: välillä ollaan huolissaan kaikkien oikeuksista, välillä oltaisiin valmiita tiukempaan linjaan. Niinistö arvioi, että myös eduskunnan enemmistön kanta myötäilee näitä liikkeitä.

Tiukemman linjan vaatijat ovat jo täällä

Turun isku on jo kiihdyttänyt poliitikkoja vaatimaan asioita, jotka ovat olleet heidän agendallaan aiemminkin. Esimerkiksi turvallisuusasioihin keskittynyt kansanedustaja Ilkka Kanerva (kok.) kaipasi nykyistä nopeampia käännytyspäätöksiä ja palautuksia niille, jotka eivät saa turvapaikkaa.

– Lainsäädännöllisiä toimia, joista ylivoimaisesti tärkin on tiedustelulainsäädännön nopea ja vitkastelematon voimaanpano Suomessa, kuulutti Kanerva.

Aseistautunut poliisi vartiossa Turun torilla perjantaina 18. elokuuta 2017. Roni Lehti / Lehtikuva

Jyrkimpiä sävyjä on kuultu perussuomalaisilta, jotka syyttävät hallitusta lepsuilusta. Pääministeri Sipilä laukaisi ryhmäjohtaja Leena Meren mielestä pakolaisten tulon Suomeen.

– EU:ssa Suomen on kannatettava ja edistettävä puheenjohtaja Halla-ahon esitystä, että Välimeri suljetaan laittomalta maahanmuutolta ja kriminalisoidaan salakuljettajia avustavien järjestöjen toiminta sekä tehdään järjestelykeskukset Välimeren etelärannalle. Halla-ahon esitystä ovat kannattaneet monet EU-maiden johtajat aina Ranskan presidentti Emmanuel Macronista Saksan sisäministeriin saakka, Meri vaati tiedotteessaan.

EU-maiden johtajat tosin eivät ole kannattaneet nimenomaan Halla-ahon esitystä, vaikka ovatkin etsineet ihmissalakuljettajien toimintaa estäviä ratkaisuja Välimerelle.

Turun iskusta on kulunut vasta muutama vuorokausi. Kärjekkäitä lausuntoja näyttää riittävän, myös eduskunnasta. Siksi yhtenäisyyteen vetoaminen ja teot yhtenäisyyden puolesta ovat se, mitä johtavat poliitikot voivat tässä tilanteessa tehdä.