I en række artikler her på Videnskab.dk har forskere kritiseret regeringens beslutning om at indføre danskprøver i 0. klasser på skoler i udsatte boligområder, hvor over 30 procent har rødder i et ikke-vestligt land.

I artiklen ‘Forskning: Stopprøver kan hæmme børns sproglige udvikling’, siger forskere, som i store projekter har undersøgt, hvordan små børn lærer nye sprog, at danskprøver kan hæmme børnenes sprogindlæring.

Men Henrik Dahl, der er undervisningsordfører for Liberal Alliance, har ikke meget tilovers for forskernes kritik, selv om den er baseret på viden fra nogle af de største sprogindlærings-projekter, der er lavet i Danmark.

»Der findes forskere, som mener alt. Derfor er alt, hvad vi vedtager i Folketinget, imod hvad en eller anden forsker anbefaler. Derfor er jeg totalt immun overfor den slags,« skriver Henrik Dahl i en mail til Videnskab.dk.

Annonce:

»Hvis vi skulle have lyttet til forskerne, var der slet ikke nogen problemer med parallelsamfund - og så ville det være umuligt at stramme op,« fortsætter han.

En række forskere har tidligere kritiseret brugen af ordet 'parallelsamfund' her på Videnskab.dk. Parallelsamfund findes slet ikke i Danmark, siger de i artiklen 'Parallelsamfund er noget politikerne har opfundet'.

Men Videnskab.dk’s fokus på, hvad forskningen viser om parallelsamfund, sprogtest og sprogindlæring, er ifølge Henrik Dahl »verdens ældste og mest kedelige, journalistiske vinkling.«

DF: Forskeres anvisninger har ikke virket

Alex Ahrendtsen, der er folkeskoleordfører for Dansk Folkeparti, betegner stopprøverne i 0. klasse som en hjælp til eleverne.

»Jeg må bare sige til de kære forskere, at alt det, vi har gjort i de sidste 30 år, ikke har virket. Tværtimod. Alle deres anvisninger og forskning har ikke kunnet hjælpe,« siger Alex Ahrendtsen.

»Den eneste måde, man kan få viden om, hvordan eleverne klarer sig rent sprogligt, er ved at lægge en prøve ind,« fortsætter han.

Regeringens tiltag består af fire danskprøver, hvoraf den sidste skal bestås, før eleverne kan rykke op i første klasse. Derudover er sprogstimuleringsforløb og summercamp en del af pakken.

Ifølge Alex Ahrendtsen er tiltaget ikke kun rettet mod eleverne, men også deres forældre.

»Det her vil animere forældrene til at tage sig sammen,« siger han.

Undervisningsminister holder ferie

Det har desværre ikke været muligt at få undervisningsminister Merete Riisager (LA) til at forholde sig til den kritik, der bliver fremsat i artiklen, for hun er rejst på ferie.

Annonce:

Til gengæld har vi fået en kommentar fra undervisningsministeren til den kritik, der blev rejst i artiklen ‘Førende forskere vil ikke være med til at lave stopprøver i 0. klasser’.

I artiklen fortæller professor Simon Calmar Andersen, der er chef for Trygfondens Børneforskningscenter - et center, der gennem en årrække har udviklet og testet sprogprøver til små børn - at centret har sagt nej til at lave forsøgene med stopprøver i 0. klasserne i de udsatte boligområder.

Regeringen har slet ikke afsat tid nok til at lave prøverne ordentligt, siger Simon Calmar Andersen.

Hvis prøverne ikke bliver lavet ordentligt, risikerer man, at børn, der i virkeligheden ikke har problemer med sprogindlæringen, dumper, og skal gå om.

Sprogprøver er et udviklingsprojekt

Forskere fra Syddansk Universitet og de danske University Colleges har i stedet fået opgaven fra Undervisningsministeriet.

Merete Riisager skriver i en mail til Videnskab.dk:

»Jeg er glad for, at 24 skoler har valgt at deltage i forsøget med sprogprøver i det kommende skoleår, og at gode kræfter fra forskningsverdenen og professionshøjskoler bidrager med deres viden og erfaringer til at udvikle sprogprøverne.«

»Hensigten med forsøget er, at det er et udviklingsprojekt, som skal gøre os klogere. Erfaringerne, som vi får med fra forsøget og de 24 skoler, kommer til at spille en rolle i arbejdet med at udarbejde de endelige og obligatoriske prøver, der vil bliver rullet ud i skoleåret 2019 - 2020.«