Problemet er ikke at få plads til nye boliger i København. Problemet er penge.

Det mener Curt Liliegreen, der er direktør i Boligøkonomisk Videncenter.

For sagen er den, at hovedstaden gisper efter boliger: Der er behov for at bygge 73.000 nye frem mod 2025 i hele Region Hovedstaden, viser tal fra Transport-, Bygnings- og Boligministeriet.

45.000 af dem mangler - ifølge Københavns Kommune selv - indenfor kommunegrænsen. Det skriver Berlingske i dag.

Boligmangel Ifølge rapporten Boligmarkedsanalyse for hovedstaden, som er udarbejdet for Transport-, Bygnings- og Boligministeriet i januar, er priserne på ejerboliger i hovedstaden er kraftigt stigende, særligt i København.

I København alene er ejerboligpriserne steget med næsten 50 procent siden starten af 2013, hvor priserne i resten af landet har været relativt stabile.

Efterspørgslen er høj på små lejligheder til unge på under 60 kvadratmeter i København samt for mellemstore lejligheder.

Den ekstraordinære efterspørgsel på små lejligheder svarer til, at der allerede i dag er en overefterspørgsel/underudbud på minimum 4.000 boliger. Manglen på mellemstore lejligheder til familier med børn svarer til cirka 3.000 boliger.

De stigende boligpriser og boligydelser i byerne medfører, at lavindkomstgrupper presses ud af byerne.

Det kan i sidste ende have konsekvenser for bymiljøet, arbejdsmarkedet og politiske målsætninger om lige muligheder for alle, hedder det.Kilde: Boligmarkedsanalyse for hovedstaden, boligbehov, udviklingspotentialer og -strategier

Og for lige at dvæle ved de tørre tal et øjeblik mere: Befolkningstilvæksten forventes at stige fra 602.000 personer sidste år til 715.000 frem mod 2030.

- Vi har grunde nok til at bygge 70.000 boliger. Vi har erhvervsarealer, der kan ændres til boligarealer, og vi har mulighed for at bygge tagboliger på en række ejendomme, siger Curt Liliegreen.

Læs også : Minister indkalder til boligtopmøde: Der skal gives tilladelse til mere boligbyggeri

Og de muligheder som København har for udvidelse, er der ifølge Liliegren mange storbyer, der ikke har.

- Jeg tror, at der blandt planlæggere er enighed om, at der er plads nok, også uden at vi forgriber os på fredede steder som Fælleden. Der er masser af muligheder på Nordhavn og på Refshaleøen – og man kan også bygge mere tæt rundt omkring i byen, siger han.

Svært at sælge de helt store lejligheder

Så problemet er ifølge ham ikke plads. Problemet er penge. For reglerne gør det vanskeligt at bygge små lejligheder uden også at bygge store.

- Nogle investorer er nervøse for at give sig i kast med at bygge, fordi vi begynder at se nogle tegn i København på, at det ikke er så let at komme af med de helt store lejligheder, siger Curt Liliegreen.

95 kvadratmeter har været gennemsnitsstørrelsen på en bolig bygget i København. På Frederiksberg nærmer gennemsnitsstørrelsen sig ifølge ham de 100 kvadratmeter.

En lille lejlighed i dag er ikke en lejlighed for sociale tabere Curt Liliegreen

Ifølge Curt Liliegreen ønsker mange private investorer at fjerne reglerne fuldstændig, så det er op til den enkelte udvikler selv at lave det rette miks af små og store lejligheder.

- På den håber de at kunne maksimere deres afkast og sikre, at de hurtigere får boligerne solgt eller får en højere udlejningspris.

Reglerne, om at der skal være et vist størrelsesmæssigt miks i nybyggede lejlighedskomplekser, er gamle og blev indført, fordi København havde mange små lejligheder med ressourcesvage beboere.

- Men nu står vi en helt anderledes situation i dag, hvor en ganske lille lejlighed på Nørrebro koster lidt under tre millioner kroner. En lille lejlighed i dag er ikke en lejlighed for sociale tabere, siger Curt Liliegreen.

Derfor mener han, at reglerne har overlevet sig selv.

- Kan der lempes på dem, kan man lokke nogle private investorer til fadet – og det er nødvendigt, hvis man skal bygge 10.000 boliger om året i København.

Brug for billige lejligheder

En anden side af mønten er, at langt fra alle har råd til at lægge tre millioner for en toværelses på cirka 50 kvadratmeter på Nørrebro. Og der er flere grunde til, at byens billige boliger skal tages med ligningen.

- Almene boliger har en vigtig funktion på boligmarkedet, fordi de har en overvægt af enlige – 41 procent af husstandene består af kvinder – og især enlige mødre er overrepræsenteret i forhold til andre typer af boliger, siger Curt Liliegreen.

- Men vi har jo også brug for de private udlejningsboliger, og der gælder det om at få pensionskasserne ind.

Og så er der andelsboligmarkedet, hvor vurderingerne er gået kraftigt op, og dyre renoveringer af billige lejelejligheder resulterer i, at lejen stiger markant.