Iranin ulkoministeri Javad Zarif vieraili Suomessa 19. elokuuta. Hänellä oli mukanaan suuri delegaatio, johon kuului ministerin henkilökuntaa, turvamiehiä ja iranilaisia toimittajia.

Zarif jatkoi Suomesta matkaansa Ruotsiin. Siellä yksi delegaatioon kuuluneista kahdestatoista toimittajasta haki kesken vierailun turvapaikkaa Ruotsista, kertoi perjantaina Ruotsin yleisradioyhtiö SVT (siirryt toiseen palveluun).

SVT:n mukaan toimittaja kertoi paenneensa hotellistaan, vaihtaneensa vaatteensa ja heittäneensä kännykkänsä sim-kortin pois. Sitten hän oli ajanut taksilla poliisiasemalle ja jättänyt turvapaikkahakemuksen.

Ruotsin viranomaiset kuitenkin määräsivät, että miehen on Euroopan unionin sääntöjen mukaan haettava turvapaikkaa Suomesta, koska delegaatio saapui ensiksi EU-alueelle Suomen kautta.

– Saimme juuri tietää, että hänen turvapaikkahakemuksensa on siirretty Ruotsista Suomeen, toimittajan asianajaja Maria Teresa Vanacore kertoi SVT:lle.

Vanacoren mukaan ruotsalaisviranomaiset perustelevat päätöstään Dublin-asetuksella, jonka mukaan turvapaikanhakijan pitää jättää hakemuksensa siihen eurooppalaiseen maahan, johon hän saapui ensimmäisenä EU-alueella.

Suomen ulkoministeriö ei ota kantaa iranilaistoimittajan tapaukseen. Ministeriön viestinnästä kerrotaan, että turvapaikkahakemusasioiden kommentointi kuuluu Maahanmuuttovirastolle eli Migrille.

Iranilaisen tapaus eroaa vuoden 2015 tilanteesta

Maahanmuuttoviraston Dublin-tulosalueen johtaja Mikko Montin toteaa, että turvapaikka-asiat ovat salassa pidettäviä, joten hän ei voi kommentoida yksittäistapausta.

Vuonna 2015 Suomeen saapui tuhansia turvapaikanhakijoita Ruotsin kautta. Miksi heidän hakemuksiaan ei siirretty Ruotsiin?

Montinin mukaan sekä iranilaistoimittajan että vuonna 2015 saapuneiden turvapaikanhakijoiden tapauksissa sovelletaan Euroopan unionin Dublin-asetusta. Jokaisessa yksittäisessä turvapaikkahakemuksessa määritetään valtio, jonka vastuulla hakemuksen käsittely on.

Montin arvioi, että julkisen uutisen perusteella vaikuttaa siltä, että delegaation osana EU-maita kiertämään tullut toimittaja on luultavasti saapunut maahan viisumilla, koska Iranin kansalaisilta edellytetään viisumia Schengen-alueella.

– Tällaisessa tilanteessa kuulostaisi ainakin siltä, että vastuuvaltio määräytyy sen mukaan, mikä valtio on myöntänyt heille viisumin, Montin sanoo.

– Jos tällaisen henkilön hakemus on Suomen vastuulla ja hänet Suomeen siirretään, niin luonnollisesti se hakemus käsitellään sen jälkeen.

Läpikulku ei laukaissut vastuuta hakemusten käsittelyyn

Vuoden 2015 tilanteessa kolmansien maiden kansalaiset kulkivat ilman viisumia lukuisten EU-maiden läpi Suomeen hakemaan turvapaikkaa. Montinin mukaan heidän maahantuloaan ei pääsääntöisesti pystytty selvittämään.

Montin kertoo, että läpikulkumaille ei muodostunut vastuuta käsitellä turvapaikkahakemuksia, koska tulijat kulkivat EU-maiden läpi tulematta laittomasti ulkorajan yli kolmannesta maasta suoraan näihin kyseisiin EU-maihin.

– Eli jos he ovat kulkeneet Ruotsin läpi ilman, että ovat tulleet kolmannesta maasta Ruotsiin, niin tämä ei muodosta Ruotsille vastuuta.

Suomi voi siirtää turvapaikkahakemuksia Ruotsiin käsiteltäväksi esimerkiksi silloin, jos henkilö on saapunut Ruotsin myöntämällä viisumilla Suomeen hakemaan turvapaikkaa.

Montin kertoo, että Suomesta siirretään paljon turvapaikkahakemuksia käsiteltäväksi Ruotsiin Dublin-säännön perusteella.

– Ruotsi taitaa olla tällä hetkellä toiseksi tai kolmanneksi yleisin valtio, johon Dublin-säännön perusteella Suomesta siirretään hakijoita sen takia, että Ruotsi on vastuussa.