In acest articol voi face o prezentare completa a sistemului de pompa de caldura, voi incerca sa vin cu detalii cat mai pe intelesul potentialilor utilizatorilor care aud prima data despre acest sistem de incalzire ieftin.

Pompele de caldura sunt pe piata de foarte multi ani, sunt echipamente ultra-cunoscute dar sunt disponibile pentru publicul larg de putin timp. De ce?

Catalog pompe de caldura

Pentru ca pompele de caldura sunt cel mai eficient utilizate impreuna cu casele eficiente energetic, trend foarte bine sustinut si promovat in Europa. Acum, aproape oricine construieste o casa se gandeste si la izolatie, in urma cu 15 – 20 de ani nu se punea accent pe izolatie.

In noul context al caselor foarte bine izolate si dotate cu sistemele de distributie al agentului termic prin pardoseala pompele de caldura sunt foarte rentabil de utilizat. Au inceput sa se comercializeze chiar mii de unitati si in Romania anual, deci concurenta a crescut iar preturile au scazut.

De la bun inceput trebuie sa stii ca operarea pompelor de caldura intr-o casa neizolata si fara sistem de incalzire in pardoseala sau ventiloconvectoare sau radiatoare de joasa temperatura, nu se justifica investitional.

Voi prezenta cat mai detaliat sistemul pentru a intelege conceptul si unde putem utiliza acest sistem, care sunt avantajele si dezavantajele sistemelor de pompa de caldura.

Ce este pompa de caldura?

Literalmente putem compara pompa de caldura cu un frigider. Cand ne gandim la o pompa de caldura ne putem gandi la un sistem care are o parte rece si o parte calda exact asa cum are un frigider.

Asa cum un frigider extrage caldura din interiorul sau si o elibereaza in spate (serpentina neagra denumita si condensator), pompele de caldura extrag caldura din apa, sol sau aer si o introduc in casa.

Magia pompelor de caldura de a transfera caldura dintr-o parte in alta se bazeaza pe proprietatile speciale ale agentilor frigorifici prezenti in sistem. Acesti agenti frigorifici preiau caldura prin evaporare si o cedeaza prin condensare, la temperaturi scazute sau apropiate de mediul ambiant.

Ciclul frigorific este foarte simplu de explicat. Intotdeanua intr-un ciclu frigorific o parte din refigerant este in stare lichida si o parte este in stare gazoasa asa cum vedem intr-o bricheta cu gaz.

Procesul incepe in momentul in care compresorul incepe sa comprime refrigerantul in stare gazoaza intr-un schimbator de caldura cu aer sau cu apa. Acest schimbator poate fi pur si simplu o teava asa cum este in cazul frigiderului.

Refrigerantii comprimati isi cresc temperatura, daca refrigerantul poate ceda caldura catre exterior atunci el condenseaza pe peretele schimbatorului de caldura si va trece in faza lichida.

Acest lichid este impins de catre gazul iesit din compresor catre un orificiu foarte mic prin care el trece sub forma lichida, aici se intampla fenomenul cel mai interesant.

Dupa trecerea lichidului prin orificiu presiunea de dupa orificiu la care se afla lichidul este foarte scazuta comparativ cu cea de dinainte iar refrigerantul incepe sa vaporizeze cu absortie de caldura din mediul inconjurator pana devine dinou gaz si intra in compresor.

Ciclul frigorific se reaia.

Astazi pompa de caldura este unul dintre cele mai avansate si ecologice sisteme de incalzire de pe piata.

Cat consuma o pompa de caldura?

Consumul unei instalatii de pompe de caldura poate fi estimat pe baza COP-ului care este o prescurtare de la coeficientul de performanta.

Cu alte cuvinte, de cati kW electrici am nevoie pentru a produce X kW termici?

Eficiența descrie raportul dintre energia utilizabila si consumul de energie.

Procesele tehnice sunt intotdeauna asociate cu pierderi, prin urmare, randamentul echipamentului este intotdeauna mai mic decat 1.

Cu ajutorul pompelor de caldura, o parte din energie este extrasa din mediul înconjurator. Aceasta parte nu este considerata energie consumata, deoarece este disponibila gratuit.

Eu pentru calcule utilizez intodeauna COP-ul, deoarece factorul de performanță sezonieră (SCOP,SEER, etc.) dat de multi producatori poate fi influentat de o selectie abila a sursei de caldura si a sistemului de distribuție.

