Kaukolämpöasiakkaat siirtyvät Ruokolahdella joukolla maalämpöön. Syynä on toisaalta kallis kaukolämpö ja toisaalta maalämmön edullisuus.

Kevätaurinko paistaa täydeltä terältä ja koivut puskevat ahkerasti hiirenkorvaa Ruokolahden Rasilan pientaloalueella Etelä-Karjalassa.

Rivitaloyhtiö Seurakiven hallituksen puheenjohtaja Pauli Peltonen avaa tyytyväisen näköisenä asuntorivistön päädyssä sijaitsevan oven. Sen takaa paljastuu pieni tila, jossa on pari tornipakastimen näköistä valkoista laatikkoa ja erilaisia putkia. Kysymys on rivitaloyhtiön maalämpölaitteistosta.

Rivitaloyhtiö Seurakivi siirtyi vuoden 2015 keväällä lämmitysjärjestelmässään kaukolämmöstä maalämpöön. Tarkoituksena oli säästää rahaa.

– Nykyään on aika vaikea säästää mistään muusta kuin lämmityksestä, Pauli Peltonen toteaa.

Rivitaloyhtiö Seurakiven hallituksen puheenjohtaja Pauli Peltonen. Kalle Schönberg/Yle

Säästöä onkin tullut.

– Kustannukset putosivat todella merkittävästi. Kaukolämpöverkossa lämmityksen vuosikustannus oli meillä noin 7 000 euroa, ja nyt se on noin 2 300 euroa vuodessa, Peltonen sanoo.

Päätöstä vauhditti vielä se, että rivitaloyhtiön lämmönvaihdin olisi joka tapauksessa pitänyt vaihtaa. Lämmitysjärjestelmä vaati siis joka tapauksessa investointeja.

Monet siirtyneet pois kaukolämmöstä

Rivitaloyhtiö Seurakivi ei ole Ruokolahdella ainoa kaukolämmöstä maalämpöön siirtynyt taloyhtiö.

– Tällä alueella lähestulkoon kaikki ovat jo siirtyneet pois kaukolämmöstä, jopa nuo kovan rahan kerrostalot tuolla, Pauli Peltonen kertoo.

Myös isännöitsijällä on samanlainen käsitys asiasta.

– Aika monta yhtiötä on siirtynyt pois kaukolämmöstä ihan muutaman vuoden sisällä, kertoo ruokolahtelainen isännöitsijä on Anne Tella.

Myös Tella kertoo, että siirtymisten takana on halu säästää kustannuksissa.

– Säästöä voi tulla noin kaksi kolmasosaa verrattuna kunnan kaukolämpöön, Tella kertoo.

Investointi maksaa itsensä takaisin Tellan mukaan 5–10 vuodessa riippuen taloyhtiön koosta.

Kunta tutkii kaukolämpöverkoston typistämistä

Asiakkaiden pakeneminen kunnan kaukolämpöverkostosta nostaa entisestään jäljelle jäävien asiakkaiden kustannuksia. Kaukolämmön hintaa Ruokolahdella nostaa myös kunnan lämpölaitoksen kallis polttoaine – maakaasu, jonka hintaa valtio on tietoisesti korottanut verotuksella.

Kunta tutkiikin radikaalia ratkaisua ongelmaan.

– Joudumme nyt miettimään, että supistetaanko kaukolämpöverkkoa, Ruokolahden kunnanjohtaja Antti Pätilä kertoo.

Ruokolahden kunnanjohtaja Antti Pätilä. Kare Lehtonen/Yle

Kunnanjohtajan mukaan kaukolämpöverkosta saatetaan leikata noin neljännes pois. Tämä lyhentäisi verkoston pituutta noin kilometrillä nykyisestä neljästä kilometristä.

Verkoston asiakkaiksi saattaa jäädä vain kunnan omistuksessa olevia kiinteistöjä.

– Ulkopuoliset asiakkaat siirtyisivät jollain aikaväillä omiin kiinteistökohtaisiin järjestelmiinsä, joita on kovaa vauhtia kehittymässä. Kysymys ei ole pelkästään maalämmöstä vaan myös aurinkolämmöstä ja muista järjestelmistä, kunnanjohtaja Antti Pätilä sanoo.

Laaja ongelma

Kunnanjohtaja Pätilä uskoo, että Ruokolahti ei ole yksin kaukolämpöongelmansa kanssa. Kaukolämpöasiakkaat vähenevät maaseudun pikkukunnissa, koska kuntien väestö pienenee. Samalla hyviä asiakkaita kuten teollisuuslaitoksia ja suuria kiinteistöjä on entistä vähemmän. Tämän lisäksi uudetkin rakennukset kuluttavat yhä vähemmän energiaa.

Toisaalta uudet lämmitysmuodot ja ennen kaikkea erilaiset lämpöpumput tarjoavat entistä edullisempia lämmmitysratkaisuja.

– Kyllä tässä on suuret muutokset edessä erityisesti pienillä maaseutupaikkakunnilla, Pätilä sanoo.

Kuntaliiton energiainsinööri Kalevi Luoma korostaa, että ongelmia kaukolämpöverkon kanssa saattaa tulla erityisesti pienkunnissa, joissa on jo olemassa kallista polttoainetta, kuten esimerkiksi maakaasua käyttävä lämpölaitos.

– Silloin kannattaisi siirtyä halvempaan polttoaineeseen kuten esimerkiksi hakkeeseen, mutta sekin vaatii suuria investointeja. Päätös saattaakin olla vaikea, teki mitä tahansa, Luoma huomauttaa.