Moni suomalainen yritys on pian tilanteessa, jossa vielä tällä hetkellä tuottavasta toiminnasta pitää luopua, koska se käy kannattamattomaksi ilmastonmuutoksen vaikutusten takia.

Moni suomalainen yritys on pian tilanteessa, jossa vielä tällä hetkellä tuottavasta toiminnasta pitää luopua, koska se käy kannattamattomaksi ilmastonmuutoksen vaikutusten takia. Jani Aarnio / Yle

Elinkeinoelämän keskusliiton teettämä tuore selvitys kertoo, että lisääntyvät kriisit maailmalla vaikuttavat suoraan raaka-aineiden hintaan ja saatavuuteen.

Ilmastonmuutoksen ympäristövaikutukset koettelevat yrityksiä monin tavoin, käy ilmi EK:n tuoreesta selvityksestä.

Selvityksen mukaan muutoksia tulee muun muassa raaka-aineiden saatavuuteen, logistiikkareitteihin ja tuotannon sijoittamiseen – seikkoihin, jotka vaikuttavat suoraan monen yrityksen toimintaan.

EK:n yrittäjyyden ja elinkeinopolitiikan johtavan asiantuntijan Matti Kahran mukaan tilanne on vaikea, koska samaan aikaan pitää hillitä päästöjä ja rakentaa strategioita tulevaisuutta varten.

– Voidaan sanoa, että useilla yrityksillä on sopeudu tai kuole -tilanne. Moni yritys Suomessa pohtii, onko tätä bisnestä olemassa 15 vuoden kuluttua. On hyvin vaikeaa tietää, millainen maailma silloin, Kahra sanoo ja myöntää, että tilanne on ihmiskunnan historiassa ainutlaatuinen.

– Ensimmäistä kertaa yritykset joutuvat nyt tekemään päätöksiä, joiden vaikutukset näkyvät kymmenien vuosien päästä.

Ennusteiden mukaan väestöliikkeet kasvavat jyrkästi vuoteen 2050 mennessä, jos laajoista alueista tulee asuinkelvottomia tai työskentelyolosuhteista sietämättömiä.

Maahanmuutto vaikuttaa yritysten työvoiman saatavuuteen mutta myös kotimaiseen kysyntään. Nämä seikat on huomioitu myös EK:n selvityksessä, samoin se, että ilmastopolitiikka linkittyy entistä vahvemmin kauppapolitiikan ja geopolitiikan kanssa.

Vähähiilinen ja voimakkaasti sähköistyvä yhteiskunta muuttaa energiajärjestelmän toimintaa ja vaatimuksia merkittävästi. Tarvittavien energiainvestointien toteutumiseen vaikuttaa toimintaympäristön ennakoitavuus ja eri toimialojen energiatarve tulevaisuudessa.

Näihin muutoksiin on myös varauduttava yrityksissä: vientivetoisen Suomen kannalta on iso ero siinä, lähtevätkö maailman maat tavoittelemaan päästövähennyksiä avoimen kaupan ja yhteistyön kautta vai syveneekö protektionismi.

Selviytyjät toimivat jo nyt

Trukki siirtelee kiivaasti teräksisiä sylintereitä keltaisen keinovalon kajossa. Joku murjaisee vitsin. Trukki pysähtyy.

Tamturbon tasakattoinen teollisuusrakennus Ylöjärvellä ei näytä paikalta, jossa ratkaistaan maapallon kohtalo.

Mutta juuri tämän kaltaisilla teollisuusalueilla eri puolilla maailmaa rakennetaan se ympäristöystävällinen teknologia, jota globaalit yritysjätit kuten Volkswagen, Bosch, Google ja IKEA himoitsevat.

Toimitusjohtaja Timo Pulkin mukaan vuonna 2010 perustettu firma haistoi markkinaraon, kehitti tuotteen ja on nyt saanut jalansijaa globaaleilla markkinoilla.

Tamturbon asiakkaat ovat teollisuuden suuryhtiöitä, jotka etsivät energiatehokkaita tekijöitä pitkiin tuotantoketjuunsa.

– Olemme jatkuvasti tekemisissä maailman suurimpien yritysten kanssa. Ne pohtivat kuumeisesti keinoja parantaa toimintaansa kestävän kehityksen näkökulmasta, Pulkki sanoo.

Timo Pulkin mukaan teollisuusjätit ovat kääntyneet Tamturbon puoleen, koska vastaavaa tuotetta ei ole muualla tarjolla. Jani Aarnio / Yle

Tamperelaisyrityksen kehittämä öljytön paineilmakompressori on yksi pieni palanen valtavassa pelissä, jonka tavoitteena on hillitä ilmaston lämpenemistä.

Paineilmaa käytetään käytännössä kaikissa tuotantolaitoksissa. Teollisuudessa sähkön, veden ja öljyn kulutus on valtavaa, joten yksikin oivallus voi tehdä isot säästöt.

