Tästä on kyse 6G mahdollistaa entistä nopeamman tiedon siirron langattomasti. Tämä auttaa esimerkiksi robotisaation ja älyliikenteen kehitystä.

Langattoman tiedonsiirron seuraavan sukupolven 6G-teknologia tulee käyttöön 2020-luvun lopulla.

Oulun yliopiston mittava tutkimus selvittää uuden teknologian haasteita.

Suomen Akatemian uuden lippulaivaohjelman (siirryt toiseen palveluun)kaksi ensimmäistä tutkimushanketta sai yhteensä 18,5 miljoonan euron rahoituksen huhtikuun puolivälissä.

Oulun yliopiston tutkimuksen ohella toinen rahoituksen saanut osaamiskeskittymä on Aalto-yliopiston ja VTT:n biotalouden tulevaisuuden ratkaisuihin ja materiaaleihin perehtyvä CERES.

6Genesis-osaamiskeskittymässä viedään 5G teknologiaa kaupallistamisvaiheeseen yhteistyössä eurooppalaisten kumppanien kanssa. Samalla kuitenkin kehitetään jo seuraavana sukupolven langatonta 6G-perusteknologiaa (www.oulu.fi/6gflagship (siirryt toiseen palveluun)).

6G-verkko olisi entistä nopeampi ja tehokkaampi. Se mahdollistaisi ihmisten välisen kommunikoinnin entistä rivakammin, mutta myös laitteiden, prosessien ja asioiden välisen yhä nopeamman tietoliikenteen.

6Genesis-ohjelman esittelyvideo löytyy tästä linkistä. (siirryt toiseen palveluun) Videolla nähdään monenlaisia futuristisia visioita siitä, mitä uusi teknologia voi tuoda mukanaan kaikkien ihmisten arkeen.

Uusi teknologia, uudet haasteet

6Genesis-ohjelman vetäjänä on Oulun yliopiston akatemiaprofessori Matti Latva-aho. Hän näkee 6G-teknologian kehittämisessä valtavia haasteita.

– Ensinnäkin kapasiteettia viedään ihan fysiikan äärirajoille. Se vaatii uusia radioteknisiä ratkaisuja, uusia elektronisia ratkaisuja, uusia kokonaissovellusratkaisuja, jotta pystytään se koko paketti ratkaisemaan.

6G-verkon tuloa tutkitaan eurooppalaisessa Terranova-hankkeessa (siirryt toiseen palveluun). Siinä kaavaillaan 6G-tekniikkaa, jossa käytettäisiin terahertsialueelle yltäviä taajuuksia ja päästäisiin jopa 400 gigabitin sekuntinopeuksiin.

Jos 5G-teknologia on käytössä ehkä jo lähivuosina, niin seuraavan sukupolven tietoliikenneverkon aika tulee vasta 2030-luvulla.

Akatemiaprofessori Matti Latva-aho johtaa 6Genesis-ohjelmaa, joka tutkii 6G-teknologian tuloon liittyviä haasteita.. Oulun yliopisto

Tavoitteena on saada älykäs verkko tulevaisuudessa toimimaan saumattomasti, reaaliaikaisesti ja luotettavasti.

– Meidän täytyy tuoda tekoälymaailmassa kehitettyjä algoritmejä, jotka mahdollistavat nämä fiksut tulevaisuuden sovellutukset, mahdollisimman lähelle loppukäyttäjiä ja loppusovelluksia mobiililaitteisiin, tukiasemiin ja laajasti langattomaan verkkoon, sanoo professori Matti Latva-aho.

Kuudennen sukupolven tekniikka toisi mukanaan suuremmat taajuudet, kaistat ja siirtonopeudet, joiden avulla akatemiaprofessorin mukaan mahdollistuisi langaton tekoäly.

Se taas olisi pitkälle automatisoidun yhteiskunnan perusedellytys.

Nyt 5G-teknologiassa viive on kutistettu pieneksi, mutta se on edelleen liian iso esimerkiksi automatisoidun liikenteen toimimiselle. Kritiikkiä on esitetty myös langattoman tietoliikenteen turvallisuudesta (siirryt toiseen palveluun).

6G-teknologia mahdollistaa entistä nopeammat kuvien ja muun datan siirrot langattomassa verkossa. Siitä hyötyisivät esimerkiksi virtuaalisovellukset. Mikko Törmänen / Oulun yliopisto

Väheneekö operaattorien valta?

Uusi teknologia mahdollistaa myös erilaisten yksityisten verkkojen luomisen, joissa on omistajiensa haluamia palveluita, sovelluksia ja määrätyt käyttäjät. Tämä voi vähentää nykyisten tietoliikenneverkkojen omistajien ja operaattorien valta-asemaa tulevaisuudessa.

– Operaattorit ovat tietenkin se verisuonisto koko tälle langattomalle teknologialle, mutta heidän lisäkseen me tarvitsemme niin sanottuja privaattiverkkoja, sanoo Matti Latva-aho.

– Tähän tarvittaisiin kipeästi omat toimintataajuudet, ja valmistelu on tällä hetkellä Viestintävirastossa työn alla. Tämän vuoden aikana saadaan päätöksiä siitä, että mahdollistuvatko tämäntyyppiset toimintamallit Suomessa, jotka muualla maailmassa ovat selkeästi nyt tulossa operaattoriliiketoiminnan rinnalle.

Suomi ja Oulu kehityksen kärjessä

Oulun yliopistossa langatonta tietoliikennettä on kehitetty jo yli 20 vuotta.

Nyt rahoituksen saaneen 6Genesis-ohjelman verkostoissa työskentelee jopa 500 tutkijaa ja akatemiaprofessori Matti Latva-aho näkee uuden teknologian kehittelyssä suuria mahdollisuuksia.

Suomessa esimerkiksi 5G-testiverkkoja on kehitetty jo neljä vuotta, kun Yhdysvalloissa vasta lanseerattiin kaksi hanketta.

Oulun yliopiston Centre for Wireless Communications (CWC) on langattomien verkkojen oppimis- ja tutkimusympäristö. Mikko Törmänen / Oulun yliopisto

– Jos tämän nykyisen operaattoriliiketoiminnan rinnalle tuleva liiketoiminta lähtisi kasvuun, niin sen jälkeen Suomessa voitaisiin kehittää globaaleille operaattorimarkkinoille vastaaviin pieniin, paikallisiin tietoliikenneverkkoihin ratkaisuja ja sovelluksia sekä myös sellaisen verkon operointimalleja.

6G-verkon standardointi lähtee teollisuuden arvioinnin mukaan liikkeelle aikaisintaan vuonna 2025. Nyt operaattoreilla ja teoll isuudella on kädet täynnä työtä 5G-standardoinnin viimeistelyssä ja tuotteiden saamisessa markkinoille.

– Meillä on hyvää aikaa ottaa merkittävä suuri askel ennen teollisuutta ja olla valmiina siihen, että teollisuuskin kuuden seitsemän vuoden päästä kiinnostuu aiheesta. Meilläpä onkin silloin antaa jo osaamispääomaa heille roppakaupalla ja antaa heille etulyöntiasemaa kilpailijoihinsa verrattuna, hehkuttaa Matti Latva-aho.

*Lue myös:

*

5G-verkko on vihdoin jo ovella – kohta markkinoille tulevalla tekniikalla voidaan siirtää vaikka hologrammi