4G-verkon kasvanut käyttö tarkoittaa, että operaattoreiden pitäisi lisätä tukiasemia ja laajentaa verkkoa, jotta nopeus ei hidastuisi.

4G-verkon kasvanut käyttö tarkoittaa, että operaattoreiden pitäisi lisätä tukiasemia ja laajentaa verkkoa, jotta nopeus ei hidastuisi. AOP

4G-verkon nopeus on hidastunut viime vuosina. Samaan aikaan kiinteä laajakaista ei ole laajentunut niin nopeasti kuin on suunniteltu.

Mobiilidatan käyttö on lisääntynyt voimakkaasti 2010-luvun aikana. Tämä on ollut suuri haaste teleoperaattoreille.

– Käyttö on lisääntynyt selvästi. Tiedonsiirtonopeuteen vaikuttaa tietenkin verkon käyttäjien lukumäärä ja se, kuinka paljon dataa verkossa liikkuu samanaikaisesti, Elisan aluejohtaja Niklas Granholm kertoo.

Jokainen, joka surffaa netissä lähellä tiettyä tukiasemaa, jakaa 4G-verkon muiden lähialueella olevien kanssa. Kun yhden tukiaseman alueella on paljon aktiivisia käyttäjiä, jokaisen käyttäjän yhteys saattaa heikentyä verkon kuormituksen vuoksi.

4G-verkon kasvanut käyttö tarkoittaa, että operaattoreiden pitäisi lisätä tukiasemia ja laajentaa verkkoa, jotta nopeus ei hidastuisi.

Alla olevasta kartasta näet 4G-verkon keskimääräisen huippunopeuden jokaisessa kunnassa. Näet myös, kuinka monella prosentilla kunnan kotitalouksista on mahdollisuus saada käyttöönsä kiinteä verkkoyhteys, jonka nopeus on vähintään 100 megabittiä sekunnissa.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Den här visualiseringen kräver JavaScript för att fungera.

Grafiikassa käytetyt tiedot perustuvat mittauksiin, jotka on tehty suomalaisen Netradar-verkkopalvelun kautta. Nopeuteen voi vaikuttaa se, missä kunnassa mittaus on tehty. Lisäksi siihen voi vaikuttaa se, mikä 4G-liittymä ja laite käyttäjällä on. Luvut viittaavat latauksiin ja antavat realistisen kuvan tilanteesta varsinkin kunnissa, joissa mittauksia on tehty suhteellisen paljon.

Alhaiset nopeudet

Koko maan tasolla 4G-yhteyksien keskimääräinen huippunopeus oli lähes sama vuosina 2018 ja 2019.

Mutta kun katsotaan pidemmällä aikavälillä, selviää, että nopeudet ovat laskeneet merkittävästi.

Vuonna 2015 nopeudet olivat keskimäärin yli 30 megabittiä sekunnissa, kun vuonna 2019 nopeus oli keskimäärin noin 23 megabittiä sekunnissa.

Tiedonsiirtonopeudet ovat siis laskeneet neljän vuoden aikana jopa neljänneksellä.

Tämä selviää laajasta materiaalista, jonka Svenska Yle kokosi Netradar-verkkopalvelusta (siirryt toiseen palveluun).

Esimerkiksi Turussa ja Helsingissä saavutettiin viime vuonna keskimäärin huippunopeus, joka ylitti koko maan keskiarvon. Toisaalta Vaasassa ja Porvoossa nopeudet olivat koko maan keskiarvoa alhaisemmat.

Suuria alueellisia eroja: Ahvenanmaa pahnan pohjimmainen

Erot kuntien välillä ovat erittäin suuria, kuten artikkelin alussa oleva kartta osoittaa.

Hitaimmat nopeudet löytyvät Ahvenanmaalta Föglöstä, jossa huippunopeus oli viime vuonna keskimäärin vain 7,7 megabittiä sekunnissa. Suurin nopeus – keskimäärin 45,9 megabittiä sekunnissa – mitattiin Enonkoskella lähellä Savonlinnaa.

Telian verkosta vastaava johtaja Sami Siiki arvioi, että Föglö Ahvenanmaalla on erityistapaus, koska ohi ajavat ruotsinlaivat saattavat aiheuttaa ongelmia.

– Föglö on pieni paikka, joka sijaitsee lähellä laivareittiä, ja sen tukiasema joutuu suuren käyttäjäjoukon kohteeksi useita kertoja päivässä. Nopeus ei kerro tässä yhteydessä koko totuutta siitä, kuinka hyvä verkkoyhteys on, hän sanoo.

