Tutkimusprofessori Pekka Hakkarainen ja kehittämispäällikkö Tuukka Tammi esittävät, että huumeiden käytön rangaistavuudesta pitäisi luopua.

Heidän mielestään nykylainsäädäntö on vanhentunut, ja vanhentunut laki estää ongelmakäyttöön puuttumisen. THL:n tutkijat nostavat rikosoikeuden sijasta huumeongelman torjunnan eturintamaan sosiaali- ja terveydenhuollon keinot. Puhutaan huumeiden käytön dekriminalisoinnista. Tutkijat käyttävät esimerkkinä Portugalia, joka laillisti huumeiden käytön ja pienten huumemäärien hallussapidon vuonna 2001. Käyttö ei lisääntynyt, mutta haitat vähenivät. Viime aikoina mietojen huumeiden, kuten kannabiksen, käyttö on tehty vapaaksi muuallakin, muun muassa Yhdysvalloissa useissa osavaltioissa. Uruguay laillisti kannabiksen virkistyskäytön 2013. Norja suunnittelee poistavansa huumeiden käyttöön liittyvät rangaistukset.

Poliisi kirjaa vuosittain noin 15000 huumeiden käyttörikosta, viime vuonna niitä oli vajaat 17000. Joukossa on henkilöitä, joille huumausaineet ovat yksi nautinta-aine muiden joukossa. Lisäksi on nuoria, jotka ovat jääneet kiinni huumeiden kokeilusta. Huumeiden käytöstä saatu huomautus pysyy poliisin rekisterissä jopa 10 vuotta. Elämäänsä aloittelevan nuoren kannalta poliisin merkintä voi olla tahra, joka estää työllistymisen tai hakeutumisen koulutukseen. Tässä mielessä huumeiden käyttörangaistus voi olla kohtuuton, ja tähän voisi kehitellä muita tapoja.

Poliisin tilastot eivät sinänsä kerro huumeiden käytön laajuudesta juuri mitään. Poliisi ei aktiivisesti etsi ja rankaise huumeiden käyttäjiä. Resurssit on keskitetty koviin huumeisiin, niiden salakuljetukseen ja myyntiin. Helsingissä liikkuvan on ollut vaikea olla törmäämättä avoimeen huumekauppaan kaduilla ja metroasemien lähellä. Uutiset laajoista alaikäisten huumeringeistä kertovat, että huumeet viehättävät yhä nuorempia.

Huumeiden käytön rangaistavuutta on hyvä pohtia Suomessakin, varsinkin kun kansainvälinen kehitys menee liberaalimpaan suuntaan suhtautumisessa mietojen huumeiden käyttöön. Tässä yhteydessä on kuitenkin hyvä muistaa, että huumeet eivät ole lähtökohtaisesti vaarattomia terveystuotteita; kannabiksen käyttö voi laukaista psyykkisiä sairauksia kuten skitsofrenian. Huumeiden käyttö aiheuttaa pitkän päälle haittoja sekä käyttäjälleen että hänen sosiaaliselle ympäristölleen.

Nautinta-aineiden käytön historia Suomessa ei mitenkään rohkaise vapauttamaan mietojen huumeiden käyttöä. Alkoholia täällä ei ole koskaan osattu juoda sivistyneesti, miksi siis huumeita osattaisiin käyttää järkevästi. Todennäköisesti käyttö lisääntyisi.

Huumeiden käytön dekriminalisoinnissa Suomen on hyvä tulla jälkijunassa – hitaasti ja harkiten. Rangaistus on kuitenkin pelote, joka toimii huumetyössä ennaltaehkäisevästi.