«”Miron Cozma începuse să aibă probleme cu justiţia şi avocatul Ion Neagu, care îl reprezenta, i l-a recomandat pe Gabriel Oprea”, povesteşte un martor al epocii. „Am un băiat de ispravă, militar, ia-l consilier!”, i-a spus Neagu lui Miron Cozma.»

Este un mic fragment din textul lui Cătălin Tolontan, un foarte util articol de remember despre cum a început ascensiunea lui Gabriel Oprea.

Puţină lume îşi mai aminteşte acum cine este avocatul Ion Neagu, „profesorul Neagu” cum i se spune. Într-adevăr, Neagu l-a reprezentat pe luceafărul huilei, Miron Cozma, în procesul mineriadei din 1991. După ce s-a retras, Cozma a fost apărat de senatorul PRM Viorel Dumitrescu.

Pe scurt, despre profesorul Ion Neagu

Oldies, but goldies. Ion Neagu a fost, poate încă mai este, un rechin judiciar de apă adâncă. Fost asistent la Şcoala de ofiţeri de miliţie în anii „60, profesor la Drept, formator a generaţii de magistraţi şi avocaţi, rector la universitatea particulară Nicolae Titulescu, fost deputat PSD de Bucureşti din trupa lui Dan Ioan Popescu şi Vanghelie, preşedinte al Comisiei juridice din Cameră pe vremea lui Năstase, şef al Departamentului Justiţie al PSD (Gabi Oprea era şef la Apărare; Ion Neagu i-a predat ştafeta la şefia departamentului Justiţie lui Dan Şova), preşedinte al Fundaţiei Nicolae Titulescu înaintea lui Năstase, avocat al marilor penali pesedişti, legendar prin prisma miturilor care circulă despre el.

Pe cine a mai apărat avocatul Neagu şi, mai ales, ce farmece a reuşit să facă. A obţinut o decizie favorabilă scandaloasă de la judecătorul corupt Florin Costiniu în cazul confiscării unui milion de euro din averea lui Dan Ioan Popescu. Deczia a fost greşită. Şi nu o spunem noi, ci completul de 9 judecători al Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie, care a casat decizia lui Costiniu. Neagu l-a reprezentat pe DIP împreună cu Ana Diculescu Şova, mama vitregă a senatorului Dan Şova.

Profesorul Ion Neagu i-a apărat şi pe sponsorii PSD, magnaţii Ovidiu Tender, Marian Iancu şi Corneliu Iacobov, aflaţi acum toţi în puşcărie. După 7-8 ani de bătălii juridice, „Iancu de Hundeoara”, patronul echipei de fotbal Poli Timişoara, Marian Iancu, a fost pînă la urmă condamnat la 12 ani şi, respectiv, 14 ani de închisoare în dosarele Rafo şi Carom. Neagu a obţinut la un moment dat ştergerea prejudiciului din dosarul Rafo. Doctorandul lui, judecătorul Cristian Jipa, a anulat expertiza procurorilor DIICOT care constata paguba în cazul Rafo. Jipa este soţul senatoarei PSD Ruxandra Jipa, cea care l-a miruit pe Şova în Parlament în ziua în care senatorii au respins cererea de arestare a fostului ministru în dosarul Turceni-Rovinari. Judecătorul Jipa, acum pensionar, a fost anchetat alături de colegul lui de la Înalta Curte, Florin Costiniu, în dosarul senatorului Cătălin Voicu, însă până la urmă a scăpat din lipsă de probe. Jipa era bun prieten cu senatorul corupt, aflat acum în puşcărie pentru 7 ani.

În cazul lui Iacobov, Neagu a obţinut o achitare scandaloasă de la judecătoarea Niculina Alexandru. Sentinţa a fost considerată greşită de magistraţii de la Curtea de apel Bucureşti care l-au condamnat definitiv pe Iacobov la 7 ani de detenţie. Judecătoarea Alexandru a trimis şi dosarul lui Ovidiu Tender la Curtea Constituţională, adică a contribuit la tergiversarea procesului început în 2006 şi finalizat abia în 2015, cu o săptămână înainte de prescriere. Pentru aceste servicii, judecătoarea a fost promovată rapid de la Tribunal la Curtea de apel şi apoi la ICCJ. Acum, este pensionară.

