Syntyvyyden lasku on tänä keväänä aiheuttanut Suomessa vilkaista keskustelua. Jo kahdeksatta vuotta laskevasta syntyvyydestä käytetään tutkijoiden ja päättäjien suulla jo sellaisia sanoja kuin kriisi ja katastrofi.

Väestöliiton keskiviikkona julkaistun tuoreen perhebarometrikyselyn perusteella syytä huoleen saattaa olla vieläkin enemmän kuin tähän asti on luultu.

Lue lisää: Laskeeko syntyvyys, koska perhe-elämästä puhutaan niin paljon pahaa?

Lähes 13 prosenttia ei halua lapsia

Liitto teetätti helmi-maaliskuussa kyselyn noin 2600:lle iältään 20-39-vuotiaalle naiselle ja miehelle. Heiltä kysyttiin mielipidettä muun muassa ihanteellisesta lapsiluvusta, omista lapsentekoaikeista ja syistä, jotka estävät hankkimasta lapsia.

Tulokset ovat melko karuja.

Tutkija Venla Bergin mukaan sellaisia ihmisiä, jotka ilmoittavat ihanteekseen lapsettomuuden eli nolla lasta, on ollut pitkään alle neljä prosenttia väestöstä.

Tänä keväänä tuo luku on kuitenkin peräti 12,8 prosenttia.

Lapsettomien määrä kasvaa tulevaisuudessa

Ihanteista on vielä pitkä matka aikeisiin ja aikeistakin lopulta todelliseen perheenperustamiseen.

Berg sanoo tutkijana yllättyneensä hieman itsekin tiedosta, jonka mukaan vain alle puolet suomalaisittain parhaassa lapsentekoiässä olevista naisista ja miehistä konkreettisesti suunnittelee hankkivansa ylipäänsä lapsen tai lisää lapsia.

”Tähän asti suomalaisista keskimäärin joka viides nainen ja joka neljäs mies ovat olleet lapsettomia. Tämän kyselyn ja näiden tulosten perusteella ennustamme, että nämä prosentit tulevat nousemaan ja lapsettomien määrä kasvamaan”, Berg sanoo.

Hän on huolissaan etenkin hyvässä sosioekonomisessa asemassa olevien miesten aikeista.

Väestöliiton kyselyn perusteella miehet suunnittelevat iästä, tuloista ja koulutuksesta riippumatta perheen perustamista ylipäätään vähemmän kuin naiset, mutta erityisesti suosituimmassa lisääntymisiässä olevien 30–34-vuotiaiden miesten perheenperustamisaikeissa on tapahtunut huima pudotus.

Kun heiltä kymmenen vuotta sitten vuoden 2008 barometrissä kysyttiin, kuinka moni suunnittelee hankkivansa tulevaisuudessa lapsen tai lisää lapsia, noin 60 prosenttia vastasi myöntävästi. Nyt tämä porukka on kutistunut 35 prosenttiin.

Hyvin koulutetut miehet suunnittelevat lisääntymistä kaikkein vähiten, ja koska ihmisillä on taipumus pariutua kaltaistensa kanssa, etenkin pääkaupunkiseudulla asuvien koulutettujen ja hyvätuloisten naisten voi olla tulevaisuudessa hankala löytää itsensä ikäistä lisääntymishaluista miestä.

”Ja kun tiedetään, että niistä, jotka suunnittelevat lapsen hankintaa, vain osa lopulta saa lapsen, niin sanoisin tutkijana, että nämä ovat aika dramaattisia lukuja”, Berg sanoo.

Perhe-elämä ei houkuttele

Ikä, koulutus, työasema ja tulot vaikuttavat sekä naisilla että miehillä niihin syihin, joiden vuoksi lapsia ei suunnitella, tai miksi perheenperustamista lykätään.

Huono-osaisuus näkyy niin, että pienituloiset ja työttömät naiset eivät edes haaveile lapsista yhtä paljon kuin paremmin toimeentulevat.

Kaikkien vastaajien ja etenkin lapsettomien ilmoittamissa syissä korostuu kuitenkin haluttomuus luopua nykyisestä elämäntyylistä. Ne, joilla jo on lapsia, vetoavat myös taloudellisiin syihin, esimerkiksi asunnon kokoon.

Berg huomauttaa, että kysely on tehty ristiintaulukoimalla, eikä siitä pidä vetää liian yksityiskohtaisia tuloksia. Huolestuttavasta trendistä se silti kielii.

Lue myös: Hilkka Olkinuora: Kasvattaminen on kovaa työtä – mekin uuvumme aikuisena oloon ja vastuuseen

Lue myös: Näin äitiys vahvistaa naista