Skolverkets färska analys visar att det i fjol kom 31 000 barn i åldrarna upp till tolv år, samt 40 000 ungdomar i åldern 13-18 år.

De äldre årskullarna nyanlända är alltså betydligt större och störst är den född 1999, med nästan 13 000 elever. Överlag är pojkarna i majoritet bland de tonåriga nyanlända, och just i den här årskullen är hela 89 procent killar.

Små tar flest

Skolverkets analys visar också tydligt att Borgholm, Ljusnarsberg, Åsele och en rad andra små kommuner som tagit emot flest barn och ungdomar, i förhållande till sitt invånarantal. I Borgholm på Öland utgör nu nyanlända 16-18-åringar 50 procent av alla ungdomar i den åldern. Nyanlända sexåringar utgör över 40 procent av alla sexåringar i kommunen.

Största utmaningen

Det stora antalet nyanlända ökar ytterligare behovet av lärare. Skolverket bedömde så sent som i somras att rekryteringsbehovet av lärare är 70 000 heltidstjänster åren 2015-2019. Men enligt utbildningsdepartementets beräkningar kan flyktingsituationen innebära att rekryteringsbehovet ökar med ytterligare 17 000 heltidstjänster, alltså totalt närmare 90 000. Och det är långt fler än antalet som väntas ta lärarexamen.

– Lärarbristen är den enskilt största utmaningen. 17 000 ytterligare lärare är verkligen inte lite, utan här måste vi säkerställa att lönerna och arbetsmiljön för lärare förbättras. Och det kan inte vänta, säger utbildningsminister Gustav Fridolin (MP).