- Mikään puolue eduskunnassa ei hyväksy natseja, mutta ainakin vihervasemmisto hyväksyy islamin. Kumpiko näistä uskonnoista on hyväksyttävämpi?

Näin kyselee perussuomalaisten kansanedustaja Teuvo Hakkarainen julkisilla Facebook-sivuillaan. Päivitys on tehty sunnuntaina.

Mainos alkaa

Mainos päättyy

Päivitys on kerännyt runsaasti tykkääjiä. Osassa kommentteja kuitenkin kysellään, mitä tekemistä uskonnolla ja puolueella ja poliittisella ideologialla on keskenään. Samoin kysytään, mitä tarkoittaa, että vihervasemmisto hyväksyy islamin.

Hakkarainen suostuu kertomaan päivityksensä tausta-ajatuksesta jonkin verran enemmän kiireestään huolimatta.

- Minusta ne ovat ihan samanlaisia, vaikka toinen on uskonto ja toinen on mitä on, politiikkaa tai ideologia.

Eikö ole mitenkään ongelmallista olettaa ja yleistää, että muslimit hyväksyisivät uskonnon varjolla harjoitettavan hirmuvallan?

- Ei varmaan kaikki natsitkaan olleet sitä mieltä, mitä se ideologia sitten teki.

Hakkarainen tarkentaa tarkoittavansa islamia kriisialueilla Lähi-idässä ja Somaliassa.

- Käytäntö on minulle se, mikä kertoo, mitä asiat oikeasti ovat nimikkeestä riippumatta, oli se sitten uskontoa tai politiikkaa. Minusta näillä asioilla ei ole eroa.

Natsismi eli kansallissosialismi on maailmansotien välisenä aikana Saksassa vallitsevaksi noussut fasismia lähellä oleva aate, joka yhdisteli kansallismielisyyttä, konservatiivisia arvoja ja vasemmistolaisuutta. Kansallissosialismiin liittyi myös rotuopillinen ideologia arjalaisen rodun ylivertaisuudesta. Natsit toteuttivat esimerkiksi kuusi miljoonaa uhria vaatineen juutalaisten kansanmurha Euroopassa toisen maailmansodan aikaan. Toinen maailmansota puolestaan alkoi kansallissosialistisen Saksan hallituksen toimista.

Islam on maailman toiseksi suurin uskonto ja yksi kolmesta Lähi-idässä syntyneistä niin sanotuista suurista kirjauskonnoista juutalaisuuden ja kristinuskon ohella.

Islam on poliittinen ideologia siinä mielessä, että siihen liittyy myös käsitys esimerkiksi maallisesta lainsäädännöstä ja yhteiskunnasta yhtenä kokonaisuutena, sanoo islamin tutkimuksen emeritusprofessori Heikki Palva.

Vaikka viime aikoina islamilla on yritetty tukea esimerkiksi Isisin hirmuvaltaa Lähi-idässä, niin yleisesti Islamiin ei voi sanoa liittyvän totalitaristista poliittista ideologiaa, Palva sanoo.

Mutta uskontoa voi käyttää hyväksi, kun politiikkaa tehdään. Esimerkiksi heikosti islamin perinteitä ja kokonaisuutta tuntevat johtajat voivat käyttää valikoivaa Koraanin tulkintaa oikeuttaakseen katkeroituneiden tai huonossa asemassa olevien ihmisten hyväksikäyttämisen poliittisten päämäärien ajamiseen, Palva muistuttaa. Tällöin ei lähdetä uskonnon tulkinnan perusteista, vaan poliittisista tarpeista.

Onko islamissa sitten yleisesti jotakin, joka yhdistäisi uskonnon totalitarismiin?

- Ei. Esimerkiksi Isisin toiminta on erityistapauksesta syntynyt oppi, jonka avulla on saatu katkeroituneet ihmiset mukaan taistelemaan. Sen taustalla ovat Saddam Husseinin hallinnon kaatumisen mukana kärsineet sunnalaiset, esimerkiksi Irakin armeija, ja siten on syntynyt sunnalainen Isis, Palva sanoo.