Tästä on kyse VR korvaa EU:n rautatievastuuasetuksen perusteella kaukojunien matkalipuista vähintään tunnin myöhästymisestä neljänneksen ja kahden tunnin viiveestä puolet.

Suomessa lähiliikenteen jatkuvia myöhästymisiä hyvitetään kausilippulaisille lipputyypistä riippuen yleisen sopimusoikeuden perusteella.

Ruotsissa alle 150 kilometrin junalinjoilla 20 minuutin myöhästymisestä korvataan puolet junalipun hinnasta ja tunnin myöhästymisestä koko summa.

Kiire loppuu rautatieasemalla.

Tampereen aseman pääaulassa seisoo mustanaan matkustajia tähyilemässä aikataulutietoja. Taululta etsitään oman junan saapumis-, lähtö-, tai entistä useammin myöhästymisaikoja.

Väylävirasto pitää kirjaa VR:n henkilökaukojunien täsmällisyydestä. Täsmälliseksi lasketaan ne kaukojunat, jotka ovat korkeintaan viisi minuuttia aikataulusta myöhässä.

Saan rataverkon käyttöyksiköstä ennakkotiedot tammikuulta 2019. Luminen kuukausi on tehnyt todella hallaa junaliikenteelle: täsmällisiä junia oli vain 58,4 prosenttia, eli pyöreästi vain reilut puolet junista kulki aikataulun mukaan ja lähes puolet oli myöhässä.

Junaliikenteen maine on kärsinyt jatkuvasta myöhästelystä, VR:n asiakkuuspalvelupäällikkö Salla Ketola myöntää. Esa Syväkuru / Yle

Helmikuu on kulunut samoissa merkeissä. Junamatkustamisesta on tullut epäluotettava ja stressaava vaihtoehto – ainakin töikseen matkustaville.

– Ilman muuta tästä on ollut haittaa meille ja meidän liikennemuodon maineelle. Tammikuu oli hurjan huono suoritus, kun ajatellaan sitä, että pyrimme yli 90 prosentin täsmällisyyteen, VR:n asiakaskokemusjohtaja Salla Ketola sanoo.

Hyvitysten euromäärät liikesalaisuus

Suomessa kaukojunien matkustajille maksetaan hyvityksiä rautatiekuljetuslain ja EU:n rautatievastuuasetuksen mukaan. Yli tunnin myöhästymisestä hyvitetään 25 prosenttia lipun hinnasta ja yli kahden tunnin viiveestä voi saada puolet rahoistaan takaisin. Alle neljän euron korvauksia ei makseta. Korvaushakulomakkeet löytyvät VR:n verkkosivuilta.

Jere Karjalainen, Kasper Kapanen ja Topi Jääskeläinen odottelevat Jyväskylään lähtevää junaa. Myöhästymisten korvauskäytännöstä heillä ei ole tietoa, intissä ollessa lomaliput maksaa valtio. Jani Aarnio / Yle

Kuluttajan näkökulmasta myöhästyminen tarkoittaa sitä, ettei ole saanut ostamaansa palvelua. Sopimus tehdään, kun matkalippu ostetaan. Lippuun on kirjoitettu mistä ja mihin aikaan lähdetään ja se minne ja mihin aikaan asiakasta kuljetetaan.

Esimerkiksi Tampere-Helsinki-välillä sovitaan, että matkaan menee yksi tunti ja 33 minuuttia. VR voi käyttää matkaan kaksi tuntia ja 32 minuuttia korvaamatta yhtään mitään.

Lähiliikenteen korvaustapa perustuu yleiseen sopimusoikeuteen. Kuluttajaviraston mielestä yleiset sopimusoikeudelliset periaatteet piti ottaa tässäkin bisneksessä huomioon, ja kymmenisen vuotta sitten määriteltiin korvausjärjestelmä. Esimerkiksi kuukauden kausilippulaisille voidaan hyvittää 20 prosenttia toistuvasta myöhästelystä.

VR vaikenee korvausten täsmällisistä euromääristä liikesalaisuuteen vedoten. Vuoden 2017 vuosikertomus kertoo, että hyvityspyyntöjä tuli 20 999 kappaletta. Summista ei kerrota tivaamisenkaan jälkeen sen tarkempaa faktaa.

– Korvauksia maksettiin sadoilla tuhansilla euroilla, lähemmäksi miljoonaa, Salla Ketola toteaa.

Ruotsissa avokätisempi korvaus

Ruotsi on myös EU-maa. Siellä noudatetaan samaa EU-asetusta, mutta vuonna 2016 säädettiin joukkoliikennettä varten laki alle 150 kilometrin matkoille. Se koskee myös alle 150 kilometrin junalinjoja.

