Mitä, jos kaahari opettelisi ajamaan siistimmin sen seurauksena, että hänen autovakuutuksensa hinta perustuisi ajotapaan? Entä, jos naapurin eläkeläismiehen vakuutuslasku perustuisikin ajokilometreihin ja laskisi olennaisesti? Tämä on vain ajan kysymys.

IoT eli teollinen internet tulee mullistamaan vakuutusalan tavalla, joka hyödyttää sekä asiakkaita että vakuuttajia. Vakuuttamisen kannalta IoT:n ydin ovat anturit, jotka keräävät tietoa riskikohteissa ja välittävät sen vakuutusyhtiölle.

Saatuja tietoja analysoimalla vakuuttaja tekee oletuksia, joiden perusteella riskit on mahdollista hinnoitella entistä täsmällisemmin. Antureiden avulla voidaan tietyissä tapauksissa myös estää vahinkoja tai rajoittaa niiden alaa.

IoT:n hyväksikäyttö kannustaa asiakkaita käyttäytymään turvallisuutta ja hyvinvointia edistävällä tavalla. Mahdollisesti tuloksena on myös suotuisia asennemuutoksia. Näin älyvakuutusten käyttöönotosta hyötyy koko yhteiskunta.

Riskitön ajotapa pienentää vakuutusmaksua

Ennustan, että ensimmäisten joukossa muutos tapahtuu autovakuuttamisessa. SAS Instituten italialainen yhteistyökumppani Octo Telematics tarjoaa jo nyt vakuutusyhtiöille vaihtoehtoisia, antureiden tietoihin perustuvia vakuuttamismalleja useissa maissa.

Autoon asennettava Octo Box voi mitata esimerkiksi ajokilometrit, ajonopeuden, kiihdytykset, jarrutukset ja jopa kaistanvaihdot. Vakuutuksen hinnoittelu voi tällöin perustua ajokilometreihin tai laajempien tietojen perusteella pääteltyyn ajotapaan.

Ennakoivasti ajava voi saada vakuutuksestaan alennusta verrattuna naapuriin, joka ajaa kovaa ja kiihdyttelee tarpeettomasti.

Englannissa merkittävä osa autovakuutuksista on jo niin sanotusti asiakasperusteisia (user based insurance), käytännössä ajokilometreihin perustuvia.

Suomessa autovakuutuksen hintaan vaikuttavat tällä hetkellä vain auton ominaisuudet ja sen haltijan bonukset eli kolarittomat vuodet. Vakuutuksesta maksetaan, vaikka auto pysyisi pääasiassa tallissa.

Uudella hinnoittelumallilla vakuuttaja voi saada kilpailuetua haasteellisilla markkinoilla. Muutoksen tekniset edellytykset ovat kunnossa. Monissa uusissa autoissa on valmiina antureita tai valmiudet asentaa niitä.

Vakuutusyhtiö tarvitsee vain välineet datan keräämiseen ja arviointiin sekä riskien mallintamiseen. Analytiikkaan löytyy apu meiltä SAS Institutesta.

Proaktiivinen asenne ja vähemmän vesivahinkoja

Anturit tekevät tuloaan myös koti- ja liikekiinteistöihin. Itsekin asennutin kotiini noin vuosi sitten kevyen anturijärjestelmän, joka tarkkailee veden virtausta putkistossa ja katkaisee veden tulon automaattisesti, kun virtaus on jatkunut yhtämittaisesti ennalta asetetun ajan.

Jos pyykki- tai astianpesukone vikaantuu tai käyttövesiputki tihkuttaa, vuodon aiheuttamat vahingot jäävät minimaalisiksi. Kun vakuutusyhtiössä saatiin tietää varotoimesta, vakuutusmaksuni aleni hieman.

Sama olisi mahdollista tehdä systemaattisesti ja siten, että tiedot siirtyisivät mittarilta verkkovälitteisesti vakuutusyhtiön tietokantaan.

Kiinteistöistä löytyy vesijohtojen ohella muitakin paikkoja, joihin asennettujen anturien avulla kerätty data on hyödyllistä vahinkojen arvioimisen ja ehkäisemisen kannalta.

Esimerkiksi kodin sähköjärjestelmässä ilmenevien jännitepiikkien tiedetään aiheuttavan oikosulkuja ja sitä kautta johtavan palovaurioihin. Anturin avulla olisi mahdollista päästä vaikkapa vikaantuneen kodinkoneen jäljille jo ennen kuin se alkaa kärytä.

Tulevaisuudessa anturit voisivat myös mitata huoneen ilman laatua. Tällöin esimerkiksi terveyteen vaikuttavat poikkeamat ilmanlaadussa havaittaisiin niin kiinteistön kuin sen asukkaankin hyvinvoinnin kannalta riittävän varhaisessa vaiheessa.

Kiinteistöjen vakuuttamisessa IoT merkitsee, että reaktiivisesta tapahtuneiden vahinkojen arvioimisesta ja korvaamisesta päästään proaktiiviseen toimintaan, ehkäisemään tuhoja ennalta. Uskon, että kehityssuunta on järkevä sekä asukkaiden, omistajien että vakuutusyhtiöiden näkökulmasta.

Sensori kertoo hyvinvoinnista ja sen riskeistä

Moni käyttää jo nyt aktiivisuusranneketta tai piilottaa unta analysoivan sensorin patjan alle. LähiTapiolan tuoreessa älyhenkivakuutuksen pilotissa noin 80 prosenttia 2 000 osallistujasta muutti elämäntapojaan parempaan suuntaan, kun vakuutukseen liittyi sähköinen terveystarkastus, itsevalmennusohjelma ja aktiivisuusranneke.

Myös henkivakuuttamisessa IoT siis kannustaa proaktiivisuuteen ja riskien vähentämiseen. Elämäntavathan vaikuttavat sairastumisen riskiin vähintään yhtä paljon kuin geenit ja ympäristötekijät yhteensä.

Kun asiakas sitoutuu käyttämään aktiivisuusranneketta, vakuutusyhtiö saa käyttöönsä terveysdataa riskien arviointia varten. Korvauspaineen alentuessa se voi myöntää asiakkaalle alennusta vakuutusmaksusta tai muita tämän toivomia etuja.

Ennustavalla mallinnuksella saadaan selville, mikä on paras mahdollinen tarjottavissa oleva asiakaskokemus.

Meillä suomalaisilla on erinomaiset valmiudet ottaa uusia, IoT:hen perustuvia tekniikoita käyttöön, koska olemme tottuneita käyttämään mobiilia tekniikkaa älypuhelinten muodossa.

Älyvakuutuksiin on tästä vain pieni askel. Muutos voi lähteä liikkeelle hyvinkin nopeasti. Tekniset edellytykset ovat olemassa, tarvitaan vain rohkeita päätöksiä.

Lisätietoja SAS Instituten ratkaisumalleista vakuutusyhtiöitä varten.

Viktor Hirvelä on SAS Instituten Senior Account Manager, jonka työ tähtää kilpailuedun tuottamiseen pankki- ja vakuutusalan toimijoille analytiikkaa hyödyntämällä. Häntä kiinnostavat digitalisaation aiheuttamien muutoksien lisäksi erityisesti tarjolla olevat uudet sovellutusmahdollisuudet sekä analytiikan integrointi osaksi digitaalisia palveluprosesseja. Vapaa-ajan asunnollaan Kemiössä Hirvelä hoitaa omenapuutarhaa ja valmistaa luomusiideriä. Myös golf on hänelle tärkeä harrastus.

Kirjoitus on alunperin julkaistu Talouselämän verkkopalvelussa.