- Rasmus Paludan kan ikke lide dem, der er mørke i huden. Og det er min far for eksempel. Så jeg kan ikke lide det, fordi jeg synes, det er perfekt, som det er. Der er ikke nogen, der skal smides ud.

Sådan siger niårige Christina Kramhøft Martins, som går i 2. klasse på Lindevangskolen på Frederiksberg i København. Hun og den jævnaldrende klassekammerat Liva Bang Wisbøl har kigget på billeder af det kommende folketingsvalgs 13 topkandidater for at give deres vurdering af landets potentielt mest magtfulde politikere.

Ingen af dem tager umiddelbart notits af billedet af Rasmus Paludan, men Christina Kramhøft Martins begynder alligevel pludselig at tale om politikeren.

- Jeg synes faktisk heller ikke, det er i orden at smide andre ud, siger Liva Bang Wisbøl, før klassekammeraten atter tager ordet:

- Min far har da et hjem her. Det kan godt være, han savner sin familie, men vi er også en del af hans familie. Så det skal bare ikke ske.

Artiklen fortsætter under billedet ...

Liva Bang Wisbøl og Christina Kramhøft Martins synes ikke, nogen skal sendes ud af Danmark. Foto: Linda Johansen

- Min mor elsker min far. Så hvis han smider min far ud, så vil mig og min mor og min lillebror græde. Så ville vi ikke se min far så meget. Og det er Rasmus Paludans skyld. Der er nogen udenfor, der bare sidder og måske er mørke i huden.. og tænk, hvis han bliver valgt som statsminister.

Ked af det og sur

- Bliver I kede af det?

- Ja. Rigtig meget. Der er sådan nogen, som gerne vil have dem, der er mørke i huden, ud. Og det er jeg bare sur over, siger Christina Kramhøft Martins.

- Hvad siger din mor og far så?

- De siger, at sådan er der nogen mennesker, der er.

Christina Kramhøft Martins far stammer i øvrigt fra Portugal.

Børnetelefonen får opkald om Paludan Pigerne fra 2.E er langtfra alene om bekymringen for Paludans entre på den politiske scene. Børns Vilkår modtager et antal henvendelser fra børn, som ligefrem frygter den 36-årige mand, der gennem længere tid har storhittet på YouTube, hvor børn har fundet ham morsom og spændende. Det nøjagtige antal henvendelser har organisationen ikke tal på, men du kan læse nogle af brevene, som Børnetelefonen har modtaget her. - Nu hører vi fra børn, der siger, de troede, det var for sjov, men nu er det ikke sjovt, fordi de er bange for, at han kan få fuldstændig afgørende indflydelse på deres liv, siger Bente Boserup, seniorkonsulent ved Børns Vilkår, til Ekstra Bladet. Hun uddyber, at børns henvendelser om Paludan kan sammenlignes med reaktioner på naturkatastrofer eller terror: - De bliver rigtig bange. Temaet, som vi oplever fra typisk børn med en muslimsk baggrund, er spørgsmålet om, hvorvidt man kan blive smidt ud. 'Bliver mor, far og jeg smidt ud'. 'Er vi overhovedet gode nok som familie', refererer Boserup fra henvendelserne, som kommer både på telefon og mail. Boserup forklarer, at børnene reagerer ved at gå i forsvar og argumentere for, at deres forældre for eksempel arbejder. - Det er meget voldsomt for børn, og man må ikke forklejne deres bekymring og skyde det ned med, at det bare er noget pjat, som ikke sker, siger Boserup. - De her børn oplever at blive truet på, om de overhovedet har lov til at bo der, hvor de bor, og det er noget af det værste for børn. Når børn skal flytte, kan de i forvejen blive meget bekymrede, så når der pludselig er tale om at flytte ud af et land, hvor de i øvrigt er født, så rammer det hårdt. Børn er meget konkrete

Hun opfordrer voksne til at tale alvorligt med børnene om deres bekymring og forklare dem, hvordan det danske demokrati og folketing fungerer og dermed få dem til at forstå, at Paludan ikke alene kan bestemme, at familier skal sendes ud af landet: - Der er rigtig mange, der skal mene det samme, før det kan ske, og det ser ikke ud til at kunne ske, som det er nu. Ligesom Paludan heller ikke umiddelbart står over for at kunne blive statsminister. - Når en pige med en portugisisk far er bange for, at han skal sendes ud, har hun jo misforstået Paludans ønsker? - Ja, men børn er meget konkrete, og det er, hvad en mand som Paludan sætter i gang med sin måde at omtale andre mennesker på. Vis mere Luk

--------- SPLIT ELEMENT ---------

Paludan: Jeg kan godt lide børn

Rasmus Paludan mener ikke selv, han har noget ansvar for nogle børns frygt for at ryge ud af Danmark. Foto: Anthon Unger

Rasmus Paludan bærer efter eget udsagn 'nul procent' af ansvaret for, at nogle børn frygter, at de eller deres familie risikerer at blive sendt ud af landet, hvis han måtte få tilstrækkelig magt som politiker.

