Vanhan sanonnan mukaan valtion leipä on pitkä ja kapea. Pitkä se edelleen on, mutta huomattavasti leveämpi jos sitä verrataan kuntatyöntekijöiden palkkoihin.

Tilastokeskuksen viime vuoden tilaston mukaan valtion leivissä keskipalkka oli 3 513 euroa. Kunnissa säännöllisen työajan keskiansio oli 2 751 euroa. Kunnissa eniten palkansaajia oli 2 300 eurosta 2 400 euroon ansaitsevien palkkatasolla. Tähän ryhmään kuului muun muassa lastenhoitajia, lähihoitajia ja sihteereitä.

Yleisin ansio valtiolla 2 600 – 2 700 euroa kuukaudessa. Tähän ansioluokkaan kuului muun muassa asiantuntijoita ja sihteereitä kuten kunnissakin.

Sote näkyy kuntapalkoissa

Tilastokeskuksen yliaktuaari Sampo Pehkosen mukaan viimeisen viiden vuoden aikana kuntien palkat ovat nousseet 10 prosenttia. Valtiolla nusua on ollut peräti 14 prosenttia.

Kyllä siinä on selvä ero, ammattirakenne selittää erot suurimmalta osalta. Sampo Pehkonen

– Kyllä siinä on selvä ero, ammattirakenne selittää erot suurimmalta osalta. Kunnissa on paljon terveydenhuoltohenkilöstöä, valtiolla niitä ei ole, Pehkonen analysoi.

Vuonna 2015 kuntasektorilla työskenteli 412 000 kuukausipalkkaista palkansaajaa. Osa-aikaisten osuus oli 13 prosenttia. Valtion leivissä töitä paiski vuoden 2015 marraskuussa noin 73 000 palkansaaja. Valtion palkansaajista kaksi kolmasosaa on asiantuntijatehtävissä.

Johtajat viihtyvät valtiolla

Valtiolla suositaan edelleen pitkiä pestejä, palkansaajien työsuhteen keskipituus oli 16 vuotta. Johtajat viihtyvät valtion palkkalistoilla tätäkin pidempään, työsuhteen keskipituus oli peräti 23 vuotta.

Valtiolla ja kunnissa ylimpien johtajien palkat olivat samalla tasoilla, 5 000 ja 10 000 euron välissä.