Bucureştiul are sute de clădiri ce riscă să cadă la un cutremur mai serios, însă consolidarea lor decurge greu, chiar dacă se alocă sume de ordinul milioanelor de lei, din bugetul primăriei. Elocvent e exemplul unui imobil din centrul oraşului, intrat în şantier în urmă cu opt ani, dar care nu e reabilitat nici azi. Firma de construcţii n-a făcut mare lucru, dar şi-a luat angajaţii şi a pus lacătul. Reprezentanţii ei n-au putut fi contactaţi pentru explicaţii, în timp ce locatarii mutaţi forţat şi-au pierdut demult răbdarea.

În Bucureştiul ticsit de clădiri cu bulină roşie, una iese în evidenţă prin... delăsare, batjocură, ignoranţă şi cheltuială nejustificată din bugetul statului.

Îşi etalează crăpăturile şi ferestrele mutilate, la numărul 9, pe strada Ion Câmpineanu.

Până în 2010, aici locuiau 12 familii. Toate au fost mutate de Primăria Capitalei în locuinţe de necesitate, după ce imobilul a fost inclus în programul de consolidare.

Opt ani mai târziu şi după ce firma de construcţii a primit, în total, 6 milioane de lei, blocul arată mai rău ca la început. Are lacăt pe uşă şi plouă în el ca afară.

Mădălina Diaconescu, proprietar: „Ultimul răspuns vizavi de consolidare este că sunt într-o totală eroare şi-o confuzie, că lucrările de consolidare sunt în curs de desfăşurare. Este un lacăt acolo, pe care noi, proprietarii, nu avem voie să-l spargem, nici măcar să ne vizităm proprietăţile, să vedem ce s-a mai întâmplat în timpul ăsta”.

Google Maps i-a surprins în 2012 pe angajaţii constructorului într-un moment de relaxare. Iar rezultatele se văd în interior: realizările lipsesc.

Gheorghe Diaconescu, proprietar: „Nu ştim ce să facem. Nici nu ştim pe ce cale să apucăm. Decât pe calea unor reclamaţii. De atâţia ani de zile... Unii dintre noi nu mai sunt. Unii au murit”.

Conform contractului încheiat cu primăria, soţii Diaconescu trebuiau să plătească pentru consolidare 400 de euro pe metrul pătrat. Au un apartament cu cinci camere. Dacă lucrarea se încheia la timp şi îşi închiriau locuinţa măcar în ultimii cinci ani câştigau suficient cât să strângă suma datorată. Acum, recuperarea investiţiei e incertă, spun oamenii.

Primăria Capitalei anunţă că a reziliat contractul cu firma de construcţii şi că imobilul va intra într-un proces de evaluare.

Marius Coaje, reprezentant al PMB: „Imediat după, conform avizelor şi autorizaţiei de construire, se va semna un contract cu Compania Municipală Consolidări care să finalizeze aceste lucrări, iar cetăţenii să se întoarcă acasă”.

Bucureştiul are, acum, 343 de clădiri cu risc seismic ridicat. 49, toate cu bulină roşie, sunt în proces de consolidare, iar alte 96 se află în expertizare şi proiectare la Primăria Capitalei.