Val2018 De vänsterinriktade tankesmedjorna får tillsammans bidrag på omkring 10 miljoner kronor per år. Att jämföra med liberala och borgerliga tankesmedjor som årligen får 200 miljoner, visar ny rapport från Arena Opinion.

Korrigering 18/09/03 I en tidigare version stod det att Svenskt Näringsliv spenderar mer än 24 gånger mer pengar på valrörelsen än de tre fackliga centralorganisationerna och att Svenskt Näringslivs opinionsbudget är mångdubbelt större än riksdagspartiernas.

Höstens val ser ut att bli en riktig rysare. Det rödgröna blocket ser i skrivande stund ut att bli större än de fyra borgerliga partierna. Men inget av de två blocken ser ut att få majoritet. Jokern är som känt Sverigedemokraterna.

Partierna själva satsar under årets valrörlse 344,2 miljoner på att få fram sitt budskap till väljarna och sätta agendan. Valstugor, kampanjer, sociala medier, valaffischer, dörrknackning och samtal är några av medlen att synas och höras. Olika partier har olika budget. Gemensamt är att de flesta partierna har större budget i år jämfört med 2014.

Det som inte syns i partiernas budgetar är det stöd de får från fristående intresseorganisationer. För det finns frågor som skiljer partierna, och framförallt blocken, åt.

Turordningsreglerna, hyressättningen, skattekvoten, och vinster i välfärden är bara ett par av de ämnen som valets utgång kommer påverka rejält.

Svenskt Näringslivs budget för politisk påverkan är enligt Michael Storåker, svensk företagsledare och bland annat känd för uppdraget att kommunicera lanseringen av Nya Moderaterna, 800 miljoner per år.

De pengarna finansierar bland annat flera sajter så som Skattefakta, Ekonomifakta, Arbetsmarknadsnytt, Entreprenör, Jobbfakta och Välfärdsfakta.

Jenny Maria Nilsson, reporter på Svenska Dagbladet skriver: »Namnen ger sken av att man tillhandahåller oberoende information, men det handlar om lobbyism för marknadslösningar inom välfärdssektorn.«

Nivån på sajter så som Välfärdsfakta (på Facebook) beskriver Jenny Maria Nilsson förmedlar »känslan av att man försett en elevrådsrepresentant i åttan, hög på Ayn Rand, några miljoner att klippa och klistra för.«

En ny rapport från Arena Opinion som släpps på tisdagen granskar finansieringen bakom tankesmedjorna. I rapporten står det att Svenskt Näringsliv sedan 2003 har satsat en halv miljard på Timbro/Stiftelsen Fritt Näringsliv och cirka 400 miljoner kronor på de andra tankesmedjorna, står det i rapporten.

Varje år stöttar företagsintressen tankesmedjor som har liberal/ borgerlig inriktning med drygt 200 miljoner kronor. Att jämför med de vänsterinriktade smedjorna som tillsammans får omkring 10 miljoner kronor per år.

I begreppet »företagsintressen« ingår (i rapporten) bland andar Svenskt Näringsliv, familjen Ax:son Johnson via storföretaget Nordstjernan och landets rikaste parti, Centerpartiet.

Dagens Arena har sökt Svenskt Näringsliv som först inte vill kommentera uppgiften om att organisationens hela budget för politisk påverkan är 800 miljoner, utan hänvisar till sina årsredovisningar.

Det är svårt att genom Svenskt Näringslivs årsredovisning 2017 bilda sig en klar uppfattning av exakt hur stor budgeten för opinionsbildning och kommunikation är.

I en tidigare version av artikeln stod det att budgeten för politisk påverkan skulle kunna vara 994 miljoner för Svenskt Näringsliv och Svenskt Näringsliv Service AB.

Svenskt Näringsliv, som inte vill uppge vad de menar är en korrekt utgiftsuppgift, menar att siffran inte alls stämmer. De klargör i ett mejl vad ett par av utgiftsposterna som ingick i beräkningen 994 miljoner går till och när de plockas bort ur beräkningen landar siffran på 523 miljoner.

De skriver i ett mejl: »Vi har ingen särskild valbudget, vi bedriver till skillnad från till exempel LO ingen valkampanj.«

De tre fackliga centralorganisationerna, LO, TCO, och Saco, har alla specifika valbudgetar, som går utöver de ordinarie opinionsbudgetarna.

LO har utan konkurrens den största valbudgeten. De lägger i årets val 30 miljoner på det egna fackliga valrörelsen. Utöver ger de löpande omkring 6 miljoner årligen till Socialdemokraterna.

Johan Ulvenlöv, valledare för LO, säger sig visserligen inte vara förvånad över uppgifterna om Svenskt Näringslivs budget, men är orolig för hur det i år kan komma att påverkar valrörelsen.

– Det sprids en mytbildning från högerhåll att arbetarrörelsen har ofantliga resurser. Det är helt enkelt inte korrekt. Det är Svenskt Näringsliv som pumpar in pengar i miljardklassen. Det står inte i paritet med de resurser vi har.

Han tror att en del av pengarna från Svenskt Näringsliv går till lobbyverksamhet gentemot Sverigedemokraterna.

– En del går definitivt dit. Det har vi sett i allt i från de lobby-kontakter de har haft med SD, som bjudits in i de etablerade salonger och det är en legitimeringsprocess som har pågått. Sedan stödjer ju Svenskt Näringsliv Facebook-sidor och sajter på nätet som lägger upp material som är under all kritik och värdighet.

2018 lägger LO ytterligare nästan 9 miljoner kronor på annan opinionsbildande verksamhet.

Saco uppger att de i år lägger 300 000 kronor på valkampanjen För en hållbar välfärd och deras valkompass.

Sacos totala budget för all opinionsbildning är mellan 1,5-2 miljoner kronor årligen. Då ingår även Almedalen, Makro, övriga kampanjer i sociala medier och träffar med politiker och andra beslutsfattare, uppger Sacos pressekreterare.

TCO lägger i år tre miljoner specifikt på valet, genom kampanjen Vi är TCO, som framförallt vänder sig till politiker.

Lisa Wärn, kommunikationschef och biträdande kanslichef på TCO, framhåller dock att organisationen arbetar med »politiskt påverkansarbete årets alla 365 dagar, oavsett om det är valår eller inte« och att det inte gjorts någon separat budget »för opinionsbildning inför valet.«