Keski-Pohjanmaalla sijaitseva Perho on Suomen luterilaisin kunta. Perhon 2 900 asukkaasta yli 93 prosenttia kuuluu evankelisluterilaiseen kirkkoon.

Yle Uutisgrafiikka

Kirkon asema on vahvin Pohjanmaalla sekä Keski- ja Pohjois-Suomessa. Kirkon tutkimuskeskuksen tutkimuskoordinaattori Jussi Sohlberg uskoo sen johtuvan monista eri syistä mutta eniten perinteistä ja ikärakenteesta.

– Kirkon perinteiset herätysliikkeet vaikuttavat enemmän näillä alueilla. Lisäksi näillä paikkakunnilla on vähemmän nuorta väestöä.

Todennäköisyys, että kannattaa luterilaisia käsityksiä on suurempi, jos henkilö on syntynyt ennen vuotta 1960 ja varsinkin, jos hän on tuloiltaan vähintään keskiluokassa. Muun muassa pienituloisuus ja se, että on syntynyt 1960-luvulla tai sen jälkeen vähentävät intoa luterilaisiin käsityksiin. Luterilaisten käsitysten kannattaminen näkyy haluna kuulua luterilaiseen kirkkoon.

Sohlbergin mukaan pohjoisemmassa Suomessa yhtenäiskulttuuri on vielä voimissaan enemmän kuin eteläisessä Suomessa, mikä myös lisää todennäköisyyttä kuulua kirkkoon.

Luterilainen kirkko ei houkuttele pääkaupunkiseudulla

Pääkaupunkiseudulla evankelisluterilaisten osuus väestöstä on keskimäärin 60 prosentin tietämillä. Tämä on Sohlbergin mukaan luonnollista jo senkin vuoksi, että pääkaupunkiseudulla maahanmuuttajien osuus on suurempi kuin muualla Suomessa. Toisaalta maahanmuuttajien joukossa on paljon kristittyjä.

Yle Uutisgrafiikka

Vastaavasti nuorten suuri osuus pääkaupunkiseudun väestöstä näkyy vähäisempänä kirkon jäsenyytenä. Helsingissä sinkkutalouksien määrä on selvästi suurempi kuin kirkon vahvoilla seuduilla.

Koko Suomessa väestöstä vajaat 72 prosenttia kuuluu evankelisluterilaiseen kirkkoon.

Kirkkoon kuuluvien osuus väestöstä on ollut laskussa jo pidemmän aikaa. Etenkin 25–44-vuotiaiden kohdalla pudostus on ollut jyrkkää. Ikäryhmän miehistä vain runsas puolet kuuluu luterilaiseen kirkkoon.

– Miesten vähempi uskonnollisuus on yleinen ilmiö, eikä liity pelkästään luterilaisuuteen, toteaa Kirkon tutkimuskeskuksen tutkija Kimmo Ketola.

Ketolan mukaan ilmiötä on selitetty esimerkiksi naisten asemalla kasvattajina ja kulttuurin välittäjinä. Selkeää yhteisymmärrystä syistä ei kuitenkaan ole.

Kirkon tutkimuskeskuksessa on kuitenkin huomattu, että kirkkoon kuulutaan todennäköisimmin niillä paikkakunnilla, missä luterilaiset käsitykset ovat edelleen voimissaan ja missä on tietyntyyppinen väestörakenne.

Uskonnollisuuden muutoksiin vaikuttaa myös se, että kotien uskonnollinen kasvatus on vähentynyt selkeästi, arvioi Kirkon tutkimuskeskuksen tutkimuskoordinaattori Jussi Sohlberg.

Yle Uutisgrafiikka

Martti Luther naulasi 95 teesiään Wittenbergin kirkon oveen lokakuun 31. päivänä vuonna 1517. Uskonpuhdistuksen alkamisesta tulee tänä vuonna kuluneeksi 500 vuotta.

Korjaus 31.10. klo 9:40: Ylempään karttakuvaan lisätty aiemmin puuttunut Larsmo.

Lue lisää:

Testaa: Ajatteletko kuin luterilainen?

"Auta armias, ei näin!" Miten Martti Luther näkisi nykymenon, kun uskonpuhdistus täyttää 500 vuotta?

Analyysi: Protestanttinen etiikka ja kapitalismin henki – hei, tämä ei koske sinua, luterilainen!