Kaupalliselle tv-uutistoiminnalle kaavaillun tuen kohtalo ratkeaa tällä viikolla hallituksen budjettineuvotteluissa.

Ministeri Anne Bernerin (kesk) johtama liikenne- ja viestintäministeriö esitti ensi vuoden budjettiin kahden miljoonan euron määrärahaa yleisen edun kanavien uutis- ja ajankohtaistoiminnan tukemiseen. Jo aiemmin eduskunta on päättänyt varata tähän tarkoitukseen miljoona euroa.

Liikenne- ja viestintäministeriön kaavailujen mukaan rahaa olisi siis ollut käytettävissä yhteensä kolme miljoonaa euroa. Valtiovarainministeriössä virkamiehet kuitenkin vetivät ruksit uuden esityksen päälle. Näin ollen tukeen jäisi käytettäväksi vain aiemmin päätetty miljoona euroa. Se on tarkoitettu kolmeksi vuodeksi, eli rahaa voisi käyttää kesäkuun 2019 loppuun asti.

Asia ratkeaa lopullisesti budjettineuvotteluissa tällä viikolla, kertoo ylitarkastaja Emil Asp liikenne- ja viestintäministeriöstä. Hallitus käy neuvotteluita keskiviikkona ja torstaina.

Tuki on joka tapauksessa kutistumassa rajusti kansanedustaja Harry Harkimon (kok) työryhmän maaliskuussa 2017 julkistetusta esityksestä. Työryhmä ehdotti, että tuki olisi ollut peräti kahdeksan miljoonaa euroa vuodessa.

Tukea voivat hakea muutkin toimijat, mutta käytännössä sitä on räätälöity avuksi talousvaikeuksissa olevalle MTV:lle.

Epäselvää ei ole vain rahan määrä, vaan koko tukimuoto on vielä vailla poliittista päätöstä. Kyseinen asetus on valmistelussa liikenne- ja viestintäministeriössä ja sitä koskeva lausuntokierros päättyi viime viikolla.

Avustusta voisi saada joko yleisavustuksena tai erityisavustuksena uusille tai toimintaa laajentaville hankkeille.

Tuki on tarkoitus toteuttaa EU-komission antaman niin sanotun SGEI-päätöksen mukaisena valtiontukena. Lyhenne tulee sanoista ”Services of General Economic Interest”.

Käytännössä sillä tarkoitetaan palvelua, joka on tärkeä kansalaisille tai yhteiskunnan toimivuuden kannalta. Lähtökohtana on, että kyseinen palvelu on merkittävä eikä sitä pystytä tuottamaan markkinoilla.

Yleisavustuksessa tuki olisi enimmillään 25 prosenttia toimituskustannuksista. Tuolloin tuen saajan tulisi lähettää uutis- ja ajankohtaisohjelmistoja keskiarvoisesti vähintään nettona 15 tuntia viikossa. Uutislähetyksiä tulisi lähettää kolme kertaa päivässä ja myös parhaaseen katseluaikaan. Erityisavustus voisi kattaa enintään 50 prosenttia hankkeen kustannuksista.

Työ- ja elinkeinoministeriön yritystukineuvottelukunta käsitteli tukea viime viikolla ja näytti sille vihreää valoa.

Lausuntokierroksella mielipiteensä hankkeesta kertoi yhteensä 17 tahoa, joukossa muun muassa MTV:n kilpailijoita ja viranomaisia.

MTV itse ottaisi valtion rahan mieluusti vastaan. Yhtiö vetoaa lausunnossaan uutisten mainosmarkkinan haurauteen ja kertoo joutuneensa viimeisen viiden vuoden aikana säästämään noin 50 miljoonaa euroa liikevaihdostaan.

”Myös vuosi 2017 näyttää taloudellisesti erittäin haastavalta”, MTV Oy:n yhteiskuntasuhdejohtaja Petra Wikström kirjoittaa yhtiön lausunnossa.

MTV:n yhtiöiden liiketulos oli vuonna 2016 tappiolla lähes 14 miljoonaa euroa.

Suunniteltua tukea voisi hakea mikä tahansa yleisen edun kanavaksi hakeutunut toimija. MTV3-kanava on jo luopunut yleisen edun kanavan statuksesta, mutta yhtiö kertoo olevansa valmis hakemaan sitä uudelleen, mikäli tukiasia järjestyy.

MTV Oy:n ja MTV Sisällöt Oy:n yhteenlaskettu liiketulos oli vuonna 2016 tappiolla noin 13,6 miljoonaa euroa. Luvut käyvät ilmi Balance Consultingin saamista tiedoista. Uutisia ja ajankohtaissisältöjä tuottavan Mediahub Helsinki Oy:n osalta tilinpäätöstietoja ei ole saatavilla.

Kaupparekisteristä selviää, että MTV Oy ja MTV Sisällöt Oy ovat sulautumassa yhteen. Toimitusjohtaja Jarkko Nordlundin mukaan taustalla on vain halu yksinkertaistaa yhtiörakennetta nykytarpeiden mukaiseksi.

