Antallet af generationsskifter i familieejede virksomheder er eksploderet i 2019. Virksomhederne har frygtet forhøjelsen af arveafgiften til 15 pct., lyder det fra Dansk Industri. Rådgivere melder om mange meget "unge" generationsskifter.

Lone Andersen, f. 1965, er journalist i Finans’ trendgruppe, som går i dybden med de vigtigste erhvervstendenser fra ind- og udland. Hun har igennem 20 år dækket erhvervsstof på medier som Reuters, Berlingske Tidende og DR og har siden 2006 været ansat på Jyllands-Postens erhvervsredaktion. Lone har dækket både de finansielle markeder, den finansielle sektor, makroøkonomien, nogle af de største danske virksomheder og det internationale erhvervsliv. Det meste af tiden og spaltepladsen er gået til hårde nyheder, men der har også været plads til at udforske de mere tværgående tendenser i erhvervslivet og økonomien og til de skæve indgangsvinkler til området. Efter arbejdstid bliver hendes fritid nogenlunde ulige delt mellem venner, motion og udlandsrejser.

Dorte Ipsen Boddum, f. 1969, er politisk reporter på Finans. Dorte har igennem 12 år som journalist på Jyllands-Posten skrevet i spændingsfeltet mellem økonomi og politik. Hun har været erhvervsreporter, Christiansborgreporter og senest forsvarsmedarbejder. Dorte er oprindelig uddannet kandidat i engelsk og internationale studier men valgte at gå journalistvejen efter en kort karriere som underviser. Hun er uddannet fra DJH i 2001 med praktiktid på Jyllands-Posten. Dorte er bosat på Østerbro og holder bestemt af en latte, men bliv ikke overrasket, hvis der er Johnny Madsen i øregangen, for hun er vokset op ved Vesterhavet og har stadig saltvand i årene.

Familieejede virksomheder har travlt med at lade næste generation komme til og gennemføre generationsskiftet, viser tal fra Skatteministeriet.

Mens antallet af generationsskifter i de foregående to år har ligget på 700-800 generationsskifter om året, var 1.049 familieejede virksomheder allerede blevet overdraget til næste generation per 1. september 2019.

Skatteministeriet ønsker ikke at kommentere udviklingen, men skattepolitisk chef i Dansk Industri, Jacob Bræstrup, tøver ikke med at se udviklingen som en direkte konsekvens af regeringsskiftet og den forhøjelse af generationsskifteafgiften til 15 pct., som Socialdemokratiet bebudede allerede i valgkampen, og som nu bliver alvor.

Arveafgift for virksomhedsarvinger Frem til 2017 var arveafgiften for virksomhedsarvinger 15 pct. VLAK-regeringen besluttede i 2017 at sænke afgiften gradvist til 5 pct. i 2020. I år er afgiften på 6 pct. Ved at føre afgiften tilbage til 15 pct. henter regeringen godt 1 mia. kr. i provenu.

1. januar stiger generationsskifteafgiften fra de nuværende 6 pct. til 15 pct. Det står fast med den aftale om næste års finanslov, som regeringen og støttepartierne indgik mandag aften.

Rådgiverbranchen har længe mærket stor interesse for ejerskifter blandt virksomhedskunder.

»Vi har oplevet en meget stor interesse for gennemførelse af generationsskifte under de nugældende regler gennem noget tid, da det allerede forud for valget blev meldt ud, at Socialdemokratiet ønskede at tilbagerulle de nuværende regler,« siger Karina Hejlesen Jensen, partner i rådgiverkoncernen PWC.

»Men vi oplever ikke en stemning af ”panik før lukketid”,« tilføjer hun.

I advokatfirmaet Bech-Bruun har man i det seneste års tid oplevet et ”meget stort arbejdspres” for at nå de mange generationsskifter, og det er ikke aftaget, siger partner Michael Serup.

Han oplever også generationsskifter, der gennemføres meget tidligt i forhold til ejerens alder - for at undgå den højere afgift.

»Ja, det kan du tro! Især inden for landbruget har man fremrykket generationsskifter i forhold til, hvad en almindelig livscyklus tilsiger. Det gælder også inden for andre brancher,« siger Michael Serup.

Klienterne ønsker altså at skynde sig at få det på plads under den lave afgift.

Regeringen har besluttet at nedsætte et ekspertudvalg, der skal finde den rette måde at værdiansætte virksomhederne på. Dermed er den reelle konsekvens af de nye afgiftssatser ikke afklaret.

»Det er klart, at det bidrager til øget usikkerhed for virksomhederne,« siger Karina Hejlesen Jensen fra PWC.

For nogle virksomheder kan selve værdiansættelsen betyde meget mere end afgiftens størrelse.

»Hvis man forestiller sig en virksomhed, hvor værdien af virksomheden kan svinge med en faktor fem afhængig af, hvordan regeringen ender med at fastlægge værdiansættelsen, betyder afgiften jo faktisk mindre. Det gør, at nogle nok vil vælge at vente med generationsskiftet. Andre vil ikke turde risikere en højere værdiansættelse, og de vil gennemføre generationsskiftet under de nugældende regler,« siger Michael Serup.

Værdiansættelse af virksomhederne Hvad er en familieejet virksomhed værd, og hvad kan den generationsskiftes til? Frem til 2015 var svaret let. Virksomhederne blev værdiansat til den såkaldte formueskattekurs, og den betalte næste generation arveafgift af. Formueskattekursen viste sig dog i flere tilfælde at være helt ude af trit med virksomhedernes handelsværdi, og den blev derfor afskaffet som værdiansættelsesmetode. Siden er værdiansættelsen sket efter et cirkulære eller de mere komplicerede tilfælde efter mere komplicerede metoder i en vejledning fra Skattestyrelsen. I forbindelse med forhøjelsen af generationsskifteafgiften har både De Radikale og erhvervslivet krævet et retskrav på værdiansættelsen, så virksomhederne kan få sikkerhed for, hvad de kan generationsskiftes til. Det krav er De Radikale endt med at give køb på i finanslovsforhandlingerne. Til gengæld skal et ekspertudvalg nu komme med en ny model for værdiansættelsen. En ny model må dog ikke ændre ved, at forhøjelsen af afgiften giver et øget provenu til statskassen på godt 1 mia. kr.

Jacob Bræstrup fra DI tror, at usikkerheden vil få mange til at sætte processen i stå.

»Alle, der kan udskyde det, må forventes at ville vente med at generationsskifte, indtil der kommer klarhed over, hvad der nu skal ske ved værdiansættelsen,« siger Jacob Bræstrup.