Naisen ei on ei. Kuvitus Mikko Lehtola

Naisen ei on ei. Kuvitus Mikko Lehtola

Kiihkoton keskustelu seksuaalikulttuurien eroista auttaisi molempia, sekä maahanmuuttajia että suomalaisia. Asiantuntijat ovat aiemmin huomauttaneet, että seksuaalikasvatusta on laiminlyöty kotouttamiskoulutuksessa.

Tyttö tapaa maahanmuuttajataustaisen miehen ravintolassa, he alkavat jutella. Mies vaikuttaa kivalta, tarjoilee drinkkejä ja tyttö humaltuu. Kun ilta päättyy, lähdetään kotiin yhteisellä taksilla.

Naiselle on tässä vaiheessa selvää, että Suomessa nainen saa loppupeleissä päättää, kuinka pitkälle baari-illan seikkailu johtaa. Seksistä ei ole puhuttu. Nainen ajattelee, että voi pistää pelin poikki milloin tahansa.

Hyppääminen tuntemattoman kyytiin taksijonossa ei sekään ole tavatonta suomalaiselle naiselle.

Luottamus siihen, että sana riittää, on iskostunut syvälle suomalaisen naisen päähän. Mutta onko käsitys illan käsikirjoituksesta sama maahanmuuttajataustaisella miehellä?

Nainen ajattelee, että pistää pelin poikki milloin tahansa sanomalla ei

Seksuaalisten viestien ymmärtämisessä on eroja, tietää arabikulttuurin asiantuntija Päivi Käri-Zein.

Kiihkoton puhe seksuaalikulttuurien eroista länsimaisten naisten ja Lähi-idästä tulevien miesten kommunikaatiossa auttaisi sekä maahanmuuttajia ja suomalaisia. Nyt ilmassa on turvapaikanhakijohin liittyivä pelkoja.

Kotouttamisessa olisi silti tärkeä käydä läpi, miten eri kulttuureissa erilaisia viestejä tulkitaan, ja millaiset kysymykset koetaan häiritsevinä tai vieraina.

"Tyttöjen pukeutuminen voi olla aluksi tulijoille hämmentävää, koska se on niin paljastavaa. Siellä ei ole välttämättä totuttu alastomuuteen, ei miehen eikä naisen", Käri-Zein sanoo.

1970-luvulla kirjoitettu käytösopas opasti Suomessakin, ettei nainen saisi mennä tanssiravintolaan yksin

Yksin liikkuvat naiset hämmentävät

Lähi-idän maissa ei ole välttämättä esimerkiksi totuttu siihen, että naiset liikkuisivat yksin. Sisäänkirjoitettu viesti antaa siis miehelle luvan lähestyä.

Näin oli ennen Suomessakin. Merja Sillanpään kirjoittamassa Suomalainen ravintola 1900-luvulla kerrotaan, että esimerkiksi vuonna 1970 ilmestynyt käytösopas kertoi, nainen sai mennä ravintolaan yksinään aterioimaan, mutta hänen tuli välttää tanssiravintoloita. Vasta seitsemän vuotta myöhemmin opas katsoi yksinäiset naiset ja naisseurueet tervetulleiksi myös tanssiravintolaan.

Naisen ei on ei. Kuvitus Mikko Lehtola

"Tytöt liikkuvat ulkona kahden aikaan yöllä, saattavat heilastella yhden pojan kanssa, ja sitten siinä on voi olla mukana toinenkin. Se kolmas voi saada sen käsityksen, että ehkä minullakin on toivoa”, Päivi Käri-Zein kuvailee kulttuurien välisiä yhteentörmäyksiä, kun liikutaan kaupungin yössä.

Vääriä tulkintoja syntyy, puolin ja toisin. Suomalainen tyttö ei tajua, että hymyily, silmänisku ja saatille pääsy saattaa merkitä toiselle osapuolelle lupausta seksistä. Naisen “ei” saattaa tarkoittaa toisesta kulttuurista tulevalle “kyllä.”

Päivi Käri-Zein on Haaga-Helian kansainvälisen liiketalouden lehtori, joka tuntee arabikulttuurin lihassaan. Hän oli naimisissa ranskalais-libanonilaisen miehen kanssa 20 vuotta, ja viettänyt kesät Libanonissa anopin ja sukulaisten kanssa samassa taloudessa. Hän on myös Espoon monikulttuuriasian neuvottelulautakunnan puheenjohtaja ja kirjoittanut kirjan arabikulttuurista liikemiehille.

Kun tyttö heilastelee yhden kanssa, ja siinä on toinenkin mukana, kolmas voi saada käsityksen, että minullakin on toivoa - Päivi Käri-Zein

Sitten vakavaan. Kun suomalainen nainen joutuu maahanmuuttajataustaisen miehen raiskaamaksi, tapahtumaketjultaan se noudattaa usein tämän artikkelin alussa esitettyä kaavaa.

Päivi Käri-Zeinin mukaan arabimaissa raiskaus tulkitaan eri tavalla kuin Suomessa. Suomessa raiskaus on aina miehen vika. Arabimaissa, joissa naisen rooli on erilainen ja naisen velvollisuus on pukeutua niin, että se ei herätä miesten huomiota, raiskaus tulkitaan Päivi Käri-Zeinin mukaan usein naisten syyksi.

“Tulkitaan, että nainen on pukeutumisellaan tai käyttäytymisellään houkutellut miehen. Sitä saa juurta jaksaen heille selittää, että miten se täällä menee ja miten oikeus sen tulkitsee”, Päivi Käri-Zein sanoo.

