Un sfert dintre consumatorii globali declară că deja comandă produse de băcănie online cu livrare la domiciliu și mai mult de jumătate (55%) doresc să comande în viitor potrivit studiului Nielsen aGlobal E-commerce and the New Retail”. Studiul a analizat răspunsurile online a 30.000 de respondenți din 60 de țări, pentru a înțelege cum va influența tehnologia digitală piață de retail în viitor.

Potrivit raportului, click-urile nu vor înlocui prea curând comerțul convențional. Cumpărăturile online au însă o serie de beneficii, dar magazinele fizice au și ele avantaje puternice mai ales pentru piață de FMCG. De fapt, majoritatea respondenților la nivel global (61%) declară că mersul la cumpărături este o experiență plăcută și antrenantă. Un procentaj similar (57%) consideră această vizită la magazin drept o ieșire plăcută cu familia.

Online-ul are însă o influența tot mai puternică asupra actului de cumpărare din magazinele fizice, astfel că retailerii și producătorii ar trebui să interacționeze cât mai devreme cu clientul. Astfel, găsirea magazinului, crearea listei de cumpărături, verificarea prețurilor, analiza produselor, citirea comentariilor altor utilizatori sau a conținutului publicat de producători și retailer sunt punctele de contact de pe această cale, potrivit studiului Nielsen.

Comerţul conectat este o realitate. Consumatorii nu mai cumpără exclusiv online sau offline, ci au o abordare combinată, folosind canalul care se potrivește cel mai bine nevoilor lor. Cei mai de success retaileri și producători vor fi cei care se plasează la intersecția dintre lumea fizică și cea virtuală, folosind tehnologia pentru a satisface cumpărătorul oriunde, oricum și oricând dorește acesta să cumpere”, a spus Patrick Dodd, președinte al Global Retailer în cadrul Nielsen.

Retailerii au multe opțiuni de digitalizare în magazine, cum ar fi cupoane pe mobil, aplicații pentru liste de cumpărături sau furnizarea de informații prin Wi-Fi în magazine. Folosirea cupoanelor mobile (18%) și listele mobile de cumpărături (15%) sunt cele mai utilizate forme de angajament digital în-store pe care le menționează respondenții la nivel global, cu aproape două treimi din ei intenționând să le folosească în viitor (65, respectiv 64%). 14% din respondenți au descărcat deja aplicația mobilă a progamului de fidelitate a unui retailer pentru a primi informații despre oferte, iar 63% sunt dispuși să folosească o aplicație, dacă este disponibilă. Aproximativ unul din 10 respondenți (12%) se conectează pe Wi-Fi în magazine pentru a primi informații despre oferte, 11% folosesc computerele din magazine pentru a vedea gamă lărgită de produse și tot 11% scanează QR coduri pentru a accesă informații suplimentare.

Categoriile care pot fi stocate, cele mai cumpărate online

Coșurile virtuale nu le oglindesc neapărat pe cele fizice. De fapt, relația dintre cele două este de cele mai multe ori una inversă. În SUA, de exemplu, mixul de produse vândute online este de aproximativ 60% non-food și 40% food, ce reprezintă exact imaginea inversă a bunurilor de larg consum din magazine, care este 60% food și 40% non-food.

În general, categoriile care pot fi depozitate - precum produsele de îngrijire personală și produsele de uz casnic - reprezintă prima alegere pentru e-commerce, în timp ce produsele cu uz imediat, precum alimente proaspete și congelate, condimente și băuturi, vor avea un grad de adoptare mai lent.

Totuși, regulile generale nu se aplică pentru fiecare piață. De exemplu, în China, țara care a cunoscut o creștere fenomenală a produselor FMCG achiziționate online, produsele alimentare au reprezentat principalul motor de creștere. Între 2013 și 2014, cotă de piață a laptelui și a ciocolatei în mediul online au crescut cu 91%, respectiv 59%. În plus, există o oportunitate extraordinară în segmentele de nișă în mod special privind alimentația sănătoasă precum și alte categorii care sunt mai greu de găsit la raft.

