Hvad kan staten tillade sig?

Den 23. marts kulminerer spændingerne mellem myndigheder og vaccine-modstandere i Leicester, hvor en demonstration får opbakning af mellem 80.000 -100.000 mennesker fra både England, Wales og Nordirland.

Britisk læge opfandt vaccinen Helt tilbage fra oldtidens Kina findes der eksempler på, at man har taget puds fra koppe-inficerede personers bylder og ridset det ind i huden på raske mennesker for at fremkalde immunitet. Men “først” i slutningen af 1700-tallet opdager den britiske læge Edward Jenner, at malkepiger ofte får udslæt med kokopper på hænderne uden at blive syge. Efterfølgende begynder Jenner at eksperimentere. Blandt andet ved at trække materiale ud af blærerne på en koppesyg malkepige og indpode det i armen på en 8-årig lokal bondedreng. Drengen får lidt feber og nogle koppelignede blærer på indpodningsstedet. Efter nogle uger udsættes han for menneskekopper - ingen reaktion. I 1798 publicerer Jenner sine forsøg, og på få år breder koppevacinationen sig. I 1801 sender Jenner vaccinen til København, hvor den indpodes i fem børn. Kilder: Stenoselskabet, Adam Bencard.

Under slogans som “Prisen for frihed er evig årvågenhed”, “Rent blod - ingen forfalskning” og “Vi kæmper for vores hjem og vores frihed” marcherer modstanderne i gaderne.

Især ordet frihed går igen på demonstranternes bannere. Og på det her tidspunkt er frihed et helt centralt begreb i modstanden mod vacciner. Det forklarer Adam Bencard, der er lektor i medicinsk humaniora ved Medicinsk Museion.

Vi er nemlig i en tid, hvor der langsomt er begyndt at komme en forestilling om, at staten skal varetage borgernes ve og vel. Men det rejser også spørgsmål om, hvor grænserne for statens indgriben går?

- Et af de bærende elementer i vaccinemodstanden op gennem 1800-tallet handler om forholdet mellem stat og individ, og hvor meget staten kan tillade sig at gribe ind i den enkeltes liv. I forhold til vacciner har vi at gøre med et virkelig konkret indgreb, hvor staten sprøjter noget ind i kroppen på sine borgere, siger Adam Bencard.

Vaccinen kommer til Danmark

Protesten i Leicester er en succes for vaccinemodstanderne. Aviserne skriver i rosende vendinger om “den store, succesfulde demonstration”, og anti-vaccine-bevægelsen vokser.

En dreng med kopper i udbrud. Billedet er fra starten af 1900-tallet. (© Wellcome Collection. CC BY) En dreng med kopper i udbrud. Billedet er fra starten af 1900-tallet. (© Wellcome Collection. CC BY)

Den store taber er børnene. I årerne efter demonstrationen falder tilsutningen til koppevaccinen. I 1893 fødes der 6.006 børn i Leicester. Kun 249 børn får en vaccine. Til gengæld får mere end 300 sygdommen kopper.

Sådan står det ikke til herhjemme.

- Jeg er ikke stødt på kilder, der fortæller om modstand i Danmark. Frihedstanken og mistro til læger var større i lande som for eksempel England eller USA, hvor vaccinemodstanden også har været stor, siger Adam Bencard.

Siden 1810 har koppevaccination været obligatorisk for alle danske skolebørn. De skal stille med det, der hedder en kokoppepodningsattest for at få lov at komme i skole. Faktisk også for at blive konfirmeret eller indgå giftermål.

Men koppeepidemierne kommer stadig til Danmark med jævne mellerum. For det er langt fra alle børn, der vaccineres. Og man har endnu ikke lært, at livslang beskyttelse kun opnås ved revaccination.

I 1871 indfører Danmark ved lov obligatorisk vaccination. De, der undlader, får en bødestraf. Og så falder antallet af kopper herhjemme.

I 1923 var der et udbrud af kopper i den engelske by Gloucester. I den forbindelse indrykkede avisen "The Times" denne annonce, som taler sit tydelige sprog: Ud af 350 personer smittet med kopper er alle enten uvaccinerede, vaccineret, da de allerede var smittet med sygdommen, eller vaccineret for så længe siden, at de ikke længere var immune (fuld immunitet kræver revaccination). (© Wellcome Collection. CC BY) I 1923 var der et udbrud af kopper i den engelske by Gloucester. I den forbindelse indrykkede avisen "The Times" denne annonce, som taler sit tydelige sprog: Ud af 350 personer smittet med kopper er alle enten uvaccinerede, vaccineret, da de allerede var smittet med sygdommen, eller vaccineret for så længe siden, at de ikke længere var immune (fuld immunitet kræver revaccination). (© Wellcome Collection. CC BY)

'Lægevidenskab' består af åreladninger og brækmidler

Fra slutningen af 1700-tallet til midten af 1800-tallet er vi i det, der kaldes medicinens heroiske alder. Men der er absolut intet heroisk over det arbejde, de fleste af datidens læger udfører.

- Lægerne ordinerer åreladninger, udskriver brækmidler, lader patienter styrtbløde eller behandler med farlige midler som kviksølv. Og folk dør som oftest på trods af (eller på grund af) behandlingen, siger Adam Bencard.

Almindelige folk i både Storbritannien såvel som i Danmark har på det her tidspunkt begrænset kendskab til "lægevidenskaben", men de, der har, fatter næppe den store tiltro til den.

Derfor er det måske heller ikke så underligt, at en del mennesker gør modstand mod at få materiale fra syge køer indpodet i kroppen.