Kansalaisaloitteen otsikko Ravintoloiden aukioloaikojen vapauttaminen.

Perustelut

1. Johdanto

Alkoholilain tarkoituksena on alkoholin kulutusta ohjaamalla ehkäistä alkoholipitoisista aineista aiheutuvia yhteiskunnallisia, sosiaalisia ja terveydellisiä haittoja. Ravintoloiden toimintaa säännellään alkoholilain tarkoituksen perusteella. Ravintoloita koskeva sääntely ja valvonta on niin tarkkaa ja yksityiskohtaista, että se johtaa usein alkoholilain tarkoituksen vastaiseen lopputulokseen. Ravintoloiden aukioloaikoja koskeva sääntely on johtanut siihen, että alkoholipitoisista aineista aiheutuvat haitat ovat lisääntyneet. Haittojen vähentämiseksi sääntelyä on purettava ja ohjattava alkoholijuomien kulutusta valvomattomista tiloista valvottuihin eli yleisiltä paikoilta ja kodeista ravintoloihin.



2. Nykytila

2.1 Lainsäädäntö ja käytäntö

Ravitsemisliikkeiden aukiolosta säädetään laissa majoitus- ja ravitsemistoiminnasta (28.4.2006/308). Lain mukaan ravintola saa olla auki kello 05:n ja kello 02:n välisenä aikana. Jos ravintola haluaa olla auki yöllä kello 02:n ja 05:n välisenä aikana, ravintolan on tehtävä poliisille ilmoitus yökahvilana toimimisesta.



Alkoholilain (8.12.1994/1143) 26 §:n mukaan anniskeluajoista säädetään valtioneuvoston asetuksella. Alkoholilaissa annetun valtuutuksen perusteella valtioneuvosto on antanut asetuksen alkoholijuomien anniskeluajan jatkamisesta (1208/2002). Asetuksen mukaan anniskeluravintola saa olla auki kello 09:n ja 02:n välisenä aikana. Jos ravintola haluaa aloittaa anniskelun ennen kello 09:ää tai jatkaa sitä kello 02:n jälkeen, siihen on haettava lupa aluehallintovirastolta.

Laissa olevan valtuutuksen perusteella annettu yksityiskohtainen valtioneuvoston asetus luo ongelmallisen tilanteen. Perustuslain mukaan perusoikeuksia kuten elinkeinonharjoittamisen vapautta rajoittavien säännösten on oltava tarkkarajaisia ja selkeitä, ja ne on säädettävä laissa. Nykyinen anniskeluaikojen sääntely on perustuslain vastainen ja alkoholilakia uudistettaessa jatkoaika-asetus on joka tapauksessa kumottava.

Jatkoaika-asetuksessa säädellään anniskeluajan pidentämistä erittäin yksityiskohtaisesti ja tulkinnanvaraisesti:



5 § 1 momentti

Lupa alkoholijuomien anniskeluun ennen kello yhdeksää voidaan myöntää vain, jos erityiset matkailulliset syyt taikka erityinen tilaisuus tai tapahtuma sitä edellyttävät.



5 § 2 momentti

Erityisenä syynä alkoholijuomien anniskeluun kello puoli kahden jälkeen voidaan pitää:

1) anniskelupaikan toiminta-ajatusta, joka tasokkaan viihdeohjelman tai muun siihen verrattavan syyn vuoksi edellyttää pidennettyä anniskeluaikaa; ja

2) anniskelupaikassa järjestettävää erityistä tilaisuutta tai tapahtumaa, jonka luonne edellyttää pidennettyä anniskeluaikaa.

Lupa alkoholijuomien anniskeluun kello puoli neljään voidaan myöntää ensisijaisesti yksinomaan ilta- ja yöaikaan avoinna olevalle anniskelupaikalle, jos

1) se toimii hyvätasoisen hotellin yhteydessä; tai

2) se on varustelu- ja palvelutasoltaan erityisen hyvätasoinen viihderavintola.



Anniskeluviranomaiset ovat valvoneet jatkoaika-asetuksen soveltamista erittäin rajoittavasti, mikä on synnyttänyt monia ravintoloiden toimintaa haittaavia käytäntöjä. Selvitysten mukaan yöravintoloiden asiakkaiden keski-ikä on 26 vuotta. Keski-ikäisten virkamiesten tekemät tulkinnat viihdeohjelman tasosta tai ravintolan korkeatasoisuudesta eivät vastaa nuoren asiakaskunnan käsityksiä. Viranomaisten tulkinnat ovat voineet johtaa siihen, että ravintolat ovat joutuneet investoimaan rakenteisiin, kalusteisiin tai ohjelmaan, jotka eivät ole olleet liiketoiminnan menestymisen tai asiakkaiden toiveiden kannalta tarpeellisia. Jatkoajan myöntääkseen viranomainen voi vaatia ravintolaa tarjoamaan sellaista ohjelmaa, joka ei vastaa ravintolan toiminta-ajatusta. Discolle ei välttämättä myönnetä jatkoaikaa, jos siellä ei esitetä elävää musiikkia.

