Kajaanin Kuluntalahden koulun ekaluokkalaisilla on nyt ensimmäinen kouluviikko takana. Oona Kataisen ja Iida Räisäsen mielestä parasta koulussa ovat tähän mennessä olleet välitunnit ja lähimetsään rakennettu maja.

– Me tehhään siellä leikkiruokaa. Minä teen ainaki lupiinin siemenistä semmosta muussia, Räisänen kertoo.

Katainen ja Räisänen sekä ensimmäisen luokan niin ikään aloittaneet Enni Kilpeläinen ja Kasperi Tolonen ovat tyytyväisiä uuteen opettajaansa. Hän on koulun rehtori Jukka-Pekka Similä.

– Paras opettaja. Koko maailmassa, vakuuttavat Räisänen ja Katainen.

Ekaluokkaa opettava miesopettaja onkin kouluissa harvinaisuus. Alakoulujen opettajista lähes kahdeksan kymmenestä on naisia ja ensimmäistä ja toista luokkaa opettavista luokanopettajista heitä on jopa yli 90 prosenttia.

Rehtori Jukka-Pekka Similä kertoo, että perimmäinen syy vinoutumaan syntyy jo opiskeluaikoina.

RKP esittää lisävuotta peruskouluun oppilaille, jotka eivät vielä pärjää tiedoillaan ja taidoillaan jatko-opinnoissa. Lucas Holm / Yle

Opettajankoulutuksessa naiset erikoistuvat miehiä yleisemmin esi- ja alkuopetukseen ja siksi mielellään myös ottavat opetettavakseen pienimpien luokkia. Kolmannella luokalla opettaja usein vaihtuu ja silloin hieman yleisemmin luokan eteen kävelee miesopettaja.

Similä itse on opettanut ensimmäistä luokkaa viimeksi 18 vuotta sitten. Siitä on muistona pelkästään hyviä kokemuksia, joten riitaa ei opettajien kesken luokkien jakamisessa tullut.

Rehtori otti koulun pienimmät siipiensä suojaan mielellään.

– Viime vuonna opetin nelosluokkaa ja heillähän olivat jo koulun käytänteet ja tavat sekä läksyjen teko hallussa. Nyt pääsen ihan alusta lähtien vaikuttamaan koulutien alkuun ja ihan niihin koululaisen perustaitoihin.

Opettaja Jukka-Pekka Similä opastaa Kuluntalahden koulun ekaluokan aloittanutta Veikka Heikkistä. Lucas Holm / Yle

Opettajien sukupuolijakauma tasoittuu ylemmillä luokilla ja toisella asteella

Koko opettajakuntaa katsoessa sukupuolijakauma ei ole ihan näin vinoutunut, vaikka naisvaltaisesta alasta onkin kyse.

Kaiken kaikkiaan perusopetuksen opettajista on naisia 77 prosenttia, peruskoulujen rehtoreista naisia on noin puolet. Lukion opettajista naisia on 62 prosenttia ja ammatillisen koulutuksen opettajista 56 prosenttia.

Näihin lukuihin verrattuna alakoulun ensimmäisten luokkien vinouma on siis hyvin selvä.

Mutta onko sillä väliä? Sukupuolirajoja pyritään koulussa muutenkin hälventämään aiempaa tiedostetummin, joten onko opettajan sukupuolesta puhuminenkin vanhanaikaista?

Opetusneuvos Leena Nissilä Opetushallituksesta sanoo, että lähtökohtaisesti sukupuolella ei ole väliä. Opettajuus on professio, joka syntyy koulutuksen, kokemuksen ja täydennyskoulutuksen kautta. Opettajan tausta ei siis sinänsä vaikuta ammattietiikkaan eikä opetuksen sisältöön.

Opetusneuvos Leena Nissilä. Antti Haanpää / Yle

– Mutta on sillä väliä, jos lapsille ja nuorille syntyy vinoutunut kuva yhteiskunnasta. Olisi hyvä, ettei tällainen ammattien sukupuolittuneisuus tulisi esille jo tässä vaiheessa vaan koulu antaisi monipuolisen kuvan yhteiskunnasta, Nissilä pohtii.

