Fysiikan ja kemian ylioppilaskokeet muuttuvat sähköisiksi syksyllä ja matematiikan koe ensi keväänä. Svenska Ylen mukaan monet opiskelijat ympäri Suomea ovat esittäneet huolensa siitä, että heille ei ole opetettu riittävästi sähköisissä ylioppilaskokeissa tarvittavien tietokoneohjelmien käyttöä.

– Emme ole saaneet kovinkaan paljon harjoitusta oppituntien aikana. Ennemmin se on mennyt niin, että opettaja on vain sanonut, että alamme nyt käyttää tätä uutta ohjelmaa. Sitten olemme ehkä käyneet sitä hieman läpi, kertoo abiturientti Emelie Schauman Töölön lukiosta.

Schauman lisää, että opintojen tahti on ollut niin nopea, että digitaaliseen puoleen ei ole ehtinyt keskittyä kunnolla esimerkiksi matematiikan osalta.

Lukioiden välillä on myös suuria eroja Abitti-koejärjestelmän käytön suhteen. Lukiossa Abitti-ohjelmaa käytetään tehtävien tekemiseen tietokoneella. Abitti on (siirryt toiseen palveluun) Ylioppilastutkintolautakunnan tammikuussa 2015 julkaisema koejärjestelmä.

Osa opettajista osaa neuvoa ohjelmien käytön tehokkaasti, osa ei. Osa ottaa digitaalisen puolen opintoihin mukaan aiemmin, osa myöhemmin.

– Tein ensimmäisen sähköisen kokeen pitkän matematiikan kahdeksannella kurssilla. Samaan aikaan minulla on toisissa kouluissa ystäviä, joilla on ollut sähköinen koe jo toisella kurssilla. He ovat huomattavasti taitavampia tietokoneohjelmien käytössä, kertoo Kasper Wallenius, joka on myös abiturientti.

Schauman lisää, että lukioissa pitäisi olla tasavertainen ja yleissivistävä koulutus.

– Ei tunnu kivalta, että niiden koulujen opiskelijoilla, joiden opettajat ymmärtävät digitaalisen puolen paremmin, on myös paremmat lähtökohdat saavuttaa hyvät tulokset ylioppilaskokeissa.

Oppilaiden täytyy osata monta ohjelmaa

Matematiikan, fysiikan ja kemian sähköisessä ylioppilaskokeessa käytetään useita ohjelmia, kuten erillistä laskuohjelmaa. Abiturientti Ulrika Blancin mukaan kaikki opettajat eivät osaa käyttää kaikkia ohjelmia.

– Minulla on mielikuva, että tämä [ylioppilaskokeen muuttuminen sähköiseksi] tuli kuitenkin melko nopeasti, eivätkä monet ole oikein ehtineet ymmärtää tätä, Blanc sanoo.

Ruotsinkielisten opiskelijoiden liiton (FSS) puheenjohtaja Bicca Olin on huolissaan siitä, että monet opettajat tuntuvat sivuuttavan digitaalisen puolen. Opiskelijajärjestö on kuullut samankaltaisia tietoja ympäri Suomen, ja erityisesti abiturienteilta.

Hänen mukaansa opiskelijat ovat olleet huolissaan saamansa koulutuksen ja taitojen riittävyydestä. Olin kuvailee tilannetta "melko hälyttäväksi".

Oppilaiden mukaan osa Töölön lukion opettajista on vedonnut ajanpuutteeseen – opettajat eivät ehdi itsekään opetella tietokoneohjelmien käyttöä.

Abiturientti Wallenius ymmärtää, että opettajilla on paljon meneillään töiden aikana.

– Mielestäni ylioppilaslautakunnalla ja muilla organisaatioilla pitäisi kuitenkin olla enemmän koulutusta opettajille. On parempia ja huonompia opettajia, mikä johtaa valtaviin oppimiseroihin, Wallenius sanoo.

Töölön lukion opettaja Marina Sjoholm arvioi, että oppilaiden tuntema epävarmuus voi olla perusteetonta.

– Sanoisin, että kyseessä on tuntemattoman pelko. Samaa pelkoa koettiin, kun reaaliaineiden ja kielten kokeet muuttuivat sähköisiksi. Opiskelijat olivat hyvin huolissaan ennen ensimmäistä sähköistä kielten koetta, mutta jälkikäteen enemmistö piti sähköistä koetta helpompana.

Koe saatetaan jättää tekemättä

Useat opiskelijat kertovat Svenska Ylelle, että he ovat päättäneet joko jättää matematiikan kokonaan kirjoittamatta tai aikaistavat kokeen tekemistä.

– Olen päättänyt, että en kirjoita matematiikkaa, koska en ole varma hallitsenko kaikki vaadittavat tekniset työkalut. Matematiikka itsessään on jo tarpeeksi vaikeaa, mutta tekniset apuvälineet ovat muuttaneet matematiikan ylioppilaskirjoitukset minulle mahdottomaksi, Emelie Schauman sanoo.

Osa kertoo tekevänsä matematiikan ylioppilaskokeen jo syksyllä, vaikka eivät koe olevansa siihen täysin valmiita. Syksyllä kokeen voi kuitenkin tehdä vielä paperille, kun taas keväällä 2019 koe on sähköinen.

Kyseiset opiskelijat eivät ole ehtineet opiskella kaikilla matematiikankursseilla, mikä voi heikentää heidän koetulostaan.

Esimerkiksi Töölön lukiosta kerrotaan Svenska Ylelle, ettei matematiikan syksyllä kirjoittavien määrä ole noussut edellisvuosista.

Koulu on lisännyt digitaalisuutta

Töölön lukion matematiikan opettaja ja vararehtori Joakim Häggströmin mukaan koulun opettajat ovat saaneet enemmän koulutusta, jossa opetellaan digitaalisten työkalujen käsittelyä.

Hän myös huomauttaa, että opettajien täytyy noudattaa opetussuunnitelmaa, jossa on nostettu digitaalisuuden määrää viime lukuvuonna.

– Eri opettajat ottavat nämä tietokoneohjelmat mukaan eri vaiheissa. Olemme kuitenkin samaa mieltä siitä, että ohjelmat tulisi osata,Häggström sanoo.

Hän kuitenkin myöntää, että nykyiset abiturientit ovat saaneet vähemmän digikoulutusta kuin tulevat vuosikurssit tulevat saamaan. Nyt lukion aloittaneet käyttävät digitaalisia työkaluja jo ensimmäisen matematiikankurssin yhteydessä.

Hagström lisää, että tietokoneohjelmiin ei tulisi keskittyä liikaa esimerkiksi matematiikan ylioppilaskokeen osalta.

– Neljä kymmenestä tehtävästä on sellaisia, että niissä ei käytetä apuohjelmia. Meidän täytyy myös varata aikaa perustiedolle.

Lue Svenska Ylen uutinen täältä.

Lue lisää:

Lukiolaisen perusläppäri saattaa irrota muutamalla satasella – toisaalla kunta tarjoaa koneen, toisaalla tukea ei heru euroakaan

Astronautti vai lääkäri? Urasuunnitelma monella lukiolaisella hukassa – opolla jopa 700 ohjattavaa

Koulutuksen uudistukset patistavat nuoria tekemään tärkeitä päätöksiä yhä nuorempina – Tutkija: Perhetaustan merkitys voi korostua entisestään

Migreenistä kärsivä abi joutui kirjoituksista kahdesti sairaalaan, koska lautakunta ei joustanut – Hallinto-oikeus: koe on saatava tehdä paperisena