A-studiossa pohdittiin maanantai-iltana sitä, miten käsillä olevasta lakkosumasta päästäisiin ulos. Verkkouutiset kertoi (siirryt toiseen palveluun) päivällä, että määräaikaisuuksien heikentäminen voisi olla keino hieroa sovintoa ja luopua irtisanomisten helpottamisesta.

Taloustieteen emeritusprofessori Sixten Korkman sanoo, että nyt olisi hyvä hetki ottaa järki käteen ja hieroa ratkaisu osapuolten välillä.

– Se tarkoittaisi sitä, että hallitus ilmoittaisi, että voidaan unohtaa lakihanke ja järjestöt esittäisivät vastaavan korvaavan ratkaisun, jolla saadaan sama työllisyysvaikutus. Sen ei pitäisi olla vaikeaa, kun kaikki arviot viittaavat siihen, että tämä kiistanalainen lakiesitys ei juuri paranna työllisyyttä lainkaan, Korkman arvioi.

Hänen mukaansa tällä tavalla eteneminen olisi viisasta kaikkien kannalta – niin hallituksen, ay-liikkeen kuin koko kansakunnankin.

Korkman pitää ratkaisun löytymistä täysin mahdollisena. Kyse on hänen mukaansa ainoastaan poliittisesta tahdosta. Korkmanin mukaan nyt on yritetty lietsoa "ideologissävytteistä ja periaatteellista vastakkainasettelua".

– Siksi pitäisi olla pragmaattinen, niin kuin yleensä suomalaisessa politiikassa on oltu. Mutta kyllä sieltä varmasti joku ratkaisu löytyy, jos tahtoa on.

Julkisuudessa on väläytelty, että irtisanomislain heikentäminen voitaisiin unohtaa, mikäli vastaavasti määräaikaisten työsopimusten solmimista helpotettaisiin. Aiemmin määräaikaisuuksien helpottamista yritettäessä törmättiin perustuslaillisiin ongelmiin.

Työoikeuden professori Seppo Koskinen arvioi, että määräaikaisuuksia on mahdollista helpottaa ilman perustuslaillisia ongelmia.

– Määräaikaisten työsopimusten solmimisen helpottaminen oli pitkäaikaistyöttömien kannalta helpotus. Silloin käytiin läpi sitä, ettei se tule liian laajaksi soveltamisalaltaan. Nyt varmasti joudutaan miettimään aivan samaa asiaa – kuinka laaja soveltamisala olisi.

Korkman: Kolmikantaa ei pidä romuttaa vaan kehittää

A-studiossa pohdittiin myös kolmikannan tulevaisuutta. Molempien professorien mukaan kolmikanta ei ole uhattuna eikä sitä pidä romuttaa, vaikka kolmikanta onkin menettänyt asemiaan 2000-luvulla.

Kolmikanta tarkoittaa Suomessa käytettyä mallia, jossa hallitus, palkansaajat ja työnantajat istuvat samaan pöytään sopimaan työelämän suurista linjoista.

Korkman sanoo, että kolmikantaa pitää romuttamisen sijaan kehittää niin, että se voi toimia nykyoloissa järkevämmin.

– Siinä pitää silloin olla määrättyjä reunaehtoja, joista yksi on se, että kenelläkään ei voi olla veto-oikeutta, Korkman sanoo.

Julkisuudessa on moitittu, että kiistassa irtisanomislaeista ay-liike vaatii yleistä veto-oikeutta itselleen. Sekä Korkman että Koskinen ovat sitä mieltä, että ay-liike ei ole vaatimassa yleistä veto-oikeutta.

– Kyllä ay-liike on hyväksynyt sen, että työttömyysturvaa on heikennetty ja tehty muita ay-liikkeen kannalta ikäviä muutoksia viime vuosien aikana. Nyt sitten joku kipukynnys ylitettiin ja ajauduttiin turhaan vastakkainasetteluun, josta täytyy hakeutua ulos, Korkman sanoo.

– Se [ay-liike] haluaa vain sen, että ikään kuin heidänkin käsityksensä otettaisiin huomioon nyt oikein kunnolla, Koskinen arvioi.

Yle

Korkmanin mukaan vielä ei olla todistamassa kolmikannan hautajaisia. Hän ehdottaa, että kolmikantaa voisi kehittää "määrättyjä instituutioita uudistamalla".

– Ruotsissa on Medlingsinstitutet [sovitteluinstituutti], jolla on hyvin hyvin laajoja valtuuksia ennaltaehkäistä lakkojen ja konfliktien syntymistä sekä edistää järkevää palkanmuodostusta. Meillä ei ole vastaavaa, vaikka meillä on valtakunnansovittelija, Korkman heittää.

Eri instituutioille voisi Korkmanin mukaan antaa isomman statuksen, mikä voisi vaikuttaa järkevöittävästi sopimuspolitiikkaan – "jotta voitaisiin edetä kohti hajotettua palkanmuodostusta ja sellaista palkkakoordinaatiota, joka turvaisivat kilpailukyvyn muuttuvissa olosuhteissa".

Vain keskustelemalla ratkaisu löytyy

Työoikeuden professori Seppo Koskisen mukaan osapuolten keskusteluja pitäisi lisätä, koska ainoastaan tämä on väylä tuloksiin – siihen että ymmärrettäisiin, mistä syystä joku on jotakin mieltä.

– Yleensä ihmiset ja järjestöt ovat omasta mielestään perustellusti jotakin mieltä. Mutta siitä pitää vaan keskustella ulos niin, että saadaan yhteinen ratkaisu.

Korkman huomauttaa, että ei olisi Suomen poliittisessa lähihistoriassa mitenkään ennenkuulumatonta, että hallitus ottaa huomioon jonkun osapuolen mielipiteet. Yhdeksi esimerkiksi hän nostaa yritystuet.

– Jos ajatellaan vaikkapa keskustelua yritystuista, niin kyllä siinä on kuunneltu elinkeinoelämän lobbareita hyvin tarkkaan. Kun vuonna 2016 ilmeisesti oltiin hyvin lähellä ratkaisua koskien työajan uudistamista, niin – jos olen ymmärtänyt oikein – kaikki olivat yksimielisiä, pois lukien Suomen Yrittäjät. Silloin heillä näytti olleen jonkinlainen veto-oikeus, koska hallitus ei edennyt asiassa, Korkman huomauttaa.

Tarkennetty 23.10. klo 13.02 Sixten Korkmanin titteli

Lue lisää:

Kärjistynyttä kiistaa irtisanomisista yritetään ratkaista kulisseissa kuumeisesti – Pääministeri Sipilä ja SAK:n Eloranta tapasivat

SAK:n ja EK:n pomot seuraavat pattitilannetta huolestuneina – "Ratkotaan nyt tämä ja pyritään sitten korjaamaan jäljet"

Teollisuusliitto ja Ammattiliitto Pro kertoivat uusista lakoista, Sipilä ei kommentoinut uutta kuohuntaa – Yle seurasi perjantain työmarkkinakuohuntaa

Työministeri Lindström työmarkkinakuohunnasta: Ratkaisu ei löydy kuin sillä, että jokainen tulee vähän vastaan

Sinisten puheenjohtaja Sampo Terho syyttää ay-liikettä valhekampanjasta irtisanomislakihanketta vastaan

SAK:n Eloranta torjuu Terhon syytökset: "Työtaistelut eivät liity vaalikampanjaan"