Før valget ville Helle Thorning-Schmidt have de offentligt ansatte til at arbejde 12 minutter mere om dagen, og det var der mange, der var utilfredse med. Nu ser det i stedet ud til, at de offentligt ansatte kommer til at arbejde 30 minutter mere om dagen - uden at få mere i løn.

Det er i hvert fald det, mange kilder mener, sandsynligvis kommer ud af trepartsforhandlingerne mellem regeringen, lønmodtagerne og arbejdsgiverne til foråret.

Det er her, Store Bededag og andre helligdage også kan komme i spil. Men et stk helligdag giver 'kun' omkring to mia. kr. i indtægter til staten. Hvis man derimod inddrager de offentligt ansattes 'gratis frokost' uden kompensation, vil det ifølge bt.dk's beregninger give ca. 12,5 mia. til staten.

- Den såkaldte betalte frokost er noget, de offentligt ansatte har fået forhandlet ind i deres overenskomster. Reelt betyder det, at de arbejder en halv time mindre om dagen end de privat ansatte, siger arbejdsmarkedsforsker professor Flemming Ibsen.

- Hvis den bliver afskaffet, betyder det, at de offentligt ansatte skal arbejde en halv time mere om dagen. Og det er ikke noget, de får mere i løn for. Hvis Store Bededag bliver inddraget er det jo også bare syv en halv times mere arbejde. Meningen er, at det skal give flere hænder og større arbejdsudbud, siger han.

Fagforeningerne vil arbejde for, at der til gengæld kommer mere og bedre - og ikke mindst mere relevant - efteruddannelse. Problemet har hidtil været, at en stilladsarbejder f.eks. ikke kunne komme på et truckfører-kursus, fordi det var for dyrt. I stedet risikerede han at komme på et billigere kursus, der ikke kunne skaffe ham et nyt job.

- På den måde vil de ledige jo få noget ud af det, men mange af de offentligt ansatte, der må arbejde mere, vil ikke personligt få mere ud af det. Så det er et spørgsmål om solidaritet, siger Flemming Ibsen.