Kasvatustieteen professori Marja-Kristiina Lerkkanen Jyväskylän yliopiston opettajankoulutuslaitokselta kertoo, ettei opettajan sukupuolen merkitystä oppilaan oppimiseen ole varsinaisesti tutkittu. Hän ei pidä alan naisvaltaa ongelmana, vaikka aihe aika ajoin nouseekin esiin.

– Mutta se on ihan relevantti kysymys, pitäisikö kouluissa työyhteisönä olla tasavertaisemmin molempia sukupuolia. Naiset ja miehet ehkä tuovat erilaisia näkemyksiä lasten opetukseen ja kasvatukseen. Moninaisuus varmasti rikastaa työyhteisöä, Lerkkanen sanoo.

Siihen ei kellään tunnu oikein olevan vastausta, miksi naiset ovat miehiä kiinnostuneempia opettamisesta ja erityisesti alkuopetuksesta.

Yli kaksikymmentä vuotta opettajana ja kolmisen vuotta rehtorina työskennellyt Jukka-Pekka Similä kertoo, että ekaluokkalaiset eivät päästä opettajaa helpolla. He vaativat jatkuvaa läsnäoloa ja kokonaisvaltaista auttamista.

– Joka luokallahan opettajan pitää heittäytyä siihen työhönsä, mutta tämä ykkös-kakkosluokan vaihe vaatii ihan erilaista heittäytymistä. Ja ehkä miehiä arastuttaa heittäytyä siihen, Similä pohtii.

Palkka ei asiaan Similän mukaan vaikuta. Peruspalkka on luokanopettajille sama ja itse asiassa kuntakohtaisesti – kuten Kajaanissa – voi alkuopetuksesta saada myös lisäkorvausta työn vaativuuden takia.

Olisivatko mieskiintiöt ratkaisu alan naisistumiseen?

Moni kuitenkin pitää opetusalan naisistumista ongelmallisena, ja onpa sen arveltu vaikuttavan myös siihen, että tytöt menestyvät yleisesti koulussa poikia paremmin. Lääkkeeksi alan naisistumiseen on aika ajoin ehdotettu myös sitä, että 1980-luvun lopussa poistuneet mieskiintiöt palautettaisiin opettajankoulutukseen.

Kasvatustieteen professori Marja-Kristiina Lerkkanen ei ajatukselle lämpene.

Nykyisin luokanopettajaksi opiskelemaan pääsevistä 20–30 prosenttia on miehiä. Lerkkanen on havainnut, että he ovat opettajan työstä aidosti kiinnostuneita ja siihen sitoutuneita. Ja se on oppilaankin kannalta tärkeämpää kuin sukupuoli.

Lämmin opettaja–oppilassuhde vaikuttaa tutkimusten mukaan myönteisesti oppimiseen ja motivaatioon, erityisesti jos oppimisessa on vaikeuksia tai opiskelu ei kiinnosta. Silloin hyvä suhde opettajaan on erittäin tärkeä opiskeluun kannustava tekijä, on opettaja sitten mies tai nainen.

Lucas Holm / Yle

– Tuntuu, että pienemmillä oppilailla tämä vielä korostuu. Lapset vaistoavat opettajan kiinnostuksen, Lerkkanen sanoo.

Opetushallituksen Nissilä ei hänkään innostu mieskiintiöistä eikä usko niiden olevan ratkaisu myöskään alkuopetuksen opettajien suuren sukupuolivinoumaan.

Hänen mielestään karut tilastot on kuitenkin hyvä tiedostaa, ja hän heittääkin pallon opetuksen järjestäjille ja rehtoreille. Miehiä voisi kannustaa ja rohkaista enemmän myös alkuopetukseen. Sukupuolivinouman voisi ottaa huomioon rekrytoinneissa ja työn johtamisessa.

Jukka-Pekka Similän mielestä paljon on kiinni myös työyhteisöstä ja kunkin koulun opettajakunnasta. Hän itse kokee, että asiat ovat sujuneet hänen omissa työyhteisöissään aina luontevasti.

Opettajan vaihtumista alakoulun parin ensimmäisen vuoden jälkeen hän pitää hyvänä asiana, oli uusi opettaja sitten mies tai nainen.

– Minusta kaksi tai kolme vuotta on hyvä maksimi yhdellä opettajalla. Sitä opettajien vaihtuvuutta kun tulee siellä yläkoulussa, niin jo pienempienkin oppilaitten on hyvä opetella, että myös täällä alakoulun puolella on erilaisia aikuisia.