Statul român nu verifică niciodată în laborator dezinfectanții din spitale. Rețete din fabrica celui mai mare producător arată că antisepticele sunt diluate! Ziarul face publice două documente de producție ale firmei Hexi Pharma, care livrează dezinfectanți în peste 300 de spitale din 40 de județe din România

luni, 25 aprilie 2016, 6:57

Investigație de Mirela Neag, Răzvan Luțac, Cătălin Tolontan și Alex Nicodim (foto)

Victimele de la „Colectiv” au murit și milioane de români sunt tratați în spitale dezinfectate cu substanțe pe care statul nu le controlează niciodată în laborator

Nici măcar când le dă avizul de comercializare.

„Noi comparăm doar eticheta și avizul” , spune, uluitor, Direcția de Sănătate Publică (DSP)!

, spune, uluitor, Direcția de Sănătate Publică (DSP)! Asta chiar dacă Gazeta a găsit, chiar în rapoartele oficiale ale DSP, că autoritățile sanitare au prins „o concentrație mai scăzută decât pe etichetă” pentru unele antiseptice.

Ziarul face publice documente interne de la fabrica Hexi Pharma, liderul pieței și firma care are contracte cu peste 300 de spitale din 40 de județe, care arată cum se produc dezinfectante cu o concentrație mult mai scăzută decât cea de pe etichetă.

Sunt exact substanțele remarcate și de DSP.

Contactată, firma nu a negat până la această oră autenticitatea rețetelor de fabricație aflate în posesia ziarului.

„Semnătura pare, într-adevăr, a mea. Dacă am semnat, nu am știut ce am semnat, pentru că eu știu chimie cît dumneavoastră, nu mai mult! Am lansat o anchetă internă”, spune directorul general al Hexi Pharma, care este biochimist.

Am lansat o anchetă internă”, spune directorul general al Hexi Pharma, care este biochimist. Aceste biocide sunt folosite pretutindeni în spitale: chirurgii se spală cu ele pe mâini, mesele de operație sunt curățate cu ele, bisturiele sunt sterilizate cu ele și, tot cu ele, se spală orice încăpere, de la saloane la terapie intensivă.

Și culmea ironiei: vânzările firmei s-au dublat după drama de la Colectiv.

– Domnule Condrea, ceva nu e în regulă în rețetele noastre!

– Închide ușa, te rog.

Bărbatul, Dan Alexandru Condrea, este patronul Hexi Pharma, cel mai mare producător de dezinfectante din România.

Firma aprovizionează mai mult de 350 de spitale din 40 de județe. Antisepticele Hexi Pharma sunt folosite, conform propriei prezentări, „în peste 2.000 de săli de operație”.

Ele ar trebui să lupte exact cu setul de bacterii ucigașe care au fost descoperite în corpurile morților de la „Colectiv”.

Omul din fața patronului, specialist în producția dezinfectanților, a venit fuga în biroul lui Condrea, direct din hala fabricii. Își amintește fiecare idee din discuție.

Nici n-au fost prea multe idei.

„Concentrația pentru Thor, Suprasept și alte dezinfectante pe care le livrăm spitalelor nu e în regulă. Uitați-vă la rețetele care ni se dau, vă rog! Nu se potrivesc rețetele cu etichetele! E un calcul simplu. Concentrația care reiese e mult prea mică față de ceea ce scrie pe etichete”, i-am zis eu, povestește sursa.

„Condrea mi-a răspuns, sec, că nu e treaba mea. Ăsta e stilul său, fără apel pentru cei care îi sunt angajați. Mi-a mai zis o dată că treaba mea e să produc substanțele și nu să pun întrebări”.

De trei ori a deschis specialistul ușa patronului. Și de trei ori a tras-o după el.

Cu același rezultat.

796 de contracte de achiziție publică a câștigat Hexi Pharma în ultimii 9 ani cu spitale, unități militare, penitenciare și altele

Director medical de spital: „Ați furat voi din dezinfectant?!”

Medicul se spală pe mâini înainte de operație.

Este directorul medical al unui spital din București. Și chirurg în același timp. Își freacă, absent și apăsat, mâinile. La un moment dat, pornește ca din pușcă, înjurând de toții sfinții.

„Unde sunteți?!!!”. Asistentele apar, agitându-și ochii ca lemurii.

„Ce ați făcut cu tâmpenia asta de substanță? Ați îndoit-o cu apă?”. Tipele se strâmbă, cu o indignare doar pe jumătate jucată.

– Haideți, domnule doctor…

– Niciun haide! Acum câteva zile era OK dezinfectantul. Azi nu simt că mă curăță cu nimic, parcă mă spăl cu apă și săpun!

Asistentele se enervează la rându-le. E cam de rahat directorul, cu suspiciunea lui că au „ciupit” ele ceva din antiseptice. Schimbă adresarea, de la „doctor” la „director”.

– Știți ceva, domn’ director, deschidem acum alt bidon!

– Da, vă rog, acum!

Cele trei deschid un recipient produs de Hexi Pharma. Medicul vede aceeași substanță cu o consistență stranie, diluată. Asistentele îl privesc atent, în căutarea scuzelor.

