Suomi voi olla mallioppilas monessa lajissa, mutta suun terveydessä arvosanamme jättää toivomisen varaa.

– On tosi yllättävää, että nuoremme ovat fiksuimpia erilaisten Pisa-tutkimusten mukaan, mutta he eivät kuitenkaan harjaa hampaitaan yhtä hyvin kuin muualla Länsi-Euroopassa, suun terveydenhuollon professori Liisa Suominen ihmettelee.

Eikä kyse ole vain purukaluston säihkeestä. Hampaista huolehtiminen ja hoidossa käynti ovat Suomessa siinä tilassa, että suun kehno kunto kasvattaa myös kansantautien riskejä.

Yle kokosi viisi uusinta tietoa siitä, mitä suihimme kuuluu, ja viisi parasta neuvoa.

Suomalaiset nuoret jäävät selvästi jälkeen monista Euroopan maista, kun mitataan tunnollisuutta huolehtia omasta suusta.

Esimerkiksi sveitsiläisistä pojista kahdesti päivässä harjaa 79 prosenttia ja tytöistä 91 prosenttia. Englannissa luvut ovat 75 ja 87, Ruotsissa 74 ja 88, Saksassa 73 ja 86 ja Norjassa 62 ja 82 prosenttia.

Suomen tavat muistuttavat Itä-Eurooppaa.

Eivätkä terveystottumukset näytä suomalaisilla kohenevan lapsuuden jälkeen: parikymppisistä miehistä lähes joka toisella on reikiä hampaissa. Ja juuri miehillä välinpitämättömyys jatkuu myös aikuisiällä.

Joka kolmas aikuinen kammoaa hammaslääkäriä jonkin verran tai paljon. Ja naiset pelkäävät vielä miehiä enemmän.

Pelostaan huolimatta naiset huolehtivat suunsa terveydestä paremmin, ikäluokkaan katsomatta.

Eniten hammaslääkäriä pelkäävät 20–40-vuotiaat. Tiedetään myös, että 40 prosenttia hammashoitoa välttelevistä suomalaisista ei hoidata suutaan nimenomaan pelon takia.

Hampaan pinta on kuin teippi. Bakteerit alkavat kerääntyä pintaan kalvoksi.

Jos hampaat jättää täysin harjaamatta muutamaksi päiväksi, kenelle tahansa kehittyy ientulehdus.

Samettinen kalvo hampaissasi on sairauksia aiheuttaville bakteereille oiva ympäristö. Kalvoa kutsutaan myös plakiksi ja biofilmiksi.

Ikenen ei kuulu vuotaa verta. Ei hampaita harjatessa eikä niiden välejä puhdistaessa. Verenvuoto ikenistä on aina hälyttävää ja se voi kertoa tulehdustilasta.

Tulehdus johtuu joko siitä, että olet hoitanut hampaasi heikosti, tai siitä, että poltat tupakkaa tai nuuskaat. Veri voi myös vihjata suussa olevasta sairaudesta.

Ientulehdus onneksi paranee, kun puhdistat suun huolellisesti.

Tupakoitsijan suu voi myös hämätä omistajaansa, koska tupakka supistaa verisuonia, eikä ientulehdus siksi välttämättä erotu.

Terveeltäkin tuntuvassa suussa saattaa piilotella laaja tulehtunut alue. Jos sallit ientulehduksen jatkua hoitamatta, hampaan kiinnitys voi alkaa tuhoutua.

Tulehdustila, parodontiitti, päästää haitallisia bakteereja verenkiertoon. Sitä potee yli 60 prosenttia suomalaisista.

Vakavimmillaan sairaus nostaa sydänkohtauksen ja aivohalvauksen riskin kolminkertaiseksi. Se myös vaikeuttaa diabeteksen hoitoa.

Suomessa taudin esiasteita havaitaan jo parikymppisillä.

Naapurimaihin verrattuna sairaus on suomalaisilla yleinen. Huonosta suuhygieniasta ja muun muassa tupakasta johtuvaa parodontiittia esiintyy Ruotsissa alle 40 prosentilla ja Norjassa alle 50 prosentilla aikuisista.

Korkeakoulujen opiskelijoista 27 prosenttia narskuttelee stressin vuoksi hampaitaan.

Myös huonon ryhdin on huomattu lisäävän puremalihasten jännittämistä.

Voimakas narskuttelu voi vaurioittaa hampaita ja aiheuttaa kiputiloja.

Mitä pidemmälle opinnot etenevät, sitä stressaantuneempia opiskelijat ovat, ja sitä enemmän se suussa näkyy, myös purentavaivoina.

Hampaiden pintaan kertynyt limainen kerros ei lähde irti purskuttelulla.

Voimakas suuvesi raikastaa, mutta se ei silti pelasta suutasi plakilta – bakteerikalvon pinta täytyy rikkoa harjaamalla.

