Tuttu kuvio kaikissa kaupunkikeskuksissa: päivisin päihdeongelmaiset karkottavat varovaisia kansalaisia keskustan palvelujen ääreltä ja verottavat viihtyvyyttä. Iltaisin moni asunnoton livahtaa kenenkään huomaamatta yöpymään ydinkeskustan portaikkoihin, kellareihin ja parkkihalleihin.

Poliisille kellareissa yöpyminen on vieras asia, muttei alan miehille. Marko Holappa tietää miten yövieraat pääsevät kellareihin ja halleihin. He ovat onkineet selville rappukäytävien ovikoodeja. Kun kerrostaloissa kongi menee kiinni kahdeksan aikaan illalla, yösijan tarvitsijat kiirehtivät sitä ennen sisään ja katoavat rappusten alle, varastoihin ja parkkihalleihin nukkumaan.

– Meille ei ole tullut tuollaisista yhtään ilmoitusta, mutta en pysty tietenkään varmuudella sanomaan, että eikö näin olisi. Kiinteistönhoitajilla on velvollisuus järjestää lukitukset ja muut vastaavat niin, että yöpyminen ei ole mahdollista. Se vaarantaa koko kiinteistön yleistä turvallisuutta, kertoo komisario Jari Lindholm Sisä-Suomen poliisilaitokselta.

Kyllä niitä yöpyjiä on täällä paljon. Marko Holappa

Marko Holappa istuu tutulla penkillä kaveriporukan kanssa Nikolainkulman edustalla Jyväskylässä. Kävelykadun vilkas ydin ja keskustan ainoa Alko on sopivasti näköpiirissä. Markolla on kädessään kahvilikööripullo ja taskuissa pari lisää.

– Itse en ole tarvinnut yösijaa kellareista, sillä minulla on aina ollut asunto. Mutta kyllä niitä yöpyjiä on täällä paljon. Ja aika nuoria ihmisiä on ollut jopa vuosia.

Marko Holapalla on taskuissaan kolme likööripulloa. Isto Janhunen / Yle

Vartijat eivät näe

Holapan mukaan yöpaikan etsijät ovat kehittäneet itselleen huipputaidot.

– He ovat kultivoineet asian niin, että pääsevät tiettyihin paikkoihin ja osaavat piileksiä vartijoilta. Osa asuu alkoholistien asuntoloissa, mutta heidät on voitu häätää asunnosta, koska ovat käyttäneet siellä alkoholia, kertoo Holappa.

Markon kaveri, El Kojoksi itsensä esittelevä mies kertoo tavanneensa pari päivää aikaisemmin kaksi koditonta ihmistä rautatieasemalla. He olivat kyselleet yösijaa ja El Kojo oli kertonut yöpyvänsä hotellissa.

– He kysyivät, että voivatko he tulla myös hotelliin. Sanoin, että olen maksanut itselleni huoneen ja en voi kuljettaa sinne ketään, siitä tulee lisäkustannuksia.

Asunnoton salaa ongelmansa

El Kojon mukaan kellareissa yönsä viettäjiä on paljon Jyväskylässäkin.

– Ulkonäkö saattaa pettää. Osa näyttää kunnollisilta, he haluavat peittää huonon tilanteensa ja haluavat näyttää kunnon kansalaisilta. Omaan asuntoon en heitä päästä, koska he varastavat kaiken. Olen musiikkimiehiä ja minulta on lähtenyt soittimia.

Tietyt kaverit tulevat heti sisälle. Markku Minkkinen

Sokos-kiinteistön turvallisuusvastaava Markku Minkkinen on havainnoinut laitapuolen elämää Jyväskylän ydinkeskustassa jo kymmeniä vuosia.

– Kun kauppa avataan seitsemältä niin tietyt kaverit tulevat heti sisälle. Ne tulevat jostakin rappukäytävistä ja parkkihalleista kuiviin ja lämpimiin tiloihin.

Päihdeongelmaisia vetää erityisesti Nikolainkulman seutu, jonka lähellä on keskustan ainoa Alko Sokos-kiinteistössä.

Penkit houkuttelevat päihdeongelmaisia Jyväskylän kävelykadulla. Isto Janhunen / Yle

Huonomaineinen penkki houkuttelee

Nikolainkulman edustan penkillä istuva Marko Holappa kuvailee penkkiä huonomaineiseksi ja sen kerrotaan olevan päihdeongelmaisten suosiossa.

– Olen huomannut, että tämä on eräänlainen kokoontumispaikka päihdeongelmaisille ihmisille. Tästä on helppo löytää seuraa. Itsellänikin on kahvilikööripullo ja harmittaa kun istun tässä tälleen vaan. Sitten on näitä huumemiehiä erikseen. Niihin on puututtu liian vähän.

Tälläkin hetkellä nolottaa kun istun tässä. Marko Holappa

Holapan mukaan kulmilla pyörii noin kahdenkymmenen ihmisen porukka säistä riippuen. Joka päivä on häiriökäyttäytymistä: pummaamista ja aggressiivisuutta. Usein virkavalta puuttuu asiaan ja vie häiriköt menneessään.

