Suomessakin harkitaan lailla säädettävää naiskiintiötä yritysten hallituksiin, jollei naisten määrää kasvateta riittävästi vapaaehtoisesti. Nykyinen hallitus on hyväksynyt edellisen hallituksen periaatepäätöksen, jonka tavoitteena on sukupuolten tasapuolisen edustuksen lisääminen pörssiyhtiöiden hallituksissa. Maan hallitus seuraa yhtiöiden toimia ja arvioi lainsäädäntötarvetta kahden vuoden kuluttua syksyllä.

Ruotsissa hallitus esittää lakia, jonka mukaan 40 prosenttia pörssi- ja valtionyhtiöiden hallitusten jäsenistä on oltava naisia. Laki astuisi voimaan jo ensi vuonna, mutta sakottaminen alkaisi vasta vuonna 2019.

Norjassa kiintiö on ollut jo vuosia. Asiasta on vireillä myös EU-direktiivi.

– Kehitys on selvästi Euroopassa menossa kiintiöiden suuntaan. Norjan lisäksi muutkin maat ovat vastaavaa jo tehneet, muun muassa Ranska ja Saksa, sanoo sosiaali- ja terveysministeriön tasa-arvoyksikön johtaja Tarja Heinilä-Hannikainen.

Hänen mukaansa lainsäädännöllä saadaan asiaan vauhtia, jollei vapaaehtoisesti ala muutosta tapahtua.

– Tätä perustellaan paljon sillä, että pitää valita vain pätevimpiä, mutta jostain syystä se pätevien joukko usein rajoittuu miehiin, jotka tuntevat toisiansa. Kun se joukko vähän laajenisi, huomattaisiin ehkä, että päteviä naisiakin on.

Suomessa hallitus haluaa ensisijaisesti luoda painetta yrityksille, että ne itse hoitavat asian. Listayhtiöiden niin sanottu hallinnointikoodi onkin osaltaan jo lisännyt naisten määrää hallituksissa. Se edellyttää, että pörssiyhtiön hallitukseen on valittava molempia sukupuolia.

Ruotsissa naisia on tällä hetkellä pörssiyritysten hallituksissa 32 prosenttia ja Suomessa 25 prosenttia. Isoissa pörssiyhtiöissä naisia on Suomessakin 32 prosenttia.

Elinkeinoelämän keskusliitto EK ei lainsäädäntöä kannata.

– Meillä pörssiyhtiöt ovat noudattaneet menestyksellisesti itsesääntelyä hallinnointikoodin kautta. Tulokset ovat kehittyneet hyvin. On katsottu, että yhtiöissä omistajat päättävät tästä, johtaja Hannu Rautiainen sanoo.

Keskuskauppakamarin varatoimitusjohtajan Leena Linnainmaan mielestä kiintiö ei poista varsinaista ongelmaa, joka on naisten vähyys liiketoimintajohdossa. Hänen mukaansa Suomessa naisten edustus yhtiöiden hallituksissa on merkittävästi kasvanut ilman kiintiötäkin.

– Norjassa kiintiö ei ole johtanut siihen, että ylimpään johtoon olisi noussut enemmän naisia. Esimerkki ei ole rohkaiseva.