Statul român a acordat în 2013 aproape 71 de milioane de euro pentru finanțarea bisericilor din România și din străinătate. Suma a stârnit însă nemulțumiri în rândul unor deputați și senatori.

Statul român a acordat în 2013 aproape 71 de milioane de euro pentru finanțarea bisericilor din România și din străinătate. Suma a stârnit însă nemulțumiri în rândul unor deputați și senatori.

Un grup de parlamentari în frunte cu Remus Cernea, cunoscut pentru pozițiile sale împotriva Bisericii, pregătește o inițiativă legislativă care să vizeze o altă formă de finanțare a cultelor decât cea de la bugetul de stat, respectiv cea a modelului german.

Mai precis, Cernea vede o redirecționare a unui procent din impozitul pe venit al cetățenilor, la liberă alegere, către cultele religioase, ca în cazul organizațiilor nonguvernamentale.

„Noi intenționăm, pentru că am discutat cu mai mulți parlamentari din diferite partide și există un curent de opinie pe acest subiect, să avem un sistem de finanțare a cultelor pe acest model. Asta ar degreva bugetul de stat de foarte multe sume alocate pentru culte și ar ajuta foarte mult și bisericile să aibă venituri predictibile și stabile. Sunt convins că o astfel de inițiativă va avea o susținere largă pentru că este și în interesul Bisericii, ar fi prima interesată”, a declarat Remus Cernea, pentru gândul.

Mai mult, punând accent pe necesitatea ca această propunere să intre în dezbatere publică, deputatul Partidului Verde a spus că va face tot ce este posibil ca inițiativa lui să fie aprobată. „Voi face tot ce ține de mine pentru ca acest sistem să fie implementat”, a mai spus el.

Cu toate acestea, Remus Cernea a refuzat să spună care parlamentari îl susțin.

Pe de altă parte, așa cum era de așteptat, poziția Patriarhiei Române este total diferită de viziunea deputatului Partidului Verde. O astfel de inițiativă trebuie analizată foarte bine și, totodată, corelată cu problema retrocedărilor proprietăților Bisericii, crede purtătorul de cuvânt al Patriarhiei.

„Această finanțare de la buget este responsabil asumată de stat încă de la secularizarea din 1863. Considerăm că această inițiativă ar trebui lansată în dezbaterea publică, ar trebui foarte bine analizată și corelată cu o inițiativă referitoare la retrocedările proprietăților Bisericii luate de stat în 1863. Acest sprijin financiar a fost respectat inclusiv de regimul comunist. Finanțarea nu se face din milă, cultele au un rol foarte important. Această inițiativă este una răzleață, iar modelul german sau francez nu este viabil pentru România”, a declarat părintele Constantin Stoica, purtător de cuvânt al Patriarhiei, contactat de gândul.

„Unde e teamă de Doamne-Doamne, o să fie bine pentru toată lumea”

Deși Cernea susține că inițiativa lui de adoptare a modelului german pentru finanțarea cultelor religioase ar avea susținere din partea mai multor grupuri parlamentare, majoritatea aleșilor neagă.

Chiar dacă sunt acum în opoziție, PDL și USL se află de aceeași parte a baricadei când vine vorba de religie. Vicepreședintele Camerei Deputaților, Ioan Oltean, merge pe varianta finanțării Bisericii tot din bugetul de stat pentru că, spune el, „unde e credință, o să fie bine”.

„Ar trebui să ajutăm biserica, există parohii care se află în imposibilitatea de a se întreține singure. Donațiile de la enoriași nu sunt suficiente pentru că mulți nu au resurse și de aceea e necesar să finanțăm și noi cultele. Poporul român este unul credincios, iar biserica a avut un rol extrem de pozitiv în formarea identității lui. Nu ne putem delimita de această instituție. Unde e credință și teamă de Doamne-Doamne, o să fie bine pentru toată lumea”, declară Oltean, pentru gândul.

PPDD: „Dacă renunțăm și la biserică, nu știu ce ne mai rămâne”

Nici PPDD nu lasă Biserica la greu. Liderul senatorilor lui Dan Diaconescu, Haralambie Vochițoiu, spune că o renunțare la finanțarea cultelor religioase ar trebui să fie luată doar în ultimă instanță.

„Să fie și de la bugetul de stat. Nu aș fi de acord să ne derobăm de la această sarcină. Biserica a contribuit la apariția poporului român și avem datoria să n-o lăsăm în urmă. Nefinanțarea bisericii ar trebui să fie ultima decizie pe care ar trebui s-o luăm. Dacă renunțăm și la biserică, nu știu ce ne mai rămâne”, a spus Vochițoiu, contactat de gândul.

Mircovici: „Ar trebui să ne continuăm tradiția”

Vicepreședinte în Grupul Ecumenic de Rugăciune al Camerei Deputaților, deputatul reprezentant al bulgarilor din România, Nicolae Mircovici, împărtășește același punct de vedere. Tradiția românească, în primul rând, și rolul Bisericii în societate sunt argumentele pe care Mircovici se bazează atunci când susține finanțarea Bisericii din bugetul de stat.

