Supon mukaan terrorismin uhka on Suomessa edelleen kohonneella tasolla.

Suojelupoliisi arvioi, että koronaviruspandemian välittömät uhat Suomen kansalliselle turvallisuudelle ovat toistaiseksi vähäisiä. Supon mukaan uhat voivat kuitenkin lisääntyä, jos poikkeusolot pitkittyvät.

– Poikkeusolot antavat mahdollisuuksia esimerkiksi kybervakoilulle, kun käytetään etäyhteyksiä, sekä informaatiovaikuttamiselle, kun ihmisillä on kova tiedonjano ja suuri kiinnostus seurata pandemiaan liittyviä uutisia. Tähän asti havainnot ovat vähäisiä ja vaikuttavuudeltaan aika vaatimattomia, mutta jos tilanne pitkittyy, silloin sekä valtiolliset että ei-valtiolliset toimijat voivat pyrkiä hyödyntämään tilannetta yhteiskunnallisen epävakauden lisäämiseksi, Supon päällikkö Antti Pelttari kertoi STT:lle.

Supo korostaa tietoturvan merkitystä nyt, kun moni tekee töitä kotoa käsin.

– Suuri osa suomalaisista on siirtynyt nyt etätöihin, ja myös etätöissä pitää huolehtia tietoturvasta vähintään yhtä hyvin kuin normaalioloissa, Pelttari sanoi.

Terrorismin uhkataso ennallaan kesältä 2017

Supo kommentoi koronatilannetta torstaina samalla kun sen viime vuotta koskeva vuosikirja julkaistiin. Supon mukaan terrorismin uhka Suomessa on neliportaisella asteikolla yhä tasolla kaksi, eli kohonnut.

Uhkataso ei ole muuttunut edeltävään, kesäkuussa 2017 julkaistuun uhka-arvioon nähden. Myöskään terrorismin torjunnan kohdehenkilöiden määrässä ei tapahtunut viime vuonna suurta muutosta. Vuoden lopulla heitä oli noin 390.

Supon mukaan henkilöiden terrorismia tukeva toiminta on kuitenkin aiempaa vakavampaa.

– Terrorismin tilannekuva ja toimintakenttä ovat muuttuneet sekä Suomessa että kansainvälisesti. Konfliktialuematkailu on voimistanut sekä verkostoitumista että kykyä ja valmiutta väkivaltaan. Erityisesti tämä muutos koskee radikaali-islamistista terrorismia, mutta myös äärioikeistolaista ja äärivasemmistolaista liikehdintää, vuosikirjassa sanotaan.

Syyriasta palaavat muodostavat monenlaisia turvallisuusuhkia

Supon mukaan äärijärjestö Isis on aluemenetyksistään huolimatta edelleen uhka länsimaille ja sen toimijoilla on pyrkimys terroritekoihin Euroopassa. Suomeen Syyrian konfliktialueelta palaavat ihmiset muodostavat lyhyellä ja pitkällä aikavälillä sekä "suoria että välillisiä turvallisuusuhkia", Supo sanoo.

Suomessa paljon keskustelua ovat herättäneet syyrialaisella al-Holin leirillä olevat suomalaiset ja heidän lapsensa.

– Haluamme tuoda esille sitä seikkaa, että varsinkin konfliktialueilla näistä lapsista on pyritty hyvin määrätietoisesti kasvattamaan terroristijärjestöjen seuraavaa sukupolvea, ja tähän on syytä kiinnittää huomiota, Pelttari sanoo.

Kotimainen ääriliikehdintä vähäistä

Myös äärioikeistoterrorismin uhka länsimaissa on voimistunut. Kotimainen ääriliikehdintä pysyi Supon mukaan kuitenkin rauhallisena viime vuonna.

Ääriliikehdintään kytkeytyviä rikoksia kirjattiin joitain kymmeniä, Supo kertoo.

– Äärioikeistolainen rikollisuus ilmentyi pääasiassa yksittäisinä pahoinpitelyinä, laittomina uhkauksina ja kiihottamisena kansanryhmää vastaan. Äärivasemmistoon liittyviä rikoksia kirjattiin muun muassa nimikkeillä virkamiehen väkivaltainen vastustaminen ja vahingonteko, vuosikirjassa listataan.