Alle Folketingets partier undtagen Enhedslisten og Alternativet er blevet enige om at give ti mio. kroner til - endnu en gang - at teste, om drænrør kan fungere som kystbeskyttelse.

Den 1. februar blev partierne, der i 2013 indgik en aftale kaldet Vækstplan DK, enige om at fordele en del af de såkaldte successionsmidler. Ifølge et såkaldt “forståelsespapir” offentliggjort på Skatteministeriets hjemmeside vil partierne afsætte 45 mio. kroner til kystbeskyttelses- og naturindsatser på MIljø- og Fødevareministeriets område. Pengene skal blandt andet bruges til en styrket kystbeskyttelse på Anholt, rådgivning om klimaskadelige F-gasser og et nyt forsøg med drænrør som kystbeskyttelse.

Forståelsespapiret nævner ikke, hvordan pengene skal fordeles mellem de tre indsatsområder, men ifølge Dansk Folkepartis miljøordfører Pia Adelsteen er der afsat ti mio. kroner til et fire-årigt forsøg med drænrør.

DF: 10 mio. kr. skal udrydde tvivl

Pia Adelsteen har i flere år kæmpet for at få afsat midler til et nyt forsøg med drænrørene. De blev ellers testet mellem 2005 og 2008 på en 11 km lang forsøgsstrækning. Men efterfølgende konkluderede to eksperter, den ene udpeget af drænrørsopfinderen Poul Jacobsen og den anden af Kystdirektoratet, at de 1,5 meter lange trykudligningsrør ikke kunne bruges til kystsikring.

Læs også: Forsøg med gådefuld kystsikring

Opfinderen fandt dog eksperternes rapport så fejlbehæftet, at han protesterede og fik opbakning af ingeniørfirmaet Dansk Geo-servex. Professorerne erkendte mindre fejl, men intet, der kunne rokke ved konklusionen.

Læs også: Her er rapporterne om de virkningsløse drænrør

Samtidig kom Poul Jakobsen i voldsom strid med Kystdirektoratet, som han anklagede for hærværk mod drænrørene. Men konklusionen stod ved magt.

Læs også: Opfinder af drænrør vil melde Kystdirektoratet til politiet for hærværk

Politisk opbakning skifter som tidevand

Dér lå sagen et par år, indtil et politisk flertal i Folketinget med tidligere transportminister Hans Christian Schmidt (V) i spidsen beordrede nye forsøg med drænrørene, denne gang ved Esbjerg.

De rør nåede dog ikke at komme i sandet, inden regeringsmagten var skiftet, og en ny transportminister, Henrik Dam Kristensen (S), trak stikket. Han mente ikke, at der var grund til at betale en halv million kroner om året for nye forsøg, når eksperterne havde vurderet, at plasticrørene ikke sikrer Vestkysten.

Poul Jakobsen selv har hele tiden – også i Ingeniøren – fastholdt, at rørene virker efter hensigten.

Og Pia Adelsteen har taget Poul Jacobsens kritik af rapporten til sig.

»Der var – var det 1492 – faktuelle fejl i den rapport og så mange ting omkring det oprindelige forsøg, at jeg gerne vil have det undersøgt igen,« siger hun.

Hvordan det nye forsøg skal designes, og hvem der skal overvåge og evaluere det, er endnu ikke fastlagt, men Pia Adelsteen har fået Poul Jacobsen til at udpege fire kystområder, hvor rørene kan testes.

Poul Jakobsen har ifølge Dagbladet Ringkøbing-Skjern peget på områder ved Skodbjerge, Søndervig i Ringkøbing-Skjern Kommune og et område i henholdsvis Frederikshavn og Hjørring Kommuner.

»De fire områder tager jeg med til ministeren. Så kan det jo være, at han har nogle forslag med fra Kystdirektoratet, og så må vi se, hvor vi kan finde plads til en teststrækning,« siger Pia Adelsteen.

Ikke behov for 27 professorer

De tidligere forsøg blev meget omdiskuterede. Hvordan vil I sikre, at det nye forsøg bliver tilrettelagt, så der bagefter vil være bred opbakning til resultaterne?

»Først og fremmest skal vi have opstillet nogle betingelser for både Kystdirektoratet og Poul Jacobsen. Det er ikke nogen hemmelighed, at de ikke er de bedste venner, og at har bekriget hinanden med den iver og lyst, som passionerede folk har. Derfor skal vi sikre, at Kystdirektoratet eksempelvis ikke revlefodrer på et sted, hvor det kan påvirke forsøget, og at Poul Jacobsen - når han har opstillet sine rør - ikke laver andet på stranden,« mener Pia Adelsteen.

»Desuden skal vi have fundet nogen uafhængige personer, der kan dokumentere og evaluere resultaterne. Men jeg har ikke behov for 27 professorer, der udtaler sig om forsøget. I mine øjne kunne det lige så godt være en landmåler, der registrerer hvordan kysterne ændrer sig.«

Ifølge Pia Adelsteen kan forsøget sættes i gang i år.