Talouspolitiikan arviontineuvosto ei säästele sanojaan ruotiessaan Antti Rinteen (sd.) ja Sanna Marinin (sd.) hallitusten talouspolitiikan kipupisteitä.

Raportin mukaan (siirryt toiseen palveluun) hallitukselta uupuu kunnon suunnitelma julkisen talouden kestävyyden turvaamiseksi. Myös finanssipolitiikka on talouden suhdanteeseen nähden liian löysää.

Hallituksen työllisyystoimien vaikuttavuutta on vaikea arvioida tässä vaiheessa, koska keinot ja niiden vaikutus työllisyyteen ovat pääosin hämärän peitossa. Hallitus käsittelee työllisyystoimia iltakoulussaan keskiviikkona.

Kapuloita hallituksen rattaisiin lisää Suomen hidas talouskasvu lähivuosina. Valtiovarainministeriön mukaan Suomen bruttokansantuote (BKT) kasvaa tänä vuonna 1,1 prosenttia, ensi vuonna hieman alle prosentin.

Pankkien ja tutkimuslaitosten ennusteet ovat pääosin linjassa ministeriön näkemysten kanssa. OP Ryhmä katsoo, että talouskasvu jää tänä vuonna vain puoleen prosenttiin.

Täsmällinen työllisyyssuunnitelma uupuu

Hallituksen tulopohja nojaa pääosin työllisyystoimien toteutumiseen ja työllisyyden kasvuun. Arviointineuvosto penää hallitukselta täsmällistä suunnitelmaa, jolla työllisyystavoite saavutetaan.

Hallitus tavoittelee vaalikauden aikana 60 000 uutta työllistä ja 75 prosentin työllisyysastetta. Syksyn budjettiriiheen mennessä pitäisi olla tiedossa keinot, joilla saadaan aikaan tavoitteesta puolet eli 30 000 lisätyöllistä.

Merkittävien muutosten saavuttaminen työllisyydessä näyttää asiantuntijoiden mukaan vaativan kohtalaisen suuria ja tarkasti kohdistettuja toimia. Ilman tällaisia toimenpiteitä 75 prosentin työllisyystavoitetta on vaikea saavuttaa, raportissa todetaan.

On epäselvää, onko näitä toimia tulossa. Monet vaikuttavuudeltaan hyvät työllisyystoimet, kuten työttömyysturvan muutokset ovat aina jollekin hallituspuolueelle vastenmielisiä.

Arviointineuvosto muistuttaa, että uusien työpaikkojen laatu ja yrityksiin syntyvien työpaikkojen osuus vaikuttavat merkittävästi työllisyyden kasvusta saatavaan todelliseen hyötyyn.

Hallitus on esitellyt julkisuudessa paljon tuettuja keinoja, kuten palkkatuki ja kuntien työllisyyskokeilu, jotka lisäävät julkisia menoja.

Julkisia menoja kasvatetaan ilman tuloja

Arviointineuvosto arvostelee hallituksen menolisäyksiä. Hallitus on päättänyt lisätä pysyviä menoja 1,4 miljardilla eurolla, ja rahoittaa lisäystä työllisyyden kasvulla ja veronkorotuksilla. Ensimmäisen toteutuminen on epävarmaa.

Asiantuntijoiden mukaan lähivuosien hidas talouskasvu ei johdu nyt suhdanteista vaan talouden rakenteista. Talousviisaat katsovat, että tästä syystä finanssipolitiikan ei pitäisi olla suhdannesyistä elvyttävää.

Tästä huolimatta hallitus on päättänyt kasvattaa julkisia menoja ilman vastaavia lisäyksiä tuloihin.

Hallitusohjelmaan on kirjattu, että menot ja veropäätökset mitoitetaan siten, että julkinen talous on tasapainossa ja julkisen velan suhde bruttokansantuotteeseen alenee vuoteen 2023 mennessä. Tämä tosin pätee normaalissa kansainvälisessä taloustilanteessa.

Arviointineuvosto kiittelee tavoitetta, mutta pitää sen saavuttamista epävarmana.

Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyysongelmaa kuvaillaan raportissa merkittäväksi, mutta vaikeuksia on edessä jo aiemmin.

Asiantuntijoiden mukaan nyt tarvitaan riittävän yksityiskohtainen keskipitkän aikavälin suunnitelma, jolla Suomen julkinen talous saataisiin käännettyä kestäväksi. Tällä luotaisiin valtion finanssipolitiikkaan liikkumavaraa, jolla voitaisiin varautua tuleviin taantumiin.

Jos ei tehdä mitään, julkisen velan suhteen arvioidaan nousevan seuraavan 15 vuoden aikana 80 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Jo nykyisen vaalikauden aikana velan ennustetaan ylittävän EU:n vakaus- ja kasvusopimuksen 60 prosentin rajan.

Omaisuuden myynti kyseenalaista

Talousviisaat kritisoivat myös valtion omaisuuden myyntiä hallituksen kertaluonteisten tulevaisuusinvestointien rahoittamiseksi. Hallitus suunnittelee esimerkiksi vähentävänsä omistuksia valtionyhtiöissä.

Asiantuntijat pitävät investointipaketin nimitystä harhaanjohtavana.

Arviointineuvoston mielestä nämä investoinnit pitävät sisällään useita menokohteita, jotka ovat lähempänä kulutuskohteita kuin investointeja. Investointipaketin rahoittamista valtion omaisuuden myynnillä pidetään kyseenalaisena.

Arviointineuvosto katsoo, että valtion varallisuuden hoidon pitäisi perustua strategisiin päätöksiin, ei julkisten menojen rahoitustarpeisiin.

Talouspolitiikan arviointineuvosto arvioi talouspolitiikan tavoitteita ja keinoja riippumattomasti. Arviointineuvoston puheenjohtajana toimii professori Jouko Vilmunen. Muut jäsenet ovat professorit Martin Ellison, Johanna Niemi, Jukka Pirttilä ja Jari Vainiomäki.

Lue lisää:

Analyysi: Hallituslähteet arvioivat kolmasosan työllisyyden välitavoitteesta olevan nyt pöydällä – puolueilla erimielisyyksiä aikataulusta

Työllisyysaste nousi 73 prosenttiin

Tutkijat: Hallitus saanee 30 000 uutta työpaikkaa kasaan paperilla, mutta eri asia on mitä se tarkoittaa oikeasti

Haatainen: Hallitus on aikataulussa työllisyystavoitteen saavuttamisessa, työryhmien työ jatkuu

Hypo: Ikääntyminen syö puolet Suomen talouskasvusta tänä vuonna – hallituksella ja lakkoaalloilla pienempi vaikutus

Työllisyysryhmien työ takkuaa pahasti: "Lillukanvarsia, ei merkittävästi vaikuttavia toimia, yhtä pitkää kuin leveää, puhetta lämpimikseen"