Hvis undervisningen foregår på engelsk, bruger de studerende sjældent uddannelsen til at få job i Danmark.

Sådan ser virkeligheden ud for erhvervsakademierne og professionshøjskolerne.

Derfor vil regeringen og Dansk Folkeparti sammen med de forskellige institutioner skære i antallet af pladser på studierne. Sammen vil de fjerne hver fjerde plads. Det svarer til 1600 pladser.

Det oplyser Uddannelses- og Forskningsministeriet i en pressemeddelelse.

Ministeriet har lavet en analyse, som viser, at kun omkring hver femte af studenterne har et job i Danmark to år efter endt uddannelse.

Tidligere har et flertal i Folketinget konstateret, at udgifterne til såkaldt "vandrende arbejdstagere" er ved at sprænge budgetterne for SU-reformen fra 2013.

Samtlige Folketingets partier undtagen Enhedslisten og Alternativet vedtog i den forbindelse en opfordring til om at indføre initiativer, "hvor udlændinge ikke kommer til Danmark alene for ydelsernes skyld."

På professionsbacheloruddannelserne er et af de store problemer, at 57 procent af de studerende har forladt Danmark, når deres uddannelse er slut.

- Vi kan se, at antallet af udenlandske studerende, der kommer hertil for at få en uddannelse betalt af det danske skatteborgere, er steget markant de senere år, siger uddannelses- og forskningsminister Søren Pind (V).

- Men det er alt for få, der bliver og bidrager til Danmark bagefter. Derfor er der brug for at skrue ned for optaget.