Marimekko toi Yamamotot yhteen ja häämatka Suomeen. Masami Tsubaki taas hurahti teininä Suomi-heviin ja soitti lopulta Teräsbetonia Idols-Kallen lämppärinä.

TOKIO Pienen tokiolaisasunnon katto on matalalla ja ulko-oven edessä kasvava havupuu tuo mieleen elokuvat, joissa lähdetään vuorille etsimään vanhaa viisasta mestaria.

Kun Yuko Yamamoto avaa oven, hänellä ei kuitenkaan ole pitkää harmaata kaapua vaan pinkki raitamekko. Sellainen, josta tulee mieleen 80-luvun joulut, äidin ompelema tilkkutäkki ja päiväkodin marjakiisseli.

Eteisessä silmä löytää nopeasti lisää kotoisia kuoseja. Oven kahvassa roikkuu kaksi tutun näköistä sateenvarjoa: kukallinen ja raidallinen. Naulakossa on avain, jonka perässä on sama kuuluisa kukka. Pienen keittiön hyllyillä on lisää raitoja, päärynöitä ja pilkkuja.

Tiskipöydällä on pullo Bliw-saippuaa, kahvi on muumipurkissa. Hyllyllä on paketti, jossa lukee Finnair. Kaksio voisi olla tuotesijoittelua sisältävä lavaste, mutta täällä kaikki esineet ovat esillä rakkaudesta Suomeen.

Muumit ovat töissä eteisen seinässä. Jenny Matikainen / Yle

Talon toinen asukas Jun Yamamoto tulee ovesta sisään ja riisuu lenkkarinsa. Ne ovat sinivalkoiset, kyljessä karhukuvio. Tossut on ostettu Helsingistä toissa kesänä. Yamamoton Instagram-tilillä on niistä kuva. Kuvissa myös käydään Fazerilla, syödään nurmikolla Hesburgeria, fiilistellään suklaata ja Arabian vanhaa tehdasta.

Jun Yamamoton takin alta paljastuu musta-valkoraidallinen Jokapoika-paita. Suosikkikuosi, vaimo sanoo.

Marimekko ei ole Yamamotoille mikä tahansa kiva merkki. Heillä on yhteinen nimi ja koti ehkä jopa juuri sen vuoksi. Molemmat olivat törmänneet ja tutustuneet Suomi-designiin tahoillaan. Kun he tapasivat, se oli asia joka yhdisti.

Jenny Matikainen / Yle

Marimekko oli myös portti Suomeen.

– Löysin Suomen seitsemän vuotta sitten Marimekon kautta. Pidän erityisesti heidän kankaistaan, Yuko Yamamoto sanoo.

Marimekko ei ole Japanissa uusi peluri. Ensimmäiset kontaktit Japaniin solmi jo yhtiön perustaja Armi Ratia 70-luvun alussa (siirryt toiseen palveluun).

Parin viime vuoden aikana Marimekko on avannut vauhdilla lisää myymälöitä Aasiaan, ja tällä hetkellä sillä on Japanissa yhteensä yli kolmekymmentä myymälää.

Yuko Yamamoto tekee useimmat ostoksensa netissä.

Alun perin Marimekko hurmasi, koska Japanista ei helposti löydy vastaavaa, hän kuvailee. Hänen ensimmäinen Suomi-design-ostoksensa oli Marimekon kuppi, jonka kyljessä on päärynä.

Siitä se sitten lähti.

Jun ja Yuko Yamamoton kotialbumi

Kun Yamamotot menivät naimisiin kolme vuotta sitten, Yuko halusi häämatkalle Suomeen, Jun Espanjaan. Niinpä he kävivät molemmissa.

Helsingissä oli syksy. Ajettiin raitiovaunulla ja syötiin Ekbergillä karjalanpiirakoita.

– Suomalaisilla ja japanilaisilla on sama hellä inhimillinen luonne, Jun Yamamoto pohtii.

Hän alkaa kertoa tarinaa helsinkiläisrouvasta, joka auttoi heitä löytämään oikean raitiovaunun.

– Kysyin häneltä apua yksinkertaisella englannilla, ja hän näytti minulle tarkasti, miten ja millä raitiovaunulla meidän pitää matkustaa. Olin hermostunut, koska olin ensimmäistä kertaa ulkomailla, mutta ensivaikutelma oli todella hyvä.

Yamamotojen mielissä suomalaiset eivät todellakaan ole yrmyjä. Moni oli valmis auttamaan Helsingin kaduilla pyörinyttä japanilaispariskuntaa.

