Iltalehti selvitti poliisin tehtävämäärät lähes 20:lta tutulta musiikkifestivaalilta viime vuosina. Nyrkit heiluvat ylivoimaisesti eniten Seinäjoella.

Seinäjoen musiikkitapahtumat ovat rauhattomampia kuin muualla maassa, käy ilmi Iltalehden festariselvityksestä.

Provinssin toimitusjohtaja toivoisi poliisille lisää resursseja valvontaan. Festivaalilla on töissä noin 300 järjestyksenvalvojaa.

Heavy metal -festivaaleilla mukilointi ja ilkivalta on harvassa.

Festivaalit työllistävät poliisia nykyään entisaikoja vähemmän. Kuvituskuva. JENNI GÄSTGIVAR

Tulokset ovat lähtökohtaisesti kunniakkaita jokaiselle kesän festarikävijälle: suomalainen ei mene kesän joukkotapahtumiin örveltämään tukkihumalassa, vaan pitämään hauskaa ja nauttimaan musiikista.

Iltalehti lähetti heinäkuun alussa tietopyyntöjä liki koko maan poliisilaitoksille. Pyysimme tilastotietoa siitä, miten paljon musiikkifestarit työllistävät poliisia hälytystehtävien muodossa. Poliisi toimitti pyynnöstä myös tietoja hälytystehtävistä, jotka koskivat väkivaltarikoksia.

Vertailu on ammattimaisen järjestyksenvalvonnan voitto. Kahden vuoden keskiarvot kertovat, että festivaalialueilla sattuu hyvin harvakseltaan rikostapauksia. Lähes 90 prosentissa tapahtumista tehtäväilmoituksia tulee niin vähän, että niiden ei voi tulkita aiheuttavan poliisille lisätöitä.

Lounais-Suomen poliisin valvonta- ja hälytyssektorin johtaja, ylikomisario Timo Malinen kertoo lähtökohdista.

- Tehtävämäärät ovat aika vähäisiä, ja vertailu on todella suuntaa antava. Eivät suuretkaan yleisötapahtumat ainakaan Varsinais-Suomen ja Satakunnan alueella hirveästi poliisia työllistä, Malinen arvioi.

Suurimpien festarien kävijämäärät ylittävät jo 100 000 henkeä. Tapahtumat ovat turvallisuusasioissa muuttuneet itseohjautuviksi koneistoiksi, jolle poliisin täytyy antaa enää taustatukea. Järjestäjät ostavat järjestyksenvalvontapalvelut suoraan alan yrityksiltä.

- Ennen vanhaan tuollaiseen tapahtumaan haalittiin järjestyksenvalvojat talkoovoimin urheiluseuroista ynnä muualta. Tänä päivänä sen tekevät ammattilaiset. Siinä on vissi ero.

Tango kiihdyttää

Poliisi ja turvallisuusyritykset suunnittelevat valvontaa jo lupien myöntämisvaiheessa. Vastikään pidetyssä Ruisrockissa turvallisuuspalaveriin istutaan vielä festarin jälkeenkin, Malinen kertoo.

Suurimmassa osassa festivaaleja poliisitehtävien määrä rajoittuu alle kymmeneen. Pahoinpitelytehtäviä poliisi kirjaa tyypillisesti korkeintaan kolme. Vähäisten lukemien sekä poliisilaitosten mahdollisten tulkintaerojen vuoksi tilastosta ei voi julistaa Suomen rauhallisinta festaria - lähes kaikki ovat rauhallisia. Rauhattomuutta sen sijaan esiintyi muutamassa tapahtumassa muita enemmän.

Seinäjoen Tangomarkkinat on saanut aiempina vuosina julkisuutta rauhattomuutensa vuoksi. Tanssimusiikin megaviikko jatkaa listan kärjessä ylivoimaisella tehtävämäärällä, mutta Pohjanmaan poliisi laski tapahtuma-alueeksi koko keskustaajaman. Lisäksi viisipäiväinen festari on pisimmästä päästä Suomessa, joten lukema ei ole sellaisenaan vertailukelpoinen muihin kuvaajassa esitettyihin tapahtumiin.

Tangomarkkinat on edelleen suhteellisen rauhaton festivaali. Poliisin lukemien mukaan tapahtuman aikaan tulee kaksi kertaa niin paljon poliisitehtäviä kuin verrokkiajankohtana.

Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.

Ei kiva tilasto

Käytännössä kaikissa muissa festivaaleissa poliisi pystyi rajaamaan tehtävätilastot tarkemmin, suoraan huvialueelle. Selvityksen perusteella suhteellisesti väkivaltaisin festari on Seinäjoen Provinssi.

Kolmepäiväisessä tapahtumassa tuli keskimäärin 9,5 pahoinpitelyilmoitusta. Pohjanmaan poliisi korostaa, että tilastosta voi tehdä ainoastaan viitteellisiä johtopäätöksiä, mutta lukema on joka tapauksessa kolminkertainen muihin festivaaleihin nähden.

Provinssin toimitusjohtaja Marko Kivelä on tilastosta yllättynyt. Provinssissa työskentelee noin 300 järjestyksenvalvojaa, joista puolet ovat koulutuksen käyneitä ammattilaisia.

- Ei tuo kiva tilasto ole. Teemme parhaamme, että tilanteita ennaltaehkäistäisiin paremmin, Kivelä sanoo kuultuaan asiasta.

Toimitusjohtaja ottaa kuitenkin tiukan kannan Provinssin puolesta. Esimerkiksi viime kesän 65 000 osanottajallaan festari kuuluu Suomen suurimpiin. Nyrkkitappeluun joutuminen ei ole todennäköistä.

- Festivaalialueellamme tapahtuu todella vähän järjestyshäiriöitä. Suurimmat häiriöt ovat festivaalialueen ulkopuolella ja aiheutuvat heistä, jotka eivät ole edes tulossa asiakkaiksi.

Kanta on sama kuin viranomaisilla. Poliisilaitokset arvioivat kautta linjan, että lieveilmiöt näkyvät enemmänkin porttien ulkopuolella ja kaupungilla, kun yleisö poistuu jatkamaan juhlintaa.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Provinssirockin festarialueella ja sen liepeillä on ollut viime vuosina rauhattomampaa kuin muilla festivaaleilla. Kuva vuodelta 2015. ANTTI NIKKANEN

Poliisilta lisäapua

Kivelä toivoisi, että poliisi valvoisi laajemmin tapahtuma-alueen ulkopuolella. Provinssin järjestyksenvalvonta ulottuu hänen mielestään " todella laajalle verraten muihin tapahtumiin " .

- Me olemme tapahtumakaupunki, ja sen toivoisi näkyvän poliisin resursseissa. Siihen ei varmaan paikallinen poliisi pysty juurikaan vaikuttamaan, vaan kysymys on isommista asioista.

Kivelä haluaisi selkeän linjanvedon sille, miten tapahtuman vaikutusalue määritetään. Hän sanoo hyväksyvänsä poliisin resurssit, mutta kiinnittää silti huomiota lähialueiden valvontaan.

- Pitäisi pystyä rajoittamaan sitä, ettei tällaisia pussikaljaporukoita pääse pesiytymään festarialueen liepeille. Se varmasti helpottaisi jatkossa toimintaamme.

Toimitusjohtaja lisää, että Provinssin turvallisuuspäällikön mukaan suurin osa tapauksista on sattunut nimenomaan itse huvialueen ulkopuolella. Provinssi katsoo olevansa " täysin samassa linjassa muiden isojen tapahtumien kanssa " , mitä tulee porttien sisäpuolella tapahtuviin häiriöihin.

Poliisi on viime vuosina ottanut näkyvästi kantaa nuorison alkoholinkäyttöön - positiivisessa mielessä. Viranomaisten mielestä ryyppykulttuuri on hiipumassa. Kivelän mukaan tämä on huomattu myös Provinssissa.

- Päihteiden käyttö on yleisesti tapahtumissa ja festivaaleilla hillitympää. Sellaista sonnilauman kisailua ei onneksi enää näe yhtä paljon kuin takavuosina, Kivelä arvioi.

Humalaisen rähinän perinteitä edustaa vertailussa Himos Juhannus. Keskikesän juhla sai festarikävijät tekemään poikkeuksellisen paljon ilkivaltaa. Huumausainerikoksista ilmoitettiin keskimäärin 7,5 kertaa.

