I forsøket fikk seksten hannaper prevensjonsmiddelet Vasalgel, før de ble plassert sammen med fruktbare hunnaper som de paret seg med. Alle levde sammen med hunnene i minst én brunstperiode.

Ifølge rapporten, som er publisert i Basic and Clinical Andrology, ble ingen av hunnapene drektige.

Vasalgel er ikke giftig og er hormonfri. Den injiseres i sædlederne, der geleen danner en barriere, en slags plugg som tetter dem igjen. Sædcellene er så store at de ikke slipper igjennom og når aldri frem til hunndyret, og dermed blir det ingen apeunger på vei.

Stiftelsen Parsemus Foundation står bak Vasalgel, som er en reversibel langtidsprevensjon for menn. Foto: Parsemus Foundation

Reversibel prevensjon hos kaniner

Geleen er ment som en langvarig prevensjon som kan tas vekk når mannen ønsker å få barn. Da fjernes den med en saltløsning eller ultralyd.

En studie der det samme middelet ble brukt på kaniner, ble publisert i fjor. I den fjernet de etter hvert geleen, og det viste seg at hannkaninene igjen ble fruktbare og fikk kaninunger.

Komplisert og langt fram i tid

Christian Beisland, professor ved UiB og overlege ved avdeling for urologi ved Haukeland universitetssjukehus, ser flere utfordringer ved studien og påpeker at det kun er gjort dyreforsøk.

– Dette er et mye større inngrep enn mannlig sterilisering, sier Beisland. Hos apene går de kirurgisk inn i lysken og setter middelet inn i sædlederne. Vanlig sterilisering er et enklere inngrep i pungen.

Beisland er også usikker på hvor trygge de kan være på at metoden er fullt ut reversibel, fordi pluggen kan skape et trykk som kan endre forholdene for produksjonen av sædceller.

Håp for «pluggprepparater»

Tuva Hereng har en doktorgrad i mannlig fertilitet og er tidligere daglig leder av Spermatech, som utvikler hormonfri prevensjon for menn. Hun forteller at det pågår forskning også andre steder på lignende preparater, som for eksempel RISUG.

Tuva Hereng har en doktorgrad på mannlig fertilitet fra Universitetet i Oslo. Foto: Privat

– Jeg håper disse midlene kommer på markedet. Hun antar at det, dersom de får finansiert kliniske studier på mennesker, kan realiseres i løpet av fem år.

Hereng tror at inngrepet allikevel kan skremme vekk noen. Dersom de finner en løsning med å sprøyte inn middelet uten kirurgi, tor hun det vil ha et større markedspotensial.

Kvinner tar risikoen

Hereng forteller at det er utviklet og gjort kliniske studier på flere hormonpreparater for menn, men at disse har mange bivirkninger og virker dårligere enn p- piller for kvinner.

– Det må være null bivirkninger på prevensjon for menn, fordi dette er medisin som gis til friske personer. Da kan vi ikke godta bivirkninger.

Hun forklarer at kvinner kan bruke p- piller med bivirkninger som blodpropp, fordi et svangerskap uansett gir en mye høyere risiko for det samme.

Hereng har lagt merke til at menns holdninger til prevensjon er i endring.

– Det er ikke sånn at ingen menn ønsker å ta ansvar, for hos tjue til tretti prosent av alle par, har mannen sterilisert seg eller bruker kondom.