Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL alkaa tutkia koronaviruksen leviämistä väestössä aiemmasta tartunnasta kertovalla vasta-ainetutkimuksella.

THL kertoi uudesta tutkimuksestaan tänään tiistaina. Myös Yle käsitteli sitä suorassa verkkolähetyksessä aamupäivällä.

Mitä tutkimus tarkoittaa ja mitä sillä tavoitellaan? Katso tallenne lähetyksestämme tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla. Haastattelussa johtava asiantuntija Jussi Sane sekä erikoistutkija Merit Melin THL:stä. Toimittajana Nina Svahn.

THL:n mukaan tutkimukseen kutsutaan osallistujia satunnaisotannalla, ja alussa otanta painottuu pääkaupunkiseudulle, jossa varmistettuja koronatartuntoja on eniten, sekä työikäiseen väestöön.

THL toteuttaa tutkimuksen yhteistyössä yliopistosairaaloiden kanssa.

Tutkimus kattaa kaikki ikäryhmät

Eilen maanantaina THL kertoi alkavansa selvittää ihmisten alttiutta sairastua vaikeaan koronavirusinfektioon.

Tänään julkistetussa tutkimuksessa arvioidaan taas viruksen leviämistä: tarkoitus on selvittää ajantasaisesti, miten suurelle osalle väestöstä on muodostunut vasta-aineita osoituksena aiemmasta viruksen kohtaamisesta.

Lisäksi tutkimuksessa mitataan vasta-aineiden määrää ja seurataan, kuinka pitkään ne säilyvät.

Tutkimusta laajennetaan pääkaupunkiseudulta ja työikäisestä väestöstä kevään aikana, ja se kattaa esimerkiksi kaikki ikäryhmät.

Nyt alkavan tutkimuksen perusteella voidaan THL:n mukaan seurata, kuinka laajasti koronaepidemia on levinnyt eri ikäryhmissä ja alueilla.

Aluksi keskitytään pääkaupunkiseutuun, sitten koko maahan

Ylen verkkolähetyksessä THL:n johtava asiantuntija Jussi Sane perusteli tutkimuksen aloittamista pääkaupunkiseudulta sillä, että alueella vasta-aineiden esiintyvyys on oletettavasti korkeampi kuin muualla maassa.

Täällä epidemia on pisimmällä, hän totesi.

Käytännössä tutkittavia haetaan alkuvaiheessa Helsingistä, Espoosta ja Vantaalta. Muualle maahan edetään niin nopeasti kuin se on mahdollista, Sane summasi.

Tutkittavia kutsutaan mukaan kirjeitse satunnaisotannalla. Tutkittavat valitaan siis arpomalla, mikä varmistaa sen, että osallistujat edustavat Suomen koko väestöä.

Tutkimukseen on THL:n mukaan tarkoitus saada noin 750 osallistujaa joka viikko. Heidät valitaan esimerkiksi iän, sukupuolen ja alueen perusteella, avasi erikoistutkija Merit Melin Ylen lähetyksessä.

Heille toimitettavassa kirjeessä on muun muassa tietoa tutkimuksesta sekä ohjeet, kuinka ottaa yhteyttä lähimpään näytteenottopisteeseen. Tutkittavilta otetaan verinäyte kyynärtaipeesta, Melin sanoi.

Tutkittavat saavat myös tiedon, jos heiltä löytyy vasta-aineita eli jos heillä on jo ollut koronavirustartunta. Melinin mukaan tieto lähetetään niin ikään kirjeitse muutaman viikon kuluessa näytteen ottamisesta.

Kaikki vasta-ainemääritykset tehdään THL:ssä. Niitä tehdään useammalla menetelmällä.

Tutkija: Tieto vasta-aineista voi olla osalle yllätys

Meliniltä kysyttiin verkkolähetyksessä, monelleko tutkittavalle tulee yllätyksenä tieto mahdollisista vasta-aineista.

Erikoistutkijan mukaan tämä on yksi niistä asioista, joita nyt yritetään selvittää.

– Pyrimme selvittämään, mikä on niiden tutkittavien osuus, joille vasta-aineita on muodostunut, huolimatta siitä, ovatko he sairastaneet oireellista infektiota vai ovatko he olleet taudinkantajia tietämättään. On mahdollista, että jopa neljä viidestä tai useampi sairastaa taudin ilman oireita. Sikäli tieto vasta-aineista voi olla osalle yllätys.

Entä se osa väestöä, joka on immuuni – tuleeko tämä esiin tai haittaako tämä tutkimustyötä? Esimerkiksi lääketieteen tohtori, professori Juhani Knuuti on kirjoittanut aiheesta Turun Sanomien blogissaan (siirryt toiseen palveluun).

Merit Melinin mukaan THL:n tutkimuksen ensivaiheessa katsotaan, keneltä ylipäätään löytyy vasta-aineita.

– Se ei pelkästään merkitse sitä, että olisi immuuni. Se kertoo, että on sairastanut taudin ja vasta-aineita voi löytyä vähäisiä tai suurempia määriä. Tässä ja muissa THL:n tutkimuksissa saadaan myös tietoa siitä, onko oireeton tartunta yhtä hyvä tuottamaan immuniteettia kuin oireinen tai vakavampi infektio.

Tänään tiistaina kerrottu tutkimus jatkuu loppuvuoden ajan. Ensimmäisiä tuloksia odotetaan tämän kuun loppuun mennessä.

Jussi Sanen mukaan tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää esimerkiksi sen arvioinnissa, miten koronaviruksen aiheuttamia rajoituksia ja poikkeustoimia lähdetään Suomessa purkamaan.

Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 8. huhtikuuta kello 23:een asti.

Lue seuraavaksi:

Kertooko paine rinnassa infektiosta ja miten tauti kurittaa sisäelimiä? Näin koronavirus voi vaikuttaa kehoosi

Suomalaistutkijat mallinsivat koronatartunnan mahdollisuutta kauppareissulla – kaupan hyllyjen välissä yskäisty virus voi leijua ilmassa minuutteja

Näitä asioita koronaepidemiassa tapahtuu tulevina kuukausina: Todennäköisesti virus on tullut jäädäkseen, mutta toivoa on