Prestisjeprosjektet Bilfritt byliv tvinges igjennom bit for bit med store konsekvenser før områderegulering er på plass. Er dette lovlig?

Omfattende konsekvenser for byen

Nylig ble det gjennomført åpen høring om Oslo-byrådets prestisjeprosjekt Bilfritt byliv. Der kom det frem en rekke kritiske innvendinger, bl.a. fra politiet. Også handelsstanden merker nå tydelig konsekvensene av at gater stenges og parkeringsplasser fjernes. Butikker har måttet stenge. Arbeidsplasser går tapt.

Prosjektet Bilfritt byliv gjennomføres fortløpende med en lang rekke ulike tiltak. Noen parkeringsplasser fjernes her, en gate stenges der. Hvert tiltak isolert sett er kanskje ikke så alvorlig. I sum er det klart at konsekvensene er omfattende.

Her ser vi området byrådet vil regulere til bilfritt byliv

I sum gir prosjektet Bilfritt byliv store konsekvenser for både folks og næringslivets mobilitet. Det er ikke lett for alle å bruke sykkel eller kollektiv transport. Butikker må få varelevering og er avhengige av at kundene kommer frem. Nødetatene har behov for å komme seg effektivt frem når det trengs. Etter hvert som stadig flere gater stenges og parkeringsplasser fjernes, blir konsekvensene stadig mer tydelige.

Bilfritt Byliv gjennomføres før det er vedtatt

Byrådet jobber med å få på plass områderegulering for Byfritt byliv. I denne legges det opp til at planen først skal vedtas av bystyret i 2019.

Her ser vi hvilken tidsplan Oslo kommune legger opp til for områdereguleringen for bilfritt byliv i sentrum

Det som nå gjennomføres i Bilfritt byliv kan ikke sees som en samling av mange små tiltak som hver for seg ikke har så stor betydning. I sum er konsekvensene altså store. De ulike tiltakene virker inn på hverandre. Tiltakene må derfor sees i sammenheng og vurderes som ett prosjekt.

Ser vi på hvordan Byrådet selv markedsfører prosjektet, får vi klart inntrykk av at det er en helhetlig plan det er snakk om. Lan Marie Berg har fløyet verden rundt for å skryte av det. Da er det den store planen om å gjøre Oslo sentrum bilfritt, det skrytes uhemmet av, bl.a. på klimamøte iCanada. I 2019 skal Oslo være Europas miljøhovedstad. Også der spiller Bilfritt byliv en sentral rolle.

Store prosjekter krever omfattende kartlegging av konsekvensene

Når prosjekter med omfattende konsekvenser for samfunnet og omgivelsene skal gjennomføres, er det viktig med en grundig prosess som kartlegger konsekvenser før tiltakene settes i verk. Dette er ennå ikke gjennomført for prestisjeprosjektet Bilfritt byliv. Her kjøres det bare på med MDG-byrådene Lan Marie Berg og Hanna Marcussen i front.

For store prosjekter stiller Plan- og bygningsloven strenge krav til prosessen. Det finnes en egen forskrift til Plan- og bygningsloven , Forskrift om konsekvensutredninger, som regulerer hvilke planer og tiltak som skal konsekvensutredes.

Utgangspunktet er at når konsekvensene for samfunn eller miljø antas å bli vesentlige, skal det foretas en grundig utredning og vurdering i forkant. Det er dette som kalles for konsekvensutredning, og er altså et lovkrav for større planer og prosjekter før de settes i gang. Slik gjøres det for store prosjekter som Fornebubanen og ny T-banetunnel under Oslo.

For Bilfritt byliv er det omvendt. Først gjennomføring, så vedtak etterpå. En slik prosess ville aldri gått for en privatperson. Du kan ikke bygge huset først og så søke om byggetillatelse etterpå. Det er ikke slik det skal være. Du må søke og få byggetillatelse først.

Ingen forsvarlig saksbehandling

Bilfritt byliv-prosjektet ser altså ut til å gjennomføres med minimal saksbehandling. Hvert enkelt tiltak vurderes hver for seg. På den måten kan Byrådet få gjennomført dramatiske endringer før virkningene er undersøkt og uten at folk har fått en god mulighet til å uttale seg. Byrådet ser ut til å mene at de har en slags generalfullmakt til å gjøre byen bilfri ut fra valgresultatet i 2015. Noen innspill eller motforestillinger ser ikke ut til å være velkomne. Bilfritt byliv ønsker byrådet å tvinge gjennom bit for bit uten medvirkning og uten utredning av konsekvenser før etterpå. Dette er ikke forsvarlig saksbehandling.

Er fremgangsmåten lovlig?

På nettsiden til Bilfritt er det en ting vi skal merke oss. Kommunen ser her ut til å være påpasselig med ikke å bruke ord som prosjekt eller plan. I stedet brukes begrepet program:

«Oslo er i ferd med å bli en grønnere og mer levende by. Det skal bli plass til mer liv i gatene og flere hyggelige møteplasser. Gjennom programmet Bilfritt byliv vil Oslo kommune aktivisere flere områder i byen og bidra til økt byliv i sentrum.» (min understreking)

Vi får anta at begrepsbruken her er bevisst valgt for prøve å unngå å sette fokus på at byrådet ikke har noen vedtatt plan for den politikken og tiltakene som gjennomføres. Er dette lovlig fremgangsmåte?

Arrogant, udemokratisk – ulovlig?

Gjennom den fremgangsmåten som er valgt unndrar Byrådet seg altså en omfattende saksbehandling for gjennomføringen av Bilfritt byliv. Ved å ta hvert lille tiltak for seg, gjennomføres ikke den grundige saksbehandlingen som konsekvensene og omfanget i sum skulle tilsi. Dette kommer først etterpå. Fremgangsmåten er et demokratisk problem. På denne måten blir ikke Bilfritt byliv behandlet i bystyret før etter at tiltakene er gjennomført.

Byrådet har fjernet mange parkeringsplasser og bl.a. satt ut dette lite tiltalende "utekontoret". Er det lovlig å gjennomføre så mange og tilsammen omfattende tiltak og utrede konsekvensene først etterpå?

Slik ter byrådsmakten seg. Arrogant og udemokratisk!

Å unndra seg grundig og god saksbehandling er i alle fall ikke god forvaltningsskikk. Det kan også være et juridisk problem. Spørsmålet er om den fremgangsmåten byrådet har valgt for gjennomføringen av prosjektet Bilfritt byliv i det hele tatt er lovlig?

Lovligheten av byrådets saksbehandling bør granskes!

Dersom det skulle vise seg at saksbehandlingen for prosjektet Bilfritt byliv er ulovlig, vil det være svært alvorlig.