„Nu sunt de acord cu această inițiativă. Biserica face un serviciu public la noi, contribuie la educația morală a societății, normal că trebuie să o ajutăm. Ar trebui să continuăm să mergem pe tradiția noastră, Biserica să primească bani și din donațiile enoriașilor și de la stat, mai ales acolo unde comunitatea nu poate ajuta. De exemplu, acolo unde biserica se poate întreține singură, nu îi mai dăm din buget, dar dăm mai mult bisericilor care nu au resursele necesare. Este vorba despre întrajutorare, la noi, fiecare luptă pentru sprijin, nu ca să renunțe la el”, a spus Mircovici, pentru gândul.

Deși a candidat pe listele USL, deputatul Remus Cernea nu găsește susținere nici la social-democrați. Deputatul de Vaslui Adrian Solomon, care a avut de-a lungul mandatului mai multe amendamente pentru cultele religioase, vrea ca Biserica să fie susținută tot de stat.

„Nu este cazul să discutăm despre așa ceva. Avem o Constituție și trebuie să facem așa cum scrie în ea. Nu ar trebui să luăm în calcul alte variante pentru finanțare, este foarte bine cum este acum”, a spus Solomon, pentru gândul.

Cum este finanțată biserica în Europa

Finanțarea cultelor religioase diferă de la stat la stat, în funcție de istoria fiecărei țări și de religia dominantă. Ajutorul financiar de la stat se practică în majoritatea țărilor europene, într-o măsură mai mică sau mai mare.

De exemplu, în Belgia, Luxemburg și Grecia, statul acoperă parțial costurile pentru construirea și renovarea cultelor religioase, și totodată salariile preoților și ale personalului neclerical.

Pe de altă parte, în Franța, biserica este separată de stat chiar prin Constituție, statul francez fiind unul laic, motiv pentru care nu finanțează cultele religioase. În prezent, 75% dintre veniturile bisericii provin din donațiile enoriașilor, iar 25% dintre acestea vin din contribuția voluntară a credincioșilor. Mai mult, salariile clericilor nu sunt suportate de bugetul de stat.

Nici în Germania cultele religioase nu sunt finanțate de stat, ci există un sistem de impozitare eclesial. Modelul pe care l-ar dori și deputatul Remus Cernea este cel prin care cetățenii direcționează voluntar un anumit procent din impozitul pe venit ( cum este în cazul ONG-urilor, 2%) către cultul religios căruia îi aparțin. Dacă un cetățean se declară fără religie și refuză să direcționeze acel procent din venitul său, atunci nu mai beneficiază de serviciile bisericești, precum slujbe de înmormântare, cununie sau botez. Cu toate acestea, chiar și statul german contribuie financiar la construcția și întreținerea a unor culte religioase

În Austria, în schimb, cotizația cetățenilor pentru biserici este obligatorie, iar banii strânși sunt direcționați către toate religiile recunoscute (Biserica Romano-Catolică, Biserica Evanghelică, Biserica Veche Catolică și comunitatea iudaică).

Câți bani a acordat statul român pentru Biserică

Cultele religioase au primit în 2013 mai mulți bani decât în anul precedent. Este vorba despre o diferență de aproximativ 42 de milioane lei, echivalentul a 9,4 milioane de euro, la un curs mediu de 4,45 lei/euro, curs pe care a fost fundamentat bugetul de stat pe anul în curs.

Mai precis, 35,2 de milioane de lei (7,9 milioane de euro) au mers pentru susținerea cultelor, 12 milioane de lei (2,6 milioane de euro) pentru Biserica Ortodoxă Română din străinătate, 2,1 milioane de lei (0,4 milioane de euro) pentru personalul neclerical, 2,3 de milioane de lei (0,4 milioane de euro) pentru asigurările de sănătate și 262,8 milioane de lei (59 de milioane de euro) pentru salarizare, iar 1,1 milioane de lei (0,2 milioane de euro) pentru susținerea schitului de la Muntele Athos. În total, 315,5 milioane de lei, adică aproximativ 71 de milioane de euro.

Potrivit Secretariatului de Stat pentru Culte, în România sunt recunoscute oficial 18 culte.

Sursa: Ministerul Finanțelor Publice

Sursa: Ministerul Finanțelor Publice

În 2012, suma totală a banilor acordați din bugetul de stat pentru cultele religioase era de circa 273,7 de milioane de lei.

Potrivit unui comunicat de presă al Patriarhiei din februarie 2013, în România sunt peste 14.000 de preoți și diaconi ortodocși.

„Din cei 14.231 de preoți și diaconi ai Bisericii Ortodoxe Române, peste 1.000 sunt salarizați exclusiv din fondurile proprii ale unităților bisericești, iar aproape 1.500 din cei aproximativ 17.000 de salarizați neclericali sunt plătiți integral de Biserică”, se arată în comunicatul de presă.

A murit MARGARET THATCHER. „Doamna de Fier” a Marii Britanii avea 87 de ani