Tilastokeskuksen mukaan Suomessa ei 15 vuoden kuluttua ole enää yhtään maakuntaa, jossa syntyy enemmän ihmisiä kuin kuolee, jos syntyvyys pysyy nyt havaitulla tasolla.

Mistä lisää vauvoja Suomeen? Jussi Asu

Tilastokeskuksen maanantaiaamuna julkistaman väestöennusteen mukaan Suomessa ei 15 vuoden kuluttua ole enää yhtään maakuntaa, jossa syntyy enemmän ihmisiä kuin kuolee, jos syntyvyys pysyy nyt havaitulla tasolla.

Tilastokeskuksen mukaan Suomen väkiluku lähtee nykyisellä kehityksellä laskuun vuonna 2031. Vuonna 2050 väkiluku olisi noin 100 000 nykyistä pienempi.

Vielä vajaa vuosi sitten Tilastokeskus arvioi ennusteessaan, että nettomaahanmuutto ylläpitäisi väkiluvun kasvua vuoteen 2035 saakka, minkä jälkeen väkiluku kääntyisi laskuun.

Tilastokeskuksen ennusteet ovat synkkää luettavaa. Vielä vajaa vuosi sitten se ennusti, että tänä vuonna Suomessa syntyisi 49 000 lasta. Syntyvien määrä on kuitenkin jäämässä 45 000 lapseen, ja lähivuosina taso olisi samaa luokkaa (katso alla oleva graafi)

Juttu jatkuu graafin jälkeen.

Syntyneiden ennustettu määrä vuosina 2015, 2018 ja 2019 laadituissa ennusteissa TILASTOKESKUS

Vuoden 2025 paikkeilla lasku alkaisi kiihtyä uudelleen niin, että syntyvien määrä laskisi selvästi alle 45 000:n.

2040 väkiluku kasvaa Manner-Suomessa enää Uudenmaan maakunnassa

Vuonna 2018 väkiluku kasvoi neljässä maakunnassa ja Ahvenanmaalla. Ennusteen mukaan vuonna 2035 väkiluku kasvaisi enää Uudenmaan ja Pirkanmaan maakunnissa sekä Ahvenanmaalla.

Vuonna 2040 väkiluku kasvaisi Manner-Suomessa enää Uudenmaan maakunnassa ja sielläkin muuttovoiton ansiosta.

Tilastokeskuksen tuoreimmassa väestöennusteessa oletetaan, että syntyvyys pysyisi vakiona tulevaisuudessa. Laskennallisen naisten elinaikanaan synnyttämän lasten määrän eli kokonaishedelmällisyysluvun oletetaan olevan 1,35.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

– Oletus on raju, mutta heijastaa tämän hetken syntyvyyden tasoa. Ennakkotilaston perusteella kokonaishedelmällisyyden arvioidaan olevan vuonna 2019 Suomessa 1,32-1,34, ennusteessa todetaan.

Tilastokeskuksen mukaan aiemmin laadituissa ennusteissa syntyvyysoletus on ollut korkeampi, ja ne osaltaan antavat kuvaa siitä, millainen tuleva väestökehitys voisi olla nykyistä korkeamman syntyvyyden vallitessa.

– Verrattaessa 2019 väestöennustetta vuosina 2015 ja 2018 laadittuihin väestöennusteisiin, koskevat suurimmat erot väkiluvun kehityksen ohella lyhyellä aikavälillä nuorten, ja pidemmällä aikavälillä työikäisen väestön määrän ennustettua kehitystä.

Vertailu aiempiin ennusteisiin

Ennusteessa verrataan vuoden 2019 väestöennustetta vuosina 2015 ja 2018 laadittuihin väestöennusteisiin. Suurimmat erot koskevat väkiluvun kehityksen ohella lyhyellä aikavälillä nuorten, ja pidemmällä aikavälillä työikäisen väestön määrän ennustettua kehitystä.

– Vuoden 2019 ennusteessa alle 15-vuotiaiden määrä vuonna 2040 olisi 688 000, mikä on 178 000 vähemmän kuin 2015 ennusteessa ja 47 000 vähemmän kuin 2018 ennusteessa.

Tilastokeskuksen mukaan työikäisen (15–64-vuotiaiden) väestön määrä oli Suomessa suurimmillaan vuonna 2009, jolloin heitä oli maassamme 3,55 miljoonaa henkilöä.

– Vuosien 2010–2018 välisenä aikana työikäisten määrä on vähentynyt 122 000 henkilöllä. Seuraavan kahden vuosikymmenen vuoden aikana työikäisen väestön ennustetaan vähenevän hitaammin eli 111 000 henkilöllä vuoteen 2040 mennessä.

– Työikäisen väestön määrän väheneminen kiihtyisi syntyvyyden laskusta johtuen 2040-luvulla. Vuosien 2041-2050 aikana työikäinen väestö vähenisi 132 000 henkilöllä ja 2051-2060 edelleen 163 000 henkilöllä. Vuoden 2060 lopussa työikäisen väestön määrä olisi 3,19 miljoonaa henkilöä, mikä on runsaat 400 000 henkilöä nykyistä vähemmän.

Tilastokeskuksen väestöennusteet perustuvat havaintoihin syntyvyyden, kuolevuuden ja muuttoliikkeen menneestä kehityksestä. Niitä laadittaessa ei oteta huomioon taloudellisten, sosiaalisten eikä muiden yhteiskunta- tai aluepoliittisten päätösten mahdollista vaikutusta tulevaan väestönkehitykseen.

Miksi tämä ennuste?

Ennusteessa projisoidaan menneen kehityksen jatkuvan tulevaisuudessa.

– Ennustetta laadittaessa ei oteta kantaa siihen, miten väestön määrän tulisi kehittyä. Väestöennustelukuja tarkasteltaessa onkin hyvä muistaa, että ennuste osoittaa vain sen, millainen väestökehitys on luvassa, jos viimeaikainen väestökehitys jatkuisi muuttumattomana seuraavat vuosikymmenet, Tilastokeskuksen aineistossa todetaan.

Tilastokeskuksen mukaan väestöennusteen tehtävä on tarjota päättäjille työkaluja sen arvioimiseksi, tarvitaanko toimia, joilla väestökehitykseen yritettäisiin vaikuttaa.

30.9. kello 8.15. Lisätty juttuun uusia tietoja ja 2 graafia.