Vähittäiskauppa maksattaa työntekijöidensä toimeentuloa yhteiskunnalla, käy ilmi Palvelualojen ammattiliiton PAMin selvityksestä. Selvityksen mukaan vähittäiskaupan alalla työssäkäyville työntekijöille maksetaan yhteiskunnan verovaroista sosiaalitukia riittämättömän palkan jatkeeksi vuosittain yli 30 miljoonan euron edestä.

PAMille selvityksen tehnyt VTM Niina Tanner tutki palkkatyököyhyyden taloudellisia vaikutuksia veronmaksajille. Tanner osoittaa, kuinka paljon Suomessa maksetaan erilaisia sosiaalisia tulonsiirtoja paikkaamaan matalasta ansiotasosta aiheutuvaa toimeentuloloukkua.

– Julkisuudessa on viime aikoina ollut usein esillä vaatimus matalapalkkaisen työn lisäämisestä. Vähittäiskaupan alalla työskenteleville maksetaan sosiaalietuuksia kuten asumis- ja toimeentulotukea arviolta 30 miljoonan euron edestä vuosittain, Tanner sanoo tiedotteessa.

– Samaan aikaan vähittäiskaupan kokonaisnettotulos on 334 miljoonaa euroa. Tämä kertoo tosiasian siitä, että alalla maksettavat pienet palkat auttavat osaltaan yrityksiä menestymään, mutta aiheuttavat veronmaksajille kustannuspaineita sosiaalietuuksien maksamisesta johtuen.

Selvityksestä ilmenee, ettei yrityksillä ole taloudelliseen pakkoon perustuvaa syytä maksaa matalia palkkoja työntekijöilleen. Vähittäiskaupan alan voitoilla olisi voitu maksaa yli kymmenkertaisesti kaikki alan palkansaajien tulojen jatkeeksi maksetut sosiaaliset tulonsiirrot.

– Vähittäiskaupan osalta työntekijöille erilaisina sosiaalitukina maksetut tulonsiirrot voitaisiin maksaa erinomaisesti myös palkan muodossa suoraan työntekijöille. Ne eivät lohkaisisi edes kymmenesosaa omistajille jäävästä voitosta, Tanner huomauttaa.

Työssäkäyvät köyhät -ilmiö (working poor) on maailmalla yleinen. Esimerkiksi joka toisen (52 %) yhdysvaltalaisen pikaruokalatyöntekijän kotitalous joutuu turvautumaan julkisista varoista maksettaviin toimeentuloa tukeviin ohjelmiin. Näihin käytetään arviolta 7 miljardia dollaria vuodessa.

Tannerin mukaan ilmiö näkyy selvästi myös Suomessa. Hän toteaa, että kohtuullisen korvauksen epääminen työstä aiheuttaa köyhyyttä ja huono-osaisuutta ja siirtää työnantajien palkanmaksutaakkaa tietyiltä osin veronmaksajille.

– Kyse on ennemminkin liikevoiton jakamisen oikeudenmukaisuudesta, tai tässä tilanteessa sen puutteesta. Jos yrityksen talous on vakaalla pohjalla, on yksikertaisesti väärin perustella matalia palkkoja taloudellisen kestämättömyyden nimissä, Tanner toteaa.

Palvelualojen ammattiliitto PAMin ja Niina Tannerin palkkatyököyhyyden taloudellisia kustannuksia tarkastellut selvitys julkaistiin tänään otsikolla ”Mulle, mulle – ja sosiaaliluukulle”.

Lue myös:

Laskelma: Pörssipomo tienaa 3901 € yhdessä päivässä – palkansaaja 147 €

Mediaani reippaasti yli 4000 €/kk – Kolmelta alalta valmistutaan hyväpalkkaisiin ammatteihin

2676 €/kk – Vastavalmistuneen insinöörin palkka pomppasi

Jäätävä havainto tilastoista: ”Suomi on EU:n palkkarohmu”

3214 €/kk -tilasto – ”1485 €/kk on sitä realismia”