Norjalaisia rajasotilaita Salmijärven jäällä 22. helmikuuta 2018. Järven takana häämöttää Venäjän Nikkelin kaivoskaupunki ja Petsamo-tunturit.

Norjalaisia rajasotilaita Salmijärven jäällä 22. helmikuuta 2018. Järven takana häämöttää Venäjän Nikkelin kaivoskaupunki ja Petsamo-tunturit. Jarmo Honkanen

NorjaNorjan maastoraja Venäjän kanssa kulkee pitkään kauniissa Paatsjokilaaksossa. Paatsjoki saa alkunsa Suomesta Inarinjärvestä ja laskee Jäämereen.

Paatsjoen Salmijärveltä Norjan puolelta voi ihailla Venäjän puolella kohoavia Petsamotuntureita ja niiden juurella olavan Nikkelin kaivoskaupungin tupruttavia piippuja. Alue kuului Suomeen maailmansotien välisenä aikana parin vuosikymmenen ajan.

Norjassa rajaa valvoo puolustusvoimat. Asevelvolliset Bendicte Einvik ja Mari Gaupset ajavat moottorikelkalla Salmijärven jäällä rajan tuntumassa. Naiset ovat halunneet pohjoiseen palvelemaan maataan.

– Täällä on selvä tehtävä rajalla. Muualla toiminta on enemmän valmistelua, täällä palvelu on enemmän oikeata työtä, sanoo Bendicte Einvik.

Norjalla on Venäjän kanssa maastorajaa 196 kilometriä. Raja alkaa Jäämerestä Grense Jakobselvista ja päättyy Muotkavaaraan, jossa on kolmen valtakunnan, Suomen, Norjan ja Venäjän, rajapyykki. Siltä pyykiltä alkaa Suomen ja Venäjän yli 1300 kilometriä pitkä maastoraja, joka päättyy Suomenlahteen Virolahdella.

Venäjän harjoitusisku Pohjoismaiden ilmapuolustusharjoituksen aikaan

Petsamotunturien takana ovat Venäjän ydinaseet ja ohjukset. Norjan tiedustelupalvelun mukan Venäjä on sijoittanut Petsamoon lähelle Norjan rajaa ballistisia Iskander-ohjuksia, joiden kantomatka kattaa Pohjois-Norjan. Tiedustelupalvelun maanantaina julkaiseman Fokus 2018 -vuosikatsauksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan Venäjän sotaharjoituksissa harjoitellaan nykyään Pohjois-Norjan valtaamista.

Myöhemmin samana maanantai-iltana Norjan tiedustelupalvelun Etterretningstjenestin päällikkö, kenraaliluutnantti Morten Haga Lund, esitelmöi Oslossa Venäjän voimannäytöistä pohjoisessa. Lund kertoi Venäjän viime vuonna Pohjois-Norjaa vastaan suunnatuista ilmahyökkäysharjoituksista.

Maaliskuussa 2017 Venäjä harjoitteli Lundin mukaan Norjan Vardøn tiedustelututkan tuhoamista ilmahyökkäyksellä. Harjoitukseen osallistui yhdeksän sotilaskonetta.

Maailman tehokkaimpiin kuuluva Vardøn tutka Venäjän Petsamon rannikkoa vastapäätä on keskeinen tiedustelulaite Kuolan niemimaalle Murmanskin alueella olevan Venäjän keskeisen ydinasekeskittymän valvonnassa. Tutka on Norjan ja Yhdysvaltain tiedusteluyhteistyötä.

Toukokuun lopulla 2017 Venäjä harjoitteli Lundin mukaan ilmaiskua Bodøssä olevia Norjan sotilaskohteita vastaan. Venäjän harjoitusisku Bodøhön tapahtui Lundin mukaan samaan aikaan, kun käynnissä oli suuri liittolaisten ilmapuolustusharjoitus Norja johdolla yhteistyössä Suomen ja Ruotsin kanssa.

Tiedustelupäällikkö Lundin mukaan Venäjä osoittaa mieltään Norjan ja sen liittolaisten yhteisiä harjoituksia vastaan.

Lundin esitelmästä uutisoi NRK (siirryt toiseen palveluun).

Asevelvollista Venäjä ei pelota

Monet Norjassa arvioivat, että Venäjä protestoi Naton jäsenmaan Norjan yhteistyötä Yhdysvaltain kanssa.

Paatsjokilaaksossa palveleva asevelvollinen ei usko Venäjän uhkaavan Norjaa.

– Ei, Venäjä on kuin muutkin maat. Olemme ystäviä ja meillä on paljon vuorovaikutusta ja yhteistyötä, sanoo asevelvollinen Mari Gaupset.

Venäjän viime vuosien voimankäytön ja -näytön takia Norja lisää parhaillaan itärajansa etuvartiona olevan Etelä-Varangin varuskunnan vahvuutta. Lähivuosina varuskuntaan tulee 150 henkilön vahvuinen jääkärikomppania entisten lisäksi.

Etelä-Varangin varuskuntaan kuuluvan Pasvikin raja-aseman apulaispäällikkö Eirik Hammerhaugin mukaan omat etunsa on sovitettava maailman turvallisuuspoliittiseen tilanteeseen. Rajalla pitää Hammerhaugin mielestä olla sotilasyksiköitä, jotta tiedetään, mistä valtakunta alkaa. Hammerhaugin mukaan käytännön yhteistyö pelaa hyvin Venäjän ja Suomen kanssa mastorajan valvonnassa.

Osana rajavalvonnan tehostamista Norjan rajasotilaat ovat saaneet vasta uudet kanadalaisen BRP:n Rovaniemen moottorikelkkatehtaan valmistamat Lynx-moottorikelkat, joita apulaispäällikkö ylistää.

– Olemme tänä talvena saaneet uudet Lynx Commander 800 E-Tec moottorikelkat. Hieno kone, jonka käytöstä on hyvät kokemukset. Kelkat lisäävät suorituskykyämme maastossa aivan uudella tavalla, sanoo Pasvikin raja-aseman apulaispäällikkö Eirik Hammerhaug Norjan puolustusvoimista.