EU tavoittelee yhtenäisiä digitaalisia sisämarkkinoita. Markkinat koskisivat muun muassa verkkokauppaa ja digitaalisia sisältöjä, kuten tv-sarjoja ja elokuvia. Nyt esimerkiksi vaihtelevat toimituskulut hankaloittavat verkkokaupan toimintaa, sanoo verkkokauppa Varustelekan perustaja Valtteri Lindholm.

Mistä on kyse? EU tavoittelee yhtenäisiä digitaalisia sisämarkkinoita. Markinnat koskisivat muun muassa verkkokauppaa ja digitaalisia sisältöjä, kuten tv-sarjoja ja elokuvia.

EU-komission arvioiden mukaan digitaalisten markkinoiden yhtenäistäminen voisi tuoda EU-alueelle 415 miljardin euron hyödyt ja luoda 3,8 miljoonaa uutta työpaikkaa.

EU:n suunnitelmissa on muun muassa verkkokaupan toimituskulujen, arvonlisäveron perinnän ja tekijänoikeuskäytäntöjen yhtenäistäminen.

Armeijatavaran erikoisliike Varusteleka avasi tänä keväänä verkkokaupan Ruotsissa, ja muuallakin Euroopassa kysyntää riittää. Euroopan valloitus ei kuitenkaan ole aivan kivutonta.

– Toimituskulut ovat yksi ongelma. Olimme pitkään käytännössä myymättä ulkomaille siksi, että pienimmät toimituskulut olivat Ruotsiin ja Viroon, ja nekin olivat 18 euroa. Se on kohtuuttoman paljon pyydetty nettikaupan toimituskuluista, sanoo Varustelekan perustaja ja omistaja Valtteri Lindholm.

Toimituskulut ovat yksi niistä verkkokaupan hidasteista, joita EU pyrkii yhtenäisten digitaalisten sisämarkkinoiden ohjelmassaan suitsemaan.

– Verkkokaupan asiakkaat valittavat maan rajojen ylittämisestä johtuvista kuluista. Itse asiassa toimitusten hinnat eivät aina perustu todellisiin kustannuksiin. Joissain maissa maan rajat ylittävän ostoksen kulut ovat moninkertaiset maan sisäisiin kuljetuksiin verrattuna, sanoo EU:n digitaalisista sisämarkkinoista vastaava komissaari Andrus Ansip.

Käytännössä digitaaliset sisämarkkinat tarkoittaisivat muun muassa verkkokaupan toimituskulujen, arvonlisäveron perinnän ja tekijänoikeuskäytäntöjen yhtenäistämistä.

"Byrokratiavallista selviäminen voi olla aika vaikeaa"

EU-komission arvioiden mukaan digitaalisten markkinoiden yhtenäistäminen voisi tuoda EU-alueelle 415 miljardin euron hyödyt ja luoda 3,8 miljoonaa uutta työpaikkaa, kun yritysten toiminta EU-alueella helpottuisi.

EU uskookin, että digitaalisten markkinoiden yhtenäistämisestä hyötyisivät ennen kaikkea pienet ja keskisuuret yritykset.

– Nyt yritysten täytyy tulla toimeen 28 erilaisen markkinan kanssa. Globaalit jättiyritykset selviävät siitä, mutta pienille ja keskisuurille yrityksille on lähes mahdotonta ymmärtää, minkälaisia erilaisia säädöksiä on 28 eri maassa. Byrokratian hoitaminen voi olla hyvin vaikeaa, Ansip sanoo.

Varustelekan Lindholmille byrokratian kanssa painiminen on tuttua.

– Me olemme kohtalaisen iso firma ja me voimme hankkia apua asioiden selvittämiseen, mutta yhden, kahden ihmisen yrityksessä byrokratiavallista selviäminen voi olla aika vaikeaa, jos pitää tehdä muitakin töitä samaan aikaan.

Byrokratiaa EU haluaisi helpottaa muun muassa keskittämällä arvonlisäveron perimisen ja verotarkastukset yhteen virastoon. Viraston keräämät verotulot jaettaisiin niiden maiden kesken, joissa lopputuotteiden kulutus tapahtuu, Ansip sanoo.

Ihan heti EU:n yhtenäiset digitaaliset markkinat tuskin toteutuvat. Luvassa on todennäköisesti vielä tiukkoja keskusteluja, kun jäsenmaiden ja EU:n toivomuksia sovitellaan yhteen.