Capitală Europeană a Culturii în 2021 a fost desemnat municipiul Timişoara. În finală au concurat şi Baia Mare, Bucureşti şi Cluj-Napoca. Anunţul a fost făcut la Bucureşti de juriul internaţional delegat de Uniunea Europeană.

Numele oraşului câştigător pentru 2021 a fost anunţat de Steve Green, preşedintele juriului internaţional care a evaluat proiecte oraşelor candidate. Cei doisprezece experți care care au făcut parte din juriu sunt: Sylvia Amann, Cristina Farinha, Ulrich Fuchs, Steve Green, Valentina Iancu, Jordi Pardo, Anton Rombouts, Aiva Rozenberga, Pauli Sivonen, Raluca Velisar, Agnieska Wlazel şi Suzana Žilič Fišer.

Timişoara va împărţi acest titlu cu un oraş din Grecia şi cu încă unul, din Muntenegru.

Locuitorii din Timişoara au primit cu mult entuziasm şi cu emoţie anunţul făcut de preşedintele juriului internaţional:

„Vă spun sincer, sunt foarte emoţionată şi sunt fericită pentru că Timişoara, într-adevăr, îşi merită locul.”

„E minunat şi sper că va fi surprinzător de bine pentru toţi timişorenii.”

„Pentru noi, localnicii, nu poate fi decât o mare bucurie. Trebuie să fie o chestie de mândrie locală pentru oricine.”

Este al doilea oraş românesc care primeşte acest titlu, după Sibiu în anul 2007. Conform raportului Ministerului Culturii, Sibiul a primit atunci 13 milioane de euro pentru proiectele culturale. Iar pentru că a devenit mai apoi un adevărat brand al ţării, câştigurile au fost pe măsură. Oraşul a încasat în jur de 200 de milioane de euro. Şi numărul turiştilor a crescut. În 2007 s-a dublat faţă de anul anterior. Orașul s-a situat, în 2009, pe locul 5, în topul celor mai căutate destinații culturale europene, după capitale precum Roma, Atena, Paris, Londra, conform studiului Atlas.

Mesajul oraşului care va deţine, din partea României, titlul de Capitală Culturală Europeană în 2021 este "Luminează oraşul prin tine!". Un slogan care aminteşte faptul că Timişoara a fost primul oraş european cu iluminat public stradal electric. Oraşul găzduieşte anual între 3.500 şi 4.000 de evenimente culturale, iar 85-88% din bugetul cultural local este investit în susţinerea instituţiilor publice, doar 12-15% fiind rezervat sectorului independent şi ONG-urilor.

Timişoara şi-a structurat programul cultural sub forma unei călătorii, cu "staţii- program/proiect" şi trasee pe şi de-a lungul canalului Bega, care conectează idei, oameni, locuri.

Oraşul de pe Bega dispune de 24 de biblioteci, 19 cinematografe, 11 săli de conferinţă, 14 galerii de artă contemporană, şase teatre, patru muzee, Filarmonica şi Opera, patru spaţii culturale, 47 de situri de patrimoniu, 24 de şcoli, opt centre ale industriei culturale şi creative, 340 de pieţe şi curţi interioare, 18 clădiri publice şi comerciale şi două centre de tranzit pentru refugiaţi.

Baia Mare a mizat pe moştenirea arhaică, Bucureştiul pe diversitate, exploatarea cartierelor şi pe festivaluri de renume, Cluj-Napoca a susţinut conexiunea dintre Est şi Vest, iar Timişoara - crearea unui traseu cu „staţii” culturale pe şi de-a lungul râului Bega.

În 2007, Sibiu a fost Capitală Culturală Europeană, alături de Luxemburg.

Citiți și Punctele forte ale oraşelor care vor titlul de Capitală Culturală