Közben öten nézegetünk egy hatalmas láda koktélparadicsomot, és próbáljuk megállapítani, hogy mi baja lehet, amiért kidobták. Végül abban maradunk, hogy az égvilágon semmi. Később az áruházban kiderült, igazunk volt, a paradicsom tökéletes, hogy miért selejtezték le mégis, arról majd később. Tibor közben az előtte lévő papír alapján elkezdi a beérkezett áru szétosztását. Összesen 26 szervezet vállalt elszállítást az Élelmiszerbank raktárából, őket várjuk hétfő délelőtt, hogy átvegyék a beérkezett, leselejtezett árut. A szervezetek között több családsegítő egyesület, a Down Alapítvány, a Krízis Alapítvány, több hajléktalanellátó szervezet és drogterápiás központ van. Csak ebből a raktárból másfél tonna, kidobástól megmentett élelmiszer kerül kiosztásra mindennap.

Közben be is fut a XVII. kerületi családsegítő központ egyik munkatársa egy régi Opellel. Ilona egyedül pakolja be a kapott élelmiszert a kocsiba, a végére már egy zsömle sem fér bele. Ők három hónapja járnak ide élelmiszerért, korán jönnek, csakúgy, mint a szintén reggel érkező veresegyházi szervezet, mert ebédre már ki is szállítják az ételt a többgyermekes családoknak és a nyugdíjasoknak. „Csak én, ezzel az autóval ötezer kiló élelmiszert vittem el három hónap alatt” – mutat az Opelre Ilona.

Magyarországon a megtermelt élelmiszer egyharmada a szeméttelepen végzi. Ez egy 2006-os Eurostat-mérés szerint csak nálunk 1,8 millió tonna évente – ebbe nemcsak a kukába kerülő, feldolgozott élelmiszer számít bele, hanem az is, ami a termesztés során, bármilyen okból kint marad a földeken, vagy a gyártás során fölösleggé válik. Magyarországra vonatkozó becslés azóta nem készült, de a teljes EU-s élelmiszer-hulladék mennyisége ma is a 2006-os szinten van, így a hazai adat is ugyanez lehet.

Az EU tagállamaiban keletkező élelmiszer-hulladék megoszlása szektoronként Forrás: 2016-os Fusions-jelentés .

Az EU tagországaiban évente 88 millió tonna élelmiszer-hulladék keletkezik, ez azt jelenti, hogy fejenként nagyjából 173 kilogramm kaját dobunk a kukába évente. Az élelmiszer-pazarlás legnagyobb okozói a háztartások, ahol 47 millió tonna élelmiszer kerül a szemetesbe évente, ez az összes élelmiszer-hulladék 53 százaléka. Ehhez képest a nagy áruházláncok boltjaiban és a kereskedelemben jóval kevesebb élelmiszer-hulladék keletkezik. Ez az összes pazarlás 5 százaléka – cikkünk elsősorban ezzel a területtel foglalkozik. Ezek természetesen becsült adatok, melyekben sok a bizonytalanság, de jól mutatják a pazarlás mértékét.

Ha az 1,8 millió tonna nem mond sokat, képzeljünk el egy összefüggő kamionsort Budapesttől Párizsig, és képzeljük hozzá, hogy minden kamion tele van kajával – és ez mind kidobásra kerül. Miközben még mindig rengeteg ember, köztük gyerek éhezik, vagy legalábbis nem jut megfelelő mennyiségű ételhez az országban. Pedig a kidobott élelmiszert meg lehetne menteni, és el lehetne juttatni a rászorulókhoz – a gyakorlatban azonban ez korántsem egyszerű dolog.

Egyáltalán, mi az az élelmiszer, ami naponta a kukába kerül, és miért? Hogyan kerül az élelmiszer leselejtezésre, mit kell tenni, hogy ne dobják ki, és milyen úton tud aztán eljutni az ország másik végébe, ahol igazán szükség van rá? Ezekre a kérdésekre választ keresve követtük az ételek útját az áruházakból a rászoruló családok asztaláig.