Tästä on kyse Hyönteisiä elintarvikkeeksi kasvattavan tehtaan perustamisesta Ruotsinpyhtäälle Loviisaan kerrottiin vuosi sitten marraskuussa.

Ensimmäisessä vaiheessa tehtaan piti tuottaa kymmeniä tonneja hyönteisiä vuodessa ja työllistää 20 ihmistä.

Hyönteismarkkinat eivät kuitenkaan ole kasvaneet niin nopeasti kuin yrittäjä odotti. Myös tekniikan kehittäminen vaatisi lisää aikaa.

Euroopan suurimmaksi aikonut hyönteistehdas lopettaa toimintansa Ruotsinpyhtäällä Loviisassa.

Tehtaalta piti jo alkuvaiheessa toimittaa kymmenien tonnien edestä pakastettuja kotisirkkoja elintarviketeollisuuden tarpeisiin. Tuotannon ylösajo ei kuitenkaan ole edennyt suunnitelmien mukaan.

– Se vaatisi vielä isoja investointeja, että saadaan kaikki kuntoon. Tässä vaiheessa viimeistään oli hyvä pohtia, onko näissä investoinneissa mitään järkeä peilaten siihen, miten markkina on kehittynyt, sirkkayrittäjäksi ryhtynyt kouvolalaismaanviljelijä Vesa-Matti Marjamäki sanoo.

Entiseen sähkötarviketehtaaseen perustettu hyönteistehdas ehti työllistää alle viisi ihmistä.

Draivi puuttuu

Marjamäki ei näe kotisirkkojen kasvatusta elintarvikkeeksi kannattavana.

– Sellaiset tuottet, jotka voisivat päätyä useammin kuluttajan ruokakassiin, käyvät kovaa kilpailua lihatuotteiden kanssa. Lihan valmistus on niin tuettua, ettei sen kanssa pääse helposti kilpailemaan hinnalla. Se on yksi tekijä, Marjamäki sanoo.

Osittain syynä ovat tekniset ongelmat. Perusasioissa yrittäjän mukaan kuitenkin onnistuttiin, ja esimerkiksi oma munantuotanto saatiin kuntoon.

– Olemme tehneet moneen kertaan merkittäviä muutoksia, ja niitä olisi jouduttu tekemään edelleen. Ei nyt sitten yrittäjältä löydy draivia, mikä siihen vaadittaisiin, Marjamäki sanoo.

Hyönteisruoan kasvattaminen ja myyminen sallittiin Suomessa reilu vuosi sitten. Marjamäki ei kuitenkaan tue väitettä, että sirkkabuumi olisi jo ohi.

– Ei se ole vielä edes alkanut. Myyntimäärät ovat vielä olleet aika vaatimattomia niillä, jotka ovat saaneet tuotteita lanseerattua.

Markkinat kehittyneet hitaasti

Ruotsinpyhtäällä tavoiteltiin alusta asti teollista sirkankasvatusta, joka olisi kilpaillut maailman suurimpien kasvattamoiden kanssa. Sellaiset ovat muun muassa Kanadassa ja Espanjassa.

– Kilpailukyky olisi lähtenyt siitä, että olemme tehokkaita ja kasvatamme paremmin kuin muut. Olisimme voineet siihen päästäkin, mutta sitten kun se tuote ei ole kilpailukykyinen johonkin jauhelihaan verrattuna, niin kasvaako markkinat samassa suhteessa kuin tätä tuotantokapasiteettia on tulossa, Marjamäki pohtii.

Hän pitää edelleen mahdollisena, että sirkkamarkkinat tulevat olemaan jokseenkin merkittävä tekijä elintarviketeollisuudessa. Kehitys on kuitenkin ollut rauhallisempaa kuin mitä moni on arvioinut.

– Markkina on kehittynyt hitaammin kuin mitä yleinen keskustelu on antanut ymmärtää. Tietyillä yrityksillä menee ihan hyvin, on saatu kanavia aukia ja löydetty markkinarako. Minulle tai meidän firmalle ala ei ollut sellainen, että olisin uskonut siihen riittävästi, Marjamäki sanoo.

Viime vuonna kasvattamoja arvioitiin olevan noin parikymmentä. Ruotsinpyhtäälle aiottu tehdas olisi kuitenkin ollut kokonsa puolesta huomattavasti muita suurempi.

Teknologia on nuorta

Tarvittavat laitteet Ruotsinpyhtään tehtaalle toimitti Inkeroisissa Kouvolassa toimiva Pohjolan Hyönteistalous Oy. Alan teknolgian kehittämiseen keskittyvälle yritykselle suuri sirkkatehdas oli tärkeä projekti.

– Teknologia on nuorta. Olisi tarvittu enemmän aikaa. Toisaalta markkina ei ole avautunut sillä tavalla kuin odotettiin, toimitusjohtaja Sami Vekkeli sanoo.

Myös Vekkelin mukaan sirkkamarkkinat ovat kehittyneet huomattavasti hitaammin kuin alunperin itse ajattelivat.

– Olisi pitänyt olla heti paljon hyviä toimijoita, jotta olisi ollut tarjontaa markkinoilla. Elintarviketeollisuus ei lähtenyt ihan niin isolla volyymilla tekemään tuotteita, kuin vielä noin vuosi sitten oli näkymä. Uudet asiat ottaa aina aikaa, Vekkeli sanoo.

Vekkeli uskoo kuitenkin edelleen asiaansa. Hyönteiset lyövät vielä isosti läpi elintarvikkeena.

– Iso massa tulee vain hieman myöhemmin kuin mitä itse ajateltiin.

Alan näkökulmasta Vekkeli pitää Ruotsinpyhtäälle aiottua sirkkatehdasta kuitenkin yhtenä tärkeänä kehitysvaiheena.

– Tämä on asia, joka piti tehdä. Marjamäki lähti hienosti, rohkeasti tekemään. Hänelle kaikki pisteet. Tämä on vain osa kehityskaarta. Jossain vaiheessa homma lähtee lentoon.

Maanviljelijä

Viime vuonna arvioitiin, että hyönteiskasvattamoja olisi Suomessa noin parikymmentä. Valtaosa kasvattamoista toimii muun työn ohella.

Myös Vesa-Matti Marjamäki sanoo palaavansa Korialle maanviljelijäksi.

– Ei liiketoiminnassa kannata jäädä liikaa tappioita murehtimaan, ne on mitä ne on. Sen jälkeen keksitään jotain muuta järkevää tekemistä. Ei tässä maissa olla, mutta harmittaa vähän, Marjamäki sanoo.

Alun perin hyönteistehdasta kaavailtiin Vesa-Matti Marjamäen maatilan pihalla tyhjillään seisovaan sikalaan. Pyry Sarkiola / Yle

Marjamäki on aikaisemmin ehtinyt kunnostautua start up -yrittäjänä. Marjamäki perusti yhdessä ystävänsä kanssa äänieristettyjä puhelinkoppeja valmistavan Framery Oy:n. Tamperelaisyrityksen koppeihin paetaan avokonttorin melua muun muassa Twitterin ja Microsoftin konttoreissa.

Silti maanviljely on se, mikä työnkuvana juuri nyt sytyttää. Marjamäki on viljellyt vuodesta 2014 saakka Korialla härkäpapua, kauraa ja ohraa.

– Se on paras työ, mikä mulla on tähän mennessä ollut. Siinäkin joku voi kyseenalaistaa kannattavuudet ja muut, mutta työnkuvana se on mukava.