12.04.2019

În perioada ianuarie - februarie 2019p, contul curent al balanţei de plăţi a înregistrat un deficit de 568 milioane euro, comparativ cu 425 milioane euro în perioada ianuarie - februarie 2018; în structură, balanţa bunurilor a consemnat un deficit mai mare cu 671 milioane euro, balanța serviciilor a înregistrat un excedent mai mare cu 122 milioane euro, balanța veniturilor primare a înregistrat un excedent de 94 milioane euro, comparativ cu un deficit de 117 milioane euro, iar balanța veniturilor secundare a înregistrat un excedent mai mare cu 195 milioane euro.

Contul curent al balanței de plăți (mil. euro) ianuarie - februarie 2018p ianuarie - februarie 2019p CREDIT DEBIT SOLD CREDIT DEBIT SOLD CONTUL CURENT (A+B+C) 14 941 15 366 - 425 16 819 17 387 - 568 A. Bunuri şi servicii 13 150 13 578 - 428 14 274 15 251 - 977 a. Bunuri 9 952 11 581 -1 629 10 516 12 816 -2 300 b. Servicii 3 198 1 997 1 201 3 758 2 435 1 323 - servicii de prelucrare a bunurilor aflate în proprietatea terţilor 455 28 427 492 25 467 - transport 949 399 550 1 113 514 599 - turism - călătorii 306 489 - 183 320 576 - 256 - alte servicii 1 488 1 081 407 1 833 1 320 513 B. Venituri primare 1 299 1 416 - 117 1 507 1 413 94 C. Venituri secundare 492 372 120 1 038 723 315

p) date provizorii

Investiţiile directe ale nerezidenţilore în România au însumat 1 036 milioane euro (comparativ cu 704 milioane euro în perioada ianuarie - februarie 2018), din care participaţiile la capital (inclusiv profitul reinvestit net estimat) au însumat 927 milioane euro, iar creditele intragrup au înregistrat valoarea netă de 109 milioane euro.

În perioada ianuarie - februarie 2019, datoria externă totală a crescut cu 193 milioane euro. În structură:

datoria externă pe termen lung a însumat 68 252 milioane euro la 28 februarie 2019 (68,5 la sută din totalul datoriei externe), în creștere cu 0,4 la sută faţă de 31 decembrie 2018;

datoria externă pe termen scurt a înregistrat la 28 februarie 2019 nivelul de 31 358 milioane euro (31,5 la sută din totalul datoriei externe), în scădere cu 0,3 la sută faţă de 31 decembrie 2018.

Datoria externă şi serviciul datoriei externe (mil. euro) Datoria externă Serviciul datoriei externe, 2 luni 2019p Sold la 31.12.2018p Sold la 28.02.2019p I. Datoria externă pe termen lung 67 966 68 252 1 789 I.1. Datoria publică 34 763 34 765 596 I.1.1. Datoria publică directă 34 415 34 424 586 I.1.2. Datoria garantată public 348 341 10 I.2. Datoria negarantată public,

din care: 32 007 32 280 1 183 I.2.1. Depozite pe termen lung ale nerezidenţilor 2 241 2 022 258 I.3. Datoria autorităţii monetare,

din care: 1 196 1 207 10 I.3.1. Alocări de DST de la FMI 1 196 1 207 10 II. Datoria externă pe termen scurt 31 451 31 358 8 759e Total datorie externă (I+II) 99 417 99 610 10 548

e) date estimate

p) date provizorii

Rata serviciului datoriei externe pe termen lung a fost 12,5 la sută în perioada ianuarie - februarie 2019, comparativ cu 21,2 la sută în anul 2018. Gradul de acoperire a importurilor de bunuri şi servicii la 28 februarie 2019 a fost de 4,8 luni, în comparaţie cu 4,9 luni la 31 decembrie 2018.

Gradul de acoperire a datoriei externe pe termen scurt, calculată la valoarea reziduală, cu rezervele valutare la BNR la 28 februarie 2019 a fost de 72,8 la sută, comparativ cu 74,3 la sută la 31 decembrie 2018.

