UPDATE Augustin Zegrean, fost preşedinte al Curţii Constituţionale, la Digi24: „În Constituţie spune că deciziile CCR sunt obligatorii de la data publicării în Monitorul Oficial. Din momentul acela opţiunea este una singură. Cealaltă este pe riscul fiecăruia. Decizia CCR nu face decât să ducă timpul înapoi, pentru că şi aşa echilibrul în jJstiţie era foarte fragil“.

UPDATE Comunicat oficial. CCR a statuat că preşdintele Klaus Iohannis trebuie să semneze decretul de revocare a şefei DNA Laura Codruţa Kovesi. „Preşedintele României nu are competenţa constituţională de a opune argumente de oportunitate în raport cu propunerea de revocare din funcţie iniţiată, în condiţiile legii, de ministrul justiţiei“, se arată în comunicatul Curţii.

UPDATE Comunitatea „Corupţia ucide” a anunţat miercuri după-amiază organizarea unui protest în Piaţa Victoriei, după decizia Curţii Constituţionale privind conflictul Guvern-Preşedinte legat de revocarea şefei DNA, Laura Codruţa Kovesi.

UPDATE Votul judecătorilor Curţii Constituţionale în cazul deciziei privind refuzul revocării şefei DNA, Laura Codruţa Kovesi, a fost de 6 la 3. Opinie separată ar fi făcut judecătorii Livia Stanciu, Daniel Morar şi Ştefan Minea.

UPDATE Călin Popescu Tăriceanu: Vorbim despre consolidarea democraţiei parlamentare. CCR face să întărească poziţia Executivului, a Guvernului, a ministrului Justiţiei. CCR subliniază că Ministerul Public funcţionează sub autoritratea ministrului Justiţiei, iar preşedintele are doar un rol solemn. Preşedintele nu poate să aibă un rol decisiv nici în numirea, nici în revocarea procurorilor-şefi. Decizia nu poate să fie nicidecum contrazisă de preşedinte, care trebuie să dea curs cererii de revocare care o priveşte pe şefa DNA. CCR marchează revenirea la normalitate.

Jurnalist: Dacă Iohannis nu semnează revocarea?

Tăriceanu: Haideţi să aşteptăm decizia CCR, care e obligatorie pentru toată lumea. Preşedintele este garantul respectării Constituţiei.

UPDATE Stelian Ion, USR: “Nu există nicio modalitate de constrângere directă a preşedintelui să se supună acestei decizii. În mod normal, într-un stat aşezat, aceste decizii trebuie şi sunt respectate, acum depinde să vedem cum vede preşedintele şi cât de gravă i se pare decizia CCR. Este exclusiv mingea în terenul domniei sale”.

UPDATE Tudorel Toader, după decizia CCR: "Decizia CCR valorifică principiul constituţional potrivit căruia procurorii îşi desfăşoară activitatea sub autoritatea ministrului Justiţiei. Preşedintele României nu are nici o abilitare legală pentru evaluarea competenţelor profesionale sau manageriale ale procurorilor de rang înalt, spre deosebire de ministrul justiţiei care are astfel de competenţe, stabilite atât la nivel constituţional cât şi la nivel infraconstituţional", a scris Tudorel Toader pe Facebook, la scurt timp de la anunţul privind decizia CCR.

UPDATE Eugen Nicolicea, deputat PSD: Sunt clarificate atirbuţiile preşedintelui. Trebuie să aşteptăm şi motivarea. Acolo se va găsi şi modalitatea de soluţionare a conflictului. Ar putea să fie mai multe variante: una ar fi ca domnul preşedinte ar trebui să motiveze refuzul. Curtea va spune care e calea de urmat. Există şi posibilitatea ca preşedintele să fie motivat să o revoce pe şefa DNA. Un alt exemplu ar putea fi reluarea procedurii.

UPDATE Daniel Fenechiu, senator PNL: „Iohannis devine un simplu semnatar. E obligat să semneze tot ce decide ministrul politic al Justiţiei“

UPDATE Judecătorul Cristi Danileţ, la Digi 24: Sunt surprins de decizia CCR. După părerea mea, ministrul Justiţiei are un rol fundamental la numirea procurorilor şefi, nu la revocare. Sper ca decizia CCR să detalieze toate aceste aspecte. Motivarea deciziei este foarte importantă, o aşteptăm. Asistăm la o deplasare a procurorilor către Executiv. Prin această decizie a CCR se regândeşte statutul procurorilor în România. CSM nu mai are niciun cuvânt de spus.

UPDATE CCR a decis că preşedintele Klaus Iohannis este obligat să o revoce pe şefa DNA la propunerea minsitrului Justiţiei. Astfel, Curtea a dat dreptate Guvernului.

***

Iniţial, CCR a dezbătut sesizarea Guvernului în 10 mai. La acel termen, consilierul prezidenţial Simina Tănăsescu a arătat că Tudorel Toader una spunea ca judecător CCR, în 2008, şi cu totul alta susţine acum, ca ministru al Justiţiei.

În 2008, Tudorel Toader era magistrat CCR şi judeca o sesizare la Legea privind statutul judecătorilor şi procurorilor. În urmă cu 10 ani, pe acea speţă, Tudorel Toader făcea opinie separată faţă de restul judecătorilor CCR şi susţinea că procedura de numire sau de revocare a procurorilor-şefi (Parchetul General, DNA şi DIICOT) nu este prevăzută direct în Constituţie, ci este explicitată printr-o lege, mai pecis în Legea privind statulul magistraţilor, pe care Curtea o analiza în acel moment.

În esenţă, Tudorel Toader spunea atunci că numirea procurorilor în funcţii de conducere nu este prevăzută în Constituţie (după cum nici revocarea nu este), deci Parlamentul nu are constrângeri constituţionale de a o reglementa cum vrea prin lege. În consecinţă, a spus Simina Tănăsescu, diferendul dintre Tudorel Toader şi preşedinte nu rezidă în Constituţie, ci în lege - deci nu are cum să fie conflict juridic de natură constituţională. E cel mult conflict de natură legală, care se rezolvă în contenciosul administrativ, nu la CCR.

La distanţă de 10 ani, Tudorel Toader, de această dată din postura de ministru al Justiţiei în Guvernul PSD-ALDE, susţine că refuzul preşedintelui Iohannis de a accepta revocarea Laurei Codruţa Kövesi a generat un conflict de natură constituţională între două instituţii ale statului: pe de o parte Guvernul, care a propus revocarea, de cealaltă parte instituţia Preşedintelui, care a refuzat revocarea.