Suomessa kauan asuneet irakilaistaustaiset miehet puhuvat suunsa puhtaiksi: he toivottavat uudet tulijat tervemenneiksi takaisin kotimaahansa, jos he eivät osaa noudattaa sääntöjä ja jos he ahdistelevat suomalaisia naisia. Tällaisia huonosti käyttäytyviä miehiä on hyvin pieni osa turvapaikanhakijoista, mutta he ovat mustamaalanneet paitsi uusien tulijoiden, myös maanmiestensä maineen.

Irakista Suomeen aikaa sitten tulleita harmittaa: huonokäytöksiset turvapaikanhakijat ovat ehtineet pilata paitsi muiden turvapaikanhakijoiden, myös Suomessa pitkään asuneiden irakilaisten maineen.

– Totuus on se, että osa heistä ei oikeasti osaa käyttäytyä. Heitä on todella vähän, mutta teot mustamaalaavat kaikki, sanoo Haider al-Hello. Hän on itse tullut Irakista pakolaisena yli 20 vuotta sitten Suomeen.

– He esimerkiksi ahdistelevat tyttöjä. Kadulla on nähty myös sitä, että he eivät ymmärrä mitä alaikäisyys Suomessa tarkoittaa, tokaisee al-Hello.

Haider painottaa, että kaikki tulijat eivät käyttäydy huonosti, vaan että suurin osa on hyvin kouluttautuneita ihmisiä, jotka haluavat elää rauhassa Suomessa.

– Ongelma on se, että joukossa on sellaisia nuoria, jotka juoksevat halujensa perässä, eivätkä pysty hallitsemaan tunteitaan.

Haider sanoo, että ne, jotka ovat pitkään asuneet Suomessa, ovat tottuneet vähäpukeisiin naisiin.

– Äskettäin Suomeen tulleet eivät ole nähneet niin paljastaviin asuihin pukeutuneita nuoria tyttöjä.

Al-Hello tuntee paljon Suomessa pitkään asuneita irakilaisia: hän on tullut Suomeen 23 vuotta sitten, 16-vuotiaana. Hän toimii Suomen irakilaisen kulttuurifoorumin puheenjohtajana.

Irakista on tullut yli 20 000 turvapaikanhakijaa vuoden 2015 ja alkuvuoden 2016 aikana. Al-Hellon mukaan Suomen irakilaisyhteisöön kuului aikaisemmin arviolta 10 000 ihmistä.

– Ihmiset ovat tyytymättömiä. Pitkään Suomessa asuneet irakilaiset eivät ole tyytyväisiä uusiin irakilaisiin. Heidän käyttäytymisensä vaikuttaa myös pitkään Suomessa asuneisiin irakilaisiin.

Ihmiset ajattelevat, että he tulevat juomaan, tappelemaan ja viemään meidän naisemme Muhannad al-Khalil

Turkulainen Muhannad al-Khalil tuli Suomeen samoihin aikoihin Haiderin kanssa – tosin hän oli tuolloin vielä pieni vauva. Muhannad on siis asunut koko elämänsä Suomessa. Tällä hetkellä hän työskentelee vastaanottokeskuksessa.

Myöskään Muhannad ei puolustele uusia irakilaisia. Kun häneltä kysyy, miltä tyttöjä ja naisia huonosti kohtelevat maanmiehet hänestä tuntuvat, hän sanoo miettimättä: "Se harmittaa tosi paljon". Hän on itsekin nähnyt öiseen aikaan näitä miehiä.

– Kyllä suomalaisetkin juovat, eivätkä hekään aina tiedä mitä he tekevät. Mutta jos turvapaikanhakijat käyttäytyvät huonosti, ihmiset saattavat ajatella, että he tulevat tänne juomaan, tappelemaan ja viemään heidän naisensa, sanoo Muhannad.

24-vuotias Muhannad on tuntenut tulijoiden aiheuttaman hämmingin nahoissaan. Mies sanoo huomanneensa, että ennakkoluuloja on entistä enemmän. Pelot siitä, että hän saattaisi tehdä jotakin pahaa, ovat lisääntyneet.

– Kun kävin Virossa, minulta kysyttiin passia lähtiessä ja tullessa. Ennen sitä ei ole koskaan kysytty. Ymmärrän sen täysin: asiat ovat muuttuneet ja minusta saatetaan ajatella, että olen turvapaikanhakija tai salakuljettaja.

– Toisen kerran, kun olin kaupassa ostamassa maitoa, niin vähän vanhempi mies sanoi, että "painu helvettiin terroristi täältä." Kerran vähän vanhempi mummo sanoi, että "kehtaatkin katsoa minuun päin". Ei se kovin hyvältä tuntunut.

