Curtea de Conturi atrage atenţia, în cel mai recent raport privind activitatea Metrorex, că turiştii se pot rătăci uşor, mergând cu metroul, în contextul în care unele staţii, cum sunt Izvor şi Aviatorilor, au denumiri care nu au legătură cu obiectivele turistice de la suprafaţă, precum Palatul Parlamentului sau Parcul Herăstrău. Curtea de Conturi a remarcat în raport şi numărul insuficient de grupuri sanitare din subteranul bucureştean, dar şi faptul că acestea nu sunt semnalate corespunzător.

Cum se pot rătăci turiştii în Capitală: Staţiile de metrou nu au legătură cu obiectivele de deasupra Foto: libertatea.ro

Din sinteza raportului de audit „Performanța activității specifice desfășurate de către Metrorex SA", publicată recent de Curtea de Conturi, reiese faptul că turiştii, în special cei străini, se pot rătăci uşor călătorind cu metroul, având în vedere faptul că numele unor staţii nu sunt corelate cu obiectivele turistice de la suprafaţă.

"Denumirile unor stații nu sunt, în unele cazuri, cele mai elocvente alegeri, având în vedere că nu au nimic în comun cu obiectivele semnificative de la suprafață, astfel încât călătorii - mai ales cei care utilizează ocazional metroul, cei din provincie și turiștii străini nu se pot orienta cu ușurință pe harta metroului prin corelarea și vizualizarea denumirii și a poziției magistralelor și a stațiilor cu obiectivele și zonele respective.

Pentru exemplificare:

• denumirea de „Izvor", a stației aflată chiar lângă Parlament, nu spune nimic referitor la un obiectiv important cum este Parlamentul, atât administrativ cât și turistic

•„Aviatorilor" - nu are legătură cu parcul Herăstrău, la intrarea căruia se află și care este un obiectiv de interes turistic și de agrement, semnificativ pentru public

•„Petrache Poenaru" nu are semnificație pentru publicul călător, de interes fiind faptul că în apropiere se află lacul Morii / baraj Ciurel, „Complexul studențesc Regie" al Universității Politehnice și o intrare în Universitatea Politehnică

•„Anghel Saligny", chiar dacă are rezonanță istorică, nu transmite informația că este stația terminală a magistralei

IV, lângă linia de centură sud

• „Ștefan cel Mare" este numele bulevardului, în timp ce în apropiere este Clubul Sportiv Dinamo

• pe viitoarea legătură cu Aeroportul Henri Coandă, stațiile au denumiri semnificative, ale celor două aeroporturi și ale unor capitale de state (Tokyo, Washington, Paris, Bruxelles), în timp ce denumirea uneia dintre stații, „Ion I.C.

Brătianu" nu are semnificație în contextul dat", se arată în raport.

Potrivit Curţii de Conturi, deşi Metrorex a realizat progrese semnificative în ultimii ani, arătând o anumită preocupare pentru acest domeniu din partea managementului, a compartimentelor și a personalului cu sarcini, competențe și responsabilități aferente, mai sunt însă multe aspecte ce trebuie remediate, potrivit Curţii de Conturi, respectiv:

- Pornind de la realizări, ar fi de așteptat ca managementul Metrorex să încerce să extindă preocupările și să îmbunătățească viziunea asupra acestui domeniu, pentru a putea perfecționa ceea ce s-a realizat și pentru a diminua incidența și impactul următoarelor aspecte identificate de audit:

- lipsă de uniformitate (standardizare) a semnelor / indicatoarelor cu aceeași destinație și a poziționării lor în stații, peroane și căi de acces, ceea ce îngreunează identificarea lor de către călători, mai ales de către cei care folosesc metroul ocazional

- plăci indicatoare cu denumirea stațiilor și cu numărul liniei (în stații cu mai mult de două linii sau cu peron central) - montate pe pereții stațiilor pe partea opusă peronului și pe peron - insuficiente ca număr și poziționate impropriu, ca distanță și înălțime pentru a fi vizibile călătorilor aflați în trenuri, în oricare loc, în picioare sau pe scaune ș.a.