– Joskus Japanissa ihmiset ovat vähän liiankin kohteliaita. Pidän enemmän suomalaisesta tyylistä, Jun Yamamoto sanoo.

Kieltämättä Suomi voi tuntua japanilaisille helpolta, jos suoruus ei haittaa. Asiat voi halutessaan töksäytellä eikä koko ajan tarvitse olla kumartelemassa. Yksi kiitos riittää.

Yamamotot eivät ole ainoita japanilaisia, joita Suomi kiehtoo.

Matkailu Japanista Suomeen on taas kasvussa: viime vuonna japanilaiset yöpyivät Suomessa yli 210 000 kertaa. Kasvua edellisvuodesta oli noin viisi prosenttia.

Viime vuonna tehdyn tutkimuksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) Suomen maine Japanissa on erinomainen. Se näkyy myös Suomen Tokion-lähetystön Facebook-sivuilla, joiden seuraajamäärä on yli kymmenkertainen vaikkapa Pekingin-lähetystöön verrattuna.

Suomi-kuvaa ovat muokanneet muun muassa juuri tunnetut brändit ja muotoilu, selviää suomalais-japanilaisesta yhteistutkimuksesta.

Suomalaisia kiinnostanee sekin, että saman tutkimuksen mukaan Suomi on Japanissa Ruotsia ja Tanskaa suositumpi. Monille tulee Suomesta mieleen korkea koulutustaso sekä miellyttävät ja luotettavat kansalaiset.

Suomalaisille ominainen tapojen rentous ja olemisen suoruus viehättää myös tokiolaista Masami Tsubakia.

Ja se, että Suomessa saa olla keikalla kännissä. Sen vuoksi hevimusiikkia harrastavalla Tsubakilla on siellä joka kerta niin hauskaa.

Suomi-piireissä Masami Tsubaki tunnetaan nimeillä Mr. Perkele. Jenny Matikainen / Yle

Tänään hän puuhailee työpaikallaan tokiolaisen baarin tiskin takana ja selittää suhdettaan hauskanpitoon. Suomessa humalahakuisuutta yleensä hieman häpeillään, mutta Tsubaki ei turhia kursaile.

– En tiedä, miten päästä keikalla tunnelmaan juomatta. Japanissa minä olen ikään kuin se ulkomaalainen, koska olen humalassa. Minulla on Suomessa parempi olo,Tsubaki nauraa.

Tunnelmaa hän kuvaa päästämällä syvältä kurkusta nousevan korinan ja tekemällä moshausliikkeitä. Siihen tilaan pääsemiseen tarvitaan yleensä muutama tuoppi kaljaa – tai Tsubakin suosikkia, Minttu-viinaa.

Tänä iltana Tokio valmistautuu Halloween-juhliin. Pian baarin avaava Tsubaki maalaa itselleen meikit ja pukeutuu mustaan rooliasuun. Inspiraationa on japanilainen showpainija Mad Paulie. Taustalla soi Tiktak.

Tsubaki pukeutuu Halloweenin kunniaksi japanilaisen vapaapainijan ispiroimaan asuun. Jenny Matikainen / Yle

Nykyisin Suomi kiehtoo häntä jo Suomen vuoksi. Tsubaki sanoo pitävänsä suomalaisesta kulttuurista, ihmisistä ja luonnosta. Oikeastaan rakastavansa Suomea.

Mutta alunperin hänet ja Suomen toi yhteen Tiktakia raskaampi musiikki.

– Kuin olin 12- tai 13-vuotias, lainasin koulukaveriltani Children of Bodomin CD:n. Olin aivan että "Vau! Oikeasti? Buum!", Tsubaki kuvaa.

Se oli kaunista. Melodista ja klassista, melankolista ja todella coolia, Tsubaki kuvaa. Sen jälkeen hän alkoi etsiä lisää suomalaista hevimusiikkia.

– Kuuntelin Amorphista, Nightwishia, Hanoi Rocksia, Tsubaki luettelee. Tällä hetkellä suosikkeja ovat Mokoma ja Stamina. Viime aikoina soitossa on ollut Peer Günt ja Popeda.

Masamin pyörittämässä PSY-baarissa on usein suomalaisen hevimusiikkia fanittavien tokiolaisten kokoontumisia, etenkin konserttien jälkeen. Tuolloin paikalla on yleensä myös lavalta laskeutunut suomalaisbändi.

