Pienet asunnot ovat entistä halutumpia. Suuria voidaan joutua pilkkomaan kahteen tai kolmeen osaan.

Suomalaiset tekevät vähemmän lapsia kuin aikoihin.

Kuutena viime vuonna syntyvyys on tasaisesti laskenut. Lapsiperheiden määrä on vähentynyt, ja suurperheitä on entistä vähemmän. Yhä useammassa perheessä lapsia on yksi tai kaksi – jos sitäkään.

Kotitalouksien koon pieneneminen näkyy jo asuntomarkkinoilla. Kymmenen viime vuoden aikana eniten kysyntää on ollut yksiöillä ja pienillä kaksioilla.

Suomen Hypoteekkiyhdistyksen pääekonomistin Juhana Brotheruksen mukaan asuntosijoittajat ovat suosineet finanssikriisin jälkeen mahdollisimman kompakteja asuntoja. Kompakti on hyvä, sillä asunnon kustannukset määräytyvät neliöiden mukaan.

Brotherus kuitenkin uskoo, että omakotiasuntomarkkinat ovat pikku hiljaa heräämässä.

”Kysyntä on siirtymässä kaikkein pienimmistä yksiöistä kohti kompakteja kaksioita.”

”Perheasuntojen hintakehitys on ollut vaisua ja myyntiajat pitkiä.”

Samaan aikaan kun kilpailu yksiöistä ja kaksioista käy kuumana, kolmioiden ja neliöiden kauppa on nihkeää. Muuttotappiopaikkakunnalla omakotitalolle voi olla vaikea löytää ostajaa.

”Perheasuntojen hintakehitys on ollut vaisua ja myyntiajat pitkiä. Kaupungin keskustassa sijaitseva, kohtuullisen hintainen asunto voi mennä kaupaksi nopeastikin, mutta muuttotappioalueella tämä voi kestää vuosia”, Brotherus arvioi.

Koska lapsia on entistä vähemmän, luonnonrauha tai tilava ja turvallinen leikkiympäristö eivät enää ole suosituimpia kriteerejä asunnon sijainnissa. Ikääntyneille on tärkeämpää, että kaupungin palvelut ovat lähellä.

Moni pariskunta haluaakin kaupunkiin sitten, kun lapset ovat muuttaneet omilleen. Tyypillisin syy muuttoon on perheen lukumäärän muuttuminen eli perheenlisäys tai lapsen pois muuttaminen.

Syntyvyyden voimakas lasku on vaikuttanut myös muuttohalukkuuteen. Lasten määrän vähenemisen vuoksi suomalaisten muuttoaktiivisuus on vähentynyt.

”Tämä on todellinen ilmiö, joka vaikuttaa asuntomarkkinoihin ja tekee kiinteistövälittäjien työstä haasteellisempaa.”

Syntyvyyden lasku heijastuu myös siihen, miltä suomalainen koti näyttää tulevaisuudessa: ainakin entistä kompaktimmalta. Nyt rakennetaan pienempiä asuntoja kuin vuosikymmeniin.

Lappeenrannassa nousi kiivas keskustelu viime keväänä, kun Lappeenrannan Asuntopalvelu Oy:n omistuksessa oleva talo hajotettiin maan tasalle. Tilalle tulee uusi kerrostalo, joka koostuu pääasiassa yksiöistä ja kaksioista. Edellisessä talossa oli 20 asuntoa, uuteen niitä tulee 31.

Kaupungin vuokra-asunnon vieressä seisoo kuitenkin samanlainen kerrostalo, joka on yksityisessä omistuksessa. Sitä ei tarvitse purkaa.

Kaupunkilaiset ovat ihmetelleet, onko purkamisen motiivina raha. Enemmän asuntoja tarkoittaa enemmän tuloja.

Juhana Brotheruksen mukaan ilmiö on yleistymässä, sillä suurten kaupunkien lähiöt ovat tulossa peruskorjausikään. Kaikkia 1960- ja 1970-lukujen lähiöitä ei rakennettu kunnolla eikä niiden ollut tarkoituskaan olla ikuisia.

”Tulee halvemmaksi rakentaa uusi talo kuin tehdä vanhaan kalliita ja haasteellisia remontteja. On järkevää rakentaa sinne sellaisia asuntoja, joilla on kysyntää.”

”Kaupunkien keskustoissa sijaitsevia toimistotiloja voisi muuttaa asunnoiksi.”

Purkaminen on kuitenkin äärimmäinen ratkaisu, jolle on vaihtoehtoja.

Kun Suomessa muuttoliike kaupunkeihin oli kovimmillaan 1960- ja 1970-luvulla, asuntoja jouduttiin pilkkomaan. Brotherus arvelee, että niin käy nytkin.

”Suuria asuntoja voidaan joutua pilkkomaan kahteen tai kolmeen osaan, jotta syntyy kokonaisuuksia, joille on kysyntää. Myös kaupunkien keskustoissa sijaitsevia toimistotiloja voisi muuttaa asunnoiksi.”

Asuntokauppa käy kuumimpana pääkaupunkiseudulla ja Tampereella. Suomessa on lisäksi kymmenen kasvukeskusta, joilla menee ihan hyvin.

Asuntojen kysyntä kohdistuu keskustaan ruutukaava-alueelle. Brotherus kuitenkin muistuttaa, että syntyvyyden laskun lisäksi asuntomarkkinoiden muutoksiin vaikuttaa moni tekijä.

”Kaupungistumistrendi ei koske pelkästään suomalaisia, vaan se on maailmanlaajuinen ilmiö.”