Helsinki haluaa vahvistaa historiallisen huvila-alueen vetovoimaa uuden asemakaavan avulla. Sanelupolitiikka ylhäältä ei miellytä kaikkia.

Satavuotias Kaurilan sauna on lämminnyt asiakkaille Meilahden huvila-alueella jo vuodesta 2009. Se on saanut myös kansainvälistä huomiota, kun esimerkiksi yhdysvaltalainen The New York Times kirjoitti saunasta. (siirryt toiseen palveluun)

Viipyilevät löylyt ovat nyt vaakalaudalla, koska Helsingin kaupunki on määritellyt saunan uudessa asemakaavassa asuinkäyttöön. Kaava on juuri tekeillä.

Kaurilan saunan yrittäjä Saara Lehtonen on asiasta pahoillaan.

– Tämä meille kaavailtu uusi kaavamerkintä ei salli yritystoimintaa. Meillä on jo kymmenen vuotta ollut tätä liiketoimintaa, niin voisi ajatella, että olisi kohtuullista, että tämä voisi jatkua.

Huvila-aluetta kehitetään muutenkin

Helsingin Meilahden huvila-alue Seurasaaren kupeessa on Museoviraston määritelmissä valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö.

Siellä sijaitsee Kaurilan saunan lisäksi niin Tasavallan presidentin virka-asunto Mäntyniemi kuin entinen virka-asunto Tamminiemi, joka toimii museona. Nyt Helsingin kaupunki määrittelee alueen asemakaavaa uusiksi. Vanha asemakaava on vuodelta 1985.

Yle Uutisgrafiikka

Jokainen kehityskohde on merkitty yllä olevaan karttaan. Esittelemme ne grafiikoissa alla – ensimmäisenä on Meilahden kartano.

Yle Uutisgrafiikka

Yle Uutisgrafiikka

Alueen asemakaavan muutosehdotusta valmisteleva Helsingin kaupungin arkkitehti Marina Fogdell sanoo, että voimassa olevan asemakaavan aikana alueelle on haettu paljon poikkeamispäätöksiä, koska nykyinen asemakaava ei mahdollista lisärakentamista.

– Ei ole pidemmän päälle kestävää, että näin arvokkaalla alueella hoidetaan yksi asia kerrallaan poikkeamispäätöksillä. Siksi tehdään uutta kaavaa, Fogdell sanoo.

Uudella kaavalla pyritäänkin kehittämään ja elävöittämään aluetta.

Yle Uutisgrafiikka

Yle Uutisgrafiikka

Alueen merkittävät kulttuurihistorialliset arvot halutaan Fogdellin mukaan säilyttää ja luontoa varjella.

Lisäksi kaupunki haluaa, että alueen virkistyskäyttöä parannetaan. Tämä tarkoittaa, että kulttuuri- ja kahvilatoimintaa halutaan lisätä.

Kaurilan saunalla juuri tätä pidetään ristiriitaisena tietona. Kaupunki nimenomaan haluaa alueelle elinvoimaisuutta, mutta on ottamassa heiltä yritysmerkin pois.

– Maallikkona tuntuisi järkevältä, että yritysmerkki voitaisiin kaavan laittaa. Poikkeusluvan hakeminen tuo vain lisää byrokratiaa, saunayrittäjä Saara Lehtonen sanoo.

Yle Uutisgrafiikka

Yle Uutisgrafiikka / Helsingin kaupunki

Kaupunki ei vastusta Kaurilaa

Kaupunki ei arkkitehti Marina Fogdellin mukaan vastusta Kaurilan saunan toimintaa. Kyse on arkkitehti Fogdellin mukaan vain tasavertaisuudesta. Asia tulee hoitaa oikein.

Kaupungin suunnitelmissa yritystoiminta keskittyisi Seurasaarentien ja Tamminiementien varsille.

Jos jossain muualla, kuten Kaurilan saunalla Heikinniementiellä, halutaankin pitää yritystoimintaa, se pitää pohtia Fogdellin mukaan kunnolla.

– Kaurilan saunan tyyppistä toimintaa pidetään hyvänä ja kannatetaan. Jos yritysmerkintä kuitenkin annetaan muualle kuin Meilahden huvila-alueen keskeisille alueille Seurasaarentien tai Tamminiementien varteen, silloin pitäisi ehkä tehdä laajempi selvitys, onko merkintä syytä antaa myös muille, Fogdell perustelee.

Kaupunki haluaa selvittää, kuinka moni muu asukas alueella mahdollisesti haluaa yritysmerkinnän itselleen. Tuntuma on, että jotkut haluaisivat.

– Joudumme miettimään, tehdäänkö laajempi kartoitus, ennen kuin asia menee lautakuntaan.

Kaurilalle poikkeuslupa?

Kaupungin näkemys on, että jos Kaurila ei saa yritysmerkintää uuteen kaavaan, sille voidaan myöntää joku muunlainen lupa.

Kaurilan saunalla ei ymmärretä, miksi asia tehdään niin vaikeaksi. Miksei yritysmerkintää voida laittaa kaavaan heti, jos yritystoimintaa jo on.

– Olisi kiva, jos kaikki halukkaat saisivat yritysmerkinnän kaavaan. Tai ainakin he, joilla yritys on jo olemassa, Lehtonen miettii.

Saara Lehtonen, omistaja, Kaurilan sauna. Ronnie Holmberg / Yle

Tänään maanantaina on viimeinen päivä jättää muistutus uudesta kaavasta kaupungille. Seuraavaksi kaupunki alkaa käsitellä muistutuksia ja katsoo muutetaanko kaavaa, tai tehdäänkö lisää selvityksiä. Kesälomien jälkeen asia etenee kaupunkiympäristön lautakuntaan.

Kaupungin mukaan ympäristön asukkailla ei ole ollut valittamista Kaurilan saunan toiminnasta. Tämän vahvistaa myös alueen asukas Leo Reenpää.

– Seurasaaressa käy melkein miljoona kävijää vuodessa. On hienoa, että tällä alueella on palveluita. Kaavoittajan tulisi huomioida asiat tapauskohtaisesti, Reenpää sanoo.

Kaurilan saunan omistajaa mahdolliset selvitykset eivät helpota, sillä odotus epävarmuudessa on aina pitkä.

– Istun asiakkaiden kanssa aina lauteilla ja juttelen. Tiedän mitä tämä paikka merkitsee heille. Minulle olisi tärkeää, että voisin palvella heitä jatkossakin, Saara Lehtonen sanoo.

Lisää Kaurilan saunasta:

Näin pidät saunatontun tyytyväisenä – aattona lämpiää yli miljoona saunaa, kävimme joulusaunassa