Brittiläinen hävittäjälentäjä Billy Cooper työntää kaasuvivun eteen ja ohjaa tarkasti kohti kohdetta, joka näkyy tutkan näytöllä. Liettuan Šiuliaista ilmaan nousseen hävittäjälentäjän tehtävänä on tunnistaa Itämerellä lentävä kone ja seurata sitä. Hävittäjä saavuttaa venäläisen kuljetuskoneen nopeasti.

Venäläiskoneessa on huomattu hävittäjän lähestyminen. Kun venäläinen lentäjä huomaa hävittäjän olevan näköetäisyydellä, hän nostaa keskisormen pystyyn. Brittilentäjät on tarkoin ohjeistettu olemaan provosoimatta venäläislentäjiä, joten pois kääntyessään Cooper vain vilkuttaa hieman.

On kevät 2014, ja Cooperin yksikkö Skotlannin pohjoisrannikolla sijaitsevasta Lossiemouthin tukikohdasta on komennettu Liettuaan suojaamaan Baltian maiden ilmatilaa Naton Baltic Air Policing -operaatiossa.

Suomi uusii hävittäjänsä Suomi valmistelee uusien hävittäjien hankintaa. Nykyisin käytössä olevat Hornet-hävittäjät poistuvat käytöstä 2020-luvun puolivälissä.

Päätöksen Hornetien seuraajasta tekee vuonna 2019 valittava hallitus todennäköisesti vuonna 2021.

Kilpailussa ovat mukana Rafale-hävittäjää valmistava ranskalainen Dassault, Gripen E- hävittäjää valmistava ruotsalainen Saab sekä Eurofighter Typhoonin valmistaja BAE Systems Isosta-Britanniasta. Yhdysvalloista ovat mukana F/A-18E Super Hornet -lentokoneen valmistaja Boeing ja F-35-hävittäjän valmistaja Lockheed Martin.

Kolme vuotta myöhemmin haastattelen Cooperia Lossiemouhtin tukikohdan huoneessa, josta ei saa ottaa kuvia ja jonne ei saa tuoda kameroita, kännyköitä tai muitakaan elektronisia tallennuslaitteita. Tavallisesti tilassa suunnitellaan Lossiemouthin yksiköiden lentoja.

Ei ole sattumaa, että Cooper kertoo avoimesti kokemuksistaan. Haastattelumatkan kymmenelle suomalaistoimittajalle on järjestänyt lentäjän työkalun, Eurofighter Typhoonin valmistaja BAE Systems. Kaksimoottorista monitoimihävittäjää on valmistettu lähes 500 kappaletta, ja sillä lentävät Ison-Britannian, Saksan, Espanjan, Italian, Itävallan ja Saudi-Arabian ilmavoimat.

Suomi aikoo korvata nykyiset 60 Hornet-hävittäjäänsä 2020-luvulla, ja nyt BAE Systems kärkkyy jopa kymmenen miljardin hävittäjäkauppaa yhdessä neljän muun valmistajan kanssa.

Yllä kuvatun kaltaisia kohtaamisia Ison-Britannian hävittäjillä on riittänyt viime vuosina. Nimenomaan Skotlannin Pohjoisrannikolla sijaitsevasta Lossiemouthin tukikohdasta on lennetty tunnistamaan venäläiskoneita Pohjanmerelle. Hävittäjällä tukikohdasta pääsee Norjan rannikolle vain 20 minuutissa.

Yle Uutisgrafiikka

Billy Cooper näyttää pitkän listan kirjainyhdistelmiä: IL-78, TU-95, TU-160, TU-22, SU-27, IL-76, IL-38, SU-34, AN-12, AN-26, IL-20, A-50, Ka-27.

Nämä ovat Venäjän asevoimien lentokoneita ja helikoptereita, joita Eurofighter-hävittäjät ovat saattaneet Itämerellä tai Pohjanmerellä. Esimerkiksi mannertenvälinen TU-95 on yksi edellisen kylmän sodan ikonisista pommikoneista. TU-160 on puolestaan lentänyt Kuolan niemimaalta Pohjanmeren kautta Syyriaan ampumaan risteilyohjuksia.

Lossiemouthin tukikohdasta noussut Eurofighter Typhoon -hävittäjä seuraa Pohjanmeren yllä venäläistä TU-160 -lentokonetta syyskuussa 2015. Royal Air Force

Aggressiivista lentämistä

Keskisormen näyttäminen ei ole ainoa uhitteleva ele, jonka Cooper on kohdannut.

– Jotkut venäläispilotit vaikuttavat lentävän aggressiiivisemmin kuin toiset, hän sanoo.

