2017 er ikke med i DR's undersøgelse, men ifølge Danmarks Statistik blev der anmeldt 54 drab sidste år. Det er lidt flere end de foregående år, men trods udsvingene rykker det ikke ved tendensen. Tager man højde for, at befolkningen er vokset med en halv million de seneste 25 år, og måler det som drab per indbygger, er tendensen endnu mere tydelig.

Bedre og hurtigere hjælp

Sådan en statistik kan måske forlede én til at tro, at vi er blevet mindre voldelige over årene. Men det er der ikke nødvendigvis noget, der tyder på.

Til gengæld har der været en teknologisk udvikling over de seneste år, som gør en forskel.

Jeg kan huske, at jeg engang blev bedt om at lave en handlingsplan for, at man skulle komme drab til livs. Den fik jeg altså aldrig lavet, for det er fuldstændig tåbeligt. Ove Dahl, tidligere drabschef

- Det kan tænkes at hænge sammen med, at flere får både bedre og hurtigere hjælp. Bedre, fordi lægerne er blevet dygtigere til at behandle dødelige skader. Hurtigere, især fordi mobiltelefoner i perioden er blevet meget mere udbredte, og flere dermed har langt bedre mulighed for at ringe efter hjælp med det samme, siger Anne-Julie Boesen Pedersen.

Flere har fået mobil I 1996 var der en mobiltelefon i 14 procent af danske hjem.

I 2016 var det tal steget til 96 procent. Kilde: Danmarks Statistik

Mænd dræber oftest

I dansk lovgivning hedder det manddrab, hvis man med vilje slår nogen ihjel. Den betegnelse er der er vis logik i, når man ser på statistikken. Hele 83 procent af alle drab i undersøgelsen er begået af en mand, blot 11 procent er begået af kvinder, mens gerningsmandens køn er ukendt i seks procent af sagerne, primært fordi de er uopklarede.

Læs også : INTERAKTIV GRAFIK: Se drab gennem 25 år

Tidligere drabschef ved Københavns Politi Ove Dahl har årtiers erfaring med drabsefterforskninger, og han peger på en meget lavpraktisk forskel, som kan være en del af forklaringen.