Vastoin yleisiä käsityksiä ja kuvitelmia, hauki on Suomelle tärkeä kala

Suurhauki vesistöjen hyvinvoinnin sekä kalastusmatkailun edistäjänä

Kalastusasetuksen luonnos, joka on parhaillaan käsittelyssä, on herättänyt voimakasta keskustelua useassa mediassa. Erilaisia kannanottoja on tullut julkisuuteen erityisesti hauenkalastuksen rajoittamisesta. Suomen Haukiseura on kerännyt haukeen liittyviä virheellisiä väitteitä ja kannanottoja oheen ja oikaisee näitä faktojen ja tutkimustietojen valossa.

Mediassa on esiintynyt mm. seuraavanlaisia virheellisiä väitteitä:

Väite 1: Asetukseen kaavailtu hauen ylämitta heikentäisi kalastusmatkailun toimintaedellytyksiä

Suomessa toimivien kalastusopaspalveluiden yleisin kohdekala on hauki, hauenkalastuksen menestyksellisyys perustuu saalisvarmuuteen sekä isoihin saaliskaloihin. Yli kahdellakymmenellä Suomen eturivin kalastusopasyrityksistä* on ollut jo vuosia käytössään isojen kalojen vapautuskäytäntö. Lisäksi he rajoittavat ruuaksi otettavien kalojen määrää (yleensä max. 3 kalaa/hlö). Näin pyritään takaamaan myös seuraaville asiakkaille mahdollisuus suuriin kaloihin sekä toimimaan vastuullisesti ympäristön kanssa.

Suurimmalle osalle kalastusoppaista suurhaukien vapauttaminen ei ole ongelma, vaan niiden niukka esiintyvyys. Asetus sallitusta välimitasta ruokakaloiksi parantaisi tältä osin tilannetta ja parantaisi suomalaisten oppaiden kilpailukykyä verrattuna ruotsalaisiin, tanskalaisiin tai saksalaisiin.

Suomalaisten kalastusmatkailuyritysten työllistävä vaikutus arvioidaan nykyisellään olevan noin 500 henkilötyövuotta. Alalla olisi hyviä mahdollisuuksia kasvaa, sillä mm. Ruotsiin verrattuna ala työllistää Suomeen verrattuna nelinkertaisesti. Kasvu kuitenkin vaatii toimenpiteitä, jotka tukevat suurhauen menestymistä Suomen vesistöissä.

*Muun muassa seuraavat kalastusopaspalveluita tarjoavat yritykset vapauttavat suurhauet Fishing Lords Oy, Haukikoira, Rautaparta Oy, Apajamatkat Oy, Jänkäkoira, Augur Kalastusmatkat, TR-Kalastus ja Catering Oy, PG Fishing, Hottipaikka, VMB Fishing, Southwest Fishing Tours sekä liuta muita valveutuneita yrittäjiä.

Väite 2: Suurhauen pyynti loppuisi välimitan astuessa voimaan

Kuten alamittaisten kalojenkin kohdallakin, asetuksessa ei pyyntiä rajoiteta vaan asetus kieltää tappamasta pyydykseen jääneen tai vieheeseen tarttuneen suurkalan ja määrää sen vapautettavaksi. Kalojen alamittojen takia Suomessa on ollut pakollista jo vuosia vapauttaa osa kaloista eli alamittaiset, täten ainoa muutos olisi se, että myös suuret, luonnon ekosysteemin kannalta arvokkaimmat emokalat jatkossa vapautettaisiin. Jatkossakin yhä haukea voi kalastaa ja ottaa ruokakalaksi juuri ne ruuaksi parhaiten sopivat yksilöt kokonsa puolesta eli 2-4 kg hauet.

