Leder

Helikopterskandalen

Et amerikansk Seahawk-helikopter fra U.S.Navy - denne typen kunne vært et alternativ til de skandaløse helikoptrene som fortsatt ikke er levert etter kontrakten mer enn ti år på overtid. Foto: Emil Wenaas Larsen / Forsvaret

Ikke bare har den norske staten brukt langt flere milliarder enn planlagt av skattebetalernes penger på nye helikoptre til forsvaret. Helikoptrene, kalt NH90, er fortsatt ikke levert etter kontrakten - mer enn ti år på overtid.

Oppdatert 29. januar 2019

Dette er en leder. Lederen gir uttrykk for VGs holdning. VGs politiske redaktør svarer for lederen.

Artikkelen er over ett år gammel

Åtte av de fjorten helikoptrene som ble bestilt, er nå på plass. Men bare to av dem er i ordinært bruk. De seks andre brukes kun til trening. De siste er ment å være levert innen 2022. Men det er det heller ingen som kan si sikkert at kommer til å skje.

Kontrakten ble inngått i 2001. Hele sju forsvarsministre fra ulike regjeringer har sittet med ansvaret for å følge opp anskaffelsen. Seks av dem møtte mandag til høring i Stortingets kontroll - og konstitusjonskomite, mens den siste, Kristin Krohn Devold, møter på et senere tidspunkt.

Danmark og Sverige

Innsatsen til forsvarsministrene gjennom alle disse årene - og ikke minst årvåkenheten - er høyst variabel. Den som synes å ha gjort mest, er han som kom sent inn i prosessen, på et tidspunkt da mye allerede var låst. Espen Barth Eide ba sommeren 2012 om en utredning av mulighetene for å si opp hele kontrakten. Men hans etterfølgere opprettholdt samarbeidet med leverandøren som allerede hadde sviktet på så mange punkter.

les også Forsvarsministeren: Skandalehelikopteret er det beste for Norge

I ettertid er det åpenbart at Norge skulle gjort som Sverige og Danmark. Også de hadde i første omgang gått for løsningen med NH90-helikoptrene. Men underveis har de gått bort fra dette, og heller kjøpt såkalt hyllevare, i form av de amerikanske Seahawk-helikoptrene. Både danskene og svenskene har slike helikoptre i lufta i dag.

Helikopterskandalen følger dessverre et kjent mønster når det gjelder offentlige innkjøp. I stedet for å gå for trygge, velprøvde løsninger, ønsker ulike etater helt egne, geniale systemer som skal bygges fra bunnen av. Vi har sett det i store it-prosjekter, som i politiet, NAV og helsevesenet. Ambisiøse planer ender opp i kostbare fiaskoer. De som handler på statens vegne, er ikke gode nok.

les også Et alvorlig varsel: Rust opp!

Klump i magen

Ofte går det galt fra begynnelsen av. Som i helikoptersaken. Kontrakten har åpenbare mangler som kan føres tilbake til selve inngåelsen. Det har ikke i tilstrekkelig grad vært tatt høyde for sanksjoner ved forsinkelser eller mangler, for vedlikeholdsbehov, eller for muligheter til å gå ut av kontrakten dersom leverandøren ikke leverte det som var avtalt. Staten har rett og slett vært en dårlig bestiller.

Mye har gått galt i denne saken. Mange ansvarlige, både i politikken og i Forsvaret, bør kjenne en klump i magen når de ser tilbake på sin egen håndtering. Det beste som kan komme ut av denne miseren, er at noen har lært til neste gang.

Publisert: 29.01.19 kl. 04:58 Oppdatert: 29.01.19 kl. 09:09