Homeelle altistuneet kertoivat kokemuksistaan Ilta-Sanomille.

Homepommi tikittää suomalaisissa kouluissa ja julkisissa rakennuksissa. 35 prosenttia opettajista kertoi OAJ:n työolobarometrissa vuonna 2015, että heidän työpaikallaan oli todettu viimeisen vuoden aikana terveydelle haitallinen sisäilmaongelma. Kosteusvaurioiden vuoksi opettajien sairauslomat olivat myös huolestuttavasti lisääntyneet.

– Lapset sairastuvat moninkertaisesti herkemmin astmaan kosteus- ja homevaurioiden vuoksi. Lasten vastustuskyky ei ole samaa luokkaa kuin aikuisten, huomauttaa OAJ:n työelämäasiamies Riina Länsikallio.

Eduskunnan tarkastusvaliokunnan vuonna 2012 julkaiseman raportin mukaan home- ja kosteusongelmat vaivaavat suurta osaa Suomen kouluja. Raportissa siteerataan eri tutkimuksia, joiden mukaan 25–60 prosentissa kouluja on kosteus- tai homevaurioita. Merkittäviä, kiireellistä korjausta vaativia kosteus- ja homevaurioita on 12–18 prosentissa kouluja ja päiväkoteja.

– Tämä on tällä hetkellä paras arvio. Arvioiden erot johtuvat muun muassa siitä, että tutkimusten tulos on eri riippuen siitä, miten tutkimus tehdään ja keneltä kysytään, sanoo johtava tutkija Anne Hyvärinen Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.

Ilta-Sanomat pyysi lukijoilta kertomuksia koulujen homeongelmista. Osa kertoi lastensa oireilusta, mutta myös opettajat ja muut julkisissa rakennuksissa työskentelevät ottivat yhteyttä toimitukseen. Eräs äiti pääkaupunkiseudulta kertoo, että kaupunki oli löytänyt jo vuosia sitten luokkahuoneesta sädesientä, mutta siitä ei kerrottu vanhemmille.

– Kuultuani tästä sain rehtorin kanssa sovittua että tuomme kouluun sisäilmatutkijan, joka suositti että lapset pitäisi siirtää luokasta pois. Äitinä kannan suurta huolta siitä, millaiseen terveysriskiin poikani (ja tuhannet muut suomalaislapset) altistuvat päivittäin kouluissa, hän kirjoittaa.

Opettaja Itä-Uudeltamaalta kirjoittaa herkistyneensä vuosien saatossa koulurakennuksissa työskennellessään niin pahasti homeelle, että menettää äänensä ja alkaa yskiä jopa silloin, jos kaupungilla tulee vastaan ihminen, jonka vaatteissa on hometta. Kun koulurakennuksessa ensimmäisen kerran todettiin hometta ja sädesientä, henkilökunta ja koululaiset siirtyivät väistötiloihin. Sen jälkeen myös väistötiloissa ilmeni kosteusvaurioita. Remontin jälkeen koululaiset palasivat alkuperäiseen rakennukseen, mutta oireilu jatkui. Nyt opettaja on alkanut miettiä alanvaihtoa.

Pääkaupunkiseudun koulusta kuvia lähettänyt äiti kertoo, että luokkahuoneesta oli löydetty sädesientä, mutta asiasta ei ollut kerrottu vanhemmille vuosiin.­

– Koko kuvaa ei nyt ollenkaan nähdä eikä mietitä mahdollista vaikutusta lapsiin pitkällä tähtäimellä. Me voimme vaihtaa työtä, mutta lapselle on isompi asia vaihtaa koulua, opettaja huolehtii.

Eräs itäsuomalainen opiskelija puolestaan kertoo, että joutui tekemään osan koulupäivistä etänä, koska ei pystynyt olemaan oppilaitosrakennuksessa. Oireiden vuoksi hän joutui keskeyttämään kuuden päivän jälkeen työharjoittelun sairaalassa.

– Oireilin tietyissä luokissa niin, että silmiä kutisi, kurkussa pisteli, yskitti, väsytti, lämpöilin, ääni lähti, niveliin sattui ja kärsin aivosumusta. Tuntui, että tukehdun, opiskelija kuvailee.

OAJ:n työelämäasiamiehen mielestä ei ole kohtuullista, että moni opettaja ja oppilas sairastuu niin pahasti, että joutuu vaihtamaan työpaikkaa tai koulua. Rakennusten osakorjaukset eivät kitke kuin osan ongelmaa, hän muistuttaa.

– Laajoja kuntotutkimuksia ei ole tehty, vaikka kunnollisten tutkimusten tekeminen säästäisi kunnan varoja. Henkilökunnan oireilua ei ole myöskään selvitetty riittävästi, vaan on käytetty liikaa energiaa ongelman kieltämiseen, Riina Länsikallio kritisoi.