Mistä on kyse? Helppo ravinto, petojen pienempi määrä ja rakennusten antama suoja vetävät lintuja kaupunkeihin.

Kaupunkiasuminen näyttäisi parantavan lintujen lisääntymisedellytyksiä.

Myös erämaiset linnut kuten korppi ja tervapääsky ovat kotiutuneet kaupunkeihin.

Jopa trooppiset lajit kuten papukaijat ovat lähestymässä Suomen kaupunkeja.

Yksipuolinen roskaruoka saattaa viedä kaupunkilaisvarikselta jopa lentokyvyn.

Helppo ravinto, petojen pienempi määrä ja rakennusten antama suoja vetävät lintuja kaupunkeihin.

– Linnuilla ei ole ideologiaa. Ei metso sinänsä asutusta karta.

Lehtori Timo Vuorisalo Turun yliopiston biologian laitokselta ei usko, että on mitään lintulajia, joka ei voisi asettua kaupunkiin.

– Jos linnulle vain annetaan siihen edellytykset eli ruokaa, suojaa, pesäpaikkoja ja pariutumiskumppaneita, Vuorisalo kertoo.

Roskaruoka ei ole hyväksi linnuillekaan. Filosofinen kysymys on tietysti se, onko roskia penkova naakka luontoa vai ei. Pauliina Tolvanen / Yle

Ihmiselle lintujen kaupungistuminen on iso juttu.

– Lintujen muutto kaupunkiin on ihmiselle megaluokan asia, Vuorisalo kommentoi.

Tällä hän tarkoittaa sitä, että koska yli puolet ihmiskunnasta asuu kaupungeissa, enemmistölle ihmiskunnasta päivittäin nähtävät linnut ovat kaupunkilintuja.

Mitä useampi ja eksoottisempi laji kaupungeissa asuu, sitä laajempi kontaktipinta lintumaailmaan ihmiskunnalla on.

Linnuilla ei ole ideologiaa. Ei metso sinänsä asutusta karta. Timo Vuorisalo

Kaupunkiin ovat jo nyt löytäneet tiensä jopa pohjoisten erämaametsien linnut. Jatkossa myös tropiikin linnustoa odotellaan liittyväksi suomalaiseen kaupunkilinnustoon.

Muuttaako metsokin kaupunkiin?

Oulun yliopiston tutkijatohtori Veli-Matti Pakasen mukaan hyvä esimerkki urbanisaatiosta on tervapääskyn tulo kaupunkeihin. Tervapääsky on ollut perinteisesti tikan koloissa pesivä erämaan lintu.

– Nykyään se on myös kaupunkilintu, joka on oppinut pesimään runsaslukuisena kerrostalojen ja muiden rakennusten koloissa. Erämaassa se pesii nykyään paljon harvalukuisempana.

Metsostakin voisi tulla kaupunkilaji, mutta se dellyttää suuria metsäisiä puistoalueita kaupungin sisällä. AOP

Kanahaukkoja tavataan useissa suomalaisissa kaupungeissa. Oulussa pesii myös korppi, joka on perinteisesti metsien lintu.

– Osa lajeista, kuten korppi, tulee paljon hitaammin kaupunkeihin. Korpille on kaupungissa ravintoa, mutta laji vaatinee kuitenkin vähän hiljaisemman kolkan pesintäänsä.

Pakanen ei usko, että puhdasta vanhaa metsää tarvitsevista linnuista, kuten metsoista tai kuukkeleista, tulee koskaan kaupunkilintuja.

Ihmiset ruokkivat lintuja siemenillä, luonnosta ne voivat löytää lähinnä hyönteisiä ja joitain kasvien siemeniä. Veli-Matti Pakanen

Sen sijaan Vuorisalo ei pidä näidenkään lintujen kaupungistumista mahdottomana, jos vain saadaan New Yorkin keskuspuiston tyyppisiä metsäalueita kaupunkiin.

Toisenkin eksoottisen Yhdysvaltoihin liittyvän esimerkin Vuorisalo löytää aavistuksen New Yorkia pohjoisempaa.

– Meillä saattaa kohta olla myös papukaijoja suomalaisessa kaupunkiluonnossa. Chicagossa on ankarampi talvi kuin Turussa, mutta olen itse nähnyt siellä kauluskaijaparvia keskellä talvea.

Yönsä papukaijat viettävät jossain lämpimässä hormissa tai vastaavassa paikassa.

– Euroopassa kauluskaijat ovat tulossa pohjoista kohti Puolan tasalla, Vuorisalo kertoo.

Kaupungissa ei olla luonnon armoilla

Kaupunkiasuminen näyttää parantavan lintujen lisääntymisedellytyksiä. Kaupunkilinnut aloittavat pesintänsä maalaisserkkujaan aiemmin, ja osalla lajeista pesintämenestys kaupungissa on parempi kuin luonnon armoilla.