Din observatii am costatat ca factorii de performanta sezoniera nu au nici o legatura cu consumul real.

Ca regula generala, conform EN 14511 parametri de performanta pentru pompele de caldura aer apa se declara la 7, 2 si – 7 grade Celsius. Iar COP-ul este notat astfel A7/W35. A este temperatura aerului exterior iar W este temperatura pe tur la iesirea din pompa de caldura a apei din instalatia termica.

Pentru pompele de caldura apa apa, temperatura declarata a apei de put este la 10 grade Celsius si se scrie astfel W10/W35.

Pentru pompele de caldura sol apa, adica cele cu foraje verticale sau orizontale COP-ul este declarat la valorile 5, 0, -5 ale amestecului de apa cu glicol din foraje. COP-ul este notat astfel B5/W35. B vine de la brine adica saramura in engleza. In cazul pompelor de caldura sol apa, forajele sunt incarcate intotdeauna cu apa cu glicol.

[download id=”1563″]

Daca vrei sa vezi lista de preturi pentru toate pompele de caldura din Romania mergi pe acest link.

Acum voi face o comparatie dupa COP-urile declarate intre cele 3 tipuri de pompa de caldura.

Pompa de caldura apa-apa la W10/W35 COP 5,4 – 5,6

Pompa de caldura sol-apa la B5/W35 COP 5,3 – 5,4

Pompa de caldura aer-apa la A2/W35 COP 3,5 – 3,8

Daca avem nevoie de 10 kW termici iarna pentru a ne incalzii casa, impartim la COP-ul declarat, de exemplu 5,4 si ne rezulta kW electrici pe care ii consumam orar de 1,85 kWh.

Punctual vorbind din aceasta comparatie a COP-urilor la prima vedere pare ca pompele de caldura apa-apa sunt cele mai eficiente. Asa este.

Dar trebuie sa privim lucrurile din perspectiva costului total de achizitie si operare pe intreg sezonul de incalzire, iar aici lucrurile nu mai stau chiar atat de bine pentru pompele geotermale.

Tehnologia aer apa in ultimii ani a ajuns la performante remarcabile, diferenta de COP este de doar 1,6 puncte. Daca ne uitam la un A10/W35 avem un COP de 4,8 puncte diferenta fiind de doar 0,6.

Vara cand temperaturile sunt peste 15 grade vorbim de COP-uri de peste 10 puncte, in timp ce pompele de caldura geotermale au o temperatura constanta a sursei si iarna si vara.

Deci e mai rentabil sa incalzesti piscina vara cu o pompa de caldura aer apa decat cu una geotermala.

O alta problema este ca, COP-ul pompelor de caldura aer apa este la fel de variabil ca si temperatura exterioara, deci e bine sa ne raportam la mediile lunare pentru calcule si aici o sa constatam ca temperaturile nu sunt chiar atat de extreme.

In functie de temperatura medie lunara poti evalua din graficul de mai sus un COP pentru un consum mediu pentru pompele de caldura aer apa.



Pe langa asta trebuie sa subliniez ca COP-urile trecute mai sus pentru pompele de caldura geotermale sunt luate de la niste pompe foarte foarte eficiente. Modelele de pompa de caldura sol apa cu capacitati mai mari au o eficienta mai scazuta, in zona a 4 puncte COP.

Ca regula generala, cu cat diferența dintre temperatura turului ( adica a apei care ajunge in radiatoare sau in sistemul de incalzire in pardoseala) si cea a sursei de caldura (aerul de afara sau apa din put) este mai mica, cu atât este mai mare coeficientul de performanta.

De exemplu daca ai o casa mai mica de 150 de mp, nici nu are sens sa iei in considerare utilizarea unei pompe geotermale. Investitia intr-un sistem geotermal nu se justifica, diferenta de bani cheltuita in ansablu nu poate fi acoperita pe toata durata de functionare a pompei de caldura.

Consumul unei pompe de caldura poate varia in functie de foarte multi parametrii, independenti de pompa de caldura, (izolatia casei, zona, comportamentul utilizatorului, zona de confort a utilizatorului etc.) de aceea in general estimarea unui consum fara toate detaliile este o chestiune pur estimativa.

Exista programe computerizate care pot face simulari avansate de consum, luand foarte multi parametri in considerare dar in general am observat ca de la faza de proiectare si pana la finalizarea executiei este o diferenta foarte mare.

