Suomen verotus on pienituloisilla Euroopan keskitasoa ja isotuloisilla kärkipäätä.

Vuosi 2017 on pitänyt sisällään yhden ison muutoksen: jokainen suomalainen työntekijä maksaa tänä vuonna palkastaan vähemmän veroa.

Keskimääräinen veroprosentti aleni noin 0,6 prosenttiyksikköä ja työnantajamaksut huomioon ottava palkkaverokiila yli prosenttiyksikön. Palkkaverotus laski ensimmäistä kertaa kaikissa tuloluokissa sitten vuoden 2009.

Näin kertoo Veronmaksajain keskusliiton tänään tiistaina julkistama kansainvälinen palkkaverovertailu.

– Prosenttiyksikön vuosimuutos ei ehkä kuulosta dramaattiselta, mutta on merkityksellinen. Kevennyksellä yritetään pienentää palkkaamisen kustannuksia ja jättää palkansaajalle enemmän käteen, sanoo vertailun tehnyt Veronmaksajain keskusliiton pääekonomisti Mikael Kirkko-Jaakkola.

Vertailussa oli mukana 18 OECD-maata, muun muassa Viro, Saksa, Hollanti ja kaikki muut Pohjoismaat paitsi Islanti.

Suomi ja Ruotsi melko samaa tasoa

Vertailun uutiset jäävät tuloverotuksen kevenemiseen. Muuten Suomen verotuksen kokonaiskuva on tuttuakin tutumpi.

Pieniä palkkoja verotetaan melko keveästi, eli niissä verotus on eurooppalaista keskitasoa. Tulojen noustessa verotuskin pullistuu eurooppalaiselle kärkitasolle.

Suomi verottaa samanhenkisesti kuin vaikkapa Ruotsi. Erona on, että progressio iskee eli verotus kiristyy keskituloisilla nopeammin kuin Ruotsissa.

Yle Uutisgrafiikka

Siis näin: 27 600 euroa vuodessa tienaavan tuloveroprosentti on sama sekä Suomessa että Ruotsissa, 22,8 prosenttia. Keskituloisissa kireämpi verottaja on Suomi, ja suurituloisten kohdalla puolestaan Ruotsi.

Tanska ja Norja eroavat pohjoismaisesta kokonaiskuvasta. Tanska on tiukka tuloverottaja ja Norja kevyt – keskipalkkaiset tanskalaiset maksavat tuloveroa peräti 35 prosenttia mutta norjalaiset vain 24 prosenttia. Miksi näin?

– Tanskassa työnantajamaksut ovat hyvin pienet, eli siellä palkasta kerätään lähinnä tuloverot. Norjassa taas esimerkiksi öljyvarat antavat mahdollisuuden pitää veroaste matalampana niin, että se tuottaa silti ihan merkittävästi rahaa julkiselle sektorille, Kirkko-Jaakkola sanoo.

Eli julkinen sektori on kaikissa maissa samansuuntainen, mutta rakenteet ovat erilaiset. Korkein kokonaisveroaste on Tanskassa.

Trendi: verot alas kaikkialla

Tuloverotuksen keventäminen on noussut yleiseurooppalaiseksi muoti-ilmiöksi.

Vuonna 2015 tuloverotusta kevensivät Viro ja Espanja, vuonna 2016 Itävalta ja Belgia ja tänä vuonna siis kaikkien palkansaajien osalta Suomi.

– Harvassa ovat sellaiset maat, jotka nyt kiristävät tuloveroa. Keveämpään suuntaan mennään, Kirkko-Jaakkola sanoo.

Kevennyksillä haetaan kaikkialla samaa: kilpailukykyhyötyjä ja talouskasvua. Samalla kulutus- ja haittaveroja on kiristetty. Arvonlisäverokantojen nostaminen on kuulunut työkalupakkiin lähes kaikissa maissa.

Suomessa Veronmaksajain keskusliitto haluaisi keventää vielä erityisesti keskituloisten marginaaliverotusta, eli verotusta joka puree ansiotulon kasvaessa.

Liiton mukaan ongelma piilee siinä, että jos keskipalkkainen suomalainen saa 100 euron palkankorotuksen, siitä 47 euroa menee veroihin. Lisävero on luokassaan Pohjoismaiden kirein, ja kevennys kannustaisi liiton mukaan lisätienestien hankkimiseen ja uralla etenemiseen.

Verovertailu on hankalaa

Verovertailujen kesto-ongelma on, että maat ovat keskenään hyvin erilaisia.

Jos verrataan vain Suomen progressiivista tuloverotusta Viron tasaveroon, voi syntyä kuva Virosta työläisen paratiisina.

Samalla unohtuu helposti kaksi asiaa: Virossa työnantajamaksut ovat korkeat, ja toisaalta verojen vastineeksi saa Suomessa edelleen tukun julkisia palveluita.

– Tulovero on toki palkansaajille se tärkein kannustin, eli sitä on ihan relevanttia verrata. Mutta on hyvä muistaa katsoa myös isompaa kokonaisuutta. Eri maissa veroilla saa eri asioita, Kirkko-Jaakkola sanoo.