Meitä ei tarvinnut kotouttaa. Meidät haettiin pakolaisleiriltä. Haider al-Hello

Haider al-Hello on tullut Suomeen pakolaisena 1993. Hän työskentelee THL:ssä erikoistutkijana. Derrick Frilund / Yle

Haider al-Hello tuli Kuopioon vuonna 1993 Saudi-Arabian pakolaisleiriltä veljiensä ja vanhempiensa kanssa. Pakolaisleirillä perhe oli odottanut kaksi vuotta.

Sittemmin al-Hello väitteli tohtoriksi. Nyt hän työskentelee erikoistutkijana Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa.

Haiderin mukaan Suomeen päässeet sata irakilaista valittiin pakolaisleiriltä ja irakilaisten tulo oli kontrolloitua – toisin kuin nyt.

– Tilanne on nyt täysin erilainen kuin silloin kun minä tulin Suomeen. Silloin meitä ei tarvinnut sen kummemmin kotouttaa. Meidät haettiin pakolaisleiriltä.

Haider muistelee, että leirillä kysyttiin, mitä Suomeen tuleva aikoo tehdä. Riitti, kun kertoi haluavansa opiskella, tehdä töitä ja elää rauhassa Suomessa.

Haider kertoo, että hänellä ei ollut vaikeuksia oppia maan tavoille. Perhe oli uskonnollinen, joten oli itsestään selvää, että vieraisiin naisiin tai tyttöihin ei menty koskemaan.

– Nyt Suomeen on tullut teini-ikäisiä yksin ilman vanhempia. Isossa yksintulevien joukossa on todella nuoria ihmisiä. Kun vanhemmat eivät ole heitä tarkkailemassa, niin he voivat tehdä ihan mitä tahansa.

Muhannad al-Khalil tuli Suomeen samaiselta pakolaisleiriltä kuin Haider. Muhannad oli silloin pikkuvauva, vain kuukauden ikäinen.

– Me jouduimme lähtemään sodan takia. Iskä oli Saddamin valtiota vastaan. Hän oli istunut vankilassa ja ollut Kuwaitin sodassa. Kun kapina vuonna 1991 syttyi, hän joutui lähtemään, koska hänet tuomittiin kuolemaan.

Noihin aikoihin ei voinut esittää toiveita mihin maahan halusi mennä.

– Nykyään se on eri juttu. Ei nykyistä tilannetta voi edes verrata entiseen. Silloin ihmiset halusivat lähteä turvaan.

Kyllä Irakissakin on vähäpukeisia naisia Muhannad Al-Khalil

Muhannad a-Khalil on asunut koko elämänsä Suomessa. Paula Koskinen / Yle

Muhannad ei ole asunut Irakissa, mutta hän on vieraillut Bagdadin lähellä. Hän tapaa Turussa paljon uusia tulokkaita.

Toisin kuin Haider al-Hello, Muhannad ei usko, että tyttöjen ahdistelussa olisi siitä, että Irakista tulevat miehet tai pojat eivät olisi tottuneet vähäpukeisiin naisiin.

– Kyllä Irakissakin on vähäpukeisia naisia, hän naurahtaa.

– Syy on ihmisen oma asenne. Ei se liity mitenkään siihen, mistä on tullut. Jos on tyhmä, niin on tyhmä. Ei sille oikein voi tehdä mitään.

Koska Muhannad työskentelee itsekin turvapaikanhakijoiden keskuudessa, hän tietää, että suuri osa tulijoista haluaa käyttäytyä maassa maan tavalla ja että tällaisille turvapaikanhakijoille annettavasta valistuksesta on hyötyä.

– Se avaa heidän mielensä ja he ymmärtävät uudella tavalla sen, minkälainen suomalainen nainen on ja mitä hän tarkoittaa, mistä hän tykkää, mistä ei, mitä saa tehdä ja mitä ei.

– He ovat sellaisia ihmisiä, jotka osaavat kunnioittaa ja arvostaa muita, mutta sitten on heitä, jotka eivät ole omassa maassaankaan kunnioittaneet ketään, ei miehiä eikä naisia.

– Jos yksi suomalainen lähtee Thaimaahan ja tekee jotain tyhmää, niin ei se tarkoita että kaikki suomalaiset olisivat samanlaisia, hän vertaa.

Heille pitää kertoa, että jos he näkevät kadulla vähäpukeisen naisen, häneen ei saa mennä koskemaan Haider al-Hello

Viranomaisten on tutkittava tarkasti jokaisen turvapaikanhakijan tilanne ja päättää, onko hakija oikeutettu jäämään vai ei. Huhtikuun puolessa välissä vastaanottokeskuksissa odotti hakemuksensa käsittelyä vielä noin 25 000 turvapaikanhakijaa.

