TurkuTurun Satavassa asuvat Leena ja Heikki Suominen ovat nukkuneet viherkattonsa alla jo vuosikymmeniä. Vuonna 1994 valmistunut omakotitalo sai viherkaton talon piirtäneen arkkitehti Erkki Karosen suosituksesta. Seisomme Leena ja Heikki Suomisen kanssa viherkaton sivussa olevassa rinteessä.

– Arkkitehti tuli katsomaan tätä maisemaa ja pohti, miten talo tontille sijoitetaan. Hän halusi, että talo peitetään maisemaan tällaisella viherkatolla, kertoo Heikki Suominen.

Hän myöntää, että viherkatto tuli kalliimmaksi kuin tavallinen katto.

Heikki ja Leena Suominen ovat tyytyväisiä viherkattoonsa. Minna Rosvall / Yle

– Rakenteiden pitää olla tavallista tukevammat. Pelkkä huopa tai pelti eivät riitä. Siellä on alla aluksi pitkät liimapalkit ja poikittaispalkit, jotta katto kestää tarvittaessa lumen painon, kertoo Suominen.

Suomiset kertovat, että katto on helppohoitoinen, mutta lumisina talvina katolle on kiivettävä lumikolan kanssa.

– Muutama talvi sitten katolla oli lunta varmaan lähes puoli metriä. Saimme mukaan nuorta väkeä, ja mentiin katolle lapioiden ja kolien kanssa. Lumikasat olivat isot, naurahtaa Leena Salminen.

Tämä on pehmeä. Sieltä ei kuulu mitään ääntä. Lämmön katto pitää myös. Heikki Suominen

Viherkatot ovat yhä harvinaisia Turun seudulla, mutta muualla Suomessa ne ovat paikoin yleistyneet. Esimerkiksi Helsingissä on lukuisia viherkattokohteita. Tunnetuin niistä lienee Linnanmäen vesitornin katto.

Helsingin yliopiston Viides ulottuvuus -tutkimusryhmä (siirryt toiseen palveluun) etsii parhaita ratkaisuja suomalaisiin olosuhteisiin. Viherkattojen etuja ovat esimerkiksi sen ympäristöä viilentävät, vaimentavat ja puhdistavat ominaisuudet.

Turussa kova vääntö viherkattojen rakentamisesta

Turun päätöksentekijät pohtivat viherkattojen käytöstä tulevia uhkakuvia tammikuussa, kun valtuusto päätti Turku Energian tontille rakennettavista viherkatoista. Puheenvuoroissa pelättiin home- ja kosteusongelmia.

Viherkatto Turun Satavassa. Minna Rosvall / Yle

Epätietoisuutta viherkaton hyödyistä ja pulmista on monella. Leena ja Heikki Suominen kertovat, että heidän katollaan vesi ei jää makaamaan, sillä se on kalteva. Mutta onko kosteaa?

– En usko, että meillä on kosteaa. Katto ei ropise sateellakaan. Tämä on pehmeä. Sieltä ei kuulu mitään ääntä. Katto pitää myös lämmön. Siellä on normaalit villakerrokset tuolla alla, kertoo Heikki Suominen.

Viherkatto auttaa sadevesien imeytymistä

Kaupunkien keskustoissa olevien isojen rakennusten tasaiset katot ovat paikkoja, joissa viherkattojen hyödyt tulevat parhaiten esiin. Hulevesien tai rankkasateiden valumia pitää saada viipymään rakenteissa aiempaa pidempään. Asfalttipäällysteinen maa ei pysty imemään vettä kyllin tehokkaasti. Nämä tosiasiat puoltavat viherkattojen rakentamista kaupunkiympäristöön.

Laajat tasakattoiset kaupunkitalot ovat otollisimpia kohteita, joissa viherkattojen edut saadaan käyttöön. Timo Hintsanen

Turun kaupunginvaltuusto päätti, että Turku Energian tontille on pakko rakentaa viherkattoja neljään kerrostaloon ja pysäköintilaitokseen. Kaupunkisuunnittelujohtaja Timo Hintsanen pohtii, että kyseinen tontti on hyvä esimerkki siitä, miten viherkatoista saadaan hyötyä.

– Tällä tontilla olemassa oleva kaupunkikortteli tiivistyy entisestään. Sinne tulee ongelmia, ellei viherkattoja tehdä. Sade- ja tulvavedet saattavat aiheuttaa melkoisia lainehtimisia pihoilla, jos ratkaisut eivät ole kunnossa, kertoo Hintsanen.

Turku Energian tontille suunniteltuja viherkattoja. Sigge Arkkitehdit

Hintsanen muistuttaa, että entistä enemmän vapaita pintoja asfaltoidaan tai peitetään niin, etteivät ne läpäise vettä.

Viherkattovillitys on Suomessa vasta alkamassa. Myös Hintsasen mielestä tutkimustietoa pitää saada vielä lisää.

– Pohjoisen pakkasolosuhteet ovat aika lailla toisenlaiset kuin siellä, missä viherkattoja on paljon enemmän kuten esimerkiksi Keski-Euroopassa. Tämä on kansainvälinen ja pohjoismainen ilmiö, että näitä kokeillaan ja ratkaisuja etsitään, Hintsanen sanoo.

Turussa kiellettiin niittykattojen rakentaminen Turun palon jälkeen vuonna 1828. Se mainitaan muun muassa Emilia Parkkisen viheralaan liittyvässä opinnäytetyössä. (siirryt toiseen palveluun) Tuleeko Turusta siis uusi viherkattokaupunki parin sadan vuoden kuluttua Turun palosta?

– Se on mahdollista, mutta nyt ei tehdä kattoja vanhoihin puurakennuksiin. Laajat tasakattoiset kaupunkitalot ovat otollisimpia kohteita, joissa viherkattojen edut saadaan käyttöön, kertoo Hintsanen.

Viherkatto mansikkamaana

Leena Suominen harrastaa puutarhanhoitoa. Turun pihakilpailussa Suomisten piha palkittiin vuonna 2011. Piha on muuttunut jonkin verran sen jälkeen.

Suomisten piha palkittiin Turun pihakilpailussa vuonna 2011. Turun pihakilpailu 2011

– Villiviini ei enää kasva samaan tapaan kuin siinä kuvassa, joka on julkaistu pihakilpailusta kertovassa julkaisussa. Muokkaamme pihaamme koko ajan, kertoo Heikki Suominen.

Leena Suominen kertoo iloitsevansa katolle muodostuneesta kukkakedosta. Hän seuraa tarkasti, ettei katolle ilmesty männyntaimia.

– Ne saavat nopeasti lähdön.Vedän ne juurineen pois nopeasti, kertoo Leena Suominen.

– Vadelma pyrkii kasvamaan siellä myös. Sillä on vahvat juuret. Ne eivät saisi tulla läpi. Siellä on kerros bitumihuopaa, jotta juuret eivät tule läpi, kertoo Heikki Suominen.

Ahomansikat sen sijaan ovat mieluisia kasvatettavia myös viherkatolla. Leena Suominen käy keräämässä niitä lapsenlapsilleen ja saa niitä myös pakastettavaksi.

Minna Rosvall / Yle

Kun tähyilemme katolle, huomaamme, että mansikan lehdet ovat jo kauniin vihreitä.

– Leikillään ajateltiin, että jos sinne toisi pienen alueen kunttaa. Sitten voisi saada vähän puolukoitakin, naurahtaa Leena Suominen.