Det har været en af de mest ophedede og vedvarende diskussioner på Christiansborg i mere end et årti. Får lavere ydelser til flygtninge og indvandrere færre til at søge mod Danmark?

Nu viser et nyt forskningsstudie for første gang, at lavere ydelser gennem først starthjælpen og senere integrationsydelsen har betydet, at færre flygtninge og migranter har søgt til Danmark, og at ydelserne dermed har betydning for tilstrømningen, skriver Information.

Regeringspartiet Socialdemokratiet erkender, at ydelsernes størrelse har betydning.

»Jeg synes intuitivt, at det giver meget god mening, at ydelser spiller en rolle. Hvis det var mig selv, der skulle flygte til en anden del af verden, fordi der var krig, hvor jeg boede, ville jeg også undersøge, hvor vilkårene var bedst,« siger udlændingeordfører Rasmus Stoklund.

Han mener dog også, at man skal passe på med at trække konklusionen for hårdt op.

»Jeg er ikke forsker, men årsagssammenhængen behøver ikke nødvendigvis at være en til en. Under flygtningekrisen var der forskellige holdninger til, hvordan man tog imod flygtninge. For eksempel sagde både tyskerne og svenskerne i høj grad velkommen. Når Tyskland siger »wir schaffen das«, og Sverige siger, at de vil være en humanitær stormagt, har det betydning for, hvor folk vælger at tage hen. Det ville jeg også selv pejle efter.«

Regeringen har nedsat en ydelseskommission, der skal se på hele det danske ydelsessystem, herunder kontanthjælpsloftet og integrationsydelsen, og komme med anbefalinger til, hvordan de sociale ydelser eventuelt kan justeres.

Regeringen har hævet ydelser midlertidigt

Samtidig er regeringen blevet mødt af hård kritik for at løbe fra valgløftet om at stå vagt ved den stramme udlændingepolitik, fordi regeringen sammen med sine støttepartier kort efter valget indførte et midlertidigt tilskud til børnefamilier med lave indkomster.

Det var, lød kritikken, en lempelse af udlændingepolitikken, og den højere ydelse ville få flere til at søge mod Danmark.

Tilskuddet giver mellem 550 og 700 kroner pr. barn pr. måned alt efter indkomst.

I har indført et midlertidigt tilskud til familier med børn på integrationsydelse på 700 kroner per barn. Til en familie med tre børn giver det 2.100 kroner om måneden. Det får vel så flere til at søge mod Danmark?

»Jamen, det er der, hvor jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt man kan gøre det op så sort/hvidt. Det tror jeg ikke, man kan, fordi det trods alt er en midlertidig ydelse,« siger Rasmus Stoklund.

Men det er jo det, forskningen viser: At højere ydelser får flere til at vælge Danmark, og det her er en højere ydelse?

»Jeg kan ikke læse ud af artiklen i Information, at midlertidighed ikke spiller en rolle. Hvis jeg skal holde fast i, hvordan jeg selv ville tænke. Hvis jeg vidste, at der var et scenarie, der gjaldt i få måneder eller var en permanent tilstand, tror jeg også, det ville spille ind. Jeg tror, der er klar forskel på midlertidige og permanente løsninger.«

Der står nok heller ikke noget i forskningen om, at midlertidighed har en betydning, og man kan vel også antage, at jeres støttepartier vil have kompenseret de her ydelser minimum én til én i det nye system, I laver?

»Jeg skal ikke kunne sige, hvad de vil kræve, det må du spørge dem om. Det, der har været formålet for os med den midlertidige ydelse, har været at skærme de børn, der er kommet i klemme. Omvendt skal vi gøre, hvad vi kan, for at deres forældre hurtigere kommer ud og får fodfæste på arbejdsmarkedet.«

Men når forskningen ret klart siger, at størrelsen på ydelsen har betydning, hvorfor har 2.100 kroner om måneden så ikke en betydning, selv om det er midlertidigt?

»For det, vi diskuterer her, er, om det har betydning for, om folk rejser hertil. Vi har lavet en midlertidig ordning, der gælder i relativt få måneder, og det mener jeg ikke nødvendigvis er det, der vil være udslagsgivende. Det er anderledes med permanente ordninger. Det her er midlertidigt, og det er den centrale forskel.«

Afviser at være løbet fra valgløfte

Mette Frederiksen sagde før valget, at »når det kommer til tilstrømningen, så ligger udlændingepolitikken fast«. Mener du ikke, at de her højere ydelser går ud over tilstrømningen, når du læser om denne forskning?

»Nej. Det afgørende for tilstrømningen er, at vi holder fast i udlændingelovgivningen, som den er, og der har vi ikke ændret et komma. Paradigmeskiftet står ved magt. Det gør vores hensigt om, at folk skal sendes hjem, når der er fred i deres hjemlande, også, og repatrieringsordningen, hvor man kan få hjælp til at komme hjem og genetablere sig, skal bruges mere. Vi har ikke ændret et komma i forhold til de regler, der var, og det er det mest afgørende.«

Rasmus Stoklund, udlændingeordfører Socialdemokratiet. »Jeg mener ikke, at den midlertidige ydelse går ud over tilstrømningen.«

Hvis I ender med en permanent højere ydelse, som jeres støttepartier alle ønsker, efter at kommissionen er kommet med sine anbefalinger, vil det så ikke få få flere til at søge mod Danmark?

»Men det er jo hypotetisk, for vi ved ikke, hvor vi ender. Det vigtigste for mig er, at vi finder en model, hvor vi ikke har børnefattigdom i Danmark, for de har ikke mulighed for at ændre på deres situation, og det, synes jeg, er vigtigst. Hvordan man så strikker det sammen – det er jo derfor, der er kloge folk i ydelseskommissionen, og de skal have lov til at arbejde i fred og komme med forslag.«

Og hvis det går ud over tilstrømningen gennem permanent højere ydelser for at forhindre børnefattigdom, er Socialdemokratiet så villig til det?

»Jeg er ikke sikker på, at man er nødt til at acceptere den præmis, at det ene medfører det andet. Vi må vente og se. Jeg synes, at ydelseskommissionen skal have lov til at komme med forslag, før vi kommer med konklusioner.«

Men I er villige til at hæve integrationsydelsen på en eller anden måde?

»Jamen, det tør jeg ikke sige noget om nu. Det er for tidligt. Nu har vi indført det her midlertidige børnetilskud, fordi der var nogle børn, der efter vores opfattelse kom i klemme. Hvordan en ny model skal strikkes sammen, må vi se på, når vi får nogle anbefalinger.«