Lähihoitaja Leila Kantanen ei keksi pidemmästä työpäivästä huonoja puolia. "Ei se tunnu, jos on tunnin pidempään töissä, koska siinä saa laatua ja tehdä kiireettömämmin kaikki työt."

Lähihoitaja Leila Kantanen ei keksi pidemmästä työpäivästä huonoja puolia. "Ei se tunnu, jos on tunnin pidempään töissä, koska siinä saa laatua ja tehdä kiireettömämmin kaikki työt." Kari Ahotupa / Yle

Ring, ring. Ovikello soi napakasti vuosaarelaisen palvelutalon kolmannessa kerroksessa.

– Päivää, päivää! Hoitaja-Leila täältä tulee. Miten täällä jaksellaan, tervehtii lähihoitaja Leila Kantanen.

Vastassa on 83-vuotias Sirkka Arola.

– No, ei kovin hyvin tietystikään jaksa, Arola toteaa, mutta hymyilee Kantaselle.

Arola on ollut lepäilemässä sängyllään ja nousee varovasti ylös rollaattoriinsa tukien. Helsingin kotihoidon hoitajat käyvät neljä kertaa päivässä. Ilman ei pärjäisi.

Kantanen auttaa Arolan olohuoneeseen ja lämmittää lounaan. Arolan syödessä Kantanen istahtaa viereen ja kyselee päivän vointia ja kuulumisia. Samalla lähihoitaja kirjaa tiedot älypuhelimella suoraan sähköiseen järjestelmään. Tunnelma on kiireetön.

Lähihoitaja Leila Kantanen kotikäynnillä Sirkka Arolan kotona. Kotihoito käy Arolan luona neljä kertaa päivässä. Kari Ahotupa / Yle

– Siellä on niin hieno ilma, että voisimme mennä käymään ulkona ruoan ja jumppatuokion jälkeen, Kantanen ehdottaa.

Tämä sopii Arolalle hyvin. On mukava päästä nauttimaan auringosta. Asunnossa on parveke, mutta Arola ei pääse kulkemaan sinne rollaattorin kanssa. Kävely on hankalaa. Kantasen käynnin yhteydessä tarkoitus onkin jumpata jalkoja pienellä kävelylenkillä rappukäytävässä. Tähän on onneksi aikaa.

Enemmän aikaa asiakkaalle ja palautumiseen

Vuosaaren kotihoidon lähipalvelualue, Vuosaari 1, on onnistunut sellaisessa, josta moni kotihoidon yksikkö vain haaveilee: työpäivän pituutta ja toimintatapoja muuttamalla kotihoidon ainaista kiirettä on pystytty vähentämään. Työntekijöiden työssä jaksaminen on parantunut, sairauspoissaolot vähentyneet ja asiakkaille on aiempaa enemmän aikaa.

Vuosaaren vanhusten kotihoidon työaikakokeilu Työntekijä on pääsääntöisesti 2–4 päivää töissä, jonka jälkeen 2–4 päivää vapaata.

Työpäivän pituus noin yhdeksän tuntia. Vapaapäiviä kertyy aiempaa enemmän.

Työntekijöillä on henkilökohtainen kiertävä lista.

Työt jaetaan aiempaa tasaisemmin koko viikolle, viikonloppuisin on aiempaa enemmän työntekijöitä.

Aamulla suoritetaan vain välttämättömät työt, sillä aamut ovat kiireisintä aikaa.

Ei-kiireinen työ on siirretty iltapäiviin.

Menestysreseptin sisältö voi kuulostaa yllättävältä: työpäivät on muutettu yhdeksän tuntia pitkiksi, ja viikonloppuisin henkilökuntaa on töissä lähes kuten arkenakin.

Lisäksi työpäiviä voi olla peräkkäin enintään neljä, minkä jälkeen on oltava vähintään kaksi vapaapäivää. Kantasen mielestä tämä on lähihoitajien kannalta yksi uudistuksen tärkeimpiä asioita.

– Enää ei ole yhden päivän vapaita, jolloin vapailla ehtii palautua hyvin, hän summaa.

Työtä on myös järjestelty uudelleen. Toisin sanoen kiirettömät työt on siirretty pois ruuhkaiselta ajankohdalta eli aamulta.

– Miksi ihmeessä olemme esimerkiksi suihkuttaneet aamuisin, kun silloin on se pahin kiireaika. Olemme siis siirtäneet iltapäivään kaiken sellaisen työn, joka ei ole niin aikakriittistä, Vuosaaren alueen kotihoidon ohjaaja Mari Salonen kertoo.

Yhdeksän tunnin työpäivänä hommat aloitetaan aamulla aikaisemmin ja lopetetaan myöhemmin. Iltapäiviin on saatu niin paljon väljyyttä, että työntekijät ovat kyenneet tekemään jopa töitä, joille heillä ei ole ollut aiemmin aikaa. Asiakkaita on voitu viedä kampaajalle, ostoksille ja ulkoilemaan.

