Kiista eläkeindekseistä Senioriliikkeen kansalaisaloitteessa tähdätään siihen, että työeläkkeitä koskeva indeksi palautettaisiin palkkaan sidotuksi. Työeläkkeissä käytettiin aiemmin ansiotasoindeksiä aina vuoteen 1977 asti. Aloitteen keskeisiä argumentteja on se, että ”nykyinen työeläkeindeksi eli ns. taitettu indeksi ei kykene ylläpitämään työeläkkeen ostovoimaa elintason noustessa”. Senioriliikkeen kansalaisaloitteen on allekirjoittanut yli 50 000 ihmistä, joten se menee eduskunnan käsittelyyn.

Sosiaalipolitiikan professori Heikki Hiilamo ottaa kantaa keskusteluun eläkeindekseistä. Hiilamo varoittaa Lapsen maailma -lehdessä julkaistussa kolumnissaan sukupolvien välisestä sodasta Suomessa.

Hiilamon mielestä sukupolvien välisen keskustelun kärjistymisen on aiheuttamassa kansalaisaloite, joka tähtää työeläkeindeksin palauttamiseen palkkatasoindeksiksi.

Kansalaisaloite on kerännyt tätä kirjoitettaessa yli 75 600 allekirjoitusta.

– Äkkivilkaisulla aloite on vastaansanomaton, sillä sen mukaan kukaan ei oikeastaan häviäisi mitään. Ei olekaan ihme, että aloite on jo kerännyt yli 50 000 allekirjoitusta – ja pääsee siis eduskunnan käsittelyyn, Hiilamo kirjoittaa.

– En allekirjoittanut aloitetta, koska minusta se on Pandoran lipas. Aloite avaa uuden rintaman yhteiskunnalliseen keskusteluun, joka on jo muutoinkin kärjistynyt työttömyyden ja maahanmuuton vuoksi, hän kuitenkin jatkaa.

– Juuri nyt emme kaipaisi sukupolvien välistä sotaa. Jos siihen kuitenkin mennään, on asiaan syytä perehtyä hyvin. Vastakkain ovat ennen muuta lapsiperheiden ja lapsettomien kotitalouksien edut, Hiilamo kirjoittaa.

Hänen mukaansa eläkeindeksissä on kyse sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta ”eli siitä, miten edut ja velvoitteet jakautuvat työssä ja eläkkeellä olevien kesken”.

Hiilamon mukaan kansalaisaloitetta ajava Senioriliike ja sen puheenjohtaja Kimmo Kiljunen (sd.) esittävät, että nykyiset eläkeläiset eivät ole saaneet jotain sellaista, jonka ovat ansainneet ja joka on heille luvattu.

– Näin ei tietenkään ole. Nyt eläkkeellä olevat eivät ole ansainneet eläkkeitään, vaan nyt työelämässä olevat maksavat suurelta osin heidän eläkkeensä.

Hiilamo tyrmää myös Kiljusen väitteen, että eläkerahastojen tuoton käyttäminen olisi ikään kuin sisäinen siirto, joka ei vaikuttaisi muuhun yhteiskuntaan.

– Tämän seurauksena eläkerahastot pienenisivät tai eläkemaksut nousisivat. Molemmat tarkoittavat paraikaa työelämässä olevien ja työelämään tulevien taakan kasvua. Lisäksi indeksimuutos saattaisi olla vaarallinen koko Suomen taloudelle, Hiilamo kirjoittaa.

Näin riita eläkkeistä on edennyt