Tuorein palkkaus- ja liikesalaisuuskohu on noussut Pirkanmaalla, jossa sote-osaaja loikkasi yksityiselle puolelle.

Yksityiset terveysjätit kahmivat julkisen puolen kiinteistöjä ja osaajia. Ylen tekemän laajan selvityksen mukaan eri puolilta Suomea sotea valmistelleita avainhenkilöitä on palkattu yksityiselle puolelle.

Pirkanmaan muutosjohtajan Jaakko Herralan mukaan yksityisten siirrot ovat tarkkaan valmisteltuja stategisia rekrytointeja. Erityisesti ylilääkärit, nuoret moniosaajat, maakuntien poliitikot ja henkilöstöjohtajat ovat yksityisten kiikarissa.

Maakunnissa pelätään, että palkkausten mukana viedään myös liikesalaisuuksia.

Tuorein palkkauskohu nousi Pirkanmaalla, jossa Sastamalan johtava ylilääkäri ja maakunnallisen sote-keskus-työryhmän vetäjä Jussi Korkeamäki siirtyi Pihlajalinnan Pirkanmaan aluejohtajaksi.

– Kyseinen henkilö on tehnyt meillä Pirkanmaan maakuntauudistuksen sote-keskusten työryhmän puheenjohtajan tehtäviä, joissa käydään hyvin paljon jopa liiketoimintasalaisuuksia, Pirkanmaan muutosjohtaja Jaakko Herrala sanoo.

Herralan mukaan Korkeamäki vei mukanaan Pihlajalinnaan tietoa muun muassa maakuntahallinnon kilpailukykysuunnitelmista.

Jussi Korkeamäki oli Pirkanmaan sote-työryhmän puheenjohtaja kunnes siirtyi Pihlajalinnan Pirkanmaan aluejohtajaksi. Antti Eintola / Yle

Korkeamäki itse näkee, että maakuntavalmistelu on pysynyt ylätasolla eikä konkretiaa ole ollut vielä paljon. Hänen mielestään liiketaloudellisia tai kilpailullisia asioita ole käsitelty.

– Ei siellä oikeastaan liikesalaisuuksia ole. Kyllähän kuitenkin lähtökohtaisesti julkiset asiakirjat julkisella puolella ovat julkisia, ellei niitä erityisesti ole salattu, Korkeamäki kommentoi.

– Tämä on ihan normaalia. Emme näe, että olisimme erityisen aggressiivisesti olleet liikkeellä. En usko, että olisi ollut erityistä liikesalaisuutta, koska valmistelua tehdään aika avoimesti, sanoo Pihlajalinnan toimitusjohtaja Joni Aaltonen.

Herrala vertaa jossain määrin Korkeamäen siirtymistä ex-ministeri Laura Rädyn rekrytointiin. Räty oli Helsingin apulaiskaupunginjohtaja ja vastasi sosiaali- ja terveystoimesta. Hän siirtyi yksityisen Terveystalon liiketalousjohtajaksi vuonna 2016.

Kisa osaajista yltynyt taisteluksi

Pirkanmaa ei ole ainoa maakunta, josta keskeisiä sote-uudistajia on lähtenyt yksityisten leipiin. Pihlajalinna rekrytoi Oulun kaupunginhallituksen puheenjohtajan viime syksynä.

Pihlajalinnan toimitusjohtaja myöntää, että avainhenkilörekrytoinnit ovat yrityksen ydinstrategiaa.

– Toki osaamista tullaan tarvitsemaan. Pitää pystyä tarjoamaan mielenkiintoisia tehtäviä ja urapolkuja, Pihlajalinnan toimitusjohtaja Joni Aaltonen kertoo.

Turussa sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri Samuli Saarni siirtyi OP-Pohjolan johtotehtäviin. Lisäksi saman sairaanhoitopiirin perusturvayhtymän johtaja Timo Tolppanen lähti yksityisen Esperi Caren liiketoimintajohtajaksi.

Ylä-Savossa, joka on valinnanvapauden etulinjassa, johtava lääkäri ja terveysjohtaja ovat lähteneet yksityisen palvelukseen.

Kuopion yliopistollisen sairaalan johtaja Heikki Miettinen sanoo, että julkinen puoli ei tällä hetkellä pysty kilpailemaan yksityisen kanssa palkassa tai työaikajärjestelyissä. Matti Myller / Yle

Ylen kyselyn mukaan mitä suurempi kaupunki, sitä tiukempi on taistelu osaajista. Esimerkiksi Pohjois-Savon sairaanhoitopiiristä on siirtynyt kymmenkunta osaajaa yksityiselle puolelle.

Kuopion yliopistollisessa sairaalasta on lähtenyt eniten ortopedeja.

– Julkinen puoli ei pysty kilpailemaan tällä hetkellä palkka-asioissa, eikä paljon myöskään työaikajärjestelyissä, KYSin sairaalajohtaja Heikki Miettinen toteaa.

Kiinteistömarkkinat kuumina pikkukunnissa

Osaajien lisäksi yksityinen puoli kahmii julkisen terveyspuolen kiinteistöjä. Mitä pienempi kunta, sitä kovempi kiinteistökisa on.

Julkisen puolen sote-uudistajien mielestä yksityiset yrittävät vallata markkinoita kiinteistöjen avulla.