Precizări metodologice Datele prezentate în acest comunicat sunt revizuite lunar. Pentru a vizualiza datele aferente perioadei curente, precum și pe cele revizuite pentru perioada de comparație, se poate accesa link-ul Seturi de date. Seriile de date istorice lunare şi trimestriale începând cu anul 2005 se regăsesc în Baza de date interactivă. Standardul metodologic internaţional pentru elaborarea balanţei de plăţi este asigurat de Manualul FMI Balanţa de plăţi şi poziţia investiţională internaţională, ediţia a-VI-a (BPM6). Metodologia BPM6 a fost transpusă în legislaţia europeană prin Regulamentul UE nr. 555/2012 privind statisticile comunitare în domeniul balanţei de plăţi, al comerţului internaţional cu servicii şi al investiţiilor străine directe. Pentru interpretarea datelor, la contul curent se vor avea în vedere următoarele: 3.1. Bunuri (pe principiul balanţei de plăţi): Sursa datelor: Institutul Naţional de Statistică – Comerţul internaţional cu bunuri. Importurile FOB se calculează de BNR pe baza coeficientului de transformare CIF/FOB determinat de INS: http://www.insse.ro/cms/files/statistici/Importuri_CIF_FOB/coeficient_CIF_FOB.pdf. Principiul balanţei de plăţi presupune înregistrarea bunurilor pe criteriul „schimbului de proprietate economică” (se includ bunurile care intră în proprietatea rezidenţilor, indiferent dacă bunurile trec sau nu frontiera ţării respective), în timp ce în statistica comerţului internaţional, bunurile se înregistrează după criteriul „trecerii frontierei” (se includ bunurile care trec frontiera, indiferent dacă se află sau nu în proprietatea rezidenţilor). Pentru asigurarea respectării principiului „schimbului de proprietate economică”, datele furnizate de INS sunt ajustate de BNR, astfel că valorile exportului şi importului de bunuri din balanţa de plăţi sunt diferite de cele din statistica comerţului internaţional cu bunuri. Principala diferenţă dintre cele două statistici provine de la Prelucrarea bunurilor aflate în proprietatea terţilor, care, conform BPM6, a fost reclasificată de la comerţul cu bunuri la comerţul cu servicii, iar sursa datelor pentru această poziţie a fost modificată de la Comerţul internaţional cu bunuri la Cercetarea statistică trimestrială privind comerţul internaţional cu servicii, derulată de BNR; 3.2. Servicii: Sursa datelor: Cercetarea statistică trimestrială privind comerţul internaţional cu servicii; 3.3 Venituri primare: includ venituri din muncă, venituri din investiţii în active financiare (investiţii directe, de portofoliu şi alte investiţii) şi alte venituri primare (impozite, subvenții); 3.4 Venituri secundare: includ transferuri curente private şi transferuri ale administraţiei publice. Investiţii străine directe: Creditele dintre intermediari financiari afiliaţi (bănci, IFN-uri) nu sunt considerate de natura investiţiilor directe, ci se înregistrează în contul financiar/alte investiţii. Datoria externă include următoarele instrumente financiare de natura pasivelor: numerar și depozite, împrumuturi, titluri de valoare de natura datoriei, credite comerciale și avansuri primite, pasive rezultate din sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate, alocări de DST de la FMI și alte angajamente. (Conform manualului FMI, External Debt Statistics Guide for Compilers and Users, 2014). Datoria externă publică directă include împrumuturile externe contractate direct de MFP și de autoritățile administrației publice locale, în baza legislației privind datoria publică, inclusiv titlurile de stat cumpărate de nerezidenți - calculate la valoarea de piață. Soldul titlurilor de stat cumpărate de nerezidenți este estimat ca diferență între soldul emisiunilor efectuate de Administrația Publică și soldul deținerilor de titluri de stat aferente sectoarelor instituționale rezidente raportat de principalii intermediari financiari atât în nume propriu, cât și în numele clienților pentru care prestează servicii de custodie, pe baza Regulamentului BNR nr. 4/2014 cu modificările și completările ulterioare. Datoria externă garantată public include împrumuturile externe garantate de MFP și de autoritățile administrației publice locale, conform legislației privind datoria publică. Rata serviciului datoriei externe pe termen lung se calculează ca raport între serviciul datoriei externe pe termen lung și exportul de bunuri și servicii. Gradul de acoperire a importurilor de bunuri și servicii se calculează ca raport între rezervele internaţionale ale României (valută + aur) la sfârşitul perioadei şi importul mediu lunar de bunuri şi servicii din perioada respectivă. Gradul de acoperire a datoriei externe pe termen scurt, calculată la valoarea reziduală, cu rezervele valutare la BNR se determină ca raport între rezervele valutare la BNR și datoria externă pe termen scurt calculată la valoarea reziduală (soldul datoriei externe pe termen scurt la care se adaugă plățile de rate de capital aferente datoriei externe pe termen lung scadente în următoarele 12 luni).

Următorul comunicat de presă “Balanța de plăți și datoria externă” va apărea pe data de 14 mai 2019.