Suuri osa sairastuneista on koululaisia ja pienempiä lapsia. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella ei ole tiedossa, että vastaavia epidemioita olisi liikkeellä muualla Suomessa.

Mykoplasma Mikä on mykoplasma? Mycoplasma pneumoniae -bakteeri aiheuttaa hengitystieinfektioita etenkin kouluikäisillä lapsilla ja nuorilla aikuisilla. Miten mykoplasma tarttuu? Bakteeri tarttuu hengitystie-eritteiden välityksellä. Itämisaika tartunnasta oireiden alkuun on 1–14 vuorokautta. Useamman kuukauden pituisia epidemioita voi esiintyä esimerkiksi armeijassa tai koulussa. Mitkä ovat mykoplasmainfektion oireet? Tauti aiheuttaa hengitystieinfektion oireita: kuumetta, yskää sekä huonovointisuutta ja päänsärkyä. Pitkittynyttä ärsytysyskää voi esiintyä toipilasaikana. Mykoplasma voi aiheuttaa keuhkoputkentulehduksen tai keuhkokuumeen. Miten mykoplasmainfektio todetaan? Mykoplasmainfektio voidaan varmistaa verinäytteestä vasta-ainetutkimuksilla. Miten mykoplasman aiheuttamaa tautia hoidetaan? Mikrobilääkkeistä tehokkaita ovat doksisykliini ja erytromysiini. Miten mykoplasman tarttuminen ehkäistään? Kuten kaikkia hengitystieinfektioita voidaan mykoplasmatartuntoja vähentää huolellisella käsihygienialla ja yskimällä oikein. Lähde: THL

Venäjän rajalla sijaitsevissa pienissä kunnissa jyllää keuhkokuume-epidemia. Mykoplasman aiheuttamaan keuhkokuumeeseen on Virolahdella ja lähiympäristössä sairastunut toistaiseksi noin 50 henkilöä.

Epidemia alkoi syyskuun lopussa ja se jatkuu edelleen. Virolahden terveysaseman vastaava hoitaja Paula Kurronen kertoo, että uusia keuhkokuumetapauksia tulee yhä ilmi useampia viikoittain.

– Aluksi sairastuneet olivat yläasteikäisiä koululaisia, mutta myöhemmin tautia todettiin myös nuoremmilla sekä koululaisten vanhemmilla. En ole aikaisemmin kohdannut tällaista epidemiaa.

Paikallislehti Kaakonkulman (siirryt toiseen palveluun) mukaan epidemiaa on tavattu Virolahden lisäksi ainakin Miehikkälässä. Paula Kurronen kertoo, että keuhkokuume-epidemia laantui hetkellisesti syysloman aikaan, mutta sen jälkeen tapauksia alkoi jälleen ilmetä. Kurronen sairastui lopulta itsekin.

– Olen katsonut paljon potilaita töissä ja sain ilmeisesti siinä tartunnan. Olen perusterve ihminen eikä minulla ole ollut vuosikymmeniin mitään tauteja. Tämä on kova tauti, flunssa ei ole mitään tähän verrattuna.

Ensimmäisiä nuoria keuhkokuumetapauksia hoidettiin jopa sairaalassa, koska taudin aiheuttajaa ei heti löydetty. Kun keuhkokuumeen aiheuttajaksi paljastui mykoplasma ja sitä alettiin hoitaa antibiootilla, sairaalahoitoa ei enää ole tarvittu.

Kaikilla ei ole kuumetta

Keuhkokuumepotilaiden vointi vaihtelee jonkin verran. Kurrosen mukaan potilaista joillakin on kuumetta, mutta kaikilla kuumetta ei ole. Yleisvointi on heikko ja potilaita vaivaa kuiva yskä.

Keuhkokuumetta voidaan hoitaa antibiootilla, mutta potilaiden yleisvointi pysyy siitä huolimatta heikkona kuukaudesta jopa kolmeen kuukauteen.

Keuhkokuumepotilaan yleisvointi kohenee antibioottihoidossa jo muutamassa päivässä.

Vastaavan hoitajan Paula Kurrosen mukaan kouluille on lähetetty tiedotteita, joissa neuvotaan epidemian ehkäisyyn. Tärkeimpiä ovat hyvä käsihygienia ja yskimisen välttäminen päin toisia henkilöitä.

