Stortinget enig om ny kriselov etter kraftige innstramminger – skal bare vare i en måned

Stortingspolitikerne er enige om en kriselov, men strammer inn regjeringens muligheter til å endre norsk lov.

Jonas Gahr Støre (Ap) var saksordfører for kriseloven. Olav Olsen

21. mars 2020 13:33 Sist oppdatert 21. mars 2020

Partiene på Stortinget ble lørdag formiddag enige om en ny kriselov. Dette er hovedpunktene:

Stortinget har skjerpet inn varigheten av kriseloven til én måned, mens regjeringen ønsket seg seks måneder.

Fullmakten vil ikke være generell, men gjelde for enkelte lover.

Totalt kan regjeringen endre 60 lover, men den skal først vurdere om dette kan gjøres gjennom normal lovbehandling.

Det er bestemt at det vil kreve en tredjedel av stemmene i Stortinget for å sette ned foten mot en endring som gjøres i regjering.

Det presiseres at domstolene skal kunne prøve lovligheten av vedtakene som blir gjort, samt at partene i arbeidslivet skal involveres i alle spørsmål som har med arbeidslivet å gjøre.

Ikke flertall for regjeringens forslag

– Regjeringens forslag samlet ikke flertall. Det var nødvendig å gå grundig til verks på ny. Det har vi gjort, sier Jonas Gahr Støre (Ap), som er saksordfører for kriseloven.

Det er historisk at Stortinget fra Rødt til Frp er enige om en slik sak, og denne enigheten gir loven viktig legitimitet, understreker Støre.

Sps parlamentariske leder, Marit Arnstad, sier regjeringen med den nye loven for eksempel kan endre lover for å skape nødvendig fleksibilitet hos Nav hvis Stortinget endrer dagpengeregelverket.

Vanlig stortingsbehandling er regelen

Loven skal bare brukes når det ikke er tilstrekkelig tid til en ordinær prosess i Stortinget. Domstolskontrollen er utvidet i forslaget. Det er presisert at loven skal anvendes på en måte som er innenfor rammene av Grunnloven, menneskerettighetene og folkerettighetene.

– Dette er et ekstraordinært tiltak, sier Svein Harberg fra Høyre.

Gjennom videolink sier Frps Siv Jensen at det er bra at loven bare varer i en måned. I likhet med sine kolleger roser hun at det er enighet blant alle partiene om loven.

– Det var helt uaktuelt for SV å stemme for regjeringens forslag, sier partileder Audun Lysbakken.

Han nevner tre endringer som var avgjørende for hans parti: At loven ikke skulle vare lenger enn én måned, at det skal være åpenhet rundt endringene, og at et mindretall skal kunne stanse regjeringens tiltak. Stortinget skal varsles før regjeringen bruker unntaksloven.

SV-lederen understreker også at Stortinget de siste ukene har vist at det er i stand til å hastebehandle saker og samle seg om løsninger.

Kortere varighet

Det er særlig to forhold som Stortinget har hatt store problemer med å svelge. Regjeringen foreslo at loven skulle gjelde for seks måneder. Det var tidlig klart at de folkevalgte syntes dette var for lenge. De samlet seg om at loven skal gjelde i én måned.

I tillegg har koronakomiteen vært opptatt av hvordan Stortinget kan kontrollere regjeringens bruk av loven. Komiteen ledes av stortingspresident Tone Wilhelmsen Trøen (H) og består av alle de parlamentariske lederne. En tredjedel av Stortinget kan oppheve de vedtak som regjeringen gjør med hjemmel i kriseloven. Hvordan dette skal sikres i praksis, har vært tema.

I tillegg har man også vært opptatt av å begrense lovens virkeområde, nemlig at den ikke skal gi så generelle fullmakter som regjeringen la opp til. Nå er det 60 konkrete lover som regjeringen kan endre/oppheve – og ikke en generell mulighet til å endre lover.

Stortingspresident Tone Wilhelmsen Trøen (H). Gorm Kallestad, NTB scanpix

Hva får regjeringen gjøre

Av de ting som regjeringen foreslo at den med et pennestrøk kan oppheve, er regler for arbeidstid, overtid og arbeidsbelastning, og saksbehandlingstid skal kunne ignoreres. Skip og bygninger skal kunne rekvireres av myndighetene, internasjonale konvensjoner skal kunne settes til side. Offentlig ansatte skal kunne flyttes til andre etater.

Nå må regjeringen først vurdere om den skal benytte denne loven eller vanlig lovbehandling. I tillegg vil det være slik at i stedet for en generell fullmakt, får regjeringen fullmakter innenfor spesifikke områder.

Det var onsdag at regjeringen la frem forslaget til kriselov, og behandlingen skal skje i Stortinget i dag. Det endelige vedtaket skal etter planen skje i Stortinget tirsdag. Alle lovsaker må behandles to ganger.

Eksperter advarte Stortinget

Formålet med loven er å gi regjeringen vide fullmakter for å sikre at nye krisetiltak kan settes i verk raskt. Lovforslaget har vært ute på en minihøring blant juridiske ekspertmiljøer.

En rekke av jusekspertene felte en hard dom over regjeringens forslag. I stedet for en slik fullmaktslov ønsket ekspertene seg at Stortinget behandlet og vedtok spesifikke lover i stedet for å gi regjeringen vide fullmakter til å endre lovene selv.

Regjeringen fornøyd

Justisminister Monica Mæland (H) sa hun opplevd et godt samarbeid med partiene på Stortinget i behandlingen kriseloven.

Hun understreket i debatten i Stortinget lørdag ettermiddag at loven ikke er en blankofullmakt.

Statsminister Erna Solberg (H) viste at Stortinget har behandlet kriseloven raskt og på en lørdag. Hun understreket at den kriseloven som nå vedtas har som formål å takle utfordringene hverdagen og gjøre at vi raskere kommer tilbake til den gode hverdagen.

Hun viste at loven gir muligheten for regjeringen til raskt å kunne løse problemer for vanlige folk.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding