Tulorekisteri jakaa mielipiteitä. Valtio ja muut siitä hyötyvät tahot pitävät sitä hyvänä. Tulorekisterin tiedontuottajiksi pakotetuilla mikroyrityksillä ja tilitoimistoilla ei ole vaikeuksia nähdä sen ongelmia.

Tulorekisteri jakaa mielipiteitä. Valtio ja muut siitä hyötyvät tahot pitävät sitä hyvänä. Tulorekisterin tiedontuottajiksi pakotetuilla mikroyrityksillä ja tilitoimistoilla ei ole vaikeuksia nähdä sen ongelmia. Mari Nupponen / Yle

Tästä on kyse Vuoden vaihteesta moninkertaiseksi kasvanut raportointivelvollisuus on saattanut pienet tilitoimistot vaikeaan asemaan. Tilannetta on pahentanut järjestelmän toimimattomuus.

Tulorekisteri pakottaa mikroyritykset digitaaliseen maailmaan. Kaikille tämä ei ole iloinen asia.

Tutkijan mukaan tulorekisteri on malliesimerkki työn siirrosta. Valtio ja vakuutusyhtiöt siirsivät työtään korvauksetta yrityksille.

Kyse on samasta ilmiöstä kuin digitaalisissa matkalaskujärjestelmissä, pankkipalveluissa ja matkalippujen tilaamisessa. Työ siirretään yleensä työntekijän tai asiakkaan hoidettavaksi.

Kaikkien suomalaisten palkka-, eläke- ja etuustiedot sisältävä Kansallinen tulorekisteri on saanut mikroyrittäjät ja pienet tilitoimistot raivon partaalle. Myös Suomen suurin tilitoimisto arvostelee sitä rajusti.

Tulorekisterin näkyvin tavallista palkansaajaa koskeva muutos on, että palkkaennakon saaminen on olennaisesti vaikeutunut. Tämän taas pelätään satavan pikavippifirmojen laariin. Se ei varmastikaan ollut toista vuotta sitten lain hyväksyneen eduskunnan tarkoituksena.

Järjestelmän arvostelijat kertovat löytäneensä virheitä paitsi tulorekisteriä koskevasta lainsäädännöstä myös sen tulkinnasta.

Tulorekisterin tarkoitus on hyvä

Tulorekisteri on kansallinen tietokanta, joka sisältää kaikkien suomalaisten palkka-, eläke- ja etuustiedot. Sillä on kaksi tarkoitusta. Toinen on harmaan talouden kitkeminen ja toinen on tietojen saannin helpottaminen ja nopeuttaminen.

Tietoja tarvitsevat esimerkiksi verohallinto, Kela ja vakuutusyhtiöt, joiden toimintaa uusi järjestelmä on helpottanut, koska aikaisemmin niille kuulunut työ on siirretty mikroyrittäjien tekemäksi ilmaistyöksi.

Tulorekisterin on tarkoitus toimia pääosin automaattisesti sitten, kun se saadaan toimimaan. Toistaiseksi ei ole toiminut itse järjestelmä, eikä usean tilitoimistoalalla työskentelevän haasteltavan mukaan myöskään verohallinnon sitä koskeva neuvontapalvelu.

Valtion työ siirtyi yrittäjille

Tulorekisteri on tyypillinen esimerkki työn siirrosta isoilta toimijoilta pienemmille. Se on vähentänyt valtion ja vakuutusyhtiöiden työtä. Niille siirto merkitsee säästöä.

Mikroyrityksille ja pienille tilitoimistoille tulorekisteri tarkoittaa lisätyötä ja ylimääräistä stressiä. Yritysten ilmaistyöstä ei kukaan maksa. Näitä mikroyrityksiä on 95 prosenttia Suomen yrityksistä.

