Det skrattretande ”norska tillståndet”

Kris för välfärden hotar

Publicerad: 03 januari 2019 kl. 00.00

Uppdaterad: 07 januari 2019 kl. 15.17

Aftonbladets ledarsida är oberoende socialdemokratisk.

Foto: Håkon Mosvold Larsen/TT Norges statsminister Erna Solberg.

Norges statsminister Erna Solberg (H) hade en konkret uppmaning till norrmännen i sitt nyårstal: Gör fler barn.

– Jag tror inte jag behöver förklara hur det går till, lade hon till, i ett försök att lätta upp stämningen.

Det kan behövas. Det föds för få barn i Norge, för att det ska bli möjligt att hålla välfärden på dagens nivå. Födelsetalet skulle behöva ökas från dagens 1,6 barn i genomsnitt till strax över två per kvinna. Men antalet födslar är snarare nedåtgående. I sitt tal underströk hon att många väntar för länge med att skaffa barn. I det politiska spelet, där Solberg försökt knyta till sig Kristelig Folkeparti (KRF), har hon även öppnat för att begränsa aborträtten. Också ett sätt att tvinga kvinnor att föda barn.

Skärpt flyktingpolitiken

Och det hela blir en smula skrattretande. Oljenationen Norges ekonomi är urstark, arbetslösheten är låg, prognosen är att det finns gott om jobb framåt. Välfärden kommer att skrika efter folk. Men siffrorna visar tydligt: det kommer att finnas för få människor för att fylla behovet. Norge är ett av världens rikaste länder. Det är också ett av de länder som tar emot minst antal flyktingar i hela Europa.

2014 tog Norge emot knappt 11 500 asylsökande, i jämförelse tog Sverige emot drygt 81 000. När kriget brann som värst i Syrien förband man sig att under en treårsperiod ta emot 8 000 flyktingar från Syrien, och istället för att erbjuda människor en trygg hamn öka biståndet till Syriens närområden. Nu kommer stormrika Norge ha brist på arbetsföra människor.

Invandring är arbetskraft. Det är bara ännu ett argument för en generös flyktingpolitik, för att storsatsa på integration.

Norge hånade Sverige

Invandringen är en enormt viktig byggsten i välfärden. Som exempel: nära en fjärdedel av alla som arbetar i Stockholms läns landsting har utländsk bakgrund. Det är vårdbiträden, läkare, sjuksköterskor och tandläkare. Det är handen som stöttar inom äldrevården. Människor som kommit hit kommer att behövas. Och det går framåt. Tidigare kunde det ta närmare 8–9 år innan hälften av de nyanlända hade etablerat sig på arbetsmarknaden, men nu är den tiden nere på drygt fem år.

Norge hånade under den senaste valrörelsen “det svenska tillståndet”, resultatet av flyktingströmmen. Resan har inte varit enkel. Men vi har tagit emot fler och befolkningen ökar. Vi har öppnat fler dörrar.

Framtidens facit är att arbetsföra människor kommer att bli en bristvara, för somliga länder mer än andra. Det blir “det norska tillståndet”.

LÄS OCKSÅ Ledarbloggen

Av: Pernilla Ericson

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 03 januari 2019 kl. 00.00

LÄS VIDARE