Lämmitys vapautettava poltosta – pienten ydinreaktoreiden mahdollisuudet selvitettävä ja lainsäädännön esteet purettava ripeästi puunpoltto- ja teknologiariskien pienentämiseksi

Kansanedustajat Atte Harjanne ja Heikki Vestman tekivät äskettäin toimenpidealoitteen ydinenergialainsäädännön uudistamiseksi, jotta pienten modulaaristen reaktoreiden käyttöönotto helpottuisi. Työ- ja elinkeinoministeriö suunnittelee asian käsittelemistä yhtenä osana ydinenergialain kokonaisuudistusta. Viitteen liittokokous ilmaisee tukensa Harjanteen ja Vestmanin aloitteelle ja vaatii ripeämpiä toimia vaaditun lainsäädännön edistämiseksi, jotta vähäpäästöinen teknologia lämmityksen dekarbonisoimiseksi saadaan käyttöön heti, kun sitä on saatavilla, ja ilmaston kannalta epäedullisista vaihtoehdoista päästään eroon.

Suomessa sähköntuotanto on jo melko puhdasta, mutta lämmitys perustuu edelleen melkein täysin polttoon. Hiilineutraaliushankkeissa bioenergian rooli on hyvin keskeinen, vaikka useat tutkijat ovat varoittaneet, että ilmaston kannalta se saattaa pahimmillaan olla jopa fossiilisia energialähteitä huonompi vaihtoehto. Huolestuttavaa on, että lämmöntuottajilla on jo konkreettisia suunnitelmia bioenergian lisäämisestä, mutta vaihtoehtoiset suunnitelmat vähäpäästöisistä lämmönlähteistä joko riippuvat muille toimijoille asetettavista toiveista (valtavien datakeskusten hukkalämpö) tai teknologioista, joihin liittyy suuria sekä teknisiä että taloudellisia epävarmuuksia (syvä geoterminen lämpö). Näiden haasteiden edessä työkalupakkia on syytä laajentaa jo riskien hallitsemiseksi.

Lämmöntuotantoon rakennetut pienydinvoimalat ovat yksi lupaavimpia vaihtoehtoja matkalla kohti hiilineutraaliutta. Polttamisesta vapaan energiantuotannon tulee tulla osaksi Suomen ilmastopolitiikkaa mahdollisimman pian, ja kannusteet ilmaston kannalta epäedullisiin vaihtoehtoihin tulee poistaa. Biomassan sisältämä hiili on ensisijaisesti sidottava pitkäikäisiin tuotteisiin, ja luonnollisten hiilinielujen määrää tulee lisätä. Lisäksi biomassaa tarvitaan esimerkiksi lentopolttoaineiden kaltaisiin kohteisiin, joihin vaihtoehtoisten ratkaisujen löytäminen on vaikeaa.

Suomen rooli vähäpäästöisten energiaratkaisujen edistämisessä voisi olla globaalisti kokoaan suurempi mikäli lähdemme rohkeasti vetämään uusia ratkaisuja markkinoille. Ei ole myöskään syytä miksei suurta osaa tähän liittyvästä teollisesta tuotannosta voitaisi tehdä Suomessa. Näihin mahdollisuuksiin meidän kannattaa nyt tarttua.

Viite – Tieteen ja teknologian vihreät ry

Lisätietoja:

Johanna Kohvakka

johanna.kohvakka@vihreat.fi

+358 440 241 011

Liite: Lisää taustamateriaalia ja perusteluja kannanotolle tästä tiedostosta.