Personaje vechi şi noi. Profesorul Neagu s-a intersectat în situaţii cel puţin interesante cu personaje, acum de prim-plan, precum premierul Victor Ponta şi fosta şefă a DIICOT, Alina Bica, arestată în cel de-al 3 lea dosar penal. În 2000, procurorul Ponta de la Parchetul general l-a anchetat pe kurdul Fatih Kesser, acuzat de un prejudiciu de 35 de milioane de dolari, apărat de Neagu. Kesser a cumpărat Nitramonia Făgăraş, împreună cu Gheorghe Boeru, în calitate de reprezentanţi ai unei firme din SUA. Gheorghe Boeru este patronul Romair Consulting, anchetat acum de DNA Ploieşti în dosarul primarului sectorului 1 Andrei Chiliman şi al fostului trezorier a PNL sector 1, Vlad Moisescu. Profesorul Neagu s-a mai intersectat cu Ponta în 2006. Neagu era avocatul lui Marian Iancu, iar Ponta al lui Tender. Fosta şefă a DIICOT, Alina Bica, este procuroarea de caz din dosarele lui Iancu şi Tender. Ea i-a trimis în judecată pe cei doi. Deşi Ion Neagu era avocatul fraţilor Iancu, Bica a vrut să își facă teza de doctorat cu el.

Aventurile profesorului Neagu în marile dosare penale. Varianta pe larg

Neagu l-a apărat pe marele DIP (Dan Ioan Popescu), de neatins de Justiţia română, ca şi finul său, Bogdan Buzăianu, „cel mai mare băiat deştept din Energie”. E vorba de Dan Ioan Popescu, fostul ministru PSD al Industriilor de pe vremea autoputernicului Năstase. Ultima ştire despre DIP a apărut în hotnews.ro săptămâna trecută şi a arătat că numele fostului greu PSD şi al finului Buzăianu sunt inscripţionate în vitrina celui mai scump magazin din lume. Jurnaliştii vechi pe Justiţie îşi aduc aminte cum Dan Ioan Popescu venea la proces, la Înalta Curte, cu cămăşi pe care era inscripţionată marcă: „DIP”.

Iată un fragment din campania „Anticorupţia la romăni. De ce nu avem corupţi” desfăşurată de TVR în 2010, pe vremea când nu erau condamnări în cazurile de corupţie. Abia în 2012 s-a spart gheaţa odată cu condamnarea istorică a fostului premier Adrian Năstase:

«O decizie curajoasă a marcat începutul lui 2006: comisia de cercetare a averii demnitarilor de la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, condusă de judecătorul Mihai Nucă, a constatat că fostul ministru al Industriilor, Dan Ioan Popescu, nu poate justifica un milion de euro în perioada cât a fost membru al cabinetului Adrian Năstase. Comisia a dispus sechestrul asigurător pe 8 terenuri din Azuga şi pe un apartament din zona Kiseleff ale familiei fostului demnitar.

Comisia reprezenta însă „acuzarea”, decizia trebuia luată de un complet special format din judecătorii: Nicoleta Florea – preşedinte, Constantin Brânzan şi Carmen Sârbu. Dan Ioan Popescu a apelat la avocaţii Ion Neagu şi Ana Diculescu Şova.



În septembrie 2006, procesul este suspendat, iar dosarul trimis la Curtea Constituţională. Avocaţii lui DIP au susţinut că averea acestuia nu poate fi confiscată, întrucât se încalcă Legea fundamentală, care, la articolul 44, spune:

„Averea dobândită licit nu poate fi confiscată. Caracterul licit al dobândirii se prezumă.”

Jumătate de an mai târziu, în martie 2007, cu majoritate de voturi, Curtea nu dă dreptate avocaţilor lui DIP. Trei dintre judecători fac însă opinie separată în sensul admiterii cererii. Este vorba de judecătorii Şerban Viorel Stănoiu – soţul Rodicăi Stănoiu, colegă de partid şi fostă colegă de cabinet cu DIP, Petre Ninosu – fost parlamentar PDSR şi fost ministru al Justiţiei în Guvernul Văcăroiu şi Acsinte Gaspar – fost deputat PSD şi fost ministru pentru Relaţia cu Parlamentul în Guvernul Năstase.

