Yhdysvaltain ilmailu- ja avaruushallintovirasto Nasa valmistautuu parhaillaan vuoden 2020 Marsin-tehtävään: lähettämään punaiselle planeetalle uuden mönkijän. Laitteen tehtävänä on etsiä merkkejä mahdollisesta elämästä Marsin menneisyydessä.

Nykytiedon varassa Mars on tällä hetkellä kauttaaltaan kuollut planeetta, jolta löytyy vettäkin vain jäätyneessä muodossa. Miljardeja vuosia aikaisemmin planeetan pinnalla oli kuitenkin nestemäisiä jokia ja järviä, joissa saattoi esiintyä mikrobielämää.

Edesmenneiden mikrobien etsinnän lisäksi uusi mönkijä petaa matkaa tulevaisuuden Mars-tehtäville. Laite paketoi porattuja kivinäytteitä ja jättää ne Marsin maastoon myöhempien tehtävien aikana poimittaviksi.

Näitä kivinäytteitä voivat siis poimia matkaansa esimerkiksi tulevaisuuden ihmisastronautit.

Toistaiseksi Marsin pinnalla ovat kulkeneet vain koneet, mutta sekä Nasa että useat yksityisyritykset suunnittelevat ihmisten lähettämistä punaiselle planeetalle.

Historiallisilta olosuhteiltaan Mars on aurinkokunnan planeetoista lähinnä Maata, vaikka se nykymuodossaan onkin elämälle vihamielinen. Nasan vuoden 2020 mönkijän tehtävänä on tutkia tätä elämälle suotuisampaa menneisyyttä.

”Yksi ihmiskunnan suurimmista kysymyksistä on se, onko elämää koskaan ollut olemassa Maan ulkopuolella,” sanoo Mars 2020 -projektin tutkija Ken Farley Nasan Jet Propulsion Laboratory -laitoksesta, jossa uutta mönkijää rakennetaan.

”Tämän tehtävän aikana kerättävistä näytteistä voimme saada vastauksia kysymykseen siitä, olemmeko me yksin tässä maailmankaikkeudessa.”

Henkilöauton kokoinen mönkijä laskeutuu johonkin kolmesta vaihtoehtoisesta kohteesta.

Uusi mönkijä on seuraaja vuonna 2011 Marsiin lähetetylle Curiositylle, ja ulkoisesti se muistuttaa suuresti edeltäjäänsä.

Henkilöauton kokoinen mönkijä laskeutuu johonkin kolmesta vaihtoehtoisesta kohteesta. Nämä kohteet valittiin karsintojen jälkeen yhteensä kahdeksan mahdollisen alueen listalta.

Kolmen kärjessä olevat alueet ovat erityyppisiä ympäristöjä, jotka edustavat rikasta otosta marsilaisesta geologiasta.

Kohteista ensimmäinen on Jezero-kraatteri, jota pidetään muinaisen järven pohjana. Toinen vaihtoehto on Syrtis-alueen koillisosa, jossa menneisyyden lämpimien vesien arvellaan vaikuttaneen paikallisiin kiviin. Kolmas vaihtoehto ovat Columbia-kukkulat, joilla on voinut aikoinaan esiintyä kuumia lähteitä.

”Lähivuosina 2020-tutkijaryhmä puntaroi kunkin alueen etuja ja huonoja puolia, Farley kertoo. ”Laskeutumisalueen valinta on ylivoimaisesti tärkein edessämme oleva päätös.”

Mönkijällä on käytössään useita uusia instrumentteja, joita ei vielä Curiosityssa nähty. Uusiin työkaluihin kuuluu esimerkiksi röntgen-spektrometri, joka pystyy tutkimaan jopa suolanjyvän kokoisia kohteita, ja ultraviolettilaser, joka analysoi hiiliatomeita orgaanisten yhdisteiden toivossa.

Syvimmälle Marsin maanperään tunkeutuu laitteen tutka, joka pystyy analysoimaan punaisen planeetan maaperää jopa kymmenen metrin syvyydeltä. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun tutkijat pääsevät tutustumaan Marsiin pintaa syvemmältä.

Nasan JPL-laboratorio julkisti Mars 2020 -tehtävänsä tuoreimmat kuulumiset tiedotteessa kotisivuillaan tiistaina. Lisätietoja projektista ja uuden mönkijän teknologiasta löytyy hankkeen omilta sivuilta.

Juttu julkaistu 30.11.2017 klo 12.35. Juttua muutettu 1.12.2017 klo 12.04. Korjattu Nasan kirjoitusasu.