Kyse on samasta ilmiöstä kuin digitaalisissa matkalaskujärjestelmissä, pankkipalveluissa ja matkalippujen tilaamisessa. Työtä siirretään yleensä työntekijän tai asiakkaan hoidettavaksi. Tulorekisterin tapauksessa esimerkiksi valtio ja vakuutusyhtiöt siirsivät työtään korvauksetta yrityksille.

Tulorekisterin ideana on markkinoitu asioiden automatisointia.

Verohallinnon tulorekisteriyksikön hankejohtaja Terhi Holmström puhuu tulorekisteristä tiedonjakokoneena. Sitä se on ollutkin järjestelmästä hyötyvien suurten toimijoiden näkökulmasta.

Useissa tapauksissa myös automaatio vaatii paljon ohjelmointia ja asetusten määrittelyä, jotta se toimisi oikein. Dosentti Pekka Leviäkangas, Oulun yliopisto

Mikroyritysten kannalta automatisaatio on tarkoittanut työn sysäämistä pienille toimijoille samalla, kun ne käytännössä pakotetaan digitaaliseen maailmaan.

Esimerkiksi digitaalisen kirjanpitojärjestelmän tilikartta pitää aina suunnitella. Automaattisesti se ei synny.

Automaatio vaatii paljon ohjelmointia

Oulun yliopiston tuotantotalouden dosentti Pekka Leviäkangas arvioi, että työn siirto voi onnistuessaan lisätä tuottavuutta ja laatua.

Pahimmassa tapauksessa työn siirtäminen johtaa kuitenkin huonolaatuiseen tietoon ja vääriin päätöksiin.

– Uusien velvollisuuksien takia pienet yritykset ja yrittäjät kokevat kuormittuvansa kohtuuttomasti, sanoo Leviäkangas.

Esimerkiksi taloushallintojärjestelmät ja erilaiset tietokannat vaativat paljon räätälöintiä ja valmistelutyötä ennen kuin ne voidaan ottaa käyttöön ja toimintoja voidaan automatisoida.

– Useissa tapauksissa myös automaatio vaatii paljon ohjelmointia ja asetusten määrittelyä, jotta se toimisi oikein, sanoo Leviäkangas.

Hänen mukaansa työnsiirtoilmiö on eräs seuraus pitkälle edenneestä digitalisaatiosta ja korkeasta koulutustasosta. Suomalaisten hyvät digitaidot mahdollistavat työn siirtämisen.

Yle kertoi ongelmista

Yle uutisoi helmikuun alussa tulorekisterin ongelmista.

Jutussa kerrottiin, että tulorekisteri ja todellisuus eivät kohtaa. Oululaisen tilitoimistoyrittäjä Johanna Rahkalan mukaan tulorekisteri on todella vaikea asia pienille yrityksille, tilitoimistoille ja urheiluseuroille.

Tässä yhteydessä haastateltu verohallinnon edustaja ei nähnyt tarvetta muuttaa järjestelmää.

Rahkalan avauksen innoittamana alkoi löytyä lisää esimerkkejä siitä, miten paljon tulorekisteri on yritysten toimintaa vaikeuttanut.

Tulorekisterin sisällöntuottajien palautepostia "Kyllähän tällä taloushallinnon työmäärän lisäämisellä on syöty kaikki se hyöty mitä kiky-sopimuksella saatiin aikaan ja vähän enemmänkin." "Ihan pakko oli tulla tilitoimistoalan kiireisimpänä vuodenaikana luomaan yle-tunnukset, että pääsee mukaan kommentoimaan tätä järjettömyyttä ja toivomaan, että edes jotain parannuksia saataisiin aikaan." "Nyt tekisi mieli mennä lakkoon, vaikka olen itsekin yrittäjä." "Entisenä ohjelmoijana en voi ymmärtää, että kukaan on päästänyt käsistään jotain näin laadutonta."

