Antti Rinteen (sd.) hallitus sai päätökseen ensimmäisen budjettiriihensä etuajassa.

Riiheen oli alun perin varattu tiistai ja keskiviikko, mutta hallitus kertoi päätöksistään jo tiistai-iltana.

Näytimme tiedotustilaisuuden Yle Areenassa. Tiedotustilaisuutta voit katsoa myös tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla.

Vuoden 2020 budjettiesityksen loppusumma on 57,6 miljardia euroa. Budjetti on kaksi miljardia euroa alijäämäinen.

Paketti ulottuu laidasta laitaan: luonnonsuojelu ja kehitysyhteistyö saavat esimerkiksi molemmat 100 miljoonan euron lisäpanostukset, lisäksi poliisien määrää lisätään 7 500 henkilöön vuoteen 2022 mennessä.

Perusturvan korotuksiin varataan 40 miljoonaa euroa ja aktiivimallin leikkuri puretaan.

– Pienituloiset suomalaiset ovat odottaneet näitä parannuksia ehkä liiankin kauan. On hienoa, että olemme tosissamme sitoutuneet eriarvoisuuden vähentämiseen ja tuloerojen kaventamiseen, opetusministeri Li Andersson (vas.) sanoi.

Valtiovarainministeri Mika Lintilä (kesk.) vakuutti, että hallitus pitää kiinni julkisen talouden tasapainosta.

– Hallituksella ei ole sellaista vaihtoehtoa, jossa työllisyystavoite ei toteudu, mutta kulut toteutuvat, Lintilä sanoi.

Riita korkeakoulujen rahoituksesta ratkesi – korotukset täysimääräisenä ensi vuodesta

Koulutukseen ja osaamiseen investoidaan ensi vuonna yhteensä 256 miljoonaa euroa.

Yliopistojen perusrahoitusta korotetaan 40 miljoonalla eurolla ja ammattikorkeakoulujen perusrahoitusta 20 miljoonalla eurolla. Lisäksi indeksikorotukset toteutetaan täysimääräisinä.

Neuvottelujen pohjalla olleesta valtiovarainministeriön budjettiehdotuksesta ehdittiin julkisuudessa jo riidelläkin, sillä korotukset eivät ministeriön esityksessä astuneet täysimääräisinä voimaan vielä ensi vuodesta alkaen.

– Hallitus tekee koulutuksen kunnianpalautuksen ja koulutusleikkauksien aika on ohi, sisäministeri Maria Ohisalo (vihr.) sanoi.

Yritystuista hallitus leikkaa asteittain 120 miljoonaa euroa, ja lisää leikattavaa koetetaan vielä etsiä. Tupakan ja polttoaineiden verotusta kiristetään ja nämä kompensoidaan pienituloisille.

Yritysten investointeja yritetään kiihdyttää valtiosihteeri Martti Hetemäen esittelemillä toimenpiteillä, jotka tuotiin budjettiriiheen tänään.

Työllisyyteen panostetaan 300 miljoonan euron edestä, mutta esimerkiksi työmarkkinajärjestöt ehtivät jo arvella hallituksen työllisyystoimia riittämättömiksi.

Keskustelua on herättänyt myös se, ettei hallitus kertonut, kuinka paljon esitellyt toimet – kuten palkkatukeen panostaminen ja TE-toimistojen resurssien kasvattaminen – lisäävät työllisyyttä valtiovarainministeriön arvion mukaan.

– Tällä hetkellä ei ole vielä konkreettisia arvioita, pääministeri Rinne sanoi.

Oppositiosta arvosteltiinkin hallitusta siitä, että se "lopetti budjettiriihen liian aikaisin".

– Velkaantuminen kasvaa, suomalaisten verotus kiristyy, eikä uskottavia työllisyystoimia löydy. Budjettiriihen tärkein päätös näyttää olevan se, että hallitus on päättänyt elää velaksi tulevien sukupolvien kustannuksella, kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo twiittasi.

– Tämä on myrkkyä duunarille, yrityksille ja teollisuudelle. Kaikki korotukset siirtyvät tuotteiden loppuhintoihin ja työssäkäynti tulee yhä kalliimmaksi. Ostovoima laskee erityisesti pieni- ja keskituloisilla, perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Ville Tavio arvosteli tiedotteessa.

Orpon mukaan kokoomuksen on tehtävä välikysymys hallituksen työllisyyspolitiikasta.

Seurasimme tiedotustilaisuutta hetki hetkeltä. Voit lukea budjetin yksityiskohdista tarkemmin seurannastamme:

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla.

Voit keskustella tästä jutusta 17.9. klo 22.00 saakka.

Lue aiempia juttujamme budjettiin liittyen:

Yritystukien leikkaamisesta alustava sopu, aktiivimalli taas pöydällä – hallitus valmistautuu budjettiriiheen

Lintilä: Velkaelvytys ei kuulu työkalupakkiini

Analyysi: Hallituksessa kytee riita työllisyystoimista – Keskusta kiistelee SDP:n ja vasemmistoliiton kanssa eläkeputkesta

Koko budjettiehdotus on nyt julki – Korkeakoulut saivat pettyä, mutta uusi tiedeministeri aikoo taistella niiden rahoista ja aloituspaikoista

Budjettiehdotuksen loppusumma 57 miljardia euroa – Valtiovarainministeri Lintilä: "Nyt pitäisi painaa investoinneissa turbonappia!"

Valtiovarainministeri Lintilä: Työvoimapula vaatii lisää maahanmuuttoa – "Kymmenen vuoden aikana puolet valtiolta eläköityy"