Potrivit suplimentului de expertiză realizat de Institutul Naţional de Expertiză Criminalistică ( INEC), obţinut în exclusivitate de MEDIAFAX, flăcările din clubul Colectiv au fost de aproape şapte ori mai violente decât în mod normal şi asta din cauza unei instalaţii de ventilaţie aspirantă care a cedat în momentul în care a izbucnit incendiul, rămânând în funcţiune doar sistemul care aducea aer din exterior, ducând la amplificarea focului.

În raport se arată că în clubul Colectiv funcţionau două sisteme de ventilaţie, unul aspirant, care scoatea substanţele în exteriorul clădirii, şi un altul care aducea aerul proaspăt. În noaptea de 30 octombrie, la câteva secunde după izbucnirea incendiului, sistemul de ventilaţie aspirant a cedat, iar sistemul rămas în funcţiune a adus oxigen care a alimentat flăcările.

"Sistemul de ventilaţie a avut un rol determinant în ceea ce priveşte regimul aerodinamic pe perioada desfăşurării procesului de ardere din incinta clubului Colectiv. Turbulenţele devin mult mai pronunţate în cazul utilizării doar a ventilatorului de introducere a aerului proaspăt, respectiv a prezenţei în interior a unei presiuni calorice", notează experţii.

În unele zone din club, flăcările s-au propagat cu o viteză de aproape şapte ori mai mare faţă de rezultatele obţinute la experimentele dispuse de procurori.

"Considerând valorile vitezelor de propagare a frontului de flacără, pe cele trei direcţii analizate, rezultă o viteză medie de propagare de 0.56 m/s. Având în vedere caracterul pulsatoriu al propagării frontului de flacără, pe anumite porţiuni din interiorul celulelor delimitate de grinzile principale şi secundare ale tavanului, vitezele frontului de flacără au depăşit valoarea medie arătată mai sus, ajungând temporar la valoarea de 3,5 m/s.", se arată în documentul obţinut de agenţia MEDIAFAX.

Potrivit declaraţiilor celor trei administratori ai clubului Colectiv în faţa procurorilor, sistemele de ventilaţie erau amplasate din perioada în care în locaţia respectivă funcţiona clubul Guantanamo, ei preluând spaţiul cu utilităţile instalate.

Pe 23 martie criminaliştii au ridicat noi probe atât din clubul Colectiv, cât şi din clubul Salsa, situat alături, se arată în raport. La testele făcute pe aceste probe s-au găsit substanţe toxice care nu au fost depistate la expertize.

"Pentru proba de aer colectată din clubul Colectiv, CV-1, s-a evidenţiat prezenţa a 21 de compuşi organici, compuşi majoritari ca procent fiind toluilaldehida, acetofenona, antrachinona, nitrotoluen, dimetoxibenzen, dietoxidenzen, benzaldihida şi difenileter, care nu s-au regăsit în cadrul expertizei şi descrise în expertiza INEC.", notează experţii.

Potrivit unor surse judiciare, ancheta de la Parchetul General în cazul Colectiv se apropie de trimiterea în judecată.