Fostul senator rădăuțean, acum om de afaceri, a fost condamnat pentru trafic de influență și cumpărare de influență, într-un dosar în care un fost judecător de la Curtea de Apel Iași, Dan Anton, a primit patru ani și două luni de închisoare cu executare. Haucă a intervenit pe lângă Anton pentru ca acesta să își folosească influența asupra unor magistrați din cadrul Curții de Apel Iași în cazul unui traficant româno-moldovean. De asemenea, fostul senator ar fi intervenit la Ministerul Transporturilor pentru acordarea a trei licențe de transport pentru un cunoscut de-al său care l-a “omenit” cu cinci sticle de coniac, în valoare de 50 de euro. In același dosar uriaș a mai fost condamnat la doi ani și două luni de închisoare cu suspendare și “afaceristul” italian Renato Del Gatto, pentru cumpărare de influență. Acesta ar fi vrut să dezvolte niște investiții în infrastructură pe piața din Republica Moldova. Del Gatto, cunoscut sucevenilor pentru că a falimentat cu mari strigături AVICOLA Suceava la sfârșitul anilor ’90, va trebui să presteze și 80 de zile de muncă în folosul comunității, la Primărie sau DGASPC Suceava

Joi, judecătorul ieșean Dan Anton a fost condamnat, de Curtea de Apel București (CAB), la patru ani și două luni de închisoare cu executare, fiind găsit vinovat de trafic de influență, după ce a promis unui om de afa­ceri că va interveni în cazul unui bărbat condamnat pentru contrabandă de țigări.

Procurorii l-au acuzat pe judecătorul de la Curtea de Apel Iași și de instigare la abuz în serviciu, șantaj și dare de mită, însă magistrații de la CAB au decis achitarea lui Anton pentru aceste infracțiuni. Din totalul de pedeapsă de patru ani și două luni, îi va fi scăzută perioada cât a fost arestat preventiv și la domiciliu, ­res­pectiv între 21 octombrie 2015 și 15 februarie 2016. În același dosar a fost implicată și grefiera Mihaela Prelipcean, de la Judecătoria Iași, judecată pentru favorizarea făptuitorului. Instanța a stabilit că Prelipcean este nevinovată.

Teodor Haucă, senator PD în perioada 1996-2000, a primit o pedeapsă de trei ani de închisoare cu suspendare pentru infracțiunile de trafic de influență și cumpărare de influență. În cazul lui, instanța a decis și confiscarea sumei de 50 de euro.

Marina Moglan, concubina judecătorului Dan Anton (având dublă cetățenie, română și moldovenească), a fost achitată de magistrați pentru complicitate la șantaj și pentru complicitate la dare de mită.

Omul de afaceri italian Del Gatto Renato, implicat și el în acest caz, a fost condamnat la doi ani și două luni de închisoare cu suspendare, pentru cumpărare de influență.

„Obligă inculpatul ca pe parcursul termenului de supraveghere să presteze o muncă neremunerată în folosul comunității, în cadrul Primăriei Municipiului Suceava sau DGASPC Suceava, Servicii de Protecție de tip familial pentru copiii cu dizabilități – pe o perioadă de 80 de zile”, conform deciziei Curții de Apel București.

Decizia CAB nu este definitivă și poate fi atacată la instanța supremă.

De ce au fost condamnați Anton, Haucă și Del Gatto

Procurorii din cadrul Direcției Naționale Anticorupție au dispus în iunie 2016 trimiterea în judecată, sub control judiciar, a inculpaților Dan Anton, la data faptelor judecător în cadrul Curții de Apel Iași, sub aspectul săvârșirii infracțiunilor de trafic de influență, ­vio­larea vieții private, șantaj, dare de mită, Marina Moglan, concubina inculpatului Dan Anton, sub aspectul comiterii infracțiunilor de complicitate la șantaj și compli­citate la dare de mită, Teodor Haucă, fost senator de Suceava, în prezent administrator al unei societăți co­merciale, pentru săvârșirea infracțiunilor de trafic de influență și cumpărare de influență, Renato Del Gatto, om de afaceri italian, sub aspectul comiterii infracțiunii de cumpărare de influență, și Mihaela Gabriela Prelipcean, la data faptei grefier în cadrul Judecătoriei Iași, pentru săvârșirea infracțiunii de favorizare a făptuitorului.

Anchetatorii au stabilit că în cursul anului 2014, ca urmare a faptului că Parchetul de pe lângă Judecătoria Huși a dispus trimiterea în judecată în stare de arest preventiv a unei persoane, având dublă cetățenie – română și moldovenească -, sub aspectul săvârșirii infracțiunii de contrabandă ca­lificată în formă continuată, o rudă a acesteia a apelat la inculpatul Teodor Haucă pentru ca acesta să își folosească influența asupra unor magistrați din cadrul Curții de Apel Iași, în vederea soluționării favorabile a dosarului respectiv.

