Maintpartnerin käynnissäpitomestari Jari Laine irrottaa kuonaa hiilikattilan polttimesta. Fortum ulkoisti Suomenojan voimalaitoksen käytön ja kunnossapidon Maintpartnerille vuonna 2016.

Maintpartnerin käynnissäpitomestari Jari Laine irrottaa kuonaa hiilikattilan polttimesta. Fortum ulkoisti Suomenojan voimalaitoksen käytön ja kunnossapidon Maintpartnerille vuonna 2016. Juha Kivioja / Yle

EspooUseita satoja asteita kuuma liekkimeri velloo valtavana pyörteenä kerrostalon kokoisessa hornankattilassa. Olemme Espoon Suomenojalla, Fortumin voimalaitoksen uumenissa.

Polttoaineena toimii hienoksi pölyksi murskattu kivihiili. Parhaimmillaan kattila hotkii rekkakuormallisen hiiltä tunnissa.

Käynnissäpitomestari Jari Laine avaa tarkistusluukun, josta pääsee rassaamaan kuonan irti polttimesta. Liekit pysyvät kattilan sisällä alipaineen ansiosta, mutta hiki alkaa valua välittömästi.

Täällä tuotetaan tanakka tujaus sähköä valtakunnan verkkoon, ja lämmöt yli 220 000 ihmiselle Espoon seudulla. Polttoaineena käytetään kivihiiltä ja maakaasua. Lisäksi lämpöä otetaan talteen jätevedestä lämpöpumpuilla.

Kivihiili on halpa polttoaine ja sitä on helppo varastoida pihalla vaikka vesisateessa. Sen ongelma ovat suuret hiilidioksidipäästöt, jotka kiihdyttävät ilmastonmuutosta.

Suomenojalla voimalaitosten välinen ajojärjestys on ilmaston kannalta nurinkurinen. Runsaasti päästöjä aiheuttava kivihiiliyksikkö on tahkonnut energiaa tasaisesti läpi talven.

Sen sijaan vieressä kiiltelevä, selvästi vähäpäästöisempi maakaasukattila on seisonut tänäkin talvena pitkälti kylmillään. Laitosta on ajettu vain kolmisen viikkoa kovimpien pakkasten aikana, jolloin myös sähkön hinta oli korkeimmillaan.

– Suomenojan voimalaitos (maakaasukombiyksikkö) on käynyt vuosi vuodelta vähemmän siksi, että maakaasu on niin kallis polttoaine. Itse asiassa se on yksi kalleimmista polttoaineistamme, kertoo Fortumin kaukolämpöliiketoimintaa johtava Mikael Lemström.

Maakaasun kulutus on puolittunut tällä vuosikymmenellä. Osasyynä tähän on maakaasun verotus, joka on kiristynyt moninkertaiseksi samassa ajassa.

Myös päästöoikeuksien ja sähkön halpuus ovat suosineet viime vuosina kivihiiltä maakaasun kustannuksella.

Juha Kivioja / Yle

Hallitus haluaa nopean muutoksen

Hallitus on ottanut tavoitteekseen häätää kivihiilen energialaitoksilta viimeistään 2030 mennessä osana maailmanlaajuisia ilmastotoimia. Maakaasulla on tärkeä rooli hallituksen energiapalapelissä.

Energiaministeri Kimmo Tiilikainen (kesk.) ehdotti Ylen haastattelussa tammikuussa, että energiaverotusta muutetaan jo 2019 alusta siten, että maakaasun kilpailukyky suhteessa kivihiileen paranee.

Verotus kuuluu hallituksessa valtiovarainministeri Petteri Orpolle (kok.). Tiilikaisen ehdotukselle on nyt kokoomuksen siunaus ja valtiovarainministeriössä on valmistelu veromuutoksesta alustava ehdotus.

Kokoomuksen energiavastaava, sisäministeri Kai Mykkänen kertoo, että puolue tuo ehdotuksen hallituksen käsittelyyn ensi viikon alussa kehysriihessä.

