Usikkerheden om, hvad der sker med miljøet og naturen, når landmænd i disse år må gøde markant mere på markerne, er åbenbart langt større end antaget.

Både landbruget og de forskere, som leverede data og udregninger til landbrugspakken, erkender, at usikkerheden er meget stor. Også større end man gav befolkningen og Folketinget indtryk af, da landbrugspakken blev vedtaget.

Til gengæld lægger begge parter vægt på, at usikkerhed kan gå begge veje.

Jørgen E. Olesen, professor ved Institut for Agroøkologi, Aarhus Universitet, udtaler sig på vegne af de forskere fra Aarhus Universitet, som leverede det videnskabelige materiale til landbrugspakken.

Han siger, at konsekvensen af landbrugspakken er langt mere usikker, end den blev fremstillet.

»Ministeriet kunne næsten fremstille landbrugspakken på decimaler. Den er selvfølgelig langt større. Faktisk er der ingen, der ved, hvad der sker, når landbrugspakken rulles ud,« siger Jørgen E. Olesen.

Eksempelvis lagde den daværende Venstre-regering et såkaldt kvælstofregnskab frem for Folketinget. Regnskabet skulle vise, hvor meget kvælstof til havet landbrugspakken ville medføre over seks år. Regnskabet indeholdt et eksakt tal for hvert centralt element i landbrugspakken, som tilførte mere kvælstof eller reducerede mængden af kvælstof. Endda udregnet for hvert enkelt år. Regnskabet viste i øvrigt, at der ville komme mindre kvælstof som følge af landbrugspakken – i alle år.

»Sådan et regneark, hvor der på enkelte virkemidler og alle elementer er angivet et tal helt ned på sidste ciffer i ton, det afspejler naturligvis ikke den reelle usikkerhed. Det efterlader i hvert fald et forkert indtryk af præcisionen,« tilføjer Jørgen E. Olesen.

Reaktionen kommer, efter at forskeren Bjørn Molt Petersen mener at have fundet væsentlige fejl i materialet bag landbrugspakken. Det har fået en række forskere fra landets universiteter til at vurdere, at risikoen bag landbrugspakken er langt større end antaget. Nogle forskere tilføjer endda, at landbrugspakken kan føre til flere tusinde ton ekstra kvælstof i havet, i forhold til de præmisser lovpakken blev vedtaget på.

Jørgen E. Olesen understreger, at usikkerhed kan gå begge veje, så miljøtilstanden ikke behøver at ændre sig væsentligt.

»Men samlet set vil jeg sige, at der er en betydelig risiko ved landbrugspakken. På den måde er jeg ikke uenig med de andre forskere,« siger Jørgen E. Olesen.

»Vi mangler en overordnet usikkerhedsberegning på hele landbrugspakken,« tilføjer han.

»Der er enormt mange elementer i landbrugspakken med kæmpe usikkerhed, f.eks. baseline, vådområder og målrettet regulering,« siger Jørgen E. Olesen med reference til nogle af landbrugspakkens centrale elementer.

Han henviser også til, at landbruget på den anden side er endt med at bruge betydeligt mindre gødning, end man antog for ud for landbrugspakken. Dette trækker i retningen af, at miljøbelastningen kan blive mindre end ventet.

»Noget, landbruget faktisk har kritiseret os for,« siger Jørgen E. Olesen.

Landbrugspakken blev indgået mellem de fire partier i blå blok på Christiansborg i december 2015. Blandt de markante elementer i lovpakken var accept af mere gødning og en ny mere individuel miljøregulering for landbruget.

Bjørn Molt Petersens nye analyse har allerede affødt debat. De Radikale og Enhedslisten vil øjeblikkeligt have tilbagerullet muligheden for øget gødning, mens Liberal Alliance fastslår, at de nye oplysninger ikke får nogen betydning.

I landbruget er der imidlertid respekt for Bjørn Molt Petersens faglige egenskaber.