"Poikkeuksellisen ärhäkkä"

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella ei ole tiedossa, että vastaavia epidemioita olisi liikkeellä muualla Suomessa. Myös Kymenlaakson sairaanhoitopiiri Carean infektioylilääkäri Risto Pietikäinen luonnehtii Virolahdella ja sen ympäristössä riehuvaa mykoplasmaepidemiaa poikkeukselliseksi.

Miehikkälässä ja Virolahdella on yhteensä reilut 5 000 asukasta, joista joka sadas on sairastunut.

– Poikkeuksellista tässä epidemiassa on taudin ärhäkkyys sekä suuri potilasmäärä, sanoo Risto Pietikäinen.

Pietikäisen mukaan mykoplasma menee useimmiten ohi pelkkänä yskänä, mutta nyt tartunnat ovat johtaneet keuhkokuumeeseen.

– Mykoplasma on luonteeltaan lasten ja nuorten tauti, joka leviää tiiviissä kanssakäymisessä.

Lääkärit pohtivat parhaillaan, miten epidemian jatkohoidossa edetään.

– Tavoitteena on saada epidemia laantumaan ennen kuin influenssakausi alkaa.

Kutsu kontrollitutkimukseen

Virolahdella ja Miehikkälässä keuhkokuumeeseen sairastuneiden toivotaan käyvän kontrollitutkimuksissa 2-5 viikon kuluessa ensimmäisen näytteenoton jälkeen.

Virolahden ja Miehikkälän johtavan lääkärin Minna Turakaisen mukaan toisella tutkimuksella pyritään varmistamaan, onko keuhkokuumeen aiheuttaja todella mykoplasma vai jokin muu. Ensimmäinen näyte ei välttämättä aina anna varmaa tulosta.

Terveysviranomaiset pyrkivät selvittämään myös, mistä mykoplasmaepidemia Virolahdella ja Miehikkälässä on saanut alkunsa.

– Jos käy ilmi, että samalta luokalta olisi sairastunut useita oppilaita, niin silloin on syytä harkita koko luokan tutkimista. Siellä saattaa olla oireeton henkilö, joka tietämättään levittää bakteeria, johtava lääkäri Minna Turakainen luonnehtii.

Turakainen rauhoittelee Miehikkälän ja Virolahden asukkaita olemaan suotta huolestumatta.

– Kyse on sairaudesta, joka voidaan hoitaa antibiootilla.

Epidemioita seitsemän vuoden välein

Potilaan lääkärilehden mukaan (siirryt toiseen palveluun) keuhkokuumeen sairastaa vuosittain Suomessa 37 000–105 000 ihmistä. Tauti on tavallisin pienillä lapsilla ja yli 65-vuotiailla. Lasten keuhkokuumeista yli puolet on virusten aiheuttamia, kun taas aikuisilla aiheuttajana on useimmiten bakteeri. Yleisin aiheuttajabakteeri on pneumokokki, joka aiheuttaa taudeista noin puolet.

Toiseksi yleisin keuhkokuumeen aiheuttaja on mykoplasma, jota esiintyy epidemisenä seitsemän vuoden välein. THL:n mukaan laaja epidemia jylläsi Suomessa viimeksi vuonna 2012, jolloin tapauksia oli koko vuoden aikana yli 4 600. Viime vuonna koko maassa oli noin 2 700 mykoplasman aiheuttamaa keuhkokuumetapausta.

Mykoplasmakeuhkokuume ei ole yleensä kovin vaarallinen. Keuhkokuumeen yleisoireita ovat poikkeuksellinen väsymys ja sairauden tunne. Muita tyypillisiä oireita ovat kipu kyljessä ja vatsassa, nopeasti nouseva kuume, yskä ja hengenahdistus.

Lapsilla keuhkokuume voi muistuttaa muita hengitystieinfektioita. Keuhkokuumeeseen viittaa se, jos lapsi vaikuttaa hyvin sairaalta, väsyneeltä ja levottomalta. Lisäksi kuumeen ja limaisen yskän jatkuminen normaalia pidempään voi viitata keuhkokuumeeseen.

Virolahden kouluissa keuhkokuume-epidemia on näkynyt jonkin verran tavallista runsaampina poissaoloina. Virolahden sivistystoimenjohtaja Auli Hyttinen kertoo, että esimerkiksi Virolahden yläkoululla on ollut yhdeltä luokalta sairauden takia pois enimmillään kahdesta kolmeen oppilasta yhtäaikaa.