Ei siis ihme, että öljytön ja energiapihi kompressori kiinnostaa..

Hiilipäästöjen hillitsemisen tavoitteet ovat kovia. EK:n raportista käy ilmi, että vähähiilinen talous luo suomalaisille yrityksille uudenlaisia taloudellisia mahdollisuuksia.

Tamturbon kaltaisilla pk-yrityksillä on keskeinen rooli ilmastotalkoissa siksi, että monelle niistä hiilineutraali ajattelu on luonnollinen osa toimintaa.

EK:n Matti Kahran mukaan pk-yrityksillä on usein suuryrityksistä poiketen vahva sisäinen arvopohja, jossa halutaan olla tekemässä oikeita asioita ja olla oikealla puolella historiaa,

– Monessa pk-yrityksessä uudet sukupolvet ja nuoret omistajat haluavat keskittyä kestäviin ratkaisuihin, Kahra sanoo.

Teollisuus ottaa kovimmat iskut

Ilmastovastuutaan karttavan yrityksen toiminta voi käydä kannattamattomaksi monesta eri syystä: raaka-aineen saatavuus heikkenee, saastuttaminen tehdään kalliiksi sakoilla ja maksuilla tai ympäristö muuttuu niin olennaisesti, että tuotetta ei enää tarvitse kukaan.

– Vastuuton toiminta voi johtaa kuluttajien vastustukseen, eli tuotteet laitetaan boikottiin, sanoo Sitran Ilmastoratkaisut -avainalueen projektijohtaja Ernesto Hartikainen.

Teollisuus tulee kokemaan ilmastonmuutoksen kovimmat iskut, sillä lisääntyvät kriisit maailmalla vaikuttavat suoraan esimerkiksi raaka-aineiden hintaan ja saatavuuteen.

Yritykset tarvitsevat keinon kertoa, että ovat oikealla puolella historiaa. Juho Romakkaniemi

Hartikaisen mukaan esimerkiksi Ikea ja Google ovat reagoineet siihen mitä viranomaiset, poliitikot ja kuluttajat vaativat. Ikea on oivaltanut, että liiallinen muovin käyttö aiheuttaa sille ongelmia.

– Google panostaa vahvasti tuuli- ja aurinkovoimaan, koska heidän pyörittämät serverit syövät valtavasti sähköä. He eivät halua olla riippuvaisia fossiilisesta energiasta.

Ilmastonmuutoksen tuomiin haasteisiin on reagoinut myös Neste, joka on siirtänyt painopistettään fossiilisista polttoaineista hiilineutraaliin suuntaan.

– Uskon, että päätös on ollut strateginen ja siihen on vaikuttanut sekä sääntelyn tiukentuminen että kuluttajien tietoisuus ja vaatimukset.

Moni on jo herännyt, osa uinuu

Moni suomalainen pk-yritys on havahtunut toimiin ilmastonmuutoksen edessä.

EK:n vuonna 2017 jäsenyrityksilleen tekemän kyselyn mukaan noin kolmannes pitää ilmastonmuutoksen vaikutusta merkittävänä liiketoiminnalleen.

Se tarkoittaa, että joko yrityksen tuote auttaa ilmasto-ongelman ratkaisussa tai liiketoiminta on sellaista, johon ilmastonmuutos vaikuttaa.

Moni pieni tai keskisuuri yritys haluaisi osallistua talkoisiin, mutta eivät oikein tiedä miten, Matti Kahra sanoo.

– Pelkästään lainsäädäntö on niin monimutkaista.

EK ja esimerkiksi Keskuskauppakamari pyrkivät auttamaan yrityksiä uudistumaan. Suurin osa suomalaista yrityksistä tiedostaa sen, että bisnestä ei voi ilmastonmuutoksen takia jatkaa entiseen malliin.

Ja tiedostaminen on kasvussa, uskoo Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja Juho Romakkaniemi.

Keskuskauppakamari kysyi viime syksynä 21 000 suomalaiselta yritykseltä kiinnostusta ilmastoasioihin.

– Pk-yrityksistä reilu kolmannes oli kiinnostunut osallistumaan koulutukseemme ja tarttumaan konkreettisiin toimiin. Lisäksi ylivoimainen enemmistö kyselyyn vastanneista oli kiinnostunut tietämään aiheesta lisää.

Keskuskauppakamari alkoi järjestää viime syksynä suomalaisille pk-yrityksille koulutusta ilmastoasioihin.

Osana koulutusta yritykset voivat tehdä niin sanotun ilmastositoumuksen, jossa yritys sitoutuu hiilineutraliuteen, laskee nykyisen hiilijalanjälkensä koon ja tekee viisivuotisen suunnitelman pienentääkseen sitä.

Vastineeksi yritys saa sertifikaatin.

– Yritykset tarvitsevat keinon kertoa, että ovat oikealla puolella historiaa, Romakkaniemi sanoo.

Mikä neuvoksi?

