Románia – Magyarország: 24 – 5 a gazdasági meccsen

A magyar gazdaság növekedése a középmezőny végére volt elég 2017 harmadik negyedévében, ha a GDP-adatot összevetjük a Közép-Kelet-európai versenytársak eredményeivel. Ráadásul ez nem volt kivételes időszak, a magyar gazdaság nem botlott meg, ahogy a versenytársak sem produkáltak váratlan szárnyalást. A magyar GDP-adat általában ennyire elég régiós összehasonlításban, sőt az elmúlt években voltak olyan negyedévek, amikor még a középmezőnyt sem sikerült elérni.

Magyarország jól teljesít, de nem elég jól

Az alábbi két grafikonon összegyűjtöttük, hogyan alakultak a régió országainak negyedéves GDP-számai a megelőző negyedévhez, és az előző év azonos időszakához viszonyítva:

A grafikonokon nem csak az szembetűnő, hogy a magyar GDP általában csak a középmezőnybe elég, de az is, mely országok az éltanulók. A leggyorsabban egyértelműen Románia gazdasága nő, de jól teljesít Bulgária, Csehország és Lengyelország is.

Nem reklámozzák a régiós versenyt

A kormány tagjai (elsősorban Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter) a GDP-adat nyilvánosságra hozatalakor nem meglepő módon menetrendszerűen

nem a régiós versenytársakhoz hasonlítják a magyar számot, hanem az uniós átlaghoz,

ami rendre alacsonyabb szokott lenni a magyar eredménynél. Így kijelenthető, hogy Magyarország jobban teljesít (az uniós átlaghoz képest).

2017 harmadik negyedévében a magyar GDP éves alapon 3,8 százalékkal nőtt, míg az uniós átlag csak 2,5 százalék volt, amiből Varga Mihály levonta a konzekvenciát, miszerint „töretlen hazánk felzárkózása a fejlettebb tagállamokhoz”. Szavait visszhangozta Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter pár nappal később az aktuális heti Kormányinfón.

Románia jobban teljesít

A helyzet valójában az, hogy a magyar gazdaság csak csigatempóban vánszorog az uniós átlag felé, miközben több versenytársa rohamléptekben közelíti. Legalábbis, ha az egy főre eső GDP-adatokat vásárlóerő-paritáson nézzük (vagyis figyelembe vesszük, hogy az adott országban mennyit ér az ott használt pénz). A legutolsó teljes évben, 2016-ban a magyar vásárlóerő-paritáson számolt egy főre eső GDP az uniós átlag 67 százaléka volt az Eurostat szerint.

Ez éppen 5 százalékos javulás 2005-höz képest, amikor még csak 62 százaléka volt.

A szlovák gazdaság ebben a paraméterben eközben 17 százalékkal került közelebb az uniós átlaghoz (és közben leelőzte a magyart), a lengyel 19 százalékkal (és közben leelőzte a magyart), a román 24 százalékkal (a magyar gazdaságot még nem előzte meg, de a tendenciákat elnézve csak idő kérdése).

Lassulni fog a növekedés

A kilátások sem valami rózsásak. Az Európai Bizottság a régió egészére nézve azt jósolja, lassulni fog a növekedés 2017-hez képest. Az előrejelzés szerint 2018-ban a magyar gazdaság 3,6 százalékkal fog nőni, a lengyel és a szlovák 3,8-cal, a Román viszont 4,4 százalékkal.

Az IMF az idei évre 3,1 százalékos, jövőre 3,0 százalékos, 2019-ben pedig 2,2 százalékos növekedést jelzett.

A GKI gazdaságkutató szerint a magyar gazdasági növekedés elsősorban az európai uniós támogatások felfutásának, illetve azok költségvetési megelőlegezésének, valamint a választások előtti élénkítő politikának köszönhető.