Različnih priključkov se ne da zamenjati, torej je človeška napaka v času reanimacije izključena, zato je sum padel na tehnično napako v napeljavi. Foto: Eugenija Carl

Kolar Celarčeva je urgentnim centrom naročila, naj znova preverijo napeljave. Ministrstvo za zdravje je že prejelo povratno, ustno informacijo, da pri njih niso ugotovili napak, so v sporočilu za javnost danes navedli na ministrstvu. Foto: BoBo

Podoben primer, kot se je zgodil v šempetrski bolnišnici, pomnijo tudi v italijanskem mestu Taranto. V intenzivnem oddelku tamkajšnje bolnišnice je leta 2007 zaradi zamenjave cevi kisika z dušikovim oksidulom umrlo 8 pacientov v dveh tednih. Obtožili so 28 oseb, proces pa še ni končan.

Kaj bo pokazala preiskava smrti pri reanimaciji?

Ostale urgence v pregled svojih napeljav

Kdo je kriv za usodno napako pri napeljavi?

Bolnik umrl zaradi napake na napeljavi?

V bolnišnici so 10. marca, ko so nudili nujno pomoč 52-letnemu delavcu Salonita Anhovo, poškodovanemu na delovnem mestu, ob neuspešnem oživljanju posumili, da je nastala tehnična napaka. Sprožili so preiskavo in ugotovili, da je iz cevi, iz katere bi moral dotekati kisik, prihajal dušikov oksidul oz. smejalni plin.

Direktorica bolnišnice Nataša Fikfak je povedala, da sta zdravnici, ki sta oživljali poškodovanega, posumili, da je nekaj narobe v reanimacijskem bloku. Po besedah Fikfakove med oživljanjem namreč nista opazili izboljšanja zdravstvenega stanja. Pregledali sta tudi napeljavo za kisik, ena izmed njiju jo je preizkusila tudi na sebi in skoraj omedlela.

"Tragični dogodek nas je v bolnišnici pretresel. Zavedamo se, da je varna obravnava bolnika naša prva naloga, zato smo izvedli vse potrebne ukrepe, da bi preprečili ponovitev dogodka," je dejala Fikfakova in pokazala, da se različnih priključkov ne da zamenjati, torej je človeška napaka v času oživljanja izključena.

Bolnišnica urgenco prevzela kot funkcionalno

Vodstvo bolnišnice je že stopilo v stik tudi s svojci umrlega, reanimacijski prostor so zaprli in obvestili ministrstvo za zdravje in policijo, ki že zbira vse informacije in obvestila, iz katerih izhaja sum uradno pregonljivega kaznivega dejanja povzročitev smrti iz malomarnosti, preverjajo tudi ravnanje odgovornih oseb.

Novi urgentni center je bil uradno odprt 17. decembra lani, delo pa se je začelo januarja, a se še vedno spopadajo s težavami, zlasti zaradi pomanjkanja kadra. Šempetrska bolnišnica ga je prevzela kot tehnično ustreznega, opravili so tehnični pregled in pridobili dovoljenja za začetek dela.

Ministrstvo: Postopki izpeljani v skladu z zakonodajo

Ministrica za zdravje Milojka Kolar Celarc je pojasnila, da jo je vodstvo bolnišnice o dogodku obvestilo v torek zvečer v skladu s protokoli o obveščanju o neljubih oz. nevarnih dogodkih. Kolar Celarčeva je spomnila, da se je začela preiskava dogodka, ki bo pokazala, zakaj se je v ceveh namesto kisika pojavil smejalni plin.

Kot je dejala ministrica, nima informacije, da bi vodstvo bolnišnice s prstom kazalo tudi na ministrstvo, ki da je potrdilo, da je z opremo v urgentnem centru vse v redu. Spomnila je, da je ministrstvo investitor in da je vse postopke za urgentni center izpeljalo v skladu z zakonodajo, torej vključno z razpisi in javnimi naročili, zagotovilo je gradbeni, projektni in druge nadzore.

"Ministrstvo je korektno vodilo investicijo z vsemi potrebnimi nadzornimi institucijami in v skladu z zakonodajo ne more nositi odgovornosti za dogodek, ki pa je lahko bil človeška napaka," je dejala ministrica. A o tem ne želi špekulirati, saj da je treba počakati, da kriminalisti in preiskovalni sodnik oz. pristojne institucije pregledajo vso dokumentacijo in izvedejo preiskavo.

Drugje napak niso ugotovili

Kot je dejala, ministrstvo za dogodek, ki je lahko bil človeška napaka, ne more nositi odgovornosti, je pa drugim urgentnim centrom naročila, naj ponovno preverijo vse inštalacije.

