Tirsdag åbner en klinik i Odense, hvor læger, sygeplejersker og andre sundhedspersoner bruger deres fritid på at hjælpe illegale indvandrere.

Annonce

Omkring 20.000 mennesker fra Afrika, Østeuropa, Mellemøsten og Asien opholder sig illegalt i Danmark. De har ingen officiel adresse, de har ikke noget sygesikringskort, de har ikke noget cpr-nummer. Og de har ikke adgang til det danske sundhedssystem med mindre der sker dem noget akut. Til gengæld har de adgang til et netværk af over 300 læger, sygeplejersker, tolke, jordemødre, tandlæger og andre sundhedspersoner, som står klar til at hjælpe gratis i deres fritid. De er alle en del af Sundhedsklinikken for udokumenterede migranter, som Røde Kors driver i samarbejde med Lægeforeningen og Dansk Flygtningehjælp. Tirsdag den 3. december åbner de en ny klinik i Odense som supplement til klinikkerne i København og Aarhus. - Vi udvider i Odense, fordi vi tror, der er et behov for det. Vi ved fra vores klinik i Aarhus, at der er patienter fra trekantområdet og fra Fyn, som må køre til Aarhus, siger Vibeke Lenskjold, der er projektleder for de tre sundhedsklinikker. Det har ikke været vanskeligt at finde professionelt personale, som vil bruge fritiden på at hjælpe en sårbar gruppe på den nye klinik. Og det er det heller ikke i hverken København eller Aarhus: - Det har ikke været svært at skaffe folk. Jeg tror det er sådan en naturgen hos sundhedspersoner, at de gerne vil hjælpe, siger Vibeke Lenskjold.

Annonce

Alles ret til hjælp

De patienter, der opsøger klinikkerne, kan være nogen, der er blevet i landet, efter de ellers har fået afslag på deres asylansøgning. Det kan også være handlede kvinder, som er blevet solgt til prostitution i Danmark. Derudover er der mennesker, som er kommet til Danmark for at arbejde illegalt og uden papirerne i orden. Og endelig er der nogle, som venter på at blive sammenført med deres mand, kone eller anden familie. Ud over det, så ved Røde Kors ikke så meget om patienterne. - I bund og grund spørger vi ikke. Vi spørger kun om deres navn, deres fødselsdag og deres oprindelsesland. Og så et telefonnummer hvis vi skal have fat i dem, siger Vibeke Lenskjold. Den nye klinik i Odense er til at begynde med kun åbent to timer om ugen, og får tilknyttet omkring 15 frivillige, som har deres daglige arbejde i det danske sundhedsvæsen som læger, sygeplejersker eller jordemødre. Hver af dem indgår i et rul, så de typiske kommer til at bruge et par timer hver femte uge som frivillige. Hos Røde Kors har man ikke nogen overvejelser i forhold til at tilbyde sundhedsydelser til mennesker, som i virkeligheden slet ikke har lov til at opholde sig i landet, siger projektleder Vibeke Lenskjold: - Nej det bekymrer vi os ikke om. Udgangspunktet i Røde Kors er, at man hjælper folk i nød. Det er en humanitær ret at få den nødvendige sundhedshjælp, og det er det, vi holder os til. Altså menneskerettighederne? - Ja. Og almindelig omsorg for folk i nød.

Annonce

Penge fra genbrugsbutikker

Hvordan prioriterer I, hvor meget af Røde Kors' goodwill og økonomi, der skal bruges på nogen, der ikke har lov til at være her i stedet for nogen, som må være her eller nogen, som lider andre steder i verden. For der er vel kun én kage at tage af? - Jeg ved ikke, hvad det er for en kage du taler om. Mine penge er penge, der er givet direkte til klinikken. Jeg skal selv sørge for pengene, så jeg tager ikke af Røde Kors' kage. Nej du tager selvfølgelig ikke penge, men Røde Kors samler jo ind på mange måder og... - De indsamlede midler går til katastrofer i udlandet. Også midler fra fra genbrugsbutikker og andre måder, man tjener penge på? Hvis lokalafdelinger tjener penge i deres genbrugsbutikker for eksempel, så bestemmer de selvfølgelig selv, hvad deres penge skal bruges til. Hver lokalafdeling er jo selvstændig. Og nogle af dem giver penge til sundhedsklinikken, ikke? - Jo. Og det bestemmer de jo selv. Det kan jo være, at nogle af dem, der køber i en genbrugsforretning, heller vil give penge til katastrofeområder end at støtte nogen, som opholder sig illegalt her i landet? - Uanset om folk må være her i landet eller ej, så har de jo krav på at få den sundhedshjælp, de har krav på, hvis de er syge. Jeg tror faktisk også, befolkningen er meget glade for, at de patienter bliver behandlet, så de ikke smitter andre, hvis de går rundt med smitsomme sygdomme.

Annonce

Vi ser tiden an

Har der været et stigende behov for sundhedhjælp til de illegale migranter i den tid, I har drevet sundhedsklinik? - Ja de første år. Men de senere år er det nogenlunde det samme antal besøgende, vi har. Har I en formodning om, at tallet vil stige, når I nu med klinikken i Odense gør det lettere for nogen i trekantområdet eller på Fyn flere at komme til lægen? - Jeg ved det ikke. Det er svært at sige. Man skulle tro, I havde en formodning om, at det var tilfældet, når I åbner en nye klinik oven i de to I har i forvejen. - Jeg kan ikke sige andet end det, jeg har sagt. Da vi startede i København var det jo udfra en eller anden udefinerbar formodning om, at der opholder sig nogle mennesker her i landet, som ikke har fuld adgang til sundhedsvæsenet, og de skal hjælpes. Men vi anede ikke hvad behovet konkret var. Det kan også være, det viser sig, at der ikke er behov for at være i Odense, hvis der kun er nogle ganske få, som lige så godt kunne køre til Aarhus, så lukker vi lige så stille ned igen.

Annonce

Ikke en migrant-magnet