– Vi har verkligen börjat hamna i en situation som är besvärlig, säger Martin Holmgren vid Domstolsverket.

Förra året kom fler fall in till Sveriges tingsrätter än någon gång tidigare under 2000-talet. Såväl tvistemål som brottmål har ökat sedan 2017.

– Om utvecklingen fortsätter kommer domstolarna inte klara de verksamhetsmål som regeringen satt upp eller att kunna handlägga alla mål inom rimlig tid, säger Martin Holmgren, generaldirektör vid Domstolsverket.

Målet är att 75 procent av tvistemålen ska avgöras inom sju månader och 75 procent av brottmålen på fem månader. Tidsramarna har hållits. Däremot har antalet fall som inte hunnits med, så kallade balanserade mål, ökat sedan 2017. Mindre fall skjuts upp för att ge plats åt prioriterade mål som ungdomsbrott eller där någon sitter häktad.

Stora mål i Uppsala

I Uppsala, som hanterar många stora fall som Assange-målet och en stor ekonomibrottshärva, har bland annat Knutbyrättegången skjutits upp i nästan ett halvår.

Catarina Barketorp, lagman i Uppsala tingsrätt, säger att uppskjutna rättegångar är olyckligt.

– Få människor är stamkunder i en domstol. För dem är det en jättestor grej att de ska vittna och så går de och väntar på det längre än vad de borde göra och bär på en oro.

Kan skada förtroendet

Domstolsverket fick den budget det begärt för 2019. Nu har det begärt ytterligare 650 miljoner för 2020-2022 för att klara av situationen som annars kan få allvarliga konsekvenser för brottsoffer, åtalade, vittnen – och rättssäkerheten.

– På lång sikt kan det vara förtroendeskadande för rättsväsendet i stort, säger Martin Holmgren.