Biserica a ajuns mai rău decât Securitatea. Profesorii de religie au fost puşi să spioneze familiile neortodoxe.

Inspectorul de religie din județul Gorj a cerut dascălilor să raporteze informații despre familiile care se abat de la doctrina ortodoxă și cum combat preoții acest fenomen.

“În atenția profesorilor de religie, Vă rog ca până la 15 februarie să îmi trimiteţi situaţia din unităţile de învăţământ unde predaţi cu următoarele: situaţia cultelor neoprotestante în şcoală

numărul familiilor eterodoxe din localitatea respectivă şi dacă acestea dispun de casă de rugăciune

numele pastorului

felul şi frecvenţa activităţilor prozelitiste (acolo unde ele există)

implicarea preotului paroh în relaţia cu şcoala şi în activitatea de combatere a acestui fenomen. Eu voi trimite Mitropoliei situaţia pe care o voi primi, de aceea vă rog să respectaţi termenul şi rog seriozitate!”, este mesajul apărut pe site-ul oficial al Inspectoratului Şcolar Judeţean Gorj.

Anunțul a fost publicat la începutul anului pe site-ul inspectoratului de către Ștefan Cristian Vătafu, inspector școlar de Religie. Contactat de HotNews.ro, Vătafu a declarat că nu a comis nicio ilegalitate și că cererea de strângere de date “vine de la nivel central”.

Conform Legii Cultelor (nr. 489/2006), “este interzisă obligarea persoanelor să își menționeze religia, în orice relație cu autoritățile publice sau cu persoanele juridice de drept privat” (art. 5, alin. 6) și “este interzisă prelucrarea datelor cu caracter personal legate de convingerile religioase sau de apartenență la culte, cu excepția desfășurării lucrărilor de recensământ național aprobat prin lege sau în situația în care persoana vizata si-a dat, în mod expres, consimțământul pentru aceasta” (art. 5, alin.5).

Contactat de HotNews.ro, Ion Isfan – inspector școlar general în Gorj, a refuzat sa răspundă întrebărilor, spunând: “Nu știu despre ce este vorba. Vorbiți cu el”.

Ștefan Cristian Vătafu, inspectorul școlar de Religie din județ, a declarat pentru HotNews.ro ca a cerut aceste date “pentru o buna colaborare cu celelalte culte. Eu nu am vrut sa ii dam la o parte sau sa ii discriminam si am vrut sa ii invitam pe toti la toate actiunile de la nivelul judetului. Noi am vrut sa fie o buna colaborare cu toti“.

Vătafu a spus că a încercat și să discute direct cu reprezentanții altor culte, “dar sunt oarecum reticenți la un dialog frumos și nu au fost dispuși să dialogheze. De fapt, îi privește în special pe elevi, pentru ca ei în timpul orei de religie poate pleacă prin alte părți. Eu am încercat să le spun profesorilor că nu trebuie să se simtă copiii marginalizați și le-am explicat profesorilor de religie să nu îi marginalizeze, să încerce să îi implice și pe ei dacă vor părinții în aceste activități. Au fost concursuri județene în care a luat locul I, la liceul de la Turceni de exemplu, un grup de elevi format din 7-8 fete nu știu exact ce religie, ca nu contează, la un concurs județean de colinde“.

“Pe mine m-a interesat și numele pastorului ca să vorbesc cu el și să îi spun că suntem deschiși. Asta m-a interesat“, a continuat inspectorul de Religie.

Întrebat cine a cerut colectarea acestor date, oficialul a declarat: “Chiar și Mitropolia a spus că vrea o conlucrare, adică să nu-i dăm la o parte. Asta vine de la nivel central. Este o solicitare făcută de mine în colaborare cu Mitropolia, pentru o bună conlucrare. E interpretat acel text în fel si chip“.

“Am centralizat datele si le-am dat. Toate lucrurile acestea au fost solicitate pentru o buna colaborare, nu pentru discriminare sau pentru îndepărtarea lor. Mitropolia s-a implicat foarte mult și în activități. Eu îmi doresc ca acești copii să participe la activități, dar nu obligați”, a continuat Ștefan Cristian Vătafu.

Referitor la activitățile în care vrea să îi atragă pe elevii aparținând altor culte, inspectorul de Religie a afirmat că este vorba despre concursul județean de pictură care s-a desfășurat pe 10 mai și concursul de colinde. “Participarea la concurs este liberă. Nu m-am dus la familia Popescu care e adventistă să îi spun să vină. E liberă alegerea, dar copiii trebuie să știe că eu sunt inspector de religie pentru toți, nu doar pentru ortodocși. Profesorul de religie, prin aceste lucruri, i-am zis să transmită familiei și pastorului că ei nu trebuie să se simtă discriminați și că pot participa la orice activități și concursuri, pentru că ele nu au nicio tentă de prozelitism“, a susținut Vătafu.

Acesta a precizat că orice inspector primește automat pe e-mail orice este publicat pe site-ul inspectoratului. “Domnul general are destule de cap, poate a uitat“.

“Nu am de ce să fac ceva ilegal, că nu am adus nicio jignire niciunui cult, nu am cerut date personale. Am cerut informații pentru o mai bună colaborare“, a încheiat inspectorul școlar de Religie din județul Gorj.

Ce spune reprezentantul unei organizații secular-umaniste

Toma Pătrașcu, vicepreședintele Asociației Secular Umaniste din Romania (ASUR), a declarat pentru HotNews.ro că acesta “este un caz flagrant de discriminare pe temei religios. Un angajat al statului român acționează de fapt în interesul direct al unei entități private“.

