Ziua alegerilor este, la PSD, în mod tradițional legată de soarta liderului partidului, conceptul de ”noaptea cuțitelor lungi” intrând în antologia politică după ce social-democrații și-au devorat liderii după fiecare rundă electorală pierdută. Ziua de 26 mai este așteptată cu sufletul la gură de Liviu Dragnea, pentru că de aceste alegeri depinde cariera sa politică, dar și de actualul premier, Viorica Dăncilă, care de câteva luni își croiește drum către scaunul de președinte al PSD.

Viorica Dăncilă, Liviu Dragnea, Codrin Ștefănescu, Dan Nica, Mircea Drăghici și Florin Iordache. Foto: InquamPhotos/Octav Ganea

Situația în interiorul PSD arată un lider care pare încolțit și erodat după această campanie electorală în care inclusiv participarea la mitingurile din teritoriu a fost pentru social-democrați motiv de umilință publică, după ce s-au văzut imagini cu șefii și candidații partidului adăpostiți de public cu garduri de protecție și evacuați din orașele vizitate sub paza jandarmilor, de teama protestatarilor. La firul ierbii însă, situația este nuanțată, partidul păstrându-și forța în mediul rural unde controlează primarii de comune, în condițiile în care Victor Ponta nu a reușit să acopere toate localitățile din țară și toate secțiile de votare, pentru că edilii și șefii locali ai PSD se tem că, dacă părăsesc partidul, vor pierde și finanțarea de la Guvern.

În aceste condiții, se estimează că soarta alegerilor din 26 mai depinde aproape în totalitate de prezența la vot, și de ea, și soarta celor doi: Liviu Dragnea și Viorica Dăncilă. Între cei doi ”nu mai este cale de întors”, spun lideri ai partidului. Se vorbește în Kiseleff și chiar și în sediile partidului din teritoriu, cu uimire, despre ruptura evidență între președintele formațiunii și prim-ministru, Dăncilă având de mai multă vreme o echipă de campanie proprie și chiar și o agendă separată de cea a liderului formațiunii. Informațiile vehiculate la vârful partidului spun că emanciparea Vioricăi Dăncilă în relația cu Liviu Dragnea vine din dorința de a-și salva cariera politică, dar și din ambiția de a deveni președinte al partidului, în cazul în care Liviu Dragnea ar fi debarcat, în urma unui eșec în alegeri. Dăncilă își dorește de mult și un post de comisar european în noua formulă de la Bruxelles, iar faptul că, potrivit unor informații, această funcție i-ar fi fost deja promisă Liei Olguța Vasilescu de către Liviu Dragnea (în condițiile în care, oficial, Liviu Dragnea a declarat că Rovana Plumb va fi comisar european), adâncește ruptura dintre cei doi.

Ce s-ar putea întâmpla la PSD după alegerile din 26 mai?

1.. PSD câștigă alegerile europarlamentare. În acest scenariu, Liviu Dragnea va ieși întărit din lupta electorală și puterea sa în interiorul partidului, dar și în exterior, va fi consolidată, putând să revendice apoi și candidatura la alegerile prezidențiale din toamnă. Șansele unei moțiuni de cenzură a Opoziției scad în această ipoteză, dar rămâne de văzut dacă Liviu Dragnea ar fi dispus să o păstreze pe Viorica Dăncilă în continuare în funcția de premier, în condițiile în care aceasta s-ar opune și mai departe dorințelor șefului său în privința modificării legilor justiției prin ordonanțe de urgență. Este posibil ca, în cazul în care Dragnea ar scăpa de probleme în dosarul de la ICCJ, unde urmează să se dea o pronunțare a judecătorilor, schimbarea premierului să nu mai fie o miză pentru el, pe termen scurt, mai ales că o criză de guvern înainte de campania electorală pentru prezidențiale ar afecta din nou imaginea partidului. În plus, dacă Liviu Dragnea va fi printr-o victorie la alegerile europarlamentare reconfirmat în poziția de lider absolut al partidului, va dispărea natural și opoziția din interiorul PSD, pentru că adversarii săi, inclusiv actualul premier, nu ar mai avea muniție pentru a susține că acesta le aduce daune social-democraților prin prestația sa.

O criză guvernamentală ar putea să apară în cazul în care Călin Popescu Tăriceanu nu ar fi acceptat drept candidat comun al alianței PSD-ALDE și atunci ar trebui să rupă coaliția de guvernare, pentru a putea candida din partea partidului său. Este însă posibil ca Tăriceanu să renunțe la ideea de a candida la prezidențiale, în cazul unui rezultat prost la alegerile din 26 mai pentru partidul său, astfel încât să conserve cel puțin prezența la guvernare pentru oamenii săi din structurile administrative.

