Azamat Karimov on yksi Suomeen tulleista uzbekeista, jotka tekevät maalaus- ja tasoitetöitä uudisasuntokohteissa Uudellamaalla. LTU-Urakointi Oy on palkannut uzbekkeja Moskovan ja Pietarin työmailta.

Azamat Karimov on yksi Suomeen tulleista uzbekeista, jotka tekevät maalaus- ja tasoitetöitä uudisasuntokohteissa Uudellamaalla. LTU-Urakointi Oy on palkannut uzbekkeja Moskovan ja Pietarin työmailta. Ghadi Boustani / Yle

Suomeen alkoi tulla vuonna 2004 ulkomaista työvoimaa, kun EU laajeni Baltian ja Itä-Euroopan maihin.

Kotimaisen työvoiman suojaksi Suomi otti silloin käyttöön kahden vuoden siirtymäajan.

Sinä aikana yksittäiset työntekijät eivät voineet hakeutua tänne vapaasti töihin, mutta ulkomaisten vuokrafirmojen kautta työntekijöitä oli mahdollista lähettää Suomeen.

Yritykset huomasivat, kuinka paljon halvemmalla työn saa tehdyksi virolaisella työvoimalla.

Yritykset huomasivat, kuinka paljon halvemmalla työn saa tehdyksi virolaisella työvoimalla. Vuokrafirmojen lähettämien työntekijöiden työehtoja oli hankala valvoa.

Nykyisin Suomeen tulee työntekijöitä yhä kauempaa. Tähän saakka työvoiman tuonti on edellyttänyt, että yritys on todistettavasti ensin hakenut työntekijää kotimaasta tai EU:n alueelta.

Huhtikuussa Uudenmaan Ely-keskus päätti (siirryt toiseen palveluun), että tästä todistustaakasta voidaan rakennusalalla toistaiseksi luopua.

Elyn mukaan useimmissa rakennusalan ammateissa on kärsitty työvoimapulasta jo toista vuotta. Käytännössä työlupien saaminen EU:n ulkopuolelta vauhdittui.

Onko rakennusalan työntekijöistä sitten Suomessa pulaa?

Jos Rakennusliitolta kysytään, työvoimapulaa ei ole. Ensin pitäisi tarjota töitä 10 000 kotimaan työttömälle ja sen jälkeen rekrytoida Euroopasta.

Rakennusliitossa uskotaan myös, että alan väärinkäytökset lisääntyvät ulkomaisen työvoiman myötä. Mitä kauempaa työntekijät tulevat, sitä todennäköisemmin heidän tietämättömyyttään suomalaisista työehdoista käytetään hyväksi.

*Esimerkiksi rakennusmaalareita *oli viime vuonna Uudenmaan TE-toimiston kirjoilla yli 800.

Luku ei kerro todellista työttömien ammattimaalarien määrää, sillä työnhakijoille kirjataan TE-toimistossa yleensä useita hakuammatteja. Työnhakija on voinut joskus maalata, mutta se ei ole hänen ensisijainen ammattinsa.

Kaikki 800 eivät muutenkaan olisi heti valmiita aloittamaan töitä. Työnhakijat jaetaan nykyisin kolmeen niin sanottuun palvelulinjaan.

Uudenmaan työttömistä rakennusmaalareista keskimäärin 385 oli viime vuonna “palvelulinja ykkösen” asiakkaita eli käytännössä heti työmarkkinoiden käytettävissä.

Kakkoslinjalla olevat tarvitsevat työllistyäkseen jotakin lisäkoulutusta tai perehdytystä.

Kolmoslinjalla taas ovat pitkäaikaistyöttömät, terveysongelmista kärsivät ja paljon tukitoimia vaativat.

Yrityksiä kiinnostavat ennen kaikkea niin sanotun ykköslinjan työttömät.

Yrityksiä kiinnostavat ennen kaikkea niin sanotun ykköslinjan työttömät. Työvoimatilaston mukaan joka toiselle heistä olisi löytynyt jokin maalausalan työpaikka.

Voiko siis sanoa, että työttömät maalarit eivät halua ottaa työtä vastaan?

Avoimista työpaikoistakin täytyisi tietää lisää, ennen kuin näin voisi väittää. Kuinka paljon avoimissa paikoissa on mukana esimerkiksi osa-aikaista työtä tai lyhytkestoista vuokratyötä?

Johanna Elonen, Rakennusliiton aluetoimitsija Uudellamaalla. Sasha Silvala / Yle

Rakennusliiton aluetoimitsijan Johanna Elosen mukaan osa yrityksistä on pilannut maineensa, ja niihin on vaikea saada ammattitaitoista työväkeä.

– Yritykset ovat ensin kilpailuttaneet hinnat alas. Töitä on hamuttu, kaikkiin töihin ei ole tekijöitä ja työmaat ovat kaaosmaisia. On aivan väärät työjärjestykset ja työnjohtaja selän takana vikisemässä, että nyt pitäisi tulla parempaa jälkeä, maalarina pitkään työskennellyt Elonen kuvaa.

Työnvälitystilasto ei kerro koko totuutta työvoiman tarjonnan ja kysynnän suhteesta, sillä erityisesti rakennusalalla työpaikat täyttyvät usein muita kuin viranomaisreittejä.

Uudenmaan Ely-keskus viittasi työnvälitystilastoihin, kun se päätti helpottaa ulkomaisten maalareiden maahantuloa.

Lisäksi Ely käytti arvionsa pohjana kaksi kertaa vuodessa koottavaa niin sanottua ammattibarometriä. Ammattibarometristä näkyy, missä ammattiryhmissä ei TE-toimistojen asiantuntijoiden mukaan ole pystytty täyttämään avoimia paikkoja.