Kaupungissa saatetaan tuottaa myös useampia pesueita kuin maalla.

Kaupungissa on aina valoa. Vilma Hannén / Yle

Oulun yliopiston tutkijatohtori Veli-Matti Pakanen arvelee paremman pesinnän johtuvan siitä, että kaupungissa voi olla vähemmän petoja ja enemmän valoa ja ravintoa kuin maaseudulla.

– Kaupungissa on esimerkiksi talitiaiselle hyvin ruokaa ja paljon turvallisia pesimäpaikkoja.

Kaupungissa on myös enemmän valoa ja lämpöä kuin maaseudulla.

Oma iso merkityksensä on sillä, että ihmisten asenteet lintuja kohtaan ovat muuttuneet. Nykyään vahinkolintuja ei vainota kaupungeissa samalla tavalla kuin aikaisemmin.

Varikset saattavat kärsiä roskaruuasta

Ruokakin on kaupungissa erilaista. Osa kaupunkilinnuista on mieltynyt roskaruokaan kuten osa ihmisistäkin. Toiset taas tykkäävät ihmisten kaupunkioloissa tarjoamasta siemenravinnosta, joka on selvästi ravinteikkaampaa kuin talvisessa luonnossa saatavilla oleva.

Tutkijatohtori Veli-Matti Pakanen Oulun yliopistosta on tutkinut Suomen oloissa ihmisen ruokinnasta täysin riippuvainen talitiaisen selviytymistä talven yli Oulun Hietasaaressa. Timo Nykyri / Yle

Molemmilla ruokavalioilla on seurauksensa. Siemeniä syövät voivat hyvin, ja roskaruualla höyhenpuku rähjääntyy.

Ihmisten tähteillä elävät linnut saattavat kärsiä karotenoidien eli kasvien viherhiukkasissa esiintyvien luonnollisten pigmenttien puutteesta. Ääritapauksissa ahkera pikaruokailu saattaa viedä karotenoidien puutteen takia jopa linnun lentokyvyn, kertoo Tiede-lehti (siirryt toiseen palveluun).

– Tästä ilmiöstä on tietoa nimenomaan varisten osalta, kertoo lehtori Timo Vuorisalo Turun yliopiston biologian laitokselta.

Kaupungissa on esimerkiksi talitiaiselle hyvin ruokaa ja paljon turvallisia pesimäpaikkoja. Veli-Matti Pakanen

Nopeimmin kaupungistuvat lajit, jotka ovat joustavia ravinnon ja elinympäristön suhteen, samoin kuin sellaiset lajit, joiden elinympäristö muistuttaa kaupunkiympäristöä. Tällaisia ovat esimerkiksi kesykyyhky, varpunen, lokit, tiirat ja meriharakat ja varislinnut.

Kaupungissa asuminen vaikuttaa lintuihin samalla tavalla kuin ihmisiin. Keinotekoinen ympäristö on monella tapaa erilainen kuin talvinen metsäluonto.

Kaupungissa lintu voi irrottautua auringonvalon rytmistä. Ruokailu ja liverrys voi ajoittua keinovalon aikakaudella paljon pidemmälle aikavälille kuin kaamoksen kourissa olevassa luonnossa.

Talitiainen on täysin ihmisen armoilla

Pakanen on tehnyt Pohjois-Pohjanmaan Kulttuurirahaston tuella myös tutkimusta kaupunkilaistalitiaisten säilyvyydestä talven aikana Oulun Hietasaaressa.

Vielä julkaisemattoman tutkimuksen (siirryt toiseen palveluun) verrokkitalviksi valikoitui poikkeuksellisen lämmin talvi (2008–2009) ja poikkeuksellisen kylmä talvi (2009–2010), jolloin oli pitkiä reilun 30 asteen pakkasjaksoja. Tutkimuksessa selvitettiin yksilöiden selviytymistä viidellä ruokailupaikalla yli talven.

Talitiainen on talvisin täysin riippuvainen ihmisistä Suomessa. Seppo Rytkönen

Pakasen mukaan talitiainen ei pärjää luonnossa Suomen oloissa. Laji elää meillä talvet ihmisen varassa.

– Ihmiset ruokkivat lintuja siemenillä, luonnosta ne voivat löytää lähinnä hyönteisiä ja joitain kasvien siemeniä.

Kaupunkisuunnittelulla lintuihin voi vaikuttaa

Hyönteissyöjien menestymisen kannalta on olennaista, minkälaisia viheralueita kaupungeissa on. Kaupunkisuunnittelulla kaupunkilinnustoon voi vaikuttaa paljonkin.

– Jos hallittu hoitamattomuus kaupunkien viheralueilla sallitaan, hyönteissyöjilläkään ei ole ongelmaa selvitä kaupungissa, sanoo Vuorisalo.