Sisä-Suomen poliisin tilastoissa näkyi myös se, että tehtäviä tuli enemmän tapahtumien loppupuolella. Trendi oli sama Himos Juhannuksessa, Himos Iskelmäfestivaalilla ja Tampereen Blockfestissä.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Hevifestarien moshpitit ovat rajun näköisiä, mutta hauskanpitoa. Raskas rock ei aiheuta juurikaan järjestyshäiriöitä. JANNE RUOTSALAINEN

Hevi hellii

Iltalehden festarivertailussa on myös paljon iloisia voittajia. Pitkään aavisteltu teoria raskaan rockin kuuntelijoiden hellämielisyydestä voidaan nyt julistaa todistetuksi. Kolmilla hevifestareilla - Helsingin Tuska, Tampereen South Park ja Kauhajoen Nummirock - vain yhdellä raportoitiin yksi pahoinpitelytapaus vuodessa.

Tuskan toimitusjohtaja Eeka Mäkynen sanoo tietävänsä tämän jo valmiiksi.

- Hevimusiikki on terapeuttista, Mäkynen ilmoittaa.

- Tässä on hauskaa se, että vedämme samaan aikaan toisena tilastoykkösenä: siinä, paljonko ihmiset juovat alkoholia per capita. Me juomme kuin sienet, mutta silti käyttäydymme hyvin, hän jatkaa nauraen.

Mäkynen nimitettiin Tuskan johtoon vuonna 2014. Toimitusjohtaja arvioi, että suuri syy Tuskan ja muiden metallifestarien rauhallisuuteen on yhteisöllisyys. Yleisö jakaa saman ajatusmaailman, ja myös Tuskan henkilökunta on useimmiten hevikansaa.

- Metallimusiikin kuuntelijana on jollain lailla äärilaidalla.

Raskaalla rockilla on vahva kulttimaine, joka on rakentunut aina Ozzy Osbournen lepakonsyönnistä ja Norjassa tapahtuneista kirkon polttamisista lähtien.

Vaikka hevi nykyään hymyilyttää, yleisö on osannut mellakoidakin. Yksi tunnetuimmista tapauksista on Kanadan Montrealista vuonna 1992, kun rock-entusiastit hajottivat puolella miljoonalla dollarilla irtaimistoa. Guns ' N ' Roses oli perunut keikkansa mitättömästä syystä, ja Metallican nokkamies James Hetfield loukkaantui heti perään käveltyään suoraan pyrotekniseen tehosteeseen.

- Kyllä vaarallisuutta on edelleen. Mutta aggressiivisuus ei muutu nyrkeiksi asti. Enemmän musiikki on keino purkaa sitä, Mäkynen sanoo.

Tuska-pomo ottaa esimerkiksi niin kutsutut moshpitit, joita voi kuvailla metallikonsertin tanssiksi. Yleisö alkaa törmäillä toisiaan päin ringissä, kun bändi nostaa tempoaan. Se kuitenkin tuottaa Mäkysen mukaan vain hyvää mieltä.

Kulttuuriväkeä

Musiikillisen ideologian lisäksi Tuskan kävijäkunnalla on muita erityispiirteitä. Yksi niistä on ikärakenne: Tuskan kävijä on keskimäärin 34-vuotias, 10 vuotta vanhempi kuin esimerkiksi Ruisrockissa tai Weekend-festivaaleilla.

- Keski-ikä ja koulutustaso ovat ylhäällä. Se on yksi aika selvä syy tähän. Kuvastavaa on, että Tuskan kävijöiden kakkosfestareina ovat Helsingin juhlaviikot ja Taiteiden yö.

Musiikkifestivaalin rauhallisuus on fanien ohella järjestyksenvalvonnan käsissä. Mäkynen kertoo, että Tuskan kaikki järjestyksenvalvojat ovat ammattilaisia. Festivaali suunnittelee turvallisuuspuolen yhdessä poliisin kanssa. Yhteistyö on toiminut.

- Viranomaiset tietävät, että Tuskan kanssa ei ole paineita. Viimeksi konstaapeli antoi lausunnon, että Tuska on heidän mielestään tylsä festivaali.

Mäkynen kiittelee myös järjestyksenvalvojia.

- Saimme nolla negatiivista palautetta järjestyksenvalvojista viime vuonna. Emme ole ihan hirveällä kiireellä vaihtamassa firmaa, toimitusjohtaja veistelee.

Järjestelyt pettivät Himos Juhannus-festivaaleilla SANNI:n keikan aikana.