Kesäkuun alussa voimaantuleva uusi tieliikennelaki mahdollistaa pyöräilijöiden sakottamisen muun muassa ajovalojen puutteesta pimeällä ajettaessa.

Alkava polkupyöräliikenne on varma kevään merkki. Eriika Ahopelto

Tieliikennelaki muuttuu 1.6.2020, tuoden mukanaan korikaupalla uudistuksia polkupyöräilijöiden arkeen. Poliisi voi uuden lain myötä lätkäistä 40 euron suuruisen liikennevirhemaksun liikenteessä polkupyöräilijälle, mikäli tämä ajaa pimeällä ilman valaisinta. Samoin sakot voi saada jarrutta ajaessa. Jarruton pyörä on sanktioitu ajoneuvolain mukaan, ei tieliikennelain mukaan

Uuden lain mukaan polkupyörässä pitää olla ajovalot eteen- ja taaksepäin. Taka-ajovaloksi riittää Traficomin mukaan takkiin kiinnitetty punainen ajovalo. Ilman ajovaloja ajavalle pyöräilijälle voidaan lyödä 40 euron liikennevirhemaksu.

Seuraamusvastuu alkaa 15 vuoden iässä myös tieliikennelain polkupyörärikkomuksissa. Mikäli poliisi havaitsee alle 15-vuotiaan polkupyöräilijän pimeällä ilman ajovaloja, ei poliisi anna virhemaksua, mutta voi kehottaa nuorta hoitamaan ajovaloasiat kuntoon tai vaarallisessa tilanteessa jopa estää matkan jatkamisen.

– Yhdestä tapahtumasta voidaan kerralla määrätä enintään kaksi virhemaksua, vahvistaa liikenneneuvos Kimmo Kiiski.

Esimerkkinä kahden virhemaksun tilanteesta voidaan ajatella tilannetta, jossa pimeän aikaan ajovaloton polkupyöräilijä tulee kärkikolmion takaa ja osuu autoon.

– Näillä tiedoilla ajoneuvon kuljettaja ja matkustajat eivät ole rikoslain tarkoittamassa vaarassa, joten onnettomuus on vähäinen ja käsiteltävissä tieliikennelain virhemaksuilla ja huomautuksella, Kiiski toteaa.

Polkupyöräilijälle ei ylinopeussakkoa

Polkupyöräilijälle liikennevirhemaksun määrääminen ylinopeudesta on hankalaa, koska polkupyöriin ei vaadita tulevaisuudessakaan nopeusmittaria.

Tämä ei tarkoita sitä, etteikö huolimattomasti ajavaa polkupyöräilijää voitaisi rangaista ajosta.

Kiiski mainitsee esimerkkinä tilanteen, missä kovalla nopeudella ajava aikuinen polkupyöräilijä jyrää jalkakäytävällä jalankulkijan päälle.

– Polkupyöräily jalkakäytävällä on kielletty. Myös ajonopeus pitää aina sovittaa kuhunkin liikennetilanteeseen sopivaksi, Kiiski toteaa. Jos tilanteen arvioidaan olleen vaaraksi jalankulkijalle, tilanteeseen on mahdollista puuttua myös rikosoikeuden keinoin, Kiiski toteaa.

Pyöräkatu osana tieosuuksien pyhittämistä

Tieliikennelaki mahdollistaa eri tieosuuksien pyhittämisen tietyille ajoneuvoluokille. Liikennemerkki osoittaa tällöin minkä tielläkulkijan ehdoilla väylällä edetään. Kävelykadulla mennään jalankulkijoiden mukaan, uudella pyöräkadulla polkupyöräilijöiden ja niin edelleen.

Tämä ei tarkoita sitä, että esimerkiksi jalankulkuun pyhitetty kävelykatu olisi ehdottomasti kielletty raskaammilta ajoneuvoilta.

– Esimerkiksi Helsingin Mikonkadulla on kävelykadun pätkä, missä kulkee raitiovaunuja, Kiiski toteaa.

Pyöräilytörttöilyistä hallinnollinen asia

Uusi tieliikennelaki siirtää valtaosan tienkäyttäjiä koskevista vähäisistä liikennerikkomuksista hallinnollisiksi seuraamuksiksi, kuten esimerkiksi jo vuonna 1970 tapahtui vähäisille pysäköintivirheille.

Liikenneneuvos Kimmo Kiisken mukaan tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että vähäinen polkupyörällä törttöily ei vie rikkomuksesta muutosta haettaessa enää käräjäoikeudessa tuomarin eteen vaan rikkeen käsittely tapahtuu jatkossa kirjallisesti tai sähköisesti poliisin ja hallintotuomioistuimen kanssa.

– Tällä pyritään keventämään menettelyitä pienemmissä rikkeissä ja nopeuttamaan asioiden käsittelyä, Kiiski sanoo.

Juttua oikaistu kauttaaltaan 3.4.2020 kello 13:31. Sitaattien sanamuotoja tarkennettu, oikaistu tieto jarruttoman pyöräilijän virhemaksusta ja korjattu pyörätie pyöräkaduksi kautta jutun. Poistettu tankojuoppoutta koskeva osio.