Korkein hallinto-oikeus ei kerro veroratkaisuissaan yhtiöiden nimiä, kuten ei yleensäkään. Yle on selvittänyt ne oikeuden asiakirjoja ja muita julkisia tietoja tutkimalla.

Oikeusjutuissa oli kyse erityisesti siitä, onko ulkomaisten yhtiöiden sivuliikkeillä Suomessa ollut oikeus vähentää verotuksessaan konsernin sisäisten velkojen korkomenoja.

Nyt korkein oikeusaste vahvisti verottajan ja Helsingin hallinto-oikeuden tulkinnan yhtiöiden omistusjärjestelyistä. Ratkaisujen ydin on, että sivuliikkeillä ei ollut oikeutta tekemiinsä korkojen vähennyksiin.

Nasdaqin sivuliikkeen tapaukseen KHO sovelsi veronkiertopykälää ja totesi, että omistusjärjestely oli tehty verojen välttämiseksi. Carlsbergin sivuliikkeen osalta KHO ei arvioinut asiaa veronkiertopykälän kannalta, mutta piti järjestelyä muutoin keinotekoisena.

Verottaja: Tämänkaltainen verosuunnittelu vienyt jopa satoja miljoonia

KHO:n ratkaisut vuosien verokiistoihin ovat merkittäviä ennakkopäätöksiä. Verottajan mukaan sillä on kesken samankaltaisia verokiistoja 10–20 yhtiön kanssa.

Verohallinto arvioi Ylelle, että tämäntyyppinen verosuunnittelu on vähentänyt yritysten maksamia yhteisöveroja jopa satoja miljoonia euroja vajaan vuosikymmenen aikana. Nyt ratkaistut oikeusjutut koskevat vuosien 2006–2010 verotusta.

Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö kertoi oikeudelle, että samanlaista aggressivista verosuunnittelua on hyödynnetty 2000-luvun loppupuolella useiden kansainvälisten konsernien yrityskaupoissa Suomessa.

Monet yritykset ovat katsoneet, että tällaiset järjestelyt ovat hyväksyttävää verosuunnittelua.

– Kyseiset järjestelyt eivät ole veronkiertoa, vaan täysin laillisia, yritysten verokonsultointia harjoittavan KPMG:n veropalvelujen johtaja Timo Torkkel kommentoi Kauppalehdessä elokuussa 2012.

Korot ulkomaille, verotettava tulo alas Suomessa

Suomesta yrityksiä ostaneet kansainväliset konsernit ovat siirtäneet verotettavaa tuloa Suomesta matalamman verotuksen maihin.

Verojen välttämiseksi konsernit ovat tehneet keinotekoisia omistusjärjestelyjä. Se on toteutettu yritysten korkovähennyksiä ja konserniavustuksia hyväksi käyttäen.

Järjestely on tehty yksinkertaistettuna yleensä näin:

Ulkomainen konserniyhtiö osti suomalaisen yhtiön. Ulkomainen yhtiö perusti Suomeen sivuliikkeen, jolle suomalaisen yhtiön osakkeiden omistus kohdistettiin verotuksessa. Sen mukana sivuliikkeelle sälytettiin osakkeiden hankintavelka.

Suomalainen sivuliike maksoi velan korot ulkomaiselle, samaan konserniin kuuluvalle yhtiölle. Varsinaista liiketoimintaa harjoittava suomalainen yhtiö maksoi sivuliikkeelle konserniavustuksen, jolla sivuliikkeen korkomenot katettiin.

Yritysveroja vältettiin, kun konserniavustus vietiin operatiivisen yhtiön voitosta ja sen verotettava tulo putosi jyrkästi. Sivuliike ei maksanut yhteisöveroa saamastaan konserniavustuksesta, koska konserniavutuksesta vähennettiin maksetut korkomenot.

Aiemmin yritykset saivat Suomessa vähentää konserniyhtiöiden välisten velkojen kaikki korot verotuksessa. Vuonna 2014 korkovähennystä rajoitettiin.

KHO vahvisti nyt kahden tapauksen osalta, että sivuliikkeillä ei ollut Suomessa oikeutta korkovähennykseen.

Carlsbergin sivuliikkeen osalta KHO katsoi, ettei osakkeiden omistus ja sen hankintavelka liittynyt Suomeen perustetun sivuliikkeen liiketoimintaan, eikä sivuliike näin ollen voinut vähentää korkomenoja verotuksessaan.

Nasdaqin sivuliikkeen osalta KHO katsoi, että konsernin tekemä järjestely oli kokonaisuudessaan katsottava veron kiertämiseksi. Sen vuoksi korkomenot eivät olleet myöskään tämän sivuliikkeen vähennyskelpoinen meno.