Regeringen præsenterer nyt udspil om ungdomskriminalitet, der vil gøre det muligt at give børn og unge ned til 12 år sanktioner

Børn og unge helt ned til 12 år, der begår hård kriminalitet skal kunne sendes i en form for samfundstjeneste.

Det er netop kommet frem under et pressemøde med justitsminister Søren Pape Poulsen(K) og børne- og socialminister Mai Mercado(K), hvor de præsenterer regeringens nye udspil om indsatsen mod ungdomskriminalitet 'Alle handlinger har konsekvenser'

I følge udspillet skal politiet kunne sende kriminelle børn og unge under 15 år for en dommer i et nyt ungdomskriminalitetsnævn, der skal findes i hver enkelt politikreds med repræsentanter fra politi og kommune. De nye nævn skal kunne iværksætte en umiddelbar konsekvens af børnenes handlinger som eksempelvis en straksreaktion, der i følge Søren Pape kan være at rydde op i en boligforening eller vaske brandbiler - og på sigt kan der komme tale om anbringelser på en døgninstitution. I den mildere ende kan der også komme et påbud om, at de unge eksempelvis skal passe deres skole.

Ungdomskriminalitetsnævn - Som en del af en reform af indsatsen mod ungdomskriminalitet foreslår regeringen, at der oprettes et såkaldt ungdomskriminalitetsnævn i hver politikreds. - Nævnet skal behandle sager om unge mellem 12 og 17 år, som vurderes at være i fødekæden til den hårde kerne af kriminelle. - Ungdomskriminalitetsnævnet skal ledes af en dommer sammen med en repræsentant fra politiet og en fra kommunen. - For at kunne skræddersy målrettede kriminalitetsforebyggende reaktioner skal nævnet også have mulighed for at inddrage fagfolk og ressourcepersoner (f.eks. skolelærere eller fodboldtrænere) til at tackle de mange – og ofte komplekse – problemstillinger, som er forbundet med den unges kriminelle adfærd. Kilde: Justitsministeriet Vis mere Luk

Justitsminister Søren Pape Poulsen (K) forklarer, at ungdomskriminaliteten generelt er faldende, men at der i dag findes en hård kerne på cirka 700 unge pr. år, der er svære at nå. Det er unge, som er mistænkt eller dømt for personfarlig kriminalitet og udsatte unge mistænkt eller dømt for anden grov kriminalitet.

- Der er stadig en hård kerne, som vi stadig ikke når. En procent af en ungdomsårgang laver 44 procent af kriminaliteten.

- Det nuværende system mangler fælles retning og konsekvens. Der skal være tydelig konsekvens, første gang den unge træder ved siden af, tilføjer han.

Så hardcore er de Den hårde kerne af unge kriminelle, som det nye udspil vil ramme har ofte deres kriminelle debut tidligere end andre unge kriminelle og har ofte en stærkt belastet social baggrund. Gruppen består af cirka 700 unge per år, hvor: - 65 procent af den hårde kerne er mistænkt eller sigtet for vold. - 45 procent er mistænkt eller sigtet for mere end 10 forhold. - 41 procent har modtaget mere end 3 fældende strafferetlige afgørelser. - 38 procent er mistænkt eller sigtet for røveri. - 29 procent er idømt en ubetinget straf. Kilde: Justitsministeriet Vis mere Luk

Pape forklarer også, at udspillet blandt andet kommer efter flere eksempler på helt unge, der er i kontakt med bander.

- Vi ser, at bander begynder at rekruttere blandt børn og unge.

Pape understreger også, at det ikke er et forslag om at sænke den kriminelle lavalder, og at de unge ikke sanktioneres i det strafferetlige system. Ideen med det nye initiativ er, at de unge skal kunne gives en sanktion med det samme i stedet for at skulle vente på en retssag.

Statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) nævnte idéen om de lokale ungdomskriminalitetsnævn allerede i forbindelse med Folketingets åbning.

- Vi skal have børn og unge væk fra kriminalitet og ind i et ordentligt liv. Regeringen vil stille de helt unge kriminelle til ansvar for deres handlinger. Der skal være en konsekvens. Men børn er børn. Og vi vil ikke sætte børn i fængsel, sagde Løkke.

- Vi vil foreslå at oprette nye ungdomskriminalitetsnævn med en dommer i spidsen, der skal behandle sager med børn og unge ned til 12 år, som er på vej ud i hård kriminalitet.

Regeringens udspil mod ungdomskriminalitet vil koste 61,2 millioner kroner i 2018 stigende til 122,2 millioner kroner i 2021.

Regeringen lægger op til, at tage en del af pengene fra den allerede afsatte ramme til ungdomskriminalitet. Resten skal finansieres af forhandlingsreserven i forbindelse med forhandlingerne om finansloven for 2018, fremgår det af udspillet.

Aftalen om finansloven ventes at skulle indgås med Dansk Folkeparti, som har stillet sig kritisk over for, at de tre regeringspartier har opgivet den fælles blå ambition om sænke den kriminelle lavalder.