De sociale konsekvenser af måden, vi bruger data på, er ikke kortlagt. Noget tyder på, at vi alle kan risikere at blive ofre for dunkle kræfter, skjulte påvirkninger og formørket indflydelse fra data.

En forførelse, der tager udgangspunkt i en misforstået tillid til, at data og digital teknologi altid kalder en spade for en spade.

Den forførelse kalder jeg 'Data-drevet Demokrati', og det koncept vil forme dit liv i fremtiden. Spørgsmålet er, om du har tillid til, at du kan modstå fristelserne.

Søren Matz har en MSc fra Department of Criminology, University of Leicester. Han er rådgiver i sikkerhedsledelse og risikostyring. Illustration: Privatfoto

I. Datadrevet overvågning

I et data-drevet demokrati er vi alle under konstant overvågning, enten frivilligt eller helt uden vi lægger mærke til det.

Danmark er placeret på en fornem førsteplads blandt verdens mest digitaliserede - og dermed også mest data-drevne samfund.

Det betyder også, at danskere er blandt de mest overvågede i verden. I Danmark overvåger vi os selv - både frivilligt og ufrivilligt.

Men vi er først lige begyndt at opdage det.

Den måde, vi anvender data som ressource, understreger, at Danmark allerede er et data-drevet demokrati. Omstillingen er sket og påvirker vores tilværelse - her og nu!

Der er voksende mistillid til den måde, vi bruger og forbruger data på. Digitalisering har skabt en overvågningskultur, der er kendetegnet ved fragmentering af demokratisk indflydelse og legitimitet.

Vi er blevet tonedøve overfor den overvågning, som et data-drevet demokrati fører med sig.

Vi har skabt en ny type post-demokratisk kontrolsamfund, hvor den enkelte deltager i et samspil med offentlige og private kontrol-foranstaltninger og - bevidst eller ubevidst - underkaster sig et digitalt panoptikon af selvkontrol, selvbeherskelse eller selvcensur.

Offentlig og privat bearbejdning af data sker i en gråzone mellem frivillig og ufrivillig overvågning. Helt uden du lægger mærke til det, bliver dine data brugt til kommercielle formål eller offentlig kontrol.

Overvågningskulturen rokker ved grundlæggende demokratiske ideer om en stat, der stiller garanti for beskyttelse af gennemsigtighed, ytringsfrihed, retten til privatliv og ejendomsret til persondata.

I det data-drevne demokrati er du tvunget til at forsvare dig selv.

Mens ufrivillig overvågning sker uden dit samtykke, er frivillig overvågning en konsekvens af en række 'frie' valg og beslutninger, som du selv tager.

Det er tvivlsomt, om dine beslutninger er baseret på rationalitet eller informeret accept. Overvågningskulturen har en indbygget latent ubalance - en disharmoni, som jeg kalder 'kognitiv dissonans'.

II. Kognitiv dissonans

Data-drevet demokrati indebærer en ugennemsigtig udveksling af rettigheder, hvor en række etiske, retssikkerhedsmæssige og menneskeretslige forhold kommer under pres.

Det skaber kognitiv dissonans. Skal du have adgang, er du tvunget til at foretage et valg mellem to lige dårlige alternativer: accept af overvågning - eller udelukkelse.

Mange afskriver basale rettigheder i en byttehandel, hvor online adgang byttes mod ejendomsret til de data, som aktiviteten genererer.

Betaler du for adgang ved helt eller delvist at afskrive ejerskab til dine personlige rådata?

Er du også blevet ligegyldig eller afmægtig overfor offentlig og privat brug af personlige data? Argumentet er, at hvis du ikke gør noget forkert, har du ikke noget at frygte.

Men kognitiv dissonans rykker ved grundlæggende demokratiske og kommercielle spilleregler. Flertallet vælger at acceptere indskrænkninger i den personlige frihed og andre demokratiske rettigheder.

