Leder: Dette er en lederartikkel fra Dagbladet, og gir uttrykk for avisas syn. Dagbladets politiske redaktør svarer for lederartikkelen.

Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Forrige uke ble det klart de 3.400 privatpersonene bak massesøksmålet mot Oslo kommunes innføring av eiendomsskatt gikk på et sviende nederlag: Ifølge Høyesterett er kommunen i sin fulle rett til å innføre et høyt bunnfradrag som skåner borgere med minst fra å betale.

Det høye bunnfradraget er kanskje upopulært blant folk med store og dyre boliger, men forbudt er det ikke. Den store misnøyen med eiendomsskatt, som i Oslos tilfelle har kostet tid og ressurser i form av et stort søksmål, er beklagelig.

Men som Dagbladet har påpekt tidligere, kan skatten med fordel omfatte flere enn den gjør i dag. Brukt på riktig vis, er eiendomsskatt et verktøy for å skape mer vekst, rettferdig fordeling og et mer velfungerende bolig- og leiemarked.

Blant annet kan skatten brukes til å hjelpe flere inn i boligmarkedet - et politisk mål for nesten samtlige partier på Stortinget. Fordi eiendomsskatten gjør det mindre attraktivt å være boligeier, alt annet likt, vil prisene falle. Da vil det være flere som har tilstrekkelig egenkapital til å kjøpe egen bolig.

Det er i hvert fall budskapet i en kronikk i Dagens Næringsliv, ført i pennen av SSB-forsker Erlend Eide Bø. Forskeren anslår at boligprisene på sikt kan falle med så mye som 20 prosent dersom vi skattlegger fordelen av å bo i egen bolig med tre prosent, samt øker formuesverdien på boliger fra 25 prosent til 100 prosent.

I tillegg til å gjøre skillet mellom de som er innenfor og utenfor på boligmarkedet mindre, påpeker Eide Bø at en slik endring av skattesystemet kan bidra til å «redusere gjeldsnivået, bedre økonomiens effektivitet, øke progressiviteten i skattesystemet og bringe inn skattepenger som kan brukes til å redusere mer ineffektive skatter eller betale for statlige tjenester.» Kort sagt: effekter alle er tjent med, fattig som rik.

Ikke alle støtter forslaget. Finansavisens sjefredaktør, Trygve Hegnar, mener for eksempel det er «litt naivt» å tro at pengene fra boligskatten skal betale for «alle mulig fine tiltak innen velferdsbudsjettet.»

Med rasjonelle briller på ville imidlertid Hegnar lagt den bekymringen til side, og heller løftet fram fordelene: Et mer effektivt skattesystem som sørger for at kapital søker dit der den er mest effektiv, mer rettferdig fordeling, lavere gjeldsgrad i befolkningen, og en mindre skarpt klasseskille på boligmarkedet.