Automatisk oplæsning

Der er ikke oplæsning af denne artikel, så den oplæses derfor med maskinstemme. Kontakt os gerne på automatiskoplaesning@pol.dk, hvis du hører ord, hvis udtale kan forbedres. Du kan også hjælpe ved at udfylde spørgeskemaet herunder, hvor vi spørger, hvordan du har oplevet den automatiske oplæsning. Spørgeskema om automatisk oplæsning

I disse dage afventer både politikere, friskolefolk og i særdeleshed den muslimske friskole Nord-Vest Privatskole, om skolen får lov til at overleve.

Styrelsen for Undervisning og Kvalitet har nemlig meddelt, at den agter at tage tilskuddet fra skolen, som tilsyneladende har haft rod i både økonomi, ejerforhold og undervisningsmateriale.

Foto: Frie Skolers Lærerforening

I sidste uge udløb skolens frist for at komme med indvendinger, og nu venter afgørelsen.

Sagen er skadelig for hele friskolesektoren, medgiver Uffe Rostrup, der er formand for Frie Skolers Lærerforening. Alligevel er de politikere, som vil lukke de muslimske friskoler, på helt gal kurs, mener han. For de angriber ikke bare skolerne, men selve demokratiet.

»Jeg mener rent faktisk, at de muslimske friskoler er nogle af de skoler, der bedst lever op til ideen om at lave frie skoler,« siger Uffe Rostrup.

Da undervisningspligten blev indført i 1855, var det netop for at beskytte minoriteter, understreger han.

»Hele undervisningspligten bygger på at give kristne mindretal mulighed for at lave deres egne skoler med fokus på lige præcis deres kristne retning. I virkeligheden sker det samme med muslimske skoler. I dag kan vi bare ikke lide det, fordi langt de fleste i samfundet ønsker en større opdeling af kirke, stat og skole.«

S-forslag er helt skævt

I august erklærede Socialdemokratiets formand, Mette Frederiksen, at partiet ønsker at lukke de muslimske friskoler, hvor over halvdelen af eleverne har udenlandsk baggrund. Men det forslag møder hård kritik fra Frie Skolers Lærerforening.

»Det er en rigtig dårlig måde at gribe det an på. Hvis der bare findes én muslimsk friskole derude, som fuldstændig accepterer friskoleloven og kører tingene efter reglerne, skal den have lov til at være der,« siger Uffe Rostrup.

Han peger på, at loven i forvejen er blevet skærpet af regeringen sidste år i en grad, hvor skolerne nu skal opdrage til frihed, folkestyre og demokratisk dannelse.

»Jeg er jo ikke uenig i, at demokrati er en fantastisk styreform. Men der sker noget med forståelsen af vores demokrati, når vi gør dansk demokrati til en suveræn styreform, som ikke må udfordres. Hvis demokratiet ikke er til diskussion, hvis vi ikke må synes, at noget andet kunne være bedre, så mister dansk demokrati den rummelighed, som vi har været verdensberømte for. Det, synes jeg, er rigtig ærgerligt.«

Er der i virkeligheden ingen grænse for, hvem I vil have som medlemmer – så længe det er en friskole?

»Det er et meget interessant spørgsmål. For ca. 20 år siden var der rigtig megen rumlen om, at nazi-lederen Jonni Hansen ville starte en nazistisk friskole. Det ville han aldrig kunne i dag. Men jeg har det sådan, at hvis det havde været inden for lovgivningen, synes jeg, det er ok. Vi har aldrig nogensinde i det her land forbudt nazister. Vi har heller aldrig forbudt muslimer. Derfor synes jeg, at det er forkert at sige, at livsanskuelse og skolesyn ikke må hvile på baggrund af det.«

Kriminaliserede skoler

I det hele taget er der noget »mærkeligt« ved, at friskoler, der holder godt fast i deres ideologi, får kritik for netop at bruge deres frihed, mener Uffe Rostrup.

»Det, der sker i øjeblikket, er, at jo mere ideologiske skolerne bliver, jo mere kriminaliserede bliver de.«

På spørgsmålet om, hvorvidt kritikken af de muslimske friskoler opstår, fordi de i dag kan anses for at være mere i opposition til samfundet end tidligere, svarer Uffe Rostrup:

»Det vigtige er at huske, at næsten alle frie skoler er protestskoler. I dag bliver 'protestskole' brugt som et skældsord, når en lille friskole opstår ude på landet, fordi en folkeskole lukker. Men der har altid været protestskoler.«

Er det friskolernes opgave at stå i opposition til resten af samfundet?

»Det er ofte det, deres værdigrundlag bygger på, men ikke nødvendigvis deres opgave. Jeg tror, de færreste skoler ser det som en mission, at de skal være anderledes. Men langt de fleste skoler er tro over for det værdigrundlag, de hviler på.«

Komplicerede problemer, komplicerede løsninger

Frie Skolers Lærerforening organiserer kun en forholdsvis lille andel af lærerne på de muslimske friskoler. Så hvorfor forsvare skolerne - ville det ikke tjene friskolernes interesse bedre helt at sige fra over dem eller slet ikke at have dem som medlemmer?

»Det her er alt for kompliceret et spørgsmål til bare at undsige skolerne,« siger Uffe Rostrup.

»Jeg forsvarer dem, fordi komplicerede problemer kræver komplicerede løsninger. Det her løser man ikke ved at lukke skolerne. Så får du en masse undergrundsaktivitet, som i stedet kan være fremme i lyset,« siger Uffe Rostrup og peger på, at børnene på de muslimske friskoler kan få en skolegang, der kan stå mål med folkeskolen, mens de samtidig kan bevare deres traditioner og kulturelle ståsted.

Det er ikke, fordi formanden for lærerforeningen »vil slå nogen oven i hovedet med grundloven«. Men så alligevel.

»Hvis man ønsker at forbyde befolkningsmindretal deres grundlovssikrede ret, må man også være parat til at gå hele vejen og lave grundloven om. Og det, ville jeg synes, var rigtig uheldigt.«

Hvilke komplicerede løsninger kræver det så?

»I dag er det som om, vi skal løse hele integrationsindsatsen med skolepolitikken. Det kommer ikke til at ske. Vi har en forfejlet socialpolitik og en forfejlet boligpolitik, som gør, at vi ikke har formået at sprede befolkningsgrupper, der kommer hertil. Hvis man gjorde det, ville man løfte integrationen og løse mange af problemerne.«

Alle skoler skal kunne holde til et tilsynsbesøg

Nu afventer Uffe Rostrup sammen med resten af friskolemiljøet, om Nord-Vest Privatskole får frataget sit årlige tilskud på over 11 millioner kroner.

Alle skoler skal kunne holde til et besøg fra tilsynet, betoner han, og derfor er han også glad for, at tilsynet er blevet skærpet.

Modsat tidligere har styrelsen nu blandt andet beføjelser til at tage på uanmeldte tilsynsbesøg på skolerne. Siden maj har den aflagt fire af slagsen alene på Nord-Vest Privatskole. Også andre skoler har haft uanmeldt besøg, og ud over Nord-Vest Privatskole er to andre muslimske friskoler under såkaldt skærpet tilsyn.

»For mig at se er det bevis på, tilsynet har fået flere kræfter. Det står i modsætning til tidligere, hvor man godt kunne have fornemmelsen af, at der skulle rigtig meget til, før der skete noget,« siger Uffe Rostrup.