Muligheden for at sortere de folk fra, der ikke ligner en selv, er derfor langt større i byen end på landet. Kort sagt er der flere sociale smuthuller, mener Peter Lüchau og tilføjer:

- Religion lever bedst i flok. Det er noget, man skal være sammen om. Det sociale fællesskab, der skal opretholde en religion, er simpelthen sværere i byerne.

Læs også : Medlemsflugten fortsætter: Særligt københavnerne dropper folkekirken

For hvis man er religiøs, handler det ifølge religionssociologen ikke kun om at tro på Gud og Jesus.

- Religion er ikke bare noget, du tror på. Det er i virkeligheden en forestilling om, hvordan verden ser ud. Hvis du har den alene, er du gal. Hvis du har det sammen med andre, er I sammen normale, siger Peter Lüchau.

Folkekirken blødte medlemmer i 2016

Sidste år meldte 24.728 danskere sig ud af folkekirken, hvilket var en betragteligt stigning fra 2015, hvor 9.979 danskere meldte sig ud.

Det betyder det at melde sig ud af folkekirken: Du skal ikke betale kirkeskat, som i gennemsnit er 0,88 procent af din indkomst.

Du kan fortsat blive gift i folkekirken, hvis din partner er medlem. Dit barn kan også blive både døbt og konfirmeret, selvom du ikke er medlem.

Du kan ikke blive konfirmeret eller begravet af en præst fra folkekirken. Du kan fortsat blive begravet på kirkegården, men det vil ske fra kapellet og oftest uden præstens medvirken.

Prisen for et gravsted er på flere kirkegårde højere for personer, som ved deres død ikke var medlem af folkekirken.

Du kan ikke stemme til menighedsrådsvalg eller selv blive valgt til menighedsråd.

Du kan stadig stå fadder, hvis du selv er døbt.

Du kan fortsat deltage gratis i alt, hvad der foregår i kirkens åbningstid. Kilder: Folkekirken.dk, Ateistisk Selskab, Kristeligt Dagblad og Politiken

En af årsagerne kan være den kampagne, som Ateistisk Selskab lancerede i foråret 2016. Selskabet stod bag hjemmesiden udmeldelse.dk, hvor danskere ved hjælp af ganske få klik kunne melde sig ud af folkekirken.

En mulighed 16.000 mennesker benyttede sig af.

Formand for Ateistisk Selskab, Anders Stjernholm, glæder sig over de mange danskere, der sidste år meldte sig ud af folkekirken. Men han vil gerne have, at endnu flere danskere tager stilling til, hvorvidt de er troende eller ej.

- Succeskriteriet er, at de mennesker, der ikke tror på, at Jesus var en form for guddom eller i kontakt med Gud og dermed ikke kan bekende sig til kristendommen, melder sig ud af folkekirken, siger han.

Læs også : OVERBLIK Her er 3 argumenter for og imod adskillelse af stat og kirke

Ateistisk Selskabs ypperste formål er ifølge Anders Stjernholm at adskille kirke fra staten og dermed adskille religion fra lovgivning.

- Vi har et problem med organiseret religion, som giver ufortjent magt til nogle mennesker, som rager midler til sig og tilmed bestemmer over andre, hvordan de skal handle, tænke og leve ud fra et gæt om, at en mand talte med en gud for mange år siden. Det gæt er ikke en særlig god basis for at blive en autoritet, der skal fortælle andre, hvordan man lever, siger han.

Diskussioner kan føre til udmeldelse

Der er stor forskel på aktivt at melde sig ud af folkekirken og slet ikke nå at blive medlem, fordi man ikke er døbt, vurderer religionssociolog Peter Lüchau. Han tilføjer dog, at bestemte faktorer kan få en til at melde sig ud:

- De mennesker, der melder sig ud, er folk, der bliver skubbet til det, eller at der er en trigger. Diskussionen omkring vielser af homoseksuelle i folkekirken var sådan en trigger, siger Peter Lüchau.

Der var en markant stigning af udmeldelser i 2012, som også var året, hvor homoseksuelles ret til at blive viet i folkekirken blev diskuteret. Men det alene kan ikke forklare det dalende medlemstal, for der er forholdsvis få, der aktivt melder sig ud, påpeger Peter Lüchau.