Tore Bjørgo, professor ved Politihøgskolen, mener funnene i undersøkelsen utgjør en potensiell trussel mot demokratiet.

– Det ligger godt innenfor demokratiets ytringsfrihet å uttrykke sin misnøye med politikere, men å uttrykke det i form av drapstrusler eller alvorlig trakassering, ligger langt utenfor, sier Bjørgo til NRK.

I 2013, to år etter terrorangrepene mot Utøya og Regjeringskvartalet, fikk Politihøgskolen (PHS) i oppdrag av Politiets sikkerhetstjeneste (PST) å kartlegge trusselsituasjonen til norske stortingspolitikere og statsråder.

Den gang var andelen toppolitikere som svarte at de hadde blitt utsatt for minst én alvorlig hendelse 35,7 prosent. Dette omfatter både faktiske angrep og forsøk på angrep, trusler om å angripe politikeren eller noen i politikerens omgangskrets, samt skadeverk på personlig eiendom.

I den nye utgaven av undersøkelsen, som PST nå har fått overlevert, har andelen politikere som har opplevd minst én alvorlig hendelse økt til 40,2 prosent.

Nøkkeltall fra undersøkelsen Ekspandér faktaboks Til sammen 198 stortingsrepresentanter og statsråder mottok spørreundersøkelsen våren 2017. 82 politikere har svart.

Hele 82 prosent av dem som svarte, har opplevd minst én form for uønsket atferd eller trusler, eller har mottatt hatmeldinger i en eller annen form, enten gjennom direkte kontakt eller gjennom sosiale medier.

Flere politikere blir utsatt for trusler og trakassering via sosiale medier enn tidligere (se egen faktaboks).

Minst én av ti av toppolitikerne som svarte i undersøkelsen vurderer å slutte som politiker som følge av trusler og andre ubehagelige hendelser.

82 prosent svarte at de har opplevd minst én form for uønsket atferd, trusler eller mottatt noen form for hatmeldinger, enten gjennom direkte kontakt eller gjennom sosiale medier.

40 prosent har vært utsatt for alvorlige hendelser. Disse hendelsene involverer faktiske angrep eller forsøk på angrep, trusler (også direkte eller indirekte via sosiale medier) om å angripe politikeren eller nærstående personer, eller skadeverk på eiendom eller eiendeler. Kilde: Tore Bjørgo og Emilie Silkoset: «Trusler og trusselhendelser mot politikere», Politihøgskolen 2017

En av ti har vurdert å slutte

PST uttalte i september i fjor at hissig, spisset ordbruk rundt tabubelagte tema under valgkampen førte til at man skjerpet trusselbildet rundt norske politikere.

Den nye rapporten, som Bjørgo har laget med Emilie Silkoset som vitenskapelig assistent, tar utgangspunkt i en spørreundersøkelse blant norske toppolitikere våren 2017.

Lan Marie Nguyen Berg tror ikke hun ville blitt heltidspolitiker, om hun på forhånd hadde visst hvor mye hets og trusler hun kom til å få. Foto: Ola Hana / NRK

Her kommer det frem at mange norske politikere mener trusler påvirker deres hverdag og privatliv:

16 prosent (13 politikere) svarer at uønskede og plagsomme henvendelser har ført til at politikerne har økt sikkerheten hjemme.

Totalt svarer 27 prosent av respondentene at trusler og uønskede hendelser har fått konsekvenser for deres privatliv. Dette er imidlertid en lavere andel enn i 2017, da tallet var 42 prosent.

Likevel har andelen politikere som svarer at de har vurdert å slutte med politikk som følge av henvendelsene gått opp, fra 6,3 prosent i 2013, til 11,1 prosent (9 politikere) i 2017.

MDG-politiker Lan Marie Nguyen Berg er ikke stortingspolitiker eller statsråd, men byråd for miljø og samferdsel i Oslo. Likevel har hun blitt tvunget til å bruke bil som transportmiddel på grunn trusler. Berg erkjenner at hun har vært inne på tanken om å gi seg som politiker som følge av hets og trusler.

