Pahoinvointi ja ripuli eivät suinkaan ole ainoat seuraukset pilaantuneesta ruoasta. Maailmalla on raportoitu tapauksia, joissa nuoret terveet ihmiset ovat syöneet kotonaan huonosti säilytettyä pastaa, riisiä tai nuudeleita ja kuolleet lyhyen ajan kuluttua ateriasta.

Tappajaksi on osoittautunut yleinen mutta yleensä melko vaaraton bakteeri Bacilleus cereus ja sen erittämä myrkky, kereulidi. Myrkytys on vaurioittanut tutkijoiden mukaan kuolettavasti maksaa.

Lokakuun alussa 2008 nuoren kaksikymppisen belgialaisen miehen kohtaloksi koitui spagetti, jota hänen ei olisi pitänyt syödä. Ruoka oli valmistettu jo viisi päivää aikaisemmin ja jäänyt keittiöön huoneenlämpöön, kertoo lääkäreiden laatima tapaustutkimus.

Sisältö jatkuu mainoksen jälkeen

Tultuaan koulusta kotiin hän lämmitti tomaattikastikkeella höystetyn pastan mikroaaltouunissa, söi ja lähti urheilemaan.

Sisältö jatkuu mainoksen alla

Kuitenkin puolen tunnin päästä pään kivistys, vatsakivut ja pahoinvointi pakottivat hänet takaisin kotiin. Keskellä yötä hänellä oli vielä ripulia.

Seuraavan päivänä huolestuneet vanhemmat menivät yhdeltätoista katsomaan poikaansa, joka ei ollut vielä noussut vuoteesta. He löysivät hänet kuolleena.

Bakteerin jäljiltä on muitakin perhetragedioita.

Elokuussa 2003, silloinkin Belgiassa, tappaja oli muhinut pastasalaatissa. Perhe otti lauantaina retkelle evääksi pastasalaattia, joka oli valmistettu edellisenä päivänä.

Salaattia jäi jäljelle retken jälkeen, ja se pantiin jääkaappiin. Maanantaina perheen lapsilla tarjottiin samaa salaattia taas illalliseksi.

Ruoka haisi kummalliselta, ja siksi viidestä lapsesta kolme ei halunnut syödä sitä kuin vähän. Se pelasti heidät pahimmalta.

Kaikki viisi lasta joutuivat myrkytysoireiden takia sairaalaan. Vähiten syöneiden oireet jäivät kuitenkin lievimmiksi.

Heidän seitsemänvuotias sisarensa ei ollut yhtä onnekas. Hän kuoli Leuvenin sairaalassa 13 tunnin kuluttua aterioinnista.

Yhdeksänvuotias velikin joutui tehohoitoon, mutta hän selvisi lopulta hengissä.

Tapausta esitelleet tutkijat arvioivat, että pastasalaattia oli säilytetty liian lämpimässä. Jääkaapissa lämpöä oli 14 astetta, ja se suosi bakteerin kasvua ja maksamyrkkyjen eritystä.

Molemmissa tapauksessa kuolettavassa ruokamyrkytyksen syynä oli liian lämpimässä säilytetty pasta, mutta myös riisissä Bacillus cereus voi päästä lisääntymään vaarallisesti.

Japanissa paistetun, uudelleen lämmitetyn riisin nauttiminen johti äidin ja kahden lapsen vakavaan myrkytykseen. Kaksivuotias tytär selvisi hoitojen jälkeen mutta tämän vuoden ikäinen veli kuoli kuusi tuntia aterioinnista.

Bacilleus cereus tuottaa yleensä lievempiä ruokamyrkytyksiä, joita on kahdenlaisia. Toiset bakteerin tuottamat toksiinit, jo mainitut kereulidit aiheuttavat oksennustaudin, toiset myrkyt puolestaan ripulia.

Kuolemantapaukset on yhdistetty juuri kereulidiin. Kuolinsyyn selvityksissä tutkijat ovat löytäneet sitä ruoista korkeina pitoisuuksina. Samoin tätä solun mitokondrioihin vaikuttavaa myrkkyä löytyi 17-vuotiaana kuolleen sveitsiläispojan maksasta.

Kaikissa tapauksissa kohtalokas virhe oli säilyttää ruoka liian lämpimässä. Bakteerit yleensä viihtyvät ja lisääntyvät 15–30 asteen lämmössä.

Ensimmäistä virhettä voi täydentää toinen virhe eli se, että uudelleen lämmittää ruokaa huolimattomasti.

Bacilleus cereus kuuluu itiöllisiin bakteereihin, kuten myös ruokamyrkytyksiä aiheuttavat Clostridium-bakteerit. Uudet bakteerit kehittyvät itiöistä, jotka säilyvät hyvin hengissä ruokaa kuumennettaessa.

”Kun ruokaa lämmittää, tuhoaa kilpailevan bakteeripopulaation, joka taistelee samasta ravinnosta. Kun itiöt ovat vain jäljellä, ne saavat neitseellisen maaperän ja pääsevät käyttämään ravintoa, joka ruoassa on”, selittää elintarvikehygienian ja ympäristöterveyden emeritusprofessori Hannu Korkeala Helsingin yliopistosta.

Myös kereulidimyrkky jää henkiin normaaleissa ruoanvalmistuslämpötiloissa. Se kestää 120 asteen lämpötilaa.

Bacileus cereuksen -aiheuttamat kuolemantapaukset ovat hyvin harvinaisia. Suomessa niitä ei ole ainakaan vajaan kymmenen vuoden aikana tullut Ruokaviraston tietoon, eikä Korkealakaan niistä ole kuullut.

”Voi tietysti olla, että niitä on vain jäänyt huomaamatta. Diagnoosit ovat usein aika vaikeita”, Korkeala sanoo.