Vankilassa eletään omanlaisessa maailmassa, missä on paljon hiljaisia sääntöjä ja käytäntöjä. Entiset vangit tekivät oppaan ensikertalaisille.

Mistä on kyse? Kajaanilainen Mikko Leskinen on entinen vanki, joka on ollut mukana tekemässä käytännön opasta ensikertalaisvangeille, heidän läheisilleen ja vankilatyötä tekeville.

Vankilassa on paljon kirjoittamattomia sääntöjä ja käytäntöjä, jotka voivat tulla yllätyksenä.

Leskisen mukaan hänen lähtökohtansa olivat paljon paremmat kuin monella muulla vangilla, sillä hänellä oli rinnallaan läheisiä ja tukijoita.

Leskinen hyödyntää vankilakokemuksiaan työssään päihde- ja rikostaustaisten ihmisten parissa.

KajaaniVankilan raskaat ovet sulkeutuvat. Lukko napsahtaa selän takana kiinni. On vuosi 2008. Päihteiden ja rikosten polulle jo nuorena ajautunut kajaanilainen Mikko Leskinen on aloittamassa viimeistä, kahden vuoden kakun istumista.

– Ensimmäinen tunne oli suunnaton ikävä lasta ja läheisiä kohtaan. Toisaalta taas helpotti, koska olin jo päättänyt, että tässä vaihtuu suunta. Kun jäin kiinni, niin samalla pääsi helpotuksen huokaus, että nyt pääsen kumminkin keskittymään itseeni ja uuteen alkuun, Leskinen muistelee lähes 10 vuotta myöhemmin.

Kirjaan on sisällytetty yhteensä yli 20 vankilavuoden kokemukset. Siellä on sitä hiljaista, fiksua tietoa. Mikko Leskinen

Leskisen mukaan vankila on oma maailmansa, missä on paljon hiljaisia sääntöjä ja käytäntöjä.

– Olin mä ehkä kuvitellut tietäväni siitä maailmasta, mutta todellisuudessa en tiennytkään. Kyllähän se oli oppimista, mutta ehkä sillä matkalla kasvoi itse tosi paljon. Oppi tuntemaan itseään ja käymään ne kehitysvaihteet ammatti-ihmisten kanssa läpi, mitkä olivat aikaisemmin jääneet käymättä päihteiden ja rikolliselämän keskellä.

Moni asia yllätti, mutta suurin yllätys oli se, miten vankilassa kannattaa olla, Leskinen kertoo. Vankilassa kun kunnioitetaan yleensä vanhaa periaatetta siitä, että lusit vain omaa tuomiotasi ja olet oma itsesi.

– Kaikista parasta on, kun ei vedä mitään roolia, vaan on oma itsensä. Siihen uskominen ja tavallaan sellaisen terveen itseluottamuksen kasvattaminen olivat ehkä sellaisia, mistä en paljon tiennyt. Tai sitä ei älynnyt, mutta siellä vasta hokasi, että mitä se oikeasti tarkoittaa.

Ensivenkulan käsikirjan ensimmäinen painos oli 300 kappaletta. Kysyntä on ollut suurta, joten nyt suunnitellaan jo toista painosta ja verkkoversiota, Mikko Leskinen kertoo. Kimmo Hiltunen / Yle

Suomen vankiloissa on 3 176 vankia. Rikosseuraamuslaitoksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan vankien määrä kääntyi viime vuonna pitkästä aikaa nousuun. Tammikuun alussa vankeja oli yli sata enemmän kuin vuotta aikaisemmin.

Ensikertalaisten osuus on viimeisen kymmenen vuoden aikana noussut 30 prosentista 36 prosenttiin. Noin kolmasosa vangeista on ollut vankilassa 3–7 kertaa, ja vajaa viidennes vangeista on ollut vankilassa vähintään kahdeksan kertaa.

Olin mä ehkä kuvitellut tietäväni siitä maailmasta, mutta todellisuudessa en tiennytkään. Mikko Leskinen

Kajaanilaisen Mikko Leskisen mukaan hänellä on ollut paljon paremmat lähtökohdat kuin monella muulla vangilla.

– Mulla on ollut tukijoita ja läheisiä, jotka ovat pysyneet rinnalla. Olen saanut sieltä sitä apua, tukea ja neuvoa, mitä monella ei valitettavasti ole.

Leskisen läheiset olivat itse aktiivisia ottamaan asioista selvää. Vanhemmat ja sisarukset tukivat toinen toisiaan. Kun toiselta loppuivat voimat, niin toinen auttoi, Leskinen kertoo.

– Varmasti lisätuki ei olisi ollut heille pahitteeksi, mutta mitä olen jutellut vanhempien ja läheisten kanssa, niin heillä oli semmoinen yhteinen tsemppi kumminkin siinä ja luottamus toisia kohtaan. Se on varmasti meidän tilanteessa auttanut paljon.

