Det tydligaste exemplet är kanske attackerna i Barcelona den 17 augusti i år. Terroristerna som utförde dåden hade, enligt polisen, radikaliserats av imamen Abdelbaki Es Satty.

Enligt terrorexpertis är det i hög grad predikanterna som skapat de ideologiska förutsättningarna för våldsdåden som skakat Europa de senaste åren.

– De är viktiga. De blir som magneter som drar till sig potentiella terrorister. De kanaliserar viljan att ingå i ett större sammanhang, och skapar en struktur kring det hela, säger Magnus Ranstorp, terrorismforskare vid Försvarshögskolan i Stockholm.

Antalet allvarliga islamistattacker i Västeuropa har stigit från någon enstaka per år till totalt 37 mellan 2014 och augusti 2017 – en direkt effekt av att terrorrörelsen Islamiska staten (IS) på sommaren för tre år sedan uppmanade till attacker i Europa.



Hatpredikanter

Av de inblandade individerna i terrordåden går det, av polisens och åklagarnas utredningar att döma, att koppla minst två tredjedelar, 44 av 68, till någon eller några religiösa ledare. Det visar rapporter från Europol, amerikanska UD, och analyser i internationella medier.

Några exempel:

Attackerna mot satirtidningen Charlie Hebdo och en judisk matbutik i Paris 7-9 januari 2015 utfördes av tre män som inspirerats av Farid Benyettou, en självutnämnd imam, och av Djamel Beghal, en terrorist vars mentor var hatpredikanten Abu Hamsa al-Masri, aktiv i en moské i Finsbury Park i London.

Attackerna mot konserthallen Bataclan och en rad andra mål i Paris i november 2015, samt självmordsbombningarna i Bryssel i mars 2016, utfördes av en terrorcell på minst 14 man, varav merparten var starkt påverkade av Khalid Zerkani, en självutnämnd predikant som i sin tur påverkats av den salafistiske imamen Bassam Ayachi. Alla bodde i stadsdelen Molenbeek i Bryssel. "Zerkani har fördärvat en hel generation av ynglingar", säger den belgiske statsåklagaren Bernard Michel till The New York Times.

Attackerna i London i mars och juni 2017, då terrorister körde över folk och högg ihjäl andra med kniv utfördes av fyra män som påverkats av imamerna Anjem Choudary och Abu Haleema, båda beryktade för sitt stöd av IS och för att vilja införa sharia-lagar i Storbritannien.



Personlig kontakt avgörande

Av TT:s granskning framgår att merparten av terroristerna är unga män födda i Europa. Cirka 70 procent har nordafrikanska rötter. Många har också suttit i fängelse. Men få av dem tycks ha radikaliserats på egen hand.

Enligt Peter Neumann, chef för International Center for the Study of Radicalization vid King's College i London, är det oftast via personliga kontakter, inte på nätet, som människor rekryteras till islamistiska rörelser – och det är här som predikanterna spelar en nyckelroll.

– De skapar radikala miljöer med klara hierarkier. De har varit mycket viktiga för att rekrytera människor till IS i Syrien, säger Ranstorp.

Inom islam finns inget vigningssystem för den som vill leda församlingen i bön. Det behövs alltså ingen formell utbildning för den som vill bli imam, även om vissa samfund kräver det.

– Ett problem är att det ofta inte verkar så svårt att bli imam. En del har sett ut sig själva, men ideologiskt kan de ha stark påverkan. Vem som helst kan ta på sig rollen.



Hårda italienare

Frågan är hur samhället ska agera för att motverka dessa individer.

– I Danmark har man nyligen förbjudit sex hatpredikanter att komma in i landet. Så långt har vi inte gått i Sverige, säger Ranstorp.

I flera av länderna, Storbritannien, Frankrike, Belgien och Tyskland, har vissa islamistiska organisationer förbjudits, och ett antal hatpredikanter har satts i fängelse, bland dem Khalid Zerkani och Anjem Choudary.

Hårdast har Italien agerat. Under både 2015 och 2016 utvisades ett stort antal personer till Tunisien, Marocko, Pakistan och andra länder.

– De utvisar den här typen av predikanter direkt, på ett sätt som vi inte gör. Men i Italien är det ingen debatt om saken. Utvisningarna kan ha gett effekt eftersom Italien inte drabbats av en enda terrorattack, säger Ranstorp.

Han är tveksam till att det hela skulle gå att lösa med en speciell imamutbildning som föreslagits i Sverige.

– Man måste se problemet bredare än så, säger han.

Vill du veta mer om hur GP arbetar med kvalitetsjournalistik? Läs våra etiska regler här.