Apare Costiniu. În răstimpul în care dosarul stă la Curtea Constituţională, judecătoarea Nicoleta Florea, preşedintele Completului special, se pensionează. Preşedintele de atunci al ICCJ, Nicolae Popa, desemnează un alt preşedinte de complet: Florin Costiniu, preşedintele Secţiei Civile a ICCJ.

Dosarul lui DIP e îngropat. La 17 septembrie 2007, avocaţii Ion Neagu şi Ana Diculescu Şova cer clasarea cazului pe motiv că nu există venituri care să nu poată fi justificate de familia Popescu. Două săptămâni mai târziu, la 1 octombrie, completul prezidat de Florin Costiniu răspunde cererii formulate de apărare şi închide dosarul cu următoarea concluzie:

„ICCJ constată că nu există niciun element de discrepanţă, diferenta ori element care să ateste dobândirea ilicită a unor bunuri.”

Decizia a fost greşită. Acest lucru îl spune Completul de 9 judecători al ICCJ unde Parchetul a făcut recurs şi a avut câştig de cauză în 2008. Cei 9 magistraţi au casat decizia dată de completul lui Costiniu, pe motiv că acesta nu a făcut o cercetare judecătorească aşa cum ar fi trebuit şi, în mod eronat, a inclus milionul de euro lipsă la capitolul venituri licite pe care familia Popescu l-ar fi cheltuit, de asemenea, legal.

„Trebuia să se stabilească cum au putut fi achiziţionate bunuri în anii 2000, 2001, 2002, 2003 şi în perioada 1 ianuarie 2004 – 1 decembrie 2004 cu venituri încasate în cursul lunii decembrie 2004”, se arată în decizia Completului de 9 judecători.

Cine sunt protagoniştii? Dan Ioan Popescu a fost ministrul Economiei în Guvernul Năstase şi preşedinte al PSD Bucureşti până în iulie 2006. A demisionat din PSD două luni mai târziu şi s-a înscris, apoi, în PC.

Avocatul acestuia, Ion Neagu, este profesor universitar de drept procesual penal la Facultatea de Drept Bucureşti şi rector al Universităţii particulare Nicolae Titulescu. A fost deputat PSD din 2000 până în 2004, membru al organizaţiei PSD sector 5, condusă de Marian Vanghelie.

Ana Diculescu Şova este mama actualului senator PSD Dan Şova. Acesta din urmă l-a înlocuit pe profesorul Neagu de la conducerea departamentului Justiţie al PSD şi a fost asociat cu actualul preşedinte al PSD, Victor Ponta, în firma de avocatură „Sova şi asociaţii”.

Nicolae Popa a fost preşedinte al Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie şi al Curţii Constituţionale, numit de fostul preşedinte Ion Iliescu. A fost decan al Facultăţii de Drept din cadrul Universităţii Nicolae Titulescu, al cărei rector este profesorul Neagu. În prezent, Nicolae Popa este coordonator de doctorat la această facultate. El l-a desemnat pe judecătorul Florin Costiniu în completul care a închis, în mod greşit, dosarul averii lui DIP.

Judecătorul Florin Costiniu este inculpat pentru complicitate la trafic de influenţă în dosarul senatorului arestat Cătălin Voicu. Costiniu a fost el însuşi arestat preventiv pentru 3 zile la începutul lunii aprilie. Este prieten cu senatorul Voicu, după cum cei doi au declarat în faţa anchetatorilor DNA. „Precizez că aveam o relaţie de mai mulţi ani, din 1990, cu dl. Florin Costiniu şi ne întâlneam în repetate rânduri. Aveam o relaţie de prietenie…”, a declarat Cătălin Voicu în faţa procurorilor în data de 30 martie 2010, potrivit rechizitoriului DNA.

„În virtutea relaţiei de amiciţie de aproape 20 de ani cu Voicu Cătălin, am acceptat să mă uit, în calitatea atribuită de domnia sa, de specialist, peste o hotărâre judecătorească şi poate şi pe motivele de recurs”, a declarat judecătorul Costiniu în faţa anchetatorilor DNA în data de 8 aprilie 2010, potrivit rechizitoriului trimis instanţei.

