De tøver med at købe huse, og deres interesse for biler svinder ind, lyder det. Spørgsmålet er, om millennials slet ikke vil gøre den slags investeringer - eller om de bare venter lidt.

Som registreret bruger kan du overvåge emner og journalister og modtage nyhederne i din indbakke og følge din nyhedsstrøm på Finans.

Julie Hornbek Toft, født 1982, er reporter på Finans. Hun er medlem af vores særlige trendgruppe og dækker derudover medie- og reklamebranchen samt teleindustrien og tech. Julie har de seneste fire år dækket den danske mediebranche som reporter på MediaWatch og har før det arbejdet på Jyllands-Postens erhvervsredaktion. Julie har læst til journalist på Syddansk Universitet og har en MA i international journalistik fra City University, London, med praktikophold på Jyllands-Posten og Financial Times. Julie er bachelor i film- og medievidenskab fra Københavns Universitet og har bl.a. skrevet om tv-serien ’Klovn’ og Frank Hvams uheldige besøg i en kattebakke i det Danske Filminstituts tidsskrift, Kosmorama.

Musik og film er noget, de streamer. Boliger er noget, de lejer. Biler er noget, de låner.

Konsulenthuse og investeringsbanker har udråbt millennials - generationen født mellem 1980 og 2000 - som generationen, der prioriterer adgang over ejerskab. En nærig generation, der er blevet voksne i kølvandet på den krise, der afslørede et ikke bæredygtigt overforbrug.

I USA har især to tendenser fået analytikere til at slå alarm: De unge, tynget af studiegæld og et presset arbejdsmarked, køber færre boliger og biler. Potentielle katastrofer for både boligmarkedet og bilproducenterne, der typisk har spillet en central rolle, når USA skulle spendere sig ud af en økonomisk dvale.

Også danske unge køber færre boliger end deres forældre gjorde. I 1985 boede 56 pct. af de 25-29-årige i ejerbolig, i 2014 var det kun 28 pct. Samme tendens gælder de 30-39-årige, hvor ejerandelen er faldet fra 70 pct. til 53 pct.

Det hænger sammen med, at de bruger længere tid på at blive “økonomisk voksne”: De studerer længere og udskyder lønmodtagerlivet, børn og ægteskab. Og når de endelig er færdige, bliver flere hængende i de store studiebyer, hvor andelen af leje- og andelsboliger er større.

Det korte svar er, at ja, deres holdning til biler har ændret sig Thomas Møller Sørensen, branchedirektør for Bilbranchen i DI

Desuden bor mange studerende lækkert til leje hos deres forældre. Hver fjerde lejlighedshandel i Aarhus, Aalborg, Odense og Esbjerg er forældrekøb, ifølge Danbolig. Måske derfor har de heller ikke så travlt med at komme videre som dem, der boede på fodkolde studieværelser uden for ringvejen.

Spørgsmålet er, om det er et værdiskifte, hvor millennials vender sig mod realkredit og livet som boligejere - eller om de bare er lidt langsommere. Zoomer man ud på statistikken, synes det sidste at være tilfældet: De unge køber boliger, bare senere.

»Grænsen har rykket sig. Der er en tradition for, at det for alvor er børn, der får os til at købe ejerbolig. Og blandt andet derfor er der en forsinkelse,« siger Lise Bergmann, boligøkonom hos Nordea.

Der er heller ikke tendens til, at de unge, der rent faktisk køber, vægrer sig mod investeringer og klemmer sig ned i mindre boliger. Kvadratmeterforbruget og størrelsen på nybyggede villaer stiger, siger Lise Bergmann.

Udviklingen kan øge presset på studiebyerne. De halvgamle unge flytter ikke ud i forstæderne i samme omfang som før. Flere forældre køber boliger til deres børn. Og flere unge, især kvinderne, vælger at bo alene. I dag bor 12 pct. af de 30-34-årige kvinder alene. I 1986 var det kun 7 pct.

»Det er klart, at det lægger et større pres på boligmarkedet, og at det samlet kan presse priserne op i byerne,« siger Morten Skak, lektor ved SDU og ekspert i boligøkonomi.

De unge selv kommer senere i gang med opsparing og gældsafvikling. Men det betyder ikke nødvendigvis det store, siger Lise Bergmann, for forsinkelsen opvejes af, at de også har udsigt til at arbejde længere. Der bliver ikke noget med efterløn som 62-årig for millennials.

Samme amerikanske fald ses på bilsalget: De unge køber ikke blot færre biler, de kører også færre miles og tager færre kørekort. I 1985 stod unge mellem 21 og 34 år for 38 pct. af alle nye bilkøb i USA. I 2010 var tallet 27 pct., selv om generationen er større. General Motors og co. beder til, at det skyldes den passerende økonomiske krise – og ikke et permanent skifte i unges holdning til biler.



Flere undersøgelser antyder dog, at de unge amerikanere ikke længere ser bilen som det højglanslakerede billede på personlig frihed og velstand. Nu er det smartphonen, der er broen til omverdenen og fornemmelsen af frihed.

Amerikanske tendenser har det med at komme til Danmark. Og selv om amerikanske unge er ramt langt hårdere af arbejdsløshed og krise, ser man også i Danmark en holdningsændring, vurderer Thomas Møller Sørensen, branchedirektør for Bilbranchen i DI.

»Det korte svar er, at ja, deres holdning til biler har ændret sig. Der er en række tendenser fra USA og Europa, som vi også ser herhjemme: Bilen er ikke nødvendigvis det naturlige valg,« siger han.

»Bilen som statussymbol og noget, man identificerer sig med, er blevet ligegyldigt for mange. Det handler ikke om at eje en bestemt bil – men om at have adgang til en.«

Endnu tyder intet dog på krise i det danske bilsalg, der i år ventes at slå salgsrekord. Det skyldes bl.a. afgiftslettelser på mikrobiler, og at flere biler sælges til leasing. Der findes ikke opgørelser over danske unges bilkøb, men ifølge Thomas Møller Sørensen holder afgiftslettelserne hånden under markedet. Uden dem ville den amerikanske tendens have slået klarere igennem og givet et fald i unge bilkøbere, vurderer han. Sælgerne skal indrette sig på, at en bil ikke er det samme produkt, som det var tidligere.

»Bilforhandlerne skal tænke i nye koncepter, ny markedsføring og ikke mindst bruge digitale medier for at få de unge mennesker i tale. De skal slå på, at de kan hjælpe dem med at få adgang til en bil frem for nødvendigvis at sælge dem en bil,« siger han.