Presidentti Niinistön uudenvuodenpuheessa keskeisessä kappaleessa kritiikki kohdistui perussuomalaisia ja puolueen puheenjohtajaa Jussi Halla-ahoa kohtaan. Puoluejohtaja vastaa kritiikkiin Iltalehden haastattelussa.

Jussi Halla-aho vastasi presidentti Niinistön uudenvuodenpuheessaan esittämään kritiikkiin. Matti Matikainen

Tasavallan presidentti Sauli Niinistö otti uudenvuodenpuheessaan esille rikoslain kohdan kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja piti sitä esimerkkinä siitä, että "lainsäätäjämme on kuitenkin ollut kaukaa viisas".

Niinistö sanoi, että "siinä ei ole mitään yhteyttä sananvapauteen saati sen rajoittamiseen".

Presidentti Niinistön kritiikki kohdistui puheen keskeisessä kappaleessa perussuomalaisia ja puolueen puheenjohtajaa Jussi Halla-ahoa kohtaan.

– Maalittaminen ja vihapuhe ovat uudempaa ilmaisua yleisessä keskustelussa. Lainsäätäjämme on kuitenkin ollut kaukaa viisas. Esimerkiksi kiihottaminen kansanryhmää vastaan sekä yksilön kunniaa, rauhaa tai yksityisyyttä loukkaavat teot ovat jo vanhastaan olleet rangaistavia. Muita ihmisiä kohtaan rikoksen tekevä joutuu siitä vastuuseen. Siinä ei ole mitään yhteyttä sananvapauteen saati sen rajoittamiseen, Niinistö sanoi.

Halla-aho on toistuvasti vaatinut rikoslain kyseisen kohdan muuttamista.

Viime kesänä Halla-aho kritisoi voimassa olevaa lainsäädäntöä linjapuheessaan perussuomalaisten puoluekokouksessa Tampereella.

– Yhä useammin pidempäänkin voimassa olleiden lakien tulkinta jatkuvasti venyy niin, että ihmisille on epäselvää se, mitä on ylipäätään laillista sanoa ja mitä ei. -- On olemassa niin sanottuja vihapuhelakeja, lähinnä lait kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja uskonrauhan rikkomisesta, Halla-aho moitti rikoslakia puoluekokouksessa Iltalehden haastattelussa.

Marraskuussa oppositiopuolue perussuomalaiset jätti eduskunnassa lakialoitteen rikoslain kiihottamispykälän muuttamisesta siten, että rangaistavaksi jäisivät vain rikoksella uhkaaminen ja rikokseen yllyttäminen. Käytännössä kyse olisi nykyisen pykälän kumoamisesta.

– Tämänhetkisessä lainsäädännössä keskeinen mielipidesensuurin ja mielivallan työväline on rikoslain pykälä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, Halla-aho arvioi lakialoitteen lähetekeskustelussa eduskunnassa 27. marraskuuta.

Uudenvuodenpuheessaan tasavallan presidentti asettui päinvastaiselle kannalle, kiitteli nykyistä rikoslakia ja arvioi, että pykälällä ”ei ole mitään yhteyttä sananvapauteen saati sen rajoittamiseen”.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Presidentti Sauli Niinistö otti puheessaan kantaa vihapuhekeskusteluun. Inka Soveri

Iltalehti haastatteli Jussi Halla-ahoa asiasta torstaina.

Lomalla oleva puoluejohtaja vastasi kysymyksiin kirjallisesti.

Miten suhtaudutte siihen, että tasavallan presidentti asettuu julkisesti kannattamaan rikoslain pykälää, johon perussuomalaiset eduskuntapuolueena esittää lakialoitteellaan muutosta?

– Tasavallan presidentillä on oikeus osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun ja tuoda julki omia näkemyksiään. Lainsäädäntövalta kuitenkin kuuluu Suomessa kansalle, jota edustaa eduskunta. Presidentillä ei siis tässä asiassa ole auktoriteettia viran puolesta, vaan hänen näkemyksiään tulee arvioida niiden meriittien pohjalta, Halla-aho sanoo. Puoluejohtaja ei pidä suotavana sitä, että tasavallan presidentti osallistuu päivänpolitiikkaan.