Millaista on aggressiivinen lentäminen?

Cooper poimii käteensä pienet kepit, joista toisen päässä on venäläishävittäjän pienoismalli ja toisessa Eurofighter. Niillä hän havainnollistaa tilannetta, jossa venäläinen hävittäjä saattaa kuljetus- tai pommikonetta. Tyypillisesti hävittäjälentäjä lentää koneen lähelle, tunnistaa sen ja tarkistaa aselastin.

– Kun me tulemme koneiden vierelle, saattaa venäläishävittäjä tehdä käännöksen meitä kohti, jolloin väistämme ylös. Tietenkään lentäjä ei halua törmätä meihin, mutta tämä on aggressiivista lentämistä, hän selittää kokemustaan Itämereltä.

Cooper kertoo pohtineensa, lieneekö kaarroksen tehnyt venäläispilotti sama, joka näytti hänelle keskisormea.

Myös suomalaiset Hornet-hävittäjät ovat käyneet tunnistamassa venäläishävittäjiä Itämerellä, mutta Ilmavoimat on kertonut kohtaamisista melko niukasti.

Eurofighter Typhoon -hävittäjä nousee ilmaan Lossiemouthin tukikohdasta Skotlannin pohjoisrannikolla. Tukikohta työllistää 2500 ihmistä. Tuomas Kerkkänen / Yle

Cooper taas esittelee meille lentokonehallissa yksityiskohtaisesti jopa hälytykseen valmiina olevan koneen varustusta: ilmataisteluohjuksia ja elektroniseen sodankäyntiin liittyviä laitteita.

Hävittäjävalmistajat korostavat markkinointityössään onnistumisia, joita tietyllä koneella on saavutettu harjoituksissa tai tositoimissa.

Cooper iskee jälleen pöytään Suomeakin kiinnostavan Venäjä-kortin. Hän kertoo, että Ison-Britannian ilmavoimat on lentänyt Eurofightereillään harjoituksissa Intian ilmavoimien venäläisiä SU-30-hävittäjiä vastaan. SU-30 on kaksimoottorinen monitoimihävittäjä kuten Eurofighterkin, ja Intian ilmavoimilla on niitä 230 kappaletta.

– En voi kertoa tarkasti miten kävi. Mutta voin sanoa, että intialaiset eivät olleet iloisia, hän vihjailee harjoituksen lopputuloksesta.

Todennäköisesti myös Suomen päättäjät ja asevoimien edustajat saavat kuulla samanlaisia juttuja eri hävittäjistä, kun he tapaavat asevalmistajien myyntimiehiä ja eri maiden ilmavoimien edustajia.

Hävittäjät kilpailevat Helsingin taivaalla

Kutsuja tapaamisiin jaellaan aivan näinä päivinä, sillä hävittäjävalmistajat tuovat koneensa kesäkuun 9. päivä järjestettävään, satavuotiasta Suomea juhlistavaan lentonäytökseen Helsingin Kaivopuistossa. Hävittäjäkisan ansiosta siitä voi tulla yksi näyttävimmistä Suomessa järjestetyistä ilmailutapahtumista, ainakin jos sää on suosiollinen.

Toistaiseksi isoimman satsauksen lentonäytökseen on luvannut tehdä Iso-Britannia ja maan asevoimien tärkein toimittaja BAE Systems. Isosta-Britanniasta näytökseen tulee yhdeksällä Hawk-suihkuharjoituskoneella lentävä Red Arrows sekä hävittäjäkisassa mukana oleva Eurofighter.

BAE Systemsin Euroopan liiketoimintajohtaja Mark Parkinson myöntää, että näyttävä kallis osallistuminen on samalla osa hävittäjän myyntikamapanjaa.

BAE Systemsin liiketoimintajohtaja Mark Parkinson johtaa yhtiön Eurofighter-myyntikampanjaa. Jorma Vihtonen / Yle

– Toivomme tapaavamme poliitikkoja, asevoimien edustajia ja toimittaja. Mutta ennen kaikkea haluamme juhlia 100-vuotiasta Suomea, hän sanoo.

Ruotsin vastaus on tuoda näytökseen kolme Gripen-hävittäjää, Suomenkin ilmavoimien aiemmin käyttämä Draken-hävittäjä sekä Saab SK 60 -suihkuharjoituskone. Lisäksi Ruotsista voi tulla taitolentäjiä Saab Safir -koneineen. Amerikkalainen Boeing taas lennättää Suomeen Super Hornetin.

