Helsingin kaupunginvaltuusto äänesti keskiviikkona valtuustoaloitteesta, jonka tarkoituksena oli tehdä ruotsista vapaaehtoinen kieli Helsingin kouluissa. Äänestystulos oli selvä: äänin 62-10 valtuusto tyrmäsi kielivapauden.

Perussuomalaisten Nuutti Hyttisen valtuustoaloitteen tarkoituksena oli, että Helsinki hakee mukaan alueelliseen kielikokeiluun, jossa oppilaat voisivat itse valita haluamansa kielen pakkoruotsin tilalle. Aloitteessa lisäksi vaadittiin, että kaupunki tekisi kyselyn vanhemmille, mitä kieltä heidän lapsensa opiskelisi, jos ruotsin kielen velvoittavuudesta luovuttaisiin.

Helsingin PS-Nuoret on ajanut kielikokeilua Helsinkiin aktiivisesti maaliskuusta lähtien. Valinnanvapaus monipuolistaisi helsinkiläisten nuorten kielitaitoa ja siten edistäisi Helsingin kansainvälistymistavoitteita. Siksi tulos on meille selvä pettymys.

Valtuuston keskustelu oli todella huvittavaa kuunneltavaa. Valtuutetut RKP:n lisäksi kokoomuksesta, vihreistä ja vasemmistosta ylistivät vuorotellen Helsingin ”elävää kaksikielisyyttä”. Tässä parhaimpia paloja keskustelusta:

Valtuutettu Marcus Rantala (rkp) oli puheenvuorossaan huolissaan siitä, että Suomi ei olisi Suomi ilman ruotsin kieltä .

. Rantala sekä Zahra Abdulla (vas) haluaisivat kotouttaa maahanmuuttajia ruotsinkielellä, jotta ruotsinkielisten palvelut voitaisiin turvata jatkossakin .

. Valtuutettu Paavo Arhinmäki (vas) oli huolissaan siitä, että koulutuksellinen tasa-arvo tuhoutuisi pakkoruotsin poistumisen myötä.

pakkoruotsin poistumisen myötä. Valtuutettu Björn Månssonin (rkp) mukaan pakkoruotsin vastustamisen myötä Perussuomalaiset haluaa luokkayhteiskunnan takaisin. Lisäksi hänen mielestään suomenkielisillä on oikeus oppia ruotsin kieltä , mikä on erityisen hupaisa perustelu, koska vapaaehtoisuus ei poistaisi mahdollisuutta opiskella ruotsia edelleenkin.

Lisäksi hänen mielestään , mikä on erityisen hupaisa perustelu, koska vapaaehtoisuus ei poistaisi mahdollisuutta opiskella ruotsia edelleenkin. Valtuutettu Ville Jalovaara (sd) tyytyi perustelemaan pakkoruotsia sillä, että Suomi kaksikielinen maa . Hän kuitenkin unohti, että kaksikielisyys ei edellytä pakkoruotsia, koska pakkoruotsi tuli kouluihin vasta vuonna 1968.

. Hän kuitenkin unohti, että kaksikielisyys ei edellytä pakkoruotsia, koska pakkoruotsi tuli kouluihin vasta vuonna 1968. Keskustelun pohjat veti Månsson, jonka mukaan kielivapaus pilaisi ensi vuoden satavuotisjuhlat Suomen itsenäisyydestä.

Niinpä niin.

Vielä lopuksi äänestystuloksesta, josta löytyy jotain hyvin mielenkiintoista. Valtuuston kokouksessa valinnanvapautta vastaan äänestäneiden joukossa oli useita, jotka ovat kuitenkin vaaleissa kannattaneet pakkoruotsista luopumista. Tarkistin kaikkien vaalikonevastaukset ja sen perusteella listasin valtuutetut, jotka ovat vastanneet Helsingin Sanomien eduskuntavaalikoneessa vuonna 2015 olevansa samaa mieltä väitteen ”ruotsin pakollisesta opiskelusta tulisi luopua” kanssa ja jotka äänestivät kuitenkin valtuustossa vastaan:

Jaana Pelkonen (kok)

Terhi Koulumies (kok)

Otso Kivekäs (vihr)

Hannu Oskala (vihr)

Erkki Perälä (vihr)

Leo Stranius (vihr)

Jukka Relander (vihr)

Henrik Nyholm (vas)

Työ kielivapauden puolesta kuitenkin jatkuu. Positiivista on, että ensi vuoden kuntavaaleissa helsinkiläiset pääsevät jälleen äänestämään kuntapäättäjistään. Kielikokeilu valinnaisesta ruotsista nousee myös vaaleissa takuulla esille.