"Jedna od najproblematičnijih izmjena je ukidanje povratne naknada za mlijeko i mliječne proizvode. Osim toga, favorizira se spaljivanje u odnosu na hijerarhijski prioritetniju prevenciju i ponovnu uporabu. U prijedlogu pravilnika gotovo da nema pozitivnih promjena u sustavu odvojenog prikupljanja ambalažnog otpada, kao ni u sustavu gospodarenja opasnim ambalažnim otpadom", navode iz Zelene akcije.

Smatraju kako se prijedlogom takvog Pravilnika pokušavaju unazaditi ionako rijetki pozitivni dijelovi zaostalog sustava gospodarenja otpadom u Hrvatskoj.

"Predlaže se ukidanje povratne naknade od 50 lipa za ambalažu od mlijeka i mliječnih proizvoda, usprkos činjenici da siromašniji članovi društva od te naknade, uz onu za ostalu ambalažu, doslovno žive. Ukidanje se pravda tvrdnjama da će mlijeko pojeftiniti za 50 lipa, što je teško za očekivati s obzirom na to da bi trgovci ostali bez oko 10,5 milijuna kuna koje za prikupljanje ambalaže godišnje dobivaju iz Fonda za zaštitu okoliša", objašnjavaju iz Zelene akcije.

Dodaju kako osim socijalne komponente treba uzeti u obzir i činjenicu da se povratna naknada za ambalažu pokazala kao ekološki izuzetno efikasna mjera jer se čak 92 posto ambalaže reciklira.Prijedlogom ovakvog Pravilnika pokušavaju se unazaditi ionako rijetki pozitivni dijelovi zaostalog sustava gospodarenja otpadom u Hrvatskoj

Ukidanje povratne naknade za bilo koju vrstu ambalaže smatraju potpunom destimulacijom odvajanja i recikliranja otpada koja dovodi prema generiranju većih količina smeća. Predlažu da se umjesto ukidanja povratne naknade za ambalažu za mlijeko, razmisli o uvođenju povratne naknade za još neke vrste PET ambalaže za koje ta naknada sada ne postoji, kako bi se sustav odvojenog prikupljanja i recikliranja unaprijedio.

"Prijedlog Pravilnika postavlja ciljeve za spaljivanje otpada i pokušava spaljivanje izjednačiti s procesom recikliranja. Istovremeno, ne postoje nikakvi ciljevi kao ni konkretne mjere za sprječavanje nastanka ambalažnog otpada i ponovnu uporabu. Zakonom o otpadu i europskim direktivama je jasno definirano da su, zajedno s recikliranjem, ti koraci prioritetniji od spaljivanja", navode iz Zelene akcije te dodaju kako prijedlog Pravilnika predviđa gospodarenje ambalažom koja je opasni otpad bez ikakvog sustava kontrole i nadzora odlaganja što smatraju nastavkom lošeg gospodarenja opasnim otpadom koji najčešće završava s ostalim otpadom na neuređenim odlagalištima ili u okolišu.

"Tražimo da Ministarstvo izmijeni prijedlog Pravilnika prema komentarima u prilogu, kako bi se uspostavio kvalitetan sustav gospodarenja ambalažom i ambalažnim otpadom, u skladu s najboljom dostupnom praksom i načelima održivog razvoja", zaključuju iz Zelene akcije.

Komentare na Pravilnik o ambalaži i ambalažnom otpadu pogledajte ovdje.