Jos lyhyillä väleillä juna myöhästyy 20 minuuttia, maksetaan puolet lipun hinnasta, 40 minuutin myöhästyminen tietää 75 prosentin palautusta ja tunnin aikatauluheitosta palautetaan koko summa.

.

Ruotsin järjestelmä kuulostaa reilulta, toimisi varmaan myös Suomessa, mutta eipä vaan ole, sanoo Vaasan junaa odottava Oona Wallin. Jani Aarnio / Yle

VR:n Salla Ketolan mielestä korvauksista on tietysti hyvä käydä keskustelua ja lainsäädäntöä kehittää, mutta VR tekee niin kuin lakiin on kirjoitettu.

– Ruotsissahan on lähdetty kovalla ambitiotasolla kehittämään junaliikennettä. Siellä investoidaan merkittävästi myös rataan ja radan laadun ylläpitämiseen. Tällainen kehitys olisi myös Suomessa positiivista.

– Toivoisin, että saataisiin oikein toimiva rautatiejärjestelmä, eikä tarvitsisi miettiä niin paljon näitä korvauksia.

Helmikuun ensimmäisellä viikollakin junaliikenteen kartta on usein myöhästymisistä punainen. VR peruu useita junavuoroja kokonaan. Kalustoa on sulatettava ja huolettava. Nyt on kiire, hikeä valuu ja talvi jatkuu.

Mistä löytyisi syyllinen?

VR ei vastaa junaliikenteen toimivuudesta yksin, sillä rautatieverkostolla on oma isännöinti. Radanpidosta vastaava viranomainen on ollut vuoden alusta lähtien nimeltään Väylävirasto. Matkustajille sillä ei ole sopimusoikeudellista merkitystä, koska me asioimme lipunmyyjän kanssa. VR on sopinut radan käytöstä, siinä sopimuksessa ei ole sanktioita.

Korkeammat korvausmaksut saattaisivat kirittää VR:ää pysymään aikatauluissa, Pihla ja Iiris Tissari miettivät. Jani Aarnio / Yle

Väyläviraston vastuulla on ratojen kunnossapito liikennöitävässä kunnossa. Tammikuun 2019 täsmällisyystilaston ennakkotiedon mukaan myöhästymisistä vajaat 15 prosenttia johtui radanpidosta.

VR:llä on asiasta toisenlainen käsitys. Heiltä saamani selvityksen mukaan junat myöhästelevät seuraavien syiden vuoksi:

Ratainfra: 33 prosenttia tammikuun myöhästymisistä johtui ratainfrasta (mm. vaihdeongelmat, liikenteenohjausjärjestelmät, ratatyöt, nopeusrajoitukset)

33 prosenttia tammikuun myöhästymisistä johtui ratainfrasta (mm. vaihdeongelmat, liikenteenohjausjärjestelmät, ratatyöt, nopeusrajoitukset) VR: noin 31 prosenttia johtui VR:stä (mm. kalusto, henkilöstö)

noin 31 prosenttia johtui VR:stä (mm. kalusto, henkilöstö) Muut syyt: 36 prosenttia johtui muista tekijöistä, kuten poikkeuksellisista sääolosuhteista kuten erittäin runsaasta lumesta, liukkaudesta, matkustajapalvelusta, ilkivallasta, onnettomuuksista tai kapasiteetin puuttumisesta johtuvista liikenteellisistä syistä (esim. ahtaus ratapihalla ja risteävät kulkutiet).

Hyvä, kun syyt ovat tarkkaan tiedossa.

Jospa niitä tarkkaan analysoiden löytyisi hyviä ratkaisuehdotuksia asiantilan korjaamiseksi. Ehkä uusia toimintatapoja tai riittävästi resursseja, kuten työntekijöitä.

Mistä löytyisi vastuullinen?

Junaliikenne on tarponut harvinaisen huonolla palvelutasolla jo useita viikkoja. Onkin kiinnostavaa kuulla mitä vastuulliset päättäjät ajattelevat liikenteen sujumattomuudesta ja matkustajien korvauskysymyksistä.

Liikenneministerin läheltä osoitellaan valtion omistajaohjauksen eli elinkeinoministeri Mika Lintilän suuntaan. Sieltä kysyjää opastetaan puolestaan liikenneministeriöön.

Niin sitä pitää. Lähetän kysymykset molemmille ministerille

Saan lopulta liikenneministeri Anne Bernerin ja valtioneuvoston kanslian omistajaohjausosastolta finanssineuvos Minna Pajumaan vastaukset sähköpostitse.

