Politiet kunne muligvis have pågrebet gerningsmanden bag sidste års terrorangreb, inden han nåede at gå til angreb ved den jødiske synagoge i København, hvis den internetovervågning, som nu foreslås indført, havde eksisteret.

Det har justitsminister Søren Pind (V) flere gange hævdet på sociale medier, hvor han har skrevet, at det er politiets vurdering, og brugt det som argument i debatten om internetovervågning. Dermed kunne politiet altså potentielt have pågrebet gerningsmanden Omar Abdel Hamid El-Hussein, inden han nåede at dræbe en vagt uden for synagogen i Krystalgade.

Spørgsmålet om overvågningens betydning ved angrebet i København har desuden været centralt i debatten om internetovervågning.

Men flere eksperter sår nu tvivl om, hvorvidt det er muligt at bruge den overvågningsmetode, som politiet fremhæver, så hurtigt og effektivt.

Det sker på baggrund af Københavns Politis detaljerede forklaring til Information om, hvordan politiet forestiller sig at kunne have brugt overvågningen.

Metoden kaldes internt i politiet ’maste-sug’ og handler om at udtrække og analysere oplysninger om alle mobiltelefoner, der i et tidsrum har været tilknyttet til en mobilmast.

Politiets argument er, at hvis internetovervågningen havde eksisteret, kunne de potentielt have analyseret sig frem til, at gerningsmanden havde en mobiltelefon, som kun kunne bruges til at gå på nettet.

Og derefter kunne politiet have brugt disse oplysninger til at fange gerningsmanden, inden han angreb synagogen.

Jørn Holm-Pedersen, der tidligere har arbejdet i politiet i mere end et årti, arbejdede indtil 2010 med blandt andet såkaldte masteoplysninger og har i praksis selv analyseret data fra brug af metoden ’maste-sug’.

»Min bedste vurdering er, at de ikke ville kunne have fundet ud af det. Vi snakker jo om timer her,« siger han med henvisning til den tid, der gik mellem angrebet mod Krudttønden og det ved synagogen.

Politiet havde under otte timer, fra det tidspunkt hvor politiet indhentede oplysninger fra teleselskaberne, til der blev meldt om skud ved synagogen, viser myndighedernes egen evalueringsrapport.

Torben Rune, der er teleekspert og grundlægger af it-firmaet Netplan, kender også teknikken bag ’maste-sug’. Han er ligeledes skeptisk: »Det er som at finde en nål i en høstak,« som han siger.

Chefpolitiinspektør Jørgen Bergen Skov fra Københavns Politi erkender, at der er tale om ’spekulationer’, når politiet vurderer, at internetovervågning muligvis havde været nyttig i forhold til at forhindre angrebet ved synagogen.

»Det er spekulationer. Det er jo ikke noget, vi kan vide noget konkret om,« siger han.

Men alligevel bakker chefpolitiinspektøren ministeren op: Det er politiets vurdering, at internetovervågning ’måske’ kunne have hjulpet med at stoppe gerningsmanden tidligere.

Han mener heller ikke, at der havde været for kort tid til at analysere oplysningerne. Det kan i princippet gøres på få minutter, når politiet har fået oplysningerne fra teleselskaberne, vurderer han.

Peter Lauritsen, der er overvågningsforsker på Aarhus Universitet, siger, at risikoen for terror historisk set er blevet brugt som et stærkt »trumfkort«, når politikerne og myndigheder har argumenteret for yderligere overvågningsbeføjelser.

»Det skete i en lang periode efter angrebene 11. september 2001 og nu igen efter angrebene i Frankrig og København. Selv om terrorrisikoen sagtens kan være reel og legitimere yderligere overvågning, så bør politikere og myndigheder i det mindste kunne sandsynliggøre, at det i det her konkrete tilfælde rent faktisk kommer til at virke mod terror,« siger Peter Lauritsen med henvisning til, at der i Danmark har eksisteret en lignende internetovervågning i en årrække, uden at det virkede efter hensigten.