Ministrstvo za zdravje je že prejelo povratno, ustno informacijo, da pri njih niso ugotovili napak, so v sporočilu za javnost danes navedli na ministrstvu.

Sodelujoči pri projektu

Ministrstvo je v sporočilu za javnost posredovalo tudi podatke, kdo vse je sodeloval pri gradnji in opremljanju urgentnega centra in kdo je izvajal nadzor.

Izvajalci gradbeno-obrtniških del so bili partnerji v skupni ponudbi IMP, Kolektor Koling in CPG. Za elektroinštalacije je bil odgovoren IMP, strojne instalacije z vgradno medicinsko opremo Kolektor Koling, podizvajalec za vgradno medicinsko opremo Medicoengineering, za gradbeno obrtniška dela pa je bil odgovoren CPG.

Nadzor nad gradbeno-obrtniškimi deli je izvajala Elita i. b., projektantski nadzor Prima, dobavitelj preostale medicinske in nemedicinske opreme pa je bil Sanolabor.

Primopredajo del so podpisali ministrstvo za zdravje kot naročnik, uporabnik Splošna bolnišnica dr. Franca Derganca Nova Gorica, izvajalci IMP, Kolektor Koling, CPG in Elita i. b. kot nadzornik.

Vsebino tehničnega pregleda še pregledujejo

Pred odprtjem urgentnega centra so tako kot pri vsaki novi naložbi izvedli tudi tehnični pregled, na podlagi katerega je bilo izdano uporabno dovoljenje. Državna sekretarka na ministrstvu za zdravje Sandra Tušar je za Radio Slovenija povedala, da preverjajo vsebino tehničnega pregleda, ki so ga opravili pred odprtjem urgentnega centra. Kot je dejala, nima podatkov, kaj vse so pregledali in kdo je to izvedel.

Na ministrstvu so ob tem opozorili, da kakršna koli vzročna povezava gospodarskih družb z omenjenim dogodkom ni dokazana in bi jim tovrstno neupravičeno povezovanje lahko povzročilo ne le moralne, temveč tudi gospodarsko škodo.

Priklope izvajal Medicop, podizvajalec Kolektor Kolinga

V Kolektor Kolingu, ki je skupaj s podjetjema IMP in CPG gradil novo urgenco šempetrske bolnišnice, so navedli, da je bil za vgradnjo in dobavo medicinske opreme odgovoren Medicoengineering.

V tem podjetju pa so pojasnili, da so le dobavili medicinsko opremo, ki je priključena na pline, priklope plinov pa je izvajal Medicop. "Medicoengineering je dobavil medicinsko opremo, ki je priključena na medicinske pline. Ni pa izvajal niti montaže niti priklopov," je za STA pojasnil direktor podjetja Igor Zabret.

Kot je dejal, je priklop medicinskih plinov v šempetrski bolnišnici izvedel Medicop, ki pa ni bil podizvajalec Medicoengineeringa, ampak podjetja Kolektor Koling. "To so predstavniki Medicopa včeraj v preiskavi tudi potrdili policistom oz. kriminalistom," je dejal Zabret, ki sicer tej izjavi oz. priznanju ni bil navzoč, so mu pa to povedale osebe, ki so bile prisotne. Zabret trdi, da Medicoengineeringa kriminalisti niso ne obiskali in ne poklicali.

Medicop: Po pogodbi nismo odgovorni

V podjetju Medicop so navedli, da so izvedli instalacijo medicinskih plinov in nato skladno s pogodbo izvedli vse teste. Testiranja so bila uspešno opravljena, kar dokazuje dokumentacija. Dodali pa so še, da skladno s pogodbo Medicop ne odgovarja za priklop stativa in njegovo pravilno delovanje, zato se od morebitnih napak ograjujejo.

V podjetju Kolektor Koling prav tako trdijo, da niso del preiskave. "Vendar smo pripravljeni s preiskovalci tvorno sodelovati, saj želimo s svojimi močmi prispevati k razjasnitvi situacije, odpravi morebitnih pomanjkljivosti in prispevati, da se taki dogodki v prihodnosti ne bi več ponovili," so zapisali.

Podoben primer, kot se je zgodil v šempetrski bolnišnici, pomnijo tudi v italijanskem mestu Taranto. V intenzivnem oddelku tamkajšnje bolnišnice je leta 2007 zaradi zamenjave cevi kisika z dušikovim oksidulom umrlo 8 pacientov v dveh tednih. Obtožili so 28 oseb, proces pa še ni končan.

Kaj bo pokazala preiskava smrti pri reanimaciji?

Ostale urgence v pregled svojih napeljav

Kdo je kriv za usodno napako pri napeljavi?