Helsingin yliopiston krapulatutkimuksessa vapaaehtoiset juovat alkoholia, yöpyvät hotellissa ja kirjaavat aamulla tuntemuksiaan lomakkeille. Tuloksilla voi olla suuri kansanterveydellinen ja taloudellinen merkitys, vakuuttaa dosentti Peter Eriksson.

Helsingin yliopistossa on tutkittu viime keväästä saakka krapulaa jännittävän kuuloisella menetelmällä. Joukko tutkimukseen ilmoittautuneita vapaaehtoisia kokoontuu hotellin kabinettiin nauttimaan alkoholia.

Alkoholia nautitaan 1,5 grammaa painokiloa kohden. Naisilla määrä on 1,4 grammaa per painokilo. Aikaa juomiselle on noin kolme tuntia.

– Kyllä siinä tavallisesti vähän krapulaa syntyy, Eriksson sanoo.

Tutkittavat yöpyvät hotellissa, ja aamulla kokemuksia tutkitaan muun muassa lomakkeita täyttämällä ja sylkinäytteitä ottamalla. Samalle tutkimusryhmälle testi tehdään kahdesti: toisella kerralla he saavat tutkittavaa krapulalääkettä ja toisella kerralla lumelääkettä.

Viimeiset testikerrat järjestetään Erikssonin mukaan lokakuussa, ja tutkimustuloksia on tarkoitus saada koottua ja julkaistua ensi keväänä.

Alun perin tutkimukseen haki yli 500 vapaaehtoista. Heistä kuutisenkymmentä tutkittiin ja tänä syksynä mukaan tulee vielä muutama uusi osallistuja.

Miljardiluokan säästöpontetiaali

Alkoholin aineenvaihdunnassa syntyy ainetta nimeltä asetaldehydi. Tutkimuksen ideana on tutkia, voidaanko löytää tuotetta, joka vähentää asetaldehydiä, joka voi puolestaan aiheuttaa krapulaa.

Aikana, jolloin yliopistoilta leikataan määrärahoja, moni voi miettiä, kuinka tärkeä tutkimuskohde on niinkin turhanpäivänen ja itseaiheutettu asia kuin krapula.

Erikssonin mukaan tutkimus on tärkeää esimerkiksi taloudellisista syistä.

– Eräs amerikkalainen tutkija on todennut, että työelämässä oleville krapula aiheuttaa noin tuhannen dollarin edestä haittaa menetetyn työajan, työtehon tai muiden syiden muodossa. Jos suomalaisiin olosuhteisiin tätä suhteuttaa, puhutaan parin miljardin tappioista vuosittain.

Krapularyyppy vie voimakkaammin riippuvuuteen

Rahan lisäksi toinen painava peruste tutkimukselle on terveys.

Krapula aiheuttaa noin tuhannen dollarin edestä haittaa menetetyn työajan, työtehon tai muiden syiden muodossa. Peter Eriksson

– Jos on ihminen, joka ei ole alkoholisti, mutta hänellä on tähän taipumus, krapula ei tavallisesti häntä pysäytä vaan hän usein juo myös seuraavana päivänä.

– Krapularyypyn ottaminen vie huomattavasti voimakkaammin riippuvuuteen kuin muu juominen. Tällaisella lääkkeellä voisi estää alkoholiriippuvaisten määrän kasvua. Sellaiset joilla tätä taipuvaisuutta ei ole, todennäköisesti vähentävät juomista krapulapäivänä.

Eriksson myös muistuttaa, että tutkimuksen rahoitus tulee muualta kuin veronmaksajien kukkaroista. Tarkemmin hän ei rahoittajia halua eritellä.

– Tällaisissa tutkimuksissa on tavallisesti mukana lääkeyhtiöitä tai muita tahoja, joilla on omat intressinsä.

"Kaikki nykyiset tuotteet huuhaata"

Jo nykyisin kauppojen hyllyillä näkee erilaisia tuotteita, joita markkinoidaan krapulaa poistavina tai oireita lievittävinä. Eriksson tyrmää kaikki olemassa olevat tuotteet yksiselitteisesti.

– Olen tutkinut kymmeniä erilaisia ehdotuksia ja keinoja, mutta kaikki ovat olleet täysin huuhaata. Tavallisesti niihin on yritetty löytää jotain vitamiinia tai hedelmäsokeria tai muuta. Ne aineet voivat sinänsä olla ihan ok, mutta krapulaan ne eivät kyllä vaikuta juuri lainkaan.

Eriksson uskoo, että krapulaa lievittävä lääke voidaan saada kehitettyä.

– Periaatteessa kaikelle, joka aiheutuu jostain, on löydettävissä mekanismi.