Työministeri Tuula Haatainen kertoo, että työperäistä maahanmuuttoa koskevat lait ja käytännöt käydään nyt tarkkaan läpi.

Näin ministerit kommentoivat työllisyystoimia iltakoulun jälkeen.

Hallitus kokoontui keskiviikkona iltakouluun poikkeuksellisesti päivällä. Kokouksen tarkoituksena oli keskustella hallituksen työllisyystoimista ja niiden edistymisestä. Varsinaisia päätöksiä ei iltakoulussa tehty.

Pääministeri Sanna Marin (sd) kertoi kokouksen jälkeen medialle, että hallitus pitää yhä realistisena tavoitetta, että sillä on elokuun budjettiriiheen mennessä päätökset toimista, joilla saadaan 30 000 uutta työllistä. Hallituksen asettamista työllisyysryhmistä on tullut Marinin mukaan paljon esityksiä.

– Kehysriihi on tällainen välietappi, jossa tarkastellaan, mitä toimia pitää vielä tehdä, jotta työllisyystavoite kesään mennessä täyttyy, Marin totesi. Kehysriihi on huhtikuussa.

Pääministerin mukaan lyhyen aikavälin päätösten lisäksi tarvitaan rakenteellisia uudistuksia muun muassa siihen, että työntekijät löytävät avoimet työpaikat.

Työministeri Tuula Haatainen (sd) nosti esille hallituksen uusista työllisyyskeinoista työperäisen maahanmuuton edistämisen. Haatainen kertoi käynnistäneensä nyt työperäisen maahanmuuton prosessien ja lainsäädännön läpikäynnin.

– Tästä on tullut viestiä yrityksistä hyvin laajasti eri puolilta Suomea, että osaavan työvoiman saanti on vaikeutunut. Me emme löydä enää riittävästi osaajia täältä Suomesta. Nyt viesti on myös se, että osaajia löytyy muualta ja prosessi on hirvittävän hidas, Haatainen sanoi.

Lisätietoa lähiviikkoina

Prosessin nopeuttamiseksi työministeriöön on perustettu maahanmuuttoyksikkö.

– Tämän kautta tulemme perkaamaan kaikki lait, pykälät ja käytännöt, että tämä saadaan nopeutettua, Haatainen sanoi.

Työministeri lupasi, että työministeriön hankkeesta kuullaan lisätietoja lähiviikkoina. Haatainen painotti, että yritysten kasvupotentiaalin on voitava toteutua.

– Toinen asia on koulutus, jolla voimme vastata tähän kysymykseen.

Haatainen korosti, ettei hallitus ole edelleenkään luopumassa saatavuusharkinnasta.

Sisäministeri Maria Ohisalo (vihr) kertoi, että työperäisen maahanmuuton edistämisessä sisäministeriö, ulkoministeriö ja työ- ja elinkeinoministeriö (TEM) tekevät yhteistyötä, vaikkakin päävastuu asiassa on työ- ja elinkeinoministeriöllä.

Ohisalo nosti esille, että työllisyyspotentiaalia löytyy paljon yli 55-vuotiaista sekä maahanmuuttajista.

– Paitsi täällä jo jonkun aikaa olleet maahanmuuttajataustaiset, mutta myös tänne tulevat ihmiset, joita nyt nimenomaan TEMin johdolla lähdetään entistä enemmän myös houkuttelemaan, nimenomaan tätä työperäistä maahanmuuttoa Suomeen, Ohisalo sanoi.

Pääministeri Sanna Marin korosti, ettei hallitus jousta työllisyystavoitteessaan. Hanna Gråsten

Marin, Haatainen, Ohisalo ja valtiovarainministeri, keskustan puheenjohtaja Katri Kulmuni eivät lähteneet vielä tässä vaiheessa avaamaan yksittäisiä pöydällä olevia työllisyyskeinoja, kuten sitä, harkitseeko hallitus ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastusta. Kulmuni totesi, ettei mitään keinoja ole suljettu pois.

Oikeusministeri, RKP:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson arvioi, että nyt vireillä olevat työllisyystoimet eivät tule yksin riittämään hallituksen työllisyystavoitteen saavuttamiseksi.

”Pitää suhtautua vakavasti”

Talouspolitiikan arviointineuvosto julkisti keskiviikkona arvionsa hallituksen talouspolitiikasta. Neuvosto totesi, että hallitus lisää julkisia menoja liikaa.

Neuvosto pitää hallituksen työllisyystavoitteen toteutumista epävarmana. Hallituksen olisi ollut neuvoston mielestä järkevämpää lisätä julkisia menoja vasta sitten, jos työllisyystavoite toteutuu.

– Koska samaan aikaan olisi pitkän aikavälin syitä vahvistaa julkista taloutta, finanssipolitiikan viritystä voidaan pitää liian löysänä, arviointineuvosto toteaa raportissaan.

Pääministeri otti keskiviikkona kantaa neuvoston arvioon.

– Minusta tähän arvioon pitää suhtautua vakavasti ja nämä olivat tärkeitä huomioita, mitä nostettiin esiin, Marin totesi ennen hallituksen iltakoulun alkamista.

