Premierul s-a născut în urmă cu 42 de ani, în Bucureşti, şi este cel mai tânăr candidat înscris în cursa pentru cea mai înaltă funcţie în stat. Într-un interviu TV din 2013, Cornelia Naum, mama premierului, declara că, încă de mic, Victor Ponta avea înclinaţii de lider. „El a fost din grădiniţă un lider şi apoi, la şcoală, în liceu, mai ales când s-a apucat de baschet, era o vedetă. El stabilea întotdeauna unde se fac excursiile, el era ghidul şi le povestea istoria locurilor vizitate, captând atenţia oamenilor“, a dezvăluit mama premierului într-una dintre rarele ieşiri publice. Tot Cornelia Naum a mai povestit că, deşi premierul nutrea să ajungă preot, la fel ca bunicul său, în secret îşi cam dorea să ajungă politician.

Originile italiene

Într-o emisiune la Adevărul Live, premierul Victor Ponta a explicat originile numelui său. „Familia mea, «Ponte», a venit în România, din Trieste, cu peste 100 de ani în urmă, adusă fiind de către împăratul austro-ungar pentru a construi drumul de la Pecica la Nădlac”. Adversarii săi politici au prezentat o altă versiune a originii sale: străbunicii lui Ponta s-ar fi tras din Albania, iar apoi au plecat spre Italia.

Întrebat de ce crede că preşedintele Traian Băsescu sau adversarii săi politici folosesc des al doilea său prenume, Viorel, Ponta a spus că este vorba de infantilism politic. „Numele de «Viorel» este numele naşei mele, Viorica, o femeie extraordinară, care n-are, săraca, nicio vină că am ajuns eu prim-ministru, şi e un nume foarte frumos. Cred că sunt sute de mii de români care se numesc Viorel şi Viorica “, a spus Ponta, la Adevărul Live. Între timp, a început să-şi folosească şi cel de-al doilea prenume. „Sunt Victor Viorel Ponta şi vreau să reuşim Marea Unire“, a spus liderul PSD, pe stadion, la evenimentul-mamut de lansare a candidaturii.

Foarte puţin despre perioada copilăriei a vorbit şi premierul în prezentarea de pe blogul personal. Premierul povesteşte, succint, că în adolescenţă a fost unul dintre primii muncitori sezonieri români în străinătate.

Deşi pasionat de istorie, aşa cum se descrie pe blogul personal, Ponta nu urmează o facultate de profil, ci se înscrie la Drept. Tot mama premierului a dezvăluit că în spatele deciziei de a urma cursurile acestei facultăţi a stat o întâmplare demnă, la prima vedere, de un veritabil film american. „A plecat într-o excursie la Nisa, iar de acolo s-a dus singur să vadă Parisul şi a rămas acolo opt luni. A lucrat la un fast-food. Vreo două săptămâni a dormit în gara din Paris, dar a fost o experienţă utilă pentru el. După aventura de rebel curajos de la Paris, s-a hotărât să facă Dreptul, unde a intrat pe primele locuri“, şi-a lăudat mama copilul, ca orice mamă.



Victor Ponta (stânga jos), elev la liceul Ion Neculce FOTO Mediafax

La a doua căsătorie

Victor şi Roxana, prima sa soţie (foto jos), s-au cunoscut în liceu şi s-au căsătorit în anul 1998. Peste trei ani, în 2001, s-a născut primul copil al premierului, Andrei. Cârcotaşii au spus că ascensiunea politică a lui Ponta a dus la ruptura de prima sa soţie, în 2006. După divorţ, aceasta a primit custodia şi a rămas cu vila pe care o cumpărase împreună cu Victor Ponta. Deşi s-au separat, fosta soţie a rămas în preajma familiei premierului, având legături de afaceri. „Mă împac excelent cu nurorile mele. Eu am o relaţie foarte bună şi cu actuala, şi cu fosta soţie, Roxana, care e o fată minunată. De fapt, noi lucrăm împreună, pentru că avem o firmă de contabilitate, suntem zi de zi la un loc“, declara, cu sinceritate, mama premierului.



Mirele Ponta şi prima lui mireasă, Roxana, la starea civilă FOTO Mediafax

Povestea de dragoste dintre Ponta şi Daciana Sârbu s-a înfiripat în vremea când Ponta era şeful Corpului de Control, iar Daciana îi era subalternă. S-au căsătorit în 2007, tocmai în China, ţara despre care Ponta spune, în tinereţe, că o preferă în faţa Americii. Naş de căsătorie le-a fost actualul director al SRI, George Maior. Un an mai târziu, s-au căsătorit religios la Biserica Grădina Icoanei din Bucureşti, în aceeaşi zi în care a avut loc şi botezul fiicei lor.