– Jeg har tenkt at det har vært litt for tøft, noen ganger. Men det jeg synes er mer leit å tenke på, er at om jeg hadde visst hvordan det kom til å bli, så tror jeg ikke at jeg hadde turt å stille i det hele tatt, sier Berg til NRK.

Tore Bjørgo vitner i rettssaken mot Anders Behring Breivik i Oslo tingrett i mai 2012. Bjørgo er tilknyttet C-REX, institutt for ekstremismeforskning ved Universitetet i Oslo. Foto: Heiko Junge / NTB scanpix

PST: – Hender vi oppsøker folk hjemme

Hanne Blomberg leder PST-seksjonen som har ansvaret for å vurdere trusselbildet og sikkerhetstiltak knyttet til myndighetspersoner, altså stortingspolitikere, statsråder og kongehuset.

Blomberg sier rapporten styrker PSTs arbeid for å trygge norske myndighetspersoner betraktelig, fordi det per i dag ikke finnes særlig mye forskning på området.

Blomberg kan ikke kommentere hvem som typisk står bak truslene, men legger til at sikkerhetstjenesten i enkelte tilfeller har oppsøkt personer som har ytret seg om politikere på nettet.

– Når det gjelder trusler på nettet har vi tidvis oppsøkt personer, altså møtt opp på døra, for

Hanne Blomberg leder PSTs seksjon for sikkerhetsetteretning, seksjonen som har ansvaret for å sørge for sikkerheten til norske stortingspolitikere, statsråder og medlemmer av kongehuset. Foto: Peder Borgholt / NRK

å spørre hva de holder på med. Dette gjør vi blant annet for å avklare om det faktisk ligger en reel trussel og voldsintensjon bak.

– Hvordan reagerer de da?

– De blir overrasket, og de aller fleste legger seg flate, og sier de ikke har tenkt over at det er ulovlig, eller at det er ubehagelig for den personen det gjelder.

Konstant problem

Bjørgo påpeker overfor NRK at økningen rapporteringen av alvorlige hendelser ikke er statistisk signifikant, fordi den er basert på små tall. Samtidig mener han at undersøkelsene fra 2013 og 2017 i sum viser at trusler mot norske politikere har blitt et konstant problem.

Emilie Silkoset har vært vitenskapelig assistent på undersøkelsen for Politihøgskolen. Hun er til daglig tilknyttet C-REX, institutt for ekstremismeforskning ved Universitetet i Oslo. Foto: Peder Bergholt / NRK

Hovedårsaken til økningen av alvorlige trusler er direkte og indirekte trusler i sosiale medier, noe Bjørgo mener avspeiler økt bruk i befolkningen som helhet.

– Det er fortsatt slik at 40 prosent av toppolitikere i Norge har opplevd alvorlige trusler, av type drapstrusler mot seg eller familien, eller hærverk, eller andre direkte angrep. For noen går dette såpass inn på dem, at de vurderer å trekke seg som politikere, eller holde seg borte fra en del temaer som de vet at tiltrekker seg hatefulle ytringer, sier Bjørgo til NRK, og legger til:

– Det er alvorlig for demokratiet at det får slike virkninger. Det er antakelig også hensikten til en del av dem som truer og hetser.

Fikk du med deg denne? Vaktar viktige liv

Flere opplever trusler i sosiale medier Ekspandér faktaboks Flere politikere blir utsatt for trusler og trakassering via sosiale medier enn tidligere. I en lignende undersøkelse i 2013 opplyste 55 prosent av politikerne at de hadde fått sterke mishagsytringer eller hatmeldinger gjennom sosiale medier. 10 prosent hadde fått direkte trusler.

I 2017-undersøkelsen svarer 68 prosent av politikerne at de har fått sterke mishagsytringer eller hatmeldingeer gjennom sosiale medier. 17 prosent sier de har fått direkte trusler. Kilde: Tore Bjørgo og Emilie Silkoset: «Trusler og trusselhendelser mot politikere», Politihøgskolen 2017