Sunnuntaina selviää, miten pikavippiyritykset ja muut luotottajat muuttavat palveluitaan vastaamaan uutta lakia. Asiantuntijoiden mukaan kuluttajien käyttäytymistä on vaikea arvioida ennalta.

Sunnuntaina selviää, miten pikavippiyritykset ja muut luotottajat muuttavat palveluitaan vastaamaan uutta lakia. Asiantuntijoiden mukaan kuluttajien käyttäytymistä on vaikea arvioida ennalta. Henrietta Hassinen / Yle

Jos suunnittelet pikavipin nostoa sunnuntaista alkaen, kannattaa selvittää entistä tarkemmin, millaisilla ehdoilla olet lainaa ottamassa.

Sunnuntaina voimaan astuu lakimuutos, joka asettaa kaikille kulutusluotoille aiempaa tiukemman 20 prosentin korkokaton ja rajaa muut lainanhoitokulut enintään 150 euroon vuodessa.

Tavoitteena on hillitä suomalaisten ylivelkaantumista. Jo lähes 400 000 ihmisellä on maksuhäiriömerkintä tai -merkintöjä.

Tähän asti kulutusluottojen korkokatto on ollut 50 prosenttia, mutta ainoastaan alle 2000 euron lainoille. Käytännössä 2000 euroa suurempien pikavippien todelliset vuosikorot ovat voineet olla jopa satoja prosentteja.

Matalammat korot ja tiukempaa sääntelyä pikavippien holtittomille kustannuksille? Kuulostaa hyvältä uutiselta, mutta uudistuksella voi olla myös yllättäviä seurauksia.

Maksuhäiriömerkintöjen määrä kasvaa

Syyskuun alun lakimuutos todennäköisesti lisää maksuhäiriömerkintöjen määrää entisestään lyhyellä aikavälillä. Näin arvioivat velkaneuvontaa tarjoava Takuusäätiö ja Kilpailu- ja kuluttajavirasto.

– Luotonantajat eivät uskalla ottaa uudella pienemmällä korolla niin suuria riskejä kuin aiemmin. Siksi ihminen, joka on maksanut lainojaan uusilla lainoilla, ei enää saakaan lisäluottoa eikä kykene suoriutumaan laskuistaan. Se taas johtaa maksuhäiriömerkintöjen lisääntymiseen. Pidän tätä hyvin todennäköisenä, sanoo Takuusäätiön toimitusjohtaja Juha Pantzar.

Pantzarin mukaan maksuhäiriömerkintöjen lisääntyminen ei ole isossa kuvassa huono asia, koska se katkaisee velkakierteen.

– Maksuhäiriömerkinnät ovat kaksipiippuinen juttu. Maksun päivä tulee joka tapauksessa jonain päivänä, ja mitä nopeammin velkakierteet saadaan pysähtymään, sitä pienemmäksi jää takaisin maksettava rahasumma.

Kilpailu- ja kuluttajaviraston (KKV) ryhmäpäällikkö Paula Hannula on samaa mieltä.

– On velallisia, joille ehtii kertyä kymmeniä tuhansia euroja luottoa, vaikka maksuvaraa luottojen takaisinmaksuun ei ole. Totta kai on parempi, että kierre katkeaa jo silloin, kun luottoa on tuhansia eikä kymmeniä tuhansia euroja. Olennaista on, että kuluttajat olisivat ajoissa yhteydessä talous- ja velkaneuvontaan.

Kilpailu- ja kuluttajavirasto olisi halunnut korkokaton ulottuvan myös jo solmittujen sopimusten uusiin nostoihin. Nyt korkokatto ei koske esimerkiksi luottokortin tapaan toimivia limitti- tai joustoluottoja, jos sopimus on tehty ennen syyskuun alkua.

Ne ovat jatkuvia sopimuksia, joista asiakas voi nostaa rahaa aina halutessaan luottorajaan saakka. Näiltä jatkuvilta luotoilta voi tehdä uusia nostoja vanhoilla ehdoilla myös lakimuutoksen jälkeen, ellei luotonantaja tai kuluttaja irtisano sopimusta.

