Tämän päivän seitsemänkymppinen syntyi maailmaan, jossa eleli 2,5 miljardia ihmistä. Tänä kesänä syntyviä puolestaan vastaanottaa jo 7,7 miljardia lajitoveria.

Väestönkasvun lukujen äärellä tuntuu kuin olisi hiekanjyvä autiomaassa.

Ylen laskurin avulla voit selvittää, monesko planeetallamme elävä ihmisolento juuri sinä olit syntyessäsi.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Toteutus vaati toimiakseen JavaScriptin.

Väestönkasvu on ollut viimeisen kahden vuosisadan ajan huimaa. Kasvulle ei myöskään näy loppua, vaikka se hidastuukin, ennustaa YK tuoreessa raportissaan. (siirryt toiseen palveluun)

Vielä kaksisataa vuotta sitten meitä homo sapienseja oli nipin napin miljardi. Rajapyykin saavuttamiseen meni ihmiskunnalta koko sen siihenastinen historia.

Seuraavat miljardit kurottiin kasaan nopeasti. Vuosituhannen vaihteeseen mennessä määrämme oli jo kuusinkertaistunut. Vuonna 2050 meitä voi olla 9,7 miljardia.

Eetu Pietarinen / Yle

Moni asia on vaikuttanut väestönkehitykseen suuntaan tai toiseen.

Kautta aikojen vaikutusta on ollut esimerkiksi mustan surman kaltaisilla kulkutaudeilla, konflikteilla ja ilmaston muuttumisella. Lusikkansa sopassa on myös teollistumisella, eliniän nousulla, rokotteiden keksimisellä ja syntyvyyden säännöstelyllä.

Myös naisten kouluun pääsyllä on merkittävä vaikutus väestönkehitykseen.

Sen vuoksi jotkut arviot haastavat YK:n ennusteen, jonka mukaan väestö aina vain kasvaa, kirjoittaa sanomalehti The Economist. (siirryt toiseen palveluun) Jos tyttöjen koulunkäynti lisääntyy nykyistä tahtia, maailman väkiluku saattaa jopa laskea vuosisadan loppuun mennessä, arviot maalailevat.

Näin maailma muuttuu tällä vuosisadalla

Miltä sitten näyttää väestönkasvun tulevaisuus ja mitä se tarkoittaa meillä ja maailmalla?

Vuosisadan loppun mennessä meitä on YK-arvion mukaan miltei 11 miljardia. Isoin väestönkasvu tapahtuu Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa, jossa väestö tuplaantuu vuoteen 2050 mennessä.

Pyyhkäisemmällä alla olevaa kuvaa oikealta vasemmalle näet, millainen muutos seuraavan 80 vuoden aikana tapahtuu.

Turun yliopiston tulevaisuuden tutkimuskeskuksen erikoistutkija Sari Puustinen arvioi Afrikan tilanteen tulevaisuudessa huonoksi. Ennuste on hälyttävä erityisesti ruoantuotannon näkökulmasta.

– Ilmastonmuutos tulee vaikuttamaan ruoantuotannon olosuhteisiin heikentävästi juuri siellä, missä väestö kasvaa eniten. Siellä, missä ruokaa taas pystyttäisiin tuottamaan, väki vähenee ja harmaantuu, Puustinen summaa.

Vuonna 2050 jopa kuudesosa ihmisistä on yli 65-vuotiaita. Tällä hetkellä ikäryhmään kuuluu joka yhdestoista.

Siirtolaisuus vaikuttaa väestönkehitykseen

Puustinen korostaa, että monilla alueilla väestönkasvun ongelmien juurisyyt ovat syvällä. Esimerkiksi konfliktien ja sotien vuoksi maat eivät pääse kehittymään tavalla, joka tukisi hallittua väestönkasvua.

Myös siirtolaisuus muuttaa väestöä tietyillä alueilla. Esimerkiksi Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan on arvioitu tällä vuosikymmenellä tulevan yhteensä 25,9 miljoonaa ihmistä enemmän kuin alueilta on lähtenyt ihmisiä samassa ajassa.

Erikoistutkija Puustinen muistuttaa lukujen mittasuhteista.

– En näe siirtolaiskysymystä suurimpana ongelmana Euroopassa. Maailman väestö kasvaa miljardeissa, Eurooppaan tulevista pakolaisista ja siirtolaisista puhutaan jatkossakin miljoonissa. Suuri osa siirtolaisuudesta tapahtuu maiden sisällä tai lähialueilla, Puustinen muistuttaa.

Intia ohittaa Kiinan väkiluvultaan suurimpana maana vuonna 2027. Intian lisäksi eniten väkiluvultaan kasvavat Nigeria, Pakistan, Kongon demokraattinen tasavalta, Etiopia, Tansania, Indonesia, Egypti ja Yhdysvallat.

– Positiivinen uutinen raportin pohjalta on, että monissa maissa kasvua on jo saatu leikattua, sanoo erikoistutkija Sari Puustinen.

Lähteet: UN: World Population Prospects 2019, Our World in Data