Under bæltestedet, racistisk og uinteressant. Sådan beskriver The Guardians læserredaktør, Mary Hamilton, debatklimaet i avisens digitale kommentarspor, når artiklerne handler om race, immigration og islam. Søndag besluttede den engelske avis derfor, at man fremover ikke vil lade brugere kommentere på artikler, der omhandler de tre temaer.

»Det overvældende flertal af kommentarerne tenderer racisme, mobning af skrøbelige mennesker, tilsvining af forfatteren og trolling, og den resulterende samtale er underlødig og stort set uden værdi, men skaber forfærdelse og bekymring blandt vores læsere og journalister,« lød Mary Hamiltons begrundelse for at lukke debatsporet, som både gælder avisens britiske, amerikanske og australske netaviser.

»Vi vil facilitere samtaler, hvor der er en konstruktiv debat, hvor vores publikum kan hjælpe os med at udvide vores journalistik med deres ekspertise, deres viden, deres tanker og holdninger, og hvor vi kan bruge vores hjemmeside som en platform for at skabe kontakt til verden og med folk i den,« fortsatte Hamilton i artiklen, som i skrivende stund har genereret 1.424 kommentarer på The Guardians hjemmeside.

’Debatten om debatten’ er et tilbagevendende tema også blandt danske medier. På Ekstra Bladets Nationen! gennemtrawler moderatorerne dagligt op mod 9.000 kommentarer, hvoraf 300-400 slettes. Der er typisk tale om trusler og grove personangreb, forklarer Nationen!-redaktør Thomas Harder.

Han forstår godt The Guardians beslutning: »Det er et helvedes arbejde at moderere i debatter om indvandring og islam. Folk er jo totalt rasende derude – de er bange og synes ikke, at politikerne har de rigtige løsninger. Den frustration kommer ud i kommentarfeltet. Nogle har meget voldelige planer, og det skal jo slettes.«

Selv sørger han for kun at lægge få artikler om indvandring ud til læserne ad gangen, så moderatorerne kan følge med.

Men The Guardians beslutning om at lukke helt ned for debatten, synes han er »beklagelig«.

»Det er vigtigt, at folk, der er bekymrede og bange, har mulighed for at blive hørt og lufte deres frustrationer. Nationen! er en ventil, der kan tage dampen og være en forbindelse mellem folk og politikere. Ellers går det galt – se bare på Sverige.«

Folk skræmmes væk

På Roskilde Universitet har adjunkt Jannie Møller Hartley forsket i, hvordan debatkulturen er på danske netmedier. Hun kalder det et demokratisk problem, at emner som indvandring ofte udvikler sig til racistiske angreb.

»Forskningen viser, at det skræmmer folk væk. Folk, som ellers vil debattere sagligt om politik, holder sig ude af debatten, når brugerne kaster mudder i hovedet på hinanden. Det oplever mange politikere også, når de engagerer sig på sociale medier. Det er ikke godt for vores debatkultur, hvis folk melder sig helt ud. Omvendt skal racismen ikke gøres helt usynlig, for det er vigtigt at forholde sig til den, når vi ser den,« siger hun.

Hos DR Ung er redaktør Lasse From helt på linje med The Guardians beslutning. Han mener, danske medier bør styre kommentarsporet bedre.

»Danske medier er slet ikke gode nok til at tage ansvar for debatten på deres sites. De bruger debatartikler som et middel til at skaffe mere trafik – DR er også skyld i det på mange områder. Ordet ’debat’ er blevet en undskyldning for at stille åbenlyst provokerende spørgsmål, som skaber vrede reaktioner. Og reaktioner kan du kapitalisere på,« siger han.

Lasse From opfordrer danske medier til at moderere meget kraftigere i debatten, f.eks. ved at slette kommentarer, skubbe konstruktive indlæg højere op i tråden og aktivt opfordre til en god tone.

»Det handler i bund og grund om sociale signaler, så man viser, at vi ikke tolererer rabiate indlæg. Det kan aldrig helt undgås, men vi kan nå langt ved at forsøge at skubbe samtalen i en bestemt retning, lige som moderatorer gør det til debatarrangementer i virkeligheden. Det handler om at opdrage lidt på folk for at skabe en mere positiv og konstruktiv tone.«

Thomas Harder er uenig i, at danske medier skal gå så aktivt ind og redigere, hvad folk snakker om.

»Jeg kan ikke lide ideen om, at journalister skal opdrage voksne mennesker. Der skal modereres, folk skal vide, at der er grænser, og at de kan risikere at blive bortvist. Men vi skal ikke styre, hvad folk bør snakke om,« siger han.

Demokratisk problem

Selv om debattonen til tider kan være slem, er den måske ikke helt så dårlig som sit rygte, understreger Jannie Møller Hartley. Hun var en del af en forskningsgruppe på Roskilde Universitet, der i 2014 undersøgte debatten på eb.dk, bt.dk, politiken.dk, jp.dk, dr.dk og tv2.dk. Analysen viste, at 73 pct. af alle kommentarerne var ført i en neutral tone, og at 82 pct. af indlæggene faktisk holdt sig til debattens emne.

»I sager om migration og indvandring er den overvejende negativ, men over en bred kam er debatten ikke så slem, som vi havde forventet. Danskerne er egentlig ret fornuftige til at debattere,« forklarer hun.

På DR mener Lasse From, at ’debatten om debatten’ ikke er helt så lyserød endda.

»Der er så mange tosser, der råber på skrift. Jeg synes, det er en generel tendens på nettet, at det er de virkeligt sure på yderfløjene, som fylder mest.«