Ihmisen kokemuskartasto. Mitä lähempänä kaksi tuntemusta ovat toisiaan, sitä samanlaisemmalta ne tuntuvat. Vasemmalla epämiellyttävät kokemukset, oikealla miellyttävät kokemukset. Alhaalla kokemukset jotka tuntuvat vähän mielessä, ylhäällä kokemukset jotka tuntuvat paljon mielessä.

Erilaisten kokemusten virta täyttää tajuntamme. Näiden kokemustemme taustalla voivat olla ulkomaailmasta saadut aistihavainnot, mieleen nousseet ajatukset tai vaikkapa omasta kehosta ja sen toiminnoista peräisin olevat tuntemukset. Mutta onko tällä kokemusmaailmallamme jokin rakenne? Ovatko erilaiset kokemuksemme järjestyneet erilaisiin ”luokkiin”?

Turun, Tampereen ja Aalto-yliopiston tutkijat ovat osoittaneet kuinka ihmisten tietoiset kokemukset järjestyvät viiteen päätyyppiin – myönteisiin tunteisiin, kielteisiin tunteisiin, ajattelutoimintoihin, kehollisiin toimintoihin ja sairauden tuntemuksiin. Kokemusmaailman rakennetta jäsentää ennen kaikkea se, kuinka paljon eri kokemukset tuntuvat mielessä, kuinka paljon kehossa ja kuinka epämiellyttävältä tai miellyttävältä ne tuntuvat.



Tutkimukseen osallistuneita yli 1000 ihmistä pyydettiin arvioimaan kuinka paljon erilaiset kokemukset tuntuvat mielessä ja kehossa, kuinka miellyttäviä ja hallittavissa olevia ne ovat, ja kuinka samanlaisilta eri kokemukset tuntuvat suhteessa toisiinsa. Osallistujat myös arvioivat missä kohtaa kehoa erilaiset tietoiset kokemukset tuntuvat.

– Tulokset osoittivat, että lähes kaikkiin tietoisiin kokemuksiin liittyi voimakkaita tuntemuksia kehossa. Kehosta saatava palaute näyttää siis olevan keskeinen osa tietoisia kokemuksiamme. Toinen tärkeä tulos oli se, että kaikki kokemuksemme näyttävät värittyvät tunteiden avulla joko myönteisiksi tai kielteisiksi. Tämä koskee myös niin sanottuja kognitiivisia toimintoja, joiden tyypillisesti ajattelemme olevan erillään tunteista, kertoo apulaisprofessori Lauri Nummenmaa Turun PET-keskuksesta.

– Tietoisuus on voinut alun perin kehittyä viestimään kehon toiminnan muutoksista ja mahdollisista vaaratekijöistä sekä itselle että muille, mikä on myöhemmin johtanut kielen ja ajattelun ilmaantumiseen. Tuloksemme osoittavat ajattelumme ja tunteidemme kiinteät kytkökset kehollisiin tuntemuksiin, sanoo tutkimusryhmään kuulunut psykologian professori Jari Hietanen Tampereen yliopistosta.

Yhdysvaltain tiedeakatemia julkaisi tulokset 28.8.2018 Proceedings of The National Academy of Sciences of The United States of America (PNAS)-tiedejulkaisussaan

Nummenmaa, L., Hari, R., Hietanen, J. K., & Glerean, E. (2018). Maps of subjective feelings. Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America.