Corespondență de la Strasbourg

Am avut o discuție cu dl. Macron și i-am explicat de ce pentru noi este important să deblocăm acest proces și, dacă există o majoritate de susținere a statelor membre, să putem finaliza acest proces de nominalizare, cu atât mai mult cu cât Parlamentul European își menține poziția și, dacă va fi nevoie, va confirma noua conducere a Parlamentului, în curând, că această poziție e menținută și anume că Parlamentul European o susține pe Laura Codruța Kovesi.

Noi am cerut să avem un mecanism de urmărire a modului în care funcționează statul de drept în toate statele UE, nu doar în România și Bulgaria sau nu doar în țările din Europa de Est.

E greu să le explici contribuabililor că dai zeci de milioane de euro să susții venitul unui fermier care are 2-3-5-10 mii de hectare.

Trebuie să avem o politică de azil la nivel european, care să se aplice în toate statele membre

Vom avea un candidat comun al Alianței USR-PLUS (la alegerile prezidențiale), evident, vom avea câte un candidat propus de partea PLUS și de partea USR și apoi vom decide la nivelul alianței care dintre cei doi va candida pentru Președinție și care pentru prim-ministru. Va fi tandem.

Vrem să-i convingem și pe colegii din USR, care vorbesc foarte mult de președinție, că noi trebuie să guvernăm România.





Interviul pe larg.

