Eduskunnan vaa'ankielipuolue SDP ei aio ratkaista kantaansa tiedustelulain kiireellisyyteen ennen kuin perustuslakivaliokunta on sanansa sanonut, kertoo puheenjohtaja Antti Rinne.

Milloin Suojelupoliisi voi pysäyttää jo lähettämäsi sähköpostiviestin ja kopioida sen omaan kansioonsa luettavaksi kesken lähettämisen?

Entä mikä on riittävän painava peruste sille, että kansallisen turvallisuuden nimissä sinun ja vaikkapa Venäjällä, Yhdysvalloissa ja Egyptissä asuvien kavereidesi chat-ringin keskusteluja voidaan seurata ja kotiosoitteet paikantaa puhelimen sijaintitietojen perusteella?

Eduskunta ottaa tänään käsittelyynsä kevään massiivisen lakiuudistuksen, hallituksen tiedustelulain, jonka kimuranteimmat kysymykset liittyvät nimenomaan Supon entistä laajempiin valtuuksiin ja keinoihin tehdä tavallisiin ihmisiin kohdistuvaa siviilitiedustelua.

Puolustusvoimatkin saa uusia valtuuksia, mutta se vastaa pääosin sotilastiedustelusta.

Turvallisuuden ja yksityisyyden punninta on kova paketti purtavaksi, ja harva kansanedustaja haluaa arvioida sitä ennen kuin on kuullut valiokunnilta sen plussat ja miinukset.

Massavalvonta epäilyttää SDP:ssä

Hallitus vakuutti lakiesitystä (siirryt toiseen palveluun)luovuttaessaan, ettei Suomeen tule massavalvontaa, vaikka vaikka Supo saa oikeuden maiden rajojen yli liikkuvien viestien tietoliikenneseurantaan.

SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajan Antti Lindtmanin mukaan massavalvonnan kieltäminen tulee kirjata lakiin täsmällisesti. Kansainvälisten internet-viestien laajamittainen seulonta tulee olla kiellettyä myös tulevaisuudessa.

– Perustuslakiin tarvitaan riittävän vahva lukko, jotta massavalvontaa ei sallita tulevaisuudessakaan, vaikka poliittiset suhdanteet muuttuisivat, Lindtman sanoo.

SDP panttaa kantaansa kiireellisyyteen

Hallituksen peruste lain säätämiseen on kansallisen turvallisuuden lisääminen (siirryt toiseen palveluun), etenkin terrorismin torjuminen. Se haluaa lait läpi jo tällä vaalikaudella, mikä tarkoittaa että perustuslain turvaamaa viestin yksityisyyden suojaa pitäisi heikentää nopeasti, poikkeusmenettelyllä.

SDP:n iso eduskuntaryhmä voi yksin ratkaista, saako hallitus tahtonsa läpi, koska poikkeusmenettely vaatii eduskunnan 5/6 enemmistön. Ilman SDP:n 35:ttä kansanedustajaa se ei onnistu.

– Odotamme ainakin perustuslakivaliokunnan kannan ennen kuin voimme päättää kiireellisyydestä, sanoo puheenjohtaja Antti Rinne.

Lindtmanin mielestä hanketta kiiruhtanut hallitus tuhlasi aikaa, kun se antoi esityksen oppositiolle vasta tammikuun lopussa.

– Meillä ei ole syytä viivyttää käsittelyä, mutta edessä on valtava työ. Hallituksen olisi kannattanut neuvotella opposition kanssa jo aikaisemmin, Lindtman sanoo.

Vihreät: Kenet määritellään kansalliseksi uhkaksi?

Uutta on sekin, että niin ulkomailla kuin Suomessa oleskelevia henkilöitä voidaan valvoa, jos heidän toimintansa arvioidaan vakavasti uhkaavan kansallista turvallisuutta. Aikaisemmin siviilitiedustelun perusteluksi tarvittiin konkreettinen rikosepäily.

Millä perustein ihminen tai ryhmä profiloidaan vakavaan uhkaan liittyväksi?

Vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja Krista Mikkonen varoittaa lainkohtaan sisältyvästä epämääräisyydestä.

– Odotan tarkkarajaisuutta sen suhteen, mikä täyttää kansallisen turvallisuuden vaarantamisen määritelmän. Perustuslakiin ei saa jäädä tästä tulkinnanvaraa.

Tyypillisin esimerkki vakavasta kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvasta uhkasta on terrorismi. Myös terrorismin määritelmä on elänyt vuosikymmenien mittaan.

– Voidaanko esimerkiksi johonkin tiettyyn järjestöön kuulumista käyttää perusteena tiedustelulle, Mikkonen kysyy.

Kuka valvoo Supoa?

Ilman lupaa ei Suojelupoliisi voi uusia tiedusteluvaltuuksia käyttää, vaan se joutuu hakemaan luvan tuomioistuimesta, kuten käräjäoikeudesta.

Supon laajentuvaa tiedustelutoimintaa ja koko lupaprosessia valvovat eduskunnan uusi tiedusteluvalvontavaliokunta sekä oikeudellinen valvoja eli tiedusteluvaltuutettu. Molempien tulee olla riippumattomia.

Epäilyn valvojan riippumattomuudesta on nostanut esiin kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien professori Martin Scheinin.

Perustuslakiblogissa Scheinin viittaa ristiriitaan (siirryt toiseen palveluun), että turvallisuusselvityksen tiedusteluvaltuutetuiksi pyrkivistä tekee Suojelupoliisi, eli valvottava taho itse päättää hakijoiden kelvollisuudesta.

Myös tiedustelua valvovan valiokunnan eväät valvoa tiedustelua ovat Scheininin mukaan toista kaliiberia kuin Puolustusvoimilla ja Supolla, sillä valvontatyössään se ei voi käyttää pakkokeinoja asiakirjojen saamiseksi tai todistajien kuulemiseksi.

Uutta valiokuntaa sitovat salassapitonormit kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä. Tiistaina eduskunnan puhemiesneuvosto nostaa ne osaksi eduskunnan työjärjestyspykälää.

Valvooko poliisi sähköpostiviestejäni? 5 kysymystä tiedustelulaista

Häkkänen esittää hallitukselle perustuslain muuttamista kiireellisesti tiedustelulakien vuoksi

Uusilla tiedustelulaeilla voi olla vaikutusta sinunkin elämääsi – Katso tästä lakipaketin pääkohdat

Riittääkö voimia valvontaan, tuleeko ennakkotapaus – nämä oppositiota huolettavat tiedustelulakipaketissa