Syntyvyyden vajoaminen Suomessa on ollut ikävä yllätys eläkejärjestelmän uudistajille, eli lakeja säätäville poliitikoille ja työmarkkinajärjestöille.

Viime vuoden alussa Suomessa tuli voimaan suuri eläkeuudistus, josta työmarkkinaosapuolet sopivat jo syksyllä 2014. Uudistuksessa muun muassa päätettiin nostaa asteittain eläkeikää ja sidottiin eläkkeiden taso eliniän odotteeseen.

Työnantajien ja palkansaajien maksamat työeläkemaksut säädettiin tasolle, jolla piti voida pysyä hyvin pitkään.

Laskelmat uhkaavat kuitenkin osittain pettää. Työeläkejärjestelmän osapuolille on valjennut, että Suomessa syntyy vuosittain selvästi oletettua vähemmän lapsia, eli entistä vähemmän tulevaisuuden eläkkeiden maksajia.

– Elämä on yllättänyt. Syntyvyyden lasku tulee näkymään eläkejärjestelmän kestävyydessä pidemmällä aikajänteellä. Kyllä uudet talkoot ovat edessä, sanoo palkansaajajärjestö STTK:n pääekonomisti Ralf Sund.

– Syntyvyys on ollut oleellisesti matalampaa kuin mitä oletettiin, toteaa Elinkeinoelämän keskusliiton johtava asiantuntija Vesa Rantahalvari.

"Ikkuna auki neuvotteluille"

STTK:n Ralf Sundin mukaan Suomen eläkejärjestelmän vahvuus on varhainen reagointi ongelmiin. Siksi hän katsoo, että alhaisen syntyvyyden aiheuttama vaje tuleviin eläkevaroihin tulee korjata niin pian kuin suinkin.

– Ensi vuonna on ikkuna auki neuvotteluille, Sund sanoo.

Hänen mukaansa koko järjestelmän perusteita on syytä hienosäätää syntyvyyden laskun vuoksi, kun eläkeasioita käsitellään osapuolten kesken joka tapauksessa ensi vuonna. Eläketurvakeskus julkistaa tuolloin uudet laskelmansa eläkejärjestelmän pitkän aikavälin kehityksestä.

Lisäksi työmarkkinaosapuolet ovat jo aiemmin sopineet vuodeksi 2019 neuvotteluista liittyen työttömyysturvan lisäpäiviin eli niin sanottuun työttömyysputkeen.

Ralf Sund Jaani Lampinen / Yle

Sund toteaa, että jos eläkejärjestelmän kestävyys pitää uudelleen pelastaa, on vaihtoehtoja kaksi. Joko työnantajan ja palkansaajien maksamien eläkemaksujen nostaminen tai eläke-etujen leikkaaminen. Maksujen korotus kelpaisi palkansaajapuolelle paremmin.

– Eläkemaksun taso ei voi olla kiveen hakattu, Sund sanoo.

EK: Jos syntyvyys ei nouse, eläkkeitä on leikattava

Yrityksiä edustava Elinkeinoelämän keskusliitto toppuuttelee uuden eläkeuudistuksen käynnistämistä pikaisesti. Syntyvyyden alentuminen kun uhkaa eläkejärjestelmän kestävyyttä (siirryt toiseen palveluun) vasta pitkällä aikavälillä.

EK:n johtava asiantuntija Vesa Rantahalvari katsoo, että ensin pitäisi keskittyä ratkaisemaan syntyvyyden laskusta johtuvaa ongelmaa muilla keinoilla: perhevapaauudistuksella ja erityisesti työperäisen maahanmuuton lisäämisellä.

EK:n johtava asiantuntija Vesa Rantahalvari. Yle

– Jos syntyvyyttä ei saada nousemaan ja jos työperäinen maahanmuutto ei onnistu, niin sitten edessä ovat työeläketurvamuutokset ja lähinnä eläkkeitten leikkaaminen, Rantahalvari sanoo.

Rantahalvari toteaa, että jos syntyvyyslukemat jäisivät nykytasolleen, eikä muita ratkaisuja löydetä, edessä olisi iso heikennys eläkkeisiin.

– Syntyvyyden laskun merkitys eläkerahoituksen kestävyydelle on useita satoja miljoonia euroja vuositasolla.

EK ei missään tapauksessa aio suostua eläkemaksujen korotukseen, koska katsoo toimenpiteen heikentävän kilpailukykyä ja työllisyyttä. Siksi jäljelle jäävät leikkaukset, eli eläkeiän nostaminen tai eläkkeiden tason laskeminen.