Skatten af den sidst tjente krone er lavere for indbyggerne i 22 af landets kommuner - primært i hovedstadsområdet - end i resten af landet. Det giver ingen mening, mener Dansk Industri.

Dorte Ipsen Boddum, f. 1969, er politisk reporter på Finans. Dorte har igennem 12 år som journalist på Jyllands-Posten skrevet i spændingsfeltet mellem økonomi og politik. Hun har været erhvervsreporter, Christiansborgreporter og senest forsvarsmedarbejder. Dorte er oprindelig uddannet kandidat i engelsk og internationale studier men valgte at gå journalistvejen efter en kort karriere som underviser. Hun er uddannet fra DJH i 2001 med praktiktid på Jyllands-Posten. Dorte er bosat på Østerbro og holder bestemt af en latte, men bliv ikke overrasket, hvis der er Johnny Madsen i øregangen, for hun er vokset op ved Vesterhavet og har stadig saltvand i årene.

Højtlønnede beboere i for eksempel Gentofte, Hørsholm eller Vejle kan smile lidt bredere hver gang de tjekker lønkontoen eller skattebilletten. Fælles for borgerne i de tre kommuner er nemlig, at de på lige fod med borgerne i 19 andre kommuner betaler mindre topskat.

Skatten på den sidst tjente krone er altså lavere for topskatteyderne i 22 af landets kommuner end i de resterende 76. Med undtagelse af fem kommuner, så ligger resten af de kommuner, hvor borgerne slipper billigere i skat i hovedstadsområdet eller i Nordsjælland. Det viser tal fra Dansk Industri (DI).

Forklaringen på forskellen hos topskatteyderne er det såkaldte skrå skatteloft. Loftet sætter en øvre grænse for, hvor meget man i pct. samlet set kan komme til at betale i skat, når kommuneskat, bundskat, topskat osv. lægges sammen. I det store flertal af kommuner, er kommuneskatten så høj, at topskatteyderne rammer imod det skrå skatteloft, og derfor er satsen for skatteloftet lig med den højeste marginalskat. Det gælder i 76 kommuner.

I de andre 22 kommuner når selv topskatteyderne ikke helt op til det skrå skatteloft. Derfor betaler de mindre i skat af den sidst tjente krone end højtlønnede i resten af landet. Når den gældende skattereform er fuldt indfaset i 2022 vil det skrå skatteloft inklusiv arbejdsmarkedsbidrag ligge på 55,9 pct., mens marginalskatten i f.eks. Rudersdal Kommune vil være 53,72 pct., i følge DI.



Så selvom man det altså er meningen, at alle betaler 15 pct. ekstra i skat af den del af den skattepligtige indkomst, der ligger over 479.600 kr., så er det ikke helt så enkelt, ifølge vicedirektør i DI, Kent Damsgaard.

»Hvorfor skal skatten af den sidst tjente krone være højere i Herning eller i Hadsund end i Gentofte? Jeg har svært ved at se logikken i det,« siger Kent Damsgaard.

Forskelsbehandlingen er ifølge DI urimelig og en hæmsko for ambitionerne om at skabe vækst i hele landet.

DI foreslår derfor at sænke det skrå skatteloft, så der bliver en større grad af lighed mellem topskatteyderne.

Dansk Folkeparti er overrasket over forskellene, men løsningen er ikke en de facto sænkelse af topskatten, understreger finansordfører Rene Christensen (DF).

»Det er jo en form ulighed for dem, der betaler topskat, og det er en helt relevant dagsorden, men problemet opstår, fordi kommuneskatterne er forskellige. Vores løsning er at udjævne forskellene i kommuneskat. Det vil komme alle skatteydere til gavn,« siger han.

Socialdemokratiet melder helt hus forbi.

»At sænke det skrå skatteloft er i praksis at sænke topskatten, og vi har andre og bedre ting at bruge pengene til,« siger skatteordfører Jesper Petersen.

Skatteminister Karsten Lauritzen (V) ønsker ikke at kommentere sagen, men Liberal Alliance er helt på linje med Dansk Industri.

»Selvfølgelig betyder skatten på den sidst tjente krone noget for folks valg mellem arbejde og frihed, og vi mener dybest, at det skrå skatteloft burde sænkes til 50 pct., så ingen betaler mere end halvdelen af sin løn i skat,« siger skatte- og finansordfører Joachim B. Olsen (LA).

Ifølge kritikerne mindsker folk motivationen for at arbejde mere jo mindre de får ud af de sidsttjente kroner. Derfor, mener de også, at arbejdsgiverne i den lange stribe af jyske og fynske kommuner og Sjællandske kommuner, hvor topskatteyderne betaler op til to pct.-point mere i skat af den sidst tjente krone end i hovedstadsområdet, har sværere ved at overbevise ingeniøren datalogen og mellemlederne om at arbejde mere og f.eks. droppe den sjette ferieuge - og det vil i sidste ende gøre det sværere at tiltrække den attraktive arbejdskraft.