Pääministeri Juha Sipilän (kesk.) päätöksen ei olisi pitänyt tulla yllätyksenä. Sipilä on jo aiemmin kertonut kaatavansa hallituksen, mikäli hallituksen merkittävin uudistus ei etene. Lähellä käytiin jo hallituskauden alkumetreillä, kun Sipilä uhkasi marssia Mäntyniemeen sote-uudistukseen liittyvien erimielisyyksien takia.

Tässä artikkelissa voit seurata päivän tapahtumia hetki hetkeltä.

Yllätyksenä hallituksen kaatuminen silti lopulta tuli. Harva uskoi, että hallituksessa olisi halua näin poikkeukselliseen ratkaisuun juuri ennen vaaleja.

Vaaleihin on aikaa enää viisi viikkoa, ja istuva hallitus jatkaa toimitusministeristönä vaaleihin asti. Poliittisia ratkaisuja hallitus ei enää saa tehdä, mutta isoja poliittisia linjauksia hallitus ei viimeisten viikkojen aikana olisi ollut tekemässä muutenkaan.

Sote-uudistukseen jatkoon liittyen on epäselvää, miten jo tehdyn valmistelutyön jatkuvuus turvataan. Tässä hallituksen tekemät poliittiset päätökset olisivat voineet tulla tarpeeseen.

Poltetun maan taktiikkaa

Hallituksen kaatamisella Sipilä lunasti aiemmin antamansa lupauksen, oli siinä tässä vaiheessa järkeä tai ei. Keskustan piirissä on ilmeisesti arvioitu, että järkeä siinä on ainakin keskustan vaalimenestyksen näkökulmasta.

Sipilä sanoi tiedotustilaisuudessa ratkaisunsa olleen henkilökohtainen, mutta hän on kuullut myös muuta keskustan johtoa ratkaisua puntaroidessaan.

Eilen puolueen keskeiset poliitikot kokoontuivat Sipilän johdolla Kesärantaan pohtimaan puolueen heikkoa kannatusta ja soten kohtaloa. Ylen eilen julkaisemassa puoluekannatusmittauksessa riitti pohdittavaa, sillä keskusta näyttää sen perusteella olevan matkalla veret seisauttavaan vaalitappioon.

Kokouksessa tultiin ilmeisesti siihen lopputulokseen, että poltetun maan taktiikka on keskustan viimeinen toivo. Hallituksen hajottamisella keskusta pääsi eroon pääministeripuolueen asemasta, jonka yhdistäminen vaalitaisteluun ja puolueen omiin poliittisiin avauksiin on koettu keskustassa vaikeaksi.

Selvältä on myös näyttänyt se, että nykyisellä linjalla jatkaminen ei ollut vaihtoehto. Tuhoon tuomittuun sote-malliin ripustautuminen ja läpi puoluekentän inhotun valinnanvapausmallin selittely äänestäjille olisi ollut keskustalaisille ehdokkaille kivireki, jota olisi pitänyt raahata katkeraan vaalitappioon asti. Keskustalla ei ollut enää mitään menetettävää.

Hallituksen hajoaminen käynnistää kuitenkin arvaamattoman prosessin.

Hallitus on äänestäjien keskuudessa historiallisen epäsuosittu, mutta ei ole kirkossa kuulutettu, että äänestäjät ilahtuvat keskustan loppumetreillä löytyneestä poliittisesta selkärangasta. Moni olisi toivonut, että hallitus olisi kaatunut jo 2017, kun perussuomalaiset saivat lähtöpassit hallituksesta.

Soten likaisessa jälkipyykissä riittää pestävää vaalipäivään asti. Myös kokoomuksella riittänee tähän asti piilossa pidettyjä tuntoja siitä, miten jääräpäisenä tunnettu pääministeri Sipilä on hallituksen suurinta uudistusta johtanut.

Hallituksen kaatuminen aloittaa hullunmyllyn, joka huipentuu 14. huhtikuuta.

Tanja Ylitalo / Yle Uutisgrafiikka

Aiheesta lisää:

Näin oppositiojohtajat kommentoivat hallituksen eroa: taustalla hallituksen jääräpäisyys ja Sipilän dramaattisuus

Tässä on 6 syytä, miksi sote kaatui ja hallitus erosi: "Billnäsin tuolia ei rakenneta Ikean jakkarasta"

Hallitus eroaa, mitä nyt tapahtuu? Erittäin harvinainen tilanne Suomessa

Halla-aho: Hallituksen eropäätös oikea, mutta 1,5 vuotta myöhässä

Antti Rinne hallituksen erosta: "Outo ratkaisu"