Det er ikke muligt at få svar fra Transport-, Bygnings- og Boligministeriet på, hvad status er på DSB’s bestræbelser på at løse de mange problemer med IC4-togene. Det er heller ikke muligt at få svar fra ministeriet på, om arbejdet med togene holder budgettet.

Det konstaterer Rigsrevisionen i et nyt notat, som samler op på Rigsrevisionens beretning fra oktober, der afdækkede omfattende mangler i DSB’s arbejde med IC4-togene.

Rigsrevisionen undersøgte dengang DSB’s arbejde med udgangspunkt i, at rådgivningsfirmaet Prose tilbage i 2014 vurderede, at det var realistisk at få en velfungerende og stabil togflåde ud af IC4 i 2019. På den baggrund havde DSB over for Folketinget rygdækning for at fortsætte indsatsen med at bygge IC4-togene færdige. For at nå i mål med planen skulle DSB blandt andet ansætte flere medarbejdere til at undersøge fejlene på IC4 og udvikle tekniske løsninger, konkluderede Prose.

Læs også: IC4 kommer aldrig til at afløse IC3

DSB undlod imidlertid at gennemføre flere af de opstillede tiltag og måtte efterfølgende droppe 2019-planen for IC4, som statsbanerne nu i stedet vil udfase hurtigst muligt.

Statsrevisorerne og Rigsrevisionen Statsrevisorerne udtaler kritik af ministerier og styrelser på baggrund af Rigsrevisionens beretninger. Det er også statsrevisorerne, der anbefaler nye initiativer på baggrund af Rigsrevisionens beretninger.

Rigsrevisionen har selv taget initiativ til undersøgelsen i november 2016.

Formålet med undersøgelsen er at vurdere, om DSB’s indsats for at bygge IC4-togene færdige har været tilfredsstillende i de to år, der er gået, fra DSB modtog ekspertvurderingen fra Prose i 2014 til DSB’s beslutning i 2016 om udfasning af IC4-togene.

Dumpet af Statsrevisorerne

Rigsrevisionens beretning udløste kritik af DSB fra Statsrevisorerne, der ikke finder det tilfredsstillende, at DSB ikke har gennemført en række af de aktiviteter, som Prose vurderede var afgørende for at bygge IC4-togene færdige. DSB har ifølge Statsrevisorerne ikke ydet den indsats, som var forudsat i den seneste politiske aftale om togtrafik i Danmark.

I det nye notat følger Rigsrevisionen så op på beretningen fra oktober, efter at have modtaget den ministerredegørelse fra transportminister Ole Birk Olesen (LA), der efter sædvanlig procedure skal gøre rede for de mangler, Rigsrevisionen har påpeget.

I redegørelsen fra ministeren, som mest af alt er skrevet af DSB’s bestyrelsesformand, Peter Schütze, anerkender DSB, at nogle af de planlagte indsatser »har taget længere tid end forventet, og at andre aktiviteter er blevet udført senere end planlagt«.

Hvordan det står til i DSB’s arbejde med IC4, som trods alt skal holdes kørende frem til midten af 2020’erne, står imidlertid hen i det uvisse.

»Transportministeren giver i sin redegørelse ikke en status på DSB’s arbejde med at finde de tekniske løsninger på de problemer, som udestår, før at IC4-togene kan indsættes i driften i reduceret omfang. Herunder er der heller ikke en status på, om den resterende del af indsatsen kan holde sig inden for den økonomiske ramme, som DSB fik til anskaffelsen,« skriver Rigsrevisionen i det nye notat.

I sin beretning fra oktober peger Rigsrevisionen særligt på, at DSB først længe efter Proses undersøgelse gennemførte en systematisk analyse af de grundlæggende årsager til IC4-togenes dårlige driftsstabilitet, at DSB først ved udgangen af 2016 har nået det forudsatte niveau for bemanding af IC4-værkstederne, og at DSB i 2015 og 2016 kun har brugt lidt over en tredjedel af det planlagte budget til tekniske løsninger på IC4-togene.

Ministeriet skal svare

Proceduren for beretninger fra Rigsrevisionen indebærer vel at mærke ikke, at Rigsrevisionen stiller det involverede ministerium konkrete spørgsmål, der skal besvares i ministerredegørelsen; og altså i dette tilfælde heller ikke om status eller økonomien i IC4-projektet. Ministerredegørelsen skal dog ifølge § 18 i lov om revisionen af statens regnskaber indeholde en redegørelse for »de foranstaltninger og overvejelser, som beretningen giver anledning til«.

»Ministeren skal svare på beretningens kritikpunkter, anbefalinger og konklusioner og forholde sig til Statsrevisorernes bemærkninger. De to pågældende spørgsmål bygger på hovedkonklusionen i beretningen, og derfor skal ministeriet svare på dem,« skriver Rigsrevisionens pressechef, Lisbeth Sørensen, i en e-mail til Ingeniøren.

»Såfremt Statsrevisorerne beslutter sig for ikke at lukke sagen efter notatet, vil vi i et opfølgende notat bede Transportministeriet om at forholde sig til punkterne,« skriver Lisbeth Sørensen.

Læs også: Ikke engang politikerne må læse stor undersøgelse af signalprojektet

Ingeniøren har bedt Transportministeriet forklare, hvorfor Ole Birk Olesen (LA) i sin redegørelse ikke oplyser om status eller økonomien i IC4-projektet. Her skriver specialkonsulent Mikkel Rimsø Sørensen tilsvarende, at ministeren i sin redegørelse skal forholde sig til de kritikpunkter, Rigsrevisionen rejser. Men ministeriet mener modsat Rigsrevisionen ikke, at det indebærer oplysninger om status eller økonomi i projektet.

»Der er således ikke tale om, at Rigsrevisionen har bedt om en status for DSB's arbejde med at finde tekniske løsninger eller en status på, om den resterende del af indsatsen kan holde sig inden for den økonomiske ramme, som DSB fik til anskaffelsen,« skriver Mikkel Rimsø Sørensen i en e-mail til Ingeniøren.

Rigsrevisionen vil fortsat følge DSB’s arbejde med IC4-togene, herunder om arbejdet holder sig inden for den økonomiske ramme, som DSB fik til anskaffelsen af togene.