Ålands radion ”Teknikmagasinet” -radio-ohjelman juontaja Fredrik Granlund vahvistaa, että turisteilla on paljon vaikutusta Ahvenanmaan 4G-verkkoon.

Kaikki kuusi kuntaa, joiden huippunopeudet olivat vertailussa hitaimmat, ovat Ahvenanmaan kuntia.

– Esimerkiksi Sottungassa asuu 95 asukasta, joten tietenkin sillä on suuri vaikutus, jos yhtäkkiä ohitse kulkee alus, jossa on 2 000 matkustajaa. Heistä useat surffaavat netissä erittäin aktiivisesti matkan aikana ja esimerkiksi jakavat kuvia sosiaaliseen mediaan, Granlund sanoo.

Monet ahvenanmaalaiset käyttävät edelleen omaa matkapuhelinoperaattoria, Ålcomia, eivätkä siis vaikuta suoraan Telian verkon kuormittumiseen.

Granlund arvioi, että verkon nopeutta Ahvenanmaalla mitataan varmaan nimenomaan ruotsinlaivoilta käsin: tällöin puhelin ilmoittaa automaattisesti kunnan sen mukaan, mikä on lähinnä.

Esimerkiksi Kökar on pinta-alaltaan valtavan suuri: sen pinta-alasta noin 65 neliökilometriä on maata ja noin 2 100 neliökilometriä on merta. Suurin osa matkustajaliikenteestä Ruotsin ja Suomen välillä liikennöi kunnan vesillä.

– Olet hytissä avovedellä – mutta Kökarin kunnassa – ja yrität tarkistaa verkon nopeutta, niin se on uskomattoman huono. Ja näin myötävaikutat Kökarin tilastoihin, halusit tai et, huomauttaa Granlund.

Mutta ongelmia ilmenee myös useilla muilla alueilla. Esimerkiksi Yle Östnyland kertoi aiemmin tässä kuussa paikallisista ongelmista 4G-yhteyksissä Sipoossa. Koko kunnan keskimääräinen 4G-yhteyden huippunopeus on kuitenkin kutakuinkin sama kuin muualla mantereella.

Telia: "Tietyissä osissa maata maksiminopeus voidaan saavuttaa"

Sami Siiki Telialta toteaa, että joissakin paikoissa 4G-verkon laajentaminen on haastavaa.

– Mutta seuraamme tilannetta ja suuntaamme investointimme sinne, missä tiedonsiirtonopeudet ovat alhaisimmat, hän sanoo.

Siikin mielestä on tärkeää, että asiakkaat saavat heille luvatun nopeuden.

Kuluttajan teleoperaattorin kanssa tekemästä sopimuksesta käy ilmi, että todellinen nopeus voi vaihdella suuresti.

Operaattorista riippuen todellinen huippunopeus voi olla niinkin alhainen kuin 5 tai 10 megabittiä sekunnissa, vaikka liittymäsopimuksessa teoreettisen maksiminopeudenvoidaan luvata olevan jopa 600 megabittiä sekunnissa.

– Tietyissä osissa maata liittymäsopimuksen maksiminopeus voidaan saavuttaa, kun muualla maassa nopeus saattaa olla hieman alhaisempi, Siiki sanoo.

Viranomaiset: Vaihda operaattoria, jos olet tyytymätön

Liikenne- ja viestintäministeriö ja liikenne- ja viestintävirasto Traficom eivät halua kommentoida 4G-nopeuksien suuria alueellisia eroja.

Viranomaiset huomauttavat, että teleoperaattoreiden tehtävänä on laajentaa verkkoa. He myös muistuttavat, että asiakkaiden, jotka ovat tyytymättömiä saavutettuun nopeuteen, tulisi olla yhteydessä omaan teleoperaattoriin tai vaihtaa toiselle toimijalle.

Vuodesta 2015 lähtien kaikilla suomalaisilla on ollut oikeus vähintään kahden megabitin vähimmäisnopeuteen.

Nopea laajakaista kaikille vuoteen 2025 mennessä

Seuraavan viiden vuoden aikana kaikilla kotitalouksilla EU:n alueella pitäisi olla mahdollisuus (siirryt toiseen palveluun) nettiliittymään, jonka nopeus on vähintään 100 megabittiä sekunnissa, joko kiinteällä laajakaistayhteydellä tai langattomalla. Lisäksi Euroopan komissio haluaa, että nopeus pitää pystyä kasvattamaan 1 000 megabittiin, eli yhteen gigabittiin, sekunnissa.