În situația în care Liviu Dragnea își conservă puterea și influența după alegerile europarlamentare, el se va afla din nou în poziția celui care decide cine este numit pe funcțiile cheie în Stat și va avea un cuvânt greu de spus la desemnarea procurorilor șefi de la Parchetul General și DNA, și este greu de crezut că într-un astfel de scenariu un ministru al Justiției, chiar și sprijinit de premierul Dăncilă, i-ar mai putea face opoziție. Puterea pe care ar căpăta-o i-ar da, totodată, greutate la numirile pentru noul CA al BNR, în condițiile în care el poartă de mai mult de un an un război public cu actualul guvernator, Mugur Isărescu, și ar avea șanse să obțină și controlul asupra acestei instituții cheie a Statului. De asemenea, desemnarea viitorului comisar european din partea României ar sta tot la dispoziția sa. În mod natural, voturile ”balama” din Parlament, care în mod tradițional vin de la UDMR și minoritățile altele decât cea maghiară merg către învingătorul în alegeri, ori, în aceste condiții, el ar avea de partea sa din nou majoritatea necesară pentru a-și susține planurile.

2. PSD nu pierde alegerile, dar obține un scor mai mic decât cel promis de liderul său, și PNL, USR și PLUS ar aduna împreună mai multe procente decât partidele aflate la guvernare. În acest scenariu, este puțin probabil ca partidul să îi reproșeze lui Liviu Dragnea rezultatul prost din alegeri, dar ar exista în continuare spațiu de manevră pentru Viorica Dăncilă astfel încât să își construiască propria alternativă în interiorul partidului. Asta mai ales dacă blocul anti PSD s-ar uni și ar încerca să forțeze după europarlamentare instalarea unui Guvern al Opoziției, iar în interiorul PSD ar începe lupta pentru putere între pretendenții la funcția ocupată de Liviu Dragnea. Se ia însă în calcul, ca ipoteză de lucru, ieșirea premeditată a social-democraților de la guvernare, pentru a arunca partidele de Opoziție într-o luptă pentru putere și guvernare, astfel încât, pe fondul unei crize politice a USR și PLUS, PSD să își refacă forțele în Opoziție și scandalul să fie decontat în campania pentru prezidențiale de Președintele Klaus Iohannis și de alți potențiali candidați ai dreptei. O guvernare a Opoziției înaite de alegerile parlamentare de anul viitor ar putea eroda imaginea acesteia ca alternativă la regimul Dragnea și ar putea submina și șansele unui prezidențiabil al Dreptei.

3. PSD pierde alegerile și iese pe locul doi. Sondajele de opinie date publicității în această campanie electorală arată că social-democrații ar fi căzut de pe primul loc în opțiunile de vot. Dacă acest lucru se va confirma după numărarea voturilor, în 27 mai, ar fi de așteptat ca în interiorul partidului să se declanșeze lupta pentru putere și să fie cerută demiterea lui Liviu Dragnea de către baronii locali și pretendenții la șefia partidului. Scenariul ”noaptea cuțitelor lungi” nu mai este atât de fezabil ca în cazurile lui Adrian Năstase și Mircea Geoană, dar ar exista mai multe șanse de reușită pentru Viorica Dăncilă, Gabriela Firea, Lia Olguța Vasilescu și Marian Oprișan să preia coducerea partidului. Pierderea alegerilor ar putea genera o scurgere naturală de parlamentari către partidul lui Victor Ponta, ceea ce ar duce la pierderea majorității în Parlament, fapt care ar genera apoi, în efect de domino, pierderea controlului pentru numirile cheie de la DNA, Parchet, BNR, Comisia Europeană. Pentru PSD ar putea să apară mai multe posibilități de evoluție - să fie preluat de o conducere cu o imagine relativ mai bună decât cea actuală, eventual grupată în jurul actualului premier, să se rupă prin plecarea celor care nu vor mai dori să fie asociați cu linia populistă a lui Liviu Dragnea căre pro România și PSD să rămână un partid mai mic împins către naționalism spre extrema dreapta, eventual cu grupul de europarlamentari mutați în gruparea suveraniștilor de la Bruxelles, sau Liviu Dragnea să își asume public înfrângerea, să se dea la o parte de pe funcție de bunăvoie dar să desemneze singur un locțiitor în fruntea partidului, pentru a conduce mai departe partidul printr-un ”om de paie”.