Suurin osa palautteen antajista edusti mikroyrityksiä, mutta joukossa oli myös Suomen suurin tilitoimisto Accountor, jolla on pelkästään Suomessa 800 työntekijää. Yrityksen Suomen maajohtaja Petri Karjalainen kertoi, että tulorekisteri on saanut heidän työntekijöitään purskahtamaan itkuun toimimattoman järjestelmän ja ison työkuorman edessä.

Siellä tämä verohallinnon tulorekisteriyksikön hankejohtaja Terhi Holmströmin tiedonjakokoneeksi nimeämä järjestelmä koetaan enemmänkin työn siirtämisen välineeksi. Tulorekisteri on siirtänyt sinne lujasti aikaisemmin järjestelmästä hyötyvien suurten toimijoiden tekemää työtä.

Verohallinnon tulorekisteriyksikön hankejohtaja Terhi Holmström ei näe tulorekisterilain tulkinnassa virheitä. Elise Tykkyläinen / Yle

Näiden verohallinnon hallinnoiman Kansallisen tulorekisterin tiedontuottajien näkemykset järjestelmän toimivuudesta ovat edelleen kaukana rekisterinpitäjän näkemyksistä.

Suomen suurin tilitoimisto arvostelee

Accountorin toimitusjohtajan Niklas Sonkinin mielestä tulorekisteri ei ole ongelma isoille yrityksille sen jälkeen, kun se saadaan toimimaan. Siinä ei ole vielä maaliskuun loppupuolella onnistuttu.

Ennakoihin liittyvä byrokratia kuitenkin Sonkinin mukaan kuormittaa mikroyrityksiä kestämättömällä tavalla, eikä hyödytä ketään.

– Vuosikymmeniä voimassa olleisiin käytäntöihin halutaan äkkiä iso muutos. Kustannuksia tulee enemmän kuin hyötyjä, jos verottaja pitää kiinni näin tiukasta tulkinnasta, Sonkin sanoo.

Faktalaatikko yritysten koosta: Yritykset voidaan EU.n komission ja Tilastokeskuksen määritelmän mukaan henkilöstömääränsä perusteella jakaa neljään ryhmään. 1. Suuryritys 250- 2. Keskisuuri yritys < 250 3. Pieni yritys < 50 4. Mikroyritys < 10

Hän toivoisi että asioista päättäneet virkamiehet tutustuisivat rauhassa tulorekisterin toimintaan käytännössä, jotta ymmärtäisivät sen kuormittavuuden.

– Kansantalouden kannalta olisi järkevämpi joustaa kuin olla täysin mustavalkoinen, Sonkin sanoo.

Rankkaa kritiikkiä orjatyöstä

Yritysten talous- ja veroasioita yli 50 vuotta hoitanut hämeenlinnalainen Lassi Mäkinen on omistanut eläkepäivänsä pienyritysten talousammattilaisten kouluttamiseen. Tätä työtä hän tekee ilman palkkaa.

Satoja yrittäjiä tulorekisterin käyttöön kouluttanut taloushallinnon veteraani pitää vuodenvaihteessa voimaan astunutta uudistusta järkyttävänä asiana pienyrittäjille, jotka joutuvat nyt tekemään ilmaista lisätyötä. Mäkinen itse puhuu pakotetusta orjatyöstä.

– Verohallinto, sosiaalivakuutustahot sekä eläkevakuutus- ja sosiaalivakuutusyhtiöt hyötyvät siitä ja saavat tiedot helpommin ja nopeammin sähköisessä muodossa, sanoo Mäkinen.

Kun aikaisemmin palkoista annettiin tarkat tiedot kerran vuodessa yhteissummina, nyt jokaisesta yksittäisestä palkanmaksusta annetaan yhtä tarkat tiedot viiden kalenteripäivän sisällä maksusta.

– Tämä on lisännyt ilmoitusten määrän monikymmenkertaiseksi ja tietojen määrän monisatakertaiseksi, Mäkinen sanoo.

Hänen mielestään pienyritysten tulisi saada ilmoittaa tiedot kerran kuukaudessa, koska muuten tulorekisteri-ilmoitukset kuormittavat niitä kohtuuttomasti.