»Jeg kan i hvert fald sige om Bjørn Molt Petersen: Han kan godt regne,« siger Leif Knudsen.

Leif Knudsen er chefkonsulent i Seges, som er organisationen Landbrug & Fødevarers videnscenter. Han siger, at det er rigtigt nok, at regnemodellen bag landbrugspakken aldrig er blevet bekræftet, og at man ikke kender usikkerheden. Han henviser til, at det er en vanskelig øvelse, fordi der er mange ubekendte faktorer ved landbrugspakken.

»Der er ingen, der nagelfast kan sige, hvad landbrugspakken kommer til at betyde for miljøpåvirkningen. Men man skal huske, at usikkerhed kan gå begge veje. Der er usikkerhed ved regnemodellen, og der er i mine øjne mindst lige så stor usikkerhed ved, hvad der sker med kvælstof på vej ud i havet og ude i havet. Samlet set er jeg enig med forskerne: Der er meget stor usikkerhed ved landbrugspakken. Det er rigtigt,« siger Leif Knudsen.

Leif Knudsen understreger dog, at man skal holde det op imod, at mængden af udledt kvælstof var dobbelt så stor i 1980erne, og at landbrugspakken er en stor gevinst for flere landmænd. Han henviser ligesom Jørgen E. Olesen også til, at landmændenes kvælstofforbrug kun er øget med det halve af, hvad forskerne regnede med, at landbrugspakken ville forårsage.

»Vi kommer fra et helt andet niveau, så i mine øjne vil en eventuel merudledning med landbrugspakken stadig bare være en krusning. Men principielt ville det have været godt at kende usikkerheden mere præcist, da man vedtog pakken. Det kan jeg jo ikke være uenig i,« siger Leif Knudsen.

En del af den aktuelle sag handler om, hvorvidt forskerne bag landbrugspakken har anvendt en retvisende regnemodel til landbrugspakken. Flere forskere argumenterer for, at man lige så vel kunne have beholdt den tidligere regnemodel med en højere såkaldt marginaludvaskning – procentsats for, hvor megen af den ekstra kvælstof der løber videre ud fra marken.

Leif Knudsen oplyser, at fire til fem markforsøg af Seges’ egne forsøg viser en lav marginaludvaskning.

»Jeg tror ikke, at den er over 20 procent,« siger han.

Bjørn Molt Petersens analyse peger på, at grundlaget for at skifte model og procentsats lige op til landbrugspakken var så spinkelt, at man lige så vel kunne have beholdt den gamle regnemodel. Var det sket, havde regeringens kvælstofregnskab vist flere tusinde ton ekstra kvælstof i havet – hvert år.

Professor Jørgen E. Olesen oplyser, at beslutningen om at skifte regnemodel og sænke procentsatsen fra omtrent en tredjedel til omtrent en femtedel udløste stor intern debat på universitetet. Så stor, at man endte med at afrunde 18 procent til ca. 20 procent – netop for at signalere usikkerhed.

Hvad handlede diskussionen om?

»Den handlede rigtig meget om, hvorfor den gamle model gav én respons, og den nye model gav en anden,« siger Jørgen E. Olesen.

Så er det vel heller ikke så entydigt, at procenten skal ligge så lavt, hvis dine egne folk var uenige?

»Vi havde en rigtig god og dybtgående diskussion om sagerne, som førte til, at selv vores egne skeptikere blev overbevist om, at marginaludvaskningen ligger omkring 20 procent.«

Fredag lagde DCA – Center for Fødevarer og Jordbrug ved Aarhus Universitet en artikel ud, hvor man netop argumenterede for, at de nyeste tal trak i retningen af en marginaludvaskning på 20 procent eller lavere, selv om forskerne samtidig fremhævede, at tallet er usikkert.

