Vain keskusta kannattaa miljoonia euroja maksavia erillisiä maakuntavaaleja, kirjoittaa politiikan toimittaja Tommi Parkkonen.

Nykyinen asunto-, energia- ja ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen (kesk) ja nykyinen pääministeri Juha Sipilä (kesk) juhlivat keskustan vaalimenestystä silloisissa kunnallisvaaleissa vuonna 2012. MATTI MATIKAINEN

16 miljoonaa euroa demokratian eli kansanvallan toteutumisesta ei ole kohtuuttoman kova summa.

Mutta isoksi summa muuttuu silloin, jos miljoonat napataan legendaaristen veronmaksajien taskusta vain yhden puolueen mielihalujen vuoksi.

Varsinkin kun eletään aikoja, jolloin tehdään kipeitä talousleikkauksia. Jotka koskettavat kaikkia. Paitsi niitä, jotka päättävät kyseisistä leikkauksista.

Keskustan puoluesihteeri Jouni Ovaska alleviivasi ja painotti Iltalehdelle tiistaina, että maakuntavaalien järjestäminen omina vaaleinaan lokakuussa 2018 on koko hallituksen yhteinen linja.

Oikeasti se on vain keskustan linja.

Kokoomus olisi politiikan perinteisten kulissien takana ollut valmis yhdistämään maakuntavaalit eduskuntavaaleihin, sillä puolue ei ole ollut erityisen innostunut maakuntavaaleista saatuaan keskustalta kunnolla kuonoonsa maakuntien lukumäärässä. Siniselle eduskuntaryhmälle puolestaan käy mitkä vaalit tahansa milloin tahansa, kunhan ryhmä saa pitää ministerinsalkkunsa.

Vastavetona keskusta on hallituksen suulla ehdottanut asiantuntijoiden hankalana pitämää euro- ja eduskuntavaalien yhdistämistä, jotta muutkin puolueet saadaan näyttämään yhä itsekkäinä änkyröinä.

' ' ' '

Tämän raapustuksen otsikko on tietysti itsestäänselvyys. Kaikki puolueet tekevät omaa politiikkaansa veronmaksajien rahoilla. Keskusta vain on perinteisesti ollut siinä poikkeuksellisen röyhkeä.

Miksi keskusta sitten haluaa tuhlata 16 miljoonaa euroa vaaleihin, jotka voitaisiin pitää ilman lisäkuluja vain puoli vuotta myöhemmin?

Koska maakuntavaalit ovat keskustalle tärkeät; keino betonoida puolueen valtaa maakunnissa.

Viime kevään kuntavaalien perusteella keskusta saisi haltuunsa 18 maakunnasta kaikkiaan puolet. Kuntaliiton laskelmien mukaan keskusta saisi tuleviin maakuntavaltuustoihin lähes 300 paikkaa.

Keskustan haltuun tulevat pohjoisemmat ja itäisemmät maakunnan muodostuvat pitkälti köyhtyvistä keskustalaisista muuttotappiokunnista, mutta maakuntahallinnoissa keskusta pääsee päättämään myös vauraampien kasvukeskuskaupunkien asioista eri tavalla kuin tällä hetkellä.

' ' ' '

Keskusta haluaa varmistaa, että (keskustalaiset) maakuntahallinnot on valittu jo ennen eduskuntavaaleja - jos vaikka kevään 2019 eduskuntavaalien jälkeen keskusta tipahtaisi hallituksesta, ja uusi hallitus päättäisikin toteuttaa maakuntauudistuksen toisella tavalla.

Siksi 16 miljoonaa euroa niiltä samoilta kansalaisilta, joilta keskustan johtama hallitus on leikkauttanut vaikkapa lomarahoja, on keskustalle pikkuraha.