Yli 600 metsänomistajaa haastoi vuonna 2011 suomalaiset metsäjätit UPM:n, Stora-Enson ja Metsäliiton käräjille. Ryhmä vaati korvauksia raakapuukartellin aiheuttamista vahingoista. Nyt metsäjätit ovat tehneet metsänomistajille tarjouksen, jossa kehotetaan vetämään kanne pois ja maksamaan metsäyhtiöiden oikeudenkäyntikuluja. Monet metsänomistajat kokevat ehdotuksen uhkailuna tai kiristyksenä.

Jyväskyläläinen metsänomistaja Anja Härö on vihainen ja turhautunut. Hän on vastikään saanut asianajajaltaan kirjeen, jossa kerrotaan isojen metsäyhtiöiden ehdotuksesta hänelle ja muille yksityisille metsänomistajille.

Kyse on vuosia jatkuneesta puukartellikiistasta, jossa metsänomistajat vaativat metsäjäteiltä korvauksia puunostokartellin takia menetetyistä tuloista.

Nyt metsäyhtiöt ehdottavat, että vetämällä kanteensa pois syyskuun loppuun mennessä metsänomistajat selviävät maksamalla metsäyhtiöiden oikeudenkäyntikuluja 4 300 euron edestä per henkilö. Siis sen sijaan, että metsäyhtiöt tarjoutuisivat itse maksamaan korvauksia, ne vaativat metsänomistajia maksamaan.

Jyväskyläläinen Anja Härö on yksi puukartellikorvauksia hakeneista metsänomistajista. Yle

Jyväskyläläinen Härö on mukana Suuri savotta -ryhmässä, joka lähti vuonna 2011 hakemaan metsäyhtiöiltä korvauksia puukartellin aiheuttamista tulonmenetyksistä. Alun perin ryhmässä oli 656 metsänomistajaa, joista suurin osa on vieläkin mukana, vaikka prosessi on jatkunut jo vuosia.

Viime viikolla metsänomistajaryhmän asiaa ajava lakitoimisto lähetti ryhmän jäsenille kirjeen, jossa kerrottiin metsäyhtiöiden tekemästä ”tarjouksesta”. Monet metsänomistajat ovat kokeneet koko ehdotuksen silkkana kiristyksenä. Ryhmän aikoinaan koonnut muuramelainen Reijo Lahtonen kertoo saaneensa viime päivinä valtavasti puhelinsoittoja ryhmän jäseniltä.

– Moni kysyy, että onko tämä uhkaus vai kiristys, Lahtonen kertoo.

– Metsäyhtiöt ovat itse tunnustaneet ja ne on tuomittu kartellissa, Lahtonen muistuttaa.

Puukartellikorvaushankkeen puuhamies Reijo Lahtonen Yle

– Ja nyt kun metsänomistajat lain mukaan vaativat korvauksia, niin vääryyttä tehnyt esittääkin uhrille, että vedä kanne pois ja maksa siitä.

Puukartelli on kiistatta ollut olemassa

Suomalaiset metsäjätit UPM, Stora Enso ja Metsäliitto syyllistyivät vuosina 1997–2004 laittomaan hintayhteistyöhön eli kartelliin. Markkinatuomioistuin tuomitsi Stora Enson ja Metsäliiton kymmenien miljoonien seuraamusmaksuihin vuonna 2009. UPM paljasti kartellin kilpailuviranomaisille ja välttyi näin oikeustoimilta.

Markkinatuomioistuimen tuomiosta ei valitettu, eli se on lainvoimainen. Kartelli on siis varmuudella ollut olemassa, se ei ole kiistanalainen asia.

Sen sijaan kartellin puunmyyjille aiheuttamien mahdollisten tappioiden määrä on ankaran oikeustaistelun alainen asia.