Când vine vorba de preferințele legate de cumpărăturile din magazin, peisajul de retail pentru țările dezvoltate este diferit față de cel din țările în curs de dezvoltare. În țările dezvoltate, vânzările sunt concentrate în supermarketuri mari și hypermarketuri, reprezentând 61% din vânzările de produse de îngrijire personală, 62% produse alimentare și băuturi și 79% produse de îngrijire casnică. În categoriile produselor alimentare și băuturi, magazinele din comerțul tradițional reprezintă 20% din vânzări. Similar, referitor la produsele de îngrijire persoanla, 22% din vânzări provin din farmacii.

În țările în curs de dezvoltare, peisajul este mult mai fragmentat. Produsele alimentare și băuturile reprezintă categoria cea mai concentrată. 45% din vânzări provind din comerțul tradițional. Produsele de îngrijire personală și cele de uz casnic, pe de altă parte, sunt împărțite pe patru canale: farmacii, hypermarketuri, supermarketuri și magazine tradiționale. Deși hypermarketurile și supermarketurile cresc în aceste piețe, importantă magazinelor din comerțul tradițional nu ar trebui ignorată.

Magazinele cu format mic au cea mai mare creștere

Pentru toate cele trei categorii incluse în studiu (produse alimentare și băuturi, produse de uz casnic și produse pentru îngrijirea personală), cel mai mare canal din punct de vedere al vânzărilor nu a fost și cel care a avut cea mai mare rată de creștere, indicând o fragmentare în creștere a cotei globale de piață a comerțului. În categoria produselor alimentare și a băuturilor, magazinele tradiționale cresc cel mai rapid (+5%).

Supermarketurile și hypermarketurile rămân în continuare importante pentru aceste categorii, dar consumatorii se bazează din ce în ce mai mult pe formatele mai mici precum magazinele tradiționale, care îndeplinesc nevoile lor privind confortul și rapiditatea. Povestea este similară pentru produsele de uz casnic și de îngrijire personală.

Supermarketurile mari și hypermarketurile reprezintă jucători importanți în peisajul de retail la nivel global și acest lucru va continua și în viitor”, declară Dodd. ”Dar magazinele de format mai mic au o pondere considerabilă în unele categorii și cresc în altele. Eforturile legate de distribuție ar trebui să se bazeze pe o combinație între ambele variante. Înțelegerea locului în care consumatorii cumpără și ce categorii achiziționează vă ajută să dezvoltați strategii mai precise, pentru fiecare piață în parte”.

Consumatorii au mai multe opțiuni de cumpărare ca oricând, și, pe măsură de canalele se dezvoltă, construirea și protejarea loialității nu este o sarcină ușoară. Pentru a face clienții să se întoarcă și a două oară, trebuie să înțelegem ce îi face să aleagă un magazin în favoarea altuia. „Banii fac Pământul să se învârtă”, prin urmare nu este nicio surpriză că prețul reprezintă factorul principal pentru modificarea comportamentului consumatorilor. La nivel global, 68% declară că prețul, urmat de calitate (55%), reprezintă principalele motivele pentru care schimbă un magazin pentru altul. Acestea sunt urmate de comoditate (46%), promoțiile speciale (45%), curățenia (39%) și portofoliul de produse (36%). Personalul magazinului reprezintă un factor doar pentru 27% dintre respondenți.

Chiar dacă „era digitală” este deja o realitate, majoritatea consumatorilor vor continua să cumpere cea mai mare parte a bunurilor din magazine, chiar dacă schimbă canalele pe care le folosesc. Ei vor folosi orice format care li se potrivește mai bine nevoilor lor de confort, alegere și valoare. Prin urmare, este esențial că retailerii și producătorii să folosească atât canalele fizice cât și pe cele digitale pentru a optimiza experiență de cumpărare.

Detalii privind sondajul global Nielsen Comerțul Digital și Noul Retail

Sondajul a fost realizat de Nielsen între 13 august 2014 și 5 septembrie 2014 și se bazează pe informațiile oferite de mai mult de 30.000 de consumatori din 60 de țări din Asia-Pacific, Europa, America Latină, Orientul Mijlociu, Africa și America de Nord.

Eșantionul este bazat pe cote legate de vârstă și sex pentru fiecare țara în parte și ponderate astfel încât să fie reprezentative pentru utilizatorii de Internet. Sondajul Nielsen este bazat doar pe comportamentul respondenţilor care au acces la internet.

Sursa foto: forumforthefuture.org