Der er ikke noget, der tyder på, at kontanthjælpsloftet har haft de utilsigtede konsekvenser, som mange frygtede. Det hævdede beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsen (V) tidligere på måneden i en pressemeddelelse.

Det skete i forbindelse med, at hans ministerium udgav en analyse, som viser, at der ikke er sket en stigning i antallet af kontanthjælpsmodtagere, som flytter, siden kontanthjælpsloftet blev indført i slutningen af 2016. Tværtimod er der sket et lille fald i antallet af kontanthjælpsmodtagere, der flytter.

Fra 2014 til 2017 faldt andelen af ydelsesmodtagere i kontanthjælpssystemet, der flytter, fra 9,8 pct. til 9,1 pct.

Dermed, mener ministeren, »er der intet, der tyder [på], at kontanthjælpsmodtagere er tvunget til at flytte på grund af loftet«.

Men læser man længere ned i analysen, finder man tal, der faktisk tyder på, at det omvendte kan være tilfældet.

For nøjes man med at fokusere på de kontanthjælpsmodtagere, der rent faktisk har været ramt af kontanthjælpsloftet, ser man en stigning i antallet af flytninger, siden kontanthjælpsloftet blev indført.

Det fremgår af ministeriets analyse, at antallet af flytninger blandt de, der er berørt af kontanthjælpsloftet, har været faldende siden 2014. Men faldet blev altså i 2017 pludselig afløst af en lille stigning. Kontanthjælpsloftet trådte i kraft i oktober 2016.

I 2016 flyttede 5,7 pct. af de berørte mindst én gang, mens det i 2017 var steget til 6,0 pct.

Desuden steg antallet af udsættelser også for første gang i flere år i 2017 – det første hele år, hvor kontanthjælpsloftet har været implementeret. Det viser tal fra Domstolsstyrelsen. Antallet af udsættelser steg fra 2.115 i 2016 til 2.306 i 2017, hvilket svarer til en stigning på ni pct. Tallet havde forinden været faldende hvert år siden 2011, hvor VK-regeringens gamle kontanthjælpsloft blev fjernet.

Vildledende

Det er endnu for tidligt at vurdere, om stigningen i antallet af flytninger og udsættelser skyldes kontanthjælpsloftet. Det mener cheføkonom i Boligselskabernes Landsorganisation (BL) Frans Clemmensen.

Men noget tyder på det, mener han.

Han kalder det derfor vildledende, når ministeren bruger analysen til at antyde, at kontanthjælpsloftet ikke har fået folk til at flytte.

»Deres egne tal viser jo, at den faldende tendens, der har været, ender brat i 2017, hvis man ser på den gruppe, der er berørt af kontanthjælpsloftet.«

Anders Bruun Jonassen, forsker ved Rockwool Fonden, mener, at stigningen i antallet af flytninger blandt de berørte kontanthjælpsmodtagere er mere relevant at se på end det samlede antal flytninger blandt alle i kontanthjælpssystemet, hvilket er det, ministeriet gør.

»Jeg synes helt klart, at man skulle tale om dem, som bliver berørt af lovgivningen,« siger han.

»Det er hos dem, man ville forvente en effekt. Ikke de andre.«

Han tilføjer dog, at en stigning fra 5,7 til 6,0 pct. er for lidt til, at man kan sige noget om, hvorvidt det er en tendens eller blot et udsving fra det ene år til det andet. Man kan altså hverken bruge analysen til at konkludere, at kontanthjælpsloftet har fået folk til at flytte, eller det modsatte.

Information har spurgt Beskæftigelsesministeriet, om ikke Troels Lund Poulsens udlæging af tallene er forkert. I en mail skriver han:

»Nej det er ikke forkert, det jeg har sagt. Jeg står helt ved, at der ikke er noget, som tyder på, at kontanthjælpsmodtagere er tvunget til at flytte pga. kontanthjælpsloftet.«

Han henviser til, at antallet af flytninger i 2017 stadig er lavere end i 2014 og 2015, hvor loftet endnu ikke var trådt i kraft.

