Socialdemokratiet vil i 2025 bruge 37,4 milliarder kroner mere på offentligt forbrug. Det fremgår af partiets nye 2025-plan "Gør gode tider bedre - for alle".

Velfærdsniveauet, som vi oplever det i dag, er nemlig ikke godt nok, fastslår Socialdemokratiets formand, Mette Frederiksen, på et pressemøde, hvor hun præsenterer partiets samlede økonomiske plan.

- Det går godt for dansk økonomi. Opgaven er at sikre, at det bliver ved med at gå godt, og at det løfter vores fællesskab - også for dem, der endnu ikke har fået adgang til de gode tider, siger hun.

Her finder Socialdemokratiet pengene Socialdemokratiets 2025-plan har udgifter for 37,4 milliarder kroner i 2025. Langt hovedparten, nemlig 27,8 milliarder kroner, finansieres via det såkaldte økonomiske råderum, som er de penge, der ventes at være i statskassen i årene fremover som følge af allerede gennemførte reformer. De resterende 9,6 milliarder kroner finder Socialdemokratiet på følgende vis: 3,0 milliarder: Loft over brugen af konsulenter i det offentlige.

2,4 milliarder: Tilbagerulning af skattelettelser for virksomhedsarvringer og store kapitalindkomster.

1,5 milliarder: Samfundsbidrag fra den finansielle sektor - konkret model skal udarbejdes med sektoren selv.

0,7 milliarder: Fastholde skatten på fri telefon og internet, som regeringen og DF ellers har afskaffet fra næste år.

0,6 milliarder: Frigivne midler i satspuljen, som ikke tilføres nye midler fra 2020.

0,5 milliarder: Den arbejdsgiverbetalte sygedagpengeperiode forlænges fra 30 til 40 dage.

0,5 milliarder: Begrænsning af videregående uddannelsers udgifter til annoncer og reduktion af tilskud til privatskoler.

0,3 milliarder: Afgifter på plast og kemi - blandet andet en højere afgift på plastikposer og en afgift på flaskevand.

0,2 milliarder: Forhøjelse af arbejdsskadeafgiften i forbindelse med styrkelse af arbejdsmiljø.

Sådan vil Socialdemokratiet bruge pengene Socialdemokratiets 2025-plan har udgifter for 37,4 milliarder kroner i 2025: 20,5 milliarder afsættes til "tryg og nær velfærd", uddannelse, børn og ældre. Heraf øremærkes 11,5 milliarder kroner til sundhed.

8,7 milliarder udgør en reserve til øvrige velfærdsprioriteringer og poster som klima, miljø, natur og forsvar.

3 milliarder er øremærket til partiets udspil om en "værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet".

1,5 milliarder til uddannelse af unge og ufaglærte.

1,5 milliarder til børn og socialpolitik.

1,5 milliarder kroner til vækstreform, der skal skabe arbejdspladser i hele landet.

0,7 milliarder til fire nye skattecentre rundt omkring i landet.

Af de 37,4 milliarder kroner kommer de første 27,8 milliarder fra det såkaldte økonomiske råderum - altså de penge, der de næste år forventes at være i statskassen.

De resterende 9,6 milliarder kroner finder Socialdemokratiet ved en række tiltag.

Blandt andet vil partiet tilbagerulle skattelettelser for virksomhedsarvinger. Under statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) er bo- og gave-afgiften for virksomhedsarvinger blevet sænket fra 15 til 5 procent. Det frigiver ifølge partiet 1 milliard kroner årligt.

1,5 milliarder kroner skal opkræves fra den finansielle sektor, som i Mette Frederiksens optik ikke bidrager nok til fællesskabet. Hvordan pengene konkret skal opkræves, vil partiet aftale med den finansielle sektor på den anden side af valget.

Dernæst finder partiet 700 millioner kroner årligt ved at annullere regeringen og Dansk Folkepartis aftale om at afskaffe skatten på fri telefon og internet næste år. Det er i Socialdemokratiets optik en "skjult topskattelettelse", fordi det især er vellønnede borgere, der har fri telefon på arbejdet.

Langt hovedparten af de 37,4 milliarder kroner til offentligt forbrug vil Socialdemokratiet bruge på "tryg og nær velfærd".

Ligesom Venstre afsætter Socialdemokratiet 20,5 milliarder kroner mere til velfærd i 2025. Pengene rækker til at dække det såkaldte demografiske træk, så velfærdsniveauet ikke bliver udhulet af befolkningsudviklingen med flere plejekrævende ældre og flere pasningskrævende børn.

Derudover vil Socialdemokratiet blandt andet afsætte i alt 3 milliarder kroner til en ret til tidligere folkepension for nedslidte.