Mistä on kyse? Helsinginkujalla sijaitseva vanha pyykkikallio aiotaan räjäyttää uudisrakentamisen tieltä.

Alue kuuluu Alppiharjun kaupunginosaan, Harjun osa-alueeseen. Puhekielessä alue on tavallisesti osa Kalliota.

Erilaiset täydennysrakentamishankkeet ovat juuri nyt suosiossa Helsingissä.

Pian valtuustokäsittelyyn tuleva uusi yleiskaava kannustaa täydennysrakentamiseen kaikkialla kantakaupungin alueella.

Pääkaupunkiseudulla on toteutettu useita hankkeita, joissa uusi rakennus on tehty osaksi olemassa olevaa taloyhtiötä.

YIT on toteuttanut tällaisen hankkeen esimerkiksi Kontulassa.

Helsingin Alppiharjussa Fleminginkadun, Helsinginkadun, Vaasankadun ja Kustaankadun rajaaman korttelin keskellä seisoo kallio, joka saattaa pian olla historiaa.

Kalliotontin omistava asunto-osakeyhtiö haluaa kaavoittaa maan ja myydä sen rakennusliike YIT:lle. Tarkoituksena on räjäyttää kallio pois ja rakentaa tilalle asuinkerrostalo.

Asiasta syntyi tiistai-iltana päätös Helsinginkatu 17:n ylimääräisessä yhtiökokouksessa, mutta kaikkia asukkaita suunnitelma ei miellytä. Vuodesta 1973 samassa talossa asunut Sirkka-Liisa Lahtinen pitää vanhaa pyykkikalliota ainutlaatuisena palana vanhaa Helsinkiä.

Takavuosina alueen asukkaat kuivasivat pyykkejään tällä kalliolla, josta osa on louhittu pois jo vuosia sitten rakentamisen tieltä.

– Tämä on ainutlaatuinen kallio tällä korttelipihalla. Eihän Helsingistä mistään löydy samanlaista. Se on maisema, jota ei rahalla pystytä korvaamaan, mutta helposti rahan toivossa se voidaan tuhota.

Taloyhtiölle miljoonatulot

Asunto-osakeyhtiö Helsinginkatu 17:n hallituksen puheenjohtaja Pauliina Pekonen kertoo, että hankkeen taustalla on tontin myynnistä saatava raha. 1920-luvulla rakennettuun kerrostaloon on tehty isoja remontteja, ja niitä on tulossa vielä lisää.

– Putket ja julkisivut on tehty ja nyt pitäisi päästä remontoimaan rappukäytäviä ja ikkunoita ja muuta, ja nämä rasittavat aika lailla asukkaiden kukkaroa. Osakkailla on jo tehdyistä remonteista aika paljon kustannusrasitetta, Pekonen sanoo.

Jos hanke toteutuu nykysuunnitelmien mukaan, taloyhtiö saa tontista tuloja maankäyttömaksujen jälkeen noin 2,5 miljoonaa euroa.

Nykyisessä osakeyhtiössä on asuin- ja liikepinta-alaa 3082 neliötä. Karkeasti laskettuna taloyhtiö saa siis tuloja reilut 800 euroa per neliö, mikä on suuruusluokaltaan normaalin putkiremontin luokkaa.

Kaupungin suosimaa täydennysrakentamista

Kallion tilalle kaavaillaan YIT:n palkkaaman arkkitehdin suunnittelemaa kerrostaloa, johon tulee nykysuunnitelmien mukaan kuusi kerrosta, noin 3 000 neliötä ja viitisenkymmentä asuntoa. Autojen pysäköinti sijoitetaan talon kellariin, jonne tulee 20 autopaikkaa ja autohissi.

Sirkka-Liisa Lahtisen kotoa on suora näkymä kalliolle, jonka tilalle aiotaan rakentaa kerrostalo. Vesa Marttinen / Yle

YIT Rakennus Oy:n maanhankintapäällikön Mikko Pätysen mukaan tämänkaltaisia hankkeita tulee vastaan suunnilleen kolmen kuukauden välein.

– Pääosin näitä on ollut Helsingin alueella, mutta joitakin on ollut Espoossa ja Vantaallakin, etenkin keskuksissa.

Pätysen mukaan Helsingin kaupunki on ollut varsin myötämielinen taloyhtiöiden täydennysrakentamishankkeita kohtaan.

– Meillä on Haagassa meneillään yksi hanke, jossa kaavoitus käynnistyi noin vuosi sitten, nyt on kaavaehdotus meneillään ja ensi kesänä pitäisi olla kaava valmis. Tämä on huomattavasti nopeampaa kuin jos lähdettäisiin kaavoittamaan neitseellistä maata.

Taloyhtiöiden täydennysrakennushankkeissa myös vaadittavat autopaikkamäärät ovat maltillisempia ja maankäyttömaksut ovat taloyhtiöitä suosivia.

Taistelu jatkuu

Sirkka-Liisa Lahtinen on pettynyt yhtiökokouksen päätökseen.

– On aika lailla lytätty olo. Se talo tulee peittämään pihanpuolen asukkailta näkymät kokonaan. Rakennusten väliin jää kuilu, johon ei päivä paista. Asukkailla, joilla on ikkuna pihan puolelle, asunnon arvo tulee laskemaan, se on ihan varmaa.

Lahtinen ja muut hankkeen vastustajat kuitenkin vakuuttavat, että kaikkia kortteja ei ole vielä käännetty. He pitävät Helsinginkujan pyykkikalliota "Kallion viimeisenä kalliona" ja vertaavat sitä Helsinginkadun varrella sijaitseviin Josafatin kallioihin.

Nuo kalliot saatiin säilytettyä rakentamattomina 1970-luvulta 90-luvulle saakka jatkuneen Josafatin puistoliikkeen kädenväännön seurauksena.