Kallen äiti Elina Sorvali purskahtaa itkuun kotonaan Hattulassa. Kun sanoittaa arkeaan kehitysvammaisen pojan äitinä, elämä tulee jotenkin näkyvämmäksi. Elinan poika Kalle Heiskanen on kehitysvammainen lapsi, joka tarvitsee tukea vuorokauden ympäri.

Vakiotaksihakemus, vammaisuuden määritelmä, terapiatuki, kuljetushakemukset ja lääkekorvaukset. Vammaiseen lapseen liittyy paljon hakemuksia, päätöksiä ja valituksia. Kallen äitinä Elina hoitaa ne yksin. Kymmenvuotiaalla pojalla on lievä älyllinen kehitysvamma. Ympäristöä ymmärtääkseen hän tarvitsee aikuisen apua.

Kalle Heiskasen elämä muuttui syyskuussa kertaheitolla. Tutut taksit vaihtuivat uusiin kuskeihin ja outoihin autoihin. Nyt sekä taksit että kuljettajat vaihtuvat miltei päivittäin. Autoa odotetaan ja joskus se ei ole tullut lainkaan.

– Vuosien ajan meillä oli samat kuskit. He tiesivät, minne Kalle oli milloinkin menossa ja kenelle hänet voi jättää, kertoo Elina Sorvali.

Kehitysvammansa vuoksi Kalle kuormittuu herkästi. Hänelle muutoksista on seurannut univaikeuksia, ruokahaluttomuutta ja muita fysiologisia oireita.

– Hän kysyy jatkuvasti: Kuka tänään on kuski? Millaisella autolla tänään tullaan? Voidaanko minut viedä väärään paikkaan? Mitä minä sitten teen, jos joudun muualle kuin kotiin? kertoo Elina Sorvali.

Kun kaikki altistetaan kilpailulle

Kela-kyytien kilpailuttamisen jälkeen Suomeen jäi 11 taksivälityskeskusta. Ne vakuuttivat Kelalle kilpailutuksen yhteydessä selviytyvänsä Kela-kyytien hoidosta. Näin ei kuitenkaan käynyt. Kela on joutunut sakottamaan useita välittäjiä.

– Välityskeskusten kanssa tehdyissä sopimuksissa on sanktioitu esimerkiksi liian pitkät jonotusajat tai se, että kyydit eivät tule lainkaan, kertoo osaamiskeskuksen päällikkö Reija Jääskeläinen Kelasta.

Ajoittain olen miettinyt, onko yhteiskunnan kaikki peruspalvelut pakko altistaa markkinaehtoiselle kilpailulle Reija Jääskeläinen

Perheiden kannalta jatkuva huoli kyydeistä on kohtuuton. Missä vaiheessa Kela voi purkaa sopimuksen taksivälittäjän kanssa?

– Kilpailutus oli massiivinen. Sopimuksen purkaminen olisi näin isoissa hankinnoissa raskas järjestely. Seuraamme välityskeskusten toimintaa päivittäin ja yritämme kaikin keinoin saada tämän toimimaan, muotoilee Reija Jääskeläinen.

Millainen taksi tänään tulee Kallea hakemaan? Raila Paavola / Yle

Sopimuksen irtisanomiseen on kuitenkin jouduttu turvautumaan Uudellamaalla.

Suomessa ajetaan päivittäin kymmenen tuhatta Kela-kyytiä. Vuosittain niitä kertyy 3,5 miljoonaa. Massiivisen uudistuksen jäljet näkyvät pitkään, sillä negatiivista palautetta kuljetuksista tulee Kelaan edelleen joka päivä.

– Ajoittain olen miettinyt, onko yhteiskunnan kaikki peruspalvelut pakko altistaa markkinaehtoiselle kilpailulle. Voitaisiinko ne turvata muuntasoisella sääntelyllä paremmin? Se on poliitikkojen asia miettiä, sanoo Reija Jääskeläinen Kelasta.

Äidin oli pakko hypätä rattiin itse

Kun uudistuksen kanssa oli eletty pari viikkoa, Elina Sorvali luovutti. Jonotus Tampereen aluetaksiin kesti kauan ja aikataulut kaatuivat päivä toisensa jälkeen. Oli pakko levätä ja kyyditä poikaa itse.

– Toki tilannetta on pahoiteltu, mutta sanottu myös: "En minä voi tässä nyt taksiksi muuttua". Yleensä en jää sanattomaksi, mutta se veti hiljaiseksi, sanoo Elina Sorvali.

Erityislasten kuljettamisessa pitäisi olla käytössä profiilit, joissa kerrotaan lapsen apuvälinetarpeista ja kyvystä matkustaa yksin. Profiilien teosta vastaa kunnan sosiaalityöntekijä. Elina Sorvali pelkää, että profiilien tiedot eivät ole lainkaan tavoittaneet kuljettajia.

