Yhdenvertaisuusvaltuutettu esittää lain muuttamista niin, että se voisi puuttua myös työelämässä tapahtuvaan syrjintään. Esitys yhdenvertaisuuslain osittaisuudistuksesta on yhdenvertaisuusvaltuutetun eduskunnalle antamassa kertomuksessa. Tiistaina julkistettu kertomus on ensimmäinen laatuaan. Yhdenvertaisuusvaltuutetun kertomus annetaan kerran neljässä vuodessa.

Yhdenvertaisuusvaltuutettu sai viime vuonna 172 yhteydenottoa työsyrjinnästä, vaikka sillä on rajattu toimivalta työelämän kysymyksissä. Työsuojelu kuuluu aluehallintovirastoille, mutta sinne tulee varsin vähän yhteydenottoja. Osa työsyrjinnästä Suomessa jääkin piiloon.

Työelämässä syrjintää epäilevä voisi harkita haluaako hän ottaa asiassaan yhteyttä yhdenvertaisuusvaltuutettuun vai työsuojeluviranomaisiin, joilla on alueellisesti kattava verkosto.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Työsyrjintää voi tapahtua työnhaussa, työhön otettaessa, työelämässä tai kun palvelussuhdetta ollaan lopettamassa. Suomessa työsyrjintää ilmenee vaikka niin, että vierasperäisen tai vähemmistöön viittaavan nimen takia ei kutsuta edes työhaastatteluun. Vähemmistöön kuuluvaa henkilö voi kokea syrjintää, johon syyllistyvät joko työtoverit tai asiakkaat. Syrjintää on myös ilmennyt siinä, että vammaisen työntekijän tarvitsemia mukautuksia ei toteuteta tarvitulla tavalla. Työsyrjintää kohdistuu niin valtaväestöön kuin vähemmistöihin.

– Kun yhdenvertaisuuslakia viimeksi käsiteltiin, eduskunnan perustuslakivaliokunta totesi, että on hyvin ongelmallista, että yhdenvertaisuusvaltuutetulla ei ole roolia puuttua työelämän syrjintään, sanoi yhdenvertaisuusvaltuutetun toimistopäällikkö Rainer Hiltunen.

– Jokaisella syrjintää epäilevällä tulisi olla oikeus tietää työnantajalta, miksi joku toinen valittiin. Tällä hetkellä oikeus on vammaisuuden perusteella yhdenvertaisuuslaissa ja sukupuolen perusteella tasa-arvolaissa.

Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan lain yhdenmukaistaminen eri syrjintäperusteiden osalta selkeyttäisi rekrytointisyrjintään puuttumista.

Eniten syrjintäilmoituksia tulee vammaisilta ja alkuperänsä takia syrjityiltä. Yhteydenotot yhdenvertaisuusvaltuutetulle ovat kasvaneet vuosi vuodelta. Kun vuonna 2014 yhteydenottoja oli 289, niin viime vuonna yhteydenottoja oli jo 1 107. Yhdenvertaisuusvaltuutettu Kirsi Pimiän mukaan se ei tarkoita, että syrjintä olisi yleistynyt moninkertaisesti.

– Yhdenvertaisuusvaltuutettu on toiminut vasta kolmisen vuotta tässä roolissa eli tunnettuus on lisääntynyt ja ihmiset osaavat ottaa yhteyttä.

Pimiän mukaan erityisesti vammaisjärjestöt ovat aktiivisesti tiedottaneet mahdollisuudesta olla yhteydessä yhdenvertaisuusvaltuutettuun ja ihmiset ovat tulleet tietoisemmiksi oikeuksistaan. Huonoakin kehitystä on Pimiän mukaan tapahtunut.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

– Suomea kurittanut taantuma ja viimeisten vuosien aikana polarisoitunut yhteiskunnallinen ilmapiiri ovat aiheuttaneet pelkoja yhdenvertaisuuden heikkenemisestä. Suomessa on ihmisryhmiä, joiden pääsy oikeuksiinsa on vaarantunut, esimerkiksi ikääntyneet, vammaiset henkilöt, etniset vähemmistöt ja turvapaikanhakijat, Pimiä sanoi.

Yhdenvertaisuuslain mukaisia syrjintäperusteita ovat alkuperä, ammattiyhdistystoiminta, ikä, kansalaisuus, kieli, mielipide, perhesuhteet, poliittinen toiminta, seksuaalinen suuntautuminen, terveydentila, uskonto, vakaumus, vammaisuus ja muu henkilöön liittyvä syy.

Yhdenvertaisuusvaltuutettu antoi esimerkkejä, minkälaisissa tilanteissa Suomessa on viimeisen neljän vuoden aikana syyllistytty yhdenvertaisuuden rikkomiseen. Kaakkoissuomalaisessa koulussa venäjänkielistä oppilasta oli kielletty puhumasta venäjää kaverinsa kanssa. Yhdenvertaisuusvaltuutettu totesi, että koululla ei ole valtuuksia tällaiseen kieltoon. Oppilaiden pakottaminen suomenkieliseen keskusteluun keskenään muussa kuin opetuksen tavoitteiden toteutumisen kannalta välttämättömissä tilanteissa on sekä lapsen kielellisten oikeuksien että lapsen kaikkien kielten tukemista painottavan opetussuunnitelman vastaista.

Yhdenvertaisuuslakia rikottiin myös helsinkiläisravintolassa, jossa ravintolan ovimies ei päästänyt ulkomaalaistaustaista asiakasta sisälle hänen etnisen taustansa takia. Helsingin käräjäoikeus tuomitsikin ravintolan sakkoihin etnisestä syrjinnästä.

Viime vuonna taas eräs seurakunta kieltäytyi vuokraamasta tilojaan samaa sukupuolta olevien parien hääjuhliin. Yhdenvertaisuusvaltuutettu otti yhteyttä seurakuntaan ja kirkkohallitukseen. Kirkkohallitus pyysi selvitystä tuomiokapituleilta ja muistutti, että yhdenvertaisuuslaki soveltuu seurakuntien tilojen vuokraamiseen.

Kaikkiaan yhdenvertaisuusvaltuutettu antoi eduskunnalle yhdeksän suositusta.