Tyttäreni lähetti minulle linkin Foreign Policy:n artikkeliin ”Why growth can’t be green” . Tällä hän halusi haastaa minun ajatteluni, jonka mukaan taloutta ohjataan ympäristöveroilla tehokkaimmin ympäristön kannalta oikeaan suuntaan. Tässä artikkelissa sanotaan, että edes hiiliveron (tai päästöoikeuden hinnan) nostaminen 500 euroon tonnilta riitä alkuunkaan.

En ole hankkinut käsiini tutkimuksia, joihin artikkelissa viitataan. Siksi lähden oletuksesta, että tässä on selostettu niitä oikein. Jos näin on, en vielä heittäisi pyyhettä kehään.

Artikkelin mukaan on selvitetty sitä, miten korkeampi hinta vaikuttaisi tuotantotekniikkaan, mutta ei sitä, mitä se vaikuttaisi kulutuksen rakenteeseen. Vähän kärjistäen siis, paljonko polttoaineen hinnan nousu parantaisi muskeliveneiden moottoreiden hyötysuhdetta, mutta ei lainkaan sitä, miten se vaikuttaisi muskeliveneiden suosioon.

Vihreän verouudistuksen tarkoituksena on vaikuttaa ennen kaikkea kuluttajan valitsemaan kulutuskoriin ja sen lisäksi tietysti myös tuotantoteknologiaan. Tarkoituksena on alentaa työn verotusta olennaisesti ja lisätä vastaavasti ympäristöveroja, joista tärkein, mutta ei suinkaan ainoa, olisi jonkinlainen hiilivero.

Hiilipäästöjen vero pitäisi myös bioenergian osalta tehdä oikein, mihin juuri nyt on suuria poliittisia esteitä. Puun osalta oikea tapa olisi laittaa täysimääräinen vero puun polttamiselle ja maksaa vastaavasti nieluista. Sen jälkeen ei tarvitsisi jäkättää siitä, mikä osa puun poltosta tuottaa päästöjä ja mikä on oikeasti uusiutuvaa ja kuinka pitkällä aikavälillä.

Ilmastoveron pitäisi olla kattava eikä siinä saisi noudattaa poliittista tarkoituksenmukaisuutta. Lehmä esimerkiksi tuottaa metaanipäästöjä 100 kiloa vuodessa, mikä vastaa hiilidioksdipäästöinä 2,5 – 10 tonnia riippuen tarkasteluajanjakson pituudesta.

Todettakoon nyt alkajaisiksi, että 500 euron hiiliverot tuottaisivat noin 20 mrd € jo sillä määritelmällä, ettei puun poltto ei tuota päästöjä.

Vaikka hiilidioksidipäästöistä perittäisiin 20 mrd € euroa enemmän, se ei tekisi meistä köyhempiä, koska muuta verotusta voitaisiin vastaavasti alentaa. Tuloverot käytännössä lähes kokonaan pois, tai vaihtoehtoisesti arvonlisävero. Jos vähennys tehtäisiin tuloveroista, verotuksen progressio hoidettaisiin perustulolla. Tosin tarkoituksena siis on, että tuo 20 mrd € pienenee nopeasti päästöjen vähentyessä.

Energian kulutus ja tavaroiden ostaminen tulisi kalliimmaksi ja palvelujen käyttö halvemmaksi. Kestävät tuotteet tulisivat suhteessa halvemmaksi kertakäyttökrääsään nähden. Korkea verokiila, joka Suomessa estää palveluyhteiskunnan kehitystä, madaltuisi olennaisesti.

Uusi kulutuskori olisi erilainen, mutta ei välttämättä juuri huonompi. Teoriassa sen pitäisi olla vähän huonompi, koska ennen optimoitiin vain kuluttajan hyvää ja nyt optimoinnissa olisi mukana myös ilmaston hyvä. En ole kuitenkaan varma edes tästä, koska voisi olettaa työllisyyden olevan vastaavasti parempi ja sitä kautta kuluttajien aseman keskimäärin vähintään yhtä hyvä.

Takaisin niihin muskeliveneisiin. Ainakin Sipoon saaristossa havaitsee, että jo toteutunut, melko maltillinen polttoaineen hinnan korotus on vähentänyt moottoriveneillä ajelua dramaattisesti. En löytänyt asiasta virallista tilastoa tukemaan tätä subjektiivista havaintoa. Löytääkö joku?

Moni on sanonut, että ei ole mitään näyttöä kasvun irtaantumisesta energian kulutuksesta. Ensinnäkin on siitä vähän näyttöä, mutta kuinka voisi olla, kun sitä ei ole edes yritetty. Päästöoikeuksien hinta ei ole 500 euroa vaan 20 euroa. Ei se silloin vaikuta.

Nykyisellä kulutusrakenteella jatkaminen – kasvusta puhumattakaan – ei ole mahdollista. Ilmaston pelastaminen vaatii kulutustapojen muutosta, esimerkiksi lihan ja maitotaloustuotteiden käytön vähentämistä. Tätä voi tehdä vapaaehtoisin toimin, mutta vielä tehokkaammin siihen ohjaa hintojen muuttaminen verotuksen avulla. Hinnat näkyvät kaikessa, kuluttaja ei voi tietää kuin osasta kulutuspäätöstensä vaikutuksia.