1. Tietämättömyyttä käytetään hyväksi

Ulkomaalainen saattaa olla tietämätön Suomen pelisäännöistä, kuten laista, palkkatasosta ja työehtosopimuksista. Tietämättömyyden hyväksikäyttö täyttää joskus kiskonnan tapaisen työsyrjinnän tunnusmerkit.

Esimerkiksi vuonna 2006 julkisuuteen tuli tapaus, jossa Savonlinnassa olevan ravintolan kiinalaisille työntekijöille oli maksettu 400–800 euron kuukausipalkkoja, vaikka työtunteja kertyi kuukaudessa enimmillään 289 tuntia. Työntekijät olivat tehneet sopimuksen "kiinalaisen tavan" mukaan, jossa työnantaja järjestää palkan lisäksi myös asunnon ja ruuan. Suomen minimipalkoista tai lomaoikeudesta työntekijät eivät tienneet.

2. Köyhemmistä oloista tullut tyytyy vähempään

Ulkomaalainen saattaa olla tietoinen suhteellisen huonosta palkastaan, mutta tyytyy silti huonoon palkkaan paremman puutteessa. Esimerkiksi Olkiluodon rakennustyömaalla vuosina 2008–2010 töissä olleet makedonialaiset tyytyivät 1 500 euron kuukausipalkkaansa, jonka päälle ei maksettu ylityökorvauksia, lomarahoja tai sunnuntailisiä. Se oli kuitenkin parempi kuin olla työttömänä kotimaassa.

Etenkin Bulgarian ja Romanian romanit ovat tottuneet tekemään huonopalkkaisia töitä pimeästi ja suullisten sopimusten varassa. Kotimaassaan syrjivään kohteluun tottuneet eivät välttämättä valita syrjinnästä Suomessakaan.

3. Pelko ja uhkailu pitää riistetyn töissä ja hiljaisena

Kolmannen maan kansalaisella ei ole lupaa tehdä Suomessa työtä, eikä hän saa toimeentulotukea suomalaisten tapaan. Suomesta kielteisen turvapaikkapäätöksen saanut ei välttämättä uskalla palata kotimaahansa, jos pelkää joutuvansa siellä vainon ja väkivallan uhriksi. Henkilö pelkää poliisia, eikä siksi kantele kaltoinkohtelustaan viranomaisille. Turvapaikkaprosessin päätyttyä hän saattaa tavoitella Suomeen jäämistä työperäisen oleskeluluvan turvin. Sen vuoksi kielteisen turvapaikkapäätöksen saanut voi olla valmis hyvin matalapalkkaiseen työhön hyvin huonoilla ehdoilla.

Kun työnantaja on tietoinen työntekijän ahdingosta, hän voi käyttää sitä hyväksi. Paperitonta työntekijää voidaan pelotella poliisilla ja paluulla kotimaahan. Paperittoman uhkailu fyysisellä tai seksuaalisella väkivallalla jää rankaisematta, sillä uhri ei uskalla ilmoittaa kohtelusta poliisille.

Lue lisää suomessa töitä tekevien paperittomien tarinoita täältä.

4. Työpaikka paljastuukin "työharjoitteluksi"

Harjoittelija-nimikkeen väärinkäyttö on tyypillinen tapa hyväksikäyttää ulkomaalaista työvoimaa. Työnantaja saattaa uskotella kielitaidottomalle ulkomaalaiselle kyseessä olevan palkallinen työ, mutta se paljastuukin myöhemmin työharjoitteluksi. Harjoittelu saattaa olla TE-toimiston työharjoittelu, jonka luonteesta työntekijä ei itse tiedä. "Harjoittelu" saattaa olla myös epävirallista harjoittelua, jossa täyttä päivää itsenäisesti tekevällä työntekijälle maksetaan harjoittelijan palkkaa, tai ei palkkaa ollenkaan.

SPR alkoi järjestää vuonna 2016 turvapaikanhakijoiden TET-jaksoja, joissa turvapaikanhakija tutustuu suomalaiseen työelämään maksimissaan parin viikon mittaisten jaksojen kautta. Järjestelyä on alettu käyttää myös hyväksi. Kesäkuussa Yle uutisoi lahtelaisravintolasta, jonka työntekijät olivat olleet “työharjoittelijoina” useiden kuukausien ajan, ilman palkkaa.

5. Maanmies lupaa töitä, järjestääkin velkavankeuden

Moni ulkomaalainen tulee töihin Suomeen välikäden, kuten Suomessa jo asuvan ulkomaalaisen järjestämänä. Työntekijä jää velkavankeuteen matkanjärjestäjälle, joka saattaa pyytää maksamansa lentolipun lisäksi kohtuutonta "välityspalkkiota" työpaikan järjestämisestä.

Työpäivät voivat olla pitkiä ja palkka huono, joten velkavankeus voi jatkua pitkään. Työntekijällä saattaa olla työperusteinen oleskelulupa, mutta tosiasiassa esimerkiksi hänen passinsa saattaa olla työnantajan takavarikoima. Kuvio pulpahtelee ajoittain julkisuuteen ihmiskaupasta kertovien uutisten kautta.

Korjaus 20.7.2017 klo 16:00: SPR:n TET-harjoittelu muutettu muotoon "TET-jakso".

Lähteet: "Ehdoilla millä hyvänsä". Työperäinen ihmiskauppa ja ulkomaalaisten työntekijöiden hyväksikäyttö Suomessa (Anniina Jokinen, Natalia Ollus ja Minna Viuhko, 2011). "Tuulikaapissa on tulijoita": Työperäinen ihmiskauppa ja ulkomaalaisten työntekijöiden hyväksikäyttö ravintola- ja siivouspalvelualoilla (Anniina Jokinen, Natalia Ollus, 2014). Ylen haastattelemat paperittomat ja turvapaikanhakijat.