Pitkän linjan kajaanilainen ravintolayrittäjä Ari Heikkinen kokee nykyään yökerhonsa nuorisotilaksi, jonne asiakkaat saapuvat tapaamaan kavereitaan ja juomaan lasillisen tai kaksi. Yöelämän muutokseen ja käynnissä olevaan alkoholikeskusteluun Heikkinen suhtautuu maltillisesti. Ravintolayrittäjä venyy ja joustaa, koska ala on jo valmiiksi Suomen säännellyin.

Mistä on kyse? Ravintolayrittäjä Ari Heikkinen on huomannut nuorten aikuisten raitistuneen.

Monet nuoret tulevat yökerhoon etenkin tapaamaan ystäviään ja viettämään aikaa.

Esimerkiksi viime vappuna Heikkisen yökerhossa asiakas käytti rahaa alkoholiin keskimäärin reilusti alle kymmenen euroa.

Yökerhoyrittäjä joutuu sopeutumaan asiakkaiden tapojen muutokseen sekä lainsäätäjän raameihin.

Kajaanilaisen yökerhoyrittäjä Ari Heikkinen muistelee viime vapun myyntiä. Tehtyjän laskujen perusteella Heikkisen omistamassa ravintola 96:ssa asiakas käytti alkoholiin koko illan aikana reilusti alle kymmenen euroa. Summa jää yllättävän pieneksi, koska vappua pidetään nuorten kosteana juhlana.

- Eikä sitä voi perustella silläkään, että juodaan kotona pohjat Viron tuontiviinoilla. Sillä ilmiöllä ei ole niin suurta vaikutusta näin pohjoiseen. Voidaan ajatella, että nuoret ovat raitistuneet.

- Nuorissa on toki niitä jotka juovat monen muunkin edessä, mutta enemmistö selkeästi saapuu vain viettämään aikaa ravintolaan. Kun ei täysikäiselle nuorelle ole kaupungeissa muuta paikkaa tavata kavereitaan, tullaan hengaillemaan yökerhoihin. Ja juodaan yksi tai kaksi juomaa, Heikkinen kertoo.

Heikkinen on työskennellyt ravintola-alalla neljä vuosikymmentä.

- Silloin kun aloitin alalla, viinaa juotiin kuin miehet, kaikki joivat. Nykyään keskitytään enemmän seurusteluun, ennen juomiseen.

Viron viinat etelän ongelma

Heikkinen pohtii, että jonnekin suomalaiset kaatavat muun muassa Virosta kuljetetut valtavat alkoholimäärät.

- On siitä ollut puhetta etelän kollegoiden kanssa, että Virosta tuodut alkoholit näkyvät varmasti myynnissä. Siellähän se on ihan viidakko erityisesti vanhempien ravintola-asiakkaiden keskuudessa. Juodaan kotona ja jäädään kotiin. Tällä alalla kilpaillaan kotisohvan kanssa.

Nuorissa on toki niitä jotka juovat monen muunkin edessä, mutta enemmistö selkeästi saapuu vain viettämään aikaa ravintolaan. Ari Heikkinen

- Tehdyissä kyselyissä ei varmasti ole vastattu rehellisesti kysymykseen, että kuinka paljon varttuneempi väestö juomia Virosta kuskaa. Jos esimerkiksi kysyttäisiin panimoilta, että paljonko ne toimittavat alkoholia laivoille, voisi tulos olla toisenlainen, Heikkinen arvelee.

Sosiaali- ja terveysministerön julkaisema muistio on ravintola-alan yrittäjälle tuttua luettavaa. Suomalainen yökerhoyrittäminen on maamme säännellyintä toimintaa, yrittäjän on joustettava, sopeuduttava ja mahduttava annettuihin raameihin.

- Erityisesti se, että saavutaan ravintolaan myöhemmin ja myöhemmin, saa miettiääksi. Myös hallituksen kiristyvä alkoholivero ja ravintoloiden aukioloaikojen muuttamisen suunnittelu laittavat pohtimaan tulevaisuutta. Liiketoimintasuunnitelmaan tällä ei vielä kuitenkaan ole vaikutusta, Heikkinen sanoo.

- Kukako näistä muutoksista hyötyy? Trokarit, kun alkavat myymään sunnuntaisin viinaa mersun takakontista. En ymmärrä, että koko ajan alkoholista tehdään maasamme tabu. Siinä saadaan kielletty hedelmä maistumaan vielä makeammalta.