Tässä jutussa toimitusjohtaja Joni Aaltonen vastaa kahdeksaan kysymykseen Pihlajalinnan yt-neuvotteluista.

Jutun loppupuolella ääneen pääsee Pihlajalinnan Etelä-Suomen luottamusmies Nina Spoof, jonka mukaan henkilöstö on erityisen murheissaan siitä, että yt-pommi pudotettiin juhannuksen alla ja ennen lomakautta.

Lue myös:

Pihlajalinna aloittaa 2 400 ihmisen yt-neuvottelut: 380 voi menettää työnsä.

Pihlajalinnan liikevaihto oli viime vuonna lähes 500 miljoonaa euroa. Kasvua oli 15 prosenttia.

Liikevoitto oli viime vuonna 12,8 miljoonaa euroa. Oikaistu liikevoitto oli 14 miljoonaa euroa, jossa oli laskua lähes 30 prosenttia.

Keitä yt-neuvottelut koskevat, Pihlajalinnan toimitusjohtaja Joni Aaltonen?

– Kaikkia henkilöstöryhmiä ja kaikkia toimipaikkoja, joita tiedotteessa ei ole rajattu ulkopuolelle.

Tiedotteessa rajaus on tämä:

Neuvottelut eivät koske kuntien kanssa yhteisomistuksessa olevien "kuntayhtiöiden" henkilöstöä eikä liikuntakeskusyhtiöiden henkilöstöä.

Neuvottelut eivät koske myöskään kokonaan kliinisessä hoitotyössä työskenteleviä lääkäreitä.

Neuvottelujen piirissä ovat siis myös hoitajat. Millä tavoin päätöstä on arvioitu sen suhteen, että hoitajien palkkoja pidetään pieninä ja hoitajien määrää liian vähäisenä?

– Asiaa ei ehkä voi ajatella noin suoraviivaisesti. Katsomme tilannetta myös muuten kuin henkilöstövähennysten osalta.

– Meillä on toimipisteitä, joissa on pulaa työntekijöistä, ja toimipisteitä, joiden henkilöstömäärää tulee tarkastella suhteessa asiakasvirtoihin.

Toimitusjohtaja Joni Aaltosen mukaan työntekijän kannalta yksi yt-ratkaisu voisi olla muuttaminen sellaiselle paikkakunnalle, jossa riittää asiakkaita. Pihlajalinna Oyj

Sote-ala on kasvukierteessä. Millä tavoin tehostamistarve ei ole ristiriidassa todellisuuden kanssa?

– Suomi on laaja maa ja meillä on valtakunnallinen verkosto. Tässä tarkastellaan sitä, miten asiakasvirrat kussakin toimipisteessä ja alueella jakautuvat. Ei se ole ristiriidassa todellisuuden kanssa.

Tiedotteessa todetaan, että Pihlajalinna on yksi Suomen johtavista yksityisistä sote-palveluiden tuottajista. Näytättekö nyt esimerkkiä, että Suomessa tie pitkän aikavälin voittoihin vie yt-neuvotteluiden kautta?

Pihlajalinnalla on Aaltosen mukaan kannattavia ja kannattamattomia toimipaikkoja. Tehostamista tarvitaan siellä, missä tehdään tappiota.

– Tässä haetaan myös operatiivisen tehokkuuden parantamista. Ei siis puhuta pelkästään henkilöstön vähentämisestä.

Millaisia ajatuksia yt-uutinen on herättänyt työntekijöissä?

– Olen tälläkin hetkellä yhdessä palvelupisteessämme. Eivät nämä mieluisia uutisia ole, mutta uskon, että tietyllä tavalla talon sisällä ymmärretään se, että on väistämätöntä tarkastella toimintaa isommassa kuvassa ja hakea tämänkin tyyppisiä asioita kuin tässä ollaan nyt tekemässä, koska kasvu on ollut niin voimakasta.

Maalaisjärjellä vauhdikas kasvu tarkoittaisi parempia oloja työntekijöille, ehkä palkankorotuksia tai muita etuja. Miten tehostamistarpeen voi ymmärtää kasvukaudella?