Yhdysvaltain ilmavoimien F-35-koneet ovat parhaillaan vierailemassa Isossa-Britanniassa Suffolkin lentotukikohdassa, josta ne voisivat lentää Suomeen tai Viron Ämäriin ja esiintyä näytöksessä. Lockheed Martinin edustajat eivät kuitenkaan vielä ole vahvistaneet, että koneet vierailisivat Helsingin yllä.

Kun hävittäjät lentävät Helsingin taivaalla, niissä ei ole asekuormaa. Tämän ansiosta ne voivat tehdä henkeäsalpaavan näköisiä temppuja. Auringon paistaessa ja koneiden piirtäessä taivaalle värikkäitä viivoja katsojan on helppo unohtaa mihin laitteet on kehitetty: sodankäyntiin.

Syyria on koneiden koekenttä

Suomen hävittäjän valinta osuu kiinnostavaan aikaan myös siksi, että osalla kilpailussa mukana olevista koneista lennetään parhaillaan maailman konfliktipesäkkeissä. Ranskalaisten Rafale-hävittäjien iskuja kiihdytettiin Pariisin pommi-iskun jälkeen. Amerikkalainen Super Hornet on lentänyt Syyrian ja Irakin operaatioissa sekä Afganistanissa. Ruotsalaisen Gripenin C-mallilla taas lennettiin tiedustelulentoja Libyassa vuonna 2011.

Amerikkalainen F-35 ei ole vielä osallistunut sotatoimiin, mutta kun tämä tapahtuu, asiasta uutisoidaan varmasti näyttävästi.

BAE Systems, samoin kuin amerikkalainen Boeing, markkinoi konettaan nimenomaan kyntensä osoittaneena taistelukoneena. Eurofighterillä on lennetty Libyan, Irakin ja Syyrian konflikteissa.

Eurofighter Typhoon on yksi vaihtoehto Suomen nykyisten Hornetien korvaajaksi. Lentokoneella on lennetty konfliktialueille Libyassa, Syyriassa ja Irakissa. Tuomas Kerkkänen / Yle

Myös näistä kokemuksista Eurofighterillä lentävät pilotit kertovat yksityiskohtaisesti. Heitä haastatellessani, kiinnitän huomiota viereisellä käytävällä olevaan huoneentauluun, jossa ei ole tippaakaan huumoria. Sen otsikko on ”Tunne uhkasi” ja kuvituksena on venäläinen hävittäjä.

Mikä on hänen aseistuksensa? Voiko hän häiritä laitteitasi? Voiko hän lukita aseensa Sinuun? Onko sinulla tarpeeksi tietoa tappavaan iskuun? Sekä 40 muuta kysymystä, jotka hävittäjälentäjän tulee pitää mielessään, kun hän kohtaa vieraan valtion asevoimien lentokoneen.

Myös Lossiemouthin tukikohdasta operoiva lentue 6 on osallistunut sotatoimiin Syyriassa. Lentue 6 siirrettiin neljäksi kuukaudeksi Kyprokselle, josta se teki taistelulentoja Isisin taistelijoita vastaan.

– Pelkästään Lossiemouthista lähteneet hävittäjät pudottivat 700 Paveway IV-täsmäpommia Irakissa ja Syyriassa, kertoo Lossiemouthin tukikohdan komentaja, eversti Paul Godfrey ja kertoo olevansa erityisen ylpeä siitä, kuinka nopeasti hävittäjät saatiin operaatioon.

Venäjä tulee vastaan myös, kun keskustelemme Syyrian konfliktista. Maassa on venäläisvalmisteisia ilmatorjuntaohjuksia ja Venäjän ilmavoimat toimii alueella. Toistaiseksi törmäyksiltä on vältytty.

– Meille oli hyötyä siitä, että pystyimme lentämään Syyriassa korkeammalla kuin muut, sanoo lentäjä Billy Cooper.

Hän esittelee myös, kuinka eräällä taistelulennolla Syyriassa tuhottiin täsmäaseilla vihollisen kalustoa, ammuttiin konetykillä juoksuhaudassa olevia taistelijoita ja räjäytettiin tarkka-ampujan asema. Kaikki tämä 40 minuutissa.

Cooper sanoo, että lentäjää auttavat erilaiset sensorit ja tilannetietoa välittävät järjestelmät, joiden ansiosta lentäjä pystyy tekemään päätöksiä nopeasti.

– Aiemmin tällaisissa tehtävissä lennettiin hitaasti ja matalalla. Lentäjän piti omin silmin tarkkailla, missä omat ja vihollisen joukot ovat, ja tämä vei pitkään, hän kuvaa muutosta.

