Det skal være slut med vuggestuer og børnehaver fyldt med tosprogede børn, hvis det står til De Radikale.

Partiet har på det seneste rykket sig i en strammere retning på det udlændingepolitiske område og foreslår nu, at kommunerne skal forpligtes til at sætte et loft over, hvor mange tosprogede børn der højest må være i den enkelte institution.

- Vi gør børnene en bjørnetjeneste, når de ikke møder børn med etnisk dansk baggrund i opvæksten. Det betyder, at få institutioner står med den store integrationsopgave og sociale udfordringer. Jeg er af den opfattelse, at blandede børn leger bedst, siger den radikale leder Morten Østergaard.

Forslaget indebærer, at der i en kommune, hvor eksempelvis 10 procent af indbyggerne er tosprogede, tilsvarende skal være maksimalt 10 procent tosprogede børn i hver vuggestue og børnehave. Men det er i sidste ende op til kommunen at definere loftet.

Det er jo ikke sådan, at man registreres som vesterlænding eller ikke-vesterlænding, så derfor må det være skøn ud fra efternavne, og det er et tvivlsomt kriterium. Lektor Bergthora Kristjansdottir

- Sammensætningen af børn i kommunens daginstitution skal afspejle det samfund, man lever i. Vi vil ændre lovgivningen, så det er kommunernes forpligtelse at sørge for, at integrationsopgaven og den sociale opgave deles på flere, siger Morten Østergaard.

Nye tal fra Økonomi- og Indenrigsministeriet viser, at omkring 15 procent af alle børn med ikke-vestlig baggrund i dag går i daginstitutioner, hvor over 50 procent af børnene har en ikke-vestlig baggrund, mens der samtidig i lidt under 60 procent af daginstitutionerne er færre end fem procent af børnene, der har en ikke-vestlig baggrund.

Går ikke så langt som S

Socialdemokratiet har for nylig foreslået et statsligt loft på maksimalt 30 procent tosprogede i både daginstitutioner og folkeskoler, men så langt vil De Radikale ikke gå.

- Det er forskelligt, afhængigt af hvilken kommune det drejer sig om, hvad der vil være det relevante. Nogle steder vil procenten skulle være højere end andre steder, og vi synes, der skal være rum til at lave passende lokale løsninger, i stedet for at vi laver en snuptagsløsning på Christiansborg:

- Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi mener det alvorligt, og derfor skal det være en lovændring, der siger, at det er kommunens ansvar, siger Morten Østergaard, der også vil bruge 1,8 milliarder kroner årligt på at ansætte 4.500 flere pædagoger på landsplan:

Læs også : Minister om tosprogede: Vi skal kunne teste toåriges dansk

- Det er ikke nok at blande. Man skal også ville give de ekstra ressourcer. Jeg har oplevet daginstitutioner, hvor op mod en tredjedel af børnene har særlige pædagogiske behov, men der er ikke ekstra ressourcer, siger R-lederen.

Eksperter i pædagogik har i mange år diskuteret, om et loft over tosprogede i daginstitutioner og folkeskoler er vejen frem. Professor Niels Egelund fra Danmarks Pædagogiske Universitet er blandt fortalerne for kvoter og spredning.

Kritik fra forsker

Hans kollega på DPU, lektor i tosprogethed Bergthóra Kristjánsdóttir, er dog uenig. Hun mener, at det er nødvendigt ikke at udviske de tosprogede børns kultur og modersmål.

- Det er vigtigt at indrette institutionerne i forhold til den befolkning, som bruger dem. Og hvis det er tosprogede, små børn, så må man spørge sig selv, hvad det indebærer, at der er tosprogede børn i institutionerne, og hvilke udfordringer, der er bundet op på sproglig og kulturel mangfoldighed. Det gør man ikke ved at sprede dem, siger hun.

