Tvilsomt om tvungen datalagring kan la seg forene med menneskerettighetene

To norske jurister har levert en rapport som trolig DLD-motstandere vil være mest fornøyde med.

1. okt. 2015 22:22 Sist oppdatert 2. oktober 2015

Etter at EU-domstolen i fjor vår konkluderte med at det omstridte Datalagringsdirektivet var ulovlig sett opp mot EUs egne menneskerettigheter, la Høyre/Frp-regjeringen direktivet på is.

Regjeringen som består av et parti som er splittet om saken (Høyre) og et parti som er mot (Frp), ba advokat Henning Harborg og jusprofessor Hans Petter Graver «utrede problemstillinger knyttet til de norske reglene om datalagring etter EU-dommen».

Nå har de to kommet med en utredning, som konkluderer med at «vi mener at det er tvilsomt om regler om datalagring vil la seg forene med EMK». EMK er den europeiske menneskerettighetskonvensjonen.

Her kan du lese hele utredningen

Alt skulle lagres i et halvt år

Datalagringsdirektivet gikk ut på at staten skulle tvinge teleselskapene til lagre hvem du hadde kontakt med på e-post og telefon, hvor du gjorde det og når du gjorde det. Det skulle lagres i et halvt år.

Målet var å bruke denne informasjonen for å bekjempe alvorlig kriminalitet og terrorisme. Men mange protesterte kraftig mot innføringen av direktivet som Stortinget vedtok april 2011 ved hjelp av hele Arbeiderpartiets og nesten hele Høyres stortingsgruppe.

DU KAN LESE MER HER OM HVA DIREKTIVET SKULLE GÅ UT PÅ

Les også Spørsmål og svar om datalagring

Konklusjonen til EU-domstolen i fjor var at direktivet, som hadde skapt heftige debatter i mange land i Europa, «innebærer et meget omfattende og særlig alvorlig inngrep i den grunnleggende rett til respekt for privatlivet og til beskyttelse av personopplysninger, uten at dette inngrepet er begrenset til det strengt nødvendige».

I tillegg er direktivet underkjent av domstoler av 11 EU-land kommer det frem i utredningen.

De to norske juristene skriver at de har gått vurdert tvungen lagring av data fra ikke-mistenkte opp mot menneskerettighetene, dommer i menneskerettighetsdomstolen og rettsavgjørelser i Norge.

De skriver at de «langt på vei» slutter seg til en vurdering av Den internasjonale juristkommisjonens uttalelse om at «ikke-målrettet, tvangsmessig og generell masselagring av alminnelige borgeres personopplysninger (...), vil ha store problemer med å passere EMDs (Menneskerettighetsdomstolen journ.anm.) normale krav til proporsjonalitet».

Kan avsløre advokat-samtaler og journalist-kilder

Videre argumenterer de med at når det lagres kommunikasjonsdata generelt, vil det også gjelde «data som har beskyttelse mot å bli brukt som grunnlag for politiets arbeid, slik som personers kontakt med sjelesørgere og helsepersonell, pressens kilder og advokaters klientforhold».

De to utrederne slår ikke kategorisk fast at tvungen datalagring av nordmenns kommunikasjon er et brudd på menneskerettighetene. Men de skriver at det ikke kan utelukkes at «de personvernmessige betenkelighetene ved datalagring er så fremtredende og tungtveiende at tiltaket ikke vil bli ansett nødvendig i et demokratisk samfunn uansett hvordan det begrunnes eller utformes».

Dersom det likevel er lovlig, mener de at en datalagringslov må justeres sammenlignet med hva Stortinget vedtok i 2011.

Forslag til endringer av en eventuell lov

De mener at det må konkretiseres nærmere hvilke straffbare handlinger som er grunnlag for at politiet kan få innsyn i opplysningene, og

juristene mener at det bør være mer presise retningslinjer for hvordan retten skal vurdere en begjæring om utlevering av informasjon.

De personene som får sin sensitive informasjon utleverte til politiet, bør også få flere definerte rettigheter, mener de.

Graver og Harborg viser også til at EU-domstolen foreløpig ikke har konkludert med at tvungen datalagring i seg selv alltid er ulovlig,

eller om det kan være lovlig i enkelte tilfeller.

Samferdselsdepartementet sier til vil komme tilbake med eventuelle konsekvenser av rapporten.

— Samferdselsdepartementet skal nå gå gjennom rapporten. Tidspunkt for hva som eventuelt skal skje senere i denne saken får vi komme tilbake til, skriver seniorrådgiver Edvard Andersen i

- Både samfunnssikkerhet og personvern må ivaretas

— Dette er en gyllen mulighet til å komme inn i et mer fruktbart spor, sier Anders B. Werp, som representerer Høyre i Stortingets justiskomité.

Han mener man må kunne diskutere personvern og samfunnssikkerhet uten at det blir ansett som motpoler.

— Vi må ivareta både samfunnssikkerheten og personvernet. Det er ikke noe enten eller, sier Werp.

— Hvordan skal man klare det?

— Det første skrittet nå bør være at hensynet til personvernet blir tatt med i utredningen som utvalget ledert av Kim Traavik arbeider med, sier Werp.

Les også: