Susanna Luontola (vas.) ja Eva Tuuppa ovat neljännen vuoden lääkäriopiskelijoita RSU:ssa.

Susanna Luontola (vas.) ja Eva Tuuppa ovat neljännen vuoden lääkäriopiskelijoita RSU:ssa. Eduards Lakis

Mistä on kyse? Latvia on EU-maa, jossa suoritetusta lääkärin tutkinnosta ammatinharjoitusoikeuden myöntää Suomessa Valvira asiakirjojen perusteella.

Latviassa yliopistot perivät lukukausimaksuja. Riian Stradiņš -yliopistossa lääketieteen opinnot maksavat 10 000 euroa vuodessa, Latvian yliopistossa 7000 euroa vuodessa.

Jos suomalainen on opiskellut lääketiedettä toisessa EU-maassa neljä vuotta, hän voi rekisteröityä lääketieteen opiskelijaksi Valviran kautta. Tämä antaa oikeuden työskennellä Suomessa erikoissairaanhoidon toimintayksikössä tai terveyskeskuksen vuodeosastolla.

Viidennen vuoden jälkeen rekisteröitynyt lääketieteen opiskelija voi toimia lisäksi terveyskeskuksessa lääkärin sijaisena.

Kela maksaa ulkomailla opiskelevalle suomalaiselle saman suuruista opintorahaa kuin Suomessa. Baltian maissa asumislisä on 75,68 euroa kuussa. Jos vuokra on suurempi opiskelija voi saada enimmillään 210 euro kuussa.

Opintolainan valtiontakaus on 700 euroa kuussa. Lisätietoja tuista www.kela.fi/opintituki-ulkomaille (siirryt toiseen palveluun)

Riiassa toimii suomalaisten lääketieteen opiskelijoiden yhdistys RiSLO https://rislo.fi/ (siirryt toiseen palveluun)

RIIKA Riiassa Stradiņš-yliopiston aulassa ei kauaa tarvitse seistä, kun jo kuulee latvian lisäksi englantia, saksaa, ruotsia, norjaa – ja suomea. Yliopisto on erikoistunut lääketieteeseen. Se järjestää lääkärin ja hammaslääkärin opintoja myös englanniksi.

Neljännen vuosikurssin opiskelija Susanna Luontola on kotoisin Porista ja toimii Riiassa suomalaisten lääkäriopiskelijajärjestön RiSLOn puheenjohtajana.

– Opiskelin fysioterapeutiksi Suomessa. Tein valmistumisen jälkeen töitä ja reissasin, mutta sitten en enää halunnut kuluttaa vuosiani pääsykokeisiin pänttäämiseen, kertoo 28-vuotias Luontola.

Hänen tarinansa kuvastaa hyvin, miksi Latvian yliopistot kiinnostavat. Suurin osa suomalaisista opiskelijoista on jo vähän varttuneempaa väkeä. Heillä on usein ammatti, mutta haave lääkärinurasta on jäänyt elämään. Näin myös Luontolan samanikäisellä kurssikaverilla, turkulaisella Eva Tuupalla.

– Moni ystävä tai tuttu on hakenut monta vuotta peräkkäin opiskelemaan Suomeen lääketiedettä, eikä ole siinä onnistunut. Koin, että en halua itselleni sellaista rumbaa, Tuupa kertoo.

Tiukka kuri

Latvian pääkaupungissa opiskelee päätoimisesti lääkäriksi 145 suomalaista ja hammaslääkäriksi vielä 11 lisää.

Viime vuonna Riika meni luvuissa perinteisesti suomalaisten suosiman Tarton yliopiston ohi. Ruotsissa lääkäriksi opiskelee noin 250 suomalaista.

– Minua kiinnosti kansainvälisyys, Luontola sanoo.

Englanninkielisellä tutkinnolla ovet avautuvat muuallakin Euroopassa. Suurin osa palaa kuitenkin valmistumisensa jälkeen Suomeen joko töihin tai erikoistumaan.

Niko Turkka kertoo opiskelun Latvian yliopistossa olevan rankkaa, mutta palkitsevaa. Eduards Lakis

– Tällä hetkellä olen kyllä palaamassa Suomeen, sanoo helsinkiläinen Niko Turkka, 28.

