VALAMO/KÄKISALMI Viime vuoden vapunpäivänä Valamon luostarisaari kakoi paksussa savussa. Laatokan luostarin omistama hotellirakennus paloi ilmiliekeissä, ja savupatsaat nousivat taivaalle.

Rakennus oli paitsi hotelli, myös kymmenien saaren tavallisten asukkaiden koti. Yksi asukkaista oli Kirill Smyšnikov.

– Saatoin viimeisillään raskaana olevan vaimoni pois liekkien keskeltä.

Nyt Smyšnikov on yksi Valamon kodittomista.

Luostari on tehnyt hyvin selväksi, että kotinsa menettäneet asukkaat eivät ole enää tervetulleita saarelle. Palanut hotelli julistettiin heti asuinkelvottomaksi, ja luostari haluaa siirtää nyt asukkaat pois saarelta Sortavalaan.

Kirill Smyšnikov pääsi hätämajoitukseen tutkimusasemalle, kun luostari häätää hänet kodistaan Valamolla. Nikolai Gontar / Yle

*Huoneeseen mahtuu *lämmitysuuni, pieni keittiönpöytä ja korkea parvisänky, jonka laidoilla roikkuu kestovaippoja kuivumassa. Ollaan Valamon lounaisrannalla tutkimusasemalla, joka kuuluu Pietarin vesi- ja ilmatieteelliselle yliopistolle. Täältä Smyšnikov on löytänyt perheineen hätämajoituksen.

Smyšnikov on Valamon saariston luontopuiston valvoja ja asunut saarella vuodesta 2002. Vaimo ja kymmenkuukautinen vauva ovat parhaillaan käymässä mantereen puolella Sortavalassa neuvolassa.

Perhe ei halua lähteä Valamosta mistään hinnasta.

– Emme halua sotia, vaan tehdä töitä. Meidän arvomme on ollut se, että olemme olleet koko ajan täällä, Smyšnikov sanoo.

Smyšnikovin työpaikka on Valamon alueen luontopuiston toimisto, jota ollaan siirtämässä Petroskoihin. Siirrosta vastaavat Karjalan tasavallan viranomaiset, mutta monien arvostelijoiden mukaan asialla on todellisuudessa Valamon luostari.

Smyšnikov ei ymmärrä, miten Petroskoin kaupungista käsin voisi tehdä töitä.

Samana aamuna hän on käynyt tarkistamassa yhden metsäpalon alun ja ottanut vastaan vieraita Pietarista. Hän kerää saarelta roskia ja pitää kunnossa kuutta telttailualuetta. Telttailun kohtalo on auki, mutta toistaiseksi luostari ei ole kieltämässä luontoretkeilyä.

Telttailemassa on käynyt noin tuhat turistia vuodessa. Heille Valamo on kuin paratiisi, Smyšnikov sanoo.

– Jos haluaa oppia tuntemaan Laatokkaa, kannattaa Valamossa tarkkailla rantaa. Paikoissa joissa rantakalliot ovat jyrkkiä, on järven pohjakin äkkisyvä, hän tietää.

Paratiisiin on tunkua, ja jotkut pääsevät jonon ohi.

Venäjän presidentin Vladimir Putinin käyttämä sauna on piilotettu metsän keskelle Valamossa. Nikolai Gontar / Yle

Viime vuoden heinäkuussa Venäjällä kasvoi huoli. Presidentti Vladimir Putin oli ollut yli viikon pois julkisuudesta. Yksi mies pitää käsissään koko Venäjän vallan ohjaksia, joten poissaolo lietsoo epävarmuutta.

Putin valitsi Valamon luostarin paikaksi, jossa tehdä paluu julkisuuteen. Suomessakin uutisoitiin, kuinka presidentti osallistui ortodoksisen kirkon johtajan, patriarkka Kirillin pitämään jumalanpalvelukseen.

Putin kiitti patriarkkaa ja “perinteisten uskontojen edustajia” siitä, että he vahvistavat Venäjän henkistä perustaa. Samalla hän muisti venäläisiä lentäjiä, joita oli kuollut Syyrian sodassa “isänmaan palveluksessa”, Kreml tiedotti.

Vladimir Putin vieraili Valamon luostarin katedraalissa 11. heinäkuuta 2016. Alexei Druzhinin / EPA

Syrjäisestä Valamon saaresta on tullut keskeinen näyttämö poliittisen vallan ja ortodoksisen kirkon liitolle Venäjällä.

