Justitsminister Søren Pind (V) har op til afstemningen om Danmarks EU-retsforbehold sagt flere gange, at Folketinget »altid« vil kunne trække suverænitet, som er overladt til EU, tilbage.

Men flere eksperter vurderer, at det kan tage årevis, blive meget besværligt og vil placere Danmark i en position, hvor andre EU-lande vil kunne få betydelig indflydelse på processen.

DR-programmet Detektor har for nylig afdækket, at det efter dansk ret vil være muligt at overlade sig suverænitet til EU, som det vil ske i tilfælde af et ja den 3. december, og så senere tilbagetage den suverænitet, som er overladt til EU.

Læs også: EU-forbehold bliver umulige at fjerne

Efter EU-retten vil det imidlertid kræve en traktatændring eller en anden fælles overenskomst med de øvrige medlemslande, fremgår det af et notat fra Justitsministeriet.

En traktatændring vil imidlertid kunne tage årevis, vurderer flere eksperter over for Information.

»En traktatændring er som udgangspunkt en rimelig tung proces,« skriver juraprofessor Helle Krunke fra Københavns Universitet, der forsker i EU-forfatningsret og europæisk integration, i en kommentar til Information.

Hun tilføjer, at der dog potentielt set kan gøres brug af en forsimplet procedure for en traktatændring i dette tilfælde, men selv hvis det er muligt, vil processen kunne tage flere år.

»Rent politisk kan man risikere, at andre medlemsstater vil benytte lejligheden til også at stille forskellige krav, hvis der åbnes op for en traktatændringsproces. Dette vil kunne forlænge og besværliggøre forhandlingsprocessen,« vurderer Helle Krunke.

Rebecca Adler-Nissen er lektor i statskundskab på Københavns Universitet og forsker i EU’s udvikling og forholdet mellem medlemsstaterne.

Hun har tidligere været ansat som embedsmand i Udenrigsministeriet og har beskæftiget sig med forberedelserne af det danske EU-formandskab i 2012. Hun vurderer, at en løsning, der går ud på at få en fælles overenskomst med de øvrige EU-lande, ligeledes kan vise sig at tage lang tid og være politisk besværlig.

»Det afhænger helt af de andre landes politisk vilje,« vurderer hun. »Derfor må man sige, at grundlæggende set så fanger bordet rent politisk, hvis vi tilslutter os en retsakt«.

Justitsminister Søren Pind (V) har imidlertid flere gange lagt vægt på, at det kan lade sig gøre, uden at omtale hvor besværligt det eventuelt kan blive.

»Det, vi afgiver til EU, kan Folketinget altid tage tilbage igen, hvis det er det, man vil,« har ministeren sagt til TV 2 News i et klip, som Detektor har fundet frem.

Morten Messerschmidt, der er medlem af Europa-Parlamentet for Dansk Folkeparti, beskylder ministeren for at tale mod bedre vidende:

»Justitsministeren har opført sig bizart. Jeg ved jo, at han ved, hvordan reglerne er skruet sammen, for vi har undervist i præcis det samme materiale på Københavns Universitet,« siger han med henvisning til, at Søren Pind har været såkaldt manuduktør i statsret på universitetet, hvor også Morten Messerschmidt har undervist.

»Derfor må han tale mod bedre vidende, når han render rundt og nonchalant siger, at man altid kan trække suverænitet tilbage,« siger han.

Søren Pind siger, at pointen med hans udtalelser har været at tilbagevise nej-fløjens påstande om, at det aldrig vil være muligt at trække dansk suverænitet tilbage.

»Det er ikke svært at gå ned i Folketinget og vedtage en lov med 90 mandater bag sig og sige, at man nu trækker suverænitet tilbage. Konsekvenserne kan derimod blive store eller små. Det ved vi ikke, for det vil i sidste ende være op til EU-Domstolen,« siger Søren Pind.

Rebecca Adler-Nissen siger, at hvis Danmark skulle tilslutte sig en retsakt, som et flertal i Folketinget senere vurderer var et problem, så ville en praktisk løsning være at få den siddende regering til at arbejde for en ændring af den konkrete retsakt.

Det ville ikke indebære, at Danmark tilbagetrækker suverænitet, men det ville kunne løse konkrete problemer, som Danmark eventuelt måtte opleve med en retsakt.

Læs også: Når EU så fejler, er skaden stor

Begge eksperter, som Information talt med, betvivler heller ikke, at det rent juridisk vil være muligt for Danmark at tilbagetrække suverænitet.

De påpeger alene, at det kan vise sig at være politisk besværligt og en langsommelig proces, hvad enten man vælger en traktatændring eller forsøger at opnå en fælles aftale med de øvrige medlemslande.

Rebecca Adler-Nissen understreger ligeledes, at det selvfølgelig også ville være muligt for Danmark at melde sig ud af EU, hvis der er politisk opbakning til det.