„Îmi pare rău, nu sunteți voi de vină, n-ați diluat nimic, așa e substanța”, zice el și închide ușa.

Întâlnirea medic-pacient

Peste câteva luni.

„Unde lucrați?”, îl întreabă doctorul pe pacient.

„La Hexi Pharma, facem dezinfectanți pentru spitale”. „Și ce faceți acolo?”. „Mă ocup de producție”.

Chirurgul zâmbește amar.

Ușa s-a deschis și încăperea i-a cuprins acum pe amândoi.

„Și ce mă sfătuiți? Eu sunt și director medical aici. Să mai cumpărăm de la dumneavoastră?”. Pacientul dă din cap.

Chirurgul și cel pe care urmează să-l opereze peste câteva zile pleacă împreună. Ușa se închide și ei vorbesc multe. Mai multe decât și-ar imagina cineva.

A luat hârtii din firmă



Omul din producție i-a pus două hârtii în față patronului său, Dan Alexandru Condrea.

Și, pentru că patronul l-a trimis în fabrică, „fără comentarii”, angajatul de înaltă calificare a plecat după o vreme de la firmă, a luat mai multe hârtii și două le face publice. Acum.

Cum se diluează substanțele active

Documentele reprezintă rețetarul luat direct din fabrică și semnat inclusiv de Flori Dinu, directorul general al Hexi Pharma și biochimist.

Conform acestor formule se produc Thor și Suprasept, două substanțe antiseptice uzuale în spitalele românești.

5% este concentrația reală de substanță activă dedidecildimetil amoniu în THOR, în loc de 15% de pe etichetă

1,25% este concentrația reală de substanță activă glutaraldehidă în SUPRASEPT, în loc de 12% de pe etichetă

1,6% de substanță activă clorură de dedidecildimetil amoniu este concentrația reală în SUPRASEPT, în loc de 7% de pe etichetă

„Multe din loturi se produceau așa. Cei de la firmă se vor apăra spunînd că nu toate. Nu toate, aproape toate!”, spune sursa.





Remușcarea omului de producție

Dar, înainte să apară documentele, au ars cei 64 de oameni de la „Colectiv”.

Imediat după ce Gazeta a publicat, în decembrie 2015, articolul despre infecțiile nosocomiale care i-au ucis pe o bună parte dintre cei internați, angajatul Hexi ne-a căutat.

„Vă pot povesti unul dintre motivele pentru care au murit acei oameni. E una dintre cauzele despre care nu se vorbește”, a spus, acum cinci luni, specialistul.

Avea documentele, pe care le luase din fabrică.

Părea afectat și, chiar dacă nu a rostit-o direct, purta în ochi remușcarea că n-a vorbit mai devreme.

Și, într-un fel, era speriat. Nimeni nu poate anticipa până unde pot ajunge lucrurile, odată rostogolite.

De la de 3 ori până la 9 ori mai mică era concentrația în care se produceau dezinfectanții, conform rețetelor prezentate de sursă.

Ce spune a doua sursă

A durat câteva luni până am obținut a doua confirmare. Un alt fost angajat al Hexi Pharma s-a decis să mărturisească „deocamdată fără să-mi dau numele”.

„Da, unele din loturile de dezinfectante sunt apă cu săpun, ca să zic așa” A doua sursă a Gazetei

Omul a lucrat chiar în zona livrării și a relației cu spitalele și autoritățile sanitare de control.

„Din cauză că se lucra după alte rețete decât cele normale au apărut permanent probleme. Cei din spitale își dădeau seama. Uneori s-au retras de pe piață mii de bidoane cu produse Hexi Pharma”, susține fostul angajat.

„Au existat probleme de neconformitate în multe județe și la multe spitale: Arad, Sibiu, Tg. Mureș, Argeș, Slatina… Dar, în final, toate au fost mușamalizate”, adaugă el.

Surpriza din rapoartele oficiale

Afirmațiile celei de-a doua surse, despre problemele repetate, se regăsesc în Rapoartele de Activitate pe 2013 și 2014 ale Direcției de Sănătate Publică (DSP) București.

Mai multe produse ale Hexi Pharma figurează cu „neconformități”.

Termenul e legalist și vag.

La un moment dat însă, cineva iese din rând.

„La produsul THOR, concentrația soluției pentru sprayere este mai mică decât în aviz” Raportul Direcției de Sănătate Publică pe 2014

Ce au descoperit și cum au acoperit

Prin Adresa 165618 din 28 octombrie 2014, Ministerul Sănătății cere un control în teritoriu pentru „substanțele biocide”.

Există semnale din multe spitale că sunt probleme cu mai multe firme, nu doar cu Hexi Pharma. Sosesc rezultatele.

Apar mai mulți producători cu produse „neconforme”. Cu patru produse „neconforme” este listată G&M 2000 SRL, una dintre firmele mari de pe piață.

Șase dintre produsele firmei Hexi Pharma calcă pe bec și primesc atributul de „neconforme”.

Reproșurile aduse dezinfectanților, indiferent de firma producătoare, sunt diverse și abstracte.

Cineva însă trântește ușa.

Ministerul primește de la un DSP local o sesizare despre probleme la THOR, un dezinfectant rapid, folosit și pentru mâini, dar și pentru instrumentar.

