Kansanedustajien sopeutumiseläkkeet ovat presidentti Niinistön mukaan anteliaita. Poliitikot eivät silti ole ainoita runsaista eläke-eduista nauttivia suomalaisia, Teemu Muhonen kirjoittaa.

Kansanedustajien niin sanotut sopeutumiseläkkeet puhuttavat jälleen.

Ennen vuotta 2011 eduskuntaan nousseet kansanedustajat voivat työttömäksi jäädessään saada useiden tuhansien eurojen ”eläkettä” ja hankkia sen ohella tuloja.

Tikunnokkaan on ripustettu erityisesti vuonna 2015 eduskunnasta tippunut Päivi Lipponen (sd), 50, joka nostaa yli 2 000 euron sopeutumiseläkettä ja johtaa samalla aviomiehensä Paavo Lipposen menestyvää konsulttiyritystä.

Päivi Lipponen saa toimitusjohtajana palkkaa 1800 euroa kuukaudessa – sitä suuremmat tulot pienentäisivät hänen sopeutumiseläkettään.

Presidentti Sauli Niinistö kuvasi torstaina Iltalehden haastattelussa sopeutumiseläkejärjestelmää ”huomattavan anteliaaksi”, mitä se toki onkin.

Ei silti pidä kuvitella, että makoisista eläke-eduista pääsisivät nauttimaan vain muutamat kymmenet kansanedustajat.

Kaikkia suomalaisia koskettava työeläkejärjestelmä on nimittäin huomattavan antelias etenkin niille kymmenille tuhansille nykyisille eläkeläisille, jotka olivat työuransa aikana hyvätuloisia.

Mitä enemmän tienasi, sitä enemmän hyötyy

Suomalainen eläkejärjestelmä on pääosin niin sanottu jakojärjestelmä, mikä tarkoittaa sitä, että kukin sukupolvi maksaa edeltäjiensä eläkkeet.

Nykyiset työssä käyvät kustantavat tämän päivän eläkeläisten etuudet eläkemaksuilla, jotka vastaavat noin 25:tä prosenttia palkasta.

Eläkejärjestelmä pystytettiin vasta 1960-luvulla, ja alkuvaiheen alhaisten eläkkeiden vuoksi maksut olivat 1990-luvulle saakka vain 5–10 prosenttia palkoista.

Siksi jo eläköityneet ikäluokat saavat Eläketurvakeskuksen (ETK) arvion mukaan elinaikanaan keskimäärin noin nelinkertaisen määrän eläkettä verrattuna työuransa aikana maksamiinsa maksuihin.

Se tarkoittaa sitä, että esimerkiksi 4 000 euron eläkettä saava on maksanut jokaisesta kuukausieläkkeestään ostovoimakorjattuna 1 000 euroa.

Tässä mielessä eläkejärjestelmä on ollut varsin antelias ”automaatti”: mitä enemmän markkoja ja euroja nykyeläkeläinen on laittanut sinne sisään, sitä enemmän tuottoa hän saa sieltä ulos.

Koska eläke määräytyy puhtaasti palkan perusteella, automaatista hyötyvät verojen jälkeenkin kaikista eniten hyvätuloiset.

Nuorille jäämässä tyhjennetty pajatso

Usein huomautetaan, että ilman eläkejärjestelmää hyvätuloiset ja kaikki muutkin työntekijät voisivat sijoittaa nykyisin maksamansa eläkemaksut muihin kohteisiin.

Tästä huolimatta eläkejärjestelmä on ollut nykyisille eläkeläisille varsin tuottoisia.

ETK:n laskelman mukaan nykyiset eläkeläiset saavat omansa noin 1,5-kertaisena takaisin verrattuna tilanteeseen, jossa he olisivat sijoittaneet kaikki maksamansa eläkemaksut muihin kohteisiin 3,5 prosentin reaalituotolla.

Tulevien eläkeläissukupolvien tilanne ei ole yhtä valoisa: kaikki ensi vuodesta eteenpäin eläköityvät ikäluokat jäävät laskelman mukaan tappiolle verrattuna siihen, että he olisivat sijoittaneet kaikki maksunsa mainitulla 3,5 prosentin tuotolla.

Esimerkiksi hyvätuloiset alle viisikymppiset joutuvat siis maksamaan korkeita eläkemaksuja nykyisten eläkkeiden rahoittamiseen, mutta eivät itse pääse hyötymään maksuista edeltäjiensä tapaan.

(Ikäluokkakohtaiset ostovoimakorjatut ja 3,5 prosentin korolla diskontatut luvut löytyvät taulukosta jutun lopusta.)

Toisen omaan ei saa koskea

Kansanedustajien sopeutumiseläke on etu, jonka perään tuskin muutamaa asianosaista lukuun ottamatta jäisi kovin moni suomalainen itkemään.

Merkittäviä säästöjä sopeutumiseläkkeiden lakkauttamisesta ei varsinaisesti olisi odotettavissa: muutamalle kymmenelle ex-edustajalle maksettavaan etuun menee vuosittain runsaat miljoona euroa.

Vertailun vuoksi todettakoon, että työeläkkeitä maksetaan vuosittain 25 miljardia eli 25 000 miljoonaa euroa.

Yksi asia kansanedustajien sopeutumiseläkkeitä ja tavallisia työeläkkeitä yhdistää: jo maksussa olevia etuja ei enää jälkikäteen pysty viemään pois.

Niin maksuun langenneet sopeutumiseläkkeet kuin työeläkkeetkin tulkitaan Suomessa perustuslain tarkoittamaksi omaisuudeksi, joka on tiukasti suojattu.

Sopeutumiseläkkeiden lakkauttaminen koskettaisi vain niitä noin 60:tä nykyistä kansanedustajaa, jotka ovat aloittaneet eduskunnassa ennen vuotta 2011 ja voisivat vanhan edun piiriin päästä.

Samoin eläkeuudistuksissa karsitaan toistuvasti vain niiden suomalaisten tulevia etuja, joiden eläkepäivät ovat vasta edessä.

Päivi Lipposen tai kymmenientuhansien hyvätuloisten eläkeläisten ei siis tarvitse pelätä sitä, että heidän etuuksiinsa kajottaisiin – olivat ne sitten täysin ansaittuja tai eivät.

Jos taulukko ei näy laitteellasi, voit katsoa sen täältä.)