MONTEVIDEO/PASO DE LOS TOROS Silinterihatussa keikaroiva pukumies kävelee keskellä katua ja heiluttelee dollareita pursuavaa salkkua. Perässään hän vetää metsäyhtiö UPM:n logolla varustettua pahvista tehdasta, jonka piipusta tupruttaa savua.

Takana marssiva parisataapäinen mielenosoittajien joukko huutaa suomalaisyhtiötä ulos Uruguaysta. Mielenilmaisun on järjestänyt tällä kertaa lähinnä opiskelijoista ja anarkisteista koostuva joukko.

Räjähteet paukkuvat, kun väki pysähtyy huutamaan Uruguayn maatalousministeriön eteen. Mielenosoittajat töhrivät rakennusten seiniin suurin kirjaimin: "UPM ulos".

UPM:n vastustus ulottuu pienessä eteläamerikkalaisessa Uruguayssa marginaalista anarkistijoukkoa laajemmalle. Yhtiö suunnittelee maahan jo toista sellutehdasta. Hanketta kritisoivat eri ryhmittymät ympäristönsuojelijoista ja feministeistä aina maanviljelijöihin ja poliitikkoihin asti.

Yksi näkyvimmistä vastustajista UPM2 No -liikkeessä on asianajaja ja toimittaja Hoenir Sarthou. Monien muiden tapaan hän ei vastusta itse tehdasta vaan UPM:n ja Uruguayn hallituksen solmimaa investointisopimusta.

UPM:n selluhanke Uruguayssa Metsäyhtiö UPM suunnittelee maailman suurinta sellutehdasta Etelä-Amerikan Uruguayhin.

Yhtiö on solminut tehtaasta investointisopimuksen Uruguayn hallituksen kanssa.

Lopullisen päätöksen UPM tekee tehtaan rakentamisesta vuoden 2020 alkuun mennessä.

Pieni ja kirjava kansanliike vastustaa tehtaan rakentamista muun muassa ympäristö- ja taloussyistä.

UPM:n ensimmäinen sellutehdas on toiminut Uruguayssa vuodesta 2007. Tehtaan rakennutti Metsä-Botnia, mutta se siirtyi pian UPM:n kokonaisomistukseen.

Uruguayn hallitus lupasi vuonna 2017 tehdyssä sopimuksessa investoida vajaan 900 miljoonan euron arvosta UPM:n tarvitsemaan infrastruktuuriin. Uruguay muun muassa lupasi kunnostaa ratayhteyden, parantaa tieverkostoa ja ruopata syväsataman.

Lisäksi tehtaalle myönnetään vapaakauppa-alueen asema eli runsaasti vero- ja tullietuja.

– Haluamme tuoda yhteiskunnan tietoisuuteen sellutehtaan perustamiseen liittyvien ehtojen varjopuolia. Vaadimme, että Uruguay vetäytyy sopimuksesta, Sarthou sanoo.

Kriitikoiden mukaan Uruguay tukee tehdashanketta liian avokätisesti. Yhteiskunta ei saa vastinetta rahoilleen.

Asianajaja ja toimittaja Hoenir Sarthou on näkyvimpiä UPM:n tehdashankkeen vastustajia. Erkka Mikkonen/Yle

– Valtiosta ei tule yhtiökumppania eikä se saa verotuloja. Näillä ehdoilla tehdas tuo hyvin vähän rahaa Uruguaylle, Sarthou sanoo.

Monia myös häiritsee, ettei investointisopimus sido UPM:ää tehtaan rakentamiseen. Yhtiö voi vetäytyä sopimuksesta ilman seurauksia ennen lopullisen rakentamispäätöksen tekoa. UPM:n odotetaan tekevän päätös vuoden 2020 alkuun mennessä.

Tästä syystä kriitikot pitävät sopimusta häpeällisenä Uruguaylle. Mielenilmauksissa sitä on syytetty jopa uuskolonialistiseksi.

UPM2 No -liike kertoo keränneensä yli 12 000 allekirjoitusta vetoomukseen, jossa vaaditaan sopimuksen purkamista.

Liike pyrkii saamaan asian Uruguayn parlamentin käsittelyyn. Se suunnittelee oikeuskanteen nostamista hallitusta ja UPM:ää vastaan. Sen mukaan investointisopimus on perustuslain vastainen, koska hallitus on ylittänyt valtuutensa sen solmimisessa.

Metsäyhtiö UPM ja Uruguayn hallitus korostavat sellutehtaan työllistävää ja taloutta piristävää vaikutusta maan syrjäisessä keskiosassa.

– Uskomme, että molemmat osapuolet voittavat. Hanke työllistää maaseudulla. Puhumme yhteensä noin 8 000 uudesta työpaikasta, arvioi UPM:n viestintäpäällikkö Uruguayssa, Matías Martínez.