– Vuoden 2025 lähestyessä on selvää, että meidän pitää seurata asiaa suuremmalla intensiteetillä myös täällä ministeriötasolla ja katsoa, mitä voimme tehdä. Juuri alueelliset erot tulevat olemaan erittäin tärkeitä, osastopäällikkö Sabina Lindström liikenne- ja viestintäministeriöstä toteaa.

Vuoden 2018 lopussa 58 prosentilla suomalaisista kotitalouksista (siirryt toiseen palveluun) oli mahdollisuus saada käyttöön kiinteä laajakaistayhteys, jonka nopeus on vähintään 100 megabittiä sekunnissa. Laajentuminen on ollut paljon hitaampaa kuin 2000-luvun alkupuolella odotettiin.

Artikkelin alussa olevassa interaktiivisesta kartasta näet, kuinka monella prosentilla kotitalouksista sinun kunnassasi on mahdollisuus tällaiseen nopeaan kiinteään laajakaistaan. Osuudet vaihtelevat 0 ja 100 prosentin välillä: jossakin kunnassa osuus voi olla nolla prosenttia, kun jossain toisessa kunnassa päästään täyteen 100 prosenttiin.

Lindström huomauttaa, ettei teleoperaattoreilla ole kiinnostusta laajentaa kiinteää laajakaistaa alueille, jossa asuu vain muutama ihminen. Hän arvioi, että valtion ja kuntien olisi pitänyt ehkä auttaa vielä aktiivisemmin.

– Ehkä jossain määrin kyllä. Mutta vuonna 2010 käynnistimme nopean laajakaistan tukiohjelman ja sen jälkeen kiinteän laajakaistaverkoston laajentamiseksi on jaettu arviolta noin 70 miljoonaa euroa. Tavoitteena on ollut saada laajakaista 130 000 kotiin ja olemme nyt arviolta 80 000 kodissa.

Tältä vuodelta käyttämättä on vielä 2 miljoonaa euroa. Ensi vuoden kehysbudjettiin on ehdotettu noin 5 miljoonaa euron valtiontukea kiinteän laajakaistan laajentamiseksi

Lindström kuitenkin myöntää, ettei tämä riitä koko maan varustamiseen kiinteällä laajakaistalla.

5G-verkko on nopea ja vähentää 4G:n kuormitusta

Nopean nettiyhteyden laajentaminen useammalle alueelle voi tulla kannattavaksi uuden 5G-verkon myötä.

5G mahdollistaa nopeuksien kasvattamisen langattomasti, jolloin maahan ei esimerkiksi tarvitse kaivaa yhtä paljon valokuitua. Toisaalta 5G-tukiasemat tarvitsevat yleensä nopeita kuituyhteyksiä.

Teleoperaattorit rakentavat parhaillaan kiivaalla tahdilla viidennen sukupolven matkapuhelinverkkoa. 5G-liittymät tarjoavat yhä enemmän mahdollisuuksia nopeaan surffaukseen netissä.

– Se on itse asiassa jo ihan kulman takana. Ja kuten operaattorit ovat meille asian selittäneet, niin sellaiset kotitaloudet, joilla on hyvä 3G- ja kohtalainen 4G-peitto, voivat saada erittäin pian tämän 5G-ratkaisun, Lindström sanoo.

Toisaalta 5G:llä on lyhyempi kantama, joten se tarvitsee tuntuvasti enemmän tukiasemia, eikä 5G tule peittämään koko maata vielä moneen vuoteen.

Siksi 4G:llä tulee olemaan tärkeä rooli seuraavien vuosien aikana.

Lindström muistuttaa lisäksi, että Suomessa internetyhteydet ovat kansainvälisesti vertailtuna erittäin hyvät – ja lisäksi nopeammat ja halvemmat kuin monessa muussa maassa.

– Usein unohdetaan, kuinka äärettömän hyvät meidän tietoverkkomme todella ovat. Ulkomaille matkustaessa huomaa pitävänsä itsestään selvyytenä sitä, että yhteydet toimivat vähän siellä sun täällä.

Speedtest-sivuston tekemässä kansainvälisessä nopeusvertailussa (siirryt toiseen palveluun) Suomen kiinteät internetyhteydet ovat 36. sijalla ja langattomat yhteydet 25. sijalla.

Lue myös:

5G-verkko on vihdoin jo ovella – kohta markkinoille tulevalla tekniikalla voidaan siirtää vaikka hologrammi

Suomen ensimmäinen 5G-puhelin myytiin asiakkaalle Helsingissä

Kuopio rakentaa sata kilometriä tyhjää putkea maan alle tulevaisuuden 5G:tä varten – asiantuntija kiittää, sillä valokuitua on Suomessa liian vähän

Voit keskustella aiheesta sunnuntaihin 26.1.2020 klo 23 saakka.