Cu a doua soţie, Daciana, şi cu cei doi copii: Andrei şi Irina FOTO Mediafax





În anul 2008, Daciana Sârbu a dat un interviu pentru revista„Tango“, în care a povestit de ce au ales tocmai China pentru a-şi oficializa relaţia. „Ideea ne-a venit brusc şi ne-a plăcut mult pentru că suntem amândoi pasionaţi de China“, a explicat Daciana Sârbu. Cu o căsnicie împlinită, tată a doi copii şi cu o carieră în expansiune, Ponta se descrie astfel: „Sunt mult mai înalt decât apar la televizor şi mult mai puţin arogant“. ;



Alături de Gheorghiţă Mateuţ, avocaţi în dosarul „Tender“ FOTO Mediafax

Mentorul Adrian Năstase

În cei şase ani în care a lucrat ca procuror, Ponta l-a cunoscut pe Adrian Năstase, căruia i-a fost asistent la catedra de Drept Internaţional Public (1996-1998). Luat sub aripă de fostul premier, în 2001, Ponta renunţă la statutul de procuror şi intră în politică. În toamna lui 2002, Ponta devine liderul Organizaţiei de tineret a PSD (TSD), poziţie pe care se menţine până în 2006. În ziua în care a devenit şef peste tineretul social-democrat, Adrian Năstase îl descria printr-o hiperbolă. „Din profil seamănă cu Titulescu”, spunea Năstase în 2002.

Maestrul şi asistentul FOTO Mediafax





Prins cu un plagiat grosolan

În paralel cu activitatea politică, premierul şi-a desăvârşit studiile, obţinând titlul de doctor în Drept Penal Internaţional, diplomă care, în 2012, l-a prins într-un scandal de proporţii. La nici două luni după ce Guvernul Ponta a intrat în funcţiune, în 18 iunie 2012, ediţia online a revistei „Nature“ a publicat ştirea că Victor Ponta a copiat secţiuni mari ale tezei sale de doctorat în drept, fără să citeze referinţele. Victor Ponta a ripostat declarând că este vorba de un atac politic din partea preşedintelui Traian Băsescu. „Nu mă gândesc nicio secundă să cedez în ceea ce eu consider că este o bătălie politică personală cu preşedintele Traian Basescu“, a motivat premierul decizia de a nu demisiona din fruntea Guvernului.

În 29 iunie 2012, Consiliul Naţional de Atestare a Titlurilor, Diplomelor şi Certificatelor Universitare (CNATDCU) decide că Victor Ponta a plagiat în lucrarea sa de doctorat, copiind, cuvânt cu cuvânt, 85 de pagini. În aceeaşi zi, în Monitorul Oficial a fost publicat un ordin al ministrului Educaţiei, Liviu Pop, prin care Consiliul a fost, practic, desfiinţat. Pop a explicat că nu ţine de competenţa Consiliului o astfel de decizie care cade, potrivit legii, în seama Consiliului Naţional de Etică(CNE), organism consultativ ce funcţionează pe lângă Ministerul Educaţiei, codus atunci, ca şi acum, de un ministru PSD.

În 18 iulie, Consiliul Naţional de Etică (CNE) l-a absolvit pe Ponta de orice vină, susţinând că titlul de doctor în Ştiinţe Juridice, domeniul Drept, al lui Victor Ponta a fost obţinut în concordanţă cu legislaţia în vigoare în 2003 şi calificarea de plagiat în cadrul tezei sale de doctorat nu se poate susţine. În 20 iulie, Comisia de Etică a Universităţii din Bucureşti a decis că Victor Ponta a plagiat intenţionat, găsindu-se pasaje copiate pe 115 pagini din cele 297. Raportul întocmit de Universitatea din Bucureşti a fost transmis Ministerului Educaţiei, însă, potrivit legii, retragerea titlului de doctor s-ar fi putut face doar după un verdict al Consiliului Naţional de Etică. Acesta nu şi-a schimbat însă poziţia, iar Ponta a rămas cu titlul de doctor.

L-a trădat şi apoi l-a bătut pe Geoană

În urmă cu cinci ani, Victor Ponta a fost implicat în alegerile prezidenţiale, din postura de şef de campanie a lui Mircea Geoană. După ce acesta a pierdut alegerile în faţa lui Traian Băsescu, Ponta a oferit o explicaţie neaşteptată: „La ei, sistemul de fraudare a mers mai bine“, aluzie la faptul că, deşi iniţial exit-poll-urile îl dădeau câştigător pe Geoană, numărarea voturilor din diaspora a schimbat radical rezultatul.

Ulterior, când în PSD începuse lupta pentru funcţii, Ponta i-a declarat război fostului lider PSD: „Geoană m-a pierdut în noaptea în care s-a dus la Vântu“. Probabil acel episod l-a determinat pe premier să-l voteze, în primul tur, pe Crin Antonescu, şi nu pe omul căruia îi conducea campania, aşa cum a mărturisit, într-un acces de sinceritate, anul acesta. „L-am şi votat în turul II pe Geoană, dar în turul I l-am votat pe Crin Antonescu. Am considerat că e schimbarea de care avea nevoie România“, spunea, în primăvara acestui an, Ponta. Replica lui Geoană a venit la scurt timp: „Îi las pe membrii noştri de partid, pe votanţii noştri, pe simpatizanţii noştri să judece o astfel de atitudine a domnului Ponta“, a răspuns Mircea Geoană.

