Președintele Senatului, Călin Popescu Tăriceanu, lider al ALDE, declara la începutul lunii august că taxa de solidaritate nu a dus, în general, la rezultate, iar el nu are interesul, în prezent, ca acelor români care au reușit să facă "o anumită avere" și care au reinvestit în economie să li se ia banii.

Între timp, Tăriceanu pare să se fi răzgândit.

„Nu e o taxă, ci diferite contribuții cu caracter social. Nu e o taxă de solidaritate, ci o contribuție pe care angajatorul o va plăti în

continuare. Poate e o ambiguitate de exprimare care a dat naștere la speculații cu privire la o taxă nouă. Nu e taxă nouă. Deci din taxa angajatorului, care acum e 22,75%, va rămâne să plătească în continuare numai 2%, restul trece la salariat, care va avea o taxă cumulată de 35%. Sunt mai multe contribuții pe care le păstrăm în sarcina angajatorului, trebuie se existe o responsabilitate și o contribuție și din partea angajatorului, nu doar a angajatului”, a declarat joi seară Călin Popescu Tăriceanu, la Antena 3.

Iată ce declara Tăriceanu în urmă cu două luni:

"Am discutat cu colegii mei din ALDE, cu cei din PSD și cu prim-ministrul, am spus următorul lucru: dragii mei, taxa de solidaritate nu este o noutate absolută, au mai existat câteva cazuri, această taxă nu a dus în general la rezultate. Eu am un semn de întrebare asupra corectitudinii unei asemenea gândiri, în contextul în care România este o țară care în 1990 a pornit pe drumul economiei de piață cu zero întreprinzători și zero capital.

Rezultatul a fost că am pus covoarele roșii pentru firmele străine care au venit să cumpere și să privatizeze, s-a mai făcut sistemul de capitalism de cumetrie, ca să îl menționez pe fostul președinte Ion Iliescu, foarte inspirat în această formulă. România este astăzi în situația în care are o mână mică de întreprinzători privați care au reușit, sigur, să facă într-un anumit sens o anumită avere. Dar care ce au făcut toți? Au reinvestit bani în economie", spunea Tăriceanu.

El a adăugat că nu are interesul, în momentul acesta, ca acelor oameni să le ia bani, să-i dea la stat.

"Vreau să îi lase în continuare să dezvolte capitalul românesc în așa fel încât să trăiesc cu speranța în continuare că întărind capitalul românesc vom putea să echilibrăm cât de cât situația nefavorabilă din care am pornit în 1990 în raport cu capitalul străin. Dacă vreți, gândirea foarte simplă: o societate bogată este o societate care are cât mai mulți oameni bogați. Noi nu avem încă o adevărată clasă de mijloc, trebuie să recunoaștem, după standardele occidentale. Hai să creștem această clasă de mijloc nu să ne apucăm acum să luăm, aș zice, aproape praful de pe tobă. Cred că acest mesaj a fost înțeles și de ceilalți colegi. Sigur că nu înseamnă că dispar preocupările, că nu vedem anumite inegalități", a menționat el.