Ce a observat DSP-ul local? „Neconformități: pe etichetă nu există mențiunea netoxic, concentrația soluției pentru sprayere este mai mică decât în aviz, timpul de acțiune pentru dezinfecția suprafețelor din unitățile medicale este mai mic decât în aviz”.

Ministerul Sănătății le solicită celor de DSP București să ia măsuri.

Iar DSP răspunde că „A fost reetichetat produsul biocid conform prevederilor Regulament 528/2012”.

Atât? Da, atât.

„Ședințele de rețete erau secrete”



A treia sursă a ziarului, tot un fost angajat Hexi Pharma, susține că „eu nu mă ocupam de producție și nu știu ce se întâmpla”.

Omul a avut o funcție importantă, dar în zona de infrastructură, nu la fabrică.

„Nu aveam acces la rețete, ședințele de rețete erau secrete. Patronul Condrea și directorul general Flori Dinu erau cei care participau regulat la ședințele acestea. Eu nu știu!”, insistă sursa. Celelalte două surse spun: „Ei na, bineînțeles că și el știa!”.

Toți cei care vorbesc azi au știut.

Ipocrizie? Dacă eliminăm ipocrizia din vitalitatea lumii vom asculta o simfonie fără viori. Motivațiile surselor se întrezăresc greu, uneori trebuie ghicite.

Acte, nu vorbe



E o istorie nu doar greu de crezut, ci și greu de metabolizat. O poveste care-ți face rău fizic când o citești.

„Mai mulți producători practică aceeași metodă. Produsele lor variază mult în calitate de la un lot la altul”, mărturisesc medici din numeroase spitale. Vorbe.

Dar este povestea diluării substanțelor antibacteriene una pe vorbe?

Nu, e pe hârtie. Și încă în ce fel e pe hârtie!

A. În raportul oficial al DSP pe 2014: „Concentrația soluției pentru sprayere la THOR este mai mică decât în aviz”.

B. În documentele din interiorul Hexi Pharma, care arată cum THOR e produs în concentrație mai mică decât în aviz și decât pe etichetă.

Afirmațiile din cele două seturi de hârtii se susțin una pe cealaltă și ne întreabă: cum de a fost posibil?

Cum a fost posibil ca producătorul cel mai important din România să dilueze concentrația, apoi să apară probleme „de concentrație” în rapoartele oficiale, în tot acest timp studiile internaționale să arate că avem cele mai rezistente bacterii la antibiotice din toată Europa și nicio autoritate sanitară să nu facă cercetări amănunțite?

Nu doar cercetări chimice în privința produselor Hexi Pharma, că nu despre o firmă e vorba aici, ci despre toate.

Autoritățile nu fac nicio probă de laborator



De fapt, lucrurile stau și mai rău.

Statul român nu a controlat în toți acești ani compoziția nici unuia dintre acești dezinfectanți în vreun laborator!

De unde știm asta? E un fapt. O realitate incontestabilă descrisă în documentele scrise și în declarațiile autorităților.

Spitalele din România își curăță zilnic încăperile, medicii din România se spală pe mâini la fiecare operație și instrumentarul medical se sterilizează cu substanțe pe care autoritățile medicale nu le controlează chimic, în laborator. Nu le verifică prin sondaj

Și știți ceva? Nu le verifică nici măcar pe cele pe care le descoperă că au „neconformități”.

Statul nu monitorizează niciun producător

Unele spitale operează un alt soi de verificări, dar nu de laborator. Ele fac „testul de sanitație”, adică măsoară dacă în urma folosirii unei substanțe rămân microbi pe mâini sau pe suprafețele pe care s-a aplicat dezinfectantul. Sînt aceleași raportări care ne arată că unele județe au zero infecții, după cum arăta o analiză din Viața Medicală.

„Din păcate, raportările spitalelor în privința infecțiilor cu bacterii sunt mincinoase. Au mințit înainte de Colectiv, mint și acum! În curând va apărea un raport oficial al Ministerului Sănătății care va demonstra acest lucru!” Sursă din Ministerul Sănătății

Controlează produsele comparând două acte!

În ultimele luni, ziarul a purtat o corespondență intensă și discuții față în față cu Direcțiile de Sănătate Publică din București și din țară, cu spitale și cu numeroase instituții care răspund de sănătatea publică din România.

I-am rugat să explice cum de sesizarea „concentrația soluției pentru sprayere este mai mică decât în aviz”, prinsă în raportul oficial al DSP București pe 2014, a dus doar la „schimbarea etichetei” și la niciun alt control.

„Cum n-am controlat? Am controlat produsul THOR”, a spus Alina Popescu, șefa biroului de control de la DSP București. În ce fel?

„Cum am controlat produsul THOR? Am controlat concordanța între etichetă și aviz” Alina Popescu, șefa biroului de control de la DSP București

Poziția oficială a DSP



Autoritatea numărul 1 în sănătate publică a adăugat: „Nu produsul în sine (THOR) a fost identificat cu neconformități privind concentrația, ci a fost depistată o neconcordanță între etichetă și avizul prezentat inițial”. Admirabil. Dar de unde știți că produsul n-are neconformități?

