Valtiovarainministeriön budjettipäällikkö Hannu Mäkinen muistaa, mistä viime eduskuntavaalien alla puhuttiin: leikkauksista.

Pääministeri Juha Sipilä (kesk.) kertoi tämän vaalikampanjan avauksessa, kuinka hän pääministeriksi päätyessään sulkeutui valtiovarainministeriön virkamiesten kanssa ikkunattomaan huoneeseen suunnittelemaan miljardien leikkauksia. Pohjapaperina oli virkamiesten laatima kuuden miljardin euron sopeutuslista.

Nyt tilausta leikkauslistojen laatimiseen ei ole. Sellaista ei ole pyydetty, eikä sitä haluta.

Valtiovarainministeriön virkamiesten työhön kuuluu tulevan ennakointi, ja he julkaisivat varoittelevan puheenvuoronsa (siirryt toiseen palveluun) helmikuussa. Poliitikot ohittivat sen – muun muassa nykyinen valtiovarainministeri Petteri Orpo (kok.) ja edellinen valtiovarainministeri (siirryt toiseen palveluun)Antti Rinne (sd.) sanoivat, ettei nyt leikata.

– Monet sopeutuskierrokset tuo sellaisen paineen yhteiskuntaan, että nyt ei enää uusia sopeutuksia. Ilmapiiri heijastuu sitten poliitikkojenkin puheisiin, Hannu Mäkinen kuvailee.

Pekka Tynell / Yle

Puoleet eivät kerro, mitä todella olisi tehtävä

Mäkinen kuuntelee poliitikkojen vaalipuhetta kokeneen virkamiehen korvin: hän tuli valtiovarainministeriöön vuonna 1983 ja on ehtinyt istua noin 150 budjetti-, kehys- ja lisäbudjettiriihtä. Työ valtiovarainministeriössä vaihtuu pian Tulliin, minne Mäkinen siirtyy johtajaksi toukokuun alussa.

Näissä vaaleissa teemat ovat uudistamisessa ja menojen lisäyksissä, jotka rahoitettaisiin nostamalla työllisyys 75 prosenttiin. Toistaiseksi ei ole kuitenkaan kuultu, miten se tehdään, Mäkinen ihmettelee.

– Nyt kun seuraa vaalikeskustelua niin siellähän ei konkretiaan mennä.

Nyt suomalaisista työikäisistä 72,5 prosenttia on töissä. Jotta työllisyys nousisi vielä tavoitellut reilut kaksi yksikköä, pitää todennäköisesti tehdä isoja ratkaisuja. Mäkinen haluaisi, että puolueet kertoisivat niistä jo ennen vaaleja – jos niillä ylipäätään on valmiuksia tehdä muutoksia.

– Ne ovat usein kipeitä johonkin suuntaan ja siksi niitä vältellään ennen vaaleja, Mäkinen sanoo.

Toiveajattelu elää vaikka alijäämä kasvaa

Valtiovarainministeriö julkaisi viime viikolla niin sanotun teknisen budjettikehyksen. Se perustuu pitkän ajan trendeihin, näkyvissä oleviin maksuihin ja tuloihin sekä ennusteisiin.

Lukujen perusteella aihetta huoleen olisi. Talouden alijäämä kasvaa miljardeihin. Talous olisi joka tapauksessa heikkenevä, mutta hävittäjähankinnat kasvattavat alijäämää.

Yle Uutisgrafiikka

Taustalla painavat myös suomalaisten ikääntyminen ja alhainen syntyvyys.

Näkymä on synkkä, mutta kuinka luotettava se on? Valtiovarainministeriössä ei uskottu, että Sipilän kaudella päästäisiin 72 prosentin työllisyysasteeseen.

– Oli vahva kasvukausi, yli kolmen prosentin kasvu. Kansainvälinen talous veti hyvin ja kysyntä oli hyvää. On selvää että hallituksen toimet auttoivat tätä, vähän ehkä viiveelläkin. Nämä yhdistäen syntyi yllättäen vahva kehitys.

Mäkisen mielestä on realiteetti, että alijäämä kasvaa. Se, etteivät poliitikot nyt puhu leikkauksista, on osin toiveajattelua.

Millaista toiveajattelua? Että asiat menevät hyvin ja ratkeaa itsestään, eikä esimerkiksi kansainvälistä taantumaa tule. Että kykenemme helposti nostamaan työllisyysastetta.

– Jos tämä kaikki on totta, ei todellakaan tarvita sopeutuksia. Mutta helposti elävä elämä ei kuitenkaan ole näin ruusuista vaan kannattaisi varautua myös huonoon vaihtoehtoon.

Vastuuseen joutuminen voi muuttaa näkökulmaa

Leikkaamisen sijaan puolueet ovat vaalitenteissä ja -ohjelmissa kertoneet haluavansa uudistaa rakenteita, alentaa työn verotusta, parantaa yritysten edellytyksiä työllistää. Tämän ne luottavat kasvattavan työllisyyttä.

Talouskasvu on kuitenkin aleneva, eri ennusteiden mukaan se alenee noin prosenttiin. Se ei kasvata työllisyyttä vaan lisää työttömyyttä. Siksi työllisyyden kasvulla on ensin paikattava tämä kasvun alenema.

Mäkinen ennakoi myös tällä viikolla julkaistavan valtiovarainministeriön ennusteen kertovan syvenevästä budjettialijäämästä.

Puolueet ovat Mäkisen mielestä lukinneet, mistä ne ainakaan eivät voi säästää. Esimerkiksi koulutuksesta ei halua leikata kukaan, kansainvälinen turvallisuustilanne vaatii Suomeltakin satsauksia, indeksijäädytykset puretaan, kaikki haluavat jotain lisää eläkeläisille.

On mahdollista, että jo alkavalla hallituskaudella on leikattava. Toinen vaihtoehto on velan kasvattaminen.

Mäkinen toivoo – myös kansalaisena, että poliitikot puhuisivat samoin ennen vaaleja ja niiden jälkeen.

– Voi olla, että kun eri tahot joutuvat vastuuseen ja ratkomaan mitä lopulta tehdään, joudutaan joitakin realiteetteja katsomaan eri silmin kuin miltä ne nyt näyttävät, Mäkinen ennakoi.