- hărțile amplasate în vestibulul stațiilor, conținând rețeaua de metrou, nu sunt amplasate în locuri vizibile și cam în același poziție în toate stațiile (lângă sistemele de taxare de exemplu) pentru a ușura identificarea lor rapidă de către călători - în multe locuri nefiind spațiu necesar ca urmare a amenajărilor pentru activități economice (patiserii, fastfood,

mărfuri generale)

- în trenurile vechi: hărțile cu magistrala și cu stațiile pe care circulă trenul respectiv sunt montate numai deasupra ușilor, astfel încât nu pot fi vizibile și din spațiile aflate între uși și nici de pe scaune, fiind scrise cu caractere prea mici pentru a fi văzute cu claritate de la distanță, iar în trenurile noi: nu sunt amplasate hărțile cu magistrala și stațiile aferente ci doar hărți ale întregii rețele de metrou, ceea ce diminuează posibilitatea călătorilor de a se orienta permanent asupra traseului și a denumirii stațiilor.

Curtea de Conturi apreciază în raport prezența info-chioșcurilor în stațiile de metrou, precizând că introducerea acestora în staţiile de metrou reprezintă un pas înainte către modernitate și către o conduită în întâmpinarea așteptărilor publicului călător, iar facilitatea operării, conținutul informațiilor și modalitatea de prezentare sunt la nivelul necesar pentru etapa actuală - informațiile sunt utile, clare, complete și ușor de accesat indiferent de cunoștințele și de îndemânarea unor categorii de călători.

Totuşi, instituţia precizează că prezența info-chioșcurilor este insuficient semnalizată, iar poziționarea lor nu este asemănătoare în toate stațiile și, uneori, este obturată de diverse amenajări pentru activități comerciale. De asemenea, în unele ferestre de informare scrisul este prea mic, nefiind accesibil tuturor categoriilor de călători şi nu apar informații de interes referitoare la: stațiile dotate cu dispozitive și platforme pentru persoanele cu dizabilități, stațiile dotate cu grupuri sanitare, iar la secțiunea „caracteristicile rețelei de metrou" au rămas referiri la „platforma comună cu RATB", care a fost suspendată din anul 2014.

"Totodată, pentru informarea și sprijinul acordat călătorilor nefamiliarizați cu rețeaua de metrou nu este prevăzut ca în stațiile de metrou, mai ales în cele cu trafic important și în cele de legătură cu gări / autogări, să se asigura hărți / pliante simplificate ca să fie puse la dispoziția călătorilor la cerere, în mod gratuit (cetățeni din provincie, turiști străini ș.a.),

astfel concepute încât să asigure orientarea față de cartiere, de centrul orașului, de obiective importante, de conexiuni cu RATB ș.a.

Creșterea satisfacției călătorilor, atragerea unui număr cât mai mare de călători către transportul subteran, creșterea calității serviciilor și diversificarea acestora, ridicarea nivelului de securitate și de siguranță a călătorilor ș.a.m.d. sunt deziderate și, în același timp, ținte pe care Metrorex le inserează în aproape toate documentele programatice, în fundamentări și în rapoartele de activitate", menţionează Curtea de Conturi.

Iniţiatorii raportului au mai precizat că managementul și personalul de specialitate au manifestat interes și implicare pentru implementarea acestor deziderate, însă implementarea acestor deziderate nu a avut întotdeauna succes, rezultatul fiind variabil, în funcție de țintele respective, de nivelul de finanțare a activității de exploatare și a celei de investiții, dar și de o anumită precaritate a „culturii organizaționale" la nivelul entității în a fixa călătorul, ca individualitate și nu ca noțiune generalizatoare de „călători", în centrul preocupărilor ca principal subiect și obiectiv.

"Chiar dacă mai este destul de făcut pentru atingerea tuturor țintelor propuse, realizările sunt vizibile și semnificative:

• montarea de noi escalatoare

• montarea de lifturi pentru persoanele cu dizabilități

• perfecționarea comunicării în stații și în vagoane

• nivel superior de curățenie

• pază

• achiziționarea de trenuri moderne

• îmbunătățirea comportamentului personalului aflat în contact cu publicul călător ș.a", se arată în raport.

