Vores computer fortæller os, at du er blevet forelsket i din elskerinde, og at der er stor sandsynlighed for, at du og din kone bliver skilt. Har du brug for at låne penge til en ny lejlighed?

De flestes grænse for privatliv ville nok blive overskredet, hvis de modtog den besked fra deres bank. Ikke desto mindre er det ikke utænkeligt, at danske banker i fremtiden vil ligge inde med den slags informationer om deres kunder udelukkende baseret på de digitale fodspor, vi alle efterlader.

Danske banker gør nemlig i stigende grad brug af såkaldt big data-analyse, hvor de samler enorme mængder offentligt tilgængelige informationer om deres kunders adfærd. Facebook-opdateringer, information om indkomst, boligdata og meget mere krydskøres med interne kundedata, så bankerne bliver bedre rustede til at målrette markedsføring til kunderne.

Nordea har hentet en forhenværende direktør fra britiske HSBC til at stå for big data-udviklingen i banken, mens både Jyske Bank, Sydbank, Spar Nord og Danske Bank bekræfter, at de fokuserer på de nye muligheder for markedsføring, som big data giver.

»Dataene giver os mulighed for at interagere med kunderne på en anderledes baggrund og blive langt mere præcise. Der er en række forretningsmuligheder i det – både i forhold til at være mere relevant og gøre kunderne mere tilfredse og i forhold til at kunne lave flere forretninger med vores kunder. Der er ingen tvivl om, at det her bliver noget, enhver bank skal kunne mestre,« siger Jesper Nielsen, chef for forretningsudvikling i Danske Bank.

FAKTA Fakta: Big data i erhvervslivet Begrebet big data har sit udspring i den massive vækst i data, der kommer som følge af digitaliseringen af samfundet.

Via blandt andet sociale medier, smartphones og betalingskort efterlader vi alle i højere og højere grad såkaldt digitale fodspor, og dermed registreres flere og flere oplysninger om personer, virksomheder, ejendomme og meget mere.

I takt med at væksten i data er eksploderet er teknologierne til at håndtere og analysere datamængderne også blevet markant forbedret. For erhvervslivet betyder det blandt andet, at de enorme mængder data kan danne grundlag for nye services, forbedrede produkter og mere målrettet markedsføring.

Samtidig rejser den massive vækst i data en række spørgsmål om overvågning og beskyttelse af privatliv. FOLD UD FOLD UD

Privatlivets dilemma

Samler man al tilgængelig data i verden, brænder det ned på CDer og stabler dem oven på hinanden, vil tårnet kunne nå til månen og tilbage – tre gange.

Derfor er det måske ikke overraskende, at de danske banker har fået øjnene op for, at der ligger store muligheder gemt i de massive mængder data. Mens bankerne knokler for at lære at udnytte de digitale ressourcer, skal de til gengæld også finde en balance mellem smart forretning og kundernes privatliv.

Så længe bankerne åbent oplyser om deres metoder, er det lovligt at bruge kundernes statusopdateringer, tweets og LinkedIn-profiler til at målrette tilbud til dem. Men ifølge Anette Høyrup, seniorjurist i Forbrugerrådet Tænk, kan bankernes overvågning af kunderne være »uetisk«.

»Problemet er, at data kan fortolkes på forkerte måder. Hvis en kunde »søger nye udfordringer« på LinkedIn, er det ikke nødvendigvis ensbetydende med, at pengene stopper med at strømme ind på vedkommendes konto. Men banken kan alligevel nægte at give et nyt lån,« siger hun og understreger vigtigheden i, at bankerne er åbne om, at de bruger den slags metoder.

FAKTA Fakta: Den sociale puls, aktivitet globalt hvert minut 98.000 tweets

695.000 statusopdateringer på Facebook

11 millioner sendte sms’er

168 millioner sendte e-mails

1.820 terabyte ny data (en terabyte er 1.000.000.000.000 byte) FOLD UD FOLD UD

Birgitte Kofod Olsen, formand for Rådet for Digital Sikkerhed, peger på, at bankerne kan risikere at være med til at skabe en uretfærdig opdeling i samfundet ved at bruge big data.

