Maatiloilla ja navetoissa on tänä päivänä tarkka vierailuhygienia tautiriskien minimoimiseksi, mutta ainakaan toistaiseksi kissojen pitämisestä navetoissa ei ole säädöksiä tai kieltoja.

Kissat ovat olleet perinteisesti yleinen näky maatiloilla. Kissaa on pidetty hyvänä tuholaistorjujana ja jyrsijöiden hävittäjänä, mutta maatilojen ja navettojen hygieniasäädökset voivat muuttua tulevaisuudessa niin, etteivät kissat ole enää tervetulleita eläinsuojiin. Näin arvelee Seinäjoen kaupungin johtava hygieenikko ja myös alueen eläinlääkäreiden esimiehenä toimiva Seppo Kangas.

– Kissoja on nykyään liian monessa paikassa ja liian suuria määriä. Mikään säädös ei kiellä kissojen olemista navetassa, mutta hyvän hygienian noudattamisessa ne ovat vähän turhia siellä, Kangas pohtii.

Kangas arvelee, että kissoja on Etelä-Pohjanmaan alueella noin joka viidennellä maatilalla.

– Kaikista eniten häiritsee se, että kissat ovat päässeet villiintymään ja niitä on juurikin liian paljon. Aina on sitä suurempi tautiriski, mitä enemmän kissoja on.

Tautiriski vai ei?

Eläintautien torjuntayhdistyksen toiminnanjohtaja Pirjo Kortesniemi sanoo, että kissan tautiriski on suhteellisen pieni.

– Kissa ei yleensä lähde juurikaan navetan ympäristöstä karkumatkoille, joten tautien levittämisen kannalta kissa ei ole niin suuri riskieläin, että se toisi tauteja esimerkiksi navettaan. Toki salmonella on yksi, mikä voi levitä kissan ulosteesta, mikäli se päätyy lehmän suuhun tai rehuihin. Tartuntareitti on siis mahdollinen, mutta kaikki kohtuudella, Kortesniemi sanoo.

Seppo Kankaan mukaan tautiriski on olemassa, eikä kissan liikkeistä maastossa voi varmuudella tietää.

– Kissat ovat epähygieniahaitta esimerkiksi juuri maidontuotantotiloilla. Ulosteiden ja muiden mukana voi levitä salmonellaa ja esimerkiksi EHEC-bakteeri, joka on yleistynyt varsinkin nautakarjan keskuudessa, voi levitä kissojen mukana, Kangas sanoo.

Kissojen terveydenhuolto retuperällä?

Vapaasti pihapiireissä ja maatiloilla liikkuvien kissojen terveydestä ja rokotuksista ei välttämättä huolehdita riittävästi. Pirjo Kortesniemi arvelee, että Suomessa tilanne on kuitenkin hyvin hallinnassa.

– Eläinlääkärit käyvät säännöllisesti tuotantotiloilla, ja arvioisin, että mikäli tila kuuluu terveydenhuollon piiriin, kissa-asiat käydään läpi samalla tautisuojausrutiinien ohessa, Kortesniemi pohtii.

Johtava hygieenikko Seppo Kangas sanoo, että tuotantotiloilla käyvien eläinlääkäreiden huoltopiiriin eivät kuulu navetoissa pyörivät kissat.

– Kissojen hoito jää huonoksi, eikä niitä rokoteta tai hoideta muutoin terveydenhuoltokäyntien yhteydessä. Hygieniahaitoissa saatetaan ottaa kissat huomioon ja määrätä esimerkiksi kissoja hävitettäväksi, eli tällaisia määräyksiä on pitänyt antaa. Oman käsitykseni mukaan kissoja hoidetaan hyvin vähän, Kangas sanoo.

Navettakissasta huolehtiminen jää siis omistajan tai maatilallisen vastuulle. Kangas toteaa vielä, että usein ainoa hoito on huonokuntoiselle kissalle sen lopettaminen.

Tuholaistentorjuntaan vaaditaan myrkytyksiä

Jyrsijöiden ja muiden tuholaisten torjunnassa kissa on tehokas, mutta nykypäivän säädöksissä hieman riittämätön ase.

– Nykyään on menty siihen, että myrkytykset tulee suorittaa säännöllisesti. Tilojen omavalvontaohjeissakin pitää ilmoittaa, kuinka tuhoeläintorjunta hoidetaan ja merkitä tarkasti tuhoeläinten paikat, eli tässä ei oteta huomioon sitä, jos kissat hävittävät niitä rottia tai hiiriä, johtava hygieenikko Seppo Kangas kertoo.

– Kissoja on ihan hyvä olla muutamia pitämässä hiiriä ja rottia kurissa, kunhan kissojen määrä ei kasva hallitsemattomaksi. Kissa on hyvä hiirenpyydystäjä, eikä siinä ole mitään ongelmaa, eläintautien torjuntayhdistyksen toiminnanjohtaja Pirjo Kortesniemi toteaa.

Seppo Kankaan mukaan kissoja ei kenties tulevaisuudessa nähdä navetoissa, mikä voi tarkoittaa samalla sitä, että kissoja liikkuu luonnossa entistä enemmän villiintyneinä, koska niitä ei oteta ihmisten kanssa samoihin sisätiloihin.

– Paras olisi, jos kissojen pääsy eläinsuojiin estettäisiin. Toistaiseksi kissat eivät ole navetoissa niin suuri riski ja siksi niiden annetaan olla, mutta säädökset menevät varmaankin vielä tiukemmiksi. Se voi tarkoittaa, että villikissoja ja irtokissoja on entistä enemmän, ja tähän tilanteeseen mennään varmaankin ennemmin tai myöhemmin. Eläintilat kasvavat, joten riskejäkin pyritään vähentämään kaikin tavoin, Kangas miettii.