Det var dyrt at have dieselbil, da den tidligere regering, Venstre og Konservative hævede udligningsafgiften med 52 pct. i skattereformen i 2012. Pengene skulle gå til at holde elbiler afgiftsfritagede, men selvom den ordning nu er fortid, bliver det nu endnu dyrere for dieselbilisterne.

I Venstre-regeringens finanslovsforslag er der nemlig lagt op til ikke bare at fortsætte afgifterne, men også at hæve dem fremover.

»I stedet for at hæve afgiften, burde man se på at lette den. Den blev indført for at betale for afgiftsfritagelse for elbilerne, hvilket var den tidligere regerings forslag, men som vi var med på. Men nu hvor man ikke har elbilsfritagelsen længere, er der ikke længere brug for en øget afgift på dieselbilerne,« siger Brian Mikkelsen, skatteordfører i Konservative, og fortsætter:

»Regeringen vil hæve afgiften, og det er vi lodret imod. Vi vil ikke hæve prisen for at være bilist yderligere, for det vil koste dyrt for både erhvervslivet og for almindelige familier.«

I aftalen om skattereformen i 2012 lyder det, at »Udligningsafgiften forudsættes at finansiere afgiftsfritagelsen for elbiler i perioden 2013-2015«. Det var derfor nærlæggende at tro, at udligningsafgiften ville få et nøk nedad, nu hvor elbilernes afgiftsfritagelse skal udfases. Men sådan kommer det ikke til at gå, hvis finanslovsforslaget bliver vedtaget i sin nuværende form.

På finanslovsforslagets side 3158 fremgår det således, at udligningsafgiften ikke bare fortsætter, men stiger fremover. Regeringen lægger op til at indeksregulere afgiftsstigningen fra 2013, med 1,8 pct. svarende udviklingen i brændstofafgifterne i 2014 og 2015 og yderligere 0,8 pct. for den generelle forventning til prisudviklingen i 2016. Det følger af aftalen fra 2012.

Dermed får regeringen 30 millioner kroner ekstra i kassen oven i de 730 millioner kroner, den oprindelige stigning i udligningsafgiften indbragte. Heraf skulle 650 millioner gå til at holde elbilerne afgiftsfrie, men udligningsafgiften har dog vist sig at være en god overskudsforretning for staten, da der ikke blev solgt nær så mange elbiler som antaget.

Skattereformens udregninger blev nemlig baseret på 5.000 solgte elbiler i årene 2013-2015, men til og med september i år, er salget knap 20 pct. lavere.

»Det viser, at det var uærlig kommunikation, partierne bag skattereformen i 2012 leverede. Pengene går ikke specifikt til et bestemt formål, men ryger bare ned i statskassen for at finansiere alt muligt. Ellers ville man jo fjerne den nu,« siger Ole Birk Olesen, finansordfører i Liberal Alliance.

»Vi stemte imod afgiftsstigningerne dengang, for vi mener ikke, at elbilernes afgiftsfritagelse skal betales af de andre bilister. Og vi mener stadig, at afgifterne på benzin og diesel er alt for høje, så hvis der er mulighed, bør de sænkes og ikke hæves,« fortsætter han.

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra Skatteminister Karsten Lauritzen, der er på ferie, men Venstres skatteordfører, Louise Schack Elholm, afviser at lempe dieselafgiften.

»Udligningsafgifterne var en del af skatteaftalen fra 2012, og man kan ikke bare sætte det op en-mod-en. Det er en samlet pakke,« siger hun.

Men i aftalen står der jo ordret, at stigningen på udligningsafgiften skulle finansiere elbilernes afgiftsfritagelse. Det er da ret en-mod-en-agtigt?

»Det er rigtigt, men det overskydende provenue er jo gået til at finansiere andre ting, som eksempelvis at hæve topskattegrænsen.«

Men nu bortfalder en del af udgiftene ved afgiftsfritagelsen af elbiler. Kunne man så ikke sænke udligningsafgiften tilsvarende?

»Det ligger ikke i kortene. Vi har valgt at fokusere på de ting, vi synes er vigtigt. Det er jobskabende tiltag som boligjobordningen, som vi prioriterer højest.«

Der er i Danmark indregistreret 686.869 personbiler, der kører på diesel. Dertil kommer 348.458 varebiler, 28.291 lastbiler og 12.763 busser.