Suomen itärajan karttakuvaa haluttiin saada tarkemmaksi.

Suomen itäraja on pidennyt virallisesti 20 kilometrin verran. Rajan sijainti on pidentymisestä huolimatta pysynyt ennallaan. Miten se on mahdollista?

Maanmittauslaitoksen pääjohtaja Arvo Kokkonen avaa syitä rajan pitenemiselle.

– Taustalla ovat vanhat rajoja määritelleet rauhansopimukset vuodesta 1595 alkaen. Eri vaiheessa rajat on kuvattu eri tavalla ja niihin haluttiin selkeyttä. Kehittyneen maanmittausmenetelmän ansiosta rajaa pystyttiin laskemaan uudestaan, Kokkonen selittää Ilta-Sanomille.

Ihmissilmälle raja näyttää kulkevan maastossa suoraan, mutta käytännössä se kuitenkin mutkittelee. Vuosikausien ajan raja onkin mutkitellut järvien ja mäkien myötä, mutta uuden teknologian ansiosta ne pystyttiin ottamaan huomioon. Kun mutkittelut laskettiin mukaan, tuli rajalle laskennallisten syiden vuoksi parikymmentä kilometriä lisää. Uusimman rajankäynnin mukaan Suomen ja Venäjän valtakunnanrajan virallinen pituus on 1343,6 kilometriä.

”Tasapuolinen raja” – täysi luotto venäläisiin

Suomi ja Venäjä sopivat rajan pitenemisestä rajankäynnissä. Jatkossa Suomi ja Venäjä aikovat pitää vastaavia rajankäyntejä 25 vuoden välein. Tähän asti Suomella on ollut sama käytäntö Ruotsin ja Norjan kanssa.

– Itäraja mutkitteli molemmin puolin. Uusi raja on tasapuolinen sekä Suomelle että Venäjälle, Kokkonen sanoo.

Prosessi oli Kokkosen mukaan pitkä ja se sai alkunsa jo 1990-luvulla.

– Silloin todettiin, etteivät rajan kuvaukset ole yhdenmukaisia.

Uutta rajan mittaa valmisteltiin toistakymmentä vuotta. Vuosien aikana maastossa suoritettiin muun muassa lentokuvausta. Kokkonen kuvailee yhteistyön venäläisten kanssa sujuneen erittäin hyvin ja hän haluaa antaa tunnustusta itänaapurille.

– Uuden tarkemman kartan teki venäläinen henkilö ja suomalainen henkilö puolestaan tarkisti sen. Luotimme venäläisiin täysin.

Venäläiset osoittautuivat ruotsalaisia hitaammiksi – allekirjoittaminen otti aikansa

Viime vuoden kesäkuussa uudet kartat allekirjoitettiin ja myös allekirjoittaminen osoittautui pitkäksi prosessiksi. Kokkonen kertoo saman prosessin sujuneen ruotsalaisten viranomaisten kanssa huomattavasti nopeammin. Ruotsalaisille riitti pelkän ensimmäisen sivun allekirjoittamine.

– Se on kulttuurikysymys. Venäläiset viranomaiset halusivat allekirjoittaa kaikki pöytäkirjojen sivut. Allekirjoituksia kertyi yli 6000 ja niitä kirjoitettiin kolmen päivän ajan. Käsi kuitenkin jaksoi, Kokkonen nauraa.

Prosessi saatiin kuitenkin valmiiksi ja venäläiset viranomaiset hyväksyivät sen. Toukokuussa uusi itäraja eteni eduskunnan käsittelyyn ja hyväksytyksi.

– Parempi, että rajoja tarkastellaan näin rauhanomaisesti, Kokkonen sanoo tyytyväisenä.

Kokkosen mukaan itärajan tarkennuksesta on hyötyä, sillä se selkeyttää koko pitkää rajaa.

– Se on varmasti nyt yksi maailman selvimmin kuvatuista rajoista ja se on tärkeä asia myös viranomaisille ja koko Isänmaalle.

Ensimmäisenä pidentyneesti itärajasta uutisoi Helsingin Sanomat.