Fersk FHI-rapport: I beste fall får nordmenn vaksine høsten 2021. I verste fall tar det mange år.

Folkehelseinstituttet (FHI) regner med at mange flere vil bli smittet. De advarer mot automatisk å koble en økning til åpne barnehager og skoler.

FHI-direktør Camilla Stoltenberg mener nordmenn må forberedes på at vi må leve med koronatrusselen i lang tid. Fredrik Hagen, NTB scanpix

22. apr. 2020 07:46 Sist oppdatert 22. april 2020

Den første bølgen er på retur. Men koronatrusselen er langt fra over.

I den siste rapporten fra Folkehelseinstituttet kommer det tydelig frem at dette er noe vi må forholde oss til lenge.

Rapporten, som ble publisert tirsdag, inneholder den mest oppdaterte kunnskapen landets fremste smitteverneksperter sitter på.

Der konkluderer de at nordmenn i beste fall kan vaksineres om halvannet år:

«Vaksinene må produseres i store nok mengder. I beste fall kan vi vaksinere folk fra høsten 2021; i verste fall vil det ikke foreligge noen vaksine på mange år.»

Kappløp for vaksine

Forskere over hele verden jobber nå på spreng for å utvikle en vaksine mot det nye koronaviruset. Vaksineforsøk på de første menneskene ble gjennomført allerede for over en måned siden. Det skjedde fordi man fikk lov til å «ta en snarvei» ved å lempe på kravene til forsøk på dyr.

Likevel er det mange steg forskerne må gjennom før en vaksine kan godkjennes til bruk på befolkningen. Og det er ingen garanti for at man lykkes.

– Dette er en fantastisk mulighet for meg til å bidra med noe, sier Jennifer Haller til nyhetsbyrået AP. Hun var den første som fikk dosen med den nye koronavaksinen som er utviklet av selskapet Moderna. Ted S. Warren, AP/NTB scanpix

FHI-direktør: Må leve med det lenge

– Man må forberede seg på å leve med smitte i samfunnet over lengre tid. Kanskje ett eller to år eller kanskje til og med lenger, sier FHI-direktør Camilla Stoltenberg til Aftenposten.

– Er det egentlig noen reell vei ut av dette bortsett fra å vente på immunitet eller vaksine?

– Egentlig ikke, sier Stoltenberg før hun nevner et scenario som for smittevernekspertene er et håp fremfor noe å realistisk tro på:

– I historien finnes det også eksempler på at slike virus har dødd ut, men det er ikke noe å belage seg på i dette tilfellet når viruset er spredt over hele verden.

«På lang sikt er det immunitet i befolkningen, naturlig eller etter vaksinasjon, som vil stoppe epidemien som folkehelseproblem. Et svært effektivt legemiddel kan også endre bildet fullstendig», konkluderer FHI i rapporten.

Foreløpig antar FHI at rundt én prosent av befolkningen har vært smittet.

Folk må belage seg på å holde avstand i lang tid. Magnus Knutsen Bjørke

Vurderer effekten av åpne skoler

Noe av det viktigste FHI gjør nå, er å vurdere effekten av gjenåpnede skoler og barnehager. Landets barnehager åpnes denne uken. Kommende uke åpnes skolene for de fire laveste klassetrinnene.

Først når man har vurdert effekten av oppmykingen som er i gang, bør man lette på nye tiltak, anbefaler smittevernekspertene.

FHI peker på at «også avslutning av smitteverntiltakene er avhengig av befolkningens medvirkning». Det kan bli vanskelig å få full oppslutning om gjenåpning av barnehager og skoler, skriver de i rapporten:

«Noen foreldre vil holde barna borte i frykt for at barna skal bli smittet og selv bli syke eller bringe smitten med hjem der andre, mer sårbare kan bli smittet og syke. Folk kan forlange garanti mot smitte dersom de skal gjenoppta deltakingen i skole eller arbeidsliv.»

FHI advarer mot å koble en negativ smitteutvikling direkte til lettelsen av enkelttiltak. De ser for seg at en eventuell økning av reproduksjonstallet (hvor mange hver smittet smitter videre) også kan komme av at folk i mindre grad følger de generelle rådene.