Suomen tarpeet toki eroavat sotimisesta Syyriassa. Hävittäjävalmistajat kuitenkin esittelevät kokemuksia erilaisista iskuista, sillä Suomi hankkimassa nimenomaan monitoimihävittäjää.

Hävittäjällä valmistaudutaan tekemään paljon muutakin kuin torjumaan ilmatilaan tullleet vieraan vallan alukset. Nykyaikainen hävittäjä on aselavetti, josta voidaan iskeä maassa, merellä ja ilmassa oleviin kohteisiin jopa satojen kilometrien päästä. Siksi valmistajat esittelevät kilvan hävittäjäänsä sopivia ohjuksia ja täsmäpommeja.

Asejärjestelmät vaikuttavat olennaisesti hävittäjähankinnan hintaan. Tarjonnan ja hintojen selvittämiseksi Puolusvoimien logistiikkalaitos lähetti maaliskuussa aseita ja sensoreita koskevan tietopyynnön valmistajamaihin.

Suomen tarpeet ovat siis muuttuneet edellisestä hävittäjähankinnasta. Hornet-hankinnan aikaan puhuttiin torjuntahävittäjistä, joilla voidaan torjua Suomen ilmatilaan tulleet ilma-alukset. Horneteja hankittiin 64, ja Puolustusvoimien linjana on toistaiseksi ollut, että uusia hävittäjiä tarvitaan suunnilleen saman verran.

Rauhan ajan tehtävien kuten ilmatilan loukkaamattomuuden valvonnasta toki selvittäisiin pienemmälläkin määrällä, mutta maantieteellisesti suuri Suomi valmistelee hankintaa kriisiajan tarpeiden mukaan.

Vertailun vuoksi: Tanska ostaa 28 hävittäjää, Hollanti 37 ja Belgia valmistelee 34 hävittäjän ostoa. Suomen hanke onkin jopa maailmanlaajuisessa vertailussa suuri hanke.

"Hävittäjän valinta on kompromissi"

Lossiemouhtin lentotukikohdan komentaja, Eversti Paul Godfrey esittelee kuvia, jotka tukikohdan hävittäjät ovat ottaneet venäläiskoneista. Jorma Vihtonen / Yle

Erilaiset tehtävät myös lisäävät hävittäjän valinnan vaikeutta: yksi hävittäjämalli voi olla parempi, jos tehtävänä on tunkeutua vaivihkaa vihollisen puolelle, toinen kun kohteeseen pitää päästä äärimmäisen nopeasti ja isossa aselastissa.

Suomen hävittäjähankeen valmistelijat vierailevat Isossa-Britanniassa kesäkuussa. He kuuntelevat varmasti maan kokemuksia tarkkaan myös siitä syystä, että saarivaltakunta tulee käyttämään kahta eri hävittäjätyyppiä.

Eurofighterin lisäksi britit hankkivat amerikkalaisen F-35-hävittäjän B-versiota, joka voi nousta lyhyeltä kiitoradalta ja laskeutua pystysuoraan. Suomeen on ehdolla saman hävittäjän A-tyyppi, joka nousee ja laskeutuu tavallisille kiitoradoille.

Lossiemouthin tukikohdan komentaja, eversti Paul Godfrey korostaa, että Suomen kannattaa pohtia tarkoin, minkälaisia tehtäviä varten se hävittäjän hankkii. Hänen mukaansa Eurofighter erottuu edukseen nopeissa hälytyksissä, joissa saatetaan jopa yliääninopeudella lentäviä vieraan valtion ilma-aluksia.

– F-35 taas pystyy toimimaan sotatoimialueiden ilmatilassa, koska sitä on vaikea havaita. Me voimme toimia molemmilla koneilla yhtä aikaa, jolloin koneiden ominaisuudet täydentävät toisiaan. Maailmassa ei ole yhtä hävittäjää, joka täyttää kaikki tarpeet, hän sanoo.

Lue myös:

Näin Suomelle kaupataan miljardien hävittäjiä – Ylen reportaasi Yhdysvaltain aseteollisuuden ytimestä

Toimittajalta: Amerikan hävittäjälobbarien vieraana

Tämä suomalaisnainen pyörittää 20 miljardin asebisneksiä ja mökkeilee Heinävedellä

Nämä joukkueet ovat mukana Suomen kaikkien aikojen lobbauskisassa – tähtäimessä kymmenen miljardin hävittäjädiili

Hävittäjävalmistajilta taas uusia lupauksia – Eurofighterin valmistaja tarjoaa Suomelle koneiden loppukokoonpanoa