Københavns Politis forklaring på, hvordan politiet ’måske’ kunne have brugt internetovervågningen i forbindelse med terrorangrebet, er teknisk og kompliceret.

Den hænger sammen med, at Omar Abdel Hamid El-Hussein var i besiddelse af en telefon med et sim-kort, som udelukkende kunne bruges til internettrafik – og altså ikke almindelige telefoni og sms.

Den telefon brugte han til at lave en Facebook-opdatering cirka fem minutter inden skyderiet ved Krudttønden.

Politiet opdagede dog først denne telefon efter angrebet ved synagogen. Det skete, da politiet skød og dræbte gerningsmanden på Svanevej tæt ved Nørrebro Station.

Dermed vidste politiet i tidsrummet mellem angrebet mod Krudttønden og synagogen ikke, at gerningsmanden havde en sådan telefon, siger Jørgen Bergen Skov.

Alligevel er det hans vurdering, at politiet ved hjælp af ’maste-sug’ måske kunne have udledt, at han var i besiddelse af telefonen.

’Maste-sug’ betyder, at politiet indhenter historiske oplysninger om alle mobiltelefoner og andre apparater med et sim-kort, der i et bestemt tidsrum har været i kontakt med en mobilmast.

I andre situationer indhenter politiet oftest målrettet oplysninger om aktivitet på en bestemt mobiltelefon, men eftersom politiet først efter begge angreb fik kendskab til denne telefon, var det ikke en mulighed i dette tilfælde.

I stedet man kan lave maste-sug og efterfølgende indhente oplysninger om bestemte telefoner, der har været på flere forskellige lokationer i et specifikt tidsrum.

Efter angrebet mod Krudttønden fik politiet således teleselskaberne til løbende at lave ’maste-sug’ flere gange og alle de steder, hvor gerningsmanden var blevet set, siger Jørgen Bergen Skov.

Dermed ville politiet ifølge chefpolitiinspektøren muligvis kunne have udledt, at gerningsmanden var i besiddelse af denne telefon, hvis internetovervågningen havde eksisteret.

Hvis det var lykkedes, kunne politiet potentielt have brugt den oplysning til at spore, hvor gerningsmanden var, inden hans angreb ved synagogen.

Det skete imidlertid ikke i virkeligheden. En af årsagerne var, at politiet ikke kunne indhente oplysninger om internettrafik på telefonen, da de nuværende regler på området ikke stiller krav om, at denne type oplysninger registreres af teleselskaberne.

Men det er altså én af de typer af oplysninger, der ifølge Justitsministeriets forslag til internetovervågning skal registreres i fremtiden.

Såre simpelt

Flere eksperter på området tvivler imidlertid på, at politiet ville kunne have analyseret sig frem til gerningsmandens mobiltelefonen, selv hvis internetovervågningen havde eksisteret på det tidspunkt.

Jørn Holm-Pedersen, der som nævnt har arbejdet for politiet tidligere, siger, at det ofte er »meget svært« at bruge ’maste-sug’-metoden i praksis.

Han påpeger også, at der højst sandsynligt har været en enorm trafik på mobilmasterne i København i løbet af timerne mellem de to angreb, hvilket vil øge mængden af data, som politiet skal lede i.

»Samtidig ved de jo heller ikke, hvad de leder efter,« siger Jørn Holm-Pedersen. Det afviser Jørgen Bergen Skov fra Københavns Politi.

»Vi leder efter telefoner eller andre kommunikationsapparater, som er registreret ved to eller flere gerningssteder eller steder, hvor gerningsmanden er observeret af vidner eller set på video. Det er såre simpelt,« konkluderer chefpolitiinspektøren og tilføjer:

»Der er selvfølgelig ingen garanti for, at det er vores gerningsmand, da der i teorien kan være andre, som også har været på for eksempel tre steder, hvor gerningsmanden er observeret, uden at disse har noget med sagen at gøre. Det betyder, at vi en gang imellem må efterforske mod mere end et apparat for at finde ud af, om vores gerningsmand er imellem, men det er ikke noget problem, blot en opgave, som skal løses.«

Jørn Holm-Pedersen understreger dog, at det også afhænger af, hvilke analyseredskaber politiet på tidspunktet for terrorangrebet havde til rådighed i forhold til at analysere data fra ’maste-sug’.

