Økonomiansvarlig i Innsamlingskontrollen, Per Kristian Haugen, oppfordrer folk til å tenke seg om før man setter inn penger på en privat Vipps-konto. Foto: Wilhelm Sverdvik / NRK

– De siste seks månedene har det vært en eksplosiv økning i antall henvendelser, sier økonomiansvarlig i Innsamlingskontrollen, Per Kristian Haugen.

Ifølge Haugen går klagene på alt fra grupper som blokkerer alle som etterspør regnskap eller kvitteringer, til bekymringsmeldinger fra tidligere ledere av «hjelpenettverk». Disse lederne hevder at kontroll over midlene er fraværende.

I dag finnes det ingen lovbestemmelser som regulerer hvordan pengeinnsamlinger gjennomføres, men Innsamlingskontrollen påser at innsamlinger til humanitære formål foregår på en forsvarlig måte.

Ofte opplever de at det er vanskelig å få kontakt med organisasjoner som driver med humanitær crowdfunding.

– De mangler regnskap, budsjett og rapporteringsrutiner, og svært ofte går pengene rett på en privat konto via Vipps, sier Haugen.

Hjelper de svakeste

En av organisasjonene som har satset på humanitær crowdfunding er «Hjelp oss å hjelpe», som på sine Facebook-sider oppfordrer givere til å sette inn penger på private kontoer.

Organisasjonen utgir seg for å være en nonprofit-organisasjon som jobber for å hjelpe grupper i samfunnet som har en utfordrende hverdag – de svakeste i samfunnet. «Hjelp oss å hjelpe» har fått mye positiv omtale, og har opplevd en stor vekst de siste årene, med avdelinger over hele landet.

Men selv om intensjonene virker gode, mener Haugen det er grunn til å tenke seg om.

– Hvis pengene går på en privat konto, mister giverne all kontroll over hva pengene går til, sier han.

Ifølge Haugen er deres inntrykk at de aller fleste i Hjelp oss å hjelpe er ildsjeler som virkelig brenner for å gjøre noe bra.

– Utfordringen er at de ikke alltid er forberedt på ansvaret som kommer, og at de ikke har kontrollrutinene man trenger for å drive en sånn type jobb, sier Haugen.

Trenger umiddelbar hjelp

NRK har vært i kontakt med Cecilie Christin Hansen som startet organisasjonen. Hun opplyser til NRK at absolutt alt de får inn går ut igjen til de som trenger hjelp – enten i form av gaver, matvarekort, opplevelser, mat og klær.

Hvordan kan givere vite at pengene når frem?

– Jeg kan forstå at det blir stilt spørsmål ved dette. Vi er nå i en prosess med at alle avdelinger slik at de kan få sitt eget organisasjonsnummer. Private nummer blir brukt for at hjelpen skal komme raskere frem. Da kan hver hjelper dra i butikken og handle og levere ut mathjelp med en gang.

Da NRK var i kontakt med Hansen kunne hun ikke si hvor mye organisasjonen har fått inn, men hun har nå bedt alle avdelingene om å sende inn regnskap.

– Alle hjelperne tar vare på kvitteringer og er ansvarlige for eget regnskap. Dette skal kunne vises frem på oppfordring og alle som gir, har rett til å vite hvordan pengene er brukt.

Tove sier hun kjenner en glede over å kunne hjelpe folk som trenger det. Hun er blant dem som gir til "Hjelp oss å hjelpe". Foto: Stig Jaarvik / NRK

Hjelper med glede

I Moss er Tove glad for å kunne utgjøre en forskjell. Hun forteller at hun føler glede når hun hjelper andre, og hun gir gjerne til Hjelp oss å hjelpe i byen.

– Jeg gir gaver til barn og unge når det nærmer seg jul. Jeg gir også mat når det er familier som har det trasig, og noen ganger vipser jeg penger.

Tove forteller at når man gir man vipser penger, gir man i realiteten en annen person fullmakt til å hjelpe på dine vegne.

– Du må stole på magefølelsen din når det gjelder innsamlinger i nærområdet. I Moss har jeg gitt to personer fullmakt til å hjelpe på mine vegne.

Hvorfor stoler du på dem?

– Det er blant annet fordi jeg kjenner hun som står bak, og hun er et av de mest ærlige menneskene jeg noensinne har møtt på. Hun kan gå ut av sitt gode skinn for å hjelpe folk.

Tillitsbasert

Men selv om hjelpen ofte når frem, og er til stor hjelp for mennesker i en sårbar situasjon, kan man ikke basere seg på et system utelukkende basert på tillit, mener Haugen i Innsamlingskontrollen.

– Det er flere problemer med det. På sosiale medier er det veldig lett å fremstå seriøs. Så folk med dårlige intensjoner, kan enkelt få ut ganske mye penger. Dessuten har man ingen kontroll med hva pengene går til når man ikke kjenner personen man gir til.

Som giver, hva skal man se etter?

– Ikke vær redd for å spørre, be om kvitteringer og regnskap. Du har krav å vite hva pengene dine går til. Hvis du ikke ønsker å gå inn i det selv. Vær skeptisk, og vis nettvett. Selv om det er tillitvekkende og et akutt behov man blir presentert for.