Da daværende president i Sør-Korea Kim Dae-jung den 10. desember 2000 gikk over podiet i Oslo rådhus for å ta imot medaljen av gull og diplomet, var målet nådd: Kim Dae-jung skrev seg inn i historiebøkene som vinner av Nobels fredspris.

Drømmen om den gjeve prisen hadde vart i mange år. Det samme skal en storstilt og velregissert kampanje for å få den, ha gjort.

Les avsløringene om Nobel-kampanjen: Sørkoreansk avhopper: – Vi lurte Nobel­komiteen

Historien om hvordan Kim Dae-jung jobbet for å sikre seg Nobels fredspris i 2000, er tema for podkasten «Krig og fred» fra NRK Urix denne uken. Hør podkasten her.

Hemmelig kontor og påspandert reise

Loggførte lunsjer, møter med presidenten, påspandert reise på første klasse og milliardutbetaling i forkant av et toppmøte. Ingrediensene i det målrettede arbeidet var mange.

– Vi forsto at Nobels fredspris var det eneste vi ikke kunne kjøpe for penger direkte, så vi forsøkte å vinne hjertene til medlemmene i Nobelkomiteen, sier Kim Ki-sam, avhopper fra Sør-Koreas etterretningstjeneste og en av dem som står bak boka «Jakten på Nobels fredspris».

Slik begrunnet Nobelkomiteen fredsprisen til Kim Dae-jung Ekspandér faktaboks Den sørkoreanske presidenten Kim Dae-jung fikk Nobels fredspris i 2000 for sitt arbeid for demokrati og menneskerettigheter i Sør-Korea og Øst-Asia generelt, og for fred og forsoning med Nord-Korea spesielt.

Hans «solskinnspolitikk», mykere linje og bistand overfor Nord-Korea ble sett på som et gjennombrudd i den fastlåste og langvarige konflikten mellom de to statene.

Det store gjennombruddet i forholdet mellom Nord- og Sør-Korea kom i juni 2000, da Kim Dae-jung og Nord-Koreas leder Kim jong-il møttes i et historisk toppmøte i Pyongyang.

Det er i ettertid blitt avslørt at Sør-Korea, gjennom den sørkoreanske bilprodusenten Hyundai, betalte minst 450 millioner dollar, nær 4 milliarder kroner, til Nord-Korea før møtet.

Det såkalte Nobel-prosjektet ble ifølge Kim Ki-sam ledet fra et hemmelig kontor med dekknavn, som ble lagt under Sør-Koreas etterretningstjeneste.

– TAKKNEMLIG: – Jeg er uendelig takknemlig for å ha blitt vist en slik ære, sa Kim Dae-jung i sitt nobelforedrag. Foto: Poppe, Cornelius / NTB scanpix

Sørkoreanske etterretningsagenter og diplomater forsøkte å påvirke både medlemmene av Nobelkomiteen og andre norske samfunnstopper som de trodde kunne hjelpe til med å skaffe «verdens mest prestisjefulle pris» til president Kim Dae-jung.

«Gunnar-klanen»

Men ett av tiltakene var trolig basert på en ren kulturell navneforvirring.

– På den tiden var Gunnar Berge formann i Nobelkomiteen, mens Gunnar Stålsett var nestleder. Da jeg ble invitert for å intervjue Kim Dae-jung for NRK, ble jeg møtt med en nysgjerrighet og nærmest ærefrykt som jeg ikke helt kunne forstå, sier mangeårig utenriksmedarbeider i NRK, Gunnar Myklebust.

– En i presidentens stab kom bort og spurte meg forsiktig om jeg var i slekt med Gunnar Berge. Jeg ble ganske paff før jeg forsto at det var koreanernes navnetradisjon, der familienavnet kommer først, som gjorde at de spurte.

Myklebust forteller at han ikke forsøkte å rydde opp i misforståelsen.

– Jeg gjorde ingenting for å svekke inntrykket av at nepotismen står sterkt i Norge, humrer han og mener han dermed kunne møte Kim Dae-jung nærmest som en likemann, som en representant for «den mektige norske Gunnar-slekten».

TOPPMØTE: De to lederne, Sør-Koreas president Kim Dae-jung og Nord-Koreas leder Kim Jong-il holdt hverandre i hendene før de skulle signere en felles erklæring på slutten av toppmøtet i juni 2000. Møtet ble sett på som et gjennombrudd i forholdet mellom de to statene. I ettertid er det kommet frem at det ble utbetalt flere hundre millioner dollar fra Sør- Korea til Nord-Korea i forkant av møtet. Foto: Ap

Milliardutbetaling

Gjennombruddet i forholdet mellom de to Kim-ene i Nord- og Sør-Korea kom i juni 2000. Det historiske toppmøtet mellom Kim Dae-jung og Kim Jong-il gikk verden rundt.

Få måneder senere ble altså Kim Dae-jung tildelt Nobels fredspris.

Noen år etter fredspristildelingen konkluderte en etterforskning med at Sør-Korea hadde utbetalt – gjennom den sørkoreanske bilprodusenten Hyundai – minst 450 millioner dollar, nær 4 milliarder kroner, til Nord-Korea i forkant av møtet.