Siden vi produserer stadig mer data i form av bilder, dokumenter, arkiv, analyser og – utvinning av kryptovaluta som bitcoin – er det behov for stadig større, kraftigere og sikrere sentre som kan lagre og prosessere den informasjonen.

Norges vassdrag- og energidirektorat (NVE) anslår at datasentre i Norge forbruker cirka 1 terawattime per i dag, men Statnett har fått forespørsler som tilsvarer 60 terawattimer, ifølge tatt hentet fram av Europower.

Hvis alle de opprettes, vil de legge beslag på halve Norges forbruk av elektrisk kraft, som er på 133 terawattimer per år.

– Det sier seg selv at slike tall vil ha en stor innvirkning på det nordiske kraftmarkedet og presse prisene oppover, sier NTNU-professor Asgeir Tomasgard og leder av CenSES, senteret for bærekraftig energi, til ABC Nyheter.

Kryptobransjens forbruk av elektrisitet har vært et omdiskutert tema. Det er ca. 1300 forskjellige kryptovalutaer i sirkulasjon, Bitcoin, Ripple, Ethereum er blant de mest kjente, men vi har også mer eksotiske som Dogecoin.

Imidlertid anslår NVE at kun en tredjedel av kraftforbruket i datasentre går til kryptoutvinning per i dag.

– Per i dag regner vi ikke med at datasentre som brukes til å utvinne kryptovaluta har en nevneverdig innvirkning på strømprisene. Men dersom en betydelig andel av planene for dataservere som realiseres, vil det påvirke strømprisen, sier Dag Spilde, eniorrådgiver i Energiavdelingen i NVE.

En tredjedel går til krypto

To tredjedeler av datasentrenes elektrisitetsforbruk går til andre formål, for eksempel skytjenester. Facebook, Google, Apple og AWS har investert i flere store datasentre. Microsoft har annonsert to skylagringsservere ved Stavanger og Oslo.

Flere datasentre planlegges andre steder i Norden. Energimyndighetene i Norden oppgir til ABC Nyheter at de ikke har noen anelse om hvor mye elektrisitet som egentlig går til utvinning av kryptovaluta. På verdensbasis kan den nærme seg 0,3 prosent av verdens elektrisitetsproduksjon i løpet av 2018, ifølge en studie i Joule.

Likevel, grunn av det nordiske kraftmarkedet og grensekryssende kabler vil strømforbruket i Sverige og Danmark også påvirke oss i Norge.

– Realiseres serverplanene er det klart at en slik pågang vil påvirke prisene på kortere sikt, sier Tomasgard.

– I tillegg så blir jo utvinning av flere typer kryptovaluta mer og mer energikrevende etter hvert som man nærmer seg taket på hvor mye som kan utvinnes, sier han.

Ikke mulig å få oversikt

I tillegg til den profesjonelle kryptovalutautvinningen, mistenker Skatteetaten at 30.000 nordmenn har en kryptoformue, langt flere enn de 8000 som har rapportert inn sine. Formuene som er meldt inn beløper seg på fem milliarder kroner.

– Det er per i dag ikke mulig å finne ut hvor mye elektrisitet som samlet sett går til utvinning av kryptoformue. Vi kan bare ha en viss oversikt over de store aktørene, sier Dag Spilde i NVE.

– Når de automatiske strømmålerne blir installert, vil vi kanskje kunne gjøre bedre anslag, sier han.

I dag sørger særavgiftsforskriften for at store datasentre som driver lagring og prosessering av data slipper unna med en avgift på 0,48 øre per kWh, mot normalt 16,58 kWh.

Norden attraktivt

Og mer lagring blir det. Et anslag laget av Huawei, presentert på et møte i Nordisk ministerråd, viser at gjennomsnittlig produksjon av data per person vil øke fra dagens 4 GB til 18 GB i 2022 og over 70 GB i 2025.

Dette vil kreve flere servere, som bruker mer strøm. Norden, med stabil tilgang på billig energi, er og kommer til å forbli svært attraktivt, går det fram av rapporten.

I tillegg gjør god plass og fordelaktig klima i Norden at serverparkene er lett skalerbare – de kan utvides og utvides etter behov. Det finnes utdannet arbeidskraft til å drive serverparkene, og nye internettkabler til USA resten av Europa vil bidra til å gjøre regionen enda mer attraktiv.

Krypto-forbruket forsvinner ikke

Det fremtidige energiforbruket av kryptoutvinning isolert sett er usikkert. Både Spilde og bransjen regner med at elavgiften vil ha stor innvirkning på om planene for mer kryptoutvinning i Norge realiseres.

Denne uken ble regjeringspartiene og KrF enige om at datasentre som driver kryptoutvinning (såkalt mining) skal belastes med full elavgift, ettersom politikere mener disse datasentre skaper få verdier og arbeidsplasser i forhold til elektrisitetsforbruket.

I løpet av 2025 kommer hver det til å bli produsert rundt 70 gigabyte data per person hver eneste dag, som følge av økende digitalisering på arbeidsplassen, økende bruk av smarttelefoner, strømmetjenester og behandling av personopplysninger Foto: Hawei

IKT-Norge regner med at elavgiften vil jage kryptovalutautvinnere til Sverige og Danmark. Men NVE mener det vil gå ut på det samme.

– Vi har høy utveksling av elektrisk kraft med Sverige og Danmark. Så strømforbruket her i Norge forsvinner ikke bare fordi kryptoutvinnere slår seg ned hos naboen, sier Spilde.

– Kryptobransjen må bli mer energieffektivt

– Problemet med kryptovaluta, som bitcoin, er i dag det stadig økende energiforbruket. Dette er ikke bærekraftig i lengden, sier NTNU-professor Tomasgard.

– Teknologien er interessant, men det blir «mange om benet» når det gjelder behov for elektrisitet i fremtiden. I tillegg til datasentre, så skal jo også bilparken elektrifiseres. Kryptobransjen må bli energieffektiv for å ha en fremtid, sier han.

På kort sikt så tror han dog at raskt behov for stadig mer elektrisitet kan være godt for miljøet.

– Etterspørsel i dette omfanget, vil sette i gang investeringer i fornybar kraftproduksjon og i kraftnettet som ellers ikke ville ha skjedd, eller kommet mye senere, sier Tomasgard.

– Det vil skje dersom det er lønnsomt og vil i så tilfelle gi muligheter for lokal verdiskaping fra kraftressursene utover bare kraftproduksjonen, sier han.