Sagen om den omstridte oksekødsrapport, som Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug (DCA) ved Aarhus Universitet og en forsker fra DTU har udfærdiget med finansiering fra landbruget, viser sig nu at være endnu mere alvorlig end hidtil kendt.

Rapporten er blevet kraftigt kritiseret af eksperter for blandt andet at sammenstille usammenlignelige data og nedtone klimabelastningen fra oksekød.

I rapportens forord står der, at »projektet er gennemført med støtte fra Kvægafgiftsfonden, hvor Landbrug & Fødevarer (L & F) har stået for den overordnede projektledelse«.

Forskerne bag rapporten har samtidig fastholdt, at de har udført »uvildig« forskning, og at landbruget »ikke har haft indflydelse« på deres arbejde med rapporten.

»Selve udførelsen er kun foretaget af Aarhus Universitet og DTU«, har medforfatter til rapporten, lektor Lisbeth Mogensen fra Aarhus Universitet, tidligere udtalt til Information.

Men sandheden er, at Danish Crown og Landbrug & Fødevarer som en del af projektets styregruppe har spillet en fremtrædende rolle i udarbejdelsen af rapporten og sågar har skrevet hele afsnit i den. Det afslører mails og dokumenter, som Information har fået aktindsigt i.

Forelagt udvalgte dokumenter i sagen betegner udenforstående eksperter det som dybt kritisabelt og klart i strid med god forskningsskik, at to danske universiteter har ladet landbruget udøve så massiv indflydelse på en rapport, som de over for offentligheden har præsenteret som uvildig forskning.

»Det kommer bag på mig, at forskerne lader deres integritet kompromittere på den måde. Sådan noget må bare ikke ske. Der skal være vandtætte skotter mellem universiteter og eksterne interesser,« siger Morten Birkved, der er professor mso på Syddansk Universitet og ekspert i klimapåvirkninger.

»Det er at holde folk for nar at publicere sådan en rapport.«

Den vurdering deler Heine Andersen, som er professor emeritus på Københavns Universitet og i mange år har beskæftiget sig med forskningsfrihed- og etik.

»Den her sag er værre, end hvad jeg kan huske, jeg har set før. Rapporten kan ikke bruges som uvildig forskning. At Landbrug & Fødevarer ligefrem har skrevet hele afsnit ind i rapporten, uden at det er oplyst, er vildledning af offentligheden,« siger Heine Andersen.

Ud over at have skrevet hele afsnit i rapporten står Landbrug & Fødevarer og Danish Crown også bag rapportens titel og forsidefoto. Samtidig står der i en projektbeskrivelse udarbejdet af Landbrug & Fødevarer, at projektet skulle være »forankret i Landbrug & Fødevarer«, og at universitetet skulle levere »ekstern bistand«.

Det selv om Aarhus Universitet over for offentligheden fremstår som afsender af rapporten.

Det er en meget usædvanlig konstruktion, påpeger Heine Andersen, der mener, at hele organiseringen fra starten har lignet »et rent Landbrug & Fødevarer-projekt«.

Allerede fra projektets begyndelse så Landbrug & Fødevarer tilsyneladende en mulighed for at bruge rapporten til at fremme landbrugets interesser. Det viser et tidligt udkast til en ansøgning, som interesseorganisationen sendte til Kvægafgiftsfonden, der har finansieret projektet.

Her skrev en ansat hos Landbrug & Fødevarer, at projektets formål blandt andet var »at ruste branchen til at imødekomme debatten om bæredygtighed og ernæring, hvor især rødt kød ofte italesættes som den store ’bæredygtighedssynder’«.

I et andet udkast understreges vigtigheden af, at »ny viden om okse- og kalvekød i en bæredygtig kost kommunikeres til forbrugerne, så de ikke vælger kødet fra på grundlag af eksisterende vurderinger«.

Begge formuleringer blev sendt forbi alle tre forskere bag rapporten, og det burde ifølge Heine Andersen have fået alle alarmklokker til at ringe hos dem.

»De skulle have holdt fingrene væk og sagt, at den her opgave var noget for et konsulentbureau, ikke for et universitet.«

Claus Emmeche, lektor på Københavns Universitet og ekspert i forskningsetik, kalder forskningspraksissen »dybt kritisabel«.

»Det er tydeligt, at landbruget har en helt klar dagsorden og har påvirket det endelige resultat. Men det forsøger universiteterne at kaste røgslør ud over. Det er virkelig utilfredsstillende, at det serveres til offentligheden som uafhængige forskningsresultater,« siger han.

Landbruget skriver med

Dokumentationen i sagen er omfattende. Information har modtaget og gennemgået tusindvis af sider aktindsigt, der samlet giver et indblik i forløbet med at udarbejde oksekødsrapporten.

