Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Journalistene Anders Holth Johansen i Dagbladet og tidligere dagblad-journalist Lars Sætren, er blant journalistene som Etterretningsbataljonen i Forsvaret skal ha kartlagt ulovlig.

Fra før er det kjent at VG- journalistene Rolf J. Widerøe i og Hans Petter Aas (nå i Stavanger Aftenblad) og frilansjournalisten Kjetil Stormark, som da jobbet for Dagbladet, skal ha blitt ulovlig kartlagt av den hemmelige tjenesten i 2011. Sistnevnte har anmeldt Etterretningsbataljonen og varsler erstatningssak dersom det fastslås at bataljonen drev ulovlig registrering og kartlegging.

- Det er litt rart og jeg ble veldig overrasket. Jeg har jobbet med forsvarsstoff i like stor grad som jeg har dekket jentefotball, noe som er bare en gang, sier Lars Sætren, som i dag jobber i NRK.no.

Anders Holth Johansen sier uavhengig hvor mye noen har jobbet med en sak eller ikke, er det helt unødvendig å kartlegge journalister.

- Det kan virke som de har hatt behov for å kikke nærmere på alle som har vært borti dekningen av E14, sier Holth Johansen.

- Skandaløst Det var EOS-utvalget, Stortingets kontrollorgan med de hemmelige tjenestene, som konkluderte i sin årsrapport i slutten av mars at Widerøe og Aass ble ulovlig kartlagt.

I ettertid har Dagbladet sammen med Kjetil Stormark henvendt seg til EOS-utvalget på bakgrunn av at det ble kjent at flere journalister kan ha vært registrert. Det viste det seg altså å være.

- Jeg hørte aldri noe fra utvalget, før utvalget nå, nølende og etter medieoppslag i VG og andre medier bekrefter at også mitt navn er ulovlig kartlagt og registrert. Utvalget har passivt sittet på denne informasjonen siden november i fjor. Det er direkte skandaløst at EOS-utvalget, tilsynelatende bevisst, har valgt å tilbakeholde viktige opplysninger, sier Stormark til Dagbladet.

Han mener EOS-utvalget har underspilt omfanget av saken.

- Hvorfor valgte utvalget i sin årsmelding til Stortinget å gi et langt mindre dramatisk og åpenbart misvisende bilde av omfanget av skandalen? Dette er egnet til å rokke ved hele den grunnleggende tilliten til EOS-utvalget. Her har utvalgsleder Eldjørg Løwer et alvorlig forklaringsproblem.

- Svært uheldig Sjefredaktør i Dagbladet, John Arne Markussen, er overrasket over de nye opplysningene som kommer fram.

- Jeg er overrasket over at det skal være nødvendig å sende et brev for å få svar fra utvalget og ikke bli underrettet direkte, sier Markussen.

- Det hele oppleves som svært uheldig at helt ordinær journalistisk arbeid skal bli møtt med så autoritære tilbøyeligheter, sier sjefredaktøren.

Lederen av EOS-utvalget, Eldbjørg Løwer, sier til Dagbladet at hun ikke ønsker å gå inn i en «løpende diskusjon om saken».

- De spørsmål som er stilt i brevet vil bli besvart ytterligere på en formell måte, ut ifra vårt mandat. Vi har mottatt en formell klage fra Stormark, og den vil bli behandlet på ordinær måte. Vi går aldri ut med navn på de objekter vi finner i registerne, men vi får fjernet dem som ikke skal være der. Å opplyse om en person er registrert eller ikke registrert er i seg selv en taushetsbelagt beslutning, sier hun.

- Bør vurdere lovendring I et svarbrev til Dagbladet og Kjetil Stormarks advokat Jon Wessel-Aas skriver EOS-utvalget at Kontrolloven ikke gir adgang til å varsle personer som de avdekker ulovlig etterretningsvirksomhet rettet mot. Ved en klage stiller det seg imidlertid annerledes, skriver utvalget:

«Utvalget kan likevel avgi ugraderte uttalelser til klagere og meldinger til Stortinget om sin virksomhet[...]»

- Dersom dette er riktig, bør Stortinget vurdere en lovendring. Staten Norge har plikt til å innrette seg slik at en borger som har blitt utsatt for ulovlig registrering, får vite om dette. Det er jo den eneste måten borgeren kan få mulighet til å følge opp med eventuelle krav som følge av lovbruddet, sier Markussen.

Stormark beskriver ordningen som grotesk.

- Utvalget hevder at de ikke har anledning til å informere direkte de som er blitt utsatt for ulovlig etterretningsvirksomhet, dersom personene selv ikke først klager. Å kreve at du enten må være synsk eller ha ekstremt gode kilder for å kunne gjøre krav på grunnleggende rettssikkerhetsnormer, er grotesk.

Nytt for forsvarsministeren Det er advokat Jon Wessel-Aas i Bing Hodneland advokatselskap som behandler saken på vegne av Dagbladet og frilansjournalist Kjetil Stormark.

- Ut fra det vi nå foreløpig vet, så er minst seks journalister registrert. Det er bekymringsfullt at finnes en etat i Norge som velger å registrere personer på bakgrunn av journalistiske arbeid, sier advokat Jon Wessel-Aas i Bing Hodneland advokatselskap, som ønsker å få vite hva som er bakgrunnen til kartlegginga.

Svarbrevet fra EOS-utvalget åpner nemlig for at enda flere journalister ble registrert.

«I tillegg var det behandlet noe mindre utdypende opplysninger om enkelte andre journalister, herunder Lars Sætren og Anders Holth Johansen, som var nevnt som journalister ansatt i Dagbladet. Denne informasjonen bestod av en oversikt over navn, utdanning, hvor de jobbet og hvor de hadde jobbet tidligere».

Forsvarsminister Anne-Grete Strøm-Erichsen har tidligere bedt generaladvokaten om å etterforske kartleggingssaken, noe som nå vurderes.

- Jeg tar denne saken svært alvorlig, og er opptatt av å få fram alle relevante forhold. På søndag ba jeg derfor forsvarssjefen om å kontakte generaladvokaten for å sørge for at denne saken blir etterforsket, sa forsvarsministeren 25. mars i år.

Pressevakt i Forsvarsdepartementet Marita Hundershagen forteller til Dagbladet at Strøm-Erichsen ikke var klar over at enda flere journalister fantes i dette registeret. Utover det viser ministeren til sine tidligere uttalelser om saken.

Kommunikasjonssjef i Hæren, Marianne Øiahals, sier til Dagbladet at de ikke vil gi noen kommentarer om saken så lenge den er under etterforskning.