Pyhäjoella Fennovoiman työmaa on työllistänyt pelastuslaitosta jo useaan otteeseen, vaikka itse ydinvoimalalla ei ole vielä edes rakentamislupaa.

Tehtävät ovat liittyneet voimalaurakkaa valmisteleviin töihin.

”Tehtävät ovat selvästi lisääntyneet. Hanhikiven seutu oli aiemmin erämaata, jossa ei meitä tarvittu, ja nyt siellä on esimerkiksi oltu kolme kertaa kohtuu isossa öljyntorjuntaoperaatiossa ja myös sammutettu poliisiautoa”, kertoo Marko Talus, Jokilaaksojen pelastuslaitoksen erityisasiantuntija ja palomestari.

Kolme öljyvuotoa sattuivat ruoppaustöiden yhteydessä syksyllä.

Syyskuussa moottoriproomun perävetolaitteen vuodossa mereen päätyi ensin 175 litraa ja myöhemmin 30 litraa öljyä. Lokakuun alussa proomu otti pohjakosketuksen ja noin 300 litraa vaihteistoöljyä valui mereen, ilmenee pelastuslaitoksen tiedoista.

Viimeisimmästä vuodosta syntyi merelle 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä öljyvana.

Isoimpia vuotoja on ollut torjumassa pelastusjoukkue, johon kuuluu kaksi alusta ja yksi vene. Pienintä vuotoa oli torjumassa pelastuslaitokselta yksi vene.

Jos Fennovoiman ydinvoimala toteutuu, voimalalle tulee sopimuspalokunta. Se työllistäisi ainakin parisenkymmentä palomiestä, Talus arvioi.

Ydinvoimalan tulo merkitsisi suurta muutosta nykyiseen tilanteeseen nähden. Vakinaisessa työssä olevien palomiesten määrä kunnassa kymmenkertaistuisi.

”Tällä hetkellä Pyhäjoen paloasemalla on kaksi ihmistä kokopäivätöissä, minä ja palomies”, Talus kertoo.

Molemmat tekevät päivävuoroa. Öisin päivystystä hoitaa sivutoiminen puolivakinainen palokunta, jossa on 14 henkilöä – mutta he ovat vain sivutoimisia palomiehiä.

”Siellä on siviiliammatteja laidasta laitaan, sairaanhoitajia, ensihoitajia, teollisuuspalomiehiä ja on siellä insinöörikin”, Talus sanoo.

Nyt Pyhäjokea lähin koko ajan miehitetty paloasema on noin 30 kilometrin päässä Raahessa.

Fennovoiman emoyhtiö Voimaosakeyhtiö SF toivoo saavansa voimalalle rakentamisluvan ensi vuonna, jolloin rakentaminen voisi alkaa. Tällöin alueelle saattaa olla luvassa jo sopimuspalokunta, vaikka velvoitetta sellaiseen Fennovoimalla ei olekaan.

”Velvoite syntyy vasta kun kohde muuttuu ydinenergialaitokseksi”, Talus kertoo.

”Mutta toivomme, että rakentamisvaiheessa Fennovoimalla olisi oma palokunta ainakin virka-aikana.”

Tämä palokunta olisi osa pelastuslaitosta, vaikka palomiehet eivät olisikaan siihen työsuhteessa.

”He olisivat siis Fennovoiman työntekijöitä.”

Talus laskee, että kun ydinvoimalalla olisi koko ajan valmiudessa neljän hengen vahvuus, ryhmänjohtaja ja kolme teollisuuspalomiestä, se tarkoittaisi, että palkattua väkeä olisi 20 henkiöä.

”Tiedostamme, että rakentamisvaiheessa tehtäviä voi olla Hanhikivellä 150–200 vuodessa.”

Tämä on päätelty muista voimalaitostyömaista.