Yhdysvaltalainen Breitbart.com-sivusto suunnittelee Manner-Euroopan valloitusta. Vuonna 2007 perustettu Breitbart News antoi merkittävää vetoapua Donald Trumpille presidentinvaalien aikana.

Niin kutsutulle Alt-right-väelle suunnatun uutispalvelun on tarkoitus aloittaa liiketoimintaa Ranskassa ja Saksassa tammikuussa.

Breitbart on jo toiminut Isossa-Britanniassa vuodesta 2014. Siellä nettipalvelu auttoi Britannian itsenäisyyspuolue Ukipia kampanjoimaan äänekkäästi EU-eron puolesta.

Populistista sivustoa on syytetty salaliittoteorioista ja rasistisesta kirjoittelusta. Se tarkastelee armottomasti etenkin demokraattien ja maahanmuuttajien rötöksiä. Myös liberaalit arvot ovat konservatiivisen Breitbartin tulilinjalla.

Eurooppaan rantautuminen tukee populistien tavoitteita ensi vuoden tärkeissä vaaleissa

Ranskassa järjestetään toukokuussa presidentinvaalit. Breitbart voi siivittää maahanmuuttovastaisen oikeistopopulistin Marine Le Penin voittoon Ranskan presidentinvaaleissa.

Saksassa on puolestaan ensi syyskuussa liittopäivävaalit, jonka tulosta populistinen media voi hämmentää merkittävällä tavalla.

Uutismedian perustamisesta asti Breitbartin taustalla on häärinyt liikemies Steve Bannon, ensin hallituksen jäsenenä. Kun perustaja Andrew Breitbart kuoli vuonna 2012, Bannon aloitti toimitusjohtajana.

Tänä vuonna Bannon siirtyi johtamaan Trumpin vaalikampanjaa.

Nyt Bannon on nostettu tulevan presidentin päästrategiksi. Valinta on arveluttanut demokraatteja ja maltillisia republikaaneja.

Sen sijaan Ku Klux Klanin entinen johtaja David Duke ilahtui Bannonin valinnasta. Duken mukaan Bannon luo ideologisen pohjan Trumpin vallankumoukselle.

”Nyt nähdään näitä oheisvahinkoja.”

Breitbartin rantautuminen Eurooppaan on syytä ottaa vakavasti, sanoo tutkimusjohtaja Katja Valaskivi. Hän johtaa Tampereen yliopistossa journalismin, viestinnän ja median tutkimuskeskus COMETia.

Viime vuosina media on muuttunut radikaalisti. Perinteiset mediat ja uutistoimistot ovat edelleen merkittäviä uutisten välittäjiä, mutta nyt voimakasta propagandaa ja jopa valeuutisia levittävät sivustot ovat päässeet yhteiskunnallisesti vahvaan asemaan.

Valaskivi sanoo, että mediaa on useita vuosikymmeniä kehitetty liiketoiminnan ja teknologian ehdoilla.

”On unohdettu median yhteiskunnallinen ulottuvuus, ja nyt nähdään näitä oheisvahinkoja.”

Kun median liiketoiminta muuttuu globaaliksi, se levittäytyy kaikkialle sinne, mistä löytyy markkinoita. Verkon toimintaperiaatteita käytetään rahan ansaitsemisen lisäksi myös poliittisiin ja ideologisiin tavoitteisiin, kuten näyttää olevan Breitbartin kohdalla.

Useat verkkomediat rahoittavat toimintansa mainostuloilla. Eniten klikkauksia saavat mediat menestyvät parhaiten. Ja koska pöyristyttäviä uutisia klikataan eniten, voi olla houkuttelevaa tehdä nettiotsikoita ja juttuja, jotka ovat kaukana totuudenmukaisista uutisista ja hyvästä lehtimiestavasta.

”Se on mahdollistanut bisneksen jopa valeuutisilla. On mahdollista saada palkkaa työstä, joka perustuu valheeseen”, Valaskivi pohtii.

Nyt eletään hybridissä mediaympäristössä, jossa vanha ja uusi media toimivat sekaisin. Vanhat perinteiset uutismediat tekevät edelleen suurimman osan uutisista, mutta uutiset löytävät yhä useammin lukijansa sosiaalisen median kautta. Esimerkiksi Facebookissa kaverit laittavat mielenkiintoisiin uutisiin linkkejä.

Breitbart on näyttänyt kyntensä nimenomaan sosiaalisessa mediassa. Vaikka kävijäluvut eivät vielä yllä yhdysvaltalaisten mediajättien sivustojen tasolle, niin Facebookissa Breitbart jyrää.

Esimerkiksi viime touko–kesäkuussa Breitbartin englanninkielisiä politiikan uutisia jaettiin sosiaalisessa mediassa enemmän kuin esimerkiksi CNN:n, Guardianin tai Wall Street Journalin vastaavia uutisia. Vain liberaali Huffington Post pääsi lähelle Breitbartin lukuja.