Dokumenterne viser, at forskerne bag rapporten løbende har haft tæt kontakt med både Landbrug & Fødevarer og Danish Crown om indhold, datatabeller og kommunikationsindsats. Interesseorganisationerne sendte flere gange forslag til studier, som de anbefalede forskerne at inddrage i rapporten, ligesom de foreslog formuleringer, der kom med i den endelige rapport.

Dertil kommer, at Landbrug & Fødevarer har skrevet hele rapportens forord, indledning og et afsnit, som i den endelige rapport hedder ’Introduktion og overordnet tilgang til projekt’.

I et mødereferat fra den 2. februar 2018 beskrives det, at to repræsentanter fra Landbrug & Fødevarer »skriver forord«. Og få uger senere, den 27. februar, skrev en af forskerne bag rapporten til styregruppemedlemmer fra Landbrug & Fødevarer, at »der mangler dog tekst i et afsnit i starten af rapporten. Det regner vi med, at I tager initiativ til«.

En måned efter kvitterede folkene fra Landbrug & Fødevarer med et færdigskrevet udkast. Den 22. marts skrev en ansat til forskerne, at »jeg har også vedhæftet afsnittet om introduktion og overordnet metodetilgang i en separat fil. Det er tanken, det skal erstatte introduktionsafsnittet i den samlede rapport«.

Både medforfatter til rapporten, seniorforsker ved DTU Ellen Trolle, og en repræsentant fra Landbrug & Fødevarer bekræfter over for Information, at det er interesseorganisationen, der har formuleret oksekødsrapportens forord samt afsnittet ’Introduktion og overordnet tilgang til projektet’.

Af de mange mails og dokumenter fremgår det, at forskerne har haft mulighed for at kommentere landbrugets udkast undervejs. Men når Information sammenholder det oprindelige udkast med den færdige rapport, er indholdet i høj grad det samme.

»I en forskningsrapport er der grænser for, hvor tæt man kan arbejde sammen med interesseorganisationer og stadig fremlægge rapporten som uafhængig forskning. De grænser er overskredet her,« siger Alex Dubgaard, som er lektor emeritus på Københavns Universitet, hvor han arbejder med miljø- og klimaøkonomi.

Også han mener, at der er tale om »et klart brud på god forskningsskik«.

»Det er ikke acceptabelt at gøre det, de har gjort her,« siger Alex Dubgaard.

Ellen Trolle fra DTU fastholder, at der fra hendes side er tale om uvildig forskning. Forelagt kritikken fra eksperterne siger hun, at det er »foregået uden indflydelse på resultater og konklusioner«.

»Som du jo har læst, så spørger vi, om Landbrug & Fødevarer tager initiativ til teksten i starten. Det handler om introduktion og overordnet tilgang til projektet. Og jeg kommenterer så deres udkast og mener ikke, at der er skrevet noget, som jeg ikke synes skulle stå der,« siger hun.

Hun tilføjer, at »rapporten er udgivet af Aarhus Universitet, så det må være dem, der står inde for den del med forord og introduktion.«

»Hvis rapporten var kommet herfra (DTU, red.), så ville jeg selv have skrevet de afsnit,« siger Ellen Trolle.

»Men vi har jo kunnet rette til og kommentere på det, de har skrevet. Så jeg synes ikke, der er problemer i det.«

Men det argument køber Alex Dubgaard ikke.

»Det er ikke nok, at forskerne har kunnet kommentere teksten. Man må gå ud fra, at når en forskningsinstitution udgiver en publikation, og der kun er nævnt forskere som forfattere, så er det dem, der har skrevet hele rapporten,« siger han.

’Meningsforstyrrende’

Det er også lykkedes Landbrug & Fødevarer og Danish Crown at erstatte en passage i rapporten, de var utilfredse med, med deres egen formulering.

I kapitel otte stod oprindeligt, at oksekød vil »kunne erstattes i de forskellige kostmønstre med en kombination af andre fødevarer, uden at næringsindholdet forringes.«

Men det var »meningsforstyrrende«, indvendte Danish Crowns medlem af projektgruppen til forskerne i en mail d. 12. april 2017. Landbrug & Fødevarers ditto hæftede sig ved, at det var en »meget kategorisk udmelding, som måske kunne blødes lidt op«.

Landbrug & Fødevarer foreslog i stedet den mindre klare formulering, at »oksekød vil kunne erstattes i de forskellige kostmønstre med en kombination af andre fødevarer, idet indholdet af kun få næringsstoffer påvirkes, så det er ernæringsmæssigt interessant.«

Det kopierede forskerne direkte ind i rapporten uden at anføre, hvem der havde skrevet det.

Både Claus Emmeche, Morten Birkved og Heine Andersen finder det »dybt kritisabelt« og et brud med armslængdeprincippet, at interesseorganisationen kan skrive i og komme med rettelser til rapporten.