In concluzie, orientativ, pentru o casa obisnuita, minim izolata pentru o pompa de caldura, adica izolatie termica completa cu grosimea de 10 cm, o suprafata vitrata mai mica de 30{a859e45feac4840d772caeceb79366a89c5ac3c0925e782052cc1778d5ffaebd} din suprafata totala a peretilor si cu sistem de incalzire in pardoseala, puteti lua in considerare pe luna cea mai friguroasa un consum de 7 lei/mp/luna ianuarie la pretul actual al energiei electrice de 0,5 lei pe kWh. Estimare de consum realizata pentru o pompa de caldura aer apa.

In lunile intermediare cum ar fi octombrie, noiembrie, martie, aprilie costurile sunt de pana la 4 ori mai scazute.

Ce temperatura trebuie sa avem pe tur pentru instalatiile de pompa de caldura?

Sistemul de distributie a caldurii al sistemelor de pompe de caldura trebuie sa fie proiectat in asa fel incat necesarul de caldura necesar sa fie satisfacut la cele mai mici temperaturi posibile de tur.

Fiecare scadere a temperaturii pe tur cu un grad are ca rezultat economii de 1,5-2,5{a859e45feac4840d772caeceb79366a89c5ac3c0925e782052cc1778d5ffaebd} din consumul de energie al sistemului pompei de caldura.

Eu recomand dimensionarea sistemelor pentru un maxim pe tur de 35 de grade, in sistemele cu pompa de caldura. Orice temperatura de tur peste aceasta valoare reduce semnificativ din eficienta pompei.

Ce sunt pompele de caldura aer apa si de cate tipuri sunt?

Pompele de caldura aer apa se numesc asa pentru ca isi extrag energia gratuita din aer.

Daca vrei sa vezi lista de preturi pentru toate pompele de caldura din Romania mergi pe acest link.

Primele modele de pompa de caldura aer apa au fost de tip monobloc. In general unitati mari, de exterior, montate in gradina cu trasee pentru agentul termic subterane protejate de inghet.

Pentru anumite versiuni s-au realizat si modele de pompa de caldura aer apa de interior cu tubulatura de introducere si evacuare pentru aer.

Practic aceastea au fost primele modele de pompa de caldura comercializate in serie. Aceste variante se gasesc in continuare dar sunt foarte scumpe. Majoritatea producatorilor nu au mai dezvoltat sistemele monobloc fiind mult mai populare variantele split.

Variantele de pompa de caldura aer apa split sunt formate din doua unitati una interioara denumita la unii producatori “hidrobox” si una exterioara. Cele doua unitati sunt conectate prin conducte de refrigerant. Astfel se evita pericolul de inghet iar montajul pompelor de caldura aer apa este mai facil.

Daca vrei sa citesti mai mult despre cum se dimensioneaza o pompa de caldura aer apa citeste aici.

Pompele de caldura tip split sunt cele mai populare sisteme din categoria aer apa cu vanzari de cateva sute de unitati pe an, chiar si in Romania.

Branduri populare de pompe de caldura aer apa sunt:

Pompa de caldura aer apa Mitsubishi

Pompa de caldura aer apa Nibe

Pompa de caldura aer apa Wolf

Sistemele de pompa de caldura tip split au o unitate exterioara si o unitatea interioara. Unitatea interioara este conectata la unitatea exterioara printr-un circuit de refrigerant.

Ce sunt pompele de caldura geotermale, sol apa sau apa apa?

Pompele de caldura geotermale se numesc asa pentru ca isi iau sursa gratuita de energie din sol sau apa de put.

Practic pompele de caldura geotermale, sol apa sau apa apa au aceeasi unitate, diferenta dintre ele fiind tipul de colector folosit.

In categoria pompe de caldura sol apa sau geotermale pot intra toate variatiile de pompa de caldura existente pana in momentul de fata care extrag energia din sol sau panza freatica.

Unitatea in care este inclus condensatorul si compresorul pompei de caldura geotermale plus electronica este acceasi dar evaporatorul poate fi conectat in diferite moduri in functie de sursa gratuita, de unde isi va lua si denumirea.

Astfel ne putem conecta la puturi deschise de apa sau foraje cu probe, foraje orizontale, foraje orizontale cu microcanale sau sisteme de colectare din apa de rau sau lac.

