Finnes det en høy andel «skjulte», ressurssterke og ikke-injiserende brukere som handler i Brugata? Vi tror ikke det. | Johansen og Gjersing

Ayna Johansen, PhD, psykolog, Senter for Rus og Avhengighetsforskning, UiO, og Linn Gjersing, PhD, sykepleier, Avdeling for rusmiddeltiltak, Folkehelseinstituttet

27. okt. 2016 16:43 Sist oppdatert 28. oktober 2016

Heroinmisbruk kan arte seg på flere måter. Sara Johannessen / NTB/ SCANPIX

Forskere svarer Sturla Haugsgjerd.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

I vårt innlegg i Aftenposten tirsdag var vi kritiske til hvordan media fremstiller og vinkler heroinbruk og tung rusbruk uten å vise til mulige negative konsekvenser.

I går svarte Sturla Haugsgjerd, som vi omtalte i vårt innlegg. Det kan virke som kjernen til uenighet mellom oss og ham dreier seg om hvem som handler på de åpne stoffscenene i Oslo.

Ayna Johansen Privat

Linn Gjersing Privat

De siste 20 årene har det skjedd en endring i hvordan heroin blir brukt i Norge. Haugsgjerd har derfor noe rett, da gjennomsnittsalderen for sprøytedebut har økt de siste 30 årene, og er i dag 25 år. De fleste debuterer med å røyke heroinen. Dette betyr at det finnes en større gruppe i dag enn tidligere som røyker heroin, selv om de fleste av brukere fortsatt injiserer.

To studier

Dette kommer til syne i to pågående behandlingsstudier ved Senter for rus og avhengighetsforskning-SERAF. Disse viser at 10-15 prosent kun røyker heroin, mens 20-30 prosent kombinerer røyking og injisering i ulike perioder. Dette er noe høyere enn det som er målt utenfor sprøyteutdelingen, men heller ikke disse studiene favner presis gruppen til Haugsgjerd.

Vi vet derfor relativt lite om de som røyker heroin i Norge. Men ser vi til alkohol, finner vi at rundt 20 prosent av de som har et alkoholproblem passer i gruppen «fungerende alkoholikere».

Presterer

En studie (Moss, Chen & Hsiao-ye, 2007), viser at brukerne kan prestere i jobb og familie på tross av pågående episodisk drikking , og bidrar til fornektelse av problemer. Blandingsbruk er vanlig, og en tredjedel av de det gjelder har alkoholproblemer i nærmeste familie, og gjennom flere familieledd. Pårørende antas å være viktige bindeledd til mulig (mis)bruk.

Det kan være at Haugsgjerd egentlig ønsker fokus på rekreasjonsbrukerne, eller de som kun bruker illegale rusmidler av og til. Denne gruppen inkluderer flere personer med fast arbeid og inntekt. Basert på den kunnskapen vi har i dag, er det derimot ingenting som tyder på at populasjonen «skjulte, ressurssterke, og ikke-injiserende brukere» som handler i Brugata er stor.

Vær forsiktig

Vårt budskap er derfor at media skal være forsiktig med å tabloidisere tung rusbruk. Dette kan inkludere unyanserte historier om fungerende bruk, så vel som unyanserte historier om elendighet. Vi mener at brukerhistorier blir mer hensiktsmessige når de settes i sammenheng med forskningsbasert kunnskap om behandling, forekomst og typiske bruks- og skademønstre.

Se også video: Hva er rusavhengighet?

Les artikkelen i A-magasinet som startet debatten og debattinnleggene her:

Gjemte seg på do med heroinen, så orket han ikke mer.

Som rusforskere er vi bekymret over tabloid journalistikk om rus

De fleste som bruker stoff gjør det ikke via en sprøyte i halspulsåren.