Kuka Hannu Lauerma? Psykiatrisen vankisairaalan vastaava ylilääkäri ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori

Lääketieteen tohtori, psykiatrian ja oikeuspsykiatrian erikoislääkäri, psykoterapeutti

Kirjoittanut mm. kirjat Pahuuden anatomia ja Hyvän kääntöpuoli

Vihapuhetta ja väkivaltaa on nähty viime aikoina niin paljon, että moni kysyy, mitä meille rauhaa rakastaville suomalaisille on tapahtunut: onko ihmisistä tullut pahoja?

Vaarallisia rikollisia ja ihmismielen pimeitä puolia tutkinut psykiatri Hannu Lauerma vastaa.

Mitä pahuus on?

Ihmisellä on syntyjään mahdollisuus pahaan. Lähtökohtaisesti olemme saalistava ja killpaileva petolaji, joka tappaa omaa lajiaan, mitä läheskään kaikki pedotkaan eivät tee.

Hannu Lauerma Yle

Kaikesta epäsosiaalisesta (asosiaalisesta) käyttäytymisestä perimä näyttää selittävän noin puolet, toisen puolen selittää, millaisissa olosuhteissa joutuu kasvamaan lapsuutensa.

On olemassa ihmisiä, joilta puuttuu pidäkkeet käyttää väkivaltaa. On ihmisiä, joilla omatunto ei ole myötäsyntyinen piirre, ja jotka mielellään käyttävät epärehellisiä keinoja, manipuloivat, valehtelevat ja tarvittaessa käyttävät väkivaltaa välineenä.

Pahuus voi myös tarttua. Poikkeusoloissa, esimerkiksi sisällissotien yhteydessä, suuri osa ihmisiä on alttiita sellaiselle väkivallalle, joka on heille muuten täysin vierasta.

Tunnistaako pahan ihmisen?

Ei ole olemassa tutkaa, millä pystyy tunnistamaan hyvin naamioituneen pahan ihmisen. Psykopaattinen persoona on kykenevä esiintymään peräti miellyttävällä tavalla eli mitään idioottivarmaa keinoa ei ole.

Tämä ihmistyyppi on menestynyt evoluutiossa juuri sen takia, että heitä on vaikea tunnistaa. He ovat salakalavia.

Onko pahuus lisääntynyt?

Julkisuudessa esitetyt herjaavat ilmaisut liittyen tiettyihin väestöryhmiin ovat aivan ilmeisesti tulleet aikaisempaa salonkilkelpoisemmiksi viime vuosina.

Meillä on välineitä, jotka mahdollistavat ihmisen alhaisimpien pyrkimysten esiintuloa. Psykiatri Hannu Lauerma

Yhteiskunnalliset murrokset – niin kuin nyt maahanmuuttoon ja samanaikaiseen talouslamaan liittyvät asiat – lisäävät näiden asioiden ilmenemistä.

Myös sosiaalisen median kasvottomuus ja nimettömyys lisäävät mahdollisuuksia lähettää herjaviestejä eli meillä on välineitä, jotka mahdollistavat ihmisen alhaisimpien pyrkimysten esiintuloa. Ihmisen pahuus ei siis itsessään ole kasvamassa, vaan kysymys on vaikeasta tilanteesta ja uusista välineistä.

Harkittu väkivalta on toistaiseksi ollut hyvin harvinaista. Suomessa väkivalta on moniiin muihin maihin verrattuna poikkeuksellisen voimakkaasiti yhteydessä alkoholin käyttöön.

Pitääkö pahan antaa tulla ulos?

Ei pidä lähteä siitä ajatuksesta, että aggression vapaamuotoinen ilmaiseminen tekisi hyvää tai vapauttaisi. Aggressio ei ole vietti, niin että meidän täytyisi välillä käyttäytyä aggressiivisesti.

Pahaa oloa on hyvä käsitellä, mutta sitä ei pureta raivoamalla. Psykiatri Hannu Lauerma

Silloin, kun aggressiolla saa mielihyvää, seuraava on aina vain herkemmässä. Aggressio on reagointitapa, joka ruokkii itse itseään. Pahaa oloa on hyvä käsitellä, mutta sitä ei pureta raivoamalla.

Auttaako hyvyys pahuuteen?

Pahuudella on paljon vastavoimia: sitoutumista, rakkautta, lämpöä ja solidaarisuutta. Näitä aggression vastavoimia tukee hyvä kasvatus ja lapsuuden lämmin kasvuympäristö: edes siedettävät ensimmäiset elinvuodet vähentävät riskiä käyttää väkivaltaa myöhemmin.

On kuitenkin tilanteita, joissa hyvyys ei auta. Esimerkiksi, jos nainen uskoo rakkauden parantavaan voimaan naiivilla tavalla, hänelle käy hyvin huonosti. Toisinaan ainoa keino on rajata vapautta, käyttää esimerkiksi vankeustuomioita.