Välimereltä on pelastettu siirtolaisia usein viime vuosina. Lääkärit ilman rajoja -järjestön kuva viime kuulta Libyan rannikolta.

Siirtolaiset. Välimereltä on pelastettu siirtolaisia usein viime vuosina. Lääkärit ilman rajoja -järjestön kuva viime kuulta Libyan rannikolta.

Siirtolaiset. Välimereltä on pelastettu siirtolaisia usein viime vuosina. Lääkärit ilman rajoja -järjestön kuva viime kuulta Libyan rannikolta.

Suomen vuosittainen pakolaiskiintiö nostetaan nykyisestä 750 henkilöstä 850 henkilöön. Antti Rinteen (sd) hallitus linjasi asiasta budjettiriihessä hallitusohjelman mukaisesti.

Kiintiön nostamisesta keskusteltiin myös viime kaudella, mutta sen nostamisesta ei päästy sopuun. Silloinen sisäministeri Paula Risikko (kok) esitti pakolaiskiintiön nostamista 300:lla vuonna 2017.

Suomen viranomaiset valitsevat Suomeen otettavat pakolaiset YK:n pakolaisjärjestö UNHCR:n esityksestä. Valtioneuvosto muistuttaa tiedotteessaan, että kiintiöpakolaisten vastaanotto on tehokkain tapa auttaa heikoimmassa asemassa olevia pakolaisia.

Vuoden 2020 pakolaiskiintiössä Suomi vastaanottaa 400 syyrialaista pakolaista Libanonista ja Turkista, 200 kongolaista pakolaista Sambiasta sekä yhteensä 130 pakolaista Nigeristä mukaan lukien UNHCR:n Libyasta evakuoimia erityisen haavoittuvassa asemassa olevia pakolaisia. Heitä voidaan vastaanottaa myös muista maista, joihin mahdollisesti perustetaan evakuointimekanismi.

Lisäksi Suomi varautuu 120 hätätapauksen vastaanottoon. Hätätapauksilla tarkoitetaan pakolaisia, jotka tarvitsevat kiireellistä sijoittamista suojelun tarpeen tai esimerkiksi lääketieteellisten syiden vuoksi. Hätätapauksia vastaanotetaan ilman kansalaisuus- ja aluerajausta.

EU tukee rahallisesti

Kiintiön kohdentamisesta päätti oikeusvaltion kehittämisen ja sisäisen turvallisuuden ministerityöryhmä. Taustalla oli esitys, joka oli valmisteltu sisäministeriön, ulkoministeriön sekä työ- ja elinkeinoministeriön kesken. Sisäministeriö vahvistaa päätöksen, kun eduskunta on vahvistanut talousarvion.

Kiintiöpakolaisjärjestelmän kautta maahan tulevien suojelun tarve arvioidaan jo ennen heidän tuloaan Suomeen. Suomi on vastaanottanut kiintiöpakolaisia jo 1970-luvulta asti.

Suomi on yhdessä Euroopan komission kanssa kannustanut myös muita EU-jäsenvaltioita osallistumaan kiintiöpakolaisten vastaanottoon eli uudelleensijoittamiseen. Maailmanlaajuiset uudelleensijoittamisen tarpeet ovat viime vuosina kasvaneet. UNHCR arvioi, että vuonna 2020 kaikkiaan 1,44 miljoonaa pakolaista on uudelleensijoittamisen tarpeessa.

EU tarjoaa jäsenvaltioille taloudellista tukea kiintiöpakolaisten vastaanottoon. Euroopan komissio tukee uudelleensijoittamista EU:n turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta (AMIF). Siitä maksetaan uudelleensijoittamisohjelmaan osallistuville EU-maille tukea, joka perustuu jäsenvaltioiden vastaanottamien kiintiöpakolaisten määrään.

Suomi saa vuoden 2020 pakolaiskiintiössä vastaanotettavista pakolaisista kertakorvauksena 10 000 euroa henkilöä kohden.

Jäsenvaltio saa uudelleensijoitetusta kiintiöpakolaisesta lähtömaasta tai uudelleensijoittamisen kiireellisyydestä riippuen kertakorvauksena 6 000 tai 10 000 euroa. Uudelleensijoittamisen määrärahalla tuetaan kansallisesti kiintiöpakolaisten kuntiin sijoittamista ja kotoutumista sekä uudelleensijoittamisen viranomaisprosessien kehittämistä.