Tuoreen raportin mukaan Suomen pitkä kotihoidontuki ja politiikkaerot ovat suurimpia syitä Suomessa asuvien maahanmuuttajanaisten muita Pohjoismaita heikommalle työllisyydelle.

Tuoreen raportin mukaan Suomessa asuvien ulkomaalaistaustaisten naisten alhaista työllisyyttä selittävät politiikkaerot muihin Pohjoismaihin verrattuna. Satumaari Ventelä

Tiistaina julkaistun Työ- ja elinkeinoministeriön Kotoutumisen kokonaiskatsaus 2019 -selvityksen mukaan politiikkaerot ja pitkä kotihoidontuki voivat selittää sen, miksi Suomessa asuvat maahanmuuttajanaiset eivät työllisty yhtä hyvin kuin muissa Pohjoismaissa asuvat maahanmuuttajanaiset.

Työ- ja elinkeinoministeriön erityisasiantuntija Liisa Larja kirjoittaa maahanmuuttajanaisten työmarkkina-asemaa käsittelevässä artikkelissaan, että ulkomaalaisten naisten työmarkkina-asema on Suomessa erittäin heikko, vaikka naisilla olisi hyvä koulutus ja kielitaito.

Larjan mukaan ulkomaalaistaustaisten naisten työllisyys ei saavuta suomalaistaustaisten naisten (70,8%) työllisyyttä edes 15 Suomessa asutun vuoden jälkeen.

Larjan mukaan muihin Pohjoismaihin verrattuna Suomessa ulkomaalaistaustaisten naisten työllisyys syntyperäiseen väestöön verrattuna on heikompaa lähes kaikissa maaryhmissä.

Vaikka tiedetään, että esimerkiksi somali- ja syyrialaistaustaisten naisten työllistyminen on vaikeaa kaikissa Pohjoismaissa, silti se on kaikkein heikointa Suomessa, jossa somalialaistaustaisista naisista töissä on vain 17 prosenttia, kun taas Ruotsissa somalialaistaustaisia työllisiä on 33 prosenttia.

Larjan mukaan esimerkiksi Tanskassa thaimaalaistaustaisten naisten työllisyysaste ei juuri eroa tanskalaisista naisista, mutta Suomessa eroa suomalaisnaisiin on 28 prosenttiyksikköä. Vastaavasti irakilaisnaisilla ero suomalaistaustaisten työllisyysasteeseen on 56 prosenttiyksikköä, kun Ruotsissa ero ruotsalaisnaisiin on 36 prosenttiyksikköä.

Myös virolais- ja venäläistaustaisten naisten työllisyysasteet Suomessa jäävät jälkeen lähtömaidensa työllisyysasteista vielä 15 Suomessa asutun vuoden jälkeenkin. Sen sijaan ulkomaalaisten miesten työmarkkina-aseman maahanmuuttajanaiset lähes saavuttavat, tosin vasta yli 15 vuoden Suomessa asumisen jälkeen.

Passiiviset tuet

Larjan mukaan ulkomaalaistaustaisten naisten alhaista työllisyyttä Suomessa eivät selitä pelkkä matala koulutustaso tai maassa-asumisaika, vaan politiikkaerot, sillä Suomessa työvoimapolitiikan toimenpiteet ovat lähinnä työttömyysturvan vastaanottamista, kun muissa Pohjoismaissa työvoimapolitiikan resurssit suunnataan enemmän tuettuun työllistämiseen, kuten esimerkiksi palkkatukeen.

Suomessa vain 35 prosenttia työvoimapolitiikan piirissä olevista osallistuu koulutukseen, on työllistettynä palkkatuella tai tuetussa työssä, kun Ruotsissa ja Tanskassa vastaava osuus on 70 prosenttia.

Pitkä kotihoidontuki

Maahanmuuttajanaisten heikkoa työllisyyttä selitetään myös Suomen pitkällä kodinhoidontuella, johon myös OECD (2018) on kiinnittänyt huomiota.

Kun suomalaisäideillä lasten lukumäärä vaikuttaa työllisyysasteeseen lähinnä nostavasti, ulkomaalaistaustaisilla naisilla yksikin lapsi heikentää työllisyyttä kymmenellä prosenttiyksiköllä, ja kolme tai useampi lapsi 30 prosenttiyksiköllä.

Suomessa pitkä kotihoidontuki tuottaa taloudellisen kannustinloukun etenkin pienituloisille perheille, kun pienipalkkaisen työn vastaanottaminen laskee perheen käteen jääviä tuloja.

OECD:n (2018) tekemien laskelmien mukaan kahden pienituloisen aikuisen ja kahden pienen lapsen perheessä (30 % keskipalkasta, noin 900 e/kk/vanhempi, eli käytännössä molemmilla osa-aikatyö) äidin työllistyessä perheen tulot laskevat, kun käteen jäävä nettopalkka on pienempi kuin menetettävä kotihoidon tuki. Esimerkiksi Helsingissä hoitoraha, hoitolisä ja kuntalisä ovat yhteensä 900e/kk, jos 2- ja 3-vuotiaat lapset ovat kotihoidossa.

Perheen tulot laskevat myös, kun palkkaa kertyy 60 prosenttia keskipalkasta (1 800/kk/hlö). Sama tapahtuu myös 3 000e/kk/ hlö tienaavilla perheillä, koska suurempien verojen ja sivukulujen lisäksi lapsen päivähoitomaksut nousevat tulojen kasvaessa.

Larjan mukaan yllä mainituista syistä kotiäidin ura voikin olla maahanmuuttajanaisille varsin rationaalinen ja arvostettu vaihtoehto, kun sitä vertaa työhön, joka ei paranna toimeentuloa, vaikeuttaa lastenhoitoa, on raskasta eikä tarjoa palkitsevia sosiaalisia kontakteja.