El pròxim 25 d’abril, 311 anys després de la batalla d’Almansa, la freqüència radioelèctrica valenciana de titularitat pública tornarà a emetre continguts televisius. Quatre anys, quatre mesos i vint-i-sis dies després del tancament ordenat per Alberto Fabra, els valencians disposaran de nou d’una televisió pròpia. De moment, en proves. Així ho ha anunciat aquest dimecres la directora general de la Corporació Valenciana de Mitjans Audiovisuals (CVMA), Empar Marco, en el transcurs d’una compareixença parlamentària.

Marco estava citada a les Corts per a explicar la seua posició envers la retransmissió o no de bous al carrer. En una entrevista concedida mesos enrere al diari El Mundo s’havia mostrat decidida a no acceptar que la graella de l’ens públic incloguera aquest tipus d’espectacles. El PP va requerir la seua presència a la comissió de seguiment i ella ha aprofitat l’ocasió per a desvelar el secret més ben guardat: la data en què els valencians tornaran a rebre imatges a través dels canals que antigament ocupaven Canal 9 i Punt 2 i que ara —si fa no fa amb les mateixes cares— ocuparà À Punt. La posada en marxa definitiva i estable encara s’ajornarà un o dos mesos més, però Marco ha confirmat, tal com havia avançat amb anterioritat, que es consumarà la primavera d’enguany.

En aquesta primera fase s’emetran dibuixos animats que ja es poden veure al web d’À Punt, alguns documentals, partides de pilota valenciana i concerts musicals. En segons quins casos es podria tractar de directes que serviran per greixar la maquinària. I és que la intenció és precisament aquesta: recuperar la sintonia i que els valencians s’hi familiaritzen. Després de tant de temps sense connectar aquests canals, és probable que molts els hagen esborrat dels seus televisors o bé que no arriben amb la qualitat necessària. D’ací aquest període transitori, una passa més en el procés de recuperació dels mitjans públics promès pel Govern del Botànic. La repetició dels continguts programats i una banda que així ho especificarà evidenciaran que es tracta, en efecte, d’unes emissions en proves.

Bous al carrer sí; a la plaça, no

Com ha quedat dit, el motiu de la seua visita a les Corts n’era un altre, però ha quedat completament enfosquit. Es podria afirmar que Marco ha torejat el PP, formació que havia registrat la petició de compareixença amb la missió de posar-la contra les cordes amb aquest tema, tan sensible. De fet, el portaveu popular a la comissió, Jorge Bellver, l’ha acusada de “saltar-se a la torera” l’ordre del dia previst.

Encara que Marco ha explicat que À Punt “no oblidarà les tradicions”, incloent-hi “les festes de bous”, de seguida ha remarcat que la cadena “no exhibirà imatges de maltractament animal”. “N’informarem des del respecte a totes les sensibilitats”, ha dit. En cap cas, per tant, s’emetran imatges de corregudes de bous o de festejos com el bou embolat. “Mostrar el sacrifici d’un animal, el seu maltractament, no és servei públic”, ha reblat la directora general, entestada a “cohesionar” i no “fragmentar” la societat valenciana. En aquest sentit, també ha remès els diputats populars als “drets de la infància”, un dret fonamental que, ha asseverat, implica no exposar els més petits a “imatges de maltractament”.

Indignat, Bellver li ha respost que ella no és qui ha de dictar si els bous al carrer són maltractament animal o no. “Serà vostè qui dictamine quines són les tradicions i costums valencianes? No cal que em conteste, ja sé que sí”, ha preguntat amb resposta inclosa. El portaveu del PP li ha retret que actue en base a raons d’índole “política” i d’haver-se posat al servei “dels seus amics del tripartit”, i no ha dubtat a parlar de “burla” i de “falta de respecte als ciutadans”. “No podem consentir que relacione els bous al carrer amb el maltractament animal”, ha etzibat, “hi ha una llei valenciana que regula les festivitats de bous al carrer”. Bellver li retreu a Marco que adopte les decisions “a títol personal”.

De la seua banda, el diputat Toni Subiela, en representació de Ciutadans, ha criticat una decisió que considera “totalment sectària i mal justificada”. Subiela ha qualificat À Punt com “la cadena del Botànic” i ha pregat “un canvi d’actitud”. “Aquests no són els mitjans audiovisuals públics que esperàvem”, ha lamentat. Subiela ha interrogat Marco sobre quins esdeveniments taurins considera que són d’interès públic i quins no, i seguint l’exposició de la compareixent, l’ha acusada de “fragmentar, en lloc de cohesionar”.

Per contra, els grups que donen suport al Consell han mostrat satisfets amb les explicacions de Marco. La socialista Rosa Peris ha dit que el motiu de la compareixença era “absurd” i que el cost d’una correguda de bous ascendeix al milió d’euros, raó per la qual es tracta, també, d’una qüestió econòmica. Segons Peris, els bous no tenen audiència, són cars i corresponen a un model televisiu caduc, “encara que TVE n’haja recuperat algunes retransmissions, igual com recentment va emetre la missa de dijous sant, que a penes va tenir 120.000 espectadors”. Josep Nadal, de Compromís, ha menystingut el motiu de la trobada i ha utilitzat el seu temps per a recordar la figura de l’antifeixista Guillem Agulló en el dia que es compleixen 25 anys del seu assassinat. Per últim, Antonio Montiel, de Podem, ha subratllat que “cap tradició no pot justificar la violència o el patiment” i, en aquest sentit, ha lloat el llibre d’estil d’À Punt Mèdia. Amb tot, ha anunciat que sol·licitarà una altra compareixença extraordinària de la protagonista perquè detalle, amb més calma, el procés de recuperació dels mitjans públics. Un punt que efectivament no era a l’ordre del dia i que, segons ell, exigeix una nova visita de Marco a les Corts.

Al marge d'això, els diputats de les cinc formacions han secundat la petició de Ciutadans perquè també hi comparega Rafa Xambó, vocal del consell rector de la CVMA, per tal que explique “la possible incompatibilitat amb el càrrec per les greus i continuades declaracions contra els estaments públics, grups polítics i sector periodístic”.