Aproape 40 de senatori, majoritatea membri PSD şi UNPR, au iniţiat un proiect de lege de modificare a Statutului funcţionarilor publici, astfel încât parlamentarii să devină automat funcţionari publici şi chiar înalţi funcţionari publici, fără concurs, după ce li se încheie mandatul. Singurele condiţii sunt ca parlamentarii să fi avut măcar un mandat complet şi să fie absolvenţi de studii superioare.

„În prezent, Legea este excesiv de restrictivă cu privire la intrarea în corpul funcţionarilor publici, stabilind ca unică condiţie de profesionalizare a funcţiei publice – concursul. Nu este actualizată la cerinţele de dezvoltare ale societăţii şi nu are în vedere eficienţa administraţiei publice şi calitatea managementului în administraţie şi experienţa profesională dobândită pentru a ocupa diverse funcţii de conducere”, se arată în expunerea de motive care însoţeşte proiectul de lege, al cărui principal iniţiator este Florinel Butnaru, fost parlamentar PP-DD, în prezent social-democrat.

Prin această iniţiativă este schimbat modul în care o persoană poate deveni funcţionar public, adică în urma unui concurs şi apoi prin numire în urma validării rezultatelor: „Funcţionarii publici sunt persoanele numite în condiţiile prezentei legi într-o funcţie publică, precum şi senatorii şi deputaţii care au exercitat un mandat complet de parlamentar “, precizează un alineat de lege al iniţiativei.

Oameni politici, pentru funcţii apolitice

De asemenea, este propusă următoarea modificare: „Intrarea în categoria înalţilor funcţionari publici se poate face prin concurs naţional sau de drept, pentru parlamentarii care au exercitat cel puţin un mandat de parlamentar întreg. Recrutarea pentru susţinerea concursului naţional se face de către o comisie independentă formată de şapte membri numiţi prin Decizie a primului ministru. Membrii comisiei au mandate fixe de 4 ani. Persoanele prevăzute pot fi numite în funcţii publice corespunzătoare categoriilor înalţilor funcţionari publici“, precizează un articol de lege. Prin acest articol apar două modificări. În primul rând, devin înalţi funcţionari publici deputaţii şi senatorii care au un mandat parlamentar încheiat. În al doilea rând, mandatul membrilor comisiei e redus de la zece ani la patru ani.

Odată cu modificările propuse, aleşii care îşi încheie socotelile cu Parlamentul, unde au ajuns ca reprezentanţi ai unor partide, devin, peste noapte, persoane apolitice în aparatul administrativ. Tot ce mai trebuie să aştepte parlamentarii este repartizarea în diferite funcţii care ţin de ramura executivă: prefecţi, subprefecţi, funcţionari în ministere sau în deconcentrate. Fie că ar ajunge să fie directori sau şefi de servicii, efectul legii este acelaşi: foştii parlamentari primesc o slujbă sigură la stat. Iniţiativa vine după ce aceiaşi parlamentari şi-au votat o lege privind pensiile speciale pentru foştii senatori şi deputaţi, cu cuantumuri între 1.500 şi 4.500 de lei net, în funcţie de numărul de mandate.

Cum se poziţionează partidele

După ce presa a criticat intenţia celor care au iniţiat proiectul de lege, partidele au ieşit cu noi informaţii despre demersul lor. Social-democraţii care au semnat iniţiativa vor susţine în continuare proiectul, însă o discuţie concretă la nivel de partid nu a existat pe acest subiect. „Nu s-a discutat în cadrul PSD această iniţiativă. E semnată individual. Va intra în dezbatere argumentată şi contraargumentată“, a spus senatorul PSD, Liviu Pop, care nu exclude susţinerea legii de către partidul său.

Cei din UNPR fac un pas înapoi în ceea ce priveşte proiectul de lege şi chiar intenţionează să abandoneze susţinerea acestuia.„Luni îmi voi retrage semnătura de acolo, pentru că nu vreau ca numele meu să fie asociat cu vreun privilegiu pentru parlamentari. Nu am avut niciodată privilegii, am luptat mereu pentru ceea ce am realizat şi nu vreau ca numele meu să fie asociat cu vreun privilegiu. Voi vorbi mâine şi cu alţi colegi. Erau doar câţiva”, a declarat pentru „Adevărul” liderul senatorilor UNPR, Haralambie Vochiţoiu, după ce anterior afirmase că vrea ca această lege să treacă.

În schimb, PNL s-a poziţionat cel mai clar din punct de vedere al deciziei de partid. Liberalii au anunţat că nu vor susţine proiectul de lege, chiar dacă acesta a fost semnat şi de doi senatori PNL, Nicolae Neagu şi Cristian Mihai. „Nu vom susţine această iniţiativă parlamentară. Nu pot să fie înalţi funcţionari publici. Asta le mai trebuie. Înaltul funcţionar public nu trebuie să fie membru al unui partid politic şi există un corp al înalţilor funcţionari publici. Cei doi colegi ai mei probabil că nu au fost atenţi când au semnat iniţiativa“, a precizat pentru „Adevărul“ liderul senatorilor PNL, Ion Popa