Venäläinen mies herätti 10. tammikuuta aamupäivällä hämmennystä ilmestymällä ilman ennakkovaroitusta Lappeenrannan kaupungintalolle ja ilmoittamalla haluavansa Suomen presidentinvaalien vaalitarkkailijaksi.

Käytännössä pelkkää venäjää puhunut mies esitti pyyntönsä tueksi passinsa ja A4-paperille tulostetun asiakirjan, joka oli käännetty myös englanniksi. Asiakirjan mukaan mies edusti paikallista vaalitarkkailukansalaisjärjestöä.

Miehen papereissa ei ollut minkään organisaation logoja tai virallisia leimoja, vaan ainoastaan hänen oma allekirjoituksensa.

Toiselle, venäjää osaavalle kaupunginkanslian työntekijälle mies selitti olleensa kuuden vuoden ajan Pietarin kaupungin vaalitarkkailijana. Hän ei kuitenkaan perustellut, miksi halusi vaalitarkkailijaksi Suomeen ja Lappeenrantaan.

Kaupunginkanslian työntekijät ottivat miehen passista ja muista asiakirjoista kopiot ja neuvoivat olemaan yhteydessä vaaleista vastaavaan oikeusministeriöön.

Lappeenrannan keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja Tapio Suonio oli sattumalta keskiviikkona kaupungintalolla ja näki venäläismiehen, mutta ei itse keskustellut hänen kanssaan.

”Kuulin, että siellä puhutaan venäjää. Hän oli noin 50-vuotias, ihan tolkun ihmisen ja herrasmiehen näköinen kaveri”, arvioi itsekin venäjää osaava Suonio.

Tarkkailijavaltuutuksen antamista ei Suonion mukaan kuitenkaan edes harkittu.

Ilman virallisia valtuutusasiakirjoja ja yllättäen suoraan kadulta kaupungintalolle sisään kävellyttä vaalitarkkailijakandidaattia oli vaikea ottaa vakavasti.

”Hänellä olisi pitänyt olla jonkun tahon valtuutus”, sanoo Suonio.

Jos mies olisi edustanut esimerkiksi venäläistä televisioyhtiötä, olisi asiaa Suonion mukaan voinut harkita.

Mikä mies on Lappeenrannan kaupungintalolle yllättäen pölähtänyt vaalitarkkailijaehdokas? Suomen Kuvalehti tutustui miehen kaupungintalolle jättämiin asiakirjoihin. Niiden mukaan kyseessä on 61-vuotias kansalaisoikeuksien puolustaja Aleksei Oding.

Hänen nimensä löytyy Pietarin kaupungin vaalikomission kotisivuilla olevasta komission jäsenluettelosta. Oding edustaa komissiossa Jabloko-oppositiopuoluetta.

Oding on aktiivinen vuonna 2012 perustetussa Nabljudately Peterburga (NP)- eli Pietarin tarkkailijat -nimisessä vaalitarkkailuun erikoistuneessa kansalaisjärjestössä. Järjestö on ahkerasti paljastanut eri vaaleissa tapahtuneita vilppejä ja raportoinut niistä.

NP:n toiminta on herättänyt myös närää. 2015 Pietarissa rekisteröitiin toinen täsmälleen samanniminen organisaatio, jonka takaa löytyi Venäjän valtapuoluetta lähellä olevia tahoja. Alkuperäinen NP-järjestö arvioi tuolloin, että kyseessä on tahallinen häirintäyritys.

Suomen Kuvalehti otti sähköpostitse yhteyttä juristin koulutuksen saaneeseen Odingiin.

”Minua kiinnostaa historia ja myös Suomen historia. Vierailen ja lomailen usein Suomessa ja tutustun sen historiallisiin paikkoihin. Toisaalta olen vuosia ollut aktiivinen NP:n vaalitarkkailijana, vaalipiirin vaalikomissiossa ja juristikonsulttina. Tästä tuli ajatus tulla vaalitarkkailijaksi Suomen presidentinvaaleihin Lappeenrantaan”, perustelee Oding.

Hän keksi ajatuksen vaalitarkkailusta Lappeenrannassa itse, eikä Odingilla toistaiseksi ole NP:n virallista pyyntöä edustaa järjestöä tarkkailijana Suomen vaaleissa.

”Jos virallisena edustajana valtuutuksen saaminen on helpompaa, hankin sen”, sanoo Oding.

Hän aikoo olla Lappeenrannan kaupungin ohjeen mukaisesti yhteydessä oikeusministeriöön valtuutuksen saadakseen.

Oding uskoo, että osallistuminen tarkkailijana Suomen vaaleihin ja vaaleista raportoiminen olisi hyväksi Venäjälle.

”Uskon, että se auttaisi tekemään vaalit Pietarissa ja koko Venäjällä rehellisemmiksi. Viimeisten kuuden vuoden aikana Pietarissa vaalijärjestelyt ovat olleet epärehellisiä, ja tilanne pahenee. Venäjän presidentinvaalien vaalikampanja on alkanut, ja epäselvyyksiä on jo nähty”, sanoo Oding.

Hän uskoo, että tulevissa presidentinvaaleissa on merkittävästi enemmän likaista peliä kuin edellisissä.

Oikeusministeriön vaalijohtaja Arto Jääskeläinen ei ole kuullut, että yksittäinen henkilö olisi aiemmin tullut suoraan kadulta kaupungintalolle ja pyrkinyt vaalitarkkailijaksi.

”Vähän erikoiselta se kuulostaa”, hän sanoo.

Vaalitarkkailijat tulevat Suomeen yleensä ryhminä, jotka edustavat kansainvälisiä organisaatioita kuten Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjiä tai Euroopan neuvoston kunnalliskonferenssia.

”Näissä ryhmissä on saattanut olla myös venäläisiä”, sanoo Jääskeläinen.

Kunnan keskusvaalilautakunnalla on oikeus antaa valtuutus vaalitarkkailuun omassa kunnassaan. Valtakunnallisen valtuutuksen voi antaa oikeusministeriö.

”Valtuutuksen omaava henkilö voi tarkkailla viranomaisten toimia kaiken kattavasti, katsoa ja olla läsnä, mutta ei puuttua vaaleihin. He myös tekevät toiminnastaan raportin”, sanoo Jääskeläinen.

Kunta voi lisäksi kutsua omia vieraitaan esimerkiksi ystävyyskunnista seuraamaan vaaleja ilman eri valtuutusta.

”Emme erityisesti toivo, että vaaleihin tulee epämääräistä porukkaa tarkkailijoiksi, mutta ei tarkkailijoiden tuloa ole pyritty estämäänkään. Vaalilaki on aika salliva”, sanoo Jääskeläinen.

Hänen mukaansa Lappeenrannan keskusvaalilautakunta olisi voinut itsenäisesti ratkaista Odingin anomuksen. Mikäli Oding tekee asiasta anomuksen ministeriölle, käsittelee ministeriö asian.