Pred nama su usklađivanja i pregovaranja među resorima kako bismo otpočeli proces rezanja parafiskalnih nameta. Naš je cilj njihovo smanjivanje između 20 i 30 posto u iduće tri godine – ustvrdila je Martina Dalić, potpredsjednica Vlade i ministrica gospodarstva, poduzetništva i obrta, u petak u povodu objave novog, ažuriranog registra neporeznih nameta.

To znači da će ukupne uštede u iduće tri godine iznositi oko tri milijarde kuna, a u Ministarstvu su nam neslužbeno potvrdili kako je plan da se vrijednost parafiskalnih nameta smanjuje za oko milijardu kuna godišnje u iduće tri godine. Prema procjenama Ministarstva, ti nameti stvaraju ukupno opterećenje od 9,3 milijarde kuna, odnosno 2,8 posto bruto domaćeg proizvoda, od čega 8,9 milijardi kuna ide državi, a oko 350 milijuna kuna raznim agencijama i komorama.

U ukupnoj brojci od 9,3 milijarde kuna, poduzetnici plaćaju gotovo 5,3 milijarde kuna, a građani gotovo četiri milijarde kuna. Registar neporeznih nameta, pak, ima 63 stranice, na kojima donosi ažurirane podatke o 547 naknada koje moraju plaćati poduzetnici i građani.

Javite ako ih nađete još

- Objava registra parafiskalnih nameta je korak u reformama usmjerenim na snižavanje troškova poslovanja, pojednostavljivanje, smanjivanje normiranosti i reguliranosti – istaknula je ministrica na javnoj panel-raspravi "Hrvatska, EU i globalno gospodarstvo: Trendovi u 2016., predviđanja u 2017.", u organizaciji Ureda za informiranje Europskog parlamenta u Hrvatskoj i Akademije za politički razvoj.

– Mi sada imamo bazu podataka, imamo popisane pojedinačne namete i ovim smo pripremili osnovu za njihovo smanjivanje – kazala je Dalić, dodajući kako su u Ministarstvu otvorili mogućnost i poduzetnicima i građanima da im putem web-adrese dostave informacije ako je neki od parafiskalnih nameta izostavljen, a primjedbe i prijedlozi mogu se dostaviti na jedinstvenu e-adresu poslovna-klima@mingo.hr.

Podsjetimo, Vlada je osnovala međuresorno povjerenstvo u čijem radu sudjeluju i predstavnici poslovnog sektora, kako bi se analizirali podaci o neporeznim davanjima evidentiranim u registru, a zadaća povjerenstva je i da, na temelju prikupljenih podataka, predloži smanjenje neporeznih davanja ili njihovo ukidanje. U tom kontekstu valja kazati kako se prvi put u registru nalaze i naknade koje pružatelji profesionalnih usluga imaju obvezu plaćati strukovnim komorama (upisnina, članarina i stručni ispit), te upravne pristojbe.

Čuda su moguća

Analiza je pritom pokazala da je opterećenje temeljem upravnih pristojbi na razini opće države u 2016. bilo na razini od 253 milijuna kuna, te je popisano 95 tarifnih brojeva upravnih pristojbi koje se odnose na 334 administrativne procedure. U povodu toga Dalić je najavila smanjivanje upravnih pristojbi i njihovih cijena, a vjerojatno IT sektor i neki drugi sektori više neće plaćati turističku članarinu, te će se rezati i naknada za šume i zaštitu na radu, kao i niz drugih parafiskalnih nameta. U zadnje četiri godine je na smanjivanju i ukidanju parafiskalnih nameta ušteđeno više od 1,5 milijardi kuna, a u 2016. godini 302 milijuna kuna.

U tim su "čišćenjima" ukinuta brojna apsurdna i nepotrebna administrativna "čuda", pa su sada na snazi većinom ostali oni koji ne odskaču baš previše čudnim nazivima ili namjenama, pa će ih biti mnogo teže smanjivati ili skroz ukinuti. (Ipak, u Hrvatskoj udruzi poslodavaca su nam dali njihov izbor najbizarnijih parafiskalnih nameta koje donosimo u posebnom okviru.) Odnosno, smanjivanje cijene bilo kojeg od njih uzrokovat će ili značajno kadrovsko i troškovno restrukturiranje odjela, agencija ili komore na koje se parafiskalni namet odnosi, ili će doći do smanjivanja obujma i kvalitete usluge koju netko tijelo pruža.

Silom kad neće milom

Zbog toga će Ministarstvo gospodarstva morati kontinuirano kontrolirati i pratiti rezultate koje će svaka mjera polučiti, te eventualno reagirati naknadno dodatnim mjerama kako ne bi došlo do poremećaja u pružanju određenih usluga. Stoga se plan Ministarstva gospodarstva da smanji vrijednost nameta za dodatne tri milijarde kuna zapravo doima kao namjera da se tom financijskom uskratom prisili razna državna i paradržavna tijela i komore da racionaliziraju svoje poslovanje "silom kad neće milom".

Konačno, prema dosadašnjim najavama iz Ministarstva gospodarstva, u idućih nekoliko godina ići će se i u djelomičnu deregulaciju rada ljekarni, te deregulaciju i smanjivanje cijena javnobilježničkih usluga, kako bi te usluge bile dostupnije građanima po cijeni, ali i po broju davatelja usluga.

HUP: Apsurdni nameti Davor Majetić, glavni direktor HUP-a: – Novi registar neporeznih davanja pokazuje alarmantne podatke o iznosima naknada koje su poduzetnici i građani dužni plaćati. Sama brojnost nameta govori da je nastanak i iznos nameta bio nekontroliran. Očekujemo nastavak akcijskog plana sustavne analize tih nameta, a neki su i apsurdni, kako bi se utvrdila njihova potreba i opterećenje koje nose, ne samo financijski, već i u iznimnom gubljenju vremena i resursa. Očekujemo od međuresornog povjerenstva da žurno nastavi raditi na rasterećenju gospodarstva, a, kao što smo više puta upozorili, prvi korak k tome je ukidanje nepotrebnih neporeznih davanja i njihovo smanjenje na realno potrebne iznose. Uvjereni smo da u ovih 9,3 milijardi postoji velik prostor za uštedu i rasterećenje građana i poslodavaca – rekao je Majetić.

Oštre škare HUP-ovi prijedlozi smanjenja neporeznih davanja (nameti su poredani prema visini opterećenja za tvrtke, odnosno prema broju članica koje su određeni namet navele kao najznačajnije opterećenje):

- naknada za uređenje voda

- članarina turističkim zajednicama

- članarina HGK

- spomenička renta

- općekorisna funkcija šuma

- godišnja naknada za uporabu javnih cesta

- komunalna naknada

- RTV pristojba u segmentu prijevoza

- odluka o visini naknada za ostvarenje prava služnosti i građenja

- naknada za neispunjenje kvote za zapošljavanje osoba s invaliditetom.

Brojke 9,3 milijarde kuna - ukupni iznos parafiskalnih nameta

2,8 posto BDP-a teški su nameti

3 milijarde kuna srezat će se u iduće tri godine

8,9 milijardi kuna naplati država

350 milijuna kuna naplate agencije i komore

5,3 milijarde kuna plate poduzetnici

4 milijarde kuna plate građani

1,5 milijardi kuna srezano je u zadnje četiri godine