Toksinen maskuliinisuus on käsite, joka putkahti julkiseen keskusteluun vasta äskettäin. Sen määritelmiä ovat muun muassa seuraavat:

Termi tarkoittaa patriarkaattia eli kirjaimellisesti isän valtaa. Yhteiskuntaa, jossa miehet ovat vallassa. Patriarkaalinen yhteiskuntarakenne luo miehille tiettyjä rajoja, odotuksia ja vastuuta. Nämä vaatimukset ovat haitallisia myös miehille itselleen.

– Jyväskylän yliopiston nykykulttuurin tutkimuksen dosentti Tuija Saresma Me Naisten haastattelussa.

Toksinen maskuliinisuus

(feminismi)

maskuliinisuuden negatiiviset puolet, kuten kovuus, aggressiivisuus, myötätunnottomuus, yksin pärjääminen ja väkivallan ihannointi

– Wiktionary

Toksinen maskuliinisuus viittaa yksinkertaistettuna siihen, miten patriarkaatti vahingoittaa miehiä. Toisin sanoen toksisella maskuliinisuudella tarkoitetaan vahingollisia kulttuurisia vaatimuksia ’miehisyydestä’: kovuudesta, aggressiivisuudesta ja väkivallan ihannoinnista, individualismista, yksin pärjäämisestä ja tunteettomuudesta, sekä kilpailullisesta fyysisestä suorituskyvystä ja viriiliydestä.

– Elokuvakasvatusyhdistys Koulukino

Määrittelijästä riippuen toksinen maskuliinisuus tarkoittaa siis

yhteiskuntaa ja valtarakenteita

toimintamalleja ja yksilön piirteitä

kulttuurisia vaatimuksia, jotka kohdistuvat miehiin.

Olen itse sen verran yksioikoinen ihminen, että kaipaan tarkkoja määritelmiä, jotta tiedämme mistä puhumme. Lisäksi kaipaan tasa-arvoa: meidän pitää pystyä keskustelemaan kaikista sukupuolirooleista, joita yhteiskunnassamme on.

Sen vuoksi pyydän sinua täyttämään oheisen taulukon. Tuloksia ei tarvitse julkistaa kenellekään, sillä kyseessä on oma pohdintatehtävä.

Maskuliinisuus Feminiinisyys Muunsukupuolisuus Toksisuus Ei-toksisuus

(myönteisyys,

rakentavuus)

Jos ylärivin ensimmäiseen tyhjään soluun tulevat toksisen maskuliinisuuden piirteet kuten aggressiivisuus, kovuus, väkivalta ja tunteettomuus, mitä tulee muihin soluihin?

Onhan nimittäin itsestään selvää, että jos erotamme maskuliinisuudesta toksiset piirteet, ensiksi täyttämämme solun alapuolelle jää myönteisiä maskuliinisuuden piirteitä. Mitä ne ovat sinun mielestäsi? Mitä on myönteinen maskuliinisuus?

Lienee myös itsestään selvää, että jos puhumme toksisesta maskuliinisuudesta (eli vain yhden sukupuolen kielteisistä ominaisuuksista ja siihen kohdistuvista odotuksista ja paineista), meidän on syytä puhua myös muiden sukupuolten toksisuudesta. Minne sijoitat sellaiset haitalliset käyttäytymismuodot ja toimintamallit kuin nalkuttamisen, uhriutumisen, piikittelyn, juoruilun, kateuden tai vaikka epävakauden? Voit laittaa niitä useampaankin soluun: vaihtoehtoja on kolme.

Entä minne sijoitat positiiviset tunteet, ominaisuudet ja toimintatavat kuten auttamisen, ilon, myötätunnon, kannustamisen, älyn, rohkeuden ja viisauden? Niitäkin voi laittaa moneen soluun, jos ne osuvat mielestäsi useammalle sukupuolelle.

Tarkkaile pulssiasi ja reaktioitasi, kun täytät taulukkoa.