– Kokoomuksen mielestä tämä kannattaisi tehdä mahdollisimman nopeasti, Mykkänen sanoo.

Yhdessä päästöoikeuksien ja sähkön kallistumisen kanssa veromuutos voisi johtaa siihen, että erityisesti pääkaupunkiseudulla pystyttäisiin käyttämään jo lähivuosina maakaasua kivihiilen sijasta, Mykkänen perustelee.

Kai Mykkänen Mikko Koski / Yle

Itse muutos on varsin teknistä sorttia: Sähkön ja lämmön yhteistuotannossa käytettävien polttoaineiden hiilidioksidiveron puolitus poistuisi, eli energiantuottajat joutuisivat maksamaan co2-veron täysimääräisesti. Vastineeksi energiasisältövero poistettaisiin tai sitä pienennettäisiin samassa suhteessa.

Suomeksi tämä tarkoittaa yksinkertaistaen sitä, että voimalaitosten polttoaineita verotettaisiin jatkossa ennen kaikkea hiilidioksidipäästöjen perusteella energiasisällön sijaan.

Mykkäsen mukaan veromuutos ei juuri lisäisi valtion tuloja tai menoja.

Mykkänen perustelee fossiilisen maakaasun suosimista sillä, että näin turvattaisiin kivihiilestä irrottautumisen siirtymäkaudella riittävä kaukolämmön tuotanto etelän suurissa kaupungeissa.

– Valmiita vaihtoehtoja tässä ja nyt ovat pääkaupunkiseudun osalta lähinnä kaasulaitokset. Muutos tapahtuu kaasun kautta, silloin päästään hiilidioksidipäästöissä jo yli kolmannes alaspäin kun ajettaisiin kaasua hiilen sijaan.

Juha Kivioja / Yle

Fortum ei lämpene ehdotukselle

Suomenojalla alle kymmenen vuotta vanha maakaasuyksikkö on jäänyt vähälle käytölle kalliin kaasun takia.

Voimalaitoksen omistava Fortum suhtautuu silti kriittisesti veromuutokseen.

– Se ei sinänsä muuta ajojärjestystä, koska maakaasu on huomattavasti kalliimpi polttoaine kuin hiili. Muutosten pitäisi olla todella suuria, että ne vaihtaisivat ajojärjestystä. Sen sijaan tämä tulee nostamaan tuotantokustannuksiamme useammalla miljoonalla, mikä vaikuttaa kaukolämmön kilpailukykyyn, Lemström sanoo.

Lemströmin mukaan Fortum toivoo, että hallitus antaisi energiayhtiöille työrauhan kivihiilestä irrottautumiseen 2030 mennessä.

Lemström sanoo, että Fortumilla on hiilestä luopumiseen tähtäävä, kattava investointiohjelma.

Lemströmin mukaan vielä on liian aikaista arvioida, miten veromuutos vaikuttaisi asiakkaiden kaukolämpölaskuun. Pidemmällä tähtäimellä tuotantokustannusten kallistuminen näkyisi ainakin nousupaineina kaukolämmön hinnassa.

Valtiovallan työkalupakissa on myös kivihiilen energiakäytön kieltäminen lailla. Hallituksen on määrä päättää kieltolain aikataulusta kevään aikana. Vaihtoehtoina ovat joko vuosi 2025 tai 2030.

Mykkänen ei halua ottaa vielä selväsanaisesti kantaa kiellon aikatauluun.

– Siinä täytyy vielä tarkasti harkita, että onko nopeuttamisesta niin suuri hyöty ympäristömielessä, että se kannattaa. Me olemme asettaneet tavoitteen vuodelle 2030, ja pitää olla erityisen hyvät perusteet, jos sitä lähdetään muuttamaan.

Lämmityspolttoaineiden veromuutoksesta on tarkoitus päättää lopullisesti loppukesän budjettiriihessä. Muutos voisi tulla voimaan jo ensi vuoden alussa.