Maailmantalous on liian suureksi kasvaneessa kuplassa, arvioi GnS economics.

Analyysitoimisto GnS economics varoittaa globaalin romahduksen mahdollisuudesta. Hinnat monissa arvopaperiluokissa eivät ole linjassa maailmantalouden realiteettien kanssa, mikä luo uhan markkinoiden romahtamisesta, GnS economics kertoo tänään julkaistavassa suhdanne-ennusteessaan, jonka Ilta-Sanomat sai etukäteen luettavaksi.

Kyseinen globaali romahdusvaroitus on ensimmäinen, jonka GnS economics on antanut.

– Näkemyksemme mukaan maailmantalous on kuplassa, joka on kasvanut liian suureksi, jotta sen puhkeaminen voitaisiin välttää. Kun kupla puhkeaa, uusi kriisi alkaa. Varoitammekin globaalin markkinaromahduksen uhasta, analyysitoimisto kertoo.

Raportissa kuitenkin korostetaan, että kuplan puhkeamisen ja kriisin alkamisen tarkan ajankohdan ennustaminen on hyvin vaikeaa.

Kansainvälinen luotonluonnin kasvu pysähtyi vuonna 2008 eikä se ole GnS:n mukaan aidosti toipumassa.

– Keskuspankkien ja hallituksien massiiviset elvytystoimet ovat piilottaneet globaalien rahoitusvirtojen lamaantumisen ja luoneet illuusion toipumisesta. Tämän vuoksi elämme parhaillaan ”keskuspankkien kuplassa”, GnS kertoo.

Maailman suuret keskuspankit ovat torjuneet deflaation ja taantuman uhkaa vuosien 2007-2008 kriisistä lähtien.

– Ostamalla yritysten ja valtioiden velkakirjoja keskuspankit ovat kolminkertaistaneet taseidensa koon globaalin deflaation välttämiseksi. Maailman hallitukset ovat liittyneet taisteluun ja samalla kasvattaneet velkataakkaansa. Maailman 36 suurimman maan valtionvelka oli kasvanut 83,4 prosenttiin bruttokansantuotteesta vuonna 2015 kun vuonna 2008 se oli 62,5 prosenttia, GnS kertoo.

Maailmanlaajuisesti valtioilla on tällä hetkellä velkaa noin 44 biljoonaa dollaria, joka vastaa noin 60 prosenttia maailman bruttokansantuotteesta.

– Keskuspankkien ja valtioiden toimet ovat pitäneen maailmantalouden hitaassa kasvussa, mutta ne eivät ole pystyneet kääntämään finanssiglobalisaatiota uudelleen kasvuun. On selvää, että valtiot ja keskuspankit voivat kasvattaa velkaansa ja taseitaan vain tiettyyn pisteeseen asti, GnS kertoo.

Mitä merkittävämpi pankki, sitä vääristyneemmät hinnat

Raportissa varoitetaan, että mitä suuremmaksi keskuspankin rooli arvopaperimarkkinoilla kasvaa, sitä vääristyneemmiksi hinnat käyvät, koska keskuspankin ei tarvitse välittää budjettirajoitteista.

– Keskuspankin ei tarvitse välittää talouden arvonmuodostuksen kulmakivestä, niukkuudesta. Tämä sotkee pääoman tehokkaan allokaation markkinoilla. Jos keskuspankki jatkaa roolinsa kasvattamista, markkinat lakkaavat jossain vaiheessa toimimasta. Tämän vuoksi keskuspankit ovat rajoittaneet ostamiensa arvopapereiden määrää.

Pankit käyttävät valtioiden velkakirjoja vakuuksina, minkä takia ne voivat myydä vain osan omistamistaan velkakirjoista. Euroopan keskuspankin EKP:n osuus Euroopan velkakirjamarkkinoilla lähestyy pankin asettamaa 33 prosentin rajaa, GnS kertoo.

GnS:n mukaan keskuspankit ovat ”ajaneet itsensä nurkkaan”, koska niiden ostamien joukkovelkakirjojen ja yritysten lainatodistusten markkinahintoja ei voida pitää todellisina, vaan hinnat ovat keskuspankkien keinotekoisen likviditeetin määrittelemiä.

Markkinoiden normaalin toiminnan palauttaminen vaatisi GnS:n mukaan, että poikkeustoimet lopetettaisiin, eli keskuspankit nostaisivat korkoja ja myisivät omistamansa velkakirjat. Tämä kuitenkin romahduttaisi velkakirjojen hinnat, mikä aiheuttaisi pankeille suuret tappiot.

– Tappiot olisi jossain vaiheessa katettava joko valtion budjetista tai lisäämällä rahan painamisesta saatavia tuottoja eli niin sanottuja seigniorage –tuottoja. Koska valtioilla on jo paljon velkaa, rahan painamisen kasvattaminen saattaisi olla ainoa keino tappioiden kattamiseen.

