Justisminister Jøran Kallmyr (Frp) mener NRKs reportasje om norsk-eritreere som feirer regimet, kan være med på å undergrave tilliten til asylsystemet.

Dette er noe av bakgrunnen for at han nå ber UDI om å innføre en digital, anonym tipsordning.

– Vi legger nå til rette for at man kan gi anonyme tips til UDI om utlendinger som for eksempel har oppgitt feil identitet, har reist tilbake til hjemlandet sitt på ferie, eller har gjort andre ting som bryter med utlendingsloven.

Avviser angiveri

Målet er en digital løsning på UDIs nettsider hvor publikum kan gi tips, også anonymt. I dag kan tips kun leveres på telefon, e-post, eller med brev.

– Er ikke dette å oppfordre til angiveri? Ser du at det kan ha noen uheldige sider?

– Et tips som kommer inn, må jo selvfølgelig vurderes grundig. Og det er jo ikke slik at vi legger ensidig vekt på det ene tipset. Men det kan være nok til å komme i gang med en undersøkelse, sier Kallmyr.

Festet for regimet

På scenen har flere på seg T-skjorter i militære kamuflasjefarger. Foto: Privat

3. august i år feiret norsk-eritreere at det var 25 år siden nasjonaltjenesten ble innført, og rekruttskolen i Sawa ble etablert. Nasjonaltjenesten er en plikttjeneste for alle borgere i enten militæret, eller i sivile stillinger. Den skal vare i 18 måneder, men for mange varer den i praksis i årevis.

Denne plikttjenesten er hovedårsaken til at mange eritreere har flyktet fra landet. Eksperter anslår at opp mot 25 prosent av befolkningen har flyktet fra landet siden 2001, sier Eritrea-ekspert Kjetil Tronvoll.

I Norge er det innvandret mer enn 22.000 eritreere siden 1990. De fleste kom til Norge etter at landets diktator Isaias Afwerki i 2001 slo hardt ned på den politiske opposisjonen.

Ut fra bildene og videoene fra festen i Oslo, ser det ut som om det er én person som får mest oppmerksomhet. Han heter Yemane Gebreab, og er den eritreiske presidentens nærmeste rådgiver. Det er han som får oppmerksomhet, og det er han deltagerne på bildene og videoen ønsker å få tatt en selfie med.

– Han er i praksis nummer to i regimet i Eritrea, sier Tronvoll.

– Støttespillere

NRKs kilder i det eritreiske miljøet i Norge som er mot regimet, sier det er flere på disse bildene som har kommet til Norge de siste 10-15 årene, og som har fått asyl her i landet.

Det samme sier Tronvoll, som har gode kilder i det norsk-eritreiske miljøet.

– Det er nok en litt broket forsamling som er til stede. Noen er 2. generasjon, født i Norge av foreldre som kom på 1980-tallet. Men det er også folk her som selv har flyktet, og som er med på denne festen.

– Hvordan vet du det?

– Eritreerne her i landet kjenner jo igjen folk på bildene, og de vet når de kom til Norge. Vi vet fra flere andre europeiske land hvor det er tilsvarende fester, hvor det er nyankomne eritreere som deltar for å feire regimet de har flyktet fra.

– Det høres rart ut?

– Ja, det er paradoksalt. Noen er på denne festen fordi de ønsker et fellesskap. Noen er med fordi de føler et sosialt press på å stille opp. Og noen er med for å hylle regimet, fordi de er regime-tilhengere, selv om de har fått asyl på grunnlag av å flykte fra regimet, sier Tronvoll.

NRK forsøkte å få tak i det eritreiske interessekontoret i Norge, uten å lykkes, før vi publiserte reportasjen om festen i Oslo. Vi prøvde også å oppnå kontakt med den eritreiske ambassaden i Sverige, som har ansvar for Norge, uten å lykkes med det heller.

Justisdepartementet sendte fredag over denne instruksen til UDI, der de blir bedt om å gjennomgå 150 asylsaker fra Eritrea. Foto: Tormod Strand / NRK

Skal granske 150 Eritrea-saker

NRKs reportasje om den eritreiske festen har også ført til at regjeringen nå kommer med en instruks til UDI. Eritrea-saker skal nå gås gjennom på nytt.

– For det første vil vi undersøke dem som har vært på denne festen. Men vi vil også be UDI om å plukke ut 150 asylsaker, som stikkprøver, for å granske og se om det er forhold her som fører til at vi må tilbakekalle flyktningene-status, sier Kallmyr.

UDI blir bedt om å rapportere om status og sine funn innen 1. februar neste år.

Les instruksen her: Departementets instruks