»Det er stærkt kompromitterende for de ansvarlige på Aarhus Universitet og DTU. Det svækker omdømmet for universiteter i det hele taget, at sådan noget kan forekomme. Det er virkelig en grim sag,« siger Heine Andersen.

Han hæfter sig også ved, at det er en studentermedhjælper ved Landbrug & Fødevarer, som har været tovholder på og håndteret styregruppemedlemmernes løbende rettelser til rapporten.

»I må meget gerne sende jeres rettelser og kommentarer senest fredag den 12., så sætter jeg dem sammen,« skrev hun den 7. april 2019 i en mail, der blev sendt til både Aarhus Universitet, DTU og Danish Crown. Emnefeltet var »rettelser til samlet rapport«.

Heine Andersen mener, at det er tydeligt, at landbrugslobbyen har fulgt processen omkring rapporten tæt. »Det strider med god videnskabelig praksis at overlade det til udenforstående at styre. Det er klokkeklart,« siger han.

‘Epokegørende publikation’

Danish Crown har også haft afgørende indflydelse på oksekødsrapportens titel. Forfatterne havde oprindeligt døbt rapporten »Okse- og kalvekød; Betydning for ernæring og miljø«, men det var »lidt underspillet«, mente Danish Crowns repræsentant på projektet og understregede, hvor stort rapportens potentiale var:

»Det bliver jo en epokegørende publikation, som mange sikkert gerne vil kunne google sig frem til. Måske vi kunne give den lidt mere gas ;),« skrev hun til forskerne i april 2019 – få måneder før publicering.

Hun foreslog i stedet det, der blev den endelige titel:

»Okse- og kalvekøds klimapåvirkning – gennem hele værdikæden sammenholdt med ernæringsaspekter i forskellige kostmønstre«.

Også publikationens forsidefoto er valgt af Landbrug & Fødevarer og Danish Crown. Konkret frabad Landbrug & Fødevarer sig råt kød på forsiden, fordi »det er svært at få til at se pænt ud«.

Danish Crown tilføjede i en anden mail, at »hvis der kun skal være et kødbillede, så skal det være af burgeren,« for »der er også rigeligt med grøntsager«. Og sådan blev det.

Alt i alt er Claus Emmeche »chokeret« over, at landbruget på så mange områder har kunnet præge rapportens endelige form.

»Ændringen i titlen er helt klart et skift i fokus i forhold til formidlingen. Den har en helt anden signalværdi end den oprindelige. Ligesom burgerbilledet selvfølgelig handler om at præsentere oksekød bedst muligt,« siger han.

Som Information tidligere har afdækket, har landbrugslobbyen også påvirket en nyhed om oksekødsrapporten, som Aarhus Universitet lagde ud på sin hjemmeside tidligere på sommeren. Universitet har efterfølgende erkendt, at man på opfordring fra Landbrug & Fødevarer fremhævede et afsnit, hvor klimaaftrykket fra oksekød sammenlignes med klimaaftrykket fra en pulje nydelsesmidler som kaffe, øl og slik. Sammenligningen er blevet stærkt kritiseret af udenforstående eksperter for at være fejlagtig og vildledende.

Overordnet tegner der sig et billede af en »rigtig grim sag«, mener Claus Emmeche.

»Vi er vidne til en proces, hvor en videnskabelig rapports indhold og formidling forhandles på plads mellem forskere og den landbrugslobby, der har betalt for forskningen. Det er dybt problematisk og burde virkelig mane til eftertanke hos de involverede universiteter,« siger han.

Niels Halberg, der er centerleder for Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug, som har udgivet rapporten, ønsker ikke at stille op til interview. Men i en mail til Information fastholder han, at indholdet i rapporten er uvildig forskning og afviser, at forskerne har brudt god forskningsskik.

»Der er ikke tale om, at de har kunnet påvirke det faglige indhold i rapporten, og forskerne har haft sidste ord under alle omstændigheder,« skriver Niels Halberg. Han tilføjer, at der har været »forskningsfrihed i valg af metoder og data, opgørelse af resultater og den videnskabelige fortolkning af disse«.

»Som bekendt har vi allerede i forordet på side 3 deklareret at vi har fået midler til en del af denne forskning fra Kvægafgiftsfonden og at projektet er gennemført i samarbejde med virksomheder og Landbrug & Fødevarer. Der er således ikke puttet med den information!« skriver Niels Halberg.

Det fremgår imidlertid ikke af rapporten, at Landbrug & Fødevarer og Danish Crown har både påvirket og skrevet dele af indholdet i rapporten.

»Det kan kritiseres, at dele af forord og ikkefaglige afsnit i rapporten har været formuleret af andre end forskerne. Men forskerne har haft det sidste ord,« skriver Niels Halberg.

Han påpeger også, at Aarhus Universitet »fremover vil forbedre beskrivelsen af samarbejdets arbejdsfordeling og understrege, hvordan vi sikrer vores forskningsfrihed i hele processen og principper for kommunikation«.