Talouden pysähdys voisi estää käteisnostot

Jo joulukuussa GnS spekuloi systeemikriisin mahdollisuudella. Systeemikriisi syntyy kun pankit ja muut rahoitusalan toimijat lakkaavat lainaamasta ja tekemästä kauppaa toistensa kanssa, mikä jäädyttää luottomarkkinat ja johtaa talouden pysähtymiseen.

– Vaikka systeemikriisi voi kuulostaa mahdottomalta, sen uhka on hyvin todellinen, koska olimme jo hyvin lähellä sitä vuonna 2008, GnS arvioi.

Systeemikriisissä pankit irtisanoisivat lainojaan ja luotonanto pysähtyisi. Luottokortit lakkaisivat toimimasta ja jossain vaiheessa pankkiautomaateista ei saisi enää käteistä. Kaupankäynti supistuisi perustarvikkeiden kauppaan ja talous taantuisi. Tämä hyvin todennäköisesti johtaisi yhteiskunnallisiin levottomuuksiin ja ryöstelyyn, raportissa kerrotaan.

Systeemikriisin voi laukaista Euroopan pankkisektorin romahtaminen, Yhdysvaltojen dollarin arvonnousu, pankkisäätelyn lisääminen ja riskinkaihtaminen pankkisektorilla, Kiinan talouskriisi tai keskuspankkien kuplan puhkeaminen, raportissa kerrotaan. GnS arvioi, että Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin hallinnon toimet pankkisääntelyn vähentämiseksi voivat pienentää riskejä Yhdysvaltojen osalta, mutta muiden potentiaalisten kriisinlaukaisimien todennäköisyys on pysynyt joulukuun jälkeen samana tai kasvanut.

Italian pankkien kriisi uhkaa levitä

GnS:n mukaan Italian pankkisektoria uhkaa maksukyvyttömyys, jos taloustilanne ei nopeasti parane. Kansainvälinen valuuttarahasto IMF on varoittanut myös Portugalin pankkien tilanteesta.

– Jos pankit Italiassa tai Portugalissa alkaisivat kaatua, paniikki voisi nopeasti levitä muualle Euroopan mantereelle pankkien läheisten rahoitusmarkkinayhteyksien takia, GnS kertoo.

Kiinassa luoton määrä kasvaa

Kiina on ollut lähes yksin vastuussa talouden viimeaikaisesta piristymisestä. Vuonna 2015 Kiinakin ajautui taantumaan, ja aloitti massiivisen velkaelvytyksen. Kiinan talouskasvu on perustunut lähes yksin luoton määrän kasvattamiseen vuoden 2008 jälkeen, GnS kertoo.

– Koska luoton määrä kasvaa Kiinassa yli kaksi kertaa nopeammin kuin bruttokansantuote, on selvää, että se ei voi jatkaa tällä tiellä enää kovin pitkään, raportissa todetaan.

Osakkeiden hinnat poikkeuksellisia

Keskuspankkiirien kuplan puhkeaminen voisi alkaa romahduksesta osakemarkkinoilla tai joukkovelkakirjojen markkinoilla.

– Yhdysvalloissa osakkeiden hinnat ovat poikkeuksellisen korkealla tasolla kun niitä verrataan yritysten voittoihin ja myynteihin. Joidenkin arvioiden mukaan osakkeiden hinnat ovat nykyistä tasoa korkeammalla vain kaksi kertaa: ennen suuren laman aloittanutta pörssiromahdusta vuonna 1929 sekä it-kuplan aikaan vuosituhannen vaihteessa, GnS kertoo.

Pahimmillaan euroalue shokissa

Raportissa analysoidaan myös Euroopan poliittista tilannetta. EU-kriittisen Marine Le Penin voitto Ranskan vaaleissa voisi johtaa tilanteeseen, jossa maa pyrkii eroon yhteisvaluutasta. Euroalue voi ajautua GnS:n arvion mukaan kriisiin myös toista kautta. Jos Ranskan presidentiksi valitaan Emmanuel Marcot ja Saksassa Martin Schulz, maat voivat päätyä ajamaan euroalueen integraation tiivistämistä, ja tulonsiirtojen lisäämistä. GnS pitää todennäköisenä, että kaikki maat eivät suhtautuisi hyvin tulonsiirtojen lisäämiseen euroalueen valtioiden välillä.

Myös Kreikan kriisi voisi aiheuttaa GnS:n mukaan ongelmia EU:ssa. Kreikan velkapaketti on kesällä erääntymässä. Kreikan maksukyvyttömyys voisi johtaa Kreikan eroon eurosta, raportissa arvioidaan.

– Jos yksikin maa eroaisi eurosta, se muuttaisi valuutta-aluetta ennakoimattomilla tavoilla ja pahimmillaan se johtaisi euroalueen hajoamiseen. Tämä johtaisi massiiviseen shokkiin rahoitusmarkkinoilla, GnS arvioi.