Tidslinje:

Skandalen om teledata

Få her et overblik over, hvordan skandalen har udfoldet sig.

13. juni: Rigsadvokaten sender en orienteringsskrivelse til Advokatrådet og Domstolsstyrelsen, hvor man orienterer om en systemfejl, der kan have haft betydning for efterforskningen og/eller vurderingen af beviserne i konkrete straffesager.

17. juni: Offentligheden hører for første gang om sagen. Rigspolitiet forklarer, at der har været en it-fejl i det program, der håndterer teleoplysninger fra teleselskaber.

Fejlen er blevet rettet 8. marts 2019, oplyses det.

Flere end 10.000 straffesager fra perioden 2012 til 2019 skal som konsekvens tjekkes.

18. juni: Det kommer frem, at fungerende justitsminister Søren Pape Poulsen (K) ikke har været informeret om fejlen før 17. juni 2019.

2. juli: Den nyudnævnte justitsminister Nick Hækkerup (S) iværksætter en undersøgelse af forløbet. Landsdommer Olaf Tingleff udpeges til at lede den uvildige gruppe.

Justitsministeren oplyser ved samme lejlighed, at Rigspolitiet 30. juni 2019 har oplyst, at man fra ’visse teleselskaber i perioder har modtaget mangelfulde rådata om kommunikation ved brug af nyere samtaletjenester mv.’.

3. juli: Teleindustrien - teleselskabernes branchesamarbejde - oplyser, at man er i gang med at undersøge omfanget og årsagerne til de mangelfulde teleoplysninger.

Det vedrører to teleselskaber og handler blandt andet om såkaldte wi-fi-opkald, oplyser direktør hos Teleindustrien Jakob Willer.

15. august: Justitsminister Nick Hækkerup skriver i et svar til Folketingets Retsudvalg, at Rigspolitiet vurderer, at det er nødvendigt også at kigge på sager fra før 2012.

18. august: Rigspolitiet orienterer Justitsministeriet om, at der også er identificeret fejl i forbindelse med de geografiske koordinater for telemasters placering.

Det betyder, at der i behandlingen af straffesager kan være indgået fejlbehæftede masteplaceringer, som er anvendt til at sandsynliggøre en telefons position. Omfanget af og årsagen til fejlen er ikke afdækket.

Fundet af de nye fejl betyder, at Rigsadvokaten midlertidigt stopper brug af teledata i straffesager.

Rigspolitiet oplyser videre, det der er identificeret flere forskellige konkrete fejl i den rådata, som politiet modtager fra teleselskaberne vedrørende teleoplysninger. Omfanget og betydningen af disse fejl er endnu ikke afdækket.

Fundet af de nye fejl betyder, at Rigsadvokaten midlertidigt stopper brug af teledata i straffesager.

28. august: En opgørelse fra anklagemyndigheden viser, at 29 personer indtil videre er blevet sat på fri fod fra arresthuse og fængsler på grund af uroen om brugen af teledata i straffesager.

Ud over løsladelserne fra varetægtsfængsling er et tocifret antal forskellige sager ved domstolene blevet udsat til senere.

30. august: Rigspolitiet orienterer Justitsministeriet om, at der er igangsat en uvildig undersøgelse af politiets brug og behandling af teledata.

3. oktober: Det kommer frem, at Justitsministeriet allerede 13. marts blev orienteret om problemerne. Hverken ministeren, forsvarsadvokater, dommere eller offentligheden fik dog besked om skandalen før tre måneder senere.

I et brev til Folketingets Retsudvalg torsdag kalder Nick Hækkerup Rigspolitiets håndtering af teledata-sagen for særdeles utilfredsstillende og dybt beklageligt.

Kilder: Justitsministeriet, Rigspolitiet, Politiken, Berlingske og Ritzau.

Vis mere