Liikenteessä sääntöjen osaaminenkaan ei auta, jos tunteet puuttuvat peliin. Esimerkiksi Helsingissä pyöräliikenteen turvallisuutta parannetaan rakentamalla yksisuuntaisia pyöräteitä.

Liikennesääntöjen hallitsemisessa pyöräilijöillä on parantamisen varaa, mutta sääntöjen huono osaaminen ei ole pyöräliikenteen suurin uhka, Yle Radio 1:n Ykkösaamussa maanantaina haastatellut asiantuntijat arvioivat.

– Yhtälailla voi sanoa, että autoilijoiden sääntötuntemuksessa on parantamisen varaa eli miten esimerkiksi menetellä pyöräilijän ja autoilijan välisessä väistämistilanteessa, kommentoi Liikenneturvan toimitusjohtaja Anna-Liisa Tarvainen.

– Pyöräliikenteessä ei välttämättä tunneta kaikkia sääntöjä, mutta ei se mikään liikenneturvallisuusuhka ole. Meidän inframme on se, missä on kehitettävää: pyöräväylien pitäisi olla entistä selkeämpiä, sanoo puolestaan Helsingin pyöräilykoordinaattori Reetta Keisanen.

Selkeydellä Keisanen tarkoittaa sitä, että on paikkoja, joissa pyöräväylä saattaa yllättäen loppua, ja jos väylä katkeaa, pakottaa se pyöräilijän yllättäviin siirtoihin.

Tarvainen lisää, että katuinfran lisäksi tilannenopeus on olennainen osa pyöräliikenteen turvallisuudessa, samoin kypärän ja heijastinliivin käyttäminen.

– Tilannenopeudet ovat yksi tärkeä turvallisuustekijä, ja tässähän kunnat ovat jo tehneet hyvää työtä: taajamanopeudet ovat laskeneet. Lisäksi pyöräilijällä itsellään suuri vastuu miten varustautuu ja käyttäytyy.

Myös ihailluissa pyörämaissa onnettomuuksia

Siitä Ykkösaamussa oltiin eri mieltä, vaikuttaako pyöräliikenteen turvallisuuteen pyöräilijöiden määrän kasvu. Helsingin pyöräilykoordinaattori Reetta Keisanen on tätä mieltä, Liikenneturvan toimitusjohtaja Anna-Liisa Tarvainen on epäileväisempi.

– Pyöräliikenne on sitä turvallisempaa mitä enemmän on pyöräliikennettä eli pyöräliikenteen kasvaminen on jo itsessään liikenneturvallisuusteko, Keisanen sanoo.

Pyöräliikenteen kasvaminen on jo itsessään liikenneturvallisuusteko. Reetta Keisanen, Helsingin pyöräilykoordinaattori

Tarvainen taas toteaa, että pyöräilymäärien kasvaessa myös onnettomuuksien määrä kasvaa.

– Suhteellinen turvalllisuus saattaa parantua. Mutta sama ilmiö on auto- ja kävelyliikenteessä: kun määrät kasvavat, myös vahingot kasvavat. Meille ei voi riittää se, että suhteellinen turvallisuus paranee. Meidän pitää tavoitella absoluuttista turvallisuuden paranemista eli että kaikki kuolemat ja vakavat vammautumiset voidaan välttää.

Meille ei voi riittää se, että suhteellinen turvallisuus paranee. Meidän pitää tavoitella absoluuttista turvallisuuden paranemista. Anna-Liisa Tarvainen, Liikenneturvan toimitusjohtaja

Tarvainen muistuttaa, että pyöräilykulttuuristaan ihailluissa Tanskassa ja Hollannissa myös kuolee pyöräilijöitä.

Rakenteilla yksisuuntaisia pyöräteitä

Helsingissä pyöräliikenteen turvallisuutta pyritään parantamaan suunnittelemalla ja rakentamalla yksisuuntaista pyörätieverkkoa. Keisanen kertoo, että heidän uusimman tutkimuksensa mukaan pyöräliikenteelle riskialttein tilanne on, kun autoilija kääntyy oikealle ja pyöräilijä tulee siihen nähden oikealta. Ongelma johtuu kaksisuuntaisesta pyörätieverkostosta.

– Autoilija on tottunut katsomaan, tuleeko autoliikennettä vasemmalta ja pyöräilijä tulee autoliikenteeseen nähden epäloogisesta suunnasta. Nyt kun uudessa pyöräliikenteen suunnittelussa yhdistetään pyöräliikenne autoliikenteeseen, kaikki liikenne tulee samasta suunnasta ja liikenteen kokonaisuudesta tulee loogisempaa, Keisanen kuvailee.

Lisäksi pyöräväylistä on tavoitteena tehdä sellaisia, että niissä mahtuu turvallisesti ohittamaan.

Vaikka säännöt osaisi, tunteetkin vaikuttavat

Suunnittelija ja psykologi Jyrki Kaistinen Liikenneturvasta muistutti Radio Suomen Päivän haastattelussa maanantaina, että ennakointi vähentää onnettomuuksia, liikkuu millä tavoin vain.

– Mutta on paljon haasteita: ihmisillä ei ole 360 asteen näköä, ja olemme erilaisissa tunnetiloissa. Negatiiviset tunnetilat kaventavat näkökulmia ja ihminen keskittyy pääasiassa yhteen asiaan.

Ihmisillä ei ole 360 asteen näköä, ja olemme erilaisissa tunnetiloissa Jyrki Kaistinen, Liikenneturvan suunnittelija ja psykologi

Kaistinen toteaa, että liikenneturvallisuudelle ongelmia luo myös se, jos sekaisin liikkuu paljon eri nopeuksilla eteneviä.

– Meillä on liikenteessä oletuksia (nopeudesta), mutta aina oletukset eivät toteudu. Tietä voi esimerkiksi ylittää isompi joukko ihmisiä, jotka eivät liikukaan yhtä nopeasti. Sähköpyörät taas ovat nopeampia kuin tavalliset pyörät, mikä myös vaikuttaa liikenteen lukutaitoon.

Lue lisää:

Pyörätiellä voi uhata odottamaton vaara – Liikennettä vaarantavia esteitä yllättävän paljon