Oikeudenkäyntikuluilla on peloteltu alusta asti

Arviolta jopa 400 000 metsänomistajaa oli myynyt puuta kartelliaikana vuosina 1997–2004. Kolmea metsäjättiä odottivat potentiaalisesti siis jopa miljardien arvoiset korvausvaateet.

Vuonna 2011 muuramelainen metsäkoneyrittäjä Reijo Lahtonen lähti keräämään yksityisistä metsänomistajista ryhmää, joka voisi hakea metsäyhtiöiltä korvauksia menetetystä tulosta. Lahtonen kierteli ympäri Suomea pitämässä tupailtoja, joissa hän keräsi metsänomistajia yhteiseen rintamaan.

Lahtonen sai kuitenkin kasaan vain noin 656 metsänomistajaa. Esimerkiksi metsäomistajien oma etujärjestö MTK varoitti näkyvästi metsänomistajia kanteiden nostamisesta. MTK varoitti, että oikeudenkäyntiriski jutusta voi olla hyvin suuri ja juttu saattaa venyä vuosia.

Suomen suurin puunmyyjä, valtion metsiä hallinnoiva Metsähallitus oli jättänyt oman vahingonkorvausvaateensa oikeuteen maaliskuussa 2011. Metsähallitus haki metsäyhtiöiltä yli 150 miljoonan euron korvauksia menetetyistä tuloista, ja siihen vielä korot päälle. Metsähallituksen esimerkki sai monet kartelliaikana puuta myyneet kunnat ja seurakunnat hakemaan korvauksia.

Raakapuukartelli - Markkinatuomioistuin tuomitsi suomalaiset metsäjätit vuonna 2009. - UPM, Stora-Enso ja Metsäliitto syyllistyivät laittomaan hintayhteistyöhön eli kartelliin vuosina 1997-2004. - Stora-Enso ja Metsäliitto maksoivat kymmenien miljoonien seuraamusmaksut, kartellin paljastanut UPM selvisi ilman sakkoja. - Metsähallitus jätti oikeudelle vahingonkorvauskanteen puunostokartellin aiheuttamista tulonmenetyksistä vuonna 2011. - Useat puuta myyneet kunnat, kaupungit ja seurakunnat ovat hakeneet korvauksia. - Yksityisten metsänomistajien ns. Suuri Savotta -ryhmä haki korvauksia 2011. - Varsinaista korvausasiaa on käsitelty metsähallituksen osalta. Metsähallitus hävisin jutun Helsingin käräjäoikeudessa kesäkuussa 2016.

Kun Ylen A-studio seurasi Lahtosen tupailtaa kesällä 2011, oli nähtävissä, että metsänomistajien kiukku kohdistui myös MTK:ta vastaan. Ei ymmärretty, miksi etujärjestö ei lähtenyt ajamaan korvausasiaa, vaan keskittyi varoittelemaan.

Anja Härö lähti mukaan korvauksia vaatineeseen ryhmään suututtuaan siitä, miten naispuunmyyjiä oli kohdeltu. Härö luki, että naismetsänomistajan motin hinta on 80 senttiä miesmetsänomistajan eurosta.

– Se oli viimeinen kimmoke lähteä mukaan. Ajattelin, että eihän tuo ole oikein, puun laatu ratkaisee eikä sukupuoli, Härö sanoo tiukasti.

Jutun käsittely alkaa vasta ensi vuonna

Metsänomistajien korvauskanne on ollut vireillä jo lähes viisi vuotta, mutta itse korvausasiaa ei ole käsitelty vielä lainkaan. Toistaiseksi oikeudessa on vatvottu kaikkia oikeusasteita myöten kysymystä siitä, oliko korvauskanneoikeus vanhentunut. Helsingin käräjäoikeus päätti vuonna 2014, että kanteet olivat kokonaan vanhentuneet, mutta hovioikeus linjasi toisin.

