Näin kysely tehtiin Ylen Taloustutkimuksella teettämä kysely toteutettiin 29.11.–5.12.2017.

Tutkimuksessa haastateltiin 1005 henkilöä.

Kyselyn virhemarginaali on +-2,5 prosenttiyksikköä suuntaansa.

Yle teetti kyselyn myös helmikuussa 2017.

Vuonna 2016 Nato-kyselyä ei tehty.

Lataa tarkemmat tiedot tutkimuksesta täältä (siirryt toiseen palveluun) ja tutkimusaineisto täältä (siirryt toiseen palveluun) .

Suomalaisten Nato-kannatus on jatkanut viime vuosien hienoista laskuaan, ilmenee Ylen Taloustutkimuksella teettämästä kyselystä. Suomen Nato-jäsenyyttä kannattaa kyselyssä nyt 19 prosenttia vastaajista.

Ukrainan kriisin alkamisen jälkeen tehdyssä Ylen kyselyssä vuonna 2014 Nato-jäsenyyden kannatus oli 26 prosenttia ja vuonna 2015 puolestaan 22 prosenttia.

Tämän vuoden alussa tehdystä kyselystä Nato-kannatus on laskenut kaksi prosenttiyksikköä, joskin muutos mahtuu virhemarginaaliin.

Yle Uutisgrafiikka

Ulkopoliittisen instituutin johtaja Teija Tiilikainen pitää Nato-kannatusluvun muutosta pienenä, vaikka siirtymää Ukrainan kriisin puhkeamisen korkeimmista luvuista näkyykin.

Ukrainan kriisin kuumimpana aikana ihmisten kannat sekä puolesta että vastaan ovat olleet selkeämpiä. Teija Tiilikainen, johtaja, Ulkopoliittinen instituutti

– Ukrainan kriisin kuumimpana aikana ihmisten kannat sekä puolesta että vastaan ovat olleet selkeämpiä. Sodan käynnistyminen ja vakava huoli omasta ja naapuruston turvallisuuspoliittisesta tilanteesta alueella kannusti ihmisiä omaan kannanottoon, Tiilikainen sanoo.

Nyt Nato-jäsenyyden kannatus on laskenut lähelle lukua ennen Ukrainan vuonna 2014 alkanutta kriisiä. Taloustutkimuksen kyselyssä vuonna 2013 kannatus oli 17 prosenttia.

Tampereen yliopiston valtio-opin professorin Tapio Raunion mielestä on suorastaan hämmästyttävää, kuinka tasaisia kannatusluvut ovat vuodesta toiseen.

– Ne ovat perinteisesti olleet noin 20–25 prosentin tietämissä, hän kertaa.

Nato-jäsenyyden vastustajia on tuoreimmassakin kyselyssä selvästi suurempi joukko kuin kannattajia, 53 prosenttia.

Kannastaan epävarmojen osuus on korkea, 28 prosenttia.

Ruotsin kanssa ei tarvitse kulkea käsikynkkää

Kyselyn perusteella vaikuttaa siltä, että kansalaisten mielestä Suomen ei tarvitse kulkea Nato-jäsenyydessä käsikynkkää Ruotsin kanssa.

Vastaajista puolet on sitä mieltä, että vaikka Ruotsi hakisi Nato-jäsenyyttä, Suomen ei tarvitsisi tehdä samoin. 30 prosenttia puolestaan katsoo, että länsinaapurin esimerkkiä olisi tässä tapauksessa syytä seurata.

– Hyvin mielenkiintoista on se, että kansalaiset selvästi katsovat, ettei Suomen päätös Nato-jäsenyydestä ole mitenkään voimakkaasti sidoksissa Ruotsin päätökseen, valtio-opin professori Tapio Raunio sanoo.

Yle Uutisgrafiikka

Raunio huomauttaa, että viimeaikaisessa keskustelussa on korostettu Suomen ja Ruotsin tiivistyvää puolustusyhteistyötä.

Kansalaiset kokevat, että Suomella ja Ruotsilla voisivat hyvinkin olla toisistaan eriävät turvallisuuspoliittiset ratkaisut. Tapio Raunio, valtio-opin professori, Tampereen yliopisto

– Silti kyselyn näkökulmasta katsottuna kansalaiset kokevat, että mailla voisi hyvinkin olla toisistaan eriävät turvallispoliittiset ratkaisut, hän huomauttaa.

