Turkki voi sulkea Bosporinsalmen Venäjän aluksilta kuten teki aikanaan Osmanien eli ottomaanien imperiumi, varoittaa venäläinen verkkolehti Gazeta pääkirjoituksessaan.

Gazeta arvioi, mitä tapahtuu seuraavaksi, kun Turkki ampui alas venäläisen hävittäjän Syyrian ja Turkin rajalla. Presidentti Vladimir Putin piti alas ampumista Turkin puukoniskuna Venäjän selkään ja turkkilaisia terroristien kumppanina. Putin lupasi Venäjän vastaavan Turkin tekoon.

Pääkirjoituksessaan Gazeta viittaa siihen, miten tärkeitä vahvoille vallanpitäjille ovat kansallisen kunnian ja suurvaltaylpeyden palauttaminen. Silloin geopoliittiset voitot ovat taloudellisia menetyksiä tärkeämpiä.

Venäjän elintarvikevirasto ilmoitti tänään, että Turkista tulleesta siipikarjan lihasta on löytynyt listeriaa. Turkkilaisyrityksen tuottamaa lihaa ei saa nyt tuoda maahan. Interfaxin uutisen mukaan siipikarjaa on toimittanut Venäjälle 16 turkkilaisyritystä, mutta niistä 6 on kieltolistalla.

Gazeta muistuttaa siitäkin, miten Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan taistelee kovin ottein oppositiota vastaan.

Lehti ei kuitenkaan rinnasta täysin suoraan Erdoğania Putiniin, kuten tekee toinen verkkojulkaisu Slon, joka lainaa arvioissaan uutistoimisto Bloombergia. Sen mukaan Putin aliarvioi Erdoğania, vaikka molemmat miehet ovat valmiita koviin otteisiin. Turkin nöyryyttäminen ilmatilaloukkauksilla oli tämän tulkinnan mukaan täynnä riskejä.

Useampi venäläislähde varoittaa, että venäläiskoneen alas ampuminen uhkaa vahingoittaa edelleen Turkin ja Venäjän taloussuhteita. Jo lokakuussa Turkki ilmoitti, että Venäjältä suunniteltu kaasuputkihanke on vaarassa.

Turkki on Saksan jälkeen Venäjän suurin kaasun käyttäjä Euroopassa, laskee talouslehti Vedomosti. Sen mukaan Venäjä selviää, jos se katkaisee kaasukaupan, mutta Turkki ei löydä korvaavaa toimittajaa.

Turkkilaisyritykset vastaavat jopa kolmanneksesta Venäjän rakennusurakoista: esimerkiksi Pietariin nousevaa Gazpromin pääkonttoria pystyttää turkkilainen Renaissance Construction.

Lisäksi noin kolmannes Turkin viennistä on ollut hedelmiä ja vihanneksia, joiden tuonnin Venäjä on kieltänyt EU:n alueelta.

Myös matkailun ennakoidaan kärsivän: tänä vuonna noin miljoona venäläistä on käynyt Turkissa. Vielä viime vuonna turisteja oli 4,5 miljoonaa, mutta ruplan arvon lasku on romahduttanut matkailun muuallekin kuin Suomeen.

Gazeta kiinnittää huomiota siihen, miten Turkki ostaa öljyä Isisiltä. Sen haastatteleman politiikan tutkija Igor Juškovin mukaan Isis hallitsee 60 prosenttia Syyrian ja 10 prosenttia Irakin öljyntuotannosta.

Luvut tuotantomääristä vaihtelevat: ylimmät puhuvat jopa 350 000 barrelista päivässä, mutta alimmat lähtevät 40 000 barrelista. Lisäksi lainataan Reutersin arviota 120 000 tonnista, mikä toisi Isisille päivittäin yhdestä neljään miljoonaa dollaria.

Venäjän öljy- ja kaasuteollisuusliiton asiantuntijan Eldar Kasajevin mukaan Turkki ostaa halvalla Isisin öljyä ja myy sitä edelleen.

Samalla Gazetassa todetaan, ettei Isisin häviö olisi Turkille eduksi, ja viitataan vahvistamattomaan tietoon, jonka mukaan yhden öljyä ostavan yrityksen omistaisi Turkin presidentin poika. Onko kyse disinformaatiosta vai pelkästä spekulaatiosta?

Kasajev ainakin sanoo, että Isisin öljyä ostaa Turkilta myös Yhdysvallat. Hänen johtopäätöksensä mukaan Turkki voi nykytilanteessa hankkia tuottoja ja pommittaa kurdeja terrorismin vastaisen taistelun nimissä.

Juškovin mukaan myös Syyrian hallinto ostaa Isisiltä polttoainetta omalle armeijalleen.

On mahdotonta uskoa, että taistellessaan tuntematonta vihollista vastaan Syyrian erämaassa Venäjä palauttaa Krimin valtauksessa menettämänsä lännen kunnioituksen, linjaa taloustieteilijä Vladislav Inozemtsev. Hän johtaa jälkiteollisen yhteiskunnan tutkimuslaitosta.

Inozemtsev vaatii Slonille kirjoittamassaan laajassa artikkelissa kaikkia maita käymään sotaa terroristeja vastaan omalla alueellaan.

Hän ottaa esimerkiksi, miten Venäjällä voidaan tilata tunnettujen poliitikkojen murhia ja piiloutua sitten rauhalliseen Tšetšeniaan. Viittaus koskee oppositiojohtaja Boris Nemtsovia, joka ammuttiin helmikuun lopulla. Murhatutkimuksen jäljet vievät Tšetšeniaan, mutta ketjua ei ole selvitetty loppuun asti.

Lisäksi taloustieteilijä kehottaa Belgiaa puuttumaan siihen, että pommeja valmistetaan sen pääkaupungin alueella.

Islamilaista valtiota vastaan on Inozemtsevin mukaan taisteltava sen alueella ja maajoukoilla ja tässä sodassa on kyse uudenlaisesta vihollisesta.

Inozemtsevin mielestä Lähi-idän valtiot ovat Turkkia ja Irania lukuun ottamatta keinotekoisia, koska rajojen vetämisessä ei ole otettu huomioon uskonnollisia ja kansallisia eroja. Hänestä Irak olisi pitänyt jakaa kurdien, sunnien ja šiiojen valtioihin Saddam Husseinin hallinnon kaatamisen jälkeen.

Tutkijan mukaan Venäjän perustelut sotatoimilleen Syyrian valtion palauttamisesta eivät vastaa todellisuutta, sillä mitä nopeammin tunnustetaan rajojen muuttamisen tarve, sitä vähemmän tulee virheitä ja uusia uhreja.

Turkkia Inozemtsev vertaa Pakistaniin, joka näyttää lännen liittolaiselta mutta pitää silti suhteita ”terroristeihin”.

Jos Venäjä haluaa palata suurvallaksi, sen pitäisi myöntää ensin omat virheensä ja osallistua muun muassa Ukrainan tilanteen ratkaisuun. Sen sijaan jos Venäjä jatkaa illuusioihin eikä järkiperusteluihin nojaavaa sekaantumistaan Lähi-idässä, seurauksena on paljon ongelmia, joita ei halua edes ajatella, päättelee Inozemtsev.

Inozemtsev kuitenkin ennakoi Venäjän toimivan juuri huonoimman vaihtoehdon mukaan.