Jørgen Bergen Skov fra Københavns Politi siger, at politiet benytter sig af regulære regneark i forbindelse med denne metode. Politiet kan dog tage egentlige databaser i brug ved store mængder data, men det er endnu aldrig sket, oplyser chefpolitiinspektøren.

Torben Rune fra firmaet Netplan vurderer, at ’maste-sug’-metoden har flere svagheder, blandt andet fordi mobiltelefoner ikke nødvendigvis opretter forbindelse til den geografisk nærmeste mobilmast.

»Du kan godt stå i én gade, mens din mobiltelefon har fat i en mast, som ligger mange gader væk,« siger Torben Rune.

»Og så kan jo man ikke se ud fra data, at en person står ved gerningsstedet,« siger Torben Rune. Han siger desuden, at mobilmasterne i København står meget tæt.

»Dermed kan en telefon skifte fra den ene til den anden mast mange gange. Det betyder, at du skal have fat i masteoplysninger fra mange forskellige master,« siger han. »Og så får du næste problem. Grunden til, at der er mange master, er jo, at der er meget aktivitet, og så får du altså meget data ud,« tilføjer han.

Den problemstilling afviser Jørgen Bergen Skov også:

»Der var i den aktuelle sag langt nok mellem de steder, hvor gerningsmanden var observeret, til at dette ikke ville have været noget problem.«

Minister stiller ikke op

Jørgen Bergen Skov siger, at internetovervågningen også kunne have været brugbar i forbindelse med den bagudrettede efterforskning – altså efter politiet havde skudt gerningsmanden og fundet telefonen – fordi det kunne have været med til at kortlægge hans eksakte rute gennem København og eventuelle medgerningsmænd.

Information har i forbindelse med denne artikel givet justitsminister Søren Pind fire dage til at stille op til interview. Det har ikke været muligt.

Tidligere har Information også bedt om et interview med ministeren om samme overordnede emne, internetovervågning, men det har ministeren heller ikke stillet op til.

Søren Pind har i stedet sendt et skriftligt svar gennem en pressemedarbejder.

»Jeg kan konstatere, at politiet vurderer, at logget internettrafik potentielt kunne have hjulpet politiet med at spore gerningsmanden under terrorangrebet. Det taler vist for sig selv,« udtaler Søren Pind.

Han understreger, at logning af internettrafik ikke kun skal bruges til terrorbekæmpelse, men også i forbindelse med eksempelvis økonomisk internetsvindel eller til at finde personer, som er forsvundet.

FAKTA: Justitsministerens debat på de sociale medier

Justitsminister Søren Pind (V) har brugt de sociale medier ivrigt i debatten om internetovervågning. På Facebook og Twitter, hvor han har henholdsvis 34.000 og 39.000 følgere, har han skrevet, at internetovervågning muligvis kunne have hjulpet politiet med at fange gerningsmanden til sidste år terrorangreb i København, inden han nåede at gå til angreb ved synagogen.

Kære medier! Truslen mod Danmark er alvorlig. Vil I ikke nok også tage den så alvorligt, at I i det mindste prøver at... Opslået af Søren Pind på 23. februar 2016

@christianpanton FMI: I benægter politiets vurdering af, at logning måske kunne have hjulpet ift Omar inden han nåede synagogen? — Søren Pind (@sorenpind) 8. februar 2016

@koldsmed Kommer vel an på, hvornår forbryderen fanges. Ku man ha fundet netspor på O Hussein eft krudtnd, ku han måske være taget før sngog — Søren Pind (@sorenpind) 21. februar 2016