Jätehuollosta irtauduttiin, vaikka siihen oltiin tyytyväisiä

Poliittiset päätökset Lakeuden Ekon perustamisesta tehtiin vuosina 2016–2017. Tuolloin kunnat päättivät irtautua alueen jätehuollosta vastanneesta kuntaomisteisesta Oulun Jätehuolto Oy:stä.

MOT:n haastattelemat kuntapoliitikot ja virkamiehet kertovat kuin yhdestä suusta, että Oulun jäteyhtiö hoiti hommansa hyvin. Irtautumiseen oli siis muita syitä.

Ensimmäisen kerran eroamista ehdotettiin Limingan kunnanhallituksessa huhtikuussa 2016.

Ehdotuksen takana olivat keskustan valtuutetut Paula Laurikkala ja Kari Ylönen. Ylönen on kunnanhallituksen puheenjohtaja.

Osa Limingan kunnanvaltuustosta kuvattuna valtuustokauden 2013-2017 lopussa. Paula Laurikkala ja Kari Ylönen ehdottivat yhdessä Oulun jätehuoltoyhtiöstä irtautumista. Kuva Limingan kunnanhallituksessa, jossa Paula Laurikkala ja Kari Ylönen

Laurikkala ja Ylönen jäivät vielä tässä vaiheessa yksin mielipiteensä kanssa, mutta ajan kuluessa Limingan päättäjät kääntyivät heidän kannalleen.

Lopulta neljä kuntaa päättivät kilpailuttaa ja yksityistää jätehuoltonsa Limingan johdolla. Kolmen tarjouskilpailuun osallistuneen yrityksen joukosta voittajaksi selviytyi Kempeleen Jätekuljetus.

Se on Paula Laurikkalalle tuttu yhtiö.

”Yhteistyö on helppoa ja vaivatonta!”

Kuntapolitiikkaan Laurikkala tuli vuoden 2012 vaaleissa keskustan listalta. MOT:lle häntä kuvaillaan yhdeksi paikallispolitiikan voimahahmoista.

Suku on ollut kuljetusalalla pitkään. Perheen yhtiön nimi on Kuljetus Laurikkala Oy. Verkkosivuillaan se kertoo olevansa Limingan vanhin yritys.

Toimitusjohtaja on Paula Laurikkalan aviomies. Yhtiön hallitus koostuu kokonaisuudessaan Laurikkalan perheestä.

Limingan kunnalle tekemänsä sidonnaisuusilmoituksen mukaan Paula Laurikkala omistaa kymmenyksen yhtiöstä.

Jätekilpailutuksen voittanut Kempeleen Jätekuljetus on osa Siirtokuljetus-konsernia, joka on Räisäsen suvun perheyritys.

Molemmat perheyritykset toimivat jäte- ja kuljetusalalla. Ne ovat tehneet yhteistyötä vuosia.

Kuvakaappaus Kempeleen Jätekuljetuksen verkkosivuilta heinäkuussa 2019. Heikki Laurikkala on Paula Laurikkalan poika. Kuvakaappaus Kempeleen jätekuljetuksen sivustolta: "Tästä firmasta löytyy paikallisia asiantuntijoita! Yhteistyö on helppoa ja vaivatonta! Liiketoimintamme täydentävät toisiaan." – Heikki Laurikkala

Kempeleen Siirtokuljetus Oy:n toimitusjohtaja Matti Räisänen kuvailee yhtiöiden välistä yhteistyötä tiiviiksi.

– Jos Laurikkalalla on nosturiautotarpeita tai he kuljettavat jätteitä, me pystymme ottamaan heidän jätteitään vastaan ja he pystyvät käyttämään meidän nosturiautoa, Matti Räisänen kertoo esimerkkinä.

Lähtökohtaisesti kahden yhtiön yhteistyössä ei ole mitään väärää.

Kysymys kuuluu, onko Paula Laurikkala kunnallisessa luottamustehtävässään ollut mukana luomassa järjestelmää, josta hänen perheyhtiönsä on mahdollisesti hyötynyt.

Haarasillan Ekoparkin johto koostuu Räisäsen ja Laurikkalan perheen jäsenistä sekä Kempeleen Siirtokuljetuksen entisestä hallituksen puheenjohtajasta. Toimitusjohtajana on Paula Laurikkalan aviomies. Infografiikka: Limingan kunnanhallitus, Kempeleen jätekuljetus, Kempeleen Siirtokuljetus, Kuljetus Laurikkala ja Haarasillan Ekoparkki Kuva: Camilla Arjasmaa / Yle

Lisäksi kuvioon kuuluu yhtiö nimeltä Haarasillan Ekoparkki Oy. Se on Laurikkaloiden ja Räisästen vuonna 2014 perustama yritys, jonka hallinnassa on vuokraoikeus suureen maa-alueeseen Limingan Ekokorttelissa.

