Stormagter som USA, Rusland og Kina interesserer sig i stigende grad for Arktis.

Et stort flertal bestående af regeringen og partierne til højre for den ser gerne, at Danmark opruster i Arktis. Det viser en rundringning, som TV 2 har lavet til partierne.

- Vi har jo allesammen en interesse i at forsøge at opretholde Arktis som et lavspændingsområde, men vi bliver også nødt til at forholde os til virkeligheden, og den er, at der er rigtig mange interesser i området. Derfor bliver vi nødt til at tage nogle nye initiativer, som vedrører overvågning og tilstedeværelse, siger Forsvarsminister Trine Bramsen (S) til TV 2.

Derfor vil regeringen, Radikale Venstre, Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Ny Borgerlige gerne bruge flere penge på overvågning og tilstedeværelse i Arktis, uden at oprustningen fører til flere spændinger i området.

- Det er ikke en let opgave, og det mener jeg faktisk, at den seneste uges bevågenhed er et meget godt udtryk for. Det er min meget klare strategi, at det her skal ske i samarbejde med grønlænderne, for at Grønland og Arktis ikke skal opleve at være i krydsild.

Skal Forsvaret og Danmark gøre mere, skal der foretages ret store investeringer. Der ligger det lige for - med store amerikanske interesser - at spørge USA, om man kan løse det i fællesskab Hans Peter Michaelsen, major og militæranalytiker på Københavns Universitet

Regeringens støttepartier SF og Enhedslisten samt Alternativet mener omvendt, at det er den helt forkerte vej at gå. De mener i stedet, at Arktis skal fastholdes som et lavspændingsområde.

Oprustning efter diplomatisk krise med USA

Flertallet for oprustning kommer efter en uge, hvor netop Grønland og Arktis har taget fokus.

Den amerikanske præsident, Donald Trump, ønsker nemlig at købe Grønland, men den idé blev afvist af både den grønlandske landsstyreformand, Kim Kielsen, og den danske statsminister, Mette Frederiksen (S), der kaldte det for "en absurd diskussion".

Det hele endte med en diplomatisk krise, da Trump natten til onsdag aflyste sit statsbesøg 2. og 3. september med begrundelsen, at statsministerens kommentar var "modbydelig".

De to statsledere har dog snakket i telefon siden da, og tonen er nu en helt anden. Mette Frederiksen er i stedet "en vidunderlig kvinde", og Trump mener, at USA har et godt forhold til Danmark.

Men begge landes forhold til Grønland er nu kommet i fokus.

Stormagters interesse for Grønland stiger

USA er ikke de eneste, der har set sig varm på Grønland. Stormagter som Rusland og Kina interesserer sig også mere og mere for Arktis.

Der er nogle stormagtsinteresser, der begynder at materialisere sig, og så bliver det selvfølgelig en udfordring for Danmark, hvis man kun har meget sporadisk overblik over, hvad der foregår Hans Peter Michaelsen, major og militæranalytiker på Københavns Universitet

Og det kan give Danmark problemer, hvis vi ikke øger vores tilstedeværelse deroppe, mener Hans Peter Michaelsen, der er major og militæranalytiker på Københavns Universitet.

- Hvad enten man kalder det lavspændingsområde eller ej, er der nogle stormagtsinteresser, der begynder at materialisere sig, og så bliver det selvfølgelig en udfordring for Danmark, hvis man kun har meget sporadisk overblik over, hvad der foregår.

Og det er netop, hvad Danmark har, understreger han. Et sporadisk overblik.

- Det er jo et meget stort område, og derfor er skibe og fly kun sporadisk til stede for at patruljere, mens vi nede i det sydlige Danmark har radarer, der overvåger al skibs- og flytrafik, siger han til TV 2.

- Men det er ikke noget, man laver om på en formiddag. Det svarer til et stort puslespil; der skal altså lægges mange brikker, før man har det fulde overblik.

Derfor kan det give mening for Danmark at alliere sig med USA eller NATO.

- Skal Forsvaret og Danmark gøre mere, skal der foretages ret store investeringer. Der ligger det lige for - med store amerikanske interesser - at spørge USA, om man kan løse det i fællesskab, siger Hans Peter Michaelsen.

- Det vil kræve drøftelser, møder og et samarbejde, som kunne være et udkomme af et eventuelt præsidentbesøg, som så blev aflyst, men derfor kan der godt ske noget i understrømmen i de to landes departementer og militærledelser.