Espoon Tapiola oli valmistuessaan ihaltu puutarhakaupunki ulkomaita myöten. Nyt vierailijat ovat vähentyneet ja väki vanhentunut. Uudistumiseen ei tutkijan mukaan riitä pelkästään uusi kauppakeskus ja metroyhteys, vaan kaupunginosa on saatava elämään ihmisten ehdoilla.

Tapiolan isä Heikki von Herzen olisi täyttänyt torstaina sata vuotta. Herzenin visioissa Tapiola oli epäkaupallinen idylli, jossa lapsilla oli tilaa leikkiä.

Kyllähän se aika köyhä ihanne on, jos iso parkkihalli on se mitä juhlitaan eniten tai jotain kauppakeskusta. Mika Pantzar

Nyky-Tapiola elää monin tavoin eri lähtökohdista kuin 50 vuotta sitten. Lasten sijaan kaupunginosaa asuttavat vanhukset ja elämää haetaan mm. uuden kauppakeskuksen voimin. Pelkkä kauppa ei kuitenkaan tuo vanhaa loistoa takaisin, sanoo tutkijaprofessori Mika Pantzar Aalto-yliopistosta.

- Kyllähän se aika köyhä ihanne on, jos iso parkkihalli on se mitä juhlitaan eniten tai jotain kauppakeskusta.

Panzarin mukaan Tapiolan olisikin nyt tartuttava uuteen sukupolveen ja kurotettava Kehä I:n tuolle puolen.

- Koko Aalto-yliopiston kampus siirtyy Otaniemeen. Ja jos tässä nyt haluttaisiin jotain uutta ihannetta kehittää niin yhteys Otaniemen ja Tapiolan välille pitäisi saada.Nyt se katkeaa pahasti Kehä I:seen ja se yhteys olisi ehdoton, jottai saataisiin tasapainoisempi väestörakenne.

Asukasaktiivit ajattelevat omaa napaansa

Länsimetron toivotaan tuovan mukanaan parin vuoden päästä lisää asukkaita Tapiolaan. Nykyisiä asukasaktiiveja uudistamissuunnitelmat eivät kaikilta osin miellytä.

Pantzarin huomauttaa, että aktiivit yleensä ajavat tulevien asukkaiden sijaan omaa etuaan.

- Täällä on paljon katvealuetta ja metsäaluetta mitä tapiolaiset itse haluaisivat säilyttää. Itse ajattelisin että jos halutaan palveluita, tarvitaan väestöntiheyttä. Näitä niittyjä en rakentaisi, mutta tiivistämistä tarvitaan, hän toteaa.

Viiden keskuksen Espoo oli virhe

Espoo on poikkeuksellinen kaupunki, sillä siltä puuttuu selvä keskusta. Tutkijan mukaan Tapiolasta olisi sellainen voinut tulla, mutta nyt on jo liian myöhäistä.

Se, että siirryttiin useaan aluekeskukseen on jälkikäteen katsottuna ehkä virhe. Mika Pantzar

- Se oli onnetonta että ajauduttiin tähän moneen aluekeskukseen, mutta syy oli yksinkertainen: muut olivat katkeria Tapiolalle ja halusivat, että heillekin tulee painopisteitä. Eli tämä nykykehitys oli välttämättömyyksien sanelema pakko, että siirryttiin useaan aluekeskukseen ja jälkikäteen katsottuna ehkä virhekin, Pantzar pohtii.

Vaikka Tapiola on monin paikoin varjo entisestään, ei tulevaisuus välttämättä ole yhtä synkkä kuin alkutalven harmaus antaisi ymmärtää. Tutkija huomauttaa, että uudistuminen voi olla vanhankin pelastus.

- Kyllähän täällä jotkut alueet ovat aika törkeässä kunnossa. Toivottavasti uuden rakentaminen mahdollistaa niiden vanhojen erityispiirteiden nostamisen ja se luonnonmukaisuus mitä täällä on ollut, siitä pitää pitää kiinni jatkossakin.