Nav har sett inn i krystallkulen for å anslå prislappen på alle Nav-trygder og tilskudd de neste fire tiårene.

Den aller første prognosen er at ytelsene koster mellom 20 og 90 milliarder kroner mer i 2060, enn nå.

DETTE KOSTER VELFERDEN: – Så å si hele økningen i NAV-utgiftene på 20–90 milliarder kroner går til alderspensjon i 2060, med samme velferdsnivå som i dag, sier seksjonssjef Ole Christian Lien. Foto: NAV

Spriket på 70 milliarder er forskjellen mellom en stor økning i befolkningen og en lav vekst i antall innbyggere. Grovt sagt.

Norge trenger altså mange flere innbyggere som jobber fremover.

– Tyngden av trygdene blir størst hvis veksten i befolkningen blir liten. Da blir det færre som mottar ytelser, men også færre som jobber. Vi kommer relativt dårligst ut med lav vekst i befolkningen, sier seksjonssjef Ole Christian Lien i Nav.

LES OGSÅ: Erna: – Nå må de som kan jobbe i dette landet, jobbe

– Trenger en rakett bak



Hvem som skal få og hvem som skal betale i velferdsstaten er til politisk debatt.

RAKETT BAK: – Jeg håper denne rapporten vil fungere som en rakett bak, slik at flere jobber mer og lengre, sier Spekter-sjef Anne-Kari Bratten. Foto: Vegard Wivestad Grøtt / NTB scanpix

– Jeg håper denne rapporten bidrar til å realitetsorientere det norske folk, nå må vi våkne opp, sier administrerende direktør Anne-Kari Bratten i Spekter.

Spektersjefen mener politikerne også må få en rakett bak for å legge til rette for at de som faktisk kan jobbe mer, jobber.

Spekter er organisasjonen for statlige virksomheter som Posten, sykehusene og NRK.

LES OGSÅ: Kampen mot utenforskap

Helseytelser stabile

Det er alderspensjoner som tynger fremtidens skattebetalere. Prognosen viser at helseytelser ikke øker så mye som mange kanskje tror.

– Når det gjelder helserelaterte ytelser er det bemerkelsesverdig stabil utvikling mot 2060, konstaterer seksjonssjef Ole Christian Lien i Nav.

Det gjelder sykepenger, uføretrygd og arbeidsavklaringspenger.

NAV-ytelsene beregnet til 2060

– Må kutte mer

Det bildet beroliger ikke Spekter-sjefen. Tvert imot.

– Nei, også de helserelaterte utgiftene må ned, hvis vi skal klare å bære fremtidens alderspensjoner og velferdsstat, sier Anne-Kari Bratten.

Spektersjefen mener for det første at sykefraværet og uføregraden må ned. Ungdom må begynne å jobbe tidligere og seniorene må jobbe lenger før de går av med pensjon.

Så enkelt er det ikke, mener andre.

LES OGSÅ: Vi syke er ikke late

– Hvis nordmenn jobber like mye og like mange faller ut av arbeidslivet som i dag, kan det bli utfordrende å opprettholde nivået i velferdsordningene. Ole Christian Lien, seksjonssjef NAV

– Trygdepanikk

FINT MED ELDRE: – Det er blitt mange eldre i dette landet, flere lever lengre og flere har tjent opp mer pensjon enn før. Det er bra, men det koster selvsagt, sier Karin Andersen i SV. Foto: Terje Pedersen / NTB scanpix

– Trygdepanikk spres for å gjøre det greit å kutte i trygder og inntekter til syke, gamle og andre som sliter. Det gjør meg sitrende sint, sier Karin Andersen.

SVs representant i Stortingets kommunal- og forvaltningskomite har i 20 år snakket på vegne av dem som har utfordringer og minst i lommeboken.

– Høyresiden ønsker å skape et inntrykk av at velferdsstaten er for dyr. Men det hjelper ikke å kutte trygden for å få flere i jobb. Arbeidslivet må også gi plass til folk som vil og kan jobbe. Da må fordommer mot folk som sliter bort, sier hun.

Enorme summer til alles velferd Ekspandér faktaboks I 2060 koster dagens trygdeordninger fra 20 til 90 milliarder kroner mer, enn nå.

Nesten all veksten kommer fra økning i alderspensjon.

Befolkningen 67 år og over vil bli mer enn fordoblet, med en økning på 105 prosent fra 2017 til 2060.

I dag (2017-tall) er knapt 770 000 personer over 67 år. Antallet øker til om lag 1 570 000 i 2060.

Aldersgruppene 0-17 år og 18-66 år vil til sammenlikning øke med 19 og 23 prosent i samme periode.

Uføretrygd, sykepenger, arbeidsavklaringspenger, dagpenger og foreldrepenger vil være omtrent på dagens nivå også i 2060.

NAV betalte ut 418.000.000.000 kroner til 2.642.700 personer i 2016.

Over en tredel av statsbudjettet brukes via NAV.

I dag er NAV-stønadene rundt 16 prosent av verdiskapningen (BNP) for Fastlands-Norge, i 2060 kan de bli 17 til 20 prosent av fastlands-BNP.

Utgiftene til både alderspensjon og stønadene til helse blir høyest i alternativet med lav vekst i befolkningen.

Utgiftsveksten for stønader og pensjoner blir lavest med høy befolkningsvekst. Derfor trenger landet flere innbyggere som betaler skatt.

Det er en stor grad av usikkerhet i slike fremskrivinger. NAV har vist en modell som illustrerer hvordan befolkningsutvikling påvirker bærekraften til NAV-ytelsene.

NAV presiserer at andre endringer, for eksempel regler, teknologi og adferd gir endringer som kan gi andre resultater. (kilde: NAV)

LES OGSÅ: LO: – Det er ikke nok jobber til de unge

LES OGSÅ: – Tilbyr gratis arbeid, får likevel nei