Ensimmäiset onnistumiset vapaudessa

Vankeusrangaistuksen edetessä alkoi asteittainen vapautuminen. Ensin Leskinen siirrettiin suljetusta laitoksesta avovankilaan, missä hän pääsi pikkuhiljaa sopeutumaan vapaampiin olosuhteisiin. Avovankilasta Leskinen pääsi puolen vuoden koevapauteen kahden vuoden vankilatuomion jälkeen. Arkeen palaamisessa auttoivat taas hyvät tukiverkostot.

– Ammattikoulu antoi mahdollisuuden, pääsin suorittamaan sähköalan opinnot loppuun nuorisopuolella ja oppilaat ottivat hyvin vastaan. Siitä sai taas itseluottamusta ja ensimmäisen onnistumisen sitten, kun koulun sai käytyä loppuun, Mikko Leskinen kertoo.

Olisin voinut toipua helpommin päihde- ja rikolliselämästä hoitoon hakeutumalla, mutta mulla oli tämmöinen reitti. Mikko Leskinen

Tämän jälkeen Leskinen pääsi opiskelemaan oppisopimuksella nuoriso- ja vapaa-ajanohjaajaksi Spartak Kajaani ry:ssä (siirryt toiseen palveluun). Pikkuhiljaa elämä eteni kohti uusia tavoitteita ja onnistumisia.

– Kyllähän se jännitti ja yksin ei olisi selvinnyt. Mä oon pyytänyt apua ja oon sitä saanut ja sen avulla selvisin. Nyt saan jakaa ja antaa sitä apua, niin mikä sen hienompaa, Leskinen kertoo hymyillen.

Mikko Leskinen on kääntänyt vankilakokemuksensa hyödyksi. Tänä päivänä hän tekee erityisnuorisotyötä Spartak Kajaani ry:ssä. Kimmo Hiltunen / Yle

Erikoisnuorisotyössä Leskinen kohtaa usein päihde- ja rikostaustaisia ihmisiä. Hän myöntää, että helpommankin koulun alalle olisi voinut käydä.

– Olisin voinut toipua helpommin päihde- ja rikolliselämästä hoitoon hakeutumalla, mutta mulla oli tämmöinen reitti. Toki olen saanu sen mahdollisuuden, että voin hyödyntää aikaisempia kokemuksia työssä.

– Kyllä se auttaa asiakkaiden kanssa keskusteluissa, ihon alle pääsemisessä ja samalla tasolla olemisessa. Ei ehkä tarvitse vääntää asioita rautalangasta enkä hetkahda pienemmistä. Kyllä siitä iso etu on, Leskinen lisää.

Oppaassa yli 20 vankilavuoden kokemukset

Leskinen on yksi kolmesta entisestä vangista, jotka ovat olleet mukana tekemässä Ensivenkulan käsikirjaa eli tiivistä käytännön opasta ensikertalaisvangeille, heidän läheisilleen ja vankilatyötä tekeville.

– Siihen kirjaan on sisällytetty yhteensä yli 20 vankilavuoden kokemukset. Siellä on sitä hiljaista, fiksua tietoa, miten voidaan välttää uhkia ja mitä mahdollisuuksia vankila tuo paremmalle elämälle.

Monilla on helposti väärä käsitys siitä elämästä, mitä se oikeasti on siellä lain toisella puolella. Mikko Leskinen

Spartak Kajaani ry:n ja Kuopion yhdyskuntaseuraamustoimiston Kajaanin toimiston asiantuntijoiden voimin syntynyt käsikirja julkaistiin tammikuun lopussa. Oppaan tarkoituksena on tukea ensikertalaista niin, että vankilakokemus jäisi elämän ainoaksi, Leskinen kertoo.

– Vankila on muutenkin aika vaiettu ja peitelty asia. Tarkoituksena on myös se, että niistä asioista uskalletaan puhua. Saataisi vähän murrettua niitä ennakkoluuloja ja asenteitakin meissä ihmisissä.

Oppaassa on käytännön neuvoja vankeusrangaistuksen alkamisesta sen päättymiseen saakka. Kimmo Hiltunen / Yle

Käytännön opas on ollut niin kysytty, että siitä suunnitellaan toista painosta ja verkkoversiota. Leskisen mukaan samalla suunnitellaan jo toista opasta, mikä olisi suunnattu hieman nuoremmille ihmisille ja nuorten kanssa toimiville henkilöille.

– Tässäkin on kuunneltu muita toimijoita ja yhteistyökumppaneita, ja sieltä on tullut vinkkiä, että olisi tarvetta myös tällaiselle päihdeoppaalle tai päihdekäsikirjalle.

Leskisen mukaan oppaan tarkoituksena on tarjota muita, turvallisia keinoja ja välineitä varsinkin sellaisille nuorille, jotka ihannoivat rikollista elämää ja hakevat jännitystä.

– Toivottavasti vaikutus olisi ennaltaehkäisevä ja glamour poistuisi. Siinä puhuttaisiin tosiasioista niiden oikeilla nimillä, koska monilla on helposti väärä käsitys siitä elämästä, mitä se oikeasti on siellä lain toisella puolella.