*BERLIINI *Berliinissä 13-vuotias Lisa F. on joutunut Lähi-idästä kotoisin olevien turvapaikanhakijoiden sieppaamaksi ja raiskaamaksi.

Hampurin kaupunki on pakottanut asunnonomistajia vuokraamaan asuntonsa pakolaisille.

Äärivasemmistoon kuuluvat huligaanit tuhoavat populistisen Alternative für Deutschland (AfD) -puolueen vaalimainoksia.

Kaikki kolme tapausta ovat esimerkkejä valeuutisista, jotka ovat levinneet viime ja tänä vuonna erittäin nopeasti sosiaalisessa mediassa. Vaikka mikään valeuutisista ei ylittänyt Saksan suurten ja perinteisten tiedotusvälineiden uutiskynnystä, ovat ne kuitenkin aiheuttaneet suurta kohua.

Eniten julkisuutta sai 13-vuotiaan Lisa F:n tapaus.

Koululaistytön raiskausuutinen päätyi ensin Saksan venäläisvähemmistön kanaville ja oli pian Venäjän televisiokanava 1:n pääuutinen. Saksan poliisi löysi jutussa esiintyneen tytön, mutta kuulusteluissa tämä tunnusti saman tien tarinan olevan keksitty.

Tuolloin Lisa F:n vääristelty tarina eli kuitenkin jo aivan omaa elämäänsä internetin keskustelupalstoilla.

Uutista seurasivat nopeasti mielenosoitukset ympäri Saksaa, joissa vaadittiin lasten suojelua ja rajojen sulkemista turvapaikanhakijoilta. Lopulta jopa Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov arvosteli suoraan Saksan hallitusta tapauksen riittämättömästä käsittelystä.

Correctiv-järjestö koostuu kymmenkunnasta nuoresta tutkivasta journalistista. Uwe Tautenhahn

*Juuri tällaisia valeuutisia *jahdataan pienessä toimistossa Berliinin Friedrichshainin kaupunginosassa. Kivenheiton päässä on itäberliiniläinen suurkatu Karl-Marx-Allee, jolla järjestettiin kylmän sodan aikaan muun muassa Neuvostoliiton sotilasparaateja.

Kello ei ole vielä edes kahdeksaa aamulla, kun Correctiv-järjestön kymmenhenkinen faktantarkistustoimitus istuu kahvikuppiensa kanssa tietokoneruutujen ääressä. Ilmeet ovat vakavat, välillä joku kysyy muilta jostakin tutkimusta koskevasta yksityiskohdasta.

Ruuduilla vilisee kuvahakuja ja sosiaalisen median foorumeja, joista toimitus jäljittää epäilyttäviä, Saksan tuleviin vaaleihin liittyviä uutisia.

– Uutisia tarkistetaan samalla tavalla kuin tavallisessa toimituksellisessa työssä: soittelemme mainittujen lähteiden perään, etsimme kuvia Googlen takautuvalla kuvahaulla ja etsimme tietopankeista väitteitä tukevaa dataa, Correctivin tarkastustoimitusta vetävä Jutta Kramm kertoo.

Correctiv julkaisi tällä viikolla esimeriksi jutun Leipzigissa otetusta videosta, jossa näkyy joukko ulkomaalaistaustaisia ihmisiä juhla-asuissa. Facebookissa Ich will mein Land zurück -nimisen ryhmän (Haluan maani takaisin) sivuilla julkaistun videon kommenteissa kauhisteltiin Saksan islamisaatiota.

Correctiv-järjestö selvitti, että videolla esiintyvä joukko osoittautui eritrealaisiksi kristityiksi, jotka olivat juuri tulleet kirkon kastetilaisuudesta. Asia selvisi pelkällä soitolla leipzigiläiselle seurakunnalle, jossa kastetilaisuus oli pidetty.

Videolla esiintyvät ihmiset osoittautuivatkin kristityiksi. Kuvakaappaus Facebookista

*Valeuutisten jäljille tutkivista journalisteista *koostuva Correctiv pääsee seuraamalla sosiaalisen median keskusteluja ja keräämällä myös aktiivisesti vinkkejä tavallisilta ihmisiltä. Ryhmä on julkaissut tarkistussivuston tarkastussivuston WahlCheck17 (siirryt toiseen palveluun), jonne saksalaiset voivat lähettää epätosiksi epäilemiään uutisia.

