Foreningsleder: Ikke trent for lading i det offentlige rom

Mener muligheten for feil øker

MIDLERTIDIG BEVÆPNET: Siden 25. november 2014 har norsk politi vært utstyrt slik. Foto: ROGER NEUMANN , VG

Politiet får ikke gå med ladet våpen: – Oppleves som mistillit

Oslo politiforening er sterkt kritiske til at politiet ikke lenger skal gå med ladet våpen i tjeneste.

Bjørn-Martin Nordby

Silje Løvstad Thjømøe

Bjørnar Tommelstad

Oppdatert 14. oktober 2015

Artikkelen er over fire år gammel

Fakta om midlertidig bevæpning * 25. november 2014 fikk politiet tillatelse til å bære våpen i fire uker. * Justisdepartementet har senere forlenget tillatelsen flere ganger, senest fram til 15. oktober. * Tillatelsen er knyttet til PSTs skjerpede trusselvurdering som trekker fram politifolk og militært personell som mulige terrormål. * Tillatelsen gjelder beredskapstroppen, politidistriktenes utrykningsenheter og øvrig innsatspersonell med årlig trening og godkjenningsprøve for tjenestevåpen. * Onsdag meldte Dagbladet at regjeringen har besluttet å forlenge politibevæpningen i ytterligere åtte uker, men våpnene skal ikke lenger være ladd. * Politiet fikk også midlertidig tillatelse til å bære våpen i juli i fjor, da PST varslet om en konkret terrortrussel mot Norge. Vis mer

Regjeringen besluttet onsdag at norsk politi skal være midlertidig bevæpnet frem til 10. desember.

– POD har søkt om forlengelse av den midlertidige bevæpningen basert på trusselvurdering og fraværet av tilfredsstillende risikoreduserende tiltak. Jeg mener det er nødvendig å forlenge den midlertidige bevæpningen basert på PODs anbefaling, sier justisminister Anders Anundsen i en pressemelding onsdag ettermiddag

Men til forskjell fra tidligere skal våpen og ammunisjon bæres adskilt. Ifølge Politidirektoratet vil den nye bevæpningsmodellen bli iverksatt av politiet så snart nødvendig opplæring er gitt.

Les også: Vådeskudd gikk av i politigarderobe

– Resultat av politisk press

Kristin Aga, leder i Oslo politiforening, sier til VG at det de har fryktet nå har skjedd. Det største lokallaget i Politiets fellesforbund har vært for å videreføre midlertidig bevæpning så lenge trusselbildet er uendret, men er sterkt kritiske til at de ikke lenger kan bære ladet våpen.

– Vår store bekymring er at politiske argumenter nå helt klart går foran de politifaglige vurderingene. Vår helt klare oppfatning er at det er politisk press som har ført til denne endringen, sier hun.

Aga mener at midlertidig bevæpning nå i praksis egentlig er «fremskutt lagring av våpen på kropp».

Politiet på Facebook: «Hvem har glemt hasjen sin?»

Sterke reaksjoner

– Vi opplever helt klart mistillit overfor alle kolleger som har vært midlertidig bevæpnet i et snaut år. Det har ikke skjedd noen alvorlige hendelser – politifolk over hele Norge har utført sitt mandat på en god måte. Det er sterke reaksjoner blant våre medlemmer.

Agas bekymring går blant annet på at politifolk nå skal gjøre noe annet i tjeneste enn de trener på, og at muligheten for feil dermed øker.

– Det er noe som heter «train as you fight». Vi trener med ladede våpen, men vi er ikke trent til å flytte lading og tømming av våpen ut i det offentlige rom.

KRITISK: Kristin Aga, leder i Oslo politiforening, det største lokallaget i Politiets fellesforbund. Foto: KRISTER SØRBØ , VG

Politiet har siden 25. november 2014 hatt tillatelse til å bære våpen. Tillatelsen skulle i første omgang vare i fire uker og anmodningen kom fra Politidirektoratet (POD). Siden har tillatelsen blitt forlenget tre ganger, senest fra 19. august, før den nå forlenges ytterligere.

Beslutningen om å bevæpne politiet midlertidig har vært knyttet til PSTs skjerpede trusselvurdering, som trekker frem blant annet politifolk og militært personell som mulige terrormål.

Les også: Dette mente folket om bevæpning i mai

Mange vådeskudd

Om årsaken til at det er besluttet at våpnene ikke lenger skal være ladd kan knyttes direkte til de mange vådeskuddene som har gått av fra tjenestevåpen det siste snaue året, er foreløpig ukjent.

Etter at VG kunne fortelle om politiets praksis med å bære skarpladde våpen, har det i sommer i tur og orden kommet frem nye historier om vådeskudd ved norske politistasjoner.

Aga påpeker at vådeskuddene stort sett har skjedd på sikre steder. Hun mener vådeskudd i det offentlige rom nå kan bli en direkte konsekvens.

– Hva vil du si til justisminister Anundsen etter denne endringen?

– At det er han som sammen med opposisjonen nå vil være moralsk ansvarlig hvis det skulle skje alvorlige hendelser som en konsekvens av den nye praksisen.

Fikk du med deg denne: Politimann trakk av foran speilet

Justisminister Anders Anundsens (Frp) kom etter et enormt press med sin egen innhenting av antallet vådeskudd. I starten av oktober kunne VG fortelle at antallet hadde økt ytterligere, etter fire nye vådeskudd.

For en drøy uke siden kunne VG melde at justisministeren må svare om vådeskuddene i Stortinget.

Angrep politimann

Fredag 25. august oppsto en av de alvorlige episodene i en politigarderobe ved Orkdal og Agdenes lensmannskontor, da en politimann skulle sjekke at det ikke var skudd i kammeret.

Snaue tre uker tidligere gikk det galt på et tjenestested i Haugaland og Sunnhordland politidistrikt.

Tre dager senere ble et vådeskudd avfyrt ved Gjøvik politistasjon.

28. juli hoppet en 24-åring over skranken på Stavanger politistasjon, angrep en politimann og stakk fingrene ned i hylsteret slik at et skudd ble avfyrt. Politidirektoratet anser ikke denne hendelsen som et vådeskudd.

Det er også rapportert inn vådeskudd på Lillestrøm politistasjon og Kristiansand politistasjon.

Vil ha ubevæpnet politi

– Justisministeren må forholde seg til det løpende trusselbildet, og må veie alle forhold mot hverandre. Hans avgjøelse er ansvarlig og forståelig ut fra den gjeldende situasjon, sier Høyres Hårek Elvenes, som er medlem i justiskomiteen på Stortinget.

– Jeg vil raskest mulig tilbake til et ubevæpnet politi, og er fremdeles kritisk til ordningen, sier Kjell Ingolf Ropstad, justispolitisk talsperson i KrF .

Han åpner for at den nye ordningen, der politibetjentene skal oppbevare pistol og magasin hver for seg, er et resultat av de mange vådeskuddene.

– Dette kan ha noe med vådeskuddene å gjøre. Bevæpning har den fordelen at det kan være med å redde liv, samtidig som man har ulemper som at vådeskudd blir avfyrt eller kriminelle oftere går med våpen.

Ropstad påpeker at han har forståelse for at regjeringen vurderer trusselbildet dithen at man ønsker videre bevæpning.

– Samtidig legger jeg merke til at man nå går ett trinn ned hva nivået på bevæpningen gjelder, og at man ikke lenger skal ha pistol som er ladd på hofta 24 timer i døgnet.

Publisert: 14.10.15 kl. 12:34 Oppdatert: 14.10.15 kl. 15:19

Les også

Mer om Politikk Politiet