Florin Costiniu a fost preşedintele Secţiei Civile a Înaltei Curţi şi este soţul judecătoarei Viorica Costiniu de la Curtea de Apel Bucureşti, preşedinte de onoare al Asociaţiei Magistraţilor din România.

Legături suspecte. Înainte de a fi arestat, senatorul Cătălin Voicu a primit interdicţia de lua legătura cu Viorel Hrebenciuc, Marian Vanghelie şi Dan Ioan Popescu. Potrivit unor surse din rândul avocaţilor, interdicţia de a vorbi cu DIP a fost motivată de faptul că, în cursul anului trecut, fostul ministru al Economiei a avut mai multe întâlniri cu Cătălin Voicu la restaurantul Select, locul de taină al senatoului PSD.

În rechizitoriul DNA apare următorul fragment dintr-o interceptare ambientală a unei convorbiri dintre Cătălin Voicu şi Florin Costiniu, din data de 17 septembrie 2009:



„Voicu Catalin: Vreau să vă spun, vă pune ăştia de jos vreo etichetă de gât acuma, face vreo conexiune cu familia Neagu şi iese altceva.

Costiniu Florin: Da, da, sigur!

Voicu Cătălin: Nu avem nevoie de aşa ceva!”

Potrivit unor surse din rândul avocaţilor, familia Neagu în legătură cu care se temeau cei doi să nu se facă o conexiune este chiar familia profesorului Ion Neagu, avocatul lui DIP. Avocatul Neagu, senatorul Cătălin Voicu şi primarul Marian Vanghelie provin din organizaţia PSD sector 5, iar şeful lor pe linie de partid era chiar Dan Ioan Popescu.

Alte legături. Un alt membru al completului care a închis dosarul averii lui DIP este judecătorul Constantin Brânzan. Acesta este director al Institutului Naţional al Magistraturii. Potrivit unor surse din rândul judecătorilor, Brânzan este un apropiat al fostului preşedinte al CSM, Dan Lupaşcu. Înainte de a fi judecător la Înalta Curte, Brânzan a fost judecător-inspector şi purtător de cuvânt al Curţii de Apel Bucureşti, unde preşedinte este Dan Lupaşcu (auto-suspendat pe durata mandatului de membru CSM). Brânzan a fost numit director al INM în martie 2008, după ce Consiliul a obţinut modificarea legii cu ajutorul fostului ministru al Justiţiei, Tudor Chiuariu, asfel încât conducerea INM să nu mai fie numită de Consiliul ştiinţific, ci de CSM.

Dan Lupaşcu este membru CSM şi profesor la Facultatea de Drept a Universităţii Nicoale Titulescu. Şi-a dat doctoratul în drept procesual penal în 2001, sub coordonarea profesorului Neagu, la Universitatea Bucureşti.»

Este ceea ce publica www.stiri.tvr.ro în 2010. Între timp, procesul privind confiscarea averii nejustificate a lui DIP a continuat, dar nu a ajuns la un final. Pe 22 decembrie 2014, Curtea de apel Bucureşti a decis să îi confişte doar 200.000 de euro. Decizia nu e definitivă, fiind contestată de DIP la Înalta Curte. Procesul are termen pe 8 octombrie 2015.

Profesorul Neagu a făcut minuni şi în cazul lui Marian Iancu, „Iancu de Hundeoara”, aşa cum îl prezentau Jurnalele de ştiri sportive pe fostul patron de la Poli Timişoara, condamnat acum la 12 şi 14 ani de închisoare în dosarele Rafo şi Carom.

Iată un alt fragment din campania „Anticorupţia la români. De ce nu avem corupţi” desfaşurată de TVR în 2010:

«Judecătorul Cristian Jipa, doctorandul lui Neagu, şterge un prejudiciu de 25 de milioane de euro. Avocatul lui Dan Ioan Popescu, Ion Neagu, este şi apărătorul patronului Poli Timişoara, Marian Iancu, şi al fraţilor acestuia, judecaţi încă din 2005 pentru un prejudiciu de peste 25 de milioane de euro în dauna Rafo Oneşti. Dosarul fraţilor Iancu a fost trimis Tribunalului Bucureşti în august 2005, iar dosarul a ajuns pe masa judecătorului Cristian Jipa.

