Paperittomien hoito maksoi Helsingille vain 30 000 euroa – perussuomalaisten ehdotukselle tyly vastaus

Paperittomina maassa olevat käyttivät viime vuonna terveyspalveluita Helsingissä vähän. Kuvituskuva. Jussi Vehkasalo

Sanna Jompero

Paperittomien eli laittomasti maassa olevien terveyspalveluiden käyttäminen Helsingissä on ollut vähäistä, eikä laajennettuja palveluita ole tarvetta purkaa.

Näin vastaa kaupunginhallitus lausunnossaan perussuomalaisten valtuustoryhmän ryhmäaloitteeseen palveluiden purkamisesta. Perussuomalaiset ehdottavat, että kaupunginvaltuusto kumoaisi vuonna 2017 tekemänsä päätöksen laajentaa paperittomien sosiaali- ja terveyspalveluita.

Kaupunginhallitus toteaa lausunnossaan, että viime vuonna paperittomien terveydenhuollon kustannukset olivat noin 33 000 euroa.

Maahanmuutto- ja työllisyysasioiden päällikön Ilkka Haahtelan mukaan palveluiden laajentaminen ei ole tuonut suurtakaan volyymia käyttäjämääriin eikä euromäärä ole merkittävä.

– Palvelun käyttö on ollut suhteellisen vähäistä ja kokonaiskustannukset ovat pienet. Palvelu ei ole millään tavalla näyttänyt olleen vetovoimatekijä jäädä tänne.

Viime vuonna terveydenhuollon avohoidossa Helsingissä asioi 139 paperitonta asiakasta. Asiakaskäyntejä oli 321.

Helsingissä oleskelevien paperittomien määrä vaihtelee kaupungin tietojen mukaan 1 500–5 000 välillä. Lausunnossa todetaan, että kyseisen väestöryhmän todellista suuruutta on mahdotonta arvioida.

Perussuomalaisten mukaan kaupungin päätöksen jälkeen on käynyt ilmi, ettei kustannuksia pystytä seuraamaan. Lisäksi kaikki vetovoimatekijät, jotka voivat edistää maahan laittomasti jäämistä, tulisi poistaa.

– Kyse on siitä, että EU-maat ovat velvollisia korvaamaan kansalaistensa hoidon toisessa jäsenvaltiossa. Paperittomien hoidon ideana oli korvata muualta kuin EU-maista tulevien terveyskuluja. Monet palvelua käyttävät eivät kuitenkaan ole EU:n ulkopuolelta tulevia, vaan Romaniasta tai Bulgariasta tulevia kerjäläisiä. Heidän lähtömaansa eivät maksa hoidon kuluja, vaikka niiden pitäisi, toteaa Nuutti Hyttinen (ps.), jonka mukaan nykyjärjestelmä mahdollistaa myös lääkkeiden väärinkäytön.

– Jos henkilöä, joka hakee hoitoa, ei tunnisteta, niin hänhän voi hakea lääkkeitä vaikka kuinka paljon, vaikka myytäväksi eteenpäin.

Haahtela muistuttaa, että monet laittomasti maassa olevat pyrkivät asioimaan viranomaisten kanssa niin vähän kuin mahdollista ja hakevat uutta turvapaikkaa.

Poliisin mukaan Helsingin tuvallisuustilanne on parantunut viime vuosien aikana. Poliisin tietoon tulleiden rikosten määrä pieneni viime vuonna edellisvuoteen verrattuna. Myös kaupungin turvallisuustutkimuksen mukaan yleinen turvallisuudentunne on parantunut vuodesta 2015.

Kaupunginhallitus katsoo, ettei edellä kuvattujen tietojen perusteella sellaista muutosta Helsingissä ei ole tapahtunut, että päätöstä olisi tarpeellista muuttaa.

Paperittomalla henkilöllä tarkoitetaan maassa ilman oleskelulupaa oleskelevaa, muualta kuin EU- tai ETA-valtiosta tai Sveitsistä tullutta henkilöä, jonka oleskelulupa on umpeutunut ja maahantulo tai maassa oleskeleminen ei ole laillista. Ryhmään kuuluvat myös maahan jääneet kielteisen turvapaikka- tai muun oleskelulupapäätöksen saaneet.

Helsingissä on vuodesta 2014 alkaen tarjottu kiireellistä sairaanhoitoa kaikille paperittomille sekä laajat terveydenhuoltopalvelut alle 18-vuotiaille ja raskaana oleville. Vuodesta 2017 alkaen palvelu laajennettiin koskemaan myös välttämätöntä sosiaali- ja terveydenhuoltoa. Hoito on sama kuin mitä turvapaikanhakijat saavat. Käytännössä hoito tarkoittaa välttämätöntä sairauksien hoitoa, lääkitystä, seurantaa, rokotuksia ja suun terveydenhoitoa.