Exista sisteme de colectori care pot recupera o parte din caldura apei de canalizare, foraje de adancime mica in care se pun probe de tip helix sau asa numitele cosuri de caldura.

Exista si cateva variante de pompa de caldura unde evaporatorul este inlocuit de foraje executate direct cu teava de cupru si refrigerantul este injectat in sol.

Daca vrei sa obtii un randament ridicat trebuie sa ai un calcul de necesar termic cat mai exact al casei tale.

Si nu genul ala de calcul acoperitor 35 de kW pentru o casa de 150 de metri patrati.

In momentul in care utilizezi o pompa de caldura trebuie sa te obisnuiesti cu ideea ca ar fi bine sa o sub dimenisonezi, pentru ca in HVAC mai mare nu inseamna niciodata mai bine.

De ce se intampla acest lucru?

Explicatia este simpla, sezonul de incalzire are aproximativ 2000 – 2500 de ore de incalzire iar situatiile extreme le intalnim doar in aproximativ 3 {a859e45feac4840d772caeceb79366a89c5ac3c0925e782052cc1778d5ffaebd} din timpul total de incalzire. Adica 75 de ore pe an suntem in zona -20 de grade temperatura exterioara.

Toate pompele de caldura din gama de putere mica sunt dotate cu compresoare rotative sau scroll, indiferent de producator, curba lor de eficienta maxima este pe la 75 {a859e45feac4840d772caeceb79366a89c5ac3c0925e782052cc1778d5ffaebd} incarcare.

Unele pompe de caldura, in special cele geotermale, sunt echipate cu compresoare de tip on/off iar pompele de caldura cu compresoare cu inverter chiar daca au invertor si isi reduc turatia tot nu vor fi la fel de eficiente ca atunci cand sunt incarcate la 75 {a859e45feac4840d772caeceb79366a89c5ac3c0925e782052cc1778d5ffaebd}.

Daca o sa avem un compresor mult prea mare o sa intre intr-un regim de functionare ciclic start/stop ineficient, acesta fiind si modul de functionare cel mai daunator pentru compresor.

Compresorul la start consuma mai mult curent si dureaza cel putin 120 de secunde pana intra in regim de operare.

Compresoarele pompelor de caldura sunt limitate in general la 3 start/stopuri pe ora pentru protectia lor.

Acum imagineazati ca temperatura de operare este de 35 de grade intr-o incalzire in pardoseala mai mare, unde sa spunem ca ai putea avea 200 de litri de apa iar compresorul se opreste pentru ca a depasit zona de set-point.

Temperatura din pardoseala va scadea destul de rapid la temperatura din incinta, sa spunem 24 de grade.

Pentru a incalzi incinta pompa de caldura trebuie sa ajunga dinou la temperatura de operare dupa care va furniza efectiv incalzire in incinta.

Deci trebuie sa reincalzim 200 de litri de apa de la 24 de grade la 35 folosind clasica formula P = Q*1,16*dT rezulta 2,5 kW termici / COP-ul pompei de 3 sa spunem, rezulta ca avem un consum inutil de 830 de W pentru fiecare pornire a pompei de caldura.

Daca avem 10 start stopuri pe zi asta inseamna 8,3 kW pe zi x 30 de zile = 249 de kW pe luna = 136 de lei cheltuiti inutil numai pentru intrarea in regimul de operare al pompei de caldura si sistemul de incalzire in pardoseala.

Din motivul mentionat mai sus recomand ca sistemele de incalzire in pardoseala sa fie operate permanent indiferent de sursa de caldura.

Revenind la calculul de dimensionare al pompei de caldura avem nevoie de urmatorii parametrii:

Puterea totala de incalzire

Puterea de incalzire a cladirii in functie de calculul sarcinii de incalzire

Cererea de incalzire a apei calde menajere (estimată: 0,25 kW / persoana)

Cerere pentru utilizare specială (de exemplu, piscină, jacuzzi etc.)

Temperatura de ieșire a sistemului de distribuție (max 55 ° C pe tur)

Pentru sistemele de pompa de caldura aer apa practic alegem pompa de caldura la puterea totala de incalzire, la fel procedam si pentru pompele de caldura sol apa sau apa apa.

Numai ca pentru cele de tip sol apa trebuie sa trecem mai departe la dimenisonarea colectorilor geotermali.

