Tulipa tässä taannoin asioitua pankissa. Oli kahvi mennä väärään kurkkuun, kun eteen tuli kuponki, jossa kyseltiin poliittisen vaikutusvallan perään.

Lainkuuliaisena kansalaisena vastasin tietenkin kyllä, koska tunnen perustuslain. Heti toisessa pykälässä kerrotaan, että valtiovalta Suomessa kuuluu kansalle, jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta.

Väärä vastaus. Pankkitoimihenkilö hämmentyi ja sitten ärsyyntyi, koska ajatteli minun tekevän vakavista asioista pilkkaa.

En tehnyt. Minusta on erityisen vakavaa, että tämmöisiä kysellään.

Kansanvaltaan sisältyy yksilön oikeus osallistua ja vaikuttaa yhteiskunnan ja elinympäristönsä kehittämiseen.

Lopulta yksimielisyys löytyi, vaikka vähän jäi semmoinen olo kuin alikersantti Rokalla väijyssä.

Vartiomies hää onkii sellane mies, jot sille ei piä rähistä

Kun joku nappikaula tuli kyselemään tyhmiä.

– Vartiomies hää onkii sellane mies, jot sille ei piä rähistä...hää ko näät on saantkii suuret valtuuvet.

*Pahuuttaan *pankkiväki ei tietenkään poliittisen vaikutusvallan perään kysele, vaan taustalla on yleiseurooppalainen huoli rahanpesusta.

Nyt kun näyttää siltä, että uteliaisuus ulottuu pian myös vakuutuksiin, on Finanssialan keskusliitto ryhtynyt vastaiskuun.

Se julkaisi torstaina IRO Research Oy:llä teettämänsä tutkimuksen, jonka mukaan suomalaiset eivät ymmärrä, miksi pankit kyselevät poliittisesta vaikutusvallasta. Vastaajista liki kaksi kolmasosaa oli autuaan tietämättömiä kyselemisen tarkoitusperistä. Suurin piirtein saman verran vastustettiin uteluiden ulottamista vakuutuksenottajiin.

Finanssialan mukaan hallituksen esitys neljännen rahanpesudirektiivin kansallisesta voimaansaattamisesta menee direktiivin vaatimuksia pidemmälle.

Tosin eivät pankitkaan ole aina olleet ihan kädettömiä EU-määräysten ylitulkitsemisessa.

Siihen aikaan, kun Virossa pelailtiin vielä krooneilla ja Suomessa markoilla, erehdyin vaihtamaan rahaa Helsingin Eteläsatamassa.

Pankissa, jonka nimen jätän tilanpuutteen vuoksi mainitsematta, koska internet näyttää olevan täynnä kuin Hallan Visa (kotkalainen sananparsi).

Kysyttiin passi. Kun kysyin, että miksi, sain kuulla, että EU:n määräys.

Toinen vaihtoehto oli epäilys rahanpesusta

No ei kyllä ollut. Matkan jälkeen selvitin, että EU edellytti henkilöllisyyden tarkistamista vain, jos vaihdettava rahasumma ylittää (muistaakseni) 15 000 ecua (laskennallinen valuuttayksikkö ennen euron käyttöönottoa).

Ihan niin paljon en parin päivän reissulle krooneja hamstrannut.

Toinen vaihtoehto oli epäilys rahanpesusta.

*Matkan jälkeen *kysyin pankista ihan kirjallisesti, miksi pikkuisen matkakassan vaihtamiseksi joutuu todistamaan henkilöllisyyden. Sain vastauksen, että kyseessä onkin asianomaisen pankin oma käytäntö, ei mikään EU-direktiivi.

Niinpä. Mutta EU:n selän takana on mukava piileskellä, koska "ainahan sieltä tulee niitä tyhmiä määräyksiä".

Tosin olisihan se noin teoriassa hauskaa, jos joskus olisi rahaa pestäväksi asti.

Kirjoittaja on Ylen politiikan toimittaja ja TV1:n Ykkösaamun juontaja