Motive de îngrijorare. Parchetul i-a cerut magistratului să se abţină de la judecarea acestui dosar pe motiv că nu poate fi imparţial în condiţiile în care a fost doctorand al profesorului Neagu. Trebuie adăugat că, doi ani mai târziu, în octombrie 2007, fiica magistratului, Alexandra-Cristina Jipa, a devenit preparator şi, apoi, asistent universitar la Facultatea de drept a Universităţii Nicolae Titulescu, unde rector este Ion Neagu.

Lovitura de graţie. Cristian Jipa nu a ţinut cont de cererea parchetului şi a continuat să judece dosarul. În septembrie 2006, judecătorul a preluat cu copy-paste susţinerile apărării şi a anulat din condei expertiza procurorilor care constata un prejudiciu de peste 25 de milioane de euro. Motivul: proba a fost obţinută ilegal întrucât, pe 8 iulie 2005, procurorul a convocat experţii la sediul parchetului, fără să cheme şi inculpaţii şi a suplimentat obiectivele expertizei, fără să ofere inculpaţilor şansa să facă observaţii.

„Acest mod de a proceda la efectuarea expertizei constituie o încălcare flagrantă a dreptului la apărare al inculpaţilor, cu consecinţe directe asupra modului de calcul al prejudiciului presupus a fi cauzat, vătămare care nu poate fi înlăturată decât prin anularea expertizei efectuate în această cauză”, a conchis judecătorul Jipa în încheierea de şedinţă din 28 septembrie 2006.

Fără drept de apel. Procurorul nu poate ataca o astfel de decizie. În zadar a încercat să explice Parchetul că judecătorul a greşit întrucât nu au fost suplimentate obiectivele expertizei, iar avocaţii şi experţii inculpaţilor au putut să facă obiecţiuni la raportul de expertiză contabilă timp de 20 de zile începând cu 19 iulie 2005. Tot ce i-a rămas procurorului a fost să se plângă, fără folos, la CSM cu privire la conduita judecătorului Jipa.

Noua expertiză, plătită de inculpaţi. Judecătorul Cristian Jipa a dispus o nouă expertiză în dosar. Oricât de ciudat ar părea, legea spune că expertiza este plătită de cel care o solicită, aşadar expertiza care ar trebui să constate dacă şi cu cât au prejudiciat fraţii Iancu Rafo Oneşti este plătită de fraţii Iancu!!

Cine e judecătorul Jipa? După ce a anulat proba-cheie a procurorilor, judecătorul Cristian Jipa s-a retras din dosar. El este cel de-al doilea judecător anchetat pentru complicitate la trafic de influenţă în dosarul senatorului arestat Cătălin Voicu. Judecatorul Jipa e cel chemat la ordin de Voicu la restaurantul Select şi căruia senatorul îi încredinţează misiunea de a afla cine sunt magistraţii care judecă plângerea lui Radu Mazăre împotriva anchetatorilor săi. Soţia judecătorului este Ruxandra Jipa, fostă deputat PRM, actual PSD, aleasă în circumscripţia 42 din sectorul 5, la fel ca şi senatorul Voicu. (Ruxandra Jipa este senatoarea care l-a miruit pe fostul ministru Dănuţ Şova în ziua în care Parlamentul a respins solicitarea DNA de arestare a lui Şova în cazul Turceni-Rovinari în care este judecat şi premierul Victor Ponta – n.r.)



Voicu şi Jipa se cunosc de 20 de ani, dupa cum a declarat chiar Voicu în faţa instanţei. În faţa Secţiei pentru judecători a CSM, care l-a sancţionat cu 15 la sută din salariu pentru o lună, judecătorul Jipa a susţinut că senatorul Cătălin Voicu i-a salvat viaţa în urmă cu trei ani. Magistratul a povestit că a avut o criză de colecist şi a fost internat de urgenţă. Din pricina că spitalul nu avea dotarea necesară, exista riscul să moară. Soţia judecătorului a apelat atunci la senatorul Voicu, iar acesta a reuşit să-i aranjeze transferul la alt spital, unde a fost operat în regim de urgenţă.»

