Hammaslääkäri Tomas Påttilla on takanaan tavanomainen työpäivä Kokkolassa terveyskeskuksessa. Päivään on kuulunut seitsemän tuntia potilastyötä ja hoitoon liittyvää kirjallista työtä.

– Ei ole kyllä montaa minuuttia jäänyt hengähdysaikaa.

Pått ei kuitenkaan koe, että kiireinen päivä olisi erityisen kuormittava, jos aikataulu pitää, eikä päivän aikana synny kovin mutkikkaita tilanteita.

Hammaslääkäriliiton teettämä tutkimus (siirryt toiseen palveluun) kuitenkin paljastaa, että liki puolet kaikista hammaslääkäreistä kärsii jonkinlaisista työuupumusoireista. Neljäsosalla vastanneista oli kokemuksia kuormittavasta stressistä. Myös vakavaa uupumusta kokevien määrä on kasvanut aiemmasta.

Korvaukset puolitettiin

Lisääntynyt työn määrä kuormittaa hammaslääkäreitä terveyskeskuksissa.

Esimerkiksi Keski-Pohjanmaalla julkisessa hammashoidossa pelkästään aikuispotilaiden määrä on noussut tänä vuonna lähes tuhannella potilaalla. Samaan aikaan terveyskeskushammaslääkärien määrä on pysynyt samana.

Palvelualuejohtaja ja ylihammaslääkäri Martti Lilja valottaa, että jonoihin on syynä yksityisestä hammaslääkärikäynnistä saatavan Kela-korvauksen raju leikkaus viime hallituskaudella.

Aiemmin yksityisen hammaslääkärikäynnin kustannuksista sai Kela-korvausta noin 30 prosenttia, nyt enää viitisentoista.

– Kustannusten takia ihmiset hakeutuvat nyt mieluummin julkiseen hammashoitoon kuin yksityiselle, Lilja sanoo.

Keski-Pohjanmaalla vaikeuskerrointa kasvattaa myös se, että alueella ei ole perinteisesti ollut tapana käyttää yksityisten hammaslääkäreiden palveluita yhtä paljon kuin muualla maassa.

Toivoisi, että terveyskeskuksissa pystyttäisiin hyödyntämään yksityisen puolen resursseja esimerkiksi palveluseteleillä tai muulla ostopalvelulla. Matti Pöyry

Hammaslääkäriliiton toiminnanjohtaja Matti Pöyry näkisi mieluusti, että hammashoito saataisiin maassa parempaan tasapainoon. Painetta pois julkiselta puolelta ja työtä lisää yksityiselle.

– Toivoisi, että terveyskeskuksissa pystyttäisiin hyödyntämään yksityisen puolen resursseja esimerkiksi palveluseteleillä tai muulla ostopalvelulla.

Resurssien siirto saattaa kuitenkin törmätä rahapulaan.

Keskipohjalaisessa kuntayhtymä Soitessa työskentelevä hammaslääkäri Tomas Pått toimii myös luottamusmiehenä. Heini Holopainen / Yle

Esimerkiksi Keski-Pohjanmaalla purettiin vielä keväällä julkisen hammashoidon jonoja ostopalveluilla, mutta paikallisen sote-toimijan Soiten rahapula on nyt pakottanut luopumaan ostoista.

Jonoja on sen sijaan lyhennetty esimerkiksi kannustamalla omaa henkilökuntaa lisätöihin. Palvelualuejohtajan mukaan kiireettömän hoidon jonoja on saatu lyhenemään aiemmasta puolesta vuodesta 3–4 kuukauteen.

"Hyvää hoitoa"

Kokkolalainen Marita Känsäkoski odottaa pääsyä terveyskeskushammaslääkärin vastaanotolle.

Känsäkosken hammas lohkesi jokin aika sitten ja nyt pitäisi saada hammas kuntoon. Vaiva ei ollut kivulias, joten Känsäkoski ei pyrkinyt kiireelliseen hoitoon.

