Sanomalehti Dagens Nyheter tutkii poliisin toimintaa poliisiuudistuksen jälkeen.

Ruotsin poliisin rikosten selvitysprosentti on alhaisimmillaan 16 vuoteen, osoittaa sanomalehti Dagens Nyheterin tekemä selvitys. Lehden haastattelema tutkija uskoo, että syynä on tammikuussa 2015 tehty poliisiuudistus.

– Valitettavasti en ole yllättänyt. Vanhat tutkintarakenteet on hajotettu, huomauttaa tutkija, poliisikoulun lehtori Rolf Granér Dagens Nyheterissä.

Poliisiuudistuksessa Ruotsin 21 läänin poliisiviranomaiset, poliisihallitus ja oikeuslääketieteen laitos yhdistettiin yhdeksi viranomaiseksi. Alueellisten poliisilaitosten määrä vähennettiin samalla 21:stä seitsemään.

Selvitysprosentteja ei voi verrata suoraan

Ruotsin poliisin rikosten selvitysprosentti lasketaan nostettujen syytteiden ja tuomittujen rikollisten määrän perusteella.

Se ei siis ole suoraan vertailukelpoinen Suomen poliisin selvitysprosenttini, joka lasketaan vertailemalla ilmoitettuja ja selvitettyjä rikoksia. Sillä tavoin laskettuna Suomen poliisi selvittää noin kolme neljästä rikoksesta.

Ruotsin poliisi ei itse kerro selvitysprosenteistaan. Dagens Nyheter on saanut tiedot rikoksia ehkäisevästä neuvostosta Bråsta.

Vahingontekojen selvitysprosentti 2,1

Tiettyjen rikostyyppien selvitysprosentit ovat hyvin alhaisia Ruotsissa, osoittaa Dagens Nyheterin selvitys. Esimerkiksi vahingonteoista selvitettiin 2,1 prosenttia viime vuonna. Asuntomurroista selvitettiin 3,5 prosenttia ja pahoinpitelyistä 12,6 prosenttia.

Dagens Nyheter on haastatellut kymmentä pääsyyttäjää poliisiuudistuksesta. Lehden mukaan he ovat tyytymättömiä uudistukseen, sillä vakavien rikosten tutkimiseen menee kohtuuttoman kauan aikaa.

Poliisin tuottavuus on laskenut

Syyttäjäviranomainen on tämän vuoden ensimmäisten kuuden kuukauden aikana saanut kahdeksan prosenttia vähemmän tapauksia poliisilta kuin viime vuonna vastaavaan aikaan.

– Olemme huomanneet, että poliisin tuottavuus on laskenut. Se koskee etenkin pikkurikoksia, sanoo apulaispääsyyttäjä Åke Olsson Dagens Nyheterille.

Virkaa tekevä ylipoliisipäällikkö on huolissaan tilanteesta.

– Selvitettyjen rikosten määrä ja kykymme auttaa rikosten uhreja on huonompi kuin oletin vuoden alussa. Tunnen, että meitä ei ole riittävästi. Olen ollut poliisipäällikkö monta vuotta, mutta on tällä hetkellä vaikea tehdä valintoja, joiden takana voisin todella seistä.

Liikaa uudistuksia samanaikaisesti

Tutkijan mielestä poliisiuudistuksen perusvikana on, että poliisi on tehnyt useita uudistuksia samanaikaisesti. Hallinnon virtaviivaistamisen ja poliisilaitosten määrän vähentämisen lisäksi poliisi on purkanut hierarkiaa, vähentänyt päälliköiden määrää ja minimoinut erikoistoiminnot, kuten liikennevalvontaa.

Tutkija kuvailee poliisin tilaa kahdella sanalla.

– Kriisi ja apatia, sanoo Rolf Granér Dagens Nyheterissä.