– Siinä taistellaan kuka saa Alkosta pullon, raha vaihtaa omistajaa ja pannaan toinen hakemaan. Onhan tämä säälittävää, mutta itse en kuulu tähän ryhmään ja tälläkin hetkellä nolottaa kun istun tässä. Tämä on epäsosiaalinen paikka, jossa ihmisten ei pitäisi oikeasti olla. Nämä penkit joutaisi viedä pois tästä.

Ensin nurin yritys, sitten kuppi

Marko Holappa kertoo olleensa yksityisyrittäjänä perheyhtiössä Vaalassa. Yhtiö omisti ravintolan sekä matkailu- ja kalastuspalvelun.

– Kaikki meni nurin, kun vanhemmat erosivat. Jäi kauheat velat, kun meillä ei ollut varaa palkata vierasta työvoimaa. Olen työmarkkinatuella ja saan 700 euroa kuukaudessa. Sillä pitää maksaa vuokra ja elättää kolme lasta. Maahanmuuttajillekin annetaan apua helpommin kuin meille suomalaisille, tilittää Holappa.

El Kojo kertoo olevansa jyväskyläläinen ja eläkkeellä vanhan mottoripyörävamman takia.

– Odottelen polvileikkausta. Koulutus on ihan hyvä, mutta en viitsi sitä sanoa. Laulan ja soitan myös erilaisia soittimia, niihin on koulutus. Olen kolunnut kyllä maailmaa ja tehnyt paljon töitä. Minulla on lapsia ja lapsenlapia. En minä yksin viihdy kotona, tulen tänne mielummin juttelemaan. Täällä on hyviäkin kavereita, kuten Marko tuossa vieressä. On mukava jutella.

El Kojo (vas.) ei viihdy yksin kotona ja etsii Nikolainkulman penkeiltä juttuseuraa. Isto Janhunen / Yle

Nuoret huumekoukussa huolestuttavat

El Kojo muistuttaa, että alkoholistit eivät ole kaupunkien pahin ongelma. Krooniseksi ongelmaksi hän nostaa huumausaineiden käyttäjät.

Sanoi olevansa 13 ja näytti olevan aivan kaput jostain huumeista. "El Kojo"

– Minä en käytä huumeita, vaan ainoastaan alkoholia. Täällä on hyvin nuoria ihmisiä, jotka ovat koukussa huumeisiin. Viime kesänä pelastin tytön yhden miehen kynsistä Kirkkopuistossa. Kysyin tytöltä ikää ja hän sanoi olevansa 13 ja näytti olevan aivan kaput jostain huumeista. Mies raahasi sitä puskaan ja mä arvioin, että nyt ei näytä hyvältä ja puutuin asiaan.

Penkin kolmas mies eli Rissanen puuttuu keskusteluun. Hän haluaa muistuttaa ihmisyydestä.

– Hei, me ollaan samoja ihmisiä kuin muutkin. Ei olla yhtään sen alempana. Me käytetään alkoholia vähän enemmän ja ollaan suurkuluttajia. Valtiohan siitä saa rahaa.

Päihtyminen ei ole rikos. Isto Janhunen / Yle

Kännissä on helppo avautua

Rissanen jatkaa, että nuorena hippinä ymmärrettiin elämä paljon paremmin. Oli helppo tulla toimeen kaikkien ihmisten kanssa.

– Nykyään kaikki ovat sulkeutuneita eikä olla enää ihmisiä toinen toisillemme. Me etsitään vaan fyrkkaa, niin kuin kaikki nämä duunaritkin. Nekin etsii fyrkkaa, että saisivat päivän leivän.

Pikkusen kännissä avautuu helpommin. Rissanen

Rissanen sanoo pyörineensä kulmilla jo pienenä, koska se oli tavallaan luonnollinen tie. Maailmaakin on tullut nähtyä ja paljon koettua.

– Humalassa yleensä löydän ihmisiä helvetin paljon helpommin. Ihmisten pitäisi oikeasti avautua. Pikkusen kännissä avautuu helpommin. Mutta se myös johtaa liialliseen ryyppäämiseen, pohtii Rissanen.

Häiriökäyttäytymisen lähteeksi Rissanen arvioi etupäässä huumeveikot.

– Kovat huumeet tekee sen, että näistä ihmisistä tulee idiootteja ja väkivaltaisia. Periaatteessa ihminen itse sinänsä ei ole se paha, vaan se paha tulee tästä saatanallisesta systeemistä.

Päivittäin rähinää keskustassa

Keskustan yrittäjien mukaan päihdeongelmaisten aiheuttamiin häiriöihin joudutaan puuttumaan päivittäin. Monet keskustassa asioivat kokevat tienoon porukat pelottaviksi.

Sinne on alkanut ilmestyä uusia ja aika nuoria naamoja. Ada Mäntyharju

– Isoista ikkunoista näemme tilanteita, joihin täytyy puuttua. Ilkivaltaa, tappeluita, pahoinpitelyjä ja alaikäisille alkoholin välitystä. Meidän on pidettävä huolta, ettei terassille pääse asiattomia henkilöitä juomaan omia juomiaan tai häiritsemään muita asiakkaita. Soitamme usein poliisin paikalle, kertoo ravintolapäällikkö Ada Mäntyharju Ravintola Taikurista.

