Sairauspäivärahalla korvattavat sairauspoissaolot ovat kääntyneet taas kasvuun. Viime vuoden kasvu johtui mielenterveyden häiriöiden perusteella alkaneiden sairauspäivärahakausien yleistymisestä.

Pitkien sairauspoissaolojen väheneminen on toistaiseksi päättynyt. Vuoden 2017 tilastot Kelan korvaamista sairauspäivärahakausista ovat äskettäin valmistuneet, ja pitkät sairauspoissaolot ovat niiden mukaan nyt kääntyneet kasvuun. Vuonna 2017 alkoi 288 259 uutta sairauspäivärahakautta.

Alla olevaan kuvioon on piirretty alkaneiden sairauspäivärahakausien määrä sairauspäivärahaan oikeutetuilla 16–67-vuotiailla yhteensä sekä yleisimmissä sairausryhmissä vuosina 2000–2017. Kelan sairauspäivärahatiedot on suhteutettu Tilastokeskuksen tietoihin työikäisestä väestöstä.

Sairauspäivärahakausia alkoi vuonna 2017 sataa työikäistä ei-eläkkeellä olevaa henkilöä kohden noin yhdeksän. Kymmenen vuotta jatkuneen laskun jälkeen käyrä osoittaa jälleen koilliseen.

Vielä ei tiedetä, onko käsillä pidempiaikaisen nousun alku. Esimerkiksi vuonna 2012 poissaolokausissa nähtiin pieni kasvu, jonka jälkeen poissaolot kuitenkin jatkoivat vähenemistään.

Kasvu johtuu mielenterveysperusteisten kausien yleistymisestä

Käänne näyttää tapahtuneen ainoastaan mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöiden perusteella alkaneissa sairauspäivärahakausissa. Mielenterveyden häiriöiden perusteella alkaneiden kausien lukumäärä kasvoi vuosien 2016 ja 2017 välillä 8300:lla eli peräti 16 %.

Muissa diagnooseissa ei näy vastaavaa yleistymistä. Merkittävää on kuitenkin myös se, että tuki- ja liikuntaelinten sairauksien perusteella maksettujen kausien pitkään jatkunut väheneminen näyttää toistaiseksi pysähtyneen. Kaikkiaan sairauspäivärahakausien määrä kasvoi noin 7100:lla eli 2,5 %.

Mistä muutokset voivat johtua?

Viime vuoden käänne oli osittain ennustettavissa, sillä kansantalouden ja työllisyyden kohentuessa sairauspoissaolot usein yleistyvät.

Sairauspoissaolojen yleistyminen noususuhdanteen aikana voi viitata siihen, että työmarkkinoille on aikaisempaa enemmän työllistynyt myös terveydellisistä ongelmista kärsivää väestöä, jonka terveysongelmat tulevat nyt esiin sairauspoissaolojen kautta. Selitys liittyisi siten työllisen väestön erilaiseen terveydelliseen valikoitumiseen eri suhdannetilanteissa.

Toinen taloussuhdanteisiin liittyvä selitys on se, että hyvän työllisyystilanteen aikana uskalletaan sairastaa, kun työttömäksi jäämisen pelko on pieni.

Mielenterveysperusteiset sairauspoissaolot voivat liittyä myös muun muassa työelämän tahtiin ja työn tiedollisiin ja taidollisiin vaatimuksiin, ja muutokset näissä voivat johtaa kasvavaan psyykkiseen kuormittuneisuuteen. Lisäksi muutosten taustalla voi olla myös mielenterveyshäiriöiden yhä parempi tunnistaminen ja hoito.

Muutokset työelämässä tai hoitokäytännöissä eivät kuitenkaan voi kovin hyvin selittää yksittäisten vuosien välisiä äkillisiä suunnanmuutoksia mielenterveysperusteisissa sairauspoissaoloissa.

Mielenterveyden häiriöihin kiinnitettävä erityistä huomiota

Mielenterveyden häiriöt ovat merkittäviä työkyvyttömyyden aiheuttajia. Niiden osuus alkaneista sairauspäivärahakausista oli viime vuonna noin viidennes ja ne ovat joka kolmannen alkaneen työkyvyttömyyseläkkeen perusteena.

Mielenterveysperusteisen työkyvyttömyyden kehitystä ja sen syitä on nyt seurattava tarkasti. Erityistä huomiota tulee kiinnittää nuorten tilanteeseen, sillä heillä mielenterveysperusteiset sairauspoissaolot ovat yleistyneet muita ikäryhmiä jyrkemmin viimeisten 20 vuoden aikana.

Jenni Blomgren

tutkimustiimin päällikkö, Kela

etunimi.sukunimi@kela.fi

@JenniBlomgren

Lue lisää:

Blomgren Jenni: Pitkät sairauspoissaolot työikäisillä naisilla ja miehillä. Sairauspäivärahan saajat 1996–2015. Yhteiskuntapolitiikka 2016; 81 (6): 681–691.

Blomgren Jenni: Pitkät sairauspoissaolot vähentyneet kaikkien aikojen ennätykseen. Kelan tutkimusblogi 4.10.2017.

Blomgren Jenni: Yhä harvempi saa sairauspäivärahaa – etenkin tuki- ja liikuntaelinten sairaudet vähentyneet. Kelan tutkimusblogi 1.11.2017.

Blomgren Jenni: Kun työttömyys vähenee, sairauspoissaolot yleistyvät. Kelan tutkimusblogi 29.11.2017.