Bergthóra Kristjánsdóttir mener ikke, at det er et problem i sig selv med en høj andel af tosprogede børn i daginstitutionerne:

- Ikke hvis man indretter daginstitutionerne i forhold til den sproglige og kulturelle mangfoldighed, der er repræsenteret. Jeg er kritisk over for de kriterier, man lægger ned over, hvem det er, der skal spredes ud:

Det er ikke nok at blande. Man skal også ville give de ekstra ressourcer. Jeg har oplevet daginstitutioner, hvor op mod en tredjedel af børnene har særlige pædagogiske behov, men der er ikke ekstra ressourcer Morten Østergaard

- Det er jo ikke sådan, at man registreres som vesterlænding eller ikke-vesterlænding, så derfor må det være skøn ud fra efternavne, og det er et tvivlsomt kriterium, siger lektoren.

Socialdemokratiets socialordfører, Pernille Rosenkrantz-Theil, er glad for, at De Radikale nu anerkender, at der er et problem med for mange tosprogede i nogle af daginstitutionerne.

- Vi peger så på nogle lidt andre redskaber til at løse det, men det er vigtigt, at i stedet for, at der er skoler eller daginstitutioner med 90 procent tosprogede, så får vi bredt opgaven med integration ud.

- Vi vil gerne have et statsligt fastsat loft, så uanset hvor i landet man bor, så vil man være sikker på, at tilmelder man sine børn i en daginstitution, så er der et loft for, hvor stor en integrationsopgave, man har påtaget sig, siger Pernille Rosenkrantz-Theil.

Læs også : Mange tosprogede elever udfordrer fagligheden i København

Hun er fundamentalt uenig med de eksperter, der ikke mener, at en spredning af de tosprogede børn nytter.

- Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi lærer hinanden at kende. Det er en grundlæggende socialdemokratisk værdi. Derfor skal vi gå i institutioner og skoler med hinanden, siger Pernille Rosenkrantz-Theil.

I Enhedslisten anerkender man, at der er et regulært problem med daginstitutioner, hvor der er for mange tosprogede børn, men partiet bryder sig ikke om et loft.

- Det er jo en form for etniske kvoter, og det mener jeg vil være forkert. Man kan ikke have et etnisk baseret loft. Det hører ikke hjemme i det danske samfund, børneordfører Jakob Sølvhøj (EL), der i stedet vil gøre noget ved boligpolitikken:

- Den er jo sådan indrettet, at der er en tendens til, at der bor rigtig mange tosprogede og socialt udsatte i de samme boligområder. Det skal vi gøre noget ved. Og det kan ikke nytte, at vi siger til forældre til tosprogede, at nu må deres børn ikke længere gå i dagtilbud, der hvor de bor, hvis de rammer en bestemt kvote, siger han.

Regeringsudspil på vej

Børne- og socialminister Mai Mercado (K) mener ikke, at De Radikales udspil går langt nok:

- Det skal ikke bare være op til den enkelte kommune at fastsætte sit eget loft over, hvor mange tosprogede man vil have. Vi skal have alt i spil, og jeg har ingen fine fornemmelser. Heller ikke når det kommer til kvoter og at sætte et loft over, siger hun:

- Det er vigtigt, at man møder det danske samfund og forstår de danske værdier, kulturformer og normer, siger Mai Mercado.

Læs også : Slut med børnepasning i ghetto-hjem: Regeringen vil tvinge indvandrerbørn i vuggestue

Hun afviser lige som Socialdemokratiet, at de tosprogede børns kultur og modersmål skal i højsædet:

- Det må være sådan, at man lærer det danske samfund og de danske normer at kende. Og hvis der er stadig er tilhængere af, at vi skal have et multikulturelt samfund, så synes jeg, de skal komme væk fra den opfattelse, siger børne- og socialministeren.

Regeringen ventes i den kommende uge at præsentere et omfattende ghettoudspil, der også vil indeholde forslag om et loft over tosprogede i daginstitutioner og folkeskoler.

- Vi kommer med en stor, bred plan meget snart, som skal tage livtag med de parallelsamfund, som er så ødelæggende for vores land. Der er brug for, at vi gør noget nu, siger Mai Mercado.