– Tänne lääkärille jonotin pari viikkoa. Sain aiemmin jo väliaikaisen paikan hampaaseen hammashygienistiltä.

Känsäkoski on vakituinen terveyskeskushammashoidon asiakas. Hän on mielestään saanut aina hyvää hoitoa, joten yksityinen lääkäri ei sinänsä ole kiinnostanut. Ainoastaan hoitoonpääsyn odottaminen on pannut miettimään toistakin vaihtoehtoa.

– Tietysti näitä aikoja joutuu aina odottamaan. Joten jos nyt tulisi vakavampi ongelma, pitäisi ehkä mennä yksityiselle. Hintaero ei varmaan olisi valtavan suuri.

Marita Känsäkoski on tyytyväinen julkisella puolella saamaansa hoitoon. Käynti yksityisellä hammaslääkärillä on silti käynyt mielessä, sillä terveyskeskusaikoja saa usein odottaa. Heini Holopainen / Yle

Palvelualuejohtaja ja ylihammaslääkäri Martti Lilja tietää, että Känsäkosken tapaan moni julkisen hammashoidon asiakas on hoitoonsa tyytyväinen ja palaa tuttuun hoitotuoliin siitä syystä.

– Positiivinen palaute potilaalta on työn parasta antia! Se saa henkilökunnan jaksamaan kiireestä huolimatta, Lilja sanoo.

Ristiriita tuo uupumusta

Pelkkä positiivinen palaute ei kuitenkaan riitä ylläpitämään hammaslääkärien työssäjaksamista.

Hammaslääkäriliiton tutkimuksessa hammaslääkärien jaksamisen on todettu vuosi vuodelta heikentyneen. Kovimmin arki on iskenyt nuoriin hammaslääkäreihin.

Kokkolalainen Tomas Pått on työskennellyt alalla pitkään ja pärjää työkuormansa kanssa. Rivakkaan työtahtiin on vuosien varrella täytynyt tottua. Hammaslääkäriliiton luottamusmiehenä hän on kuitenkin nähnyt myös nuorten kollegoidensa hädän.

– Nuoret turhautuvat siihen ristiriitaan, että he koulutuksessa oppimansa mukaisesti haluaisivat tehdä parasta mahdollista laatua, mutta kiire ja resurssipula estävät sen.

Keskipohjalaisessa Soitessa eli Tomas Påttin työyhteisössä tehtiin hiljattain työhyvinvointikysely. Siinä selvitettiin esimerkiksi, tuntuuko henkilökunnasta siltä, että työtä jaksaisi tehdä eläkeikään asti. Huolestuttavasti hammashoidon henkilökunnasta vain alle puolet vastasi, että jaksamista riittää.

Kuntayhtymä Soitessa on urakoitu, jotta jonotusajat hammaslääkärille lyhenisivät. Keväällä pystyttiin teettämään töitä ulkopuolisilla, mutta syksyllä pelkästään omin voimin. Heini Holopainen / Yle

Hammaslääkäriliiton toiminnanjohtaja Matti Pöyry tietää, että työpaineet ja liian iso työkuorma voivat pahimmillaan johtaa masennukseen. Väsynyt työntekijä voi myös kyynistyä, mikä potilastyössä on huono asia.

– Lääkäri voi kokea, ettei hänen työllään ole merkitystä tai että hän on vain koneen osa. Kuitenkin jokaista potilasta pitää hoitaa yksilönä ja silloin on tärkeää, että hammaslääkäri voi olla työssä sielullaan mukana.

Epäsuhta työn ja sen tekijöiden määrässä voi vaikuttaa myös työn jälkeen.

Pitkät potilasjonot tarkoittavat yksittäisen potilaan kohdalla sitä, että hoito venyy usean kuukauden jaksolle. Matti Pöyry ottaa esimerkiksi juurihoidon, jonka onnistumiselle ei tee hyvää se, että hoitokäyntien välit lasketaan kuukausissa.

