Kanadalaisyhtiö Nordic Gold yrittää nostaa Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevan Raahen kultakaivoksen Suomen toiseksi suurimmaksi kullantuottajaksi. Aiempi ruotsalaisomistaja ei tässä onnistunut.

Tästä on kyse Vuonna 2014 tuotannon keskeyttänyt Raahen kultakaivos avataan uudelleen.

Kultakaivos oli aiemmin toimiessaan ongelmissa jätevesien ja kannattavuuden kanssa.

Nyt kaivoksen omistaja on vaihtunut ruotsalaisesta Nordic Minesista kanadalaiseen Nordic Goldiin, joka uskoo, että vanhoilta virheiltä vältytään.

Raahen kaivoksen on tarkoitus aloittaa kullantuotanto tulevaan jouluun mennessä.

Kaivosprojekti tulee työllistämään arviolta 240 henkilöä.

Lokakuinen aamu Raahen keskustassa on kolea. Ilma enteilee jo tulevaa talvea, mutta se ei näytä suuremmin hätkähdyttävän australialaismiestä, joka harppoo vastaan takki auki ystävällisesti hymyillen.

Joe Ranford on asunut kaupungissa vasta vähän aikaa, mutta sanoo kotoutuneensa alueelle erinomaisesti. Kuin merkiksi siitä, mies kopauttaa lippistään. Siihen on painettu paikallisen pesäpalloseuran logo.

Mutta Ranford ei ole tullut paikalle puhumaan pesäpallosta.

Hän on tullut puhumaan uudelleen avattavasta Raahen kultakaivoksesta, jonka on ottanut johtaakseen, eikä vaatimattomin suunnitelmin. Uuden omistajan, kanadalaisen Nordic Goldin tavoitteena on nostaa kaivos tuotantomäärältään Suomen toiseksi suurimmaksi kultakaivokseksi.

Vielä siihen on matkaa.

Vaikea menneisyys

Raahen kultakaivos avattiin alun perin vuonna 2011. Kultakaivos ehti olla tuotannossa vain muutaman kuukauden, kun se ajautui ongelmiin jätevesiensä kanssa.

Kaivos oli saanut luvan aloittaa toimintansa ilman Perämereen johtavaa jätevesien purkuputkea, ja kaivosalueen vesienkeräysallas täyttyi nopeasti. Ruotsalainen kaivosyhtiö Nordic Mines joutui hakemaan lupaa johtaa vesiä lähiluontoon.

Lupaan ei kuitenkaan jouduttu turvautumaan, sillä kaivos sai lopulta varastoitua vesiään muun muassa kaivosalueen suolle.

Voisiko sama tapahtua uudelleen?

Joe Ranford on asunut Raahessa vasta vähän aikaa, mutta tunnustautuu jo paikallisen pesäpalloseuran faniksi. Seuran lippalakin hän kuitenkin laski pöydälle haastattelun ajaksi. Timo Nykyri / Yle

Joe Ranford sanoo, ettei näe mitään syytä, miksi niin kävisi. Kaivoksen vesienhallintajärjestelmä on valmis, ja mereen johtava purkuputkikin on tällä kertaa alusta asti käytössä.

– Tarkoituksenamme on toimia nykyisten lupaehtojen mukaisesti. Tietenkin tämä on iso projekti, mutta teemme kaikkemme, ettemme aiheuta ympäristölle haittaa, Ranford vakuuttaa.

Kultakaivosta valvova Pohjois-Pohjanmaan ely-keskuskaan ei usko, että kaivos joutuisi tällä kierroksella turvautumaan esimerkiksi erilaisiin poikkeusjärjestelyihin jätevesiensä kanssa. Ylitarkastaja Aulis Kaasisen mukaan Nordic Goldin toiminta vaikuttaa määrätietoiselta ja ammattitaitoiselta.

Ihan sama kuka siellä toimintaa pyörittää. Ei siellä ole tarpeeksi kultaa. Sakari Martin

Ely-keskuksesta kerrotaan, että Nordic Goldilla on tällä hetkellä lupa laskea Perämereen puhdistusprosessin läpi käyneitä kaivoksen jätevesiä rajattomasti, mikäli erilaiset haitta-aineet pysyvät niille määriteltyjen pitoisuus- ja kilorajojen sisällä.

Kaasinen kertoo, että ensimmäistä kertaa toimintaa aloittaessaan Raahen kultakaivoksella oli aluksi lupa 1,3 miljoonan kuution johtamiseen, mutta silloinen omistaja haki myöhemmin rajatonta vesienlaskulupaa Perämereen ja myös sai sen.

Jätevesissä olevia haitta-aineita ovat esimerkiksi kaivostoiminnan yhteydessä tyypillisesti esiintyvät arseeni, uraani, Wad-syanidi ja sulfaatti.

– Ympäristö ei tässä kuitenkaan ole vaarassa, jos kultakaivoksen toiminta pysyy oman ympäristölupansa rajoissa. Tilannetta tarkkaillaan koko ajan, ja mikäli havaitaan, että päästöt tai ympäristövaikutukset poikkeavat siitä mitä on ennakoitu, meillä on keinot puuttua asiaan, Kaasinen sanoo.

Osaa raahelaisista mahdolliset ympäristöhaitat tuntuvat kuitenkin mietityttävän.