Yhtiö olisi mitä todennäköisimmin ollut keskeinen hyötyjä jätehuoltouudistuksessa, jos kaikki olisi mennyt suunnitellusti.

Suurta maa-alaa hallinnoiva Haarasillan Ekoparkki nappaisi osansa Ekokortteliin ohjautuvista vuokratuloista.

Toimitusjohtaja Matti Räisänen. Hänen isänsä perusti jätehuoltoon erikoistuneen perheyrityksen aikanaan 1980-luvulla. Matti Räisänen Kuva: Janne Järvinen / Yle

Kuntalaisten jätemaksut paikoin yli tuplaantuneet

Kempeleen Jätekuljetuksen voittama jäteurakka on kokoluokaltaan merkittävä. Seitsemän vuoden pituinen sopimus on arvoltaan 10,5 miljoonaa euroa.

Jälkeenpäin jätehuollon kilpailutus on herättänyt kummastusta alan ammattilaisten keskuudessa.

Pääsyynä ihmettelyyn on se, että tarjouskilpailussa painotettiin erittäin vahvasti laatukriteereitä. Ne saivat peräti 80 prosentin painoarvon, kun hinnalle jäi 20 prosenttia.

Miten ratkaisuun päädyttiin?

– En kyllä jaksa muistaa mihin se perustui, kertoo Limingan kunnanhallituksen puheenjohtaja Kari Ylönen nyt.

MOT:n haastattelemat asiantuntijat pitävät painotusta poikkeuksellisena. Se näyttää heijastuvan nyt hinnassa, jonka kuntalaiset jätehuollosta maksavat.

Kempeleen Jätekuljetus aloitti Lakeuden Ekon jätehuollon operatiivisena palveluntuottajana vuoden 2019 alussa.

Jätemaksut nousivat välittömästi. Korotukset ovat paikoin melkoisia.

Kuvassa esimerkkejä jätetaksoista, joita Oulun seudun jäteyhtiö ja Lakeuden Eko perivät vastaanottamastaan jätteestä. Hinnat ovat euroa/tonni pyöristettynä euron tarkkuudelle ja ne sisältävät arvonlisäveron (24%). Infografiikka poltettavan jätteen ja biojätteen hinnan muutoksesta. Kuva: Camilla Arjasmaa & Riikka Kurki / Yle

Jätetaksan korotukset maksaa viime kädessä kuluttaja. Suoraan silloin kun ihmiset tuovat jätteitä suoraan asemalle ja välillisesti kun jäteastioita tyhjentävien yhtiöiden kustannukset ovat nousseet.

Alueella toimivista jätekuljetusyrityksistä kerrotaan, että ne ovat siirtäneet korotukset kuluttajahintoihin.

Esimerkiksi jäteyhtiö PTP Luttinen kertoo perivänsä Lakeuden Ekon kuntien asukkailta 12,30€ yhden sekajäteastian tyhjennyksestä. Naapurikunta Kempeleessä vastaava hinta on 9,70€.

Hinnankorotuksia on perusteltu muun muassa sillä, että ne ohjaavat ihmisiä lajittelemaan jätteitään tehokkaammin. Biojätteen taksa on yli kaksinkertaistunut.

Kunnanhallituksen puheenjohtaja Kari Ylönen on sitä mieltä, että kuntalaisten biojätekustannukset ovat pienentyneet. Tämä johtuu Ylösen mukaan siitä, että jäteastioiden tyhjennysvälejä on harvennettu.

Ylönen myös muistuttaa, että kuntalaiset voivat pienentää laskua esimerkiksi kompostoimalla.

Ylösen vakuutteluista huolimatta näyttää siltä, että Lakeuden Ekon lupaus tuottaa palvelut ilman kustannusten nousua, ei ole pitänyt.

Toinen suuri tavoite oli käsitellä kuntien jäte mahdollisimman lähellä. Tämäkään asia ei ole mennyt niin kuin suunniteltiin.

Kunnanhallituksen puheenjohtaja Kari Ylönen on itsekin yrittäjä. Hän on muun muassa Limingan Jäähalli Oy:n toimitusjohtaja. Kari Ylönen Kuva: Janne Järvinen / Yle

Jätevirta vie rajan taa

Lakeuden Ekon kuntien asukkaiden sekajätteet oli tarkoitus tuoda Limingan Ekokortteliin. Siellä jäte oli määrä seuloa ja toimittaa eteenpäin kierrätettäväksi.

Tätä varten Kempeleen Jätekuljetuksen emoyhtiö Kempeleen Siirtokuljetus tarvitsi uuden, laajan ympäristöluvan.

Oulun seudun ympäristötoimi myönsi sellaisen. Lisäksi Siirtokuljetus sai luvan aloittaa toimintansa, vaikka lupapäätöksestä valitettaisiin hallinto-oikeuteen.

Päätöksestä myös valitettiin. Neljä liminkalaista ei pitänyt siitä, että kunta pystyttää jätteidenkäsittelyaluetta heidän kotiensa lähistölle.