Suomalaisen Maria Laineen ura puolustusteollisuudessa alkoi, kun hän järjesteli 1990-luvulla Hornet-hankinnan vastakauppoja Yhdysvalloissa. Nyt hän haluaa myydä Suomeen uudet hävittäjät.

Seitsemänvuotias Maria Rauhala odottaa pitkästä lentomatkasta väsyneenä matkustajakoneen turvavöissä. Lentokone rullaa Floridan Melbournen lentokentän kiitotieltä lähemmäs terminaalia. Suomessa täti on virkannut Marialle ja hänen siskolleen villatakit. Äiti neuvoo tyttöjä pukemaan ne päälle. Tyttöjä jännittää.

Lentokoneen ovelle tuodaan portaat, ja tytöt kävelevät äitinsä kanssa lentokoneen ovelle. Oviaukosta lehahtaa heti lämmin ja kostea Floridan ilma. Huolella tehdyssä pehmoisessa villatakissa tulee heti kuuma.

On vuoden 1975 heinäkuu, ja Rauhalan perhe on muuttamassa Yhdysvaltoihin isä Urhon saaman työn perässä.

Neljä vuosikymmentä myöhemmin Maria – nykyään Laine – on noussut vastakaupoista ja teollisesta yhteistyöstä vastaavaksi johtajaksi yhdysvaltalaisen Boeing-yhtiön puolustusyksikössä, joka valmistaa muun muassa Super Hornet-hävittäjiä ja Apache-taisteluhelikoptereita.

Maria Laine on yhä ylpeä suomalaisuudestaan. Varsinkin lapsena se tarkoitti erilaisuutta.

– Naapurustossa ei ollut muita ulkolaisia. En puhunut englantia ja alussa oli kova koti-ikävä. Mutta kun on pakko, kielen oppii nopeasti, hän sanoo nyt.

Florida oli myös hyvin erilainen paikka kuin perheen edellinen kotikaupunki Tukholma.

– Olin tottunut elämään kaupungissa. Floridan Melbournessa oli kyllä hienot rannat mutta ei paljon muuta.

Vasta teini-ikäisenä Laine koki löytäneensä oman paikkansa. Silloin syttyi myös vahva palo kansainväliselle uralle.

– Kuusitoistavuotiaana tapasin Suomen Yhdysvaltain suurlähettilään ja mietin, että tuo voisi olla hyvä työ! Sisko kyllä sanoi, että ehkä olisi hyvä olla plan B, toinenkin vaihtoehto, Laine nauraa.

Urahaave oli selvä. Laine lähti opiskelemaan valtiotiedettä ja kansainvälisiä suhteita. Yliopistossa hän tajusi olevansa kiinnostunut myös bisneksestä.

Laine opiskeli Thunderbirdin yliopistossa Arizonassa. Siellä sattui opiskelemaan toinenkin suomalainen, alunperin Pohjanmaalta kotoisin oleva Pekka Laine. Samankaltaisia opintopolkuja kulkeneet nuoret kohtasivat lopulta Helsingissä, jossa molemmat olivat opiskelijavaihdossa.

– Pidin esitelmää Thunderbirdin yliopistosta, ja Pekka tuli esittäytymään sen jälkeen.

Nykyään St. Louisissa Missourin osavaltiossa asuvilla Laineilla on kaksi tytärtä. Pekka Laineella on oma aurinkoenergiayritys Photon Solar Power.

Miksi juuri Pekka?

– Pekka on aito suomalainen. Rehellinen ja rohkea mies, joka on lähtenyt maailmalle. Olimme ainoat suomalaiset Thunderbirdissä, molempien juuret Pohjanmaalla. Jotenkin tuntui heti, että toinen on tuttu.

26-vuotiaana vastakauppojen vetäjäksi

Helsingin vaihto-opintojen aikaan Laineen ura sai lentävän lähdön. Laine huomasi Helsingin Sanomista ilmoituksen, jossa haettiin työntekijää Hornet-hävittäjien vastakauppa-ohjelmaan.

Nykyrahassa viiden miljardin hanketta tasoitettiin myymällä erilaisia tuotteita ja palveluita Yhdysvaltoihin.

26-vuotias Laine palkattiin töihin ohjelmaan suoraan koulun penkiltä, ja hän sai vastuulleen pk-yritysten kanssa tehtävät vastakaupat. Ensin hän työskenteli kaksi vuotta Boeingin tiloissa St. Louisissa Yhdysvalloissa ja sen perään toiset kaksi Helsingissä. Laine sanoo, että työ oli juuri sitä, mistä hän oli haaveillut nuoresta lähtien.

– Pääsin hyödyntämään suomalais-amerikkalaista taustaani. Tiesin, että pienemmät suomalaisyritykset tarvitsevat apua Amerikan markkinoille pääsyssä, ja Boeing pystyi niitä avaamaan.

Vastakaupat olivat 1990-luvulla vähemmän säänneltyjä kuin nykyisin. Valtameren taakse meni paperikoneita, laivoja ja jopa suomalaisen kamariorkesterin keikkoja. Mukana oli yli 200 suomalaista yritystä. Kaikki ei kuitenkaan kelvannut. Laine arvioi, että yhtä onnistunutta suomalaista projektia kohti piti karsia kymmenen ehdokasta.

Salama-alun jälkeen Laineen ura Boeingilla eteni nopeasti. Hän pääsi vastaamaan koko Suomen vastakauppaohjelmasta, ja Suomen tapaan Horneteja ostaneen Sveitsin vastakaupoista. Seuraavaksi salkku kasvoi kattamaan kaikki Pohjoismaat ja lopulta koko Euroopan.

