Antti-Jussi Tiitolan kehittämä Titan oli 80-luvun tunnetuin jääkiekkomaila. Nyt hän yrittää toistaa maailmanvalloituksen.

PADASJOKI. Wayne Gretzky kädessään punainen tai valkoinen Titan-jääkiekkomaila. Kuva oli kaikille jääkiekkoseuraajille tuttu 80-luvulla, vaikkeivät kuvat internetissä kulovalkean tavoin levinneetkään. Kaikkien aikojen jääkiekkoilijan käsistä löytyi 11 NHL-kauden ajan suomalainen tuote, Antti-Jussi Tiitolan innovaatio.

Vuodesta 1976 alkaen saatavilla ollutta punaista Titania myytiin neljällä vuosikymmenellä ainakin 15 miljoonaa kappaletta. Jääkiekkomailojen ”Grand Old Man” Tiitola irtaantui mailabisneksestä 55-vuotiaana vuonna 1991. Kytemään jäi kuitenkin ajatus ”ylivoimaisesta jääkiekkomailasta”.

Nyt lähes kolmekymmentä vuotta myöhemmin tuo ajatus on toteutumassa. Padasjoen Mailatehtaalla valmistetaan uudenlaista superkomposiittimailaa. Tehtaan arkea pyörittävät nuoremmat voimat, mutta Tiitola on 80-vuotiaanakin täynnä intoa puhuessaan elämäntyöstään, joka tähtää vielä kerran maailmanmarkkinoille.

Väinö, johon kannatti panostaa

Titan-maila oli tuttu näky Wayne Gretzkyn kädessä 80-luvulla. AOP

Antti-Jussi on kuuluisaa Tiitolan jääkiekkosukua, joka oli paikalla kun Suomessa pelattiin ensimmäisen kerran jääkiekkoa 1920-luvun lopussa. Tiitolat olivat myös perustamassa Ilvestä, jossa Antti-Jussin isä toimi puheenjohtajana 40-50-luvulla. Jääkiekko tuli verenperintönä, vaikka oma peliura loppuikin A-junioreissa.

Tiitola oli jo ennen jääkiekkomailoja edelläkävijä urheiluvälinebisneksessä luoden täysin uudenlaisia suksia 60-luvulla. Saman vuosikymmenen lopulla diplomi-insinööri vaihtoi lajia, mutta alku ei ollut riemukulkua. Muutama sattuma käänsi suunnan rajusti ylöspäin ja teki punavalkoisesta Titanista 80-luvun tunnetuimman jääkiekkomailan.

Ensimmäinen sattuma avasi tien Pohjois-Amerikan markkinoille. Suuri ja mahtava Neuvostoliitto oli menossa rapakon taakse pelaamaan ja Titan sai suhteillaan hoidettua mailat itänaapurin käsiin. Punainen väri oli tarkoituksella valittu herättämään huomiota, etenkin kun neuvostoliittolaiset jakoivat joka ottelun jälkeen pelivälineensä katsomoon.

- Se oli värikkäiden mailojen alku, siihen asti kaikki olivat puunvärisiä. Neuvostoliitto hakkasi mennen tullen Amerikan ammattilaiset ja kertaheitolla Titan oli tunnettu Kanadassa, Tiitola muistelee.

Seuraava kova sysäys sai alkunsa Lake Placidin olympialaisissa vuonna 1980. Kisat muistetaan USA:n ihmeestä jäällä, mutta historiaa tehtiin myös suomalaisille pyhässä paikassa.

- Meidän saunallemme tuli nuori mies nimeltä Wayne Gretzky. Kanadalainen myyntimieheni kehui, että häneen kannattaisi panostaa. Hän oli vielä farmissa, mutta hänestä tulisi kova peluri, Tiitola muistelee tarkasti lähes 40 vuoden takaista tapaamista.

- Löimme kättä päälle Väinön kanssa ja hän rupesi pelaamaan Titanilla.

Gretzky pelasi 11 kautta Titanin mainoskasvona. Kanadalainen voitti Edmonton Oilersissa neljä Stanley Cupia ja lukemattoman määrän henkilökohtaisia palkintoja. Samaan aikaan kun Titan kiinnitti Gretzkyn, se oli juuri avaamassa toista tehdastaan Kanadaan.

- Nämä kaksi asiaa yhdessä nostivat myyntimme aika nopeasti. Parhaimpina vuosina pelkästään Pohjois-Amerikassa myytiin 800 000 Titania. Samaan aikaan Suomessa oli toinen tehdas, joka teki mailat Euroopan markkinoille, Tiitola sanoo ja laskeskelee Titan-mailoja menneen patentin aikana ainakin 15 miljoonaa kappaletta.