Liikenneministeriön viestintäpäällikkö Marjo Jäppisen vastauksen saatekirje vinkkaa jatkosta näin:

"Alla vastauksia ministeri Bernerille lähettämiisi kysymyksiin koskien junaliikenteen myöhästymiskorvauksia. Mahdollisen haastattelun osalta pyydämme olemaan yhteydessä asian vastuuministeriin Mika Lintilään.

Lisäksi huomiona, että kolmannen kysymyksen vastauksessa on viittaus rautatiekuljetuslakiin, joka on oikeusministeriön hallinnonalan laki. Kuluttaja-asiana matkustajien oikeudet kuuluvat sinne".

Anne Berner luottaa yksityistämiseen

Mitä mieltä olette junien toistuvista myöhästymisistä?

Luotettavan ja säännöllisen raideliikenteen mahdollistaminen on välttämätöntä muun muassa arjen liikkumisen helpottamiseksi ja työssäkäyntialueiden laajentamiseksi, ja samalla se on merkittävä tekijä Suomen kilpailukyvylle. Lisäksi raideliikenteen kehittäminen varteenotettavaksi vaihtoehdoksi yksityisautoilulle on olennainen osa Suomen ilmastotavoitteiden saavuttamista.

On selvää, että myöhästymiset ja vuorojen peruutukset ovat erittäin valitettavia ja aiheuttavat matkustajille merkittäviä arkielämän ongelmia. Siksi on tärkeää, että asiaan kiinnitetään erityistä huomiota.

Liikenneministeri Anne Bernerin mukaan junien täsmällisyyteen on kinnitetty huomiota. Jarno Kuusinen / AOP

Liikenteen täsmällisyyteen vaikuttavat esimerkiksi sääolosuhteet, käytettävä kalusto ja rataverkko sekä käytettävissä olevat henkilöresurssit. Olemme tiedostaneet kokonaisuuteen liittyvät haasteet ja kiinnittäneet erityistä huomiota yhteistyöhön VR:n, Väyläviraston ja Liikenteenohjauksen kanssa täsmällisyyden ja säännöllisyyden kehittämiseksi.

Mitä olisi tehtävä junaliikenteen toiminnan parantamiseksi?

Valtion yhtiön on panostettava luotettavuuteen ja siltä voidaan edellyttää erityisesti vastuunkantoa. Tämä koskee muun muassa myöhästymiskorvauksia.

Myös valtion on toiminnallaan edistettävä ennakoitavaa ja matkustajia palvelevaa raideliikennettä. Tämä edellyttää monia eri toimenpiteitä, kuten rautateiden henkilöliikenteen kilpailun vauhdittamista, uudenlaisia rahoitusmalleja rautatieliikenteen kehittämiseen sekä tiivistä yhteistyötä keskeisten toimijoiden, viranomaisten ja rautatieyritysten välillä.

Tätä tavoitetta tukee muun muassa talouspoliittisen ministerivaliokunnan 1.2.2019 päätös perustaa Oy Suomen Rata Ab (työnimi). Kokonaan valtion omistaman yhtiön ja sen alaisten hankeyhtiöiden tehtävänä on kehittää rautatietoimialaa, raideliikennettä ja raideliikenneinvestointeja koko Suomessa.

Hankeyhtiöillä tai suurilla investointihankkeilla ei kuitenkaan ole edellytyksiä edetä, ellei raiteilla tapahtuvaa liikennöintiä voida kilpailuttaa. Kilpailun myötä rautateiden henkilöliikennepalvelujen tarjonta lisääntyy, monipuolistuu ja vastaa nykyistä paremmin eri asiakasryhmien tarpeisiin.

Hallitus päätti rautatiekilpailun avaamisesta vuonna 2017 ja sitä työtä jatketaan nyt muun muassa pääomittamalla kalustoyhtiötä. Uudella kalustolla voidaan saavuttaa nykyistä parempi luotettavuus ja toimintavarmuus.

Ensimmäinen kilpailutettava kokonaisuus on Etelä-Suomen taajamajunaliikenne.

Onko nykyinen korvaustaso mielestänne riittävä a) matkustajan kannalta b) kannustaako se VR:ää kiinnittämään riittävästi huomiota palvelutasoon?

Suomessa korvausvastuusta säädetään EU:n rautatievastuuasetuksella, jossa korvausperusteet ovat sidotut matkalipun hintaan ja myöhästymisen kestoon: 25 prosenttia 60-119 minuutin myöhästymisistä ja 50 prosenttia yli 120 minuutin myöhästymisistä).

