Talousvaikuttajat Björn Wahlroos ja Bengt Holmström eivät ymmärrä Finnair-pomon lisäeläkkeestä syntynyttä kohua

Finanssimoguli Björn ”Nalle” Wahlroos uskoo, että valtio-omisteisten yhtiöiden johdon palkitsemisesta syntyvät kohut karkottavat niiden potentiaaliset menestysjohtajat.

Professori Bengt Holmström, MIT ja mm Sammon hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos keskustelivat Kauppakamarin 100 vuotta tulevaisuutta -juhlaseminaarissa Finlandia-talossa.­

Valtio-omisteisten yhtiöiden johdon palkitsemien muun muassa lisäeläkkeillä nousi jälleen kuumaksi puheenaiheeksi muutama päivä sitten, kun Helsingin Sanomat kertoi Finnairin myöntäneen lisäeläkettä toimitusjohtaja Pekka Vauramolle.

Valtion yli puoliksi omistaman lentoyhtiön hallitus päätti viime vuonna alkaa kerryttää toimitusjohtajalle lisäeläkettä noin 130 000 euron vuotuisilla eläkemaksuilla.

Sampo-konsernin ja Nordean hallitusten puheenjohtaja Björn Wahlroos sanoo, että aiheesta syntynyt kohu kuvastaa hänen mielestään lähinnä valtion kahteen eri rooliin liittyvää ristiriitaa.

– Valtio on toisaalta sääntelyviranomainen ja lainsäätäjä ja myös määräävässä asemassa osakkeenomistajana, jolloin sen on otettava samaan aikaan huomioon sellaisia näkemyksiä poliittisessa kentässä, jotka ovat tämän päivän kansainvälisesti kilpaillulle elinkeinoelämälle aika vieraita, ja tämä synnyttää jännitteitä, Whalroos muotoili Kauppakamarin 100-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä järjestetyssä lehdistötilaisuudessa.

Wahlroos totesi, ettei ymmärrä, miksi valtio-omisteisten yhtiöiden johdon palkitsemisesta syntyy kohuja.

– Jos mietitään sitä, millä innostuksella headhunter lähtee hakemaan uutta henkilöä, päästään aika nopeasti siihen, että paras porukka ja parhaimmat tyypit sanovat, etteivät viitsi asettaa itseään alttiiksi tämäntyyppisille konflikteille.

Holmström: ”Kohtuutonta huomiota”

Juhlallisuuksissa Wahlroosin tapaan esiintynyt Nobel-palkittu taloustieteen professori Bengt Holmström lisäsi, että huomioon pitää ottaa myös yritysten hyöty yhteiskunnalle.

– 98 prosenttia siitä, mitä yritys tekee, on yhteiskunnallisesti hyödyllistä. Nämä saavat kohtuutonta huomiota siinä mielessä, että kun yritys tekee bisnestään, siitä on valtava hyöty koko yhteiskunnalle.

Avokätinen palkitseminen on hänen mielestään järkevää niin kauan kun se ei käänny yhtiötä itseään vastaan.

– Jos kuluttajat eivät enää esimerkiksi osta yhtiön tekemiä tuotteita, koska palkitseminen aiheuttaa ärsyyntymistä, niin ei ole järkevää tehdä sellaista päätöstä. Ongelmallisemmat tilanteet yrityksille ovat niitä, joissa tarkoituksenmukaisesta päätöksestä luovutaan, koska halutaan tehdä sosiaalisesti hyvää.

Wahlroos taas hämmästelee sitä, että usein kuvitellaan, ettei yhtiöiden johdoissa mietittäisi sitä, miltä jokin päätös vaikkapa toimitusjohtajan palkitsemisesta näyttää kansan silmissä.

– Jos tietäisitte kuinka monta keskustelua aina jokaisessa hallituksessa, jossa minäkin olen, käydään siitä, miltä päätökset näyttävät. Se on jokapäiväinen osa yrityksen johtamista, Wahlroos sanoi.