Чи відмовляється Зеленський від своїх обіцянок?

Автор фото, Getty Images Підпис до фото, Володимира Зеленського почали звинувачувати у публічній відмові від власних обіцянок. Чи дійсно переможець президентських виборів почав "здавати назад"?

Після тріумфального для Володимира Зеленського другого туру виборів у медіапросторі дедалі частіше з'являються думки про те, що він та його команда почали відмовлятися від своїх обіцянок - тих самих, які дозволили "ЗеКандидату" отримати 73% голосів підтримки.

Чи справді це так?

BBC News Україна перевірила риторику команди Зеленського по деяких питаннях до та після виборів.

"Зниження тарифів"

Чи не найсильніше опоненти критикують Володимира Зеленського за нібито відмову від обіцянок знизити комунальні тарифи.

"Це не зовсім прерогатива президента з економічної і державної точки зору", - заявив у ефірі телеканалу ICTV політконсультант Зе Команди Дмитро Разумков одразу після голосування 21 квітня.

Володимир Зеленський справді не давав чітку обіцянку знизити тарифи після перемоги - такого в його програмі немає.

Утім, тема "завищених тарифів" у передвиборчій риториці Зеленського і його команди все ж займала яскраве місце.

Наприклад, у лютневому відеоролику "Тарифи за комуналку: Платити неможливо зменшити" Володимир Зеленський так описував всю "тарифну тему": "На "т" починається, на "повний капець" - закінчується".

З відеообговорення з експертами випливало, що проблеми з тарифами викликані впливом монополій, схемами на кшталт "Ротердам+" та небажанням влади інвестувати у власний видобуток газу.

Автор фото, Facebook Команди Зеленського Підпис до фото, В одному з відеозвернень у лютому Володимир Зеленський з посиланням на експертів нарікав на зменшенні видобутку власного газу в Україні у порівнянні з 1970-ми роками та вплив монополій на формування тарифів

"З усіма цими монополіями, звичайно ж, треба боротися на рівні держави. Наша держава не бореться... Як може наша держава боротися з монополією, якщо вона сама зростила цю монополію?" - запитував Володимир Зеленський.

"Згідно з середньостатистичними даними, українець сьогодні за комуналку платить від 30% до 50% своїх доходів. А якщо провести порівняння з європейськими державами, то там, друзі мої, люди платять від 13% до 20%", - продовжував тоді ще кандидат у президенти.

Йшла мова і конкретно про можливе зменшення тарифів.

Так, Андрій Герус, експерт "ЗеКоманди" з енергетики, ЖКГ та антимонопольного регулювання, на тому ж відео відзначав: "Як тільки відкрити ринок електричної енергії, ціна відразу впаде на 15%".

Зрештою, сам відеоролик закінчувався тезою іншого експерта - Віктора Куртєва з УК "Метрополія": "Вам не потрібна реформа енергоринку - довго і багато років. Ось посадіть одну людину - умовно Андрія (Геруса. - Ред.). Він візьме структуру тарифів, і за місяць просто пальцем ткне - де треба порізати й на скільки. Й виріже ці ракові пухлини без усіляких ринків, конкуренції та довгограючих тем. І 80% "перегинів" може бути вирішено за дуже короткий проміжок часу за наявності політичної волі".

Ще більше очікувань про "зниження тарифів" привнесли результати соціологічних досліджень.

За кілька днів до другого туру КМІС опублікував результати опитування, де найбільшим очікуванням від перших ста днів президента стало "зниження тарифів на комунальні послуги".

Автор фото, УНІАН Підпис до фото, Тарифи - традиційна тема передвиборчих гасел. Дехто з кандидатів взагалі обіцяв знизити їх у чотири рази

Вже після перемоги Зеленського Дмитро Разумков у згаданому інтерв'ю ICTV пояснював, що насправді ЗеКоманда обіцяла вплинути на тарифи через боротьбу з корупцією

"Якщо ми говоримо про корупційну складову, яка часто лежить в основі тарифів - у тому числі й горезвісний "Роттердам +", - то позиція президента багато в чому може вплинути на ці процеси. А зниження корупційної складової, думаю, дасть можливість, у тому числі, й знизити тарифи", - відзначав політконсультант Зеленського.

Але, додав Дмитро Разумков, це не може статися "через день-два-три після інавгурації": "Це процес непростий, який доведеться пройти і президенту Зеленському, і його команді, й українському народу".

"У рамках законодавства, на що зможе президент впливати - він буде впливати", - резюмував Разумков.

Впливати ж на тарифи президент може лише опосередковано - через уряд та через призначення кількох членів Нацкомісії з регулювання енергетики і комунальних послуг (НКРЕКП).

Швидке завершення війни та Мінські угоди

Автор фото, УНІАН

Ще одна тема, де, як вбачають опоненти Володимира Зеленського, він змінив позицію після виборів - це підхід до Мінських угод.

На початку кампанії і ще до неї Володимир Зеленський справді багато критикував Мінські домовленості і нездатність "старої влади" закінчити бої на Донбасі.

"Мінські угоди - не працюють. Правильно? Правильно", - нарікав Володимир Зеленський в інтерв'ю Дмитру Гордону наприкінці 2018 року, ще до свого офіційного висунення кандидатом в президенти.

