VIKTIG DOM: – Det er grenser for hvordan man kan bruke barnet sitt som middel i kamp mot myndighetene. Det får denne dommen klart fram, sier jusprofessor Elisabeth Gording-Stang. Foto: LOIC VENANCE / AFP

Dømt for Facebook-bilder av datteren

En mor i Troms er dømt for å ha lagt ut bilder av sin syv år gamle datter på Facebook. – En milepæl, sier professor i barnerett om dommen.

Oppdatert 9. april 2019

Artikkelen er over ett år gammel

Moren krenket sin datters rett til privatliv, mener Hålogaland lagmannsrett og var dermed enig med dommen fra tingretten.

Det var nyhetsstedet Rett24 som først omtalte dommen.







Kvinnen opprettet og drev i 2017 en Facebook-side med tittelen «[Datterens navn] skal hjem».

Her publiserte hun flere bilder og videoer av datteren, i det som retten mener er sårbare situasjoner. Blant annet vises barnet gråtende.

Hun publiserte også brev fra barnevernet som inneholdt sensitiv informasjon om datteren og hennes barnevernssak.

Krenket datterens privatliv

Lagmannsretten var enig med tingretten om at moren hadde krenket sin datters rett til privatliv:

«Hvordan datteren, som på det tidspunkt var syv år, opplevde det at materialet ble gjort offentlig tilgjengelig på denne måten, er etter lagmannsrettens vurdering ikke avgjørende», skriver de i dommen.

Hun ble også dømt for å ha forulempet en offentlig tjenestemann.

Ifølge dommen offentliggjorde også kvinnen på Facebook-siden flere ytringer av krenkende og sjikanøs karakter, primært mot barnevernstjenesten i kvinnens hjemkommune.

Kvinnen oppfordret leserne til å oppsøke de ansatte i barnevernet, og forsøkte også å finne adressen til saksbehandleren som hadde datterens sak.

«[barnevernsansatt] bor på [XXX]. Der kjenner jeg mange folk som sikkert vil stikke innom henne», skrev kvinnen blant annet.

– Bør til Høyesterett

Lagmannsretten forkastet kvinnens anke. Kvinnens forsvarer, advokat Benedikte Sunde Jamth vil anke dommen anket til Høyesterett.

– Her er vi på et rettsområde hvor vi trenger avklaring. Verken jeg eller statsadvokaten hadde noe rettspraksis å vise til i rettssaken. Så her trenger vi at Høyesterett trekker opp noen linjer, sier Sunde Jamth til VG.

Hun mener det kan få store konsekvenser dersom dommen blir stående.

– Ikke bare for foreldre som legger ut bilder av sine egne barn på sosiale medier. Da kan mange andre sammenhenger, som reportasjer om barn i sårbare situasjoner, også være straffbare.

Sunde Jamth forteller at moren tar dommen tungt.

– Min klient opplever det tøft å være straffedømt for å ha krenket sin egen datters privatliv. Hun mener at dommen er gal. Det kan være grunn til å nevne at omsorgen for barnet er tilbakeført mor.

Sjelden dom

Elisabeth Gording Stang, professor i barnerett på OsloMet, mener dommen er en viktig milepæl for barns rettigheter.

– Jeg kjenner ikke til andre dommer som så uttrykkelig fastslår at foreldreansvaret ikke innebærer en rett for foreldre til å krenke sine barn gjennom videoklipp og bilder på sosiale medier, som viser barn i hjelpeløse og sårbare situasjoner.

GRENSER FOR BRUK AV BARN: – Barn er selvstendige rettssubjekter og har et grunnlovsbeskyttet krav på vern. Det er grenser for hvordan man kan bruke barnet sitt som middel i kamp mot myndighetene. Det får denne dommen klart fram, sier Elisabeth Gording Stang, professor i barnerett på OsloMet. Foto: OsloMet

Som forsvareren mener hun at dommen bør vurderes av Høyesterett.

– Dette er en veldig velkommen dom. Det hadde vært ønskelig at den kom til Høyesterett for å få noen prinsipielle avklaringer som gjør den bindende, sier Gording Stang til VG.

– Grenser for bruk av barn

Første gang dette ble debattert, var da TV3 sendte det britiske TV-programmet «Nannyhjelpen» i 2005, forteller Gording Stang.

Da gikk avdøde jusprofessor Lucy Smith ut og kritiserte bruken av barn i programmet. Det er likevel først nå at norsk rett har dømt en forelder for å ha krenket et barns privatliv via media.

Gording Stang har forståelse for at foreldre i pressede situasjoner kan ønske å bruke alle midler for å få fremmet sin sak overfor myndighetene.

– Men barn er selvstendige rettssubjekter og har et grunnlovsbeskyttet krav på vern. Det er grenser for hvordan man kan bruke barnet sitt som middel i kamp mot myndighetene. Det får denne dommen klart fram, sier hun.

Publisert: 09.04.19 kl. 10:54 Oppdatert: 09.04.19 kl. 14:45

Les også

Mer om Facebook Barnevern Rettigheter