Jenny Matikainen / Yle

Japani on ollut pitkään yksi suomalaisen musiikkiviennin vahvimmista alueista. Maan musiikkimarkkinat ovat maailman toiseksi suurimmat, joten satoa riittää korjattavaksi. Baarin takanurkka Japanissa vastaa Suomen estradia.

Suomalaisista yhtyeistä menestystä ovat niittäneet erityisesti hevibändit. Musiikkivientiä edistävän Music Finlandin mukaan suomalaiset hevibändit tekevät Japanissa vuosittain useita kymmeniä keikkoja.

Tokion suomihevi-piireissä Tsubaki tunnetaan Herra Perkeleenä.

PSY:ssä on käynyt muun muassa Swallow The Sun, Amoral, Amorphis, Turmion Kätilöt, 69 Eyes, Omnium Gatherum, Stamina, Mokoma, Sonata Arctica, Tsubaki luettelee. Seinillä on viestejä muistona. Tiskin takana roikkuu kulahtanut siniristilippu.

Yhtäkkiä vielä suljettuun baariin marssii mustiin pukeutunut nainen, joka räväyttää pöydälle pullon Koskenkorvaa ja askin salmiakkia. Hän on yksi Tokion Suomi-skenen jäsenistä,Tsubakin ystävä Shibaraku Asakusa eli Linda.

Asakusa on ottanut mukaansa matkalaukullisen Suomi-muistoja: keikkajulisteita, bändipaitoja, lentolehtisiä, oululaisen baarin kassakuitin. Happy hour -olut on maksanut 45 Specialissa neljä euroa.

Shibaraku Asakusa Jenny Matikainen / Yle

Asakusa on katumuusikko, joka on soittanut vaaleassa peruukissaan urkujaan muun muassa Kampin keskuksessa. Tienestit jäivät pieneksi, mutta se ei syönyt Suomen viehätystä.

– Suomen ilma tekee minut hulluksi. Koko ilmapiiri iski kuin luoti, tai ukkonen, Asakusa kuvailee.

Hän kertoo kuulleensa suomalaista musiikkia ensimmäisen kerran 30 vuotta sitten. Hanoi Rocksia, hän muistelee. Ensimmäinen suomalainen hevisuosikki oli Apocalyptica.

Asakusa on käynyt Suomessa yli kymmenen kertaa: Tampereella, Oulussa, Saariselällä, Kouvolassa. Nyt hän löytänyt Suomen musiikkipiireistä myös rakkauden.

– Haluan muuttaa Suomeen niin nopeasti kuin mahdollista, mutta en ole vielä tehnyt päätöstä, Asakusa sanoo.

Hän puhuu vain hieman englantia, joten yhteisiä sanoja on rakkaan kanssa rajallisesti. Mutta mitä sekään haittaa, jos moni muu asia yhdistää. Suomessa varsinkaan ei ole outoa olla hiljaa yhdessä.

Shibaraku Asakusa katusoittamassa Hämeenlinnassa. Shibaraku Asakusan kotialbumi

*Melodiat, luonto, rehdit ihmiset *ja elämisen suoruus. Suomi on japanilaisille faneille paikka, missä on jotain, mitä muualla ei ole.

Masami Tsubaki on käynyt Suomessa kolmesti. Helsinkiläiset keikkapaikat ovat tuttuja, tietenkin myös Tuska-festivaali. Kerran hän itse soitti On The Rocksissa suomalaisen Idols-kilpailijan keikalla.

– Soitin kolme biisiä Teräsbetonia taustanauhan kanssa Kalle Löfströmin lämppärinä, Tsubaki muistaa.

Löfström oli vuoden 2008 Idols-kilpailun nelonen.

– Suomessa on aina todella kivaa ja kivoja ihmisiä. On kiva käydä kaljalla ja hyvissä konserteissa.

Sellaisissa, joissa saa juoda kenenkään tuomitsematta.

Myös Yamamotot palasivat häämatkan jälkeen Helsinkiin toissakesänä.

He olivat lukeneet yhteisöllisestä Siivouspäivä-kirpputoritapahtumasta ja halusivat tulla katsomaan omin silmin.

– Se oli kuuma kesäpäivä vuonna 2016. Minulle jäi vaikutelma, että suomalaismummot myivät omia vaatteitaan. Meistä oli hauskaa jutella ihmisten kanssa, Jun Yamamoto muistelee.

Seuraava syy matkustaa Suomeen on perinteisempi. Molemmat haluavat nähdä revontulet.

Tosin Jun Yamamotoa hieman jännittää päästää vaimoa uudestaan Suomeen.

– Jos palaamme vielä, hän saattaa haluta jäädä.