Mikä on kielipesä? Kielipesä on kielellisen vähemmistön tai alkuperäiskansan lapsille tarkoitettu päivähoitopaikka, jossa kaikki toiminta tapahtuu alusta asti pelkästään saamen kielellä. Toiminta toteutetaan järjestämällä alle kouluikäisille lapsille päivähoitoa tai avointa varhaiskasvatustoimintaa sekä koululaisille iltapäivätoimintaa kielikylpymenetelmää käyttäen. Tavoitteena on, että kielipesälapsista kasvaa tulevaisuudessa saamen kielen siirtäjiä. Tällä hetkellä Suomessa toimii yhteensä 13 eri saamenkielistä kielipesää. Suomessa saamenkielipesissä puhutaan joko pohjoissaamea, inarinsaamea tai koltansaamea. Saamelaisalueella Inarin kunnassa toimii kaksi koltansaamen ja kolme inarinsaamen kielipesää. Utsjoella on kaksi pohjoissaamen kielipesää ja saamelaisalueen rajalla Vuotsossa yksi. Myös saamelaisalueen ulkopuolella on neljä pohjoissaamen kielipesää; Sodankylässä, Rovaniemellä, Oulussa ja Helsingissä. Ensimmäinen kielipesä kokeilu oli Sevettijärvellä vuonna 1993, mutta se ei kestänyt kuin puoli vuotta. Vuonna 1997 perustettiin Inarin kirkonkylälle inarinsaamen kielipesä, joka on toiminut tähän päivään asti ja juhlii tänä vuonna 20-vuotista taivaltaan. Rahoitus saamelaisalueen ulkopuolella toimiville kielipesille tulee Veikkauksen varoista. Vuodelle 2017 myönnetty rahoitus oli 200 000 euroa. Saamelaisalueella toimivien kielipesien rahoitus taas tulee valtion kassasta. Viimevuosina summa on ollut 700 000 euroa.

Pohjoisaamenkielinen kielipesätoiminta ei pääse alkamaan tänä syksynä Enontekiöllä. Kunta on hakenut työntekijöitä kielipesiin kahteen otteeseen, mutta laihoin tuloksin. Kummallakaan hakukierroksella ei kunta ei saanut yhtään hakemusta.

Enontekiön vs. varhaiskasvatusohjaaja Säde Hautamäki sanoo, että saamenkielisten päivähoidontyöntekijöiden löytäminen on haastavaa.

– Valitettavasti uudella haulla ei tullut yhtään hakemusta, ei Hetan kielipesään eikä Peltovuoman kielipesään. Tässä tilanteessa kielipesiä ei pystytä resurssien vuoksi perustamaan, koska meillä ei ole henkilöstöä sinne. Tämä on on tietysti ikävää. Jos ei nyt sitten käy niin, että jostain löytyy lisäresursseja saamenkielisistä työntekijöistä, sanoo Hautamäki.

Kielipesien tulevaisuus vielä auki

Enontekiön sivistyslautakunta päätti viime toukokuussa, että kunta aloittaa pohjoissaamenkielisen kielipesätoiminnan Hetan ja Peltovuoman kylillä. Enontekiöllä on kartoitettu saamenkielipesän tarvetta ja viimeisimmän kyselyn mukaan kielipesiin olisi ollut tulossa vähintään 10 lasta. Tänä syksynä toiminta ei pääse alkamaan, mutta asia tuskin unohtuu, arvelee Enontekiön vs. varhaiskasvatusohajaaja Säde Hautamäki.

– Tässä vaiheessa en osaa sanoa tulevaisuuden tilanteesta. Mutta kyllähän tämä asia on aina uudelleen ollut esillä. En usko, että paikkoja laitetaan uudelleen hakuun, ei sillä taida olla tässä vaiheessa vaikutusta asiaan. Saamenkielen osaajille töitä ilmeisesti riittää ja voi olla ettei nämä jostain syystä olleet niin vetovoimaisia paikkoja. Ylipäätään saamenkielen osaajista on pulaa. Pitäisi löytää jotenki uusia kanavia tavoittaa sellaisia henkilöitä, joilla on kiinnostusta tähän ja halukkuutta kouluttautua alalle, arvelee Enontekiön vs. varhaiskasvatusohajaaja Säde Hautamäki.

Juttua editoitu 7.9.2017 klo. 11.36, otsikkoa muutettu.