Cioloș, care este președintele partidului PLUS, a precizat că la alegerile prezidențiale din România, de anul acesta, Alianța USR-PLUS va avea candidați în tandem - președinte-premier. „Vrem să-i convingem și pe colegii din USR, care vorbesc foarte mult de președinție, că noi trebuie să guvernăm România” - a mai spus Cioloș.Principalele declarații ale lui Dacian Cioloș, pe scurt:Domnule Cioloș, care este situația Laurei Kovesi și a acestui proces de numire a procurorului-șef european?Laura Codruța Kovesi a fost pusă cap de listă pe o listă scurtă stabilită de o comisie de experți, care a verificat calitățile și competențele profesionale. Acea listă scurtă, în fruntea căreia era Laura Codruța Kovesi, a mers la Parlamentul European în legislatura trecută și Parlamentul European, după audieri, a decis să mențină acea listă scurtă, deci să susțină candidatura primului de pe acea listă, deci a Laurei Codruța Kovesi.În Consiliul UE, pe perioada Președinției României la Consiliul UE, Guvernul Dragnea, pentru că asta era situația atunci, și-a folosit influența ca să schimbe ordinea asta de pe listă, să o dea la o parte pe Laura Codruța Kovesi și să împingă în față candidatul francez. Și s-a ajuns la un blocaj instituțional, pentru că o instituție avea un candidat și cealaltă instituție, celălalt candidat. Și situația a rămas blocată din motive politice, pentru că e evident pentru foarte multă lume, chiar și oamenii din străinătate, partenerii noștri europeni au înțeles că de fapt Guvernul Dragnea, din motivele personale ale lui Liviu Dragnea și ale altora care se tem de justiție, a vrut să blocheze accesul Laurei Codruța Kovesi la această poziție europeană.Sigur, mai sunt și alte state membre care nu prea ar fi încântate, state care au aceeași problemă cu statul de drept și justiția. Deci situația a fost blocată din motive politice și acum trebuie să o deblocăm folosind tot decizii politice.Da, dar și președintele Franței, dl. Macron, partenerul dumneavoastră politic, are interesele Franței, să obțină posturi europene cât mai multe și mai înalte....În cazul de față este vorba de o româncă. Și atunci când Franța susține un cetățean român, eu cred că e vorba de interesele României în primul rând și de interesele României de a promova oameni competenți în instituții europene.Am avut o discuție cu dl. Macron și i-am explicat de ce pentru noi este important să deblocăm acest proces și, dacă există o majoritate de susținere a statelor membre, să putem finaliza acest proces de nominalizare, cu atât mai mult cu cât Parlamentul European își menține poziția și, dacă va fi nevoie, va confirma noua conducere a Parlamentului, în curând, că această poziție e menținută și anume că Parlamentul European o susține pe Laura Codruța Kovesi.Dacă Franța își va schimba poziția... Laura Kovesi nu este candidatul României, așa cum dl. Bohnert nu este candidatul Franței. Sunt candidaturi individuale, profesionale și unde selecția ar trebui făcută pe criterii profesionale și tocmai pe criterii profesionale s-a făcut lista scurtă. Dar e nevoie de o decizie politică, în Consiliu și în Parlament. Parlamentul este o instituție politică, la fel ca și Consiliul, și atunci, dacă Franța își schimbă poziția în interiorul Consiliului și nu-l mai susține pe candidatul Bohnert, ci o susține pe candidata Kovesi, foarte probabil că raportul de forțe în Consiliu se poate schimba în favoarea Laurei Codruța Kovesi și atunci putem ajunge la un acord instituțional între Parlament și Consiliu și se poate finaliza acest proces.Deci v-a spus președintele Macron, cu subiect și predicat, că vrea să o susțină pe Laura Codruța Kovesi?Da, sigur. Dar au confirmat autoritățile franceze lucrul acesta, de asta nu e nevoie să fiu eu purtător de cuvânt al lor. Dar ca lider al grupului am spus că noi o susținem în continuare pe Laura Codruța Kovesi și întrucât partidul de guvernământ din Franța este parte a grupului nostru politic, evident că am avut aceste discuții în așa fel încât să clarificăm situația cât mai repede.Vreau să vă spun că am colegi în grup care au fost membri ai Comisiei LIBE din Parlament și care s-au bătut pentru Laura Codruța Kovesi înainte ca eu să fiu liderul acestui grup. Deci poziția aceasta a grupului nu e datorată doar faptului că eu sunt liderul grupului, ci aici sunt oameni care o susțin pe Laura Codruța Kovesi înainte ca eu să fiu în Parlamentul European.Domnule Cioloș, în Parlamentul European procedura spune că se păstrează acea nominalizare a Laurei Kovesi sau se va reface întregul proces, cu audieri în comisii?Nu e nevoie. Deocamdată, Parlamentul are o poziție, pe care și-o menține și, dacă lucrurile se schimbă în Consiliu și Consiliul UE își schimbă poziția vizavi de ordinea candidaților, lucrurile se pot debloca rapid și se poate lua decizia.Puteți să dați o estimare, cam când ar putea să se lămurească lucrurile?Nu, pentru că depinde de Consiliu. Poate fi vorba de câteva zile, de o săptămână, de două. Nu pot să vorbesc în numele Consiliului UE.Da, și de Președinția finlandeză a Consiliului UE...Sigur, și de președinția finalndeză, dar și de poziția statelor membre. Eu cred că schimbarea poziției Franței o să schimbe și poziția altor state și lucrurile pot merge relativ repede.Deci spuneți că are șanse mari Laura Kovesi să fie numită...Spun că are șanse să fie numită, pentru că e deja susținută de una dintre cele două instituții și dacă în cea de-a doua se schimbă pozițiile și, cum spuneam, deja poziția Franței se va schimba, atunci există șanse.Domnule Cioloș, ieri ați votat-o pe Ursula von der Leyen pentru funcția de președinte al Comisiei Europene. Ce v-a determinat să o votați, ce ați reținut din programul ei în mod special?: Noi