”Sinulla on kaksi vaihtoehtoa: joko alat tehdä työtäsi vähän huonommin ja itsellesi armollisemmin tai etsit toisen työpaikan.”

Näin raadollisesti sanoi työterveyslääkäri eräälle akuutista työstressistä kärsivälle keski-ikäiselle asiantuntijalle. Vaihtoehtojen vähyys ja tylyys kuulostavat lohduttomilta. Eikö työssäjaksamista olisi sekä taloudellisesti että inhimillisesti katsoen järkevämpää tukea ennen kuin tilanne on mennyt niin pahaksi, että ratkaisukeinona väläytellään irtisanoutumista?

Tietysti olisi. Mutta harva työnantaja on tehnyt niin.

– Henkinen hyvinvointi työssä on pitkälti laiminlyöty tai otettu itsestäänselvyytenä, sanoo Mervi Lamminen, joka johtaa työssäjaksamiseen erikoistunutta Auntie -hyvinvointiyritystä.

Auntie tarjoaa työterveyspalveluna psykologista tukea työssäjaksamiseen. Terapeutit ovat tavoitettavissa videoyhteydellä vaikka omalta kotisohvalta heti kun työssäjaksaminen alkaa mietityttää.

On uutta, että palvelut pyrkivät auttamaan työntekijöitä jo ennen varsinaista työterveyttä. Työn vaatimukset ja tekemisen tavat ovat jatkuvassa muutoksessa. Silti aivojen jaksamiseen ei vielä kiinnitetä läheskään tarpeeksi huomiota.

– Väsymiseen ei ole oikein ollut mitään puuttumiskeinoa. Työterveys on aika hampaaton uupumisen hoitamisessa. Ja työterveyteen mennään usein vasta viimeisenä vaihtoehtona.

Käyttöohjeet omille aivoille

Uupumisen lisääntymisen on huomannut myös työterveyspsykologi Heli Rautjärvi, joka työskentelee ajatustyöläisten hyvinvointi- ja työterveyspalveluja tuottavassa Heltti -yrityksessä.

Heltti auttaa ajatustyöläisten työssäjaksamista monella tavalla: tukemalla henkilöstöjohtoa hyvinvoinnin johtamisessa, kouluttamalla esimiehiä sekä seuraamalla työntekijöiden hyvinvointia terveyskyselyillä. Jos kyselyssä tulee ilmi jaksamiseen liittyviä riskejä, tarjotaan työntekijälle keskusteluapua tai digitaalisia valmennusvaihtoehtoja matalalla kynnyksellä, ennen ongelmien kärjistymistä.

Aktiivinen työntekijän hyvinvoinnista huolehtiminen on myös uutta työterveyshuollossa. Henkisen hyvinvoinnin suhteen se voi olla erityisen hyödyllistä.

– Kun ihminen on ylikuormittunut työnsä takia, hän ei jaksa lähteä selvittämään mistä saisi apua. Työterveyteen meneminen saatetaan kokea luovuttamisena, Heli Rautjärvi sanoo.

Työterveyspsykologi Heli Rautjärvi Suvi Sievilä / Valopeitto

Pärjäämistä korostavassa työkulttuurissamme oman jaksamattomuuden tunnustaminen voi olla työntekijälle todella vaikea paikka. Siksi Rautjärvi kutsuukin itseään psykologin sijaan mieluummin vaikka mentaaliseksi personal traineriksi. Jaksamisvalmennukseen voi olla matalampi kynnys osallistua kuin terapiaan.

Valmennuksessa työntekijää autetaan löytämään sopivat käyttöohjeet omille aivoille. Ihmiset ovat erilaisia, ja he kuormittuvat eri asioista. Työyhteisössä on myös tärkeä luoda aivoja säästävät pelisäännöt muun muassa maisemakonttorin käytöstavoista, keskeytyksistä ja työyhteisön viestintätavoista.

Jaksaminen on itsestä kiinni – vai onko?

Henkinen jaksaminen on ollut paljolti työntekijän omalla vastuulla. Yritysten silloin tällöin järjestämät hyvinvointi- tai tiimipäivät, hengennostatustapahtumat tai työpaikoille tuodut mindfulness-tuokiot helpottavat usein vain hetkellisesti. Syvemmällä olevia jaksamisongelmia tsemppitemput eivät korjaa.

