Rettet (se nederst i artiklen)

De færreste lagde nok mærke til en handel, som blev indgået den sidste hverdag inden jul. Staten købte 10.000 km naturgasnet med en kvart million kunder på Sjælland samt i Nord- og Midtjylland. Sælgerne, 57 kommuner, får 1,8 mia. kr. i kassen. Med handlen er hele det danske naturgasnet samlet i ét selskab, det statsejede Energinet, som tidligere og for tilsvarende milliardbeløb har købt naturgas­lager og gasnet af det daværende Dong samt et net af de fynske kommuner.

Læs også: Nu har staten samlet hele gasnettet på egne hænder

Årsagen er, at et bredt flertal i Folketinget i 2017 besluttede, at naturgasnet er kritisk infrastruktur, som staten bør eje, og som et statsligt monopol ifølge en analyse fra bl.a. McKinsey ovenikøbet kan drive billigere end private aktører.

Samtidig er netop Dong under nye navne ved at sælge det elnet, som en million københavnere og nordsjællændere køber strøm igennem. Ørsted, som selskabet hedder i dag, har udskilt sit elnet i et selvstændigt selskab, Radius, der er på auktion til højstbydende. Finansministeren har dog bebudet, at en eventuel udenlandsk køber vil blive gransket nøje, og han sidder som hovedejer stadig for bordenden, når beslutningen skal tages.

El- og gasnettets historie er helt forskellig. At elnettet er mere kritisk for den danske energiforsyning i fremtiden end rør, der hovedsageligt transporterer fossil methan, er der dog ikke tvivl om. Derfor er det uforståeligt, at det samme politiske flertal, som fandt sammen om at holde gasnettet på statens hænder, undlader at beslutte en tilsvarende plan for elnettet. Den behøver ikke at indebære, at vi nationaliserer de mange elnetselskaber, som i de seneste år har haft travlt med at opkøbe og fusionere med hinanden. Et krav om, at staten træder til, hvis der ikke kan opnås enighed med et af de eksisterende, forbrugerejede selskaber, når et elnet skifter hænder, er en enkel og pragmatisk løsning.

Elnettet er afgørende for, at vi som mennesker kan fungere på vores arbejdspladser og i vores boliger. Det er alt for vigtigt til at blive et mål for profitmaksimerende kapitalfonde eller udenlandske ejere med interesser, man kan være i tvivl om. Derfor advarede vi om at sælge elnettet med, allerede da staten inviterede Goldman Sachs ind i Dong for fem år siden. Heldigvis er der stadig tid til at sikre, at vi ikke overlader nettet til rendyrket økonomisk spekulation.

Desværre er el- og gasnettene langtfra enestående eksempler på, at Danmark har solgt ud af kritisk infrastruktur. I sin netop udsendte ‘National strategi for cyber- og informationssikkerhed’ udpeger Forsvarsministeriet hele seks sektorer som afgørende for, at vores samfund kan fungere, og som derfor skal beskyttes mod it-angreb: sundhed, finans, tele, søfart, transport og energi.

I de sektorer findes et virvar af offentlige og private aktører efter et system, som langt fra er gennemtænkt. En række ministre fra skiftende regeringer har i årenes løb beklaget salget af det daværende Tele Danmarks kobbernet, som den dag i dag stadig er afgørende for internetforbindelsen i mange hjem, til Ameritech. Netop derfor skulle man tro, at de ville udvise yderligere agtpågivenhed med at sælge ud af elnettet.

Men det allerværste eksempel er det beredskabsnet, som vi skriver om i dag. Altså det net, som vores myndigheder, politi, beredskab, ambulancer og så videre benytter til dagligt og i krisesituationer som ved terrorangreb. Det har Danmark som et af få lande overgivet ejerskabet af til et privat, udenlandsk firma – amerikanske Motorola. Det er ganske enkelt hul i hovedet, men det har vi ingen debat om. I stedet er politikerne vilde med at diskutere, om det nu er en god idé, at TDC benytter en kinesisk leverandør.

Den diskussion kan såmænd godt være relevant, men prioritering og proportioner mangler fuldstændig. For hvad er vores mest kritiske infrastruktur, og hvornår er det nødvendigt ikke blot at beskytte dens it-systemer, men også sikre ejerskabet? Både københavnernes elnet og beredskabets mobilnet er eksempler på, at prioriteringen er slået fejl. /mbr



Lederen udtrykker Ingeniørens holdning, der fastlægges af vores lederkollegium.

Denne artikel angav tidligere, at Danmark er eneste europæiske land med et privatejet beredskabsnet. Det er forkert. Motorola ejer også hele eller dele af beredskabsnettene i Portugal, Storbritannien, Østrig og Irland.