Moni turvapaikanhakija ei ole luku- ja kirjoitustaitoinen edes omalla äidinkielellään. Usealta puuttuvat kyvyt oppia uusia asioita. Arvostettu ekonomisti ei tyrmää oleskeluluvan saaneiden palkkaamista alle minimipalkan.

Videon rakennusmiehet ovat turvapaikanhakijoita. Rakennelmaa tehdään Helsingin Kolmen Sepän aukiolle.

Vuonna 2015 Suomeen tulleesta turvapaikanhakijoiden aallosta yhä useampi henkilö on saanut tai tulee saamaan oleskeluluvan, jonka myötä turvapaikan saanut voi ryhtyä hankkimaan töitä. Tässä tullaan suuren haasteen eteen. Tällä hetkellä moni oleskeluluvan saanut turvapaikanhakija ei saa edes kymmenessä vuodessa hankittua vakituista työpaikkaa Suomessa.

Aikuisten maahanmuuttajien kielitaidon arviointikeskus Testipiste toteutti opetus- ja kulttuuriministeriön toimeksiannosta kartoituksen vastaanottokeskuksissa vuoden 2016 alussa. Kartoitukseen osallistui 1004 turvapaikanhakijaa 32 maasta.

Tuolloin suurin osa turvapaikanhakijoista ei osannut suomea, ja myös englannin kielen osaaminen oli heikkoa. Osa turvapaikanhakijoista ei osannut lukea ja kirjoittaa edes omalla äidinkielellään. Toisaalta viidesosa turvapaikanhakijoista oli korkeasti koulutettuja.

Suurin osa (87 %) kartoitetuista ilmoitti osaavansa lukea ja kirjoittaa omalla äidinkielellään. Lukutaidottomia omalla äidinkielellään ilmoitti olevansa 12 prosenttia. Tässä luvussa ovat mukana henkilöt, jotka osaavat lukea äidinkieltään, mutta eivät kirjoita sitä.

Kartoituksessa selvitettiin myös turvapaikanhakijoiden ns. tekninen luku- ja kirjoitustaito suomen kielellä. Tekninen lukutaito ei ole sama asia kuin luetun ymmärtäminen. Luettavaa suomenkielistä tekstiä ja kirjoitettavia suomenkielisiä sanoja ei tarvitse ymmärtää. Kartoitetuista 73 prosenttia tarvitsi eriasteista harjoitusta latinalaisella kirjaimistolla lukemisessa ja/tai kirjoittamisessa.

Moni kartoitetuista turvapaikanhakijoista osasi englantia, mutta taito oli puutteellista ja useimmiten vain suullista. Puolet kartoitetuista turvapaikanhakijoista puhui jonkin verran englantia.

Käytännössä turvapaikanhakijoista monet pystyivät kartoitustilanteessa kirjoittamaan muutamia yksinkertaisia lauseita itsestään englanniksi. Teksti oli usein vaikeaselkoista ja virheellistä.

Valtio panostanut koulutukseen

Kehittämispäällikkö Annika Forsander muistuttaa, että kartoitusta tehtäessä suurin osa kartoitetuista turvapaikanhakijoista oli ollut vasta vähän aikaa Suomessa. Forsander työskentelee työ- ja elinkeinoministeriön kotouttamisen osaamiskeskuksessa.

Forsanderin mukaan valtiovalta ymmärsi kahden vuoden takaisen turvapaikanhakijoiden määrän voimakkaan kasvun keskellä, että sen täytyy panostaa merkittävästi oleskeluluvan saavien kotouttamiseen ja työllistämiseen. Valtio onkin osoittanut kotouttamisviranomaisille uusia voimavaroja, jotta oleskeluluvan saaneet saavat sekä kieli- että ammatillista koulutusta, joka täydentää aiempaa osaamista.

- On jo aiemmin toteutettu koulutusta, jossa kieli- ja omaa osaamista täydentävää ammatillista koulutusta tarjotaan yhtä aikaa. Eli ei niin, että ensin opetellaan kieli ja sitten vasta ammatti, Forsander toteaa.

Tätä koulutusmallia on laajennettu. Tavoite olisi saada oleskeluluvan saaneet turvapaikanhakijat nopeasti työllistymään.