Sairauksia aiheuttavia bakteereja lymyää helposti myös hampaiden väleissä. Muista putsata nekin.

Suun terveydenhuolto käy kukkarolle suurella joukolla suomalaisia.

Miltei 20 prosenttia aikuisista pitää asiakasmaksuja ja hintoja niin korkeina, ettei siksi ole vuoden kuluessa hakeutunut hammashoitoon. THL:n FinTerveys 2017 -tutkimuksen mukaan tämä joukko on vuosikymmenen alulta kasvanut sadoillatuhansilla suomalaisilla.

Kunnallisella hammaslääkärillä hampaan paikkaaminen maksaa esimerkiksi 50 euroa. Yksityisellä hinnat ovat korkeampia. Monen kodin arjessa tuo rahasumma pitää käyttää muuhun välttämättömään.

Hammashuollon hinnat ovat viime vuosina nousseet ja Kela-korvauksia on leikattu jopa puoleen.

Hammaslääkärissä käyntiä rajoittavat myös hoitoon pääsyn jonot terveyskeskuksissa. Jonojen pituus vaihtelee paikkakunnittain suuresti; hoidon esteeksi ne kokee joka viides aikuinen.

Käsikäyttöisellä hammasharjalla pääset kyllä sähköharjan tuloksiin. Mutta silloin sinun pitää jaksaa pestä useita minuutteja, tavallisen alle minuuttisi sijaan, ja osata puhdistaa käsiharjalla ne vaikeat nurkat, joihin sähköharja pystyy vaivatta.

Sähköhammasharjojen suositus ei ole markkinointipuhetta vaan se sisältyy terveysalan ohjeistoon, Käypä hoito -suosituksiin.

Puhdistatko hampaiden välit harjauksen jälkeen? Väärin! Silloin poistat hampaiden väleistä sinne hammastahnasta jääneen fluorin – ja suojansa menettävät hammasvälit alkavat reikiintyä.

Käytä siis hammasväliharjaa tai hammaslankaa jo ennen harjausta.

Lue lisää:

Maistuuko suussa tänään pahalta? Näin peset hampaasi oikein

Hätätapauksessa syö juustoa

Lapsen hampaista näkee, mitä perheessä syödään

Usein kysyttyä (Hammaslääkäriliitto) (siirryt toiseen palveluun)

Juttua varten on käytetty seuraavia kirjallisia lähteitä: FinTerveys2017 -tutkimus (THL (siirryt toiseen palveluun)), Growing up unequal. Health Behaviour in School-aged Children -study 2016 (WHO (siirryt toiseen palveluun)), Korkeakouluopiskelijoiden terveystutkimus 201_6 (YTHS (siirryt toiseen palveluun)), _Oral health: A modifiable risk factor for cardiovascular diseases or a confounded association? (PubMed (siirryt toiseen palveluun)), Changes in dental fear among Finnish adults: a national survey (PubMed (siirryt toiseen palveluun)),Terveys 2011 -tutkimus (THL (siirryt toiseen palveluun)), Parodontiitti (Käypä hoito (siirryt toiseen palveluun)), Dental and periodontal health in Finnish adults in 2000 and 2011 (Acta Odontologica Scandinavica (siirryt toiseen palveluun)), Current concepts in toothbrushing and interdentalcleaning (Periodontology (siirryt toiseen palveluun)), Identifying dental restorative treatment need in healthy young adults at individual and population level (Oulun yliopisto (siirryt toiseen palveluun)), Hampaiden menetys ja parodontiittibakteerit ovat yhteydessä metaboliseen oireyhtymään (HY (siirryt toiseen palveluun)), Suu ja sydän – paljon tietoa, vielä enemmän kysymyksiä (Hammaslääkäri-lehti (siirryt toiseen palveluun)), Suusta kannattaa pitää hyvää huolta (Suomen Akatemia (siirryt toiseen palveluun)).

Juttua varten on lisäksi haastateltu seuraavia asiantuntijoita: Annamari Nihtilä (kliininen opettaja, parodontologia ja gerodontologia, Itä-Suomen yliopisto), Liisa Suominen (suun terveydenhuollon professori, hammaslääketieteen yksikkö, Itä-Suomen yliopisto), Päivi Mäntylä (kliinisen hammashuollon professori, Itä-Suomen yliopisto), Pirkko Pussinen (dosentti, suu- ja leukasairauksien osasto, lääketieteellinen tiedekunta, Helsingin yliopisto), Satu Lahti (professori, sosiaalihammaslääketiede , Turun yliopisto), Matti Pöyry (toiminnanjohtaja, Hammaslääkäriliitto), Anne Komulainen (johtajahammaslääkäri, Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö YTHS) ja Pertti Patinen (ylihammaslääkäri, puolustusvoimat).