UPM vakuuttaa, että luonnon monimuotoisuus ei kärsi, vaikka eukalyptusplantaasit laajenevat. Monet tutkijat ovat huolissaan plantaasien vaikutuksista maaperään. Erkka Mikkonen/Yle

Maailman suurimmaksi sellutehtaaksi kutsutulla tuotantolaitoksella olisi ainakin paperilla valtava vaikutus reilun kolmen miljoonan asukkaan Uruguayn talouteen.

UPM lupaa, että vuosittain kaksi miljoonaa tonnia sellua tuottava tehdas kasvattaa maan bruttokansantuotetta pysyvästi kahdella prosentilla ja vientiä yli 12 prosentilla.

Hanke olisi toteutuessaan Uruguayn historian suurin ulkomainen sijoitus. Samalla se olisi Suomen metsäteollisuuden kaikkien aikojen kallein investointi. Sellutehtaan hinnaksi on arvioitu 2 miljardia euroa.

Yhtiö on toiminut Uruguayssa jo 30 vuoden ajan. Aluksi se kasvatti vain eukalyptusta sellun raaka-aineeksi.

Se oli myös mukana osaomistajana Metsä-Botnian kiistellyssä sellutehtaassa, joka valmistui rajajoki Fray Bentosin varteen vuonna 2007. Kaksi vuotta myöhemmin tehdas siirtyi kokonaan UPM:n haltuun.

Kyseinen sellutehdas tuli kuuluisaksi kiistasta naapurimaan Argentiinan kanssa. Argentiinassa tehtaan syytettiin saastuttavan rajajokea. Myöhemmin maat saivat sovittua kiistansa Haagin kansainvälisen tuomioistuimen avustuksella.

UPM kertoo, että hyvät kokemukset Uruguayssa ovat kannustaneet sitä laajentamaan toimintaansa maassa. Uruguayn vahvuuksiin kuuluu väestön korkea koulutustaso. Se on myös moniin muihin Latinalaisen Amerikan maihin verrattuna poliittisesti ja taloudellisesti vakaa.

Ilta-aurinko paistaa uneliaan Paso de los Torosin kaupungin autiolle keskusaukiolle.

UPM suunnittelee sellutehdastaan vain muutaman kilometrin päähän tästä Keski-Uruguayn syrjäisestä pikkukaupungista. Tehdas on tarkoitus rakentaa Uruguayn tärkeimmän joen, maata halkaisevan Río Negron varrelle.

Toteutuessaan sellutehdas olisi piristysruiske vajaan 13 000 asukkaan Paso de los Torosille. Täällä UPM:n suunnitelmat saavatkin vahvaa kannatusta.

– Hanke on valtava mahdollisuus. Täällä on todella vähän töitä, kaupungissa asuva Lilian Olivera sanoo.

– Niin minulla kuin muillakin on suuret odotukset tehdasta kohtaan. Etenkin rakennusvaiheessa kaupunkiin tulisi paljon ihmisiä. Se tekisi hyvää taloudellemme, Leon Piastre uskoo.

Toisaalta asukkaita mietityttävät tehtaan ympäristövaikutukset.

Mielenosoittajat pelkäävät sellutehtaan vaikutuksia Río Negro -jokeen. Erkka Mikkonen/Yle

– Suurin huoleni on tehtaan vaikutukset Río Negro -jokeen. En usko UPM:n vakuutteluja, ettei tehdas saastuta. Kyse on suurista etukysymyksistä ja pääomista, eikä kansalle kerrota kaikkea, Marisol Guinea sanoo.

UPM korostaa sitoutuneensa investointisopimuksella parantamaan saastuneen joen tilaa. Yhtiön mukaan huolet tehtaan vaikutuksista luontoon eivät aina perustu todellisiin faktoihin vaan kyse voi olla myös erilaisista aatteellisista taustoista lähtevästä vastustuksesta.

Yksi Uruguayssa levinnyt virheellinen käsitys on esimerkiksi se, ettei Suomessa olisi lainkaan sellutehtaita. Monien mielestä suomalaiset rakentavat tehtaita ulkomaille vain säästääkseen omaa ympäristöään.

Nopeasti ja edullisesti kasvava eukalyptus on tärkein syy sille, miksi sellua kannattaa keittää Uruguayssa.

UPM käyttää vuosittain noin 4,5 miljoonaa kuutiometriä eukalyptusta Fray Bentosissa sijaitsevassa tehtaassaan. Uusi tehdas tarvitsisi raaka-aineeksi noin 7 miljoonaa kuutiometriä lisää eukalyptusta.

Jo tällä hetkellä 5–6 prosenttia maan pinta-alasta käytetään eukalyptuksen kasvattamiseen.

