Betonin kuivuminen on yksi rakennusvaiheen kriittisistä vaiheista, joka voi vaikuttaa talon terveyteen vielä pitkän aikaa. Tässä mitataan rakenteiden kosteutta asuinkerrostalon rakennustyömaalla Helsingin Jätkäsaaressa.

Betonin kuivuminen on yksi rakennusvaiheen kriittisistä vaiheista, joka voi vaikuttaa talon terveyteen vielä pitkän aikaa. Tässä mitataan rakenteiden kosteutta asuinkerrostalon rakennustyömaalla Helsingin Jätkäsaaressa. Markku Pitkänen / Yle

Rakennustyöntekijöiden kosteudenhallintakortti eli tuttavallisemmin kosteuspassi tulee käyttöön jo loppuvuodesta, jos Rakennusteollisuuden suunnitelmat toteutuvat.

Tarkoituksena on vähentää rakennusvaiheen kosteus- ja sisäilmaongelmia, mikä on nakertanut suomalaisten luottamusta rakennusalaan.

Kosteudenhallintakortin koulutus on tällä hetkellä testivaiheessa.

Yksi testiryhmän jäsenistä on vaasalainen kirvesmies Lasse Smedlund. Hän lukee läppäriltä betonin kuivumisesta koulutusluokassa Helsingin keskustassa.

Miltä kosteuden hallinnan kurssi vaikuttaa pitkän uran tehneelle kirvesmiehelle?

– Vaikka olen ollut kauan alalla, aina oppii jotain uutta. Esimerkiksi tämä betonin kuivuminen on monisäkeinen asia; kuinka se tehokkaimmin tapahtuu, pohtii Smedlund.

Kirvesmies Lasse Smedlund kuuluu kosteuden hallinnan koulutuksen testiryhmään. Markku Pitkänen / Yle

Kosteuspassista toivotaan normia rakennusalalle

Testipäivänä yksi asia tulee selväksi: verkkokurssissa on paljon tavaraa ja aikataulu on kireä.

Karsimisen varaa siis on, ennen kuin kurssi julkistetaan. Sen myöntävät myös kurssin suunnittelijat Rakennusteollisuuden Koulutuskeskus Ratekosta.

Idean kosteudenhallintakortista laittoi liikkeelle rakennusliike Peabin toimitusjohtaja Mika Katajisto, joka huolestui kosteus- ja sisäilmaongelmien tahrivan rakennusalan maineen. Katajisto on ollut tiiviisti mukana koulutuksen valmistelussa.

– Oppilaitoksissa puhutaan kosteuden hallinnasta monen asian yhteydessä, mutta selvää kokonaisuutta ei ole olemassa. Sen terävöittäminen työntekijöille ja meille toimihenkilöille on paikallaan, sanoo Katajisto.

Koskaan ennen ei ole saatu toteutettua koulutusta näin laajasti koko alalle. Aleksi Randell, toimitusjohtaja, Rakennusteollisuus

Kosteudenhallintakortti on aluksi vapaaehtoinen koulutus, mutta siitä toivotaan normia koko rakennusalalle.

Katajisto haastoi Suomen 14 suurinta rakennusliikettä mukaan kehittämään koulutusta – ja kaikki suostuivat. Jos kaikki niiden työntekijät ja alihankkijat suorittavat koulutuksen, on mukana lähes 70 prosenttia alan työntekijöistä.

Rakennusteollisuuden toimitusjohtaja Aleksi Randell uskoo, että aikanaan myös muut rakennusliikkeet tulevat ottamaan kosteudenhallintakortin käyttöönsä.

– Tämä kertoo siitä, kuinka tärkeänä rakennusala näkee kosteudenhallinnan ja rakennusterveyden. Koskaan ennen ei ole näin laajasti saatu toteutettua koulutusta koko alalle, sanoo Randell.

– Niin laajalti on jo nyt mukana toimijoita, että voidaan sanoa, että uutta normia ollaan tekemässä, Randell jatkaa.

Peabin toimitusjohtaja Mika Katajisto uskoo, että kosteuspassista tulee kilpailuetu niille yrityksille, jotka ottavat sen tosissaan. Markku Pitkänen / Yle

Katajisto haastaa nyt myös rakennuttajat ja loppukäyttäjät

Kosteuden hallinnan kurssia testannut kirvesmies Lasse Smedlund toivoo, että kaikki rakennustyöntekijät suorittaisivat kosteuspassin.

– Se nostaisi henkilökohtaista välittämistä. Ei voida enää ajatella, että joku muu kyllä hoitaa sen, vaan se on jokaisen henkilökohtainen asia, sanoo Smedlund.

Noin kahdeksan tunnin verkkokurssi käännetään Suomen rakennustyömailla puhuttaville kielille, muun muassa venäjäksi, ruotsiksi ja englanniksi.

Peabin toimitusjohtaja Mika Katajisto uskoo, että koulutuksen myötä rakennusvaiheen kosteuden hallinnassa otetaan isoja harppauksia eteenpäin ja parannusta on nähtävissä jo viiden vuoden päästä.

Rakennusalaa ei voi syyttää kaikista kosteus- ja sisäilmaongelmista. Katajiston mukaan peiliin katsomista on myös muillakin kuivaketjun toimijoilla.

– Nyt pitäisi saada mukaan tähän yhteiseen koulutukseen mukaan myös rakennuttajat, suunnittelijat, huolto sekä loppukäyttäjät, sanoo Katajisto.

Lue lisää:

Timo Mällinen sairastui työpaikallaan Oulun poliisitalossa. Antti J. Leinonen

Oulun tragedia vei yhtäkkiä terveyden kymmeniltä poliiseilta, myös Timo Mälliseltä – tapaus kiteyttää kaiken siitä, miksi sisäilmaongelmia ei saada Suomessa kuriin

Nyt se on selvitetty: Rakentamisen maine on mennyt

"Kosteuspassista" uusi ase talonrakentamisen kosteusongelmiin? Menetetty maine halutaan palauttaa