Maatalouden ympäristötuki on valtion ja EU:n järjestelmä, joka korvaa viljelijöille ympäristönsuojelusta aiheutuvia menoja. Sen avulla muun muassa vähennetään maataloudesta aiheutuvaa ympäristökuormitusta.

Esimerkiksi pelloille levitettävä kipsi on osoittautunut lupaavaksi vesiensuojelukeinoksi, koska kipsi sitoo itseensä fosforia ja vähentää muutenkin maa-aineksen valumista jokiin. Tämä on yksi niistä maaseudun luonnonsuojelutoimista, joihin voi hakea ympäristötukea.

Britannian ero EU:sta tekee kuitenkin suuren loven unionin budjettiin, ja vajausta paikkaamaan rahaa aiotaan ottaa myös maataloudesta, joka nykyään vie noin 40 prosenttia EU:n budjettivaroista.

Euroopan komissio on esittänyt, että maatalouden tuista leikattaisiin nykyhinnoilla viisi prosenttia seuraavalla budjettikaudella eli vuosina 2021–2027.

Maatalouden suoria tukia leikataan vähemmän kuin vaikka ympäristötukia

Maatalouden suoria tukia komissio aikoo näillä näkymin leikata noin neljä prosenttia.

– He puhuivat siitä suorien tukien alenemisen pitämisestä alhaalla tai pienenä, mutta maatalousohjelmaa leikataan selvästi tätä tasoa enemmän, todennäköisesti komission laskelmien mukaan tuonne 7–8 prosentin tasolle vähintään. Tämä tulee aika rajusti rokottamaan nimenomaan maaseudun ympäristöohjelmaa, joka Suomessa on erityisen tärkeällä sijalla, EU:n maataloustuottajien keskusjärjestön pääsihteeri Pekka Pesonen kertoi Ylen Kova talous -haastattelussa.

Suomen luonnonsuojeluliiton mukaan tämä merkitsisi jopa 15 prosentin vähennystä nykytasosta seuraavalla rahoituskaudella eli vuosina 2021–2027.

– Ja ympäristökorvauksista saattaisi lähteä jopa 30 prosenttia, jos jäsenmaat haluavat maksaa enemmän suoria tulotukia kuin ympäristökorvauksia, erityisasiantuntija Tapani Veistola Suomen luonnonsuojeluliitosta sanoo.

Komissio kohdistaa tukileikkaukset maatalouden kehittämis- ja ympäristöohjelmiin

EU-maiden maataloustuottajien lobbarina 11 vuotta toiminut Pekka Pesonen pitää yllättävänä, että maatalouden kehittämis- ja ympäristöohjelmilta aiotaan leikata selvästi enemmän kuin maatalouden suorista tuista.

– Nykyinen maatalouspolitiikka sisältää nimenomaan tämän maaseudun kehittämisen osan, jossa esimerkiksi ympäristöohjelmat ovat tärkeällä sijalla. Ja nyt tämä komission esitys nimenomaan kohdistaa ne leikkaukset suoraan sinne maaseutuohjelmaan, Pesonen ihmettelee.

Viljelijät joutuvat tinkimään ympäristönsuojelusta

Komission esitys yllätti myös suomalaiset viljelijät ja heitä edustavan MTK:n ykkösmiehen.

– Jos tällainen viiden prosentin leikkaus nimellishinnoista tehdään ja vielä niin, että leikkausten painopiste olisi maaseudun kehittämisohjelmassa jopa 15 prosentin tasoa, niin se tarkoittaisi käytännössä sitä, että meidän tulisi tinkiä merkittävästi maatalouden ympäristönsuojelu- ja ilmastotavoitteista, MTK:n puheenjohtaja Juha Marttila toteaa.

Suomalaiset viljelijät ovat Marttilan mukaan olleet aktiivisesti mukana luonnonsuojelutyössä EU:hun liittymisestä lähtien.

– Ennen kaikkea se on tähän asti painottunut vesien suojeluun. Jatkossa siihen rinnalle tulee vahvasti ilmastotyö. Ja kyllä se aika kurjaa olisi myös maatalousyrittäjien kannalta, pistää piste tai ainakin laimentaa voimakkaasti tuloksia tuottavaa työtä.

Leikkauksista suurta haittaa sekä ihmiselle että luonnolle

Luonnonsuojelijat ovat huolissaan leikkauksista, koska ne uhkaavat sekä uhanalaista maaseutua että sen luontoa.

– Ensin kärsivät viljelijät ja sitten luonto. Uhanalaisimmat luontotyyppimme niityt ja hakamaat kasvavat umpeen pajukoksi, ja menetämme sen monimuotoisuuden. Vesiensuojelu kärsii. Toimet, joita tarvitaan esimerkiksi jyrkillä rinnepelloilla vesien suojelemiseksi, eivät toteudu. Myös ilmastopäästöt voivat pahentua turvemailta, jos niillä ei saada erityistoimenpiteitä aikaan, Tapani Veistola Suomen luonnonsuojeluliitosta kuvaa tilannetta.

Veistola myös muistuttaa, että maatalous on vesiensuojelumme ykköskysymys, ja että maatalous vastaa viidenneksestä ilmastopäästöistämme. Niiden tukirahoista leikkaaminen olisi iso takaisku.

Ratkaisuksi ympäristöjärjestöt ovat ehdottaneet EU:n jäsenmaksujen korottamista, jotta saataisiin rahaa sekä viljelylle että ympäristötöihin.

– Tämän lisäksi pitää kohdentaa tukia. Ottaa niitä pois suorista tulotuista ja tehottomasta luonnonhoitokorvauksesta, ja laittaa niitä erilaisiin ympäristötoimiin. Esimerkiksi jyrkille rinnepelloille, joista tulee eniten vesistöpäästöjä, turvepelloille, joista tulee eniten ilmastopäästöjä, ja uhatuimmille maaseutumaisemillemme, joissa on eniten uhanalaisia perhosia, lintuja ja kasveja, Veistola listaa.

Komissio julkaisee kesäkuussa maatalouspolitiikan uudet lainsäädäntöehdotukset.