HotNews.ro a transmis o solicitare Ministerului Educației în care a cerut un punct de vedere, urmând a publica răspunsul îndată ce el va fi trimis de către Minister.

HotNews.ro a încercat să obțină un punct de vedere si de la purtătorul de cuvânt al Bisericii Ortodoxe Romane, Constantin Stoica, însă până la momentul publicării articolului acesta nu a putut fi contactat.

Ministerul Educaţiei Naţionale, Patriarhia Română şi Secretariatul de Stat pentru Culte au semnat un protocol de colaborare care vizează predarea disciplinei religie – cultul ortodox în învăţământul preuniversitar şi organizarea învăţământului teologic ortodox preuniversitar şi universitar.

“Nu este vorba de amestecul Bisericii în actul de învăţământ, dar aşa cum învăţământul medical se face în parteneriat cu spitalele, învăţământul militar se face în parteneriat cu Ministerul Apărării, de Interne, după caz, este absolut normal ca şi alte tipuri de învăţământ, de exemplu facultăţile de teologie, în momentul în care reglementezi trebuie să ţii cont şi de specificul specializării“, a explicat Remus Pricopie.

Ce spune Patriarhia Română

Întrucât Protocolul cu privire la predarea disciplinei religie – cultul ortodox în învăţământul preuniversitar şi la organizarea învăţământului teologic ortodox preuniversitar şi universitar, încheiat de Patriarhia Română, Ministerul Educaţiei Naţionale şi Secretariatul de Stat pentru Culte în ziua de 29 mai 2014, a fost interpretat tendenţios de către o asociaţie umanistă antireligioasă, care militează pentru scoaterea predării religiei din învăţământul public, precizăm:

În conformitate cu prevederile Constituției României (art. 32 alin 7) și ale legii educației naționale nr. 1/2011 (art. 18, alin 3) religia, ca disciplină școlară, este parte a trunchiului comun și are caracter confesional, fiind predată potrivit cerințelor specifice fiecărui cult de profesori abilitați în baza protocoalelor încheiate de Ministerul Educaţiei şi cultele religioase recunoscute de stat. Acest statut al orei de religie din România se regăseşte în majoritatea statelor membre ale Uniunii Europene.

Prin urmare, încheierea Protocolului între cele trei instituţii semnatare, care să reglementeze modul de colaborare între stat și fiecare cult în parte pentru asigurarea învățământului religios în România, este o cerință legală (art. 18, alin. 3 din legea educației naționale) și reflectă realitatea garantată constituțional că ora de religie a fiecărui cult este predată de persoane acreditate de respectivul cult.

Protocolul încheiat de Patriarhia Română, Ministerul Educaţiei Naţionale şi Secretariatul de Stat pentru Culte are scopul creşterii calităţii învăţământului religios public, precum şi a învăţământului teologic preuniversitar şi universitar. Acesta urmează Protocolului încheiat între Ministerul Învăţământului şi Ştiinţei şi Secretariatul de Stat pentru Culte pentru introducerea educaţiei moral-religioase în învăţământul de Stat (septembrie 1990) şi celor ulterioare încheiate de Patriarhia Română cu Ministerul Educaţiei Naţionale pentru reintegrarea învăţământului teologic seminarial (liceal) şi universitar în învăţământul public românesc.

Prevederile acestor protocoale anterioare sunt reluate şi precizate mai clar în Protocolul din 29 mai 2014, ţinându-se cont de prevederile constituționale și noile reglementări legale, experienţa dobândită și practica administrativă constantă din ultimii 25 de ani referitoare la responsabilitatea Bisericii Ortodoxe Române în formarea și selectarea personalului său necesar în diferite domenii de activitate (preoţi, profesori de religie, asistenţi sociali etc.). Protocolul afirmă coresponsabilitățile şi competenţele specifice Statului şi Bisericii în domeniul învățământului religios public şi a învăţământului teologic ortodox preuniversitar și universitar.

În acelaşi timp, Protocolul reafirmă cooperarea profesorilor de religie şi a cadrelor didactice din învățământul teologic preuniversitar şi universitar cu propria lor Biserică a cărei învățătură de credinţă o predau în şcoli, deoarece statul respectă autonomia cultelor şi, deci, nu realizează singur, ci împreună cu ele, învățământul religios confesional. În plus, întrucât absolvenții instituțiilor de învățământ teologic ortodox sunt angajați, în cea mai mare parte, de către Biserica Ortodoxă Română, aceștia trebuie să îndeplinească pe lângă exigențele de formare academică și pe cele morale şi spirituale specifice acesteia.

Pentru binele societăţii româneşti de azi este mare nevoie de-a intensifica legătura între libertate şi responsabilitate, între autonomie şi cooperare. Autonomia universitară şi autonomia cultelor, ambele garantate de lege, nu trebuie confundate cu indiferenţa sau lipsa de responsabilitate privind viaţa societăţii sau binele comun. În acest context, coresponsabilitatea şi cooperarea între Stat şi Biserică în spirit de respect reciproc este o datorie morală şi o necesitate practică pentru creşterea calităţii actului educaţional. În concluzie, încercarea agresivă a unei asociaţii umaniste antireligioase de-a contesta permanent fără argumente solide opţiunea pentru ora de religie a majorității covârşitoare a părinților și elevilor din această țară este injustă şi inutilă.

Comentarii