Merikotkaperhe on valinnut oivan asuinpaikan läntisellä Suomenlahdella. Ruokaa on koko ajan tarjolla, kun pesä on keskellä merimetsoluotoa. Pesän löytyminen yllätti tutkijat.



– Kaukoputkella katsottiin ja huomattiin, että vajaan 400 merimetson pesien keskellä olikin merikotkan pesä ja sieltä kurkki merikotkan poikanen. Se oli aikamoinen yllätys, toteaa Suomen ympäristökeskuksen tutkija Pekka Rusanen.



Merikotkat oppivat helpon ruuan

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Mainos (artikkeli jatkuu alla)

Rusanen ei vielä halua ennakoida, rupeavatko merikotkat laajemminkin pesimään merimetsoluodoilla.



– Kyllä poikanen oppii tästä, jos se säilyy lisääntymiskykyiseksi. Riippuu, kuinka miellyttävä kokemus merimetsoluodolle syntyminen on ollut hänelle, että haluaako hän toistaa sen itse pesiessään, vitsailee Rusanen.



Vaikka merikotkan pesiä ei aiemmin ole löydetty merimetsoyhdyskunnista, tiedetään, että merikotkat harventavat tehokkaasti merimetsokantaa. Merikotkat syövät merimetson munia ja poikasia, mutta myös aikuisia merimetsoja.



– Merikotkat ovat pikkuhiljaa oppineet tämän. 2000-luvun alussa tätä ilmiötä ei juuri ollut, mutta nyt on vuosi vuodelta enemmän näitä havaintoja, vahvistaa Rusanen.



Merikotkat harventavat merimetsokantaa

Merimetsojen kannalta pahimpia ovat nuoret esiaikuiset merikotkat, jotka kiertelevät parvissa ja napsivat ruokaa merimetsoluodoilta. Merikotkien vaikutus merimetsokannan kokoon on jo merkittävä. Linnut voivat muutamassa vuodessa nujertaa kokonaisen merimetsoyhdyskunnan.



– Tuolla Nauvossa 2000 merimetsoparin yhdyskunta hupeni muutamassa vuodessa. En tiedä, onko sitä enää edes jäljellä, mutta viime vuonna siellä oli enää pari sataa pesää, kertoo Rusanen.



"Merimetsoja pitäisi oppia sietämään"

Monet kalastajat ja ranta-asukkaat ovat kyllästyneet merimetsoihin ja rauhoitettua lintua on vainottu. Vastakkainasettelua on yritetty lieventää vuoropuhelulla ja myöntämällä poikkeuslupia merimetsojen häätämiseen, jos ne aiheuttavat merkittävää haittaa.



– Jos se mökin pihalla alkaa pesiä, niin voi kansanterveydellisestä syystä poikkeusluvan saada. Muuten sanoisin, että meidän pitäisi oppia myös sietämään tätä lajia enemmän. Se on kuitenkin yli 20 vuotta pesinyt Suomessa. Se on luontaisesti meille tullut ja kuuluu tähän luontoon eikä sitä saada pois täältä millään keinoin, linjaa Rusanen.