Lopulta viime keväänä korkein oikeus antoi ratkaisun, jossa vanhenemisen laskeminen aloitettiin vielä eri kohdasta. KO:n päätöksen seuraus oli se, että alkuperäiset vuonna 2011 nostetut jutut eivät pääsin olleet vanhentuneet, sen sijaan hovioikeuden päätöksen jälkeen nostetut uudet jutut olivat.

Alkuperäiset kanteet jätettiin siis vuonna 2011. Suomalaiselta oikeusjärjestelmältä kesti siis yli neljä vuotta ratkaista, mistä kilpailunrajoituslain määrittelemän viiden vuoden vanhenemisajan laskeminen pitäisi aloittaa.

Reijo Lahtonen esitteli kartellijutun edistymistä jyväskyläläisravintolassa vuonna 2014. Matti Myller / Yle

Metsänomistajat ovat täysin turhautuneet jutun venymiseen.

– Minä olen tänä vuonna täyttänyt 80 vuotta, Anja Härö kertoo.

– Ei minulla ole määrättömästi aikaa tällaisiin juttuihin. Kyllä oikeuden juna kulkee Suomessa hitaasti nykyään.

Nyt metsänomistajille on kerrottu, että varsinaisen korvausasian käsittelyn pitäisi alkaa Helsingin käräjäoikeudessa keväällä 2017.

– Tuntuu, että ollaan taas alussa, Härö huokaa.

– Sitten joku taas valittaa hoviin ja mahdollisesti joku valittaa korkeimpaan oikeuteen. Kyllä tässä taitaa meikäläiseltä aika loppua.

”Ei ole kartellia, josta ei olisi hyötyä”

Varsinaista korvausasiaa on käsitelty oikeudessa ainoastaan Metsähallituksen osalta. Metsähallituksen vahingonkorvausasiaa käsiteltiin koko viime talvi Helsingin käräjäoikeudessa.

Oikeudessa käytiin kuukausitolkulla läpi kummankin osapuolen kutsumien asiantuntijatodistajien näkemyksiä siitä, oliko kartelli aiheuttanut Metsähallitukselle tulonmenetyksiä.

Lopulta käräjäoikeus hylkäsi Metsähallituksen korvausvaateen ja määräsi Metsähallituksen maksamaan metsäyhtiöiden oikeudenkäyntikuluja yli kahdeksan miljoonan euron arvosta. Metsähallitus ei ole vielä kertonut, aikooko se valittaa tuomiosta.

Kartellikorvaushankkeen puuhamies Reijo Lahtonen ihmettelee käräjäoikeuden tuomiota.

– Uskoisin, että metsähallitus tulee tästä käräjäoikeuden tuomiosta valittamaan hovioikeuteen. Sillä mitkään taloustieteilijät eivät tue sitä, että olisi olemassa kartelli, josta ei ole mitään hyötyä, Lahtonen hymähtää.

Tiukasti suojeltuihin alueisiin kuuluvia metsä- ja kitumaita on eniten Pohjois-Suomessa: 1,9 miljoonaa hehtaaria, mikä on 17 prosenttia metsäpinta-alasta. Etelä-Suomessa vastaava ala on 0,4 miljoonaa hehtaaria eli kolme prosenttia metsäpinta-alasta. Ismo Pekkarinen / AOP

Joka tapauksessa käräjäoikeuskin toteaa, että Metsähallituksen tapa tehdä puukauppaa eroaa merkittävästi yksityisistä metsänomistajista, joten sen oikeudenkäynnistä ei voi päätellä, miten oikeus tulee muissa korvausasioissa päättämään.

Kaikki kartellissa mukana olleet metsäjätit kieltäytyivät kommentoimasta Ylelle kanneasiaa vedoten oikeusprosessin keskeneräisyyteen. Sen sijaan Anja Härö lähettää metsäyhtiölle terveisiä.

– Toimikaa rehellisesti. Emme me enempää pyydä. Vaikka vahingonkorvaus olisi pienikin, niin tunnustaisitte, että olette tehneet virheen ja väärin.