Suomen kieltenopettajien liiton puheenjohtaja Sanna Karppanen ja Opetushallituksen yleissivistävän koulutuksen ja varhaiskasvatuksen johtaja Jorma Kauppinen keskustelivat Ylen aamu-tv:ssä vieraiden kielten opiskelusta.

Koulujen kielivalikoima on supistunut sekä kuntien taloudellisen tilanteen että perheiden ja nuorten asenteiden takia, asiantuntijat arvelevat.

Kouluissa tarjottavien vieraiden kielten valikoiman supistuminen huolestuttaa asiantuntijoita.

Suomen kieltenopettajien liiton puheenjohtaja Sanna Karppanen arvelee, että syynä kouluissa tarjottavan kielivalikoiman supistumiseen on sekä taloudellinen tilanne että perheiden ja nuorten asenteet.

– Sellainen kehitys on valitettavaa, että isoissa kaupungeissa, esimerkiksi täällä pääkaupunkiseudulla tarjotaan ja on monipuolinen kielivalikoima, mutta suurimmassa osassa Suomea ei syystä taikka toisesta, todennäköisesti taloudellisista syistä, pystytä tarjoamaan, Karppanen sanoi Ylen aamu-tv:ssä.

Karppanen arvelee, että kielitaidon arvostus on kadonnut jonnekin viime vuosina.

– Perheet ja nuoret eivät ehkä ymmärrä kielitaidon merkitystä tai se on jonnekin kadonnut tässä vuosien aikana.

Herkkyyskaudet pitäisi hyödyntää

Opetushallituksen yleissivistävän koulutuksen ja varhaiskasvatuksen johtaja Jorma Kauppinen myöntää, että Suomessa on eroja kieltenopetuksessa riippuen siitä, missä päin asuu.

Kauppinen kuitenkin huomauttaa, että Suomesta löytyy myös pieniä paikkakuntia, jotka ovat halunneet panostaa kielitaitoon.

Kielitaitohan oikeasti alkaa vasta kotimaisten kielten ja englannin jälkeen. Jorma Kauppinen

– Luulen, että tässä taustalla on enemmän sellainen yleinen asenne: ajatellaan, että englanninkieli riittää maailmalla. Se on ehkä vanhempien ja osan lapsista näkemys ja silloin se on myöskin monien paikallisten päättäjien näkemys. Tätä pitäisi vähän murtaa, Kauppinen pohti aamu-tv:ssä.

– Kielitaitohan oikeasti alkaa vasta kotimaisten kielten ja englannin jälkeen, hän jatkoi.

Kieltenopettajien liiton Karppanen myönsi, että englannilla usein pärjää. Muullekin kielitaidolle on hänen mukaansa kuitenkin tarvetta esimerkiksi työelämässä.

– Kieltenopiskelu lisää ajattelutaitoja, se on työelämätaito. Se on laaja-alainen asia.

Kauppisen mielestä nuorten herkkyyskaudet kielten opiskeluun pitäisi hyödyntää.

– Jo ennen koulua, siellä varhaiskasvatuksen aikana on jo niitä herkkyyskausia. Siellä leikkien, laulujen ja erilaisten asioiden kautta saadaan luotua sellaista positiivista ilmapiiriä ja ymmärrystä, että näin niitä kieliä puhutaan.