Men stigningen i 2017 kommer netop efter en længere årrække med fald. Derfor overrasker det ikke Frans Clemmensen, at antallet endnu ikke er på niveau med 2014 eller 2015.

»Man flytter ikke lige fra den ene dag til den anden,« siger han.

Han frygter, at der vil ske en gradvis stigning i antallet af flytninger år for år.

Hvad indeholder jobreformen Kontanthjælpsloftet – Loftet betyder, at der er en grænse for, hvor meget man kan få i boligstøtte og særlig støtte ud over sin kontanthjælp eller lignende ydelse. Man kan dog aldrig få mindre end selve kontanthjælpen. En enlig forsørger med to børn kan maksimalt få 15.803 kr. Er man på integrationsydelse, er satsen lavere.

225-timersreglen – Reglen betyder, at man skal arbejde mindst 225 timer i løbet af et år, hvis man modtager kontanthjælp, uddannelseshjælp eller integrationsydelse. Ellers får man skåret i sin ydelse. Enlige kan blive beskåret med godt 1.000 kroner, mens gifte risikerer helt at miste deres ydelse. 225 timer svarer til 6-7 ugers fuldtidsarbejde.

Bruger analyse forkert

Troels Lund Poulsen udtalte til Ritzau i forbindelse med udgivelsen af analysen:

»En lang række organisationer tog afsæt i, at de regler, som vi indførte for to år siden, ville få den konsekvens, at mange ville flytte fra deres bolig. Der må vi sige, at det har heldigvis ikke vist sig at være tilfældet,« sagde han og tilføjede:

»Man kan glæde sig over, at den myte, der blev lanceret, har vist sig ikke at være rigtig.«

Men sådan kan man slet ikke bruge analysen, vurderer Anders Bruun Jonassen.

»Den her analyse kan ikke bruges til endegyldigt at afvise, at kontanthjælpsloftet har haft den effekt, at nogen har måttet flytte fra deres bolig,« siger han.

»Ministeren bruger den som en effektanalyse. Men det er ikke en effektanalyse.«

Den analyse, som ministeren omtaler i sin pressemeddelelse og over for Ritzau, beskriver altså kun, hvor mange der er flyttet. Men ikke, hvorfor de er flyttet.

Analysen bag ministerens udtalelser er lavet af Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering (STAR). STAR skriver netop i analysen, at den ikke kan bruges til at konkludere, »hvorvidt en flytning skyldes loveffekter eller blot er en ’almindelig’ flytning«. Hvis man skal undersøge kontanthjælpsloftets effekt på modtagernes flyttemønstre, er man nødt til at lave en anden type af undersøgelse, skriver STAR.

En anden reform

Beskæftigelsesministeriet skriver i pressemeddelelsen, at andelen af ydelsesmodtagere, som er flyttet, er »faldet siden 2014, hvor kontanthjælpsreformen trådte i kraft, og frem til 2017«.

Men kontanthjælpsloftet trådte først i kraft i oktober 2016 og ikke i 2014.

Den kontanthjælpsreform, som trådte i kraft i 2014, var SR-regeringens reform, som betød, at arbejdsløse under 30 år fremover ville få en lavere ydelse. Men resten af ministeriets pressemeddelelse handler ikke om kontanthjælpsreformen fra 2014 men om kontanthjælpsloftet fra 2016.

Det er altså ikke faktuelt forkert, når Beskæftigelsesministeriet skriver, at kontanthjælpsreformen trådte i kraft i 2014. Det er bare en anden reform, end den, ministeren udtaler sig om.

Enhedslistens beskæftigelsesordfører Finn Sørensen kalder formuleringen i pressemeddelelsen for »demagogisk«.

