Eduskunta haluaa hallitukselta perusteellisen selvityksen epäiltyjen rekisterin (epri) lainmukaisuudesta. Vuoden loppuun mennessä hallintovaliokunnalle on annettava perinpohjainen raportti toimista, joihin on ryhdytty myös muiden tietojärjestelmien virheettömyyden varmistamiseksi.

Näin halutaan turvata muun muassa se, että henkilötietojen käsitteleminen tapahtuu laillisesti ja asianmukaisesti.

Asia nousi esiin, kun eduskunta vastasi turvallisuusselvityslakia koskevaan hallituksen esitykseen. Epäiltyjen rekisteriin voidaan merkitä henkilöitä, joiden epäillään syyllistyneen tai myötävaikuttaneen rikokseen.

Käytännössä vaatimus koskee epäiltyjen rekisteriä valvovaa Poliisihallitusta (Poha). Selvitystä varten Poha asetti työryhmän, joka käy epäiltyjen rekisterin läpi nimi nimeltä. Ryhmässä on mukana edustajia eri poliisiyksiköistä. Epriä ei ole koskaan aikaisemmin läpivalaistu yhtä tarkasti.

Vaatimuksen taustalla ovat julkisuuteen vuotaneet tiedot epäiltyjen rekisteristä ja sen laillisuudesta. Jos kaikille rekisteröinneille ei löydy laillisia perusteita, asiasta informoidaan merkinnän tehnyttä poliisilaitosta tai keskusrikospoliisia. Niiden tehtävänä on tutkia jokainen yksittäinen tapaus ja perusteet sen kirjaamiseen.

Kaikki väärät tiedot poistetaan ja dokumentoidaan. Jos merkintä on tehty selkeästi virheellisesti, asia voi johtaa virkarikostutkintaan. Tiedon on voinut kirjata järjestelmään myös Tulli tai Rajavartiolaitos.

Eprin laajuudesta on syntynyt Pohan ja valtakunnansyyttäjänviraston välille erikoinen ja poikkeuksellisen raju sanasota.

Apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske totesi lokakuussa 2014, että poliisilta saadun tiedon mukaan epäiltyjen tietojärjestelmään on merkitty yli 180 000 henkilön tiedot.

Pohalla on asiasta eri käsitys. Rekisteröityjä henkilöitä on sen mukaan noin 45 000. Se on toimittanut käsityksensä asiasta kirjallisena valtakunnansyyttäjänvirastoon ja odottaa viraston oikaisevan virheellisenä julkisuuteen antamansa tiedot.

Väittely liittyy muun muassa siihen, onko luvuissa samaa teknistä tallennusalustaa käyttänyt rahanpesurekisteri.

Poliisiylijohtaja Mikko Paatero tahtoo valtakunnansyyttäjänviraston korjaavan luvut, koska ne ovat hänen mielestään sieltä julkisuuteen tulleet. ”En hyväksy sitä, että poliisi saa turpiin asioista, joista sen ei pidä saada turpiin.”

Niin sanotun Putin-vuodon jälkeen 2013 uusien rekisteröintien laillisten ja laadullisten edellytysten arvioinnin on tehnyt päällystöön kuuluva poliisimies. Rekisterin käyttö ja siihen tehdyt syötöt ovat vähentyneet merkittävästi.

Toistaiseksi tuomioistuimissa ei ole todettu, että tietojärjestelmässä olisi vääriä nimiä.

Jorma Kalske on päättänyt nostaa syytteet kolmea virkamiestä vastaan epäiltyjen tietojärjestelmään liittyvässä asiassa. Heitä epäillään virkavelvollisuuden laiminlyönnistä. Juttu liittyy eprin tietosisällön valvonnan epäiltyihin puutteisiin, jotka nousivat esiin Putin-vuodon yhteydessä.

Poliisin salaiseen epäiltyjen rekisteriin on tallennettu myös sellaisten henkilöiden nimiä, joiden ei ole epäilty syyllistyneen tai myötävaikuttaneen rikoksiin.

Suomen Kuvalehti kertoi 22. tammikuuta, että tietojärjestelmään on ollut kirjattuina muun muassa Matti Vanhanen, Ilkka Kanerva ja Vesa-Matti Lori. Heitä ei epäillä rikoksista. Erilaisia havaintotietoja on syötetty ilman asianmukaisia perusteita. Merkinnät johtuvat esimerkiksi henkilöiden löyhistäkin yhteyksistä rikollisryhminä pidettyihin tahoihin.