Suomessa on hyvin harvinaista, että työntekijät tietäisivät toistensa palkat yrityksissä. Ne ovat henkilökohtaisia tietoja, joita ei voi julkaista miten tahansa. Joissakin ohjelmistoalan yrityksissä vanhoja tabuja kuitenkin murretaan. Kasvuyritys Fraktion suunnittelija kokee palkka-avoimuuden tärkeänä, koska se lisää luottamusta.

Palkka on myös hyvin henkilökohtainen asia. Se kertoo jotain ihmisen taloudellisesta asemasta suhteessa muihin sekä hänen työpanoksensa arvostuksesta.

Ohjelmistoalalla on joitakin harvoja yrityksiä, joissa on toteutettu avointa palkkamallia yrityksen sisällä.

Palkankorotusta voi ehdottaa myös työkaverille

Suunnittelija Vitali Gusatinsky on töissä ohjelmistoyritys Fraktiossa Helsingissä. 32 ihmisen kasvuyrityksessä kaikki tietävät toistensa kuukausipalkat ja työsopimukset. Lisiä ja tulospalkkioita yritys ei käytä. Avoimuus koetaan merkittävänä arvona, koska se lisää luottamusta.

– Me ollaan huomattu, että vaikka se ei aina ole helppoa, niin se kuitenkin vähentää paljon enemmän kitkaa asoiden käsittelyssä ja auttaa ratkaisujen löytämisessä, Gusatinsky sanoo.

Palkankorotusta voi ehdottaa myös työkaverille, koska kaikki tietävät, mitä toinen tienaa.

– Näkemällä muiden palkat voi verrata niitä omiinsa ja miettiä, että mikä on oma tilanne. Asian voi ottaa helposti esiin, että haluaisin keskustella mun palkka-asioista.

Fraktiossa toimitusjohtaja Jesse Peurala ei tee päätöstä mahdollisista palkankorotuksista yksin, vaan siitä päätetään useamman kanssa. Tyypillinen suunnittelijan palkka Suomessa on 3 000–4 500 euroa kuukaudessa.

" Tämä on perinteistä mallia parempi, sillä kaikki tietävät, miten palkka rakentuu"

Vanhempi konsultti Aleksandr Koltsoff on töissä ohjelmistokonsultointia tarjoavassa Rakettitieteessä. Palkkaus yrityksessä perustuu suoraan asiakastyöhön, sillä jokaisen työntekijän palkka on puolet asiakkaalle tehdyn työn laskutuksesta.

31 henkilön konsulttiyrityksessä tuntikirjanpito on avointa yrityksen sisällä, joten siitä pystyy päättelemään, mikä on kollegan ansiotaso. Koltsoff on tyytyväinen tämän tyyppiseen avoimuuteen.

– Olen ollut sekä yrittäjä että palkollinen, ja tämä palkkausjärjestelmä on perinteistä mallia parempi, sillä kaikki tietävät miten palkka rakentuu, hän sanoo.

Tulotason nostamiseen Koltsoffilla on kaksi vaihtoehtoa. Aloittaa keskustelut tuntihinnan nostamisesta asiakkaan kanssa, jolloin tukena on myös myyntipuolen ihmisiä. Jos on konsultoinut pitkään samaa asiakasta ja työn lisäarvo on noussut, saattaa siitä löytyä perustelu ansiotason nostamiseen.

Toinen tapa on kehittää pidemmällä tähtäimellä omaa osaamistaan sellaiseen suuntaan, josta asiakkaat ovat kenties valmiita maksamaan nykyistä enemmän.

Koltsoffilla ei ole huonoja kokemuksia työpaikallaan toteutetusta palkkojen avoimuudesta.

– Heille, jotka ovat eivät ole tehneet töitä yksityisyrittäjänä ja ovat tottuneet perinteiseen palkkamalliin, voi tulla yllätyksenä, että niin paljon on omissa käsissä. Minulle se on vain hyvä asia, hän sanoo.

Vincitissä työntekijät julkaisevat palkkansa

Tamperelainen ohjelmistoyritys Vincit on päätynyt palkkapolitiikassaan kerran vuodessa pidettäviin palkkaviikkoihin. Tällöin jokainen työntekijä voi esittää palkankorotusta työtoverilleen. Käytäntö on ollut voimassa jo useamman vuoden ja kokemukset ovat positiivisia.

