Der er alt for lidt dansk forskning i medierne.

Sådan lyder meldingen fra astrofysiker og direktør for DTU Space Kristian Pedersen.

Sammen med Ann Marker, der er tidligere tv-vært og nu kommunikationschef ved Teknologisk Institut, har han netop lanceret en underskriftsindsamling for at få 'Mere dansk videnskab i danske medier'.

»Giv de danske forskerne mere taletid i de danske medier. Giv teorierne, opdagelserne og de vilde gennembrud et skub. Lad dansk videnskab inspirere os. Lad vores børn opleve danske forskere brillere i medierne, så mange flere kan blive klogere på de forandringer og muligheder, der opstår rundt om os,« skriver makkerparret i oplægget til deres underskriftsindsamling.

Annonce:

Videnskab.dk har bedt Kristian Pedersen om at forklare, hvad han tror, han kan få ud af en underskriftsindsamling, og hvad det er, han især savner i de danske medier.

Hvorfor vil du have mere videnskab i de danske medier?

»Det er der flere grunde til. Underskriftsindsamlingen opstod, fordi Ann Marker og jeg kom til at snakke om, at vi syntes, at der var alt for lidt videnskab og teknologi i de danske medier - især i radioen og fjernsynet. Det, mener vi, er et problem, blandt andet fordi vi skal sørge for at informere om videnskaben, så de dygtige unge får lyst til at tage en uddannelse.«

»Et andet problem er, at når vi har en debat om klima, miljø, genetik, GMO eller noget helt andet, så er debatten i medierne typisk politisk. Der bliver snakket meget om, hvad folk synes, tror og føler, men vi vil gerne have mere fakta, så det bliver en kvalificeret debat. Og der mener vi, at medierne spiller en vigtig rolle.«

Men er det kun mediernes skyld? Handler det ikke også om, at forskerne skal være bedre til selv at komme på banen?

»Vi konstaterer bare, at der ikke er dansk videnskab i medierne. Der er masser af dygtige forskere, men vi kan konstatere, at de ikke kommer i medierne, og det synes vi, der skal laves om på.«

»Man kunne for eksempel godt diskutere, om ikke videnskabsformidling er en del af DR's public-service forpligtelser. Det vil jeg mene, at det er på linje med kultur, politik og alle andre ting.«

Hvor er det især, du savner historier om dansk videnskab?

»På tv får vi sendt rigtig gode videnskabsprogrammer fra BBC og Discovery, men jeg savner den danske vinkel, for der er tit danske forskere involveret i store internationale forskningsprojekter.«

»Men det hører vi aldrig om, for vi ser stort set aldrig et dansk-produceret program om videnskab.«

Annonce:

Kan du komme med nogle eksempler på vigtig dansk forskning, som er blevet overset af medierne?

»Jeg vil ikke hive et bestemt emne ud, men det handler om, at videnskab generelt fylder for lidt i mediebilledet.«

»Et konkret forslag kunne være at bruge fem minutter af TV-avisen til at formidle videnskab.«

Men medierne skal navigere i en virkelighed, hvor danske politikerne har gang i en række reformer, som kommer til at gribe ind i folks liv og hverdag, og hvor der i øjeblikket bliver slagtet mennesker i Syrien og i Den Centralafrikanske Republik. Der er vel ikke noget mærkeligt i, at medierne er nødt til at prioritere i deres stof og bringe de historier, som de finder mest væsentlige?

»Det er jeg helt enig i, men i den prioritering er videnskaben stort set faldet ud. Det er for eksempel kun, hvis der er en politisk dagsorden, at spørgsmålet om klima kommer op i medierne.«

»Men når klimaspørgsmål kun bliver diskuteret i forhold til den politiske side af sagen og ikke, hvad vi har af evidens for det ene og det andet scenarie, så har vi altså et problem i et oplyst samfund. Det er ikke, fordi vi er mavesure og sidder ovre i hjørne og synes, at medierne og politikerne er nogen værre nogen. Det handler om, at vi synes, vi har et samfundsproblem, som vi bør løse positivt.«

Hvis du kigger ud over medielandskabet, så findes der for eksempel Videnskab.dk, som kun skriver om videnskab. På alle de store dagblade sidder der videnskabsjournalister, og Weekendavisen og Jyllands-Posten har for eksempel hele tillæg om videnskab. Er det ikke nok?

»Nej. Det fylder altså ikke ret meget. Politiken havde engang et helt tillæg om videnskab, og nu har de to sider om søndagen. Når teknologi og videnskab fylder så meget i vores hverdag, så burde der være mindst én side i aviserne hver dag om videnskab.«

»Det er vigtigt, at faktuelle diskussioner kommer så bredt ud i befolkningen som muligt, for hvis ikke vores diskussioner er baseret på fakta, så bringer det os ikke særligt meget videre som samfund.«

Hvad regner du med at få ud af en underskriftsindsamling?

Annonce:

»Jeg har en klar fornemmelse af, at det ikke kun er mig, som synes, at det er et problem, at videnskaben fylder så lidt i medierne i et videnskabsbaseret samfund. Jeg ved, at mange andre har den samme holdning, og jeg synes, vi bør diskutere, hvad vi kan gøre ved det.«

Hvor mange, regner du med, skriver under?

»En time efter vi havde lanceret underskriftsindsamlingen i går (torsdag den 27. februar, red.) var der 20, som havde skrevet under, og jeg kan se, at det bliver delt livligt på Facebook og Linkedin. Men det er svært at sige – nogle hundrede stykker, eller hvis det går godt nogle tusinde,« siger Kristian Pedersen, som er direktør for DTU Space.

Sidste år blev der også lanceret en offensiv mod medierne i en erklæring, som kritiserede DR og TV2’s dækning af klimaforandringer – en erklæring, som en række forskere skrev under på.

Diskussionen om mediernes dækning af videnskab var også oppe at vende på en konference i januar sidste år - det kan du læse mere om i artiklen Hvordan får vi mere videnskab i medierne?

Tirsdag den 4. marts bliver den danske videnskabsformidling igen sat til debat på en konference i København. Her vil vil det blandt andet blive diskuteret, hvilken rolle forskerne, medierne og universiteternes 'spindoktorer' spiller i forhold til at oplyse om forskning.