Offentligheden får ikke indblik i, hvor meget Banedanmark i dag regner med at bruge på konsulenthonorarer i signalprogrammet.

Ingeniøren har bedt Banedanmark oplyse den aktuelle størrelse på det samlede budget for eksterne konsulenter i signalprogrammets levetid frem til 2030, efter at det er kommet frem, at Banedanmark har benyttet en langt større andel af konsulenter i programmet end planlagt. Nærmere bestemt 74 procent af signalprogrammets ansatte.

Signalprogrammet har, med 12 år tilbage af programmets levetid, allerede brugt 1,954 milliarder kroner alene på konsulenter.

Forøget gang på gang

I det oprindelige budget fra 2008 regnede Banedanmark med at bruge 1,606 milliarder kroner på konsulenter i programmets fulde levetid. I 2012 var det estimat steget til 2,542 milliarder kroner.

Nu ønsker Banedanmark imidlertid ikke længere offentlig indsigt i konsulentbudgettet for signalprogrammet.

»Det er en kommerciel fortrolig information, hvor meget Banedanmark planlægger med at købe af konsulenter. Derfor kan det ikke oplyses,« skriver Banedanmarks presseafdeling til Ingeniøren.

En rapport fra konsulenthuset KPMG viste i 2016, at den reviderede konsulentregning lander på 4,371 milliarder kroner. Ét år senere var estimatet igen steget. Denne gang til 5,8 milliarder kroner. Det viser en anden rapport fra konsulenthuset Deloitte, som Ingeniøren har fået aktindsigt i.

Det var vel at mærke før, Banedanmark i efteråret 2017 erkendte, at færdiggørelsen af det nye signalsystem bliver forsinket fra 2023 til 2030, og at projektet bliver fordyret med 2,8 milliarder kroner. Ingeniøren ville derfor gerne have oplyst, hvordan programmets syv år forlængede levetid påvirker den samlede konsulentregning.

Banedanmark kunne, inden signalprogrammets seneste fordyrelse, se frem til at benytte 4,371 milliarder kroner på konsulenter. Herunder 3,741 milliarder kroner på fjernbanen og 630 millioner kroner på S-banen. Illustration: KPMG

Højere løn end Banedanmarks egne ansatte

Banedanmark har fra signalprogrammets start i 2008 regnet med et væsentligt højere forbrug af konsulenter end i styrelsens andre anlægsprojekter. Hele 66 procent af programmets bemanding skulle efter den oprindelige målsætning bestå af eksterne konsulenter.

Men Banedanmark er endt med at bruge flere konsulenter end først antaget, og andelen af konsulenter nåede sidste år op på 74 procent af signalprogrammets ansatte. Det viser rapporten fra Deloitte.

Konsulenterne er i reglen dyrere i løn end Banedanmarks egne ansatte, og styrelsen kan ifølge Deloitte spare et milliardbeløb over de kommende år ved at erstatte konsulenter med egne ansatte.

Illustration: Nanna Skytte

Afsporede signaler? Ingeniøren sætter i en serie artikler fokus på den største investering i den danske jernbane i nyere tid, det 23 milliarder kroner dyre projekt med at installere nye signaler ved alle skinner og i samtlige tog. Følg sagen om signalprogrammet her.

Hemmelig milliardbesparelse

Deloitte konstaterer i rapporten, at Banedanmark i løbet af signalprogrammets foreløbige tiårige levetid ikke har gjort nogen forsøg på at hjemtage opgaver fra eksterne konsulenter.

Men Banedanmark er nu gået i gang med processen, skriver styrelsen til Ingeniøren, og andelen af konsulenter på signalprogrammet er i dag på 60 procent.

Heller ikke den potentielle besparelse ved at hjemtage opgaver får offentligheden indsigt i, eftersom Transport-, Bygnings- og Boligministeriet har overstreget alle konkrete sammenligninger mellem lønniveauet for eksterne konsulenter og for Banedanmarks egne ansatte i den frigivne rapport.

Ingeniøren ville gerne have talt med Banedanmark om signalprogrammets forbrug af konsulenter, men styrelsen ønsker ikke at stille op til et interview om sagen.