România a avut o pondere a taxelor în PIB de 27,7% în 2014, cea mai mică din întreaga Uniune Europeană, arată o radiografie pe termen lung publicată astăzi. Însă acest procent nu este dat de nivelul taxelor, ci de capacitatea Fiscului de a le colecta. Iar în România colectarea taxelor este o problemă pentru care încă se caută o soluţie.

Însă, chiar și cu o administrație fiscală performantă, România tot ar fi una dintre ţările cu taxe mici. În Danemarca fiscalitatea a sărit de 50% din PIB în 2014, în Franţa s-a apropiat de 48% din PIB, la fel și în Belgia. Sunt ţări cu politici sociale ample, pe care visează să le aplice și politicienii din România, dar care au nevoie de un nivel ridicat al taxării.

Însă România joacă într-o altă ligă, alături de ţări ca Bulgaria și ţările baltice, unde ponderea fiscalizării în economie este foarte mică. În partea de jos a clasamentului european este și Irlanda, care nu are o problemă de colectare a taxelor pe care le ţine voit la un nivel scăzut pentru a atrage investitorii străini.

Cu taxe mici a vrut să atragă investitorii străini și Bulgaria. În 2005 avea o pondere a taxelor în PIB mult mai mare decât în prezent, de peste 30%. Până în 2010, măsurile de relaxare fiscală, dar și evaziunea adusă de criză, au dus ponderea taxelor la doar 26% din PIB. Procentul a crescut odată cu îmbunătăţirea colectării.

În cazul României, fluctuaţiile au fost ceva mai mici. În 2005 taxele însemnau 28% din economie, în 2010, la fel ca în cazul vecinilor bulgari au scăzut sub 27%, dar s-au întors peste acest nivel până în 2014.

Însă investitorii nu se uită doar la acest procent când vor să intre într-o ţară. O colectare redusă a taxelor poate trăda o concurenţă neloială între firmele evazioniste și cele care își plătesc taxele.