Leo käytti kaikkia huumeita, joita katkohoidon lääkärin listalta löytyi. Hoitoon hänet oli ohjattu ja pakotettu moneen kertaan, mutta mikään ei auttanut ennen kuin hän oli itse valmis lopettamaan.

Itä-Helsinkiläinen lähiö heräilee aurinkoiseen pakkasaamuun, kun kävelen Leon kanssa hänen entisen kotitalonsa eteen. Linnut laulavat jo kevättä, ja lastentarharyhmä marssii parijonossa kohti puistoa. Vähän päälle 20-vuotias Leo voisi hyvin olla olemuksensa puolesta vaikkapa ohi kävelleen lastentarharyhmän opettaja. Hän on pitkä, sopusuhtainen ja terveen näköinen.

Leon fiilikset ovat kuitenkin ankeat.

– Minä en ole ollut ikinä niin lähellä kuolemaa kuin täällä. Ihan kuin Reindeerspotting-leffassa, jossa päähenkilö kaivaa vanhoja, likaisia neuloja roskiksesta saadakseen uuden annoksen. Siihen minä palaan usein mielessäni. Haluanko palata siihen elämään? En kyllä halua.

Leo kertoo, minkä ikäisenä aloitti eri aineiden käytön 12v: nikotiini (tupakka) ja kofeiini (energiajuomat) 13v: alkoholi 16v: kannabis 17v: LSD ja kokaiini 18v: ekstaasi ja amfetamiini 19v: sienet, rauhoittavat lääkkeet, epilepsialääkkeet, subutex 20v: tutkimuskemikaalit, lakka, oksikodoni, muut opioidipohjaiset lääkkeet 21v: heroiini

Mielikuva miehestä muuttuu, kun hän alkaa kertoa tarinaansa. On kuin hän puhuisi jostain toisesta ihmisestä. Leon ääni vaihtuu ensin iloisesta varovaiseksi, sitten reippaasta hieman surulliseksi. Arka katse väistää alaviistoon, kun hän muistelee, miltä tuntuu olla huumepsykoosissa ja juosta kauhuissaan pitkin öisiä Helsingin katuja.

– Ostin vähän amfetamiinia, joka oli hyvin vahvaa. Aloin kuulla ääniä. Luulin jossain vaiheessa, että minun ullakollani on joku moottoripyöräjengi, joka on tappanut jonkun mummon ja vienyt sen veriset vaatteet minun häkkivarastooni.

Tuolla kertaa Leo oli onnekas. Hänen psykoottinen karkumatkansa loppui samalla kuin huumeen vaikutus, noin vuorokaudessa. Kaikille hänen tutuilleen ei ole käynyt yhtä hyvin.

–Yksi kaveri kuoli yliannostukseen. En tiedä, oliko se tahallista vai ei. Toinen tuttu kuoli omaan oksennukseensa nukkuessaan. Monet kaverini eivät ole selvinneet, kun ovat kerran menneet psykoosiin. Se on laukaissut piilevän alttiuden kaksisuuntaiselle mielialahäiriölle tai skitsofrenialle.

"Tossa lääkkeitä, mitä sain yksityiseltä. Itse vedin aina suoneen." Yle

Reseptilääkkeitä suoneen

Päihtymistarkoitukseen Leolle kävi mikä vain. Jopa tupakoinnin lopettamislääke.

– Sitä sai todella helposti reseptillä. Se on bupropionia, joka on amfetamiinin johdannainen. Se toimii tosi kovaa, kun sitä käyttää suonensisäisesti. Siitäkin menin psykoosiin. Miten voi edes päästää markkinoille amfetamiinijohdannaisia tupakoinnin lopettamiseen?

Terveyden ja hyvinvoinninlaitos THL:n mukaan (siirryt toiseen palveluun) riippuvuutta aiheuttavia aineita voi vertailla monella eri tavalla. Yksi on riippuvuuspotentiaali, jossa otetaan huomioon riippuvuuden lisäksi vieroitusoireet, sietokyvyn kasvu, päihdyttävyys ja aineen tuoma positiivinen tai negatiivinen vahvistus. Tällä tavoin vertailtaessa alkoholi on isoin ongelma, jonka jälkeen tulee nikotiini ja kokaiini tasapisteillä.

Toisessa vertailumuodossa otetaan mukaan aineiden aiheuttamat haitat käyttäjälle, jolloin kokaiini nousee kärkeen. Leo kokeili kokaiinia ensimmäisen kerran 17-vuotiaana.

Harva kannabista käyttänyt siirtyy heroiiniin. Merkittävämpi tekijä on se, millaisissa porukoissa henkilö liikkuu. THL:n utkimusprofessori Pekka Hakkaraisen mukaan riski siirtyä vahvempiin aineisiin on suurimmillaan porukoissa, joissa käytetään useita eri aineita.

