Kiistelty työttömyysturvan aktiivimalli ei nimensä mukaan “aktivoi”, vaan on käytännössä työttömyysturvan leikkuri, selviää Suomen suurimman palkansaajakeskusjärjestön SAK:n kyselystä.

Alle kolmannes SAK:n työttömyyskassojen työttömänä olevista jäsenistä pystyi täyttämään aktiivimallin ehdot kuluvan vuoden aikana. Viidennes vastaajista onnistui täyttämään ehdot ainakin yhdellä seurantajaksolla.

Yli neljäsosa työttömistä ei täyttänyt ehtoja kertaakaan.

Runsas kolmannes aktiivimallin ehdot täyttäneistä vastaajista oli tehnyt palkkatyötä ja vajaa kolmannes oli osallistunut koulutukseen, valmennukseen tai muun tyyppiseen työllisyyspalveluun. Ainoastaan yksi prosentti oli toiminut yrittäjänä.

SAK:n hankepäällikkö Saana Siekkinen sanoo, että työttömien on vaikeaa hahmottaa aktiivimallia. Monelle kyselyyn vastanneelle oli epäselvää, ovatko he täyttäneet toimillaan aktiivimallin ehdot. SAK:n kuvapankki

Työtä tai palveluja ei vain ole

Kyselyn vastaajat kertovat suurimmiksi syiksi ehtojen täyttämättömyyteen vaikeudet työn saannissa: joko sopivaa työtä ei ollut tarjolla tai työtön ei saanut hakemaansa työtä. Seuraavaksi mainittiin muut syyt ja työllistämispalveluiden puute.

Myös asuinpaikka ja ikä vaikuttavat siihen, että työtön ei ole täyttänyt mallin ehtoja.

Kyselyn mukaan erityisesti Pohjois-Suomessa, pienissä taajamissa ja maaseudulla aktiivisuusehtojen täyttäminen on vaikeaa.

Työttömyysturvan aktiivimalli 65 päivän tarkastelujaksolla on oltava töissä vähintään 18 tuntia

tai ansaittava omalla yritystoiminnalla vähintään 241,04 euroa

tai osallistuttava viisi päivää työllistymistä edistäviin palveluihin.

Aktiivisuuden muotoja ei voi yhdistellä.

Jos työtön ei täytä ehtoja, hänen päivärahaansa leikataan seuraavan 65 etuusmaksupäivän ajaksi vajaalla viidellä prosentilla. Lähde: STM

Myös yli 55-vuotiaiden työttömien tilanne on tuskainen, kertoo SAK:n työttömyysturvan kehittämisen hankepäällikkö Saana Siekkinen.

– He kokevat aktiivimallin pelkkänä työttömyysturvan leikkauksena, koska heidän on hyvin vaikea saada työtä tai päästä palveluihin tällä hetkellä. Heille on suorastaan todettu, ettei heille ole tarjolla palveluja. He jäävät syrjään, Siekkinen toteaa.

Eri puolilla Suomea on erilaiset mahdollisuudet täyttää aktiivimallin ehdot: löytää töitä tai saada työllisyyspalveluja. Tästä varoiteltiin jo, kun aktiivimallin tuli voimaan vuoden alussa.

– Pikkupaikkakunnilla oli kyselyssä todella suuret erot verrattuna suuriin kaupunkeihin. On iso huolenaihe, mitä tapahtuu muualla kuin isoissa kasvukeskuksissa työttömiksi jääville ihmisille. Siellä tarvittaisiin palveluja kipeästi, Siekkinen sanoo.

Kyselyn mukaan myös heikommin koulutetut jäsenet, peruskoulun, kansakoulun tai keskikoulun käyneet, joutuivat työttömyysturvan leikkauksen kohteeksi korkeammin koulutettuja useammin.

Vain 7 prosenttia löysi työn TE-toimiston avulla

Valtaosa työtä saaneista vastaajista kertoi löytäneensä työpaikan omin avuin. He olivat käyttäneet suhteitaan tai tuttavien apua työn löytämiseen, heille oli tarjottu suoraan työtä tai he olivat saaneet sitä vanhasta työpaikastaan.

Vain seitsemän prosenttia kertoi onnistuneensa työnhaussa TE-toimiston avulla, vaikka hallitus on aktiivimallin voimaantulon jälkeen kasvattanut työvoimahallinnon rahoitusta ja henkilöstön määrää.

– TE-toimisto ei näytä tarjoavan ensimmäisenä muuta kuin yleisiä cv-koulutuksia. Sen sijaan räätälöidyille kursseille vastaajat antavat kiitosta. Ne voivat auttaa heitä työllistymään tulevaisuudessa, kasvattavat ammattiosaamista tai antavat työelämätaitoja, mutta töitä TE-toimiston kautta ei näytä varsinaisesti löytyvän, Teollisuusliiton tutkimuspäällikkö Anu-Hanna Anttila toteaa.

Mallin parantamiseen ei auta mikään kosmetiikka tai laastari. Anu-Hanna Anttila, Teollisuusliitto

Onko aktiivimalli auttanut löytämään pysyvämpää työtä?