- Ongelmallista maahanmuuttajien osalta on se, että alkuvuosina lyhyet työpätkät, työttömyys ja toimenpiteet vuorottelevat. Talouden suhdanteista riippuen vakituisen työpaikan saamiseen menee useimmilla 7-10 vuotta, Forsander jatkaa.

- Kymmenen vuotta vakituiseen työpaikkaan on aivan liian pitkä aika. Mutta osalla oleskeluluvan saaneista turvapaikanhakijoista kymmenen vuottakaan ei riitä.

Forsander muistuttaa, että turvapaikanhakijat tulevat kriisimaista, joissa koulujärjestelmä on usein myös kriisissä. Heillä voi olla pakomatkastaan johtuen jopa vuosien tauko opiskelusta tai työnteosta. Pitkän matkan aikana ovat unohtuneet monet perusasiat, joita tarvitaan opiskellessa ja työmaailmassa. Eli henkilöllä ei välttämättä ole edes kykyjä oppia uusia asioita.

- Ja koska perheenyhdistäminen on tällä hetkellä hyvin vaikeaa, omaiset ovat usein vielä lähtömaassa. Se kiristää pinnaa ja heikentää keskittymistä opintoihin.

Töihin alle minimipalkan?

Miten saada sitten töitä, jos ei osaa suomea eikä edes englantia? Perinteisesti siivous- ja ravintola-ala sekä vähittäiskauppa ovat palkanneet paljon maahanmuuttajia, sillä kyseisillä aloilla puutteellinen kielitaito on pienempi ongelma kuin monella muulla alalla.

Suomessa on nyt kuitenkin ennennäkemätön määrä turvapaikanhakijoita ja turvapaikan saaneita. Näin suuren joukon työllistäminen on hyvin vaikeaa, jos ei mahdotonta. Suomessa on tiukka minimipalkka, joka perustuu yleissitoviin työehtosopimuksiin.

Pitäisikö sitten sallia työllistäminen alle minimipalkan?

- En ymmärrä tutkijana enkä virkamiehenä, miksi meidän pitäisi ehdoin tahdoin luoda kahdet työmarkkinat tähän maahan, Forsander tyrmää ajatuksen.

Arvostettu ekonomisti Roger Wessman ei puolestaan tyrmää ajatusta.

- Ilman muuta hinta on yksi keskeinen kysymys, Wessman toteaa.

Wessman muistuttaa, että käytännössä jo nyt moni maahanmuuttaja työllistyy alle minimipalkan. Moni on ryhtynyt yrittäjäksi ja perustanut esimerkiksi kebabpizzerian.

- Monella tällaisella yrittäjällä tuntipalkka jää selvästi alle alan minimipalkan.

Wessman huomauttaa, että Saksassa on puhuttu paljon minimipalkasta ja turvapaikanhakijoista. Saksassa ei ollut aikaisemmin käytössä minimipalkkaa, mutta maa otti sellaisen käyttöön sattumalta juuri samaan aikaan kun maahan tulvi suuri määrä turvapaikanhakijoita kaksi vuotta sitten.

Wessmanin mukaan ongelmana on, että jos minimipalkkojen alitukset sallittaisiin, suomalainen sosiaaliturvajärjestelmä loisi heti kannustinloukun.

- Suomessa lain takaama perustoimeentulotaso on niin jäykkä. On tietty taso, joka taataan ja sen saat tekemättä mitään. Jos ansaitset jonkin verran tuloja, niin pitkälti pysyt samalla tasolla, sillä tuet vähenevät samassa suhteessa tulojen kasvun kanssa.

Yksi vastaus jäykkään sosiaaliturvajärjestelmään on perustulo, jota kokeillaan parhaillaan Suomessa. Yhteiskunnan maksama perustulo ei vähene, vaikka tuen saaja saisi muita tuloja. Wessmanin mukaan perustulon logiikassa on järkeä, mutta hän ei usko puhtaan perustulomallin olevan poliittisesti realistista Suomessa.

- Mutta otetaan perustulon logiikka ja mietitään, miten nykyistä järjestelmää voitaisiin muuttaa siihen suuntaan. Se olisi järkevää, Wessman ehdottaa.