Ulkopoliittisen instituutin Teija Tiilikainen pitää tulosta yllättävänä.

– Olisin arvellut, että useampi olisi ajatellut strategista pelikenttää Pohjolassa. Eli että Ruotsin Nato-jäsenyys saattaisi muuttaa kokonaistilannetta, ja olisi kenties pidetty hankalana, että Suomi jäisi yksin. Moni kuitenkin varmasti ajattelee niin, että oli niin tai näin, ratkaisujen pitää olla Suomen omia.

Kansanäänestystä kaipaa aiempaa harvempi

Nato-kansanäänestyksen kannattajien määrä on laskussa, mutta enemmistö on yhä kansanäänestyksen kannalla. Kansanäänestyksen haluaisi nyt 54 prosenttia vastaajista.

– Suomessa on totuttu poliittiseen kulttuuriin, jossa kansanäänestyksiä ei juurikaan ole eikä asioita kansalta juuri kysytä vaalien välissä. Ollaan totuttu luottamaan poliittisiin johtajiin varsinkin turvallisuuspolitiikassa. Sitä tämä varmastikin vielä osittain heijastelee, valtio-opin professori Tapio Raunio arvelee.

Yle Uutisgrafiikka

Ulkopoliittisen instituutin Teija Tiilikainen huomauttaa, että Nato-kansanäänestyksen kannatus on pudonnut varsin tuntuvasti.

Tiilikaisen mukaan on vaikea arvioida, liittyykö se esimerkiksi ylipäätään lisääntyneeseen epävarmuuteen Nato-kannoissa tai keskusteluun vieraiden valtojen vaikuttamisesta kansanäänestyksiin ja vaaleihin.

– Onko tämä tekijä, joka on alkanut epäilyttää kansalaisia? Hyvin vaikea tietää, mistä on kysymys.

Nato-kansanäänestyksen kannalla ovat eniten SDP:n, keskustan ja perussuomalaisten kannattajat. Vähiten sitä kaivataan RKP:n ja kokoomuksen kannattajien joukossa.

Epävarmojen osuus korkea - naiset miehiä epävarmempia

Nato-kannastaan epävarmojen osuus on kasvanut selvästi viime vuosina. Epävarmojen osuus on tuoreimmassa kyselyssä siis 28 prosenttia. Määrä on sama kuin alkuvuodesta tehdyssä kyselyssä.

Epävarmojen korkea osuus pistää myös Ulkopoliittisen instituutin Teija Tiilikaisen silmään. Taustalla saattaa vaikuttaa keskustelu turvallisuuspoliittisen tilanteen muuttumisesta Suomen ympäristössä, hän arvioi.

– Ei ole esimerkiksi selkeää näkymää, millaiseen normaalitilanteeseen Venäjän ja lännen välisen jännitteen osalta palataan, Tiilikainen sanoo.

Mielenkiintoista on se, että yhdenkään puolueen kannattajien keskuudessa enemmistö ei kannata Nato-jäsenyyttä. Tapio Raunio, valtio-opin professori, Tampereen yliopisto

– Nämä ovat asioita, jotka pohdituttavat ihmisiä. Oma kanta siitä, mikä on Suomelta viisasta politiikkaa, ei ehkä ole niin itsestään selvä, hän jatkaa.

Naiset ovat miehiä epävarmempia Nato-kannastaan. Naisista 38 prosenttia ei osaa sanoa kantaansa, kun miehillä vastaava luku on 19.

Miehet kannattavat naisia enemmän

Puoluekantansa ilmoittaneiden joukossa suopeimmin Nato-jäsenyyteen suhtaudutaan kokoomuksessa, jossa jäsenyyttä kannattaa 41 prosenttia ja vastustaa 28 prosenttia.

– Mielenkiintoista on se, että yhdenkään puolueen kannattajien keskuudessa enemmistö ei kannata Nato-jäsenyyttä, valtio-opin professori Tapio Raunio sanoo.

Vastustus on suurinta vasemmistoliiton ja vihreiden keskuudessa.

Miehet kannattavat Nato-jäsenyyttä enemmän kuin naiset.

Lue myös:

Ylen kysely: Venäjän kehitystä uhkana pitävien määrä laskenut roimasti – asiantuntijan mielestä luku on silti korkea