– Ei ainakaan kokoaikaista työtä. Teollisuusliiton 2 700 vastaajasta (siirryt toiseen palveluun) vain muutama kertoi saaneensa pysyvämpää työtä, ja osa vastaajista tekee pysyvämmin osa-aikaista tai kausiluonteista työtä, Anttila kertoo.

Anttilan mukaan lyhyiden työkeikkojen ja osa-aikaisten töiden tekeminen pikemminkin sopeuttaa silppu- ja pätkätyöhön.

Yle Uutisgrafiikka

Kun työttömyys pitkittyy, myös toivottomuus nousee. Saana Siekkinen, SAK

Ei lienee yllätys, että kolme neljäsosaa vastaajista oli sitä mieltä, että työttömyysturvan leikkaaminen ei aktivoi työttömiä työnhakuun tai työllistämispalveluihin.

Avoimien vastausten mukaan työttömät kokevat aktiivimallin rangaistuksena, aikaa vievänä byrokratiana ja ihmisarvoa alentavana toimena.

– Vastauksissa nousivat esiin nöyryyttävät, kyykyttävät ja stressaavat tunteet. Vastaajat kokevat, että aktiivimalli teettää kovasti työtä, eikä auta työllistymään pysyvämmin, Anttila kuvailee.

Täytinkö aktiivisuuden ehdot vai en?

SAK:n työttömyyskassojen jäsenten mielestä aktiivimalli on vaikeaselkoinen.

Kymmenykselle kyselyn vastaajista oli epäselvää, ovatko he ylipäätään saaneet täytettyä aktiivimallin ehdot.

Hieman alle kolmasosa taas ei tiennyt, kuinka monta aktiivisuusjaksoa hänellä on vuoden aikana ollut. Saana Siekkisen mielestä aktiivimalli on monimutkaistanut työttömyysturvajärjestelmää entisestään.

– Malli ei ole mikään yksinkertainen. On erilaisia päivämääriä ja rajoitteita, kuten 65 päivän seurantajakso ja kuukausittain haettava työttömyysturva. Ihmisten on vaikeaa hahmottaa mallia, Saana Siekkinen toteaa.

Mikko Savolainen / Yle

Mitä pidemmäksi työttömyysaika venyy, sitä vaikeampaa on täyttää aktiivimallin ehdot.

Kun työttömyyskassan jäsen oli ollut työttömänä kuukaudesta puoleen vuoteen, yli kolmannes heistä onnistui vielä täyttämään aktiivimallin ehdot. Kymmenen kuukauden työttömyyden jälkeen ehdot täytti kaikilla tai edes yhdellä tarkastelujaksolla enää noin neljäsosa vastaajista.

Vastauksissa nousivat esiin nöyryyttävät, kyykyttävät ja stressaavat tunteet. Anu-Hanna Anttila, Teollisuusliitto

Jotain kertoo myös se, että alle kolmannes työttömistä uskoi työllistyvänsä vuoden aikana, vaikka työttömyys on alentunut parina viime vuotena.

– Kun työttömyys pitkittyy, myös toivottomuus nousee. Usko alkaa loppumaan, Siekkinen huokaa.

Neljäsosalla vastaajista taas riitti uskoa omiin työllistymismahdollisuuksiinsa.

Aktiivimalli kuopattava

Kyselyn vastaajien mielestä suurin pikaista korjausta vaativa ongelma aktiivimallissa on se, että omatoimisesta työnhausta huolimatta työttömyysturvaa leikataan.

Hallituksen koolle kutsuma kolmikantainen työryhmä miettii parhaillaan aktiivimalli ykkösen ehtoja ja myös aktiivimalli kakkosen eli omaehtoisen työnhaunmallin toteutusta.

Ihmisten on vaikeaa hahmottaa mallia. Saana Siekkinen, SAK

Teollisuusliiton tutkimuspäällikkö Anu-Hanna Anttila on kuitenkin sitä mieltä, ettei aktiivimallin viilaus auta, vaan koko malli on kuopattava ja luotava tilalle jotain muuta.

– Asian parantamiseen ei auta mikään kosmetiikka tai laastari. Tämän työvoimahallinnolle ja työttömille luodun ehtojen verkon sijaan pitäisi luoda malli, jossa ihmisten erilaiset tilanteet otetaan paremmin huomioon, Anttila sanoo.

SAK on ehdottanut, että jokaiselle työttömälle pitäisi tehdä henkilökohtainen työllistymissuunnitelma, jossa hänelle sovitaan lähikuukausien toimenpiteet, kuten koulutus ja muut työllistymispalvelut.

Kyselyyn vastasi lähes 6 000 Teollisuusliiton ja SAK:n muiden alojen työttömyyskassojen jäsentä. Vastaajat olivat työttöminä, kun kyselyt tehtiin lokakuussa ja marraskuussa.

Lue myös: Tilanne pahentunut entisestään: Aktiivimallin leikkuri alentanut jo 160 000 työttömän korvauksia