Yöravintoloiden toiminta-aika on niin lyhyt, että ravintoloiden on saatava liikepaikasta maksimaalinen tuotto. Monelle ravintolalle tulee yllätyksenä, että viranomainen ei myönnä tasokkaalle ravintolalle pisintä jatkoaikaa, jos ravintola haluaa pitää ovensa auki myös päivällä ja tarjota asiakkaille esimerkiksi lounasta.



Jatkoaika-asetus on niin tulkinnanvarainen, että jatkoaikaluvan saamisen edellytykset eivät ole tasapuolisia ja yhdenmukaisia eri puolilla maata. Eri aluehallintovirastojen lupa- ja valvontakäytännöt vaihtelevat. Ongelmia on aiheuttanut myös se, että virkamiesten vaihtuessa jatkoaikaluvan saaneelle ravintolalle ei ole myönnetty uutta jatkoaikaa, koska uusi virkamies ei ole katsonut ravintolan olevan riittävän korkeatasoinen. Nämä tilanteet ovat yritysten kannalta kohtuuttomia, koska jatkoajan saadakseen yritys on joutunut investoimaan huomattavia summia ravintolan rakenteisiin, kalustukseen ja tekniikkaan. Jatkoajan menettämisen jälkeen asiakkaat voivat kadota ja tehdyt investoinnit jäävät rasittamaan yrityksen kannattavuutta. Moni jatkoajan menettänyt ravintola on joutunut lopettamaan toimintansa.



2.2 Kansainvälistä vertailua

EU ei sääntele anniskeluaikoja, vaan jäsenvaltiot voivat päättää anniskeluajat kansallisesti. Käytännöt EU-alueella vaihtelevat. Joissakin jäsenvaltioissa aukioloaikoja on rajoitettu, toisissa sääntelyä ei ole lainkaan. Yleisenä huomiona voi todeta, että aukioloaikojen sääntelemisellä ei näytä olevan vaikutusta yleisillä paikoilla tapahtuvien häiriöiden määrään.

Ruotsissa ravintoloiden aukioloajoista päättää kunta. Ravintolat voivat olla auki kello 02:een ja kunnan päätöksellä aukioloaikaa voidaan jatkaa kello 05:een asti. Käytännöt eri kunnissa vaihtelevat ja pääasiassa isoissa kaupungeissa on sallittu aukiolo kello 05:een.

Norjassa ravintolat on suljettava viimeistään kello 03. Myös Norjassa päätösvalta on kunnilla.

Islannissa aukiolo sallitaan kello 05:een. Reykjavikissa rajoitettiin ravintoloiden aukioloa järjestyshäiriöiden vähentämiseksi, mutta pidempi aukioloaika palautettiin poliisin toivomuksesta.



Ravintoloiden vapaa aukiolo sallitaan mm. Berliinissä, Pariisissa, Barcelonassa ja Tallinnassa. Nämä kaikki ovat suosittuja matkailukaupunkeja ja vapaan aukiolon sallimiseen vaikuttavat myös matkailulliset syyt. Pariisissa poliisi on tukenut vapaata aukioloa järjestyshäiriöiden vähentämiseksi. Virossa toimivat suomalaiset ravintolayritykset ovat todenneet, että aukioloaikojen sääntely on tarpeetonta, koska aukioloajat muokkautuvat automaattisesti kysynnän mukaan. Kysyntä ohjaa siihen, että arkipäivisin ravintolat suljetaan useimmiten kello kahteen mennessä ja viikonloppuisin ravintolat ovat auki pidempään. Sääntelyä ei tarvita, koska ravintolat ovat auki vain silloin kun niiden toiminta on kannattavaa.



2.3 Nykytilan arviointi

Jatkoaikalupien hakeminen ja jatkoaika-asetuksen edellytysten täyttäminen aiheuttaa ravintoloille merkittävää hallinnollista taakkaa. Ravintoloiden on haettava jatkoaikalupaa kahden vuoden välein ja jopa useammin, jos viranomainen haluaa seurata esimerkiksi viihdeohjelman toteutumista. Lupaa haettaessa on annettava viranomaisille laajoja selvityksiä toiminta-ajatuksesta, ohjelman järjestämisestä ja ravintolan tason säilyttämiseksi tehdyistä toimenpiteistä. Monia toimenpiteitä ja investointeja tehdään pelkästään viranomaisten vaatimuksesta, ilman että niiden suorittamiselle on liiketaloudellisia syitä.



