Löytyykö sinun kotialbumistasi valokuvia siitä, kun isä Atarin tai Nintendon osti? Museokeskus Vapriikin kuva-arkisto etsii nyt pelaamista käsitteleviä valokuvia Tampereelle tulevan pelimuseon käyttöön.

Mistä on kyse? Suomen ensimmäinen pelimuseo avautuu yleisölle Tampereen Vapriikissa alkuvuodesta 2017

Museo tallentaa pääasiassa digitaalisten pelien sekä pelaamisen historiaa ja kehitystä

Suomen pelimuseo on Mediamuseo Rupriikin, Pelikonepeijoonien ja Tampereen yliopiston yhteinen hanke

Tampereelle perustettavaan Suomen pelimuseoon kerätään varoja syykuun loppuun saakka joukkorahoituksella. Tähän mennessä keräys on tuottanut yli 60 000 euroa. Varoilla kunnostetaan vanhoja pelejä ja pelikoneita käyttökuntoon.

Parhaillaan museokeskus Vapriikin kuva-arkisto (siirryt toiseen palveluun)etsii muun muassa valokuvia pelaamisesta.

– Nyt kun hanke on jo hyvin tiedossa, meihin on otettu kivasti yhteyttä ja olemme tavoittaneet pelejä kehittämässä olleita ihmisiä. Myös pelaajien kokemuksia ja tarinoita kaivataan, sanoo tutkija Outi Penninkangas Mediamuseo Rupriikista.

– Ennen kaikkea kokoelmiin tarvitaan lisää valokuvia. Meillä on nyt menossa kampanja, että voisimme tallentaa pelikulttuuriin liittyvää harrastuneisuutta myös kotialbumeihin kurkistamalla.

Suomen ensimmäinen pelimuseo avaa ovensa yleisölle tammikuussa 2017 museokeskus Vapriikissa Tampereella. Museo tallentaa lauta- ja roolipelien sekä ennenkaikkea digitaalisten pelien ja pelaamisen vaiheita.

Pelimuseossa pelataan ja kerrotaan tarinoita

Suomen pelimuseo (siirryt toiseen palveluun) on Mediamuseo Rupriikin, Tampereen yliopiston ja Pelikonepeijoonit-keräilijäryhmän yhteishanke.

Nyt kun hanke on jo hyvin tiedossa, meihin on otettu kivasti yhteyttä ja olemme tavoitaneet pelejä kehittämässä olleita ihmisiä. Outi Penninkangas

Ajatus pelimuseosta on elänyt tamperelaisen pelikonekeräilijä Mikko Heinosen mielessä jo pitkään.

Heinonen perusti 90-luvulla veljensä ja ystävänsä kanssa Pelikonepeijoonit-ryhmän, jonka keräämä mittava kokoelma pelejä ja pelikoneita lahjoitetaan museolle.

– Kantavana ajatuksena museon perustamisessa on ollut kertoa ihmisistä, jotka ovat tehneet pelejä. Kerrotaan, mitä pelin taustalla on ja minkä takia se on semmoinen kuin se on, Mikko Heinonen kertoo.

– On paljon mielenkiintoisia tarinoita. Esimerkiksi miten joku sai ajatuksen tehdä peli nUuno Turhapurosta tai miksi Tikkurila tilasi Painterboy-maalauspelin mainoksena. Nämä ihmiset on tavoitettu ja muistot ja pelit taltioitu. Nyt ne voidaan laittaa ihmisten pelattavaksi.

Heinosen mukaan pelimuseo kertoo myös tietokoneharrastamisen ja pelaamisen pitkästä historiasta ja siitä, ettei nykyisen peliteollisuuden menestys syntynyt tyhjästä.