Myös valtiovarainministeri Katri Kulmuni (kesk) piikittelee Häkkästä.

Oikeusministeri Anna-Maja Henriksson (r) tyrmää ex-oikeusministeri Antti Häkkäsen (kok) ajatuksen ikuisen elinkautisen käyttöönotosta.

– Lainsäädäntömme ei tunne mitään Häkkäsen mainitsemaa ikuista elinkautista. Häkkänen oli vielä alkukesästä Suomen oikeusministerinä ja hänellä on varmasti tuoreessa muistissa, minkälaiset ihmisoikeussopimukset Suomea sitovat. Häkkänen hakemalla hakee jotakin, jolla hän saa itseään otsikoihin. Aina on hyvä katsoa peiliin ja kysyä, jäikö jotakin tekemättä, Henriksson piikittelee.

Häkkänen sanoi Ilta-Sanomien haastattelussa, että esimerkiksi joukkomurhiin syyllistyneiden henkilöiden tulisi istua eristyksissä lopun ikänsä.

– Kymmenien nuorten ihmisten tappaminen on rikos, jota ei voi sovittaa muulla tavoin kuin istumalla lopun ikää eristyksissä. En jaa sitä vaikka rikosoikeuden professorilta kuultua näkemystä, että jos henkilö paranee tai tervehtyy, hänet pitäisi vapauttaa 20 henkilön päähän ampumisesta.

Häkkäsen mukaan rangaistuksen nimi ei ole oleellinen. Esimerkiksi Norjassa elinkautista voidaan pidentää aina uudestaan viidellä vuodella.

– On hallituksen tehtävä katsoa, miten tämä soveltuu vaikkapa Euroopan ihmisoikeussopimuksen tiettyyn tulkintakäytäntöön. Voiko olla elinkautinen ikuisesti vai pitääkö olla tosiasiallinen mahdollisuus vapautua, mutta istua vähintään 20 vuotta, Häkkänen puntaroi.

Henriksson sanoo, että hallitusohjelmassa on kirjaus vaarallisimpien väkivaltarikollisten vapautumisen edellytysten perusteellisesta arvioinnista. Asia on parhaillaan lausuntokierroksella.

– Kyse on vaarallisuusarvioinnin tulevasta statuksesta. Jos riskiarvioinnin merkitys nostetaan itse pykälään, sen vaikutus hovioikeuden päätökseen tulisi olemaan vielä keskeisempi. Seuraavaksi on tarkoitus käynnistää tutkimushanke riskiarviointien luotettavuudesta.

Aikuiset elinkautisvangit voivat hakea ehdonalaiseen vapauteen istuttuaan tuomiostaan 12 vuotta. Keskimäärin elinkautinen vankeus kestää reilut 14 vuotta.

Henrikssonin mukaan henkilön vapauttamatta jättäminen on käytännössä mahdollista jo tänä päivänä. Henriksson ei osaa antaa tuoreeltaan tilastotietoja siitä, onko näin toimittu tai kuinka usein näin on toimittu.

– Jos henkilö on esimerkiksi psykoosissa, ei sellaista henkilöä päästetä vapauteen. Yhteiskunnan pitää suojella kansalaisia sellaisia henkilöitä vastaan, jotka voivat olla muille vaaraksi.

Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen sanoo, että Häkkäsen kannalle vaarallisimpien henkilöiden pysyvästä eristämisestä on saatavissa hyvin arvovaltaista tukea, vaikka hän ei itse olisi valmis niin ”radikaaliin muutokseen”.

Arvovaltaisella tuella Tolvanen viittaa psykiatripiireihin.

– Psykiatrit lähtevät siitä, että vaarallisuuden arviointi – osuvuus liikkuu 50–70 prosentin välillä – on niin vaikeaa, että vapautumisharkinta pitäisi sopia pikemminkin uusimiskertaisuuteen. Psykiatripiireissä on sellaista ajattelua, että jos riittävän monta kertaa uusii elinkautiseen johtavan rikoksen, ei olisi mahdollista päästä ehdonalaiseen vapauteen.

Tolvanen uskoo, että vaarallisuusarvion korostaminen johtaisi siihen suuntaan, että elinkautisesta tulisi tosiasiallisesti elinkautinen.

– Nyt joitakin henkilöitä on pidetty vankilassa yli kaksikymmentä vuottakin. Tokihan vankeja kuolee rangaistusaikana, sitä kautta se voi tulla elinkautiseksi.

Tolvasen mielestä Suomessa saattaa olla muutama henkilö, joita ei pitäisi päästää koskaan pois vankilasta. Tolvasen mukaan kysymys kuuluu, tulisiko mahdollisuus vapauttamatta jättämisestä kirjata lakiin.

Antti Häkkänen (kok) sanoi IS:lle, että ”ei tässä tarvitse mitään kiihkoilua ryhtyä harrastamaan, mutta meillä pitää olla nykyistä tehokkaampi keino eristää henkilöt, jotka syyllistyvät todella vakaviin sarja- tai joukkomurhiin”.­

Häkkänen oli IS:n haastattelussa huolissaan myös hallituksen aikailusta terrorismilainsäädäntöön liittyvissä kysymyksissä.

– Hallituksen ministereille on liki jokapäiväistä se, mikä terrorismin uhkatila on Suomessa. Radikalisoituneita henkilöitä on paljon. Lisätoimenpiteitä tarvitaan, Häkkänen vaati.

Häkkäsen mielestä hallituksen tulisi pohtia, voisiko esimerkiksi Isisin alueelle meneminen osoittaa tarkoitusta osallistua terroristiseen toimintaan ja voitaisiinko se tehdä rangaistavaksi.

Henriksson sanoo, että Häkkäsellä ja edellisellä hallituksella oli ”varsin suuria mahdollisuuksia vaikuttaa terrorismilainsäädäntöön, mutta he eivät sitä tehneet, mitä tulee esimerkiksi terrorismijärjestöön kuulumiseen”.

– Nykyinen hallitus on päättänyt toisin, tulen ihan lähipäivinä asettamaan työryhmän, joka saa tehtäväkseen kansallisen terrorismirikosten sääntelyn arvioimisen. Työryhmälle tulee arvioitavaksi mahdolliset lainsäädäntömuutokset, ja se koskee erityisesti terroristiryhmään kuulumista tai sen toimintaan osallistumista. Olemme edenneet tässä ripeällä aikataululla, Henriksson torppaa kritiikin.

Myös valtiovarainministeri Katri Kulmuni (kesk) vakuutti keskustan politiikka- ja toimintapäivillä lauantaina, että hallitus on kiristämässä terrorismilainsäädäntöä.

– Antti Häkkäselle terveisiä, että hän ei kyennyt viemään lainsäädäntömuutoksia viime vaalikaudella eteenpäin. Tämä punamultahallitus vie eteenpäin lainsäädäntöä liittyen vaikka seksuaalirikosten tai terrorismilainsäädännön kiristämiseen, Kulmuni piikitteli.