Tuhansia kohtaamisia, masentuneita ja epätoivoisia ihmisiä, erilaisia elämänkriisejä – psykologi Kari Kinnusen, 75, työksi, harrastukseksi ja elämänuraksi muotoutui ehkäisevä mielenterveystyö.

– On tärkeää, että ihmisille voidaan antaa mahdollisimman varhain apua ja etukäteen torjua pieniä tai suurempiakin mielenterveyden ongelmia.

Näin elämän vaikeuksista ei pääse syntymään asiantuntijoiden apua vaativia varsinaisia mielenterveyden ongelmia tai pahimmillaan mielisairauksia. Yhteiskunta puolestaan hyötyisi Kinnusen mielestä 70- ja 80-luvuilla vallinneesta tulevaisuuden uskosta ja kansan yksituumaisuudesta.

Kari Kinnunen seuraa omaa alaansa edelleen aktiivisesti. Anne Heino / Yle

Tamperelainen Kari Kinnunen työskenteli urallaan niin mielenterveystoimistoissa, päiväsairaalassa kuin työnterveydessä. Koko miehen vievä kipinä syttyi, kun Kinnunen työskenteli Pohjois-Hämeen mielenterveyskeskuksessa johtavana psykologina. Tällöin perustettiin ehkäisevän mielenterveystyön ryhmä.

– Sitä kautta pääsin mukaan valtakunnallisiin hankkeisiin, joissa ehkäisevää mielenterveystyötä hahmoteltiin. Huomasin, että tämä on asia, jolle haluan omistautua. Myöhemmin tuli myös Mielenterveysseuran järjestötyö eli kansalaistoiminta mukaan.

Ajattelussa tapahtui suuri muutos 1970-luvulla. Ehkäisevä mielenterveystyö ei enää ollut pelkästään psykiatrisen hoitojärjestelmän pieni osatehtävä, sanoo Kinnunen.

– Hakusessa oli sellainen toimintamuoto, jossa on matala kynnys, joka on maksutonta ja jossa ihmisten on helppo hakea apua erilaisiin elämänsä vaikeuksiin. Voitiin tarjota vertaistukea ammattilaisten ohjauksessa.

On tärkeää, että ihmisille voidaan antaa mahdollisimman varhain apua ja etukäteen torjua mielenterveyden ongelmia. Kari Kinnunen

Enää ei pelkästään hoidettu potilaita, vaan yritettiin tarttua kriiseihin mahdollisimman varhain. Sen jälkeen on koulutettu ihmisiä ja rakennettu tukijärjestelmiä, sanoo Kari Kinnunen.

– Huippuhetkiä olivat ne kun saatiin mielenterveysseura perustettua Tampereelle ja Osviitan kriisikeskustoiminta käynnistyi mielenterveysseuran voimin. Aikamoisten vaiheitten jälkeen se vasta onnistui.

Työkriisi kantautuu myös kotiin

Kari Kinnusen tapaamisissa on käynyt tuhansia ahdistuneita ja masentuneita ihmisiä vuosien varrella.

Kun kotona menee huonosti, se heijastuu myös työhön, sanoo työterveyshuollossa psykologina toiminut Kinnunen.

– Oli vaikeita kriisejä, jotka johtivat siihen, etteivät ihmiset pystyneet tekemään töitä tai edes olemaan töissä. Vastaanotolle hakeutui epätoivoisia ihmisiä, joilla oli huolena, meneekö työpaikka tai löytyykö alalta töitä yleensäkään.

Aika muuttuu ja ne asiat muuttuvat, jotka aiheuttavat vaikeuksia ihmisille. Kari Kinnunen

Yt-neuvottelujen aikana Kinnunen kohtasi ihmisiä, jotka eivät uskaltaneet sairastaa edes flunssaa. He yrittivät selvitä masennuksesta ja mielenterveyden ongelmistakin pillereillä.

– Yritetään viimeiseen asti. Ei ole inhimillisesti oikein, että ihmiset joutuvat väkisin puristamaan itsestään jotakin, jotta pärjäisi kilpailussa. Pitäisi jotenkin pystyä pysäyttämään tätä isoa pyörää.

Työn ongelmista voi kärsiä koko perhe.

– Kaikki huolet ja ajatukset seuraavat mukana kotiin. Mitä enemmän on työssä vaikeuksia, sitä enemmän niitä huolia kantaa kotiin ja se heijastuu perhe-elämään ja lapsiin.

Erilaiset mielenterveyden häiriöt ovat kansantaloudellisesti isoja tekijöitä. Kari Kinnunen

Työterveyshuolto tekee Kinnusen mukaan pitkälti juuri ennaltaehkäisevää mielenterveystyötä. Monesti keskusteluissa löytyy ratkaisuja.

– Kun päästään ongelmansa kanssa kärvistelevän työntekijän ja esimerkiksi lähiesimiehen kanssa yhdessä pohtimaan, mistä on kyse ja mitä voidaan tehdä, se auttaa. Kun näin on löytynyt se punainen lanka ja asiat, joilla voidaan tilannetta helpottaa, se on tuntunut todella hyvältä.

Työhuolet kantautuvat kotiin. Kinnunen näki urallaan, miten työn ongelmista kärsi usein niin parisuhde kuin lapsetkin. Julia Sieppi / Yle

Masennus ja mielenterveyden ongelmat ovat edelleen suurin syy ennenaikaiselle eläkkeelle jääntiin. Mielenterveyshäiriöiden takia työkyvyttömyyseläkkeelle ajautuu nykyään ihmisiä todella nuorella iällä. Kari Kinnusen mukaan tukijärjestelmät ja ennaltaehkäisevä mielenterveystyö auttavat, mutta eivät ratkaise kaikkia ongelmia.