Kultaa jouluun mennessä

Puhelimeen vastaa Piehingin kyläyhdistyksen puheenjohtaja Sakari Martin.

Hän on tietoinen siitä, että kultakaivos on avautumassa, eikä ole siitä henkilökohtaisesti erityisen iloinen. Jos Martin saisi päättää, kaivos olisi jäänyt kiinni.

Hän on huolissaan ympäristöstä, eikä usko toiminnan edes kannattavan.

– Ihan sama kuka siellä toimintaa pyörittää. Ei siellä ole tarpeeksi kultaa. Se on nähty jo aiemmin, kun alueella on tehty mittauksia, Sakari Martin väittää.

Kun ruotsalaiset avasivat kaivoksen tämän vuosikymmenen alkupuolella, tuotantotavoitteet olivat erittäin kovat; 3 000, jopa 4 000 kilossa kultaa vuodessa. Siitä jäätiin kauas.

Kaivos hakeutui vuonna 2013 yrityssaneeraukseen. Seuraavana vuonna lopetettiin louhiminen ja suljettiin rikastamo.

Ensimmäistä kertaa vuonna 2011 avatulla Raahen kultakaivoksella oli kovat tuotantotavoitteet, mutta silloin niihin ei päästy. (Arkistokuva) Yle

Joe Ranfordilla on kuitenkin vakaa usko siihen, että tällä kertaa kaivos saadaan paitsi jätevesien osalta toimivaksi, myös kannattavaksi.

Hän hiljentyy hetkeksi ja vaikuttaa miettivän tarkasti, miten päin sanansa asettaisi.

– Aiemmin Raahen kaivoksella ei ehkä keskitytty tiettyihin osa-alueisiin. Me uskomme, että panostamalla laadunvalvontaan aina geologiasta louhintaan ja tuotantoon, voimme parantaa toimintaa niin, että saamme sen tuottavaksi ja kannattavaksi.

Nordic Gold tavoittelee tuottavansa Raahessa noin 2000 kultakiloa vuodessa. Kullantuotanto alkanee tulevaan jouluun mennessä.

Moni Raahen kaduilla vastaan tuleva ihminen tuntuu kovasti toivovan, että suunnitelmissa onnistutaan. Uudet työpaikat olisivat noin 25 000 asukkaan kaupungissa tervetulleita.

Nordic Goldin mukaan Raahen kaivosprojekti tulee työllistämään yhteensä arviolta 240 henkilöä.

Toiveissa hyvät välit paikallisiin ihmisiin

Tällä hetkellä Suomessa on toiminnassa Raahe mukaan lukien viisi kultaa päätuotteenaan tuottavaa kaivosta. Kaivokset sijaitsevat Kittilässä, Ilomantsissa, Orivedellä ja Huittisissa.

Kaivosteollisuuden toiminnanjohtajan Pekka Suomelan mukaan näistä yksi on ylitse muiden, ja se on Kittilä, joka tuottaa hieman yli 6 000 kiloa kultaa vuodessa. Kittilän kaivos on tällä hetkellä myös EU-alueen suurin kultakaivos.

– Kittilän kaivoksen jälkeen tulee pitkä hiljaisuus. Muut kultakaivokset seuraavat vasta sitten perässä muutamien satojen kilojen vuosituotannoillaan.

Suomela sanoo, että mikäli Raahen kultakaivos pääsee tavoiteltuun 2 000 kultakilon vuosivauhtiin, siitä tulee suomalaisittain merkittävä tekijä kultakaivoskentällä.

Pekka Suomelan mukaan kullasta maksetaan tällä hetkellä noin 1 200 dollaria unssilta, mikä on suhteellisen hyvin.

Mahdumme kultakaivoksen kanssa samalle kylälle, jos siellä muistetaan pitää ympäristöasiat kunnossa. Tero Kippola

Suomen suurin kultakaivos sijaitsee Kittilässä. Siellä tuotetaan yli 6000 kiloa kultaa vuodessa. Agnico-Eagle

Kaivostoiminta on aiheuttanut viime vuosina Suomessa jonkin verran ristivetoa: esimerkiksi Kainuussa ihmisten luottamus paikalliseen kaivokseen on ollut raskaasti koetuksella Talvivaaran jäljiltä.

Nordic Gold yrittää välttää tällaiset ongelmat. Joe Ranfordin mukaan kaivosyhtiö on esimerkiksi järjestänyt alueellaan yhteisöpäivän ja postittanut toiminnan aloittamisestaan uutiskirjeen. Ranford painottaa, että heitä saa lähestyä myös suoraan, mikäli kultakaivostoiminta herättää kysymyksiä.

Toisaalta kaivosyhtiö on myös julkisuuskuvastaan tarkka, ja tähänkin haastatteluun suostumista puntaroitiin tarkoin.

Raahen Haapajoki-Arkkukarin kyläyhdistyksen puheenjohtaja Tero Kippola toivoo, että paikalliset ihmiset olisivat aktiivisia ja seuraisivat kaivostoiminnan etenemistä tarkasti.

– Se asettaa myös kaivosyhtiölle painetta hoitaa asiat kunnolla. Tällä hetkellä uskon, että mahdumme kultakaivoksen kanssa kyllä samalle kylälle, jos siellä vaan muistetaan pitää ympäristöasiat kunnossa.