Correctivin Jutta Kramm kertoo, ettei Saksassa ole tähän mennessä ollut yhtä isoa valeuutista, jota olisi myllytetty sosiaalisessa mediassa ennen ensi viikon liittopäivävaaleja.

Ainakin toistaiseksi näyttää siltä, että väritettyjä juttuja levittävät ensi sijassa yksittäiset, ennestään tutut mielipidevaikuttajat oikeistoradikaaleista piireistä.

– Näemme kuitenkin paljon pieniä palasia, jotka sopivat isompaan kokonaiskuvaan. Vääristellyt ja valheelliset tiedot saavat kaikki alkunsa oikeistolaisista piireistä. Vaalikamppailuaikaa on vielä jäljellä, Kramm muistuttaa.

Facebook ja Twitter voisivat suitsia tiukemmin valeuutisia, Correctiv-järjestö sanoo. Uwe Tautenhahn

*Elokuussa tehdyn tutkimuksen mukaan *joka toinen saksalainen pelkää vaaleihin liittyvää valeuutisointia, Frankfurter Allgemeine -lehti kertoo.

Vaikka merkittäviltä valeuutisilta on vältytty, on viikko ennen liittopäivävaaleja oltava varuillaan. Näin siksi, että valeuutiskampanjat keskittyvät usein kansanäänestyksiä ja vaaleja edeltävään aikaan.

– Vaalit ovat tärkeä hetki maan poliittisessa julkisuudessa. Monet äänestäjät päättävät vasta viimeisten vaaleja edeltävien viikkojen aikana, ketä he aikovat äänestää, tutkija Lisa-Maria Neudert kertoo.

Neudertin tutkimusryhmä brittiläisessä Oxford Research Institutessa seurasi valeuutisten leviämistä Twitterissä Yhdysvaltain vaalien ja Ranskan parlamenttivaalien aikana.

Neudertin mukaan Yhdysvaltain vaalien alla jopa kolmasosa Twitterin uutisista sisälsi valheellista tietoa. Sitä levittivät ennen kaikkea niin kutsutut sosiaaliset botit eli tietokoneohjelmat, jotka julkaisevat automatisoidusti valeuutista levittäviä twiittejä.

Toistaiseksi Saksan vaaleihin liittyviä valeuutisia on ollut vähemmän kuin Yhdysvaltojen ja Ranskan tapauksissa, sanoo myös Neudert. Ranskassakin bottiaktiivisuus keskittyi Emmanuel Macronin mustamaalaamiseen vasta vaalien viimeisillä viikoilla.

Hän epäileekin, että valeuutisia levitetään silti jo nyt sosiaalisen median suljetuissa ryhmissä ja keskustelupalstoilla.

Esimerkiksi maanantaina julkaistu, AfD-puolueen kannattajille suunnattu "Merkel die Eidbrecherin" -sivusto (suom. "Merkel valanrikkoja") tarjoaa valmiita meemejä ja sisältöjä, joita käyttäjät voivat levittää netissä.

Merkel die Eidbrecherin -sivusto kannustaa jakamaan Angela Merkeliä arvostelevia meemejä. Kuvakaappaus Merkel die Eidbrecherin -sivustolta

*Toistaiseksi Venäjä on Euroopassa ainoa *valtio, johon on voitu suoraan yhdistää useita informaatiovaikuttamiskampanjoita.

Tähän artikkeliin haastateltu, informaatioturvallisuuden parissa työskentelevä asiantuntija kertoo nimettömästi, että Kremlistä lähtöisin olevat viestit ovat "todella massiivisia ja koordinoituja kampanjoita", joiden keinot mainitaan jopa maan sotilasstrategiassa.

Venäjän informaatiovaikuttaminen Euroopassa näyttäytyy erilaisena maasta toiseen.

– Esimerkiksi itäisissä kumppanimaissa kuten Moldovassa viestitään, että Venäjä on todellinen hyväntekijä ja tärkein kauppakumppani. Yhdentymisprosessit EU:n kanssa tuottavat propagandan mukaan ainoastaan harmia Moldovalle, asiantuntija kertoo.

