Lapsettomuus on kuuma puheenaihe, joka koskettaa myös miehiä. Tutkijan mukaan osalla suomalaismiehistä ei ole aavistustakaan siitä, milloin nainen voi ylipäätään tulla raskaaksi.

Vuoden isänä palkitut kolme isää ovat Hermanni Hyytiälä, Petri Jaakola ja Jukka Lagerblom. Jyväskyläläinen Hyytiälä kertoo videolla, kuinka jäi neljän lapsen yksinhuoltajaksi. atte kajova

Jani on 30-vuotias Helsingissä asuva mies. Hän on korkeakoulutettu ja työskentelee matalapalkka-alalla. Opintolainan lyhentäminen on kesken.

Yksi Janin elämän suurimmista kysymyksistä on lapsikysymys: siis se, hankkiako lapsia vai ei. Jani ei ole pohdintojensa kanssa yksin, sillä lapsiasiaa epäröivien määrä on lisääntynyt rajusti viime vuosina.

Näin Jani kuvailee tilannettaan ja sitä, miksi ei ole hankkinut lapsia:

– Olen ollut töiden suhteen nyt useamman vuoren määräaikaisuuskierteessä. Ei säästöjä ja tärkeimpänä: ei edes naisystävää.

Jani sanoo, että ei voi perustaa perhettä ennen kuin on rakastunut ja saanut paremman palkan tai varman työn.

– Perhe-elämä vuokratussa kerrostalokaksiossa epämääräisessä parisuhteessa ilman turvaverkkoja ei houkuttele. Yritän löytää sen oikean ja haaveilla perheestä sen jälkeen, hän summaa.

Ei rahaa eikä aikaa

Suomen syntyvyys syöksyy, sen on jokainen nähnyt uutisotsikoista jo moneen kertaan. Syntyvyyskeskustelu henkilöityy helposti naisiin, vaikka kysymys koskettaa yhtä lailla myös miehiä: osa miehistä ei halua lapsia, osa haluaa ja osa pyörii siinä kuuluisassa epävarmuudessa.

Iltalehti kysyi syyskuun lopussa lukijoiltaan haluaisivatko he hankkia lapsia mutta eivät uskalla ja huolestuttaako perheen perustaminen jostain syystä. Vastauksia tuli satoja. Asiasta epävarmojen miesten vastauksissa näytti toistuvan yksi pohdinta: olisiko minusta hyväksi isäksi?

Väestöliiton tutkimusjohtaja, tutkimusprofessori Anna Rotkirch kävi Iltalehteen tulleita vastauksia läpi. Miesten vastauksista tuli esiin kaksi huolta: pula ajasta ja pula rahasta.

– Moni sanoi olevansa hyvin stressaantunut ja että työ vie jo paljon aikaa. He pohtivat, mahtuuko lapsi siihen. Mitä se vaatisi minulta ja jaksaisinko, Rotkirch sanoo.

– Moni sanoi myös pelkäävänsä taloudellista tilannetta ja työtilannetta. Että kun nytkään ei ole rahaa, niin miten lapselle kävisi.

Nämä asiat tulivat esiin myös Janin vastauksessa: työ on pätkää ja silppua ja oma taloudellinen tilanne ei tunnu kovin hyvältä. Samassa veneessä on lukuisia miehiä.

– Olen halunnut aina saada lapsia, mutta koskaan ei ole ollut tarpeeksi hyvä rahatilanne, että olisin tai olisimme uskaltaneet alkaa tehdä lasta, nimimerkki Opa kirjoitti Iltalehden kyselyssä.

Työelämän paineet nousivat esiin lukuisissa vastauksissa.

– Työelämä on jo itsessään niin stressaavaa, ahdistavaa ja vaativaa, että moni nuori ei voi kuvitellakaan siihen vielä lasta tai lapsia. Työelämä on myös niin epävarmaa, että tulevaisuutta ei voi suunnitella pitkällä tähtäimellä kuten ”ennen vanhaan”. Vuorotyö aiheuttaa vielä lisäongelmia, yksi vastaajista sanoi.

