Mistä on kyse? Helsingin Hakaniemessä sijaitseva taloyhtiö haluaa puhkoa kulttuurihistoriallisesti merkittävän katon, jotta ullakkoasuntoihin saadaan ikkunoita

Tiukat suojelumääräykset ovat valoisien ullakkoasuntojen rakentamisen tiellä

KHO jalkautui paikan päälle Hakaniemeen tutkimaan tilannetta

Jos ikkunoille saadaan rakennuslupa, asiasta voi tulla ennakkotapaus, sillä ullakkohuoneistojen rakentaminen lisääntyy kantakaupungissa

Hakaniemenrannassa sijaitsevassa vuonna 1926 rakennetussa kerrostalossa alkoi nelisen vuotta sitten kuuden ullakkoasunnon rakentaminen. Rakennusaikana kuitenkin huomattiin, että asuntojen valaistus on riittämätön normaaliin asumiseen. Ratkaisuksi keksittiin kattoikkunat, joille haettiin rakennuslupaa.

Ullakkohuoneistot rakentanut yritys Murto & Asko joutui kuitenkin pitkään kädenvääntöön virkamiesten kanssa. Lupa heltisi Helsingin kaupunkisuunnittelulautakunnalta helmikuussa 2012, mutta Uudenmaan ELY-keskus valitti siitä. Helsingin hallinto-oikeus puolestaan kielsi kattoikkunoiden rakentamisen. Korkeimpaan hallinto-oikeuteen asia eteni sekä asunto-osakeyhtiön että Helsingin kaupunginhallituksen valituksista.

– Hinnan kannalta kattoikkunoilla on varmasti merkitystä. Ne ovat merkittäviä nimenomaan sitä kautta, että kun aloitimme markkinointia ja tämä rakennuslupa ikkunoille oli olemassa, joka ei kuitenkaan saanut lainvoimaa, niin siinä vaiheessa meillä oli yli neljäkymmentä perhettä, jotka kirjallisesti ilmoittivat halukkuutensa ostaa näitä huoneistoja sillä edellytyksellä, että nämä ikkunat saadaan. Vuosien varrella he ovat sitten kaikonneet, kun asian käsittely on pitkittynyt, kertoo yrittäjä Asko Murto.

Kulttuurihistoriallinen kattokokonaisuus muodostaa sommitelman

Uudenmaan Ely-keskuksessa ei pidetty siitä, että viranhaltijan päätös annettiin ilman poikkeamista asemakaavamääräyksestä.

– Mehän katsomme nämä oikeudelliset edellytykset ja huolehdimme siitä, että maankäyttö- ja rakennuslakia noudatetaan. Tässä kohtaa meidän oli viranomaisena puututtava asiaan, sanoo alueiden käyttöpäällikkö Brita Dahlqvist-Solin Uudenmaan ELY-keskuksesta.

Dahlqvist-Solin perustelee asian vakavuutta vetoamalla siihen, että taloyhtiö kuuluu kolmen rakennuksen kokonaisuuteen, jonka Helsingin kaupunki on arvottanut kulttuurihistoriallisesti arvokkaaksi kokonaisuudeksi.

– Nimenomaan kattopinnan ja olemassa olevien ikkunoiden välinen suhde on tärkeä tekijä. Nämä uudet ikkunat rikkovat tämän sommitelman ja kokonaisuuden ja tärvelevät näitä kulttuurihistoriallisia arvoja, joita erityisesti tämän asemakaavan määräyksen mukaan pitäisi suojella.

Ennakkotapauksen ainekset koossa

Korkein hallinto-oikeus on tänään jalkautunut Hakaniemeen arvioimaan tilannetta. Sitä ei tapahdu usein. Katselmuksen puheenjohtajana toimiva hallintoneuvos Riitta Mutikainen on tyytyväinen, kun pääsee paikan päälle katsomaan, miltä tilanne näyttää.

– Henkilökohtaisesti olen sitä mieltä, että kynnys katselmuksen pitämiseen pitäisi olla aika matala. Meidän käsittelymme on yleensä kirjallista ja paperiin tukeutuvaa, niin kyllä tästä aina jotain lisäarvoa tulee.

Hakaniemen kattoikkunoista saattaa tulla ennakkotapaus, koska Helsingissä on useita vastaavanlaisia kerrostaloja, ja ullakkoasuntojen rakentaminen kantakaupungissa on lisääntynyt.

Mutikainen ei vielä lähde arvioimaan kiistan lopputulosta, mutta lain puitteissa voi olla mahdollista, että kattoikkunat saadaan rakentaa.

– On olemassa hyvin eri-ikäisiä kaavoja ja suojelumääräyksiä. Osa on tiukkoja, osa taas vähän lievempiä. Usein kun rakennushanke tulee vireille, ensimmäinen kysymys on, että tarvitaanko siihen poikkeusta ollenkaan. Tässä tapauksessa on katsottu, että poikkeus tarvitaan. Me arvioimme sitä, että onko poikkeamiseen edellytyksiä. Periaatteessa tämmöinen poikkeus joskus voidaan lain mukaan myöntää – lain määrittelemissä rajoissa tietysti.

Tällä hetkellä Hakaniemen kuudesta ullakkoasunnosta neljä on myyty. Asuntojen lopullinen hinta määräytyy sen mukaan, tuleeko niihin kattoikkunoita.