En lind strøm af patienter bevæger sig hver dag ned i kælderen under Rigshospitalet i København.

I grupper sætter de sig ind i en gigantisk ståltank med små, runde vinduer. Inde i stålkammeret trykker det for patienternes ører, som om der er om bord på et fly. De sidder derinde i halvanden time.

Ståltanken er et trykkammer, oprindeligt fremstillet til at behandle folk med dykkersyge og derfor designet til et skib.

Kolossen blev i 1997 installeret på Rigshospitalet. Inde i den er lufttrykket 2,5 gange højere end udenfor.

Annonce:

»Det forhøjede tryk medfører, at den mængde ilt, patienterne opløser i blodet, er 10-15 gange større end normalt,« forklarer Ole Hyldegaard, der er klinisk- og forskningsansvarlig overlæge for trykkammeret på Rigshospitalet.

Trykkammer hjælper mod mange sygdomme

Den højere koncentration af ilt i blodet bliver transporteret rundt i kroppen og kan blandt andet stimulere helingen af alvorlige sår og vævsskader.

»Hvis man har et vævsområde, for eksempel et sår, hvor blodgennemstrømningen er dårlig, og hvor der derfor kronisk mangler ilt, medfører det forhøjede lufttryk, at ilten kommer meget længere ud i vævet, og at der bliver dannet nye blodkar. Det fremmer sårhelingen,« siger Ole Hyldegaard.

De fleste har hørt om, at folk med dykkersyge skal i trykkammer. Færre ved, at iltbehandlingen også gavner folk med kulilteforgiftning, patienter med sår, der ikke vil hele og kræftpatienter med vævsskader efter strålebehandling.

Siden Rigshospitalet for over tyve år siden fik installeret sit trykkammer, har forskere fundet ud af, at iltbehandlingen virker mod flere og flere lidelser, deriblandt nogle diabetiske fodsår og vævsskader. I starten gennemførte lægerne cirka 700 trykkammerbehandlinger om året - i dag er antallet steget til 4.000.

Og meget tyder på, at de får endnu mere travlt i fremtiden. For ophold i trykkammer, også kaldet ‘hyperbar iltbehandling’, kan muligvis gavne flere patienter, end dem der i dag får det tilbudt.

LÆS OGSÅ: En tur i trykkammer hjælper mod skadelig strålebehandling

Ilt kan måske lindre hjerneskader

I den videnskabelige litteratur er der for eksempel spæde tegn på, at indånding af ilt under forhøjet tryk kan have en gavnlig effekt på forskellige skader i hjernen, fortæller Ole Hyldegaard.

Blandt andet har forskere undersøgt, om det forhøjede ilttryk har en effekt på kronisk hjernerystelse (traumatisk hovedskade) og mén efter hjerneblødninger (appopleksi).

Patienterne bliver ikke helbredte, men det ser ud til, at iltbehandlingen kan forbedre deres kognitive og motoriske evner, viser flere forsøg.

Annonce:

Forskernes hypotese er, at den forhøjede iltkoncentration i blodet stimulerer forbindelser mellem celler i skadede dele af hjernen.

»Det ser ud til, at hyperbar ilt kan vække noget neuroplasticitet (danner grundlaget for ændringer i vores hukommelse, egenopfattelse og adfærd, red.) i hjernen i de skadede områder, som mangler ilt,« forklarer Ole Hyldegaard.

Man kan ikke udelukke placeboeffekt

Hyperbar iltbehandling mod forskellige hjerneskader er dog stadig på det eksperimentelle stadie.

Forskerne er endnu ikke sikre på, om den forbedring, patienterne oplever, efter at de gentagne gange har været i trykkammer, skyldes behandlingen, eller om det er ren placebo.

Placebo betyder, at patienterne mærker en forbedring, fordi de ved, at de har fået hyperbar ilt - ikke fordi iltbehandlingen virker, men alene fordi de tror på, at den virker. I Videnskab.dk's podcast Brainstorm kan du høre et afsnit om placeboeffekt.

En del af de forsøg, der er lavet med hyperbar ilt, primært i USA og Israel, er blevet kritiseret, fordi de er lavet på en måde, så man ikke kan udelukke, at den målte effekt er placebo.

Trykkammerets kontrolpanel har et utal af knapper og en telefon, så patienterne inde i kammeret kan ringe efter hjælp, hvis de får brug for det. (Foto: Anne Ringgaard/ Videnskab.dk)

Forsøg er ikke blindede

En af kritikerne er den australske professor Michael Bennett. Han har i mange år forsket i hyperbar iltbehandling og er gået hele den videnskabelige litteratur efter i sømmene ved at lave såkaldte Cochrane Reviews (se faktaboks).