Satakunnassa koko maakuntahallinto on viestinyt kunnille, etteivät ne rahapulassa luopuisi hoivakiinteistöistään. Satasoten muutosjohtaja Terttu Nordman kertoo, että firmat ovat perustelleet kunnille, että myynti kannattaa, koska myymällä kiinteistöt kunta voi varmistaa palvelujen säilymisen lähellä.

– Monella kunnalla on vielä väärä käsitys, että myydessä kiinteistön, siihen tulee uusi toimija ja sillä varmistetaan palvelut omassa kunnassa, Nordman sanoo.

Imatralla solmittiin yksi suurimmista kaupoista, kun kaupunki myi keväällä 9 sote-kiinteistöä Attendolle yhteensä 21 miljoonalla eurolla.

Kunnat kertovat, että firmat tekevät tarjouksia ja firmat puolestaan sanovat, että kunnat haluavat päästä eroon rakennuksista.

Keski-Pohjanmaan sotejärjestelmän muutosjohtajan Eija Kellokoski-Karin mukaan Attendo kahmii Keski-Pohjanmaan kuntien sote-kiinteistöjä.

Kellokoski-Karin pelkää, että Attendon ideana on haalia kiinteistöt ja pullauttaa kiinteistössä toimiva julkinen puoli pihalle heti uuden sote-lain tultua voimaan. Uhkana on, että yksityiset eivät vuokraisikaan lain voimaan tultua kiinteistöjä kunnille vaan sulkisivat esimerkiksi hoivakodin ovet tai tarjoaisivat itse samaa palvelua kuin kunta aiemmin.

Pohjanmaan sote-muutosjohtaja Jukka Kentala kertoo, että terveyspalveluyritykset haalivat kiinteistöjä kunta kerrallaan.

– Jos valinnanvapaus toteutuu, kilpailua halutaan tuottaa nimenomaan sinne, missä sitä on ennestään vähän tarjolla, Kentala uskoo.

Pohjois-Savon sote-muutosjohtaja Leila Pekkanen sanoo, että firmojen konsultit kiertävät Pohjois-Savon maakunnan kunnissa kaupoilla yksi toisensa perään.

Kunnat pelkäävät vanhojen kiinteistöjen jäävän rasitteeksi

Yksityiset puolestaan sanovat, että kunnat itse tarjoavat kiinteistöjä kaupan.

– Kunnissa on pelkotila siitä, miten heidän sote-uudistuksen tullen käy kiinteistöriskien kanssa. Tästä syystä kunnat ovat lähestyneet yrityksiä tarjoamalla kiinteistöjä ostettavaksi, Pihjalalinnan toimitusjohtaja Joni Aaltonen sanoo.

– Uskomme, että meillä on hyvät mahdollisuudet hyödyntää avautuvaa markkinaa. Meidän täytyy tuoda palvelut lähemmäs ihmisiä ja verkon laajentaminen keskeisessä fokuksessa, Aaltonen jatkaa.

Pihlajalinnan toimitusjohtaja Joni Aaltonen. Jukka Lehto / Yle

Kunnat kauppaavat kiinteistöjään nyt voimakkaasti. Esimerkiksi Etelä-Savossa Savonlinnassa iso osa sote-kiinteistöstä on parhaillaan kaupan. Hirvensalmella kiinteistöt aiotaan myydä Attendolle, ja Vaasassa puolestaan on harkittu jopa keskussairaalakiinteistön myyntiä.

Kunnat ovat myös tehneet erilaisia sopimuksia yksityisten kanssa. Esimerkiksi Kaavin kunta on myynyt kaikki kunnan sote-kiinteistöt yksityiselle ja on vuokralaisena tiloissa.

Siilinjärven kunta puolestaan on pitänyt kiinteistöt itsellään, mutta myynyt kaiken irtaimiston kuten kalusteet, koneet ja instrumentit. Kunta vuokraa nyt myytyä irtaimistoa.

Vielä ei ole y-tunnuksia, pankkitiliä eikä päätösvaltaa. Heti kun ne tulevat, me lähdetään isolla pyörällä liikkeelle Jaakko Herrala

Sote-soppaa keitetään myös toisinpäin. Julkinen puoli houkuttelee osaajia ja valmistautuu tekemään omia siirtojaan heti, kun sote-laki saadaan nuijittua pöytään.

– Maakunnat eivät pysty tässä vaiheessa tekemään isompia liikkeitä, koska vielä ei ole y-tunnuksia, pankkitiliä eikä päätösvaltaa. Heti kun ne tulevat, me lähdetään isolla pyörällä liikkeelle, Pirkanmaan sote-muutosjohtaja Jaakko Herrala myhäilee.

Korjattu 11.6.2018 klo 9:52 Pihlajalinnan toimitusjohtajan etunimi.

Katso myös:

Ymmärrätkö miten sote vaikuttaa sinuun? Kokeile Ylen pelillä

Analyysi: Neljättä kertaa risuja soten remontoijille – Olisiko viime kesän varoitukset pitänyt ottaa vakavammin?

Analyysi: Soten valmistuminen siirtyy taas – miksi ministerit hirttävät itsensä aikatauluihin, kun peruutusta pukkaa toisensa perään?