– Tässä on kysymys myös siitä, kuinka henkilöstö ja kysyntä jakautuvat alueellisesti. Yritysjärjestelyistä syntyy aina päällekkäisiä toimenkuvia. Yt:t ulottuvat siis myös päällikkö- ja johtotasolle.

– Emme ole hirvittävän paljon tämäntyyppisiä operaatioita tehneet, mutta tässä mittakaavassa, kun kokonaishenkilöstömäärä on vajaat 6 000 työntekijää, niin tarve on tunnistettu.

Tehostamistarve vastaa alustavan arvion mukaan enintään 380 henkilötyövuotta. Tehostamisohjelmalla tavoitellaan 14 miljoonan euron suoria vuosittaisia säästöjä. Miten säästötarve on laskettu?

– Tässä on tehty alustavaa arviota mittakaavasta. Lopullinen vaikutus nähdään vasta, kun suunnitelmat etenevät. Tuloksen on tarkoitus olla tiedossa elokuun puolivälin paikkeilla.

Voiko henkilöstö säilyttää työpaikkansa muuttamalla työn perässä esimerkiksi Helsinkiin, jossa riittää asiakkaita?

– Sanotaan näin, että se olisi kovin toivottavaa. Haluamme tarjota töitä hyvälle henkilöstöllemme. Se voi tarkoittaa sitä, että pitäisi muuttaa työn perässä uusille alueille. Tämäntyyppinen tavoite tässä on toisaalta olemassa.

Luottamusmies: "Työntekijät pahoillaan, että tällainen iso pommi pudotetaan juhannuksen alla"

Pihlajalinnan Etelä-Suomen alueen luottamusmies Nina Spoof toteaa, että tieto yt-neuvotteluista veti henkilöstön mielet mustiksi.

– Siitä ollaan hyvin pahoillaan, että tällainen iso pommi pudotetaan juuri juhannuksen alla. Monilla alkaa kesäloma, ja lomatunnelmat menevät sitten näissä asioissa, Spoof toteaa.

Pihlajalinna Oyj on kasvanut voimakkaasti sekä yritysjärjestelyin että palveluverkon kasvattamisen kautta ja solminut uusia sopimuksia erityisesti alkuvuoden 2019 aikana. Jari Kovalainen / Yle

Yt-neuvottelut yllättivät kaikki, myös luottamusmiehet.

– Mitään ennakkovaroitusta ei saatu. Henkilökunta on luullut, että meillä menee ihan hyvin, eikä tällaisiin toimenpiteisiin olisi tarvetta.

Yt-neuvotteluiden piirissä on 2 400 työntekijää. Säästöjä tavoitellaan 14 miljoonan euron edestä vuosittain. Alustavan arvion mukaan tehostamistarve vastaa enintään 380 henkilötyövuotta.

– Olen todella järkyttynyt. Kuulostaa hirveän isolta määrältä ihmisiä. Aika näyttää, mikä on totuus sitten on, kuinka moni joutuu luopumaan työstään, mutta suhteessa se näyttää tällä hetkellä vakavalta.

Luottamusmies Nina Spoof kertoo, että hurja kasvu on välillä vähän huimannut. Sitä on hänen mukaansa vain toivottu parasta ja pelätty pahinta. Jari Kovalainen / Yle

Kysymys on hoitajien yt-neuvotteluista, Spoof kuvailee.

– Tietysti tähän kuuluvat kaikki asiakaspalvelun työntekijät ja sihteerit, ainakin näin meitä on informoitu, mutta pääasiassa hoitajia ja lisäksi ilmeisesti osa lääkärikunnasta – he, jotka eivät tee potilastyötä.

Pihlajalinnan luottamusmiesten puhelimet ovat soineet tänään tauotta. Huolta riittää eri puolilla Suomea.

– Järkytyshän on se pääasiallinen tunne, kun ollaan epätietoisia tulevasta. Niissä merkeissä tämä työpäivä on mennyt ja varmaan menee ihan koko viikko ennen neuvotteluita.