Yhteensopimattomat tietojärjestelmät aiheuttavat virheitä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen seuraamiin alueellisiin rokotekattavuuksiin. Esimerkiksi Äänekoskella MPR-rokotteen kattavuutta on asiaa selvitetty alkuvuoden ajan.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n rokotekartan mukaan Äänekoskella MPR-rokotteen kattavuus on alle kriittisen 95 prosentin. Äänekoskella tehtyjen selvitysten mukaan kartta ei pidä paikkaansa.

MPR-rokote antaa suojan tuhka- ja vihurirokkoa sekä sikotautia vastaan. Pikkulapsille ensimmäinen kahdesta rokotteesta annetaan noin vuoden ikäisenä.

– Poikkeavuus tulee sähköisistä tiedonsiirtojärjestelmistä. Kävimme lapsi lapselta lävitse ja katsottiin, ketä on rokotettu ja ketä ei, lastenneuvolan vs. osastonhoitaja Tuula Tuominen sanoo.

Tarkistuksen jälkeen MPR-rokotteen kattavuudeksi laskettiin 98,5 prosenttia – alkuvuodesta ilman rokotusta oli kolme lasta. Heidänkin osaltaan selvitykset vietiin loppuun saakka: Tuomisen mukaan kaksi oli jätetty terveydellisistä syistä rokottamatta ja yhtä perhe ei halunnut.

Äänekoski ei ole valtakunnassa ainoa, jonka rokotekattavuus Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n kartassa ei vastaa todellisuutta.

– Oulunkaari (Ii, Pudasjärvi, Simo, Utajärvi ja Vaala) on sellainen alue, josta emme saa tällä hetkellä tietoja ollenkaan. Samoin Suunpohjasta (Isojoki, Karijoki, Kauhajoki, Teuva) ja Forssasta meillä ei ole vuonna 2014 syntyneiden lasten kohdalta tietoja lainkaan, THL:n ylilääkäri Hanna Nohynek sanoo.

Nohynekin mukaan ongelmat liittyvät tietojärjestelmiin tehtäviin muutoksiin tai järjestelmien yhteensopimattomuuteen vastaanottajan kanssa.

– Nämä ovat sellaisia asioita, jotka pitää valtakunnallisen rokotusrekisterin ylläpitäjien ja paikallisten toimijoiden ratkaista.

Esimerkiksi Äänekoskella tilastovirheitä on korjailtu lähes vuosittain tietojärjestelmien ongelmien vuoksi. Tällä hetkellä kaupungin neuvoloissa ja kouluterveydenhuolloissa valmistaudutaan syyskuussa alkaviin vesirokkorokotuksiin. Rokotetta annetaan terveystarkastusten yhteydessä.

– Osa lapsi on jo rokotettu ja osa on sairastanut taudin. Koululaisista täytyy tehdä kartoitus, että tiedetään todellinen rokotustarve, Tuominen kertoo.