Kvinner har 70 prosent høyere sykefravær enn menn, og forskjellen har økt de siste årene. Når man tar hensyn til årsaker knyttet til graviditet, arbeid og familie, blir godt over halvparten av forskjellen stående uforklart.

I 2018 var det totale sykefraværet på 7,4 prosent for kvinner og 4,4 prosent for menn. Forskjellen på 3 prosentpoeng har vært stabil i mange år. Menn har hatt en større nedgang i sykefraværet enn kvinner siden 2001, slik at den prosentvise forskjellen i det legemeldte fraværet har økt fra 49 til 68 prosent.

Godt over halvparten mangler forklaring

I en ny artikkel har NAV sett på hvilke årsaker som gjør at forskjellen er så stor. Ved å trekke fra sykefravær for svangerskapsrelaterte sykdommer reduseres forskjellen med 20 prosent. Arbeidsrelaterte faktorer kan forklare 13 prosent, mens barn og familierelaterte faktorer kan forklare 5 prosent.

– Når alle variablene inkluderes i modellen, blir kjønnsforskjellen redusert med omkring 40 prosent. Godt over halvparten blir altså stående uforklart, sier Jon Petter Nossen, forsker i NAV og forfatter av artikkelen.

Størst forskjell i yngre år

At kvinner har et høyere sykefravær enn menn, er et velkjent fenomen. Dette er tilfelle i mange land, men Norge er et av landene hvor forskjellen er størst. Det er også vesentlig flere kvinner enn menn som mottar arbeidsavklaringspenger og uføretrygd.

Kjønnsforskjellen i det legemeldte sykefraværet er tydelig fra begynnelsen av 20-årene. Toppen nås ved 31 år, da er kvinners legemeldte sykefravær dobbelt så stort som menns. Når vi holder graviditet utenom, er forskjellen på sykefraværet størst mellom 39 og 50 år.

– Etter fylte 50 reduseres forskjellene litt, men dette kan henge sammen med at flere kvinner enn menn går over på andre ytelser fra NAV, sier Nossen.

Mest psykiske lidelser og muskel- og skjelettlidelser

Kvinner har høyere sykefravær enn menn i alle diagnosegrupper, unntatt hjerte- og karlidelser, også når de gravide er utelatt.

Psykiske lidelser og muskel- og skjelettlidelser utgjør henholdsvis 36 og 24 prosent av kjønnsforskjellen. Muskel- og skjelettlidelser bidrar imidlertid lite til kjønnsforskjellen før fylte 40 år, men betyr stadig mer ved stigende alder.

Liten sammenheng med arbeid og familie

Når det gjelder forhold knyttet til familie, er sykefraværet både for kvinner og menn høyere blant de med barn fram til fylte 40 år, men deretter er det i hovedsak omvendt. Både separerte, skilte og gjenlevende har høyere sykefravær enn gifte og ugifte. I denne studien utgjør familierelaterte faktorer 5 prosent av kjønnsforskjellen.

Når de arbeidsrelaterte faktorene inkluderes i stedet for de familierelaterte i denne studien, reduseres kjønnsforskjellen med 13 prosent. Da er det blant annet tatt hensyn til yrke og inntekt.

Kvinner jobber deltid i større grad enn menn, og de som har en deltidsstilling på 50 prosent eller mer, har det høyeste sykefraværet både blant kvinner og menn. Det kan tenkes at denne gruppen har høyere sykefravær på grunn av stort arbeidspress og at det kan bidra noe til kjønnsforskjellen, sier Nossen.

– Dette er imidlertid usikkert, siden sammenhengen like gjerne kan skyldes at personer som allerede har helsemessige utfordringer, velger å jobbe redusert stilling.

Ikke alle faktorer er tatt med

Når faktorene som gjelder graviditet, arbeid og familie er trukket fra, mangler forklaringer på omkring 60 prosent av kjønnsforskjellen. Flere kjennetegn kunne bidratt til å forklare en større andel av kjønnsforskjellen, påpeker Nossen.

– Våre registerdata inneholder ikke informasjon om for eksempel arbeidsmiljøforhold eller holdninger og normer. Informasjon om varighet av arbeidsforhold og tidspunkt for separasjon, skilsmisse og dødsfall i familien kan også spille inn, sier Nossen.

En annen forklaring på kjønnsforskjellen i sykefravær kan finnes i mulige kjønnsforskjeller når det gjelder kvinners og menns psyke.

– Ungdata-undersøkelsen har vist at unge jenter oftere enn unge gutter opplever mye press og stress i hverdagen, de er oftere plaget av depressive symptomer, og de er misfornøyd med egen helse. Også annen forskning tyder på at det er kjønnsforskjeller når det gjelder ulike typer psykiske lidelser, sier Nossen.

Les artikkelen Kjønnsforskjellen i sykefravær: Hvor mye er det mulig å forklare med registerdata?