Merkit talouskasvun hidastumisesta ovat Suomessa varsin selvät, katsoo Suomen Pankki.

Se arvioi tänään julkaistussa talousennusteessaan, että korkeasuhdanne on Suomessa ohi ja kasvu hidastuu tilapäisesti kansainvälisen talouden heikkenemisen takia.

Jotain hyvääkin talouden saralla näkyy.

– Edellytykset talouden kasvun nopeutumiselle ovat kuitenkin olemassa. Ostovoima kasvaa, ja kotitalouksilla on varaa kuluttaa enemmän, pankin tiedotteessa todetaan.

Huono uutinen hallituksen työllisyystavoitteelle

Pankin tänään julkaiseman ennusteen mukaan Suomen talouskasvu hidastuu ensi vuonna alle yhteen prosenttiin, tarkalleen sanottuna 0,9 prosenttiin.

Lukema on tullut kesäkuun ennusteesta alaspäin. Vielä tuolloin ensi vuodelle ennustettiin 1,5 prosentin kasvua.

Bruttokansantuotteen kasvu kiihtyy 1,1 ja 1,3 prosenttiin vuosina 2021–2022. Vauhtia antaa euroalueen talouden ja maailmantalouden elpyminen vähitellen, mikä virkistää Suomessakin taloutta ja vientiä.

Tiedotustilaisuudessa puhunut Suomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn muistutti, että talous ei ole taantumassa, vaikka kehitys onkin vaimentunut.

Talouskasvun hidastuminen vaikuttaa työmarkkinoihin. Suomen Pankki ennustaa, että ensi vuonna työttömyysasteen lasku pysähtyy väliaikaisesti eikä työllisyys olennaisesti kasva. Työttömyys pysyy kuitenkin pienempänä kuin viime vuosina.

Hallituksen 75 prosentin työllisyysastetavoitteelle kasvun hidastuminen on ikävä uutinen. Suomen Pankki ennustaa, että vuonna 2022 työllisyysaste nousee reiluun 73 prosenttiin.

Julkisen talouden näkymät synkentyneet

Suomen Pankin arvion mukaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyysvaje on nyt suurempi verrattuna edelliseen, vuosi sitten tehtyyn arvioon.

Kestävyysvajeen selittää suurilta osin väestön ikääntyminen, ja nyt sitä koskevaa arviota on synkentänyt julkisen talouden näkymien heikkeneminen lähivuosina.

– Julkisen talouden pitkän aikavälin näkymien kannalta tavoite työllisyysasteen nostamisesta 75 prosenttiin lähivuosina onkin perusteltu. Tämän jälkeen on syytä pyrkiä vielä korkeampaan, hyvään pohjoismaiseen tasoon, kommentoi pääjohtaja Olli Rehn.

Rehn kommentoi tiedotustilaisuudessa, että yhä kesken oleva sote-uudistus olisi tärkeä väline terveydenhuollon menojen hillitsemisessä.

– Ei anna hyvää kuvaa maamme päätöksentekokyvystä, että tätä uudistusta on vatvottu jo pari vuosikymmentä, Rehn totesi.

Koulutustason laskusta huolta

Työllisyyden kohenemisen edellytyksiä on syytä parantaa useilla samaan suuntaan vaikuttavilla toimenpiteillä.

Keskeisiä, mahdollisia toimia ovat pankin arvion mukaan työvoiman tarjontaa kasvattavat rakenteelliset uudistukset, samoin kuin kustannuskilpailukyvyn parantaminen sekä pyrkimys vähentää työmarkkinoiden kohtaanto-ongelmia.

Viimeisten 10 vuoden aikana työn tuottavuuden kehitys on ollut heikkoa. Etenkin pidemmällä aikavälillä hyvin toimiva koulutusjärjestelmä parantaa mahdollisuuksia työn tuottavuuden kasvuun.

– Suomessa nuorten aikuisten keskimääräinen koulutustaso alkoi laskea noin 10–15 vuotta sitten. Kehitys on kansainvälisesti poikkeavaa ja Suomen kannalta huolestuttavaa, kommentoi pääjohtaja Rehn tiedotteen mukaan.

Pankin ennusteeseen voi tutustua Euro ja talous -verkkojulkaisussa (siirryt toiseen palveluun).

Lue myös:

Danske Bank nostaa kasvuennustettaan

Työmarkkinoilla eletään nyt selvää kyttäysvaihetta – Postin tilanne lisää hermostuneisuutta: Joko keskusjärjestöjen olisi puututtava peliin?

Suomi saa EU-komissiolta huomautuksen julkisten menojen kasvusta – "Riski huomattavasta poikkeamasta vuonna 2020"

OP paransi varovasti ennustetta tämän vuoden talouskasvusta – ensi vuoden ennuste jumissa puolessa prosentissa

Saksa välttyi täpärästi taantumalta – Valtiovarainministeri: "Kasvu on silti heikkoa"