Børn bliver ufrivilligt brugt som tolke. Og det hæmmer i sidste ende integrationen, siger indvandrer-mødre fra Albertslund

Det er ikke unormalt, at børn af minoritetskvinder skal tolke deres mødres resultater fra gynækologiske undersøgelser eller følsomme ægteskabelige oplysninger over for kommunen.

Og det er uværdigt for både børn og mor. Det mener Uzmah Ahmad, der hjælper kvinder med indvandrerbaggrund som led i projektet Bydelsmødrene i Albertslund.

Det siger Uzmah Ahmad, der hjælper kvinder med indvandrerbaggrund som led i projektet Bydelsmødrene i Albertslund.

- Børnene kommer i klemme, når der ikke bliver sat tolke på møder. Kommunen og andre myndigheder er alt for dårlige til at hjælpe med tolke. Og det er ikke i orden eller værdigt, hvis børn skal sidde og tolke samtaler om ægteskablige problemer eller oplysninger fra gynækologer, siger Uzmah Ahmad om problemerne med kommunikation mellem myndigheder og forældre, der ikke kan dansk.

Ifølge Uzmah Ahmad støder hun og andre bydelsmødre igen og igen på problemer med familier, der har svært ved at få tolkebistand, når der skal kommunikeres med myndigheder.

Albertslund har en af de højeste koncentrationer af indvandrere og efterkommere. I alt er 27 pct. af kommunens indbyggere af fremmed herkomst. Her er det Kildeparken, hvor koncentrationen er den højeste i kommunen. Foto: Henning Hjorth

Den pakistansk fødte mor er vokset op i Danmark og taler flydende dansk. Men mange kvinder i Albertslund kommune er kommet hertil som resultat af familiesammenføringer og har endnu ikke lært sproget, forklarer Uzmah Ahmad.

- De ender med at blive hjemme fra eksempelvis skole-hjemsamtaler, fordi de ellers skal have tolket oplysningerne fra en storebror. Det er simpelthen nemmere bare at blive væk. Det er ikke i orden. Og det skader jo faktisk integrationen af de her familier - og også deres muligheder for at lære sproget, siger Uzmah Ahmad.

Hun efterlyser, at politikerne i Albertslund kommune hjælper med mere og bedre tolkebistand til særligt kvinderne.

Albertslund kommune er blandt de danske kommuner, der har den allerhøjeste andel af indvandrere og efterkommere. Over hver fjerde indbygger er indvandrer, og i alt er over 100 nationaliteter repræsenteret i Vestegnskommunen.

Ifølge Patienthåndbogen har borgere ret til tolkebistand, når de er til samtale hos sagsbehandleren i kommunen, hvis 'dit danske sprog ikke rækker til at føre en samtale og forstå en information'.

Samtidig er det i efteråret kommet frem, at der flere steder er problemer med tilstrækkelig kvalitet i den tolkebistand, som det offentlige tilbyder på flere sprog. I sundhedsvæsnet vil minister Ellen Trane Nørby (V) nu se på en egentlig certificering af tolke, der arbejder med lægefaglige oplysninger på flere sprog.

Alligevel oplever Uzmah Ahmad, at hun og andre bydelsmødre ofte må hjælpe med at oversætte og forstå informationer fra det offentlige for kvinder i Albertslund kommuner - og at situationen i netop Albertslund er sværere end i de omkringliggende kommuner på Vestegnen. Derudover er det overladt til børnene i indvandrerfamilier at hjælpe med tolkning, når det mislykkes at få tolke til samtaler og møder med det offentlige.

- Det er ikke godt for mødrene - og det er ikke godt for børnene. Også fordi, der kan gå oplysninger tabt, hvis børnene sorterer i oplysningerne, der kan blive enten for pinlige eller måske bare er svære at få sagt, siger Uzmah Ahmad.

* * *

Indvandrerkvinder: Myte at vi ikke vil arbejde

Det er decideret forkert, at indvandrerkvinder ikke vil arbejde og hellere passe hjemmet, siger Rukhsana Ali.

Det er lodret forkert, at kvinder med indvandrerbaggrund hellere vil passe hjemmet end at komme ud på arbejdsmarkedet.

Det siger Rukhsana Ali fra Albertslund, som hjælper andre kvinder med minoritetsbaggrund i Vestegnskommunen.

- Det er en myte, at de her kvinder ikke vil arbejde. Mange af dem er røget ud af dagpengesystemet og er ramt af kontanthjælpsloftet. De vil rigtig gerne arbejde. De er jo dybt pressede økonomisk, siger Rukhsana Ali til Ekstra Bladet.

Rukhsana Ali er til daglig frivillig i organisationen Bydelsmødrene, hvor hun hjælper kvinder, der er isoleret fra resten af samfundet - og specifikt også fra arbejdsmarkedet.

Hun efterlyser, at politikerne i Albertslund kommune gør det meget mere fleksibelt for kvinder med minoritetsbaggrund at søge job.

- Mange af de her kvinder, der eksempelvis er blevet familiesammenført, er ikke vant til at bruge en computer udover at de har svært ved sproget. Det er en stor barriere for dem at skulle uploade cv'er og ansøgninger, siger Rukhsana Ali.

- Hvorfor gør politikerne i Albertslund ikke noget ved det og får fat i nogle erhvervskonsulenter, som de har i eksempelvis Taastrup kommune. De vil kunne hjælpe de yngre kvinder, der lige nu er meget langt fra arbejdsmarkedet. Jeg synes, der skal være hjælp til cv'er, hjælp til ansøgninger og hjælp til at skabe kontakt til arbejdspladserne, siger den pakistanskfødte kvinde, der selv har arbejdet som bl.a. marketingchef.

- Lige nu har vi en særlig udfordring. Mange af kvinderne, der er blevet ramt at kontahjælpsloftet, er meget pressede økonomisk - og flere af dem er decideret deprimerede, siger Rukhsana Ali.

* * *

Fakta: Bydelsmødrene

Bydelsmødre består af over 600 aktive Bydelsmødre fordelt på 40 Bydelsmødre-grupper i 26 kommuner i Danmark. Bydelsmødrene taler 54 forskellige sprog og repræsenterer 41 forskellige nationaliteter. En Bydelsmor har i gennemsnit 3 kontakter pr. måned.

Formålet er at støtte isolerede kvinder. Bydelsmødrene giver den enkelte kvinde den information og støtte, hun har brug for, så hun kan tage ansvar for sit eget liv og træffe de beslutninger, som hun mener, er de rigtige for sig selv, sin familie og sine børn.

Indsatsen er rettet mod kvinder som lever isoleret, som ikke ved meget om det samfund, de lever i, som har udfordringer med det danske sprog, og hvoraf mange har mistillid til det kommunale system.

Bydelsmødrene arbejder lokalt: I lokalmiljøet rekrutteres og uddannes Bydelsmødrene. Bydelsmødrene kan skabe kontakt og etablere en tillidsfuld og ligeværdig samtale med kvinderne, fordi de bor side om side med dem, fordi de taler mange forskellige sprog, og fordi mange af dem har erfaringer med at være nye i Danmark.

Organisering Bydelsmødrenes Landsorganisation er en privat organisation, som er etableret under den almennyttige non-profit organisation Fonden for Socialt Ansvar.