Gentagne gange har vi hørt ministre tale om vækst i hele landet, at Danmark ikke må knække over, og at også det såkaldte Udkantsdanmark skal have gavn af udviklingen. På selvsamme politiske bagtæppe har regeringen blandt andet lanceret en storstilet plan, »Vækst og udvikling i hele Danmark«, samt igangsat udflytning af statslige arbejdspladser til provinsen.

Men når det kommer til spørgsmålet om en løsning på problemet med den omstridte PSO-afgift og opsætningen af kystnære havvindmøller, synes holdningen at være en anden. Regeringen har erklæret sig indædt modstander af planerne om de kystnære vindmøller, men dermed stikker man også en kæp i hjulet for skabelsen af tusindvis af arbejdspladser i nogle af landets yderkommuner.

Et regeringsnotat fra de aktuelle forhandlinger, som Berlingske er kommet i besiddelse af, konkluderer, at opsætningen af kystnære vindmøller vil kunne skaffe 6.200 personer job over fire år. Notatet, der er fra 25. oktober, anslår effekten til at være på 300 personer det første år. De to følgende år vil tallet være på henholdsvis 1.500 og 2.400, mens der det sidste år af anlægsfasen forventes arbejde til 2.000.

Regeringen understreger i notatet, at tallene er behæftet med usikkerhed, og at der kan være ting, der trækker den anden vej.

Men ifølge energigiganten Vattenfall, der vandt udbuddet om at opføre vindmøllerne i områderne Vesterhav Nord og Vesterhav Syd, stemmer regeringens tal godt overens med virksomhedens egne.

»Det er rigtig mange job, der er på spil her, og det er rigtig meget vækst i lokalområderne, der er på spil. Det vil betyde meget for lokalområderne, hvis det her projekt bliver til noget,« siger Vattenfalls landechef, Ole Bigum, som tilføjer:

»Vi har set det, når vi har lavet lignende projekter i England. Og det er ikke kun de direkte job, der kommer. Det er også alle de indirekte job hos købmanden, hoteller, restauranter og taxa i lokalområdet, der har glæde af det,« siger han.

Ærgerlige Venstre-borgmestre

Job, man nu står til at gå glip af primært i en række vestjyske kommuner, og det får flere af Venstres egne borgmestre til at udtrykke ærgrelse. Blandt dem er Venstre-borgmester Erik Flyvholm fra Lemvig Kommune.

»Det vil jeg være meget, meget ked af. I vores region har vi meget fokus på at skabe arbejdspladser, så det er klart, at det er en gulerod, vi vil være kede af at miste, hvis vi ikke får nogle af de arbejdspladser alligevel,« siger Erik Flyvholm.

Samme holdning finder man hos Mads Jakobsen, som er Venstre-borgmester i Struer:

»Vi er interesserede i, at der kommer arbejdspladser til Vestjylland, og derfor er det selvfølgelig ærgerligt, hvis det ikke bliver til noget.«

Planerne om de kystnære vindmøller er en del af energiforliget fra 2012, og på den baggrund er Venstre-borgmester i Ringkøbing-Skjern Iver Enevoldsen stærkt kritisk over for regeringens kursændring, som han ser som et paradoks i forhold til udmeldingerne om at ville hjælpe landets yderkommuner.

»Jeg hilser alle de initiativer, der er taget for at placere statslige arbejdspladsser rundt om i hele landet, velkommen, og derfor ærgrer det mig, at man lægger op til at springe fra et forlig, vi indgik i 2012. Det vil ikke være særlig kønt,« siger han.

Afgift i strid med EU-reglerne

Med 2025-forhandlingerne sat på pause fremstår løsningen af det danske problem med PSO-afgiften som en af de helt store politiske udfordringer i forbindelse med finansloven for 2017.

Stridens kerne er, at Venstre vil afskaffe den afgift, som borgere og virksomheder betaler over el-regningen, PSO-afgiften, og i stedet finansiere den grønne omstilling over finansloven.

Regeringens 2025-plan indeholdt imidlertid også hårde reformer såsom højere pensionsalder, der kunne udvide råderummet betydeligt, men meget af det er nu foreløbigt spillet til hjørne.

Afgiften bruges blandt andet til at støtte den grønne omstilling i form af vedvarende energi som vindmøller. EU-Kommissionen har erklæret PSO-afgiften i strid med EU-reglerne, og derfor har de politiske partier udråbt det som en bunden opgave at løse spørgsmålet ved årets udgang.

I takt med faldende elpriser de senere år er PSO-støtten steget voldsomt. Det betyder, at de samlede støtteomkostninger til vindmølleprojekterne nær kysterne er steget fra 1,9 mia. kr. til 3,6 mia. kr.

Den samlede PSO-regning er på otte mia. kr. om året. Da nogle af udgifterne allerede er på finansloven, skal politikere finde 4,6 mia. kr. alene for 2017.

For at gøre den regning mindre har regeringen blandt andet foreslået at droppe de kystnære møller. Regeringens argument for det kan sammenfattes til: De er grimme og dyre.

Når det kommer til at få bragt den grønne regning ned, har regeringen et flertal imod sig på Christiansborg, hvor der ikke er opbakning til eksempelvis at droppe de kystnære møller.

De nye tal for jobtabene forstærker kritikken fra regeringens støtteparti Det Konservative Folkeparti, lyder det fra formand Søren Pape Poulsen.

»Det er arbejdspladser nogle steder i Danmark, hvor tingene ikke bare kommer af sig selv. Derfor skal vi næsten kæmpe ekstra for det,« siger han.

Også hos Socialdemokratiet mener finansordfører Benny Engelbrecht, at det er afgørende at finde en løsning, der omfatter kystnære vindmøller.

»At annullere de kystnære møller vil være noget af det mest erhvervsfjendske, der er set i moderne tid, og det har jeg svært ved at se for mig, at regeringen vil have siddende på sig. Særligt med en forklaring, som jeg hører det, der alene handler om, at man synes, vindmøllerne er grimme. Det er en mærkelig argumentation for at kaste så mange tusinde arbejdspladser ud med badvandet,« siger han.