Samaan aikaan alkoholin kuluttaminen muualla yhteiskunnassa on vapautunut. Alkoholia voi tuoda maahan ja nauttia julkisilla paikoilla lähes rajoituksitta. Suuri osa erilaisista yleisötilaisuuksista ja perhe- sekä yritysjuhlista on siirtynyt ravintoloiden ulkopuolelle.

Tiukan anniskeluvalvonnan ja muun alkoholipolitiikan vapautumisen yhdistelmä on johtanut siihen, että anniskeluun liittyvä harmaa talous ja luvaton anniskelu ovat yleistyneet. Suomessa toimii satoja laittomasti anniskelevia ravintoloita. Nuoret varaavat juhlatiloja ja järjestävät suuria juhlia, joihin kutsutaan osanottajat sosiaalisen median kautta. Näissä tilaisuuksissa nautitaan itse hankittuja tai Virosta tuotuja alkoholijuomia, eikä tilaisuuksien anniskelua, osanottajien ikää tai aukioloa kontrolloi kukaan. Moni omien juomien juhlapaikka mainostaa avoimesti mahdollisuutta juhlia läpi yön, mikä ei ole anniskeluravintolalle mahdollista. Tiukka anniskeluvalvonta ja kova verotus ohjaavat erilaisten juhlien ja yleisötilaisuuksien järjestäjät pitämään tilaisuudet muualla kuin ravintoloissa. Ravintoloiden aukiolon rajoittamisella ei enää saavuteta niitä tavoitteita, joiden vuoksi ne on alun perin otettu käyttöön. Rajoitukset vain heikentävät

ravintoloiden mahdollisuutta toimia kilpailukykyisesti muuttuneissa olosuhteissa.



3. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset



3.1 Tavoitteet

Esityksen tavoitteena on vähentää alkoholijuomista aiheutuvia yhteiskunnallisia, sosiaalisia ja terveydellisiä haittoja. Lakia muuttamalla pyritään ohjaamaan alkoholin kulutusta kaduilta ja kodeista ravintoloihin. Näin voidaan vähentää häiriöitä julkisilla paikoilla ja kodeissa sekä parantaa ravintoloiden kannattavuutta ja työllistämismahdollisuuksia.



3.2 Keskeiset ehdotukset

Ravintoloiden aukioloajan sääntely poistetaan tarpeettomana. Majoitus- ja ravitsemistoiminnasta annetun lain 3 § ja 4 § kumotaan ja alkoholilain 26 §:stä poistetaan maininta, jonka mukaan anniskeluajoista päätetään valtioneuvoston asetuksella. Alkoholijuomien anniskeluajan jatkamisesta annettu

valtioneuvoston asetus kumotaan.



4. Esityksen vaikutukset



4.1 Taloudelliset vaikutukset

Ravintoloiden aukioloajan vapauttamisella on merkittävä positiivinen taloudellinen vaikutus. Sääntelyn poistaminen vähentää ravintoloiden hallinnollista taakkaa ja lupaviranomaisten tehtäviä. Alkoholin kokonaiskulutus ja alkoholista aiheutuvat haitat vähenevät ja valtion saamat verotulot kasvavat.



4.2 Vaikutukset viranomaisten toimintaan

Anniskeluviranomaiset käyttävät nykyisin merkittävän osan työajastaan jatkoaikalupien myöntämiseen ja jatkoaikaravintoloiden valvontaan. Poliisin on annettava lausunto aluehallintoviranomaiselle aina kun yritys hakee jatkoaikalupaa sekä otettava vastaan yökahvilana toimimista koskevat ilmoitukset. Hallinto-oikeuksissa käsitellään runsaasti juttuja, joissa ravintolayritykset valittavat viranomaisten jatkoaika-asioissa antamista päätöksistä. Aukiolosääntelyn poistaminen vapauttaa merkittävästi kaikkien näiden viranomaisten resursseja. Valtio voi säästää hallinnon aiheuttamia kustannuksia tai ohjata viranomaisten resursseja yhteiskunnallisesti hyödyllisempään toimintaan.