– On olemassa sellaisiakin yhteiskuntia, joissa presidentti sanelee lainsäädännön, esim. Venäjä, mutta Suomessa on Kekkosen aikojen jälkeen kuljettu määrätietoisesti toiseen suuntaan. Pääsääntöisesti poliitikot ja puolueet ovat pitäneet hyvänä sitä, että presidentti pysyttelee päivänpolitiikan ja politikoinnin yläpuolella, perussuomalaisten puheenjohtaja kirjoittaa.

Rikoslain pykälällä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ei ole Niinistön mukaan mitään yhteyttä sananvapauteen tai sen rajoittamiseen. Perussuomalaiset on asiasta eri mieltä. Miten kommentoitte asiaa, Niinistön kantaa ja omaa näkökantaanne?

– Niinistö on tässä asiassa väärässä. Rikoslain pykälä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan nykymuodossaan nimenomaan rajoittaa sananvapautta eikä edistä mitään hyvää asiaa, Halla-aho vastaa.

Puheessaan Niinistö piti hyvänä myös sitä, että lainsäädännöllä suojataan vähemmistöjen oikeuksia.

– Suomessa on, aivan oikein, korostettu vähemmistöjen oikeuksia ja suojattu niitä. Yksilöiden loukkaamattomuuden suoja taas on sama kaikille. Riippumatta siitä, mihin väestöryhmään heidän koetaan kuuluvan. Ja yksilöitä olemme kaikki, Niinistö sanoi uudenvuodenpäivänä.

Tampereen puoluekokouksessa Halla-aho arvioi, että Suomessa yritetään lainsäädännöllä vaientaa islamiin ja seksuaalivähemmistöihin kohdistuvaa julkista kritiikkiä.

Presidentti Niinistö pitää oikeana sitä, että suomalaisessa lainsäädännössä on korostettu vähemmistöjen oikeuksia. Oletteko Niinistön kanssa samaa vai eri mieltä?

– Lain tulee oikeusvaltiossa suojella kaikkia yksilöitä ja ryhmiä samalla voimalla. Vähemmistöillä tai niihin kuuluvilla yksilöillä ei tule olla mitään erityisoikeuksia.

Niinistö on huolissaan maalittamisesta ja vihapuheesta ja perustelee pykälää kiihottamisesta kansanryhmää vastaan sillä, että se osaltaan mahdollistaa rankaisemisen vihapuheesta. Mitä mieltä olette tästä tasavallan presidentin esittämästä arviosta?

– Laki nykymuodossaan kohtelee ihmisiä ja ihmisryhmiä eriarvoisesti ja mahdollistaa mielivaltaiset tulkinnat. Se rikkoo tasa-arvoa ja oikeusvarmuutta ja on siksi huonoa lainsäädäntöä. ’Maalittamisesta’ on tullut muotisana, ja siihen vetoamalla pyritään tukahduttamaan poliittiseen puheeseen kohdistuvaa kritiikkiä. Perussuomalaisia luonnollisesti saa maalittaa kaikessa rauhassa, Halla-aho sanoo.

Suuren puolueen puheenjohtajan tasavallan presidentin toimintaa kohtaan osoittamaa julkista kritiikkiä voidaan pitää Suomessa melko harvinaisena asiana. Viime vuosina puoluejohtajat eivät ole uskaltaneet kritisoida Niinistöä samoilla kriteereillä kuin muita johtavia poliitikkoja. Taustakeskusteluissa he ovat kertoneet tämän olevan seurausta Niinistön suuresta kansansuosiosta ja kipakasta luonteesta.

Perussuomalaisia ja Halla-ahoa tasavallan presidentti Niinistö on kritisoinut aiemminkin. Esimerkiksi kesäkuussa 2017 Niinistö suhtautui varauksellisesti siihen, että Halla-aho nousi perussuomalaisten puheenjohtajaksi.