IS selvitti Mänttä-Vilppulaan tekeillä olevan lentokenttähankkeen taustoja. Esiin nousi viisi erikoisuutta.

Suomessa on viime viikkoina kohistu Mänttä-Vilppulan kaupungin peräti 250 miljoonan euron arvoisesta jättihankkeesta, jolle mystinen italialainen liikemies on luvannut järjestää 100 miljoonan euron rahoituksen.

Voiko ulkomailta tosiaan löytyä näin merkittävä rahoittaja taloudellisesti heikkokuntoisen suomalaisen pikkukaupungin bisnesidealle vai onko kyse jonkinlaisesta puhalluksesta, huijauksesta?

Tätä kysymystä on pohdittu erityisesti Mänttä-Vilppulassa. Osa kaupunkilaisista on innoissaan, toiset taas pelkäävät kaupungin maineen ja rahojen puolesta. Kaupungin ulkopuolella hanketta on kyseenalaistettu, bisnesasiantuntijoita myöten.

Mänttä-Vilppula kaavailee vanhan Serlachiuksen lentokentän ympärille loma-asuntoja, yrityspuistoa ja kylpylähotellia. Samalla tälle Sassin alueelle on tarkoitus rakentaa moderni lentoasema, josta jotkut ilmailualan harrastajat voisivat rullata pienlentokoneellaan jopa suoraan oman loma-asuntonsa pihaan. Näitä luksusasuntoja on suunnitteilla 80, muunlaisia noin 70.

Havainnekuva koko alueesta.­

Havainnekuva Sassista.­

Mänttä-Vippula ei kaupungin johtomiesten mukaan ole laittamassa rahojaan Lakeside Airpark Finland -nimellä kulkevaan hankkeeseen, vaan 100 miljoonan euron rahoituksen on luvannut junailla italialainen Osanna Group suomalaisen tytäryhtiönsä Osanna ACI Finlandin kautta. Loput 150 miljoonaa euroa on kaupungin elinkeinoyrityksen Yrke Kiinteistöjen toimitusjohtajan Otto Huttusen mukaan tarkoitus hankkia myymällä alueelle rakennettavia kiinteistöjä. Osanna saa projektista vastaavasta hankeyhtiöstä 81 prosentin omistusosuuden, loput jää Yrkelle.

Eri suomalaismediat ovat selvitelleet Osanna Groupin ja sen pääomistajan Francesco Osannan taustoja, muun muassa Yle ja Seura, ja niin teki myös Ilta-Sanomat. Laajan selvityksen perusteella IS nostaa nyt esiin viisi keskeistä hankkeeseen liittyvää erikoisuutta tai epämääräisyyttä.

1) Osannan tausta

Osanna Group luo verkkosivuillaan näyttävää vaikutelmaa yritysrälssistään. Sitä markkinoidaan suurena konsernina, jolla on laaja kumppaniyritysten verkosto eri puolilla maailmaa. IS:n selvityksen perusteella osa näistä kumppanuusyrityksistä on varattomia pöytälaatikkoyhtiöitä ja yhtiöiden tarkoitusperä vaikuttaa epäselvältä.

Osannan yhtiöiden bisnesosaamisesta puuttuvat konkreettiset näytöt. Ne eivät saatavilla olevan tiedon perusteella ole toteuttaneet merkittäviä hankkeita sen paremmin Italiassa kuin muuallakaan. Vuonna 2017 Osanna Groupin liikevaihto oli 790 000 euroa, vuotta myöhemmin vain alle tuhat euroa. Työntekijöitä on kaksi.

Internetiä selailemalla löytää useita vihjailuja Francesco Osannan yhtiöiden uskottavuudesta ja epämääräisistä toimintatavoista. Seura-lehden mukaan Osannan yhtiön nimi löytyisi erään rahoitusyhtiön mustalta listalta. Tietojen todenperäisyyttä ei kuitenkaan ole varmistettu.

Francesco Osanna on Osanna Groupin pääomistaja.­

Seura-lehdelle Francesco Osanna kertoi sähköpostitse, että hänen Seneca01-yhtiötään vastaan on nostettu rikosjuttu Italiassa. Osanna kertoi lehdelle, että hän ja Seneca01 ovat perättömän rikosilmoituksen ja 1,5 miljoonan euron kiristysyrityksen kohteena. Torstaina Seura nosti esille, että Osanna näyttäisi kehuskelleen liiketoimillaan Venäjän miehittämällä Krimillä. Jos tällaisia liiketoimia olisi, ne olisivat EU:n talouspakotteiden vastaisia.