Între timp, de la data publicării textului de mai sus în 2010, Marian Iancu, fostul patron la Poli Timişoara, a fost condamnat la 12 şi, respectiv, 14 ani de închisoare în dosarele Rafo şi Carom. Fostul judecător de la ICCJ, Florin Costiniu, a fost condamnat la 4 ani cu suspendare în dosarul în care fostul senator PSD Cătălin Voicu a primit 7 ani de detenţie efectivă. Costiniu a rămas totuşi cu pensia de peste 16.000 de lei.

Profesorul Neagu a bifat şi achitarea în primă instanţă a lui Iacobov, patronul de la Rafo Oneşti, condamnat până la urmă la 7 ani de detenţie. Cităm din nou din textul din 2010 al www.stiri.tvr.ro:

«Îl regăsim pe avocatul Ion Neagu si ca apărător al fostului patron al Rafo Oneşti, Corneliu Iacobov, fost lider PSD Bacău şi sponsor al partidului. Corneliu Iacobov a fost arestat preventiv timp de trei luni în 2005, însă trei ani mai târziu, în mai 2008, a fost achitat prin decizia judecătorului Niculina Alexandru de la Tribunalul Bucureşti.

Manager prost, dar liber. Iacobov este acuzat că a păgubit Rafo Oneşti cu 24 milioane de lei, adică aproape 6 milioane de euro. Rafo a intrat în afaceri cu o firmă din Câmpina la recomandarea Dorinei Mihăilescu, fostul consilier al ex-premierului Adrian Năstase. In urma unor tranzacţii şi depuneri de garanţie dintre Rafo şi firma din Câmpina, rafinăria s-a ales cu o pagubă de 24 de milioane de lei. Rafo a transferat pierderea rafinăriei Dărmăneşti, care a intrat în faliment câteva zile mai târziu. Judecătoarea Alexandru a considerat că tranzacţiile păguboase pentru Rafo nu ţin de domeniul penalului, ci mai degrabă de un management prost făcut de Iacobov la Rafo.

Achitare contestată. DIICOT consideră că decizia de achitare este greşită întrucât judecătoarea Alexandru nu a ţinut cont de toate probele şi mărturiile care îi incriminau pe inculpaţi şi, în schimb, a dat crezare declaraţiilor acestora. Mai mult, consideră parchetul, judecătoarea a dispus nelegal o nouă expertiză în dosar, iar expertul Alexandru Petre a concluzionat că prejudiciul constatat de procurori reprezintă ‘o pierdere relativă’. „Constatarea expertului este eronată şi ambiguă, întrucât acesta utilizează noţiuni care nu au nici un fel de înţeles economic, ştiinţific sau juridic, respectiv pierdere relativă”, arată procurorul în obiecţiunile la expertiza dispusă de instanţă.

CV de judecător. Judecătoarea Alexandru l-a achitat, în 2001, şi pe fostul preşedinte al BANCOREX, Răzvan Temeşan, în procesul privind autoturismele băncii date în folosinţă unor diverse persoane fără aprobarea Consiliului de Administraţie.

Judecătoarea promovată. După ce a pronunţat în mai 2008 decizia de achitare în cazul Iacobov, judecătoarea Niculina Alexandru a promovat rapid la Curtea de apel Bucureşti şi apoi, în decembrie 2009, la Inalta Curte de Casaţie şi justiţie.»

Între timp, Iacobov a primit 7 ani de detenţie prin sentinţă definitivă ceea ce înseamnă că decizia de la fond de achitare a fost greşită. Neagu l-a apărat şi pe Ovidiu Tender, condamnat în acest an la 12 ani şi 7 luni de închisoare în dosarul Carom, de către judecătoarea Camelia Bogdan. Reluăm textul din 2010:

«Dosarul Tender, aceleaşi personaje. Îi întalnim pe avocatul Neagu şi judecătoarea Alexandru şi în dosarul lui Ovidiu Tender. Profesorul Neagu îl asista pe Marian Iancu, judecat alături de Tender pentru un prejudiciu de peste 33 de milioane de euro adus societătii Carom Oneşti. Judecătoarea Alexandru a făcut parte, în perioada scurtă cât a fost la Curtea de Apel Bucureşti, din completul care, la 3 iulie 2009, a trimis dosarul Tender la Curtea Constituţională, unde a stat aproape un an.

