Keby volili len stredoškoláci, vládu by dnes skladala koalícia PS/Spolu. Druhou najpopulárnejšou stranou na stredných školách je hnutie OĽaNO a prvú trojku uzatvára extrémistická ĽSNS. Ukázali to simulované voľby medzi stredoškolákmi, ktoré usporiadali študentskí aktivisti s projektom Študentské voľby v spolupráci s Inštitútom pre verejné otázky.

PS/Spolu a OĽaNO dosiahli medzi mladými v porovnaní s prieskumami verejnej mienky nadpriemerné výsledky. Kotlebovci sú mierne pod hranicou podpory z verejných sondáží.

Naopak, najsilnejšia vládna strana Smer by sa do parlamentu so štvorpercentnou podporou stredoškolákov ani nedostala. Ešte horšie medzi mladými dopadla SNS a Most-Híd, ktoré spoločne so Smerom tvoria dnešnú dosluhujúcu koalíciu.

Nadpriemernú podporu získali aj SaS a Sme rodina. SaS sa v predvolebných prieskumoch pohybuje okolo hranice zvoliteľnosti, kollárovcov podporilo v januárovom prieskume agentúry Focus 7,6 percenta opýtaných.

Do projektu sa zapojilo 180 škôl, ktoré navštevuje viac ako 60-tisíc študentov. Simulovaných volieb sa zúčastnilo 57,45 percenta študentov. Simulované voľby sa konali v rozmedzí 4. až 7. februára. Zúčastniť sa mohol každý nad 15 rokov.

„Zapojené sú školy zo všetkých krajov, s najsilnejšou účasťou škôl z Prešovského a Bratislavského kraja, vrátane 5 škôl s maďarským vyučovacím jazykom. Zúčastnili sa aj školy so žiakmi s telesným postihnutím, aj športové školy,” píše sa v tlačovej správe.

Záštitu nad projektom vo svojom kraji prevzali aj šiesti župani: Ján Lunter z Banskobystrického, Juraj Droba z Bratislavského, Milan Belica z Nitrianskeho, Rastislav Trnka z Košického, Milan Majerský z Prešovského a Erika Jurinová zo Žilinského samosprávneho kraja.

„Vďaka príkladnej spolupráci s Trnavským a Prešovským samosprávnym krajom sa podarilo študentov zapojiť aj do výroby volebných materiálov,” konštatujú organizátori simulovaných volieb.

Študentské voľby sa uskutočnili aj tesne pred poslednými riadnymi voľbami v roku 2016. S výsledkom 16,4 percenta ich vtedy vyhralo hnutie Sme rodina Borisa Kollára. Tesne za ním, so ziskom 15,53 percenta hlasov, sa umiestnila strana ĽSNS. Prvú trojku uzavrelo OĽaNO s výsledkom na úrovni 11,7 percenta.