TAR FEIL: - «Det viktigste vi vet om dagens ruspolitikk er at den virker», hevder Mina Gerhardsen i Actis. Nesten all tilgjengelig forskning fastslår det motsatte, skriver kronikkforfatterne.

Debatt

KRONIKK: Ruspolitikken må opp fra strutsehullet

Som forskere, men også som medmennesker, vet vi ikke om vi skal le eller gråte når Mina Gerhardsen triumferende fastslår at «dagens ruspolitikk virker». Narkotika ødelegger liv, men ikke på langt nær så mange som dagens narkotikapolitikk.

Oppdatert 18. mars 2014

Dette er en kronikk. Kronikken gir uttrykk for skribentens holdning. Du kan sende inn kronikker og debattinnlegg til VG her.

Artikkelen er over seks år gammel

Pål-Ørjan Johansen, forsker og psykolog, Institutt for nevromedisin, NTNUMagnus Jonas Slagsvold Støre, masterstudent, kognitiv nevrovitenskap, UIO

Etter generasjoner med feilslått forbudslinje, diskuteres fremtidens narkotikapolitikk verden over. Flere land og delstater har allerede avkriminalisert og regulert, andre avventer, men i Norge finnes det altså fortsatt ledende stemmer som fastslår at narkotikapolitikken vår er en suksesshistorie.

Motsatt av forskningen

Nyslått generalsekretær i Actis - rusfeltets samarbeidsorgan, Mina Gerhardsen, konkluderer i fullt alvor i en kronikk i forrige uke med at «Det viktigste vi vet om dagens ruspolitikk er at den virker». Nesten all tilgjengelig forskning fastslår det motsatte. Ikke bare virker den ikke, den dreper, og den dreper mange.

Ifølge anerkjente The Economist som har støttet regulering siden 1993, får internasjonale kriminelle rundt halvparten av inntektene sine fra narkotika. De bruker de finansielle musklene til å ekspandere til trafficking, prostitusjon og annen kriminalitet. Terror og krig finansieres med de samme pengene.

Voksne mennesker som velger å ruse seg på annet enn alkohol, risikerer å få ødelagt liv og karrierer. Besittelse og bruk straffes med lange, ofte brutale og svært kostbare fengselsstraffer. Vi ville sannsynligvis fått mer igjen om vi hadde satt fyr på pengene.

I verdenstoppen

Norge ligger i verdenstoppen i dødsfall grunnet falske MDMA-tabletter (ecstacy). At falsk MDMA selges er en direkte konsekvens av en forbudspolitikk der vi praktiserer et åpent og uregulert marked, styrt av kriminelle. Flere dør altså av vegringen mot statlig regulert produksjon og salg av MDMA, enn av MDMA i seg selv. Er det et kjennetegn på en ruspolitikk som virker?

Ved å regulere og skattlegge rusmidler, kan vi sørge for tryggere rammer rundt voksne menneskers frivillige rusvalg. For i motsetning til hva mange norske politikere liker å tro, er så å si alle rusmidler mindre farlige enn alkohol. Dersom nordmenn byttet ut noen fylleturer med for eksempel MDMA eller psykedelika, så vil det være positivt for folkehelsen.

La oss sette dødsrisikoen til MDMA i perspektiv. I en skål ligger det peanøtter, i den andre MDMA tabletter. En fremmed person setter seg ned, og du må velge om vedkommende skal spise en peanøtt eller ta en dose MDMA.

«Du bør selvfølgelig gi dem ecstasy. En mye større andel av mennesker vil få en fatal reaksjon på peanøtter enn MDMA», skriver det prestisjetunge vitenskapsbladet New Scientist.

Ekstremt få tilfeller

Det anslås at det er cirka ett dødsfall per to millioner brukte doser MDMA. De fleste av disse dødsfallene innvolverer også andre rusmidler. Vurdert opp mot standardene til Den Britiske Legeforeningen er antall dødsfall knyttet til MDMA og psykedelika å regne som «ekstremt sjeldne».

Til sammenlikning vet vi at alkohol fører til hjernecelledød, vold og ordensproblemer. Mina Gerhardsen avfeier alkohol som «et unntak fra regelen» om forbudspolitikk. Samtidig har deler av alkoholindustrien brukt mange millioner kroner i PR-kampanjer mot alkoholfrie dansefester der de overdriver MDMAs skadepotensiale.

Som David Nutt, rusekspert og tidligere formann i Storbritannias Vitenskapelige Råd i Rusmiddelspørsmål sa det: «Å ta MDMA er tryggere enn å ri på hest.»

Global endring

Det er faktisk slik nå i internasjonale forskerkretser at du knapt finner nullvisjonsfanatikere som Mina Gerhardsen. De blir tatt omtrent like seriøst som kreasjonister og klimafornektere. Vi står ved starten på en global endring som presser seg frem ikke av visjonære og modige politikere, men av tragedienes tvingende nødvendighet.

Det er på tide at også norske politikere får hodene opp fra strutsehullene og blir med på å forme en ny ruspolitikk ikke basert på ønsketenkning, men på vitenskapelige vurderinger av kostnader og nytte, liv og død.

Jo lenger det tar før politikere og rusbyråkrater som Mina Gerhardsen innser det, jo flere liv går tapt. Så brutale er faktisk konsekvensene av dagens ruspolitikk.

LES MINA GERHARDSENS SVAR

Publisert: 17.03.14 kl. 15:34 Oppdatert: 18.03.14 kl. 12:07