Norjasta löytyy suomalaisille paljon töitä – mutta pelkän englannin osaaminen ei riitä työpaikan saamiseksi. Useat norjalaiset yritysjohtajat ovat pettyneitä suomalaisten ruotsin kielen taitoihin.

Norjalainen henkilöstövuokrausyritys Aras Helse etsi keväällä hoitohenkilökuntaa suomenruotsalaisen Hufvudstadsbladet-lehden kautta. Ilmoitusta ei ollut suomenkielisissä lehdissä.

Työntekijöitä houkuteltiin hyvällä palkalla sekä ilmaisilla matkoilla ja majoituksella. Ruotsin tai muun skandinaavisen kielen hallitseminen oli ilmoituksen mukaan pakollinen.

– Palkkaamme vain skandinaavista hoitohenkilökuntaa, yritys kirjoittaa verkkosivuillaan (siirryt toiseen palveluun).

Englanti ei riitä työkielenä, jos työtä tehdään ryhmässä tai asiakkaiden kanssa.

– On osattava ruotsia tai jotakin toista pohjoismaista kieltä. Muuten työkavereiden ja potilaiden kanssa ei voi kommunikoida, Kolarissa syntynyt Jatta Kokkonen kertoo. Hän työskentelee sairaanhoitajana Tromssan yliopistosairaalassa.

Niin kuin useimmat suomalaisnuoret, Kokkonen opiskeli ruotsia kolme vuotta peruskoulussa.

– Minun on myönnettävä, että olin yksi heistä, joka ajatteli, etten tarvitse tätä kieltä mihinkään – ei minun sitä pidä lukea. Mutta olisi ollut hienoa oppia kieltä jo silloin.

"Mahdollisuuksia yhteistyöhön on"

Svenska Ylen haastattelemat yritysjohtajat ja yliopistoväki ovat pettyneitä siihen, etteivät suomalaiset puhu ruotsia paremmin, vaikka kieltä opetetaan peruskoulussa. Haastateltavien mukaan kielitaitoisille piisaisi töitä.

– Tästä Suomen on tehtävä päätös – kuinka iso osa kielen opetuksesta on ruotsia, sanoo Anne Husebekk Tromssan yliopistosta.

Husbekk on johtanut pohjoismaalaisen kehitysraportin (siirryt toiseen palveluun)tekemistä. Siinä on tutkittu työ-, opiskelu- ja kauppamahdollisuuksia pohjoismaiden rajojen yli. Raportin mukaan kasvuvaraa olisi, jos byrokraattiset esteet poistettaisiin.

– Ehkä Suomessa on liian vähän halua puhua ja ymmärtää ruotsia. Jos Suomessa ei haluta, että kaikki osaavat ruotsia, maiden rajojen yli on tietysti vaikea tehdä yhteistyötä, Husbekk pohtii.

Suomalaiset ovat entistä kiinnostuneempia Pohjois-Norjan tarjoamista työmahdollisuuksista. Suomen kunniakonsuli Tromssassa, Nina Hjort, kertoo, että Tromssassa on käynyt useita elinkeinoelämän delegaatioita kartoittamassa tilannetta. Hjort on myös norjalaisen JM Hansen-elektroniikkayhtiön päällikkö.

– Jos Suomessa oppii ruotsin hyvin, luulen, että tulemme näkemään enemmän mahdollisuuksia yritysten väliseen yhteistyöhön.

Norjassa kaivataan varsinkin ammattikoulutettuja osaajia. Viime vuosikymmeninä Norjassa on panostettu paljon akateemiseen koulutukseen, mikä on johtanut esimerkiksi insinöörien ja ammattilaisten puutteeseen. Hjortin mukaan norjalaiset ovat tehneet itselleen karhunpalveluksen keskittymällä niin paljon akateemiseen osaamiseen.

Tarvittavaa työvoimaa löytyisi kuitenkin rajan toiselta puolelta.

– Naapureina meillä on paljon opittavaa toisiltamme. Meillä on myös yhteinen kulttuurinen ymmärrys, joka helpottaa asioiden yhdessä tekemistä, Hjort sanoo.

Patrick Holmström / Yle Nyheter

Korjaus 26.8: Kehitysraportin linkki vaihdettu suomenkieliseksi versioksi.