Arvostelijoille se on raharikkaiden temmellyskenttä, jossa luontoarvot ja yksilön oikeudet poljetaan maahan.

Putinilla on Valamossa käytössään huvila ja sauna, jotka on rakennettu syrjään turistireiteiltä. Ne voi nähdä vain saaren keskiosassa virtaavan pienen joen toiselta puolelta, sillä muuten alue on suljettu.

Putin on nähty paikalla useasti Valamon-käynneillään.

Rakennukset sijaitsevat Vladimirin Jumalanäidin skiitan alueella. Uudisrakennukset valmistuivat vuonna 2008, ja alueella on huviloiden lisäksi suurikokoinen katedraali.

Nimivalinta ei ole sattumaa – paikallisten suussa se kulkee nimellä Pyhän Putinin skiitta. Skiitta tarkoittaa erakkomajaa tai munkkiyhteisöä, joka asuu erillään pääluostarista.

Turisteja skiitan alueella olevaan katedraalin museoon päästetään vain pienissä ryhmissä. Putinin käyttämää mökkiä ei kierroksella näe.

Yle Uutisgrafiikka

*Venäjän patriarkka Kirill *puolestaan on pystyttänyt itselleen uuden residenssin läheiselle saarelle.

Maaperää möyhennetään myös pääsaaren eteläpuolella sijaitsevalla Kelisaarella. Se on suojelualue, jossa on säilynyt jäänteitä 1930-luvulta Suomen-aikaisesta patterista.

Vanhojen tykkiasemien ja tulenjohtotornin tuntumaan luostari rakentaa uutta skiittaa. Aiemmin saarelle päästettiin matkailijoita, mutta nyt se on suljettu.

Venäjän presidentti Vladimir Putin majoittuu Valamossa huvilassa, joka on kätketty metsän suojaan tavallisilta turistireiteiltä. Nikolai Gontar / Yle

*Laatokan luontopuisto *on Venäjällä merkittävä suojelualue, joka vastaa Suomen kansallispuistoja. Sen työntekijöillä ei ole kuitenkaan keinoja puuttua rakennustöihin.

Ympäristöjärjestö Greenpeacen mukaan Kelisaaren rakennustyöt ovat laittomia.

“Yksi mielenkiintoisimmista turistikohteista muuttuu silmissä jälleen yhdeksi VIP-kohteeksi, joka on turisteilta suljettu”, kirjoittaa Valamon rahavirtoja ja luostarin ja asukkaiden konfliktia selvittänyt toimittaja Gleb Jarovoi (siirryt toiseen palveluun).

"Jouluna laulettiin kiitosta venäläis-suomalaiselle oligarkille Gennadi Timtšenkolle."

*Poliittisten mesenaattien *kädenjälki näkyy ympäri Valamoa. Viimeksi joulun rukoushetkessä laulettiin kiitosta oligarkki Gennadi Timtšenkolle, Putinin ystävälle, jolla on myös Suomen kansalaisuus.

Hänen säätiönsä avustuksella on restauroitu isoja kohteita, kuten pääkirkko ja Vladimirin skiitta, jonka alueella Putinin käyttämä huvila ja sauna sijaitsevat.

Valamossa käy noin satatuhatta turistia vuodessa. Nikolai Gontar / Yle

*Saarella näkyy myös *useita muita jälkiä saaren uusista merkkihenkilöistä.

Historialliselle hautausmaalle on kohonnut upouusi tiilinen hautamuistomerkki. Edesmenneiden igumeenien eli luostarin johtajien viereen on haudattu lisää hyväntekijöitä: ukrainalainen Viktor Klymenko ja hänen poikansa Anton Klymenko.

Antonin veli Oleksandr Klymenko on ukrainalainen liikemies, joka oli Ukrainan syrjäytetyn presidentin Viktor Janukovytšin hallituksessa tuloista ja veroista vastaava ministeri. Ukrainassa häntä epäillään vallan väärinkäyttämisestä ja veronkierrosta. Klymenko pakeni Venäjälle Janukovytšin hallinnon kaaduttua ja on EU:n pakotelistalla.