– Suomen laki sanoo, että jos joku tulee pyytämään Suomesta turvapaikkaa, niin silloin asia pitää käsitellä loppuun asti. Kysymys on inhimillisyydestä, Haider al-Hello toteaa.

Haiderin mukaan miesten käyttäytyminen pitää saada aisoihin, koska he ovat täällä jo ja osa saattaa olla täällä pitkäänkin.

– Eihän se politiikkojen vika ole, että näin monta ihmistä on pyytänyt turvapaikkaa Suomesta, ja että he ovat jääneet tänne näin pitkäksi aikaa. Heitähän on tullut tänne,herranjumala, yli 30 000, Haider parahtaa.

– Hakemuksia käsitellään Suomessa ilman ennakkoasenteita. Silloin kun annetaan hylkäyspäätös, sen pitää olla oikeasti perusteltu.

Haiderin mukaan vastaanottokeskuksissa uusia tulokkaita ei tarpeeksi opeteta elämään maan tavalla ja olemaan häiritsemättä naisia, vaan "homma on ihan levällään".

– Heille pitää kertoa, että jos he näkevät kadulla vähäpukeisen naisen, niin häneen ei saa mennä koskemaan. Jos hänestä haluaa nauttia, niin häntä voi katsoa kaukaa. Mutta jos haluaa olla kohtelias, niin mieluummin kannattaa olla katsomatta.

Minä sanon heille, että älkää tulko tänne riippumatta siitä oletteko te vaarassa vai ette Haider al-Hello

Haider al-Hello Derrick Frilund / Yle

Turvapaikanhakijoita tulee nyt Suomeen alle sata viikossa eli saman verran kuin ennen vuotta 2015.

Haider uskoo, että kun ilmat lämpenevät, heitä alkaa tulla lisää. Hänellä on näet kuuma linja avoinna entiseen kotimaahansa: hänelle soitellaan Irakista paljon ja Facebookin kautta kysellään yhä kannattaako Suomeen tulla.

– Monet ihmiset ovat soittaneet minulle ja kertoneet, että he tulevat tänne kesän aikana. Minä kyllä sanon heille, että "älä tule tänne riippumatta siitä oletko vaarassa tai et".

– Minä sanon, että "älä tule tänne, koska tämä ei ole oikeasti paratiisi, vaikka salakuljettajat sinulle niin kertovat. Täällä on tietyt säännöt, joita pitää noudattaa ja tällä kansalla on tietty määrä rahaa, eikä sitä voi antaa kaikille".

Yli 4 000 irakilaista on jo perunut turvapaikkahakemuksensa tai poistunut maasta.

– On hyvä uutinen, jos he lähtevät ennen kesää Irakiin. Täällä he näkisivät kaduilla kesävaatteisiin pukeutuneita tyttöjä. Minua huolestuttaa se, että tyttöjen kimppuun käydään ja että raiskaukset tulevat lisääntymään.

– Suomalaiset tytöt ovat pitkään eläneet sellaisessa kulttuurissa, jossa saa pukeutua miten tahansa. Syy ei ole tytöissä, vaan sellaisissa miehissä, jotka eivät pysty hallitsemaan itseään. Henkilö, joka ei sovellu Suomeen, eikä osaa noudattaa sääntöjä, saa lähteä omaan kotimaahansa.

"Heidän joukossaan on sellaisia ihmisiä, joiden toivotaan palaavan takaisin Irakiin. Se ei ole rasismia." Haider al-Hello

Myös Muhannad al-Khalil sanoo, että Suomeen on tullut irakilaisia turvapaikanhakijoita "rahan takia tai huvikseen."

– Tiedän monia, jotka tarvitsevat oikeasti turvapaikkaa ja tiedän monia, jotka eivät sitä tarvitse.

– He tulivat tänne vain rahan takia tai ne huvikseen. Monet ovat lähteneet takaisin. Täällä heille tuli kulttuurishokki ja he päättivät lähteä pois, Muhannad kuvailee.

Vaikka tyytymättömyys Suomen irakilaisyhteisössä on kasvanut uusien tulijoiden myötä ja uuden polven maahanmuuttajista on varsin suoraa, niin Haider vakuuttaa, että tunteet ja mielipiteet eivät ole äityneet rasistisiksi.

– Se ei ole rasismia. Se on pahojen tekojen hylkäämistä. Se on sen tunnustamista, että heidän joukossaan on sellaisia ihmisiä, joiden toivotaan palaavan takaisin Irakiin. Niin ihmiset sanovat.