Suomalainen vanhustenhoitaja on kiireisempi kuin hänen kollegansa muissa Pohjoismaissa. Ainakin hoidettavia on naapurimaita enemmän lähes kaikkina vuorokaudenaikoina.

– Useimmissa vuoroissa on selvä ero. Suomessa on vähemmän henkilökuntaa suhteessa hoidettaviin kuin muissa Pohjoismaissa, yhteiskuntapolitiikan professori Teppo Kröger Jyväskylän yliopistosta sanoo.

Yle Uutisgrafiikka

Suomessa laitoksessa työskentelevä hoitaja auttaa päivävuoronsa aikana keskimäärin kahtatoista vanhusta. Ruotsissa hoitaja työskentelee päivän aikana noin kymmenen, Norjassa ja Tanskassa kahdeksan vanhuksen kanssa. Myös iltavuoroissa ja viikonloppuisin suomalaishoitajilla on keskimääräistä enemmän autettavia.

Yövuorotkin Suomessa valvotaan naapurimaita vähemmällä henkilökunnalla. Öisin kaikkein eniten autettavia on kuitenkin tanskalaisella hoitajalla. Tiedot käyvät ilmi Tukholman yliopiston vetämästä tutkimuksesta, jossa Suomesta on mukana Jyväskylän yliopisto. Tiedot on kerätty viime vuonna, ja tulokset ovat alustavia.

Pienen osan suomalaishoitajien suuremmista asiakasmääristä selittää se, että Suomessa hoitoyksiköt ovat suurempia. Henkilöstömitoitus on kuitenkin Suomessa selvästi muita Pohjoismaita niukempi. Esimerkiksi aamuisin Suomessa on paikalla yksi hoitaja noin neljää vanhusta kohti. Muissa Pohjoismaissa vanhuksia on yhtä hoitajaa kohden keskimäärin kolme.

Yle Uutisgrafiikka

Lähi- ja perushoitajaliiton SuPerin puheenjohtajan Silja Paavolan mukaan hoitajien vähäinen määrä näkyy Suomessa työn laadussa.

– Hidastunut vanhus ja kiirehtivä hoitaja ovat kauhea yhtälö hoidettavalle. Ei pystytä tukemaan ihmisen omaa minää. Sitä, että hän kykenee toimimaan, hän on arvokas. Jotain muutakin kuin että laitetaan pillerit suuhun ja vaihdetaan vaippa. Se ei ole arvokasta vanhuutta.

– Olemme koko ajan entistä suuremmassa paineessa. Meidän hoitajamme työskentelevät kohta voimiensa äärirajoilla monessa paikassa, Silja Paavola sanoo.

Pohjoismaiden väliset erot ovat samansuuntaisia kuin kymmenen vuotta sitten, jolloin tehtiin edellinen vertailu.

– Ehkä erot ovat hivenen pienentyneet, mutta edelleen ne ovat erittäin merkittäviä, yhteiskuntapolitiikan professori Teppo Kröger Jyväskylän yliopistosta sanoo.

NORDCARE-tutkimukseen osallistui Suomesta lähes tuhat lähihoitajaa, perushoitajaa, apuhoitajaa ja hoiva-apulaista. Loppuvuoden aikana Jyväskylän yliopistossa selvitetään, miten hoitajien määrä vaikuttaa työntekijöiden väsymykseen ja sairauspoissaoloihin.