Muslimivähemmistön vaino jatkuu Myanmarin Rakhinen osavaltiossa. Viranomaisten kurinpitotoimet käynnistivät vuonna 2016 rohingojen joukkopaon naapurimaahan Bangladeshiin. Karut olot jatkuvat myös Bangladeshin puolella. Rajan yli on elokuun jälkeen paennut yli 700 000 ihmistä. YK on huolissaan pakolaisten kohtelusta.

– Etninen puhdistus jatkuu, muuta johtopäätöstä ei voi vetää. Väkivallan muodot ovat vaihtuneet joukkoraiskauksista ja verenvuodatuksesta näännyttämiseen, sanoo YK:n ihmisoikeuksien varapääsihteeri Andrew Gilmour.

Gilmourin mukaan "ei ole uskottavaa", että pakolaiset voisivat palata takaisin Myanmariin lähitulevaisuudessa. Myanmar ja Bangladesh sopivat tammikuussa, että jälleenrakennustöitä on aloitettu ja että pakolaiset voisivat palata Myanmariin kahdessa vuodessa.

– Myanmarin hallitus sanoo olevansa valmis ottamaan vastaan pakolaisia. Samaan aikaan armeija ajaa heitä maasta pois Bangladeshiin.

Lääkärit ilman rajoja-järjestö arvioi, että Myanmarin armeijan elokuussa 2017 alkaneessa operaatiossa kuoli ensimmäisen kuukauden aikana 6700 ihmistä. Monirul Alam / EPA-EFE

Satoja kyliä poltettu maan tasalle

Vaikka rohingojen vaino laantuisi, pakolaisilla ei ole koteja, joihin palata. Satelliittikuvat Rakhinen osavaltiosta paljastavat, että satoja kyliä on poltettu ja tuhottu puskutraktoreilla. Kaivot on tukittu ja pellot tuhottu.

Myanmarin armeijan mukaan kurinpito-operaatio tarvittiin aseellisten rohinga-joukkioiden kukistamiseksi. Toistakymmentä ihmistä kuoli elokuussa militanttien iskussa raja-asemalle. Buddhalaisenemmistöinen Myanmar luokittelee islaminuskoiset rohingat laittomiksi siirtolaisiksi.

Myanmar ja Bangladesh sopivat rohingya-pakolaisten palauttamisesta

Reutersin toimittajille syytteet salassapitolain rikkomisesta Myanmarissa – uhkana jopa 14 vuotta vankeutta

Lähteet: Afp