Folketingsmedlem hos Alternativet måtte selv forlade formandspost i en NGO efter anklager om seksuel chikane mod flere kvinder. Det er vigtigt, at mænd ikke betvivler kvindernes #metoo-forklaringer, mener Roger Matthisen

Ved du noget? Tip os på 1224@eb.dk eller SMS/MMS på 1224 (koster alm. takst)

Alternativets ligestillings- og mangfoldighedsordfører Roger Matthisen vil gerne i kontakt med kvinder, som har følt sig krænket af hans adfærd over for dem.

- Jeg har helt klart været sexistisk i min adfærd mange gange. Der er forskellige episoder, fortæller han til Ekstra Bladet i et interview om en kronik på jp.dk, som han har skrevet sammen med sin partifælle; den kendte mandlige feminist og krænkelsesdebatør Henrik Marstal.

Efter gennemførelsen af nedenstående interview med Ekstra Bladet lavede Roger Matthisen et opslag på Twitter. Her efterlyser han - under hashtagget #metoo - personer, som 'har oplevet', at han har opført sig 'upassende' over for dem i #metoo-forstand. Altså upassende opførsel af seksuelt krænkende karakter. (artiklen fortsætter under billedet)

I kronikken understreger Roger Matthisen og Henrik Marstal, at mænd ikke skal stille kritiske spørgsmål, hvis kvinder fortæller om overgreb fra mænd.

'Når kvinder fortæller om overgreb fra mænd, skal vi lytte godt efter, hvad der bliver sagt, og ikke begynde at betvivle, om der nu også har fundet et overgreb sted', skriver de to fremtrædende medlemmer af Alternativet.

Mænd skal i stedet kigge indad og lede efter deres egne handlinger, som kan have bidraget til, at 'krænkelseskulturen findes' og 'har fået lov til at stortrives indtil nu'.

- Du måtte selv stoppe som formand for en organisation, fordi tre kvinder angiveligt mente, at du havde krænket dem?

- Der skal du tale med kvinderne. Det ved jeg jo ikke, hvad handler om. Jeg har aldrig fået noget konkret at vide, siger Roger Matthisen.

- Din reaktion på beskyldningerne var at betvivle, om der havde fundet overgreb sted?

- Nej. Der er nogle injurier.

- Har du gjort noget for at tage kontakt til dem, som følte sig krænket?

- Ja.

- Har de så ikke fortalt dig, hvad de oplevede krænkelser handler om?

- Nej. Der kom en skrivelse ud. De vil ikke oplyse, hvad det er. Der har jeg sagt; 'det beklager jeg'. Der er ikke nogen tvivl om, at jeg skal anerkende et eller andet der.

- Det jeg antager – det kan du så ikke skrive, fordi det er injurier – det har været noget smiger, som man har følt var at lægge an. Nogle gange bliver komplimenter misfortolket … misforstået. Så er det op til os mænd at ændre sprogbrug. Det er det, jeg mener. Så kan man sige; 'værre er det ikke' eller 'slemt nok var det'. Men det er det, som er min forståelse af det. Det har været noget smiger, der er blevet taget ilde op.

- Altså et kompliment, som så er blevet tolket som en seksuel krænkelse?

- Ja. Under de her krænkelser er der jo mange forskellige niveauer. Der er fysiske krænkelser. Der verbale krænkelser og komplimenter, som kan blive opfattet som en krænkelse. Men jeg kan ikke rigtig kommentere på den sag. Det er smiger. Det er komplimenter, der er blevet mistolket.

- Du skriver i JP-kronikken: Når kvinder fortæller om overgreb fra mænd, skal vi lytte godt efter, hvad der bliver sagt, og ikke begynde at betvivle, om der nu også har fundet et overgreb sted. Vi skal ikke være én, der stiller kritiske spørgsmål til oplevelsen. Er det ikke netop det, du gør?

- Jeg har ikke fået noget at vide. Det er jo rygter.

- Ved Henrik Marstal – medforfatteren til jeres kronik – godt, at der har været de beskyldninger mod dig?

- Jeg har – igen nu snakker du om noget, der er injurier. Hvordan skal jeg sige undskyld for noget, jeg ikke ved hvad er? Sådan er vores retssamfund bygget op. Jeg kan ikke undsige mig for at have givet komplimenter, som er blevet misforstået eller for at have klappet en pige bag i. Det kan jeg sagtens erkende, siger han - men understreger, at klap i bagdele ikke har relation til sagen om den NGO, hvor han stoppede efter anklager om seksuel chikane.