Mitä ammattibarometrit sitten kertovat maalarien tilanteesta Uudellamaalla?

Ammattibarometrien mukaan (siirryt toiseen palveluun) maalareista ei ole ollut kertaakaan pulaa ainakaan vuodesta 2013 lähtien. Kaksi kertaa maalareista on ollut jopa ylitarjontaa, mutta nyt kysyntä ja tarjonta ovat maaliskuun barometrin mukaan Uudellamaalla tasapainossa.

Kysyttäessä Ely-keskuksesta myönnetään, ettei työvoimapula koskekaan juuri tällä hetkellä rakennusmaalareita.

Tätä yrittäjä Malik Bentaiebin on vaikea uskoa. LTU-Urakointi Oy:n toimitusjohtaja Bentaieb tuo Suomeen uzbekistanilaisia maalareita ja tasoitemiehiä.

"2016 oli kotimaisen työvoiman saatavuudessa katastrofi."

Bentaiebin mukaan viime vuosi oli kotimaisen työvoiman saatavuudessa katastrofi. Yritys on laajentunut voimakkaasti uudisasuntotuotannossa.

Malik Bentaieb, LTU-Urakointi Oy:n toimitusjohtaja. Ghadi Boustani / Yle

– Jokaisen ammattitaitoisen maalarin tai tasoitemiehen, joka tulee ovesta, palkkaisin heti, Bentaieb sanoo.

Bentaiebin mukaan ulkomainen työvoima on välttämättömyys, ei kilpailuvaltti. Hänen mukaansa heidän yrityksessään työ on samanhintaista, teki sen sitten suomalainen tai uzbekki.

Yritys joutuu myös auttamaan kieliongelmien takia ulkomaisia työntekijöitä paljon asumisjärjestelyissä, perheen tuonnissa ja kotouttamisessa.

Toinen helsinkiläinen maalausliike, Esko Nurmisen Maalamo Oy, on palkannut tänä vuonna yli 20 suomalaista maalaria.

Ei ammattitaitoisia ihmisiä ole yrittäjä Heikki Nurmisen mukaan jonoksi asti, mutta on heitä kuitenkin löytynyt. Tasoitetöihin suomalaisia työntekijöitä ei oikeastaan enää saa.

Nurmisen maalaamo keskittyy erikoiskohteisiin, kuten sairaaloihin ja kauppakeskuksiin, koska suomalainen työvoima on liian kallista asuntotuotantoon tällä hetkellä.

Jos ulkomaiselle työvoimalle pystyy maksamaan muutaman euron vähemmän tuntipalkkaa, ero korostuu, kun siihen lisätään prosenteissa laskettavat työnantajan sivukulut.

Fyysistä työtä tekevien nuorten miesten “kato on ollut aika totaalinen”.

Nurminen on huolissaan siitä, että fyysistä työtä tekevien nuorten miesten “kato on ollut aika totaalinen”.

– Tänä päivänä on niin helppoa olla tekemättä mitään. Tai sitten kilpailu ammattien kesken on niin kovaa, että työt, joissa ei olla säännöllisesti, vievät meidän nuorison jonnekin muualle, Nurminen arvelee.

Heikki Nurminen, hallituksen pj., Esko Nurmisen Maalaamo Oy. Ghadi Boustani / Yle

Se, onko työvoimasta pulaa ja mitä asialle pitäisi tehdä, on myös suuressa määrin poliittinen kysymys.

Kokoomus ja keskusta ovat pitkään halunneet helpottaa ulkomaisen työvoiman tuontia. Esillä ovat olleet esimerkiksi marjanpoimintaan ja viljelyyn liittyvät kausityöt, joihin on ollut vaikeaa saada nopeasti työvoimaa.

Ay-taustainen työministeri Jari Lindström (ps.) taas on lähempänä Rakennusliiton kantoja. Hän tuohtui Uudenmaan Ely-keskuksen työlupalinjauksesta (siirryt toiseen palveluun).

– Tarkoitus on jälleen kerran ujuttaa rakennusalalle halpatyövoimatuontia, Lindström valitti.

Lindströmin mielestä työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaanto-ongelmaan rakennusalalla pitäisi puuttua pikemminkin helpottamalla työn perässä muuttamista ja työttömien muuntokoulutusta kuin lisäämällä työvoiman tuontia.

Kokoomuksen kansanedustaja Arto Satonen puolestaan kirjoitti syksyllä blogissaan (siirryt toiseen palveluun), että suomalaiseen kohtaanto-ongelmaan pitäisi tarttua purkamalla kannustinloukkuja.

Avoimet työpaikat ovat lisääntyneet, mutta yhä useammin ne täyttyvät ulkomaisella tekijällä.

– Mikään kansantalous ei pitkän päälle kestä sitä, että ulkopuolelta houkutellaan tekijät sellaisiin töihin, joihin kotimaastakin löytyisi tekijät. Työttömyyden aiheuttamat menot ovat vuositasolla 7,6 miljardia, Satonen huomautti.

Kyse on lopulta myös siitä, kuinka paljon suomalaisista työntekijöistä halutaan ja on varaa maksaa. Onko rakennusalalla pulaa työvoimasta vai halpatyövoimasta? Kuinka moni kotimainen työtön onnistuu palaamaan työelämään?

*Oletko työtön maalari tai tasoitemies? *Mikä on sinun kokemuksesi ja näkemyksesi työllistymisestä Suomessa? Haluaisimme haastatella sinua! Ota yhteyttä toimittaja Anne Ali-Hokkaan, etunimi.sukunimi@yle.fi.

Suomen työllisyystilanteesta keskustellaan myös A-studiossa klo 21 TV1:llä.