Ihmiset pelkäävät muutosta ja haluaisivat käpertyä takkatulen ääreen.

Näin sanoo ilmastoasiantuntija Saara Lilja-Rothsten. Hän on toiminut valtioneuvostossa kansallisen ilmastonmuutokseen sopeutumissuunnitelman seurantaryhmän puheenjohtajana viime vuoteen saakka.

– Ilmastonmuutos haastaa meidän yhteiskuntaa muutokseen.

Lilja-Rothstenin mukaan pelkästään Euroopassa on sijoitettu miljardeja euroja aloihin, jotka perustuvat fossiiliseen tuotantoon.

– Ihmisiä pitää auttaa ymmärtämään, mihin kannattaa sijoittaa kestävästi.

EK:n varautumisohjeet yrityksille Oman arvoketjun kartoittaminen ilmastoriskien kannalta: missä maanosissa ja valtioissa tapahtuvilla muutoksilla on merkitystä oman yrityksen kannalta?

missä maanosissa ja valtioissa tapahtuvilla muutoksilla on merkitystä oman yrityksen kannalta? Tietopohjan kerääminen: millaisia fyysisiä vaikutuksia ja yhteiskunnallisia muutoksia näillä maantieteellisillä alueilla on odotettavissa ilmastonmuutoksen seurauksena?

millaisia fyysisiä vaikutuksia ja yhteiskunnallisia muutoksia näillä maantieteellisillä alueilla on odotettavissa ilmastonmuutoksen seurauksena? Skenaarioanalyysi: miten vaihtoehtoiset skenaariot vaikuttaisivat omaan liiketoimintaan? Mitä yhtäläisyyksiä eri skenaarioiden väliltä löytyy, joiden voi olettaa suhteellisella varmuudella toteutuvan?

miten vaihtoehtoiset skenaariot vaikuttaisivat omaan liiketoimintaan? Mitä yhtäläisyyksiä eri skenaarioiden väliltä löytyy, joiden voi olettaa suhteellisella varmuudella toteutuvan? Jatkotoimenpiteet: miten yrityksen tulisi varautua tunnistettuihin vaikutuksiin? Millaisia strategisia ja operatiivisia päätöksiä kannattaisi tehdä ja millä aikavälillä? Millaiset kustannukset ja hyödyt toimenpiteillä on?

EK:n selvityksessä muistutetaan, että vähäpäästöisten teknologioiden edelläkävijyys voi tuoda Suomelle kansainvälistä menestystä. Se edellyttää kuitenkin lisää panostuksia ja onnistumisia niiden kaupallistamisessa.

Lilja-Rothsten muistuttaa, että muutos ei ole helppo ja vaatii kärsivällisyyttä sekä osaamisen kasvattamista. Hän kuitenkin kääntäisi ajattelumallin niin, että lopulta se tuo hyvinvointia ja parhaimmillaan myös taloudellista hyötyä.

– Kun yritykset huomaavat, että kestävästä toimintatavasta tulee säästöjä, he ottavat ne käyttöön.

Lilja-Rothsten on huolestunut siitä väestönosasta, joka uskoo että ilmastonmuutoksessa on kyse vain luontaisesta vaihtelusta.

– Populismi kukoistaa, kun ajatellaan, että meidän ei tarvitse ottaa vastuuta koko maailmasta. Maailman kauppajärjestelmä on globaali ja siksi vastuullisuus koskettaa myös meitä

Ovatko suomalaiset yritykset riittävän hyvin valmistautuneita ilmastonmuutoksen vaikutuksiin? Kuinka uskot firmojen toimintaympäristön muuttuvan? Keskustele aiheesta klo 20.00 asti!

Lisää aiheesta:

Maailman ilmatieteen järjestön johtaja: "Suomi ei ole ilmastonmuutoksen voittaja" – kasvukausi voi pidentyä, mutta haitat ylittävät hyödyt

Tutkijoiden ennuste 2050-luvusta: Jos maailman lämpötila nousee 3 astetta, tappava kuumuus yleistyy, ihmiset pakenevat

Miksi samat ihmiset epäilevät ilmastonmuutosta ja vastustavat maahanmuuttoa? Sitä selittää yksi piirre, jonka vuoksi ilmastonmuutoksesta pitäisi puhua eri tavoin

Miksi samat ihmiset epäilevät ilmastonmuutosta ja vastustavat maahanmuuttoa? Sitä selittää yksi piirre, jonka vuoksi ilmastonmuutoksesta pitäisi puhua eri tavoin

Siirrät ilmaston tuhoavan elämäntavan lapsillesi, etkä edes tajua tekeväsi niin – Asiantuntijoiden mukaan toivoa ei ole menetetty

Ilmastonmuutoksen riskeihin on Suomessa valmistauduttu puutteellisesti – osa yrityksistä tekee silti jo hyvää bisnestä

Finnwatch: suurin osa suomalaisyrityksistä ei tiedä, millä energialla niiden teettämät tuotteet on valmistettu