Åtgärderna är en del av raden reformer som EU-kommissionen vill genomföra mot bakgrund av de traditionella mediernas svikande intäkter.

EU:s ambition är att skapa en harmoniserad digital marknad i Europa. Men åtgärderna i förslaget har utstått hård kritik från bland andra tech-företag och politiker

– Kommissionen lovade att modernisera upphovsrätten. I stället får vi ett förslag som går tvärtemot hur internet fungerar och tvärtemot hur den digitala ekonomin fungerar. Det här förslaget ser bara till särintresset från förlagsbranschen, säger Piratpartiets nätpolitiske talesperson Mattias Bjärnemalm.

För medierna är frågan om länkningar och utdrag tudelad. Å ena sidan fungerar tjänster som Google News som aggregatorer, å andra sidan försvinner annonsintäkter när läsaren väljer bort innehållets ursprungliga plattform – den med upphovsrätten.

Den åtgärd som EU-kommissionen nu presenterar innebär att publicister och förlag ska få exklusiv rätt till att göra sitt innehåll tillgängligt för allmänheten – och rätten att reproducera innehållet för digitala ändamål i upp till 20 år.

Konsekvensen blir att upphovsrättsägaren kan kräva betalt för utdrag och länkningar till sina artiklar från tjänster som Google News – om upphovsrättsägaren inte ger sitt tillstånd till Google. Även mindre sajter och bloggar skulle kunna tvingas att betala avgifter för länkar och utdrag av upphovsrättskyddat material.

– Innovation och partnerskap, inte subventioner och betungande begränsningar, är nyckeln till en framgångsrik, mångsidig och hållbar nyhetssektor i EU. Och för både europeiska kreatörer och konsumenter, är det viktigt att bevara principerna om länkning, delning och kreativitet på vilka så mycket av internets succé bygger. En lämplig balans är ännu inte nådd, skriver Farshad Shadloo kommunikationschef på Google Sverige i ett mejl till Dagens Media.

Enligt kommissionen kan en ny avgift öka mediernas vinst med omkring 10 procent. Den siffran är tagen ur luften, enligt Mattias Bjärnemalm.

– Det förutsätter att alla stora aktörer fortsätter att länka på samma sätt – och betala för det. Konsekvensen blir att man slutar länka. Det blir en brytning i nätet. Vi får länkar till nyheter utanför Europa men inte i Europa, säger han och fortsätter:

– Vad tidningarna är ute efter är att läsaren går direkt till källan. Men får man inte den trafiken vill man ändå ha betalt för det. Jag tror inte att folk vill kolla 30 olika sajter, det finns en anledning till att aktörer som Google News är aggretorer.

Tidigare försök att få Google att betala för utdrag av artiklar har misslyckats. När Spanien införde en avgift för företaget att publicera utdrag stängde Google ned den spanska versionen av Google News. Spanska medier bad senare regeringen att upphäva lagen. I Tyskland blev trafikbortfallet så stort att publicisterna slutade ta betalt av Google.

En annan åtgärd som kommissionen föreslår är att aktörer som Youtube eller Vimeo ska åläggas skyldighet för upphovsrätten till de klipp som laddas upp. Något som innebär att text, video och bilder måste filtreras av onlinetjänster.

– Detta innebär i realiteten att material som laddas upp på internet måste godkännas av jurister innan det når användarna. Idag är onlineplattformar inte skyldiga att proaktivt bevaka vad användare laddar upp, men måste agera om man uppmärksammas att ett upphovsrättsintrång skett. YouTube hanterar exempelvis sådana förfrågningar genom Content ID - ett system som blockerar eller monetäriserar innehåll å rättighetsinnehavares vägnar. Detta är en viktig distinktion. Utan rådande lagstiftning skulle många onlinetjänster helt enkelt inte kunna existera, skriver Farshad Shadloo till Dagens Media.

Enligt Google har Youtube dessutom redan bidragit med motsvarande 17 miljarder kronor till upphovsrättsinnehavare genom de nuvarande överenskommelserna.

Förslaget får även kritik för att startups skulle påverkas negativt om EU stramar åt det digitala informationsflödet.

– Bara aktörer som Youtube som skulle ha råd med teknik som känner igen upphovsrättsskyddat material. Tänk ett nytt företag med en ny plattform som för att börja agera måste investera i svindyr teknik för att skydda upphovsrätten. Det här förslaget leder till ett mer övervakat och censurerat internet, säger Mattias Bjärnemalm.

Förslaget om nya regler presenterades på onsdagen. Därefter kommer parlamentet och ministerrådet ta ställning. Båda instanser måste vara eniga för att reglerna ska antas. En process som kan ta upp till tre år. Därefter skulle förslaget implementeras i svensk lag. Något som kan ta ytterligare två år.