Sverige vill ändra sin röst om ”Artikel 13” – här är sätten det kan fälla direktivet

Redan förra veckan rapporterade vi att riksdagen kommer tvinga regeringen att ändra sin röst, genom ett ovanligt drag: På torsdag väntas EU-nämnden kalla ministern till ett möte dagen därpå, där en majoritet ska instruera justitieminister Morgan Johansson att rösta nej till Upphovsrättsdirektivet.

Även SVT och TT rapporterade om detta under måndagen, med en egen rundringning till samtliga svenska partier.

Uppdaterat 12/4 2019: Nu är det klart, riksdagen tvingar en ändring i Ministerrådet:

Frågan är nu vad den nya hållningen får för konsekvenser. EU-parlamentet har redan antagit direktivet, det är alltså bara ett formellt beslut som saknas i Ministerrådet innan direktivet slutligen är antaget. Teoretiskt är det redan antaget, eftersom alla medlemsländer redan meddelat sin position genom EU-ambassadörer i Coreper.

Inför Ministerrådets möte på måndag har fem länder formellt meddelat att de kommer att rösta mot direktivet: Polen, Nederländerna, Finland, Italien, Luxemburg. Två länder avstår: Belgien och Slovenien. Alla övriga har sagt att de ska rösta ja.

För att direktivet ska avslås behövs en blockerande minoritet, på 35 procent. Just nu ser det ut såhär:

Skulle Sverige ändra sig, skulle det bara innebära en marginell förändring, från 23,88 procent, till strax under 26 procent:

Det behövs alltså nästan 10 procentenheter till för att nå upp till den blockerande minoritet och därmed ganska många fler små länder som skulle behöva ändra sig.

När parlamentet röstade i frågan fördelade sig rösterna per nation på följande sätt (grafik från Votewatch, original finns inte längre tillgängligt):

Där framkommer att av de fem länder som i Ministerrådet röstar nej, har tre en majoritet i parlamentet som också röstade nej. Finland och Italien hade en majoritet ledamöter som röstade ja till direktivet.

Därför är det svårt att utifrån ledamöternas röster dra slutsatser kring hur de skulle kunna rösta annorlunda i ministerrådet.

Men värt är ändå att notera att flera länder hade en majoritet ledamöter som röstade nej i parlementet: Tjeckien, Österrike, Cypern, Estland – och Sverige.

Så om alla dessa fyra nya länder hade anslutit sig till nej-sidan även i Ministerrådet, hade det räckt?

Nej.

Inte ens om de två som avstår, Belgien och Slovenien, skulle rösta nej skulle det räcka. Då skulle nej-sidan komma upp i 33,33 procent, 1,77 procentenheter från att nå en blockerande minoritet. Det skulle alltså behövas ytterligare länder för att nå dit.

Men det finns ett land till som ännu inte nämnts. Tyskland. Ett land där en majoritet av de tyska ledamöterna i parlamentet faktiskt röstade mot direktivet. Där hundratusentals medborgare protesterat mot förslaget på gatorna. Och där ansvarig minister själv är kritisk till förslaget.

Det finns till och med en teoretisk majoritet i tyska Bundestag mot förslaget – men saken är komplicerad.

Här kan du läsa mer om det:

Den här artikeln är gratis och tillgänglig med hjälp av personer som varje månad bidrar ekonomiskt för att journalistik ska vara öppen och tillgänglig.

Du kan också bidra, genom tjänsten Patreon.

Artikeln är skriven under licensen CC-BY, fri att dela, återpublicera och remixa, om du hänvisar tillbaka hit.

Dela det här: Tweet



