SKRIFTEN PÅ VEGGEN: Gjengen Young Bloods har sitt utspring i Holmlia i Oslo, en drabantby som blant annet har vært rammet av flere skyteepisoder det siste året. Men i området bor det også flere tusen mennesker som forsøker å leve normale liv. Foto: VG

Slik bruker Young Bloods unge løpegutter

I tillegg til å selge og oppbevare narkotika, mener politiet løpeguttene blir brukt til å utøve trusler og vold på vegne av aktører i Young Bloods.

Oppdatert 14. august 2018

Artikkelen er over to år gammel

Politiet mener den svært voldelige gjengen, som har sitt utspring fra Holmlia, forsøker å «ekspandere sitt territorium til andre deler av Oslo sør, samt utvalgte deler av Oslo sentrum», ifølge hemmelige etterretningsrapporter fra 2016.

Ungdomsgjenger fra Holmlia, Mortensrud, Lambertseter, Bogerud og Manglerud blir pekt på som rekrutteringsbaser:

«I forbindelse med politietterforskninger og straffesaker er det avdekket at flere unge fra disse områdene har figurert som løpegutter til Young Bloods.»

– Hele problemet når det gjelder rekruttering handler om narkotikatrafikk, sier politiinspektør John Roger Lund, leder for Enhet Øst i Oslo politidistrikt.

LØPEGUTTER: Politiet mener den kriminelle gjengen Young Bloods utøver innflytelse og rekrutterer løpegutter fra flere områder av Oslo. Foto: VG

Politiet mener gjengen også har innflytelse over fylkesgrensen – i Oppegård kommune i Akershus:

«Bekymringene fra Øst pd (politidistrikt, red.anm.) vedrørende økt gjenginnflytelse på ungdommer i Oppegård bør etter Etterretningsavsnittets oppfatning tas på alvor.»

I helgen kunne VG avsløre politiets mislykkede innsats mot den kriminelle gjengen Young Bloods. Det som var en løst sammensatt guttegjeng fra Holmlia, blir nå sett på som den største gjengkriminelle trusselen i hovedstaden.

Løpeguttene får drittjobbene. I tillegg til å selge og oppbevare narkotika, mener politiet mindreårige blir brukt til å utøve trusler og vold på vegne av aktører i Young Bloods, ifølge rapportene.

I vinter knyttet politiet 100 personer til Young Bloods, inkludert mellomledd, voldsutøvere og unge gateselgere, fikk VG opplyst på et møte på Manglerud politistasjon.

– Jeg tror ikke vi skal gå inn på hvor stort miljøet er. Men det består av en god del aktører som er en fare for sårbare barn og unge i nærmiljøet. Jeg kaller det for barn og unge når de er 13-14-15 år. Derfor må politiet, sammen med andre, virkelig være på hugget, sier Lund.

Familiefar kidnappet: Hemmelig møte mellom gjengleder og politiet

– Høyt voldspotensial

Politiinspektøren mener foreldre, skole og medborgere har en viktig rolle – sammen med politiet.

– De må være med på å forebygge. Det er viktig at medborgere kjenner sitt ansvar og sier fra når de ser noe galt. Vi skal i alle fall ikke være der at gjengen Young Bloods skal styre et helt lokalsamfunn. Derfor er vi avhengige av at folk står frem, sier Lund.

les også Justisminister Wara taus om Oslo-politiets gjenginnsats

– Vi ser mer narkotika både på ungdomsskolene og videregående, hevnoppgjør og slåssing. Voldspotensialet er generelt høy, sier Hege Hansen.

UTE I FELT: Politiinspektør John Roger Lund, leder for Enhet Øst i Oslo politidistrikt, har vært på mange besøk på Holmlia det siste året. Foto: VG

Hun er SaLTo-koordinator i bydel Søndre Nordstrand, som Holmlia er en del av. SaLTo jobber med å forebygge barne- og ungdomskriminalitet, og er et samarbeid mellom Oslo kommune og Oslo politidistrikt.

Hansen peker på at gjengenes rekrutteringsstrategi og struktur har endret seg.

– Vi ser yngre og mer flytende nettverk. De opererer på tvers av byen. Tidligere var den hierarkiske oppbygningen klassisk, men nå er dette kanskje endret. Nå ser det ut som flere står klare til å ta over hvis lederen blir tatt ut, sier hun.

Drapsforsøket politiet la bort: «Holmlia leter etter ham, si Holmliagjengen»

Hansen ble ikke overrasket over VGs oppslag i helgen.

– Bydelen har vært kjent med utviklingen over flere år. De som jobber tett med barn og unge har meldt bekymring til oss og vi har meldt dette videre. Blant annet bekymring for utviklingen av gjengstruktur og rekruttering, sier hun.

– Hva synes du om politiets innsats på Holmlia?

BEKYMRET: Hege Hansen i SaLTo jobber med å forebygge barne- og ungdomskriminalitet i bydel Søndre Nordstrand i Oslo. Foto: Frode Hansen

– Vi har gitt vår bekymring, men jeg har ikke innsyn i hva de har gjort. Jeg bare ser at gjengen fortsatt har den posisjonen og jeg er bekymret for at de rekrutterer løpegutter – og løpejenter. Å få tatt en kriminell gjeng og ødelegge bedriften, er politiets jobb. Vi må derfor ha tillit til politiet, svarer Hansen, som var bekymret for utviklingen i hele Oslo i fjor:

– Vi opplevde økt rapportering av hendelser og bekymring fra dem som jobber med barn og unge. Og vi fikk inn bekymring på at det kan være flere løse kriminelle ungdomsnettverk, som ikke er en del av de etablerte gjengene, sier hun.

les også Jan Bøhler om gjengene på Holmlia: Nå trengs en klar marsjordre

– Slutte å skylde på politiet

Paul Larsson, professor i organisert kriminalitet ved Politihøgskolen i Oslo, mener «rekruttering» er et håpløst begrep.

– Man melder seg ikke på som i skolemusikken. Det handler om venner, å ha et sted å være, noe å knyttes til, og å få en identitet. En gjeng er for mange et av få steder man får anerkjennelse, backing og kanskje litt respekt. Gjengene har en positiv funksjon, det glemmer man ofte, sier han.

les også Hemmelig rapport: Young Bloods tjener millioner på narkosalg

– Hvordan forhindrer man at unge mennesker blandes inn i organisert kriminalitet?

– For det første må man slutte å skylde på politiet. Problemet handler i bunn og grunn om marginalisering og sosiale utfordringer, som ikke er politiets hovedanliggende. Svenske tilstander handler om folk som er utenfor. Hvis samfunnet har kommet dit, kan ikke politiet gjøre stort. Politiet kan ikke skape arbeidsplasser eller få folk til å gå på skolen, svarer Larsson.

– Hva gjør man når det er for sent å forebygge, som å forsøke å stoppe kriminelle gjenger i Oslo som har fått fotfeste?

– Det er en overdreven tro på at politiet er spesielt effektive på dette. Problemene tilhører i minst like stor grad sosial-, helse- og skolesystemene. Man klarte ikke å stanse Tveita-gjengen eller A- eller B-gjengen. Hadde man greid å forebygge det, hadde det vært bedre. Nå har man problemene. Da må man arbeide bredt, både med dialog og kontakt med miljøene, men også følge dem med etterretning og reaksjoner på lovbrudd. Jeg tror politiet kan gjøre noe med det, men da må man bruke betydelige ressurser, noe som medfører at en haug andre ting må nedprioriteres, sier han.

Publisert: 14.06.18 kl. 05:30 Oppdatert: 14.08.18 kl. 13:28

Les også