Det gør derimod Ekstra Bladets ifølge ham landsforræderiske chefredaktør Poul Madsen, journalisten bag denne artikel, den forhenværende politiker Özlem Cekiz og ditto Mimi Jakobsen og i særlig grad Weekendavisens chefredaktør, Martin Krasnik.

- Det rammer mig, at Martin Krasnik, den kendte nazi-jøde, er skyld i, at denne her pige er ked af det. For det er hans infame løgne om min politik, hvor han hele tiden står og råber etnisk udrensning i debatten og andre steder, selvom han ved, det er løgn, som er grund til, at små børn – drenge og piger – bliver kede af det. Hvem der bliver sendt ud af landet, hvis vi får magten, har ikke noget at gøre med hudfarve. Og det er jo det, som barnet tydeligvis har hørt på baggrund af, at det Martin Krasnik og andre bliver ved med at sige gentagne gange – selvom jeg står og korrigerer det hver eneste gang, det sker, siger Paludan til Ekstra Bladet.

- Hvad vil du gerne have, at forældre, hvis børn har fået en – ifølge dig – forkert opfattelse af, hvad din politik er, skal sige til deres børn?

- Jeg vil have, de skal sige til dem, at Rasmus Paludan tager afstand fra racisme, tager afstand fra at opdele folk i racer, han tager afstand fra at forskelsbehandle under loven i forhold til hudfarve.

Muslimske børn kan være rolige

- Hvis der kommer et barn med muslimsk baggrund, der siger til sin far - uanset hvor mørk han er i huden - er det rigtigt far, at du skal ud af Danmark, fordi det synes Rasmus Paludan, hvis Rasmus Paludan vel at mærke får lov at bestemme?

- Det er et helt nyt eksempel. Du laver fuldstændig om på eksemplet. Hvis der kommer en person med en muslimsk baggrund, så ...

- Du vil vel gerne have, at børn IKKE misforstår dig, uanset om du mener, det er Krasniks, mediernes eller din skyld ...

- Eller din skyld. Jeg tror faktisk, det er DIN skyld. Jeg tror faktisk, det er din personlige skyld. Nu kan jeg ikke sige, at du er den, der minder mig mest om Adolf Hitler, for den titel har Mimi Jakobsen jo allerede, men altså, det er sådan her.

- Vi ønsker ikke islam i Danmark. Jeg kan garantere dig for, at jeg kan ikke forudse, at en muslimsk mand bliver adskilt fra sit barn. Så jeg tror, at muslimske børn kan være ganske rolige i forhold til, at uanset hvor i verden deres forældre er, skal de nok få lov at være sammen med dem. Så det er jo så lykkeligt.

- Hvor skal det så være - ikke i Danmark?

- Ja, det ved jeg jo ikke. Men hvis man er hardcore salafist, så får man i hvert fald lov til at være sammen med sine forældre et sted, hvor forældrene er – og det skal i hvert fald ikke være i Danmark, siger Paludan, som bl.a. har luftet, at muslimer kan deporteres til såkaldte motivationscentre på Østgrønland.

Gider ikke tale følelser

- Hvordan har du det med børn?

- Jeg bliver hele tiden beskyldt for, at jeg ikke gør andet end at tale med børn.

- Kan du godt lide børn?

- Jeg kan godt lide børn. Jeg elsker alle mennesker.

- Bliver du berørt af, at børn er bange for..

- Jeg gider slet ikke at tale om mine følelser med dig. Faktisk gider jeg ikke tale om mine følelser med nogen som helst journalister, for så skriver de en historie om det. Jeg kan sige til dig, at jeg er glad, hvis børn er høflige og venlige. Jeg er glad, hvis voksne er høflige og venlige, siger Paludan, som understreger, at han i sin tid har delt en video, hvor en dreng af anden etnisk oprindelse end dansk sammen med sin far i forbindelse med en demonstration i Hundige tilbageleverede politikerens Mastercard, som han havde tabt.

Paludan hævder at have delt videoen, fordi det var en relevant hændelse, som er en del af 'den skinbarlige virkelighed', men at det ingen betydning har for den politik, han står for:

- Jeg kan oplyse dig om, at om jeg personligt kan lide folk eller ej har selvfølgelig ikke nogen betydning i forhold til, om de skal sendes ud af landet. Det er et fuldstændig objektivt krav. Det giver ligesom sig selv.

Stram Kurs har som mærkesag, at islam skal være forbudt i Danmark, og som udgangspunkt skal 'kun danskere bo i Danmark'.