Dansk Folkepartis udlændingeordfører Martin Henriksen foreslår, at afviste asylansøgere i visse tilfælde kan få beroligende eller bedøvende medicin, så de ikke har mulighed for fysisk at forhindre en tvangsudsendelse.

Det samme har en medarbejder ved Udlændingecenter Ellebæk i Nordsjælland for nylig i en konkret sag foreslået politiet. Som beskrevet i dagens Information skete det, efter at en 21-årig afghansk afvist asylansøger to gange havde fået afbrudt planlagte tvangsudsendelser ved at gøre så meget modstand, at piloten ikke ville tage ham med i flyet til Kabul.

»Muligheden bør være der,« siger Martin Henriksen.

»Det er fuldstændigt uacceptabelt, at vi bruger mange penge på udsendelserne, og så fordi de forsøger at råbe, bide, sparke og skrige, så indstiller man forsøget,« fortsætter han og tilføjer:

»Det er ligefrem en opskrift på at forhindre udsendelser, og derfor mener vi, at muligheden for at give beroligende medicin selvfølgelig bør være til stede, og det må hver gang være op til en konkret vurdering.«

Men en sådan mulighed er ikke et ønske, som Justitsministeriet umiddelbart vil imødekomme. Af et aktuelt folketingssvar fremgår det, at efter ministeriets vurdering vil en tvangsmedicinering af afviste asylansøgere »med henblik på at sikre deres udsendelse« være »et meget indgribende tiltag, der vil rejse alvorlige spørgsmål« i forhold til to artikler i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. De to artikler er artikel tre om forbuddet mod nedværdigende behandling og artikel otte om retten til privatliv.

I Rigspolitiets senest offentliggjorde statusrapport om arbejdet med udsendelse af afviste asylansøgere fra april 2015 hedder det om medicinering, at det »alene« kan ske efter en sundhedsfaglig vurdering foretaget af sundhedsfagligt personale, og det har politiet ingen indflydelse på.

»Det ledsagende politipersonale anvender aldrig medicinering med henblik på at passivisere udlændingen i forbindelse med en udsendelse«, står der i statusrapporten.

Rigspolitiets presseafdeling skriver i en mail til Information, at medicinering ikke er »et magtmiddel, som politiet kan anvende i forbindelse med politiets udsendelsesarbejde«.

Ikke standard, men …

Spørgsmålet er så, om det alligevel kan lade sig gøre at give beroligende medicin forud for en tvangsudsendelse, hvis det nu er andre end politiet, der står for det. Hvorfor skulle en medarbejder fra Udsendelsescenter Ellebæk ellers foreslå, at den 21-årige afviste asylansøger Morteza Y., som to gange forgæves er blevet forsøgt tvangsudsendt, kunne få »noget lidt stærkere beroligende medicin«, næste gang han skulle forsøges udsendt?

Michael Juul, områdechef i Kriminalforsorgen for sikkerhed i område hovedstaden, hvorunder Ellebæk hører, vil ikke udtale sig om den konkrete sag.

»Det er ikke noget, vi generelt gør eller har som en standard. Men der kan være særlige tilfælde, hvor det giver god mening at give noget beroligende. Men så er det det sundhedsfaglige personale, der gør det, på henvisning fra en læge,« siger Michael Juul.

Tilbage i juli 2014 kunne DR’s P1 Orientering citere fra et lægenotat i forbindelse med en tvangsudsendelse af en afvist afghansk asylansøger, at der var planlagt en mulighed for at give »akut beroligende medicin i form af stesolid«, som »om nødtvungent« ville »kunne foregå med injektion mod hans vilje«.

I Rigspolitiets statusrapport om udsendelser fra april 2015 hedder det: »En eventuel medicinering vil alene blive foretaget af lægefagligt personale efter en lægefaglig vurdering.«

Men Lægeforeningen har for et par år siden »truffet beslutning om at anbefale læger ikke at medvirke ved transport af afviste asylansøgere«, som der står i foreningens vejledning, der fortsætter:

»Det er Lægeforeningens vurdering, at eventuel administration af beroligende midler under transporten er i strid med Lægeforeningens Etiske regler §§ 1 og 2 og internationale regler på området.«

Også Dorte Steenberg, næstformand for Dansk Sygeplejeråd, mener, at medicinering med beroligende midler i forbindelse med en tvangsudsendelse »er i strid med Dansk Sygeplejeråds etiske retningslinjer og noget, som vi absolut ikke anbefaler vores medlemmer at medvirke til«.

Hun efterlyser derfor »klare retningslinjer fra myndighederne« om, at sundhedsfagligt personale ikke må medvirke til tvangsudsendelser.

Fra Dignity, Dansk Institut mod Tortur, forklarer juridisk medarbejder Nynne Nytofte-Bæk, at »det er meget bekymrende, hvis det passer«, at en medarbejder fra Ellebæk har foreslået det til politiet.

»Det ville være en praksis, der er i modstrid med politiets egne regler og Europarådets retningslinjer,« siger Nynne Nytofte-Bæk, der opfordrer politiet til »at undersøge den her sag og sikre sig, at denne persons rettigheder ikke er blevet krænket.

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra justitsminister Søren Pind. Ministeriet henviser i stedet til svaret fra Rigspolitiets presseafdeling.