Moni mies nosti esiin myös asuntojen korkeat hinnat.

– Asuntojen hinnat karkasivat käsistä jo 90-luvulla. Elämä meni jo. Lapsia ei voinut tehdä kaksioon.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Hankkiako tällaisia vai ei, sitä pohtii myös moni mies. FOTOLIA/AOP

Ei puolisoa

Taloudellinen epävarmuus ja työelämän paineet ovat asioita, joihin yhteiskunta pystyisi ainakin osittain vastaamaan. Moni nuori ei esimerkiksi tiedä, että jokaisella pienen lapsen vanhemmalla on oikeus tehdä lyhennettyä työaikaa, eikä sitä voi työnantaja kieltää kuin hyvin painavista syistä.

On kuitenkin yksi asia, jonka ratkaiseminen on vaikeaa: lapsia haluavat miehet ja lapsia haluavat naiset eivät kohtaa.

Esimerkiksi Helsingissä korkeakoulutettujen miesten lapsilukutoive on Väestöliiton perhebarometrikyselyn mukaan selvästi alhaisempi kuin korkeakoulutettujen naisten. Tästä syntyy ongelma, sillä kumppania haetaan usein niin sanotusti samoista piireistä.

Korkeakoulutetut miehet perustelevat matalaa lapsitoivetta usein sillä, että on kaikenlaista muuta mielenkiintoisempaa tekemistä. Tämä tuli Iltalehdenkin vastauksissa esiin.

Maakunnista taas löytyy paikkoja, joissa miehiä on selvästi enemmän kuin naisia. Tällaisissa kunnissa asuu valtava määrä miehiä, jotka haluaisivat lapsia, mutta heillä ei ole kumppania, jonka kanssa asiaa voisi edes harkita.

Yksi vastaajista esimerkiksi kertoi asuvansa kunnassa, jossa on 1,86 miestä yhtä naista kohti.

– Haluaisin perustaa perheen, mutta en ole löytänyt vaimoa. Tuttavapiirini miehistä valtaosa on yksin asuvia, toinen, kolmekymppinen mies tiivisti.

– Missä tavata niitä naisia, jotka haluavat perheen? Olen 25-vuotias mies ja olisin halukas perheen perustamaan. En ole kuitenkaan koskaan seurustellut, toinen kirjoitti.

Moni mies nosti Iltalehden kyselyssä esiin yksinäisyytensä. FOTOLIA/AOP

35 on iso raja

Ja sitten myös se karu fakta: naisten hedelmällisyys alkaa laskea radikaalisti 35-vuotispäivän jälkeen. Moni mies on tästä autuaan tietämätön.

– Eivät kaikki ymmärrä sitä, Rotkirch huokaa.

On ehkä helppoakin pyöriä vain kivoissa harrastuksissa ja olla uhraamatta sekuntiakaan lapsikysymykselle, jos takaraivoon ei ole iskostettu tätä: se aikaikkuna elämässä, jolloin lapsia voi ylipäätään edes yrittää, on itse asiassa varsin lyhyt.

– Miehet saattavat sanoa, että ovat alkaneet pohtia puolisonsa kanssa, haluavatko he lapsia. Kun kysyy, minkä ikäinen puoliso on, niin he sanovat: 40.

Siinä vaiheessa voi olla jo liian myöhäistä. Myös miesten siittiöiden laatu laskee iän myötä. Totuuden kohtaaminen voi olla hyvinkin raskasta.

Tietämättömyys hedelmällisyydestä on tutkimusten mukaan suurinta matalasti koulutetuilla nuorilla miehillä. Mutta tiedonpuutetta on kaikissa ihmisryhmissä, myös naisissa.

Moni muistaa kouluajoiltaan jopa hysteerisen seksivalistuksen liittyen siihen, miten raskautta voisi välttää. Lapsilukujen syöksyessä olisi ehkä aika myös toisenlaiselle valistukselle: miten tulla raskaaksi ja milloin?