Însă, potrivit Curţii de Conturi, în urma unei observări mai atente și mai detaliate - pe care echipa de audit a realizat-o, inclusiv pe teren - reiese că mai sunt de făcut, totuși, încă multe demersuri în acest sens, cu privire la:

- dotări și modernizări: introducerea escalatoarelor în fiecare stație de la peron până la exterior; îmbunătățirea ventilației/climatizării în trenurile de metrou; creșterea numărului de grupuri sanitare; acoperirea acceselor în stații; extinderea utilizării automatelor de vânzare a cartelelor de metrou; implementarea conceptului de parcări de tip Park & Ride la stațiile terminale ș.a.

- crearea și consolidarea „culturii organizaționale" la nivelul entității, prin care călătorul să fie în centrul preocupărilor ca principal subiect și obiectiv

- alte aspecte ale activității referitoare la: „signalistică" relevantă și ușor asimilabilă; transparență/ comunicare/ mass-media; asigurarea de răspundere civilă pentru călători; comunicare eficace audio-video pe peroane și în vagoane; modalități și suporturi eficace de informare a călătorilor și de instruire a lor pentru situațiile de urgență; facilități de telefonie mobilă și WI-FI în stații și în trenuri; comportament prevenitor al personalului ș.a.

Toalete insuficiente la metrou

Un alt aspect remarcat de Curtea de Conturi în raport îl reprezintă grupurile sanitare pentru călători. Astfel, grupurile sanitare sunt în număr insuficient, numai 8 stații (16%) din cel 51 existente fiind astfel echipate, şi nici nu sunt presemnalizate și nici semnalizate corespunzător, nici pe harta metroului nici pe peroane și în incinta stațiilor, astfel încât nu sunt cunoscute iar traseul nu poate fi identificat cu ușurință de către călători.

În urmă cu aproape 40 de ani, când a fost proiectată rețeaua de transport în comun din subteranul bucureștean, proiectanții nu au ținut cont de o problemă esențială pentru toți călătorii: toaletele publice. Din '75 și până acum, sutele de mii de călători care circulă zilnic cu metroul s-au confruntat, de multe ori, cu această hibă ”de ordin constructiv”.

Vizibil deranjată de lipsa toaletelor la metrou, o călătoare a făcut o reclamație la adresa conducerii Metrorex, sugerând amenajarea de grupuri sanitare în incinta stațiilor de metrou. Într-un răspuns formulat de Metrorex, vinovați pentru această problemă sunt inginerii lui Ceaușescu, care nu au prevăzut, din stadiul de proiect, existența unor asemenea spații în subteranul bucureștean. Între timp, nu s-a găsit vreo rezolvare pentru această problemă a bucureștenilor care circulă zilnic cu metroul.

"Problema toaletelor este una de ordin constructiv, pentru care se caută, în continuare, soluții intrucât acest aspect nu a fost luat în calcul la proiectarea metroului. Niciuna dintre stațiile de metrou de pe magistralele construite înainte de 1990 nu a avut prevăzute și nu a dispus de spații care să poata fi amenajate ca grupuri sanitare. S-a reușit totuși amenajarea unor toalete, deschise publicului călător în stațiile Piața Victoriei 1 și Piața Unirii 1, precum și în toate stațiile recent date în folosință, precum Nicolae Grigorescu 2, 1 Decembrie, Nicolae Teclu și Anghel Saligny", a răspuns conducerea Metrorex la sesizarea bucureștencei.

În aceeași comunicare, reprezentanții companiei mai precizau că stațiile noi de metrou, care vor fi date în exploatare, de pe ruta 1 Mai – Laminorului și stațiile de pe magistralele 5 și 6 vor fi dotate cu grupuri sanitare încă de la începutul construirii acestora. Astfel, bucureștenii care vor călători pe ruta Drumul Taberei - Universitate și cei care vor circula pe magistrala 6, care face legătura cu Aeroportul Internațional Henri Coandă Otopeni nu vor mai resimți lipsa grupurilor sanitare.

Etichete: Curtea de Conturi, Metrorex, metrou, metrou bucuresti, raport Curtea de Conturi, realitatea, statii de metrou, toalete publice