4.3 Yhteiskunnalliset vaikutukset

Ravintoloiden aukioloaikojen yhteiskunnalliset vaikutukset ovat rajallisia. Nykyisten jatkoaikatuntien aikana myyty alkoholi on alle prosentti alkoholin kokonaiskulutuksesta Suomessa. Ravintoloiden aukioloaikojen sääntelyn vaikutukset kohdistuvat pääasiassa ravintoloiden liiketoimintaan, työllisyyteen, verotuloihin ja ravintoloiden kykyyn palvella asiakkaita. Kysyntä ohjaa ravintoloiden aukioloa riittävän hyvin. Ravintoloiden aukioloajan sääntely ei ole tarpeellista, koska sen vaikutukset ovat yksinomaan kielteisiä.

Sosiaali- ja terveysministeriö on esittänyt ravintoloiden aukioloaikojen lyhentämistä. Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ry:n selvityksen mukaan ravintoloiden jatkoaikojen poistamisen seurauksena anniskelusektorilta häviäisi 155 anniskeluravintolaa sekä 2 700 työpaikkaa. Valtion saamat verotulot vähenisivät arvonlisäverojen ja alkoholijuomaverojen muodossa 65 miljoonaa euroa sekä saamatta jääneinä tuloveroina 12 miljoonaa euroa. Jos aukioloajan lyhentämisen sijaan ravintoloiden aukiolo vapautettaisiin, ei syntyisi haitallisia vaan positiivisia vaikutuksia. Positiivisten vaikutusten määrää on vaikea arvioida tarkasti, koska siitä ei ole tehty kattavaa selvitystä.



5. Asian valmistelu

Asiaa on valmisteltu avoimesti ravintolayritysten, yrittäjien, työntekijöiden , esiintyvien taiteilijoiden ja asiakkaiden piirissä. Asiasta on käyty laajaa julkista keskustelua ja kansalaiset ovat ottaneet sosiaalisessa mediassa sekä eri tempauksissa ja kampanjoissa kantaa ravintoloiden aukioloaikoihin. Keskustelun perusteella on selvää, että ravintoloiden aukioloaikojen vapauttamisella on laajaa kannatusta. Vapaata aukioloa kannattavat erityisesti ne keskustelijat, jotka ovat itse ravintoloiden asiakkaita.



YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT



1. Lakiehdotuksen perustelut

Kysyntä ohjaa ravintoloiden aukioloa riittävästi. Ravintoloiden aukioloajan kontrollointi tai valvonta aiheuttaa paljon kustannuksia ja haittaa ravintoloiden toimintaa. Siksi aukioloaikoja koskevat säännökset voidaan poistaa majoitus- ja ravitsemistoimintaa koskevasta laista ja alkoholilaista.

Perusvapauden kuten elinkeinonharjoittamisen vapauden rajoittaminen on tehtävä laissa ja rajoitusten on oltava tarkkarajaisia ja selkeitä. Anniskeluajan rajoittamisesta säädetään valtioneuvoston asetuksessa. Asetuksen säädökset eivät ole tarkkarajaisia ja selkeitä. Asetus on kumottava perustuslain vastaisena.



1.1 Laki majoitus- ja ravitsemistoiminnasta annetun lain (28.4.2006/308)muuttamisesta

Majoitus- ja ravitsemistoiminnasta annetun lain 3 §, joka koskee ravintoloiden aukioloaikoja ja 4 §, joka koskee yökahvilana toimimista, kumotaan.



1.2 Laki alkoholilain (8.12.1994/1143) muuttamisesta



Alkoholilain 26 §:n mukaan anniskeluajoista säädetään erikseen valtioneuvoston asetuksella. Maininta anniskeluajoista poistetaan pykälästä.



1.3 Alkoholijuomien anniskeluajan jatkamisesta annetun valtioneuvoston asetuksen (1208/2002) kumoaminen

Alkoholijuomien anniskeluajan jatkamisesta annettu valtioneuvoston asetus kumotaan.



Voimaantulo

Muutosten ehdotetaan tulevan voimaan mahdollisimman nopeasti.



LAKIEHDOTUKSET



Laki majoitus- ja ravitsemistoiminnasta annetun lain muuttamisesta

Majoitus- ja ravitsemistoiminnasta annetun lain 3 § ja 4 § kumotaan.

Laki alkoholilain muuttamisesta



Alkoholilain 26 § muutetaan kuulumaan seuraavasti:

Anniskelun lupaviranomaisista, anniskelumääristä, maksutavoista ja laskunantovelvollisuudesta anniskelussa, anniskelun ikärajoista sekä alkoholijuomavaraston luovuttamisesta liikkeen toiminnan loppuessa tai sen siirtyessä toiselle omistajalle säädetään valtioneuvoston asetuksella.

Alkoholijuomien anniskeluajan jatkamisesta annettu valtioneuvoston asetus (1208/2002)kumotaan tämän lain voimaan tullessa.