KVELDSSTUND: Preben Ellefsen (44) sier god natt til datteren Aimee (9) etter en lang dag fylt med aktiviteter på Kilandsenteret i Grimstad. Familien har denne sommeren fått gratis ferietilbud gjennom Røde Kors. Foto: Therese Alice Sanne, VG

Helsedirektoratet: De rike blir rikere - de fattige blir flere

GRIMSTAD (VG) Den kraftige veksten i antall norske familier med lav inntekt vekker sterk bekymring. Aldri før har staten betalt mer for at familiene skal få dra på ferie.

17. august 2018

Artikkelen er over to år gammel

– Nå har jeg veldig dårlig økonomi, og jeg prøver i det lengste jeg kan å gjøre det som er gratis. Før sommeren tenkte jeg: «Hva skal man finne på?», forteller Preben Ellefsen.

LES OGSÅ: Alenemor Teuta (32) har ikke råd til å ha barna hos seg

Rundt fem prosent av den norske befolkningen er i en økonomisk situasjon der ferieturer er langt fra hva bankkontoen tillater, ifølge SSB.

44-åringen fra Søgne har levd med trang økonomi i flere år.

Omringet av grønne skoger får han og datteren denne sommeren oppleve luksusen «alle andre» har: ferietid. På Kilandsenteret i Grimstad leker barna fra morgen til kveld, mens de voksne får en pause fra pengemaset i hverdagen.

– Her er det ikke noen kiosk på hjørnet. Vi slipper kjøpepresset som er der ute, sier Ellefsen.

PÅ FERIE SAMMEN: Uten gratis hjelp ville ikke Preben Ellefsen og datteren Aimee fått muligheten til å dra på ferie sammen i sommer. Her er de samlet i peisestua på feriesenteret nord i Grimstad. Foto: Therese Alice Sanne, VG

– Spriket blir stort

De siste femten årene har antall barn bosatt i familier med vedvarende lavinntekt tredoblet seg, ifølge Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir). Økningen gjelder for familier med og uten innvandrerbakgrunn.

I 2018 er det mer enn 100.000 barn som lever med lavinntekt, og som er i risiko for å oppleve fattigdom.

DEN BESTE FERIEN: – Slik situasjonen er nå, så er dette den beste ferien vi kunne ha fått, forteller Alissa Skrøvje fra Lindesnes. Her med datteren Frida Ailin (6). Foto: Therese Alice Sanne, VG

Gratistilbudet på Kilandsenteret i Grimstad betyr mye for trebarnsmor Alissa Skrøvje fra Lindesnes.

– Vi har ikke Syden, men vi kan være her, sier 35-åringen.

– Det er en del mennesker i samfunnet med gode lønninger, men økonomien min er veldig begrenset. Spriket mellom oss blir stort, sier Ellefsen fra Søgne.

Roper varsku

De økende forskjellene mellom fattige og rike i Norge bekymrer ikke bare barnefaren fra Søgne, men også Helsedirektoratet, som følger utviklingen.

– For øyeblikket går alle indikatorer i feil retning. De viser blant annet at de rike blir rikere, og at de fattige blir flere. De økonomiske forskjellene øker over hele skalaen.

Det forteller Øyvind Giæver i avdeling for levekår og helse i Helsedirektoratet, som viser til utviklingen innenfor inntektsulikhet i Norge.

Norge har ikke en offisiell fattigdomsgrense, og barnefattigdom anslås derfor ut fra hvor mye familien tjener over tid. Hvis et barn bor i en husholdning med vedvarende lavinntekt, så vil det si at familien har en inntekt som er lavere enn 60 prosent av medianinntekten i Norge over en treårsperiode.

For en enslig forsørger med ett barn er grensen 279.900 kroner i året. For et par med ett barn er tilsvarende tall 387.600 kroner i året (se full oversikt i faktaboks).