– Kaikkein heikoimmassa asemassa olevat eivät pysty vaihtamaan näistä vanhoista kohtuuttoman kalliista lainoista uusiin ja halvempiin, vaan saattavat jatkossakin tehdä kohtuuttoman kalliita nostoja vanhoilta sopimuksilta ja siten pahentaa velkatilannettaan entisestään, Hannula sanoo.

Luotosta voi tulla houkuttelevaa yhä useammalle

Toinen mahdollinen seuraus on, että sääntely kannustaa pikavippifirmoja tarjoamaan entistä suurempia lainoja entistä pidemmillä maksuajoilla, jotta toiminta pysyisi kannattavana. Näin kävi myös vuonna 2013, jolloin kulutusluottojen sääntelyä edellisen kerran muutettiin.

– Pidän hyvin todennäköisenä, että näin tulee käymään, sanoo Juha Pantzar.

Mitä pidempi takaisinmaksuaika, sitä enemmän kuluttaja maksaa lainastaan korkoja ja muita kuluja.

– Sitä en osaa sanoa, myönnetäänkö velkaa muutoksen jälkeen enemmän vai vähemmän. Kun korkotaso laskee, luotottajien voisi olettaa kääntävän riskiruuvia tiukemmalle. Toisaalta saattaa olla, että matalammat korot tekevät luotosta houkuttelevampaa useammalle kuluttajalle. Toivottavasti siinä kohdassa markkinat löytävät maksukykyisiä ihmisiä, Pantzar sanoo.

Myös KKV:n Paula Hannula uskoo, että maksuajat tulevat pitenemään. Tätä olisi hänen mukaansa voitu hillitä asettamalla absoluuttinen kustannuskatto, jollainen on käytössä Ruotsissa.

– Siellä luottokustannukset ja perintäkulut eivät saa ylittää luoton pääomaa, vaikka takaisinmaksuaika olisi kuinka pitkä. Meillä luotonantaja saa joka vuosi veloittaa sen maksimimäärän kustannuksia, mikä voi ohjata pidempiin maksuaikoihin, Hannula sanoo.

Pikavippifirmat: Lainansaanti vaikeutuu, useampia hakemuksia hylätään

Vivus-brändin alla pikavippejä tarjoavan 4Financen maajohtaja Kim Ahola näkee lakimuutoksessa kaksi puolta.

– Uusi laki tuo toivottua selkeyttä lainamarkkinoille ja kohtuullistaa asiakkailta perittäviä kuluja, mikä on hyvä juttu. Samalla se kuitenkin syrjäyttää osan kuluttajista pois rahoitusmarkkinoilta, mikä ei ole hyvä asia, Ahola sanoo.

Pikavippiyritysten täytyy 1. syyskuuta alkaen sopeuttaa tuotteensa uuden korkokaton rajoituksiin.

– Palvelua tullaan tarjoamaan pienemmälle osalle kuluttajista, ja todennäköisesti enemmän lainahakemuksia hylätään, koska uudella hintatasolla niin sanottuja korkean riskin asiakkaita ei voi ottaa asiakkaiksi, Ahola sanoo.

Liikevaihdoltaan Suomen suurimpiin kuuluvan pikavippiyhtiö Ferratum Finlandin maajohtaja Outi Päivinen uskoo, että lainasummat tulevat kasvamaan ja laina-ajat pitenemään. Lisäksi pienemmät pikavippiyritykset tulevat tippumaan markkinoilta.

– Lainan saaminen luonnollisesti vaikeutuu, sillä lainanmyöntäjien tulee edelleen kattaa lainan myöntämisestä aiheutuvat kustannukset ja luottoriski, Päivinen kertoo sähköpostitse.

Lain valmisteluvaiheessa monet pikavippejä tarjoavista yrityksistä suhtautuivat nihkeästi korkokattoon. Yritykset katsoivat, että lakimuutos vaikuttaa päinvastaisella tavalla kuin oli tarkoitus.

