Coronavirus: Som bloddonor hjælper du nu med at afdække det danske mørketal

Fremover kan du som bloddonor blive undersøgt for overstået infektion med coronavirus.

OBS: Fra mandag den 25. maj indstilles testningen i blodbankerne midlertidigt. Det skyldes, at den seneste leverance af tests kun har en følsomhed på 69 %, imod første leverances følsomhed på 82 %. Det betyder, at de nye tests er mere upræcise, og en sammenligning af tallene er derfor ikke retvisende. Regionerne har derfor besluttet, at der ikke offentliggøres samlede testresultater fra og med ugen, der begyndte den 4. maj. Læs mere i denne pressemeddelelse fra regionerne.

Undersøgelsen består i, at en blodprøve testes for antistoffer mod coronavirus. Der testes ved både fuldblods- og plasmatapninger. Undersøgelsen er iværksat for at undersøge det såkaldte mørketal. Mørketallet kan fortælle, hvor mange af os, der har haft en infektion med coronavirus, og dermed hvor mange af os der er immune og ikke i risiko for ny infektion.

Du vil blive informeret om resultatet af undersøgelsen indenfor få dage. Nogle steder får du dog kun svar, hvis testen er positiv. Dette gælder bl.a. i RegionH.

Det har ingen betydning for bloddonationen eller anvendelsen af blodet, hvis du har haft en overstået infektion. Du skal også fortsat uændret følge de råd og retningslinjer, der udstikkes af landets myndigheder.

For at lette blodbankernes arbejde er det som altid vigtigt, at du bestiller tid til tapning.

På denne måde hjælper du som bloddonor med ny viden om coronavirus. Denne viden kan bruges af myndighederne til at planlægge de tiltag, der bliver gjort for at kontrollere epidemien.

Forskere fra hele Danmark undersøger derudover, om plasma med antistoffer kan bruges i behandlingen af COVID-19-patienter. Læs mere her.

Tal fra blodbankerne

Andel positive, regionsfordelt 6-8/4 14-19/4 20-26/4 27/4-3/5 Antal testede 4.072 5.326 5.820 5.422 Hele landet 1,5% 1,9% 1,6% 2,4% Hele landet (95% konfidensinterval) 0,7-2,3% 1,2-2,7% 0,8-2,3% 1,5-3,2% Hovedstaden 3,1% 3,0% 3,2% 3,5% Region Sjælland og Region Syddanmark 0,7% 1,8% 0,9% 2,3% Region Midtjylland og Region Nordjylland 0,4% 0,7% 1,0% 1,6%

Andel positive, kønsfordelt 6-8/4 14-19/4 20-26/4 27/4-3/5 Alle 1,5% 1,9% 1,6% 2,4% Kvinder 1,3% 1,6% 1,6% 2,4% Mænd 1,7% 2,1% 1,6% 2,5%

Andel positive, aldersfordelt 6-8/4 14-19/4 20-26/4 27/4-3/5 Alle 1,5% 1,9% 1,6% 2,4% 17-29 år 1,3% 3,5% 1,4% 3,2% 30-49 år 1,7% 1,1% 1,8% 1,7% 50-69 år 1,4% 1,5% 1,4% 3,0%

Det er vigtigt at understrege, at antistoftesten ikke er perfekt. I tallene ovenfor har blodbankerne korrigeret for de fejl, de kender til, herunder at testen for cirka en ud af seks ikke afslører antistofferne – enten fordi der ikke er dannet antistoffer, eller fordi testen er falsk negativ. Omvendt giver testen fejlagtigt et positivt resultat hos ca. 1 ud af 200.

Tallene ovenfor er derfor behæftet med stor usikkerhed. Det ses af det såkaldte konfidensinterval, der udtrykker, at den sande andel af donorer med antistoffer med 95 % sandsynlighed ligger inden for de oplyste intervaller. Udsvingene er dermed så små, at der ikke kan påvises en stigende andel af donorer med antistoffer.

Vi opdaterer tallene her på siden løbende i takt med, at vi får dem fra blodbankerne.

Har du spørgsmål til disse tests? Måske finder du svaret her:

Hvorfor indføres testen først nu?

Det er først nu, blodbankerne har fået adgang til testkit i tilstrækkeligt omfang til, at det kan lade sig gøre.

Hvorfor er donorerne velegnede til opgaven?

Det er de, fordi de på mange måder er repræsentative for hele befolkningen. De er spredt ud over hele landet, der er en god spredning aldersmæssigt inden for hele spektret fra 17 til 69 år, og kønsfordelingen af tapningerne er meget tæt på 50-50. Dermed er det muligt at tage højde for, at coronavirussen kan være skævt fordelt på køn, alder og bopæl.

Er det ikke et problem for beregningen af flokimmunitet, at bloddonorerne pr. definition er sunde og raske mennesker?

Risikoen for at blive ramt af SARS-CoV-2 er sandsynligvis uafhængig af, om man i forvejen er sund og rask eller svækket. Så donorer får virusset i samme omfang som alle andre. Vi kan komme til at undervurdere, hvor mange der har været smittet i befolkningen, da man ikke må donere, hvis man inden for de sidste 2 uger har været syg med hoste og feber. Det er selvfølgelig en fordel, at man er sund og rask i øvrigt, hvis man rammes, da man så nemmere kan bekæmpe virussen.

Hvem regner tallene sammen til et samlet tal for flokimmuniteten i Danmark?

Blodbankerne indrapporterer tallene til Statens Serum Institut, der bruger dem i deres modeller for den danske epidemi.

Hvor lang tid går der fra man bliver smittet, til der kan måles antistoffer i blodet?

En test, der tages to uger efter smittetidspunktet, vil typisk kunne afsløre antistoffer. Der er dog store forskelle fra person til person.

Hvor sikkert vil et positivt eller negativt testresultat være?

Hvis testen er positiv, er det sandsynligt, at du har haft coronavirussen. Hvis den er negativ, kan du være ret sikker på, at du ikke har haft coronavirussen.

Skal jeg afgive en ekstra blodprøve, eller bruger I en af dem, der tages i forvejen?

Der tages en smule af en af de blodprøver, der tages alligevel, så du mærker ingen forskel i blodbanken. I nogle blodbanker testes du ved et lille prik i fingerspidsen.

Hvor lang tid tager testen?

Der går 15 minutter i et laboratorium.

Hvordan får jeg at vide, om jeg har haft coronavirussen?

De forskellige blodbanker i Danmark arbejder med løsninger så som: besked på donorbookingportalen, via sms, e-boks eller telefon. Nogle steder får man som donor kun svar, hvis testen er positiv. Dette gælder bl.a. i RegionH.