Sisäministeriön kansliapäällikkö: Suomen Isis-taistelijat irti ääriajattelusta

Päivi Nergin mukaan Suomesta on lähtenyt paljon ihmisiä Isikseen. Nyt etsitään sieltä palanneita.

Sisäministeriön kansliapäällikkö Päivi Nerg osallistui Keskisuomalaisen järjestämään Jyväskylän Kesän avajaispäivän tilaisuuteen. Hanna Marjanen

Shahin Doagu

Suomi on varautunut siihen, että terroristijärjestö Isikseen värväytyneitä suomalaistaistelijoita palaa takaisin Suomeen, sanoo sisäministeriön kansliapäällikkö Päivi Nerg.

– Yksittäisten henkilöiden tiedetään jo palanneen, Nerg kertoo.

Viranomaisten tiedossa on tällä hetkellä noin 70 henkilöä, jotka ovat lähteneet Suomesta Isiksen riveihin Irakin ja Syyrian taistelualueille. Joukossa on niin kantasuomalaisia kuin ulkomailta Suomeen muuttaneita.

– Suomi on harvinainen muihin Euroopan maihin verrattuna, sillä väkilukuun suhteutettuna Suomesta on lähtenyt paljon ihmisiä Isikseen, Nerg sanoo.

Väkivaltaisen ekstremismin ohjelma

Nergin mukaan Isiksestä palanneet henkilöt pyritään tavoittamaan väkivaltaisen ekstremismin ohjelman avulla. Sisäministeriössä laaditussa ohjelmassa ovat mukana virkamiesten ja poliisin lisäksi lukuiset syrjäytyneiden ihmisten kanssa toimineet järjestöt, kuten Suomen Punainen Risti ja Kirkon Ulkomaanapu.

Vuonna 2012 käyttöön otetussa ohjelmassa otetaan huomioon uskonnolliset ääriliikkeet, äärioikeiston ja äärivasemmiston toiminta sekä yksittäisten toimijoiden tuoma uhka. Tavoitteena on, että henkilö luopuu ääriajatteluun perustuvasta väkivallan käytöstä.

Nerg sanoo, että viime vuosina ohjelman kautta on jo tavoitettu yksittäisiä radikalisoituneita ja Isisiksessä mukana olleita henkilöitä.

– Heitä pyritään auttamaan takaisin normaaliin elämään. Tämä edellyttää kuitenkin vapaaehtoisuutta, sillä tie on pitkä. Usein takaisin palanneet henkilöt ovat hyvin traumatisoituneita.

Rikosoikeudelliseen vastuuseen Isiksen toiminnassa mukana olleita ei automaattisesti saada.

– Jos ei ole näyttöä, että henkilö on ollut sotatoimissa, poliisi ei voi tehdä mitään. Ja jos heitä ei saada ekstremismin ohjelman piiriin, he ovat viranomaisten valvonnan alla.

Nuoret opintielle, aikuiset töihin

Kansliapäällikkö pitää radikalisoitumisen ennaltaehkäisyssä tärkeänä sitä, että Suomesta turvapaikan saaneet ja saavat saadaan nopeasti osaksi yhteiskuntaa. Nerg sanoo, että lapset ja nuoret tulee ohjata mahdollisimman pian opintielle ja aikuiset kiinni työn syrjään.

– Syrjäytymis- ja radikalisoitumisvaara koskee Suomeen muuttaneita samalla tavalla kuin kantasuomalaisiakin. Kielitaidottomilla ulkomaalaisilla riski on kuitenkin suurempi. Turvallisuusviranomaisten näkökulmasta nämä ihmiset pitää saada työ- ja kouluelämään.

Nergin mukaan turvapaikan saaneiden työllistämiseen etsitään jatkuvasti erilaisia keinoja, joita ovat esimerkiksi työssäoppimisjaksot ja oppisopimuskoulutukset. Hänen mukaansa Suomessa pitäisi keskustella avoimemmin erilaisista työllistymisen keinoista, esimerkiksi turvapaikan saaneiden mahdollisuudesta tehdä töitä työehtosopimuksia heikoimmilla ehdoilla.

– Tämä on suomalaisen yhteiskunnan suuri kysymys. Saksa on tehnyt jo vastaavanalaisia ratkaisuja. Minusta tästä tulisi keskustella myös Suomessa.

Nerg lisää, että jos turvapaikan saaneiden kohdalla päädyttäisiin palkka-aleen, se ei saisi mahdollistaa ihmisten hyväksikäyttöä.

– Nyt ei saisi olla yhtäkään vaihtoehtoa, jota ei pengota läpi. Emme saa silti rakentaa säännötöntä maailmaa, jossa saa tehdä töitä eurolla. Se luo turvallisuusriskejä ja aineksia ihmiskauppaan.