Klymenkot ovat tiettävästi rahoittaneet Valamon saarella ainakin uuden Kazanin skiitan rakentamista, ja perheellä on tiiviit suhteet luostarin johtoon.

Luostarin ukrainalaiset suurrahoittajat saivat oman hautamuistomerkin luostarin edesmenneiden johtajien hautojen viereen. Nikolai Gontar / Yle

*Luostarin pääkirkko sekä *sitä ympäröivät rakennukset on suurelta osin restauroitu ja vesi- ja viemärijärjestelmät uusittu. Laatokan pohjaa pitkin vedettiin kymmenen vuotta sitten sähkökaapeli, joka maksoi noin 70 miljoonaa euroa.

Luostarilla on myös oma kalankasvattamo. Maatilalle on tuotu Italiasta laitteet ja reseptit, joilla tehdään Valamon ricottaa ja pitkään kypsytettyjä juustoja. Erityisesti juustonvalmistus on saanut ruoan tuonnin lännestä kieltäneellä Venäjällä laajalti tilaa mediassa.

Patriarkka Kirill ja presidentti Putin keskustelivat Valamon luostarissa heinäkuussa 2016. Alexei Druzhinin / EPA

Putinin käyttää ortodoksista kirkkoa välineenä, kun hän ohjaa Venäjää konservatiivisten arvojen määrittelemään suuntaan.

Neuvostoaikoina vainottu kirkko on saanut Putinin aikana läpi monia oikeuksia, kuten oikeuden palauttaa aiempi omaisuutensa. Kirkko saa vaurastua, mutta Kremlin sanelemissa rajoissa.

Mahtiaan kasvattava kirkko joutuu kuitenkin usein konfliktiin maallistuneiden venäläisten kanssa. Näin kävi Pietarissa, jossa kaupunkilaiset ryhtyivät vastustamaan kiivaasti museona toimivan Iisakinkirkon luovutusta ortodoksiselle kirkolle.

Näin on käynyt myös Valamossa. Korkeasti koulutetut kyläläiset tietävät, että Venäjän laki takaa heille vahvan oikeuden asuinpaikkaan.

Sen sijaan oikeusjärjestelmä pettää.

Irina Smirnova seisoo luostarin palaneen hotellirakennuksen edessä. Smirnovan entistä kotitaloa kunnostetaan kirkon opetuskeskukseksi. Nikolai Gontar / Yle

*Irina Smirnova on toiminut *Valamon saarella oppaana sekä matkailuyrittäjänä 30 vuotta. Hän on kirjoittanut oppaita Valamon historiasta.

Smirnova voitti ensimmäisen oikeudenkäynnin luostaria vastaan.

– Sen jälkeen tuomarit järjestäytyivät nopeasti ruotuun ja luostari voitti seuraavat asteet, hän sanoo.

Smirnovalta vietiin asumisoikeus sen perusteella, että hän ei oleskele saarella vakituisesti.

– Se on valetta ja vei uskoni oikeusjärjestelmään.

Nyt Smirnova asuu tuttujen luona saarella ja pelkää työpaikkansa puolesta. Hän tarjoaa edelleen turisteille opaskierroksia, jotka täydentävät luostarin tarjontaa.

"Me olemme yhdistäneet kallioiden kasvot Kalevalaan."

Smirnova jahtaa Valamon kallioista vanhempia sankareita kuin nyky-Venäjän eliitti.

– Katsokaa, kuin ilmetty Lemminkäinen ja hänen äitinsä, Smirnova viittilöi kallionseinämää kohti.

Toden totta. Kun oikeasta kulmasta katsoo, kivestä alkaa hahmottua jättimäinen miehen pää ja vieressä luisevat naisen kasvot.

– Tieteellistä pohjaa näillä hahmoilla ei tietenkään ole. Jokainen voi tehdä omat löytönsä kivistä. Me olemme yhdistäneet ne Kalevalaan.

Irina Smirnova näkee kalliossa oikealla Lemminkäisen jättimäiset kasvot, vieressä vasemmalla äidin kasvot. Nikolai Gontar / Yle

Valamon kyläläisistä osa on asunut saarella vuosikymmeniä – aina siitä asti, kun saarelle tuotiin sotainvalideja ja psyykkisesti sairaita ihmisiä pois neuvostokansalaisten silmistä. Laitos lakkautettiin vasta 1980-luvulla, mutta henkilökuntaa jäi.