»Hvis man går helt tilbage til 2014, ser faldet i antallet af flytninger jo større ud,« siger han.

Ser man i stedet på perioden 2016 til 2017, hvor kontanthjælpsloftet har været implementeret, er der kun sket et fald i andelen af kontanthjælpsmodtagere, der flytter, fra 9,2 til 9,1 pct. Mens andelen af flytninger blandt dem, der er berørt af loftet, altså er steget fra 5,7 pct. til 6,0 pct.

Information har spurgt Troels Lund Poulsen, hvorfor ministeriet har brugt formuleringen om kontanthjælpsreformen fra 2014 i sin pressemeddelelse. Han nøjes i et skriftligt svar med at skrive:

»Kontanthjælpsreformen trådte i kraft i 2014. Jobreformen, herunder kontanthjælpsloft og 225-timersregel, trådte i kraft i 2016.«

Langsom stigning

BL (Boligselskabernes Landsforening) var en af flere organisationer, der advarede om, at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen ville tvinge folk fra hus og hjem. Frans Clemmensen mener, at analysen »desværre tyder på«, at de havde ret.

Da den tidligere VK-regering indførte et lignende loft i 2004, eksploderede antallet af flytninger heller ikke fra den ene dag til den anden. Det steg langsomt, og det kan være en lignende stigning, der er på vej nu, vurderer Frans Clemmensen.

Derfor undrer det ham ikke, at antallet af flytninger »kun« er steget fra 5,7 til 6,0 pct. fra 2016 til 2017.

»Kontanthjælpsloftet rammer især enlige med børn. Og når man har med børnefamilier at gøre, vil man gøre meget for at blive boende, inden man river børnene ud af skole, daginstitution og vennekreds. Så vi er ikke overraskede over, at det her tager tid.«

Rådet for Socialt Udsatte var også blandt de organisationer, der på forhånd advarede om effekterne af kontanthjælpsloftet. Formand Jann Sjursen vil heller ikke lægge sig fast på, om stigningen i antallet af flytninger og udsættelser skyldes kontanthjælpsloftet.

»Men jeg kan bare konstatere, at for første gang i mange år stiger antallet af flytninger og udsættelser, og hvis man skal komme med nogen som helst forklaring på det, må det jo være knyttet til det forsørgelsesgrundlag, som borgerne har, siden de bliver sat på gaden,« siger han.

»Det må alt andet lige kunne henføres til kontanthjælpsloftet og de reducerede ydelser, som gør det svært for folk at blive boende i deres boliger.«

Trak analyse tilbage

Beskæftigelsesministeriet måtte tidligere på året trække en såkaldt effektanalyse tilbage, efter den blev mødt med voldsom kritik. Analysen havde undersøgt, hvor mange der var kommet i arbejde som følge af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.

Beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsen hævdede, at der var tale om 600 såkaldte fuldtidspersoner. Reelt var der tale om 190, som ministeren så havde ganget med tre, fordi analysen kun havde undersøgt en tredjedel af modtagerne. Men det regnestykke kunne man ikke lave, eftersom de forskellige grupper af kontanthjælpsmodtagere ikke kan sammenlignes, hvilket ministeriet også havde gjort opmærksom på i analysen.

Finn Sørensen fra Enhedslisten mener, at der tegner sig et mønster i beskæftigelsesministerens måde at præsentere tal om kontanthjælpsloftet på.

»Der tegner sig et billede af en desperat minister, som leder efter enhver anledning til at modbevise, at der skulle være nogen negative effekter af kontanthjælpsloftet,« siger han.

Til efteråret kommer Beskæftigelsesministeriet og Finansministeriet med en ny effektanalyse.

Onsdag i den kommende uge skal Troels Lund Poulsen i samråd, hvor han blandt andet skal svare på, om der findes beviser for, at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen har fået flere i arbejde.

Læs også Kontanthjælpsloftet har sendt Nadja fra Valby til Falster