Ville Niinistö (vihr.), Anna-Maja Henriksson (rkp), Leena Meri (ps.), perustuslakivaliokunnan varapuheenjohtaja Tapani Tölli (kesk.), perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Annika Lapintie (vas.), Kimmo Kivelä (uv.), Ilkka Kantola(sdp) ja Wille Rydman (kok) perustuslakivaliokunnan sote-uudistusta käsittelevässä tiedotustilaisuudessa 29. kesäkuuta 2017.

Ville Niinistö (vihr.), Anna-Maja Henriksson (rkp), Leena Meri (ps.), perustuslakivaliokunnan varapuheenjohtaja Tapani Tölli (kesk.), perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Annika Lapintie (vas.), Kimmo Kivelä (uv.), Ilkka Kantola(sdp) ja Wille Rydman (kok) perustuslakivaliokunnan sote-uudistusta käsittelevässä tiedotustilaisuudessa 29. kesäkuuta 2017. Mikko Stig / Lehtikuva

Eduskunnan perustuslakivaliokunnan mukaan sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistuksen valinnanvapauslain mallissa on useita perustuslain kannalta ongelmallisia asioita. Keskeisin näistä on julkisten palveluiden yhtiöittäminen, joka on ristiriidassa perustuslain kanssa.

– Hallituksen esityksen mukainen valinnanvapausjärjestelmä ei turvaa kaikissa tilanteissa riittäviä sosiaali- ja terveyspalveluita yhdenvertaisesti kaikille, sanoi perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Annika Lapintie (vas.) valiokunnan tänään torstaina pitämässä tiedotustilaisuudessa.

Lapintien mukaan valiokunnan kuulemien asiantuntijoiden arviot olivat asiassa yksimielisiä.

– Hallituksen esittämä maakunnan velvollisuus yhtiöittää sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut on siten perustuslain vastainen, Lapintie jatkoi.

Valiokunnan mielestä perustuslaki edellyttää, että maakunta voi myös itse tuottaa sote-palveluita.

Ongelmana myös liian tiukka aikataulu

Lisäksi perustuslailliseksi ongelmaksi nousi uudistuksen epärealistinen käyttöönottoaikataulu.

– Kireä aikataulu voi johtaa ääritapauksessa jopa terveydenhuoltojärjestelmän kriisiin, Lapintie sanoi.

Valiokunnan mielestä hallituksen esityksessä on myös esitetty suuri joukko julkisia tehtäviä yksityistettäväksi sellaisella tavalla, että perustuslain asettamat vaatimukset koskien julkisen hallintotehtävän antamista muulle kuin viranomaiselle eivät täyty.

Perustuslakivaliokunta pitää kuitenkin tärkeänä, että uudistus saadaan toteutettua sen lausunnossa esitetyin korjauksin tai muutoin perustuslain mukaisella tavalla.

Lakiesitykset takaisin valtioneuvostoon

Lapintien mukaan valiokunta esittää valinnanvapauslainsäädäntöön liittyviä korjauksia palautettavaksi valtioneuvoston valmisteltavaksi.

– Kun on näin merkittävästä muutoksesta kysymys, niin tällaista normaalia, hyvää lainsäädännön valmistelua ei voi tehdä valiokunnassa. Eduskunnassa ei ole sellaisia resursseja, Lapintie sanoi.

Lapintien mukaan tällaista valmistelua ei voida tehdä "päivässä tai kahdessa tehdä, eikä ehkä viikossakaan".

Maakuntahallintoa koskevia lakiehdotuksia perustuslakivaliokunta pitää pääosin hyväksyttävinä.