Cannabisøkonomien i Norge har vært mye preget «Peace & Love». Nå ser det ut som den hardner til, sier Willy Pedersen.

– Mye tyder på at en ny type gjengdannelser med territorielle ambisjoner er under oppbygging, sier sosiologiprofessoren ved Universitetet i Oslo. Han er en av forskerne bak rapporten Ung i Oslo 2018, som nylig ble lansert.

Undersøkelsen viser at hasjbruken blant ungdom i Oslo har økt markant siden i 2015.

Økt bruk innebærer at den illegale økonomien rundt hasj i Oslos ungdomsmiljøer blir større, og at stadig flere ungdommer kommer i kontakt med kriminelle miljøer.

– Hvis denne økonomien kobles opp mot de nye gjengene, som vi åpenbart nå ser, så vil det bli potensielt mer voldelige og kriminelle grupper rundt dem. Og hvis cannabis blir en viktig del av inntektsstrømmen til disse gjengene, vil kulturen hardne til, mener Pedersen.

Det har vært et fritt system

Sosiologen ved Universitetet i Oslo har gjort en omfattende studie av cannabiskulturen i Oslo sammen med Sveinung Sandberg. Dette har blant annet resultater i bøkene «Gatekapital» fra 2006 og «Cannabiskultur» fra 2010. Her beskriver forskerne et lite og marginalt miljø som selger hasj langs Akerselva.

– Da vi studerte denne økonomien for noen år tilbake, så vi at det egentlig har vært et ganske fritt system. Hvem som helst kunne «deale». Nå ser dette ut til å ha endret seg.

Mange er involvert i distribusjon

Det er få store importører og cannabis-dealere i Norge, mener Pedersen.

– Men det er ekstremt mange som er involvert i distribusjonen til sluttbrukerne. Folk kjøper vanligvis hasj av venner og folk i skolemiljøet sitt og av andre som ikke har en klar identitet som narkokriminelle. Men når denne økonomien får et oppbluss, blir det mer penger i omløp. Det kan gi en dynamikk som lager flere veier inn i kriminalitet for flere unge mennesker.

Det er særlig minoritetsgutter på Østkanten som finner veier inn i denne økonomien. Men det blir også mer uro på lokalt plan, mener Pedersen.

– Vi så tegn til dette allerede for ti år siden, nå ser det ut til være mer av det.

På tide å tenke nytt?

Willy Pedersen sa nylig til Aftenposten at kriminaliteten og det illegale distribusjonssystemet gjør hasj til et farligere rusmiddel enn alkohol. Han tror den nye undersøkelsen vil sette diskusjonen om narkotikapolitikken på dagsordenen.

– Hva vil en regulert omsetning ha å si for «Young Bloods» og andre gjenger?

– For en del år siden intervjuet jeg en av de store hasj-importørene i et fengsel i Norge.

– Da jeg spurte ham om hvordan han trodde ville skje om vi fikk regulert omsetning i Norge, svarte han: Den dagen kommer mange her inne til å gå med svarte sørgebånd. Hasjen har vært melkekua vår i mange år.

– Dette er bare en påstand

Jørgen G. Bramness ved Nasjonal kompetansetjeneste for samtidig rus og psykisk lidelse svelger ikke Pedersens argumenter helt rått.

– Hadde han sagt at cannabis også har skadevirkninger i form av økt kriminalitet, hadde jeg kunnet gå med på det. Men når han sier at de største skadevirkningene ved cannabisbruk, er kriminalitet, tenker jeg som forsker at dette er interessant, men jeg vil gjerne ha det belagt med forskning. Det kan jeg ikke se at han gjør. Da blir dette for meg bare en påstand.

Men dette et kjent argument, mener Bramness.

– Den britiske professoren David Nutt hevdet allerede for mange år siden at de store skadevirkningene ved illegale rusmidlene er at de er illegale.

– Folk blir avhengige av cannabis også

Bramness, som er medisiner, er bekymret for at økt bruk av cannabis vil gi flere somatiske sykdommer, som hjerte- og karsykdommer og lungesykdommer. Men det vil også bli mer angst, depresjon og psykoselidelser i befolkningen ved økt bruk, mener han.

– Dessuten er det et faktum at en del folk blir avhengige av cannabis. Dette er ikke en avhengighet som er bedre og mer håndterbart enn andre avhengigheter.

Bramness advarer mot å trekke for bastante konklusjoner om økt bruk av cannabis blant ungdom etter bare én studie. Dette kan være en tilfeldig oppgang vi ser i bruken, mener han.

– Men samtidig har bruken i Norge vært bemerkelsesverdig lav i mange år i forhold til andre land, så det er kanskje ikke så rart om det nå «normaliserer seg».

Tror vi har legalisert om ti år

Sosiologen Pedersen tror ikke vil se en legalisering av cannabis i Norge de neste årene, men kanskje om ti år.

– Land i Sør-Europa vil komme før oss. Men politisk har det skjedd mye her de siste tre årene. Jeg tror at når Canada åpner for regulert omsetning nå i oktober, vil debatten her bevege seg enda raskere.

Canada er det første landet etter Uruguay som legaliserer på nasjonalt nivå.

– Det gir en helt annen mulighet for å regulerer dette på en streng og systematisk måte. I USA er det mange kommersielle krefter inne. Dette vil muligens minne litt om hvordan vi allerede gjør det med alkohol her i Norge, med vårt eget vinmonopol, mener Pedersen.

I USA har ni delstater åpnet for regulert salg. Den største staten, California, åpnet for dette i 2016. Colorado og Washington var de første to statene som legaliserte, allerede i 2012.

De første studiene derfra kan tyde på at legaliseringen ikke har ført til økt bruk, mener han.

Helsemyndighetene i Colorado har i oppsummert i en rapport at det verken er flere som bruker stoffet eller økt bruk blant de som bruker det.

– Vi må ikke trekke for tidlige konklusjoner

Jørgen Bramness maner igjen til forsiktighet.

– Vi må være forsiktig med å trekke for tidlige konklusjoner fra de undersøkelsene som har kommet så langt. Dessuten viser den nyeste forskningen som jeg har kommet over tegn på at bruken nå er i ferd med å øke også i disse to statene.

Ser vi på cannabisbruken over lengre tid i USA er det ikke noen tvil om at den har gått opp og at problemene med bruken også har økt, mener Bramness.

– Det er problematisk å sammenlikne Norge med USA. Bruken i USA er så mye høyere enn i Norge. Derfor er vi ved et punkt hvor det ikke er mulig å forvente en ytterligere økning. I Norge er blant de landene i verden der færrest bruker cannabis. Slik sett er potensialet for økt bruk i befolkningen mye større.

Det samme gjelder Canada, som har en veldig lik bruk som i USA, sier Bramness.