Mistä on kyse? Maanantaina Pyhtäällä sijaitsevasta tuotantohallista anastettiin useita satoja kiloja kuparia

Poliisista kerrotaan, että Suomessa romumetallivarkaudet näyttäisivät vähentyneen viime vuosina

Rikosmäärät seuraavat romumetallin maailmanmarkkinahintoja

Suomessa varastetun metallin myyminen on vaikeutunut

Se johtuu Suomen Romukauppiaiden Liiton ja poliisin yhteistyöstä

Toimitusjohtaja Taisto Kujalan perjantai on mennyt valvontakameratallenteita tarkastellessa. Maanantaina hänen Pyhtäällä sijaitsevasta yrityksestään katosi useita satoja kiloja kuparia. Kujala arvelee, että varkaat olivat ammattilaisia, sillä ulkona ollut valvontakamera oli käännetty osoittamaan poispäin ennen kuin tuotantohallin ovesta oli murtauduttu sisään.

– Kyllä tämä vähän närästää, vaikka oli tähänkin varauduttu. Ei tarpeeksi hyvin kuitenkaan, sanoo Kujakiila Oy:n toimitusjohtaja Taisto Kujala.

Poliisin mukaan tekijät olivat lastanneet kuparin henkilöautoa suurempaan ajoneuvoon. Murtautuminen teollisuushalliin tapahtui pimeän aikaan maanantai-iltana, kun paikalla ei ollut ketään.

Kujalan yritys muun muassa ostaa, jalostaa ja myy romumetallia sekä kierrättää akkuja. Yritys käsittelee niin alumiinia, kuparia, sinkkiä, kuin nikkeliäkin eli metalleja, joilla on uudelleenmyyntiarvoa. Tekijät olivat vieneet vain kuparia.

– Se oli pätkissä olevaa reilun sormen paksuista pääosin sähköjohdoista kuorittua hyvälaatuista kuparikaapelia. Ne tiesivät, mikä on arvokkainta tavaraa. Muut metallit ne jättivät, sanoo Taisto Kujala.

Rakennuksilta kupariromua syntyy esimerkiksi, kun vanhoja kuparivesiputkia puretaan. Jyrki Lyytikkä / Yle

Kun pimeä tulee, alkavat romuvarkaudet

Romumetallivarkaudet ovat Suomessa yleisiä, vaikka niiden määrä näyttäisi viime vuosina vähentyneen. Rikollisia kiinnostaa arvokas kupari ja autojen lyijyakut sekä katalysaattorit. Monesti varastettu kupari on sähkökeloista, jotka on viety rakennustyömaalta tai sähkökeloja myyvistä tai käyttävistä yrityksistä.

– Aika useasti taustalla on myöskin rajat ylittävä liikkuva rikollisuus. Tekijät tulevat maahan ja kiertävät kohteita. Tekomalli on sellainen, että anastetaan arvometallia esimerkiksi rakennustyömailta, jalostamoista, liiketiloista tai romuttamoilta, sanoo poliisitarkastaja Jyrki Aho Poliisihallituksesta.

Syksy ja alkutalvi ovat otollista aikaa metallivarkauksille. Pimeä laskeutuu aikaisin, minkä vuoksi tekijät pystyvät liikkumaan huomaamatta. Ei myöskään ole niin kylmä, että esimerkiksi sähkökelat olisivat umpijäässä ja vaikeasti käsiteltäviä.

Joskus rikolliset ovat röyhkeitä ja suorittavat tekonsa keskellä kirkasta päivää. Muutamia vuosia sitten Helsingissä anastettiin vanhan kerrostalon kuparikatto päiväsaikaan.

Myös Kylmäkosken kirkon katto on tehty kuparista. Antti Eintola / Yle

– Kaverit olivat menneet kuorma-autolla paikalle nätit työvaatteet päällä. Kukaan ei osannut epäillä, sillä katto piti vaihtaa joka tapauksessa. Aliurakoitsijoista kaikki eivät tunne toisiaan, sanoo toiminnanjohtaja Jari Kortesoja Suomen Romukauppiaiden Liitto ry:stä.