- Nähdäkseni keskimääräistä suurempi riski päätyä kovien huumeiden käyttäjäksi on niillä, jotka aloittavat alkoholin käytön poikkeuksellisen varhaisessa iässä, kertoo Hakkarainen.

Miksi juuri hän?

Leon mielestä olisi tärkeää ymmärtää, että huumeidenkäyttäjäksi voi päätyä kuka tahansa.

- Ei se ole aina se huonoista lähtökohdista oleva, jonka vanhemmat ovat alkoholisteja.

Leo on monilapsisen perheen nuorin. Hän ei osaa sanoa, miksi juuri hän päätyi sisaruksista huumeidenkäyttäjäksi. Lukioon hän ei olisi halunnut mennä.

- Ensimmäinen vuosi lukiossa meni aivan penkin alle. Sen jälkeen lähdin vaihto-oppilaaksi, missä sitten tarjottiin kovia huumeita.

Vanhempiaan Leo ei kuitenkaan syytä.

- Minäkin olen syyttänyt vanhempiani ja he minua. Huumeidenkäyttäjät ja kaikki addiktit ovat todella kovia etsimään syitä kaikista muista paitsi itsestään. Aina löytää jonkun tekosyyn käyttämiselle.

Huumediilerit tienaavat usein huijaamalla

Leo kertoo törmänneensä usein tilanteisiin, joissa on myyty huumeina jotain väärennöstä. Esimerkiksi kaupasta saatavia ravintolisiä on hänen mukaan Helsingissä myyty hevosten nukutuslääke ketamiinina, jota käytetään myös huumeena.

Rahaa aineisiin saattoi Leon mukaan pahimmillaan kulua melkein tuhat euroa viikonlopun aikana.

Tämän takia esimerkiksi polkupyörä- ja kännykkävarkaudet ovat yleisiä. Leo arvelee, että iso osa nettikirpputorien tavarasta on varastettua. Hän varoittaa myös luottokorteista, joista pystyy siirtämään rahaa esimerkiksi ulkomaisille nettipokerisivustoille, tai lähimaksulla toimivista pankkikorteista.

– Kerran löysimme lompakon, jossa oli pari luottokorttia, joissa oli lähimaksu. Me menimme heti baariin juhlimaan ja höyläämään ne tyhjäksi.

Huonoa omaatuntoa huijaamisesta aineiden käyttäjät eivät Leon mukaan juurikaan tunne, koska huumeiden vaikutuksen alaisena arvot kääntyvät päälaelleen. Hän kertoo myös kuinka voi kokea ”sairasta onnistumisen tunnetta”, jos onnistuu tienaamaan huijauksella rahaa.

– Käyttävien kavereiden kanssa sitten leijutaan niillä saavutuksilla.

Melkein joka seitsemäs suomalainen on kokeillut jotain laitonta huumetta ainakin kerran elämässään

Vuonna 2014 tehdyn väestökyselyn (siirryt toiseen palveluun) mukaan lähes 800 000 suomalaista oli kokeillut laitonta huumetta ainakin kerran elämänsä aikana. Heistä noin 90 000 viimeisimmän kuukauden aikana.

"16-vuotiaana aloitin kannabiksen käytön." Yle

THL:n tutkimusprofessori Pekka Hakkaraisen arvion mukaan suurimmalta osalta näissä luvuissa on kysymys kannabiksen käytöstä ja satunnaisesta käytöstä.

- Amfetamiinien ja opioidien ongelmakäyttäjien määräksi arvioitiin vuonna 2012 noin 18 000 - 30 000. Viime vuosina käyttäjämäärät ovat olleet kasvussa.

Pussi aina tyhjäksi

Armeijaan Leo meni normaalisti. Siellä hän ehti olla kaksi viikkoa ennen kuin alokkaat pääsivät ensimmäiselle lomalle. Vapaalle päästyään hän onnistui saamaan hieman rahaa.

– Lähdimme juhlimaan. Seuraavat muistikuvat ovat siitä, kun heräsin takaisin siellä armeijassa. Lensin samana päivänä sieltä pihalle, koska olin niin päihtynyt.

Armeijan lisäksi moni koulu jäi kesken, kun viikonlopun jälkeen huumeidenkäyttöä ei pystynyt lopettamaan eikä maanantaina päässyt tunneille.

Leon arkirytmiä säänteli pitkälti amfetamiini. Tämä saattoi tarkoittaa jopa lähes viikon mittaista valvomista.

– Jos minulla on ollut pussi amfetamiinia, en ole ikinä pystynyt lopettamaan ennen kuin pussi on ollut loppu. Se on vaan niin koukuttavaa tavaraa. Sitten sitä nukkuu 24 tuntia ja herää ilman rahaa. Sitten miettii, mistä saisi lisää huumeita.

