Välj sida:

Diagnos och medicin från samma företag: ”Farlig utveckling” Så växte nätläkartjänsterna fram

Nordens största mässa för e-hälsa hålls i Göteborg och på plats finns Kronans apotek och nätläkartjänsten Doktor.se. I sin monter har de byggt en drop-in-mottagning, en sådan som redan finns på vissa av kedjans apotek och som ska bli allt vanligare.

Dhelal Hussein, apotekare på Kronans apotek, tar emot i det lilla tillfälliga besöksrummet mitt på Svenska mässans utställningsgolv. Där inne har hon utrustning för att bland annat mäta järnvärde, blodtryck och kroppens sammansättning av muskler och fett.

– Det är olika kunder som kommer, vi kallar dem för kunder inte patienter. Det är äldre och yngre. Det är folk som bara passerar, men vi har möjlighet till receptförnyelse också, eftersom vi samarbetar med Doktor.se, säger hon innan hon välkomnar nästa person in i båset.

I en annan del av mässlokalen har även Apotek Hjärtat och nätläkartjänsten Min doktor byggt upp en liknande mottagning. Den här typen av Min doktor-mottagningar finns redan på flera av Hjärtats apotek i Stockholm och Göteborg. Ett tjugotal nya ska det bli varje år, först ut i år är Malmö, Solna, Umeå och Enköping.

– Vi vill bidra till en mer patientsäker primärvård med bättre tillgänglighet inom både den digitala och den fysiska vården, säger Henrik Kangro, medicinsk chef för Min doktor i ett pressmeddelande.

– Jag ser fram emot att få diskutera hur vi kan skapa system som premierar samarbete, fortsätter han.

Prenumerera på Dagens ETC:s nyhetsbrev

Ägande inte bara samarbete

Men det är inte bara ett samarbete som ligger bakom de här miniklinikerna i apotekens lokaler. Det är ett ägande. Kronans apotek, den tredje största kedjan i Sverige, ägs av det finska börsnoterade bolaget Oriola som i maj förra året också köpte in sig i Doktor.se. Och ICA-gruppen som äger Apotek Hjärtat, Sveriges näst största apotekskedja, äger sedan i höstas också 42 procent av Min Doktor.

Ett pressmeddelande från Kronan från förra året visar tydligt hur det är tänkt att fungera.

– Patienter kommer från och med idag att kunna få diagnos och mediciner direkt via Doktor.se:s app. Vi är glada att vi tillsammans med Doktor.se kan erbjuda dem hela kedjan, säger Kronans vd Anders Torell.

Och det är just det som har fått Läkarförbundet att reagera.

– Samma företag ska inte både förskriva och leverera läkemedel, säger Elin Karlsson, ordförande för Rådet för läkemedel, it och medicinteknik på Sveriges läkarförbund.

Det finns en lag som säger att läkare inte får äga apotek, ett regelverk som byggdes upp för att garantera att läkaren inte har några ekonomiska intressen av att skriva ut mediciner. Elin Karlsson menar att även det motsatta, alltså att apotek äger läkartjänster, borde regleras.

– Det går emot vår yrkesetik att vi skulle skriva ut mediciner för att tjäna pengar på det. Men vi vill inte leva på förhoppningar om att alla följer det. Vi vill ha ett regelverk som garanterar att så inte sker, säger hon.

Riskerar att öka vårdkonsumtionen

Förutom att samma företag både förskriver och säljer läkemedel finns det ett annat problem med det nya ägandet. Att det riskerar att leda till en ökad vårdkonsumtion, som inte är baserad på behov.

– Om apoteken kan hänvisa direkt till läkare så riskerar vi att använda läkare till sådant som människor kanske skulle kunna hantera med egenvård eller genom att träffa en sjuksköterska. Läkare är den dyraste resursen i vården. Om människor får vård på fel nivå slösar vi på våra gemensamma resurser, säger Elin Karlsson.

Martin Lindman, vd på Doktor.se menar att risken för att läkare skulle påverkas att skriva ut mediciner är obefintlig.

– Det är läkaren som tar det slutgiltiga beslutet. Ägaren kan inte styra läkarens vård, säger han.