Cochrane The Cochrane Collaboration - Cochrane-samarbejdet - er et uafhængigt, internationalt netværk af forskere og institutioner, som kritisk gennemgår studier fra hele verden om effekten af lægelige behandlinger. Resultaterne – de såkaldte "Cochrane reviews" – offentliggøres i Cochrane-biblioteket.

Forsøg med trykkammerbehandling er ofte ikke blindede godt nok, viser Michael Bennets forskning.

Når et forsøg ikke er ordentligt blindet, kan patienterne gætte, om de har fået virksom trykkammerbehandling, eller om de har været i den forsøgsgruppe, der har fået snydebehandling. Når man laver forsøg med hyperbar ilt, er det svært at skjule for patienterne, om de får det ene eller det andet, for de kan mærke, om de indånder ilt under forhøjet lufttryk, blandt andet fordi det trykker for ørerne.

Annonce:

Derfor er der risiko for placeboeffekt, forklarer Michael Bennett, som er professor på Prince Wales Clinical School i Australien, til Videnskab.dk.

LÆS OGSÅ: Hjernerystelse giver mikroskopiske forandringer dybt inde i hjernen

Krigsveteraner fik ikke effekt

Amerikanske læger har for eksempel lavet forsøg, hvor de har fundet en effekt af hyperbar iltbehandling til soldater, der har fået traumatisk hovedskade - også kaldet kronisk hjernerystelse - efter de har været i krig.

Men effekten kan ikke genfindes i andre forsøg, der - ifølge Michael Bennett - var bedre udført end de oprindelige.

»Det amerikanske militær har finansieret en række meget gode kliniske forsøg af høj kvalitet. Ingen af dem finder, at hyperbar iltbehandling har bedre effekt end placebo på veteraners hovedtraumer,« skriver Michael Bennett i en mail til Videnskab.dk.

Soldat i trykkammer Flere danske medier bragte i 2010 en historie om en hjerneskadet soldat, der fik det bedre af at tilbringe tid i trykkammeret under Rigshospitalet. Sagen blev blandt andet beskrevet af DR. En enkelt case kan dog ikke bruges til ret meget i videnskabelig sammenhæng. Man er nødt til at lave flere forsøg med mange patienter for at få dokumentation for, at en behandling virker, kan du læse i artiklen Hvad er videnskabelig evidens?

Industri kan ikke tjene penge

Ligesom Ole Hyldegaard ser Michael Bennett indikationer i litteraturen på, at trykkammerbehandling har potentiale for at gavne flere patienter end dem, der i dag har glæde af den.

Problemet er, at der er publiceret alt for meget forskning af dårlig kvalitet, siger han.

Det kan skyldes, at det er svært at skaffe penge til at lave ordentlige forsøg med hyperbar ilt.

I modsætning til de fleste andre hospitalsbehandlinger, har lægemiddelindustrien ikke en økonomisk interesse i at finansiere forskning i trykkammerbehandling, fordi de ikke kan få patent eller tjene penge på det.

Forskerne er derfor helt afhængige af offentlig finansiering eller bevillinger fra private fonde, påpeger Michael Bennett.

»Gode kliniske forsøg koster penge,« konstaterer han og tilføjer:

»Men behandlingen er så dårligt forstået i de traditionelle lægevidenskabelige kredse, at det også er svært at få penge fra store offentlige organisationer og fonde.«

LÆS OGSÅ: Ingen penge til at forske i gammel medicin

Rigshospitalet får nyt trykkammer

Ole Hyldegaard og kolleger fra Rigshospitalet har dog planer om at tage udfordringen op.

Hvis de kan skaffe penge til det, vil de gennemføre en række kliniske forsøg med hyperbar iltbehandling. Rigshospitalet har allerede fået 35 millioner kroner fra Ellab-fonden til at installere et nyt trykkammer, som både er større og mere moderne end det nuværende.

Rigshospitalets nye trykkammer bliver større og mere moderne end det nuværende. Her er et eksempel på, hvordan det kan komme til at se ud. (Modelfoto: Rigshospitalet)

Kammeret, som efter planen skal stå klart i 2021, bliver det største i Norden, så forskerne får kapacitet til både at behandle de 4.000 patienter, som i dag får hyperbar ilt, og teste behandlingen på nye patientgrupper.

»Der er en del områder, som vi vil gå ind i, når vi får det nye anlæg. Det kunne for eksempel være behandling af langtidsskader ved apopleksi, milde, traumatiske hjerneskader og vascular betinget demens (demens forårsaget af diabetes),« siger Ole Hyldegaard.

LÆS OGSÅ: Cykelryttere doper sig med ilt

LÆS OGSÅ: Indblik i cellers evne til at sanse ilt hædres med Nobelprisen i medicin 2019