– Moi. Tänään ahdistaa. Jatkuvasti on kiire ja tuntuu, että vain juoksen kieli vyön alla.

– Ikävä kuulla. Harmillinen tilanne. Hyvä että otit yhteyttä. Asia on juuri sellainen, jossa psykologimme tai psykoterapeuttimme voisi auttaa.

– Onko mitään vinkkiä?

– Voisin varata sinulle ajan Mielen sparriin, jossa psykoterapeuttimme voisi antaa sinulle käytännön neuvoja ahdistuksen hallintaan. Miltä kuulostaa?

Näin voisi edetä työntekijän chat-keskustelu terveydenhoidon ammattilaisen kanssa. Lidlin tiedottaja Anna Rissanen simuloi tilannetta malliksi Terveystalon sairaanhoitajan kanssa.

Lidlin työntekijät voivat ladata puhelimeensa Terveystalon sovelluksen, josta löytyy Mielen chat -palvelu. Sillä saa yhteyden hoitajaan mihin aikaan tahansa. Seuraava askel on Mielen sparri -palvelu eli nettitapaaminen psykologin tai psykoterapeutin kanssa. Myös vastaanottoaika työterveyshuoltoon järjestyy nopeasti. Tarvittaessa kahdessa viikossa voidaan aloittaa lyhytpsykoterapia.

Lidlin henkilöstöpäällikön Sanna Rainion mukaan Mielen chat -palvelu on ollut käytössä vuoden ja siihen turvaudutaan entistä herkemmin.

– Digitaaliset palvelut ovat meidän mielestä oivallinen keino auttaa työntekijöitä erityisissä haasteissa elämän varrella

Monella työpaikalla on havahduttu mielenterveysongelmien tuntuvaan kasvuun viime vuosina. Ongelmien hoitaminen ajoissa vähentää sairauspoissaoloja ja tuo siten selviä säästöjä.

Chat-palvelussa saa nopeasti keskusteluapua. Markku Pitkänen / Yle

Lidlin työntekijöiden keski-ikä on 30 vuotta eli nuoria on paljon. Heille kaikenlaisten nettipalvelujen käyttö on luontevaa. Suuri merkitys on myös lähiesimiesten kouluttamisella kohtaamaan myös mielenterveyden asioita.

Lidl ei erittele mielenterveyspalvelujen tuomia säästöjä.

– Olemme säästäneet paljon, jopa miljoona euroa, kun tarkastellaan kaikkia tekemättömän työn kustannuksia, Lidlin henkilöstöpäällikkö Sanna Rainio sanoo.

Miljoona euroa on säästynyt vuodessa, kun sairauspoissaolot, työkyvyttömyyseläkkeet, työterveyskustannukset ja työtapaturmat ovat vähentyneet.

Kun saksalainen Lidl saapui Suomeen 2002, kuva yhtiöstä työnantajana ei ollut mairitteleva.

– Kahdeksan vuotta sitten alettiin systemaattisesti kehittää työkykyjohtamista, koska sairauspoissaolot olivat jyrkässä nousussa.

Lidl on ottanut työkykyasioissa suuren loikan ja saanut viime aikoina hyvän työnantajan palkintojakin.

Lidlin henkilöstöpäällikkö Sanna Rainio sanoo, että Lidl on panostanut paljon työkykyasioihin viimeiset kahdeksan vuotta. Markku Pitkänen / Yle

SOK säästi satoja tuhansia euroja sairauspoissaoloissa

Mielen Chat ja Mielen Sparri ovat S-ryhmän ja Terveystalon kaksi vuotta sitten yhteistyössä kehittämiä palveluja.

S-ryhmään kuuluva SOK kertoo saavuttaneensa parissa vuodessa muutaman sadan tuhannen euron säästöt, kun mielenterveyssyistä johtuvat poissaolot ovat vähentyneet.

Säästö perustuu Elinkeinoelämän keskusliiton laskemaan sairauspoissaolopäivän hintaan, joka on 350 euroa.

– Mielenterveysongelmien räjähdysmäinen kasvu on yllättänyt kaikki työnantajat Suomessa, S-ryhmän työhyvinvointijohtaja Sanna-Mari Myllynen sanoo.

Hänen mukaansa SOK:n hyvät tulokset perustuvat varsinkin esimiesten kykyyn käsitellä myös mielenterveysasioita sekä mielen tuki palvelujen käyttöön ottoon.

– S-ryhmän yrityksiä, joissa mielenterveyden poissaolot ovat lähteneet laskuun yhdistää myös se, että he ovat ottaneet käyttöön lyhytpsykoterapian.

