En kommende EU-dom har vakt uro blandt flere politikere på Christiansborg.

I løbet af i år skal EU-domstolen tage stilling til, hvorvidt Danmark ulovligt har nægtet tyrkere familiesammenføring med henvisning til det såkaldte tilknytningskrav.

Hvis EU-domstolen dømmer mod Danmark, kan staten blive tvunget til at genoptage potentielt tusindvis af sager om familiesammenføring af tyrkiske statsborgere.

Udsigten til et muligt nederlag har affødt stærke reaktioner fra begge sider af Folketinget.

Herunder kan du læse nogle af de ting, som hidtil er blevet sagt om den kommende dom.

Socialdemokratiets udlændingeordfører, Mattias Tesfaye, til Politiken.

»Det er ingen hemmelighed, at vi har fulgt dette ret tæt fra sidelinjen. Det er en vejsidebombe i dansk udlændingepolitik, som ligger og kigger på os. Der har ikke været så meget debat om det i offentligheden, men det kan blive en kæmpe udfordring for det danske samfund, hvis den dom falder forkert ud.«

Dansk Folkepartis udlændingeordfører, Martin Henriksen, til Kristeligt Dagblad:

»EU-Domstolen forsøger at krænke vores selvbestemmelse. Derfor er der ikke andet at gøre end, at regeringen nu meddeler EU, at vi selv bestemmer over vores udlændingepolitik.«

De Konservatives udlændingeordfører, Naser Khader, til Berlingske:

»Det vil være en ladeport. Det vil være uoverskueligt. Og det vil være en underminering af vores stramme udlændingepolitik.«

Liberal Alliances udlændingeordfører, Joachim B. Olsen, til Kristeligt Dagblad:

»Det kan være flere tusinde (sager, som skal tages om, red.), men det er absolut også det værst tænkelige scenarie. Det er svært at forestille sig, at alle, der har fået afslag, vender tilbage til Danmark, selvom de får muligheden for det.«

Det er advokat Thomas Ryhl fra NJORD Law Firm og advokat Charlotte Bach Ryhl, der på vegne af et tyrkisk ægtepar sammen fører sagen mod Udlændinge- og Integrationsministeriet. I sagen har en hustru fået afslag på familiesammenføring med sin mand med henvisning til det såkaldte tilknytningskrav.

Over for Politiken har Ryhl også vurderet konsekvenserne af dansk nederlag:

»Det vil være en bombe under hele udlændingepolitikken. I hvert fald den del, der i 15 år har forhindret tyrkiske statsborgere, der bor og arbejder i Danmark, i at få ægtefælle- og familiesammenføring.«

Uvisse konsekvenser

I forbindelse med sagen har Østre Landsret rettet henvendelse til EU-Domstolen for at få domstolens vurdering af, hvorvidt det danske tilknytningskrav, som sidste år blev fjernet, har været brugt ulovligt til at nægte tyrkere ægtefællesammenføring.

Tyrkiet er ikke medlem af EU, men en associeringsaftale betyder, at landet på en række områder er sidestillet med andre EU-lande.

Tilknytningskravet er blevet brugt til at vurdere ægtepars fælles tilknytning til Danmark, men EU-domstolen skal nu tage stilling til, om associeringsaftalen betyder, at tilknytningskravet ikke har kunnet bruges i forhold til tyrkiske ægtepar.

Det er uvist, hvilke konsekvenser en dom mod Danmark kan få.

Det afhænger blandt andet af, hvordan domstolen vælger at formulere dommen. En dom mod Danmark kan betyde, at staten skal genoptage tusindvis af sager. Ifølge advokat Thomas Ryhls vurdering kan der blive tale om op mod 8.000 sager.

Dommen forventes ifølge Thomas Ryhl at falde i maj eller juni, men det kan også blive på den anden side af sommerferien.

Khaders modstand

Danmark har for vane at indordne sig efter domme fra EU-domstolen. Men den praksis er Naser Khader parat til at tage et opgør med i den konkrete disput.

Regeringen bør forud for dommen gøre alt for at argumentere sin sag, understregede Khader for nyligt i Berlingske, men lykkes missionen ikke, kan Danmark blandt andet trække sagen i langdrag efter afgørelsen, påpegede han.

»Vi har været nogle duksedrenge. Når der er faldet en dom, har vi straks været inde og ændre på det hele. Andre lande har givet sig god tid og fastholdt deres argumenter og har forsøgt at overbevise EU om det modsatte,« lød det.