Maailmanmenestys hävisi suomalaisyritysten perisyntiin

Antti-Jussi Tiitolalta eivät ideat lopu. Jääkiekkomailojen lisäksi hän on viime aikoina kehitellyt mm. karvapohjasuksia. Tomi Hänninen

Titan ei suinkaan ollut ainoa suomalainen tekijä jääkiekkovarusteiden markkinoilla. Gretzkyn tutkapari Jari Kurri pelasi Koholla. Montreal oli Kohon tavoin jo ennen Titania markkinoilla, ja yhdessä kolmikko hallitsi yli puolta jääkiekkomaailmojen maailmanmarkkinoista.

- Se oli jälkeenpäin ajateltuna melkoinen saavutus.

Tänä päivänä markkinoita hallitsevat aivan muut brändit. Titan-tuotemerkki on urheilujätti Adidaksen omistuksessa, mutta käytännössä vaipunut unholaan. 80-luvun menestystarinat kuihtuivat 90-luvulla. Suorasanaisella Tiitolalla on selvä näkemys miksi.

- Se hävisi suomalaisen yritysmaailman perussyntiin. Ei uskallettu katsoa tulevaisuuteen ja ottaa riskejä, jotka veisivät uudistumiseen. Innovaatiokyky loppui, Tiitola lataa.

Tiitolalla oli jo vuonna 1984 komposiittimailoja, mutta puumailoihin tottuneet pelaajat eivät uskoneet niiden ikinä lyövän läpi. Vuonna 2017 puumailat ovat vain nostalginen tuulahdus menneisyydestä.

- Insinöörinä minulla oli ihan selkeä näkemys, mihin tämä menee. En saanut vain rahoittajia ja omistajia uskomaan sitä 80-luvulla.

Tiitola itse irtaantui Titanin bisneksestä hyvässä kohtaa vuonna 1991. Rahasta hän ei halua tarkemmin puhua, mutta kasvoilla olevasta hymystä voi päätellä melko paljon.

- Minun kannaltani se meni hyvin, olen tyytyväinen.

Uudenlaisella patenttimailalla uudestaan valloittamaan maailmaa

Lavan kiinnitystapa on yksi Tiitolan innovaatioista. Tomi Hänninen

”Ultimate Hockey Stick, tämän minä haluaisin vielä toteuttaa”, Tiitola kirjoitti muistiinpanoihinsa vuonna 1992. Kyse oli uudenlaisesta mailasta, jota Tiitola nyt esittelee Padasjoen Mailatehtaan tiloissa. Montrealin tehtaalla työskennelleet tutut pyysivät Tiitolan mukaan vielä yhteen kiekkomailaprojektiin. 80-vuotias konkari on neuvonantaja ja keskustelukumppani nuoremmille bisnesvetureille.

PAMA sisältää kaksi Tiitolan patenttia, minkä takia tehtaan tiloissakin pitää olla tarkka kuvaamisen kanssa. Yrityssalaisuuksia ei haluta jakaa muille, koska maila tehdään poikkeavalla ja omintakeisella tyylillä.

Mailan väsymyslujuus ei muutu ja se säilyttää ominaisuutensa pitkässäkin käytössä. Mailan joustavuutta voi myös käyttää kiekon liikuttamiseen, jolloin siihen ei tarvita enää niin suuria liikkeitä.

- Tämän me olemme toteuttaneet PAMAssa paremmin kuin kukaan muu, Tiitola sanoo ylpeyttä äänessään.

Tuotanto on ollut käynnissä vasta puolisen vuotta, joten vielä mailoja ei vielä nähdä kuvissa Patrik Laineen käsissä. Jonain päivänä sekin saattaa olla mahdollista, ainakin seuraavien patriklaineiden osalta.

- Kasvatamme uuden pelaajasukupolven ja suuntaamme markkinoinnin ensisijaisesti juniorikiekkoon. He kun oppivat käyttämään superkomposiittia oikealla tavalla, eivät he pysty enää muulla tavalla pelaamaan, Tiitola hymyilee.

Ja onhan 80-vuotiaalla keksijällä muitakin ideoita. Tänä päivänä kaikki maailman huippumaalivahdit pelaavat hänen mailatyypistään tehdyillä kopioilla. Patenttia ei silloiseen tekniikkaan saatu, mutta aina voi yrittää uudelleen.

- Vielä olen Mikolle (teknologiajohtaja Raulahdelle) luvannut, että teemme uuden sukupolven maalivahtimailan.

Into mailojen tekemiseen ei hyydy 80-vuotiaanakaan.

- Haudassa on aikaa levätä.