Kaks aastat tagasi Iraani turu taasavanemise järel äridelegatsiooni raames riiki külastanud ettevõtjatest suurem osa pole lepinguteni jõudnud, mistap USA otsus Iraani taas sanktsioneerima hakata nende äri eriti ei mõjuta.

Tunamullu aprillis läks toonane välisminister Marina Kaljurand Eesti esimesele kõrgetasemelisele visiidile Iraani, et kinnitada huvi koostöö tihendamiseks tuumaleppe jätkuva elluviimise kontekstis. Visiidi eesmärk oli ka edendada kahe riigi ärisuhteid, nii et ministrit saatis 12-liikmeline ettevõtjate delegatsioon.

"Toonane visiit oli hea algus, aga kas kahjuks või õnneks pole meil sealt midagi edasi arenenud. Paari kontakti üritasime edasi ajada, aga ärini pole me kuskil jõudnud," ütles visiidil osalenud tarkvarafirma Nortal asutaja ning tegevjuht Priit Alamäe.

Samuti tarkvaraarendusega tegeleval Goswiftil oli enne visiiti partnerettevõte Iraanis olemas, rääkis ettevõtte juht Hannes Plinte.

"Visiit tuli õigel ajal – sanktsioonid olid maha võetud, Iraan soovis uusi tehnoloogiaid importida, samuti oli meil tuvastatud koos kohapealse partneriga, et on olemas reaalselt vajadus meie pakutava teenuse järgi," ütles piirijärjekordade virtualiseerimisega tegeleva Goswifti.

"Mõne kuu jooksul pärast visiiti suhtlus veel toimis, kuid kahjuks kohapealne partner ei suutnud teenuse lepingut sõlmida. Kui partnerettevõttest lahkus töölt meie kontaktisik, suhtlus vaibus ja täna me Iraanis midagi ei tee," märkis Plinte samas.

Ülemaailmse turvakontserni ESC juht Jaanus Rahumägi ütles, et visiit oli huvitav, ent seda, mille pärast ta sinna sõitis, saavutada ei õnnestunud. ESC huvi oli leida kontakte Iraani nafta- ja laevandusettevõtetes. Sihti ei õnnestunud Rahumäe sõnul saavutada peamiselt Iraani ametliku poliitika tõttu. Nimelt kaitseb erinevalt enamikust maailmast Iraani tankereid vaid Iraani merevägi ning eraturvafirmasid sealsetele laevadele ei lasta.

"Mingit muud huvi meil Iraaniga seoses ei olnud," märkis ta.

Kuna Iraani tankerid ja muud kommertslaevad on siiski maailma merenduses märkimisväärse kaaluga, on ESC huvi nende merelaevastiku vastu Rahumäe sõnul siiski endine ning seetõttu suhtleb firma Iraanis loodud kontaktidega regulaarselt edasi.

"Kui Iraani poliitika oma laevanduse kaitsmisel ohualades peaks muutuma, on meil tänu Iraani visiidele kõik vajalikud kontaktid olemas ja samuti oskavad Iraani laevandusettevõtted meie poole pöörduda," rääkis Rahumägi.

Ärini ei õnnestunud jõuda ka sõiduautode logistika korraldamisega tegeleval AS-il Autolink Baltics, ehkki tegevjuhi Kristjan Reigo sõnul oli visiit huvitav ja silmaringi laiendav.

"Kuna Autolink tegutseb sõiduautode transpordi vallas, siis meie peamine huvi oli aru saada sealsest sõiduautode ja kaubikute turust," selgitas ta visiidi eesmärki.

Selgus, et valdav osa Iraanis müüdavatest sõidukitest toodetakse kohapeal ja impordi osakaal on kõrgete tollimaksude tõttu minimaalne.

"Sõiduautode eksporti sealt samuti ei toimu, sest toodetavad sõidukid pole teistel turgudel konkurentsivõimelised. Kokkuvõtvalt oli visiit hariv, kuid äri pole meil veel Iraaniga õnnestunud ajama hakata," ütles Reigo.

Piimast pulbrisegude, sealhulgas jäätisepulbri tootmisega tegelev Revala on sel aastal tänu Shanghais toiduinnovatsiooni messil SIAL China osalemisele ning seal pälvitud preemiale saanud kontakti ühe Iraani kauplejaga.

"Kaks aastat tagasi, kui käisime Marina Kaljurannaga seal, siis kahjuks nendest kontaktidest ei tulnud välja midagi," ütles Revala juht Rein Viilu samas.

Tänavune kontakt on aga võtnud dokumentatsiooni ning näidised, millega ollakse rahul. Samas tõdes ta, et reaalsete ärisidemeteni jõudmine võib pikalt aega võtta.

"Kui me viis aastat järjest käisime Dubais Gulfoodi messil, siis alles kolm aastat hiljem tuli Jeemen ja kirjutas, et me käisime teie stendil ja tahame teie kaupa osta," tõi Viilu näite. "Vaatamata sellele, et neil seal Jeemenis sõda käib, ostavad nad iga kvartal meilt oma tehase jaoks Eesti head pulbrit. Nii et ilmaelu on imelik, nagu öeldakse."

USA presidendi Donald Trumpi otsus taaskehtestada Iraanile majandussanktsioonid Revala väljavaateid otseselt ei mõjuta, küll aga võivad äri hakata takistama kaudsed mõjud. "Tänu Trumpile on [Iraani riaali kurss] läinud tunduvalt alla, nagu praegu Türgiski on. See paneb võib-olla rohkem põntsu, et nende ostujõud võib jääda väikeseks," tõi Viilu esile.

Sanktsioonidega kaasneb Revala juhi hinnangul ka oht, et taas võidakse kinni panna sadamad, sealhulgas merekonteinerite transpordis eriti tähtis Bander Abbasi sadam.

"Kui see jälle kinni pannakse, siis me ei saa niikuinii transportida sinna merekonteineritega," märkis Viilu ja tõdes, et merekonteiner on odavaim transport ning ainuke võimalik kaubatee.

Goswifti juht Plinte tõdes samuti, et üldine poliitiline olukord mõjutab ettevõtet kahtlemata ning aktiivselt Iraani turuga seetõttu ei tegeleta. "Kui me sealsel turul juba oleksime, siis ilmselt läbi kohaliku partnerettevõtte," märkis ta.

Rahumäe sõnul sanktsioonid ESC ärile mõju ei avalda, sest Iraani siseriiklik poliitika ei lase Iraani lipuga laevadel ka ilma sanktsioonideta rahvusvahelisse laevakaitsesüsteemi siseneda.

"Loodetavasti see kunagi muutub, sest ka viimane Euroopa riik Holland muudab sellest sügisest oma seadusi ja eraturvafirmad lubatakse edaspidi Hollandi laevadele. Hollandi seaduse muutmisel oli ka ESC roll eksperdina üsna oluline ja Holland saab hea seaduse," rääkis Rahumägi.