Tammikuussa Mänttä-Vilppulassa järjestetyssä tilaisuudessa Osanna Groupin avainhenkilöt kertoivat hankkivansa rahoituksen luxemburgilaiselta rahastolta. Francesco Osanna ja kaupungin edustajat vaikenivat kuitenkin rahaston nimestä tai sen takana olevista sijoittajista.

Osannan mukaan kyse on vaihtoehtosijoitusrahastosta (RAIF). Niiden rahoitukset on tarkoitettu korkeita tuottoja hakeville ammattisijoittajille. Yle ei omissa selvityksissään löytänyt Luxemburgin pörssin tietokannasta tai suurten rahastoyhtiöiden julkisista rahastoesitteistä tietoa rahastoista, jotka olisivat rahoittaneet Osanna Groupin hanketta. IS päätyi samaan lopputulokseen.

– Olemme tutkineet tarkasti rahoituksen järjestäjän taustat. Meillä ei ole syytä epäillä mitään epämääräisyyksiä, Yrke Kiinteistöjen toimitusjohtaja Otto Huttunen kertoo IS:lle.

Kaupunginjohtaja Markus Auvinen puolestaan korostaa, että myös suomalaiset pankit osallistuvat aikanaan rahojen alkuperän selvitykseen – siinä vaiheessa, kun rahat laskeutuvat niiden tileille.

2) Italialaisen motiivit epäilyttävät

Mänttä-Vilppulan kaupunginvaltuusto hyväksyi hankkeen tammikuun lopussa äänin 28–7. Vaikka tulos oli poliittisesti selkeä, kaupunkilaiset vaikuttavat IS:n haastattelujen perusteella jakautuneen kahteen leiriin, hankkeen kannattajiin ja epäilijöihin.

Kannattajat näkevät hankkeessa suuria mahdollisuuksia kaupungin elinvoimaisuuden parantamiseksi. Jälkimmäisten taas on vaikea uskoa, että pienikokoisessa Mäntässä pystyttäisiin yhtäkkiä toteuttamaan 250 miljoonan euron suurhanke. Sijoittajien motiivit arveluttavat.

– Eihän tällaisia projekteja ole nähty Suomessa muuallakaan, ei edes esimerkiksi Lapissa, joka kuitenkin on luontoelämysten tarjoamisessa ihan omassa kastissaan. Isoin kysymys tässä kaikessa on ulkomaalaisrahoittajien motiivi. Miten ihmeessä he saisivat sijoittamilleen rahoille vastinetta? eräs kaupungin merkittävä vaikuttaja kysyy.

Kaupungilla pohditaan myös, voisiko hankkeen taustalla olla rahanpesua tai yritystä pumpata EU:lta tukirahoja. Osanna Group ja Otto Huttunen kiistävät jyrkästi rahapesu- ja muunlaiset vilunkiepäilykset.

Hankkeen alettua suuri määrä kaupungin maita siirtyy projektista vastaavalle hankeyhtiölle Lakeside Airpark Finland Oy:lle, josta Osanna Groupin on määrä omistaa 81 prosenttia. Se huolettaa osaa kaupunkilaisista.

– Kun projektille varatut maat ovat jossain vaiheessa pääosin ulkomaalaisomistuksessa, sehän voi tehdä niille mitä huvittaa, kaupunkilainen heittää.

Vuonna 2006 Otto Huttunen työskenteli Mäntän musiikkijuhlien johtajana.­

3) Missä on ostajapotentiaali?

Suurhankkeen bisneslogiikka mietityttää myös. Yrke Kiinteistöjen Otto Huttunen kertoo IS:lle, että kaupungin ei ole tarkoitus pyörittää suunniteltua lomakeskusta.

– Tämä on puhtaasti kiinteistösijoitushanke. Siinä maan arvoa pumpataan ylöspäin rakentamalla siihen uutta infraa. Sen ympärille syntyy sitten liiketoimintaa. Rakennettuja alueita myymällä tai vuokraamalla hankeyhtiö kuittaa saamansa rahoituksen. Koko hankkeen arvo on 250 miljoonaa euroa, Huttunen sanoo.