La întrebarea:

„De unde știți că produsul este conform și că e doar o neconcordanță de etichetă? I-ați făcut o analiză de laborator a concentrației?”

Răspunsul a fost:

„Acțiunile de control din anul 2014 și 2015 nu au vizat efectuarea determinărilor chimice de laborator”.

Deci nu i-au făcut nici o analiză. Au comparat două hîrtii. Asta înseamnă control.

De fapt, șefii DSP știu care sunt faptele



Dialog cu unul dintre șefii DSP din teritoriu.

Directorul cunoaște situația, dar nu vrea să-i apară numele.

– În legătură cu problemele de la biocide, în rapoarte apar mai multe substanțe neconforme.

– Da, unele lucruri au fost scrise în clar. Altele…

– Altele ce?

– Altele le știm, dar nu le-a scris nimeni, că n-am făcut analize de laborator.

– Și de unde le știți?

– Din spitale, din efectul de acolo, de peste tot. Nu vedeți că nu dispar bacteriile? Că oamenii se infectează și mor?!

– La câte firme producătoare apar aceste probleme?

– La mai multe firme și la mai multe produse!

– De ce nu ați scris tot ce ați observat?

– Nu am un răspuns simplu la această întrebare. Dar vreți să vă spun ceva? Verificați dacă, la sesizările pe care le-am făcut, Bucureștiul ne-a răspuns măcar. Dacă nici nu răspund, noi ce să înțelegem?! Că problema-i cât casa, dar nimeni nu vrea să-i facă față. Noi schimbăm etichetele.

„Vorbiți cu cei de la Comisia de Biocide!”



Revenim la DSP București.

Cum explică totuși că, după ce apare remarca despre „concentrația” la THOR, produsul n-a fost controlat?

Ne răspund, epuizați și ei de atâta insistență.

În emailul lor, cei din DSP scriu negru pe alb că „pe etichetă concentrația era de 0,25%” și „pe aviz se specifica o concentrație de 0,25%”.

Deci, când în Raportul pe 2014 DSP scrie că „la THOR concentrația soluției pentru sprayere este mai mică decât în aviz” nu se referă la vreo neconcordanță între etichetă și aviz. Ci la altă micșorare a concentrației!

Sentimentul e că remarca despre „concentrația mai mică” le-a scăpat în acest raport și nu mai știu cum să o explice.

Ziarul o întreabă pe Cristina Pelin, șefa DSP București, „Cine ar trebui să facă analize substanțelor pe parcursul folosirii lor în spitale, mai ales dacă ele apar cu neconformități?”.

„Nu noi, nu Direcția de Sănătate Publică. Vorbiți, vă rugăm, cu cei de la Comisia de Biocide!”.

„Așa e, Ministerul nu are nici un laborator”



Stăm ochi în ochi cu doctorul Andra Neamțu, șefa Centrului de Monitorizare a Riscului din Institutul Național de Sănătate Publică.

În subordinea ei se află și Comisia pentru Biocide, cea care dă avizul pentru introducerea pe piață a unui produs.

– Suntem nedumeriți. Spuneți-ne, cine face analiza de laborator pentru a confirma calitatea unui dezinfectant folosit în spital?

– Ministerul Sănătății nu are un astfel de laborator.

– În toată țara și în toate institutele de sănătate, ministerul nu are un laborator care să poată să vadă dacă o substanță e diluată?

– Nu, nu are.

– Ne pare rău, mai întrebăm o dată ca să fim siguri.

– (Zâmbește) Nu mai întrebați că am înțeles. Abia acum, noi, la Institutul de Sănătate Publică, dezvoltăm o metodologie și căutăm o investiție ca să facem ceva, dar doar pentru apa din piscine.

– Și la laboratoarele private?

– Nu se fac, nu facem astfel de analize. DSP ar putea să le comande, dacă ar decide asta, dacă le-ar considera necesare. Dar legea nu-i obligă. Din câte știu eu, nu se fac analize de laborator pentru substanțele active din biocide.

– Sună ciudat, totuși. Nimeni nu face o analiză de laborator pe parcursul utilizării vreme de ani de zile a unei substanțe într-o chestiune care ține de viața oamenilor? Adică facem analiza o dată, când dăm licența, și apoi gata?

– Nimeni nu face, niciodată.

– (Ai sentimentul că ai auzit greșit) Niciodată pe parcursul utilizării vreți să spuneți. Că la început se fac.

– Statul nu face nici la început, asta e legea.

– Stați un pic! Nici când dă aviz statul nu face o verificare de laborator?

– Asta e legea. Comisia de Biocide dă aviz pe baza unui dosar. Acolo există o analiză de laborator depusă de producător. Să știți că există niște standarde, e nevoie de un laborator acreditat.

– (Ți se închide orizontul, înghiți în sec) Și dacă laboratorul e controlat tot de oamenii care produc dezinfectanții?

Spunând nespusul

Se lasă liniște în încăpere. „Cum așa?”.

A vorbit directorul Institutului Național de Sănătate Publică, generalul Mihai Marius Dan, prezent și el la discuție.

Mai zice o dată: „Cum așa?!”.





