Yritysten maksama vero, työvoimakustannukset ja energian hinta ovat Suomessa hyvää tasoa kilpailijamaihin verrattuna. Silti yritykset sijoittavat Suomeen vähemmän kuin vaikka Ruotsiin talouden kokoon ja väkilukuun suhteutettuna.

MOT: Investointigrafiikka

MOT: Investointigrafiikka

MOT: Investointigrafiikka

MOT:n investointipaketti

Tietografiikan selitykset

*) Ulkomailta tulevia sijoituksia tilastoidaan ns. suorina ulkomaisina investointeina. Niitä kuvataan kahdella tavalla. Tässä taulukossa näkyvät ns. sijoitusvirrat. Niistä näkyy, kuinka paljon sijoituksia maahan on tullut nettona vuosittain. Viimeisenä tilastovuonna 2013 Suomesta lähti enemmän ulkomaisia sijoituksia kuin niitä tuli maahan, joten luku on miinusmerkkinen. Keskimäärin 2009–2013 Suomeen virtasi 1,7 miljardia euroa ulkomaisia sijoituksia. Suomen Pankin mukaan näistä investoinneista merkittävä osa on yrityskauppoja.

Lisäksi suorat sijoitukset ovat hyvin keskittyneitä. Joinakin vuosina Suomessa kymmenen suurinta ulkomaista investointia ovat kattaneet vuosittaisesta summasta jopa 80 prosenttia.

**) Toinen tapa kuvata suoria ulkomaisia sijoituksia on sijoituskanta, joka on hyvä mittari pitkän ajan investointihoukuttelevuudelle. Bruttokansantuotteeseen suhteutettuna nähdään, että Suomen sijoituskannan arvo on selvästi pienempi kuin esimerkiksi Virossa, Ruotsissa ja Tanskassa. Saksa jää suhteessa jälkeen pienistä ja vientivetoisista verrokkimaista; ainakin osittain kyse on siitä, että pienet maat hyötyvät yksittäisistä sijoituksista suhteessa isoja maita enemmän.

***) Kiinteillä investoinneilla tarkoitetaan yleensä kansantalouden tilinpidon mukaista kiinteän pääoman bruttomuodostusta. Niihin luetaan esimerkiksi asuinrakennukset, koneet ja laitteet.

Käyvin hinnoin tarkoittaa, että ne on laskettu nykyisillä hinnoilla niin kuin ne on ilmoitettu esimerkiksi tilinpäätöksissä ja muissa lähteissä. Kiinteät hinnat puolestaan on suhteutettu jonkin tietyn perusvuoden hintatasoon.

****) Saldoluku kuvaa, kuinka monen vastaajayrityksen verran vastausten keskiarvo kallistuu plussalle tai miinukselle. Vastausvaihtoehtoja on kolme: plus, miinus tai neutraali. Jos plussan valitsee 10 enemmän kuin miinuksen, saldoluku on 10.