Hver morgen kan medarbejdere i Trinitatis Kirke i København starte med at rydde op efter overnattende romaer.

Madrasser, flasker, tøj, papkasser, tis og ekskrementer.

Ifølge ledende kirketjener Kresten Dahl er problemet blevet større de seneste år, og det opstår, så snart vejret bliver en smule lunt:

»De bor alle steder på pladsen, hvor der er rum. Op ad studenterhuset og rundt i hjørner hist og pist. De samler flasker og ting og sager, og det bliver så lagt af i deres »hjem«, som er vores plads. Så skal vi køre det hele væk og rydde op efter, at der er blevet tisset og skidt overalt,« siger Kresten Dahl.

Derfor har menighedsrådet sagt ja til at betale for, at kirkens medarbejdere kan blive vaccineret mod hepatitis, så de ikke risikerer at blive syge af at fjerne efterladenskaber.

Det kunne TV 2 Lorry fortælle forleden.

»Vi rydder det op, vi kan, men det kræver mere, end sådan en kirke er gearet til. Eksempelvis kræver det professionel desinficeringssprøjtemaskiner, som vi slet ikke har, at rydde op efter menneskeafføring. Så det er et stort problem og en stor omkostning for os,« siger Kresten Dahl.

Han skyder på, at romalejren lige nu rummer et sted mellem 20 og 25 mennesker, og deres tilstedeværelse i området betyder, at københavnere og turister ikke længere benytter pladsen:

»Den bliver ikke i samme omfang som tidligere brugt af børnehaver og folk, der kommer for at hygge sig og slå en sludder af med deres Baresso-kaffe. Det er jo ikke særligt spændende at sidde i et miljø af stank fra tis og mærkelige papskiver, som flyver rundt,« siger Kresten Dahl og fortæller, at kirken er i kontakt med Københavns Kommune og politiet om problemet.

Artiklen fortsætter under billedet

Trinitatis Kirke forsøger nu at skilte med regler for brug af pladsen. Fold sammen Læs mere Læs mere

»Ligner Roskilde Festival sidste dag«

Stationsansvarlig i Banedanmark Tommas Brogaard genkender problematikken med hjemløse udlændinge og oplever, at det er »et marked i vækst«. Ifølge ham er det især på ikke-offentlige arealer nær Indre By, at typisk romaer og østeuropæere slår sig ned.

»Det er mit indtryk, at der er kommet et større pres på arealerne, og jeg ser en lejr vokse hurtigere nu end tidligere. For nogle år siden boede der som regel to-tre personer i hver lejr, men hvis ikke vi er meget observante, vokser de hurtigt i dag. Vi har ryddet lejre, som har huset omkring 10-12 mennesker,« siger Tommas Brogaard.

Han fortæller, at det sjældent er en indbydende grøn plet, som møder Banedanmarks medarbejdere:

»Jeg plejer at sige, at det ligner Roskilde Festival, når Roskilde Festival er slut. Forskellen er bare, at på festivalen kan man komme på toilet. Derfor finder vi en blanding af alverdens ting i området. Tøj, telte, soveposer, afføring, madrester. Man skal forestille sig en form for primitiv camping uden toiletforhold, og så har man et ret retvisende billede,« siger Tommas Brogaard.

Banedanmark er meget opmærksom på problematikken, for det er farligt for folk at bevæge sig rundt i nærheden af et banelegeme og skyde genvej over skinnerne.

»De må ikke være på området ifølge jern-baneloven, og det er ikke mindst af hensyn til deres egen sikkerhed. Nogle lejre ligger på et sideareal, hvor der kører tog, og der er ingen, som ønsker påkørsler, men den risiko højnes, når folk slår sig uautoriseret ned,« siger Tommas Brogaard.

Politiet: Tiltagende problem

Leder af Københavns Politis afdeling for udlændingekontrol, Kjeld Farcinsen, bekræfter over for TV 2 Lorry, at problemet med romaer, som slår lejr i København, er tiltagende:

»Vi har aldrig modtaget så mange anmeldelser på en måned, som vi gjorde i april. Generelt har vi over de sidste tre år set en stigning,« siger Kjeld Farcinsen.

Ifølge TV-kanalen modtog Københavns Politi sidste måned 60 anmeldelser fra borgere, som følte sig utrygge eller generede af udenlandske hjemløse. Til sammenligning var der hele sidste år 329 anmeldelser. Det indikerer, at problemet kan blive større i 2017 end i 2016:

»Det er vores fornemmelse, at det bliver værre i år, end det har været de tidligere år. Det bygger vi på alle de anmeldelser, vi allerede har fået, selv om det stadig er meget tidligt på sæsonen,« siger Kjeld Farcinsen til TV 2 Lorry.

Overborgmester i Københavns Kommune Frank Jensen (S) er opmærksom på problemet, og i Berlingske sidste år foreslog han et kontantløst pantsystem, som skulle forhindre romaer og østeuropæere i at rejse til København for at ernære sig som flaskesamlere.

I et brev til miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) foreslog overborg-mesteren, at pant ikke skulle kunne veksles til kontanter, men i stedet kun skulle kunne bruges til at betale for vareindkøb. Dengang mente Esben Lunde Larsen, at det var »modigt af Frank Jensen at rejse problemstillingen«, men ville på det tidspunkt ikke tage stilling til ideen.

Det har ministeren imidlertid gjort siden, og 8. december fik Frank Jensen et nej til sit forslag med henvisning til, at pantsystemets effektivitet risikerer at blive forringet, hvis det bliver kontantløst.

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra Frank Jensen, som holder ferie.