Întâlnire ieri, la Mall Băneasa, cu Dan Alexandru Condrea, patronul Hexi Pharma.

Omul a fost amabil să ne vedem în duminica Floriilor. Vorbisem cu o zi înainte, îi indicasem câteva documente publice pe care să le consulte, i-am spus că e important.

Condrea e un bărbat bine, 40 plus, care începe discuția spunând că „noi vrem să facem bine, dar sistemul e astfel alcătuit că trebuie să te adaptezi. Unele lucruri poți să le faci, altele nu”. Îl rugăm să explice cum e cu sistemul care te obligă. Și la ce te obligă. Nu detaliază.

– Sunteți medic, domnule Condrea?

– Da. Și patron de firme medicale. Avem și clinică.

– Și care e cea mai importantă valoare pentru dumneavoastră ca patron de firmă pharma?

– Imaginea e mai importantă ca banii. Dacă mai rămân bani și pentru mine, bine. Dacă nu, înseamnă că am greșit. (râde)

– În 2015 ați avut un an bun.

– Da, cel mai bun de până acum, cam 5 milioane de euro cifră de afaceri.

– Aprovizionați cu substanțe dezinfectante 300 de spitale în România.

– Cum 300? Păi, sunt 200 toate.

– Cifra e din prezentarea oficială a firmei. E o chestie de marketing.

– …

– (Râde) Am și eu o fată la marketing.

-…

– Poate că o fi luat și cabinetele în calcul. Noi suntem de 16 ani pe piață.

– După Colectiv ați semnat un contract de 600.000 de euro cu Spitalul Universitar. Au crescut comenzile de substanțe împotriva infecțiilor nosocomiale după Colectiv?

– Da, au crescut. Dar nu de patru ori cum se zice.

– Dar de câte ori? De la simplu la dublu?

– Cu Universitarul și Floreasca, da, cred că da. Începutul lui 2016 e mai bun decât cel al lui 2015, aveți dreptate. Să știți că eu trebuia să fiu în clubul Colectiv.

„Sunt pasionat de rock. Am și o formație. Trebuia să mergem și eu, și soția la concert pe 30 octombrie. Dar am avut altă problemă, ivită chiar în acea zi. Altfel, îmi lăsam copiii orfani” Dan Alexandru Condrea

– De-a lungul anilor, au fost probleme cu unele substanțe ale dumneavoastră?

– Au fost, dar le-am remediat.

– V-ați uitat pe raportul DSP pe 2014 pe care vi l-am trimis ieri?

– Da, dar e prost făcut. E un raport plin de greșeli. De pildă, scrie acolo că au retras de pe piață Suprasept. Nu l-au retras niciodată!

10 milioane de euro reprezintă contractele semnate de Hexi Pharma cu instituțiile de stat conform baniitai.info, în timp ce Dan Condrea vorbește despre doar 5 milioane cifră de afaceri

– E adevărat însă că ați retras loturi din spitale?

– Da, la unele substanțe. Curgeau din cauza ambalajelor. Dar asta nu apare în raport.

– Și despre concentrația de la Thor din raportul DSP ce spuneți?

– Cred că se referă la diferența dintre etichetă și aviz. Am schimbat eticheta.

Îi arătăm răspunsul de la DSP în care concentrația e aceeași și pe etichetă, și pe aviz.

– Vedeți, domnule Condrea, e tot o concentrație de 0,25% pe ambele.

– Da, nu înțeleg. E treaba lor. Dar, uitați, cei de la Direcția Sanitară spun că produsul nu are probleme de concentrație!

– Și de unde știe DSP că nu are probleme de concentrație THOR, fac analize?

– Nu fac, din câte știu eu. Noi facem analiza obligatorie, când luăm avizul.

– Și unde faceți analize de laborator?

– La mai multe laboratoare, unele din Germania, altele din România. (Nu-i convine discuția, își freacă mâinile una de cealaltă întruna)

– Cele mai multe analize unde le faceți?

– La un laborator din Otopeni. (E iritat, s-a înroșit vizibil).

– Cum se numește?

– Unilab. E cel mai ieftin și avem o relație bună.

– Este adevărat că dumneavoastră controlați acest laborator?

– Nu e al meu.

– Am întrebat dacă-l controlați, nu dacă îl dețineți.

Înghite în sec. Îi întindem harta legăturilor companiilor lui, folosind date de la termene.ro, pe care ei le iau de la Registrul Comerțului.

– Uitați-vă, vă rugăm, datele de la Registrul Comerțului. Unilab e administrat de aceeași firmă ca și firma dumneavoastră Medical Cleaning. Firma administrator a ambelor se numește Emex.

– Nu știam asta. Cred că ne fac contabilitatea. Dar cum să controlez eu laboratorul, că nu mă pricep la ce se întâmplă acolo? Sunt doar prieten cu directoarea de la Unilab, mă mai duc și mai vorbesc cu ea. În loc să plătesc afară 10.000 de euro pentru 10 analize, plătesc 1.500! E cel mai ieftin.

– Și cum vi se pare ca producătorul care are o firmă unde administratorul e X își avizează produsele inserînd în dosar o analiză făcută taman la laboratorul care e administrat de același X?

