Turun yliopiston väitöskirjatutkija, lääkäri Jani Kajanoja puolustaa voimakkaasti kasvisruokavaliota. Hän viittaa muun muassa tutkimukseen, jonka mukaan kasvisruokavalioon siirtyminen säästäisi maailmanlaajuisesti ilmastonmuutoksen torjunnassa vajaat 600 miljardia dollaria.

–Säästöt terveydenhuollon kustannuksissa olivat saman arvion mukaan 700-1 000 miljardia dollaria, ja epäsuorat säästöt vielä huomattavasti suuremmat. Kasvisruokavalio on esimerkiksi yhteydessä noin 40 prosenttia pienempään riskiin sairastua tyypin 2 diabetekseen, jonka kokonaiskustannukset Suomessa ovat arvioiden mukaan yli kaksi miljardia euroa, ja kasvavat jatkuvasti, hän kirjoittaa mielipidekirjoituksessaan Talouselämässä.

–Kun tähän yhdistää alentuneet riskit sydän- ja verisuonitaudeille ja syövälle, olisivat kasvisruokavalion potentiaaliset säästöt Suomessa verrattavissa nykyisen hallituksen leikkauslistaan. On surullista nähdä, että muutosvastarintaiset poliitikot eivät näe kasvisruokavalion suosion valtavaa taloudellista potentiaalia, Kajanoja jatkaa.

Kasvisruoasta on alkuvuoden aikana käyty Suomessa vilkasta keskustelua. Keskustelun aloitti kansanedustaja Mikko Kärnä (kesk.), joka Puheenvuoro-blogissaan kyseenalaisti kasvisruoan eettisyyden ja sai kritiikkiryöpyn niskaansa. Kärnä toi julki muun muassa ajatuksen, ettei että ”kasvisruoka ei välttämättä ole yhtään sen eettisempää kuin liharuokakaan”. Kasvisruokien epäeettisyydestä tai -ekologisuudesta hän mainitsi esimerkkeinä avokadon ja soijan, joiden tuotannossa ”metsiä kaadetaan koko ajan uusien viljelmien tieltä ja viljely aiheuttaa vesipulaa seuduilla, jotka kärsivät siitä jo muutenkin”.

Jani Kajanoja toteaa, että ”faktoja voidaan käyttää ja käytetään tarkoitushakuisesti.” Tähän sarjaan kuuluu hänen mukaansa väite siitä, että kaukaa tuodut kasvikset kuten avokado, soija ja kvinoa rasittavat ympäristöä ja hävittävät sademetsiä lihan lailla.

–Onneksi suurin osa sademetsiä tuhoavasta soijasta kasvatetaan rehuksi tuotantoeläimille, joten tehokkain tapa puuttua ongelmaan on vähentää lihan kulutusta. Kvinoan kysynnän nousu on myös todellinen ongelma Etelä-Amerikassa, mutta sitäkin löytyy kotimaisena. Avokado taas ei ole mitenkään välttämätön tuote kasvissyöjällekään, Kajanoja kommentoi.

–Kuka tahansa voi poimia yksittäisiä ruoka-aineita, joista koituu haittoja ympäristölle. Olennaisempaa ja järkevämpää on arvioida kokonaisuudessaan eri ruokavalioiden vaikutuksia. Kasvisruokavalio tuottaa noin puolet vähemmän kasvihuonepäästöjä verrattuna sekaruokavalioon, sekä vaatii huomattavasti vähemmän vettä ja viljelyalaa, hän huomauttaa myös.

Lietolainen paikallispoliitikko Ville Savonlahti (vihr.) esitti reilu viikko sitten Puheenvuoron blogissaan , että koulujen ja muiden laitosten tarjonta tulisi vaihtaa kasvispainotteiseksi. Hänen mukaansa Suomessa voitaisiin myös painottaa maataloustukia ekologisin ja terveydellisin perustein.

–Tämä suosisi kasvisruuan lisäksi useimmissa tapauksissa suomalaista, lähellä tuotettua ruokaa ja tarjoaisi myös lisäkannustimen nyhtökauran ja härkiksen kaltaisten innovaatioiden kehittämiseen, hän kirjoitti.

Lisää aiheesta:

Poliitikko: ”Montako lihapäivää tarvitsemme? – Kouluruoka kasvispainotteiseksi”

”Mikko Kärnän soijaesimerkki on klassinen virheargumentti – Suomeen tuotavasta soijasta 85 % syötetään eläimille”

Kaksi ulostuloa suomalaisesta ruuasta: ”Kumotaan yhdessä perusteeton moraalisäteily veganismin ympäriltä”