Kustannuksia tulee enemmän kuin hyötyjä, jos verottaja pitää kiinni näin tiukasta tulkinnasta. toimitusjohtaja, Niklas Sonkin, Accountor

Kukaan ei myöskään maksa työnantajille säännön aiheuttamaa lisätyötä ja -kustannuksia.

– Jos tällaiset lisärasitukset olisi säädetty oikeille verovelvollisille eli työntekijöille, nämä olisivat lähteneet jo kaduille osoittamaan mieltään, sanoo Mäkinen.

Sekaannuksia rekisterin käytössä

Pienyrittäjiä kouluttavan talousosaajan mukaan tulorekisterin käyttöönotossa on mennyt sekaisin palkkaennakkoa koskeva ennakonpidätysvelvollisuus ja palkkaennakon ilmoittamisvelvollisuus.

Tilitoimistoyrittäjä Johanna Rahkalan mukaan tulorekisteri ja todellisuus eivät kohtaa. Timo Nykyri/ Yle

Palkkaennakko on Mäkisen mukaan luonteeltaan lyhytaikainen laina. Työnantaja antaa pikavipin, kun työntekijä tarvitse esimerkiksi 50 euroa. Se vähennetään seuraavasta palkasta.

Verohallinto tulkitsee tulorekisterilakia niin, että jokaisesta palkkaennakosta pitää antaa erikseen palkkatietoilmoitus ja vetoaa ennakkoperintää koskevaan lainsäädäntöön.

Mäkisen mukaan tulkinta on virheellinen.

– Lain mukaan sitä ei tarvitse ilmoittaa viiden päivän sisällä maksuhetkestä, mutta tätä verohallinto vaatii, Mäkinen sanoo.

Hänen mukaansa missään ei sanota, etteikö palkkaennakosta voitaisi jatkossakin pidättää vero siihen kohdistuvan palkan ennakonpidätyksen yhteydessä kerran kuukaudessa.

– Tulorekisterilaki ei ole muuttanut tätä asiaa millään tavalla, sanoo Mäkinen.

Verohallinnolla on erilainen käsitys

Verohallinto ei kuitenkaan ole ollut halukas luopumaan tulkinnastaan.

Verohallinnon tulorekisteriyksikön hankejohtaja Terhi Holmströmin mukaan aikaisemminkin on pitänyt toimittaa palkkaennakosta toimittaa ennakonpidätys.

– Ja se pitää tulorekisteriin myös viiden päivän kuluessa siitä maksupäivästä toimittaa. Ei tässä ainakaan omasta mielestä ole mitään tulkintavirhettä, sanoo Holmström.

Vaasalaisen Pohjanmaan laskenta -tilitoimiston toimitusjohtaja Heikki Hurtig kertoo ihmettelevänsä tätä verohallinnon väitettä, ettei sillä olisi mitään uutta palkkaennakkotulkintaa.

– Asiakasyritysten verotarkastuksissa ei kertaakaan ole esitetty, että hyväksi koettu palkkaennakoiden verojen maksaminen varsinaisen palkanmaksun yhteydessä olisi säädösten vastaista, sanoo Hurtig.

Mäkisen mielestä uuteen tulorekisterilakiin kirjattu kaikista palkoista ja palkkioista ilmoittamisvelvollisuus viiden kalenteripäivän sisällä on täysin kohtuuton mikroyrityksille.

Viiden päivän säännön perusteluna virtaviivaisuus

Verohallinto ei halua antaa periksi, vaikka osaa tiedoista tarvitaan vain kerran vuodessa. Sen mielestä on parempi, että viiden päivän sääntö koskee jokaista suoritusta.

Myös matkalaskujen tuloilmoitus pitää tehdä viidessä päivässä. Aikaisempi käytäntö kerran vuodessa ilmoitettavista matkalaskuista olisi riittänyt tiedon tarvitsijoille, mutta nyt ratkaisuun päädyttiin virtaviivaisuuden vuoksi.

