Itämeri-laskurin julkaiseminen kirvoitti keväällä vilkkaan keskustelun lihantuotannon ympäristökuormasta. Suomen ympäristökeskuksen, Luonnonvarakeskuksen, John Nurmisen säätiön ja Helsingin Sanomien tuottaman laskurin (siirryt toiseen palveluun) avulla itse kukin voi laskea Itämeri-jalanjälkensä.

Laskurista näkee myös asuinpaikasta johtuvat erot, jotka juontavat jätevedenpuhdistuksen tehosta.

Typpi aiheuttaa keväällä kasviplanktonien kasvun lisääntymistä. Kasvustot painuvat pohjaan ja lisäävät pohjien hapettomuutta. Seppo Knuuttila

Hajakuormitus on suurin Itämerta rehevöittävä tekijä. Hajakuormituksen vähentäminen vaatii paljon tekoja esimerkiksi peltojen ravinteiden hallitsemiseksi. Yhdyskuntien jätevedet vaikuttavat vähemmän kuormitukseen, mutta ne ovat helpommin hallittavissa.

Sisämaan kaupungeissa jätevesien puhdistaminen keskittyy fosforin poistoon. Typestä valtaosa valutetaan vesistöihin. Näin on, koska fosfori on lähivesien suurin rehevöittäjä.

Reteesti menemään

Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija Seppo Knuuttilan mielestä suurilta sisämaakaupungeilta on vaadittava samat puhdistustehot typenkin suhteen, kun rannikkokaupungeilla on. Itämeren suojeluohjelmassa minimintaso on 70 prosenttinen kokonaistypen poisto.

Helsingissä asiat ovat parhaalla tolalla. Siellä puhdistuksen jälkeen vain vajaat kymmenen prosenttia typestä joutuu mereen. Kotkassa on myös värkit vaihdettu ja 80 prosenttia typestä poistetaan.

Tampere on sisämaassa, mutta jonnekin ne järvivedetkin valuvat: Selkämereen. Veden matka Tampereelta mereen kestää viitisen kuukautta. Yle

Pohjoismaiden suurimpana sisämaa- ja sisävesikaupunkina henkseleitään paukutteleva Tampere päästelee reteesti typpeä Kokemäenjoen kautta Selkämereen. Yli 60 prosenttia tamperelaisten typpisatsista päätyy rehevöittämään Porin edustaa.

Jyväskylä osallistuu puolestaan Suomenlahden kuormittamiseen. Jyväskyläläisten jätöksien typestä 70 prosenttia valuu Päijänteen kautta Suomenlahteen.

Typpi ei ole koko totuus

Itämeren rehevöitymisongelman suurin mekanismi on fosforin kierrossa. Fosfori ei poistu ikinä. Hapettomissa olosuhteissa fosfori muuttuu leville käyttökelpoiseksi fosfaatiksi, joka aina uudestaan ja uudestaan lisää kasvua. Ne puurolauttoina näkyvät sinilevät ovat tämän seurausta.

– Typen vaikutus jää huomaamatta. Typpi aiheuttaa keväällä kasviplanktonien kasvun lisääntymistä ja harvempi on silloin merellä liikkeellä. Nämä kevään kasvustot painuvat pohjaan ja lisäävät pohjien hapettomuutta. Se ylläpitää fosforin kiertoa. Puhutaan sisäisestä kuormituksesta, Itämeren rehevöitymiseen erikoistunut tutkija Seppo Knuuttila selvittää.

Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija Seppo Knuuttila tietää, miten typpi vaikuttaa Itämeren rehevöitymiseen. Satu Turtiainen

Itämeri-laskurissa voi vertailla pelkän asuinpaikan vaikutusta omaan Itämeri-jalanjälkeen. Työkaluna on rehevöitymisindeksi.

