Hver tredje børnefamilie taler mere om teknik og naturvidenskab nu end før Andreas Mogensens rumfærd, viser en undersøgelse fra IDA, som håber, at opmærksomheden kan øge søgningen til ingeniørstudiet.

Da Soyuz-raketten med den danske ESA-astronaut Andreas Mogensen blev skudt ud i rummet 2. september sidste år, satte det teknik og naturvidenskab på dagsordenen i alle danske medier.

Men den danske civilingeniørs tidages tur til Den Internationale Rumstation (ISS) har også fået danske børnefamilier til at bruge mere tid på emnet.

Efter opsendelsen af Danmarks første astronaut taler hver tredje børnefamilie nemlig mere om teknik og naturvidenskab end før, fremgår det af en undersøgelse, som Userneeds har gennemført for Ingeniørforeningen, IDA.

Er du klar på nye udfordringer? Tjek jobmulighederne på Jobfinder

At snakken i de danske samtalekøkkener i højere grad er drejet hen på emner, der har med ingeniørfaget at gøre, glæder Ingeniørforeningens formand, Frida Frost:

»Ud over at Andreas Mogensen har medvirket til en fælles dansk forståelse af, at rummet ikke længere er et uopnåeligt område for dansk forskning og danske virksomheder, er sidegevinsten også uvurderlig. At naturvidenskab og teknologi er emner, der bliver vendt ved middagsbordet, kan være medvirkende til, at flere børn og unge får lyst til at uddanne sig til cand.scient. eller ingeniør,« siger IDA-formanden.

Øget ingeniøroptag

Og der er ualmindelig god brug for at få flere til at vælge en teknisk eller naturvidenskabelig uddannelse. Ifølge en prognose fra den teknologiske alliance Engineer the Future kommer der allerede i 2025 til at mangle 9.300 ingeniører og 4.200 naturvidenskabelige kandidater herhjemme, påpeger hun.

»Den truende mangel løser Andreas Mogensen ikke alene, men han har tydeligvis en meget positiv indvirkning,« siger Frida Frost.

Noget kunne endda tyde på, at Andreas Mogensen-effekten allerede er slået igennem. I hvert fald steg søgningen til ingeniøruddannelserne blandt de såkaldt kvote 2-ansøgere, som havde ansøgningsfrist 15. marts til årets sommeroptag. På både DTU og SDU er antallet af kvote 2-ansøgere, der har valgt ingeniøruddannelsen som første-­prioritet, øget med 35 procent i forhold til 2015. På AAU er stigningen knap så høj, men når alligevel op på 13 procent mere end året før.

Helt urealistisk er det da heller ikke, at den danske astronaut kan få flere til at drømme om et liv som ingeniør. Således blev søgningen til de tekniske og naturvidenskabelige uddannelser firedoblet i Sverige, da Christer Fuglsang i 2006 blev den første svensker i rummet.

Glæder sig over effekt

Den første dansker i rummet tør ikke love, at han har samme effekt, men siden Andreas Mogensen vendte tilbage til Jorden, har han i ESA-regi holdt mange foredrag for børn og unge. Han glæder sig over, at hans tur i rummet har haft en afsmittende effekt.

»Forud for opsendelsen lå selvfølgelig meget uddannelse og træning, så det var naturligvis en kæmpestor forløsning og personlig oplevelse. Men at der er en så stor positiv sideeffekt af min tur til ISS, er jeg både overrasket og beæret over. Natur­videnskab og teknik er fantastiske felter med uanede muligheder, og at jeg medvirker til, at de nu er blevet til en del af hverdagen i så mange hjem, er jo fantastisk,« siger Danmarks første astronaut.

Userneeds’ undersøgelse for IDA indeholder svar fra 2.025 danskere, heraf fra 459 familier med børn mellem 6 og 18 år. Undersøgelsen er afsluttet i januar 2016.