Kirkkaan vihreä Kalle-papukaija viihtyy keväisessä auringossa Rovaniemellä.Tulevaisuudessa papukaijat voivat olla Suomessakin luonnonvaraisia kaupunkilintuja. YLE/Raimo Torikka

Kaupungin melusaaste vaikuttaa myös lintujen äänenkäyttöön.

Tunnetuin esimerkki lienee talitiaisen titityyn muuttuminen kaupunkipaikoissa tityyksi, jotta se kuuluisi paremmin. Helsingin Sanomien artikkelissa (siirryt toiseen palveluun) kerrotaan, kuinka kaupunkilaislintujen on pidettävä kovempaa ääntä kuin maaseudulla.

Keinovalo taas mahdollistaa laulamisen sellaiseenkin aikaan kun luonnonvaloa ei ole. Vuorisalon mukaan kaupungistumisen vaikutuksia linnunlauluun on tutkittu yllättävän vähän.

Satama voitti luonnonrannan

Veli-Matti Pakanen on tutkinut muun muassa pikkutiiran pesintää Oulun Oritkarin satamassa ja Kalajoen hiekkarantojen luonnonympäristössä.

– Pesien säilyvyyserolla havaittiin olevan selvä merkitys. Satamassa pesintä näytti onnistuvan selvästi paremmin kuin luonnossa, sanoo Pakanen.

Pikkutiira menestyy paremmin satamassa kuin luonnonrannalla. Veli-Matti Pakanen

Satamassa pesien säilyvyys oli luonnonolosuhteita parempi, samoin kuin pesintätulos.

– Yleisöltä suljetussa Oritkarin satamassa häirintää on vähemmän, ja petojakin siellä saattaa olla vähemmän. Satamassa pikkutiirojen suojana on myös iso kolonia muita tiiroja, lokkeja ja kahlaajia.

Euroopassa kauluskaijat ovat tulossa pohjoista kohti Puolan tasalla. Timo Vuorisalo

Kaupungin monille linnuille luontoa otollisempien olosuhteiden puolesta puhuu sekin, kaupungin maantieteellinen sijainti ei vaikuta lajimäärään kun kaupungistumisaste otetaan huomioon.

Luonnossa lintujen lajimäärä ja tiheys laskevat pohjoista kohti. Tämän arvioidaan johtuvat pohjoisten elinympäristöjen epävakaudesta ja alhaisesta tuottavuudesta. Kaupunkilintujen osalta näin ei ole. Turun ja Lapin yliopistojen tekemän tutkimuksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan kaupunkien lajimäärä ei laske pohjoista kohti.

Pakkanen hyydyttää liikkeen ja tappaa

Kylmänä talvena talitiaiset liikkuivat selvästi vähemmän lämpötilan laskiessa.

– Nuoret yksilöt liikkuivat enemmän kuin aikuiset. Koska kylmällä säällä on tärkeää säästää energiaa, liikkuminen kovilla pakkasilla on vähäistä. Mitä kylmempää oli, sitä vähemmän liikuttiin, tutkija Veli-Matti Pakanen kertoo.

Lämpimän talven aikana lintujen selviytyminen pysyi tasaisen vakaana, kun pakkastalvena se vaihteli voimakkaasti.

– Pakkasjaksojen aikana talitiaisia kuoli enemmän, vaikka ruokaa oli riittävästi saatavilla. Pakkanen lisäsi kuolleisuutta selvästi, Pakanen kommentoi.

Lintuyksilö voi muuttaa käyttäytymistään ympäristöön, kun se muuttaa asumaan kaupunkiin.

Geneettinen sopeutuminen kaupunkiin

Pidemmällä aikavälillä voi syntyä kaupungistumisen edellyttämiä geneettisiä muutoksia, mutta se edellyttää voimakasta luonnonvalintaa. Toisin sanoen sitä, että jokin ominaisuus jättäisi nimenomaan tietyn tyyppiset yksilöt henkiin ja jatkamaan sukua.

Korppi pesii jo kaupungeissa Jarno Kuusinen / AOP

Vuorisalon mukaan geneettinen muutos on ollut meneillään jo jonkin aikaa.

– Ihmisen muovaamaan ympäristöön sopeutuvat linnut ja lintulajit ovat tulevaisuuden menestyjiä, Vuorisalo sanoo.

Ihmisen muovaamaan ympäristöön sopeutuvat linnut ja lintulajit ovat tulevaisuuden menestyjiä. Timo Vuorisalo

Kaupunkilintututkimus on toistaiseksi keskittynyt Pohjois-Amerikkaan, Länsi- ja Keski-Eurooppaan ja Pohjoismaihin. Kehittyvissä maissa kaupunkilintuja on tutkittu hyvin vähän. Yleinen trendi on kuitenkin se, että kaupunkilinnusto rikastuu kaikkialla.

Kaupungistumisen voittokulun voivat Vuorisalon mielestä pysäyttää vain zoonoosit eli eläimistä ihmiseen tarttuvat taudit. Ne voisivat muuttaa asenneilmastoa radikaalisti.