Astfel, la data de 14 mai 2014, cu ocazia unei întâlniri organizate la un hotel din municipiul Iași, la care au participat, printre alții, inculpații Teodor Haucă și Dan Anton, acesta din urmă le-a dat asigurări interlocutorilor săi că poate interveni pe lângă cei doi judecători desemnați cu judecarea cauzei respective, colegi de-ai magistratului.

Concret, în intervalul 8 mai 2014 – 9 februarie 2015, în schimbul intervenției sale, dar și pentru a garanta succesul demersurilor frauduloase, inculpatul Dan Anton a cerut și primit de la inculpatul Teodor Haucă și o altă persoană următoarele foloase: stingerea unei datorii pe care magistratul o avea la un avocat, prin încheierea, de către acesta din urmă, a unui contract de asistență juridică cu persoana trimisă în judecată, contra unui onorariu consistent (2.000 euro), să-i achite servicii hoteliere și de transport pe raza orașului Chișinău și plata consumației la un restaurant din localitatea Strășeni din Republica Moldova.

Del Gatto a dorit să-i fie facilitată intrarea și dezvoltarea unor investiții în infrastructură pe piața din Republica Moldova

Începând cu data de 18 septembrie 2014, între inculpații Dan Anton, concubina acestuia, Marina Moglan, și inculpatul Renato Del Gatto, om de afaceri din Italia, au avut loc mai multe întâlniri al căror subiect îl constituia facilitarea intrării și dezvoltării unor investiții în infrastructură pe piața din Republica Moldova, de către acesta din urmă.

Aceste tatonări s-au concretizat în cursul lunii august 2015, când inculpatul Renato Del Gatto i-a promis magistra­tului Dan Anton o sumă consistentă, dar neprecizată de bani, pentru sine, precum și un post de conducere într-o instituție financiară, pentru inculpata Marina Moglan.

Inculpatul Dan Anton a fost de acord cu „oferta” omului de afaceri, angajându-se că va interveni în acest sens atât pe lângă o persoană influentă din cadrul Parlamentului Republicii Moldova, cât și pe lângă unii membri din guvernul acestui stat. Cei doi inculpați chiar i-au intermediat omului de afaceri o întâlnire cu unul dintre miniștrii guvernului din Republica Moldova.

La data de 27 februarie 2015, inculpatul Dan Anton, sprijinit de inculpata Marina Moglan, a pătruns în locuința fostului soț al lui Moglan și, fără consimțământul acestuia, a instalat un mij­loc tehnic de înregistrare video, di­si­mulat într-un ceas electronic, achiziționat de către o persoană de pe un site de vânzări online, din dispoziția inculpatului Dan Anton și plătit de acesta din urmă, în scopul obținerii unor imagini care să conțină detalii din viața privată a acestuia.

Filmările urmau să fie folosite ulterior de către cei doi inculpați în vederea șantajării persoanei ­res­pective, dar și pentru a-l discredita pe acesta în fața diferitelor organisme ale statului.

În cursul lunii noiembrie 2014, inculpatul Dan Anton, beneficiind de ajutorul concubinei sale, l-a cointeresat material, prin oferirea unor sticle cu băuturi alcoolice, pe inculpatul Cătălin Ion Popușoi, agent de pază la o firmă care asigura securitatea unității școlare frecventate de cei doi copii minori ai inculpatei Marina Moglan. În schimbul acestor bunuri, inculpatul trebuia să îndeplinească acte contrare îndatoririlor de serviciu, respectiv să-i semnaleze magistratului orice vizită făcută de tatăl minorilor în cadrul unității școlare, fiind „pus în gardă” în acest fel cu privire la prezența persoanei respective pe raza municipiului Iași.

În perioada mai 2014 – februarie 2015, după pronunțarea divorțului, fostul soț al inculpatei Marina Moglan și-a manifestat intenția de a devoala în mass-media datele pe care le deținea privind imoralitatea judecătorului Dan Anton, formulând mai multe plângeri penale, sub aspectul săvârșirii infracțiunii de amenințare care-l vizau pe magistrat. Pentru a-l descuraja și pentru a-l determina pe acesta să înceteze demersurile inițiate în justiție sau făcute pe lângă alte autorități ale statului, inculpatul Dan Anton a constrâns persoana respectivă prin amenințare cu decăderea din drepturile părintești și interdicția de a mai intra în contact cu copiii minori ai acesteia, sens în care prin intermediul inculpatei Marina Moglan a introdus mai multe acțiuni în instanță în baza unor documente obținute în mod fraudulos de către inculpat.

Haucă a primit mită cinci sticle de coniac

În data de 7 iunie 2013, inculpatul Teodor Haucă a acceptat promisiunea unor foloase viitoare, de la un om de afaceri (martor denunțător) și a primit, tot în cursul lunii iunie 2013, de la martorul denunțător, în Chișinău, cinci sticle de coniac, în cuantum de 50 de euro, iar în cursul lunilor iunie – iulie, respectiv în data de 9 septembrie 2014, i-a pretins aceleiași persoane, pentru inculpatul Dan Anton, achitarea unui dejun și a unei nopți de cazare în Chișinău.