»Udsatte befolkningsgrupper med lav indkomst vil måske blive udelukket fra kredit og lån, fordi bankerne laver profiler på baggrund af data. Kombinerer du folks indkomst med deres bopæl og aktiviteter, kan bankerne udskille de dårligste betalere. Før ville de mennesker blive inviteret ind til en kreditvurdering, nu kan de blive udelukket fra banken udelukkende på baggrund af de data, der indsamles om dem. Og så indsamler de potentielt meget følsomme data fra sociale medier om for eksempel kunders sundhed eller sexliv. Så de skal selvfølgelig være opmærksomme på, hvordan de håndterer den slags meget private oplysninger,« siger Birgitte Kofod Olsen.

Hos bankerne fylder de potentielle dilemmaer om beskyttelse af privatlivets fred meget, når de overvåger kundernes færden.

Mens Danske Bank »ikke har lyst til at være et Big Brother-hus« og endnu ikke overvåger på de sociale medier, er Jyske Bank på samme måde påpasselig med at bruge Facebook-opdateringer til for eksempel at foreslå finansiering af en ny bil til en kunde.

»Vi er lidt tilbageholdende med de sociale medier, og vi synes, at vi har rigeligt interne data, som vi ikke anvender i dybden, til at vi ønsker at bruge endnu flere data,« siger Peer Roor Pedersen, direktør for produkt- og IT-udvikling i Jyske Bank.

Samme melding lyder fra Jesper Nielsen, som understreger, at det vigtigste for Danske Bank er, at kundens behov er i centrum.

»Det er helt afgørende for os, at vores kunder ikke føler, at deres personlige data bliver brugt til noget, de ikke selv er gået med til,« siger han.

Store muligheder for bankerne

Lykkes det for bankerne at udvikle forretningsmodeller, hvor de både bruger big data og respekterer kundernes ønske om privatliv, åbner det til gengæld for mange nye muligheder.

I Nordjylland åbnede Spar Nord, Danmarks sjettestørste bank, i april 2015 for lidt af det enorme potentiale, da banken gik i luften med »Naborapporten«, en digital platform som tegner et billede af en potentiel boligkøbers nye nabolag og eventuelle nye naboer.

Via data fra de 100 nærmeste husstande tegner rapporten et gennemsnit over naboernes alder, antallet af hjemmeboende børn, hvad naboerne stemte ved seneste folketingsvalg, beskæftigelse, indkomst, civilstatus og uddannelsesniveau. Planen er at udbygge platformen med information om eksempelvis karaktergennemsnit på de nærmeste skoler, trafikstøj og drikkevandskvalitet.

Naborapporten er et led i en big data-omvæltning hos Spar Nord, der skal være med til at binde den nordjyske bank tættere sammen med sine cirka 400.000 kunder.

»Det er måske halvdelen af vores kunder, som vi slet ikke laver så meget forretning med, som vi kunne, hvis vi vidste, hvad vi skulle tale med dem om,« siger Ole Madsen, direktør for kommunikation og forretningsudvikling i Spar Nord.

Ifølge professor på CBS Jan Damsgaard har samfundets digitale udvikling medført, at kunderne ikke længere besøger bankerne fysisk. Det skriger på, at bankerne i stigende grad bruger nye løsninger til at fastholde kontakten med kunderne, forklarer han.

»Folk kommer ikke i bankerne længere, og bankerne kan ikke bare ringe rundt med spredehagl til deres kunder. Så big data kan bruges til at identificere de folk, som med størst sandsynlighed har brug for at tale med deres bank,« siger professoren.

Mens Jan Damsgaard mener, at de danske banker »famler« og ikke har de nødvendige kompetencer til at udnytte potentialet i big data, er de fleste ved at få øjnene op for de nye muligheder.

»På baggrund af de informationer, vi nu har om vores kunder, vil vi ramme dem, når det er relevant at give dem tilbud, der er nærværende. Når en kunde skifter adresse, kan vi for eksempel forudsige, at vedkommende nok har brug for et forbrugslån til at indrette sit nye hjem,« siger Peer Roer Pedersen fra Jyske Bank.