Danske politikere har i årevis blæst til kamp mod den negative sociale arv, som mange danskere har med hjemmefra, og som ofte holder dem i et fast greb hele livet.

Vi skal udvikle et samfund, »hvor det er muligt at bevæge sig fra bistandsklient til bankdirektør«, lød Anders Fogh Rasmussens berømte ord i hans tale ved Folketingets åbning i 2002.

»Det moderne velfærdssamfund med fri og lige adgang er for os socialdemokrater omdrejningspunktet for udviklingen af fremtidens Danmark. Nyt land skal vindes. Flere skal bryde den negative sociale arv,« sagde Socialdemokratiets formand, Mette Frederiksen, fra samme talerstol for få uger siden.

Men en ny undersøgelse fra Rockwool Fondens Forskningsenhed rokker nu ved fortællingen om, at den danske velfærdsstat med gratis uddannelse, SU og pæne overførselsindkomster har en særlig evne til at bryde social arv, når det handler om to af de vigtigste parametre: samlet indtjening og uddannelse. Forskeren bag, Rasmus Landersø, har i samarbejde med den amerikanske nobelpristager James Heckman fra University of Chicago sammenlignet Danmarks og USAs evne til at bryde social arv. Og hovedkonklusionen er klar: På trods af de to landes vidt forskellige politiske systemer brydes social arv på væsentlige områder ikke mere i Danmark end i USA.

Først indtjening, forstået som al indtjening eksklusive overførsler: Den dag, børn er blevet voksne, vil de i vid udstrækning ende med at tjene nogenlunde det samme som deres forældre. Og det i stort set samme omfang i Danmark som i USA. Dog ser man ved familieindkomster på én million kroner, at den sociale arv i USA slår mere igennem.

FAKTA Undersøgelsens hovedkonklusioner Mobilitet målt på gennemført uddannelse er ikke (signifikant) forskellig i Danmark og USA. Der er kun små forskelle mellem Danmark og USA målt ved mobilitet i samlet indtjening, altså alt anden indkomst end overførsler. Mobilitet i samlet indkomst er altså større i Danmark end i USA. I Danmark er der større understøttelse af lige muligheder for alle end i USA. Økonomiske incitamenter til at uddanne sig er svagere i Danmark end i USA Der er også i Danmark væsentlige uligheder i børns færdigheder på tværs af forældresbaggrund FOLD UD FOLD UD

Dernæst uddannelse: Både i Danmark og USA hænger tilbøjeligheden til at tage en uddannelse sammen med forældrenes uddannelse og indkomst. Men der er ikke forskelle i sammenhængen mellem forældres uddannelse og deres børns uddannelsesniveau i de to lande. Er ens far ufaglært, er sandsynligheden i både Danmark og USA omkring 20 pct. for, at man får sig en videregående uddannelse.

»Man kan sige, at det rokker grundlæggende ved fortællingen om, at vi er unikke og verdensmestre i det hele,« siger Rasmus Landersø.

Muligheder og adfærd

Undersøgelsen peger på en række årsager til, at de to lande på mange områder er lige gode til at bryde social arv til trods for det danske velfærdssamfunds frie og lige adgang til uddannelse – nemlig de forskellige niveauer af lønulighed og overførselsindkomster.

»Afstanden mellem lønindkomst i toppen og i bunden af samfundet, mellem ufaglærte og universitetsuddannede og mellem folk fra meget forskellige kår, er mindre i Danmark end i USA. Men det betyder også, at gevinsten ved ekstra års uddannelse er meget større i USA,« siger han.

På samme måde viser undersøgelsen, at stramninger af kontanthjælpen historisk har sendt flere på skolebænken. Og vender man den om: At pæne overførsler holder unge fra at sætte sig på den igen.

Danmark er i international sammenhæng et foregangsland, når det kommer til mulighederne for at bryde den sociale arv, påpeger Rasmus Landersø. Men ét er muligheder – f.eks. gratis uddannelser – noget andet er faktisk adfærd. Og de to ting følges altså ikke altid ad.

»Hvordan fremmer man social mobilitet yderligere, når børn får ulige forudsætninger med hjemmefra? Når et højt niveau af universelle tilbud stadig efterlader væsentlige forskelle mellem børn? Og når muligheder og faktisk adfærd ikke følges ad? Dette ser jeg som nogle af de helt store spørgsmål, som denne undersøgelse rejser,« siger han.

Forskellige svar

Indenrigsminister Karen Ellemann-Jensen (V) understreger, at hun ser frem til at se resultaterne tryktestet af andre forskere:

»Resultaterne ændrer ikke på, at Danmark er et land med stor mobilitet i indkomst og uddannelse, når vi ser på børn og forældre. Det skyldes ikke mindst, at vi har fri og lige adgang til uddannelse. Hvor unges muligheder for at tage en uddannelse i mange andre lande ikke rækker længere end forældrenes økonomi, så rækker de i Danmark lige så langt som den enkeltes evner og lyst,« siger hun.

I sidste måned præsenterede regeringen ti mål for social mobilitet. Et af dem er, at flere udsatte unge skal gennemføre en uddannelse.

Hos Liberal Alliance understreger partiformand Anders Samuelsen, at man i Danmark i mange år har haft for stort fokus på metoden frem for målet: At bryde den sociale arv.

»Jeg har i nogle år rejst rundt og holdt foredrag om, at vi tror, at vi er verdens bedste til alt i Danmark. Men 20 pct. af en ungdomsårgang falder igennem og får ikke en uddannelse, selv om der er gratis uddannelse og SU. Det er måske på tide, at vi lader os inspirere af andre,« siger Anders Samuelsen og pointerer, at det også vil være en fordel, hvis skatten var lavere, så afkastet af uddannelse var højere.

Ifølge Marianne Simonsen, der er professor i økonomi ved Aarhus Universitet, er undersøgelsens resultater overordentligt interessante.

»Den her undersøgelse sender et signal om, at det måske ikke så meget er fraværet af økonomiske hindringer, der er med til at bryde social arv på uddannelsesområdet. Selv om man har mulighederne for at flytte sig på den sociale rangstige, er det slet ikke sikkert, at man griber dem. Det handler sandsynligvis i høj grad om opdragelse. Altså det, der sker tidligere i livet.«

Ser man ikke på indtjening alene, men på indkomst inklusive offentlige indkomst overførsler, er der markant større mobilitet i Danmark, viser undersøgelsen også.

Socialdemokraternes socialordfører, Pernille Rosenkrantz-Theil, er på lange stræk tilfreds med undersøgelsens konklusion: »På ventrefløjen ønsker man at hæve hele bunden. Vi formår faktisk at bryde social arv lige så godt som the land of opportunities, men vi gør det uden at skabe fattigdom i bunden,« siger hun.

Du kan læse hele undersøgelsen fra Rockwool Fondens Forskningsenhed her.