Valget står mellem at gå 'off-grid' eller deltage i blind tillid. 'Tillid er herligt, at bryde tillid er skændigt', som de siger i Kina

Kognitiv dissonans er et centralt tema i en stigende mistillid til den overvågningskultur, som dominerer data-drevet demokrati. Du er tvunget til at vælge mellem to lige dårlige alternativer. Det betyder, at du i givne situationer handler imod sund fornuft eller egen overbevisning.

Data-drevet demokrati fremmer en form for social kontrol, hvor du deltager 'frivilligt' for at undgå social eksklusion.

Kognitiv dissonans er dermed en post-demokratisk markør, der udgør et centralt dilemma i en data-drevet overvågningskultur.

III. Kognitiv balance

Selvom formålet med digitalisering oprindeligt fremstår legitimt og prisværdigt, er der kritisk mangel på kompasretninger for etik, moral og demokratisk kontrol.

Den oprindelige drøm om, at sociale medier ville give global individuel frihed, lighed, broderskab og øget forståelse mellem folkeslag, er erstattet med voksende skepsis.

Det kræver en gennemsigtig balanceakt at undgå dissonans i offentlig og privat brug af borgernes data. Politisk styring skal bringe især tre elementer i kognitiv balance:

For det første udgør regulering af dataficering et juridisk kludetæppe, der hverken er på omgangshøjde med digital innovation eller giver gennemsigtighed for brugeren.

Samtidig håndhæver private platforme deres standarder for selv-regulering med deres egen forretning i tankerne.

Når børn og voksne boltrer sig i et data-drevet demokrati, skal de navigere en ugennemsigtig juridisk kompleksitet. Man kan ikke forvente, at det giver meningsfyldt samtykke for den 'uindviede'.

De fleste kan ikke gennemskue de juridiske konsekvenser af de valg, de træffer på nettet. Det udfordrer deres retssikkerhed.

For det andet har teknologien medfødte kriminogene egenskaber, der gør det digitale domæne til det ideelle gerningssted for 'den perfekte forbrydelse'.

Ofret deltager i størstedelen af kriminalitet på nettet - enten i god tro, uforsætligt eller i forskellige gradbøjninger af uagtsomhed. Et enkelt klik kan være i modstrid med egne interesser.

Det kan gøre enhver sårbar og utryg.

Tillid til fremtidens brug af data er betinget af, hvordan vi begrænser den alarmerende stigning i antallet af brugere, som er ofre for forskellige former for digitale krænkelser eller kriminalitet.

Det skader online-troværdighed.

For det tredje har samspillet mellem mennesker og teknologi medfødte psykosociale mekanismer, som påvirker rationaliteten af dine valg.

Det resulterer i en forførelse, hvor andre udfordrer din sunde fornuft, vaner og værdier. Du bliver lokket til handlinger, som du normalt ikke ville engagere dig i eller fortryder senere.

Du får svært ved at stole på, om dine valg i virkeligheden er dine egne.

Samlet set er der kritisk behov for et væld af tillidsvækkende tiltag henover et bredt felt af problemområder.

Men tillid til offentlig og privat brug af data er først og fremmest en kompleks politisk udfordring, hvor kognitiv dissonans er et tema, der går igen på tværs af de mange udfordringer.

IV. Transparens

Tillid afhænger af, om det er muligt at gennemskue, hvordan offentlige myndigheder og private virksomheder bruger digitale muligheder og ny teknologi.

Der er ingen smutveje eller snuptagsløsninger til at genskabe digital troværdighed. Det sværeste er at formulere en politisk retning, som balancerer konkrete tiltag.

Gennemsigtighed er forudsætning for balance. Kognitiv balance er en forudsætning for tillid.

Konkret politisk åbenhed om brug af data bør følge det grundprincip, at gennemsigtighed betyder, du kan gennemskue de digitale valg, du træffer.

Helt ned til det mindste klik.