NRK.no møter Cappelen Smith i det han skal reise til Tallin for å binde inn det ferdige bokmanuset til «Cappelens Forslags Konversasjonsleksikon».

Cappelens Forslag er en uavhengig bokhandel som selger både nye, brukte og antikvariske bøker. Butikken er ikke stor, men hyllemeterne er godt utnyttet i høyden. Her er bøker fra gulv til tak. Stedet i sentrum av Oslo, drives av Pil Cappelen Smith, Mikkel Cappelen Smith og Andreas Cappelen. For dem er det viktig å tilby blant annet klassikere som de store bokhandlerkjedene ikke lenger fører, kult-litteratur som andre ikke fører, utgåtte og sjeldne titler, samt å tilby de besøkende en kaffekopp – og gjerne en bokprat.

På kaffebordet som står plassert midt i rommet, ligger en tykk bunke med papirer. Det er det utprintede leksikonet, som er ferdig korrekturlest. Nå skal Smith, som er redaktør for boken, ta med seg bunken til trykkeriet som ligger i Tallin. Leksikonet, som skal bindes for hånd og prydes i ekte kalveskinn, er den første boken de gir ut.

– Jeg hadde lyst til å se en sånn bok, og ingen andre hadde laget den. Så sitter vi jo her og har en ganske stor kontaktflate med forfattere, så jeg tenkte at vi kan jo bare begynne å spørre. Så det gikk bra. Noen sa ja, andre sa nei. Jeg kjente at dette kunne lykkes, og nå sitter jeg her med denne som skal til trykkeriet, sier Pil Cappelen Smith.

Pil Cappelen Smith er en av tre ildsjeler bak den uavhengige bokhandelen Cappelens Forslag, som nå gir ut sin første bok, «Cappelens Forslags Konversasjonsleksikon». Kolossen består av tekster spesialskrevet av over 80 norske og utenlandske forfattere og kulturpersoner. Foto: Hilde Bjørnskau / NRK

– Vi trenger mer usaklighet

Boken er utformet som et leksikon og har korte tekster som forklarer ord fra A til Å, men det er ikke nødvendigvis den objektive sannheten som fortelles. Det ble laget en bok i Danmark i 94, som het «Brøndums Encyklopedi». Det har inspirert ham. Det samme har «Perpleksikon for hus og hjem», som kom ut i 1953

De over 80 bidragsyterne til boken har fått frie tøyler når de forklarer ord og begreper, forteller Smith.

– Dette er et subjektivt leksikon. Det er ikke noe man slår i bordet med for å fastslå noe og få siste ordet i en samtale. Hele hensikten er å inspirere til videre diskusjon.

Par-a-ply, ein paraply er kanskje noko av det viktigaste i livet, ved sida av mobiltelefon og e-postadresse. Iallfall dersom du bur på Vestlandet. Men problemet med paraplyar er at dei blir borte. Det er så altfor lett å miste dei, leggje dei att. Sjølv legg eg helst att paraplyar på tog, mens andre gjerne legg dei att når dei er på fest. Ragnar Hovland, i "Cappelens Forslags Konversasjonsleksikon"

Siden ting forandrer seg så fort, synes Smith imidlertid det er meningsløst å lage tradisjonelle papirleksikon lenger.

– Et papirleksikon vil alltid være en lags tidskapsel – en sånn passe etterrettelig femårsperiode. Derfor laget vi et leksikon som er subjektivt, altså som ikke nødvendigvis forteller deg det svaret du var ute etter. Til gjengjeld får du et annet svar.

Illustrasjonen til bokomslaget, som skal bli kalveskinn og steinbitskinn. Foto: Hilde Bjørnskau / NRK

Smiths ønske er at boken skal åpne for mer diskusjon, i stedefor å være noe folk slenger i bordet for å vise at de har rett. Dessuten vil han at vi i stedet for å automatisk trykke på telefonen og finne et svar på Wikipedia, skal diskutere mer.

– Det er jo for mye for langt at man skal gå rundt med denne i lomma, men jeg er skikkelig lei av at alt man lurer på blir sjekket på Wikipedia. Det er irriterende når folk drar opp mobilen med en gang, hvis du kommer med en påstand. Sånn har det blitt, og det kommer ikke til å forandre seg. Så det vi trenger nå, er nettopp usaklige steder der vi kan gå og få en usaklig innvending på den diskusjonen du har.

Hva er vitsen?

– Det kan stimulere til videre samtale. Du kan få et tredje synspunkt inn. Hvis for eksempel du og jeg sitter og snakker sammen om en ting, og en av oss sier «hva sier leksikonet om dette», så får du en annen vinkel som kanskje bekrefter det vi snakker om, eller kanskje går imot det. Poenget er egentlig bare å stimulere.

