Suomi on Euroopan resurssisyöppö.

Meillä kulutetaan asukasta kohden laskettuna enemmän resursseja kuin missään muussa eurooppalaisessa valtiossa, käy ilmi maanosan ympäristön tilaa tarkastelevasta Euroopan ympäristöviraston viisivuotisraportista.

Muutenkaan Suomi ei erotu maaliskuussa julkaistussa raportissa edukseen.

EU:n 28 jäsenvaltiosta viisi ei ole saavuttanut tavoitteitaan ammoniakkipäästöjen vähentämisessä, yksi niistä on Suomi.

Yympäristöviraston arvion mukaan 13 jäsenvaltiota ei saavuta myöskään kasvihuonekaasujen vähennystavoitettaan vuoteen 2020 mennessä. Tähän joukkoon kuuluu Suomi.

Kuudessa valtiossa jätteiden kierrättäminen ei ole lisääntynyt juuri lainkaan vuoden 2004 jälkeen, muun muassa Suomessa.

Kun verrataan sitä, miten suuri osa yhdyskuntajätteestä kierrätetään, Suomi on keskikastia: meillä kierrätetään yhdyskuntajätteestä reilut 30 prosenttia, todellisessa mallioppilasmaassa Saksassa yli 60.

Suomen ympäristökeskuksen tutkimusjohtaja Per Mickwitz sanoo, että Suomen resurssiahmattiutta ei voi selittää vain pitkillä välimatkoilla ja ilmastolla.

”Aina voidaan selittää asioita maamme erityispiirteillä, mutta Suomella on oikeastikin parantamisen varaa”, Mickwitz sanoo.

”Siinä vaiheessa, kun hoidamme teiden rakentamisen ja kaivosteollisuutemme niin, että niistä ei aiheudu ympäristöongelmia, ei haittaa vaikka käytämme näin paljon resursseja. Nyt ei kuitenkaan ole niin.”

Vaikkei Suomi ole ympäristösijoitusten ykkönen, Micwitzin mielestä yksittäiset kunnat ovat saavuttaneet ”uskomattomia tuloksia” – etenkin niin sanotut Hinku-kunnat eli hiilineutraaleiksi julistautuneet kunnat.

Näissä kunnissa on onnistuttu vähentämään päästöjä noin viidenneksen kuudessa vuodessa, kun koko Suomessa on vähennetty päästöjä yli kymmenen vuoden ajanjaksolla kymmenenneksen.

Kuusi vuotta sitten ensimmäisiä Hinku-kuntia oli viisi, vuosi sitten jo 16. Nyt mukana on jo 26 kuntaa, joiden yhteenlaskettu asukasluku on 400 000.

Hinkut ovat myös asettaneet tavoitteet korkealle: ne ovat luvanneet vähentää päästöjä 80 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, kun koko Suomi on ilmoittanut tarvitsevansa samaan 20 vuotta kauemmin.

Tänä vuonna Hinku-kunnat kokeilevat uutta rahoitusmallia aurinkoenergian hankkimiseksi. Asikkala, Laitila, Mynämäki, Kuhmoinen ja Padasjoki saavat kukin yhden aurinkovoimalan, joka tuottaa kunnalle päästötöntä energiaa.

Uutta on se, että voimalat hankintaan leasing-rahoituksella. Aurinkovoiman ostamisen esteenä on kunnissa usein se, että niillä ei ole varaa ostaa voimaloita.

Yhteishankkijat ovat ratkaisseet ongelman solmimalla yhteisen leasing-sopimuksen voimalatoimittajan kanssa. Laitetoimittajalle maksetaan kuukaudessa suunnilleen saman verran kuin kunnalla menisi sähkön ostamiseen verkosta.

Per Mickwitziä haastateltiin kesäkuussa Euroopan ympäristöviraston raportin esittelytilaisuuden yhteydessä.