Adspurgt om, hvorfor universitetet ikke bare fortalte, at usikkerheden var meget stor, da man lavede forarbejdet til landbrugspakken, svarer Jørgen E. Olesen:

»Vi havde ikke tiden til at få det beregnet ordentligt. Vi har under et enormt tidspres.«

Også under pres til at levere bestemte resultater?

»Nej, det oplevede jeg ikke. Kun et ualmindeligt tidspres,« siger Jørgen E. Olesen.

Er det ikke lidt vildt, at en forsker kan komme to år efter lovpakkens vedtagelse og fortælle, hvordan den reelle usikkerhed for landbrugspakken ser ud?

»Det kan du sige. Men jeg synes kun, at han har fat i nogle detaljer. Der er mange usikkerheder ved landbrugspakken, som han ikke har fat i.«

Har Aarhus Universitet ikke et forklaringsproblem?

»Puh, det ved jeg ikke. Vi burde sikkert have gjort tingene anderledes, og når vi ikke fik tydeliggjort usikkerheden, burde vi som minimum have gjort det tydeligt, at det ikke var sket. Vi diskuterede faktisk efter pakkens vedtagelse, om vi burde gå i gang med at regne på usikkerheden, men så blev vi enige om, at det var bedre at bruge kræfter på en revideret regnemodel. Bjørn Molt har ret i, at vi burde have lavet et usikkerhedsestimat, han har bare ikke ret i, at vi rammer så skævt. Man skal også huske, at vi bare har brugt den samme regnemodel, som vi bruger til afrapportering af nitratdirektivet. Andet ville jo have været kritisabelt.«

Viser forløbet bagsiden ved myndighedsbetjening?

»Man skal i hvert fald sikre, at der bliver den fornødne tid til eftertanke ved så store lovpakker. Og når der ikke er tid til det, skal man i hvert fald gøre opmærksom på det. Det erkender jeg. Men under selve arbejdet vidste vi faktisk ikke, at det var landbrugspakken, vi arbejdede på.«

Æh, hvad?

»Det vidste vi ikke. Der er jo ikke vores opgave at blande os i politik. Vi har til opgave at levere et fagligt grundlag for en myndighed. Jeg kan huske, at jeg i begyndelsen troede, at vi var i gang med målrettet regulering. Det var først, da vi skulle til at regne på tilbagerulning af gødningsnormen, at jeg fik en mistanke om, hvad der var i gang,« siger Jørgen E. Olesen.

Du har hen over weekenden skrevet på din Facebookside, at beregningsgrundlaget bag landbrugspakken ikke er fejlbehæftet, og laver et opslag, som kan efterlade det indtryk, at du lægger afstand til vores journalistik?

»Det er ikke noget i jeres journalistik, der er forkert. Ud over, at der er nogle af de andre kilders citater, jeg er uenig i. Samlet set synes jeg, at artiklen – pga. de andre kilder – kan efterlade det indtryk, at vores beregninger er fejlbehæftede, og det mener jeg fortsat ikke, at de er.«

Vi er enige om, at du har godkendt alle dine citater og helt undtagelsesvist fået mulighed for at læse alt Berlingskes materiale igennem, herunder artiklerne i deres fulde form, inden de blev offentliggjort – og ikke havde noget at indvende?

»Det er fuldstændig rigtigt. Jeg har kun brugt min Facebook til at gøre reklame for vores lille artikel på universitetet,« siger Jørgen E. Olesen.

Denne artikel er opdateret søndag den 26. november 2017 kl. 14.13 med to spørgsmål og to svar om Jørgen E. Olesens Facebook-opslag. Årsagen er, at Berlingske begyndte at få henvendelser om, hvorvidt Jørgen E. Olesen var ved at lægge afstand til de artikler, Berlingske har bragt om emnet hen over weekenden.

Du kan læse den store onlinefortælling om Bjørn Molt Petersen her.

Du kan læse artiklen fra DCA – Center for Fødevarer og Jordbrug ved Aarhus Universitet her.

Læs om hele forløbet bag regeringens landbrugspakke her.