Valtiovarainministeri Kulmuni totesi, että arviointineuvoston kommentit kirittävät hallitusta toimeenpanemaan hallitusohjelmaa.

– Työllisyystoimet ovat keskeisiä sille, että hallitus pääsee tavoitteisiinsa. Sen kaltaista tilannettahan ei ole, että olisi pysyviä menolisäyksiä ilman, että olisi myös pysyviä työpaikkoja. Julkisen talouden täytyy olla tasapainossa.

Selkeä laskelma keväällä

Kulmuni korosti, että huhtikuun kehysriihessä täytyy olla selkeä laskelma ja osio siitä, että hallitus tietää olevansa oikealla uralla työllisyystoimien suhteen.

Yhteensä koko hallituskauden aikana hallituksen tavoitteena on luoda omilla päätöksillään 60 000 uutta työllistä ja saada työllisyysaste 75 prosenttiin. Hallitusohjelmaan on kirjattu tavoite siitä, että julkinen talous on tasapainossa vuonna 2023.

Kulmuni korosti, että valtiovarainministeriön tulee arvioida hallituksen työllisyystoimien vaikutukset. Myös SDP on tätä mieltä.

– Siitä on selkeä kirjaus hallitusohjelmassa, Kulmuni totesi.

Hallitusohjelmassa puhutaan 75 prosentin työllisyysasteen saavuttamisen yhteydessä näin: ”Se tarkoittaa valtiovarainministeriön kevään 2019 ennusteeseen verrattuna työllisten määrän kasvua laskennallisesti noin 60 000 henkilöllä vuonna 2023.”

Työministeri Tuula Haatainen lupaa lähiviikkoina kertoa lisää keinoista, joilla hallitus edistää työperäistä maahanmuuttoa. Jenni Gästgivar

Andersson: ”Ministeriöiden yhteistyönä katsotaan”

Hallituspuolue vasemmistoliiton kansanedustaja Jussi Saramo on tuonut muun muassa esille, että valtiovarainministeriön laskelmien lisäksi muidenkin ministeriöiden laskelmia voitaisiin käyttää todentamaan työllisyystavoitetta. Saramo sanoi tiistaina Helsingin Sanomille näin: ”Ministeriöissä voi olla parempaakin ymmärrystä kuin VM:ssä ja hallitus voi viime kädessä päättää itse, mitkä toimet riittävät tavoitteen saavuttamiseksi”.

Vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri Li Andersson kommentoi asiaa keskiviikkona.

– Kyllä me lähdemme siitä, että valtiovarainministeriökin haluaa tehdä yhteistyötä muiden ministeriöiden kanssa. Ministeriöiden yhteistyönä katsotaan, miten paljon työllisyysvaikutuksia saadaan mistäkin toimenpiteestä.

Andersson toi esille, että valtiovarainministeriökin linjanneen, että mikrosimulointimallien lisäksi hyödynnetään tutkimuskirjallisuutta.

– Ja silloin on tietenkin tärkeää hyödyntää sitä osaamista, mitä eri ministeriöissä on suhteessa oman alan tutkimuskirjallisuuteen, Andersson sanoi.

Onko tässä nyt epäselvyyttä hallituspuolueiden kesken siitä, kuinka työpaikat tulee todentaa, SDP:llä ja keskustalla on ilmeisesti vähän erilaiset näkemykset kuin vasemmistoliitolla?

– Kyllä se on varmasti asia, jota virkakunta käy läpi, se on osa valmistelua, mitä nyt tehdään työllisyystoimien osalta.

Andersson huomautti, että tammikuun alussa mitattiin työ- ja elinkeinoministeriön mittaushistorian suurin vapaiden työpaikkojen määrä samalla, kun Suomessa on noin 6,5 prosentin työttömyysaste.

– Tämä jo itsestään osoittaa sen, kuinka vakava ongelma meillä on Suomessa nimenomaan kohtaanto-ongelman näkökulmasta, Andersson sanoi.

Taloustieteilijä kertoo videolla, mikä aiheuttaa haasteita hallituksen työllisyystavoitteelle.

”En usko, että on kenenkään intresseissä”

Andersson toteaa, että monilla työttömillä työnhakijoilla ei ole tällä hetkellä sellaista osaamista, jota elinkeinoelämä ja työantajat etsivät.

– Meidän näkökulmastamme me emme pysty ratkaisemaan niitä haasteita, mitä meillä on työllisyyteen nähden, ellemme me panosta juuri osaamiseen, koulutukseen ja työperäiseen maahanmuuttoon merkittävästi.

Andersson sanoi olevansa luottavainen siitä, että ministeriöt ja hallituspuolueet pääsevät asiassa vielä yhteisymmärrykseen.

– Mikäli käytetään ainoastaan tällaisia työnteon kannustimia mittaavia mikrosimulointimalleja, niin silloin käy helposti niin, että kaikki ratkaisut kohtaanto-ongelman osaamisvajeen ratkaisemiseksi eivät näy niissä arvioinneissa, enkä usko, että se on kenenkään intresseissä hallituksen sisällä, että tehdään niin rajattua vaikuttavuusarviointia.