THL:n asiantuntijat ovat esittäneet huumeidenkäytön rangaistavuudesta luopumista

THL:n Päihteet ja riippuvuudet -ryhmän kehittämispäälikkö Tuukka Tammi ja tutkimusprofessori Pekka Hakkarainen ovat esittäneet, että huumepolitiikan toimintatapoja tulisi arvioida Suomessa uudelleen. Heidän mukaansa huumeiden käyttöön tulisi puuttua sosiaali- ja terveydenhuollon keinoin eikä rikoslailla ja rangaistuksilla. Muutos ehkäisisi rekisterimerkinnöistä aiheutuvaa syrjäytymisriskiä ja vähentäisi huumeiden käytöstä johtuvia haittoja rohkaisemalla ihmisiä hoitoon. (Lähde: https://blogi.thl.fi/huumeiden-kayton-rangaistavuudesta-tulisi-luopua/ (siirryt toiseen palveluun))

- Se myös vastaisi nuorten aikuisten oikeustajua paremmin kuin nykyinen käytäntö, Hakkarainen täsmentää.

Käytön rangaistavuuden poistaminen rikoslaista ei Hakkaraisen mukaan välttämättä tarvitsisi merkitä sitä, että käyttö olisi sen jälkeen sallittua. Esimerkiksi Portugalissa, jossa huumeidenkäyttö dekriminalisoitiin vuonna 2001, käyttö on edelleen kiellettyä, mutta siihen ei puututa rikoslain vaan ensisijaisesti sosiaali- ja terveydenhuollon toimin.

- Portugalissa huumekuolemat ja tartuntataudit vähentyivät dekriminalisoinnin seurauksena merkittävästi, huumekuolemat 40:stä 5,8:aan miljoonaa asukasta kohden. Suomessa tämä indeksiluku vuonna 2015 oli 43,1.

"Koukutuin taas uudestaan Subuun."

”Haluanko mä oikeasti tätä mun elämältä?”

Leoa oli vuosien saatossa moneen kertaan ohjattu ja pakotettu erilaisiin katkaisuhoitoihin. Hän ei kuitenkaan ollut halukas itse lopettamaan aineiden käyttöä, joten hoidot epäonnistuivat kerta toisensa jälkeen.

Ratkaisevaksi käänteeksi, jolloin hän alkoi itse ensimmäistä kertaa haluamaan irti aineista, muodostui aika, jolloin hän oli yhdessä erään naisen kanssa. Nainen käytti subutexia, ja hänen seurassaan Leo koukuttui itse uudestaan subutexiin. Nainen oli Leon mukaan narsistinen ja vaati hirveästi huomiota, huusi ja kiusasi kaikkia ympärillään.

–Olin lähdössä naisen luota kotiin, mutta hän ei päästänyt minua lähtemään vaan piilotti kenkäni. Minulla meni hermo ja kävelin kaatosateessa 10 kilometriä sukkasillaan kotiin. Mietin siinä matkalla, haluanko oikeasti tätä elämältäni. Ensimmäistä kertaa laskin päiviä, että pääsen hoitoon, enkä päiviä, että pääsen pois hoidosta.

Halu ja himo ovat kaksi täysin eri asiaa

Huumeiden käyttäjä ei pysty Leon mukaan ajattelemaan asioita järjellä. Aineet menevät kaiken muun, kuten työn, perheen ja koulun edelle. Hänen mukaansa huumeidenkäyttäjän ongelma on se, että vaikka haluaisi lopettaa ja elää kunnolla, niin himo huumeisiin voittaa.

– Siinä vaiheessa, kun haluaa tosissaan lopettaa, pitäisi antaa luottamusta takaisin pikku hiljaa. On todella tärkeä kokea, että on vielä joku arvo.

Leo tietää kokemuksesta, miten vaikeaa huumeista on päästä eroon, mutta sanoo ymmärtävänsä myös niitä vanhempia, jotka eivät enää jaksa uskoa lapsiinsa, jotka ovat monta kertaa hoidon jälkeen taas retkahtaneet.

Hän kertoo kuulleensa jostain, että huumeidenkäyttäjien eliniänodote olisi vain vähän päälle 40 vuotta. Itse nyt parikymppisenä hän toivoo voivansa jo jäädä pois rikollisesta elämästä. Viiden kuukauden kuivilla olon jälkeen Leo uskaltaa varovaisesti myös unelmoida tulevaisuudesta.

Haastattelun lopussa hän kuiskaa hiljaa.

– Ehdottomasti haluaisin tehdä töitä huumeiden käyttäjien parissa. Haluaisin kouluttautua johonkin hyvään työhön ja saada perheen. Ja elää vanhaksi ja onnelliseksi.

Sen sanottuaan hän nostaa päätään ja katsoo varovasti taas silmiin.

Leon nimi on muutettu.

Lue myös:

Myös ruuhka-Suomen ulkopuolella eletään karua huumearkea – Vilma Valleniuksen tarina on niin synkkä, että sitä ei tahdota uskoa

Kolmikymppinen Jonna on huumeiden viihdekäyttäjä, joka toivoo huumeiden laillistamista – Asiantuntijan mielestä "viihdekäyttö" on liian myönteinen käsite