For første gang bliver det nu undersøgt, hvorfor flere og flere forældre vælger at sende deres børn i privat- eller friskole fremfor at bruge den kommunale folkeskole.

Samtidig vil tre forskere fra Københavns Professionshøjskole finde svaret på, hvordan det påvirker de politiske beslutninger på skoleområdet og måden, som folkeskolerne bliver ledet på.

Hidtil har forskere og politikere stort set kun talt nedgangen i antallet af folkeskoleelever og stigningen i de private skoler.

- Vi skal bag om tallene for at se, hvordan politiske beslutninger påvirker forældrenes valg - og omvendt. Samtidig skal vi undersøge, hvilke overvejelser lærere og skoleledere gør sig i forhold til de valg, som forældrene træffer, siger docent og Ph.d. Nana Katrine Vaaben fra Københavns Professionshøjskole.

Bornholm og storby

Hun laver det fem-årige projekt sammen med to kolleger og i to kommuner - Bornholms Regionskommune og et storbyområde som for eksempel Nørrebro.

- Vi har valgt Bornholm, fordi markant mange børn går i fri- eller privatskole her, og så tror vi, at overvejelserne i en kommune som Bornholms er anderledes end for eksempel på Nørrebro, hvor der er mange skoler med forskellige profiler ganske tæt på, siger Nana Katrine Vaaben.

Læs også : Friskoler får højere tilskud end nogensinde før

De tre forskere arbejder uden nogen forudindtaget forestilling om, hvad svaret vil blive. Alle deres undersøgelser - både interviews og flere spørgeskemaundersøgelser - bliver uden svarmuligheder. Alle deltagere skal formulere deres egne svar.

Det bliver svar, som også politikerne kommer til at studere nøje - blandt andre Socialdemokratiets uddannelsesordfører Annette Lind, der gerne vil have ændret den udvikling, hvor lukkede folkeskoler genopstår som friskoler.

- Vi vil gerne have, at folkeskolen er forældrenes naturlige førstevalg, og derfor skal rammerne være i orden uanset om der er tale om en storby eller en provinskommune, siger hun.

Om Undersøgelsen: