Vaikka Islannilla menee nyt hyvin, sitä odottavat monet haasteet. Seuraavassa Suomen Islannin-suurlähettiläs Valtteri Hirvonen vastaa keskeisiin Islantia koskeviin kysymyksiin.

Mistä on kyse? Islanti päästi ongelmapankit kaatumaan vuonna 2008.

Islannin talous on nyt hyvässä kunnossa.

Talouden nousua ovat auttaneet turismin kasvu ja hyvät kalavedet.

Islanti ei enää halua EU:n jäseneksi.

Oliko pankkien päästäminen kaatumaan oikea ratkaisu?

Islantilaiset toteavat usein, että Islannin kansalaisten kannalta se oli oikea ratkaisu, koska se pelasti hyvinvointivaltion. Nyt talous kasvaa, ja meillä on käytännössä täystyöllisyys. Lisäksi hyvinvointivaltion palvelut ovat samalla tasolla kuin ennen kriisiä.

Toisaalta, kriisistä lähtien on ollut voimassa pääomakontrolli, joka rajoittaa ulkomaankauppaa ja investointeja.

Onko pankkisektori nyt terveempi kuin ennen kriisiä?

Kyllä. Islantiin on perustettu uudet liikepankit, jotka ovat terveellä pohjalla ja vakavaraisia. Ne kyllä voivat toimia vain kotimaassa, koska niillä ei ole luottokelpoisuutta ulkomailla. Niillä on uudet miehet ja naiset kahvoissa, monet ovat tulleet ulkomailta. Kaatuneet pankit ovat toki olemassa, vaikka niillä ei ole toimintaa. Ne ovat muuttaneet ulkomailla olevaa pääomaa rahaksi ja maksaneet velkoja pois.

Mikä on Islannin seuraava haaste?

Islanti on päässyt jaloilleen ilman EU:takin. Suurlähettiläs Hirvonen

Pääomakontrollin purkaminen. Pääomakontrolli merkitsee, että Islannin kruunuja ei ole voinut viedä maasta ilman lupaa. Tällä on estetty velkojia viemästä miljardeja ulos maasta. Nyt sitä on tarkoitus pikkuhiljaa hellittää. Todennäköisesti hallitus tuo tänä vuonna parlamenttiin esityksen, jossa on 35 % maastavientivero, "exit-tax". Tämä tulee kyllä olemaan kiistanalainen asia, koska käytännössä se tarkoittaa velkojen leikkaamista.

Suomen Islannin-suurlähettiläs Valtteri Hirvonen. UM

Velkojat epäilemättä tulevat hakemaan omansa pois?

Kyllä. Ne ovat niinkutsuttuja "hedge fundeja" eli kovan riskin rahastoja, jotka ostavat velkakirjoja jälkimarkkinoilta. Niitä kutsutaan usein myös "korppikotkarahastoiksi". Nämä rahastot ovat ostaneet velkakirjat esimerkiksi Britannian valtiolta, jolle yksityiset brittilainat ovat joutuneet. Useat rahastot ovat ilmoittaneet, etteivät ne hyväksy Islannin suunnitelmia periä maastavientiveroa, vaan veisivät päätöksen Islannin tuomioistuimiin. Tilanne on siis hankala ja kesken.

Onko pääomakontrollissa sisäänrakennettuna aikapommi?

En sanoisi näin. Pääomakontrolli tietysti jarruttaa paljon maahan tulevia investointeja ja kauppaa ylipäätään, koska kaikelle valuutan kotiuttamiselle tarvitaan keskuspankin ja valtiovarainministeriön lupa. Se on hidas ja monimutkainen prosessi, eikä täysin läpinäkyvä. Mutta ennemmin tai myöhemmin rajoituksista on luovuttava, koska ne jarruttavat talouden kehitystä.

Toimiiko oma rahayksikkö turvana?

Siihen minun on vaikea ottaa kantaa. Täällä käydään keskustelua siitä, onko Islannin kruunu ylipäätään elinkelpoinen. On jopa puhuttu, että otettaisiin valuutaksi Norjan kruunu tai Kanadan dollari.

Nimittäin näyttää siltä, että nyt kaksi vuotta jäissä olleet neuvottelut EU-jäsenyydestä eivät etene. Päinvastoin, hallitus luultavasti vetää tänä vuonna jäsenyyshakemuksen kokonaan pois Brysselistä. Täällä vedotaan siihen, että Islanti on päässyt jaloilleen ilman EU:takin.