Det kommer inte vara möjligt att sänka den samlade skattenivån i Sverige nästa mandatperiod. Den bedömningen gör nu flera tunga ekonomer och ger därmed Liberalerna rätt i den skattekonflikt som blossat upp i alliansen.

Det har inför valet nästa år uppstått en intern diskussion mellan de borgerliga partierna om vilket skattenivå Sverige ska ha mer långsiktigt, där man gör helt olika bedömningar.

Centerpartiet, Moderaterna och Kristdemokraterna vill alla sänka det samlade skattetrycket kommande mandatperiod, medan Liberalerna säger nej, och gör bedömningen att det inte kommer vara möjligt om man ska leva upp till löften om bättre försvar, polis och sjukvård.

Och Liberalerna får nu stöd i sin bedömning av flera ledande ekonomer.

”Jag tror att det blir svårt att sänka skatterna totalt sett. Inte minst med tanke på demografin, som nu utvecklas negativt”, säger Harry Flam, professor i internationell ekonomi och ordförande för Finanspolitiska rådet.

Den andel av befolkningen som inte jobbar och behöver bli försörjd ökar ganska påtagligt åren framöver och det gör enligt Harry Flam att välfärden kommer kräva ökade anslag om dagens standard ska kunna bibehållas.

”Och eftersom de borgerliga dessutom vill öka försvarsanslagen ganska kraftigt och satsa mer på rättsväsendet och annat, så har jag svårt att se att det skulle vara möjligt att avsevärt sänka skatterna”, säger han.

Lars Calmfors, professor i internationell ekonomi vid Stockholms Universitet och forskare vid Institutet för Näringslivsforskning, gör en likande bedömning, men går ett steg längre.

”Jag tror att skattekvoten om något kommer att behöva höjas något framöver”, säger han.

Även han pekar på demografin, där det inte bara kommer att behövas mer vård och omsorg, utan också höjda löner - vilket också det kostar skattepengar.

”Man måste få folk att vilja ta jobben inom vården, skolan och polisen också, och det gör att relativlönerna måste höjas”, säger han.

De allianspartier som företräder skattesänkarlinjen har inte preciserat exakt hur mycket det samlade skatteintaget ska ned, förutom Centerpartiet som talat om en sänkning till OECD-snittet, men det har man sedan tonat ned.

Lars Calmfors pekar på att det svenska skattetrycket ligger lågt om man jämför med hur det sett ut de senaste decennierna. Från år 2000 och framåt sänktes skattetrycket – först av regeringen Persson och sedan alliansregeringen – från närmare 50 procent av BNP till som lägst 42,5 procent 2011. I dag ligger det på 43,8 procent.

Lars Calmfors tror att skattenivån kommer behöva höjas med någon procentenhet till.

”Vi vet att ekonomin kan fungera ganska bra även med lite högre skattekvot, sedan gäller det att man inte höjer de skatter som har störst skadeverkningar. Och där är socialdemokratin helt fel ute, med höjningar av marginalskatterna på arbetsinkomster”, säger han.

Istället bör man enligt både Lars Calmfors och Harry Flam höja matmomsen och verka för en enhetlig moms. Även en återinförd fastighetsskatt eller sänkta ränteavdrag vore en klok politik, anser de.

”Där finns det ganska mycket pengar att ta av för att finansiera andra skattesänkningar”, säger Harry Flam.