Beskæftigelsesminister Peter Hummelgaard (S) udtalte 8. november til Berlingske, at arbejdsløse akademikere ikke skal føle sig for fine til at sidde bag kassen i Netto. Det gjorde han selv i sin tid

»Jeg har selv siddet i kassen i Netto, og det gjorde mig mere erfaren. Hvis det er, fordi man som akademiker føler sig bedre og mere værd end dem, der står op klokken fem om morgenen for at åbne den lokale dagligvarebutik og sidder ved kassen hele dagen, så tager man fejl, uanset hvor mange år man har gået på universitetet,« sagde beskæftigelsesministeren.

Nu svarer Group CEO i Netto, Michael Løve, på LinkedIn:

»Et job i Netto er åbenbart blevet eksemplet på den type job, ledige skal tage imens de venter på det »rigtige« job,« skriver Michael Løve, som er en smule pikeret over den måde, hans ansatte bliver omtalt på.

For et job i Netto er et rigtigt job. Det kan Michael Løve konstatere ved at kigge på deltagerne omkring mødebordet i ledelsesteamet.

»Når jeg kigger rundt om bordet til ledermødet i Netto, er ca. halvdelen af teamet folk, som startede på gulvet i en butik og nu sidder med i ledelsen af en virksomhed, som omsætter for mange milliarder. Så måske skulle vi ikke være så hurtige til at anse et »job i Netto« som noget, der på en eller anden måde ikke er ønskværdigt,« skriver Michael Løve.

»Det er faktisk svært at blive en dygtig butiksmedarbejder, men man kan gøre en kæmpe forskel og karrieremulighederne er fantastiske. Det er vel et godt udgangspunkt for et drømmejob,« mener Michael Løve.

Når Michael Løve skal ansætte nye medarbejdere, ser han – ikke overraskende – det som et plus, hvis en jobkandidat har vist, at vedkommende ikke er bange for at tage ufaglært arbejde.

»Jeg har stor respekt for jobkandidater, som har taget andet arbejde, imens de søgte efter drømmejobbet. Når jeg sidder med en kandidat, der valgte at gå med aviser, gøre rent eller arbejde i Netto, så er det for mig et signal om en ukompliceret og ligefrem virkelyst – og det er et stort plus.«