Insinööripula uhkaa Suomea. Insinöörin koulutuksen saaneista on viiden vuoden kuluttua noin 1 500 osaajan vajaus, työryhmä laskee.

Jos haluaa itselleen varman, turvallisen ja hyväpalkkaisen työn, kannattaa lukea insinööriksi.

Työpaikkoja on jo nykyisin avoinna enemmän kuin ammattikorkeakouluista valmistuu insinöörejä. Osaajapula uhkaa pahentua entisestään, sillä insinöörejä jää lähivuosina paljon eläkkeelle.

– Ehkä jossain hammaslääkärin koulutuksessa voi olla paremmat näkymät, Insinööriopiskelijaliiton puheenjohtaja Jarno Välinen vertaa ammatteja.

Välinen opiskelee Jyväskylässä ammattikorkeakoulussa. Hän erikoistuu tietoverkkoihin.

Nokia-kupla on voinut antaa työmarkkinoista sellaisen kuvan, että ala kärsii työttömyydestä. Välisen tapaisella verkkoekspertillä on kuitenkin hyvät työnäkymät. Maailma digitalisoituu ja automatisoituu. Jonkun pitää osata rakentaa digitaalisia järjestelmiä.

Välinen muistuttaa, että insinöörin koulutus ei ole niin sidottu tiettyyn ammattiin.

– Matematiikan ja luonnontieteen koulutus antaa valmiudet moneen, Välinen kehuu.

Insinööriliiton työmarkkinatutkimuksen perusteella insinöörin työssä pääsee nopeasti hyviin ansioihin.

Lokakuussa 2015 tehdyn tutkimuksen mukaan viime vuonna valmistuneiden keskipalkka oli yli 2 700 euroa kuukaudessa. Pääkaupunkiseudulla vastavalmistunut pääsi lähes 2 900 euron kuukausituloihin.

Insinöörejä tapaa lentokoneissa

Opetusministeriön asettama työryhmä suosittelee insinöörikoulutuspaikkojen lisäämistä. Työryhmä laskee, että valmistuneiden insinöörien ja avoimien työpaikkojen välillä on vuosittain noin 250 osaajan vajaus.

– Jos laskee työvoimavajauksen ja sen lisäksi ottaa huomion sen, että eläköityminen kiihtyy, vuonna 2020 meillä on pula noin 1 500 insinööristä, Vaasan ammattikorkeakoulun rehtori Tauno Kekäle laskee.

Insinööreillä hankalin tilanne on Kekäleen mukaan yli 50-vuotiailla vanhan tekniikan taitajilla. Yt-neuvotteluja ovat käyneet telealan yhtiöt, muun muassa Vaasassa vaikuttava Anvia.

– Työt loppuivat vanhan lankapuhelimen osaajilta. Samaan aikaan palkataan elektroniikka-alan asiantuntijoita.

Insinöörin ammatti on muuttunut, Kekäle peilaa. Insinööri ei ole yksinäinen näpertelijä, vaan sosiaalisissa ympyröissä viihtyvä kosmopoliitti.

– Ennen insinööri oli kopissa, teki laskelmia ja piiruksia. Nyt insinööri istuu lentokoneessa. Hän menee johtamaan jotain voimalan tai laivan rakentamisen hanketta.

Kekäle sanoo, että aikoinaan kun Suomea rakennettiin, tarvittiin paljon insinöörejä.

– Nyt meidän insinöörimme menevät maailmalle ratkaisemaan ongelmia.

Kekäle toivoo, että erityisesti tytöt innostuisivat insinöörin töistä.

Voi päätyä vaikka pääministeriksi

Opetusministeriön asettama työryhmä esittää insinöörin koulutuksen aloituspaikkojen lisäämistä varsinkin tekniikan ja liikenteen alalla.

– Maailmalla valmistuu vuodessa yli miljoona insinööriä. Suomi ei voi kilpailla määrällä, vaan laadulla, insinööritempauksessa maanantaina Helsingissä puhunut opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen linjasi.

Grahn-Laasonen hehkutti, miten insinöörejä odottaa monipuolinen työ.

– Insinööri voi päätyä mihin tahansa ammattiin, vaikka pääministeriksi.

Opetusministeriö aikoo keskustella kevään ja syksyn aikana yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen kanssa opetuspaikkojen lisäämisestä.

(oikaisu 23.3.: Jarno Välinen on Insinööriopiskelijaliiton puheenjohtaja. Alkuperäisessä tekstissä kirjoitettiin virheellisesti Välisestä Insinööriliiton puheenjohtajana)