ЗМІ: Москва охолола до Придністров’я

Автор фото, BBC World Service Підпис до фото, Невизнане Придністров'я економічно повністю залежить від Росії

Зміна політики Росії щодо Придністров’я, ставлення Заходу до кризи на Донбасі та перемога лівих у Греції - в огляді міжнародної преси від 26 січня.

Більше не "форпост"

Росія вперше відмовила Придністров'ю у фінансовій допомозі, яку просив лідер регіону Євген Шевчук, пише російська "Независимая газета" з посиланням на джерело у "Верховній раді" невизнаної республіки.

За словами газети, Тирасполь розраховував отримати 100 млн доларів, аби виплатити пенсії та інші соціальні зобов'язання.

На думку директора молдавського Центру стратегічних досліджень і політичного консалтингу Анатола Царану, це продиктовано зміною ставлення Кремля до невизнаної республіки, якою можуть поступитися в обмін на визнання Криму російським.

"Москва, судячи з усього, змінює погляди на Придністров'я, яке раніше називалося форпостом на шляху до Балкан, а тепер таким став Крим", - вважає він.

За його словами, у Молдові сьогодні половина населення налаштована проросійськи.

"Якщо Придністров'я повернеться під контроль Кишинева, ця категорія громадян зросте. Незрозуміло, чому Росія цього не розуміла раніше і взяла на себе турботи про невизнану республіку", - додав він.

"Зміна настрою"

Попри рішучі заяви Білого Дому, залишається незрозумілим, чи поділяє ці настрої його головний союзник - ЄС, пише Financial Times.

У європейських столицях немає єдиної думки щодо запровадження додаткових санкцій, повідомляє видання з посиланням на джерела у європейських дипломатичних колах.

На четвер у зв'язку з обстрілом Маріуполя призначена термінова зустріч міністрів закордонних справ.

Як пише видання, деякі дипломати виступили проти того, щоб провести зустріч раніше, через побоювання, що єдиним її наслідком може стати акт осуду.

"Немає сенсу скликати зустріч, аби лише ухвалити чергову заяву", - цитує газета неназваного польського дипломата.

"Але жваві дипломатичні дискусії про необхідність переходу до нових санкцій засвідчили зміну загального настрою на Заході, зокрема в Європі - де ще на початку року деякі лідери відкрито обговорювали можливість зняття санкцій з Росії через те, що її економіка "розсипається" внаслідок падіння цін на нафту та курсу рубля", - пише видання.

Напад на Маріуполь посилив страхи, що Росія через підконтрольних сепаратистів намагається створити коридор вздовж Азовського моря до Криму, додає Financial Times.

"Прірва" між словом і дією

Основне питання на шляху вирішення кризи на Донбасі - чи готовий російський президент до компромісу, пише Люсіан Кім у Irish Examiner.

Що ж до дипломатичних зусиль, зазначає він, жоден зі світових лідерів не спілкувався з російською владою так часто, як це робили канцлер Німеччини Ангела Меркель та її міністр закордонних справ Франк-Вальтер Штайнмаєр.

"Проблема не у відсутності слів, а у відсутності дій. В українському питанні навіть дипломат, який має найкращі наміри, не може подолати прірву між тим, що Кремль говорить, і тим, що він робить", - зазначає автор.

На його думку, заклик Києва до Москви припинити будь-яку підтримку сепаратистів, вивести війська та закрити кордон, "в теорії виконується досить легко, а в реальності практично неможливий".

"Незважаючи на підписання мінських домовленостей та участь у берлінських переговорах із Штайнмаєром, Росія формально не є стороною конфлікту, а лише стурбованим сусідом. Де-факто подвійна роль розпалювача війни і миротворця дає Путіну всі карти в руки", - вважає автор.

Греки проти економії

Перемога ліворадикальної партії СІРІЗА на виборах у Греції є "народним повстанням проти гірких економічних ліків, які Греція ковтала протягом п’яти років, і докором колегам з європейських країн, які їх прописали", пише Wall Street Journal.

Після обробки майже всіх голосів опозиційна партія СІРІЗА може розраховувати на близько половину місць у парламенті, зазначає видання.

Рано вранці вона вже уклала коаліційну угоду з невеликою правою партією, яка також виступає проти економічної політики Європи, що забезпечує обом більшість у парламенті.

Це є заохоченням для інших радикальних партій, від правого "Національного фронту" у Франції до новоствореної лівої партії "Подемос" в Іспанії, і веде Грецію до зіткнення з Німеччиною та іншими країнами єврозони, які рятували її", - зазначає видання.