– Det er noen som «skal bare» og gjør egne vurderinger om hva som er trygt, sier infosjef i Oslo brann- og redningsetat, Lars Magne Hovtun.

Infosjef Lars Magne Hovtun i Oslo brann- og redningsetat, ber folk om følge råd fra dem. Foto: Audun Braastad / OBRE

I helgen måtte brannvesenet flere ganger rykke ut til røyk i skogsområder, som viste seg å være grilling.

– De tenner bål, slukker og går. Så blusser det opp igjen og vi må rykke ut. Men her er det ingen rom for egne vurderinger, enn må lytte til brannvesenets råd.

Heller ikke på Sørenga følger folk råd fra myndighetene. Søndag stengte politiet broa over fra Operaen fordi de fryktet den ikke ville tåle menneskemengdene.

Det hindret ikke folk i å krysse broa og tråkke over sperrebåndene. Ifølge vitner hadde noen med seg barnevogn over. Hva er grunnen til at folk tar slike sjanser?

SPERRET: Broen ble sperret fordi deler av konstruksjone hadde løsnet Foto: Synne Hetland / NRK

Tror ikke det handler om manglende tillit

Førsteamanuensis Gunnar Thommesen ved Politihøyskolen har forsket på folks tillit til politiet. Han tror ikke disse eksemplene handler om det.

– Jeg tror heller det handler om gruppepsykologi. Når mange lar være å respektere reglene, så blir det ikke så attraktivt å være den som følger dem.

Sosialantropolog Tom Bratrud ved Universitetet i Oslo sier seg enig. Han forklarer at det kan være vanskelig å være den som går imot, dersom noen argumenterer med ting som at grillen fyres opp rett ved vannet.

– Når resten av gruppen har bestemt seg for at det skal koses og grilles i solen, kan man oppleve sosiale sanksjoner ved å argumentere mot.

Laster Twitter-innhold Kunne ikke laste innhold, men du kan gå til twittermeldingen.

Gevinsten større enn risikoen

Tom Bratrud tror gevinsten oppleves som større enn risikoen, når folk velger å trosse myndighetene. Foto: Universitetet i Oslo

Å gå over en farlig bro, kan virke tryggere når andre gjør det, men handler kanskje om mer enn det.

– I tilfellet med Sørenga tror jeg folk er pragmatiske. Når du står på Sukkerbiten og vet at det er 20–25 minutter rundt den andre vegen, er det lett å følge etter alle de andre.

Han tror imidlertid ikke at det bare handler om gruppepsykologi.

Folk vil kose seg. Gevinsten med bading og grilling oppleves som større enn risikoen. Sosialantropolog Tom Bratrud

På Sørenga er det ikke bare sperrebånd, men et nytt gjerde er satt opp. Selv ikke det hindrer folk i å gå over.

– Det er bare trist. Nå har vi satt opp en grind i tillegg, men det hjelper ikke. Folk klatrer på utsida av gjerdet, sier stabssjef Morten Strand i Oslo politidistrikt.

KAN SVØMME: Venninne Silje Stangeland og Mailin Øgrim mener broen burde ha vært sperret bedre dersom det virkelig var så farlig. De mener det er for slitsom å gå hele veien rundt. – Det er så mange som gjør det uansett. Om det skjer noe, så kan vi svømme. Foto: Nadir Alam / NRK

– Trekk i samfunnsutviklingen

Han sier politiet ser dette ofte.

Det er alltid en grunn til at vi setter opp sperrebånd. Her vil vi sikre folk, andre ganger er det for å sikre et åsted. Morten Strand, stabsjef i Oslo politidistrikt

Det er ikke bare i varmen at folk tar valg på tvers av anbefalinger fra autoriteter. Under Holmenkollfestivalen i mars, ble det kaotisk da folk skulle ta seg ned fra arrangementet på kvelden.

– Det er vel et trekk i samfunnsutviklingen, at man ikke har respekt for autoriteter og mener at man vet best selv.