avem în grupul nostru politic mai multe obiective majore prioritare, între care menținerea statului de drept la nivel european, dezvoltarea economică, ținând cont și de condițiile actuale unde nu mai putem să evităm să luăm în considerare chestiunile legate de schimbările climatice, de utilizarea resurselor naturale, digitalizarea. Noi în momentul de față nu avem nicio companie de anvergură în domeniul IT, pentru că avem o piață fărâmițată la nivel european. Avem mari companii americane, companii din China, dar nu avem companii europene. Grupul nostru politic militează pentru o adevărată piață comună cu reguli comune în domeniul noilor tehnologii, pentru ca și companii din Europa și sper eu și din România să poată să performeze, nu doar în România, ci și la nivel european și internațional.Toate lucrurile acestea, precum și alte obiective, inclusiv în programul politic al Alianței USR-PLUS, le-am pus pe masa candidatei la președinția Comisiei Europene. Și am ajuns la un punct în care dânsa a introdus în programul politic al Uniunii Europene cea mai mare parte din aceste obiective și atunci am decis să o susținem.Este propus acel mecanism de legare a fondurilor europene de respectarea statului de drept. ce opinie aveți față de acest mecanism care se regăsește în programul Ursulei von der Layen?Noi am cerut să avem un mecanism de urmărire a modului în care funcționează statul de drept în toate statele UE, nu doar în România și Bulgaria sau nu doar în țările din Europa de Est. Și doamna Ursula von der Layen și-a luat un angajament în acest sens. Și am cerut un sistem de sancțiuni, care să nu fie neapăarat legat de fonduri europpene sau doar de fondurile europene, ci un sistem de sancțiuni ca să nu ajungem la situația în care să trebuiască activat articolul 7, care este un fel de „armă nucleară” din punctul nostru de vedere, care ar trebui activat doar în situații extreme. Să anulezi dreptul de vot al unui stat membru la Consiliu este foarte grav. Și atunci ar trebui să avem mecanisme intermediare, care în primul rând să prevină lipsa funcționării statului de drept, pentru ca Comisia Europeană să ia măsuri atunci când există derapaje, să aibă un dialog cu statul respectiv. Dar atunci când statul membru nu ține cont de aceste lucruri, să poată să ia măsuri.: Fondurile europene pentru agricultură - un domeniu de care sunteți atașat. A fost acea propunere a Comisiei Europene de plafonare a fondurilor pentru fermele mari, să se ducă mai multe subvenții la fermele mici și nu la marii producători. România s-a opus acestei propuneri. Dumneavoastră ce părere aveți și cum credeți că vor evolua lucrurile cu noua Comisie Europeană?Și eu am făcut această propunere când am fost comisar european. Dar e un lucru important de precizat, pe care politicienii români care fac jocuri politicianiste nu l-au menționat: fondurile pentru agricultură alocate României rămân aceleași la nivel național, indiferent de modul cum se distribuie ele în țară.De ce această redistribuire? Pentru că ajungem să dăm milioane, poate chiar zeci de milioane de euro la ferme foarte mari, care pot să fie rentabile prin investițiile care se fac acolo. Noi în ferme mari avem nevoie de investiții, de noi tehnologii, avem nevoie de subvenții în primul rând pentru fermele mici și mijlocii, pe care să le aducem pe piață, pe care să le incităm să investească în calitatea produselor. Această plafonare nu înseamnă neapărat că fermele mari pierd accesul la fondurile europene, ci înseamnă că se limitează accesul la fonduri pe care să le primești fără să ai nicio obligație în schimb. Pentru că asta este: subvențiile se dau pentru susținerea veniturilor agricultorilor. E greu să le explici contribuabililor că dai zeci de milioane de euro să susții venitul unui fermier care are 2-3-5-10 mii de hectare.Propunerea pe care am făcut-o și eu când eram comisar european, alternativă la această plafonare, și pe care o susțin și acum, este că pentru fermele mari, care au subvențiile directe plafonate să producem un mecanism prin care ele să aibă acces la bani pentru investiții. Cu cofinanțare mică sau chiar cu finanțare privată, dar bani pentru investiții care să modernizeze aceste ferme.OK, fermele acestea și-au luat tractoare, utilaje agricole, unele au început să investească și în capacități de stocare, ca să nu vândă grâul la preț mic, atunci când îl recoltează, ci atunci când prețul crește. Pentru aceste investiții am putea să canalizăm banii sau pentru introducerea noilor tehnologii. Vorbim din ce în ce mai mult la nivel european despre agricultura de precizie, de robotică introdusă în agricultură, care să reducă poluarea, folosirea de substanțe chimice. Pentru genul acesta de investiții ar putea fi folosiți banii care sunt degajați din plafonare.Și în același timp să facem și o redistribuire, pentru ca fermele mici și mijlocii să aibă acces la mai multe resurse, pentru a investi, a se moderniza și a pune pe piața românească produse de calitate, ca să avem produse românești pe piața românească. Pentru că produsele românești - fructe, legume, brânzeturi - vin mai ales din fermele mijlocii. Fermele mari produc mai ales cereale, care se vând la export, și mai produc și lactate, dar care merg la companiile mare de procesare.Despre asta e vorba: chiar dacă se aplică plafonarea, banii rămân în România și Guvernul României poate să decidă cum folosește banii ăia inclusiv pentru fermele mari, ca să avem ferme care poluează mai puțin și care produc mai de calitate.Domnule Cioloș, o altă temă din programul viitorului președinte al Comisiei Europene este migrația. Spunea că vrea o nouă politică a sistemului de primire de refugiați. Există posibilitatea ca România și alte state membre, mai ales din Europa de Est, să fie obligate să primească în plus cote de migranți sau de refugiați?Nu. Eu nu am susținut acest punct de vedere nici când eram prim-ministru și nu susțin nici acum acest sistem de cote. Și sunt mai multe state membre care au aceeași poziție și de aceea acest sistem propus de Comisia Europeană nu s-a aplicat în cele din urmă. Noi trebuie să avem în primul rând un control întărit la frontierele Uniunii Europene, ca să avem un control al migrației. Să evităm migrația ilegală, ăsta e primul pas. Să știm, atunci când decidem să acceptăm migranți, ce fel de migranți acceptăm, în ce condiții.