Bucurestiul riscă să devină capitala europeană a clădirilor şubrede. Aproape 800 de imobile au nevoie urgentă de consolidare, iar dintre ele aproape un sfert sunt pericol public. Autorităţile recunosc problema, dar susţin că de vină este actuala lege a consolidării locuinţelor, care condamnă zeci de mii de bucureşteni la o viaţă de coşmar. Asta pentru că, în unele cazuri, chiar locatarii sunt cei care se opun lucrărilor, iar Primăria nu mai poate face nimic.

Din Centrul Vechi, până pe bulevardul Magheru şi pe Calea Victoriei... e plin de clădiri problemă. Sunt înregistrate oficial 181 de clădiri încadrate în clasa I de risc seismic. Unele au fost lovite de gloanţe la Revoluţie. Pe altele, le-a lovit bătrâneţea şi lipsa reparaţiilor. Printre ele este şi ansamblul din strada Boteanu: unica investiţie imobiliară a regelui Mihai, astăzi... bloc de locuinţe cu risc ridicat de prăbuşire.

Sandra Ionescu, proprietar: Încercăm să reparăm până şi împuşcăturile de la Revoluţie, pentru că intră mâna, atât intră mâna în găuri şi intră apa în casă.

Asociaţia de proprietari a expertizat ansamblul celor două blocuri în 1997 şi în 2003. Are documentele depuse la primăria Capitalei, dar... degeaba.

Sandra Ionescu, proprietar: Nu am putut consolida aceste imobile pentru că nu s-a dorit. Dacă s-ar fi dorit, s-ar fi rezolvat. Ne-am pierdut orice speranţă,

Primăria Capitalei recunoaşte că procesul de consolidare decurge anevoios. Din cauza birocraţiei, un dosar complet pentru avizare este finalizat de proprietar în... 500 de zile.

Tomniţa Mihaela Florescu, viceprimarul general al Capitalei: Dacă au fost 2.500 - 2.600 expertizate, şi doar vreo 80 - 90 consolidate, asta spune ceva în 27 de ani!

Deşi are un buget anual de un miliard de euro, Bucureştiul a consolidat în ultimul deceniu doar 19 clădiri din clasa I de risc seismic. Primăria a înfiinţat acum Administraţia pentru Clădirile cu Risc Seismic. Are 31 de angajaţi şi încearcă, timid, să salveze ce se poate, dar... pe cheltuiala proprietarilor. Ei primesc acum un credit cu dobândă subvenţionată integral de stat.

Tomniţa Mihaela Florescu, viceprimarul general al Capitalei: Primăria face consolidarea şi proprietarii, locatarii de acolo, în 20 de ani pot să plătească. Cum îi putem ajuta pe acei oameni? În primul rând să le iasă legea! Acum nu putem să-i ajutăm cu nimic.

Principala problemă care împiedică aceste consolidări este însă chiar... legea! Acum, dacă un singur locatar dintr-un imobil refuză lucrările, statul român nu dă avizul necesar. Din cauza aceasta, în Parlament este analizat un proiect care, dacă va fi votat, va permite consolidarea clădirilor cu bulină cu acordul a doar 50% plus unul dintre locatari.

Citiți și: Bulină roșie, scenariu negru. Cine e vinovat pentru frica de cutremur în România?

De ce Bucureștiului i s-a pus eticheta de „capitală europeană a cutremurelor”

Locul unde se măsoară cutremurele