Første gang Tim loggede på Arto.dk, var han 15 år.

Dengang gik han i folkeskolen, og den sociale netværkshjemmeside var begyndt at være populær.

Det var stedet at være, husker han, og så godt som alle klassekammeraterne havde profiler. Så det ville han også.

I dag, 12 år senere, logger Tim på for sidste gang, 27 år gammel.

Fakta om Arto Arto var et online fællesskab for børn og unge, der havde sin storhedstid fra 2006-2008 Ifølge ejeren af Arto, Morgen Borg, havde Arto mere end 800.000 aktive profiler, da aktiviteten var på sit højeste Arto henvendte sig til børn og unge fra 10 år og opefter.

Senere i dag bliver hjemmesiden lukket ned. For med årene er klassekammeraterne lige så stille hoppet fra, ligesom langt størstedelen af alle de andre Arto-brugere, der har udskiftet profilbilledet på Arto med et på Facebook, Snapchat eller Instagram.

Derfor er det ikke længere rentabelt at drive siden, har Artos ejer Morten Borg fortalt.

Men for de, som er blevet hængende, føles lukningen tung.

For Tim, eksempelvis. Arto har haft stor indflydelse på hans liv. Det er her, han har mødt flere af sine kærester, det er her, størstedelen af hans venner kommer fra, og det er på grund af Arto, at han har uddannet sig til datatekniker.

- Det bliver vemodigt. Jeg er vokset op på siden. Det har været en stor del af mit liv de sidste mange år, og jeg har mødt nogle af mine allerbedste venner gennem Arto. Det er lidt svært at give slip på, siger han til dr.dk

Brugte nætterne på frivilligt Arto-arbejde

Det har været en stor del af mit liv de sidste mange år, og jeg har mødt nogle af mine allerbedste venner gennem Arto. Det er lidt svært at give slip p tim, artobruger

Arto var Danmarks største hjemmeside i sin storhedstid i 2007-2008. Dengang havde Arto mere end 800.000 aktive profiler, 100 millioner sidevisninger om måneden og mere end 80.000 mennesker var online af gangen.

Tim startede som almindelig bruger, men da han efter et par år så, at Arto ledte efter frivillige supportere, blev han en del af hjemmesidens frivillige redaktion. Han hjalp brugerne med spørgsmål, godkendte billeder og opsporede skumle typer, hvis profiler han spærrede.

Arbejdet fyldte meget, og mens jævnaldrende tog i byen i weekenden, kunne Tim nogle gange finde på at bruge fredag og lørdag nat på supportarbejdet.

- I weekenderne var vi tit nogle supportere, der sad oppe hele natten og godkendte billeder. Der gik snildt 10-15 timer med det på en weekend, hvor vi sad og snakkede på Skype sammen imens. Alt billedmateriale skulle godkendes manuelt, og der var tit tusindvis af billeder i kø, så vi havde travlt, siger han.

Tog på bakken med Arto-supportere

Tim modtog ingen løn for sit arbejde, men fik vip-medlemskab på Arto for det – og desuden var det heller ikke pengene, der træk. Det var fællesskabet.

De havde nemlig meget med hinanden at gøre, de frivillige supportere. Både over mail, skype – og nogle gange også ude i virkeligheden.

Engang mødtes frivillige supportere fra hele landet eksempelvis på forlystelsesparken Bakken – og da indvilligede Arto endda i at betale transporten for de, der kom langvejs fra.

Faktisk var det også på grund af arbejdet som frivillig supporter, at Tim valgte at uddanne sig til datatekniker.

- Jeg vidste ikke så meget om IT, før jeg begyndte på Arto – men da jeg blev en del af redaktionen, var det noget, de andre interesserede sig for. Og det begyndte jeg også at gøre med tiden, siger han.

Facebook er ikke det samme

Når Arto lukker, fortsætter de fleste Arto-brugere på Facebook og andre af de sociale netværk. Også Tim.

Når du sidder en aften og keder dig, har du mulighed for at række ud og få nye bekendtskaber i stedet for at gå ind på et larmende diskotek for at møde folk. tim, artobruger

Men det er alligevel ikke det samme, mener han. For på Arto kan man møde folk uden at kende dem på forhånd. Der er en offentlig opslagstavle, hvor man kan efterlyse folk at skrive med, og profilerne er åbne.

- Du skal ikke kende nogen på forhånd – de er der bare, og det er det, der er så fedt. Der er ikke mange steder, hvor du kan gå ind og møde nye mennesker på den måde. Så er du nærmest henvist til datingsider, og det er jo slet ikke det samme.

- Når du sidder en aften og keder dig, har du mulighed for at række ud og få nye bekendtskaber i stedet for at gå ind på et larmende diskotek for at møde folk. På Arto er det ligesindede – det er en afslappet måde at få kontakt til nye, men spændende mennesker. Eller det var det, siger han.

Arto bør bevares til evig tid

Selvom Arto gennem det sidste lange stykke tid har været næsten affolket, har Tim fortsat sit arbejde som supporter. Det kan ikke være anderledes, mener han.

- Jeg føler et ansvar over for brugerne, fordi jeg er superadministrator. Der er jo stadig folk – også yngre - der bruger Arto, lige indtil det lukker. Det ansvar om at passe på dem er svært at give slip på, siger han.

Arto er jo en del af Danmarkshistorien. tim, artobruger

Udover arbejdet som supporter har Tim også brugt de sidste dage på at gemme gamle beskeder, han har fået fra vennerne på Arto og andre personlige oplysninger, han nødig vil undvære, når det hele bliver lukket ned.

Det samme har en anden gruppe af dedikerede Arto-brugere – bare i større målestok.

De har sat sig for at downloade alt offentligt data fra Arto og gøre det tilgængeligt et andet sted på internettet. Så Arto bevares for eftertiden, selvom siden ikke længere fungerer.

Det, synes Tim, er vigtigt:

- Arto er jo en del af Danmarkshistorien. Det var Danmarks første og største sociale netværksside. Og når det bliver gemt, kan alle se, hvordan Arto var. Forhåbentlig kan det bevares til evig tid, siger han.