– Raha kulkee rahan perässä, pilvilinnasta ei ole kyse. Suomi on houkutteleva maa ulkomaalaiselle rahalle.

Airparkilla tarkoitetaan aluetta, jossa asukkailla on käytössään oma lentokenttä. Vastaavia löytyy vajaat parikymmentä Euroopasta, Pohjoismaista vain yksi. Mänttä-Vilppulan hanke on kokoluokassaan ainutlaatuinen, ja yleisesti epäillään, että sen kalliille loma-asunnoille olisi vaikea löytää ostajia.

Hankeyhtiö uskoo suomalaisten ilmailualan harrastajien ostavan 20 prosenttia kapasiteetista ja ulkomaalaisten loput. Osa kaupungin päättäjistä kuitenkin epäilee ostovoiman riittävyyttä.

– Mielenkiinnolla odotan, että mistä löytyy niitä ilmailualan harrastajia, jotka haluavat ostaa tai vuokrata loma-asunnon Mäntästä. Suomen järvinen luonto on kaunis, mutta siitä myös ulkomaalaiset pääsevät nauttimaan paljon vaivattomamminkin, kokenut mänttäläinen kaupunkivaikuttaja näkee.

– Ja Suomessa tähän tarkoitukseen kaavailtuja ilmailualan harrastajia ei ole kuin kourallinen.

Kaupunginjohtaja Markus Auvinen.­

4) Mitä tapahtuu kaupungin 10 miljoonalle?

Mänttä-Vilppula on luvannut laittaa kolmeksi vuodeksi kymmenen miljoonaa euroa omalle sulkutililleen. Kaupunginjohtaja Markus Auvisen mukaan tämän ”hyvän tahdon ele” on viesti rahoittajille, että kaupunki aikoo kantaa sopimuksen mukaisen vastuunsa maankäytön ja kaavoituksen suhteen.

Mänttä-Vilppula on jo hankkinut itselleen uutta maata Sassin alueelta. Yksi maakauppa maksoi kaupungille kolme miljoonaa euroa. Kaupungin on tarkoitus myydä nämä maat hankeyhtiölle heti, kun projekti saa lainvoimaisuuden. Valitusaika umpeutuu 5. maaliskuuta.

Kaupunkilaisia pelottaa laajasti, että kaupunki on sitoutunut ”johonkin sellaiseen”, josta se ei välttämättä pysty pitämään kiinni – ja siinä vaiheessa sulkutilin rahat katoaisivat jonnekin. Sulkutilin käyttö hämmentää.

– Ymmärrän kaupunkilaisten huolen, mutta tällaiseen pelkoon ei ole mitään aihetta. Riski sulkutilin rahojen käyttämiseen on äärimmäisen pieni, ja tämä ylipäätään on kaupungin kannalta järkevin tapa osallistua hankkeeseen, Otto Huttunen linjaa.

Monet ymmärtävät Mänttä-Vilppulan roolin hankkeessa työllistämisnäkökulmasta, koska ainakin teoriassa hanke voi poikia uusia töitä paikallisille ihmisille ja yrityksille.

– Ei kuitenkaan ole olemassa mitään takeita, että urakat menisivät juuri paikallisille yrityksille, paikallinen vaikuttaja muistuttaa.

5) Salassapitovelvollisuus kummastuttaa

Mänttä-Vilppulan poliittiset päättäjät sitoutuivat syksyllä 2018 määräajaksi salassapitovelvollisuuteen Lakeside Airpark Finland -hanketta koskien.

Kun kaupunginvaltuusto hyväksyi hankkeen tammikuun lopussa, osa poliitikoista uskoi velvollisuuden rauenneen. Hankkeen vastustajiin kuuluva kokenut poliitikko Tauno Mäkelä (kesk) kertoo IS:lle kohdanneensa jopa lievää uhkailua kriittisten julkisten puheidensa jälkeen.

– Niin siinä kävi, eikä minulla ole nyt mitään sanottavaa, Mäkelä kertoo.

Osa paikallisista poliitikoista ei ymmärrä, miksi hankkeesta ei voitaisi jo tässä vaiheessa käydä avointa keskustelua, aidon julkisen läpivalaisun hengessä.

– Jos kerta mitään salattavaa ei ole, parempihan se olisi puhua ääneen, koska vaikeneminen se vasta epäilyksiä herättääkin, eräs poliitikko muotoilee.