– Suurin osa ihmisistä julkaisee palkkansa palkkaviikkojen aikana, eikä tässä oikeastaan ole mitään ihmeellistä, kun ihmisillä on samanlainen tausta ja työkokemus, sanoo toimitusjohtaja Tomi Pienimäki.

Lopullisen päätöksen, saako joku palkankorotuksen vai ei, tekevät yhtiön henkilöstöhallinto ja johto. Pienimäki kuitenkin huomauttaa, että palkat ja niiden avoimuus on yhä arka aihe suomalaisessa työelämässä, mutta palkkojen avoimuutta ja samalla palkkaperusteiden avoimuutta voisi Pienimäen mukaan hyvin lisätä.

Ohjelmistokehittäjiä on Suomessa noin 55 000, ja alalta puuttuu noin 10 000 työntekijää. ICT-ala yhteensä työllistää noin 120 000–180 000 ihmistä. Ohjelmistoalan liikevaihto Suomessa oli vuonna 2016 noin 11, 5 miljarida euroa. Koko ICT-alan liikevaihto on huomattavasti suurempi. Tilastokeskuksen mukaan koko ICT-alan osuus bruttokansantuotteesta on noin 6,5 prosenttia.

"Olisi helpointa, jos palkat olisivat avoimia alusta asti"

Korkeasti koulutettujen työmarkkinajärjestön Akavan työelämäasioiden päällikkö Lotta Savinko pitäisi ihannemallina palkkojen ja palkkauksen osalta sitä, että työpaikoilla olisi selkeästi määritellyt palkkapolitiikat, palkkausjärjestelmät ja näiden rinnalla julkiset palkkatiedot.

– Palkka on hyvin henkilökohtainen asia. Avoimeen palkkapolitiikkaan ja -kulttuuriin pääsemiseksi olisi helpointa, jos palkat olisivat avoimia heti toiminnan alusta asti. Kynnys lähteä muuttamaan palkkatietoja avoimiksi voi olla suuri, sillä niiden avaamiseen pitää saada työntekijän lupa.

Suomessa on yleisesti melko huono palkkatietämys ja palkoista puhuminen koetaan usein kiusalliseksi. Työpaikoilla esimiehen ja alaisen tulisi kerran vuodessa puhua palkasta ja kuinka oikeaksi sen kukin taho kokee sekä mitä toiveita ja tavoitteita sen suhteen on, Savinko huomauttaa. Pienistäkin asioista palkkaukseen ja sen epäoikeudenmukaisuuden kokemukseen voi liittyä suhteettoman suurta tyytymättömyyttä.

– Palkkojen avoimuus sinällään on hyvä ja tavoiteltava asia, Savinko toteaa.

Akavassa noin 80 prosenttia jäsenistöstä on työ- ja virkaehtosopimusten piirissä. Akavalaisessa kentässä on kuitenkin yksityisellä sektorilla lukuisia aloja joilla ei ole työehtosopimuksia . Silloin palkat ja palkankorotukset määritellään työsopimuksella ja yrityksen palkkapolitiikan mukaisesti.

Palkka on henkilötieto

Juridisesti palkkojen salaisuus perustuu siihen, että yksittäisen työntekijän palkka on henkilötieto jota työnantaja ei voi jakaa kuin niille, jotka tarvitsevat tätä tietoa työnantajan palveluksessa, kertoo työoikeuden professori Seppo Koskinen Turun yliopistosta.

Työntekijä puolestaan saa kertoa palkkansa vapaasti. Koskisen mukaan joskus on katsottu, että palkka voisi olla liikesalaisuus, mutta näin se voi olla vain joidenkin todella korkeassa asemassa olevien kohdalla.

Korjaus 16.1. klo 13.34. Otettu pois lause: ohjelmistoalan markkinan arvo on 3-6 miljardia euroa. Lisätty lause: Ohjelmistoalan liikevaihto Suomessa oli 2016 noin 11,5 miljardia euroa. Lisätty lähde Tilastokeskus. Lisäksi muutettu sana ohjelmistosuunnittelija ohjelmistokehittäjäksi.