EU-byrokratia uhkaa metsästäjiä – tuleeko riistasta vain harvojen herkkua?

Jussi Soikkanen on toimittanut Metsästys ja Kalastus -lehteä yli 30 vuotta isänsä jälkeen. Petri Lyy Katso isompi kuva

Katso isompi kuva

toimitus

Asukaslukuun suhteutettuna metsästäjien määrä Suomessa on korkea muihin Euroopan maihin verrattuna. Riista jää silti harvojen herkuksi, sillä sen tuominen kauppoihin on tehty vaikeaksi.

Makulihan perustaja, metsästystä harrastava Pekka Ali-Lekala sanoo, että riistan jalostus ei yksinkertaisesti kannata.

Hänen mukaansa ei riitä, että teurasliha ja riista käsitellään eri tiloissa, vaan työntekijöiden olisi käytännössä oltava eri henkilöitä.

Metsästäjiä on 300000, ja heistä puolet kuuluu suoraan tai seuransa kautta Riihimäellä päämajaansa pitävään Suomen Metsästäjäliittoon. Jutun kuvitus on liiton järjestämästä päivästä, johon oli kutsuttu metsästäjiä jänisjahtiin eri tiedotusvälineistä ja muista sidosryhmistä.

Liiton hallituksen puheenjohtaja Lauri Kontro on huolestunut vireillä olevasta EU:n tuliasedirektiivistä, joka on tarkoitettu terrorismia vastaan, mutta joka käytännössä kohdistuu metsästäjiin.

–Pariisin terrori-isku toteutettiin varastetuilla sotilasaseilla. Poliittinen realiteetti on se, ettei laittomille aseille nyt olla tekemässä mitään.

Direktiivi tekisi aseluvista määräaikaisia, metsästää saisivat vain yli 18-vuotiaat ja lupa edellyttäisi lääkärintarkastusta.

Kontron mielestä uudet tiukennukset lisäisivät byrokratiaa vaikka sitä pitäisi purkaa ja vapauttaa poliiseja muuhun työhön. Äänenvaimentimien kielto lisäisi melua ampumaradoilla. Metsästystilanteissa vaimennin suojaa koiran ja metsästäjän kuuloa.

Kaikki pohjoismaiset metsästäjäjärjestöt vaativat direktiiviehdotuksen kumoamista.

Metsästyksen suosiota kuvaa se, että liiton jäsenmäärä on viime vuosina ollut kasvussa. Liitolla on oma nuoriso-ohjelmansa ja se on tehnyt kouluihin jaettavan esitteen harrastuksesta.

Liitto on ollut perustamassa lintujahtialuetta Riihimäelle Sammalistonsuolle yhdessä lintutieteilijöiden ja luonnonsuojelijoiden kanssa.

300000 metsästäjää Metsästyskortin lunastaa vuosittain 300000 henkilöä, joista yhä useampi on nainen. Toissa vuonna metsästyskortin lunasti yli 20000 naista. Eniten metsästyskortteja on Oulun alueella, Lapissa ja Uudellamaalla. Eniten metsästyskortteja on ikäryhmässä 55-59-vuotiaat. Kaikkien kortin lunastaneiden keski-ikä on 49,1 vuotta. Kortin lunastaneiden naisten keski-ikä on 41,6 vuotta. Nuorimmat metsästäjät ovat 9-vuotiaita ja vanhimmat yli 90-vuotiaita. Lähde: Suomen Riistakeskus