Der er i Danmark en tradition for at holde registre med oplysninger om borgerne adskilt. Nu er Folketinget i gang med at vedtage en lov, der giver myndighederne en hidtil uset adgang til at udnytte, videregive og bruge personlige oplysninger om borgerne, uden at disse selv er informeret om det. Hvis loven vedtages, kan en siddende regering uden om Folketinget træffe beslutning om, hvilke dataregistre der skal gennemsøges for uregelmæssig aktivitet.

Samtidig er der i medierne en stigende kritik af amerikanske it-giganters indsamling og salg af personlige oplysninger, som de høster fra brugerne. Oplysninger om, hvad folk kan lide, hvor de befinder sig, hvad de søger på, hvad de køber, og hvem de kender, er guld værd, når bare datamængderne er store nok. Nogle mener, at it-giganterne opfører sig som små stater. Fordi de har så mange penge i ryggen, kan de nøjes med at følge deres egne spilleregler. Almindelige mennesker har svært ved at beskytte data på sociale medier på anden vis end ved at ændre på privatlivsindstillingerne, og mange gør ikke engang det.

De fleste lever med den byttehandel, der hedder, at vi får en gratis kommunikationsplatform, mens firmaerne får indsigt i vores vaner på nettet. Selv hvis man har den mest restriktive beskyttelse på sin profil, indsamles der data, og ingen kender konsekvenserne af de ’dubletter’, der laves af os, når dubletterne deles med firmaernes kunder.