Suomea koskevat valeuutiset ovat Venäjällä keskittyneet ennen kaikkea lapsikiistoihin.

Saksassa Lisa F:n raiskauksesta kertonutta valeuutista levittivät etenkin Venäjän valtion rahoittamat, kansainvälisesti toimivat mediat kuten RT-kanava (Russia Today) ja Sputnik-uutistoimisto.

Vanha myytti, joka vaalien alla on otettu uudestaan propagandakäyttöön, kertoo uusien pakolaisten saavan Saksan valtiolta ilmaiskuponkeja bordelleihin.

*Toistaiseksi esimerkiksi Correctiv-järjestö *ei ole kuitenkaan pannut merkille, että venäläisillä viestimillä olisi ollut suuresti vaikutusta Saksan parlamenttivaalikampanjointiin.

Tosin maahanmuuttovastaisella Vaihtoehto Saksalle (AfD) -puolueella on Die Zeit -lehden mukaan läheiset suhteet Venäjän hallintoon. AfD on myös useaan otteeseen tukenut julkisesti Venäjän presidenttiä Vladimir Putinia. (siirryt toiseen palveluun)

– Monet viestit tosin räätälöidään Saksan venäläisvähemmistölle. AfD haluaa puhutella tänne 90-luvulla muuttaneita ihmisiä, jotka ajattelevat, että nyt tulleita pakolaisia kohdellaan paremmin kuin heitä aikanaan, Jutta Kramm sanoo.

Vanha myytti, joka vaalien alla on otettu uudestaan propagandakäyttöön, kertoo uusien pakolaisten saavan Saksan valtiolta ilmaiskuponkeja bordelleihin. Jutta Kramm hymähtää.

– Tätä valeuutista on levitetty kohta 30 vuotta.

Vaihtoehto Saksalle (AfD) -puolueen vaalimainos. Clemens Bilan / EPA

*Sosiaaliseen mediaan lukeutuvat yritykset *ovat toistuvasti joutuneet kritiikin kohteeksi, koska ne sallivat valeuutisten nopean leviämisen verkossa.

Esimerkiksi amerikkalainen nettisivusto BuzzFeed uutisoi heinäkuussa, että Saksassa Facebookissa seitsemän kymmenestä liittokansleri Angela Merkeliä käsitelleestä suosituimmasta artikkelista oli valeuutinen.

Moni käyttäjä ei tunnista satiirisia artikkeleja, saati sitten vääriin tai keksittyihin faktoihin nojaavia juttuja valheellisiksi.

Facebook onkin viimeisen vuoden aikana lisännyt valeuutisten ja valeprofiilien poistoa ja käyttäjien mahdollisuuksia raportoida niistä. Asia selviää Facebookin sisäisestä valeuutisia käsittelevästä ohjekirjasta, joka julkaistiin tämän vuoden heinäkuussa.

Saksassa Facebook työskentelee läheisesti Saksan kansallisen kyberturvallisuus- ja tietoturvaviranomaisen BSI:n kanssa.

– Olemme poistaneet viimeisen puolen vuoden aikana Saksassa kymmeniä tuhansia väärennettyjä profiileja, Nadine Meliss APCO Worldwide -yrityksestä kertoo. Yritys vastaa Facebookin ulkoisesta viestinnästä.

Facebook seuraa esimerkiksi saman sisällön julkaisemista useaan otteeseen ja yksityisviestien määrää, joka voisi viitata automatisoituun viestintään.

– Olemme jatkuvasti valppaina. Turvallisuusosastomme täytyy olla joka päivä askeleen edellä niitä, jotka käyttävät palveluitamme omiin tarkoituksiinsa, Meliss kuvailee.

Facebookin toimet eivät ole silti käytännössä tehonneet ollenkaan valeuutisten vaikuttavuuteen, ainakin Yalen yliopiston syyskuussa julkaisemaa tutkimuksen perusteella.

Sen mukaan Correctivin kaltaiset faktantarkistajat eivät ehdi tarkistaa kaikkia Facebookille ilmoitettuja valeuutisia, ja jotkut käyttäjät uskovat valheellisiksi ilmoitettuihin uutisiin merkinnän jälkeen jopa entistä enemmän.