– Henkilöstö kokee, että työn mielekkyys ja työnhallinnan tunne ovat parantuneet. Eli vaikka työmäärä on tänä aikana noussut, niin silti se työ ehditään tekemään rauhassa, Salonen kertoo.

Ennen päivät loppuivat kesken

Kaikki sai alkunsa helmikuussa 2015 alkaneesta Voima-hankkeesta. Tarkoituksena oli lähteä kehittämään uudenlaista työaikasuunnittelua Ruotsin 3+3-mallin pohjalta. 3+3 tarkoittaa sitä, että työntekijöillä on kolme 12-tuntista työpäivää, minkä jälkeen kolme päivää vapaata.

Suomessa kotihoidon 12 tunnin työpäivät vaatisivat kunnallisen työehtosopimuksen mukaan paikallista sopimista. Sen sijaan alle 10 tunnin pituisista työpäivistä voidaan sopia suoraan työnantajan kanssa.

Vuosaaren alueen kotihoidon ohjaaja Mari Salonen arvelee sairauspoissaolojen vähenemisen johtuvan ainakin osittain siitä, että henkilöstö kokee työn mielekkyyden lisääntyneen. Kari Ahotupa / Yle

Vuosaaressa päädyttiin kokeilemaan yhdeksän tunnin pituisia työpäiviä. Työaikakokeilu oli työntekijöille vapaaehtoinen. Lähes kaikki työntekijät halusivat kuitenkin ottaa osaa kokeiluun. Vuoden jälkeen työntekijät eivät ole halunneet palata aiempaan kahdeksan tunnin työpäivään.

37 vuotta alalla ollut Kantanen on tyytyväinen muutokseen.

– Ennen aina tuntui, että päivät loppuivat kesken. Oli myös eettisesti huono omatunto, kun tuntui, että kun oli aamiaisen käynyt antamassa, niin pian oli jo lounasta lämmittämässä. Työhön on tullut laatua muutoksen myötä.

Nyt Kantasella on paremmin aikaa käydä esimerkiksi Sirkka Arolan kanssa nauttimassa iltapäivän auringosta jumppatuokion jälkeen. Huokoisemmilla työpäivillä ja pidemmillä vapailla on ollut konkreettisia vaikutuksia.

– Sairauspoissaolot ovat vähentyneet. Ne ovat vähentyneet jo hankkeen aikana, ja nyt näyttää siltä, että ne ovat olleet vähenemään päin myös hankkeen jälkeen, Salonen iloitsee.

Lisäksi työntekijöiden on helpompi suunnitella omaa elämäänsä, sillä työaika on kiertävä. Työntekijät voivat laskea siis vuoronsa vaikka vuoden päähän ja suunnitella lomiaan ja vapaitaan.

Sote-pormestari suhtautuu myönteisesti

Vuosaari 1 sai keväällä La Carita -säätiön tunnustuspalkinnon innovatiivisesta vanhustenhoidosta. Tämän jälkeen kiinnostuneita yhteydenottoja on tullut eri puolilta maata.

Helsingin kotihoidon Vuosaari 3 -lähipalvelualue ja Idän palvelualueen yksi ympärivuorokautinen osasto ovat ottaneet uuden työajan jo kokeiluun. Salonen kertoo, että syksyn aikana kokeilun aikoo aloittaa ainakin viisi kotihoidon palvelualuetta Itä- ja Keski-Helsingin kotihoitoyksiköistä.

Ennen aina tuntui, että päivät loppuivat kesken. Oli myös eettisesti huono omatunto, kun tuntui, että kun oli aamiaisen käynyt antamassa, niin pian oli jo lounasta lämmittämässä. Leila Kantanen

Vaikka kokeilu on leviämässä Vuosaaresta myös muihin kotihoidon yksiköihin, ei kaupunki ole tehnyt varsinaista päätöstä kokeilun laajentamisesta.

– En usko, että sellainen mahtikäsky toimii, missä ylhäältäpäin määrätään koko kaupunki samaan malliin. Sen sijaan uskon, että moni lähtee tähän ihan vapaaehtoisesti mukaan, Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoimen apulaispormestari, vihreiden Sanna Vesikansa arvelee.

Koska työn uudessa rytmityksessä työpäivät ovat pidempiä ja viikonloppuisin on enemmän työntekijöitä töissä, myös kustannukset ovat suuremmat. Vuosaaressa ilta- ja viikonloppulisät nostivat kotihoidon kustannuksia noin 15 000 eurolla. Salonen kuitenkin arvioi, että lähes saman verran on tullut säästöjä sairauspoissalojen vähentyessä.

Kaupunki ei ole vielä varautunut budjetissaan uuden työaikakokeilun mahdolliseen laajentumiseen.

– Mitään talouspäätöksiä tässä ei ole tehty. Siihen palataan elokuussa, kun lautakunta tekee seuraavan vuoden talousarvioehdotusta. Silloin katsotaan, miten kotihoitoon resursoidaan, Vesikansa sanoo.

Hän on kuitenkin toiveikas kokeilun leviämisen suhteen, sillä kaikki onnistuneet avaukset ongelmalliseen vanhusten kotihoitoon ovat tervetulleita.