Turkkilais-amerikkalainen professori Daron Acemoglu on viimeisten kymmenen vuoden ajalta maailman siteeratuin taloustieteilijä. Moni veikkaa häntä myös taloustieteen nobelistiksi.

Hän pitää Suomen talouspolitiikan suuntaa oikeana. Täällähän poliittiset puolueet ovat yhtä mieltä siitä, että työllisyysastetta on vielä nostettava nykyisestä – on puhuttu 75 prosentista.

– Tähtäin on oikea, sillä historiallisesti työllisyysasteen nostaminen on ollut keskeistä vaurauden luomisessa. Se on haaste, joka on edessä jokaisella maalla, Acemoglu sanoo.

Toimiva talous tarvitsee sekä työntekijän suojaa että joustoja

Acemoglun mukaan työllisyys nousee, kun teknologiaa hyödynnetään paremmin. Teknologiaa ei saa kuitenkaan käyttää vain työntekijän korvaamiseen roboteilla. Sitä pitää käyttää heidän tuottavuutensa lisäämiseen, Acemoglu painottaa.

– Tämä voidaan tehdä niin, että luodaan lisää joustavuutta työmarkkinoille, mutta suojellaan työntekijöitä, menemättä tässäkään liiallisuuksiin.

Kumpaakin tarvitaan sekä työntekijän joustoja että työntekijän suojelua. Jos käytetään vain toista keinoa, tulos on huono.

Acemoglu käyttää kotimaataan Yhdysvaltoja esimerkkinä, missä työsuhdeturva on alhainen. Työpaikkoja on saatu synnytettyä, mutta yhä alenevilla palkoilla. Joissakin Euroopan maissa taas on liikaa säännöstelyä ja työelämän jäykkyyksiä, jotka tukehduttavat talouden toimeliaisuutta.

Ammattiyhdistysliike tasapainottaa valtaa

Pohjoismaisen ammattiyhdistysliikkeen rooli on professorin mielestä tärkeä, eikä hän näe sitä joustavien työmarkkinoiden pullonkaulana. Ammattiliitoilla on hänen mukaansa tärkeä tehtävä sekä sosiaalisesti että joidenkin raja-aitojen ylläpitäjinä.

Enemmänkin on kyse siitä, kumman näkökulma, työnantajan vai työtekijän, painottuu eri yhteyksissä.

Niissä maissa, joissa ammattiyhdistysliike on heikko, eikä työtekijöillä ole suojaa päädytään vallanjaon epätasapainoon työnantajan ja työntekijän välillä. Lisäksi näissä maissa syntyy liian paljon matalapalkkatyötä, kuten Yhdysvalloissa.

On silti muistettava, että ammattiliitot voivat olla myös huomattava este teknologian käyttöön ottamiselle ja työn tehokkaalle uudelleen organisoinnille. Ne voivat myös tehdä työntekijöiden palkkaamisen tai erottamisen hyvin kalliiksi työnantajille.

– Tämä luo työmarkkinoilla konfliktialttiutta ja vastakkainasettelua. Tästä voi tulla eräänlainen ansa työmarkkinoilla. Sitä on tärkeä välttää.

"On suorastaan siunaus, että Suomi on pieni ja avoin talous" Daron Acemoglu

Teknologia, teknologia ja teknologia!

Taloustieteen professori yltyy kehumaan suomalaista elinkeinoelämää ja taloutta. Suomalaisten yritysten vahvuus on teknologiassa.

– On suorastaan siunaus, että Suomi on pieni ja avoin talous. Sen takia yritykset eivät voi kukoistaa, jos ne eivät ole kilpailukykyisiä maailmanlaajuisesti.

Vastuu korkean osaamisen työvoimasta kuuluu yhteisesti yrityksille ja valtiolle. Koulutusvaatimus koskee yritysten kaikkia tasoja; tehtaan lattialta korkeimpaan yritysjohtoon. Avainasemassa ovat vientiyritykset ja niiden kilpailukyky.

– Koulutusjärjestelmän on kehityttävä kaikissa maissa niin, että perustyöntekijöiden osaamisen tasoa nostetaan, samalla kun pidetään huoli korkeimman johdon osaamisen kehittämisestä, Acemoglu korostaa.

Tämä on täysin ratkaisevaa, jos yritykset haluavat olla maailmassa kärkipaikoilla.

Pelastaako teknologia, kun väestö ikääntyy?

Syntyvyys on Suomessa historiallisen alhainen. Väestö ikääntyy ja huoltosuhde heikkenee. Tämän vaikean yhtälön ratkaisemiseksi Acemoglu nostaa esiin pari seikkaa.

– Ikääntyminen koskettaa koko maailmaa, ei pelkästään Suomea, vaikka täällä se tuntuukin enemmän.

Myös kehittyvissä maissa väestön ikääntyminen kiihtyy, eikä kehitystä todennäköisesti saada käännettyä vastakkaiseen suuntaan. Silti tulevaisuudessa ei häämötä tuomiopäivä.

– Vanhenevan väestön maiden talouskasvu ei ole hidasta. Syy siihen on, että nämä maat ovat löytäneet keinoja, miten sopeutua vanhenevaan ja niukkenevaan työvoimaan. Kuten esimerkiksi Japanissa, Saksassa ja Etelä-Koreassa, jotka ikääntyvät maailman nopeimmin.

– Suomihan on myös johtavia maita automaatiossa ja robottiteknologiassa, Acemoglu huomauttaa.