Jotkut saaren asukkaista ovat hyväksyneet tarjouksen muuttaa Sortavalaan, johon Valamon kylä on hallinnollisesti yhdistetty jo vuosia sitten. Toiset jatkavat oikeustaistelua.

Asukkaita on yhä jäljellä muutamia kymmeniä.

Valamossa asuu satakunta munkkia. Kuva pääluostarin sisäpihalta, jonka rakennuksissa munkit asuvat. Nikolai Gontar / Yle

Kirkon virallinen kanta on, että luostari on palannut juurilleen Valamossa ja kehittää nyt toimintaansa.

– Alue on historiallisesti luostarin, ja rakennukset on tehty luostaria varten. Saaren valtavaa infrastruktuuria ylläpitää luostari, ei Karjalan tasavallalla ole siihen varaa, sanoo Valamon luostarin tiedottaja Mihail Šiškov.

Luostarin mukaan asukkaat olivat saaneet asumisoikeuden aikoinaan erheellisesti, ja nyt tämä valtion tekemä virhe korjataan.

Tulevaisuuden Valamossa on vain luostari, Šiškov painottaa.

– Luostarin ulkopuoliset työntekijät voivat käydä saarella tekemässä työkeikkansa.

Tavoitteena on Kreikkaan kuuluvan Athoksen itsehallintoalueen kaltainen järjestelmä. Athoksen munkkiluostareissa saavat asua vain munkit, ja vain miehet saavat vierailla alueella. Tosin Valamoon naisia aiotaan päästää vierailemaan tulevaisuudessakin.

– Voi olla, että joudumme ympäristön säästämiseksi rajoittamaan turistien määrää 80 000–100 000 matkailijaan vuodessa. Toistaiseksi olemme pysyneet määräysten rajoissa, Šiškov lisää.

*Turismi ei ole *Valamossa uusi ilmiö.

Tästä videosta voit verrata, miltä Valamossa näytti Suomen aikana talvisodan alla vuonna 1939 ja toukokuussa 2017.

Saarella kävi kymmeniätuhansia suomalaisia turisteja venäläisten ortodoksimunkkien vieraina jo 1930-luvulla. Samaan aikaan rajan toisella puolella munkkeja ja pappeja tapettiin Stalinin vainoissa.

Jelena Mihaljova on asunut Valamossa yli 20 vuotta ja kasvattanut tyttärensä saarella. Nikolai Gontar / Yle

Valamon luontopuiston johtaja Jelena Mihaljova seisoo keskellä osittain purettua näyttelyä, jossa jättiläishämähäkki roikkuu katosta ja etana matelee kalliolla. Luontopuiston näyttelyssä lapset ovat voineet tuntea olevansa Laatokan pohjassa.

Mihaljova purkaa näyttelyn pakettiin, koska luontopuiston toimisto joutuu nyt sulkemaan saarella ovensa.

"Ihmiset tulevat fyysisesti sairaiksi kaipaudesta, jos joutuvat Valamosta mantereelle"

Kun Mihaljova tuli ensimmäistä kertaa saarelle, hän tunsi tulleensa kotiin. Hän oli yksi niistä, jotka saari valitsi omakseen, Valamolla sanotaan.

Pientä osaa ihmisistä saari ahdistaa niin, että he pakenevat paikalta. Mihaljova on toista maata.

Hän on seurannut Laatokan harvinaisten norppien elämää vuosikausia.

– Ne vihaavat savua ja pitävät hampaidenpesusta. Kun tutkijat menevät rantaan pesemään hampaita, norpat nousevat pystyyn kurkkimaan ja huojuvat paikallaan.

Lintututkijana häntä ilahduttaa varsinkin tuore löytö: merilintu haahka pesii Laatokallakin.

Mihaljovan tulevaisuus on auki.

Hänen tyttärensä opiskelee yhdeksännen luokan oppimäärän kotona, koska viime vuoden tulipalon takia saaren koulu suljettiin.

Sortavalasta luostari tarjoaa homeiseksi moitittua asuntoa, mutta siellä ei ole ornitologille töitä. Petroskoissa on taas liian kalliit vuokrat.

– Ihmiset tulevat fyysisesti sairaiksi kaipaudesta, jos joutuvat Valamosta mantereelle, Mihaljova sanoo.