ULOVLIG: Banker som hjelper kunder å unngå skatt ved hjelp av stråselskaper i skatteparadis, kan selv dømmes for medvirking, ifølge jussprofessor.

økonomi

– Dersom banken visste, eller burde ha visst, at dette opplegget ville bli brukt til skatteunndragelse, vil det kunne være medvirkende til skatteunndragelse etter ligningsloven, sier professor emeritus ved det juridiske fakultet på Universitetet i Oslo, Frederik Zimmer.

Aftenposten har avdekket at DNB har hjulpet omkring 40 kunder med å opprette selskaper i skatteparadiset Seychellene via et advokatbyrå i Panama.

Panama og Seychellene har hatt strengt hemmelighold rundt finansiell informasjon, og dette gjør at landene kan bli brukt til skatteunndragelse.

DNB skriver i en pressemelding at ingenting i informasjonen de sitter på tyder på at lover eller forskrifter er brutt.

DNB i skatteparadis: • DNB Luxembourg opprettet selskaper på Seychellene, via et advokatfirma i Panama, for omkring 40 kunder fra 2006 til 2010, ifølge DNB. • Panama og Seychellene er skatteparadis med lave skatter og strengt hemmelighold. Reglene i skatteparadis gjør at penger kan bli plassert i landene for å unngå skatt, eller skjule kriminialitet. • Aftenposten omtalte saken først etter å fått tilgang til de såkalte Panama-dokumentene.

Tysk bank ilagt bot

Den tyske banken Commerzbank gikk i oktober i fjor med på å betale en bot på 17 millioner euro for å ha hjulpet kunder med å unngå skatt ved å opprette stråselskaper i Panama. Dette ble gjort via bankens filial i Luxembourg, ifølge Reuters.

Zimmer på Universitetet i Oslo uttaler seg på generelt vegne om hva som skal til for at bankhandlinger er ulovlig.

– Det krever forsett eller grov uaktsomhet, og det vil være en konkret vurdering om dette er oppfylt, sier han.

– Det kan for eksempel være dersom det kommer en person og sier at han trenger hjelp til å gjemme bort pengene sine for å unngå skatt.

– Bør ikke en bank være ekstra oppmerksom dersom noen ønsker å opprette et hemmelig selskap i et skatteparadis?

– Det burde sånn sett bidra til å skjerpe oppmerksomheten.

Tranceocean-likhet

– En sak som minner om denne er Tranceocean-saken der advokater og revisorer ble tiltalt for medvirkning fordi de ikke hadde gitt opplysninger om videreutdeling av utbytte. Men der kom spørsmålet ikke på spissen fordi alle de tiltalte ble frifunnet på annet grunnlag, sier Zimmer.

Høyskolerektor ved Handelshøyskolen BI og ekspert på internasjonal skatt, Eivind Furuseth, sier at det kan være flere legetime grunner til å opprette selskaper på Seychellene utover det å spare skatt.

– Den store risikoen ved skatteparadisene er hemmeligholdet og sekretesselovgining som gjør at det kan være fristende for skattyter å ikke oppgi all informasjon man har plikt til, sier han.

Furuseth tror imidlertid ikke at DNB kan ha gjort noe ulovlig.

– Da må det være medvirkning til skatteunndragelse, og det skal det svært mye til for å dømmes for. Om det er moralsk riktig, er en annen sak, sier han.

Heller ikke professor og kollega ved BI, Ole Gjems-Onstad, tror banken har gjort noe galt.

– Flere nye regelverk gjør at bankene har blitt langt mer nøye med å følge opp at kundene følger regelverket. Klimaet har endret seg mye de siste ti årene, og jeg tror europeiske institusjoner vil være langt mer forsiktige i dag, sier Gjems-Onstad.

Økonomiprofessor ved Norges Handelshøyskole, Guttorm Schjelderup, mener at DNB ved ordningen har tilrettelagt for at skatteopplysninger kan skjules, men vet ikke om det kan være ulovlig.

– Et sånt opplegg bidrar til å skjule hva som foregår. Hva man skulle finne om man gikk konkret inn i sakene, tør jeg ikke spekulere i, sier han.

– Disse landene selger lover og regler som skal gjøre det mulig å hemmeligholde hvem som eier selskapene og sitter i styrene. Det er ikke dermed sagt at alle som etablerer seg i landene driver med skatteunndragelse, men det legger til rette for det, sier Schjeldrup.

Vil skjerpe loven

– Det nytter ikke å ta i disse folka med silkehansker. Lover og regler er det eneste de forstår, sier leder i Attac, Petter Slaatrem Titland.

Han vil ha en bedre land-for-land-rapportering, det vil si at selskapene rapporterer om datterselskap, økonomisk aktivitet i alle land og hvor mye skatt de betaler.

Han har ingen tro på at sterkere oppfølging av det statlige eierskapet kan hindre lignende saker i framtida.

– Dersom DNB hadde syntes dette var viktig, ville de ha fulgt det opp for lenge siden. Det holder ikke at en minister gir beskjeder via media og regner med at det blir fulgt. Norge må stille strengere krav til rapportering, så slipper framtidige finansministre å gi flere beskjeder som er lette å overse, sier han.

Titland frykter at det har satt seg en kultur der selskaper og rike mennesker tror de skal slippe å betale skatt.

– Skatt blir i større grad noe som kun vanlige innbyggere betaler. Hvor mye skatt man vil betale har blitt et ressursspørsmål, der dem med mest ressurser kan heve seg over hele skattesystemet ved å for eksempel plassere pengene i skatteparadiser, sier han.

Skatteetaten har bedt DNB om innsyn i opplysninger om kundene som banken hjalp å etablere selskaper i Seychellene. DNB sier til VG at de samarbeider med skatteetaten og vil dele det de kan.

DNB hadde ikke mulighet til å kommentere saken i går.

stiann@klassekampen.no