"Vaikea ryssiä, mutta on se mahdollista" – Vääntö Tammelan stadionista opetti kaupunkiaktivistille vaikuttamista

Tammelan vanha stadion on tunnelmallinen, mutta ei vastaa nykyajan vaatimuksia. Vilho Rajala

Vilho Rajala

Tampere elää futishuumaa, kun Ilves voitti Suomen Cupin ja jatkaa edelleen sarjakärjessä.

Tammelan stadion on Ilveksen ja TPV:n kotiareena. Se on jalkapalloväelle tärkeä, muistorikas ja tunnelmallinen paikka – mutta aika on ajanut vanhan stadionrakennelman ohi.

Uudesta stadionista on puhuttu vuosikausia. Heinäkuussa aikatauluksi tarkentui, että vanhaa stadionia aletaan purkaa vuoden 2021 lopussa. Uuden 6 500 katsojan stadionin pitäisi olla valmis vuonna 2023.

– Hyvä juttu, että se nyt vihdoinkin tehdään, mutta aika paljon ollaan jäljessä alkuperäisestä aikataulusta. Pääasia, että tulee aloitettua, sanoo jalkapallofani ja Urbaani Tampere ry:n hallituksen puheenjohtaja Juha Joki.

Vaikka aikataulu näyttää nyt selvältä, suunnittelussa ja toteutuksessa on vielä kysymysmerkkejä. Tällä hetkellä koko hankkeelle, joka sisältää sekä stadionin, pysäköintihallin että asuin- ja liiketilojen rakennusoikeuden, rakennetaan allianssia.

Osapuolina ovat toistaiseksi arkkitehtitoimisto JKMM, YIT ja Tampereen kaupunki. On mahdollista, että osapuolia tulee vielä lisää, ja että urakkaa jaetaan jollakin tavalla eri toimijoiden kesken.

– Yksityiskohtaisia suunnitelmia ei tässä vaiheessa vielä ole, kun allianssia vasta rakennetaan, sanoo apulaispormestari Aleksi Jäntti.

Joki näkee hankkeessa edelleen valtavan potentiaalin.

– Stadionille pääsee tulevaisuudessa ratikalla aivan viereen ja se on muutaman sadan metrin päässä rautatieasemalta. Väitän, että Tammelaan saadaan Suomen oloissa ainutlaatuinen futisstadion. Sitä on vaikea ryssiä, mutta on se tietenkin mahdollista.

Jalkapallokansa on viime vuosina ihastellut esimerkiksi Seinäjoen uutta stadionia, joka avattiin vuonna 2016.

– Sielläkin on tehty pieniä virheitä, joista Tampereella kannattaa ottaa oppia, kuten liian matalat kamerakulmat.

Joen mukaan on tärkeää, että seurat saavat olosuhteensa kuntoon, mutta tuleva stadion on myös koululaisten ja kaupunkilaisten yhteinen liikuntapaikka, jota voi käyttää lähes ympäri vuoden. Tämä vaatii tekonurmea, koska luonnonnurmi ei yksinkertaisesti kestä kovaa käyttöastetta.

Urbaani Tampere ry:n synnyn voi jäljittää Tammelan stadionille. Kun stadionin ideakilpailun voittajaksi julkistettiin Hattutemppu-niminen ehdotus vuonna 2014, Joki, Janne Takala ja muutama muu perustivat ehdotusta tukemaan Pro Hattutemppu -nimisen epävirallisen yhdistyksen.

– Jo ideakilpailuvaiheessa järjestettiin erilaisia kuulemisia ja tilaisuuksia. Siellä me Jannen kanssa tutustuttiin ja ihmeteltiin näitä jääriä ja "nimbyjä", jotka vastustivat hanketta kiivaasti.

Nimby on lyhenne sanoista "not in my backyard" eli ei minun takapihalleni. Stadionia vastustivat nimenomaan lähialueen asukkaat – eivät kaikki, mutta ne jotka vastustivat, tekivät niin äänekkäästi.

Kun Pro Hattutemppu asettui hankkeen puolelle ja piti puheenvuoroja yleisötilaisuuksissa, laineet löivät korkealle. Silloinen yhdyskuntalautakunnan puheenjohtaja Pekka Salmi saa Joelta kehut tilaisuuksien asiallisesta vetämisestä.

– Koko hanke olisi saattanut kaatua vastustukseen. Halusimme antaa kaupungille vahvan signaalin, että sillä on myös puolustajia. Seurat olivat onneksi mukana tukemassa ajatusta, Joki sanoo.

Pro Hattutemppu kirjoitti lehtiin ja teki kampanjointia sosiaalisessa mediassa. He tekivät myös oman oluen myyntiin Hattutemppu-etiketillä. Urbaania vaikuttamista siis, jota yhdistyksen väki on sittemmin jatkanut eri yhdistyksissä ja kaupungeissa.

– Saimme paljon palautetta siitä, että kerrankin joku puolustaa uuden rakentamista. Ihmiset ehkä ymmärsivät, että on ihan laillista ja järkevää olla jonkun hankkeen puolella myös julkisesti, koska vastustajia riittää aina.

Vuosien vääntö takana Tammelan stadionin purkamisesta rakennusmaaksi alettiin puhua vuonna 2012. Tammelan kehittämiseen löytyi kuitenkin kaupungilta ja seuroilta yhteinen tahto. Hattutemppu-ehdotus voitti ideakilpailun vuonna 2014. Ehdotusta viilattiin korkeuden ja rakennusoikeuden osalta yleisötilaisuuksien pohjalta. Kaupunginvaltuusto hyväksyi kaavan keväällä 2016. Vuonna 2016 kuusi taloyhtiötä teki hallinto-oikeuteen valituksen, jonka mukaan kaupunginvaltuuston kehittämispäätös oli lainvastainen. Hallinto-oikeus kumosi valituksen vuonna 2017. Korkein hallinto-oikeus piti päätöksen voimassa vuonna 2018.