Keski- ja Etelä-Euroopan maat nihkeitä luopumaan kesä- ja talviajasta.

Suomessa palataan ensi sunnuntaina taas talvi- eli normaaliaikaan, kun kelloja siirretään tunti taaksepäin ja kesäaika päättyy. Jokakeväinen ja -syksyinen viisarien pyörittely on kuitenkin kyllästyttänyt isoa joukkoa suomalaisia, ja Suomi onkin pari vuotta ajanut aktiivisesti palaamista yhden kellonajan vuosirytmiin.

Vielä keväällä näytti siltä, että koko Eurooppa seisoo Suomen kannalla. Europarlamentti hyväksyi maaliskuussa esityksen, jonka mukaisesti se kannatti kellonaikojen siirtelyn lopettamista keväisin ja syksyisin vuodesta 2021 lähtien.

Sittemmin on selvinnyt, ettei todellisia haluja nykykäytännön muuttamiseen ole varsinkaan Keski- ja Etelä-Euroopan maissa. Esimerkiksi Irlanti ei halua riskiä joutua eri aikavyöhykkeelle kuin Britannia EU-päätöksen takia.

– Hanke on nyt jumissa, sanoo europarlamentaarikko Sirpa Pietikäinen (kok.).

Konsensus kadoksissa

Virallisesti jumi johtuu siitä, ettei EU:lle ole saatu nimitettyä uutta komissiota toukokuun lopun vaalien jälkeen, eikä näin ollen ole uutta liikennekomissaariakaan viemään kelloasiaa eteenpäin. Tosin on epäilyjä, pistääkö uusikaan komissio vauhtia kellohankkeeseen. Työlistalla on isompiakin asioita.

Uusi komissio aloittaa aikaisintaan joulukuussa.

Sirpa Pietikäinen ei lähde veikkaamaan, milloin kellonaikojen siirtely Euroopassa loppuu. Jarno Kuusinen / AOP

– En yhtään uskalla arvioida, mitä uudessa komissiossa lähtee tapahtumaan, Pietikäinen sanoo.

Komissiota tärkeämpi on kuitenkin jäsenmaiden kanta. Periaatteessa kellon siirtely voitaisin lopettaa yksinkertaisella enemmistöpäätöksellä, mutta käytännössä haetaan konsensusta jäsenmaiden kesken – jos ei täyttä yksimielisyyttä, niin ainakin yhteisymmärrystä asiasta. Kaikille kelpaavaa kompromissia ei ole nyt näköpiirissä.

– Esimerkiksi Benelux-maissa (Belgia, Alankomaat, Luxemburg) ihmetellään, miksi muuttaa jotain, joka toimii ihan hyvin, Pietikäinen sanoo.

Aikauudistukseen suhtautuvat nihkeästi ainakin myös Britannia, Kreikka, Kypros ja Portugali. Espanja ei vastusta eikä kannata uudistusta, Ranskalla ja Tanskalla ei ole vielä kantaa. Tsekki puoltaa kellonsiirtelyn lopettamista.

Tilkkutäkkiä pelätään

Suurin epäilys kohdistuu Pietikäisen mukaan kuitenkin pelkoon aikavyöhykkeiden tilkkutäkistä, joka saattaisi muodostua EU-maihin kellonaikapäätöksen jälkeen.

Kukin jäsenmaa kun saa päättää omassa maassa noudatettavasta aikavyöhykkeestä. Nyt aikavyöhykkeitä on kolme ja ne jakautuvat luontevasti sijainnin mukaan, mutta maat voisivat päättää muutenkin.

Suomi on oman kantansa alustavasti paaluttanut jo viime helmikuun alussa, ensimmäisenä EU-maista. Silloisen hallituksen EU-ministerivaliokunta päätti, että Suomi pitää lähtökohtaisesti parhaimpana vaihtoehtona Suomen pysyväksi ajaksi talvi- eli normaaliaikaa.

Nykyinen hallitus ei ole lähtenyt Juha Sipilän (kesk.) hallituksen linjauksia peukaloimaan ainakaan vielä, eikä Suomi ole EU-puheenjohtajamaana muutenkaan elämöinyt kellokäytännön muuttamisella.

Nyt näyttää siltä, ettei suuria kellopäätöksiä tehdä ainakaan Suomen puheenjohtajavuorolla, joka päättyy vuoden lopulla.

"Mie en veikkaa mitään"

Tilanne on kokonaisuudessaan niin kimurantti, että harva lähtee arvioimaan, päättyyko jokavuotinen kellojen siirtely vuonna 2021 vai myöhemmin vai päättyykö se ollenkaan.

– Mie en veikkaa mittään, sanoo hämeenlinnalainen Pietikäinen ehdalla karjalanmurteella.

Kellohanke on hallituksessa jyvitetty kuuluvaksi liikenne- ja viestintäministeri Sanna Marinille (sd.) Häntä ei tavoitettu kommentoimaan asiaa tiistaina.

Kesäaika on ollut käytössä Suomessa vuodesta 1981. Euroopassa se otettiin yleisesti käyttöön vuotta aiemmin 1980.

Kello 19.12. Lisätty tietoja maittaisista kannoista ja päätöstilanteista.

Lisää aiheesta:

Europarlamentti puoltaa kellojen siirtelystä luopumista vuonna 2021

Tiukka äänestystulos selvisi: Talviaika sai enemmän kannatusta

Berner: Kellojen siirtelystä luopumisella paljon kannatusta, mutta tuskin toteutuu ensi keväänä – vuosi 2021 realistisempi