Sixten Korkman kirjoittaa globalisaatiota käsittelevässä uutuuskirjassaan, että siirtyminen kohti paikallista sopimista helpottaisi sekä pakolaisten kotouttamista että Suomen asemaa kansainvälisessä kilpailussa.

Arvostettu taloustieteilijä ja -vaikuttaja Sixten Korkman kuvaa tiistaina julkaistua uutuuskirjaansa puolustuspuheeksi globalisaatiolle.

Maapallon yhdentyminen ja kansainvälinen yhteistyö ovat viime vuosina ottaneet iskuja muun muassa Britannian EU-äänestyksessä ja Yhdysvaltain presidentinvaaleissa.

Kuten Globalisaatio koetuksella – Miten pärjää Suomi? -kirjan (Otava) nimi kertoo, Korkman käy läpi globalisaation vaikutuksia myös Suomen näkökulmasta.

Taloudellisella hyvinvoinnilla mitattuna Suomi on ollut kirjan mukaan yksi markkinatalouden levittäytymisen ja kansainvälisen kaupan suurimpia voittajia, mutta viime vuosina etenkin maahanmuutto- ja pakolaiskysymys ovat jakaneet näkemyksiä vahvasti.

Perussuomalaisten nousu hallitukseen muutti Suomen pakolaispolitiikkaa, kun myös muut hallituspuolueet ovat kalastelleet niin sanottuja maahanmuuttokriittisiä äänestäjiä, Korkman arvioi.

– Pakolaispolitiikka on muodostunut epäinhimilliseksi ja voi kysyä, kunnioittaako Suomi enää kansainvälisiä pakolaissopimuksia ja ihmisoikeuksia. Pakolaisia on palautettu turvattomiksi luonnehdittuihin maihin ja perheen yhdistämiset on tehty lähes mahdottomiksi, hän kirjoittaa.

Muualla syntyneiden työllisyysaste korkeammaksi

Esittämästään kritiikistä huolimatta Korkman toteaa tiedostavansa, että ”humaani pakolaispolitiikka” törmää helposti ongelmiin.

Jos valtio sitoutuu tarjoamaan toimeentulon ja terveydenhuollon kaikille tulijoille, se ei välttämättä selviä kustannuksista.

Korkmanin mukaan maahanmuuttajien ja pakolaisten vastaanottaminen saisikin laajemman poliittisen hyväksynnän, jos heitä pidettäisiin talouden voimavarana eikä rasitteena.

– Tämä olisi helpompaa, jos muualla syntyneiden työllisyysaste olisi nykyistä korkeampi.

Yksi kotouttamisongelman ratkaisun tiellä seisovista esteistä on taloustieteilijän mielestä Suomen työmarkkinoiden jäykkyys.

Hän katsoo, että alhaisten työvalmiuksien vuoksi työnantajat palkkaisivat esimerkiksi turvapaikanhakijoita alkuun vain tavallista alhaisemmilla palkoilla, mutta työehtosopimukset eivät huomioi pienten erityisryhmien tarpeita.

– Jotain työmarkkinoiden merkityksestä kertoo se, että Suomessa joka toinen työvoimaan kuuluva somali on työtön, joustavampien työmarkkinoiden Yhdysvalloissa ja Kanadassa vain yksi viidestä.

Seisooko ay-liike muutosten tiellä?

Muun muassa yliopistolla, Suomen Pankissa, valtiovarainministeriössä ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksessa työskennelleen Korkmanin mukaan työmarkkinoiden uudistaminen on ylipäätään tärkeää Suomen menestyksen kannalta.

Hän ehdottaa yleiskorotuksista luopumista ja siirtymistä kohti nykyistä paikallisempaa sopimisjärjestelmää, jossa työehtosopimus olisi ”väljä, lähinnä vähimmäistason palkansaajille turvaava perälauta”.

Korkman uskoisi joustavuuden tuovan ja säilyttävän työpaikkoja, mutta näkee ay-liikkeen suhtautuvan muutosehdotuksiin nihkeästi.

Hän sanoo, että joidenkin mielestä paikalliseen sopimiseen voidaan siirtyä vain suuren työmarkkinakonfliktin kautta.

– Näkemyksessä voi olla perää, mutta vastakkainasettelujen tie on yhteiskunnallisesti perin pulmallinen. Viisaampaa olisi sitkeästi pyrkiä tavoitteisiin keskustelun ja järjestöjen välisten sopimusten kautta. Joiltakin osin valtio voisi lainsäädännöllä tasoittaa tietä kohti paikallisempaa sopimista, Korkman pohtii.