– E ceva ilegal? Să știți că noi sponsorizăm spitalele unde livrăm produse. Și asta e ilegal?

– Ați sponsorizat cu 1.000 de euro și o conferință a Asociației de Microbiologie și Epidemiologie, exact specialiștii care ar trebui să vă controleze dezinfectanții în spitale.

– (Se miră că știm asta) E ilegal? Să știți că nu noi am avut germeni în substanțe. Firma Romchim a avut.

– Și dumneavoastră n-ați avut niciodată bacterii?

– Ba da, dar le-am găsit la analize și n-am pus în circulație lotul.

– Ce bacterii ați avut? Bacteriile agresive care ucid oamenii?

– Nu vă pot spune.

– Cum doriți. Nici nu vă putem obliga. Sunteți o societate comercială. Aici despre controlul statului vorbim. Ei sunt obligați să răspundă. Dacă există bacterii în substanțele care se presupune că omoară bacteriile, vi se pare că e o problemă?

– Da, e o problemă, dar noi n-am avut așa ceva în spitale. În fabrică am avut, dar le-am găsit.

– Ați aflat vreodată că ați avea probleme de concentrație la produse?

– La ce vă referiți?

– V-a semnalat cineva vreodată asta?

– Nu am cunoștință de așa ceva.

– Nu vă supărați, v-am întrebat specific dacă vreun angajat v-a reclamat că sunt probleme cu concentrația substanțelor pe care le produceți.

– (Rămâne pe același răspuns) Nu am cunoștință de așa ceva.

„Asta e o țară în care medicii nu pățesc nimic, există fapte de malpraxis, dar cazurile se mușamalizează și dumneavoastră veniți să ne întrebați pe noi de dezinfectanți?” Dan Alexandru Condrea

– Priviți, vă rugăm, aceste două rețete de producție! Ele arată că THOR și SUPRASEPT s-au produs în concentrație mult mai mică decât în avizul pe care l-ați luat de la Ministerul Sănătății? Sunt documente autentice?

– De unde le aveți?

– Din interiorul companiei dumneavoastră. De la o sursă.

– Eu nu le-am văzut, că nu văd eu documentele de producție. Eu mă ocup de investiții. Am un director general care se ocupă de bunul mers al firmei și directorul de producție răspunde de restul. Fiecare răspunde pentru ce face. Pentru asta e plătit.

– Documentele sunt semnate de Flori Dinu, directorul general al Hexi Pharma.

– Dacă sunt reale, o fi semnat ca primarul.

– Dacă sunt reale e grav, așa-i?

– Da, așa e. Dar nu cred că sunt reale.

– Nu e formatul dumneavoastră de document?

– L-am recunoscut, parcă, dar e cu antet când îl depunem la avizare.

– Păi, aici nu era pentru exterior, ci pentru uz intern în fabrica dumneavoastră.

– Da, înțeleg. Dar nu cred că e real. Dumneavoastră îl publicați fără să-l verificați?

– Îl verificăm acum cu dumneavoastră. Și o vom suna și pe Flori Dinu. Și așteptăm să comentați, să negați, să spuneți ce credeți. Noi nu stabilim adevărul, noi publicăm ce aflăm după ce vorbim cu toate părțile.

– Și cine stabilește adevărul?

– Justiția, dacă e cazul.

– (se uită lung) Și credeți că dacă livram așa ceva își mai făceau efectul?

– Tocmai asta e, că spitalele sunt pline de bacterii. Sursele spun că se făcea așa ceva de multe ori în fabrică.

– Bun. Să presupunem că astea sînt adevărate. Că a făcut unul o șmecherie. Și ce făcea omul cu substanța activă care rămânea?

– O folosea la următorul lot.

– Nu cred, sincer, nu cred, dar eu sunt patron, întrebați-o pe Flori Dinu! Deși de producție se ocupă directorul de producție.

– O sursă spune că participați la ședințele unde se stabilea rețeta produselor.

– Da, dar numai înainte de avizare sau cînd se modifica rețeta.

„Întrebați-i pe directorii de spitale dacă produsele noastre sunt bune. Și dacă nu pe ei, pe medici. Dar mai mulți medici. Și vă veți lămuri” Dan Alexandru Condrea

– Există vreun produs pe care spitalele vi l-au refuzat în ultima vreme?

– Da, POLYODINE.

– De ce?

– Ei spun că mirosul irită. E folosit în curățare preoperatorie și, dacă se usucă mesele de operație după aplicarea substanței cu lumină puternică, atunci apare senzația de iritare. (Face semn către nas). Îmi puteți da documentele, vă rog?

– Da, sigur. Am vrea să lămurim tot. De aceea ne-am văzut. Așteptăm de la dumneavoastră o reacție, oricând doriți. O vom suna și pe salariata dumneavoastră, doamna Dinu.

– Salariata mea? E directorul general al firmei.

Dan Condrea se ridică. Se îndepărtează. Lasă 10 lei pe masă, absent, pentru o apă plată pe care nici n-a apucat să o bea, deși discuția a durat aproape o oră și jumătate.

Își dă febril mesaje, în holul gălăgios al mall-ului. Apoi discută lung, lung, la telefon.

