Gulan Avci gick med i Folkpartiet 2002 under en tid när partiet började lyfta integrationsfrågorna.

– Det var samtidigt som hedersdebatten seglade upp på den politiska dagordningen. Jag kände att det här går åt helvete, jag kan inte vara kvar i civilsamhället om jag vill skapa förändring, berättar Avci.

– Det var befriande att det fanns ett parti som lyfte på locket, fortsätter hon.

Avci menar att det också under åren därefter var hedersförtrycket och mordet på Fadime som ett annat parti hämtade växtkraft från.

– Hela det politiska ledarskapet har förändrats under de senaste tio åren efter det att Sverigedemokraterna kom in i riksdagen 2010.

Tillsammans med Nyamko Sabuni och Mauricio Rojas ingick Gulan Avci i mitten av 2000-talet i en arbetsgrupp som tog fram förslag på det integrationspolitiska området, bland annat förslag som syftade till att bekämpa barnäktenskap, könsstympning och tvångsäktenskap. (Rojas sitter numera sedan i våras i Moderaternas integrationspolitiska kommission).

– Man pratade inte rakryggat om hedersförtrycket. Och jag beklagar att vi inte orkade stå upp mot de andra partierna som drog rasistkortet mot oss när vi uppmärksammade den här utvecklingen, berättar Avci.

Klimatfrågan kan bli ny profilfråga

Sabuni, som nu är en av de tre partiledarkandidaterna som Liberalerna ska ta ställning till vid partistämman 28 juni, adresserade tidigt de här frågorna och insåg också att ”snällheten” som Sverige gjort sig känd för går alldeles för långt ibland, menar Avci.

Sabuni med sina erfarenheter av hållbarhetsarbete inom näringslivet gör henne extra lämpad också i en tid där klimatfrågor står högt i kurs, tror Avci. Klimatpolitik skulle kunna bli en del av partiets förnyelsearbete.

Men tillägger att hon preferensen till trots kommer att stå bakom den nya partiledaren, oberoende om denne heter Sabuni, Ullenhag eller Persson.

– Oavsett vem det blir så kommer det ligga ett stort ansvar på den nya partiledaren att sätta ned foten.

– Den kris som partiet dragits med under flera år har urholkat tilliten till partiet.

Flera av de frågor som Liberalerna profilerat sig med under de senaste åren är sådana som vuxit i betydelse. Skolan, EU och integrationen för att nämna några.

Skulle du säga att ni har lätt för att identifiera frågor på uppseglande men svårare att få med er andra när det behövs?

– Jo, när vi får uppmärksamhet för en fråga så blir vi nöjda och sedan är det andra partier som tar det vidare. Här har vi en hemläxa att göra och nu tycker jag att vi har börjat se målkonflikterna som finns. Vi har flera sådana i partiet än vad de andra partierna har.

Hur kommer det sig?

– Det har att göra med individens centrala roll i vår politik. Samtidigt som vi tycker det är viktigt att individen ska ha rätt att fatta egna beslut så krävs det en stat som kan vara garant för denna rätt.

S och M har sagt att de vill ha en överenskommelse

2015 blev en vattendelare i svensk politik. Gulan Avci såg med egna ögon hur systemen tidvis kollapsade. Som barn till flyktingar som kom till Sverige på 80-talet överrumplades hon av hur vintern 2015 såg ut i Stockholm och det stora mottagandet som kretsade kring centralstationen.

Det allra bästa på sikt, menar hon, skulle vara en bred politisk överenskommelse när det gäller migrationen.

– Under hela valrörelsen sade både Socialdemokraterna och Moderaterna att de ville ha detta, så det borde inte vara omöjligt. Men det krävs att alla partier som ingår i en sådan överenskommelse förstår att de inte kommer att kunna få allt de vill.

Avci menar även att det är viktigt att Sverige inte går sin egen väg när det migrationspolitiken. Frågan om permanenta uppehållstillstånd aktualiserades nyligen när Sabuni i Ekots lördagsintervju argumenterade för att det ger en bättre integration. Även om också Avci ser den kopplingen så är det, menar hon, inte något som Sverige som enda land ska erbjuda.

– Så länge länder stänger sina gränser kan vi inte gå tillbaka till en ordning där Sverige ensamt har permanenta uppehållstillstånd. Det skulle innebära att vi kastades tillbaka till den kaotiska situation som uppstod 2015.

”Vi kan inte hjälpa alla”

En del av att göra upp med ”snällheten”, menar hon, handlar om att prioritera vilka som är i behov av skydd.

– Vi kan inte hjälpa alla. Det är de som behöver skydd som ska få det.

Det parti som tydligast profilerat sig inom migrationsområdet har vuxit rejält och blivit det tredje största. Samtidigt har Moderaterna och Kristdemokraterna på senare tid skärpt sin politik på området.

Hur ser du på ditt och andra partiers förhållningssätt till Sverigedemokraterna idag?

– Om Sverigedemokraterna vill rösta för min politik så välkomnar jag det. Det är naivt att tro att man kan få igenom politik utan stöd i riksdagen.

I samband med regeringsturerna i vintras var Avci en av dem som hellre hade sett Kristersson som statsminister och gett sitt stöd till en M-KD-regering. Istället slöts 73-punktsprogrammet ”januariavtalet” mellan S, MP, C och L. Fokuset inför nästa val är därför i första hand att få igenom så mycket liberal politik som möjligt. Vad som händer sedan vill Gulan Avci helst inte spekulera kring och beskriver samtiden som en tid när det är ”farligt att låsa sig” vid något särskilt samarbete.