Схожі тези він озвучував і в інтерв'ю BBC у лютому: "Щодо Росії, яка захопила і окупувала частину України, не можна працювати одними лише Мінськими угодами. Ми бачимо, що Мінські угоди не працюють, їх треба розширювати, підтягувати більше країн, західних партнерів".

Водночас Володимир Зеленський наголошував, що всі мирні процеси на Донбасі потрібно проводити максимально швидко (резонансною стала його фраза "треба припинити вогонь, просто припинити стріляти").

"Ми не можемо собі дозволити взагалі якийсь довгий процес. Тому що кожен день ми починаємо ранок з новин, скільки наших хлопців загинуло на сході. Ми розуміємо, що кожен день - це життя, це людська доля і трагедія для кожної людської сім'ї", - розповідав Володимир Зеленський в інтерв'ю каналу "Україна" про те, як довго можуть тривати переговори про реальне перемир'я на Донбасі.

Автор фото, УНІАН

Утім, після виборів у Зе Команді чітко заявили, що від Мінських угод новообраний президент відмовлятися не буде, а все мирне врегулювання не може дуже швидким.

"Це тривалий процес. Ніхто, на жаль, не має можливості закінчити війну завтра, й обіцяти це було неможливо", - пояснював Дмитро Разумков у згаданому інтерв'ю каналу ICTV 21 квітня.

"Продовженням "нормандського формату" є Мінські угоди, й від них відходити не можна. Там справді багато моментів, які станом на сьогодні дозволяють говорити, що "Мінськ" не надто ефективний. Це правда. Але відходити від цього формату не можна, адже до "Мінська", в основному, прив'язані всі ключові санкції щодо РФ", - додав політконсультант Разумков.

Підпис до фото, Дмитро Разумков в інтерв'ю BBC News Україна незадовго до виборів відзначав, що "ЗеКоманда" незадоволена тим, як працюють Мінські угоди, але простих альтернатив їм немає

Слід відзначити, що насправді, чим ближче до виборів, тим більш обережно команда Володимира Зеленського говорила про Мінські угоди і більше відводила їм місця у своїх планах.

В інтерв'ю BBC News Україна за десять днів до другого туру Дмитро Разумков наголошував, що Мінські угоди як продовження "нормандського формату" є одним з ключових векторів переговорів з Росією по Донбасу (разом з двома іншими - залученням США та Великої Британії до переговорного процесу).

"Представимо команду"

Автор фото, Getty Images Підпис до фото, Майбутні кадрові призначення - чи не головне питання до переможця президентської гонки

Протягом всієї кампанії від Володимира Зеленського очікували представлення людей, які згодом можуть отримати посади, до призначення яких причетний президент: міністра оборони, міністра закордонних справ, керівника СБУ, Генпрокуратури, начальника Генштабу ЗСУ чи, принаймні, керівника майбутньої Адміністрації президента.

У команді Зеленського, яка декларувала свою повну відкритість, на це відповідали, що кандидат у президенти не зобов'язаний представляти всі свої кадрові плани ("Скажіть, коли Петро Олексійович Порошенко презентував, наприклад, кандидатуру Гладковського на посаду заступника секретаря РНБО…?" - запитував Дмитро Разумков в інтерв'ю BBC News Україна).

"ЗеКоманда" також стверджувала, що жоден з її членів не домовлявся про якісь майбутні посади.

Зрештою, у березні Володимир Зеленський пообіцяв представити команду до другого туру: "За ніс водити людей не будемо - ми п'ятірку назвемо".

Автор фото, Getty Images Підпис до фото, "ЗеКоманда" під час поїздки на зустріч із президентом Франції (зліва направо): Іван Баканов, Олександр Данилюк, Володимир Зеленський та Руслан Рябошапка. Утім, невідомо, чи хтось з цих людей претендуватиме на посаду міністра закордонних справ. Олександр Данилюк, наприклад, відзанчив, що його більше цікавлять інші сфери

А 18 квітня в ефірі каналу "1+1" презентував 21 людину - "експертів" своєї команди у різних сферах: від оборони та фінансів до медицини і освіти.

Утім, пізніше стало зрозуміло, що всі представлені не обов'язково претендуватимуть на якісь міністерські чи інші посади.

Наприклад, Іван Апаршин, експерт, згодом в інтерв'ю каналу ZIK пояснив, що посаду міністра оборони йому не пропонували: "Майбутній президент України представив мене як радника з питань безпеки і оборони, який може з ним зайти в Адміністрацію президента".

Так само "радник з медицини" Євген Комаровський написав потім у Facebook, що "міністром бути не планує".

А один з юристів штабу Зеленського Андрій Богдан в інтерв'ю "Українській правді" та НВ запевнив: Зеленський взагалі не роздає посади, поки офіційно не став президентом: "За рік не було видано жодного векселя. У нас немає жодного міністра, депутата. Це - не частина політичної гри. Це - домовленість…"

Сам Володимир Зеленський на першому брифінгу після результатів екзит-полів вкотре пообіцяв дуже скоро відкрити завісу над майбутніми кадровими рішеннями.

"Найближчим часом - у нас ще є час - ми представимо команду. Ви побачите весь склад команди Володимира Зеленського", - анонсував переможець виборів.