Kommentti: Kesken nousukauden Nordea ja OP ilmoittavat tuhansien jäävän ilman töitä – ja se on hyvä asia

Kun koneet hoitavat työt, ihmisiä tarvitaan yhä vähemmän. Se on hyvinvointimme kannalta suuri mahdollisuus, kunhan töitä vaille jäävistä pidetään huolta, Teemu Muhonen kirjoittaa.

Suomen talous kasvaa pitkästä aikaa reipasta vauhtia, mutta joku tässä ”nousukaudessa” tuntuu mättävän: palkat junnaavat paikallaan, ja työttömyys hellittää tuskaisen hitaasti.

Kuin kirsikaksi kakun päälle yhteensä yli 30 000 henkeä eri maissa työllistävä pankkikonserni Nordea ilmoitti torstaina vähentävänsä vähintään 6 000 työtehtävää seuraavien neljän vuoden aikana.

Vain kaksi viikkoa aiemmin tuhansien työtehtävien katoamisesta oli kertonut kilpailija OP:n väistyvä pääjohtaja Reijo Karhinen.

Mistä oikein on kyse? Pankeilla ja monilla muilla yrityksillä menee kovaa, mutta uusien työntekijöiden haalimisen sijaan suunta näyttää olevan jopa päinvastainen.

Lukemattomat pankkialalta lähivuosina työnsä menettävät joutuvat vaikeaan paikkaan, eikä tämän artikkelin otsikko pyri vähättelemään heidän tilannettaan.

On silti tärkeää ymmärtää, ettei suurin syy työpaikkojen katoamiseen ole esimerkiksi omistajien ahneus, vaan meitä kaikkia hyödyttävä ilmiö.

Ihmisen on turha tehdä sitä, minkä kone hoitaa

Taloustieteilijä Jeremy Rifkin tuli reilut 20 vuotta sitten tunnetuksi julkaistuaan teoksen Työn loppu, jossa hän ennusti tietokoneiden ja robottien korvaavan ihmistyövoiman nopeaan tahtiin kaikilla aloilla.

Itsepalvelukassoja löytyy yhä useammasta kaupasta.­

Niin ei tietenkään ole käynyt – ja tuskin käykään – mutta työtehtävien osittainen automatisoituminen on tosiasia. Ruokakauppoihin pulpahtelee itsepalvelukassoja, ja jotkut povaavat, ettei kassatyöntekijöitä tarvita lopulta enää lainkaan.

Samoin esimerkiksi pankkien tukitoiminnoista ja konttoreista löytyy paljon suorittavaa työtä, jonka automatisointi onnistuu nopealla aikataululla. Nordean ja OP:n ilmoitukset osoittavat finanssialan kulkevan digitalisaatioaallon etujoukoissa, mutta muut alat seuraavat perässä.

On kuitenkin tarpeetonta pelätä robottien ”vievän työpaikat”. Päinvastoin, mitä suuremman osan töistä koneet pystyvät tekemään, sen parempi. Teknologian kehitys on jo tähän saakka mahdollistanut valtavan elintason nousun ja sen, ettemme ole kaikki kuokkimassa maata tai poimimassa marjoja pysyäksemme hengissä.

” Teknologian kehitys on jo tähän saakka mahdollistanut valtavan elintason nousun ja sen, ettemme ole kaikki kuokkimassa maata tai poimimassa marjoja pysyäksemme hengissä.

Voi kysyä, miksi teknologian kehitys olisi tällä kertaa sen huonompi asia.

Huoli uusista työpaikoista ja veronmaksajista

Robottien esiinmarssiin liittyvät pelot kumpuavat suurilta osin ajatuksesta, että koneiden viemien työpaikkojen tilalle ei tällä kertaa syntyisikään uusia.

Suomenkin talous kasvaa, vaikka Tilastokeskuksen mukaan tehtyjen työtuntien määrä ei ole noussut viime vuodesta ja työllisten määrä on kohonnut vain hieman.

Taloustieteen termein työn tuottavuus siis nousee: muun muassa teknologian kehityksen ansiosta yritykset eivät välttämättä tarvitse lisää käsipareja tehdäkseen parempaa tulosta.

Kaksi vuotta sitten Oxfordin yliopiston globalisaatioprofessori ja Maailmanpankin entinen varapääjohtaja Ian Goldin ennusti haastattelussamme, että työpaikkojensa puolesta pelkäävät ihmiset tulevat ennen pitkää pysäyttämään teknologian kehityksen äänestämällä vaaleissa sitä vastaan.

Työpaikkojen lisäksi monet ovat huolissaan julkisesta taloudesta ja tuloeroista. Kuka kustantaa eläkkeet ja terveydenhuollon, kun roboteista ei ole veronmaksajiksi? Muodostuuko meille pieni superrikkaiden vähemmistö ja valtaisia joukko työttömiä köyhiä?

Nämä huolet ovat ymmärrettäviä, mutta turhia.

Kasvava hyvinvointi hyödyttää kaikkia – kunhan sitä jaetaan järkevästi

Jos automatisaatio oikeasti tekisi lähitulevaisuudessa ihmisistä tarpeettomia, olimme varsin onnellisessa tilanteessa. Hyvinvoinnin syntyessä kuin itsestään ihmiset voisivat tehdä elämällään mitä haluavat.

Julkista taloutta ja tulonjakoa olisi mahdollista säädellä samalla perusajatuksella kuin nykyisinkin – yrityksiä ja ihmisiä verottamalla.

Totuus kuitenkin on, että me tuskin elämme neljän vuoden päästä palkkatyöstä vapaassa utopiassa. Sen tietävät myös esimerkiksi Nordean ja OP:n työntekijät, joista monet varmasti miettivät tällä hetkellä, kajastaako heidän horisontissaan mitään muuta kuin työllisyyspalveluiden cv-koulutukset ja epätoivoinen työhakemusten lähettely karenssin uhalla.

” Tuskin elämme neljän vuoden päästä palkkatyöstä vapaassa utopiassa.

Googlen itsestään ajava auto oli näytillä teknologiamessuilla Pariisissa 30.6.2016.­

Tällä hetkellä Googlen kaltaiset kansainväliset jättiyritykset pyrkivät lievittämään yleisön huolia vakuuttelemalla, että katoavien työtehtävien tilalle automatisaatio synnyttää suoraan ja epäsuorasti vähintään saman verran uusia. Käykö niin todella, sitä ei tiedä kukaan.

Siksi uusia keinoja hyvinvoinnin jakamiseen ja nykyistä joustavamman sosiaaliturvan järjestämiseen tulee suunnitella hyvissä ajoin. Jos ei muuten, niin ihan vain varmuuden varalta.

Lopulta nimittäin me kaikki kärsimme, jos professori Goldin on oikeassa ja nurkkaan ahdistetuiksi itsensä kokevat ihmiset alkavat äänestää teknologian kehitystä vastaan vain välttääkseen työttömäksi joutumisen. Palkkatyön tarkoitus on tuottaa hyvinvointia, eikä siitä ole mitään järkeä tehdä hyvinvoinnin estettä.

Se olisi surullisen huono suoritus ihmiskunnalta, joka on sentään onnistunut rakentamaan koneita jopa ajattelemaan puolestaan.