Se urcă în mașină și pleacă în trombă. O mașină a redacției îl urmează. Se oprește în fața fabricii Hexi Pharma din Mogoșoaia. Stă în mașină cu telefonul la ureche.

CE SPUNE DIRECTORUL GENERAL CARE A SEMNAT HÂRTIILE







– Bună ziua, doamna Dinu. Tocmai am încheiat o discuție cu patronul dumneavoastră, domnul Condrea.

– Și ce doriți? Eu sunt angajat, nu e firma mea!

– Sunteți director general. Avem două documente semnate de dumneavoastră, care arată niște posibile nereguli în producția a două substanțe dezinfectante. Și dorim să comentați situația.

– Și de unde știți dacă e semnătura mea?

– Păi asta dorim să vă întrebăm. Vi le arătăm.

– Nu pot să ies din casă. Sunt extrem de răcită.

– Vi le trimitem pe mail.

– De ce să le trimiteți? Nu înțeleg ce vreți. (E iritată, aproape că nu poate vorbi de furie).

– Înseamnă că noi n-am fost clari. Există posibilitatea ca anumite substanţe să fi fost produse într-o concentrație mult mai mică decât cea din avizul pe care l-ați luat de la Comisia de Biocide de la Ministerul Sănătății.

– Eu nu sunt șef de producție, nu înțeleg ce vreți. Mor copiii la Pitești și nimeni nu face nimic și dumneavoastră vă ocupați de asta!

– Puteți fi oricît de malițioasă, nu-i nici o problemă. Ne facem datoria să vorbim cu dumneavoastră.

– Da, așa sunt eu. Malițioasă. Sunt bolnavă, răcită, mă auziți cum vorbesc, nu pot ieși din casă! Și azi e și ziua mea de nume.

– Am înțeles, v-am spus că vi le trimitem pe mail. Nu sunteți curioasă să vedeți dacă e posibil așa ceva?!

– Bine, dați-le pe mail. Să știți că m-am săturat să fiu amenințată și șantajată.

– Cine v-a amenințat și șantajat, doamnă?

– Multă lume. Că cică să-mi văd de treabă. Că nu mai e loc pentru producătorii români! Asta e țara în care am ajuns să fiu amenințată de vicepreședintele Casei de Asigurări pentru Sănătate.

– Despre cine e vorba?

– Nu vă spun. V-am dat și eu așa, un exemplu.

– Dacă…

– (Nu mai așteaptă întrebarea) Bine, dom’le, o să rămână doi-trei producători de biocide și noi, ăilalți, gata!

– Dacă primiți mailul, vă rugăm confirmați-ne.

– Bine.

Echipa Gazetei din fața fabricii Hexi Pharma spune că patronul, care ajunse acolo, s-a dus să cumpere flori.

La fabrică apare Flori Dinu, directorul de producție Mihai Leva plus alți oameni. Și un avocat, soțul lui Flori Dinu.





Directorul general al Hexi Pharma, Flori Dinu, revine cu un telefon ieri, la 17:30, la patru ore după prima discuție. Mai devreme, privea prin geamul fabricii la siluetele întrezărite prin ploaia de afară.

Are un ton cu totul diferit. Ironia a dispărut. Vorbește despre „ancheta internă pe care o vom declanșa luni dimineață” și despre „posibilitatea de a retrage produsele de pe piață”.

– Ați văzut documentele?

– Da și am fost la fabrică pentru a căuta aceste documente. Nu le-am găsit, însă semnătura pare într-adevăr a mea. Dacă am semnat această hârtie, am făcut-o fără să știu ce semnez.

– Cum n-ați știut? Sunteți totuși biochimist.

– Eu am terminat facultatea „la 1900 toamna”, cum se zice, și am făcut un master în management după aceea. Știu tot atâta chimie cât dumneavoastră.

– Dar se putea întâmpla așa ceva?

– Dumneavoastră ne-ați semnalat o problemă, noi vom verifica. Patronul mă amenință că mă dă afară. Trebuie s-o lămurim. E o chestie foarte gravă dacă e reală, e ceva de siguranță națională.

– Haideți să-i spunem de sănătate publică mai bine. Nu vă amintiți nimic?

– Nu-mi amintesc, pe cuvânt. Eu sunt un om de bună credință. Dacă am făcut-o, n-am știut realmente ce semnez. Nu am avut habar de documentul ăsta. Eu semnez 50 de documente pe zi!

– Și chiar n-ați găsit documentul în arhivă?

– Nu. Dar promitem că mâine dimineață la prima oră deschidem o anchetă internă serioasă. Suntem oameni de bună credință, dacă se confirmă, atunci discutăm cu autoritățile, retragem produsele de pe piață, dacă e cazul, vedem cum remediem lucrurile. Trebuie să le lămurim, să vedem ce s-a întâmplat.

Imediat după ce ieri Gazeta le-a arătat rețetele, indiferent unde se aflau în ora, toți șefii firmei s-au întâlnit în camera cu documente de deasupra halei unde se produc cele mai utilizate dezinfectante din toată România

Direct după interviul cu reporterii Gazetei, Dan Alexandru Condrea a ajuns la ora 13:30 în halele Hexi Pharma din Mogoşoaia.

