17.000 herboende flygtninge og familiesammenførte kan overføres til det nye selvforsørgelses- og hjemrejseprogram, viser dokumenter. Tiden vil vise, om det bliver virkelighed, siger forsker

Siden finanslovsaftalen blev indgået fredag i sidste uge, har der været usikkerhed om, hvor mange flygtninge, der omfattes af paradigmeskiftet.

Nu viser interne dokumenter fra forhandlingerne mellem regeringen og Dansk Folkeparti, at skønsmæssigt 17.000 herboende flygtninge og familiesammenførte til flygtninge omfattes af det nye selvforsørgselses- og hjemrejseprogram.

Dermed står tusindvis af flygtninge til at blive sendt hjem, når forholdene i hjemlandet tillader det.

Dertil kommer alle nytilkomne flygtninge, som vil blive indrulleret i det nye program.

Vurderingen er fra Udlændinge- og Integrationsministeriet og er foretaget i november med udgangspunkt i en opgørelse fra den 30. juni i år.

”Når de nye stramninger er omsat til lovgivning og har haft tid til at virke, vil vi se en stor effekt. Gradvist vil vi kunne inddrage væsentligt flere opholdstiladelser. Det er også det, vi har fået bekræftet ved forhandlingsbordet,” siger Dansk Folkepartis udlændingeordfører, Martin Henriksen.

Det fremgår endvidere i de interne regeringspapirer, som Kristeligt Dagblad er i besiddelse af, at effekten af de nye politiske initiativer vil være ”mærkbare”.

Her er der foretaget en juridisk vurdering af blandt andet en ny bestemmelse i udlændingeloven, som skal sikre, at inddragelse eller nægtelse af forlængelse af opholdstilladelse kun undlades, hvis det er i strid med Danmarks internationale forpligtelse.

Effektvurderingen baserer sig også på det meget omtalte forslag, som skal betyde, at et barns selvstændige tilknytning til Danmark indtil barnets 8. år fremover skal tillægges mindre betydning, når det skal vurderes, om der skal gives opholdstilladelse.

De forskellige nye tiltag skal ændre den aktuelle situation, hvor 9 ud af 10 de mere end 100.000 flygtninge, der er kommet til Danmark siden 1998, er blevet i Danmark. I stedet skal de nye regler altså sikre, at flygtninge er her midlertidigt.

Dette vil udgøre en ”en væsentlig stramning”, der indebærer, at myndighederne ”i alle tilfælde” skal ”gå til kanten af konventionerne”, lyder det i papirerne.

”Når vi har fået det at vide, så ved vi, at vi har fat i noget af det rigtige. Det tyder på, at aftalen har potentiale til at blive rigtig stort på den lange bane”, siger Martin Henriksen.

Af papirerne fremgår det ligeledes, at forslagene kan medvirke til at skærpe Danmarks profil i forhold til nye asylansøgeres valg af destination i Europa. Det har ikke været muligt at få en kommentar fra regeringen, da der er tale om ikke-offentlige dokumenter.

Men De Radikales udlændinge- og integrationsordfører, Sofie Carsten Nielsen, betegner de 17.000 flygtninge og familiesammenførte som et højt antal.

”Det er mange, og der er primært tale om mange flygtninge, som man sætter i en meget usikker situation. Situationen i verden har jo ikke ændret sig, fordi lovgivningen i Danmark laves om. Man kan stadig ikke sende syrere tilbage,” siger Sofie Carsten Nielsen, som mener, at de nye stramninger på udlændingeområdet mest af alt bidrager til at sætte sårbare mennesker i en endnu mere sårbar situation.

”Jeg frygter, at de nye stramninger sætter folk i en så usikker situation, at der skabes marginalisering, tilknytningsproblemer, stress og andre ting, som vi ved, at nogle flygtninge har med sig. Det er særligt børnene og de unge, jeg er bekymret for,” siger Sofie Carsten Nielsen.

Det er endnu for tidligt at sige, hvad effekten egentlig bliver af det udlændingepolitiske paradigmeskifte, selvom 17.000 flygtninge og familiesammenførte er omfattet. Det siger lektor Jens Peter Frølund Thomsen fra Institut for Statskundskab på Aarhus Universitet, hvor han har fulgt den politiske debat.

”Vi venter stadig på, at tingene bliver til virkelighed. Der kan være mange overvejelser om at sende folk hjem og at gå til grænsen af konventionerne, men spørgsmålet er, hvad det indebærer. Desuden ved vi, at det kan være rigtig svært at samarbejde med modtagelandene. Jeg mangler stadig at se, at der er tale om et egentligt paradigmeskifte. Det er stramninger, ja, men jeg har svært ved at se, hvordan de nye initiativer tegner et radikalt kursskifte,” siger Jens Peter Frølund Thomsen.