Nici macar nu au fost audiaţi inculpaţii. Deşi dosarul Tender a fost trimis pe masă Tribunalului Bucureşti încă din august 2006, nici până astăzi inculpaţii nu au fost audiaţi. Dosarul a mai stat o dată pe la Curtea Constituţională şi era cât pe ce să fie retrimis la Parchet prin decizia judecătoarei Mihaela Dragu din 15 noiembrie 2007. Decizia a fost greşită, a stabilit Curtea de apel Bucureşti care a menţinut dosarul pe rolul Tribunalului.

Un episod uitat. Actualul preşedinte al PSD, avocatul Victor Ponta, a fost muştruluit de Inspecţia judiciară a CSM pentru că a obstrucţionat justiţia în cazul Tender. Inspectorii CSM au stabilit căavocaţii lui Tender, Gheorghita Mateut si Victor Ponta, au incercat sa impiedice judecarea în termenul legal de 30 de zile a cererii parchetului de prelungire a arestării preventive a lui Ovidiu Tender în iulie 2006. ‘Apărătorii inculpatului au recurs la toate căile posibile, fără a ţine cont că, prin comportamentul lor, eludează legea, instigă la nerespectarea legii şi la incălcarea oricăror norme de deontologie profesională”, se arată în nota Inspecţiei judiciare. Inspectorii au sesizat Baroul Bucureşti, însă lucrurile au rămas fără urmări.

Avocatul PSD şi al sponsorilor partidului. Avocatul Ion Neagu l-a reprezentat şi pe fostul preşedinte Ion Iliescu în dosarul mineriadei din 13-15 iunie ’90. Fostul patron al Rafo, Corneliu Iacobov, a fost unul dintre sponsorii importanţi ai PSD. El a făcut parte din aşa zisul ‘Club 75’ format din oameni de afaceri care au donat cate 75 de milioane de lei pentru PDSR în campania din 2000.

Ovidiu Tender a sponsorizat în 2002 reuniunea de la Snagov a serviciilor secrete din ţările NATO organizată de fostul consilier prezidenţial Ioan Talpes şi ofiterul olandez Willem Matser. Un an mai târziu, Matser a fost arestat pentru spălare de bani proveniţi din traficul cu droguri columbiene.

Potrivit jurnalistului de investigaţie Paul Radu, care îl citează pe fostul consilier prezidenţial Dan Iosif, firma fraţilor Iancu, VGB Oil, devenită acţionar majoritar la Rafo după Corneliu Iacobov, a sponsorizat mai multe acţiuni sociale ale Administraţiei prezidenţiale în al doilea mandat al lui Ion Iliescu.»

Artizanul achitării Romsilva. Avocatul Ion Neagu l-a scăpat de puşcărie şi pe fostul director Romsilva şi fost deputat PSD, Ion Dumitru.



Personaje vechi şi noi. Profesorul Neagu s-a intersectat în situaţii cel puţin interesante cu personaje acum de prim-plan precum premierul Victor Ponta şi fosta şefă a DIICOT, Alina Bica, arestată în cel de-al 3 lea dosar penal.

Neagu a fost avocatul lui Fatih Kesser, un lider kurd anchetat în 2000 de procurorul Victor Ponta, atunci la Parchetul General. În plus, Neagu a fost acuzat de fostul deputat al minorităţii turce, Metin Cerchez, că i-a închiriat un imobil lui Fatih. Iată o ştire Adevărul din septembrie 2003:

«Casa deputatului PSD Ion Neagu – sediul fictiv al firmei dubioase a clientului său Keser Mehmet Fatih

