Yhteiskunnalta vaaditaan tukea eläkejärjestelmän pelastamiseksi piilotetussa muodossa, jotta se ei herättäisi liikaa kysymyksiä järjestelmän hallinnosta, kirjoittaa yhteiskuntatieteiden tohtori Olli Pusa.

Olli Pusan mukaan nyt vaaditaan veronmaksajien subventiota työeläkejärjestelmän pelastamisessa. Jenni Gästgivar

Suomessa on kohuttu syntyvyyden alenemisen vaikutuksesta eläkejärjestelmän rahoitukseen. Kohuttu syntyvyyden aleneminen Suomessa on yleinen ilmiö vauraissa maissa. Yllättävän usein kuulee nuorten puhuvan, etteivät halua tehdä lapsia kurjaan maailmaan tai kasvattamaan ilmastojälkeä ynnä muuta. Asumisen hinta on vedetty pilviin, muun muassa työeläkeyhtiöiden toimin. Tuota asennetta on eri tavoin suorastaan lietsottu.

Mutta miten se liittyy eläkejärjestelmään? Suomessa kuten muissakin maissa pääosa eläkkeistä maksetaan tulevien sukupolvien maksuilla. Suomessa ne ovat muodollisesti eläkemaksuja, mutta lasketaan silti julkiseen sektoriin ja veroihin. Tulevien maksajien varmistaminen on keskeistä.

***

Suomessa työeläkejärjestelmä on osa julkista sektoria, jonka toimeenpanosta huolehtivat yksityiset vakuutusyhtiöt. Asetelma on vastoin EU-lakeja, mutta Suomi sai siihen poikkeuksen EU-liittymissopimuksessa.

Asetelma antaa työeläkejärjestelmää hallitseville EK:lle, SAK:lle, STTK:lle, Akavalle ja työeläkeyhtiöille valtavat vapausasteet hoitaa asioita. Eduskunta ei niiden toimintaan ole juuri uskaltanut puuttua. Jos nyt julistetaan työeläkejärjestelmän olevan ongelmissa, vastuullisia tahoja ei siis tarvitse etsiä kaukaa.

***

Mikä on mennyt pieleen noilta valtiailta? Työeläkejärjestelmään otettiin alun perin mukaan rahastointia, jota ei peruseläkejärjestelmissä yleensä ole.

Varojen piti olla suomalaisen elinkeinoelämän käytössä. Niillä piti turvata työpaikkoja ja eläkemaksujen maksajia tulevaisuudessa. Työeläkejärjestelmän rahoituksesta 75% tulee eläkemaksuista ja 25% rahastoista. Siksi työpaikkoja Suomeen tuottavat investoinnit antavat eläkelaitoksille kaksinkertaisen tuoton.

***

Tuo ajatus on unohdettu, ilmeisesti vallankäytön rakenteen vuoksi. Työeläkejärjestelmän valtaa käyttävät suuyritykset, vaikka 60% työvoimasta on pk-yrityksissä ja sinne syntyvät uudet työpaikat.

Viimeisen vuosikymmenen ajan on eletty suoranaista investointilamaa. Vuonna 2000 työeläkelaitosten investoinnit Suomeen olivat 28,5% BKT:sta kun ne 2016 olivat enää 22,5% BKT:sta. Eläkejärjestelmä on itse ollut tuhoamassa omaa maksajapohjaansa.

***

Työvoiman saatavuuden ei pitäisi olla este työpaikkojen kasvattamiseen Suomessa, koska Suomi on osa EU:n 500 miljoonan ihmisen työmarkkinoita. Sieltä luulisi löytyvän työvoimaa Suomen tarpeisiin, jos oma työvoima ei riitä.

Mutta Suomi ei ole kyennyt houkuttelemaan riittävästi työvoimaa EU:sta. Sellaisella työvoimalla voisi olla merkitystä eläkejärjestelmänkin kannalta.

***

Suomeen vuonna 2017 tulleista noin 23000 maahanmuuttajasta reilut 6000 tuli EU:sta. Valtavan suuri osa oli käytännössä ammattitaidottomia, kielitaidottomia ja usein luku- ja kirjoitustaidottomia kehitysmaista tullleita. Heidän työllistymisensä on surkeaa.

Jos yhdistää vuoden 2017 tulijoiden tiedot Eläketurvakeskuksen vuoden 2016 tutkimukseen maahanmuuttajien työllistymisestä ja tulojen kehityksestä, tulos on ankea.

Keskimäärin työllistymisprosentti olisi 35% neljä vuotta maahantulon jälkeen ja tulotaso 15 vuoden jälkeen 17000 euroa vuodessa. Siis suurin osa tästä joukosta jää pysyvästi verorahoilla elätettäviksi.

Elinkeinoelämän Keskusliitto EK vaatii laajaa työperäistä maahanmuuttoa, jota veronmaksajat tukisivat. OUTI JÄRVINEN/KL

***

EK vaatii laajaa ”työperäistä” maahanmuuttoa, nyt verukkeena eläkejärjestelmän pelastaminen. Mutta Suomi ei ole koulutettua työväkeä houkuttanut, virolaistenkin osuus tulijoista on voimakkaassa laskussa. Käytännössä tulijat olisivat samaa väkeä kuin vuoden 2015 kansainvaelluksessa, nyt erilaisella verukkeella.

EK on vaatinut, että yhteiskunta maksaa alkuaikoina heidän palkastaan 70%. Eli todellisuudessa vaativat yhteiskunnan subventiota ”työeläkejärjestelmän” pelastamiselle. Subventio pitää tulla piilotetussa muodossa, jotta ei heräisi liikaa kysymyksiä järjestelmän hallinnosta. Tuollainen suunnitelma päätyy samanlaiseen mahalaskuun kuin vuoden 2015 vaellus.

***

Työeläkejärjestelmä on julkista toimintaa. Raja on horjuva.

1990-luvulla työeläkejärjestelmä kaappasi itselleen kansaneläkkeen perusosan, joka aikaisemmin rahoitettiin muilla verovaroilla. Vaikutus kustannuksissa on miljardeja vuodessa.

Nyt ilmeisesti pelkäävät haukanneensa liian suuren palan ja vaativat valtiolta rahaa siihen. Vuosikymmen sitten saivat jo miljardin vuotuisen subvention valtiolta, kun yritysten kela-maksu valtiolle siirrettiin maksuksi työeläkejärjestelmään.

Todellisuudessa raja valtion ja työeläkejärjestelmän välillä on aina ollut horjuva. Kun työeläkejärjestelmäkin virallisesti on julkinen sosiaaliturvajärjestelmä, sen vallankäytön siirtäminen esimerkiksi eduskunnalle on täysin mahdollista. Tarvitaan vain laki työeläkejärjestelmän hallinnosta.

Yhteiskuntahan viime kädessä joutuu maksamaan työeläkejärjestelmän epäonnistumisen laskut. Lienee aika käynnistää keskustelu työeläkejärjestelmän vallankäytöstä

Kirjoittaja Olli Pusa on yhteiskuntatieteiden tohtori, sosiaaliturvapolitiikan dosentti ja vakuutusmatemaatikko.