Mistä on kyse? Kotkan kirkoissa ei kirkkoneuvoston päätöksen mukaan saa jatkossa rukoilla samaa sukupuolta olevien avioparien puolesta.

Seurakunnan kirkkoherra ja työntekijät ovat kirkkoneuvoston kanssa eri mieltä.

Muissa seurakunnan tiloissa homoparien kanssa ja heidän puolestaan rukoilu on sallittua.

Piispainkokouksen ohjeen mukaan heidän kanssaan voi rukoilla myös kirkossa.

Seurakunnat saavat päättää kirkon tilojen käytöstä itsenäisesti, mutta ristiriitatilanteissa asia menee tuomiokapitulin ratkaistavaksi.

Seurakunta on kieltänyt rukoilun samaa sukupuolta olevien avioparien puolesta kaikissa Kotkan kirkoissa. Käytäntö koskee siviilivihkimisen jälkeen tapahtuvaa rukousta, jonka aviopari voi papilta pyytää. Sukupuolineutraali avioliittolaki tulee voimaan huomenna keskiviikkona.

Kirkkoneuvosto päätti myös, että samaa sukupuolta olevien parien kuulutuksia ei jatkossa lueta jumalanpalveluksissa eikä heidän nimiään julkaista kirkollisissa ilmoituksissa.

Piispat ovat jo aiemmin ottaneet kannan, jonka mukaan seurakunnissa ei vihitä samaa sukupuolta olevia pareja.

On avioliitto-opetuksen kannalta johdonmukaisempaa, että vihkiminen erotetaan tilankäytöllä omaksi asiakseen. Ville Mielonen

Näin ollen vain perinteisen naisen ja miehen välisen avioliiton solmineet ovat vastedes tervetulleita Kotkan kirkkoihin juhlistamaan liittoaan.

– Jumalan tahto on selkeä ja täydellinen. On avioliitto-opetuksen kannalta johdonmukaisempaa, että avioliittoon vihkiminen ja siunaaminen erotetaan tilankäytöllä omaksi asiakseen. Pappi, joka rukouksen toimittaa, voi tehdä sen parin kanssa muissa tiloissa, sanoo Kotka-Kymin seurakunnan kirkkoneuvoston jäsen Ville Mielonen Yle Radio 1:n Horisontti-ohjelman haastattelussa.

Jatkossa rukoukset homoparien puolesta voidaan järjestää seurakunnan muissa tiloissa kuten seurakuntataloissa.

Työntekijöiltä pitkä lista nimiä

Tilanne on sikäli erikoinen, että seurakunnan kirkkoherra ei kirkkoneuvoston päätöstä niele.

– Päätös tuntuu siltä, että kirkon ovet suljetaan nyt homoseksuaaleilta. Olen pahoillani siitä, sanoo Kotka-Kymin seurakunnan kirkkoherra Anna-Tiina Järvinen.

Järvinen esitti, että kirkoissa rukoiltaisiin myös samaa sukupuolta olevien parien kanssa ja heidän puolestaan. Seurakunnan työntekijät asettuivat kirkkoneuvoston päätöksen jälkeen tukemaan kirkkoherraa.

Päätös tuntuu siltä, että kirkon ovet suljetaan nyt homoseksuaaleilta. Olen pahoillani siitä. Anna-Tiina Järvinen

Kirkkoherraa tukevan kannanoton on allekirjoittanut 48 työntekijää.

– Kannatamme esitystä, jossa Kotkan kirkot olisivat tasavertaisesti avoinna kaikkien avioliiton solmineiden tilaisuuksille, joissa rukoillaan yhdessä heidän kanssaan ja heidän puolestaan. Meidän on vaikea ymmärtää, miksi emme voisi seurakunnan työntekijöinä rukoilla niiden ihmisten puolesta, jotka meiltä sitä pyytävät, vetoomuksessa todetaan.

Ville Mielosen mukaan päätös vahvistaa seurakunnan aiemman käytännön. Tosin ainakin yksi samaa sukupuolta olevan parin rukoushetki on kuitenkin kirkon tiloissa vietetty, ennen kuin Kotkan seurakunnat yhdistyivät vuodenvaihteessa.

Rukoilusta ei tarvitse tehdä päätöstä

Piispainkokouksen ohje (siirryt toiseen palveluun) antaa mahdollisuuden rukoilla samaa sukupuolta olevien parien puolesta ja heidän kanssaan, mutta kirkkotilojen käytöstä päättävät kirkkoneuvosto ja kirkkoherra yhdessä. Esimerkiksi Lapuan hiippakunnan piispa Simo Peura on ohjeistanut (siirryt toiseen palveluun)seurakuntia, että rukous samaa sukupuolta olevien parien puolesta on mahdollista toimittaa myös kirkossa.

– Kyse on avioliiton solmineiden juhlasta. Tällaiseen tilanteeseen ei kuulu minkäänlainen kirkkopoliittinen demonstraatio, Peura linjaa.

