Færre lag i Tippeligaen og OBOS-ligaen som en utviklingsarena. Det er Kjetil Rekdals oppfordring til norsk toppfotball etter dystre forestillinger for landslaget.

– Når vi sender ut spillere nå, havner de på lavere nivå i klubber i Europa. Dersom vi klarer å utvikle dem til å være enda bedre rustet når de reiser, er sjansen større for at de havner i større klubber til slutt. Men nå er det mange middelmådigheter som er ute som proffer, sa Rekdal til TV 2 dagen etter Norges 0-3-tap for Tyskland.

– Ti-elleve lag som bare forsvarer seg

Kritikerne av norsk fotball fikk mer vann på møllen da U21-landslaget fikk en skikkelig vekker med 1-6-tap for England mandag kveld.

Noe må skje for å få få norsk fotball ut av den negative spiralen, mener Rekdal. Første steg er endringer på øverste nivå.

– Jeg har vært en forkjemper for å få redusert antall lag i Tippeligaen. Det må komme. Da får man en bedre konkurransehverdag. Da får man bedre spillere som er bedre rustet til å ta steget ut til proffklubbene og i større grad kan få fotfeste der. Det er punkt én. Der må norsk toppfotball få klubbene til å forstå alvoret, sier Rekdal.

Han peker på at Rosenborg er overlegne i hjemlig liga, mens pilen peker nedover for norske lag i Europa-cupene. Samtidig har lagene på nedre halvdel av Tippeligaen mer enn nok med å reddet plassen.

– Vi har ti-elleve lag i Tippeligaen som ligger og forsvarer seg hver eneste runde, og de lykkes i ny og ne. De har egentlig bare fokus på å redde plassen. Det er ikke sånn man utvikler fotballspillere, sier Rekdal.

– I fjor hadde man en høstsesong der tre lag knapt nok tok poeng på 15 kamper. 16 lag er feil. Enten du vil det eller ikke må nivået på Tippeligaen heves. Og man må se på det som skjer med utvikling av spillere frem til vi kommer dit. Gjennomsnittsalderen i OBOS-ligaen i fjor var 27-28 år. Det må bli en utviklingsliga, så må Tippeligaen bli en konkurranseliga. Først da tror jeg vi klarer å få fart på ting igjen.

Foreslår aldersregler

Og nettopp det har fått Rekdal til å tenke på modellen man kjører i sørafrikansk-fotball. I 2009 ble det innført et krav om at alle lagene i den nest øverste divisjonen måtte ha minst fem spiller under 23 år på laget. Målet er å utvikle flere unge spillere på en god kamparena.

– I Norge er det motsatt. OBOS-ligaen er blitt en ren resultatliga med mange eldre spillere. Dersom man snur på det og sier at OBOS-liga-klubbene må minst ha fem spillere under 23 år på banen, og så har du mellom åtte og ti i stallen din. Da får de lært litt voksenfotball der, så kan de ta steget opp i Tippeligaen, som skal være en konkurranseliga. Nå er det egentlig litt motsatt. I Tippeligaen får gutter på 16, 17 og 18 år spilletid i ny og ne. Det er bra, dersom de er gode nok. Men det er mange som gir dem sjansen før de burde, sier Rekdal.

I Norsk toppfotball (NTF) jobbes det kontinuerlig med å se på hva som kan gjøres bedre i de to øverste divisjonene i Norge. Administrerende direktør, Leif Øverland, nikker anerkjennende til Rekdals ønske om større fokus på utvikling av unge spillere. Han tror likevel ikke, i likhet med flere av klubbene, at reduksjon av antall klubber er riktig vei å gå.

– Et klart flertall mener at det ikke er grepet som må gjøres for å løse utfordringen, men jeg vil samtidig ile meg til å si at et klart flertall vil endre strukturen fra andredivisjon og oppover for å få en helt annen OBOS-liga, sier Øverland til TV 2.

– Ikke fornøyd med snittalderen i OBOS-ligaen

Flere grep er allerede tatt. I mai ble store endringer for ligastrukturen gjeldene fra 2017 presentert av Norges fotballforbund (NFF). Tippeligaen forblir uendret, men i OBOS-ligaen vil kun to lag rykke ned, samtidig som det tredje siste laget må ut i kvalifisering mot lag nummer to fra andredivisjon. Samtidig kuttes andredivisjon fra fire til to avdelinger med 14 lag.

– Vi er ikke fornøyd med snittalderen i OBOS-ligaen slik den er i dag. Vi tror at det blir en bedre liga dersom færre rykker ned og man har bedre tid til å utvikle spillere. Man må ha kamptid, det holder ikke bare med treninger. Det er et av mange momenter som man skal konkludere med i høst, sier Øverland.

Og det ventes flere endringer.

