Lederen af partiet Stram Kurs, Rasmus Paludan, har i årevis haft en så grænseoverskridende adfærd over for en mandlig medstuderende på Københavns Universitet, at politiet i 2013 gav partilederen et tilhold i en sag om chikane og forfølgelse.

Berlingske har læst dokumenter, som omtaler Rasmus Paludans årelange forfølgelse af den medstuderende ved universitetet. En række kilder har desuden over for Berlingske bekræftet forløbet, som mundede ud i et tilhold fra politiet, der forbød Paludan at opsøge eller kontakte den medstuderende.

Rasmus Paludan begyndte på latinstudiet ved Københavns Universitet i 2009 efter at have læst jura samme sted, fremgår det af sagens dokumenter. I den efterfølgende periode chikanerede Rasmus Paludan tilsyneladende den medstuderende så meget, at politiet til sidst blev involveret.

Rasmus Paludans chikane foregik gennem adskillige uønskede telefonopkald og beskeder til den mandlige medstuderende, ligesom Rasmus Paludan fulgte efter den medstuderende til vedkommendes hjemby i det vestlige Jylland, lyder det i sagens dokumenter.

Forløbet bekræftes af en række af hinanden uafhængige kilder. Flere kilder betegner forløbet som voldsomt og fremhæver netop, at Paludan fulgte den studerende helt til Jylland.

En medarbejder ved universitet med tæt kendskab til sagen forklarer, at der var tale om en alvorlig chikanesag.

»Rasmus Paludan chikanerede igennem lang tid en medstuderende med gentagne uønskede henvendelser. Det foregik gennem flere år, og det var tydeligvis meget ubehageligt for den person, det gik ud over,« siger medarbejderen, som har betinget sig anonymitet.

Det fremgår ikke af Berlingskes oplysninger, hvor længe tilholdet gjaldt. Et tilhold gives i et bestemt tidsrum op til fem år.

Fornærmelse af betjent

Rasmus Paludan ønsker ikke at kommentere sagen over for Berlingske. Men i et andet dokument sendt fra Rasmus Paludan beskriver han selv forløbet. Paludan omtaler tilholdet, men udlægger tværtimod sagen, som om han selv er offeret. Han mener grundlæggende ikke at have gjort noget forkert, fremgår det.

Sagen om chikane og tilhold kommer, efter at Berlingske onsdag afdækkede, hvordan Rasmus Paludan i en stribe tilfælde har anlagt retssager eller truet folk med erstatningskrav og stævninger selv efter mindre private uenigheder.

Fremgangsmåden står i kontrast til Paludans egen politik om nærmest ubegrænset ytringsfrihed. Selv går han ikke af vejen for at anvende ord som »luder« eller »feltmadras«.

Onsdag aften sagde forhenværende partileder og minister for Centrum-Demokraterne Mimi Jakobsen til Rasmus Paludan i DR-programmet »Aftenshowet«, at »det, du siger, er så tæt på nazistiske tankegange«, hvorefter Rasmus Paludan kaldte Mimi Jakobsen for »nazisvin«.

Tidligere på ugen kunne Radio24syv beskrive, at Rasmus Paludan i 2015 blev idømt bøder for at have fornærmet en politiassistent i Københavns Politi i forbindelse med netop en tilholdssag.

I dokumenterne om sagen om politiassistenten, som Berlingske har læst, fremgår det, at Rasmus Paludan blev dømt for blandt andet at kalde betjenten for »kriminel snothvalp« og »uansvarlig og fascistisk stormsoldat«. De verbale udfald mod politiassistenten faldt »i forbindelse med klage over tilhold«, står der.

Rasmus Paludans parti, Stram Kurs, blev for nylig opstillingsberettiget til folketingsvalget. I flere meningsmålinger - med betydelig statistisk usikkerhed - har Stram Kurs ligget over spærregrænsen.

Stalking mellem mænd

Stalking betegner en form for psykiske overgreb, som typisk består i uønsket forfølgelse og chikane. Eksempelvis gentagne telefonopkald, SMSer, rygtespredning eller chikane af en persons familie og venner.

Ifølge en forskningsrapport udgivet i 2018 af Justitsministeriet om omfanget af stalking er det ikke usædvanligt, at både stalker og offer er mænd.

Rapporten viser også, at offer og stalker i 40 procent af tilfældene er venner eller bekendte. Op mod 100.000 danskere udsættes hvert år for en form for stalking. Men problemets omfang betyder ikke, at tilhold udstedes i flæng, fremhæver Lise Linn Larsen, direktør i Dansk Stalking Center.

»Vores erfaring er, at sagen skal være meget alvorlig, før politiet skrider ind med et tilhold,« siger Lise Linn Larsen.

Et polititilhold er ikke en straf idømt af en domstol, men tilholdet kan udstedes af politiet, når der er begrundet mistanke om chikane. Bliver tilholdet ikke overholdt, kan det udvikle sig til en retssag.

I sagen om Rasmus Paludan og den studerende ved Københavns Universitet anbefalede universitetet den studerende at få et polititilhold, erfarer Berlingske.

Berlingske har forelagt de væsentligste kritikpunkter i denne artikel for Rasmus Paludan. I en mail svarer han:

»Jeg har ingen kommentarer.«

Berlingske har været i kontakt med den mandlige medstuderende, som ikke ønsker at kommentere sagen.

Kender du noget til sagen? Så kontakt journalisterne bag denne artikel.

Få overblik over artikelserien om Rasmus Paludan her.

Læs mere om tilhold her.

Du kan læse mere om, hvordan man kan håndtere stalking her.

Læs mere fra Berlingskes gravegruppe her.