Valmiusjoukkojen koulutus alkaa Suomessa – Yhä useampi palvelee armeijassa lähes vuoden

Reservistä eroamiseen vaikuttavat muun muassa kertausharjoitukset. Pääesikunta ei halua kommentoida Ukrainan kriisin mahdollisia vaikutuksia. Päivi Tuovinen

Jari Pietiläinen

Suomen puolustusvoimissa ryhdytään kouluttamaan varusmiehiä erityisiä valmiusyksikköjä varten. Tämä uusi koulutusmuoto aloitetaan heti vuodenvaihteessa.

Valmiusyksikköjen tehtävänä on nostaa maavoimien suorituskykyä nimenomaan sotilaallista maanpuolustusta vaativissa tehtävissä. Uudet yksiköt ovat varusmiespalveluksessa olevia yksikköjä, mutta kotiutuksen jälkeen heidät hyödynnetään reserviläisinä välittömän valmiuden joukoissa.

Uusia yksikköjä perustetaan Utin jääkärirykmenttiä lukuunottamatta kaikkiin maavoimien varuskuntiin ja kaikkiin aselajeihin. Ilmavoimia ja merivoimia uudistus ei koske.

Käytännössä tämä merkitsee sitä, että yhä useampi varusmies joutuu palvelemaan varusmiesaikansa aiemman 180 vuorokauden sijasta 247 vuorokautta.

Maavoimien operaatiopäällikkö, kenraalimajuri Petri Hulkko arvioi, että valmiusjoukkoihin sijoitetaan kustakin saapumiserästä 5–10 prosenttia varusmiehistä. Saapumiseriä on vuodessa kaksi,ja kun yhden saapumiserän suuruus on keskimäärin hieman vajaat 10 000 varusmiestä ja -naista, valmiusjoukkojen vahvuudeksi tulee 1 000–2000 miestä ja naista vuodessa.

– Normaali koulutusrytmi säilyy, eli uudet valmiusjoukot eivät vaikuta saapumiserien rotaatioon. Valmiusyksikkökoulutuksen käynnistyminen vaikuttaa siihen, että jatkossa meille ei joulun ja juhannuksen alle synny nykyisen kaltaista kuoppaa, jolloin Suomesta puuttuu kriisiajan valmis kokoonpano, Hulkko kertoo.

Valmiusyksikköjen varusmiehet saavat oman aselajinsa mukaisen koulutuksen joko miehistö- tai johtajatehtäviin. Uusien yksikköjen merkitsemistä erityisillä ulkoisilla tunnuksilla pohditaan vielä.

Palveluksen loppuaika käytetään lisäkoulutukseen, johon kuuluu muun muassa eri asejärjestelmiä, johtamisvälineitä, kenttälääkintää, rakennetun alueen taistelua, pimeätaistelua, kohteiden suojaamista ja toimintaa helikopterin kanssa.

Valmiusyksikkökoulutus antaa hyvät valmiudet toimia myös kansainvälisissä kriisinhallintehtävissä, ja se katsotaan eduksi kriisinhallintatehtäviin hakeutuessa.

Ensimmäisestä koulutettavasta joukosta alkaen varusmiesten halukkuutta, koulutusta ja sen tasoa seurataan aktiivisesti, jotta koulutusta voidaan tarpeen mukaan kehittää.