Käyttäytymistieteen professori Leena Krokfors hämmästelee ihmisten tarvetta jonottaa liikekeskusten ja kauppojen avajaisissa erilaisia ilmaisia tuotteita.

Viime aikoina on ollut lukuisia avajaisia, joissa ihmiset ovat olleet jonottamassa ilmaisia muoviämpäreitä. Etenkin Tokmanni-ketju on erikoistunut ämpärien jakamiseen. Jonot ovat usein satojen metrien mittaisia.

Mitä mieltä tästä ilmiöstä on professori Leena Krokfors Helsingin Yliopistolta?

– Ihminen on sosiaalinen joukkoeläin, jolle on tärkeää itsensä ja yhteisön välinen suhde, jossa se saa toimia ryhmässä. Tällöin ryhmän säännöt ja normit ovat tärkeitä, professori Leena Krokfors pohtii.

– Ennen sanottiin, että joukossa tyhmyys tiivistyy. On olemassa yksilön käyttäytymisen normit ja sitten yhteisön normit ja standardit.

– Yhteisön säännöt säätelevät yksilön käyttäytymistä. Esimerkiksi apinayhteisöjen käyttäytymistä tutkittaessa on kiinnitetty huomiota ryhmän sääntöjen muodostumiseen. Ihmiset ovat paljolti samanlaisia, hän sanoo.

Vaikea selittää

Krokforsin mukaan ihmisten vapaaehtoista jonotusintoa on hyvin vaikea selittää.

– Lentokentillä tai vaikkapa liikenteessä jonotetaan pakosta ja tällöin ihmisten hermot voivat olla kireällä. Näissä tilanteissa ihminen ei välttämättä ymmärrä jonottamisen päämäärää ja jono on vain esteenä omalle etenemiselle.

– Minä en pysty selittämään, miksi ihmiset vapaaehtoisesti haluavat jonottaa vaikkapa muoviämpäreitä. Yksi syy on ehkä yhteisöllinen kokemuksen saaminen ja ehkä eräänlainen muoti; minun on myös saatava tuo tietty tuote, professori pohtii.

– Voisiko yksi syy kenties olla olla nykyinen taloudellinen tilanteemme, joka alkaa näkyä ihmisten käyttäytymisessä?, Krokfors kysyy.

Toisaalta taloudellinen tilannekaan

– Minä en myöskään ymmärrä urheilukauppojen, hampurilaispaikkojen ja kahvilaketjujen avajaisissa syntyviä valtaisia jonoja. Syynä ei ole taloudellinen puute, vaan jälleen yhteisöllisen kokemuksen hakeminen.

– Entisessä Neuvostoliitossa, kun tavaroita oli kaupassa hyvin vähän, ihmiset menivät kauppaan katsomaan, kun jotkut tekivät ostoksia ja jonottivat. Se oli heille suuri tapahtuma, Krokfors sanoo.

Hurmoshenkeä

Krokfors oli viime syksynä Yhdysvalloissa New Yorkissa, kun siellä oli Black Friday -ostostapahtuma.

– Hämmästyin, että niin suuri määrä ihmisiä oli jonottamassa Macy’s-tavarataloon jo torstaina; jolloin oli kiitospäivä ja kauppa oli koko yön auki. Jono ylsi koko korttelin ympäri. Houkuttimena oli muutamia edullisia sisäänvetotuotteita. Tuntui aivan siltä, kuin jonossa olleet ihmiset olisivat olleet jonkinlaisessa hurmoksessa.

– Käyttäytymistieteen kannalta asiaa pohtien, ainahan meitä on asetettu erilaisiin jonoihin, kuten esimerkiksi pikku lapsia kouluissa ja päiväkodeissa. Jonottaminen on odottamista ja sinun oman paikkasi suhteuttamista jonoon, hän sanoo.

Professori Krokforsin mielestä nykypäivän yhteiskunnassa ihmisten tarve yhteisöllisiin kokemuksiin on siirtynyt kuluttamisen ja kauppakeskusten pariin. Entisajan kansanhiihto- ja muut urheilutapahtumat olivat sille ajalle tyypillisiä ilmiöitä, nykypäivänä kaupallinen ala on ottanut ihmisten yhteenkuuluvuuden tarpeesta hyödyn itselleen.

– Mielestäni esimerkiksi ilmaisten muoviämpärien jonottamista ei selitä vallankäytön kulttuuri, ei yhteisön sääntöjen muodostuminen, eikä alistamiseen perustuva käyttäytymiskulttuuri. Ihmiset vain yksinkertaisesti haluavat jonottaa. Se on nyt muotia, professori Krokfors toteaa.