"Meidän on mahdotonta kertoa, onko jokainen twiitti jokaiselta henkilöltä todenmukainen. Yrityksenä emme halua määrittää totuutta." Twitterin viestintäpäälikkö Ian Plunkett

*Correctivin Kramm muistuttaa, *että valeuutisten levittämisestä ovat ensi tilassa vastuussa ne käyttäjät, jotka julkaisevat ja jakavat niitä profiileissaan. Jokaisen käyttäjän täytyy hänen mielestään ottaa selvää lukemansa uutisten alkuperästä.

Myös suurien verkkojättien kuten Facebookin pitäisi olla nykyistä avoimempia, Kramm sanoo.

Vaikka Facebook lähettää Correctiville listan epäilemistään valeuutisista, voisi maailman suurin sosiaalisen median verkosto tehdä paljon muutakin. Facebook suosittelee käyttäjille todennettuja uutisia valheelliseksi paljastettujen sijaan. Silti käyttäjät näkevät lähinnä omaan mielipiteeseensä sopivia juttuja, koska Facebook tarjoaa näkyville samankaltaisia sivuja, joita käyttäjät ovat aikaisemmin klikanneet.

– Facebookin pitäisi kertoa avoimemmin, miten etusivun uutisalgoritmi toimii. Demokratian kannalta olisi parempi, etteivät ihmiset näkisi vain omaa maailmankuvaansa vahvistavia viestejä, Jutta Kramm sanoo.

Saksassa myös pikaviestipalvelu Twitteriä on kritisoitu lakia rikkovan vihapuheen sallimisesta ja valeuutisten levittämisestä. Elokuussa saksalais-israelilainen taiteilija Shahak Shapira herätti huomiota Twitterin Hampurin-toimiston edustalla, kun hän spreijasi pikaviestipalvelussa julkaistuja vihatwiittejä. Moni niistä ylitti viharikoksen rajan.

Twitter on erityisen altis sosiaalisten bottien ja trollien toiminnalle.

Vaikka yritys on Facebookia huomattavasti pienempi sosiaalinen media, tavoittaa sen reaaliaikainen viestintä nopeasti ison joukon mielipidejohtajia, poliitikkoja ja eri uutisvälineitä.

– Meidän on mahdotonta kertoa, onko jokainen twiitti jokaiselta henkilöltä todenmukainen. Yrityksenä emme halua määrittää totuutta, Twitterin viestintäpäällikkönä toimiva Ian Plunkett perustelee Ylelle.

Correctiv-järjestö toimii Berliinin Friedrichsheinissa. Uwe Tautenhahn

*Saksan liittopäivävaaleihin *on enää yhdeksän päivää.

Sitä, vaikuttavatko valeuutiset lopulta vaalitulokseen, Kramm ei uskalla arvioida. Jo nyt niillä vaikutetaan silti keskusteluaiheisiin.

– Vaaliteemoista päättää pieni joukko todella äänekkäitä kommentaattoreita. Tarkasti mietityt provokaatiot ovat jo nyt muuttaneet keskustelun suuntaa, Jutta Kramm huomauttaa.

Jopa Angela Merkelin ja SPD:n kanslerikandidaatin Martin Schulzin televisioväittelyssä keskusteltiin melkein 40 minuuttia vain maahanmuutosta ja kotouttamisesta, kun aikaa oli yhteensä 90 minuuttia.

– Akateemikot ja poliitikot tuntevat valeuutisilmiön hyvin ja siitä puhutaan paljon. Luulen, että keskimääräinen äänestäjä tietää aiheesta kuitenkin erittäin vähän, Lisa-Maria Neudert sanoo.

Correctivin Jutta Krammin mielestä olisi tärkeää miettiä, miksi niin monet äänestäjät tuntevat vetoa valeuutisten viesteihin.

– Median ja poliitikkojen on otettava selvää siitä, miksi osa ihmisistä ei enää koe valtavirran edustavan itseään.

Lue lisää:

Ranskalainen nettitrolli tehtailee äärioikeiston propagandaa huumorin varjolla – “Sammakkoa on vaikea syyttää natsiksi tai fasistiksi