ZF 24

Adrian Simion, proprietarul Guido Coffee, şi Răzvan Crişan, acţionar al cafenelei M60, sunt doi dintre antreprenorii care au bătut palma într-un parteneriat care scoate din schemă companiile multinaţionale

Crearea unui ecosistem de mici businessuri îi ajută pe antreprenorii aflaţi la început de drum să se dezvolte şi să rămână în business.

Micii antreprenori din pro­ducţie, retail sau HoReCa încearcă să îşi dezvolte bu­sinessurile prin parteneriate cu alte afaceri de la zero, punându-se astfel la adăpost de influenţa cor­poraţiilor care vin la pachet într-un parteneriat şi cu o serie de costuri. Astfel, marile reţele de magazine cer diferite taxe – de raft, de marketing etc. -, în timp ce marii producători de sucuri sau bere merg în multe cazuri pe contracte de exclusivitate.

„La deschidere te curtează producătorii mari de cafea spre exemplu ca să îţi dea espressor şi cafea, însă noi i-am refuzat. Am ales să lucrăm cu o mică prăjitorie de cafea, Guido“, spune Răzvan Crişan (29 de ani), unul dintre acţionarii cafenelei M60. El împreună cu un partener francez au pus bazele cafenelei M60, deschisă acum circa o lună în zona Piaţa Amzei din Capitală în urma unei investiţii de 80.000 de euro.

De altfel, toţi furnizorii companiei sunt afaceri antreprenoriale de mici dimensiuni. Singurul furnizor de bere spre exemplu este Zagănul, o microberărie din zona Văleni de Munte. Pe alimente compania lucrează cu Băcănia Rod, cu cofetăria French Revolution, cu brutăria Brot şi cu firma de catering Frog. Şi pe segmentul băuturilor cafeneaua are o serie de mici producători drept furnizori.

La coada Europei

„Noi am creat M60 ca un ecosistem de antreprenori locali, fiecare specializat pe ceva. Fiind fiecare foarte pasionat de zona sa, suntem asiguraţi că vom avea mereu produsele potrivite“, adaugă Răzvan Crişan.

În economia locală există circa 470.000 de IMM-uri dintr-un total de 650.000 de companii. Totuşi, dintre cele peste 470.000 de IMM-uri din ţară aproximativ 200.000 au zero angajaţi. Cu alte cuvinte, acestea sunt o sursă de venit pentru o singură persoană, patronul sau consultantul de cele mai multe ori.

IMM-urile, aceste companii cu mai puţin de 250 de angajaţi şi cu o cifră de afaceri de sub 50 mil. euro ar trebui însă să fie pilonul creşterii unei economii care îşi bazează dezvoltarea pe iniţiativa antreprenorială. În fiecare program de guvernare afacerile mici şi mijlocii au fost puse pe lista de priorităţi. În realitate însă, dincolo de declaraţii, această clasă de business a fost mereu lăsată pe plan secund.

În România însă, multe dintre aceste întreprinderi se luptă să supravieţuiască, fiind prinse în corzi în lupta cu marii jucători. Micii producători încearcă să îşi facă loc pe rafturile marilor lanţuri, iar micile restaurante şi cafenele trebuie să facă faţă avalanşei de oferte exclusive venite din partea marilor producători. În acest context, România se luptă de mai bine de şase ani să treacă de pragul de 500.000 de IMM-uri. România este de altfel codaşă la numărul de IMM-uri la mia de locuitori, cu un „scor“ de doar 24 faţă de 40 în Polonia şi 88 în Cehia.

Împovăraţi de impozite, taxe şi schimbări legislative rapide, ce au loc de la o lună la alta, micii antreprenori au pus bazele unui sistem reciproc de sprijin, sistem care pune la rândul său bazele unei noi clase de business care se ridică în criză.