Vieras suivaantui teoksen ”halventavasta ja rasistisesta” nimestä Turun taide­museossa – nyt teoksen vieressä nököttää varoituskyltti

Museonjohtaja: ”Kyltti olisi pitänyt heti alussa laittaa siihen viereen.”

Turun taidemuseossa esillä olevan ruotsalaistaiteilija Dick Bengtssonin (1936–1989) maalauksen nimi on herättänyt vaatimuksen teoksen poistamisesta näyttelystä.

Aiheesta uutisoi ensimmäisenä Turun Sanomat.

– Yksityishenkilö oli käynyt museossa ja hän oli loukkaantunut sanasta teoksen nimessä. Hän vaati teoksen poistamista näyttelystä, kertoo Turun taidemuseon johtaja Kari Immonen IS:lle.

Bengtssonin teoksia esittelevä näyttely avautui 1. kesäkuuta, ja teokset ovat nähtävillä tämän viikon sunnuntaihin asti. Teoksen nimestä huomauttanut museovieras oli käynyt näyttelyssä viime viikon torstaina Taiteiden yön yhteydessä.

Kyseinen teos on nimeltään Neekerit – Negrer – Negroes. Museokävijän yhteydenoton jälkeen maalaus sai viereensä lisäkyltin.

– Teos on taiteilijan itsensä nimeämä eikä teosnimi edusta Turun taidemuseon arvoja. Teosnimi on halventava ja rasistinen ja se saattaa loukata museovieraita, kyltissä lukee.

Omistava museo päättää nimestä

Turun taidemuseolla ei ole oikeutta kajota teoksen nimeen.

– Jos teoksen nimeä haluaa lähteä muuttamaan, sen voi tehdä vain teoksen omistaja. Olemme informoineet teoksen omistavaa museota, Immonen kertoo.

Teos kuuluu ruotsalaisen Boråsin taidemuseon kokoelmiin, ja se on ollut aiemmin esillä esimerkiksi Tukholman Moderna museetissa.

Immosen mukaan esimerkiksi Kanadassa, Alankomaissa ja Tanskassa on muutettu museoiden kokoelmissa olevien teosten nimiä niiden sisältämien, rasistisiksi koettujen ilmausten vuoksi.

­

Hankalasti tulkittavia teoksia

Bengtssonin tarkoitusperät eivät Immosen mukaan olleet rasistiset, ennemminkin päinvastoin.

– Hänen teoksiaan on hankala tulkita, sillä niissä näkyy esimerkiksi hakaristejä, mutta ne eivät silti ole kannanotto kansallissosialismin puolesta. Teoksen nimen sanavalinta ei myöskään ole kannanotto rasismin puolesta, eikä kyse ole vääränlaisten asioiden kannattamisesta, vaan pikemminkin päinvastoin.

” Hänen teoksiaan on hankala tulkita, sillä niissä näkyy esimerkiksi hakaristejä, mutta ne eivät silti ole kannanotto kansallissosialismin puolesta.

Hakaristien tulkintaa avataan näyttelyn seinäteksteissä.

Immosen mukaan oman haasteensa Bengtsson-näyttelyiden kokoamiseen asettaa se, että suurin osa Bengtssonin teoksista tuhoutui hänen maaseudulla sijainneen talonsa tulipalossa 1980-luvulla.

– Tuotantoa on vähän jäljellä, ja jos sieltä säällisiä teoksia haluaa esittää, tämä on teos on yksi, joka on tavallaan pakko ottaa näyttelyyn.

Näyttelyä koottaessa Immonen keskusteli kyseisestä teoksesta näyttelykuraattorin kanssa.

– Tiesimme, että tämä [teos] on ongelmallinen, mutta emme vieneet ihan loppuun saakka sitä ajattelua. Vaikka tätä asiaa mietittiin, olisi pitänyt miettiä pidempään.

– Kyltti olisi pitänyt heti alussa laittaa siihen viereen, mutta jatkossa tiedämme, miten vastaavissa tilanteissa kannattaa toimia. Etsimme sensitiiviset ja hyvät ratkaisut tällaisiin asioihin, jotka eivät ole vain yhtä ihmistä häiritseviä, vaan koskettavat monia.

Teoksen poistaminen ei vaihtoehto

Immosen mukaan teoksen poistaminen näyttelystä ei ole oikea tapa käsitellä asiaa.

– Tämä siksi, että teoksen sisältö ja taiteilijan tarkoitusperät eivät ole rasistisia. Bengtsson on Ruotsin merkittävimpiä ja arvostetuimpia taiteilijoita. Lisäksi hän on ajankohtainen taiteilija, jota monet ruotsalaiset kuvataiteilijat pitävät esikuvanaan.

Immonen huomauttaa, että erilaisten infokylttien käyttäminen on taidemuseoissa yleistä. Esimerkiksi videoteoksen yhteydessä voidaan mainita, että teos voi herättää hämmennystä katsojissa, tai teoksen yhteydessä voidaan mainita, että lasten kannattaa katsoa teosta vain yhdessä vanhempien kanssa.

– Nykytaide on sellaista, että siinä otetaan vaikeita ja hankalia asioita esille, ja niitä sitten käsitellään ja käsitetään, ja niitä ymmärretään omien katsantokantojen kautta, ja kokemukset voivat olla ahdistavia ja pelottavia, samoin kuin iloisia ja elämyksellisiäkin, Immonen huomauttaa.

– Haluamme esittää taiteen koko kuvan, ja kaikkia ei voi aina miellyttää. Olemme kuitenkin taiteen ja taiteilijoiden asialla. Ennakkosensuuri tai itsesensuuri eivät mielestäni kuulu tähän päivään.

” Haluamme esittää taiteen koko kuvan, ja kaikkia ei voi aina miellyttää. Ennakkosensuuri tai itsesensuuri eivät mielestäni kuulu tähän päivään.

Immonen summaa, että teosta pitää katsoa asiayhteydessään.

– Sen sijaan, että kiinnitettäisiin huomiota yhteen teosnimeen, jolla ei edes ole rasistisia tarkoitusperiä, voitaisiin katsoa isoa kuvaa ja sitä, mitä ongelmia yhteiskunnassa on.