Työikäisillä etenevää muistisairautta ei osata aina epäillä. Samankaltaisia oireita aiheuttavat muun muassa työuupumus, masennus ja jopa kilpirauhasen vajaatoiminta.

Tästä on kyse Jari Mommo sai Alzheimerin taudin diagnoosin 56-vuotiaana.

Työikäisellä muistisairaus katkaisee usein työuran ennenaikaisesti.

Suomessa on arviolta 7000-10 000 työikäistä muistisairasta. Sairauden diagnosointi voi joskus viivästyä, sillä myös muut tekijät voivat aiheuttaa muistiongelmia.

Oululainen rakennustekniikka-alan yrittäjä Jari Mommo, 58, huomasi muutama vuosi sitten, ettei kaikki ollut kohdallaan.

Hän alkoi unohdella tapaamisia tai saapui paikalle väärään aikaan.

Erityisesti kellonaikojen hahmottaminen tuotti vaikeuksia. Rakennusalan yrittäjälle oireet olivat erityisen hankalia.

– Muutamia työkeikkojakin meni ohi sen vuoksi, kun en muistanut mitä oli sovittu.

Mommo huolestui oireistaan ja hakeutui terveyskeskuslääkärin vastaanotolle. Tuolloin Mommon oireita ei otettu ensin tosissaan.

– Lääkäri sanoi, ettei noin nuorella miehellä voi muistisairautta olla. Se oli kyllä järkytys.

Jari Mommo pääsi onnekseen muistitesteihin, joilla oireiden syytä selviteltiin. Mommon mukaan muistitestin tulokset antoivat jo viitteitä tulevasta diagnoosista.

– Eihän niiden muistitestien tekemisestä tahtonut tulla yhtään mitään.

Muistisairaus voi olla vaikea tunnistaa

Muistioireita selvitellään usein alkuvaiheessa haastattelemalla potilasta ja läheisiä. Muistitestejä, kuten MMSE- ja CERAD- testiä käytetään etenkin iäkkäämmillä Alzheimerin taudin seulontaan.

MMSE-testissä (siirryt toiseen palveluun) (Muistiasiantuntijat) tutkittavaa pyydetään esimerkiksi painamaan mieleen juuri lausuttuja sanoja.

– Aina testitulos ei kerro totuutta, vaan tutkittava voi saada jopa täydet pisteen sairauden alkuvaiheessa, neurologian erikoislääkäri Johanna Krüger Oulun yliopistollisen sairaalan muistipoliklinikalta kertoo.

Työikäisen muistioireet havaitaan usein nopeasti, mikäli ne vaikuttavat työkykyyn. Aina työikäisillä etenevää muistisairautta ei kuitenkaan osata epäillä.

Oireet voidaan tulkita masennuksesta tai työuupumuksesta johtuvaksi ja vasta muistiongelmien lisääntyessä päästään kiinni oikeaan diagnoosiin.

– Muistisairauden ensimmäisiä oireita voivat olla esimerkiksi myös hahmottamisvaikeudet tai aloitekyvyttömyys. Otsa-ohimolohkorappeumissa ensioireena voivat olla persoonallisuuden muutokset.

Aina muistiongelmien taustalla ei ole etenevä muistisairaus. Myös esimerkiksi kilpirauhasen vajaatoimintaan ja B12–vitamiinin puutteeseen voi liittyä muistiongelmia ja väsymystä.

– Oli syy mikä tahansa, täytyy muistioireiden syy aina selvittää.

Jari Mommo työskenteli rakennusyrittäjänä lähes 30 vuoden ajan. Nyt yrittäjän arki on vaihtunut aktiiviseen muistiyhdistystoimintaan. Timo Nykyri / Yle

Jari Mommon oireiden syyksi selvisi magneettikuvausten jälkeen etenevä muistisairaus, Alzheimerin tauti.

– Osasin aavistella, ettei kaikki ole kunnossa, mutta olihan se sokki. Kuin märkä rätti vasten kasvoja, Mommo kertoo.

Lähes 30 vuoden yrittäjyys loppui kuin seinään. Jari Mommo lopetti yrityksensä ja pääsi eläkkeelle.

Työikäiset kärsivät muistioireista

Monilla etenevä muistisairaus katkaisee työuran ennenaikaisesti.

Etenkin suurta tarkkuutta vaativien töiden parissa muistisairauksien aiheuttamat oireet, kuten lähimuistin heikkeneminen, voivat haitata työkykyä. Alzheimerin taudissa tyypillisesti viimeaikaisten tapahtumien muistaminen vaikeutuu.

– Satunnaista unohtelua tai tavaroiden hukkaamista sattuu jokaiselle, mutta jos suuri osa päivästä alkaa mennä vaikkapa tavaroiden etsimiseen, on syytä hakeutua tutkimuksiin, Krüger kertoo.

Ohimenevistä muistiongelmista kärsii jopa 20 - 30 prosenttia työikäisistä. Suurin osa selittyy kiireisen työelämän vaatimusten lisääntymisellä, stressillä tai työuupumuksella. Taustalla voi kuitenkin olla myös esimerkiksi uniongelmia tai masennusta.