În al doilea rând, trebuie să avem o politică de azil la nivel european, care să se aplice în toate statele membre și atunci când apar migranții într-o țară europeană să știe exact țara respectivă ce are de făcut și în ce condiții migranții respectivi pot fi acceptați și cum pot ei să călătorească în Uniunea Europeană, cum pot fi ei integrați. Și lucrul acesta îl are și viitoarea Comisie Europeană pe agendă. Și în această direcție vom susține și noi discuția.Ce faceți, veți candida la alegerile prezidențiale? A fost acel congres al colegilor dvs de la USR, dvs (PLUS) înțeleg că peste două săptămâni o să decideți propunerea de candidat la prezidențiale?Da. Vom avea un candidat comun al Alianței, evident, vom avea câte un candidat propus de partea PLUS și de partea USR și apoi vom decide la nivelul alianței care dintre cei doi va candida pentru Președinție și care pentru prim-ministru. Va fi tandem. Din punctul nostru de vedere, la PLUS, dincolo de candidatul la Președinție, e foarte important să avem o poziționare clară de pe acum privind modul în care ne pregătim să guvernăm România. Eu am spus de când am înființat noi partidul, obiectivul nostru este să ajungem la guvernare în 2020, să putem fi parte a unei majorități politice. Și noi și pentru asta ne pregătim la PLUS și vrem să-i convingem și pe colegii din USR, care vorbesc foarte mult de președinție, că noi trebuie să guvernăm România. Chiar degeaba am câștiga președinția, dacă nu avem guvernarea, trebuie să fim realiști. Românii așteaptă de la noi să schimbăm lucrurile în România. Un președinte singur nu poate să schimbe lucrurile în România. O majoritate parlamentară și un guvern pot să facă lucrul acesta.Și atunci preocuparea noastră, la PLUS, dincolo de candidatul la președinție - care este important, evident - , este să ne pregătim pentru guvernare. Și eu, dacă voi intra pentru o candidatură, voi intra cu această idee în spate, că noi, în paralel cu candidatura la Președinție, trebuie să ne pregătim și pentru guvernare și acest tandem trebuie să aibă în minte lucrul acesta.Și cum veți decide cine, cum va candida, dacă dl. Barna sau dvs., cum se va lua decizia, veți face sondaje, cercetări de piață, veți vota?Urmează să stabilim. Noi vom lua o decizie la nivelul echipelor de negociere din alianță, pe care o vom propune conducerilor celor două partide.Dar e cam târziu, ați văzut că președintele Iohannis a ieșit deja să anunțe candidatura...Nu e deloc târziu. Campania pentru prezidențiale începe abia în toamnă. Nu e deloc târziu, nu vă faceți nicio grijă. Decât să alimentăm discuții sterile acum, concentrate pe persoane și pe trecutul lor și unde au lucrat și ce au făcut, noi discutăm despre substanță, despre conținut. Eu cred că asta așteaptă românii, cel puțin cei care ne-au votat pe noi la alegerile europarlamentare. Românii așteaptă conținut, să vadă ce idei avem pentru România, nu să vadă cu ce costum s-a îmbrăcat cutare, ce pantofi a avut, ce pastile a mai luat. Noi luăm foarte în serios treaba asta.O campanie este și un moment de amuzament de foarte multe ori și evident că nu putem evita lucrul ăsta. Noi vrem să venim cu lucruri de consistență, de conținut.Ați văzut că și președintele Iohannis v-a atacat cumva, într-o conferință...: Nu am văzut...Nu ați văzut declarația aceea în care s-a referit la dvs. spunând că „tot felul de politicieni se agață de tema Kovesi...”?Păi s-au agățat de tema Kovesi politicienii din PSD când au blocat politic această desemnare în Consiliu și eu acum fac tot ce ține de mine ca să deblocăm situația și să finalizăm procesul acesta de numire cât mai repede.Ați spus de PSD. Dar în preajma alegerilor între dvs, cei din opoziție, USR-PLUS pe de-o parte și PNL pe de altă parte, au fost anumite divergențe, frecușuri atacuri...Ce fel? Puteți să-mi dați câteva exemple?Păi sunt diverse înțepături între politicieni.Acum, înțepăturile le mediază de foarte multe ori presa, pentru că-l întreabă pe un politician „ce părere aveți de celălalt?” și se duce pe urmă la celălalt să-i zică „ați văzut ce a declarat ăla, dvs ce părere aveți?”. Nu. Eu vorbesc de lucruri serioase și nu țin minte să fi avut vreo diverență. Evident că în campania electorală noi ne-am exprimat punctul de vedere, alte partide și-au exprimat punctul lor de vedere, dar eu cred că așa se face campania electorală. Așa ai un dialog cu alegătorii, ca electoratul să poată să aleagă. Dar în rest nu știu ce divergențe sunt.Evident, cu PSD nu poți să ai altceva decât divergențe, pentru că modul catastrofal în care ei guvernează nu poate să fie decât taxat de noi și am făcut lucrul acesta și îl facem în continuare.Dar cu PNL cum sunteți? E un adversar al dvs. e un partener pe chestiuni limitate?...Deocamdată, USR colaboreză cu PNL în Parlament pe proiecte de lege. În rest o să vedem în momentul în care vom ajunge să construim o majoritate pentru guvernare, vom vedea atunci pe ce program politic putem să discutăm. Dar eu cred că sunt idei, obiective politice pe care vom putea să discutăm și pentru alegerile locale, și pentru guvernare apoi.