Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): - Årsakene til at ungdom oppvokst i Vesten slutter seg til IS, finnes i deres bakgrunn og deres utenforskap. De har vært annenrangs borgere og bygget seg opp et hat basert på frustrasjoner over å ikke lykkes slik andre gjør, sier Arne Johan Vetlesen, norsk filosof og professor ved Universitetet i Oslo.

Han har forsket på ondskap i flere år og er fortida aktuell med boka «Studier i ondskap», ei bok som i helga fikk en sekser av Dagbladets anmelder.

Misunnelse I boka tar han for seg hva som er drivkraften bak onde handlinger. Gjør gjerningspersonen ugjerninger for å få utløp for innestengte aggresjon eller for å legge lokk over egen smerte, er blant de mange problemstillingene.

- Sadistiske impulser som normalt blir holdt i sjakk, kan gis spillerom i terrororganisasjoner. Men gjerningspersonen kan også oppleve at han tar kontroll over det som er smertefullt og vanskelig ved å påføre dette på noen andre, sier professoren.

Senter for forskning på høyreekstremisme Forsknigsrådet bevilget denne uka 50 millioner kroner til senteret på Universitetet i Oslo.



Påtroppende leder Tore Bjørgo er professor ved Politihøgskolen og har doktorgrad om rasistisk og høyreekstrem vold i Skandinavia.



Senteret vil være et samarbeid med Politihøgskolen, NUPI (Norsk utenrikspolitisk institutt), Forsvarets forskningsinstitutt (FFI), PRIO (Institutt for fredsforskning) og HL-senteret (Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter).

Vetlesen forteller at folk med dårlig selvfølelse kan føle seg mektige ved å bryte inn og brutalt kreve kontroll over andres skjebne. Han mener derimot at underlegenhet og misunnelse har vært for lite omtalt som motivator i terrorhandlingene som har sjokkert verden den siste tida.

- Det er underbelyst at misunnelse er det som kan stå bak terrorhandlinger. Mens mange snakker om sjalusi, er misunnelse veldig tabu i samfunnet. Få innrømmer misunnelse, for det er en innrømmelse av at vi er i en underlegen posisjon, sier han.

Han benytter Anders Behring Breivik som eksempel. Terroristen hadde verken jobb, kjæreste, barn eller karriere før han brutalt drepte 77 uskyldige.

Arne Johan Vetlesen • Professor i filosofi ved Universitetet i Oslo.



• Jobber med etikk og sosialfilosofi med ondskap som hovedinteresse.



• Har skrevet flere bøker, er aktuell med boka «Studier i ondskap».



- Breivik var en «nobody» 21. juli. Han hadde ikke fått til noe, og gikk til angrep på en generasjon med framtida foran seg. Tapere vil ta igjen overfor dem med høyere status, som en form for revansje mot tidligere nederlag, ydmykelser og krenkelser. Det gir en slags rus, sier han.

Angriper vellykkethet Han trekker også paralleller til terrorangrepene i Paris.

- En av forskjellene fra terroren mot Charlie Hebdo er at de som skjøt denne gangen er i samme alderssjikt som dem de skjøt. De ville ramme et vellykket multikulturelt miljø de selv ikke var del av. Det blir litt som Breivik, det er et element av misunnelse.

Vetlesen hevder at alle mennesker har tilbøyelighet til både gode og onde handlinger. Men han mener at tilsynelatende banale årsaker kan få folk til å handle ondt.

- Ondskap er bevisste handlinger for å skade en annen på en grunnleggende måte. Men trivielle motiver kan føre til stor ondskap for dem som berøres av handlingene, sier Vetlesen.

Må ha bedre tiltak Vetlesen er redd for at franske styresmakter ikke forstår mekanismene som gjør at unge franskmenn føler seg utenfor samfunnet, og at Frankrikes president François Hollande svarer på terrorismen på verst tenkelig måte når han maner til krig.

- Krigen mot terror har så langt vært mislykket. Terroren har bade vokst, og IS rekrutterer som aldri før. Men Hollande gjør likevel samme feilen som Bush og Blair gjorde. Det blir tydelig at Jens Stoltenbergs svar etter 22. juli var så mye bedre.

Professoren hevder at det ikke nødvendigvis er islam, men et fellesskap ungdommen søker. De vestlige samfunnene må derfor finne nye måter å inkludere unge som føler seg utenfor.

- Vi må se at problemet ikke primært handler om religion, men om sosioøkonomiske forskjeller og om klassesamfunnet. Denne ungdommen ser ingen framtid i det vestlige samfunnet, de har ingen sjanse til å stige i gradene. De er født inn i en klasse med liten mulighet for mobilitet, og blir værende der.

IS er flinke til å utnytte unge som føler seg misforstått, forteller Vetlesen.

- IS tilbyr alt de vestlige samfunnene ikke kan tilby. De er en form for ungdomsarbeidere, selvfølgelig med ønsket om skape terrorister, men de gir unge en retning på livet og svar som ikke samfunnet gir, sier han og oppfordrer de vestlige samfunnene til å inkludere unge bedre.

- Vi må sette inn tiltak som gjør at de ikke føler seg utenfor eller diskriminert, og stoppe at de retter frustrasjonen mot samfunnet.

En farlig tid Denne uka fikk Universitetet i Oslo millionbevilgninger til å starte et senter for forskning på høyreekstremisme. Vetlesen mener at det er viktig at Vesten forsker mer på radikale krefter.

- Vi lever i veldig urolige og usikre tider, og det kan virke som om vi må leve med terror fra for eksempel IS i lang tid framover. IS har bygget seg så store, og det kommer hele tiden folk som vil jobbe for dem. Dette er en veldig langvarig trussel.

- Ekstremisme er ofte en reaksjon på annen ekstremisme. Derfor må vi forsker mer på alle typer.

