Humalajuomisesta ja masennuksesta yhdessä syntyy kierre, joka voi saattaa koko elämän sivuluisuun. Masennuksen ja viinan yhteys on miehillä selvempi kuin naisilla.

Masennusta sairastavalle viina voi olla hetken helpotus, mutta ajan mittaan se vain pahentaa sairautta ja kaikinpuolista elämänhallintaa.

Tämän tietää sekä pitkän kliinisen kokemuksen että oman väitöstutkimuksensa perusteella psykiatrian apulaisylilääkäri, päihdelääkäri Jonna Levola.

Levola väittelee alkoholiongelmista ja masennuksesta Tampereen yliopistossa elokuun alussa.

Juomakierre ruokkii masennusta

Jonna Levola muistuttaa, että masennus on vakava sairaus, mutta sitä voidaan hoitaa. Hoidosta on kuitenkin vähemmän apua, jos samalla kuluu viinaa runsaasti.

– Juomakierre ylläpitää masennusta, sanoo Jonna Levola.

Masentuneen aivoissa on vajausta välittäjäaineista kuten serotoniinista ja noradrenaliinista. Vajausta korjataan yleensä niin kutsutuilla mielialalääkkeillä.

– Alkoholi laskee välittäjäaineiden tasoja luonnostaan. Lääkkeistä ei siis ole masentuneelle kovasti apua, jos alkoholi on koko ajan ikään kuin lääkkeiden vastavoimana. Niinpä masennuksen ennuste vain huononee ja oireet syvenevät.

Jonna Levola antaa vastaanotolla masennuksesta kärsiville potilailleen tärkeän ohjeen.

– Parasta olisi jättää hoitojen aikana alkoholi joksikin aikaa kokonaan pois. Tai jos se ei ole mahdollista, niin rajoittaa käyttö mahdollisimman vähiin kunnes masennus on saatu paranemaan.

Humalajuominen nakertaa elämänlaatua

– Alkoholiongelmat ovat yhteydessä heikentyneeseen elämänlaatuun. Myös masennus on siihen yhteydessä. Entäpä sitten, kun nämä kaksi ovat yhdessä, kysyy Jonna Levola.

Hän varoittaa kuitenkin tekemästä suoria päätelmiä, mikä on syy ja mikä seuraus.

– Kun asiallinen hoito saadaan alkuun, elämänlaatu kohenee. Hoidolla on vaikutusta paitsi itse juomiseen myös fyysiseen ja psyykkiseen terveyteen sekä sosiaaliseen toimintakykyyn.

Kokenut päihdelääkäri kritisoikin vanhaa hoitomallia hoitaa asia kerrallaan.

– Nykytietämyksen mukaan se vanha malli, jossa käskettiin ensin mennä A-klinikalle ja vasta raitistumisen jälkeen ruvettiin hoitamaan masennusta, on pähkähullu, sanoo Jonna Levola.

– Kaikki vaikuttaa kaikkeen. Ja tässä on se teema, josta haluaisin lähteä jatkamaan omaa tutkimustani.

Ahkera kännäily pahentaa masennusta

Jonna Levolan tutkimus paljasti, että itsensä usein humalaan juoneet miehet kärsivät masennuksesta 2,6 kertaa useammin kuin kohtuukäyttäjät. Vastaavaa yhteyttä ei havaittu naisilla.

– Syytä siihen en osaa varmasti sanoa. Joidenkin tutkimusten mukaan naisten masennus olisi jo aivojen rakenteesta alkaen erilaista kuin miesten. Se voi olla yksi selitys, ja tulevissa tutkimuksissa varmaan saadaan lisää selityksiä.

Silti masentunut, olipa hän nainen tai mies, juo enemmän ja useammin kuin ihminen, joka ei kärsi masennuksesta.

AOP

Levolan tutkimusaineisto on osa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n finriski-tutkimusta.

Tutkija selvitti lisäksi muun muassa neuvoloista ja työterveyshuollosta tutun Audit-kyselyn sopivuutta masentuneiden riskijuomisen huomaamiseen. Audit-kysely tunnetaan paremmin nimellä Kymmenen kysymystä alkoholista.

Levola luottaa suomalaisten rehellisyyteen sekä kirjallisissa kyselyissä että lääkärin suullissa kyselyissä.

– Vanhan vitsin mukaan potilas kertoo lääkärille, ja lääkäri kertoo sen sitten päässään kolmella. Mutta ei ihan niin mene. Kyllä suomalainen yleensä vastaa totuudenmukaisesti silloinkin kun kysytään juomisesta.

Jonna Levolan väitöskirja Alkoholiongelmat ja masennus: seulonta, juomatavat ja yhteydet elämänlaatuun on päihdelääketieteen alaa. Se tarkastetaan Tampereen yliopistossa 3.8.2018.