VIL HA MER REGJERINGSMAKT: Monica Mæland forhandler nå med stortingspartiene om en ny krisefullmaktslov. Foto: Tore Kristiansen

Kilder til VG: Regjeringen ville ha kriselov ut 2021

Stortingspartiene og justisministeren forhandler nå om en kriselov som gir regjeringen større makt. Den ligger an til å vare langt kortere enn det regjeringen først foreslo, ifølge VGs kilder.

Oppdatert 17. mars

Artikkelen er over 186 dager gammel, myndighetenes råd angående coronasmitten kan derfor være utdaterte. Du kan alltid holde deg oppdatert i vår spesial, eller gjennom FHIs nettsider.

En fullmaktslov vil gi regjeringen fullmakt til å iverksette krisetiltak uten vedtak i Stortinget.

Regjeringens opprinnelige forslag var at loven skulle gjelde til 31. desember 2021, forteller kilder tett på prosessen.

VG kjenner til at flere partier reagerte på forslaget, og heller vil gi regjeringen en kortere fullmakt.

Flere av partiene på Stortinget jobber nå for at fullmakten skal gjelde i maksimalt seks måneder, før den eventuelt må fornyes, får VG opplyst.

les også Corona-krisepakke: Permitterte får full lønn i 20 dager

De kan støtte seg på Beredskapshjemmelutvalget, som i fjor leverte sine anbefalinger for en ny krisefullmaktslov. Utvalget med flere forslag til begrensninger – blant annet at den ikke burde gjelde i mer enn seks måneder.

Tirsdag ble loven diskutert i et telefonmøte mellom justisminister Monica Mæland og de parlamentariske lederne. Det var DN som først omtalte dette.

Bakgrunn: Regjeringen ønsker større krisefullmakter – Ap og Sp sier nei

Forhandler med LO og NHO

Beredskapsutvalget foreslo også at en kriseforskrift på hvilket som helst tidspunkt skal kunne oppheves i Stortinget, hvis et mindretall på en tredjedel av representantene stemmer for dette. VG kjenner til at dette er et viktig krav i forhandlingene mellom partiene.

Beredskapshjemmelutvalgets forslag til begrensninger: Hjemmelen skal kun komme til anvendelse i ekstraordinære kriser, det vil si situasjoner der kritiske samfunnsfunksjoner eller andre tungtveiende samfunnsinteresser er truet som følge av en eller flere alvorlige hendelser

Forskriften kan ikke gå lenger enn det som er nødvendig for å håndtere krisen

Forskriften kan ikke fravike regler i Grunnloven eller i menneskerettskonvensjoner som etter menneskerettsloven gjelder som norsk lov

Forskriften må gis av Kongen i statsråd

Forskriften og begrunnelsen for denne må legges fram for Stortinget innen 10 dager

Stortinget kan på et hvilket som helst tidspunkt oppheve kriseforskriften med minst 1/3 av stemmene

Forskriften kan maksimalt gjelde i seks måneder

Utvalget ble ledet av Benedikte Moltumyr Høgberg, jusprofessor ved Universitetet i Oslo. Medlemmer: Sven Ole Fagernæs, tidligere regjeringsadvokat; Gunnbjørg Kindem, seniorrådgiver i Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap; Per Elvestad, assisterende justis- og kommunaldirektør hos Fylkesmannen i Troms og Finnmark og Nina Bordi Øvergaard, rådmann i Sør-Varanger kommune. Vis mer

I tillegg er regjeringen nå i samtaler med LO og NHO, der særlig arbeidstidsbestemmelser og involvering av de to partene er viktige temaer, ifølge VGs opplysninger.

Det er vanligvis de tre partene i arbeidslivet, staten, arbeidstagerorganisasjonene og arbeidsgiverorganisasjonene, som forhandler om lønn, arbeidstid og rettigheter.

les også Foreldre slipper å betale for barnehage og SFO i corona-perioden

Justisminister Monica Mæland ønsker ikke å kommentere saken. Via sin rådgiver gjentar hun kommentaren hun tidligere ga til DN:

– I disse dager er det særlig viktig at vi har en god dialog mellom regjering og Storting, og samtaler jeg har med de parlamentariske lederne skal jeg ha med de parlamentariske lederne, sier Mæland.

Til NTB sier justisministeren at hun ikke vil si noe om hvilke fullmakter regjeringen ønsker.

Publisert: 17.03.20 kl. 18:09 Oppdatert: 17.03.20 kl. 19:11

Les også