– Erilaisia sääntöjä on vaikea muistaa. On helpompi myös maksajille, että kaikki ilmoitetaan viiden päivän kuluessa maksusta, tulorekisteriyksikön hankejohtaja Terhi Holmström perustelee.

Jos tällaiset lisärasitukset olisi säädetty oikeille verovelvollisille eli työntekijöille, nämä olisivat lähteneet jo kaduille osoittamaan mieltään. ekonomi Lassi Mäkinen, Talousteema

Tätä on yrittäjien vaikea ymmärtää. Matkalaskujen nopean ilmoittamisen vaatimuksen poistaminen onkin Lassi Mäkisen parannuslistalla.

Lisäksi itse tulorekisterilaissa on Mäkisen mukaan virhe maksupäivän määrittelyssä. Laissa maksupäiväksi on määritelty päivä, jolloin palkka on työntekijän käytettävissä.

– Pankkiliikenteen sujumistahan työnantaja ei voi tietää. Maksupäivän pitäisi olla se, jolloin raha lähtee työnantajan tililtä. Tämä on selkeä lainsäädäntövirhe, sanoo Mäkinen.

Accountorin toimitusjohtaja Niklas Sonkin arvostelee tulorekisterin toteutustapaa voimakkaasti. Jussi Ratilainen

Mäkisen mukaan vuodenvaihteessa voimaan tulleeseen tulorekisterilakiin kirjattu viiden päivän ilmoittamisaika pitäisi muuttaa. Se ei onnistu ilman lain avaamista.

Pikavippipeikko kurkistaa rekisterin takaa

Peikkona on myös pikavippifirmojen mahdollinen tulo paikkaamaan palkkaennakoita. Kuun lopussa tasattavat ennakot ovat Accountorin Niklas Sonkinin mukaan paljon yleisempi ilmiö kuin valtionhallinnossa on ymmärretty.

– Todennäköisesti tarve pikavipeille kasvaa, koska monet perheet ovat riippuvaisia pitkin kuukautta maksettavista palkkaennakoista, sanoo Sonkin.

Tulorekisterin tuoma uusi käytäntö ilmoittaa palkkaennakoista joka kerta erikseen, on saanut monet yritykset lopettamaan niiden maksun. Aikaisemmin ennakkojen ennakkoperintä on hoidettu varsinaisen palkanmaksun yhteydessä. Se ei verohallinnon mukaan enää ole mahdollista.

– Tietysti on helppo sanoa, että hoitakaa taloutenne paremmin yrittäjät ja perheet, mutta se on aika arrogantti lähestyminen ja pidän sitä tarpeettomana tässä tilanteessa, Sonkin sanoo.

Verohallinnon kanta järjestelmään on ollut järkkymätön. Vasta hallituksen kaatumisen jälkeen maaliskuun puolessa välissä on valtionhallinnosta alkanut kantautua ensimmäisiä signaaleja siitä, että kaikki ei ehkä kuitenkaan ole mennyt hankkeessa ihan putkeen.

Noin kaksi ja puoli kuukautta järjestelmän käyttöönoton jälkeen on alettu myöntää tulorekisterin aiheuttavan ongelmia (siirryt toiseen palveluun) mikroyrityksille. ( Valtiovarainministeriön hankepäällikkö Arto Leinosen kolumni)

Lue lisää:

Mikä ihmeen tulorekisteri? Yritysten pitää ottaa uusi järjestelmä käyttöön jo vuodenvaihteessa – vain osa on siihen valmis

Tulorekisteri aloittaa vuodenvaihteessa – näin se vaikuttaa palkkojen ja etuisuuksien saajiin

Automatisaatioon tähtäävä uudistus vaikeuttaa yrittäjien ja urheiluseurojen elämää – "Todellisuus ei taivu tulorekisteriin"