Prin prezenta, “avocatul martorului” poate sa se asigure ca martorul spune ce trebuie si ca poate adapta pe urma sustinerile altor persoane audiate.

Se naste ideea ca daca un inculpat recunoaste faptele si beneficiaza de reducere de pedeapsa, declaratia lui cu privire la alti inculpati este din start necredibila.

daca prim procurorul este corupt sau neglijent si nu vrea sa redeschida dosarul dupa 6 luni nu va mai putea nimeni sa il redeschida

Modificari propuse la Legea 286/ 2009 (Codul Penal)

In ciuda faptului ca sunt zile de doliu national si ca s-a votat suspendarea lucrarilor, pe agenda Comisiei Iordache a fost inclusa joi pe ordinea de zi “Transpunerea directivei UE 2016/343 a Parlamentului European și a Consiliului din 09.03.2016 privind consolidarea anumitor aspecte ale prezumției de nevinovăție și a dreptului de a fi prezent la proces în cadrul procedurilor penale”. Va prezentam mai jos o selectie a celor mai importante amendamente, cu potential distructiv pentru anchetele in curs sau viitoare, insotite de explicatiile aferente.Modificari propuse la Legea 135 din 2010 privind Codul de Procedura Penala:La articolul 4, după alineatul (2) se introduc două noi alineate, alin. (3) și (4) cu următorul cuprins:”(3) În cursul urmăririi penale și al judecării cauzei în procedură de cameră preliminară sunt interzise comunicările publice, declarațiile publice precum și furnizarea de alte informații, direct sau indirect, provenind de la autorități publice sau orice alte persoane fizice sau juridice referitoare la faptele și persoanele ce fac obiectul acestor proceduri. Încălcarea acestei obligații reprezintă infracțiune și se pedepsește, potrivit legii penale.(4) În cursul procesului penal este interzisă prezentarea publică a persoanelor suspectate de săvârșirea unor infracțiuni purtând cătușe sau alte mijloace de imobilizare sau afectate de alte modalități de natură a induce în percepția publică că acestea ar fi vinovate de săvârșirea unor infracțiuni.HotNews.ro a scris inca din data de 22 noiembrie despre intentia CSM de a limita drastic accesul presei la datele din dosarele folosind acelasi pretext, Directiva UE, si adaugand interdictii pe care directiva nu le recomanta. Directiva UE recomanda statelor membre sa adopte “măsuri adecvate pentru a garanta că persoanele suspectate și acuzate nu sunt prezentate ca și cum ar fi vinovate, în fața instanței sau în mod public, prin utilizarea unor măsuri de constrângere fizică”. Altfel spus, sa se abtina de la a prezenta public persoane incatusate sau in uniforma penitenciara deoarece ar induce astfel ideea de vinovatie. Amendamentul depus de PSD si ALDE adauga la directiva, facand practic imposibila orice comunicare din dosarele instrumentate de procurori pana la iesirea dosarului din camera preliminara. Parchetele nu vor mai avea voie astfel sa spune nimic, sa comunice numele persoanelor anchetate, politician sau cetatean de rand, chiar daca acestea sunt informatii de maxim interes public. Adio rechizitorii prezentate in presa.La art. 83, după litera b) se introduc două noi litere, literele b1) și b2), cu următorul cuprins ( referitor la drepturilor inculpatului)”b1) dreptul să participe la audierea oricărei persoane de către judecătorul de drepturi şi libertăţi, să formuleze plângeri, cereri, memorii și obiecțiuni;b2) poate solicita să fie încunoştinţat de data şi ora efectuării actului de urmărire penală ori a audierii realizate de judecătorul de drepturi şi libertăţi. Încunoştinţarea se face prin notificare telefonică, fax, e-mail sau prin alte asemenea mijloace, încheindu-se în acest sens un proces-verbal. Absența sa nu împiedică efectuarea actului.”In cazul unui dosar de trafic de persoane, inclupatul, adica seful unui grup de crima organizata, va putea participa la audierea victimelor. In felul acesta, pe durata anchetei, persoana vatamata va fi tot timpul in prezenta inculpatului. Sansele anchetatorilor de a obtine marturii valoroase si de a afla adevarul scand considerabil. Replicati aceasta situatie in toate cazurile de violenta in familie, violuri, trafic de minori etc, in care inculpatul va avea dreptul sa fie prezent la audierea victimei.Autori: Alina Gorghiu si Daniel Fenechiu – amandoi avocati. Art. 88 alin. (1) va avea următorul cuprins:„Avocatul asistă sau reprezintă, în procesul penal, părţile ori subiecţii procesuali principali, în condiţiile legii. Avocatul poate asista martorii chemați de organele judiciare, iar aceștia au dreptul să se consulte cu avocatul atât înainte, cât şi în timpul audierii”.. Martorul are obligatia sa spuna adevarul. Martorii cheie dintr-un dosar de evaziune fiscala sau de frauda cu fonduri europene pot fi usor invatati de avocati ce sa spuna pentru a acoperi faptele sau sa-si coordoneze declaratiile. A-i da posibilitatea unui martor sa