Wærness ble pågrepet under en mellomlanding på Charles de Gaulle-flyplassen 2. mai, melder avisen Le Monde.

Han er en av åtte mistenkte i etterforskningen av firmaet Lafarge, som hadde en sementfabrikk nord i Syria. Wærness jobbet som risikosjef ved fabrikken fra 2011 til 2013.

To dager etter pågripelsen, ble han siktet for terrorfinansiering. Le Monde har ikke fått kontakt med Wærness eller hans forsvarer.

Sabine Wacquez, presseansvarlig ved Lafarges hovedkontor i Paris, sier til VG at selskapet ikke kjente til pågripelsen av Wærness før saken ble kjent i media.

Jacob Wærness besøker «Lindmo» i september 2016, og snakker om livet som sikkerhetssjef for et fransk sementfirma i Syria. Du trenger javascript for å se video. Jacob Wærness besøker «Lindmo» i september 2016, og snakker om livet som sikkerhetssjef for et fransk sementfirma i Syria.

Tidligere ansatt i PST

Wærness jobber i dag i et selskap i Zürich i Sveits, og har tidligere vært ansatt i Politiets sikkerhetstjeneste (PST).

Etter at borgerkrigen brøt ut i 2011, trakk de syriske regjeringsstyrkene seg ut av området der sementfabrikken lå, og overlot kontrollen til opprørsstyrker.

Anklagen går ut på at Lafarge skal ha betalt IS for å få fortsette sin virksomhet i Syria.

Etterforskningen av saken ble innledet i juni 2016. Wærness er ifølge etterforskerne den første som offentlig har innrømmet at den syriske delen av Lafarge ga penger til terrorgrupper. Først i boken «Risikosjef i Syria», og deretter i flere intervjuer.

Lafarges sementfabrikk i Syria. Foto: DELIL SOULEIMAN / AFP

– Kun betaling for gisler

Wærness på sin side har tidligere avvist at han betalte penger direkte til disse gruppene.

– De eneste gangene jeg betalte ut penger var løsepenger for gisler som ble betalt til grupper innen Free Syrian Army, sa han til NRK i fjor sommer.

Les også: Pengene eller livet

Ifølge Wærness var han nødt til å ha kontakt med opprørerne som etter hvert tok kontroll i Jalabiya, området der sementfabrikken lå.

– Etter at regimet trakk seg tilbake fra Nord-Syria, måtte jeg ha kontakt med folk der. Det var moderate rebeller, men disse ble sett på som terrorister av myndighetene, og de mente derfor at jeg hadde kontakt med folk de så på som terrorister.

NRK har forsøkt å komme i kontakt med Wærness og personer i hans omgangskrets, uten hell.

«Gåtefull»

Franske etterforskere skal ha forsøkt å ringe Wærnes på telefon flere ganger i april i fjor. Ifølge en rapport fra etterforskerne, skal ikke Wærness ha vært samarbeidsvillig, skriver Le Monde.

I 2016 ga Wærness ut boken «Risikosjef i Syria». Foto: Privat

I rapporten kommer det fram at Wærness ikke hadde planer om å komme til Frankrike, men ønsket at etterforskerne skulle komme til Sveits. Eventuelt var han villig til å svare på spørsmål via Skype, ifølge avisen.

Det endte med at etterforskerne ventet til Wærness satte foten på fransk jord, noe som skjedde under mellomlandingen 2. mai, skriver Le Monde, som omtaler ham som «den mest gåtefulle i Lafarge-saken».

NRK har vært i kontakt med Utenriksdepartementet. De har ikke anledning til å kommentere saken torsdag kveld.

– Vi har ikke noe mulighet til å si noe om hvem som har jobbet hos oss eller ikke. Dette er noe dere må spørre franske myndigheter om. Det er deres sak, sier seniorrådgiver i PST, Siv Ahlsén, til Dagbladet.

På Assads arrestliste

I fjor sommer fikk NRK tak i en svarteliste til den mektige etterretningstjenesten i Syria. Syv av de 75 nordmennene på listen, skal arresteres dersom de kommer til Syria. Wærness er en av disse.

Etter at han sluttet i Lafarge i 2013, skal Wærness ha blitt varslet om at folk fra etterretningstjeneste ville snakke med ham. Det førte til at han holdt seg borte fra hovedstaden Damaskus.

– En gang i 2013 kom de med væpnet personell og skulle hente meg på kontoret, men heldigvis hadde jeg allerede fått et forvarsel, så på den tiden var jeg ikke i Damaskus, sa han til NRK i fjor.

Les også: Her er Assads norske svarteliste