Hän opiskelee lääkäriksi Latvijas Universitātessa, Latvian yliopistossa kolmannella vuosikurssilla. Ulkomaiset yliopistot auttavatkin osaltaan helpottamaan Suomen lääkäripulaa.

– Latviassa opiskelussa kaikista parasta on minun mielestäni professorien tiukka kuri. Täällä otetaan opiskelijalta mehut pois ja vaaditaan hyvin korkeatasoisia tuloksia, hän sanoo.

Yhtäkään viikkoa ei kulu ilman jonkin sortin kuulustelua, Turkka kuvaa. Samaa mieltä on Eva Tuuppa, joka kertoo, että varsinkin kaksi ensimmäistä vuotta olivat todella rankkoja.

– Stressin ja paineensietokykyä koeteltiin. Koen sen niin, että se kasvattaa lääkärin ammattiin ja karsii jyvät akanoista.

Jos opiskelija ei menesty opinnoissaan, hänen täytyy suorittaa hylätty kurssi uudelleen seuraavalla lukukaudella.

Luontolan mukaan opiskelu voi olla hieman teoreettisempaa kuin Suomessa, mutta ydinsisältö on hyvin samanlainen. Kurssien kliiniset jaksot suoritetaan riikalaissairaaloissa.

Arvostus on lisääntynyt

Latvialaisiin yliopistoihin haetaan papereiden perusteella. Ehdokkaan täytyy lähettää todistukset, motivaatiokirje sekä suosituksia.

Stradiņš-yliopiston kansainvälisen osaston johtaja Baiba Pētersone kertoo, että opinajossa on liki 2000 ulkomaalaista opiskelijaa. Eduards Lakis

– Katsomme erityisesti matemaattisluonnontieteellisten aineiden arvosanoja sekä hakijan intoa, kertoo Stradiņš-yliopiston kansainvälisen osaston johtaja Baiba Pētersone.

Varsinkin Stradiņš-yliopisto on satsannut kansainvälisiin opiskelijoihin, joita opiskelijoista on liki kaksi tuhatta. Puolet heistä on Saksasta.

Baltian yliopistojen arvostus on noussut.

– Opiskelijamme työllistyvät hyvin, mikä kertoo koulutuksemme tasosta, sanoo Latvian yliopiston professori ja varadekaani Gustavs Latkovskis.

Vaikka opiskelut ovat englanniksi, kahtena ensimmäisenä vuonna yliopistot järjestävät opiskelijoille latvian kielen kursseja ja myöhemmin kieltä voi opiskella valinnaisena aineena.

– Opiskelijan täytyy kyetä haastattelemaan potilasta tämän äidinkielellä käytännön harjoittelun yhteydessä, muistuttaa Latkovskis.

Latvian yliopiston varadekaani Gustavs Latkovskis kertoo, että opiskelijat työllistyvät hyvin. Eduards Lakis

Harjoitteluun Suomeen

Yliopistot Latviassa keräävät lukukausimaksuja. Ne ovat Stradiņš-yliopistossa 10 000 euroa vuodessa ja Latvian yliopistossa 7 000 euroa vuodessa.

– Lukukausimaksu on suhteellisen edullinen, jos sitä vertaa esimerkiksi Yhdysvaltoihin, Kanadaan ja Australiaan, Pētersone muistuttaa.

Lukukausimaksujen takia opiskelijoiden ei tarvitse miettiä muita lomasuunnitelmia kuin etsiä kesätyö.

– Olen siinä mielessä onnekas, että sairaanhoitajan työstä varsinkin päivystyksessä saa hyvän korvauksen, kertoo Tuuppa. Hän on opiskellut sairaanhoitajaksi ennen opintojaan Latviassa.

Latviassa opiskelevat suomalaiset pääsevät harjoitteluun suomalaisiin sairaaloihin ja terveyskeskuksiin siinä missä Suomessakin opiskelevat.

Sekä Luontola että Tuuppa ovat jo olleet suomalaisissa sairaaloissa ja sekä potilaiden että kollegojen suhtautuminen on ollut positiivista.

– Monet suomalaiset ovat olleet kiinnostuneita ulkomailla opiskelustamme ja ihmetelleet, miksi se ei ole tullut heille mieleen, Luontola kertoo.