Ricardo Methol vastaa UPM:n eukalyptusplantaasien kehityksestä. Uusi tehdas tarvitsee 7 miljoonaa kuutiometriä lisää eukalyptusta. Erkka Mikkonen/Yle

Suurimmat ympäristöhuolet liittyvätkin luonnon monimuotoisuuden heikentymiseen uusien plantaasien myötä. UPM vakuuttaa huolen olevan turha. Eukalyptusta kasvatetaan yhtiön mukaan vanhoilla laidunmailla ja viljelemättömilla alueilla.

– Jätämme noin 40 prosenttia tuotantoalueestamme viljelemättä. Lisäksi kaikki luonnonmetsät on suojeltu, UPM:n eukalyptysplantaasien kehityksestä ja suunnittelusta vastaava päällikkö Ricardo Methol sanoo.

Monet tutkijat ovat huolissaan plantaasien vaikutuksista maaperään ja vesien juoksuihin. Luis Silviera Montevideossa sijaitsevasta Tasavallan yliopistosta korostaa Ylelle maankäytön suunnittelun ja plantaasien seurannan tärkeyttä, jotta mahdollisia haittavaikutuksia voitaisiin pienentää.

Selluntuotantoon Etelä-Amerikassa perehtynyt Helsingin yliopiston kehitysmaatutkimuksen apulaisprofessori Markus Kröger kertoo, että Uruguayn eukalyptusplantaasien takia vedestä on jo pulaa.

Lisäksi plantaasien omistusta tulisi hänen mielestään hajauttaa, jotta puun myynnistä tulevat tulot jakautuisivat tasaisemmin ja useammalle.

UPM:n Uruguayssa käyttämästä eukalyptuksesta noin 70 prosenttia tulee yhtiön omilta plantaaseilta ja loput 30 prosenttia yksityisiltä maanomistajilta. UPM:n mukaan kansainväliset FSC- ja PEFC-metsänhoitosertifikaatit takaavat, että yhtiö toimii Uruguayssa vastuullisesti.

Kansanliike suomalaisyhtiötä vastaan ei ole määrällisesti suuri, mutta hanketta vastustetaan monesta eri syystä.

Taloudellisten ja ympäristösyiden lisäksi hanketta vastustetaan myös sosiaalisista ja poliittisista lähtökohdista. Vastustajat arvostelevat esimerkiksi sitä, että valtio on valmis muokkaamaan Uruguayan koulutusjärjestelmää, jotta UPM saisi tarpeisiinsa sopivaa työvoimaa.

UPM uskoo, että hankkeen vastustaminen vähenee sitä mukaa mitä avoimemmin yhtiö kertoo toiminnastaan.

UPM:n hanke on nousemassa Uruguayn ensi vuoden presidentin- ja parlamenttivaalien yhdeksi teemaksi. Erkka Mikkonen/Yle

– On aika normaalia, että näin suuri ja moniulotteinen hanke herättää erilaisia mielipiteitä. Ainoa tapa vakuuttaa ihmiset on olla avoin. Pitää kertoa, että tuotamme sellua vastuullisella tavalla, UPM:n viestintäjohtaja Matías Martínez sanoo.

UPM2 No -liikkeessä toimiva Hoenir Sarthou sanoo, että vastustus uutta sellutehdasta kohtaan on kasvamassa, koska asia voi nousta yhdeksi vaaliteemaksi ensi vuonna käytävissä presidentin- ja parlamenttivaaleissa. Sarthou uskoo, että valtion lupaama investointipaketti UPM:n vaatimaan infrastruktuuriin aiheuttaa vielä laajaa keskustelua.

– Tämän luokan lisäys valtion menoihin tuo kielteisiä vaikutuksia kaikkeen muuhun politiikkaan. Moni ei vielä tajua tätä, mutta ihmiset vielä tuntevat summan suuruuden nahoissaan, Sarthou ennustaa.

Presidentti Tabaré Vázquez ilmoitti viime viikolla, että Uruguay aloittaa tammikuussa UPM:n vaatiman rautatieyhteyden kunnostamisen Paso de los Torosiin.

Vääntö sellutehtaasta ei ole vielä ohi. Uruguay on ehkä valmis tekemään kaikkensa uuden sellutehtaan saamiseksi – uruguaylaiset eivät välttämättä niinkään.

Lue myös:

Suomi on sellun ansiosta kaupallinen suurvalta kaukaisessa Uruguayssa – Harva jää sanattomaksi kysyttäessä Suomesta

Uruguay sakottaa UPM:n sellutehdasta ympäristön saastuttamisesta

UPM ja Uruguay pääsivät sopimukseen – maan hallitus lupasi miljardin teiden ja ratojen kehitykseen

Uruguayn presidentti Ylelle: Kiinalaiset sijoittajat kiinnostuneita rahoittamaan UPM:n selluhankkeen pohjatöitä

UPM:n jättimäisestä selluhankkeesta ei superlatiiveja puutu: suurin, kallein, historiallinen – sekä Suomelle että Uruguaylle