Ministerul Comunicațiilor și pentru Societatea Informațională pune pe pagina de proiecte de acte normative un nou proiect de lege (datat 6 septembrie 2016) care propune, pentru a cincea oară, ca toți cetățenii români care cumpără cartele pre-pay să își dea datele de identificare. Proiectul de lege, ca și expunerea de motive, dar și modul ascuns în care l-au publicat (informația nu apare pe prima pagina la zona de Ultima Oră, ca de obicei) nu fac decât să dovedească că de fapt nu contează argumentele și decizia este luată.

Să fim clari: știam din diverse surse că se pregătește un nou proiect de lege pe acest subiect. Știam de cel puțin un an jumătate că există "un grup de lucru de experți" care lucrează pe acest proiect. Știam că SRI-ul, care a susținut public și proiectele trecute, deși fuseseră depuse de niște parlamentari sau MCSI, insistă pe acest subiect. Ba chiar în urma unei scrisori deschise am fost invitați la guvern șă discutăm pe aceaste teme. Deci îl așteptam.

Dar textul propus și mai ales expunerea de motive este un model cronic de lipsă de respect pentru instituții și drepturi fundamentale - Curtea Constituțională sau Curtea Europeană de Justiție. Să vă explicăm:

Guvernul actual face mare tam-tam legat de transparență. Dar până acum pare că încurajăm un formalism al transparenței (adică hai să publicăm pe o pagină web legea), fără să ne intereseze fondul (propui legea și faci întâlniri pentru că într-adevăr te interesează opinia altora). La întâlnirile de acum 1 an sau de anul acesta am insistat că dacă se propune așă ceva, ar trebui să fim măcar informați, dacă nu cumva consultați atunci când un astfel de proiect de lege este propus. Ei bine, noi n-am fost. Nici vreuna din organizațiile care au cerut acest lucru. Dar expunerea de motive a legii susține că au fost astfel de întâlniri. Mai mult, de proiect am aflat de la un amic care mai verifică din când în când pagina web cu proiecte de acte normative de la MCSI - că altfel nu ai cum să știi ce se intâmplă. #fail1

(adică hai să publicăm pe o pagină web legea), (propui legea și faci întâlniri pentru că într-adevăr te interesează opinia altora). La întâlnirile de acum 1 an sau de anul acesta am insistat că dacă se propune așă ceva, ar trebui să fim măcar informați, dacă nu cumva consultați atunci când un astfel de proiect de lege este propus. Ei bine, noi n-am fost. Nici vreuna din organizațiile care au cerut acest lucru. Dar expunerea de motive a legii susține că au fost astfel de întâlniri. Mai mult, de proiect am aflat de la un amic care mai verifică din când în când pagina web cu proiecte de acte normative de la MCSI - că altfel nu ai cum să știi ce se intâmplă. #fail1 Înțelegem din textul expunerii de motive că "grupul de experți" care a scris-o are noțiuni avansate de securitate, dar să nu menționezi decizia Curții Constituționale de acum 2 ani exact pe acest subiect și în schimb să menționezi un punct de vedere (și nu o decizie) a CNCD e o dovadă de impotență juridică . Ierarhia actelor normative și instituțiile juridice și rolul lor se învață în anul 1 într-o facultate de drept. Asta, evident, daca treci pe la cursuri. #fail2

. Ierarhia actelor normative și instituțiile juridice și rolul lor se învață în anul 1 într-o facultate de drept. Asta, evident, daca treci pe la cursuri. #fail2 Faptul că nu există niciun studiu de impact asupra drepturilor omului îl putem pune pe lipsa de competență, dar faptul că prin textul propus legii ignori complet decizia CCR și nu menționezi că drepturile omului vor fi afectate prin noua lege, este fie rea intenție sau tupeu nemărginit. La fel este și ignorarea deciziilor Curții Europene de Justiție care privesc modul în care un act normativ de colectare masivă de date personale trebuie să respecte dreptul la viață privată - Digital Rights Ireland (C-293/12 și C-594/12) și Schrems (C-362/14). De altfel, chiar ieri avocatul general al UE a scos o nouă opinie pe un caz similar (transferul de date personale ale pasagerilor între Canada și UE). Nu mai vorbim de numeroasele studii pe aceste teme. Evident, pentru asta trebuie să vrei să citești și să întelegi. #fail3

care privesc modul în care un act normativ de colectare masivă de date personale trebuie să respecte dreptul la viață privată - Digital Rights Ireland (C-293/12 și C-594/12) și Schrems (C-362/14). De altfel, chiar ieri avocatul general al UE a scos o nouă opinie pe un caz similar (transferul de date personale ale pasagerilor între Canada și UE). Nu mai vorbim de numeroasele studii pe aceste teme. Evident, pentru asta trebuie să vrei să citești și să întelegi. #fail3 Să mai zicem și că impactul economic al proiectului este considerat a fi 0, de parcă colectarea și păstrarea datelor a 12 milioane de cetățeni e rutină și nu costă niciun leu ? #fail4

? #fail4 Pe fond, efectiv nu avem ce discuta - proiectul încalcă flagrant ceea ce a spus CCR acum 2 ani de zile, iar cum ar trebui justificat un astfel de proiect am mai zis deja - la celelalte 4 tentative eșuate. Și mai ridicol este că proiectul este total ineficient - dacă vrei să folosești cartele pentru a discuta infracțiuni oricum poți să le cumperi pe numele altuia, așa cum am mai explicat. #finalfail

Mai există și posibilitatea sabotajului din interior - cine a scris proiectul a vrut să-l facă astfel încât să fie sigur că nu o să treacă niciodată testul de neconstituționalitate. În acest caz, a reușit deplin!