Det siste papirleksikonet til Store Norske Leksikon ble utgitt i 2008, men gikk over til å bli betal-tjeneste på nettet. For Smith har det vært et bevisst valg å ikke lage en elektronisk versjon til å putte på smarttelefonen.

– Nei, aldri, svarer han på spørsmål om leksikonet kommer til å bli ebok. Det står vel i kolofonen i boken også. Boken er ment som en motvekt til ebøker, i alle fall er det verdt et forsøk, sier Pil Cappelen Smith.

– Det skal være litt flåsete, men ikke bare humor, noen ting er dypt alvorlig ment, forteller Smith. Utdrag fra Cappelens Forslags Konversasjonsleksikon om ordet 'skulder'. Foto: Hilde Bjørnskau / NRK

Overveldet av responsen

Han har selv invitert folk til å skrive tekstene og lage illustrasjonene i boken. Responsen har vært overveldende. I en hel uke gikk han rundt og følte seg nærmest ruset etter at han hadde brevvekslet med den legendariske forfatteren Paul Auster.

– Paul Auster svarte med en gang at dette hørtes veldig spennende ut, men at hverken han eller kona Siri Hustvedt hadde tid til å forplikte seg nå. Han ønsket meg lykke til med det subjektive leksikonet mitt. Jeg ble vel litt høy på dette svaret hele den uken. Tenk at jeg hadde fått et brev fra Paul Auster.

– Samtidig hjalp avslaget meg til å skjønne noe viktig om rammene for prosjektet; hvis Auster hadde sagt ja, hvor skulle dette da ende? Bidragsyterne i boka er nå stort sett skandinaver, og det gjorde prosessen mye mer håndterlig.

De over 80 skribentene som bidrar i leksikonet, har han tildelt noen ord å skrive om for å ha en viss innflytelse på hvilke ord som blir med i oppslagsverket. Likevel har noen fått velge ord å skrive om selv.

– Det førte til at jeg mistet litt av kontrollen. Jeg har dermed ikke endt opp med at det er like mange bokstaver på A som på B, men det var heller aldri et mål at boken skulle være strukturert symmetrisk.

Blant bidragsyterne er Kjersti Annesdatter Skomsvold, Gert Nygårdshaug, Knut Nærum, Lars Vaular, Jan Roar Leikvoll, Selma Lønning Aarø og Agnes Ravatn.

Overskudd går til daglig drift

Han tjener ingen penger på denne boken, alt eventuelt overskudd går til å drive den lille bokhandelen. Vel tilbake fra Tallin, hvor boken nå trykkes, er han optimistisk og gleder seg til å gi den ut. Verket skal gis ut i november, og etter all interessen for boken han så langt har fått blant interesserte boksamlere, ligger det allerede an til at han må i gang med andre-opplaget ganske snart. Den jobben skal gjøres for hånd hos bokbinder Thomas Støyva i Torggata i Oslo

Mikkel Cappelen Smith printer ut siste versjon av boken, for en korrektur. Foto: Hilde Bjørnskau / NRK

– Planen er å gå i gang med andreopplaget med en gang bokbinderen er ferdig med det første. Hvis han ikke får senebetennelse, da.

Cappelens Forslag har finansiert bokutgivelsen ved hjelp av et crowdfundingsfirma , som bidrar med å samle inn penger. Nettjenesten newjelly satte i gang en folkefinansiering, det vil si å bistå med å finne sponsorer og annen økonomisk støtte. Newjelly lever av å ta seks prosent av fortjenesten som slike kreative kulturprosjekter drar inn.

I alt 440 personer har bidratt med å gi penger og kjøpe hver sin bok. Noen har gitt mer penger enn boken koster. Dessuten blir tre av bøkene laget i steinbitskinn. To av dem er allerede forhåndsolgt – til hele 8200 kroner.

– Jeg har en bok med slikt omslag rundt her, forteller han begeistret og viser fram en annen bok i gråblått fiskeskinn.

Det bindes ikke inn særlig mange bøker i fiskeskinn, påpeker han.

– Men det ser veldig fint ut, og dette blir den sjeldneste versjonen av boka, bortsett fra forfattereksemplarene, som hver enkelt er helt unike, sier han.

Slik har han fått samlet inn 400.000 kroner og halve førsteopplaget blitt solgt, to måneder før selve boklanseringen.

– Ingen er mer overrasket over det enn meg. Jeg er kjempefornøyd. Jeg kunne ha solgt resten før november, men det er ikke noe moro å ha lanseringsfest og så er man tom for bøker, ler han.