Nordeas ledelse burde have anet uråd, da svimlende høje beløb røg ind og ud af bankens Vesterport-filial fra 2004 til 2014, mener ekspert i hvidvasksager.

»Det er ærgerligt, at man ikke opdager en enkelt kunde, der begår hvidvask. Men man burde virkelig have opdaget, når 260 kunder med tomme selskaber sender over to milliarder kroner videre.«

Sådan siger Jakob Dedenroth Bernhoft, der er ekspert i hvidvasksager og direktør i rådgivningsfirmaet Revisorjura, som samtidig kalder sagen for den største på dansk jord.

Spørgsmålet er, hvem der egentlig var ansvarlig for det, der skete i de 10 år, hvor Nordeas filial på Vesterbrogade i København blandt andet bestod af afdelingen for internationale kunder, International Branch.

Hvis man har en kunde, der ikke laver andet and at modtage penge og sende dem videre bør det påkalde sig opmærksomhed. Jakob Dedenroth Bernhoft, ekspert i hvidvasksager

Den internationale afdeling blev lukket i 2014, og det burde være sket noget før, erkendte Nordeas nuværende risikochef, Julie Galbo, tirsdag over for B.T.

»Hvis nogen har et ansvar, er det den daværende ledelse,« sagde hun.

Jakob Dedenroth Bernhoft er enig.

»Hvis man har en kunde, der ikke laver andet and at modtage penge og sende dem videre, bør det påkalde sig opmærksomhed. Det begynder hos den rådgiver, der sidder med kunden, men det er klart, at ansvaret er ledelsens,« siger han, der dog understreger, at han kun kender sagen fra pressens omtale.

Det var den internationale filial i Vesterport-bygningen i det centrale København, der er centrum for hvidvask for milliarder af kroner. Foto: Liselotte Sabroe/Ritzau Scanpix Vis mere Det var den internationale filial i Vesterport-bygningen i det centrale København, der er centrum for hvidvask for milliarder af kroner. Foto: Liselotte Sabroe/Ritzau Scanpix

»Det, der har været fremme, er eksempler på noget, der burde være opdaget via almindelig kritisk sans,« tilføjer han.

Men hvem var så i ledelsen for Nordea i Danmark i de år? Det er blandt andre to medlemmer af den nuværende ledelse i Nykredit.

Michael Rasmussen var fra 2011 til 2013 landechef for Nordea i Danmark og arbejder i dag som koncernchef i Nykredit.

Efter ham kom Anders Jensen, der i dag også er medlem af direktionen i Nykredit med ansvar for retail. Her blev han ansat i 2014.

B.T. ville gerne have spurgt de to om deres tid i Nordea - herunder om de anerkender at have et medansvar for hvidvasken. Det har dog ikke været muligt.

Ingen af dem har kommentarer til sagen, oplyser Nykredits presseafdeling.

Onsdag forklarede risikochef Julie Galbo, at Nordea siden lukningen af den omstridte internationale afdeling i 2014 har været 'på en modenhedsrejse'.

»Efter murens og Sovjetunionens fald var der en begejstring for at samarbejde med Rusland og indlemme landet i Vesten. Vi var alle meget interesserede i at lave forretning i landene mod øst, men vi havde ikke samme forståelse for hvidvask, som vi har i dag,« sagde hun blandt andet.

Før 1993 var der også noget, der hed almindelig kritisk sans. Jakob Dedenroth Bernhoft, ekspert i hvidvasksager

Den køber Jakob Dedenroth Bernhoft ikke helt.

»Siden 1993 har der været klare regler om hvidvask. Man skal identificere kunder, overvåge deres aktiviteter og indberette til Bagmandspolitiet, hvis noget virker suspekt. Før 1993 var der også noget, der hed almindelig kritisk sans,« siger han.

I dag er bankerne et helt andet sted, lyder det fra Jakob Dedenroth Bernhoft.

»Der vil altid være enkelte, der vil snyde, og det vil der sikkert også være fremover, men jeg tror ikke, der kommer en stor sag fra 2019, for der er en helt anden grundighed. Bankerne bruger i dag mange ressourccer på at bekæmpe hvidvask,« siger han.