Professori Juho Saari ja muut pohtivat keinoja Suomen tilanteen parantamiseksi.

Professori Juho Saari ja muut pohtivat keinoja Suomen tilanteen parantamiseksi. Kari Ikävalko / Yle

Luottamuspulan ja välinpitämöttömyyden ehkäisyyn on haettu ratkaisuja kokkisodan resepteillä SuomiAreenassa Porissa.

Helsingin Diakonissalaitos on saanut SuomiAreena -viikon aikana satoja ehdotuksia kadullakulkijoilta siitä, miten suomalaisten luottamus toisiinsa voisi palautua.

Yksi vastauksista on 6 -vuotiaalta tytöltä, jonka mukaan meidän pitää pitää kiinni lupauksistamme.

Vastaavat ehdotukset kuulostavat yksinkertaisilta, mutta sosiaalitieteen professori Juho Saaren mukaan Suomessa on niin syviä valuvikoja, että niiden korjauksen pitää lähteä perusteista.

SuomiAreena on ollut täynnä puhetta siitä, miten luottamusta luodaan politiikassa ja taloudessa myydään uskottavuutta ja luottamusta henkilöiden sekä tarinoiden kautta.

Olemme edelleen yksi parhaista maista, mutta kuplinta ei tuoksu hyvälle Juho Saari

Saaren mukaan Suomen yhteiskunnan pinta on kunnossa, mutta pinnan alla kuplii haisevasti.

– Olemme edelleen yksi parhaista maista, mutta kuplinta ei tuoksu hyvälle. Siksi on tärkeätä etsiä ratkaisuja, joilla luottamusta voidaan lisätä, Saari tiivistää.

Koko kansan riparit

Näihin ongelmiin haettiin reseptejä Diakonissalaitoksen kokkisodassa, jossa oli mukana politiikan, yhteiskunnan, kulttuurin ja entisten ongelmanuorten edustajia. Saari toimi leikkimielisessä kisassa ylituomarina.

Kisan voitti ehdotus Vihreästä kokkiryhmästä. Idea lähtee siitä, että poliitikot ja myös muut yhteiskunnan vaikuttajat yrityksistä lähtien kohtaavat kansan aikuisten ripareilla. Ajatuksena on, että kuuntelemalla ja keskustelemalla löytyy ainakin ymmärrystä ja sitä kautta luottamusta.

Miksi emme osaa kohdata toisiamme ja katsomaan toisiamme silmiin Juho Saari

Idealla voitaisiin korjata jopa useita sosiaalipolitiikan professori Saaren esillä pitämiä Suomen valuvikoja. Monet niistä liittyvät kohtaamisen ja puhumisen ongelmiin. Saaren mukaan Suomessa on muun muassa empatiakuilu: ymmärretään, mutta ei auteta.

– Miksi emme osaa kohdata toisiamme ja katsomaan toisiamme silmiin, Saari havainnollistaa tilannetta yksinkertaisilla kysymyksillä.

Aikaa kohdata ja kiinnostua

Kokkisodassa saatiin esille hyvään arkeen kuuluvia asioita, kuten aito kohtaaminen, erilaisuuden ja eri näkemysten hyväksyminen. Aikuisten riparin lisäksi esille nousi väittelytaitojen opetteleminen jo kouluissa, yritysten kannustaminen yhteiskuntavastuuseen ja erilaiset kohtaamiset.

Myös kiinnostus kysyä toisen tilanteesta, hymyä unohtamatta oli yksi ehdotus. Ihmisillä pitäisi olla aikaa toisille.

Ihmisiä ei pitäisi nähdä vain osina, vaan hänet pitää nähdä kokonaisuutena Jere

– Ihmiset pitää saada kohtamaan, jotta ennakkoluulot ja huhupuheet häviävät ja syntyy mahdollisesti jotain yhteistä, Helsingin kaupunginvaltuutettu Suldaan Said Ahmed kertoo myös omakohtaisiin kokemuksiin viitaten.

– Ihmisiä ei pitäisi nähdä vain osina, vaan hänet pitää nähdä kokonaisuutena, Diakonissalaitoksen nuoria auttavassa Vamos-ryhmässä mukana oleva Jere kertoo oman kokkiryhmänsä keskusteluista.

Poliitikoille puhekoulutusta

Jeren kanssa keskustellut Ateneumin taidemuseon museojohtaja Susanna Pettersson lupaa viedä ryhmänsä keskusteluista omalle työpaikalle ajatuksen yrityksen ja sen työntekijöiden kannustamisesta yhteiskuntavastuuseen.

Myös kansanedustaja Antero Vartia (vihr.) kertoo aloittavansa jo syksyllä eduskunnassa keskustelukoulutuksen. Hän on törmännyt ensimmäisen kauden kansanedustajana siihen, että asiat eivät etene ilman vastapuolen ymmärtämistä muun muassa ympäristökysymyksissä, joista hän on kiinnostunut.