Dagens Nyheter har i dag skrivit om en ny rapport från OECD, som enligt DN visar att invandringen är en statsfinansiell vinst för Sverige. Det skulle gå på tvärs mot tidigare utredningar, inklusive de studier om Sverige som citeras i OECDs egen rapport (Ekberg 1999, Storesletten 2003, Ekberg 2011).

OECD har inte visat att invandring är en vinst för den svenska staten. När alla offentliga utgifter är inkluderade visar OECDs egen beräkning att invandring är en förlust för den svenska staten på 0.57% av BNP. Detta kan man se på tabell 3.7.

OECD gör även en annan beräkning som DN citerar och som OECD själva lyfter i marknadsföringen. Där är invandring en vinst på 0.2% av BNP för Sverige.

Problemet med denna kalkyl är att endast ca 60% av offentliga utgifter inkluderas för OECD överlag. Kostnander av insfrastruktur, näringspolitik, rättsväsende, etc som totalt motsvarar ca 40% av offentliga utgifter ignoreras i beräkningen. Orsaken att OECD inte tar med dessa är att det är oklart exakt hur mycket invandring påverkar kostnader för exempel infrastruktur eller rättsväsende. Eftersom en stor del av de offentliga kostnaderna helt enkelt inte tas med så ser invandring ut att vara en knapp vinst.

När OECD inkluderar alla offentliga kostnader och intäkter så kommer de som sagt fram till att invandrare betalar in mindre till staten än kostnaden. Ekberg och Storeslettens studier är mer detaljerade än OECD och tar med de flesta utgiftsposter, vilket förklarar att de visar större förlust. Här är en sammanfattning av Jan Ekbergs resultat från den hitintills mest detaljerade studien av invandringens statsfinansiella konsekvenser för Sverige:

De relevanta raderna är utgifter för invandrarbefolkningen 2006 (215,7-222,4 miljarder kr) respektive intäkter (176,6 miljarder).

Det är även viktigt att komma ihåg att alla dessa studier slår ihop arbetskraftsinvandring från norden och västeuropa (mycket lönsam) med flykting och anhöringsinvandring från tredje världen (ej lönsam). Vinsterna från den förstnämnda döljer delvis kostnaderna från det senare när man slår ihop grupperna.

Den debatt om migrationspolitik som finns gäller dock inte högtutbildade nordbor, utan den invandring som är socioekonomiskt problematisk, det vill säga flykting och anhöringsinvandring invandring från tredje världen. För att kunna uttala sig om de ekonomiska effekterna av lågkvalificerad invandring från tredje världen måste vi studera just lågkvalificera invandring från Tredje världen, inte invandring av utbildade från Norge eller Irland.

DN borde redogjort att OECD bekräftat att invandring är en statsfinansiell kostnad när alla kostnadsposter inkluderas. Det finns idag högljuda krafter som i stället för att fixa problemen med dagens invandring lägger sin energi på att förneka problemen och förvirra allmänheten om vad studierna egentligen säger. Risken finns att de kommer att missbruka DNs vilseledande rubrik.