260x366 Segons les últimes dades publicades per l’Idescat l’octubre passat, 358.100 persones a Catalunya no poden mantenir el seu habitatge a una temperatura adequada / CRISTINA CALDERER Segons les últimes dades publicades per l’Idescat l’octubre passat, 358.100 persones a Catalunya no poden mantenir el seu habitatge a una temperatura adequada / CRISTINA CALDERER

El Tribunal Constitucional prohibeix al govern català garantir el subministrament d'electricitat i gas a les famílies vulnerables que no puguin pagar les factures. Així ho estableix a través d'una sentència publicada ahir on anul·la part del decret de pobresa energètica 6/2013, que ja havia estat suspès l'octubre del 2014, després d'acceptar el recurs que va presentar el govern espanyol.

Aquest decret establia que una companyia no podia tallar els subministraments a l'hivern a una família que estigués en una situació de vulnerabilitat acreditada. El TC sentencia que el Govern no té competències per decidir si s'ha de tallar o no el subministrament i per això considera el decret "inconstitucional".

No obstant això, la Generalitat assegura que seguirà garantint el subministrament de llum i gas a les famílies més vulnerables tot i l'anul·lació parcial del Tribunal Constitucional. Ho farà, va explicar ahir la portaveu del Govern, Neus Munté, emparant-se en la llei 24/2015, de mesures urgents per afrontar l'emergència en l'àmbit de l'habitatge i la pobresa energètica, que va ser aprovada pel Parlament el juliol de l'any passat a partir d'una iniciativa legislativa popular (ILP). Entre altres coses establia que, abans que una empresa pogués tallar els subministraments a una família, s'havia d'assegurar que no constava com a vulnerable. En la llei anterior, era la família la qui ho havia de comunicar. La norma vigent, per tant, trasllada la responsabilitat a l'empresa subministradora.

Munté va garantir que "digui el que digui el TC i el govern espanyol", des de Catalunya es desplegarà la llei del 2015, al marge de l'anul·lació del decret de pobresa energètica. "Sobre la base de la llei vigent, cap família en situació de vulnerabilitat quedarà desatesa", va dir. Munté també va recriminar a l'executiu espanyol la seva "altíssima insensibilitat social" per recórrer totes les mesures que aprova la Generalitat o el Parlament per lluitar contra la pobresa energètica. " El govern central prefereix continuar endavant amb la seva onada de recentralització més que no pas preocupar-se de la situació de les persones que pateixen pobresa energètica", va queixar-se en roda de premsa.

Afavorir les portes giratòries

El president de la Taula del Tercer Sector, Oriol Illa, considera que, encara que la sentència no tingui cap efecte pràctic, es tracta d'una "molt mala notícia" pel fet que "no accepta que garantir el dret als subministraments a famílies vulnerables és un dret important". Illa defensa que el TC presenta com un problema competencial el que en realitat és un conflicte d'interessos: "El que defensa ara mateix el govern espanyol són els interessos de les companyies subministradores, que són també els interessos de les portes giratòries", recalca.

Precisament, la sentència del TC va acompanyada de l'argumentació de dos vots particulars, contraris a la decisió del Tribunal. En un d'aquests, és la mateixa vicepresidenta del TC, Adela Asua, qui afirma que el tribunal hauria d'haver desestimat en la seva integritat el recurs del govern espanyol, perquè la norma catalana impugnada no contradiu la regulació estatal. Tant ella com el magistrat Fernando Valdés sostenen que la norma estatal no conté una "regulació específica" per protegir els clients vulnerables davant la pobresa energètica en els termes exigits per la UE, "per la qual cosa deixen la porta oberta a la regulació per les comunitats".

Per la seva banda, el magistrat Juan Antonio Xiol considera que la matèria regulada pel decret llei impugnat no és el règim energètic sinó la protecció als consumidors més vulnerables, "per la qual cosa estem davant una norma de contingut social". Segons apunta el magistrat, " la normativa autonòmica podrà establir una regulació pròpia que ocupi l'espai normatiu abandonat per l'Estat".

Ratificar el decret de pobresa "per dignitat"

En aquest sentit, el portaveu d'ERC al Congrés dels Diputats, Joan Tardà, va denunciar ahir "l'arbitrarietat i el setge" del govern espanyol i va acusar el TC d'estar "corromput" i actuar "de part del PP amb nul·la neutralitat". Per tot plegat, els republicans van proposar que el Parlament ratifiqui "per dignitat" el decret de pobresa energètica. La consellera de Treball, Afers Socials i Famílies, Dolors Bassa, també va mostrar la seva indignació a través de Twitter, on va reiterar que el Govern seguirà endavant amb la protecció de les famílies sense recursos: "Ens volen prohibir que garantim el subministrament elèctric a famílies que no el poden pagar. Nosaltres no ho farem. Indignant i vergonyós", va escriure la consellera.

L'executiu de Rajoy va recórrer el decret el 26 de setembre del 2014 al·legant que generava una discriminació positiva per als consumidors catalans i que envaïa les seves competències en matèria de règim energètic.