Rehevöitymisindeksi ottaa huomioon asuinpaikkasi fosfori ja typpikuormituksen yhteisvaikutuksen. Koska fosfori on pahempi rehevöittäjä kuin typpi, on sillä suurempi painoarvo indeksiä laskettaessa.

Esimerkiksi Tampere puhdistaa hyvin fosforit jätevesistä, mutta huono typenpoisto merkitsee sitä että kolme tamperelaista lannoittaa, rehevöittää tai paskoo, miten se nyt halutaan sanoa, Itämerta saman verran kuin neljä helsinkiläistä. Kyllä jyväskyläläisetkin niin tekevät, mutta keskitytään tähän väkiluvultaan suurempaan asutuskeskittymään.

Tampere taisteli typenpoistoa vastaan

Valtaosa Tampereen, Kangasalan, Pirkkalan ja Lempäälän viemäreistä johtavat Viinikanlahden jätevedenpuhdistamolle. Se on melkein kaupungin keskustassa Pyhäjärven rannalla. Typestä käsitellään keskimäärin kolmekymmentä prosenttia ja loput lasketaan järveen. Tuosta määrästä vain noin kymmenen prosenttia sitoutuu matkalla Nokianvirran kautta Kokemäenjokeen ja Poriin.

Mereen menee siis 60 prosenttia Tampereen jätevedenpuhdistamolle tulevasta typestä. Vesi valuu Tampereelta Porin edustalle saakka noin viidessä kuukaudessa.

Tampereen Viinikanlahden jätevedenpuhdistamo vapautui kymmenen vuotta sitten ympäristölupaehtojen kokonaistypenpoistovaatimuksesta KHO:n päätöksellä. Matias Väänänen / Yle

Vuonna 2007 Länsi-Suomen ympäristölupavirasto edellytti Tampereen puhdistamolle myös kokonaistypenpoistoa. Tampereen Vesi valitti ympäristöluvasta hovioikeuteen, mutta ympäristölupaan ei tullut muutosta. Tampere valitti hovioikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen – ja se kumosi typenpoistovaatimuksen.

Vahvana perusteluna vuonna 2007 käytettiin suunnitellun Sulkavuoren keskuspuhdistamon rakentamista. Eli sinne tulee sitten aikanaan typenpoistokin.

Viinikanlahden puhdistamon laitteisto vaatii säännöllistä huoltoa. Matias Väänänen / Yle

Altaassa kihisee

Kävelen Tampereen Veden käyttöpäällikön Riitta Kettusen kanssa Viinikanlahden altailla. Ei näytä ihan uimavedeltä, on ruskeaa ja hieman kihisevännäköistä. Haisee.

– Älä koske kaiteisiin. Muutenkin kädet on sitten pestävä tämän jälkeen, Riitta Kettunen opastaa.

– Tässä on hyviä mikrobeja, joille tarjoillaan happea ja jätevettä. Typpi muuttuu lähivesille haitattomaksi nitraatiksi, mutta kokonaistypenpoisto vaatisi myös hapettomia käsittelyjä, jossa se saataisiin pois typpikaasuna.

Näissä altaissa osa typestä saadaan pois jätevedestä. Matias Väänänen / Yle

Viemäreineen 300 miljoonan Sulkavuoren keskuspuhdistamo valmistuu tällä tietoa vasta vuonna 2024. Mitä jos otettaisiin typpi pois jätevedestä jo aiemmin?

– Se vaatisi suuria investointeja, uusia altaita. Kustannukset olisivat noin 90 miljoonaa euroa. Odotetaan nyt sitä Sulkavuorta, Riitta Kettunen sanoo.

Sulkavuoren typenpoiston tasoksi on ajateltu sitä merensuojeluohjelmassakin mainittua 70 prosenttia.

– Saa typpeä poistaa enemmänkin. Se on minimitavoite, ei tavoitetaso, muistuttaa Seppo Knuuttila.

Siinäpä onkin haastetta Tampereen seudun Keskuspuhdistamo Osakeyhtiölle.