Nestleder i Oslo Høyre, Eirik Lae Solberg, mener det gjøres for lite for å bekjempe vold i Oslo-skolen, og foreslår fire konkrete tiltak.

n[Et videoopptak TV 2 har fått tilgang på viser tre elever som går til angrep på en medelev på Oslo handelsgymnasium.

De tre voldsutøverne sparker eleven mens han ligger på bakken. Den grove volden ble utført i et friminutt torsdag formiddag.

Fredag sa rektoren ved skolen til TV 2 at en «meningsutveksling på sosiale medier» var bakgrunnen for voldsepisoden.

Voldsofferet hadde ikke behov for legetilsyn, men saken er anmeldt til politiet.

Økende voldstrend i skolene

Gruppeleder i Oslo Høyre, Eirik Lae Solberg, reagerer kraftig når TV 2 viser ham videoen.

– Dette er sjokkerende, det er virkelig ille. Vi kan bare tenke oss hva det gjør for trygghetsfølelse og evnen til å lære for elevene på skolen. Skolen skal være et sted som respekterer ungdommer, og et sted der de lærer ting de skal ha med seg for resten av livet, sier Solberg.

Forebyggende avdeling ved Sentrum politistasjon opplyste fredag til TV 2 at de har vært i flere møter med Oslo handelsgymnasium om voldsepisoder.

Tall fra Oslo kommunes rapport om vold og trusselhendelser Osloskolen for 2018 viser at antall voldsepisoder øker mot både ansatte og elever.

Nå foreslår Solberg fire konkrete tiltak:

Voldshendelser må få tydelige konsekvenser.

– Oslo kommune og skolene må samarbeide tett med politiet. Det må få konsekvenser for de som utfører volden. Er de over kriminell lavalder skal de straffeforfølges. Er de under, må de møtes med tydelige tiltak og rammer, sier Solberg.

2. Flere miljøarbeidere

Skoler som opplever voldsepisoder må få ansatt flere miljøarbeidere. De må som ha som oppgave å rydde opp i konflikter, og forebygge og stoppe voldsepisoder.

3. Alternative undervisningsløp

Solberg mener de elevene som står bak volden får alternative undervisningsopplegg i en periode.

– Målet må være at de slutter å bruke vold, får en ny start, og ikke plager sine medelever, sier han.

4. Lettere å få tillatelse til å bruke kameraovervåkning

Til slutt foreslår høyre-politikeren at Oslo kommune må senke terskelen for å tillate overvåkningskameraer i fellesområdene på skolen.

– Det må bi lettere for skoler som ønsker det å ta i bruk kameraer. Slik kan voldsepisoder kan oppklares og gjerningspersoner i større grad stilles til ansvar, sier han.

Byrådslederen i Oslo, Raymond Johansen, er åpen for en diskusjon om hvorvidt kameraovervåking i Oslos skolegårder kan være et alternativ.

– Jeg vil ikke avvise det, sier Johansen.

– Det kan være et tiltak. Men vi vet jo generelt at det er begrensinger når det gjelder kameraovervåking og hva vi får lov til. Men det kan absolutt være et nyttig tiltak.

– Det er gjort for lite

Erik Lae Solberg viser spesielt til en voldsepisode på Etterstad videregående skole i 2017. Da tok tre ungdommer seg inn på skolen, og gikk til angrep på en elev. Offeret ble slått med en stoler og kosteskaft.

DØMT: De tre gjerningspersonene ble identifisert ved hjelp av overvåkningskamera på skoleområdet.

Gjerningspersonene ble dømt i saken, etter at de ble identifisert ved hjelp av bilder fra et overvåkningskamera i skolegården.

Solberg presiserer at han mener dette kun skal skje på skoler som selv ønsker det, og som søker om lov på bakgrunn av et dokumentert voldsproblem.

– Det er viktig at elevene føler seg trygge. Den innsatsen som er gjort har ikke vært tilstrekkelig. Det mener jeg både denne saken, og saken på Bjørnholt videgående skole, er eksempler på, sier han, og viser til da 20 elever ramponerte et klasserom på Bjørnholt videregående i forrige uke.

Bjørnholt har tidligere søkt om lov til å ha kamera i fellesområdene, men ikke fått det innvilget.

Forslaget Solberg legger frem, får Elevorganisasjonen til å se rødt.

– Det vi ser nå er at når politikere kan foreslå slike syke tiltak som dette, men så bryr de seg ikke om elevenes beste for deres skolehverdag. De bryr seg kun om å se bra ut for offentligheten, sier leder i Elevorganisasjonen Oslo, Edvard Botterli Undnæs, til TV 2.

Han kommer med et klart budskap til politikerne:

– Det politikerne må gjøre her er at de må gå inn i seg selv. De må spørre seg selv om hvem er det de lager skole for. Og så kan ikke svaret være noe annet enn elevene. Der leverer ikke politikerne i dag.

– Svært inngripende kontrolltiltak

Men også Datatilsynet er skeptiske til bruk av kameraovervåking i skolegårder.

– Kameraovervåkning i skoletiden er et svært inngripende kontrolltiltak. Barn og unges rett til privatliv skal bli tatt på alvor. De er på skolen store deler av dagen, og det er derfor en høy terskel for å ta i bruk kameraovervåking, skriver kommunikasjonsdirektør i Datatilsynet, Janne Stang Dahl, i en epost til TV 2.

Direktør for internett og nye medier i IKT Norge, Torgeir Waterhouse, tror kameraovervåking vil virke mot sin hensikt.

– I en skolegård eller i et klasserom så overvåker du alle som er der, og du drar med deg alle de som ikke har gjort noe som gir grunnlag til å overvåke dem. Samtidig som du fort kan risikere at det du ønsker å stoppe bare blir flyttet til et annet sted, sier Waterhouse til TV 2.