– Aina tulee uusia ikäluokkia ja uusia ongelmia ihmisille. Ihmiset etsivät elämälleen suuntaa ja yrittävät selviytyä koko ajan muuttuvassa maailmassa. Mihin asiaan uskon? Minkä asian puolesta olen valmis taistelemaan, mitä asiaa haluan edistää?

Tällä hetkellä tuntuu, että kehitys on menossa jyrkkiin, erittäin vahvasti erilaisiin, äkkijyrkkiin ryhmiin ja se hajottaa. Kari Kinnunen

Kinnunen arvioi, että mielenterveyden ongelmien suhteen ei ole tapahtunut vuosien aikana suurta määrällistä muutosta.

– Ehkä syyt ovat osin erilaisia. Aika muuttuu ja ne asiat muuttuvat, jotka aiheuttavat vaikeuksia ihmisille. Pitää etsiä sellaisia toimintamalleja ja ajatuksia, jotka istuvat tähän päivään.

Mielenterveyden häiriöiden hoitokeinot ovat Kari Kinnusen mielestä jatkuvasti lisääntyneet ja parantuneet.

– Psykiatrinen lääkehoito ja erilaiset psykoterapiamuodot ovat lisääntyneet ja sillä tavalla pystytään antamaan ihmisille terveydenhuollon kautta lisää apua. Mutta ulkopuolelle jää paljon ihmisiä, joiden ongelmat eivät ole niin pitkälle päässeet, että heitä voisi näin auttaa.

Hajanainen kansa on heikko kansa. Kari Kinnunen

Tässä kuvaan astuu Kari Kinnusen mielestä vapaaehtoinen mielenterveystyö, jota Osviitan kaltaiset kriisikeskukset edustavat.

– Vapaaehtoisen työn kautta pystytään vastaamaan ihmisten tarpeisiin paljon enemmän kuin aikaisemmin. Ihmisten lähestymisen muodot ovat kuitenkin muuttuneet osittain. Esimerkiksi nettiauttamista on ollut jo monta vuotta. Käytetään niitä välineitä, joita on ihmisten saatavilla ja mitä ihmiset mielellään käyttävät.

Vakavasti henkisesti sairaiden hoitokustannukset sairaalahoidossa ovat todella isoja, Kinnunen korostaa. Eila Haikarainen / Yle

Ennaltaehkäisy on myös taloudellisesti järkevää, korostaa Kari Kinnunen.

– Erilaiset mielenterveyden häiriöt ovat kansantaloudellisesti isoja tekijöitä. Ne edellyttävät paljon työntekijöitä terveyskeskuksissa, perheneuvoloissa ja mielenterveystoimistoissa varsinaiseen vaativaan mielenterveyshäiriöiden kohtaamiseen ja kriisityöhön.

Talouden tiukkoina aikoina etsitään kaikkea, millä voidaan jarruttaa kustannusten nousua.

– Vakavasti henkisesti sairaiden hoitokustannukset sairaalahoidossa ovat todella isoja, koska hoidot ovat monesti pitkäkestoisia.

Yhtenäisyys ja usko tulevaan hakusessa

Ehkäisevän mielenterveystyön synnyttäminen ajoittuu 70-80-luvulle, jolloin monia erilaisia yhteisöjä edustavat ihmiset ryhtyivät yhdessä perustamaan työryhmiä, järjestämään koulutusta ja luomaan organisaatioita auttaakseen muita ihmisiä.

Liikkeelle panevana voimana oli Kari Kinnusen mielestä kehitysusko.

– Ihmiset uskoivat tulevaisuuteen toisella tavalla kuin nyt. Ei ollut suuria uhkaavia tekijöitä, jotka saavat aikaan kuoreensa vetäytymistä ja erilaisten ryhmittymien suojaan menemistä ja toisten alasajoa.

– Yhteiskunnallisesti saatiin aikaan valtavan isoja muutoksia, kuten kansanterveyslaki ja peruskoulujärjestelmä. Niiden aikaansaaminen on edellyttänyt suurta yksituumaisuutta.

Pitää etsiä sellaisia toimintamalleja ja ajatuksia, jotka istuvat tähän päivään. Kari Kinnunen

Ihmisten pahoinvoinnin vähentämiseksi Kari Kinnunen perääkin yhteenkuuluvaisuuden tunteen lisäämistä ja vastuun ottamista toisista ihmisistä.

– Kansan yksituumaisuudella on päästy Suomessa hyvinkin vaikeitten aikojen yli. Tällä hetkellä tuntuu, että kehitys on menossa jyrkkiin, erittäin vahvasti erilaisiin, äkkijyrkkiin ryhmiin ja se hajottaa. Ja hajanainen kansa on heikko kansa.

Kolmannen sektorin ja kriisikeskusten kaltaisilla yhteisöillä on Kinnusen mielestä merkitystä ihmisten hyvinvoinnille. Tukihenkilöistä osa voi tehdä työtä jopa vuosikausia.

– Jos ihmiset tuntevat saavansa apua toisilta, tavallisilta ihmisiltä, se lisää luottamusta ja voi tukea yhtenäisyyttä. Se myös laajentaa omaa ajattelua siihen suuntaan, että me kuulumme yhteen ja on hyviä ihmisiä, jotka voivat auttaa ja joihin voi luottaa.