Ansvariga på Min doktor vill inte svara på frågor, utan hänvisar istället till ägaren Apotek Hjärtat.

– För oss är det här en fråga om att lita på och ha tilltro till våra duktiga medarbetare. Det finns tydliga regler och riktlinjer som legitimerad personal självklart följer. Kritiken från Läkarförbundet är därför framför allt ett misstroende mot deras egna förbundsmedlemmar, säger Apotek Hjärtats chefsapotekare Annika Svedberg.

Enligt henne riskerar inte samarbetet mellan Hjärtat och Min doktor att driva på konsumtionen av läkarvård.

– Hela vår idé är att göra vardagen enklare för våra kunder, då måste vi också säkerställa att de får rätt typ av hjälp och därför kommer vi inte driva på för ökad vårdkonsumtion på fel nivå. Tvärt om, vår verksamhet kan fortsätta att utveckla vården och göra att människor får den hjälp de behöver på det sätt som de behöver det, säger hon.

Vad finns det då för vinster med att apotek och läkartjänster ägas av samma ägare?

– Vi tror att vi med det här samarbetet kan hjälpa fler människor till ökad hälsa och större välbefinnande. Men vi tror också att vi på det här sättet kan göra människors vardag enklare då våra handelsplatser kan tillgodose fler av deras behov. Människor kan göra sina ärenden på apoteket, handla familjemiddagen i ICA-butiken och vaccinera barnen på Min doktor-kliniken, säger Annika Svedberg.

Nätläkare generösa med antibiotika

Kritiken mot att de digitala läkartjänsterna driver på vårdkonsumtionen och läkemedelsförskrivningen är inte ny. När Region Jönköping granskande förskrivningarna från Min doktor och Kry, de två nätläkartjänster som utgår från regionen, visade det sig att de i tre av fyra fall ställde diagnoser på för lösa grunder och förskrev antibiotika på ett oansvarsfullt sätt. 31 av 42 lunginflammationsdiagnoser från Min doktor var felaktiga. Alla fick antibiotika utskrivet. 52 av 56 halsflussdiagnoser var felaktiga. I 39 fall fick patienten antibiotika.

Region Stockholm meddelade häromveckan att trots att antibiotikaanvändningen har minskat i regionen under förra året så har förskrivningen ökat bland nätläkarna. Nu har regionrådet Ella Bohlin (KD) kallat nätläkarna till ett möte. Region Stockholm är också den region i Sverige som mest har påverkats av ökad vårdkonsumtion i spåren av nätläkartjänsterna. 43 procent av landets alla besök hos nätläkare görs av patienter i Stockholms läns landsting. Antalet besök ökade med 141 procent mellan 2017 och 2018 och landade på 227 422. Förra året kostade nätläkarbesöken regionen 100 miljoner kronor.

Nätläkarna ska styras upp

Talla Alkurdi (S), oppositionsråd i Stockholms läns landsting är oroad över utvecklingen och att nätläkarna nu har hittat nya sätt att marknadsföra sig tillsammans med apoteken.

– Jag håller med Läkarförbundet om att det är problematiskt. Jag tycker att alla digitala vårdbesök ska vara kopplade till en fysisk vårdcentral så att det alltid går att göra en bedömning om patienten verkligen behöver träffa läkare eller om det räcker med egenvård, säger hon.

Hon hoppas på en statlig reglering av nätläkartjänsterna. Socialminister Lena Hallengren (S) svarar att det håller på att utredas, både frågan om apotek ska få äga nätläkartjänster och frågan om hur nätläkartjänsterna ska fungera.

– Det får aldrig bli en sammanblandning mellan vinstintresse och patienters rätt till vård och läkemedel utifrån behov. Regeringen har gett Läkemedelsverket i uppdrag att se över begränsningar i tillstånd för att bedriva apotek. Regeringen har också tillsatt en utredning som bland annat ska se över hur vi kan styra upp de digitala vårdtjänsterna, säger hon till Dagens ETC.

Läs vidare på nästa sida: Så växte nätläkartjänsterna fram