Noves informacions sobre la investigació de l'anomenada operació Judes, que va acabar amb l'empresonament provisional de set membres dels CDR. L'informe de la Guàrdia Civil indica que alguns dels detinguts mantenien contactes amb el president de la Generalitat, Quim Torra, i el seu antecessor, Carles Puigdemont.

Segons el sumari de la Guàrdia Civil, Torra hauria estat disposat a tancar-se durant una setmana dins del Parlament com a resposta a la sentència del Suprem contra els líders independentistes.

Entre els investigats, la Guàrdia Civil atorga un altre paper, el del control i seguretat de les comunicacions, a dos dels detinguts: Ferran Jolis i Xavier Buigas. Amb ells haurien començat els plans per tancar-se al Parlament.

"Lisa" i "Gandalf"

La primera de les gestions s'hauria fet un any abans, en una reunió dins un cotxe amb una germana de Puigdemont. Les converses intervingudes donarien a entendre que el pla era tancar-se amb Torra dins la cambra catalana.

A Torra, en les converses, l'anomenen amb el nom en clau de "Gandalf". Per la seva banda, Puigdemont és rebatejat com a "Lisa".

Un dels CDR detinguts el 23 de setembre

Grup d'elaboració d'explosius

La Guàrdia Civil situa tres dels detinguts en un grup d'elaboració d'explosius; l'autoanomenada "colla de diables". Són Jordi Ros, Alexis Codina i Germinal Tomàs. Els atestats relaten amb detall les gestions, converses i compres de material per elaborar termita, una substància explosiva que serviria per fer caure torres d'alta tensió el dia D, quan es fes pública la sentència del procés.

Així responia l'interrogatori Jordi Ros:

"- Vostè volia fer nitrocel·lulosa? - Sí - I vostè sap que això és un explosiu? Ho diu vostè mateix - Sí, és un explosiu - Tenien algun objectiu on utilitzar-lo? - No - Pretenien vostès ocasionar víctimes? - No. En absolut"

La tesi acusatòria de la Guàrdia Civil equipara les seves tàctiques a les que feien servir ETA o Terra Lliure.

Alerta Solidària: "No tenen validesa jurídica"

En declaracions a Catalunya Ràdio, l'advocat Xavier Pellicer, d'Alerta Solidària, ha assegurat que les declaracions que s'han fet públiques "no tenen validesa jurídica" i s'han dut a terme en un "context de coaccions i amenaces".

Pellicer ha criticat que un dels detinguts "ha estat 30 hores detingut sense tenir consideració de detingut" o que un altre "no va tenir advocat de confiança fins al cap de 5 dies".

La investigació s'ha fet pública un mes i mig després de la detenció de nou persones a qui es vinculava als CDR i la preparació d'actes de terrorisme. Se sabia que se'ls investigava des de fa més d'un any, però el sumari no detalla en quin moment i per què es va decidir passar de considerar-los activistes a sospitosos de terrorisme, acusació mantinguda per la Fiscalia i que ha portat set d'ells a la presó preventiva.