Aceste foloase au fost primite în contextul în care inculpatul Haucă Teodor și-a exercitat influența asupra unor funcționari publici din cadrul Ministerului Transporturilor, determinându-i pe aceștia să emită un număr de trei licențe de transport pentru societatea martorului denunțător.

La data de 11 mai 2015, inculpata Mihaela Gabriela Prelipcean, grefier, a fost audiată de procurorii anticorupție, în calitate de martor, ocazie cu care aceasta a fost întrebată în legătură cu natura mai multor mesaje text, tip sms, transmise de pe numărul său de telefon mobil pe numărul de telefon mobil al judecătorului Dan Anton.

Aceste mesaje cuprindeau în esență amenințări formulate de către inculpată la adresa lui Dan Anton, privind o viitoare denunțare a acestuia la Direcția Națională Anticorupție, ca urmare a unor infracțiuni de corupție săvârșite de către magistrat și despre care aceasta pretindea, în cuprinsul mesajelor, că are cunoștință. Inculpata a precizat în declarația dată la momentul respectiv că acele amenințări nu aveau nicio bază reală, dar după încheierea audierilor, l-a contactat pe magistratul Dan Anton, printr-un intermediar pe care l-a instruit să utilizeze un limbaj codat și să-l avertizeze pe acesta că este interceptat de către Direcția Națională Anticorupție, lucru care s-a și întâmplat la data de 13 mai 2015.

Sesizare penală și in legătură cu domeniul lui Haucă de la Iași

In luna mai a acestui an, Obiectiv a scris pe larg ­des­pre faptul că în urma unui control, Garda Forestieră Suceava a descoperit că fostul parlamentar rădăuțean Teodor Haucă a ridicat o impozantă casă în pădurea Bucium, de lângă Iași, fără să respecte autorizațiile pe care le-au eliberat ei. Domeniul, considerat unul dintre cele mai spectaculoase din Iași, se întinde pe o suprafață de 20 de mii metri pătrați de fond forestier, fiind înconjurat integral cu un gard de beton înalt de trei metri. In locul celor două locuințe de câte 200 metri pătrați aprobate, Haucă a construit o singură clădire, cu o suprafață mult mai mare, a amplasat încă o clădire pentru care nu deținea acordurile necesare, iar suprafața cumulată a aleilor de acces amplasate o depășește pe cea aprobată. De asemenea, arborii rămași pe suprafața respectivă au fost toaletați, transformând practic pădurea într-un parc, cu afectarea majoră a funcțiilor ecologice inițiale, spun reprezentanții Gărzii Forestiere Suceava, care au făcut sesizare penală în acest caz.

Renato Del Gatto, italianul care a falimentat Avicola Suceava, plimbându-se cu caleașca

Acum un mai bine de un deceniu, ziarul Obiectiv de Suceava, realizând o analiză a falimentelor marilor întreprinderi vândute pe nimic unor așa-ziși investitori în marile campanii de privatizare de la sfârșitul anilor ’90, arăta cum s-a ajuns ca firma Avicola să moară imediat de pe urma privatizării.

Arătam atunci că soarta societății Avicola Suceava a fost pecetluită odată cu vânzarea pachetului majoritar de acțiuni de către FPS către o obscură firmă italiană – AGRICOLA SPERA, lucru petrecut în anul 1998. Imediat după privatizare, italienii se lăudau că vor face investiții de ­mi­lioane de dolari, că vor popula fermele Avicola cu sute de mii de păsări și multe altele. In câteva luni însă, s-a văzut că aceștia veniseră de fapt să distrugă afacerea și să vândă la bucată tot ce se putea vinde. După numai un an de lucru în sistem privat, cei câteva sute de angajați ai unității au declanșat o suită de greve spontane, provocate de neplata salariilor la timp dar și de neîncrederea față de programul de restructurare a societății. Renato Del Gatto, un individ provenit din Italia și pripășit prin Suceava, care fusese desemnat reprezentantul patronatului italian, nu putea oferi muncitorilor niciun răspuns concret motivând că nu cunoaște datele reale din contabilitatea firmei. Pe fondul unor de­bite de peste 20 de miliarde de lei vechi acumulate la bugetul consolidat al statului, Casa de Pensii și Direcția de Finanțe au cerut declanșarea procedurii de faliment a societății. “Investitorii” italieni, care cu numai câteva luni înainte își cumpăraseră caleașcă să se plimbe pe sub poalele pădurii Adîncata, au dat bir cu fugiții și nu s-a mai auzit nimic de ai, până de curând.

Considerat dispărut chiar și de către conaționalii săi italieni din Suceava o bună perioadă de timp, Renato Del Gatto a reapărut în Suceava acum vreo 3-4 ani. Se speculează că aproape doi ani și i-a petrecut prin ­Ame­rica de Sud, după ce a înșelat așteptările unor persoane din țara de baștină, la ­mij­loc fiind vorba de o afacere la nivelul câtorva sute de mii de euro. In cele din urmă, Renato Del Gato s-a întors la Suceava, unde avea întemeiată o ­fa­milie în vremurile lui de glorie, având o fiică ce ulterior a devenit la rândul ei mamă. (O.S.)