Keser Mehmet Fatih este unul dintre turcii care au relații speciale cu autoritățile române. În ciuda acestei legături, în anul 2000, procurorul Victor Ponta – actualmente seful Corpului de Control al Guvernului – l-a arestat și l-a trimis în judecată pentru săvârșirea mai multor infracțiuni. Conform rechizitoriului, Keser Mehmet Fatih, alături de alți șase inculpați, a dat o țeapă, în perioada 1998-1999, de 35 milioane de dolari, reprezentând TVA rambursat ilegal. Și Oficiul pentru Prevenirea și Combaterea Spălării Banilor l-a avut în vizor pe Keser, informând Parchetul General în legătură cu mai multe activități ilicite ale acestuia, ultima fiind implicarea directă într-o afacere cu șape de foraj petrolier, în urma căreia a transferat din Romania peste 40 de milioane de dolari și a incasat ilegal TVA de peste 7,5 milioane de dolari.

„Bunul cutitas” – mare investitor. In aceasta vara, Metin Cerchez, reprezentantul minoritatii turce din Parlament, a organizat o conferinta de presa, in care a aratat ca Mehmet Keser Fatih se numeste, de fapt, Yii Kesickci („un bun cutitas” in limba turca) si ca se ascunde sub acest nume, pentru ca este dat in urmarire generala in tarile europene, fiind acuzat de contrabanda in Republica Moldova si Georgia. De altfel, conform aceluiasi parlamentar, unul dintre asociatii lui Keser Fatih, Batti Ahmet, a fost expulzat din Romania, deoarece era membru al organizatiei extremiste PKK. Dupa ce a fost pus in libertate, in anul 2001, soarta lui Keser Fatih Mehmet s-a schimbat cu 180 de grade, el reusind sa intre in gratiile conducerii APAPS, cumparand in martie 2002 societatea de coloranti chimici COLOROM din Codlea, pentru 200.000 de dolari si promisiuni de alte 7 milioane de dolari in investitii tehnologice si de mediu. Urmatoarea achizitie, la inceputul acestui an, a fost Nitramonia Fagaras, contra sumei de 8 milioane de dolari si obligatia de a investi alte 13 milioane de dolari.

Retragerea tactica a lui Neagu. Interesele personale ale avocatului-parlamentar Ion Neagu sunt insa mai presus de interesele oricarui client. Astfel, la mijlocul lunii iunie a.c., la dosarul cauzei a fost depusa o adresa, din care rezulta ca, incepand cu luna mai 2003, Keser Mehmet Fatih a renuntat la serviciile profesorului Neagu. Mai mult, conducerea Tribunalului Bucuresti a eliberat, la cerere, avocatului Ion Neagu un certificat din care rezulta acelasi lucru. Dupa cum se poate constata, in perioada iunie-iulie 2003, deputatul PSD Ion Neagu avea nevoie de un „certificat de buna purtare”, util avand in vedere posibila sa numire in functia de ministru al Justitiei, dar si discutiile existente in interiorul PSD privind dosarele dubioase in care sunt implicati unii avocati-parlamentari. Keser Mehmet Fatih este aparat in prezent de avocatul Lazar Mugur, avocat la cabinetul Ion Neagu si nepot al acestuia.

Cu alte cuvinte, domnul Neagu nu mai intra in sala de judecata ca avocat pledant, dar cabinetul sau este alaturi de turcul Keser Mehmet Fatih. Legatura dintre deputatul PSD Ion Neagu si controversatul Keser este insa mult mai profunda. Turcul detine 95 la suta din actiunile SC FLETCHER GROUP SRL, un sereleu – conform datelor de la Registrul Comertului – cu zero salariati, cu cifra de afaceri – zero, cu venituri si cheltuieli din exploatare – zero, cu profit – zero, dar cu datorii totale de peste 13 miliarde de lei (indicatorii financiari sunt pentru anul 2001)», scria Adevărul în septembrie 2003.

Neagu s-a mai intersectat cu Ponta în 2006. Profesorul era avocatul lui Marian Iancu, iar Ponta al lui Tender. Fosta şefă a DIICOT, Alina Bica, este procuroarea de caz din dosarele lui Iancu şi Tender. Ea i-a trimis în judecată pe cei doi. Deşi Ion Neagu era avocatul fraţilor Iancu, Bica şi-a susținut teza de doctorat la Academia de Poliție, în fața unei comisii din care făcea parte și Ion Neagu.