Jos on olemassa toksinen maskuliinisuus (joka on kuulemma vain osa maskuliinisuudesta), silloin on olemassa myös positiivinen maskuliinisuus. Ja jos on olemassa toksinen maskuliinisuus, silloin on olemassa myös toksinen feminiinisyys ja toksinen muunsukupuolisuus. Yhteiskuntamme asettaa negatiivisia paineita ja odotuksia myös naisille ja muunsukupuolisille – ja myös naisilla ja muunsukupuolisilla on haitallisia käyttäytymismalleja. Olemmehan kaikki ihmisiä.

Kun olet täyttänyt yllä olevan taulukon ja pohtinut analyyttisesti solujen ja niiden rajojen merkityksiä itsellesi, päädyt todennäköisesti johonkin seuraavista päätelmistä:

Jos sait jokaiseen soluun täysin erilaisia sanoja, joudut toteamaan, että sukupuolten välillä on omasta mielestäsi isot erot. Siinä tapauksessa on olemassa myös ilmiöt nimeltä toksinen feminiinisyys ja toksinen muunsukupuolisuus. Ilmeisesti yhteiskunnallinen keskustelumme on siis epätasapainossa, koska puhumme aina vain yhden sukupuolen tai siihen liittyvien rakenteiden toksisuudesta. Jos jätit tyhjäksi solut ”toksinen feminiinisyys” ja ”toksinen muunsukupuolisuus”, joudut tunnustamaan itsellesi olevasi melko puolueellinen. Ovatko asiat oikeasti niin, että vain yhdellä sukupuolella on negatiivisia ominaisuuksia ja vain siihen kohdistuu haitallisia odotuksia ja ryhmäpainetta? Entä minne laitoit sanat nalkuttaminen, uhriutuminen ja kateus? Ne kuitenkin ovat olemassa ilmiöinä, eikä niitä voi termeinä sijoittaa toksiseen maskuliinisuuteen, sillä esimerkiksi ”uhriutuminen” ja ”kovuus” ovat vastakohtia. Jos kaikki hyveet ja paheet jakaantuivat kaaviossasi monelle sukupuolelle, huomaamme väkisinkin, että toksisen maskuliinisuuden termi on turha. On hedelmätöntä puhua vain yhden sukupuolen toksisuudesta, kun sitä on kaikkialla muuallakin. Siinä tapauksessa meidän pitäisi mieluummin puhua haitallisesta käytöksestä. Meidän pitää tuomita kateus, ahneus, väkivalta ja epätasa-arvo riippumatta niiden ilmaisijan tai toteuttajan sukupuolesta.

Mikä oli oma täyttötapani taulukolle? Se on tällainen:

Ihmisyys Toksisuus itsekkyys, uhriutuminen, väkivalta, kosto, kateus, ahneus, ilkeys, tyhmyys, viha, nalkuttaminen, piikittely, itsekkyys, yksipuolisuus, tunteettomuus jne Ei-toksisuus (myönteisyys, rakentavuus) empatia, auttaminen, ilo, yhteisöllisyys, rohkeus, äly, viisaus, kannustaminen, keskusteleminen, ystävyys, kumppanuus, rakkaus, välittäminen, suoraselkäisyys, luotettavuus jne

En pidä siitä, että toksinen käytös tai toksiset mallit leimataan toksiseksi maskuliinisuudeksi. Se ei ole rakentava termi eikä rakentava suhtautumistapa. Ei toksisuus liity mihinkään sukupuoleen, vaan se liittyy meihin kaikkiin ihmisinä.

Olemmehan inhimillisiä, pieniä ja keskeneräisiä.

[Edit 7.3.2019 klo 17.25: lisätty adjektiiveja omaan taulukkoon ja pistetty perään myös ”jne”. Näin käy selkeämmin ilmi se, että kaikki luonteenpiirteet ja toimintamallit – negatiiviset ja positiiviset – voivat esiintyä kaikilla sukupuolilla. Molempia listoja voisi jatkaa parillakymmenellä sanalla.]