Kapkaupunki on Britannian yleisradioyhtiön BBC:n mukaan (siirryt toiseen palveluun) ensimmäinen kaupunki maailmassa, jossa käännetään hanat tyystin kiinni.

Taustalla on monta samanaikaista tekijää: kolmen vuoden vähäsateisuus, väestönkasvu ja kiihtyvä vedenkulutus.

Ongelmaa vastaan on yritetty taistella rakentamalla merivettä prosessoivia suolanpoistolaitoksia ja pohjavedenottamoita sekä tehostamalla veden kierrätystä.

Kansalaisia ohjeistetaan käyttämään korkeintaan 87 litraa vettä päivässä.

Suihkussa saa seistä alle kaksi minuuttia, vessoja ei vedetä turhaan, astioiden ja pyykin pesua rajoitetaan. Autojen peseminen ja uima-altaiden täyttö on kielletty.

Kulutus on kuitenkin ollut suurempaa, mitä pitäisi – vain noin puolet kansalaisista pysyy 87 litran rajoissa.

Hanat kiinni 22.4.?

Nyt epäillään, että Kapkaupungin liki neljältä miljoonalta asukkaalta tyrehtyy vedentulo maalis-huhtikuussa. Kapkaupungin pormestari Patricia de Lille (siirryt toiseen palveluun) jopa on julistanut tarkan arvion: 22. huhtikuuta. Sen jälkeen vettä toimitetaan enää sairaaloille ja muille hoitolaitoksille.

Kun hanoista ei enää tule vettä, kapkaupunkilaisten pitää noutaa vetensä (siirryt toiseen palveluun) parista sadasta kunnallisesta vesipisteestä, joissa vettä säännöstellään hakijoille 25 litraa henkeä kohden. Poliisit komennetaan valvomaan jakelua.

Rikkailla on tietysti omat keinonsa: Time-lehden mukaan erilaiset yksityiset firmat jo keräävät asiakkaita netissä, ja vettä rahdataan varakkaille muualta maasta, kovaan hintaan.

Länsi-Kapissa, Etelä-Afrikan lounaiskulmassa, on kärsitty pahimmasta kuivuudesta vuosikymmeniin. Joenuomista iso osa on kuivina. Nic Bothma / Epa

Vesipula piinaa kohta paria miljardia

YK:n tilastojen mukaan (siirryt toiseen palveluun) noin 700 miljoonaa ihmistä kärsii tällä hetkellä vesipulasta. Lisäksi 1,6 miljardilla on taloudellisista syistä johtuva vesipula: puhdas vesi maksaa liikaa tai sen jakelua ei ole pystytty järjestämään.

Ongelma laajenee nopeasti, koska veden tarve lisääntyy väestön kasvaessa ja toisaalta puhtaan veden saanti heikkenee aavikoitumisen ja ilmastonmuutoksen edetessä.

Vuonna 2025 jo 1,8 miljardin ihmisen arvioidaan elävän vakavan vesipulan alueilla.

Lisäksi ongelmia tuottaa huono vedenjakeluverkosto. Saksalainen, valtiollinen kehitysyhtiö GIZ arvioi, (siirryt toiseen palveluun) että kehitysmaissa vedestä menee hukkaan putkistojen ja säiliöiden vuotojen takia 40–80 prosenttia.

Kyse ei ole edes pelkästään köyhistä maista. Myös Suomessa vesijohtovedestä vuotaa hukkaan miljoonia litroja (siirryt toiseen palveluun), esimerkiksi Helsingissä vuonna 2006 vuotoveden osuus oli liki 15 prosenttia.

Lue lisää:Asiantuntija: Maailman on herättävä uhkaavaan vesikriisiin

Kapkaupungin vesivarat ehtymässä

Kuivuus tappaa ympäri maailmaa: Löytyisikö keinosateista helpotusta?

Intiassa 330 miljoonaa kärsii kuivuudesta – ruokasadot tuhoutumassa eri puolilla Aasiaa