Näin kuluttajansuojalaki muuttuu Jatkossa kaikkia kuluttajaluottoja koskee 20 prosentin vuosittainen korkokatto. Muut lainakustannukset saavat olla korkeintaan 150 euroa vuodessa. 150 euroa on yläraja: Kustannukset saavat olla päivää kohti enintään 0,01% prosenttia luoton määrästä tai luottorajasta. Se tarkoittaa, että jos lainasumma on pienempi, myös kustannusten maksimimäärä on pienempi. Tähän asti korkokatto on ollut 50 prosenttia alle 2000 euron kulutusluotoille. Sitä suurempien lainojen korkoja ei ole säännelty. Laki koskee kaikkia kulutusluottoja asuntoluottoja ja ajoneuvojen osamaksukauppaa lukuun ottamatta. Kuluttajaluottoja ovat pienlainojen eli pikavippien lisäksi esimerkiksi pankkien myöntämät auto- tai remonttilainat, osamaksulla tehtävät ostokset ja luottokortit. Lakimuutoksen tavoitteena on hillitä ylivelkaantumista. Lähes 400 000 suomalaisella on maksuhäiriömerkintä. Lakimuutos astuu voimaan sunnuntaina 1.9.2019. Maksuongelmiin joutunut voi ottaa yhteyttä Takuusäätiön Velkalinjaan tai oman alueensa oikeusaputoimiston talous- ja velkaneuvontaan.

Seuraavaksi luottotietojen seurantaa ja markkinoinnin sääntelyä?

Takuusäätiö ja KKV pitävät lakimuutosta oikeansuuntaisena askeleena, joka ei kuitenkaan yksin riitä. Seuraavaksi tarvittaisiin Juha Pantzarin mukaan positiivinen luottorekisteri.

Se tarkoittaa reaaliaikaista tietokantaa, josta luotonantaja voi nähdä luotonhakijan lainamäärät ja tulotiedot. Tällä hetkellä usein ainoastaan maksuhäiriömerkintä estää uuden lainan saamisen.

– Tällä hetkellä uutta lainaa voi ottaa jopa vuosia, vaikka velat eivät enää lyhenisi. Luotonantajien ainoa keino tarkistaa asiakkaan maksukyky on katsoa, onko hänellä maksuhäiriömerkintää – ja sen puute ei välttämättä kerro ihmisen todellisesta maksukyvystä mitään, Pantzar sanoo.

Myös pikavippejä tarjoavat Ferratum Finland ja 4finance pitävät positiivista luottorekisteriä toivottavana uudistuksena. 4Financen Kim Aholan mukaan pelkkä kulutusluottojen korkoihin puuttuminen ei ratkaise ylivelkaantumista.

– Kautta aikojen korkeakorkoisia pikavippejä on ollut helppo syyttää, mutta kun katsotaan dataa, niin ongelmat ovat alkaneet jo kauan ennen lainanottoa muina talousongelmina. Positiivinen luottorekisteri ja taloudenhoidon koulutus ovat kaksi pääpointtia, joiden kautta ylivelkaantumista pitäisi alkaa ratkaisemaan, Ahola sanoo.

Positiivisen luottorekisterin käyttöönotto on kirjattu myös Antti Rinteen (sd.) hallitusohjelmaan. Ylivelkaantumiseen aiotaan puuttua myös maksuhäiriömerkintöjen kestoaikaa lyhentämällä ja pikaluottosääntelyn tehokkuutta seuraamalla.

Tarkennus 30.8. klo 14:22: tarkennettu faktalaatikkoon luottokustannusten määrittymistä. Kaikkien lainojen kustannukset eivät automaattisesti voi olla 150 euroa vuosittain, vaan ne lasketaan suhteessa lainasummaan. 150 euroa vuodessa on enimmäismäärä.

Lue lisää:

Ylen kysely: Lähes puolet hyväksyisi lainanottoa rajoittavan velkakaton – "Kotitaloudet joutuvat lainojen kanssa ongelmiin, siihen on puututtava"

Facebook täyttyy kotia hakevien koskettavista viesteistä – Toni Markus otti nuorena pikavippejä eikä saa nyt asuntoa: "En ole täysi hulttio"

Riski joutua velkakierteeseen kasvaa nuoren tullessa täysi-ikäiseksi: "Jos tilanne riistäytyy heti käsistä, se saattaa seurata vuosia"

"Ei luottotietoja? Ei ongelmaa" – KKV pitää uuden lainayrityksen markkinointia pöyristyttävänä, kaiken nähnyt Takuusäätiökin ihmeissään