Kortesojan mukaan parhaan kuparilaadun maailmanmarkkinahinta on kiloa kohden noin kuuden euron tietämillä. Hän arvioi, että suurimmat kuparisaaliit ovat Suomessa olleet arvoltaan noin 30 000 euroa. Metallia varastetaan myös julkisilta paikoilta, joissa liikkuu paljon ihmisiä.

Rappuralleja revitään irti asfaltista

Takavuosina rikolliset varastivat Finlandia-talon kuparisia kaiderakenteita ja ovenkahvoja Helsingissä. Kotkassa sijaitsevasta Sapokan puistosta puolestaan katosi aiemmin pronssinen sorsaveistos, joka löytyi myöhemmin romun seasta Pohjanmaalta.

Patsas palautettiin takaisin alkuperäiseen paikkaan. Se oli varastettu ilmeisesti sen vuoksi, että metallin hinta oli korkea. Tampereelta ja Helsingistä vietiin puolestaan asfalttiin upotettuja vanhoja kuparisia rappuralleja, johon kengät pyyhitään ennen sisäänmenoa.

– Viimeksi niitä varastettiin viime tai toissa viikolla Tampereelta. Rappuralleista ei saa kauhean isoja myyntituloja, vain joitain kymmeniä euroja, mutta niiden häviäminen aiheuttaa muita vahinkoja. Uusia rappuralleja on hankala löytää, koska ne ovat erikoistavaroita, sanoo Jari Kortesoja.

Puutarhuri Heikki Laaksonen (vasemmalla) ja Romukauppiasliiton toiminnanjohtaja Jari Kortesoja Kotkan Sapokassa pronssisorsan luona. Raine Martikainen / Yle

Kortesoja arvioi, että romumetallivarkaudet lisääntyvät aina, kun taloudella menee paremmin. Nousukauden aikana metalleja tarvitaan, koska tuotanto käy kuumana.

– Romun hinta nousee ja laskee. Mitä korkeammalle hinta menee, sitä enemmän romu kiinnostaa varkaita. Vaikka rikosmäärät ovat laskeneet, ovat rikokset valitettavan yleisiä.

Varastetun metallin jäljittäminen on hankalaa, koska romussa on harvoin leimoja tai muita tunnisteita. Kaikki tapaukset eivät myöskään tule poliisin tietoon. Suomen Romukauppiaiden Liiton jäsenyritykset ovat sitoutuneita tiedottamaan epäilyttävistä metallieristä.

Finlandia-talosta varastetut kaiteet oli vain päällystetty ohuelti kuparilla. Yle

Varastetun romun myynti vaikeutunut

Suomessa varastetun metallin myyminen on vaikeutunut. Se johtuu Suomen Romukauppiaiden liiton ja poliisin yhteistyöstä.

– Meillä on toimintamallisopimus tähän rikollisuuteen liittyvän tiedon jakamiseksi sekä rikollisuuden tilannekuvan ylläpitämiseksi, jos anastetuksi epäiltyä metallia yritetään myydä esimerkiksi romuttamolle, sanoo poliisitarkastaja Jyrki Aho Poliisihallituksesta.

Romukauppiaden tavoitteena on myös tehdä varastetun tavaran vaihtaminen hankalaksi. Yli 500 euron romueristä ei makseta käteisellä, vaan raha annetaan tilille. Myyjältä vaaditaan henkilöllisyystodistus, josta otetaan kopio.

– Se on vaikuttanut sillä tavalla, että olemme saaneet hyvin paljon varastettua tavaraa kiinni niin sanotusti vaa'alta. Rasitteeksi on tullut se, että tämän iloisen EU:n myötä on kotimaisten veijareiden lisäksi tullut ulkomaisia veijareita, sanoo Jari Kortesoja Suomen Romukauppiaiden Liitosta.

Kaakkois-Suomen poliisi tutkii Pyhtään kuparirikosta. Havainnot pyydetään ilmoittamaan poliisille sähköpostilla osoitteeseen rikostorjunta.kymenlaakso@poliisi.fi (siirryt toiseen palveluun) tai puhelimitse numeroon 0295 414 500.