Helsinkiläisen AW-Energyn kehittämä aaltovoimala on jälleen yhden askeleen lähempänä kaupallista tuotantoa.

Kansainvälinen DNV GL –yhtiö laski kehittämänsä mallin avulla, kuinka paljon aaltovoimalan prototyypin pitäisi tuottaa sähköä eri olosuhteissa. Laskelmia verrattiin tietoihin voimalan prototyypin toteutuneesta tuotannosta ja olosuhteista kahden viikon ajalta.

- Vertailun tulos oli erittäin hyvä. Nyt laskentamallilla voidaan luotettavammin ennustaa laitteen toimintaa eri paikoissa ja olosuhteissa. Vertailu oli luokassaan yksi ensimmäisistä - ellei ensimmäinen – aaltovoima-alalla ja asettaa AW-Energyn alan eturintamaan, sanoo arvioinnin tehneen DNV GL:n aalto- ja vuorovesienergiaosaston johtaja Joao Cruz.

Järvenpäähän testihallia suunnittelevan AW-Energyn mukaan myös yrityksen omat simuloinnit ovat osoittautuneet paikkansapitäviksi toteutuneisiin tuloksiin nähden.

Näyttöjä merenkäynnin molemmista ääripäistä

Koko kahden viikon ajalta julkaistut tiedot kertovat voimalan tuottaneen jonkin verran sähköä vielä merkitsevän aallonkorkeuden jäädessä metriin. AW-Energyn mukaan tämä tarkoittaa alueelle harvinaista lähes tyyntä keliä. Laitteen asentaminen merenpohjaan viivästyi aikoinaan kuukausilla, kun riittävän tyyntä jaksoa ei osunut kohdalle.

Voimala selvisi kunnialla myös testirupeaman korkeimmista aalloista. Julkaistussa aineistossa suurin merkitsevä aallonkorkeus on viisi metriä, jolloin yhtiön mukaan joukossa on ollut jopa 9-metrisiä aaltoja. Laite kesti aaltojen voiman ja tuotti hetkellisesti sähköä jopa tuplasti nimellistehonsa verran.

Luokitusyhtiö kuvailee tuloksia AW-Energyn tiedotteessa erittäin rohkaiseviksi.

Sähköä viidennes maksimista 2,5 metrin aalloilla

WaveRollerin prototyyppiä on testattu ja jatkokehitetty vuodesta 2012 lähtien Portugalin rannikolla. Nyt julkaistun aineiston mukaan 100 kilowatin yksikkö tuotti vuorokaudessa 500 kilowattituntia sähköä, kun merkitsevä aallonkorkeus oli alueelle tyypillinen 2,5 metriä.

Näissä olosuhteissa aaltovoimalan prototyypin teho oli siis 21 % nimellistehosta. Suomessa käytettävät tuulivoimalat tuottivat vuonna 2005 sähköä 24 % nimellistehoonsa verrattuna. Aaltojen etu on, että niiden vaihteluita on helpompi ennustaa kuin tuulta.

”Suuri askel koko alalle”

Aaltojen voiman muuttaminen sähköksi on ongelma, jota moni yrittää ratkaista, mutta jota kukaan ei ole vielä onnistunut selvittämään kaupallisesti kannattavasti. Koska kehitystyö on kallista, kaikki merkit edistymisestä ovat tärkeitä.

- Tämä on suuri askel AW-Energylle ja koko alalle. Tämänkaltaiset tulokset lisäävät luottamusta aaltovoimaan, mikä lisää sijoituksia alalle. Markkinat ovat erittäin suuret – kehityksen eturintamassa kulkemisesta voi koitua merkittävää hyötyä aikaisille riskinottajille, arvioi Cruz sähköpostitse Yle Uutisille.