Fakta FHI: Seks grunner til at folk kan slutter å følge rådene Alle smitteverntiltakene er avhengig av befolkningens medvirkning, påpeker FHI. Flere forhold gjør at de frykter synkende oppslutning om tiltakene og dermed dårligere effekt: 1. Smitteverntiltakene, også en del av de omfattende kontaktreduserende tiltakene, må trolig vare i mange måneder og kanskje langt inn i 2021. 2. Trusselbildet kan oppfattes som mindre nå enn da tiltakene ble innført. Avisene melder om stadig færre med alvorlig sykdom. De dramatiske TV-bildene fra Lombardia blir stadig fjernere. Mange tror faren snart er over. 3. Det blir etter hvert klarere at sykdommen sjelden har alvorlig forløp hos unge. 4. Tiltakene har virket en stund, og individer og virksomheter kan begynne å gå lei av begrensningene. For mange individer og virksomheter bygger ulempene seg opp. 5. Sykdomsbyrden bæres av de eldre, men tiltakene rammer de yrkesaktive, studenter og barn. Kanskje svikter solidariteten med de eldre etter hvert. 6. Årstiden gjør at folk ønsker mer omgang med andre. Vis mer

Må forberedes på tre ting

I kampen mot koronaepidemien må man nå forberede seg på spesielt tre ting, påpeker Stoltenberg:

At det kan skje oppblussinger.

At tiltakene må justeres.

Få på plass et mye bedre kunnskapssystem som gjør at utviklingen kan følges enda tettere.

– Dere har sagt at det er lite trolig at man greier å slå ned viruset og holde det nede. Hva er det som tilsier at vi skal slippe nye runder med sterke tiltak når det blusser opp igjen?

– At vi får tiltak som virker mer effektivt, som mer testing, bedre sporing, isolering, karantene og kunnskap. Ved hjelp av bedre overvåking, data og forskning må vi oppdage oppblussing og forsterke tiltak som ikke er så inngripende.

Befolkningen må forberedes på at epidemien vil vare lenge, at mange fortsatt vil bli syke, «men at bare noen få vil bli alvorlig syke», skriver FHI i rapporten.

Samtidig må publikum «forstå at en nullvisjon ikke er realistisk».

Julian (3) hadde gledet seg mye. Her tas han imot av Berit Hafredal (t.v.) og Kristin Tjemsland Dalane i Nadderudskogen barnehages avdeling Gjønnesskogen mandag. Stein J. Bjørge

Norge vil fortsatt slå ned viruset

Tirsdag skrev Aftenposten om hvordan gjenåpning av samfunnet nå presser seg til toppen av agendaen i mange land. Exit-strategiene varierer sterkt, men helseminister Bent Høie (H) mener tenkningen ligner.

– Norge, som de fleste andre land, baserer denne tenkningen på anbefalingene fra Verdens helseorganisasjon. Jeg opplever at landene har mye av den samme tenkningen, men at de har innført ulike regler, på ulike tidspunkter og er i ulike faser.

Helse- og omsorgsminister Bent Høie (H). Håkon Mosvold Larsen, NTB scanpix

I Norge er strategien fortsatt å slå ned viruset. Det innebærer at hver smittet skal smitte mindre enn én videre. Dette kan bli forandret.

– Det er mange faktorer som gjør at det som i dag fremstår som riktig strategi, i fremtiden må justeres. Det kan også handle om mer kunnskap om viruset enn vi har i dag, sier Høie til Aftenposten.

Les også Hvis Norge for lengst har slått ned viruset – hva gjør vi nå? | Andreas Slettholm

Usikker effekt av enkelttiltak

Fremover vil det gå 14 dager mellom hver gang tiltak kan bli justert. Dette er for at man kan skal kunne måle effekten av tiltakene som er iverksatt.

Veien mot et normalt samfunn handler også mye om mer testing samt bedre smittesporing og isolering. I hvilken grad dette lykkes, er usikkert.

Tiltakene i samfunnet har samlet hatt svært god effekt mot epidemien, fastslår FHI i rapporten.

«Men det er usikkert hvor stor effekt de ulike tiltakene har hatt hver for seg», understreker de.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding