Lääketieteeseen erikoistuneen STAT-verkkojulkaisun haastattelemien asiantuntijoiden mukaan tekoälyjärjestelmä Watson vaatii vielä paljon kehittämistä pystyäkseen syöpäpotilaiden laadukkaisiin diagnooseihin ja hoito-ohjeisiin.

Järjestelmää on kehitetty tähän tarkoitukseen kuusi vuotta, ja se on ollut jo kolmen vuoden ajan saatavilla sairaalakäyttöön.

Watsonia kritisoidaan myös siitä, että se pitäytyy amerikkalaisiin hoitokäytäntöihin ja sen käyttämä tietoaineisto painottuu Yhdysvaltoihin. Se ei myöskään pysty kokeneen lääkärin lailla perustelemaan hoitosuosituksiaan.

Käytännössä hoitosuositukset voivat myös muuttua jopa muutamassa päivässä uusimman tutkimustiedon tultua julki. Watson voi olla tällöin jarru niiden soveltamisessa.

Watsonin suurin ansio on asiantuntijoiden mukaan kyky kerätä ja analysoida hetkessä tietomassoja, joiden keräämiseen ja läpikäymiseen ihmiseltä menisi vähintäänkin viikkoja. Ohjelmisto käyttää hyväkseen laajoja tietoaineistoja, jotka on koottu alan kirjallisuudesta, potilastiedoista ja kliinisistä kokeista.

Käytännössä ongelmalliseksi tietojen käsittelyssä on osoittautunut asiantuntijoiden käyttämän kielen vaihtelevuus, kuten esimerkiksi spontaanisti käyttöön otetut lyhenteet, akronyymit, vaihtelevat fraasit ja kirjoittajien vaihtelevat tyylit.

Näiden kaikkien käsittely on opetettava koneelle yksityiskohtaisesti. Tämä on osoittautunut työlääksi tehtäväksi.

IBM:n edustajat vakuuttavat Watsonin kykenevän vuoden 2017 loppuun mennessäa antamaan hoitosuositukset 12 eri syöpälajista. Niillä katettaisiin neljä viidesosaa maailman kaikista syöpätapauksista.

Itse hoitosuosituksissa järjestelmä nojaa pitkälti kokeneiden asiantuntijalääkäreiden sille antamiin arvioihin. Ydinryhmä on New Yorkissa toimivan Memorial Sloan Kettering Cancer Centerin parinkymmenen asiantuntijan joukko.

Arviot ja hoitosuositukset ovat puhtaasti lääketieteellisiä. Käytännössä lääkärit joutuvat ottamaan lisäksi huomioon hoitoihin vaikuttavat ulkopuoliset tekijät, kuten muun muassa vakuutusten antamat korvaukset ja lääkintäkäytännöt erilaisille ihmisryhmille.

IBM ei STAT-julkaisun mukaan ole tehnyt eikä julkaissut ainoatakaan ulkopuolisen tahon tekemää vertaisarvioitua tutkimusta Watsonin kyvyistä. Esimerkiksi uusien lääkkeiden tuonti markkinoille edellyttää aina kattavaa tutkimusta.

Watson on tällä hetkellä käytössä kymmenissä sairaaloissa ympäri maailman. IBM veloittaa sen käytöstä potilaskohtaisen maksun, joka vaihtelee 200 ja 1 000 dollarin välillä.

Lääketiede ei ole suinkaan ainoa Watsonin sovellusala.

Video: Watson tietokilpailussa tammikuussa 2011. Lähde: IBM Research / Youtube.

Järjestelmä teki ensiesiintymisensä yleisölle vuonna 2011 voittaessaan Jeopardy-tietokilpailun televisiossa.

Watson on leimautunut eräänlaiseksi univeraaliksi ihmiskunnan ongelmien ratkaisukoneeksi ulottuen säämalleista lasten kouluopetukseen ja jopa verotuksen suunnitteluun – ja paljoon muuhun.

Video: IBM:n mainosti Watsonia kuluttajille lokakuussa 2016. Lähde: IBM Italia / YouTube.

Järjestelmää on markkinoitu näyttävästi sekä suurelle yleisölle että sijoittajille.

Viime aikoina kriittisyys on kuitenkin alkanut nostaa päätään, ja Watson on alettu nähdä enemmänkin IBM:n pr-työkaluna jättiyhtiön suunnanmuutoksessa laitevalmistajasta ohjelmisto- ja palveluntarjoajaksi.

IBM:n liikevaihto on ollut jo vuosia ollut laskusuunnassa, ja yhtiö tarvitsee kipeästi uutta liiketoimintaa.

Kritiikki antaa aihetta epäillä, että Watsonin markkinoinnissa on noudatettu samaa kaavaa kuin tietokoneohjelmistoissa yleensäkin: markkinoille tuodaan hypen saattamana niin kutsuttu betaversio, jolloin testaajina ovat viime kädessä tuotteen käyttäjät ja ongelmia korjataan matkan varrella vuosia

Laajan tekoälyjärjestelmän kehittämisessä tämä on toki ymmärrettävämpää kuin arkisemmissa ohjelmistoissa.