Cum dimenionam colectorii geotermali orizontali?

Colectori geotermali sunt formati din mai multe tevi de aceeasi lungime ingropate in sol la o adancime de 1,2 -1,5 metri cu o dinstanta intre tevi de aproximativ 80 de cm.

Tevile sunt conectate in sistem Tichelmann, ideea acestui montaj este de a avea circulatie egala pe fiecare circuit in parte. Exista evident si distribuitoare cu debitmetre pentru aceasta aplicatie.

Terenul nu trebuie sa fie acoperit de costructii.

Acum pe noi ne intereseaza rata de extractie a solului pentru a vedea care este lungimea si suprafata necesara a circuitelor colectorilor.

In dimensionarea colectorilor geotermali depindem foarte mult de tipul de sol unde urmeaza sa facem instalatia, rata de extractie fiind un element foarte important.

Astfel avem:

Sol uscat non coeziv rata de extractie pentru 1800 h/an este de 10 W pe mentru patrat iar pentru 2400 de h/an rata de extractie este de 8 W pe mentru patrat pentru colectori asezati la o distanta unul fata de celalalt de 1 m si adancimea de 1,2 – 1,5 m.

Sol umed, coeziv rata de extractie pentru 1800 h/an este de 10 -30 W pe mentru patrat iar pentru 2400 de h/an rata de extractie este de 16 – 24 W pe mentru patrat pentru colectori asezati la o distanta unul fata de celalalt de 0.8 m si adancimea de 1,2 – 1,5 m.

Sol nisipos saturat cu apa rata de extractie pentru 1800 h/an este de 40 W pe mentru patrat iar pentru 2400 de h/an rata de extractie este de 32 W pe mentru patrat pentru colectori asezati la o distanta unul fata de celalalt de 0.5 m si adancimea de 1,2 – 1,5 m.

Practic daca avem nevoie sa dimenisonam un colector de 7 kW pe un sol cu rata de extractie de 25 de W pe metru patrat vom avea : 7000 W / 25 W = 280 de metri patrati va fi aria minima a colectorilor geotermali orizontali.

Pentru a afla lungimea minima de teava vom imparti suprafata la distanta recomandata dintre colectori 280 mp/ 0,8 = 350 metri liniari de teava pentru colectori.

In aceasta situatia vom utiliza teava de tip PE-PN10 cu dimensiunea de 32 x 2,9, unde lungimea recomandata de circuit este de 100 de metri, deci o sa avem 4 colectori a cate 100 de metri fiecare.

Avantajul colectorilor orizontali este faptul ca au costuri mult mai reduse de implementare fata de cele verticale.

[download id=”1563″]

Cum dimenionam sondele geotermale sau forajele verticale?

Forajele verticale pot fi implementate cu ajutorul sondelor de tip coaxial, de tip U sau dublu U.

Acestea sunt tot niste tevi de PE introduse in sol, numai ca rata de extractie pentru un foraj vetical este mult mai mare, ea variaza intre 20 W/m si 180 W/m.

Putem considera o valoare standard de proiectare de 50 W pe metru liniar de foraj.

Un foraj uzual are intre 30 si 100 de metri lungime dar exista si variante de foraje mult mai adanci.

Distanta dintre foraje trebuie sa fie de minim 6 metri.

Calculul este similar ca cel de mai sus, daca avem nevoie sa dimenisonam un colector de 7 kW pe un sol cu rata de extractie de 50 de W pe metru liniar vom avea : 7000 W / 50 W = 140 de metri va fi lungimea minima a sondelor geotermale.

In acest caz putem face doua foraje cu sonde la lungimea de 100 de metri fiecare.

Avantajul colectorilor cu sonda geotermala este ca, spatiul ocupat, este foarte mic si au rate de extractie mult mai ridicate.

Dezavantajul major este pretul acestui tip de foraj, aproximativ 30 de eur/ml.

Cum se dimensioneaza cosurile de energie?

Evident ca si pentru cosurile de energie sau forajele de tip helix rata de extractie depinde de tipul de sol. In zona acestui tip de solutie sunt foarte multi producatori care propun diverse variante, incepand de la o simpla teava PE-Xa infasurata in sol pana la variante foarte complexe.

Forajele de tip helix se instaleaza la o adancime maxima de 12 m si la o distanta unul fata de celalalt de aproximativ de 4 metri. Nu au o rata de extractie foarte mare.

