Elevrådet på Lyngby Handelsgymnasium kritiserer nu en række medier for deres håndtering af en mobbesag.

Medierne har, mener elevrådets formandsskab, alene fokuseret på den elev på skolen, Katrine Fischer, som i et debatindlæg i Berlingske 26. december beskrev gymansieelever som dovne og sløve.

Katrine Fischer, der er fremtrædende medlem af Liberal Alliances Ungdom, omtalte i debatindlægget en klassekammerat, der “ikke laver noget.”

Det beskrives blandt andet, hvordan den pågældende elevs “ugidelighed overfor gruppearbejdet ender med at være vores problem". Den omtalte elev kan let genkendes ud fra debatindlægget.

Efter ugers tøven har Katrine Fischer denne uge fået en skriftlig advarsel fra gymnasiets ledelse, fordi hun med debatindlægget og adfærd i øvrigt har overtrådt gymnasiets mobbelregler.

Katrine Fischer går til pressen og fortæller at hendes ytringsfrihed knægtes. Medierne - anført af Berlingske og BT - sluger ukritisk denne vinkel på sagen.

Tilbage står den elev, der er blevet krænket og mobbet i Katrines oprindelige debatindlæg

"Hele debatten tager pludselig afsæt i netop denne uenighed mellem skolens ledelse og Katrine Fischer. Tilbage står den elev, der er blevet krænket og mobbet i Katrines oprindelige debatindlæg. Den elev, der i sin tid indgav en klage over mobning men pludselig slet intet fokus får i den offentlige debat," skriver elevrådsformand på Lyngby Handelsgymnasium, Andreas Guldborg Hansen - med opbakning fra sine to næstformand i eleverådet - i en udtalelse til Netavisen Pio.

I går fortalte den angiveligt dovne medstuderende i Netavisen Pio, hvordan hun oplever at blive identificeret på baggrund af debatindlægget – og om et forløb, der har efterladt hende sygemeldt og med en følelse af været blevet nedgjort.

"Du belaster gruppen...”

17-årige Natalie er ordblind og har ADHD, hvilket hun har været åben om. Hun er sygemeldt på tredje uge fra Lyngby Handelsgymnasium, hvor hun til daglig læser international marketing.

Da jeg ser debatindlægget bryder jeg fuldstændigt sammen

"Da jeg ser debatindlægget bryder jeg fuldstændigt sammen. Jeg græder, får rysteture og flashbacks. Jeg har ikke betragtet konflikten om gruppearbejdet, som om at jeg er uvenner med nogen. Nu føles det, som om al skyd og ansvar pludseligt lægges over på mig. Nu er det mig, der skal bevise, at jeg ikke er doven eller et dårligt menneske. Jeg tænker, “hvorfor kan du aldrig finde ud af noget. Det her er din egen skyld,” sagde Natalie torsdag til Netavisen Pio.

Efter indledningsvis at have forhold sig tavst, skriver formand for elevrådet på Lyngby Handelsgymnasium, Andreas Guldborg Hansen, og hans to næstformænd nu, hvordan elevrådet ser på sagen.

Det sker på baggrund af grundige overvejelser hos elevrådet, der under indtryk af de seneste dages meget hektiske medieaktivitet, har skulle balancere hensyn til ytringsfrihed, privatliv og almindelig empati på en guldvægt.

Ifølge elevrådsformanden, kan elevrådet ikke kommentere nærmere på den konkrete sag, men bekræfter at man fra elevrådets side, samstemmende med gymnasiets ledelse, men uden at udtale sig om skyld og ansvar, betragter sagen som en såkaldt mobbesag.

I elevrådets vurdering af dette, indgår ikke kun en vurdering af indholdet i Katrine Fischers debatindlæg, men også forhold på gymnasiet, der vedrører perioden før udgivelsen af debatindlægget. Disse forhold kan elevrådsformanden dog ikke kommentere nærmere på.

"Fordrejning af den offentlige debat"

Ifølge elevrådsformanden er der i elevrådet opbakning til både ytringsfriheden – og til de elever, der selv vælger at deltage i debatten. Dog skal alle overholde gymnasiets studie- og ordensregler, der blandt andet omfatter respekt for medstuderende.

I forhold til mediernes konkrete behandling af sagen stiller elevrådet sig dog mindre opbakkende:

"Hele debatten tager pludselig afsæt i netop denne uenighed mellem skolens ledelse og Katrine Fischer. Tilbage står den elev, der er blevet krænket og mobbet i Katrines oprindelige debatindlæg. Den elev, der i sin tid indgav en klage over mobning men pludselig slet intet fokus får i den offentlige debat. Som elevrådsformandskab vil vi gerne udtrykke vores fulde ærgerlighed over denne fordrejning af den offentlige debat, der uden kontekst forsøger at finde offer og forulemper," skriver Andreas Guldborg Hansen og forsætter:

Det nytter ikke, at en sag om mobning og nedladende udtalelser i landsdækkende medier bliver fordrejet til en sag om ytringsfrihed

"Det nytter ikke, at en sag om mobning og nedladende udtalelser i landsdækkende medier bliver fordrejet til en sag om ytringsfrihed. I hvert fald ikke før den sygelagte elev igen kan gå på Lyngby Handelsgymnasium og afslutte sin uddannelse samme sted, som hun startede den," skriver elevrådets formandsskab i udtalelsen, der fortsætter:

"Elevrådets hensyn er selvfølgelig både, at alle på skolen skal trives samt at alle elever har retssikkerhed på gymnasiet. Af den grund deler vi sagen op i to problemstillinger om henholdsvis mobning og elevrettigheder på gymnasiet. Som elevråd er det ikke muligt at gå ind i den konkrete sag, men i stedet er det muligt at lave tiltag, der forebygger fremtidige lignende sager. Af den grund har denne sag medført, at der er blevet skabt et trivselsudvalg, der netop skal arbejde med retorikken blandt elever og sikre, at både det psykiske, fysiske og sociale miljø bidrager til elevernes dannelse og uddannelse. Desuden skal dette trivselsudvalg også arbejde med elevers rettigheder – og det oplagte udgangspunkt er selvfølgelig ytringsfrihed for elever," slutter udtalelsen fra elevrådsformand Andreas Guldborg Hansen og hans to næstformænd.

Skarp kritik af Berlingske

Jacob Mollerup er ekspert i medieetik og har tidligere været lytternes og seernes redaktør i DR. Han kritiserede torsdag Berlingskes beslutning om at bringe debatindlægget.

Sagen er et godt eksempel på, at presseetik også gælder for opinionsstof

"Sagen er et godt eksempel på, at presseetik også gælder for opinionsstof," sagde Jacob Mollerup til Netavisen Pio og forsatte:

"Grænserne er godt nok videre, når det handler om meninger og debat. Men når det handler om beskyldninger, der rettes mod navngivne eller let identificerbare mennesker, skal man tænke sig om også i opinionsstoffet. Det har man ikke haft held med på Berlingske i dette tilfælde. Redaktionen skulle fra starten have sikret sig mod, at et let identificerbart menneske blev udsat for så stærkt nedsættende omtale," siger Mollerup.

Mads Kjær Christoffersen, journaliststuderende på Syddansk Universitet