Folkeskolen skal forberede eleverne til at blive aktive demokratiske samfundsborgere i det danske folkestyre. Det står der i folkeskolelovens formålsparagraf. Derfor skal eleverne lære at skaffe sig viden, så de som voksne kan handle på et oplyst grundlag, når de stemmer, følger med i medierne eller på anden måde er politisk aktive.

Læsning er nøglen til læring. Kan man læse, kan man tilegne sig viden og blive klogere på tilværelsen.

Forskning viser, at papir fortsat er det foretrukne medie, hvis man skal læse længere tekster, især når det drejer sig om dybere forståelse og vidensopbygning. Læsning af længere tekster er nødvendigt for udvikling af færdigheder som koncentration, udbygning af ordforråd og hukommelse.

Men skærmlæsning er fortsat i vækst, selv om pædagoger og forskere erkender, at skærmmediet ikke er velegnet til fordybelse.

Digital læsning duer ikke

»Vi lever i en tid med stadig hurtigere og mere gennemgribende digitalisering,« siger forskningsleder for det fireårige forskningsprojekt E-READ, Theresa Schilhab.

Over de seneste fire år har omkring 200 akademikere og videnskabsfolk inden for læsning, forlagspraksis og litteraturvidenskab fra hele Europa undersøgt digitaliseringens indflydelse på læsning og læsepraksisser.

En af undersøgelsens konklusioner er, at undervisere skal gøres bevidste om, at den hastige udskiftning af trykte materialer, papir og blyanter med digitale teknologier i grundskolen ikke er neutrale. Udskiftningen kan medføre et fald i udviklingen af børns læseforståelse og deres begyndende kritiske tænkning.

Der er ingen undersøgelser eller forskningsresultater, der viser, at en iPad fremmer læseforståelsen. Alligevel bruger eksempelvis Rudersdal Kommune tocifrede millionbeløb på at digitalisere deres folkeskoler. Selv i de mindste klasser får børnene en kommunal iPad.

I rapporten ’Børns læsning 2017 – En kvantitativ undersøgelse af børns læse- og medievaner i fritiden’ fra Nationalt videncenter for læremidler er en af konklusionerne, at læsning fortsat er »en afgørende grundkompetence i forhold til børns læring og udvikling, og når de seneste PISA-undersøgelser viser, at omkring 15 procent af de danske elever har meget svage læsefærdigheder, vækker det bekymring«.

Men teknologifikserede embedsmænd og politikere har alligevel stadig fokus på at digitalisere folkeskolen i stedet for at holde fokus på udviklingen af børnenes læsefærdigheder. Det efterlader lærerne med et krav om at lære børnene at bruge den nye teknologi, som mange af lærerne måske ikke selv hverken bruger eller forstår.

I Rudersdal Kommune havde forvaltningen udarbejdet en farvestrålende, men meget luftig brochure, som stort set uden dokumentation og analyse dannede grundlaget for den store satsning på digitale medier.

Digitale medier forstyrrer

Mens børn og unge bruger stadigt mere tid på digitale medier, bruger de mindre tid på at læse bøger. Og der er en klar sammenhæng mellem de to tendenser, viser den førnævnte undersøgelse fra 2017:

»Det er tydeligt, at der sker et markant fald i børns boglæsning mellem 5. og 6. klasse og så igen mellem 6. og 7. klasse. Her har børnene nået en alder, hvor deres brug af sociale og digitale medier stiger markant. Det giver sandsynligvis mindre tid til fritidslæsning,« siger Stine Reinholdt Hansen, der står bag undersøgelsen.

Men det er denne udvikling, som skolevæsenet i eksempelvis Rudersdal understøtter.

I undersøgelsen af børns læsning fra Nationalt videncenter for læremidler er børnene blevet spurgt, hvor ofte de læser forskellige tekster på digitale medier. Den type tekster, de oftest læser, er beskeder på telefon, PC og tablet. 70 procent af både drenge og piger læser den type tekster hver dag.

Websider fundet via søgetjenester som Google, Wikipedia eller Facebook (som regel korte synspunkter uden egentlig argumentation) læses også ofte. 50 procent af alle læser sådanne tekster næsten hver dag og 71 procent mindst flere gange om ugen.

Lydbøger og netaviser høres eller læses af de færreste. Henholdsvis 83 procent og 84 procent hører eller læser sjældent eller aldrig denne type tekster. E-bøger og blogs er heller ikke så populære. 79 procent af alle børn svarer, at de sjældent eller aldrig læser e-bøger, mens kun ti procent læser e-bøger mindst flere gange om ugen.

Uha, der tabte jeg nok en del læsere, dem der ikke er vant til at læse tekster med mange tal, og derfor går uden om den slags information. Det er en af konsekvenserne af deres manglende læsefærdighed.

Truer demokratiet

Så nåede jeg frem til min pointe. Brug af iPads – både i skolen og i fritiden – tager tid fra læsning af trykte materialer og fra brug af papir og blyanter. Konsekvensen er stadig dårligere læsefærdigheder, som ikke bliver kompenseret af øget skærmlæsning, der ifølge utallige undersøgelser bruges mere overfladisk og slet ikke egner sig til dybdelæsning, vidensopbygning og lange tekster.

Mads Meier Jæger, professor i sociologi ved Københavns Universitet, fortæller i en artikel i Kristeligt Dagblad, at »hver femte dansker læser aldrig bøger«. Jæger fastslår også, at hans forskning ret entydigt viser, at boglæsning – især af faglitteratur – er en vigtig del af, hvad man kunne kalde en samlet livsstilspakke. En pakke, som sikrer, at man får kontrol over sit liv og kommer til at ligge højt i det sociale hierarki.

Måske endnu væsentligere, så svækker utilstrækkelige læsefærdigheder vores evner til at deltage i den demokratiske proces, som primært bygger på, at vi kan tilegne os den viden, der er grundlaget for vores deltagelse i demokratiet.

De digitaliseringsbegejstrede politikere i Rudersdal og mange andre kommuner bærer derfor et stort ansvar for at understøtte en negativ udvikling, som svækker befolkningens læsefærdighed.

Skal vi så skrotte alle skolernes iPads og tablets?

Nej, selvfølgelig ikke, men de bør først anvendes, når børnene har opnået en tilfredsstillende læsefærdighed.

Folkeskolen skulle gerne udvikle unge, der magter mere end at læse tweets fra verdens mægtigste mand. Trump og udviklingen i amerikansk politik er et meget dårligt forbillede. Men som med så meget andet kommer den udvikling nok også til at påvirke Danmark, hvis politikerne og folkeskolen ikke stopper deres blinde tro på digitaliseringens vidunderlige egenskaber.

Spørgsmålet er, om der mon nogensinde ligger en bog på præsident Trumps natbord.