Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Norsk organisasjon for asylsøkere (NOAS) er kritisk til flere av forslagene innvandrings- og inkluderingsminister Sylvi Listhaug (Frp) presenterte i går - og mistenker at enkelte av dem tøyer grensa for hva som er lov i internasjonal rett.

Organisasjonen får støtte fra jusprofessor Mads Andenæs ved UiO.

- Her har statsråden enten ikke søkt juridisk råd eller ikke fulgt dem. Det er ikke tvil om at flere av tiltakene som er foreslått er folkerettsstridige. Ikke bare det, de er også umenneskelige, sier Andenæs.

Familieinnvandring Mest alvorlig mener han den kraftige innstrammingen i reglene for familieinnvandring er. Før har det ikke vært krav om at flyktninger skal ha inntekt før de kan få familien hjem til seg. Nå stilles det krav om permanent oppholdstillatelse og minst fire år i arbeid i forkant.

Det skal dessuten ikke være mulig å få familiegjenforening i Norge hvis det finnes et trygt tredjeland som familien samlet sett har sterkere tilknytning til.

- Det gjør familiegjenforening så mye mer vanskelig enn prinsippene i flyktningkonvensjonen legger opp til. Det er en rekke tiltak som gjør at det i sum er folkerettsstridig, sier Andenæs.

Han mener flere av forslagene innvandrings- og inkluderingsminister Sylvi Listhaug (Frp) la fram tirsdag virker å være kastet sammen i hui og hast - og mistenker at de ikke er grundig nok gjennomgått av jusekspertene i departementet.

- Listhaug har åpenbart hatt en rekke møter hvor alle tilstedeværende har kunnet komme med de forslag og innfall som falt dem inn. Det er åpenbart ikke foretatt noen kritisk vurdering. Dette er ingen heldig måte å utforme norsk politikk på. Ingen kan være stolt over dette. Den distanse som bare kort tid vil gi, vil vise hvor uoverveid mange av disse forslagene, sier jusprofessoren, som også reagerer på hjemmelen Listhaug vil gi politifolk om muntlige vedtak og avvisning av folk ved grensene mot Sverige og Danmark hvis flyktningstrømmen skulle øke.

Får støtte Han er ikke alene om å reagere. Jusprofessor Cecilia Marcela Bailliet ved UiO skriver følgende om de nye familiegjenforeningsreglene i en epost til Dagbladet:

- Endringene innebærer at de fleste av de som får beskyttelse i Norge ikke vil få lov til å bli gjenforent med sine familiemedlemmer, noe som gjør dem isolert, deprimert , og uten det naturlige støttenettverket i familien. Retten til familiegjenforening er grunnleggende for flyktninger. Norges foreslåtte restriksjoner er en vid tolkning av statens privilegium å avslå søknader på grunnlag av offentlig politikk.

Advokat Arild Humlen reagerer også på enkelte av Listhaugs forslag.

Blant annet er han skeptisk til innskrenkingen av fri rettshjelp til asylsøkere i avisningssaker, og ser heller ingen gode argumenter til å innskrenke flyktningbegrepet slik Listhaug varslet at hun ville tirsdag. Sistnevnte forslag rammer en veldig liten gruppe personer, og vil virke integreringshemmende, mener han.

Juristenes bekymring støttes av jurist Andreas Furuseth i Norsk organisasjon for asylsøskere (NOAS), som spesielt reagerer på hvordan reglene vanskeliggjør familieliv for flyktninger.

Alvorlig - For noen vil det være uproblematisk å oppfylle vilkårene, mens noen aldri vil kunne oppfylle dem. Hvis det da blir umulig for enkelte å få sin familie til Norge, mener jeg det er grunn til å si at det er brudd på folkeretten, sier juristen om de nye familiegjenforeningsreglene, før han tilføyer:

- Så lenge det finnes muligheter til å få familiegjenforening kan man si at regelendringen i seg selv ikke er brudd på folkeretten, men realiteten i det representerer lovbrudd i enkeltsaker, sier han.

Uansett er regelendringen alvorlig for familier som rammes, mener NOAS. De håper forslaget - og flere andre av innstrammingene Listhaug la fram i går - ikke får flertall:

- Det innebærer en splittelse på fem år og oppover, i noen tilfeller kanskje åtte-ni år. Det kan tenkes at det i seg selv er innafor de internasjonale forpliktelsene vi har, men det vil være svært inngripende og dramatisk for familiene som berøres, sier Furuseth.

Forsvares Dagbladet har tatt kontakt med Justis- og beredskapsdepartementet for å få Listhaugs svar til kritikken, men har foreløpig ikke fått svar. Overfor VG forsvarer Listhaug seg imidlertid med at forslagene i høringsbrevet er gjennomgått av departementets egne eksperter på folkerett, og at det er redegjort for hensynene til internasjonal lovgivning i høringsnotatet.