Kyynikko kysyisikin, miten eri tavoin annettava jaksamisvalmennus eroaa aiemmista yrityksistä saada työntekijöistä kaikki irti. Epäilevät kommentit ovat tuttuja Mervi Lammisellekin.

– Yrityksissä kuulee välillä kommentteja, että "tämäkin vielä! Pitääkö minun kaiken lisäksi syyllistää itseäni jaksamisvaikeuksista?"

Lamminen jaksaa selittää, että tarkoitus ei ole syyllistää eikä antaa turhia tsemppiohjeita, vaan antaa työkaluja työkuormasta tai muista työpaikan ongelmista puhumiseen. Yksi tärkeä osa jaksamisvalmennusta on myös auttaa työntekijää pohtimaan omia arvojaan ja työtapojaan.

– Aina ei ole kyse siitä että työpaikka vaatii, vaan ihmiset vaativat myös itseltään paljon. Valmennuksen avulla voi huomata, että jos tekee riittävän hyvää työtä ja pitää paremmin kiinni työajoista, niin alkaakin taas viihtyä työpaikalla.

Mervi Lamminen Sirje Nikulainen

Hyvät muistot ja työkaverit voivat olla myös taakka

Ristiriitaista on, että joskus itselle sopimattomassa työpaikassa sinnitellään vääristä syistä. Moni työssään uupunut kiittää ihania työkavereita. Vaikka hyvä yhteishenki on voimavara, se voi myös olla riski.

Väsynyt tekee töitä uupumukseen asti, koska tietää, että tehtävät kaatuisivat muuten kivojen kollegoiden niskaan. Tai työpaikkaa ei haluta vaihtaa, koska halutaan pitää kiinni hyvästä työporukasta.

Myös vanhojen hyvien aikojen haikailu pitää joskus kiinni työpaikassa, johon ei enää hakisi töihin. Näin kävi myös Mervi Lammiselle itselleen.

– Joskus me jäämme jopa vangiksi siihen tilaan, että halusin tätä työtä niin paljon, olin innoissani ja silloin alussa kaikki oli niin hienoa. On vaikea luopua mielikuvasta ja ymmärtää, että työ on muuttunut aivan toisenlaiseksi.

Päästä irti vanhasta ja löydä työn hyvä ydin

On tärkeää ymmärtää, että jaksamisvalmennuksen tarkoituksena ei ole pakottaa työntekijää loputtomasti sopeutumaan työpaikkaansa. On ok myös vaihtaa työpaikkaa. On yhtä ok päättää jäädä työpaikkaan, joka ei ole täydellinen.

Auntie-hyvinvointiyrityksen johtaja Mervi Lamminen kiteyttää asian kahteen ydinasiaan: irtipäästämiseen ja siihen, että muistaa, mitä hyvää nykyisessä työssä on.

– Meidän prosessissa tosi tärkeässä osassa on irtipäästämisen harjoittelu. Eli opetellaan hyväksymään todellisuus sellaisena kuin se on. Työpaikka on muuttunut, itse on muuttunut, mutta ehkä se ydin on yhä hyvää.

Kun lisäksi ymmärtää omat rajansa ja rajoitteensa, voi työ alkaa näyttäytyä uudessa valossa. Siihen voi ehkä suhtautua vähän kevyemmin ja vähemmän stressaten. Maailmaa ei tarvitse tehdä valmiiksi joka päivä. Ei ehkä koskaan.

Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Lue myös:

Tutkimus: Ylipitkät työviikot masennusriski naisille

Uupuneiden sankaritarinat ärsyttävät 33-vuotiaana loppuunpalanutta Lotta Heikkeriä – “En ajattele, että uupumus tekisi minusta paremman ihmisen” Mona Mannevuon kolumni: Kun työuupumus on normaali olotila – maaninen työkulttuuri kasvattaa tahattomasti työnarkomaaneja

Outi Sorsa, 34, ei saanut kiitosta työstä, menetti yöunet ja uupui: Jopa 60 prosenttia kokee henkistä kuormitusta työssä – testaa kuormituksesi Moni yrittäjä tekee työtään ylirasittuneena – Jani Tervola tuupertui autonsa ratin päälle, mutta perhe ja rakkaus nostivat miehen vuosien väsymyksestä

Yleisin vakavan työuupumuksen syy on liian suuri työtuntimäärä