Lavinntektsgrensene En indikator på relativ fattigdom, som vil si at familien for eksempel mangler ressurser til å delta i samfunnets aktiviteter, og å opprettholde den levestandarden som er vanlig i samfunnet. Det kan være å dra på ferie eller å delta i fritidsaktiviteter på lik linje med jevnaldrende barn – men ikke alle barn med lavinntekt opplever fattigdom. Enslig – 215.300 kroner Enslig forsørger med ett barn – 279.900 Enslig forsørger med to barn – 344.500 Enslig forsørger med tre barn – 409.100 Par uten barn – 323.000 Par med ett barn – 387.600 Par med to barn – 452.200 Par med tre barn – 516.800 Par med fire barn – 581.400 Grensene er satt i EU-mål. Kilde: Bufdir/SSB Vis mer

Giæver frykter at de økonomiske forskjellene til syvende og sist vil resultere i store forskjeller i forventet levealder:

– Grunnen til at vi overhodet bryr oss om de økonomiske forskjellene, er at vi vet at det på lengre sikt fører til helseforskjeller blant befolkningen.

NYE VENNSKAP: Denne sommeren gir Røde Kors gratisferier til familier rundt omkring i landet. I Vest-Agder er det 126 personer som mottar tilbudet gjennom Røde Kors. 50 personer står på venteliste. – Vi ser at det stadig er flere som søker om å delta på turene, forteller Marthine Tronvoll-Jørgensen i Røde Kors Vest-Agder. Kilandsenteret nord for Grimstad er ett av stedene barnefamiliene drar på ferie gjennom Røde Kors. Her leker Aimee (9) og Frida Ailin (6) på gresset utenfor senteret. Foto: Therese Alice Sanne, VG

Bekjemper barnefattigdom

Bufdir har de siste årene gitt hundrevis av millioner til norske kommuner for å bekjempe fattigdom blant barn.

I 2018 gir de historisk høye summer til formålet: 270 millioner kroner. Rundt halvparten går til ferietiltak alene.

Kilandsenteret i Grimstad står bak ett av tilbudene i Norge som sørger for at flere familier får dra på ferie.

Disse kommunene mottar mest i 2018 Oslo (50 millioner kroner)

Bergen (6 millioner kroner)

Drammen (3,5 millioner kroner)

Trondheim (2,8 millioner kroner)

Kristiansand (2,5 millioner kroner) Kilde: Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir) Vis mer

Frivillige organisasjoner får også tilskudd fra Bufdir til ferieformål. Røde Kors, Kirkens Bymisjon, Blå Kors, Turistforeningen og idrettslagene mottar mest.

forrige











fullskjerm neste

Flere årsaker

Bufdir peker på tre sentrale årsaker til at fattigdommen blant barn har økt såpass mye de siste femten årene:

Gruppen med barn som har foreldre med innvandrerbakgrunn, lav utdannelse og svak yrkestilknytning har økt. Barnefamilier har hatt en svakere inntektsutvikling enn husholdninger uten barn. Den generelle lønnsutviklingen har fra 2000-tallet vært høy. Offentlige overføringer har imidlertid ikke økt i takt med denne utviklingen, noe som har resultert i at inntekt fra lønnet arbeid er enda viktigere for familieøkonomien.

OPPLEVELSER: Leirleder Amalie Tønnevold drar opp et garn med fisk. Rundt henne følger feriegjestene nøye med. – Dette er personer som har behov for å gi opplevelser til barna sine, men som ikke alltid har mulighet til det, sier Tønnevold. Foto: Therese Alice Sanne, VG

– Barn med innvandrerbakgrunn er overrepresentert i lavinntektsstatistikken og utgjør mer enn halvparten av alle barna i lavinntektsgruppen. Noe av forklaringen er at de har kommet til Norge som flyktninger, eller at de er født i Norge av foreldre som har flyktet hit, sier Bendiksen i Bufdir.

LES OGSÅ: – De aller fleste nordmenn har fått det mye bedre, men noen har blitt hengende etter

FERIEOPPLEVELSER: Jon Tønnevold er leder for Kilandsenteret og forteller at ferieopplevelsene de tilbyr er et årlig høydepunkt for mange av familiene som kommer på besøk. Han forteller også at det stadig er flere familier som melder interesse for gratisferiene Kilandsenteret tilbyr, med en kraftig økning de siste to-tre årene. – Samtidig har vi sett en tendens til at det er folk som er flaue for å melde seg på. Jeg mener vi bør heise flagget for de foreldrene som ser barnas behov, og ikke føler skam for situasjonen, avslutter Tønnevold. Foto: Therese Alice Sanne, VG

Publisert: 17.08.18 kl. 19:31