Populistista oikeistomediaa laajempi kysymys Valaskiven mukaan on nimenomaan mediaympäristön muuttuminen.

Sosiaalinen media ja hakukoneet ovat muokanneet mediaympäristöä hyvin paljon. Nettipalvelut profiloivat käyttäjät selailun perusteella ja tarjoavat siihen tietoon perustuen esimerkiksi hakukonetuloksia sekä Facebook-päivityksiä ja -linkkejä.

Liberaalille ekoihmiselle ja maahanmuuttoa vastustavalle internet näyttäytyy aivan erilaisena. Kummallekin tarjoillaan lähinnä häntä itseään kiinnostavaa materiaalia, joten hän joutuu eräänlaiseen kuplaan.

Kehitys on johtanut siihen, että eri ihmisryhmät erkanevat toisistaan, koska he joutuvat entistä vähemmän kohtaamaan toistensa todellisuuksia.

Ihminen ei itse välttämättä tiedosta kuplautumista, koska se tapahtuu automaattisesti ohjelmoinnin ohjaamana eikä siitä tule käyttäjälle ilmoitusta.

”Se, mitä ohjelmien algoritmit pitävät sisällään, emme tiedä, koska ne ovat Facebookin, Googlen ja muiden vastaavien yrityksien liikesalaisuuksia.”

”Ei ole olemassa ’kansan ääntä’.”

Breitbartin päätoimittaja Alexander Marlow sanoi New York Timesin haastattelussa, että Euroopassa on huonosti palveltu lukijakunta. Sen vuoksi Breitbart haluaa aloittaa toimintansa Ranskassa ja Saksassa.

”Sama lukijakunta on jätetty huomioimatta Britanniassa ja Yhdysvalloissa”, Marlow sanoi.

Valtavirtamedioiden toimittajat ovat luultavasti liberaalimpia kuin kansalaiset keskimäärin. Pitääkö Marlow’n väite paikkansa? Eikö niin sanotun kansan ääni kuulu valtavirtamediassa?

”Tuo on populistinen väite. Ei ole olemassa ’kansan ääntä’. On populistinen strategia väittää, että sellainen on ja väittämän esittäneet ovat sen ainoita tulkkeja”, Valaskivi sanoo. ”Populistit myös tuottavat ’kansan äänen’ ja käyttävät sitä omien tavoitteidensa saavuttamiseen.”

Hänen mukaansa populismi on viestintästrategia, jossa omaa valtaa korostetaan siten, että muiden auktoriteetti kyseenalaistetaan.

”Ammattitoimittajat on koulutettu ja toimituksissa sosiaalistettu kriittiseen ajatteluun. Toimittajan taustan ei pitäisi lähtökohtaisesti estää ymmärtämästä muita ihmisiä ja muunlaisia ajattelutapoja.”

Valaskivi myöntää, että toimittajien avarakatseisuutta voi rajoittaa se, että vanhan journalistisen median ansaintalogiikka on rapautunut. Toimituksien menoja on juustohöylätty niin paljon, että usein toimittajilla ei ole aikaa poistua toimituksistaan.

”Toimittajien maailmankuva voi vääristyä, jos he näkevät maailman vain omien somekupliensa kautta.”

Totuudenmukaisen tiedonvälityksen tulevaisuus on uhattuna. Valaskivi uskoo, että lyhyellä aikavälillä tulemme näkemään suuria muutoksia medioissa ja yhteiskunnissa.

”Me kaikki olemme aliarvioineet mediaympäristön muutoksen mahdolliset oheisvahingot”, hän pohtii.

Jos mediaympäristön muutoksen suuntaa halutaan muuttaa hallittavampaan suuntaan, avainasemassa ovat lainsäätäjät ja yritykset.

Kansallisvaltioiden ja EU:n tasolla voidaan luoda säätelyä, joka turvaa terveemmän mediaympäristön. Kansallisvaltiot voivat yhdessä säädellä globaalien mediayritysten toimintaa. Yrityksiltä voidaan edellyttää toimia valheiden suitsimiseksi.

”Journalistista mediaa voidaan tukea esimerkiksi digitaalisessa maailmassa arvonlisäveron alennuksella tai julkista palvelua tukemalla”, Valaskivi sanoo.

Myös yrityksillä on merkittävä rooli. Esimerkiksi yhdysvaltalainen murofirma Kellogg’s veti mainonnan pois Breitbartin sivuilta äärioikeiston rasististen kirjoittelujen vuoksi.

”Kansalaiset voivat puolestaan vaikuttaa painostamalla mainostajia. Jos riittävän suuri yleisö on sitä mieltä, että valemediaa ei pidä tukea, niin silloin mainostajatkin mainostavat muualla”, Valaskivi sanoo.

”Median käyttäjälle tärkein keino on tietysti kriittinen lukutaito ja lähteiden tarkistus ja se, ettei jaa mitään ennen kuin on perehtynyt siihen, mitä on jakamassa.”