de Mariana Bechir , 11.2.2020

În medie, un copil născut în România, în 2017, va atinge la 18 ani doar 60% din potențialul său de productivitate, în condițiile actuale ale sistemelor de educație și de sănătate, potrivit unei analize a Băncii Mondiale prezentate marți.

Este cel mai mic scor din UE al Indexului Capitalului Uman (HCI – Human capital Index), calculat de Banca Mondială, începând cu 2018, pe baza mai multor factori, precum: rata mortalității, media anilor pe care copiii îi petrec în sistemul de educație, rezultatele la testările internaționale etc.

Diferențe mari între urban și rural, legătură puternică cu sărăcia

Există diferențe mari în funcție de mediu (rural sau urban), dar și între județe și regiuni, toate fiind în puternică legătură cu gradul de sărăcie al zonelor respective, mai arată analiza.

De exemplu, în zona București – Ilfov, capitalul uman este la nivelul celui înregistrat de Grecia și Bulgaria, în timp în ce județele mai sărace nivelul este similar celui din Togo și Tunisia.

De asemenea, un copil născut în județul Cluj este de așteptat să atingă 65% din productivitatea pe care ar fi putut-o avea în condițiile unei sănătăți și educații depline.

Cei din București – Ilfov ajung, în medie, la 68% din potențialul lor, cu aproximativ 20 de puncte procentuale peste potențialul ce va fi atins de un copil din Giurgiu.

Giurgiu înregistrează cel mai scăzut scor HCI (0,51) din România, comparabil cu cel din Tunisia (0,51), Togo (0,51) și Kenya (0,52).

Sistemul de educație, principalul contributor la acest foarte scăzut scor HCI

Combinând doar factorii reprezentând media anilor de școală și rezultatele de la testări, un copil născut în 2017 poate atinge la 18 ani 66% din potențialul său, ceea ce dovedește că educația are principala contribuție la contraperformanța înregistrată de România.

Educația explică, astfel, scorul foarte scăzut înregistrat de toate județele. Anii de școală ai unui copil din România sunt mai puțini decât media națională înregistrată în Bulgaria.

În 2017, un copil din Giurgiu putea spera, în medie, la șapte ani de școală și aproximativ 10,2 ani în București – Ilfov.