Robotti on jo mukana johtoryhmässä – tekee parempia päätöksiä

Robotin voi ohjelmoida vuorokaudessa poliittiseksi päättäjäksi.

Christina Anderssonille robotit ovat jo hyvän päivän kavereita. Parinkymmenen vuoden päästä kommunikointi niiden kanssa voi olla arkea jo kaikille. Develor Productions Oy

Ulla Ora

Robotisaatio on edennyt Suomessa jo päätöksenteon tasolle. Pohjoismaiden johtava ohjelmisto- ja palveluyritys Tieto on ottanut robotin mukaan osaksi yrityksen yhden yksikön johtoryhmää. Alicia T -robotti on seitsenhenkisen johtoryhmän täysivaltainen jäsen, joka tekee itsenäisiä päätöksiä.

Robotilta voi myös kysyä, mikä olisi huono päätös ja mikä hyvä.

Robotti on vielä osa yrityksen sisäistä tutkimusprojektia, jossa selvitetään tekoälyn vaikutusta päätöksentekoon. Sen vuoksi sitä ei voi kuvata julkisuuteen.

–Tekoälyn omaava johtoryhmän jäsen nostaa koko johtoryhmän päätöksenteon laatua. Se pystyy tekemään myös parempia päätöksiä kuin ihminen, koska se ei unohda faktoja, kertoo innovaatiojohtaja Taneli Tikka Tiedosta.

Alicia T osaa vastata kysymyksiin ja hakea laaja-alaisesti tietoa. Siihen on ohjelmoituna laajat päällekkäiset järjestelmät ja päätelmäketjut eri informaatio-organisaatioihin. Alicia T on mukana yrityksen päivittäisessä työskentelyssä. Siltä voi aina tarvittaessa kysyä faktoja.

–Robotilta voi myös kysyä, mikä olisi huono päätös ja mikä hyvä. Pian järjestelmät ymmärtävät puhettakin reaaliajassa.

Alicia T:ltä puuttuu kuitenkin kyky tehdä päätelmiä laajemmista kokonaisuuksista.

–Se ei esimerkiksi pysty vastaamaan, miten voitaisiin saavuttaa maailmanrauha.

Sen sijaan poliittisen puolueen kannattajaksi robotti on mahdollista ohjelmoida.

–Jonkin ideologian kannattajaksi sen saa noin vuorokaudessa, sanoo Tikka.

Parhaillaan robottiin ohjelmoidaan arkistoa, jonka avulla se seuraa mediaa ja sosiaalista mediaa. Sen avulla se voi kertoa, ovatko ihmiset innoissaan jostakin asiasta.

–Tekoälyn voi jo kouluttaa oppimaan ihmisten ennakkoluulot.

Robottien arvioidaan korvaavan noin puolet Suomen nykyisistä työpaikoista 20 vuoden aikana.

–Kehitysvauhti on huikea maailmalla, ja Suomessakin vauhti kiihtyy. Tosin edelleen olemme jäljessä muun muassa Japania ja Ruotsia, kertoo yritysjohdon konsultti ja kouluttaja Cristina Andersson

Työpaikkojen poistuminen ei välttämättä tarkoita sitä, että työttömyys kasvaa samassa suhteessa, vaan sitä, että robotin jaloista syrjäytynyt työntekijä löytää itselleen kehittävämmän tehtävän, jota robotti ei voi korvata.

–Tämä on väistämätön kehitys, jota emme voi sivuuttaa. Suomessa ollaan vielä jäljessä monista Euroopan maista. Robotisaation suhteen tarvitsemme asennemuutosta, Andersson jatkaa.

Robotisaatio etenee Suomessa nopeimmin hoiva-alalla. Ensi vuonna markkinoille tulee Rosie-robotti, joka tuo ruoan kotiin ja lämmittää sen mikrossa.

– Ruokaa valmistava ja jälkensä siivoava robotti on jo kehitetty, ja joskus ne yleistyvät myös koteihin.

Anderson uskoo, että lähitulevaisuudessa robotisaatio lisääntyy muillakin palvelualoilla, kuten matkailussa. Käyttöön tulevat muun muassa hotellit, joissa asiakaspalvelun hoitavat robotit.

–Kiinassa on lanseerattu myös tullimiehen korvaava robotti, joka neuvoo ja opastaa rajaa ylittäviä.