Å gi en fjelltopp i gave til Finland skaper strid

25. mars 2016

OPT_Bilde_046b_doc6ozrzkrnsqf10558eaaj_doc6ozs73h01vr2oit8aaj-5gNZuEUSG0.jpg Ole Magnus Rapp

Ordfører Svein Leiros i Kåfjord i Troms vil gjerne at nabolandet Finland skal ha en skikkelig fjelltopp.I dag er Finlands høyeste punkt en varde i fjellsiden nedenfor et norsk fjellmassiv. Ideen er oversendt Statsministeren. Planen er å avse et areal på ca. 0,01 kvadratkilometer slik at Finland får en topp.

Michael Tetzschner Roald, Berit

— Det er ikke aktuelt å støtte opp om en så forvillet tanke, hverken nå eller senere, sier Michael Tetzschner, nestleder i Stortingets kontroll- og konstitusjonskomite.- Fortsatt klarer jeg ikke helt befri meg fra følelsen om at dette utspillet er en aprilspøk som har sluppet avgårde litt for tidlig, sier han.

- Original gave

Kommentarene er mange etter at Aftenposten i går omtalte forslaget til en original gave fra Norge til Finland. Innspillene varierer fra «strålende gladnyhet» til «tullprat».

Flere lesere mener en slik grensejustering er udramatisk, viser norsk storhet, kan gi goodwill i utlandet og ikke vil koste Norge noe.

— Fint med første landavståelse i historien uten at krig har vært grunnlaget, kommenterer en leser.

Viser til grunnloven

Tetzschner mener likevel det er grunn til å bringe noen misforståelser ut av veien snarest mulig. Han viser til Grunnlovens paragraf 1 som bestemmer at Norge er et «udelelig og uavhendelig rike».

— Grunnloven forbyr altså at norske statsmakter overgir norsk statsterritorium, eller noen del av det, til en annen makt. Hverken regjering eller Storting kan innfri et sånt ønske. I så fall måtte Grunnloven endres først. I tillegg bør tanken avvises kategorisk, sier Michael Tetzschner.

- Grunnloven kommer neppe til anvendelse

Denne fjelltoppen ønskes gitt bort i gave. Ole Magnus Rapp

Jusprofessor Øyvind Ravna ved Norges arktiske universitet mener at Grunnlovens paragraf 1 neppe kommer til anvendelse når det gjelder grensejusteringer.Han viser til at grensen både mellom Norge og Russland, og Norge og Finland, lfølger midten av henholdsvis Grense Jakobselv og Tanaelva. Begge stedene justeres grensen etter som midtålen, elvas dypeste punkt, endres. I den senere tid har flere sandbanker og holmer skiftet land ved slike justeringer.

— Ideen om å gi Finland en bitteliten bit av Norge, inkludert en fjelltopp, er god, påpeker Øyvind Ravna. Han er i påskefjellet, og har ikke juslitteraturen foran seg, men er sikker på at en slik justering kan være mulig.

— En ensidig avgivelse av areal må nok behandles i Stortinget, etter at regjeringen har kommet med sin vurdering. Et flertall i Stortinget kan selvsagt stoppe en slik grensejustering, sier jusprofessoren.