Naisen ei on ei. Kuvitus Mikko Lehtola

Puutteet seksuaalikasvatuksessa olleet esillä

Poliisi ja maahanmuuttajien kanssa työskentelevät ovat aikaisemmin huomauttaneet maahanmuuttajille tarjottavan kotoutuksen puutteista.

Naisten asemasta tulee kertoa muutakin kuin että Suomessa on ollut naispresidentti. Pitäisi kertoa Suomen laista, naisen ja miehen välisestä viestinnästä, seksuaalikulttuurien eroista.

Esimerkiksi Helsingin poliisin rikosylikonstaapeli Marja Vuento nosti kysymyksen esiin kahdeksan vuotta sitten Ylen Hullu juttu -ohjelmassa. Kolme vuotta sitten Suomen mielenterveysseura kriisiryhmän erikoisasiantuntijan Lena Bremer arveli Ylen A-studiossa kototuksen usein laiminlyövän seksuaalikasvatusta. Kotouttamisen puolta on selvitettävä, vaati oikeusministeri Anna-Maja Henriksson samana vuonna.

Tulkkeja pitäisi kouluttaa niin että he osaavat kertoa seksuaalikulttuurien eroista - Päivi Käri-Zein

Onko edistystä tapahtunut? Kyllä, mielenterveysseurassa uskotaan nyt.

Vastaanottokeskukset perehdyttävät asiakkaita siinä määrin kun on mahdollista suomalaiseen yhteiskuntaan - Inkeri Mellanen

“Kolmannella sektorilla toimii useita järjestöjä, jotka toimivat seksuaalisuuteen ja naisen asemaan liittyvien teemojen parissa”, järjestöstä kerrotaan sähköpostiviestitse.

Myös Maahanmuuttovirasto on tehnyt yhdessä Väestöliiton kanssa uuden naisen asemaa ja seksuaalisuutta käsittelevän oppaan. Toistaiseksi esitettä ei ole kuitenkaan saatu jakoon vastaanottokeskuksen ruuhkien vuoksi, ja esite odottaa yhä levitystään.

“Tällä hetkellä tilanne on vaikea, ja emme varmasti pysty nyt sellaista perehdytystä järjestelmään", Maahanmuuttoviraston ylitarkastaja Inkeri Mellanen kertoo.

"Vastaanottokeskukset perehdyttävät asiakkaita siinä määrin kun mahdollista suomalaiseen yhteiskuntaan", hän sanoo.

Mellanen ei halua ottaa kantaa, kuinka hyvin kotoutuksen seksuaalikasvatus kokonaisuutena onnistuu.

Päivi Käri-Zeinin mukaan tulkit pitäisi kouluttaa siten, että he osaavat kertoa seksuaalikulttuurien eroista turvapaikkaa hakeville. Tulkit ovat hänestä tässä avainasemassa.

Naisen ei on ei. Kuvitus Mikko Lehtola

Ongelma kohdattava

Husein Muhammedin mukaan Lähi-idästä tulevat miehet tietävät kyllä, miten seksuaalirikoksiin Suomessa suhtaudutaan. Raiskaus ei ole hyväksyttyä Lähi-idänkään maissa. Husein Muhammed on Irakin Kurdistanista kotoisin oleva lakimies.

Tilastojen mukaan Lähi-idästä ja Afrikasta tulevia miehiä epäillään Suomessa seksuaalirikoksista 17-kertaisesti enemmän kuin syntyperäisiä suomalaisia. Kun rikollisuutta selittävät tekijät (kuten se, että maahanmuuttajien joukossa on paljon alimmista tuloluokista tulevia nuoria miehiä) on vakioitu pois, ero on kymmenkertainen syntyperäisiin suomalaisiin verrattuna.

Meidän tulee kohdata ongelma ja hyväksyä se. Samaan aikaan täytyy muistaa, että suurimmalla osalla maahanmuuttajista ei ole mitään tekemistä asian kanssa - Husein Muhammed

Tilasto on Helsingin yliopiston yhteydessä toimivan oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen Optulan tekemä ja perustuu poliisille tulleisiin seksuaalirikosilmoituksiin.

Optulan tilastosta on tullut jonkinlainen tabu. Osa suomalaisista on sitä mieltä, että tilasto leimaa maahanmuuttajat suotta. Teeman käsittely on vaikeaa, koska siihen suhtaudutaan kiihkeästi sekä maahanmuuttoa vastustavien että puoltavien leirissä.

Rikostilastojen tarkoitus on kertoa, että missä on ongelma, jotta se voidaan hoitaa - Martti Lehti

“Oikea suhtautumistapa tähän on se, että meidän tulee kohdata ongelma ja hyväksyä se. Samaan aikaan täytyy muistaa, että suurimmalla osalla maahanmuuttajista ei ole mitään tekemistä asian kanssa. Maahanmuuttomyönteiset tekevät hallaa maahanmuuttajille, jos he eri selittävillä tekijöillä selittävät eron pois", Husein Muhammed sanoo.

Muhammed on muslimi ja vihreä poliitikko.

Hänen mielestään asiaa tulee käsitellä maahanmuuttajien omissa yhteisöissä, järjestöissä sekä uskonnollisissa ryhmissä, jotta löydetään syyt ongelmiin.

Optulan tilastosta vastaava yliopistotutkija Martti Lehti sanoo, että rikostilastojen tarkoitus on ongelmanratkaisu, ei ihmisten leimaaminen.

"Rikostilastojen tarkoitus on kertoa, missä on ongelma, jotta se voidaan hoitaa", Lehti sanoo.