Millioner af mennesker verden over tuner hver dag ind på YouTube. Ikke alle kommer for kattevideoerne, som YouTube ellers excellerer i, nogle kommer for politisk debat, som du ikke finder lignende andre steder. En gruppe autodidakte politiske kommentatorer er gået uden om de etablerede medier og har opbygget egne YouTube-tv-kanaler med loyale seerskarer, der tælles i hundredtusindvis ja, millioner.

Videoerne filmes ved computeren, hvor youtuberne, der er at betragte som online orakler, taler ind i et webcam om emner, de ville sige ikke behandles “sandfærdigt” andre steder. Mest populært er politisk korrekthed, feminisme, religion, køn, seksualitet, islam, indvandring, racisme, ytringsfrihed, kapitalisme versus socialisme. Monologen krydsklippes med grafikker, humoristiske memes og videoklip, ofte til lydklip og underlægningsmusik. Det kan være ret hypnotiserende at se på, hvis man er ny til det. Lidt som, forestiller jeg mig, at slå op i Politikens debatsektion på LSD.

Men for en hel generation af politisk vakte unge er YouTube – og kommentarsporet under videoerne – blevet en vigtig kampplads. En populær politisk youtuber er Kraut, som jeg har skrevet med, eller Joseph Lancaster, som han hedder offline, en engelsktalende youtuber på venstrefløjen, som bliver fulgt af over 100.000 personer.

“Jeg startede min YouTube-kanal efter de massive seksuelle overgreb i Køln, Tyskland, nytårsaften 2016, der blev forsøgt holdt skjult af myndighederne. Jeg forventede ikke, at folk skulle se med, jeg ledte egentlig bare efter et sted at lufte ud og udtrykke mine frustrationer.”

Hvis man ikke kender YouTube så godt, kan det med politik måske lyde bims. Men husk på, at unges medieforbrug adskiller sig ret dramatisk fra tidligere generationer af stemmeberettigede: De læser færre bøger, holder ikke avis (slet ikke papiravis), ser mindre traditionelt tv, men streamer meget og bruger sociale medie til at orientere sig. I den kontekst virker det mindre bims at følge politik på YouTube.

Derudover er YouTube ikke længere kun underholdning. I Danmark ser knap halvdelen af befolkningen nyhedsrelateret videoindhold hver uge – en fjerdedel på YouTube (resten på Facebook) ifølge Reuters Institute. Sidste uge viste en undersøgelse fra Pew Research Center, at en femtedel af YouTubes amerikanske brugere anser videoplatformen som “meget vigtig” for at forstå, “hvad der sker i verden”. En anden undersøgelse fra USA viste, at andelen af nyhedsforbrugere på YouTube næsten er fordoblet siden 2014.

Det er åbenlyst ikke kun unge, der har taget diskussionen online. I Danmark blev der sidste år kommenteret 3,5 millioner gange på Facebook-opslag fra danske medier ifølge analysebureauet Analyse & Tal. Det er 37.000 kommentarer om dagen, 1.541 i timen og 25 i minuttet. Et gæt er, at vi aldrig før har diskuteret politik på den skala og i det tempo, som vi oplever nu. Man taler om, at den offentlige samtale er blevet demokratiseret online – og alle kan få et ord indført. YouTube er blot endnu en platform.

Derfor er det heller ikke kun nabodrengens internetkriger (heey, Rasmp), der opsøger politisk indhold på YouTube. Også topungdomspolitikere, morgendagens folkevalgte, ser med.

“Jeg blev politisk interesseret som 11-årig, fordi jeg så nyheder på tv,” siger Anders Storgaard, Konservativ Ungdoms 24-årige landsformand. “Det, der ledte mig ind på YouTube, var, at jeg ville have mere – og når du har set alle dokumentarer på DR, går du på YouTube.”

Carl Andersen, der er 23 år og landsformand i Liberal Alliances Ungdom, havde sin egen YouTube-kanal, hvor han delte tv-klip med politikere fra Liberal Alliance, hvis de på tv var kommet med “gode punchlines”. Ifølge analysetjenesten Socialblade var videoerne blevet set ni millioner gange, da YouTube lukkede kanalen i år – ifølge formanden på grund af brud på ophavsretten.

“Kanalen betød, at rigtig mange meldte sig ind i partiet og blev aktive, fordi de havde set videoerne af vores folketingspolitikere, der debatterede. Det har jeg hørt fra mellem ti og 20 personer. Men der er sikkert mange flere, jeg bare ikke har mødt.”