– Hedelmällisyys- ja perhevalistusta pitäisi antaa laajasti myös miehille, ehdottomasti, Rotkirch sanoo.

Matalasti koulutettujen 45-vuotiaiden miesten kohdalla lapsettomuus on jo nyt yli 33 prosenttia. Jos syntyvyys jatkaa samassa syöksykierteessä, luku tulee vain nousemaan.

Posin kautta

Koska syntyvyys laskee radikaalisti, on Suomessa paljon kolmekymppisten kaveriporukoita, joissa ei ole lapsia lainkaan. Tutkijoiden mukaan Suomessa on lukuisia 30-vuotiaita, jotka eivät koskaan ole pitäneet sylissään vauvaa.

Monen kosketus lapsiperhe-elämään voi olla ainoastaan internet, jossa tunnetusti lapsiperhetarinat eivät ole sieltä houkuttelevimmasta päästä: Prismaperhe-elämän vältteleminen on jo käsite.

Jos lapsia ei kerta kaikkiaan halua, se on täysin ok. Se on myös tavoite, jonka saavuttamisessa todennäköisesti onnistuu.

Mutta miten ne naiset ja miehet, jotka saattaisivat haluta lapsia, mutta eivät uskalla?

– Se on kyllä todella surullista ja traagistakin, jos joku lasta haluava ei lasta uskalla hankkia esimerkiksi taloudellisen tilanteen takia, Rotkirch sanoo.

Rotkirch toivoo, että Suomen lapsikeskustelu muuttuisi: että puhuttaisiin enemmän siitä, mitä kaikkea lapsi antaa ja kuinka jokainen voi elää perhe-elämää omalla tavallaan. Positiiviset esimerkit voisivat kannustaa. Osa Iltalehden kyselyyn vastanneista kertoi uskaltautuneensa lapsentekoon vasta sitten, kun olivat kuulleet vauvauutisia lähipiiristä.

– Jos kerran nuokin odottavat lasta, niin kyllä meillekin saa tulla, yli 40-vuotias mies kuvaili hetkeä, jolloin päätti hankkia puolisonsa kanssa lapsen.

Siispä jutun loppuun pari kommenttia Iltalehden kyselyyn vastanneilta miehiltä, jotka lopulta lapsia hankkivat – vaikka jossain vaiheessa saattoivatkin epäröidä.

– En ihmettele, että perhettä ei uskalleta perustaa. Asumisen kulut ovat suuret ja ruuat ja vaatteet maksavat. Mutta haluaisin sanoa, että kyllä sitä aina pärjää. Lapsi osaa arvostaa välittäviä ja huolehtivia vanhempia enemmän kuin sitä tavaraa, kahden lapsen isä kirjoitti.

– Olen naimisissa ja ensimmäinen lapsi on hankittu. Tarkoitus on tehdä lisää. Epäröiville sellainen vinkki, että aina on yhtä hyvä aika hankkia lapsia, täydellistä hetkeä on turha odottaa. Tiedoksi myös, ettei lapsiarkea kannatta pelätä. Se on kaikki sen arvoista, 27-vuotias mies kertoi.

FAKTAT 20–34 -vuotiaista 11% ei tiedä, montako lasta haluaisi ihanteellisesti. 19% ei halua lapsia lainkaan. Näissä ihanteissa ei ole merkittäviä sukupuolieroja.

20–34 -vuotiaista 14% ei tiedä, aikovatko saada lapsia/lisää lapsia. 34% ei aio.

Aikomuksissa naiset suunnittelevat miehiä useammin saavansa lapsia tulevaisuudessa (naiset 47% ja miehet 40%).

Vastaavasti miehet suunnittelevat naisia useammin, että eivät aio saada lapsia tulevaisuudessa (39% miehistä ja 31% naisista).

Lapsiluvusta epävarmoja on enemmän naisissa: 63%. Miehistä epävarmoja on 37%. Lähde: Perhebarometrikysely 2018, Väestöliitto