EU-eron lopullinen hinta riippuu siitä, millaiseen sopimukseen EU ja Britannia brexit-neuvotteluissa pääsevät.

Britannian talous on nyt 2,1 prosenttia pienempi kuin se olisi, jos britit kesäkuussa 2016 äänestäneet brexitin nurin, arvioi riippumaton Centre for European Reform (CER) -ajatushautomo.

Menetykset ovat alkaneet syntyä muun muassa työpaikkojen ja investointien siirtymisestä jäljelle jääviin EU-maihin sekä brittihallinnon kulujen kasvusta.

UBS-pankin toteuttamassa, 600 Britanniassa toimivaa eurooppalaisyritystä kattaneessa kyselyssä 42 prosenttia vastaajista kertoi suunnittelevansa tuotannon siirtoa euroalueelle brexitin myötä.

Britannian julkisen talouden menetyksiksi arvioidaan noin 23 miljardia puntaa eli noin 26 miljardia euroa vuodessa. Talouskasvun osalta Britannia on pudonnut brexit-päätöksen jälkeen G7-maiden kärjestä peränpitäjäksi Italiankin taakse.

Ennen kansanäänestystä yksi brexit-leirin näkyvimmistä väitteistä oli, että kuningaskunta voisi säästää 350 miljoonaa puntaa eli noin 400 miljoonaa euroa viikossa kun sen ei enää tarvitsisi maksaa EU:n jäsenmaksua.

CER:n laskelmien mukaan brexitin hintalappu on jo nyt, yhdeksän kuukautta ennen eroa, 440 miljoonaa puntaa eli lähes 500 miljoonaa euroa viikossa.

Tilanne on vielä karumpi, kun ottaa huomioon, että Brexit-leirin väite 350 miljoonan punnan nettojäsenmaksuista oli alun perinkin virheellinen. Siinä ei huomioitu Margaret Thatcherin vuonna 1985 neuvottelemia jäsenmaksupalautuksia eikä Britannian saamia erilaisia EU-tukia.

Todellisuudessa Britannian nettomaksuosuus EU:lle oli noin 154 miljoonaa puntaa viikossa, eli alle puolet väitetystä. Brexit kustantaa saarivaltakunnalle siis jo nyt lähes kolminkertaisen summan.

Brexitiin sitoutuneet brittipoliitikot toistavat edelleen mantraa siitä, miten EU-jäsenmaksuista säästyneet rahat voidaan käyttää riippumattomuutensa takaisin saaneen kansakunnan hyväksi.

The Guardian -lehden mukaan pääministeri Theresa May kuvaili viimeksi päivää ennen juhannusta, miten Britannian säästämät miljoonat sijoitetaan terveydenhuollon kohentamiseen ja työpaikkojen luomiseen.

Todellisuudessa mitään ”brexit-osinkoa” ei kuitenkaan ole tulossa. Bloombergin talousuutistoimisto on ennakoinut, että tiedossa on pikemminkin veronkorotuksia ja julkisten palveluiden jyrkkä alasajo.

Brexitin lopullinen hinta riippuu siitä, millaiseen sopimukseen Britannia ja EU eroneuvotteluissa päätyvät.

Financial Times -lehden arvion mukaan parhaimmassakin tapauksessa Britannia menettää pitällä tähtäimellä prosentin kansantulostaan verrattuna tilanteeseen, jossa se olisi jatkanut unionin jäsenenä.

Mikäli brexit-neuvotteluissa ei päästä minkäänlaiseen sopimukseen, Britannian on arvioitu menettävän jopa 9 prosenttia kansantulostaan eli 205 miljardia euroa vuodessa.

Tämä tarkottaisi brexit-kannattajien lupaaman 350 miljoonan punnan viikkosäästön sijaan lähes 3,5 miljardin punnan menetyksiä joka ikinen viikko.