Jussi Halla-aho nostaa pöydälle hurjan luvun Afrikasta: "Miten Eurooppa reagoi tämän vuosisadan suureen ilmiöön?"

Europarlamentaarikko ja perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho nostaa esille ilmiön, joka hänen mukaansa koettelee Eurooppaa ja koko maailmaa tällä vuosisadalla. –Arvioidaan, että tällä vuosisadalla Afrikan väestö kasvaa nykyisestä reilusta miljardista jopa neljään miljardiin, mikä tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, että muuttopaine tulee kasvamaan eksponentiaalisesti tällä vuosisadalla, Halla-aho sanoo. YK:n kesäkuussa 2017 julkaisema väestöraportti vahvistaa, että Afrikan väestö saattaa kasvaa nykyisestä noin 1,2 miljardista ihmisestä 4,4 miljardiin vuoteen 2100 mennessä. Katso Strasbourgissa tällä viikolla kuvattu haastattelu videolta: Eurooppaan kohdistuu Halla-ahon arvion mukaan pakolais- ja siirtolaispaine Välimeren eteläpuolelta koko vuosisadan ajan, ellei Afrikan syntyvyys laske ja talouskasvu synnytä työpaikkoja maanosan nuorelle väestölle. –Kyse ei ole enää Syyriaan liittyvästä pakolaiskriisistä. Se, mikä panee ihmisiä liikkeelle, on köyhyys: köyhyyden ylläpitämä toivottomuus ja näköalojen puute kotimaassa. Se, mikä pitää yllä köyhyyttä, on hillitön väestönkasvu, väestöräjähdys Afrikassa. –Nyt kyse on siitä, miten Euroopan maat pystyvät reagoimaan tämän vuosisadan suureen ilmiöön niin, että Eurooppa pystyy säilyttämään oman ominaisluonteensa ja pelastamaan eurooppalaisen yhteiskunnan tältä paineelta, Halla-aho sanoo. YK:n tilastojen mukaan syntyvyys naista kohti oli Afrikassa vuosina 2010–2015 peräti 4,7 lasta. Maanosan syntyvyys on laskenut aavistuksen: vielä vuosina 2000–2005 syntyvyys naista kohti oli Afrikassa 5,1 lasta. Euroopassa nainen synnyttää keskimäärin 1,6 lasta, mikä johtaa maanosan väestön harmaantumiseen. Afrikassa tilanne on täysin päinvastainen, mutta Halla-aho arvioi monien afrikkalaisten haaveilevan silti elämästä Euroopassa. –Yhä suurempi osa Afrikan nuorista ihmisistä näkee tulevaisuutensa jossain muualla kuin kotiseudullaan. Kun Eurooppaan pääsystä tulee tavallaan suuri tavoite ihmisten elämässä, se tietenkin vähentää ihmisten sitoutumista omaan kotimaahansa ja vähentää sitä, että ihmiset alkaisivat etsiä afrikkalaisia ratkaisuja afrikkalaisiin ongelmiin, Halla-aho toteaa. "Vapaaksi siirtomaa-ajan taakasta" Europarlamentaarikko kannattaa sitä, että EU-maat tukevat afrikkalaisten tyttöjen koulutusta. Kun tytöt ja naiset käyvät koulua ja opiskelevat itselleen ammatin, he todennäköisesti synnyttävät vähemmän lapsia kuin kouluttamattomat ikätoverinsa. –Pitäisi vapautua siirtomaa-ajan henkisestä taakasta ja lakata suhtautumasta kehitysyhteistyöhön kuin köyhäinapuun, Halla-aho suomii eurooppalaisia holhoavasta suhtautumisesta afrikkalaisiin. Halla-ahon mielestä Suomen ja muiden EU-maiden pitäisi ottaa mallia Kiinan Afrikka-politiikasta, vaikka Kiinan päämääränä ei ole edistää demokratiakehitystä Afrikassa. –Kiinan toimintaa Afrikassa pidetään välillä uuskolonialistisena, mutta se on voimakkaasti bisneslähtöistä. Kiina pyrkii edistämään omia taloudellisia ja strategisia intressejään, mutta samalla se on tehnyt valtavia infrastruktuuri-investointeja Afrikkaan, Halla-aho sanoo. Kiinan investoinnit ovat tuoneet työpaikkoja ja lisänneet Afrikan sisäistä kaupankäyntiä, Halla-aho huomauttaa. Väestö kasvaa yli 11 miljardiin? YK:n raportin mukaan maapallolla asuu 7,6 miljardia ihmistä. Vuoteen 2030 mennessä väestö kasvanee 8,6 miljardiin ja vuoteen 2050 mennessä 9,8 miljardiin ihmiseen. Vuosisadan päättyessä ihmisiä saattaa asua maapallolla 11,2 miljardia. YK-ennusteen mukaan 40 prosenttia ihmisistä olisi silloin afrikkalaisia. Parhaillaan maapallon väestö kasvaa noin 83 miljoonan ihmisen vuositahtia. Vertailun vuoksi, Suomen väkiluku lähestyy nyt 5,7:ää miljoonaa ihmistä. YK:n ennusteen mukaan Suomessa elää vuosisadan päättyessä noin 6,1 miljoonaa ihmistä. Vuosina 2017–2050 puolet väestönkasvusta keskittyy yhdeksään maahan: Intiaan, Nigeriaan, Kongon demokraattiseen tasavaltaan, Pakistaniin, Etiopiaan, Tansaniaan, Yhdysvaltoihin, Ugandaan ja Indonesiaan.