Työelämästä on tullut muutamassa vuosikymmenessä aivojen kannalta haastavampaa. Etenkin lyhytkestoisen työmuistin ongelmat korostuvat työelämässä, mikäli montaa asiaa yrittää tehdä samanaikaisesti tai työhön tulee paljon keskeytyksiä.

Pitkään jatkunut stressi voi aiheuttaa ohimeneviä muistioireita. Ismo Pekkarinen / AOP

Kuormittava työ ei kuitenkaan itsessään lisää riskiä sairastua etenevään muistisairauteen. Stressi voi kuitenkin aiheuttaa keskittymisvaikeuksia ja siten ohimeneviä muistiongelmia.

Työikäisen muistisairaus myös huomataan helpommin työelämässä. Työikäisiä muistisairaita on Suomessa arviolta 7000–10 000 (siirryt toiseen palveluun) (Muistiliitto). Työurien pidentyessä myös muistisairaiden työikäisten määrä todennäköisesti kasvaa.

Muistisairauksien diagnosointi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa on tärkeää.

– Esimerkiksi Alzheimerin taudissa lääkehoidon teho on silloin parempi, Krüger kertoo.

Syytä ei tiedetä

Alzheimerin taudissa hermosolujen toiminta aivoissa estyy, kun niihin kertyy vähitellen amyloidiplakkia. Taudin tarkkoja syntymekanismeja ei kuitenkaan vielä täysin tunneta.

Sairauden syynä on vain alle prosentissa tapauksista perinnöllinen geenivirhe.

– Terveellisillä elintavoilla voidaan tutkimusten mukaan vähentää sairastumisriskiä jopa 30 prosentilla, Krüger kertoo.

Sydän- ja verisuonitautien riskitekijät, kuten korkea verenpaine ja kolesteroli, diabetes, tupakointi ja runsas alkoholinkäyttö lisäävät myös muistisairauksien riskiä. Liikunta ja aivojen aktiivinen käyttäminen puolestaan vähentävät sitä.

– Kaikenlainen aivoja aktivoiva toiminta, kuten musiikin kuuntelu, ristisanojen ratkominen tai uuden kielen opettelu pienentävät osaltaan riskiä sairastua.

Jo diagnoosin saaneille terveiden elintapojen vaaliminen on yhtä tärkeää. Myös sosiaalinen tuki on ensiarvoisen tärkeää.

Oulun seudun muistiyhdistyksen toiminnassa on mukana kaiken ikäisiä nuorista yli 90-vuotiaisiin. Timo Nykyri / Yle

Oulun seudun muistiyhdistyksen muistivalmentaja Ulla Kaikkosen mukaan tietoisuus muistisairauksista on parantunut viime vuosina.

Edelleen moni voi kuitenkin turhaan hävetä muistioireitaan sairauden alkuvaiheessa, mikä voi lisätä riskiä yksinjäämiselle.

– Moni voi jäädä helposti yksin, kun sosiaalinen ympäristö muuttuu tai työura katkeaa muistisairauden myötä.

Kaikkosen mukaan tärkeintä on, ettei kukaan jää yksin sairauden kanssa – jokainen voi vaikka opastaa apua tarvitsevaa tai käydä moikkaamassa muistisairasta läheistä.

Jari Mommolle tärkeä tuki ovat kolme tytärtä, jotka auttavat isäänsä pankkiasioissa ja lääkkeiden annostelussa. Mommo toimii myös aktiivisesti Oulun seudun muistiyhdistyksen toiminnassa, jossa järjestetään klubitapaamisia ja luovan toiminnan ryhmä.

– Elämässä on paljon piristäviä juttuja. Kannustaisin kaikkia menemään mukaan omien voimavarojen mukaan, Mommo sanoo.

Alzheimerin tauti Alzheimerin tauti on yleisin etenevä muistisairaus.

Tautia sairastaa Suomessa yli 70 000 ihmistä. Suurin osa on yli 65-vuotiaita, mutta tautiin voi sairastua jo 40-vuotiaana (siirryt toiseen palveluun) .

. Ensioire on tyypillisesti lähimuistin heikkeneminen, mikä ilmenee asioiden unohteluna tai tavaroiden hukkaamisena.

Eteneviä muistisairauksia ovat Alzheimerin taudin lisäksi otsa-ohimolohkorappeumat, aivoverenkiertosairauden muistisairaudet, Lewyn kappale -tauti sekä Parkinsonin taudin muistisairaus.

Alzheimerin taudin syntymekanismia ei tarkoin tunneta. Parantavaa hoito sairauteen ei tällä hetkellä ole, mutta lääkkeillä taudin etenemistä voidaan hieman hidastaa.

Maailmanlaajuista Alzheimer-päivää vietetään 21. syyskuuta.

Jari Mommo haluaa puhua avoimesti sairaudestaan, jotta kukaan ei jäisi yksin oireidensa kanssa.

Hän suhtautuu tulevaisuuteen valoisasti.

– Lähes terveen miehen veroisena tässä elellään vaikka rajoitteitakin on. Kirvestä en ole heittänyt kaivoon, hän nauraa.