Folketingspolitikerne skal i maj tage stilling til, hvorvidt dansk forskning må inkludere thorium-teknologier. Anledningen er, at tre politikere fra Liberal Alliance (LA) fredag den 1. april fremsatte en folketingsbeslutning.

Hidtil har det ikke været muligt at forske og udvikle atomkraftteknologi i Danmark, fordi et overvejende rødt flertal i 1985 besluttede, at atomkraft ikke skal indgå i dansk energiplanlægning.

Derfor ønsker Liberal Alliances energiordfører, Villum Christensen, at ændre beslutningen for at gøre det muligt at opnå forskningsstøtte til udvikling af thorium-teknologi på lige vilkår med andre energiteknologier.

Læs også: LA vil have gang i dansk atomkraftteknologi

»Vi prøver at kickstarte en debat om, hvorvidt det nu er fornuftigt i et vidensamfund, at vi på forhånd siger, at thorium-teknologi er noget, som vi ikke vil vide noget om,« forklarer ordføreren og fortsætter:

»Thorium har lovende perspektiver, og vi har danskere med ekspertise på området, som ikke bringes i spil på grund af en 30 år gammel beslutning. Vi går glip af viden og mulige eksportindtægter ved ikke at tillade udvikling af og forskning i thorium-teknologi.«

Thorium-teknologi kan drukne i politisk modvilje

I november sidste år afholdt Liberal Alliance en høring på Christiansborg, hvor manglende fremmøde af politikere, som ikke er partisoldater i Alternativet eller LA, viste haltende opbakning til at begynde forskning og udvikling af atomkraftteknologi i Danmark.

I en rundspørge foretaget af Ingeniøren blandt samtlige partier fastslog flertallet, at de ikke ønsker at forske i atomkraftteknologi – heller ikke i thorium. Det Konservative Folkeparti var det eneste parti uden holdning til området.

For at vinde større opbakning har Liberal Alliance valgt udelukkende at fokusere på tilladelse til at forske i thorium-teknologi og understreger, at det ikke handler om etablere atomkraft på dansk jord.

»Jeg ved ikke, om der er flertal, men jeg tror, at nogle partier vil have svært ved at finde argumenter for at sige nej,« påpeger Villum Christensen.

Hykleriet får udstillingsvindue

Og han kan muligvis håbe på stemmestøtte fra Alternativet og det Radikale Venstre, som i november ikke forkastede ideen om, at der kan være dansk forskerpotentiale i thorium-teknologi.

Energiordfører Andreas Steenberg fra de Radikale pegede på, at omverdenen ikke stopper med at producere energi fra atomkraft, og derfor er det interessant, hvis Danmark kan hjælpe med at udvikle atomkraftteknologi, som kan gøre eksempelvis affaldsudfordringen mindre. Dog skal demonstration ikke ske på dansk grund ifølge den radikale ordfører.

Hvis folketingsbeslutningen ikke bliver vedtaget, satser Liberal Alliance på at ’udstille hykleriet'.

»Det giver ikke mening at føre en national energipolitik, som boede vi på en øde ø. Det er dårligt for vores vækstmiljø og meningsløst, når stikkontakterne i København alligevel har strøm fra kernekraft,« fastholder LA-politikeren.

Efter henvendelse i dag oplyser Det Konservative Folkeparti, at partiet muligvis vil drøfte beslutningsforslaget på et gruppemøde i morgen tirsdag - hvis der bliver tid.

Forslaget, som er sendt til Folketinget af Villum Christensen, Carsten Bach og Joachim B. Olsen, lyder:

’Folketinget pålægger regeringen at sikre, at forskning i thoriumbaserede teknologier skal kunne understøttes på lige vilkår med andre teknologier.’

Dansk virksomhed var katalysator

Debatten om atomkraftteknologi fangede politisk interesse, efter at Ingeniøren samt enkelte andre medier beskrev den danske virksomhed Seaborg Technologies, som måtte søge til udlandet for at få støtte til deres smeltet-salt-reaktor-koncept.

Læs også: Dansk thoriumprojekt udvalgt i engelsk undersøgelse

Projektet og holdet bag modtog ros i en britisk rapport skrevet af Energy Process Development Ltd (EPD), som har fået 1 million i støttekroner af den engelske stat til at undersøge mulighederne inden for denne type thoriumreaktor.

Lederen af den britiske undersøgelse og rapportens forfatter, Rory O’Sullivan, skrev til Ingeniøren, at det teknisk set vil være muligt at levere en prototype inden for 3-5 år.

Imidlertid kan rigide regler for ny teknologi i den nukleare sektor ud fra en konservativ vurdering medføre en forlængelse af ventetiden på over 8 år.

»Nuklear energi er i dag ildeset grundet fejl begået af fortidens krigsførende regeringer. Offentligheden er nødt til at se smeltet-salt-reaktorer som en ny og sikker type ren energi. Et ordentligt finansieret program kan demonstrere fordelene ved denne teknologi, som vil have konsekvenser på tværs af nationer,« pointerede Rory O’Sullivan.

Thorium trækplastret

Det store trækplaster, der har vakt interessen for thorium og smeltet-salt-reaktorer, er muligheden for markant at forkorte halveringstiden af det resterende radioaktive atomaffald.

Konventionelle kernekraftværker kæmper i dag med atomaffald, som skal lagres i flere tusind år, før det stopper med at udsende skadelig stråling.

Denne periode skæres ned til få hundrede år, når reaktoren kører på thoriumbrændsel i en smeltet-salt-reaktor. Seaborg Technologies har desuden designet en reaktor, som kan bruge atomaffald fra traditionelle atomkraftværk som brændsel.

Derved udnytter man meget mere af det uranbrændstof, som nuklearværker benytter i dag.