A stat 10 minute în maşina sa, un Porsche Cayenne negru, după care a intrat în clădire. Până seara a plecat doar un sfert de oră pentru a cumpăra flori. Probabil colegei Flori Dinu, care-şi serba onomastica.

Dinu a ajuns la sediu la nici o oră distanţă, cu un Range Rover Evoque roșu. Directorul a venit la 14:30 şi a stat până la 16:00, o oră şi jumătate, întâlnindu-se cu mai mulți angajați ai Hexi Pharma la etajul unu al clădirii.

Condrea a plecat de la fabrică la 18:00, la 4 ore şi jumătate după ce sosise.



Continuarea investigației în ziarul de mâine:

„Am livrat enorm pe timpul gripei aviare! Mergeam și eu în fabrică să lipesc etichete”, spune patronul Hexi Pharma.

„Ce s-a afirmat atunci, că substanțele erau diluate, a fost doar într-un articol nedocumentat dintr-un ziar”, susține Dan Alexandru Condrea.

Legăturile dintre Hexi Pharma și laboratorul Unilab.

Incredibila reacție a DSP când i s-a reclamat o altă substanță ”neconformă” a marelui producător.

Reacția ministrului Sănătății, Cadariu-Achimaș, în fața realității că nimeni din stat nu controlează în laborator nici dezinfectanții care sunt depistați oficial cu probleme.

DREPT LA REPLICĂ

Hexi Pharma, producătorul român de antiseptice şi dezinfectanți, dorește să răspundă printr-un drept la replică în cazul articolului publicat de către jurnalistul Cătălin Tolontan privind eficacitatea produselor.

Produsele la care se face referire Thor şi Suprasept sunt destinate dezinfecţiei suprafeţelor şi instrumentarului medical. Toate produsele din portofoliul Hexi Pharma sunt avizate de către Ministerul Sănătăţii conform legislaţiei în vigoare, avizare ce se face în baza buletinelor de eficacitate care au fost depuse la dosar şi care atestă eficienta produsului.

În plus, produsele sunt testate periodic atât de către Hexi Pharma, care are contract cu mai multe laboratoare independente, cât şi de către spitalele mari din ţara care au laboratoare de control microbiologic. Spitalele verifică frecvent eficiența produselor prin colectarea de pe suprafeţe, instrumentar, mâinile personalului medical, rezultate indicând eficacitatea conform protocoalelor de control al infecţiilor nosocomiale. Documentele care apar în articol sunt falsificate, autorii nu au publicat originalele acestora şi nici sursa care le-a pus la dispoziţie, iar formatul documentului este unul folosit de Hexi Pharma acum circa 5 ani de zile. Reţeta de fabricaţie s-a respectat întotdeauna cu stricteţe.

În articolul defăimător apare referinţa conform căreia substanțele Thor şi Suprasept erau vândute în spitalele unde au fost internate victimele din tragedia Colectiv, ţinem să precizăm care spitale au achiziționat aceste produse în ultimele 12 luni în tabelul de mai jos.



Referitor la fragmentul Raportului Direcției de Sănătate Publică pe 2014 la produsul THOR ţinem să precizăm că se face o referire la o eroare de etichetare privind concetrația de utilizare a produsului prin sprayere, nicidecum la concetrația substanţelor din produs. Aşa cum scrie şi în Raportul DSP această problemă a fost remediată prin retichetarea corectă a produsului.

Hexi Pharma, producător roman, produce dezinfectanţi pentru spitale de peste 20 de ani şi are o prezență la nivel naţional, atât în spitale de stat, cât şi private fără a avea, însă, monopol, cum susţine articolul de presă.

Contractele cu spitalele de stat sunt realizate în urma licitaţiilor prin sistemul de achiziţii publice. Dacă produsele ar fi fost, într-adevăr ineficiente timp de 20 de ani, structurile de prevenţie şi control în domeniul infecţiilor nosocomiale s-ar fi sesizat, iar spitalele nu ar mai fi cumpărat produsele.

Articolul face referire la retragerea a mii de bidoane de pe piaţă, fapt ce dorim să fie susţinut prin probe. Dacă această afirmaţie ar fi fost reală, firma Hexi Pharma ar fi fost falimentara şi, în mod cert, spitalele respective nu ar mai fi achiziţionat produse de la Hexi Pharma.

„Deşi am dat dovadă de transparență prin prezentarea la invitaţia domnului Tolontan, am constatat, în final, că interviul a fost trunchiat cu ceea ce a apărut pe blogul dumnealui şi însoţit de comentarii rău-voitoare şi scoaterea din context a anumitor afirmaţii”, explică Dan Condrea asociatul majoritar al Hexi Pharma.

La ora actuală nu se poate evalua prejudiciul economic şi de imagine care va rezulta în urma acestor susţineri nefondate şi ne rezervăm dreptul de a ne adresa justiţiei pentru recuperarea acestora.

Totodată afirmăm disponibilitatea de a pune la dispoziţia Ministerului Sănătăţii toate actele necesare pentru a proba calitatea produselor Hexi Pharma şi pentru a ne demonstra nevinovăţia. Menţionăm că o anchetă internă este în desfăşurare, rezultatele preliminare fiind cele din prezentul comunicat.