Suomen suurin finanssialan yritys OP-ryhmä laajensi toimintaansa terveysbisnekseen kesällä 2016.

Pankki- ja vakuutustoiminnasta tuttu OP on avannut parissa vuodessa sairaalapalveluita Helsinkiin, Tampereelle, Ouluun, Turkuun ja Kuopioon. Vuonna 2018 sairaaloita avataan ainakin Lappeenrantaan ja Poriin.

OP:n omistama Pohjola Terveys on markkinoinut terveysbisnestään, kuten kaikki yksityiset terveysalan yritykset. Maineenhallinta, oikeanlainen viestintä ja brändin rakentaminen ovat uuden liiketoiminnan kivijalkoja.

”Toimintaamme ohjaavat hoidon vaikuttavuus ja ylivertainen asiakaskokemus. Ammattilaisemme auttavat niin tapaturmissa, sairauksissa kuin työterveyteenkin liittyen”, yhtiö mainostaa verkkosivuillaan.

Suomen Kuvalehden haltuunsa saaman, yhtiön johdolle ja avainhenkilöille suunnatun sisäisen viestintäohjeen mukaan uusien sairaaloiden käyttöönotossa on kuitenkin ollut ongelmia. Näistä ongelmista ei ole haluttu puhua julkisuudessa.

Asioita, joista ei saa mainita julkisuuteen: sairaalan hygieniaongelmat ja välineiden ruostuminen.

Pohjola Terveyden Kuopion sairaala avattiin asiakkaille syksyllä 2017. Uudesta sairaalasta kertoi muun muassa Yle.

Uutisessa kerrottiin, että Pohjolan sairaalassa on tapaturmapäivystys ja siellä tehdään ortopedisia leikkauksia ja käsikirurgiaa. Asiakkaina uudessa sairaalassa olisivat etenkin OP-Pohjolan vakuutusasiakkaat.

Pohjola Terveys jätti kertomatta, että sairaalan leikkaustoiminnan aloittaminen viivästyy. Sen sijaan yhtiön johto ja viestintä laativat viestintäohjeen siitä, kuinka leikkausongelmista kerrotaan medialla ja sidosryhmille, jos niistä kysytään.

Ohjeeseen kirjattiin valmiita mallikysymyksiä ja mallivastauksia.

Kysymys: Olemme saaneet kuulla, ette olette peruneet tai siirtäneet leikkausaikoja vasta avatussa sairaalassa. Miksi näin?

Vastaus: ”Näin valitettavasti on. Välinehuollon käyttöönotto on viivästynyt, ja siksi olemme joutuneet siirtämään joitakin sovittuja leikkauksia.”

Kysymys: Kuinka suuresta määrästä leikkauksia on kyse?

Vastaus: ”Kyse on muutamasta leikkauksesta.”

Kysymys: Onko sairaalaan avaaminen sujunut kuten pitää muilta osin?

Vastaus: ”Sairaalan käyttöönotto on sujunut erinomaisesti, henkilökuntamme auttaa ystävällisesti asiakkaita kaikissa heidän tarpeissaan ja olemme kiitollisia saamastamme positiivisesta vastaanotosta.”

Ohjeistuksessa kehotetaan myös mainitsemaan sairaalan käyttöönoton sujuneen erinomaisesti, vaikkei kukaan edes kysyisi asiasta.

Mallivastausten lisäksi ohjeessa luetellaan asioita, joita ei missään nimessä saa kertoa julkisuuteen. Niitä ovat uuden sairaalan hygieniaongelmat, ruostunut vesi ja välineiden ruostuminen.

”Kyse on sairaalan käyttöönottoon liittyvistä haasteista ja siitä, että olemme tarkkana siitä että kaikki laatuvaatimuksemme täyttyvät”, ohjeistuksessa selitetään.

”En tiedä, miksi tällainen ohje on tehty.”

Suomen Kuvalehti kysyi OP:lta Kuopion sairaalan leikkaustoiminnan viivästymisestä ja hygieniaongelmista, joista sairaala ei ole halunnut kertoa julkisuuteen, sidosryhmilleen tai potilailleen.

Kysymyksiin vastasi Pohjola Terveyden toimitusjohtaja Samuli Saarni.

Hänen mukaansa hygieniaongelmaa ei ole ollut, mutta ”Kuopion toimipisteen välinehuoltoa ei saatu käyttöön suunnitellussa aikataulussa vedessä havaittujen epäpuhtauksien johdosta”.

Sisäisessä viestintäohjeessanne sanotaan, ettei hygieniaongelmista ole syytä mainita julkisuuteen. Miksi tällainen ohje?

”En tiedä, miksi tällainen ohje on tehty. Se on totta, että Kuopiossa on ollut raakavesiongelma, mutta mitään hygieniaongelmaa ei ole ollut. Siksi emme ole tiedottaneet, koska mitään ei ole tapahtunut.”

Viestintäohjeessa kuitenkin sanotaan, että sairaalassa on hygieniaongelma?

”Tällä ei ole ollut mitään tekemistä potilaiden hoitoon. Välineet on putsattu muualla.”

Viestintäohjeessa mainittuja vesiongelmia on ollut laajemminkin Kuopion alueella. Ongelmat ovat johtuneet vesilaitoksen saneeraustöistä: vesi on ollut ruskeaa, ruosteen väristä. Vettä ei ole suositeltu juotavaksi.

Saarnin mukaan myös Kuopion sairaalan siivouksen laadussa on havaittu ongelmia, mutta niillä ei ole ollut vaikutuksia hygieniaan. Vaikkei hygienia ole ollut Saarnin mukaan ongelma, siivousyhtiö menee vaihtoon joka tapauksessa.

”Uusi kumppani on jo valittu.”

Kuopion Pohjola Terveydessä on sen avautumisen jälkeen raportoitu kaksi leikkauksen jälkeistä infektiotapausta. Saarnin mukaan määrä on vähäinen, eikä ole viitteitä, että tapaukset liittyisivät hygieniaongelmiin.

Suomessa vuosittain keskimäärin 40 000-50 000 potilasta saa sairaalainfektion. Syyt infektioille ovat pääasiassa bakteerit, joita potilaat tuovat mukanaan sairaalaan. Tehokas siivoaminen ja käsihygienia ennaltaehkäisevät tartuntoja.

Pahimmillaan infektio johtaa kuolemaan.

”Yhtään infektioihin liittyvää potilasvahinkoa ei ole raportoitu kuluvalta vuodelta. Korostamme, että Kuopiossa ei ole ollut ongelmatilannetta, josta olisi aiheutunut potilaille vahinkoa tai vaaraa”, Saarni sanoo.

Pohjola Terveyden liikevaihto oli vuonna 2017 noin 51,4 miljoonaa euroa. Tappiota tuli 6,1 miljoonaa euroa. Toimitusjohtaja Saarnin mukaan tappiot johtuivat merkittävistä investoinneista sairaalaverkostoon.