Det har en særlig autoritativ klang af uafhængighed, når forskere fra landets universiteter spytter tal, analyser og konklusioner ud i samfundet. Men en ny, uvildig rapport om forskningen på Aarhus Universitet lavet af Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd (Vive) viser, at forskningsfriheden på den hæderkronede institution er under pres.

I en omfattende rundspørge med svar fra flere end 1.100 fuldtidsansatte forskere fra Aarhus Universitet svarer 7 procent, at de inden for de seneste fem år har oplevet pres for at ændre i forskningsresultater. I samme periode har 10 procent oplevet pres for at udskyde offentliggørelsen af forskningsresultater. Og 5 procent har oplevet et pres for helt at undlade offentliggørelse.

»Det er et problem, der er bredt forankret på tværs af fakulteter, stillingsbetegnelser, køn og alder«, siger seniorforsker Niels Ejersbo fra Vive, der har stået i spidsen for arbejdet med rapporten.

Fakta Kort om rapporten

Aarhus Universitet har bedt Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd (Vive) om at lave en uvildig rapport om forskningsfrihed på universitetet.

Rapporten bygger på en rundspørge udsendt til 4.379 fuldtidsansatte forskere og ph.d.-studerende. Mere end 1.100 forskere (eksklusiv ph.d.-studerende) har svaret på spørgsmålet om, hvorvidt de på forskellig vis har oplevet pres. Heraf har 190 forskere oplevet minimum en form for pres.

Dertil kommer fortrolige interview med 10 institutledere og med 30 forskere, der har oplevet pres. Kilde: Undersøgelse af forskningsfrihed i forhold til offentliggørelse på Aarhus Universitet, Vive, 2018. Vis mere

Presset kan komme fra ledelsen og kolleger internt på universitetet og udefra, når en forsker løser en opgave for ministerier, kommuner, private virksomheder eller interesseorganisationer.

Det fremgår af rapporten, at »når forskere opnår resultater, der er ubekvemme for eksterne aktører, opstår der i nogle tilfælde konflikter, hvor disse aktører prøver at presse forskeren til ikke at offentliggøre, ændre eller udskyde offentliggørelsen af sine resultater«.

Og det pres kan have en karakter, hvor det opleves som et forsøg på at intimidere den enkelte forsker, fremgår det videre af rapporten:

»Presset kan antage mange former fra intimidering af forskeren, trusler om konsekvenser for fremtidigt samarbejde, forhaling af processer, påvirkning af miljøet omkring forskeren gennem kontakt til ledelsen på universitetet eller forsøg på at påvirke forskerens ry og anseelse hos kollegerne«.

Tip Politiken Politiken vil gerne i kontakt med forskere, der har oplevet et pres for at ændre, udsætte eller tilbageholde deres resultater eller på anden måde føler, at deres forskningsfrihed har været under pres. Kontakt Jakob Hvide Beim på jakob.h.beim@pol.dk eller Julie Kauffmann på julie.kauffmann@pol.dk.

På baggrund af 30 fortrolige interview med forskere, der har oplevet pres, står det i rapporten, hvordan flere forskere mener, at det kan »have en pris at gå op imod magtfulde aktører internt eller eksternt«, og at det kan være en »voldsom og ubehagelig oplevelse og have eftervirkninger i form af manglende motivation eller stress«.

Det betyder ikke nødvendigvis, at en forsker bøjer sig for presset. Men på baggrund af de fortrolige interviews med forskere beskriver rapporten, at der er forløb, hvor forskeren oplever at have gået på kompromis:

»Nogle sager ændres ved, at offentliggørelsen af resultater udskydes, ikke kan offentliggøres, eller at der sker en hel eller delvis ændring af resultaterne, på trods af at forskeren betragter det som en handlemåde, der ikke er den mest hensigtsmæssige ud fra videnskabelige kriterier«.

De konkrete sager ønsker Niels Ejersbo fra Vive ikke at uddybe af hensyn til fortroligheden.

Rektor varsler flere initiativer

Aarhus Universitet har selv bestilt den uvildige undersøgelse. Det skyldes blandt andet, at Politiken tidligere på året med avisens egen rundspørge afslørede, hvordan et markant mindretal på flere universiteter rundt omkring i landet føler sig presset på forskningsfriheden.

Selv om den nye og mere omfattende undersøgelse af Aarhus Universitet også viser, at det kun er et mindretal, der oplever pres, og at noget af presset vurderes at ligge inden for en »gråzone« af, hvad der er en legitim og saglig diskussion om videnskabeligt arbejde, varsler rektor Brian Bech Nielsen fra Aarhus Universitet konsekvenser.