«Man kan ikke være helt norsk eller helt pakistansk, men man kan være helt muslimsk»

Ikke-vestlige innvandrere som har bodd lenge i Norge er nesten like religiøse som helt «ferske» innvandrere, viser en ny undersøkelse.

2. mars 2013

Olav Elgvin fra Fafo og Kristian Rose Tronstad fra Norsk Institutt for by— og regionforskning (NIBR) har skrevet artikkelen «Nytt land, ny religiøsitet?», som nylig ble publisert i Tidsskrift for samfunnsforskning.

Dette er den første kvantitative kartleggingen av hvordan religiøsiteten hos innvandrere i Norge utvikler seg over tid.

Forskerne har blant annet tatt utgangspunkt i data fra SSB-rapporten «Levekår blant innvandere» fra 2005/2006, der 3033 personer fikk spørsmålet: Hvor viktig vil du si at religion er i livet ditt?

Respondentene plasserte seg på en skala fra 1 til 10, der 1 er «ikke viktig» og 10 er «svært viktig».

Etter å ha analysert tallene og kontrollert for ulike variabler, konkluderer forskerne med at innvandrere som har bodd lenge i Norge er ikke betydelig mindre religiøse enn innvandrere som kun har bodd her i kort tid, vel og merke når de kommer fra samme opprinnelsesland. Det var stikk i strid med hva forskerne hadde trodd på forhånd.

— Jeg forventet å se en større nedgang i religiøsiteten over tid, sier Elgvin.

Fafo-forskeren har i drøye tre år drevet bloggen «Muslimprosjektet», i et forsøk på å avdekke virkeligheten blant norske muslimer. Elgvin skrev dessuten masteroppgave om politisk ideologi blant muslimske religiøse ledere i Norge.

Undersøkelsen avdekket også følgende:

Ikke-vestlige innvandrere er som gruppe langt mer religiøse enn befolkningen ellers. Gjennomsnittlig score er 6,7 for ikke-vestlige innvandrere, mot 3,5 for befolkningen som helhet. Men det er stor forskjell mellom de ulike opprinnelseslandene.

Innvandrere med bakgrunn fra Pakistan og Somalia er de mest religiøse, med gjennomsnittlig score på henholdsvis 9 og 9,8

Innvandrere fra Bosnia, Serbia, Montenegro og Chile er nesten like sekulære som etniske nordmenn.

Høyere utdanning reduserer religiøsiteten, og det skjer i størst grad blant innvandrere fra Tyrkia, Iran og Sri Lanka

Jeg ble overrasket over de høye tallene for pakistanske og somaliske innvandrere. Når jeg snakker med unge religiøse muslimer, så er det mange av dem som mener at foreldregenerasjonen ikke er spesielt religiøse og at de primært går i moskéen for å drikke te. Men det kan være de unge prøver å posisjonere seg i forhold til den eldre generasjonen for å fremstå som mer religiøse selv, sier Elgvin.

Les også: Foreslår å sile asylsøkere

Undersøkelsen som han og Tronstad har gjort kan ikke si noe om hvorfor det er slik, men kvalitativ forskning på området gir en viss pekepinn, forklarer Elgvin.

— For en del blir nok religionen en slags identitetspolitisk havn. Man kan ikke være helt norsk eller helt pakistansk, men man kan være helt muslimsk.

— Den grunnleggende religiøse orienteringen man utvikler under oppveksten sitter ganske mye i, sier han.

- Gir undersøkelsen grunnlag for å si noe om den norske integreringspolitikken?

— Nei, i liten grad. Det er ikke et mål i seg selv at innvandrere skal bli mindre religiøse, og det er neppe religiøsiteten som avgjør om integreringen lykkes eller ikke.

- Sier det uten å mene det

Warsan Ismail er student og skribent. Hun driver bloggen «Bak rosa burkaer og gule mullahskjegg» og twitrer under aliaset somalieren.

— En del somaliere opplever en religiøs oppvekkelse. Før krigen var Somalia en kommunistrepublikk der religionen var noe som hørte fortiden til. Den religiøse skikken fikk et forsterket utrykk etter krigen. Det var det mest nærliggende å orientere seg etter, sier hun.

- Hva er grunnen til at så mange somaliere oppgir å være svært religiøse?

— Jeg tror man ofte sier det uten egentlig å mene det. Det er blitt internalisert. Man har ikke et ord for «religiøs» på somalisk, man har ikke noe «grader» av det. Enten er man muslim eller ikke.

— For den eldre generasjonen har det vært en selvsagt del av livet, mens de unge må identifisere seg som muslim i motsetning til noe annet. Kanskje endrer seg etter hvert, kanskje ikke, sier Ismail.