Sote-uudistusta odotellessa

Moni odotti sote-uudistuksesta apua hammashoidon tilaan, mutta sai pettyä. Uudistusta saa vieläkin odotella.

Hammaslääkäriliiton toiminnanjohtaja Matti Pöyry ehdottaa väliaikaratkaisua. Viime hallituskaudella kahteen otteeseen leikattu yksityisen hammashoidon Kela-korvaus pitäisi palauttaa esimerkiksi 30 prosenttiin.

– Edes osittainen korvausten palauttaminen kannustaisi asiakkaita hakeutumaan yksityiseen hoitoon. Lisäksi terveyskeskuksiin voitaisiin ohjata valtionosuuksia ostopalveluiden ja palveluseteleiden käyttöä varten.

On alalle tulevien nuorten kannalta väärin, että he joutuvat akateemiseen liukuhihnatyöhön. Tomas Pått

Tomas Pått on surullinen siitä, että pohjimmiltaan hieno työ on käytännössä muuttunut aikapaineiden vuoksi. Edes entiset pitkät asiakassuhteet eivät enää pysy yllä.

– Paineet ulkopuolelta ovat aika kovat. On alalle tulevien nuorten kannalta väärin, että he joutuvat akateemiseen liukuhihnatyöhön. He eivät voi nauttia tästä hienosta työstä ja kehittää itseään. Se on surullista.

Jonoille ei näy loppua

Ylihammaslääkäri Martti Lilja katsoo nykyisiä hammashoidon jonoja kauemmaksi. Vaikka potilaita pystyttäisiinkin jossain vaiheessa hoitamaan oikeaan aikaan ja oikeassa paikassa, paine hammashoitoon vain kasvaa ja kasvaa jatkossa.

Ihmisillä on yhä vähemmän kokoproteeseja suussaan, ja se tarkoittaa yhä suurempaa joukkoa ikäihmisiä, joiden hampaita on hoidettava. Heillä on paljon sairauksia ja lääkityksiä, mikä tekee hammashoidosta monimutkaista.

Hammaslääkäri Tomas Pått toivoisikin, että omaishoitajat ja vanhustenkotien henkilökunta pystyisivät auttamaan ikäihmisiä hampaiden hoidossa, mikä auttaisi hammasongelmien ennaltaehkäisyssä.

Hammaslääkärit painottavat, että hoitojonoon joutumiseen voi kukin itse vaikuttaa: Huolellinen hampaiden hoito on parasta hammasongelmien ennaltaehkäisyä. Heini Holopainen / Yle

Molemmat hammaslääkärit muistuttavat, että hammashoidon jonoon joutumiseen voi itse vaikuttaa. Tärkeintä on ennaltaehkäisy (siirryt toiseen palveluun) eli kaksi päivittäistä pesukertaa ja liian sokerin välttely. Ja jos karkkia syödään, niin mieluiten vain karkkipäivinä.

– Näin joulun alla ihan ylivoimainen lahjavinkki on sähköhammasharja. Se tuo pesuun tarvittavaa boostia. Lisäksi hammaslangan käyttö auttaisi paljon, vinkkaa Lilja.

Hän toivoisi myös, että isät näyttäisivät esimerkkiä pojilleen siinä, kuinka tärkeää hampaiden harjaus on. Lilja on huomannut ikävän trendin, jossa pojat eivät lapsuudessaan omaksu säännöllisiä hammashoidon tapoja. Silloin hoito saattaa myöhemminkin jäädä heikommaksi.

– Toisaalta 18-vuotiaana pudotaan helposti pois säännöllisistä tarkastuksista, kun hammashoito julkisella puolella tulee maksulliseksi. Olisikin hyvä, jos maksuton hoito ulottuisi muutamaa ikäluokkaa nykyistä myöhäisemmäksi, vinkkaa Martti Lilja.