– Mitä lämpimämpi sää, sitä enemmän porukkaa. Eniten minua huolestuttaa se, että sinne on alkanut ilmestyä uusia ja aika nuoria naamoja vanhojen naamojen sekaan.

Ravintolapäällikkö Ada Mäntyharju näkee työpaikkansa ikkunoista kaupungin levottomuuksia. Arvo Vuorela / Yle

Nuorisomassat häiritsevät kaupankäyntiä

Turvallisuusvastaava Markku Minkkinen Sokos-kiinteistöistä haluaa nostaa esiin myös toisen keskustan ongelman. Henkilökuntaa ja vartijoita työllistää eniten nuoriso, jota on todella paljon liikenteessä.

– Haluaisin kysyä vanhemmilta, että onko heillä edes tietoa missä lapset viettävät aikansa ja minkälaisessa kunnossa ne ovat perjantaisin ja lauantaisin. Ollaan tosi myöhään ulkona ja heitä on yli 30, jotka vaeltavat edestakaisin. Käytävät tukkeutuvat ja asiakkaat pelkäävät ja kyseenalaistavat voiko kauppaan tulla.

Minkkinen arvoi, että sosiaalisen median vaikutuksella nuoria tulee hyvinkin kaukaa - Uuraisilta, Muuramesta ja Laukaasta saakka.

– Eihän lapset pahiksia ole, mutta suuri massa aiheuttaa meille ongelmaa, kertoo Markku Minkkinen.

Isto Janhunen / Yle

Viileä sää rauhoittaa

Poliisin tilastoissa vuoden ensimmäiset neljä kuukautta ovat olleet edellisvuotta rauhallisempia. Komisario Lindholm löytää siihen monia syitä, mutta nostaa yhdeksi pääsyyksi sään. Alkuvuosi ja vielä huhti-toukokuukin olivat viileää aikaa, jolloin päihdeongelmaiset hakeutuivat sisätiloihin ja aiheuttivat siellä häiriöitä.

– Jostain syystä näistä häiriöistä ei ole aktiivisesti soitettu hätäkeskukseen. Ilman muuta pitäisi soittaa varsinkin, jos henkilö häiritsee useampaa ihmistä keskusta-alueella tai missä tahansa. Helposti jätetään soittamatta tai ajatellaan, että joku muu soittaa, arvioi Lindholm.

Parasta on soittaa hätäkeskukseen. Jari Lindholm

– Jos henkilö näyttää aggressiiviselta ja väkivaltaiselta, niin ei missään tapauksessa kannata lähteä leikkimään sankaria. Parasta on soittaa hätäkeskukseen ja saada poliisi paikalle.

Poliisi suorittaa keskusta-alueella yleistäkin valvontaa ajamalla ja jalkautumalla. Partiot puuttuvat havaitessaan häiritsevään toimintaan.

– Täytyy muistaa, että meillä on muitakin alueita ja myös hätäkeskuksen antamat hälytystehtävät. Ajatus, että tässä olisi useampi partio aamusta yöhön ei ole tällä hetkellä mahdollista, toteaa komisario Lindholm.

Komisario Jari Lindholm suosittelee soittamaan 112:n, jos päihde- ja huumeongelmaiset häritsevät kaupunkirauhaa. Isto Janhunen / Yle

Päihtymys ei ole rikos

Poliisi ei puutu tilanteisiin pelkän visuaalisen haitan tai harmittoman päihtymyksen takia.

– Päihtymys ei ole rikos, mutta jos henkilö ei kykene huolehtimaan itsestään, päihtymys muuttuu poliisiasiaksi. Julkijuopottelu ei ole edelleenkään sallittua. Järjestyslaissa kielletään taajama-alueilla alkoholin nauttiminen poislukien puistoissa nautiskelu, jos se ei häiritse puiston normaalikäyttöä, muistuttaa Lindholm.

Se on viimeinen vaihtoehto, että lähdetään toivottua palvelua karsimaan. Tuula Smolander

Kaupungeilla on keinot vähissä puuttua päihde- ja huumeongelmaisten kokoontumisiin. Yleisillä alueilla on kaikilla vapaa liikkuvuus. Järjestystä valvoo poliisi järjestyslain kautta.

– Ainut mitä on keskusteltu, että pitäisikö Asemakadullakaan olla penkkejä. Tosin koko ajan toivotaan keskusta-alueelle lisää penkkejä. Se on viimeinen vaihtoehto, että lähdetään toivottua palvelua karsimaan, linjaa katupäällikkö Tuula Smolander Jyväskylän kaupunkilta.

Ravintolapäällikkö Ada Mäntyharju pohtii pystysikö päihdeongelmaisille tarjoamaan konkreettista apua.

– Että kaupungin tai järjestöjen edustajat kävisivät tuolla penkeillä kyselemässä. Tuskinpa heitä pakottamalla saa sieltä pois. Enemmän apua pitäisi tarjota.