Tätä ei Sipilän hallitus varmasti odottanut nostaessaan biotalouden strategiseksi kärkihankkeeksi. Suomalaisesta maaperästä ja viljasta ammentavat pienet alkoholitislaamot ja panimot ovat maan uusia vientitoivoja.

Väkevät alkoholit ovat jo kolmatta vuotta elintarviketeollisuuden viennin suurin tuoteryhmä, kun alan vientiartikkeleita tarkastellaan hienosyisesti. Kokonaisuutena alkoholijuomien osuus Suomen elintarvikeviennin arvosta on noin kymmenen prosenttia.

Isokyröläisen Kyrö Distilleryn toimitusjohtajan Miika Lipiäisen mukaan menestyvän alkoholituotannon perusedellytykset ovat kunnossa nimenomaan Pohjanmaalla.

– Vesi, vilja ja yrtit ovat maailmanluokkaa. Kyrön tislaamo voisi kyllä periaatteessa toimia muualla, mutta Isokyröä on tosi vaikea siirtää toiseen maahan, Lipiäinen heittää Ylen Kova talous -haastattelussa Porin SuomiAreenassa.

Kyrö aikoo tosissaan nousta Napue-ginillään ja tulevalla viskillään kansainväliseksi juomabrändiksi, omassa ruiskategoriassaan jopa maailman ykköseksi.

Kovat tavoitteet voisi nopeasti leimata peruspohojanmaalaiseksi uhoamiseksi, mutta Kyröllä alkaa olla puheille katetta. Yritys teki viime vuonna noin miljoonan euron liikevaihdon, jonka se arvioi tänä vuonna nelinkertaistuvan. Samalla sen vuotuinen tuotantomäärä nousee 100 000:sta noin 350 000 pulloon.

Kyrö on silti edelleen pientislaamo, joka ei voi pelata samoilla säännöillä kuin kansainväliset juomajätit. On hyvä muistaa, että jakeluyhtiö Altia myi jo toistakymmentä vuotta sitten Suomen alkoholiviennin kruununjalokiven Finlandia Vodkan amerikkalaiselle Brown-Formanille. Iso valtionyhtiökin katsoi, etteivät sen paukut riitä veriseen kilpailuun maailman markkinoilla Absolutia ja kumppaneita vastaan.

Viinapeli menee uusiksi

Isokyröläisten pitää siis olla fiksumpia ja ketterämpiä kuin alan jättiläiset. Kyrö ammentaa globaalista lähiruoka- ja juomatrendistä, jossa valistuneet kuluttajat haluavat tietää tarkemmin raaka-aineista ja tuottajista, joiden tuotteita suuhunsa pistävät.

Tässä kulttuurissa kaikki mikä on pienempää ja tulee lähempää, on parempaa. Tuottaja voi kuitenkin luoda läheisyyden ja ”luomun” tunteen myös virtuaalisesti esimerkiksi sosiaalisen median ja hyvän tarinan turvin. Ja ilman massiivista markkinointibudjettia.

– Suoraan huutamiseen kuluttajille emme voi lähteä. Perinteiseen mainontaan meillä ei ole kerta kaikkiaan varaa.

Oheisessa videohaastattelussa Lipiäinen kertoo, miten yhtiö rakentaa brändiään ja jakelukanavaa uusille markkinoille. Hyvä esimerkki on kääntää toimitusketju nurinpäin ja sitouttaa sen osaset yksi kerrallaan omaan tuotteeseen.

– Saatamme valita kohdemaasta vaikka kymmenen cocktail-baaria ja jutella niiden baarimikkojen kanssa siitä, millaisia cocktaileja ihmiset haluavat. Sitten käymme samat asiat läpi tukkurin, jakelijan ja maahantuojan kanssa, Lipiäinen kuvailee.

Pieni kun ei voi maksaa maltaita esimerkiksi tuotesijoittelusta suuren yleisön elokuviin. Finlandia Vodkakin osti aikoinaan paikan James Bondin baarikaapista. Kyrö taas sai Napue-pullonsa Bond-näyttelijä Daniel Craigille MTV:n haastattelun kautta. Eikä maksanut mitään.

Korjaus 15.7. klo 10.55: Alkoholijuomat muodostavat kymmenen prosenttia Suomen elintarvikeviennistä, ei Suomen kokonaisviennistä.