Myllysen mukaan kaikkein tärkeintä on auttaa mielenterveyskuntoutujia palaamaan töihin. Varsinkin pitkän, vuoden mittaisen sairasloman jälkeen kynnys on monelle liian korkea.

– Mielenterveyden sairauspoissaolot pitkittyvät, koska olemme niin kädettömiä käsittelemään niitä organisaatioissa.

S-ryhmässä esimies suunnittelee yhdessä työntekijän kanssa työhön tarvittavat muutokset, jotta paluu sujuisi.

Mikä lyhytpsykoterapia?

Elinkeinoelämän keskuskusliiton asiantuntijalääkäri Auli Rytivaara kertoo, että lyhytpsykoterapiassa keskitytään ongelman ratkaisuun.

– Terapia kohdennetaan siihen haasteeseen, joka sillä hetkellä on. Ei lähdetä koko ihmisen historiaa käymään läpi vaan autetaan ratkaisukeskeisesti sillä hetkellä.

Rytivaara pitää myös digitaalisia matalan kynnyksen palveluja hyvinä, koska monella ajan tilaaminen vastaanotolle tapahtuu turhan myöhään.

Auli Rytivaara sanoo, että EK:n suositus omailmoituskäytännöstä on tilapäinen, ja korona-ajan jälkeen yritykset arvioivat jatkon itse. Markku Pitkänen / Yle

Mielenterveysongelmiin on työpaikoilla pakko puuttua, sillä ne ovat kipuamassa tuki- ja liikuntaelinsairauksien rinnalle sairausloman syynä. Mielenterveysongelmat ovat Kelan mukaan lisääntyneet jyrkästi. (siirryt toiseen palveluun)

Käänne huonompaan tapahtui vuoden 2016 jälkeen. Mielenterveyden häiriöiden perusteella sairauspäivärahaa saaneiden lukumäärä on kasvanut vuosien 2016 ja 2019 välillä peräti 43 prosenttia.

Naisilla mielenterveyden häiriöt ovat jo yleisin syy sairauspäivärahan saamiselle. Kelan mukaan töistä poissaolot mielenterveyssyistä ovat lisääntyneet varsinkin nuorilla ja varhaiskeski-ikäisillä naisilla. Miehillä tuki- ja liikuntaelinten sairaudet ovat edelleen yleisin syy.

Rytivaaran mukaan varsinkin työuupumus on lisääntynyt. Työuupumus ei ole sairaus, johon saisi Kelan tukemaa sairauslomaa.

– Noin joka neljäs on kokenut lievän työuupumuksen ja pari prosenttia vakavaa työuupumusta.

Myös ahdistuneisuus ja masennus ovat lisääntyneet.

– Ahdistus vaikuttaa tässä ja nyt olemiseen, masennus tulee enemmän pikkuhiljaa. Alkaa tulla unettomuutta, alakuloisuutta ei saa mitään tehtyä ja kaikki tuntuu ikävältä.

Ongelmien syy ei useinkaan ole työssä

Mielenterveysasioihin panostavat yritykset, joissa työkykyasiat on totuttu huomioimaan. Tähän asti painopiste on ollut fyysisissä krempoissa, sillä tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovat ajaneet työntekijöitä sairauslomille ja varhaiseläkkeille.

Lihatalo Atria on huomioinut mielenterveysasiat erityisesti kahden viime vuoden aikana. Työterveyslääkäri Timo Kinnunen sanoo, että mielenterveysongelmia on varsinkin 30-45 -vuotiailla.

– Meillä on monta osastoa ja yksikköä, joita on voitu verrata. Ei ole havaittu, että ongelmat olisivat työperäisiä vaan ne tulevat siviilipuolelta.

Myös EK:n Auli Rytivaaran mukaan syynä ovat useammin perhetilanteet, elämän kriisit tai jo nuoruudesta alkaneet ongelmat.

– Työikäisellä mielenterveysongelmien pääsyy ei yleensä ole työssä, mutta työ voi lisätä mielenterveyshäiriötä ja oireita.

Työnantajan kannattaa silti tukea työntekijäänsä voimaan hyvin, jotta hän pysyisi työkykyisenä.

– Varhainen välittäminen on meidän kaikkien velvollisuus, erityisesti työpaikalla. Hyvinvoiva työyhteisö on myös huomattavasti tuottavampi yritykselle ja yhteiskunnalle, Rytivaara sanoo.

Lue myös:

Yhä useampi jää sairauslomalle mielenterveysongelmien takia, työn vaatimukset vievät voimat – työuupunut Anna, 41, ei kokenut olevansa masentunut