Dagpengekommissionens anbefalinger er nu offentliggjort. Foto: Scanpix

Det skal være muligt at forlænge dagpengeperioden i op til et år – og så vil man fremover skulle forbruge dagpengene i timer og ikke som nu i uger. Sådan lyder to af forslagene fra Dagpengekommissionen, der netop har fremlagt sin rapport.

- Vi vil gerne modernisere systemet, der generelt er 100 år gammelt. Det er blevet reformeret på en masse områder, men mange af reglerne er ikke skrevet optimalt i forhold til reglerne, som vi har i dag, lød det fra kommissionens formand, økonomiprofessor ved Aarhus Universitet, Nina Smith, da hun og resten af kommissionen mandag eftermiddag præsenterede arbejdet for pressen.

Kommissionens rapport er udarbejdet ud fra tre hovedemner, forklarede hun: Tryghed, tilskyndelse til at tage jobs og en modernisering af dagpengesystemet.

Fremover lægger kommissionen også op til et nyt tilknytningskrav, som vil betyde, at personer, der i løbet af de seneste otte år har været på dagpenge i fire år kun vil kunne få dagpenge i et år og 11 måneder. Det skal forhindre, at man kan være på dagpenge i årevis ved kun at arbejde i mindre omfang.

For de nyuddannede, som bliver ledige efter endt uddannelse, bliver den såkaldte dimittendsats nedat med fire procent til 78 procent.

- Vores dagpengesystem har været helt enestående her. Vi uddanner en meget stor andel af hver eneste ungdomsårgang. De fylder ganske meget i dagpengesystemet. Vi har gjort os mange overvejelser, for det er jo rigtig vigtigt, at de nyuddannede kommer i job. Vi kan tydeligt se, at der er brug for at tænke mere fleksibelt fra de unge menneskers side. Derfor er vi endt med at sætte satsen ned, argumenterede Nina Smith.

To dage i kvartalet uden dagpenge

Endelig foreslår kommissionen at indføre to karensdage hver tredje måned. Det er dage, hvor man ikke vil modtage dagpenge. Reelt vil de altså betyde, at man går ned i indtægt. Kun de ledige, der har været i job i 15 dage de sidste tre måneder slipper for karensdagene.

En model, som lønmodtagernes repræsentanter i kommissionen, FTF og LO, synes er alt for vidtgående. Nina Smith mener imidlertid, det er den helt rigtige vej at gå, fordi karensdagene er nogle af de "små skub", der kan bringe de ledige tættere på beskæftigelse.

- Man kan arbejde sig ud af sine karensdage. Det mener vi vil give stærke tilskyndelser til at tage de her småjobs, som måske senere kan føre til permanente jobs, lød det fra Nina Smith.

Forlængelsen af dagpengeperioden på op til et år sker via en såkaldt beskæftigelseskonto, hvor man ved at være i beskæftigelse i nogle måneder undervejs i sit dagpengeforløb kan optjene yderligere dagpengeret i forholdet 1 til 2. Arbejder man fuld tid tre måneder undervejs, vil man altså kunne få et halvt års ekstra dagpenge senere.

Der skal også ændres ved måden, man beregner dagpengesatserne på. Her dropper man det nuværende princip om at tage udgangspunkt i indtægten de sidste tre måneder og kigger i stedet på de bedste 12 måneder ud af de seneste 24 måneder.

- Det betyder i praksis, at satsen bliver sat op for rigtig mange mennesker, sagde Nina Smith.

Pengene passer

Det har været en bunden opgave for Dagpengekommissionen, at dens forslag ikke må gøre dagpengesystemet dyrere. Eller, som det er formuleret i kommissoriet: "Det er en central betingelse, at anbefalingerne ikke må indebære højere strukturel ledighed, lavere strukturel beskæftigelse, svækkelse af de strukturelle offentlige finanser eller den finanspolitiske holdbarhed."

I alt beløber kommissionens ændringer af dagpengesystemet sig til 1,29 milliarder kroner. Dyrest er idéen om at give ledige mulighed for at optjene et ekstra års dagpengeret ved et halvt års arbejde. Alene den del koster 690 millioner kroner, mens forslaget om at lade de ledige forbruge dagpenge i timer løber op i 420 millioner kroner.

For at finde pengene har kommissionen fundet for 1,31 milliarder kroner besparelser i dagpengesystemet. Det giver altså et plus på 20 millioner kroner.

Finansieringen har givet anledning til uenighed internt i kommissionen. Fagbevægelsens repræsentanter i LO og FTF har ikke kunnet stå inde for den fulde model med karensdage.

- Hovedparten af det her er kommissionen fuldstændig enige om, men til sidst var der også nogle mindretalsudtalelser, erkendte Nina Smith.

Politisk tegner der sig nu et flertal for at bruge flere penge på dagpengesystemet - det ønsker både Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og venstrefløjen i Folketinget. Venstre fastholder, at det ikke er ønskeligt, at systemet bliver dyrere.

Kommissionsformand Nina Smith ønskede ikke at svare på hvad hun ville have gjort, hvis opdraget havde været at lave et nyt system, der er dyrere.

- Vi fik et kommissorium, som vi sagde ja til. Personligt mener jeg, det var rimeligt. Det har været vores opgave. Hvordan politikerne vil ende med at gøre det, er op til dem, sagde hun.

Læs hele Dagpengekommisisonens rapport her.

Opdateres