Veri. Lentäminen. Ahtaat paikat. Korkeat paikat. Hämähäkit. Lähes kaikki pelkäävät jotakin. Joidenkin pelko paisuu fobiaksi.

Häiritseviä pelkoja yritetään lievittää muun muassa siedättämällä eli altistamalla ihminen vähä vähältä kyseiselle asialle tai tilanteelle ja osoittamalla, että se on turvallista.

Miellyttävää tällainen pelon kohtaaminen ei ole, eivätkä kaikki siihen kykene.

Sisältö jatkuu mainoksen jälkeen

Siksi kansainvälinen tutkijaryhmä ryhtyi selvittämään, miten pelko saataisiin hälvennettyä ilman, että ihmisen tarvitsee tuntea kauhua.

Sisältö jatkuu mainoksen alla

Tutkija Ben Seymour Cambridgen yliopistosta onnistuikin ryhmänsä kanssa kehittämään menetelmän, joka tunnistaa pelkomuiston suoraan aivoista ja pyyhkii sen pois.

Ensin ryhmä loi pelkomuiston koehenkilöille. He saivat pienen sähköiskun aina, kun näkivät tietyn kuvan. Samalla koehenkilöiden aivotoimintaa rekisteröitiin toiminnallisella magneettikuvauksella.

Sitten tietokoneohjelma seuloi aivodataa ja opetteli, mikä muutos aivoissa liittyi sähköiskuun. Ohjelma oppi tunnistamaan pelkomuiston nopeasti ja täsmällisesti.

Seuraavaksi piti keksiä konsti laimentaa pelkoa tai poistaa se ilman, että pelko pulpaa koehenkilön tietoisuuteen. Ratkaisuksi osoittautui raha.

Aivodatasta paljastui, että koehenkilön levätessäkin pelkomuisto sähköistyi välillä lyhyesti, vaikka tunne ei yltänyt tietoisuuteen asti.

Tutkijat antoivat koehenkilöille rahaa juuri silloin, kun muisto aktivoitui. Palkitsemista jatkettiin kolmena päivänä.

Ajatus oli, että kun pelkomuistoon liittyvä aivoaktivaatio kytkettäisiin toistuvasti palkintoon, aivot ehdollistuisivat uudestaan ja pelko hälvenisi.

Tavoite toteutui. Tämä varmistui, kun tutkijat näyttivät koehenkilöille samoja kuvia, jotka tutkimuksen alussa ehdollistettiin sähköiskuun.

”Enää pelko ei saanut koehenkilöä hikoamaan eikä aivojen pelkokeskus mantelitumake vilkastunut”, kertoo tiedotteessa tutkijaryhmään kuulunut Ai Koizumi osakalaisesta Informaatio- ja neuroverkkokeskuksesta.

”Tämä osoitti, että olimme kyenneet haalistamaan pelkomuistoa ilman, että koehenkilöt joutuivat kokemaan pelkoa.”

Vaikka 17 koehenkilön otos oli pieni, ryhmä toivoo, että menetelmää voidaan jatkokehittää hoidoksi niille, jotka kärsivät traumanjälkeisestä stressihäiriöstä tai fobioista.

Tutkimuksen julkaisi Nature Human Behaviour.