Britannia on suhtautunut nihkeästi EU:n puolustusyhteistyöhön kuten muuhunkin EU:n syventämiseen. Heidän mielestään Naton rinnalle ei ole kaivattu mitään kilpailevia puolustusjärjestelyjä. Brexit on kuitenkin kääntänyt Britannian suopeaksi puolustusyhteistyölle.

Euroopan komission varapuheenjohtaja Jyrki Katainen sanoo Britannian ilmaisseen jo Brexit-neuvottelujen alkupuolella, että mitä ikinä tapahtuukaan niin turvallisuus- ja puolustusyhteistyö pysyy vahvalla tasolla.

– Britit ovat ikään kuin rentoutuneet, kun ei ole riskiä, että heidät vietäisiin pakolla mukaan johonkin, vaan nyt yhteistyö on vapaaehtoista, Katainen arvioi Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan seminaarissa.

Myös ulkoministeri Timo Soinin (sin.) mukaan britit vakuuttavat, että he ovat mukana Euroopan puolustamisessa ja puolustusyhteistyössä.

– Tältä osalta tilanne on hieman parempi kuin aikaisemmin, koska britit ovat perinteisesti olleet hyvin epäileviä EU-puolustusyhteistyön suhteen. He ovat olleet huolissaan, että se heikentää Natoa, mutta nyt näkemys on muuttunut.

EU on tyytyväinen, sillä Britannia on erittäin merkittävä sotilaallinen voimavara Euroopassa. Eduskunnan puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Ilkka Kanerva arvioi tilaisuudessa, että Britannia kattaa ainakin neljäsosan EU:n puolustuskapasiteetista.

EU:n puolustusyhteistyö on ottanut aimo harppauksen eteenpäin siihen nähden, ettei vuosikymmeniin tapahtunut mitään. Joulukuussa alkoi puolustuksen pysyvä rakenteellinen yhteistyö, jossa jäsenmaat toimivat 17 puolustushankkeessa. Suomi on mukana kyberuhkien torjunnassa, radio-ohjelmistotyössä ja sotilaallisen liikkuvuuden helpottamisessa. Lisäksi EU-komissio lupaa rahaa puolustusalan tutkimukseen ja innovaatioihin.

Taistelujoukot eivät ole päässeet toimiin

EU:n puolustusliittoa ei ole luvassa, eikä omaa armeijaa. Tosin EU:lla on taistelujoukot, mutta ne eivät ole koskaan päässeet tosi toimiin. Yksi syy on joukkojen rahoitus. Joukoissa kulloinkin vahtivuorossa oleva jäsenmaa joutuisi kattamaan koko operaation kulut omasta pussista.

– Se ei ole oikein. Jos unionitasolla taisteluosastoja tarvitaan ja ne lähetetään, niin on järkevää, että kaikki jäsenmaat osallistuvat kustannuksiin, Katainen sanoo.

Jäsenmaiden puolustusministerit koettavat uudistaa rahoitustapaa. Katainen nostaisi joukkojen rahoituksen kehityshankkeiden kärkeen.

Myös Soinin mielestä taisteluosastoista pitää tulla todellinen voimavara.

– Tai sitten pitää kysyä, mihin niitä tarvitaan, Soini sanoo.

Suomi on edistänyt innokkaasti EU:n puolustusyhteistyötä. Katainen peräänkuulutti vahvaa kansallista sitoutumista.

– Tulee vaikeiden valintojen paikkoja, pitää olla valmis laittamaan itsensä likoon.

Hän pelkää, että vaikeuksien tullen puolustushankkeiden edistäminen jää taka-alalle. Puolustusyhteistyötä ajaa eteenpäin varsinkin puolustusmateriaalien kallistuminen. Jäsenmailla on myös hankinnoissaan paljon päällekkäisyyksiä, joiden purkaminen toisi säästöjä.

Aiheesta lisää:

Osallistujalistat julki: Suomi lähtee maltilla EU:n uuteen puolustusyhteistyöhön

Puolustusministeri Niinistö: Älkää odottako liikoja EU-puolustukselta

Suomi lähtee kolmeen EU-puolusthankkeeseen – Soini: "Johtovastuu ei ole tärkeää"

Panssarivaunujen Schengen-alue: EU:n puolustusyhteistyö alkaa sotilaskaluston rajaesteiden kaatamisella