VGs papiropplag og digitalinntekter i fritt fall. Og regionavisene tjener nesten ikke penger

Takket være kostnadskutt, leverer VG og Aftenposten likevel overskudd. Samlet leverer Schibsted godt i fjor, med en rubrikkdivisjon som fortsatt trykker penger.

VGs sjefredaktør Torry Pedersen. Berit Roald

19. feb. 2016 09:02 Sist oppdatert 19. februar 2016

VGs papiravishar falt som en stein i 10-15 år, og det er ingen ting som tyder på at fallet for pengemaskinen kommer til å avta.

Fredag presenterte Schibsted-konsernet resultatene for 4. kvartal og hele 2015, inkludert avisenes opplagstall.

Og 4. kvartal i fjor var VGs papiropplag på hverdager 112.716aviser. På søndager – som tradisjonelt har vært størst – har opplaget nå falt til101.317.

VGs opplag har med andre ord falt med over 25.000 aviser på ett år – også i 2015.

Ser man historisk på det, har VGs papiropplag mistet over 70 prosent av opplaget siden toppåret 2003.

Abonnementsavisene – hvor digitalt opplag inkluderes i tallene – klarer seg bedre. Særlig de tre minste, mens Aftenposten faller mer.

VGleverer imidlertid fortsatt gode økonomiske resultater for 2015, noe abonnementsavisene ikke klarer like godt.

VG tjener fortsatt penger

VG tjener imidlertid fortsatt gode penger i 2015: Driftsresultat (EBITDA) i fjor endte på272 millioner kroner, i stor grad takket være kostnadskutt.

Resultateter riktignok langt bak fjoråret i tall, men fordi omsetningen er 200 millioner kroner lavere også – blir driftsmarginen fortsatt på15 prosent.

Mer alarmerende er det kanskje at VG for alvor har møtt taket på digitale inntekter: De har falt med 86 millioner kroner i hele 2015, sammenlignet med 2014.4. kvartal var fallet på 16 prosent.

En digital opptur fins det i tallene: VG+har nå passert74.000abonnenter. Dette taller er ikke inkludert i VGs papiropplag.

Les andre saker fra medier24.com her:

Aftenposten leverer greit– regionavisene nesten i null

Ser man på de fireabonnementsavisenei Schibsted, er den økonomiske utviklingen langt tøffere.

De samlede inntektene for de fire mediehusene falt med 11 prosent 4. kvartal, papirannonser faller med 23 prosent, og digitale annonseinntekter er ned 9 prosent.

Engangseffekten av «komplettabonnement» er nå borte, og samlet falt avisenes opplag med 5 prosent i fjor.

Til sammenhar de fire mediehusene endriftsmargin(EBITDA) på7 prosent, men bak de tallene er det nesten kunAftenpostensom tjener penger. Aftenpostens opplagstal er nå på 211.700 hverdager og 208.194 søndager

Hovedstadsavisa hadde i 2015 et driftsresultat på143 millioner kroner, mens Bergens Tidende, Stavanger AftenbladogFædrelandsvennenleverte henholdsvis13, 13og17millioner kroner i driftsresultat.

BT har vel å merke best «fart» av de tre – og leverte 11 av de 13 millionene i fjerde kvartal.

OPT_abonnementsmediehus_doc6oi34ej479k1etbxtrb-EaMYxTQn9L.jpg

2,5 milliard i driftsresultat

Schibsted-konsernet – der de økonomiske resultatene nå drives av rubrikkmarkeder og digitale tjenester i både Europa og verden – leverte i både 4. kvartal og hele 2015 godt, som forventet:

Ser man bort fra investeringer, var driftsresultatet (EBITDA) på 2,5 milliarder kroner i fjor. Det er noe bedre enn 2015, og gir en margin på 17 prosent i 2015. Omsetningen i konsernet var i 2015 på 15,1 milliarder kroner , litt over 2014. Farta i 4. kvartal var også god.

Resultat før skatt 4. kvartal ble imidlertid kraftig i minus med 285 millioner kroner – ikke på grunn av dårlig cash flow, men fordi konsernet som varslet har tatt en kraftig nedskriving av verdiene i mediehusene.

Om medievirksomheten fortsatt er større i omsetning , er det rubrikkmarkedene og digitale tjenester som leverer resultater: Av en omsetning på 5,6 milliarder kroner i 2016, leverte online classified i 205 en EBITDA før investeringer på 2,1 millarder kroner , tilsvrende 40 prosent margin .

I markeder som Frankrike operer Leboncoin fortsatt med marginer på 60-70 prosent. Den norske rubrikkgiganten FINN.no leverer også godt: I hele fjor en EBITDA på 655 millioner kroner , av en omsetning på 1,47 milliarder . Det gir en margin på 44 prosent , og er omtrent på nivå med året før.

Imidlertid er farta på vei ut av 2015 dårligere for FINN: Utfordringer i norsk økonomi og særlig stillingsmarkedet får skylda for at marginen i 4. kvartal var på « bare » 38 prosent.