Viranomaiset epäilevät hankkeen riskejä Tornionjoen-Muonionjoen vesistölle. Kaivosyhtiön mukaan vesistöriskit ovat hyvin hallittavissa.

Kolarin Rautuvaarassa peitetään parhaillaan 30 vuotta sitten lopetetun Rautuvaaran rautakaivoksen suurta rikastushiekkajäteallasta. Jos Hannukaisen rautakaivos toteutuu, sen rikastamo nousee Rautuvaaraan, jonka nyt peiteltävä jäteallas otetaan uudestaan käyttöön.

Kaivokselle ympäristö- ja vesilupaa hakevan Hannukainen Mining Oy:n päägeologi Jouko Pakarisen mukaan perusteet kaivostoiminnan aloittamiselle uudelleen ovat hyvät.

– Hyvä malmi hyvällä paikalla, infra kunnossa ja se (kaivos toim.huom.) toteutetaan joskus kuitenkin, niin miksei nyt sitten ja kolarilaisin voimin, päägeologi Jouko Pakarinen sanoo.

Korkealuokkaista rautamalmia

Pakarinen kehuu, että Hannukaisen rautamalmirikaste olisi 70-prosenttista eli premiumluokan tuotetta. Kaivos tuottaisi myös kuparia ja kultaa, jotka nostaisivat tuottoja.

Logistiikka olisi kustannustehokasta, koska rikastamo tulee radan varteen. Hannukainen kuului aiemmin ruotsalaiselle Northlandille, jonka Kaunisvaaran rautakaivos parinkymmenen kilometrin päässä Ruotsin puolella teki konkurssin lyhyen toiminnan jälkeen. Konkurssi oli Ruotsin historian suurin.

Kaunisvaaran vararikon syinä pidettiin 100 dollariin tonnilta romahtanutta rautamalmin hintaa ja kalliita kuljetuskustannuksia ensin autolla, junalla ja laivalla. Nyt rautamalmin tonnihinta on 70 dollarin vaiheilla.

Hannukainen Mining Oy kuuluu kolarilaislähtöiselle Tapojärvi Oy:lle. Yritys on tunnettu Outokummun alihankkijana Outokummun Kemin Ellijärven kromikaivoksella ja Tornion jaloterästehtaalla.

Kaivosta ei valmistella myytäväksi

Päägeologi Pakarisen mukaan Tapojärvellä on kaksi rikastamoa Tornion jaloterästehtaan alueella ja vankka kokemus louhinnasta ja muusta kaivostyöstä Ellijärven kaivokselta.

Pakarinen tyrmää epäilyt siitä, että Tapojärvi vain hankkisi tarpeelliset luvat ja myisi Hannukaisen jollekin toiselle taholle kun luvat on saatu.

– Missään tapauksessa tämä (myynti ulkopuoliselle toim.huom.) ei liikeideaan kuulu, koska Tapojärvi Oy:llä on rikastamoja omasta takaa Torniossa.

Pakarisen mukaan 500 työntekijän Tapojärvi osaa rikastuksen ja kaivostyön ja Hannukainen on ostettu tehtäväksi eikä myytäväksi.

Malmi louhittaisiin Hannukaisesta ja vietäisiin hihnakuljettimella kahdeksan kilometrin päähän Rautuvaaraan rikastamolle. Louhoksen lähellä virtaa Äkäsjoki, joka on Itämeren uhanalaisen meritaimenen merkittävä kutujoki.

Moni viranomainen epäilee hankkeen vesistöriskejä. Epäilyjä on esitetty lausunnoissa kaivoksen ympäristö- ja vesitalouslupahakemuksesta. Lupaa käsittelee paraillaan Pohjois-Suomen aluehallintovirasto.

Epäilyjä esittivät muiden muassa Lapin ely-keskuksen ympäristönsuojeluyksikkö, luontoympäristöyksikkö ja Kolarin ympäristöviranomaisena toimiva Rovaniemen ympäristölautakunta.

Vettä, kemikaaleja ja valtavia maansiirtoja

Kaivos ja rikastamo tulisivat Tornionjoen-Muonionjoen valuma-alueelle, jolla Itämeren villilohi on saatu elpymään häviämisen partaalta.

Tiukimman lausunnon antoi Lapin ely-keskuksen kalatalousyksikkö. Sen mukaan Hannukainen Mining Oy:n ympäristölupahakemushakemus on hylättävä.

Ely-keskuksen kalatalousyksikön mielestä kaivoksen vesistöpäästöt vaarantaisivat Muonionjokeen laskevan Äkäsjoen, joka on äärimmäisen uhanalaisen meritaimenen tärkeimpiä kutujokia Suomessa.

Ely-keskuksen kalatalousyksikön mukaan kaivoksen metalleja ja kemikaaleja sisältäviä jätevesiä johdettaisiin vesistöön. Myös Äkäsjoen rinteelle asutuksen melu- ja pölysuojaksi suunniteltu valtaisa valli voisi sateilla päästää jokeen kiintoaineita. Korkeimmillaan 30 metriä korkea valli on yli kolme kilometriä pitkä ja yli sata metriä leveä.

Vedet hallitaan ja puhdistetaan

Hannukainen Mining Oy:n mukaan kaivoksen jätevedet johdettaisiin putkella Rautuvaaraan ja sieltä rikastamon jätevesien kanssa puhdistettuina Muonionjokeen. Äkäsjokeen ei yhtiön mukaan päästettäisi kaivosalueelta mitään vesiä.

Hannukainen Mining Oy laatii parhaillaan vastineita viranomaisten kriittisiin lausuntoihin luvasta päättävälle Pohjois-Suomen aluehallintovirastolle.

Päägeologi Jouko Pakarisen mukaan Lapin ely-keskuksen kalatalousyksikön käsitys vesistöpäästöistä väärä.

– Tietenkin mielipiteisiin on kaikilla oikeus ja me teemme vastinetta niihin. Meidän näkökanta on että haitat eivät ole semmoisia, että ne vaarantaisivat kalastusta. Puhdistetut vedet lupaehtojen mukaisesti johdetaan Muonionjokeen, jossa laimentuminen on erittäin suuri, Pakarinen sanoo.

Kaivoshanke on vain runsaan kymmenen kilometrin päässä Ruotsin ja Suomen rajalla virtaavasta Muonionjoesta. Myös Ruotsin vesiviranomaiset ja Suomalais-ruotsalainen rajajokikomissio tulevat antamaan lausunnon Hannukaisen kaivoshankkeen ympäristö- ja vesilupahakemuksesta.