Kalle saattaa vastata "kyllä" ymmärtämättä lainkaan mitä häneltä kysytään Elina Sorvali

– Kallen profiilissa kerrotaan, että hän on "saattaen vaihdettava" ja yhteystietoni, jos kuskille tulee epäselvyyksiä. Silti ongelmia on. Sain viestin, että keskuksen asiakaspalvelijat eivät pysty muokkaamaan profiilia, vaan ainoastaan heidän esimiehensä, kertoo Sorvali.

Tilanne on johtanut siihen, että kehitysvammaiselta pojalta kysytään omavastuuosuuksista, kotiosoitetta tai siitä, missä on koulun C- ovi.

Elina Sorvali huomasi pian taksimuutosten seuraukset omassa Kalle-pojassaan. Heidi Kononen / Yle

– Kalle saattaa vastata "kyllä" ymmärtämättä lainkaan, mitä häneltä kysytään, kuvaa Sorvali.

Syyskuussa neljä perhettä teki aluehallintovirastolle kantelun Hattulan kunnasta. Elina Sorvali on mukana kantelussa, jonka mukaan kunta ei huolehtinut kuljetuspalveluiden lainmukaisuudesta.

– Kukaan ei ota tilanteesta vastuuta. Sekä Hattulan kunta että Tampereen aluetaksi levittelevät käsiään. Kuljetuspalvelut ovat pojalle myönnettyjä tukipalveluita. En kerta kaikkiaan suostu tähän, sanoo Elina Sorvali.

Taksikeskus: Alun ongelmat on nyt selätetty

Kela- ja sote-kyytien kilpailutuksen Kanta-Hämeessä voitti Taksi Tampere. Hallituksen puheenjohtaja Tero Kallio kertoo Kela-kyytien toimivan saatavuuden osalta hyvin. Alkuvaikeudet ovat Kallion mukaan pääosin ohi.

– Palautteet ja reklamaatiot hoidetaan viikon kuluessa. Palautteiden osalta olemme päässeet aikatauluun, mutta jonotusajoissa on ollut ajoittain ongelmia.

Profiileista Tero Kallio toteaa, ettei erityislapsia ole eritelty järjestelmään millään tavoin.

– Kaikki profiilit on tehty joko Kelan tai asiakkaan pyynnöstä. Alaikäisten kohdalla pyynnön on tultava lapsen huoltajalta kirjallisena.

Ministeriöt pompottelevat

Miksi Kela-kyydit piti ylipäätään kilpailuttaa? Kyyteihin liittyy usein ihmisten terveyteen, ikään tai elämäntilanteisiin liittyviä rajoitteita. Nyt vastuutahoa onkin vaikea löytää.

Liikenne- ja viestintäministeriö teki liikennekaarta eli nykyistä liikennepalvelulakia, joka katsoo liikennejärjestelmiä kokonaisuutena. Sen tavoite on tuottaa käyttäjilleen tehokkaita ja edullisia palveluita.

Hallitusneuvos Maija Ahokas liikenne- ja viestintäministeriöstä sanoo, että Kela-kyytien kilpailutus ei liity uudistettuun liikennepalvelulakiin. Liikennepalvelulaki ei ottanut kantaa kilpailutuksen tapaan tai aikatauluun, kertoo Ahokas.

Heidi Kononen / Yle

Liikennepalvelulain muutos vaikutti kuitenkin merkittävästi Kela-kyytien järjestämiseen. Liikennepalvelulain muutos johti sairausvakuutuslain muutoksiiin. Vaikka laki ei sinänsä ohjeistanut kilpailuttamiseen, Kelan mukaan se oli pakko tehdä.

– Kilpailutus oli pakollinen, koska asetuksen säätämiseen liittyvä epävarmuus kesti pitkään ja lopulta sekin säädettiin vain määräajaksi, toteaa osaamiskeskuksen päällikkö Reija Jääskeläinen Kelasta.

Sosiaali- ja terveysministeriöstä kerrotaan, että asiakkaan on valittava kilpailutuksen voittanut yrittäjä saadakseen kyydin pelkällä omavastuuosuudella. Matkakorvauksen tarkoituksena on turvata kansalaisten yhdenmukainen oikeus saada hoitoa asuinpaikasta riippumatta.

– Ilman kilpailutusta Kela-kyytien hinnat ja kustannukset olisivat karanneet käsistä. Jos sairausvakuutuslakia ei olisi muutettu, valtio ei olisi voinut ennakoida sairausvakuutuksen matkakorvausmenoja, sanoo hallitussihteeri Anu Kangasjärvi sosiaali- ja terveysministeriöstä.