Udspil fra Radikale Ankestyrelsen skal kunne henvende sig til kommuner med mange fejl. Ankestyrelsen skal i konkrete sager kunne ændre en kommunes skøn for eksempelvis antal timers tildelt hjælp. Der sættes en frist på fire uger for, at en kommune efterlever en afgørelse fra Ankestyrelsen. Hvis en kommune får besked om at ændre en afgørelse, skal den genbehandle andre lignende sager. Kommunerne skal etablere hjemmesider, hvor borgere løbende kan følge status på sin sag. Borgere med funktionsnedsættelser skal have udvidet vejledning og assistance til at anke sager. Kommuner forpligtes til at offentliggøre det gennemsnitlige antal sager pr sagsbehandler. En kort letforståelig vejledning i, hvordan man klager, skal udarbejdes. Kommuner med mange fejl skal kunne tvinges til faglig sparring fra task force. Herefter mulighed for en reaktion, hvis det ikke medfører forbedring. Mulighed for at klage over de såkaldte kvalitetsstandarder, som angiver niveauet for hjælp i kommunen. Vis mere

Hvem siger, at en handikappet borger ikke skal have ret til at tage i teatret 50 kilometer væk i København? Også selv om det betyder, at en personlig hjælper skal med i teatret?

I tilfældet Lis Dehle, som har en spastisk lidelse, mente Køge Kommune, at hun kunne nøjes med hjemmehjælp bag hjemmets fire vægge – og så bede sine venner om at følge hende ud i samfundet.

Men kommunen måtte tro om igen, da hendes klage kom til Ankestyrelsen. Hun fik medhold og har nu personlig assistance 16 timer i døgnet.

»Jeg fik en mindre depression af kun at være derhjemme. Jeg er et udadvendt menneske, og det vil jeg gerne blive ved med at være«, siger en i dag glad Lis Dehle, der nu kan besøge familie og venner, gå i biffen og til foredrag med en hjælper.

Min retssikkerhedsfølelse er krænket på vegne af disse borgere Carl Holst, socialordfører i Venstre

I sidste måned viste nye tal, at i en række kommuner vinder borgeren hver anden gang i ankesager om alt fra invalidebil og daginstitutionsfriplads til boligstøtte.

Ti opstramninger

Manglen på korrekt sagsbehandling får nu en række partier til at varsko en styrkelse af retssikkerheden.

Det Radikale Venstre opstiller således en pakke på ti forslag til opstramninger.

»Rettigheder er noget, man har. Ikke noget man skal klage sig til«, siger Det Radikale Venstres Kristian Hegaard.

Partiet foreslår blandt andet, at kommuner, som bliver ved med at tabe sager, skal kunne straffes økonomisk. Inden da skal de tvinges til faglig sparring.

Ankestyrelsen skal desuden have udvidet beføjelserne, så styrelsen selv kan gå i kødet på kommuner med mange fejl.

»Ingen andre steder vil man acceptere så stor en fejlkultur som her, hvor det handler om ressourcesvage borgere«, siger han.

For at komme en langtrukken sagsbehandling til livs skal kommunerne ifølge udspillet offentliggøre, hvor mange sager de ansatte i snit arbejder med. Og borgerne skal på nettet kunne følge deres klagesager.

Socialminister Mai Mercado (K) har besluttet, at der hvert år skal offentliggøres et kort over, hvor mange sager de enkelte kommuner får omgjort af Ankestyrelsen. Hun kalder det en »tørresnor«.

V vil gøre op med fejl

Venstres socialordfører, Carl Holst, siger til Politiken, at regeringen er enig i, at der skal gøres noget ved de mange fejl.

»Tallene er skræmmende, for hvad med dem, der ikke har ressourcer til at anke deres afgørelser? Min retssikkerhedsfølelse er krænket«, siger Carl Holst.

Han er dog ikke parat til at gå så langt som De Radikale.

»Den offentlige sektor kan ikke moderniseres gennem tvang og kontrol, men via dialog og læring«, siger Carl Holst, der efterlyser en hurtigere sagsbehandling.

»Når man føler, at man er i kløerne på en offentlig forvaltning, som ikke træffer korrekte afgørelser, og man anker dem, så er det vigtigt med en hurtig afgørelse«.

Carls Holst siger, at han er blevet præsenteret for eksempler, »der kunne tyde på, at kommuner betragter en langvarig ankesag som en spareøvelse, hvor man slipper for udgifter, mens den kører«.