Ilmarisen, Nordnetin ja Hypoteekkiyhdistyksen asiantuntijat neuvovat, miten nykyisten kolmekymppisten kannattaa varautua eläkejärjestelmän muutospaineisiin.

Hypon Juhana Brotherus, Nordnetin Martin Paasi ja Ilmarisen Jaakko Kiander arvioivat, miten kolmekymppisten eläkepommista selviää parhaiten.­

– Nuorten kannattaisi kyllä miettiä lasten hankkimista. Kestävyysvajeen taustalla on alentunut syntyvyys, ja jos ei siihen tule mitään käännettä, niin vaikea näitä ongelmia on välttää, sanoo työeläkevakuutusyhtiö Ilmarisen yhteiskuntasuhdejohtaja Jaakko Kiander.

Eläketurvakeskuksen laskelmat ennakoivat, että työikäisen väestön osuuden vähentyessä eläketurvamaksuja olisi 2050-luvulta lähtien nostettava 5–6 prosenttiyksiköllä nykyisestä tasosta, jos nykyisen kaltainen eläkejärjestelmä halutaan säilyttää.

Kiander muistuttaa, että pitkän aikavälin laskelmat ovat epävarmoja, joten paljon ehtii muuttua. Nykyisiin keski-ikäisiin tulevat ongelmat eivät hänen mukaansa vaikuttaa.

– Nuorten ikäluokkien kannattaa kyllä kiinnostua tästä kysymyksestä ja ruveta seuraamaan näitä asioita, Kiander neuvoo.

Kiander ei usko, että työeläkemaksuja pystytään nostamaan paljoa nykyisestä tasosta. Samaa arvelee Hypoteekkiyhdistyksen pääekonomisti Juhana Brotherus.

– Isoin vaikutus yksityisille ihmisille tulee asuntomarkkinoiden kautta, arvioi Brotherus.

Arvioiden mukaan Suomen väkiluku kääntyy laskuun 2030-luvulla. Tämä yhdistyy kaupungistumiseen, eli väki keskittyy erityisesti Helsinkiin, Turkuun ja Tampereelle.

– Se tarkoittaa sitä, että asuntomarkkinoilla on vino pino alueita, jotka sijaitsee supistuvilla alueilla. Jos väkiluku laskee, niin asuntojen hinnoissa on painetta alaspäin, Brotherus sanoo.

– Suosituksena on, ettei koko perheen taloutta kannata laittaa yhteen yksittäiseen asuntoon pienellä paikkakunnalla, joka on riippuvainen vain yhdestä työnantajasta tai toimialasta, tai alueella, jonka kasvunäkymät ovat vaisut. Näitä alueita on näiden kasvuennusteiden mukaan yhä enemmän.

Nordnet Pankin talousasiantuntijan Martin Paasin mukaan suomalainen eläkejärjestelmä on kallis, koska suurin osa työeläkemaksuista menee suoraan nykyisiin eläkkeisiin.

– Rahastoiminen olisi kova juttu, Paasi toteaa.

Hän ehdottaa samaa keinoa kuin työeläkevakuuttaja Tela, joka kehottaa nostamaan työeläkemaksuja jo nyt, ja sijoittamaan rahat tulevien eläkkeiden maksuun.

Saman neuvon Paasi antaa myös tavallisille suomalaisille.

– Tässä on aikaa vielä hoitaa oma ja lapsensa tontti kuntoon, Paasi sanoo.

– Jos vaikka vastasyntyneelle sijoittaa 5000 euroa indeksirahastoon, ja se kasvaa korkoa korolle keskimäärin seitsemän prosentin tahtia, niin 65-vuotiaana kasassa on noin 350 000 euron eläkepotti.

Vanhempien taas kannattaisi aloittaa säännöllinen rahastosäästäminen sijoittamalla 3–5 prosenttia kuukausipalkasta kasvuosuudelliseen indeksirahastoon, joka sijoittaa automaattisesti osingot takaisin rahastoon.

– Rahastot kannattaa valita kehittyviltä markkinoilta tai muualta maailmasta, ja niiden kulujen mahdollisimman pieniä, alle 0,3 prosentin luokkaa, Paasi toteaa.

– Muuten kulut syövät kolmessakymmenessä vuodessa helposti puolet sinulle muutoin tuloutuvasta tuotosta.

Kiander arvelee, että muun muassa työmarkkinajärjestöt alkavat 10 vuoden kuluessa ratkoa asiaa.

– Työllisyysasteen nostaminen on varmaan vielä yksi keino. Syntyvyyteen vaikuttaminen perhepolitiikalla ja työperäisen maahanmuuton lisääminen tulevat varmasti lähivuosina pohdittaviksi, Kiander arvioi.

– Hyvä puoli on, että tässä ei ole vielä paniikkia, vaan asiaa ehditään harkita huolellisesti.