se consulte cu avocatul in timpul audierii reduce sansele procurorului de a afla adevarul, deoarece martorul nu va relata faptele, ci va spune ce-l invata avocatul.La art. 97, lit. e) a alin. (2) se modifică și va avea următorul cuprins (definirea mijloacelor de proba)”e) înscrisuri, rapoarte de expertiză, procese-verbale, fotografii, mijloace materiale de probă;”. Din definitie este eliminat raportul de constatare ca mijloc de proba. In plus, se abroga alineatul care ofera posibilitea procurorilor sa utilizeze “orice alt mijloc de probă care nu este interzis prin lege.”Specialistii in drept penal consultati de Hotnews considera ca aceste modificari limiteaza tipul probelor care pot fi utilizate intr-o ancheta. De pilda, camerele de luat vederi stradale, nefiind enumerate in mod explicit la definitia mijloacelor de proba, nu mai pot fi utilizate. De pilda, in cazul crimei de la metrou, imaginile luate de camere n-ar mai putea fi utilizate ca mijloace de proba.Autori: Alina Gorghiu si Daniel Fenechiu, avocati. Art. 103 alin. (3) va avea următorul cuprins: „Hotărârea de condamnare, de renunțare la aplicarea pedepsei sau de amânare a aplicării pedepsei nu se poate întemeia în măsură determinantă pe declarațiile investigatorilor, ale colaboratorilor, ale denunțătorilor ori ale martorilor protejați sau ale altor persoane care au obținut nepedepsirea sau reducerea pedepsei în schimbul declarațiilor date”.Autorii amendamentului urmaresc relativizarea pana la eliminare a unui mijloc de proba si anume declaratiile celor care isi recunosc faptele atunci cand sunt sunt condamnati co-inculpatii. Cu alte cuvinte se diminueaza importanta recunoasterii faptelor ca mijloc de proba.La articolul 139, alineatul (3) se modifică şi va avea următorul cuprins: „(3) Înregistrările prevăzute în prezentul capitol, efectuate de părţi, constituie mijloace de probă când privesc propriile convorbiri sau comunicări pe care le-au purtat cu terţii”.Este limitata utilizarea inregistrarilor intr-o ancheta. O discutie inregistrata de un functionar, de pilda, intre un om de afaceri care ofera mita si un politician care o accepta, nu constitutie mijloc de proba. Codul de Procedura in vigoare prevede ca “Orice alte înregistrări pot constitui mijloace de probă dacă nu sunt interzise de lege.” Practic nu mai e admisibila o inregistrare pe care o aduce un martor.La articolul 168, după alineatul (15) se introduce un nou alineat, alineatul (151) cu următorul cuprins: „(151) Datele obţinute dintr-un sistem informatic sau dintr-un sistem de stocare a datelor informatice care nu au legătură cu infracţiunea pentru care se efectuează urmărirea penală și pentru care a fost autorizată percheziția în acea cauză se şterg definitiv din copiile efectuate în baza alin. (9) şi nu pot fi folosite în alte cauze penale și pentru dovedirea altor fapte.”Este unul dintre cele mai distrugatoare alineate. De exemplu, procurorii DNA au efectuat in luna august mai multe perchezitii informatice in dosarul Tel Drum. Daca in urma perchezitiilor a rezultat savarsirea altor infractiuni, fara legatura cu infractiunea pentru care se realizeaza urmarirea penala, procurorii nu pot folosi probele obinute potrivit noilor reguli, ceea ce este absurd. Simplificand, este ca si cum un procuror perchezitioneaza un garaj pentru un furt de roti dar gaseste acolo arma unei crime. Ei, bine, n-o poate ridica deoarece el investigheaza un furt, nu o crima, si va trebui sa o lase acolo.La articolul 223, alineatul (2) se modifică şi va avea următorul cuprins:„(2) Măsura arestării preventive a inculpatului poate fi luată şi dacă din probe rezultă suspiciunea rezonabilă că acesta a săvârșit o infracțiune intenționată contra vieții, o infracțiune prin care s-a cauzat vătămarea corporala sau moartea unei persoane, o infracțiune contra securității naționale prevăzută de Codul penal si alte legi speciale, o infracțiune de trafic de stupefiante, trafic de arme, trafic de persoane, de terorism şi care vizează acte de terorism, falsificare de monede ori alte valori, șantaj, viol, lipsire de libertate, ultraj, ultraj judiciar sau o altă infracțiune comisă cu violență si, cumulativ, pe baza evaluării gravitații faptei, a modului si a circumstanțelor de comitere a acesteia, a anturajului şi a mediului din care acesta provine, a antecedentelor penale si a altor împrejurări privitoare la persoana acestuia, se constata ca privarea sa de libertate este absolut necesara pentru înlăturarea unei stări de pericol concret pentru ordinea publica”.Din enumerare au fost scoase in mod explicit urmtoarele infractiuni: spalarea de bani, evaziune fiscală, infracțiunile de corupție, o infracțiune săvârșită prin sisteme informatice sau mijloace de comunicare electronică. Toate acestea exista in actualul Cod de Procedura. De notat ca infractunile de