2015 startade Walid Metto Uppsalaföretaget Abraso stöd och omsorg AB. Företaget, som hjälper kommunerna att slussa ensamkommande flyktingungdomar till familjehem, har snabbt blivit en vinstmaskin.

Under 2015 gjorde Abraso en vinst på 13 miljoner kronor. Intäkterna uppgick till 28 miljoner vilket innebär att nästan varannan krona som flöt in i bolaget omvandlades till vinst. Intäkterna utgörs av skattemedel från kommunerna, bland annat Uppsala.

Abrasos vinstmarginal, det vill säga vinsten i förhållande till omsättningen, blev 48 procent.

– Vinstmarginalen för företag i Sverige brukar ligga på 10–15 procent. En vinstmarginal på 30–40 procent är mycket högt, säger Roland Sigbladh vid SRF-konsulterna som organiserar redovisningsbyråer.

Även flera andra av de företag som Uppsala kommun använt under 2015 för konsulentstödd familjehemsvård åt ensamkommande redovisar goda resultat:

* Nova familjehem AB. Vinst 8 miljoner kronor. Vinstmarginal 42 procent. Av intäkterna på 20 miljoner omvandlades drygt fyra av tio kronor till vinst.

* Andra Chansen AB. Vinst 4 miljoner. Vinstmarginal 32 procent.

* Art Uppland AB. Vinst 5 miljoner. Vinstmarginal 26 procent.

Vissa av företagen i branschen har dock mer normala vinstmarginaler på 10-15 procent.

Walid Metto vid Abraso säger att överskottet på 13 miljoner kronor i hans företag inte varit lättförtjänta pengar utan att han jobbat hårt.

En orsak till en hög vinst kan vara att företaget hållit nere utgifterna på bekostnad av kvaliteten. Men Walid Metto uppger att Abraso lägger ner stora kostnader på simskola, läxhjälp och andra aktiviteter för att kunna erbjuda en bra omsorg åt de ensamkommande.

Han menar att företagets vinst hänger samman med att kommunerna betalade höga ersättningar när den stora tillströmningen av flyktingar startade förra hösten.

Det kunde då handla om upp till 3 000 kronor per dygn och ensamkommande medan ersättningen enligt honom numera ofta är nere i 1 200 kronor dygnet.

Sedan januari 2015 har Uppsala kommun köpt tjänster för 15,5 miljoner av Abraso. Företaget hamnade i blåsväder förra hösten då UNT avslöjade att Abraso placerat en grupp flyktingungdomar ovanpå en bilverkstad i industriområdet Boländerna.

Kommunen betalade minst 664 000 kronor till Abraso för placeringarna i Boländernainnan det tillståndslösa boendet stängdes av Inspektionen för vård och omsorg, IVO. Efter den händelsen har IVO inte fått in några anmälningar mot Abraso.

Ett annat företag som kommunen anlitat är Ekengruppen AB. Fjolårets överskott uppgick till 6 miljoner kronor vilket innebär att nästan var tredje intäktskrona blev vinst.

– Men vi tar inte ut någon vinst utan den ska användas i verksamheten. Socialtjänsten skärper nu kraven och därför måste vi höja kvaliteten, uppger Samir Al-Dallal vid Ekengruppen.

Enligt honom startades många oseriösa bolag i Uppsala i fjol och Ekengruppen ska ha fått överta flera av dessa placeringar.

För företag som arbetar med ensamkommande ungdomar väntar nu bistrare tider. En orsak är att flyktingvågen nästan upphört. Sedan februari i år har Migrationsverket anvisat endast elva ensamkommande unga till Uppsala. Många av de som kommit har varit i 16-17-årsåldern och blir snart för gamla för familjehemsbolagens insatser.

Företagens vinster lär pressas även genom regeringens planer på att minska ersättningarna till kommunerna från 1 900 till 1 350 kronor per dygn för ensamkommande. Dessutom föreslås att de som fyllt 18 år främst ska bo på Migrationsverkets förläggningar.

Men än så länge omsätter branschen stora summor och i år väntas kommunerna få 28 miljarder kronor i ersättningar av staten för mottagandet av ensamkommande flyktingbarn.