Nämä maat ovat myös kehittäneet eniten teollisuustuotantoaan automaatiolla ja robotisaatiolla. Näiden maiden tuottavuus ja talouskasvu ovat myös kehittyneet suotuisasti. Lisäksi, vaikka robotit vievät työpaikkoja joiltakin aloilta, ne myös tuovat uusia työpaikkoja toisaalle.

"Ajattelun keinoälystä on muututtava" Daron Acemoglu

Robotisaatio ei silti ole ollut yhtä voittokulkua. Acemoglu huomauttaa, ettei Yhdysvallat tai Eurooppa ole onnistuneet luomaan uusia työpaikkoja viimeisten 15–20 vuoden aikana robottien hävittämien tilalle. Tässä mielessä teknologian tuomia mahdollisuuksia ei ole onnistuttu hyödyntämään.

Myös keinoälyltä pitää odottaa, että se luo merkityksellistä työtä tulevaisuudessa, eikä pelkästään korvaa ihmistyövoimaa.

– Se on tapa parantaa yhteiskuntaa monella eri tavalla. Tässä mielessä ajattelun keinoälystä on muututtava.

On olemassa riski, että tulevaisuudessa nähdään joukoittain ihmisiä, joilla ei ole työpaikkaa ja jotka ovat suuri tarpeeton massa työelämän kannalta, Acemoglu varoittaa.

Taloustieteen professori Daron Acemoglu Istanbulissa syntynyt Acemoglu (51) on tämän hetken siteeratuimpia taloustieteilijöitä. Hän opettaa maailmankuulussa Massachusetts Institute of Technologyssa, Yhdysvalloissa. Samassa opinahjossa työskentelee suomalainen nobelisti Bengt Holmstöm. Acemoglu väitteli tohtoriksi London School of Econimicsissa. Hän on tutkinut teknologiaa, talouskasvua ja työn tulevaisuutta. Hän on kirjoittanut yhdessä politiikan tutkijan James A. Robinsonin kanssa tunnetun teoksen, Why Nations Fail. Oli Helsingissä luennoimassa Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen ja Yrjö Jahnssonin säätiön vieraana.

Säästöjä vai menoleikkauksia?

Suomessa on vaalien aikaan ja jälkeen käyty keskustelua siitä, miten pitää huoli valtiontalouden tasapainosta. Siitä ettei valtio velkaannu lisää huoltosuhteen heiketessä tulevina vuosina.

Eri tahot ovat väläytelleet hurjia miljardiluokan leikkauksia menoihin. Kasvavia menoja voidaan tietysti myös rahoittaa kiristämällä verotusta.

Mikä tässä tilanteessa voisi olla viisasta talouspolitiikkaa?

Acemoglu huomauttaa, ettei hän ole erikostunut talouden yksityiskohtiin Suomessa. Yleisellä tasolla hän sanoo, että valtiontalouden säästöt voivat tulla kalliiksi, kun tehdään kovia leikkauksia valtion menoihin -ja ohjelmiin. Tästä on olemassa tutkittua tietoa.

– Toisaalta tehottoman varojen käytön leikkaaminen on yleensä hyvästä, koska silloin talous toimii paremmin.

Acemoglun mukaan Pohjoismaista hyvinvointimallia voi puolustaa, kun sitä toteutetaan "järkevällä tavalla". Se tarkoittaa kouluttamista, heikommin toimeentulevien ihmisten tukemista ja naisten saamista työmarkkinoille.

Palvelujen parantaminen kansalaisille ja sosiaalisesta turvaverkosta huolehtiminen on oleellista, mutta valtion verotuloja voidaan lisätä saamalla entistä useampi töihin.

Yleistä perustuloa kaikille Acemoglu pitää huonona ideana. Se tulee yksinkertaisesti liian kalliiksi yhteiskunnalle. Se ei myöskään kannusta työntekoon.

Demokratian ja talouden uhkia ovat mm. Kiina, Venäjä ja Trump

Maailmantaloutta uhkaa Acemoglun mukaan kaksi asiaa: teknologian ja luovuuden väärinkäyttö sekä demokraattisten järjestelmien hajoaminen.

Teknologian väärinkäyttöä on se, että valtio käyttää koneita tai keinoälyä ihmisten vahtimiseen. Tästä on tunnettuna esimerkkinä Kiina. Luovuuden väärinkäyttöä taas ovat koneet, jotka yrittävät tehdä ihmisistä tarpeettomia.

"Suurin uhka on, ettemme pysty vastaamaan näihin haasteisiin" Daron Acemoglu

Toinen uhka on, että valtiolliset demokraattiset instituutiot hajovat. Ne on luotu erityisesti toisen maailmansodan jälkeen puolustamaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia sekä luomaan taloudellista kasvua.

Ne ovat uhattuina laajan tyytymättömyyden takia, joka on seurausta viime vuosikymmenien epätasa-arvoisesta kehityksestä eri puolilla maailmaa.

– Demokratiaa ja siten maailmantaloutta uhkaavat paitsi Euroopassa esiintyvä oikeistopopulismi, myös Kiina ja Venäjä toimillaan sekä Yhdysvaltain presidentti Donald Trump, Acemoglu lataa.

Oman maan presidentti tekee professorin mielestä kaikkensa vetääkseen maton alta nykyjärjestelmältä.

– Suurin uhka on se, että emme pystyisi vastaamaan näihin haasteisiin, Acemoglu summaa.