Suomen ja Viron hallitukset kokoontuivat ainutlaatuiseen juhlakokoukseen Tallinnassa.

Suomen ja Viron hallitukset kokoontuivat ainutlaatuiseen juhlakokoukseen Tallinnassa. IT-tugi Riigikantselei

Viron ja Suomen hallitukset pitivät tänään historiallisen yhteiskokouksen Tallinnassa.

TallinnaKesästä alkaen suomalaisella sähköisellä reseptillä voi ostaa lääkkeitä myös Viron apteekeista.

Tämä on vain alkua sille, millaisia yhteisiä digitaalisia palveluja suomalaiset ja virolaiset pääsevät ehkä tulevaisuudessa käyttämään. Kahden maan asukkaat voivat kuulua jonain päivänä yhteiseen digitaaliseen terveystietorekisteriin, ja Helsingissä ja Tallinnassa voi matkustaa samalla joukkoliikenteen matkalipulla.

Muun muassa tällaisia tulevaisuuden näkymiä väläyteltiin tänään Tallinnassa, jossa Viron ja Suomen hallitukset kohtasivat yhteisessä juhlakokouksessa.

Kokous oli Viron hallituksen historian ensimmäinen kokoontuminen toisen maan hallituksen kanssa. Suomen hallitus on kokoontunut aikaisemmin yhdessä Ruotsin hallituksen kanssa, mutta silloin tapaaminen oli Suomessa.

Tänään oli ensimmäinen kerta, kun Suomen hallitus kokoontui Suomen rajojen ulkopuolella.

Kokous juhlisti molempien maiden satavuotista itsenäisyyttä. Viron pääministerin Jüri Rataksen mukaan nyt on hyvä hetki pysähtyä tarkastelemaan, millainen suhde kahdella satavuotiaalla on toisiinsa ja miten maiden välistä yhteistyötä voisi lisätä.

Ratas ei nimittäin näe muuta vaihtoehtoa kuin maiden välisen yhteistyön tiivistymisen tulevaisuudessa.

– Suomi ja Viro ovat kasvaneet yhteen. Kahdeksankymmentä kilometriä merta ei enää erota meitä vaan yhdistää entistä enemmän, Ratas sanoi Ylelle.

Tunnelihanke kaipaa yksityistä rahaa

Hallitusten tapaamisessa nousi luonnollisesti esiin myös paljon puhuttu tunnelin rakentaminen Suomenlahden ali.

– Tunneli mahdollistaisi ihmisten työssäkäynnin naapurimaassa nykyistä sujuvammin ja hyödyttäisi molempien maiden talouksia. Se tekisi meistä kaksoiskaupungin, visioi Jüri Ratas ennen hallitusten yhteiskokouksen alkua.

Kokouksen jälkeen pidetyssä lehdistötilaisuudessa sekä Ratas että Juha Sipilä olivat kuitenkin yksimielisiä siitä, että ilman yksityistä rahaa tunnelihanke on valtioille liian kallis.

– Yksityinen raha olisi enemmän kuin tervetullutta, Sipilä vahvisti lehdistötilaisuudessa pitämässään puheenvuorossa.

Suomen pääministeri Juha Sipilä ja Viron pääministeri Jüri Ratas. IT-tugi Riigikantselei

Tunnelihankkeseen liittyy kiinteästi kaksi muuta raidehanketta, joiden tulevaisuus on yhtä lailla epävarma: Tallinnasta Berliiniin kulkevan junayhteyden Rail Baltican pitäisi valmistua vuonna 2026, mutta sen rahoituksen jatkuvuudesta ei ole vielä tietoa. Helsingistä Jäämerelle kulkeva Jäämeren rata taas on vasta selvitysvaiheessa.

Suomi ei ole Sipilän mukaan liittymässä Rail Balticaa hallinnoivaan yhteisyritykseen, mutta on kiinnostunut kehittämään rataa yhteistyössä muiden Baltian maiden kanssa.

– Suomea innostaa pääseminen mukaan ketjuun, jossa Keski-Euroopasta voi matkustaa raiteita pitkin Jäämerelle saakka. Olemme ensisijaisesti kiinnostuneita juuri näiden kolmen ratahankkeen yhdistelmästä, emme vain yhdestä niistä, Sipilä sanoi.

Pienten kielten kannattaa liittoutua

Pääministerit keskustelivat keskenään englanniksi, mutta lehdistötilaisuudessa kumpikin puhui omalla kielellään tulkin kääntäessä toisen puhetta reaaliaikaisesti toisen kuulokkeisiin.

Vaikkeivät pääministerit osaa toistensa kieliä, molemmat jakavat kokemuksen siitä, millaista on olla marginaalisen kielen puhuja. Heidän mielestään pienten kielten kannattaa pitää yhtä.

– Kun esimerkiksi rakennetaan tekoälyyn perustuvia puheohjautuvia palveluita, pienet kielet jäävät helposti jalkoihin, Sipilä sanoi.

Suomi ja Viro päättivätkin kokouksessa tehdä yhdessä töitä sen eteen, että puhepalveluja kehitettäisiin myös pienillä kielillä.

Lehdistötilaisuus päättyi Sipilän toteamukseen, että vastaavan kokouksen voisi järjestää uudelleenkin.

Juttua korjattu 8.5.2018 kello 6.51: Rail Baltica ei ole pikaraitiotie, vaan junaliikenneyhteys.

Lue myös:

Tänään selviää, millainen tunneli Helsingin ja Tallinnan välille on mahdollista rakentaa ja millä hinnalla