Koska asetusta sovelletaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa yhdenmukaisesti, ei korvausperusteissa ole liikkumavaraa. Asetus kuitenkin antaa mahdollisuuden kansallisesti rajata esim. taajamajuna/esikaupunkiliikennettä ja kolmannen maan liikennettä korvausperusteiden ulkopuolelle. Näin Suomessa on tehtykin rautatiekuljetuslain nojalla. Poikkeuksena on, että Venäjä-rautatieliikenteen valtiosopimuksen perusteella myös Allegron ja Tolstoin myöhästymisistä maksetaan vastaavat korvaukset kuin muusta kaukojunaliikenteestä.

Parhaiten junaliikenteen myöhästymisten syihin voivat vaikuttaa rautatieyritys tai rataverkon haltija (Väylävirasto). Tällä hetkellä rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välisessä käyttösopimuksessa kannustetaan molempia osapuolia edesauttamaan mahdollisimman täsmällistä liikennettä.

Kilpailun kautta päästään paremmin pureutumaan myös myöhästymisten aiheuttamiin ongelmatilanteisiin, sillä kilpailutettaviin sopimuksiin sisältyy poikkeuksetta tiukat suoritusindikaattorit sekä kannustinjärjestelmät. Sopimuksissa on usein myös määritelty rautatieyritykselle sanktiot, jos se ei pääse yhdessä sovitulle tasolle.

Rautatiekilpailun edistäminen ja raideinfrastruktuurin kehittäminen monipuolisesti, muun muassa uusien hankeyhtiöiden kautta, ovat toimivimpia ja kokonaisvaltaisimpia keinoja vaikuttaa rautatieyritysten toimintaan ja asiakaskokemuksiin.

Omistajaohjaus edellyttää toimia

Ministeri Mika Lintilälle lähetettyihin kysymyksiin vastattiin valtioneuvoston kansliasta. Allekirjoittajana sähköpostissa oli finanssineuvos Minna Pajumaa omistajaohjausosastolta:

– Saamani tiedon mukaan liikenne- ja viestintäministeriö on vastannut tai on vastaamassa kysymyksiin, jotka kuuluvat heidän hallinnonalaansa.

– Omistajaohjausosaston puolesta totean, että junien myöhästymiset ovat tietysti erittäin harmillisia ja aiheuttavat asiakkaille haittaa. Omistaja edellyttää VR:n pyrkivän kaikin mahdollisin toimenpitein estämään VR:stä johtuvat myöhästymiset ennakolta.

– Myöhästymiskorvaukset on määritelty lainsäädännössä. Omistaja edellyttää, että VR noudattaa tässäkin asiassa voimassa olevaa lakia.

Ari Joki ymmärtää myöhästymisiä. - Jos varauduttaisiin kaikkiin olosuhteisiin joka päivä, tulisi lipunhintoihin merkittäviä lisäpaineita. Jani Aarnio / Yle

Myös me matkustajat edellyttämme toimivia junayhteyksiä. Ilmastonmuutoksen hillitsemisen kannalta raideliikenne on liikennemuodoista vähäpäästöisin. Junaliikenteen suosio on kasvussa, mutta ikävää on, jos liikkujat ajetaan raideliikenteen huonolla hoidolla takaisin omien autojensa ratteihin.

Tampereella, matkustajien haastatteluhetkellä eräänä perjantai-iltapäivänä junat ovat myöhässä "vain" 10-20 minuuttia ja ilmapiiri oli viikonlopun alla säyseä.

Myöhemmin illalla uutisissa kerrottiin Tampere-Helsinki välillä junien olevan järjestään tunnista puoleentoista tuntia myöhässä. Varmaankin monen mieli oli maassa ja suunnitelmat muuttuivat.

Korjaus 8.2.2019 kello 7.10: Jutun alaotsikossa luki virheellisesti, että VR olisi maksanut korvauksia satoja miljoonia. Korjattu muotoon yksin vuonna 2017 satoja tuhansia, lähemmäs miljoona euroa.

Lisäys: 8.2. kello 9:37: Täsmennetty lausetta laista, joka käsittelee joukkoliikenteen korvaamista Ruotsissa alle 150 kilometrin matkoilla. Se koskee myös junia muutettu muotoon: Se koskee myös junalinjoja.

Lisää aiheesta:

VR ajaa viikonloppunakin osin busseilla – kalustoa jäässä ja vaurioilla

Useita kaukojunia on peruttu tältä päivältä

VR:llä yksi vuoden haasteellisimmista päivistä – junarikkoja, matkustajien siirtoja ja jopa tuntien myöhästymisiä

Tuntuuko, että juuri sinun junasi on aina myöhässä? Tarkista oman kaukojunasi myöhästymistiedot