Publicerad: 14 september 2018

Vid en ceremoni på Harvard University igår fick forskare från SLU ta emot 2018 års Ig Nobel-pris i biologi. Priset delas ut för en studie som visar att en tränad vinkännare kan urskilja doften av en enda bananflugehona som hamnat i ett glas vin, som därigenom kan betraktas som förstört.

Bananflugan är ett av vetenskapens viktigaste modelldjur och det har gjorts omfattande studier av hur bananflugor utnyttjar dofter och andra signaler för att hitta föda och någon att para sig med. I fjol kunde ett forskarlag lett av Peter Witzgall från SLU, efter fem års arbete, för första gången visa att honorna utsöndrar ett arteget sexualferomon som lockar flygande artfränder på långt håll.

Under detta arbete upptäckte forskarna till sin förvåning att även de själva kunde skilja på doften från enskilda hannar och honor. Detta ledde till en mindre sidostudie, som nu alltså belönas med 2018 års Ig Nobel-pris i biologi. I denna studie användes en sensorisk panel för att för att belysa hur människonäsan reagerar på dofter från bananflugor. Där visade det sig att några miljarddels gram (nanogram) av feromonet räcker för att vi ska kunna skilja på han- och honflugor. Därmed räcker det alltså att en enda bananflugehona hamnar i ett glas fint vin för att det ska vara förstört.

Vid ceremonin på Harvard medverkade fyra av de åtta forskarna som får dela på priset, bl.a. Peter Witzgall och Paul Becher från avdelningen för kemisk ekologi vid SLU:s institution för växtskyddsbiologi i Alnarp. I studien som ledde till artikeln "The scent of the fly" medverkade flera andra nuvarande och tidigare medarbetare vid institutionen, samt forskare från Mittuniversitetet i Sundsvall, Staatliches Weinbauinstitut i tyska Freiburg samt Colombian Corporation of Agricultural Research i Bogota, Colombia.

–Ig Nobel-priset har en lång tradition i Cambridge/Boston, där både Harvard och MIT finns, och fyra riktiga Nobelpristagare var med under ceremonin. Det är alltså både på skämt och allvar, hälsar Peter Witzgall.

– Att människans näsa är så känslig för den här substansen tyder på att den måste ha stor betydelse för oss, tillägger Peter. Och vad det rör sig om hoppas jag att pågående forskning kommer att besvara.

Ig Nobel-priset är en parodi på Nobelpriset och delas ut varje höst sedan 1991 för att fira tio ovanliga eller triviala prestationer inom vetenskaplig forskning. Priset ska hedra prestationer som först får folk att skratta, och sedan får dem att tänka.

Bananflugor. Foto: Cyrus Mahmoudi, comgraphix.de

Mer information

Peter Witzgall, professor

Avd. för kemisk ekologi, inst. för växtskyddsbiologi

Sveriges lantbruksuniversitet, Alnarp

Peter.Witzgall@slu.se

OBS! Peter nås just nu bäst via e-post.

Paul Becher, forskare vid samma inst.

paul.becher@slu.se

Marie Bengtsson, professor vid samma inst.

040-41 53 08, marie.bengtsson@slu.se

YouTube-inspelning

(Utdelningen av biologipriset börjar efter 25 min)

https://www.youtube.com/watch?v=GQqZVthHyuA

Paul Becher vid mikrofonen och Peter Witzgall med priset.

Tidigare pressmeddelande om upptäckterna

http://www.mynewsdesk.com/se/sveriges_lantbruksuniversitet__slu/pressreleases/bananflugehonans-sexferomon-avsloejat-kan-foerstoera-smaken-paa-ett-glas-vin-2241366

De vetenskapliga artiklarna

Paul G. Becher, Sebastien Lebreton, Erika A. Wallin, Erik Hedenström, Felipe Borrero-Echeverry, Marie Bengtsson, Volker Jorger & Peter Witzgall. 2017. The scent of the fly. bioRxiv.

https://www.biorxiv.org/content/early/2017/10/20/206375

Sebastien Lebreton, Felipe Borrero-Echeverry, Francisco Gonzalez, Marit Solum, Erika A. Wallin, Erik Hedenström, Bill S. Hansson, Anna-Lena Gustavsson, Marie Bengtsson, Göran Birgersson, William B. Walker III, Hany K. M. Dweck, Paul G. Becher & Peter Witzgall. Drosophila female pheromone elicits species-specific long-range attraction via an olfactory channel with dual specificity for sex and food. BMC Biology (2017) 15:88. DOI 10.1186/s12915-017-0427-x

https://bmcbiol.biomedcentral.com/articles/10.1186/s12915-017-0427-x