Itähelsinkiläisessä kaupassa on kokeiltu Ruotsista kopioitua mallia ruokahävikin vähentämiseksi.

Luonnonvarakeskuksen arvioiden mukaan suomalaisista vähittäis- ja tukkukaupoista päätyy ruokaa biojätteisiin vuosittain 65–75 miljoonaa kiloa. Jokaista suomalaista kohden laskettuna kaupoista hävitettävän ruoan määrä liikkuu 12–14 kilon välillä. Eniten jätteisiin päätyy hedelmiä, vihanneksia ja leipää.

Itähelsinkiläisessä K-Market Roihuvuoressa hedelmien ja vihannesten poisheittohävikkiin on reagoitu uuden kokeilun avulla. Myynnistä poistetut hedelmät ja vihannekset on viime viikon lopusta lähtien pakattu laatikoihin, jotka on myyty asiakkaille euron kappalehintaan.

K-kauppias Valtteri Markkula kertoo alennuslaatikoihin kerätyn tuotteita, jotka ovat olleet hieman kolhiintuneita tai nuhjaantuneita, mutta edelleen täysin käyttökelpoisia. Normaalihinnalla myytäville tuotteille asetettuja laatukriteereitä ne eivät kuitenkaan ole enää täyttäneet.

– Jotta hyllyssä olevat tavarat olisivat priimakuntoisia, syömäkelpoista tavaraa on jouduttu heittämään paljon pois. Tähän saakka niitä on laitettu aika lailla biojätteeseen.

” Tavoite on ollut se, että syömäkelpoista tavaraa ei tarvitsisi heittää roskikseen.

Roihuvuoren K-Marketissa on syntynyt biojätettä keskimäärin 750 litraa viikossa ennen kokeilua. Valtaosin jäte on koostunut hedelmistä ja vihanneksista. Osan poisheitettävistä hevi-tuotteista kauppias kertoo käyttäneensä itse, mutta 750 litraa on ollut kotikulutukseen armottomasti liikaa.

K-kauppias Valtteri Markkula kertoo asettaneensa poiskerättyjen hedelmien ja vihannesten hinnaksi euron. –Ilmaistuotteita tavataan arvostaa vähemmän kuin sellaisia, joista on maksettu edes jotain, hän perustelee.­

Idean tuoreeseen kokeiluun Markkula kopioi ruotsalaisesta ICA-kaupasta.

– Haluttiin löytää tapa myydä tuotteet, jotka eivät ole enää aivan priimakuntoisia, Markkula perustelee.

– Tavoite on ollut se, että syömäkelpoista tavaraa ei tarvitsisi heittää roskikseen.

Hänen mukaansa hedelmien ja vihannesten kohdalla tulee aina vastaan se raja, ettei tuotteita enää osteta, vaikka ne olisivat syömäkelpoisia. Esimerkiksi ruukkusalaatissa on voinut mennä yksi lehti huonoksi, vaikka muilta osin tuote on edelleen kunnossa. Muiksi esimerkeiksi aikaisemmin jätteisiin päätyneistä hevi-tuotteista Markkula nostaa esille helposti vaurioituvat pehmeät hedelmät sekä herkät yrtit.

– Ne tummuvat ja nahistuvat helposti, mutta ovat tuotteina vielä täysin syötävässä kunnossa.

Perjantaiaamuna eurolla myytäviin laatikoihin oli päätynyt esimerkiksi salaatteja, banaaneja, nektariineja, tomaatteja ja mansikkarasioita.

­

Reilun viikon käynnissä ollut kokeilu on osoittautunut menestykseksi. Poistohintaan laatikoissa myydyt hedelmät ja vihannekset ovat menneet hyvin kaupaksi. Laatikoita on ollut päivittäin myynnissä 5–10 kappaletta ja Markkulan mukaan ne ovat kadonneet parissa tunnissa kaupan avaamisen jälkeen.

” Yhden 250-litraisen astian tyhjennyksen olen jo perunut.

– Omat odotukset ylittyivät. Tämä otettu tosi positiivisesti vastaan. Yhtään laatikkoa ei ole jäänyt myymättä.

Markkulan mukaan kauppa ei pyri tienaamaan hedelmien ja vihannesten poistomyynnillä, mutta rahallista hyötyä voi koitua jätekustannusten pienemisestä.

– Biojäteastiat ovat olleet tällä viikolla selvästi aiempaa tyhjempiä. Yhden 250-litraisen astian tyhjennyksen olen jo perunut.

Kauppias uskoo, että kokeilu voi muuttua tulevaisuudessa pysyväksi järjestelyksi ja kannustaa muita testaamaan samaa mallia.

– En tiedä, miksi me tai joku muu ei toimisi tällä tavoin. Tämä ei ole myynnistä pois.