– Nykyään portfoliossani on 63 ohjelmaa 20 eri maassa, Boeingilla on iso konttori esimerkiksi Intiassa, hän kuvaa.

Yhteensä Laineen vastuulla on noin 20 miljardin dollarin hankkeet. Suomen valtion kaikki menot olivat viime vuonna 55 miljardia. Raskaita lukuja.

60 tunnin työviikko

Raskaan kuuloista on myös Laineen arki. Hän sanoo tekevänsä viikossa 50–60 tuntia töitä ja matkustavansa jatkuvasti.

Vastapainoksi hän pyrkii rauhoittamaan viikonloput, jolloin hän viettää aikaa perheensä kanssa. Tärkeä henkireikä on uinti, jossa hän on aiemmin myös kilpaillut.

Nyt hän kauhoo tavallisesti kotinsa uima-altaassa, joka on kuulemma “tavallisen kokoinen” eli noin 30 jalkaa pitkä.

– Meillä on myös uusi koiranpentu, jota koulutan.

Laine sanoo, että ura puolustusteollisuudessa vaatii hyvin monipuolista osaamista, sillä ala on tarkoin säänneltyä. Kaupallisen ja teknisen asiantuntemuksen lisäksi tulee tuntea kansanvälisiä suhteita ja turvallisuuspolitiikkaa. Lisäksi vastakauppoihin ja puolustusteollisuuden yhteistyöhankkeisiin liittyy sääntöjä, jotka vaihtelevat eri puolilla maailmaa.

Myös kulttuurit ja tavat vaihtelevat. Laine on toiminut maissa, joissa naiset nousevat äärimmäisen harvoin yritysten johtopaikoille.

– Esimerkiksi Lähi-Idässä, Arabimaissa, Indonesiassa ja Malesiassa minulla on ollut vain hyviä kokemuksia. Sukupuolesta ei ole koskaan tullut ongelmaa 24-vuotisen urani aikana, hän sanoo.

Hävittäjävalmistajat kosivat suomalaisyrityksiä

Lähivuosina Laine tullaan näkemään usein myös Suomessa. Hänen työnantajansa Boeing tarjoaa Super-Hornet-hävittäjäänsä korvaamaan Suomen nykyisiä Hornet-hävittäjiä, joita on 60. Pelkkä kauppahinta uusista hävittäjistä varusteineen on puolustusministeriön arvion mukaan 7–10 miljardia euroa.

Hävittäjävalmistajien pitää tarjouskilpailussa esittää koneen ominaisuuksien ja hintatietojen lisäksi, millaista yhteistyötä ne voivat tarjota Suomen yrityksille.

Parhaillaan siis maailman suurimmat asekonsernit yrittävät kilvan vakuuttaa yhteistyökykyään Suomen puolustusteollisuuden kanssa. Boeingilla tämän puolen hoitaa Laineen tiimi.

– Super Hornetin kanssa voisimme jatkaa yhteistyötä erityisesti liittyen koneen huoltojärjestelmään, hän arvioi.

“Puolustautumiseen tarvitaan aseita”

Aseteollisuudella ja sen vallakkaalla asemalla on myös arvostelijansa. Puolustusteollisuuden tuotteilla tuhotaan vihollisia ja vihollisten materiaalia. Silloin kuolee ihmisiä, myös sivullisia. Maria Laine vastaa kysymykseen työn aiheuttamista eettisistä pohdinnoista varsin teknisesti.

– Teknologia on kehittynyt hyvin paljon. Kun verrataan sodankäyntiä vaikkapa viidenkymmenen vuoden takaiseen aikaan, nykyään tulee vähemmän vahinkoja siviileille, hän sanoo.

Omille lapsilleen hän on korostanut, että kyky puolustautua on tärkeä, ja tähän tarvitaan aseita.

– Tämäkin asia osuu hyvin lähelle meidän perhettä, kun mietitään, mitä meidän esi-isät ovat joutuneet kokemaan talvisodassa, hän sanoo.

Myös Hornetien vastakauppoja hieroessaan Laine koki olleensa hyvällä asialla, kun Suomi sai turvakseen nykyaikaisia hävittäjiä.

– Siitä tuli isänmaallinen olo, Laine sanoo.

Heinävesi voittaa Havaijin 6–0

Laine kiittää vanhempiaan siitä, että nämä säilyttivät perheessä suomen kielen, jota hän puhuu myös omien tyttäriensä kanssa.

Tärkein linkki Suomeen ovat nykyään kesälomat. Ne Laineet viettävät kesäasunnollaan Heinävedellä Etelä-Savossa. Myös perheen lapsille Suomesta on tullut tärkeä paikka.

Erään kerran perheen työkiireet olivat sen verran pahat, että Laine päätti varata matkan Havaijille – saarille, joiden pelkkä nimi synnyttää mielikuvia unelmalomasta.

Matka menikin mukavasti, mutta jälkeenpäin perheen tytär antoi äidilleen palautetta.

– Älkää enää ikinä tehkö tätä. Meiltä jäi pois meidän Suomi-loma, hän oli sanonut.

Tämän jälkeen muutaman viikon loma perheen loma-asunnolla Heinävedellä Etelä-Savossa ei ole jäänyt väliin.

– Pitkän tähtäimen suunnitelmana on, että kesämökki on meidän koti kesäisin. Voisimme viettää hienot kesäkuukaudet Suomessa ja olla talven vähän lämpimämmässä, vastaa Laine kysymykseen Suomeen paluusta.

Korjaus klo 11.12: Jutusta korjattu Heinäveden sijainti. Heinävesi sijaitsee Etelä-Savossa, ei Pohjois-Karjalassa.