Muun muassa kristillistä televisio-ohjelmaa tarjoavan AlfaTV:n taustayhtiö Brilliance Communications Oy suhtautuu hankkeeseen myönteisesti. Yhtiö kertoo hakevansa uutistukea, mikäli se tulee jakoon. AlfaTV kasvatti tänä vuonna tunnettuuttaan televisioimalla Tangomarkkinat, joita on esitetty aiemmin MTV:n ja Ylen kanavilla.

Brilliance Communications toivoo lausunnossaan, että tukea voisi saada jo etukäteen, ei vasta kustannusten toteuduttua.

AlfaTV: ”Myös sää, ajankohtaisohjelmat ja talousuutiset ovat mielessä.”

Yhtiö kertoo aikovansa lisätä syksyllä 2017 säännöllistä uutistuotantoaan. Hallituksen puheenjohtaja Hannu Haukka kommentoi Suomen Kuvalehdelle, että AlfaTV:n tavoitteena on ollut alusta alkaen tuottaa tunnin välein uutisia.

”Taloudellisista syistä olemme tyytyneet ajankohtaisohjelmiin ja viikoittaisiin uutiskoosteisiin.”

”Tarkoitus on monipuolistaa uutistarjontaa. Myös sää, ajankohtaisohjelmat ja talousuutiset ovat mielessä.”

Yrityksen liiketoiminnan tila vaikuttaa kohentuneen viime vuonna. Brilliance Communications teki viime vuonna 1,2 miljoonan euron liikevaihdolla noin 31 000 euron liikevoiton. Edellisenä vuonna tappiota syntyi yli 620 000 euroa.

Käytännössä pieni AlfaTV voisi olla tuen hakemisessa heikoilla. Asetusluonnoksessa todetaan, että mikäli hakijoita olisi useampi, arvioinnissa ja päätöksissä otettaisiin huomioon muun muassa uutis- ja ajankohtaistoiminnan laajuus ja se, miten ohjelmat tavoittavat yleisöä.

Sanoman mukaan mediatukien tulisi olla teknologia- ja välineneutraaleja.

Muut kilpailijat ryöpyttävät tukiehdotusta. Media-alan työnantajia edustava Medialiitto katsoo, että yhteen lähetystekniikkaan eli perinteiseen lineaariseen televisioon kohdennettu tuki vääristäisi kilpailua uutistoiminnassa epätoivotulla tavalla.

Liiton mukaan yksittäisen tuen sijasta lainsäätäjän tulisi täsmentää merkittävästi Yleisradion julkisen palvelun tehtävän määritelmää ja tehtävän noudattamisen asianmukaisesta valvonnasta.

Muun muassa Helsingin Sanomat ja tv-kanava Nelosen omistava Sanoma Media Finland toteaa, että ihmiset kuluttavat televisiosisältöjä yhä enemmän ajasta ja paikasta riippumatta – esimerkiksi älypuhelimella. Sanoman mukaan mediatukien tulisi olla teknologia- ja välineneutraaleja. Yhtiö ottaa kantaa myös journalismin riippumattomuuteen.

”Median tukeminen välillisesti verotuksen keinoin toteuttaa parhaiten välttämättömän palomuurin rahoituksen ja sisältöpäätösten välillä”, lausunnossa todetaan.

Discovery Networks Finland katsoo, että uutis- ja ajankohtaistoiminta on ”ennen kaikkea julkisen palvelun tehtävä”. Yhtiön mukaan markkinajohtaja MTV:lle suunnattu tuki johtaisi kanavatarjonnan supistumiseen ja kilpailun heikentymiseen.

Yleisradio puolestaan suhtautuu neutraalisti hankkeeseen, kunhan se ei uhkaa sen omaa asemaa.

”Tukea ei tule millään tavalla liittää julkisen palvelun yleisradiotoiminnan nykyisiin rahoitusjärjestelyihin”, todetaan toimitusjohtaja Lauri Kivisen allekirjoittamassa lausunnossa.

Tampereen yliopiston viestintätieteiden tiedekunnan kannanotossa katsotaan, että tuen yleisiä taloudellisia tai kilpailuvaikutuksia ei ole esityksessä pohdittu riittävästi. Lausunnossa muistutetaan, että uutistoimitus tuottaa sisältöä myös verkkoon ja radioon.

”Raportti ja luonnos eivät tarkastele tai kommentoi television uutistoiminnan kustannuksia ja niiden rakennetta. Epäselväksi jää näin, kuinka suuren osan mahdollinen yleisavustus kattaisi esimerkiksi MTV:n uutis- ja ajankohtaistoiminnan kustannuksista.”

Kilpailu- ja kuluttajavirasto korostaa puolestaan, että tuen painopisteen tulee olla uusien toimintamallien kehittämisessä.

Työntekijöitä edustavat Journalistiliitto ja siihen kuuluva Radio- ja televisiotyöntekijöiden liitto RTTL kannattavat tukea. Journalistiliitto kuitenkin katsoo, että sen taso on liian matala. Lisäksi se muistuttaa, että työnantajan tulee sitoutua lain ja alan työehtosopimusten mukaisiin velvoitteisiin.