Som et ledd av Europols storaksjon mot organisert kriminalitet har Kripos i tidsperioden 15.–23. september, hatt tre aksjoner på Gardermoen rettet mot barneovergripere.

En rekke tilfeldige mannlige passasjerer ble plukket ut av sivile politifolk ved passkontrollen på Gardermoen, til det Kripos omtaler som en frivillig samtale. Passasjerene hadde blitt valgt ut på forhånd, ut ifra en rekke kriterier, men uten at Kripos hadde konkrete mistanker mot enkeltpersoner.

Ingvild Næss mener hensynet til å bekjempe kriminalitet mot hele tiden veies opp mot personvern og personlig frihet. Foto: CF-Wesenberg/kolonihaven.no

Personvernsekspertene Ingvild Næss og Jon Wessel-Aas er begge skeptiske til den nye fremgangsmåten som Kripos bruker i kampen mot barneovergrep.

– Sett i lys av hvordan passasjerene ble plukket ut i passkontrollen og det som antydes ut ifra spørsmålene som ble stilt, er det ikke tvil om at de har vært utsatt for en rimelig inngripende og krenkende handling, sier senioradvokat Ingvild Næss.

– Dette er en fremgangsmåte som Kripos bør vurdere nøye. Dette virker veldig vilkårlig og kan sette folk i en ubehagelig situasjon, sier advokat Jon Wessel-Aas.



(Artikkelen fortsetter etter videoen)

Klokka 06 om morgenen ventet Kripos på Gardermoen da flyet fra Thailand landet. Du trenger javascript for å se video. Klokka 06 om morgenen ventet Kripos på Gardermoen da flyet fra Thailand landet.

Stigmatiserende

De mannlige passasjerene som ble plukket ut, fikk spørsmål om hvor i Thailand de hadde vært, hvem de hadde vært med, om de hadde kjennskap til barnemisbruk og om de hadde hatt kontakt med barn i løpet av ferien. Enkelte passasjerer ble også spurt om de hadde tatt bilder.

– De ble spurt om de hadde tatt bilder, og hva slags bilder de hadde tatt. Noen viste frem bildene de hadde tatt, og noen gjorde det ikke. Ingen ble behandlet annerledes av den grunn, sier Lena Reif, leder for Kripos' seksjon for seksuallovbrudd.

Jon Wessel-Aas mener Kripos bør ha en målrettet og konkret mistanke før man avhører vilkårlige passasjerer. Foto: Presse / BingHodneland

Reif understreker at samtalene var frivillige og at det ikke var trussel om å bruke tvangsmidler dersom folk ikke ønsket å svare på spørsmål.

– Argumentet om frivillighet har en begrenset verdi. Det sier seg selv at når Kripos spør deg om å stille deg noen spørsmål, føler du en viss press til å følge oppfordringen, sier Næss.

– Dersom man i andres påsyn blir stilt ovenfor et slikt valg, kan folk føle seg tvunget til å akseptere samtalen. Det kan føles stigmatiserende for passasjerer som ønsker å takke nei til samtalen, å si nei foran andre passasjerer, sier Wessel-Aas.

(Artikkelen fortsetter etter videoen)

Rune Hummeltang fikk han en helt uventet beskjed da han kom på Gardermoen: «Politiet ønsker å snakke med deg». Du trenger javascript for å se video. Rune Hummeltang fikk han en helt uventet beskjed da han kom på Gardermoen: «Politiet ønsker å snakke med deg».

Ingen skjellig grunn til mistanke

Europol opplyste onsdag at over 1000 mistenkte ble pågrepet og minst 30 barn reddet fra menneskehandel under den europeiske aksjonen mot organisert kriminalitet.

Det var ingen som ble pågrepet eller anmeldt i Norge. Politiet sier de har ting å jobbe videre med, men kan ikke si at en konkret sak ble avdekket etter de tre aksjonene på Gardermoen.

– Det var ingen som var mistenkt for noe kriminelt. Dette var kun kartleggingssamtaler, sier Reif til NRK.

Kripos skal nå evaluere aksjonsmetodene for å se om dette er noe de skal fortsette med fremover.

– Vi har et økt fokus på dem som reiser og utnytter barn. Så må vi vurdere om denne typen aksjoner er hensiktsmessige. De tilbakemeldingene vi fikk var at folk svarte greit og at det var gode samtaler. Men det kan sikkert føles ille å bli trukket til side. Det har vi forståelse for, sier Reif.