coruptie sunt cele mai comune printre politicieni, prin urmare acestia nu vor mai putea fi arestati preventiv decat daca pedeapsa prevazuta este mai mare de cinci ani.La art. 267, alin. (2) se modifică și va avea următorul cuprins:(2) Organele administraţiei de stat care deţin baze electronice de date sunt obligate să colaboreze cu procurorul sau cu instanţa de judecată în vederea asigurării accesului direct al acestora la informaţiile existente în bazele electronice de date, în scopul comunicării actelor de procedură sau a aducerii cu mandat la desfăşurarea procedurilor, în condiţiile legii. Este interzis organelor administrației de stat să furnizeze date și informații din bazele electronice de date la care părțile, experții parte sau avocații părților nu au asigurat accesul, pentru garantarea principiului egalității de arme.”Specialistii in drept si-au exprimat pur si simplu consternarea ca ANAF sa nu poata comunica informatii procurorilor informatii intr-un dosar de evaziune fiscala pana nu asigura accesul inculpatului acuzat de evaziune fiscala in baza de date a fiscului.La art. 335, alin. (1) se modifică și va avea următorul cuprins:”(1) Dacă procurorul ierarhic superior celui care a dispus soluția constată că au apărut fapte sau împrejurări noi din care rezultă că a dispărut împrejurarea pe care se întemeia clasarea ulterior, dar nu mai târziu de 6 luni de la data la care a luat cunoștință de apariția faptei sau împrejurării noi, infirmă ordonanța și dispune redeschiderea urmăririi penale. Dispozițiile art. 317 se aplică în mod corespunzător. Redeschiderea este supusă confirmării, potrivit alin. (4).”Altfel spus,. Este suficient sa treaca sase luni si chiar daca este dovedit ulterior ca luat mita sa inchida dosarul, cazul nu mai poate fi redeschis.La articolul 364, după alineatul (6) se introduc două noi alineate, alin. (7) și (8), cu următorul cuprins:„(7) Persoana poate fi condamnată în lipsă numai dacă a fost citată legal pentru fiecare fază a judecății sau a intrat prin alte mijloace oficiale în posesia unor informații cu privire la locul și data procesului, a fost informată despre posibilitatea pronunțării unei hotărâri în lipsă, precum și dacă a fost reprezentată de un avocat ales sau desemnat din oficiu și a beneficiat de apărare corespunzătoare în cadrul procesului.(8) Procedura de punere în executare a unei hotărâri definitive pronunțate în lipsa inculpatului poate fi declanșată numai dacă i s-a comunicat hotărârea și numai după ce a fost informat în mod expres cu privire la dreptul la o nouă procedură de judecată sau la o cale de atac, la care are dreptul să se prezinte și care permite o nouă stabilire a fondului cauzei, inclusiv examinarea unor probe noi care pot conduce la schimbarea hotărârii inițiale, respectiv dacă persoana în cauză declară în mod expres că nu contestă decizia sau nu solicită o nouă procedură de judecată ori nu introduce o cale de extraordinară de atac în termen de 30 de zile de la primirea informației legate de hotărâre.”Prin urmare, in cazul unui fugar care pleaca din tara, cum este deputatul UDMR Marko Attila sau Sebastian Ghita, sansele unei condamnari scad spre zero. Daca nu sunt localizati, condamnarea in lipsa devine imposibila iar daca sunt identificati, este suficient sa-si schimbe mereu domiciliul astfel ca notificarea lor legala devine aproape imposibila.La articolul 542 după aliniatul (1) se introduce un nou alin. (11), cu următorul cuprins:„(11) Fapta persoanei care cu rea-credinţă sau gravă neglijenţă a comis una din acţiunile care au condus la situaţia generatoare de daune constituie abuz în serviciu şi se pedepseşte conform art. 297. alin. (1).”Noua infractiune introudsa este cu dedicatie pentru magistrati si vizeaza intimidarea lor.La art. 283 alineatele (1) și (2) se modifică și va avea următorul cuprins:”(1) Fapta de a pune în mișcare acțiunea penală, de a lua o măsură preventivă neprivativă de libertate ori de a trimite în judecată o persoană, știind sau acceptând că este nevinovată, se pedepsește cu închisoarea de la 1 an la 3 ani și interzicerea exercitării dreptului de a ocupa o funcție publică.”(2).Reținerea sau arestarea ori condamnarea unei persoane, știind sau acceptând că este nevinovată, se pedepsește cu închisoarea de la 3 la 10 ani și interzicerea exercitării dreptului de a ocupa o funcție publică.”Este una dintre cele mai grosolane propuneri de modificare a Codului Penal. Nici un procuror nu va mai risca sa trimita persoane influente in judecata deoarece in cazul unei achitari risca oricand sa fie acuzat ca a facut-o “stiind sau acceptand” ca este nevinovata si risca astfel inchisoare sau excluderea din magistratura. Introducerea acesti formulari vagi lasa loc la decizii arbitrare, o astfel de modificarea echivaleaza cu moartea ancehtelor penale cu mize mari.