Tutkimuksen mukaan terveyshyötyjä ei ole, jos rasvan sijaan syö huonoja hiilihydraatteja.

Ruoan kovia rasvoja pidetään merkittävänä terveysriskinä, mutta tutkimustiedon lisäännyttyä käsitys on alkanut muuttua. Tuoreet tutkimustulokset viittaavatkin siihen, että rasvan määrän lisäksi tärkeää on se, millä rasvan korvaa. Jos rasvan tilalle otetaan huonoja hiilihydraatteja, hyötyä ei ole ja vaikutus voi olla negatiivinen.

Havainnot käyvät ilmi kahdesta tutkimuksesta, jotka kummatkin perustuvat samaan 135 000 ihmistä kattavaan aineistoon. Osallistujat olivat 18 eri maasta. Toisessa tutkimuksessa keskityttiin hedelmien, kasvisten ja palkokasvien ja toisessa rasvojen ja hiilihydraattien vaikutuksiin.

Tulosten perusteella riittävä määrä kasviksia, hedelmiä ja palkokasveja on todennäköisesti noin 400–500 grammaa päivässä, mikä ei ole kovin paljon. Hedelmät olivat terveellisempiä kuin kasvikset, ja raa’at kasvikset terveellisempiä kuin kypsennetyt.

Toisessa tutkimuksessa kuolleisuus havaittiin seurannan aikana suurimmaksi ihmisillä, joiden ruokavalio rakentui hiilihydraattien varaan. Sen sijaan rasvan kokonaissaanti tai eri rasvatyyppien saanti eivät liittyneet suurentuneeseen kuolleisuuteen. Itse asiassa yhteys oli toisen suuntainen eli rasvoja eniten syövien kuolleisuus oli alhaisinta runsaan seitsemän vuoden seurannan aikana. Myöskään kovat eläinperäiset rasvat eivät olleet terveysriski tässä aineistossa.

Havainnot ovat mielenkiintoisia, sillä ravinnon rasvoja ja varsinkin kovia rasvoja on totuttu pitämään suurena sydän- ja verisuonitautien riskitekijänä. Käsitys on kuitenkin alkanut vähitellen monimutkaistua tutkimustiedon lisäännyttyä. Nyt julkaistut tulokset tukevatkin näkemystä, jonka mukaan kovien rasvojen vähentäminen ei todennäköisesti suo terveyshyötyjä, jos niiden jättämä aukko täytetään huonoilla hiilihydraateilla. Tilalle kannattaa ennemmin ottaa terveellisiä kasvi- tai kalarasvoja ja esimerkiksi täysjyväviljoja.

Osittain tuloksiin vaikuttanee myös aineiston globaalius. Rasvainen ruokavalio voi liittyä hyvin erilaisiin elintapoihin ja tilanteisiin köyhissä Afrikan ja Aasian maissa kuin varakkaissa länsimaissa. Monissa maissa köyhimmällä väestöllä ei välttämättä ole varaa kuin hiilihydraatteihin.

Tutkimukset julkaistiin arvostetussa Lancet-lehdessä (siirryt toiseen palveluun).

Uutispalvelu Duodecim