Ruptura de PNL

La 38 de ani şi după nouă ani de la înscrierea în PSD, Victor Ponta ajunge, în 2010, liderul partidului. Acesta l-a bătut pe Mircea Geoană, principalul său contracandidat, cu o diferenţă de numai 75 de voturi. Imediat după aflarea rezultatului, Geoană i-a urat tânărului său coleg: „Victore, să-ţi meargă bine!“. Binele s-a concretizat în februarie 2011, când PSD formează împreună cu PNL şi PC cea mai puternică construcţie politică din România postdecembristă. Noul mamut politic, care a primit numele de USL, începe să dea primele roade în aprilie 2012, când, în urma unei moţiuni de cenzură, Guvernul Ungureanu pică, iar Ponta este învestit în funcţia de prim-ministru. Avântul USL continuă şi, în decembrie 2012, câştigă cu un scor zdrobitor, de peste 60%, alegerile parlamentare. Înainte de alegeri, USL devine şi mai puternic prin cooptarea UNPR, formată din foşti social-democraţi.

În 25 februarie 2014, liberalii s-au reunit într-o şedinţă şi au decis să părăsească Guvernul Victor Ponta, pe motiv că premierul a refuzat să-l numească pe Klaus Iohannis, principalul contracandidat al premierului, în funcţia de vicepremier şi ministru de Interne. ;

Reşedinţa sa de vară e la ţară, în judeţul Gorj

În cartea de identitate, domiciliul primului ministru figurează în satul Hududoaie, din comuna Baia de Fier, judeţul Gorj. Casa premierului se află pe ultima uliţă şi arată mai mult ca o casă de vacanţă. Locuinţa este construită din lemn şi are un singur nivel. Zona în care se află este însă deosebit de frumoasă. În spatele casei este muntele, iar în partea dreaptă se întinde locul pe care se găseşte Mănăstirea Polovragi.

Ponta a ajuns pentru prima dată în Gorj în anul 2003, atunci când era şeful Corpului de control al guvernului Adrian Năstase. În calitate de şef al Corpului de Control, Ponta a fost trimis de preşedintele partidului de atunci Adrian Năstase să facă ordine în organizaţia judeţeană, care avea o imagine negativă, ca urmare a implicării fostului baron Nicolae Mischie în tot felul de scandaluri. În anul 2004, Victor Ponta a stopat o nouă candidatură a lui Nicolae Mischie la funcţia de preşedinte al Consiliului Judeţean Gorj. În 2006, Victor Ponta îşi mută domiciliul în comuna Baia de Fier.

Locuinţa în care Ponta îşi are domiciliul este construită pe terenul bunicilor lui Claudiu Radu Teodorescu, fostul şef de cabinet parlamentar al lui Victor Ponta, care a ajuns ulterior prefect de Gorj. În prezent, Teodorescu este secretar general adjunct în Ministerul Justiţiei. Singurul vecin al lui Ponta este Gheorghe Teodorescu, bunicul fostului prefect. În vârstă de 88 de ani, bătrânul ne povesteşte cum a ajuns Ponta să fie vecin cu el: „Terenul pe care se află acum casa lui Victor Ponta este moştenire de la părinţii mei. Copiii şi nepotul au vrut să-i dau pământul, pentru că până la urmă este terenul lor şi ei hotărăsc ce fac cu el. În anul 2006, am mers cu soţia, care trăia pe vremea aia, şi cu Victor Ponta la notariatul din Novaci şi i-am făcut act de donaţie. Terenul are o suprafaţă de peste o mie de metri pătraţi. Sunt mândru că i l-am dat lui, că acum este prim-ministru şi poate îi mai ajută şi pe oamenii de aici“. Nea Gheorghe ne spune că cei doi fii ai săi se ocupă de îngrijirea casei lui Ponta.

Victor Ponta este o apariţie rară pe uliţele pietruite ale satului. Vecinii acestuia nici nu îşi mai aduc aminte de când nu l-au mai văzut.

Localnicii din Hududoaie se feresc însă să vorbească despre consăteanul lor: „Nu prea am ce să vă spun. Are o casă la marginea satului şi cam atât. Nu l-am văzut pe aici”, s-a limitat să spună un localnic.

Marea pasiune: raliul Dacă în adolescenţă era pasionat de baschet, în prezent, marea pasiune a premierului este raliul. „Cel mai mult la raliuri îmi place nu viteza, ci controlul atent al vitezei prin raţiune şi planificare“, descrie premierul pe pagina sa de Facebook pasiunea pentru acest sport. Timp de cinci ani, până în 2012, premierul Victor Ponta a fost copilotul campionului de raliuri Edwin Keleti.



Cuplul Edwin Keleti-Victor Ponta, campion la raliuri FOTO Mediafax