– Klubbene ønsker mer satsing på trener- og spillerutvikling for å bedre faglig kompetanse. Det er hovedgrepet. Flere faglærte personer som bidrar til at det blir mer status å trene barna våre, sier Øverland.

– I steden for å trene et lag i tredje- eller fjerdedivisjon, så får man betalt for å trene seksåringer og oppover. Det gir vanvittig mye. Du føler virkelig at du bidrar til å utvikle mennesker og spillere. Vi trenger kompetanse på de områdene der. I Norge har man en greie om at dersom man skal bli bedre når man er yngre, diskuterer man topping i stedet for å prate om hvordan man kan bli bedre.

350 millioner til utvikling

Som del av den nye medieavtalen vil 350 millioner kroner brukes direkte til spiller- og trenerutvikling på de to øverste nivåene i Norge. Fordelingen av midlene skal styres av en prosess der man ser på kvalitet, ikke antall hoder som jobber i de enkelte klubbene. Forslaget om en seksårsmodell legges frem i november.

– I dagens modell avhenger det av størrelse på klubben og hvor mange som jobber der, men nå vil for eksempel Hødd kunne få like mye penger av den kaken som Rosenborg, sier Øverland.

Samtidig som et utvalg skal se på kriteriene for fordeling av de 350 millionene, jobber en annen gruppe parallelt med å se på mulige lisensendringer. Målet er i større grad å kunne tilrettelegge for spiller- og trenerutvikling i klubbene.

– Vi har stilt spørsmålet ved hva som er viktig for å utvikle OBOS-ligaen. Kjerneproduktet i fotball skal være fotball og sport. Er vi gode nok der? Har vi riktig lisensverktøy? Der er nok ikke lisensverktøyet helt oppdatert på det som gjøres på utviklingssiden, sier leder for utvalget, Tromsdalen ILs daglige leder Roger Ness, til TV 2.

Den sørafrikanske modellen med krav om fem spillere under 25 år er ifølge Øverland diskutert, men Ness sier at det foreløpig ikke er vurdert som et konkret tiltak.

– Noe må prioriteres ned

Han vet kanskje mer enn noen hva en hverdag på Norges nest øverste nivå innebærer. Tromsdalen har de siste 25 årene vært på heistur mellom andredivisjon og OBOS-ligaen. Han mener lemping på krav til infrastruktur og alt som ikke omhandler det som skjer på banen, kan føre til bedre klima for utvikling.

– Basert på ganske stor egenerfaring er kombinasjonen av å være i OBOS-ligaen, samtidig med å ha et stort krav til investeringer og med risikoen som er ved å rykke ned igjen, vanskelig. Det gjør at klubbene har lite igjen til å fokusere på sportslig utvikling, sier Ness.

Løsningen for mange blir å bruke rutinerte og etablerte spillere, fremfor å la unge talentfulle spiller få muligheten til å utvikle seg på en god kamparena.

– Fokus på trener- og spillerutvikling ligger høyt. Noe må derfor kanskje prioriteres ned. Det er gjort grep på ligastrukturen allerede som kan gi bedre vilkår for OBOS-ligaen. Jeg representerer jo en klubb som vet mye om akkurat dette, sier Ness.

– Vi i utvalget har sett særlig på infrastruktur og fasiliteter og om det er elementer der vi bruker for mye eller lite ressurser. For enkelte klubber og regioner har man brukt veldig mye energi på å løfte seg på den siden, og at man da kanskje ikke har nok fokus på sport. Da er det viktig, som vi har diskutert, om det er riktig at alle skal gjøre alt likt. Eller er det mulig at klubbene i større grad kan si at "dette er en god måte for oss å utvikle oss på". Noe må selvsagt ligge i bunn, men klubbene har ulike rammebetingelser. Ressursene er begrenset.

– En angst-fylt liga

TV 2s fotballekspert Simen Stamsø Møller ønsker endringer i strukturen i de to øverste divisjonene velkommen. Han har selv tre sesonger i OBOS-ligaen på CV-en, og er helt på linje med Rekdal.

– Det er en angstfylt liga. Man være i både opp- og nedrykksstrid nærmest inn til siste serierunde. Man får en slags angst hele veien fordi man må ha resultater hele tiden. Man kan gå en lang preseason, men på tampen blir det gjerne hentet inn nye spillere, gjerne disse 28-åringene som Rekdal snakker om, for å få resultat fordi man er bekymret. Man er kanskje litt bekymret fordi så mange lag rykker ned. Det blir et spesielt konkurranseklima, sier Stamsø Møller.

Ness er optimistisk med tanke på gjennomføring. Forslag til endringer skal først behandles av NTF før videresending til NFF.

– Jeg tror man kan få en relativt rask effekt når man kombinerer det faktum at man har redusert antall nedrykk og gjør tilpasninger på klubblisenssiden, sier Ness.