Ratele de extractie difera in functie de design dar ca aproximatie putem sa luam in calcul urmatoarele variante:

Sol uscat nisipos aproximativ 350 – 400 W/proba

Sol umed = 450 – 600 W/proba

Sol saturat cu apa lutos = 700 – 1000 W/proba

Acestea sunt ratele de extractie pentru niste foraje cu inaltimea de 3 metri si instalate la o distanta de 4 metri unul fata de celalalt cu o lungime de teava de 60 de metri.

[download id=”1563″]

Putem afla care este rata de extractie a solului din curtea noastra?

Este relativ raspunsul la aceasta intrebare, chiar daca noi avem un studiu geo putem sa avem suprize neplacute.

Structura solului poate fi foarte diferita mai ales ca vorbim de suprafete mari sau lungimi destul de mari de foraje.

Pentru a determina rata de extractie trebuie sa aflam raspusul termic al solului din locatia respectiva. Pentru acest lucru tot trebuie executat cel putin un foraj identic cu cele propuse, in care sa introducem apa incalzita si sa monitorizam evolutia temperaturilor din foraj.

In instalatiile de uz caznic devine inutila aceasta procedura, deci se vor efectua forajele pe baza unor calcule acoperitoare si a unor circuite cu lungimi generoase.

[download id=”1563″]

Daca vrei sa vezi lista de preturi pentru toate pompele de caldura din Romania mergi pe acest link.

Ce se intampla daca forajul nu asigura rata de extractie necesara pentru pompa de caldura sol apa?

Daca forajul nu asigura rata de extractie agentul termic cu glicol din colectori, temperatura acestiua va cobori pana cand pompa de caldura va iesi din domeniul de operare si se va opri. Evident ca aceasta scadere de temperatura reduce si eficienta sistemului.

In acest grafic putem observa cum temperatura din puturi coboara mai rapid pentru forajele sub dimensionate. De asemenea trebuie sa stim ca o data cu trecerea timpului solul se raceste si ar fi bine sa-l regeneram anual folosind sistemul de racire pasiva sau sa injectam energie de la panourile solare.

Cum se dimensioneaza puturile de apa pentru pompele de caldura apa apa?

Pompele de caldura apa apa sunt tipul cel mai eficient de pompa de caldura. Acest lucru se intampla datorita transferelui de energie direct cu apa. Un alt avantaj al acestui tip de sursa de energie este faptul ca apa de put are o temperatura constanta tot timpul anului, variatiile fiind foarte mici, iar apa de put are o temperatura mai ridicata decat a agentului care vine din colectorii geotermali.

Tot ce avem nevoie pentru acest timp de pompa este sa ne asiguram ca putul poate asigura debitul necesar pentru pompa de caldura. Debitul il calculam cu formula P = Q*1,16*dT.

De exemplu daca avem nevoie de 10 kW pentru incalzire la un dT de 5 grade asa cum trebuie sa asiguram pentru pompele de caldura vom avea: 10 kW = Q*1,16*5, de aici rezulta ca debitul Q = 1,72 de metri cubi de apa pe ora.

Trebuie sa ne asiguram ca putul ne asigura debitul de apa si ca aceasta apa putem sa o reintroducem intr-un put la o distanta de minim 15 metri de putul de extractie.

Pentru pompa de caldura trebuie sa asigurati un schimbator intermediar de caldura. Apa de put este apa proaspata, coroziva, pompa de caldura trebuie protejata cu un schimbator intermediar de caldura in placi de inox brazat cu nichel.

Multi funizori nu mai furnizeaza acest schimbator si introduc apa de put direct in pompa.

Pompele de caldura apa apa necesita mai multa mentenanta in ceea ce priveste monitorizarea si curatarea schimbatorului de caldura cu apa de put.

Colectori pompa de caldura pentru apa de rau sau lac

Mai stiu si tipul asta de sonda pentru apa de rau sau de lac. In general utilizarea apei de rau sau de lac necesita aprobari speciale. Mai exita si tipul asta de sonda de lac sau de rau care arata ca o mina. Device cu o capacitate de pana la 15 kW pe unitate.

In concluzie, trebuie sa alegi pompa de caldura care ti se potriveste, cu ajutorul unui specialist.

[download id=”1563″]

Daca vrei sa vezi lista de preturi pentru toate pompele de caldura din Romania mergi pe acest link.