Väite 3: Hauki ei selviä vapautuksesta

Turun ammattikorkeakoulussa tehdyssä opinnäytetyössä tutkittiin suurten haukien selviämistä pyyntirasituksesta ja vapautuksesta. Tutkituista kaloista merkittävä enemmistö selvisi pyynnistä ja vapautuksesta ja kuolleisuus oli linjassa kansainvälisen tutkimuksen kanssa ollen alle 5 prosentin luokkaa. Luonnollisesti kalastajalla on vastuu kalan asianmukaisesta käsittelystä vapauttaessaan sitä, jotta kala vahingoittuisi mahdollisimman vähän. (Iktyonomi Teemu Koski, Pyyntitapahtuman vaikutus hauen elinkelpoisuuteen, 2009. Ohjeet asialliseen suurhauen vapautukseen: https://www.suomenhaukiseura.fi/vapautuslista/)

Väite 4. Suurhauen poistokalastuksella ei ole merkitystä muihin kalakantoihin

Helsingin Yliopiston kalataloustieteen professori, Hannu Lehtosen tutkimuksessa on havaittu suurten petokalojen liikapyynnillä olevan negatiivisia vaikutuksia vesistön kala-, pohjaeläin- sekä eläinplanktonkantoihin. Hauen kasvuvauhti on suhteellisen hidasta ja mikäli merkittävä osa suurhauista kalastetaan ekosysteemistä pois, on seurauksena todettu olevan särjen ja ahvenen kalakantojen merkittävä kasvu, mikä aiheuttaa eläinplanktoneiden ja pohjaeläinten vähenemisen vesistöissämme.

Vesiekosysteemi tarvitsee isoja emokaloja, sillä ne tuottavat laadukkaampia mätimunia ja elinkykyisempiä poikasia ja ylläpitämään muiden kalojen määrää ja laatua terveessä tasapainossa. Lehtosen mukaan pelkkä kalojen alamittasäätely johtaa siihen, että yleensä pääosa kaloista on pyydetty jo ennen kuin niiden lisääntymisen kannalta on paras aika käsillä. (HS, Tiede, 10.11.2014, http://www.hs.fi/tiede/a1415503042186)

Väite 5: Hauki uhkaa arvokalakantoja syömällä niiden poikasia

Tornionjoella on seurattu 740 haukea ja tutkittu, kuinka paljon hauki käyttää ruuakseen lohenpoikasia. Tutkimuksessa selvisi, että yksi hauki sadasta oli syönyt lohenpoikasen ja tällöinkin vain yksittäisen poikasen, joten väite siitä, että hauki uhkaa suomalaisia lohikalakantoja ei sellaisenaan pidä paikkaansa. (Ville Vähä, Erälehti11-2010).

Tornionjoen tutkimustulosta tukee jo vuosia sitten tehdyt englantilaiset tutkimukset, joissa tutkittiin hauen poistokalastuksen vaikutuksia muuhun kalastoon. Suurten haukien poistaminen vesistöistä aiheutti ainoastaan pienempien haukien määrän rajun lisääntymisen ja itse asiassa lohikalojen laadun heikkenemisen ja määrän pienenemisen, kun suurhauet eivät olleet tekemässä aitoa luonnon valintaa kummankin osalta. (http://www.anglersnet.co.uk/authors/bruno01.htm)

Haukifaktat ovat laatineet: Lauri Selenius ja Mika Vornanen

Suomen Haukiseuran tarkoituksena on edistää suomalaista hauenkalastuskulttuuria sekä hauen arvostusta kalalajina ja virkistyskalastuskohteena. Seura kannattaa valikoivaa kalastusta, jonka perusajatuksena on vapauttaa ne kalat, joita ei käytä ruoaksi. Suomen Haukiseura pyrkii omassa toiminnassaan kunnioittamaan haukea ja käsittelemään vapautettavat niitä mahdollisimman kalaystävällisesti sekä hyödyntämään oikeaa ja tutkittua tietoa hauesta ja sen vapauttamisesta, jotta valikoiva kalastus olisi eettisesti kestävällä pohjalla. Suomen Haukiseurassa on jäseniä lähes 70 ja seura on perustettu 2001.