Myös Turun hiippakunta on julkaissut verkkosivuillaan tiedotteen (siirryt toiseen palveluun) siitä, miten avioliittolain muutos vaikuttaa seurakuntiin.

– Meille ei ole tullut yhdeltäkään seurakunnalta tietoa kirkon tilojen kieltämisestä rukoilupaikkana homoparien puolesta. Sellaisia seurakuntia voi silti olla, sanoo Turun hiippakunnan lakimiesasessori Matti Mäkinen.

Kyse on avioliiton solmineiden juhlasta. Tällaiseen tilanteeseen ei kuulu minkäänlainen kirkkopoliittinen demonstraatio. Simo Peura

Kokonaiskuvaa kirkon käyttöä koskevista linjauksista on vaikea hahmottaa. Mäkisen mukaan rukoilusta ei tarvitse tehdä erillistä päätöstä, jos seurakunnan käytäntöihin ei tule muutosta. Ja jos tuleekin, hiippakunnalle siitä saattaa tulla tieto vain, jos kirkkoneuvosto ja kirkkoherra ovat asiasta eri mieltä.

Käytäntöjä selvitetään kyselyllä

Kotka-Kymin seurakunnan päätös on lähtenyt erimielisyyksien vuoksi Mikkelin hiippakunnan tuomiokapitulin käsiteltäväksi. Hiippakunnassa selvitetään nyt, miten sen muissa seurakunnissa on toimittu.

– Olemme lähettäneet seurakunnille kyselyn, johon niiden pitäisi vastata tämän viikon aikana. Sitten meillekin muotoutuu käsitys, miten missäkin on mahdettu linjata, sanoo lakimiesasessori Jyri Klemola Mikkelin hiippakunnasta.

Mikä sitten erottaa kirkon muista seurakunnan tiloista tavalla, ettei sitä voi kaikissa seurakunnan tilaisuuksissa käyttää? Kirkkojärjestyksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) kirkko on Jumalalle pyhitetty huone.

– Kun kirkko on vihitty, sitä saa käyttää vain sen pyhyyteen soveltuviin tarkoituksiin. Sillä tavalla se eroaa seurakuntataloista tai kerhotiloista, sanoo Mikkelin hiippakunnan piispan teologinen sihteeri Merja Vuorikari.

Tarkoittaako tämä, ettei piispojen hyväksymä rukous samaa sukupuolta olevan pariskunnan kanssa ja heidän puolestaan ole tarpeeksi pyhää käyttöä Kotkan kirkoille?

– Ei tietenkään tarkoita. Se on papin käyttämä rukous, johon tarvittiin ohjeet, kun piispainkokous määritti rajanvetoa avioliittoon vihkimiseen ja siviiliavioliiton siunaamiseen. Tarvittiin uusi määrittely, miten pappi toimii, sanoo Kotka-Kymin seurakunnan kirkkoneuvoston jäsen Ville Mielonen.

Seta: Surullista ja syrjivää

Seta ry:n mukaan Kotka-Kymin kirkkoneuvoston päätös on omituinen siihen nähden, että piispainkokouksen ohjeistus kuitenkin sallii samaa sukupuolta olevien parien kanssa ja puolesta rukoilun kirkkojen tiloissa.

– Tämä on harmillista niiden ihmisten kannalta, jotka ovat pitkään odottaneet avioitumistaan ja sitä, että saavat omasta seurakunnastaan oman vakaumuksensa mukaisen seremonian, sanoo Setan pääsihteeri Kerttu Tarjamo.

Päätös jatkaa linjaa, jossa yksi ihmisryhmä on osin suljettu kirkon toiminnan ulkopuolelle. Kerttu Tarjamo

Seta pitää päätöstä surullisena ja jopa syrjivänä samaan aikaan, kun kirkon piirissä on myös monia, jotka haluavat toivottaa samaa sukupuolta olevat parit yhdenvertaisesti tervetulleiksi.

– Päätös jatkaa linjaa, jossa yksi ihmisryhmä on osin suljettu kirkon toiminnan ulkopuolelle. Osoitetaan, että toiset ihmiset ovat arvokkaampia kuin toiset. Monille voi tulla kokemus, että miksi mennä sinne lainkaan, jos ei kokonaisena hyväksytä, Tarjamo toteaa.

Kotka-Kymin kirkkoneuvostossa ollaan syrjivyydestä eri mieltä.

– En näe sellaista riskiä, koska ei kukaan vietä häävastaanottoa kirkossa. Päätös vahvistaa nykyisen käytännön. Esirukouksen yhteydessä ei nytkään ilmoiteta siviiliavioliiton solmineita, jotka ovat pyytäneet siunauksen kirkollisena toimituksena, sanoo neuvoston jäsen Ville Mielonen.

Kirkkoneuvoston päätös tulee Mikkelin hiippakunnan tuomiokapitulin istuntoon käsittelyyn todennäköisesti huhtikuun alussa. Tuomiokapitulilla on mahdollisuus kumota päätös.

Kuuntele Ville Mielosen koko haastattelu Yle Radio 1:n keskusteluohjelmasta Horisontista.