1.900 personer er umyndiggjorte

Værgemålsloven indeholder forskellige typer af værgemål. Som udgangspunkt er personer under værgemål myndige og har dermed stemmeret til folketingsvalg.

Men hvis man er under økonomisk værgemål, kan man få frataget den retlige handleevne, og det betyder, at man er umyndig - og dermed heller ikke kan stemme til folketingsvalg.

Når man har fået frataget den retlige handleevne, kan man ikke gyldigt indgå nogen aftaler eller råde over sin egen formue. Det skal beskytte den umyndiggjorte mod at foretage uheldige handlinger, der forpligter.

Det er grundlovens § 29, der fastslår, at "valgret har enhver, medmindre vedkommende er umyndiggjort". De cirka 1.900 personer, der i dag er frataget den retlige handleevne, er altså dermed også frataget stemmeretten til folketingsvalg og folkeafstemninger.

Det vil regeringen ændre. Ikke ved en tidskrævende og kompliceret grundlovsændring, men ved at ændre i værgemålsloven. Ved at give mulighed for, at man kan få frataget den retlige handleevne delvist - og ikke fuldkomment - vil man ifølge Justitsministeriets vurdering ikke være umyndiggjort i grundlovens forstand - og derfor vil man også have stemmeret til folketingsvalg og folkeafstemninger.

Kilde: Justitsministeriet og Højesteret.