Hvis din bank sagde til dig, at du skal betale for at have dine penge stående i banken, ville du så gøre det? Eller ville du flytte dine bankforretninger over til en anden bank?

De spørgsmål stiller alle banker sig selv i øjeblikket, og foreløbig er de alle kommet frem til samme svar: Du ville skifte bank.

Af samme grund æder bankerne i øjeblikket en milliardstor regning, som de ikke tør sende videre til kunderne.

Før i tiden var bankerne glade, når du satte dine penge i banken. Det tjente bankerne nemlig penge på, og som kunde fik du en del af kagen i form af en rente på dine penge.

Negativ rentemarginal

Nu er situationen vendt på hovedet. Når du sætter dine penge i banken, skal banken betale for at sende dem videre i systemet, hvis de da ikke kan låne pengene ud. Det er altså en udgift for banken. Men hvilken bank tør være den første til at indføre, at privatkunderne skal betale for at have penge stående i banken? Ingen af dem, som Berlingske Business har talt med.

Karen Frøsig - Sydbank - Her fotograferet i bankens hovedsæde i Åbenrå - Aabenraa Fold sammen Læs mere Læs mere

Karen Frøsig, Adm. direktør i Sydbank »»Jeg kan love, at det bliver ikke Sydbank, der går forrest med negative renter til privatkunder.««

»Nej. Det kan jeg slå helt fast. Vi bliver ikke de første, der indfører negative renter til privatkunder,« siger Karen Frøsig, administrerende direktør i Sydbank.

»Vi har ikke nogen planer om at viderestille de negative renter til vores privatkunder,« siger David Hellemann, leder af Banking Danmark i Nordea.

Og sådan fortsætter svarene fra landets største banker.

Nordea fremlægger 1. kvartal-regnskab på et pressemøde onsdag den 27. april 2016. Leder af Banking Danmark, David Hellemann, fotograferet under efterfølgende interview.Se RB 27/4 2016 19.16. Nordea-koncernens driftsdirektør har varslet højere bidragssatser, men det afviser Nordeas danske chef. (Foto: Ida Marie Odgaard/Scanpix 2016) Fold sammen Læs mere Læs mere

David Hellemann, Leder af Banking Danmark i Nordea »»Vi har ikke nogle planer om at viderestille de negative renter til vores privatkunder.««

Normalt tjener bankerne penge på den såkaldte rentemarginal. Det er forskellen mellem, hvad banken betaler kunden i rente, og hvad banken kan få i rente ved at sætte pengene i eksempelvis Nationalbanken. Bankerne kan have en vis mængde penge stående i Nationalbanken til nul procent i rente. Resten skal bankerne betale 0,65 procent for – altså 65 øre per 100 kroner.

Det vil sige, at bankernes rentemarginal er negativ i øjeblikket.

Banker presset på indtjeningen

Lasse Nyby, administrerende direktør i Spar Nord, fortæller, at banken i gennemsnit betaler kunderne omkring 25 øre i rente per 100 kroner, som kunden har stående i banken.

»Vi har altså en negativ marginal på vores indlån i øjeblikket, og det gør selvfølgelig ondt. En del af vores overskudslikviditet skal placeres i Nationalbanken til minus 65 øre. Så vi er da presset indtjeningsmæssigt af, at vi har den her situation med negative renter. Ingen tvivl om det,« siger Lasse Nyby.

Lasse Nyby, direktør Spar Nord Fold sammen Læs mere Læs mere

Lasse Nyby, Adm. direktør i Spar Nord »»Det er ikke os, der bliver de første til at indføre negative renter til privatkunder.««

Danske Banks formand, Ole Andersen, har sagt, at de negative renter kostede Danske Bank over to milliarder kroner alene i 2015. Nordeas topchef, Casper von Koskull, har sagt, at de negative renter kostede Nordea omkring tre milliarder kroner i 2015.

Det er altså enorme summer, så hvorfor vil bankerne selv æde denne regning?

Ifølge Thomas Eskildsen, der er senioranalytiker i Jyske Bank, er bankerne bange for, at kunderne vil gøre oprør og i sidste ende forlade banken.

»Bankerne frygter for den negative omtale, som minusrenter vil skabe. Konsekvensen af det vil være, at nogle kunder vil flytte. Og de kunder, der har gode indlånskonti, er normalt også gode, stabile kunder, som man kan arbejde med i forhold til andre typer forretninger,« siger han.

Image-ekspert Lars Gylling, der er marketingschef i analysefirmaet Yougov, påpeger, at det kan få store konsekvenser for en bank at ændre mærkbart på priserne.

»Erfaringerne i hvert fald de seneste år er, at hver gang bankerne har sat gebyrerne op og gjort det dyrere for kunderne at være kunder i deres bank, er det gået meget lidt godt,« siger Lars Gylling.

Han henviser blandt andet til den kæmpe kundevrede, som Danske Bank tidligere har oplevet, da banken indførte et udskældt kundeprogram.

Seneste eksempel er Nykredit/Totalkredit-koncernen, der har fået massiv kritik af kunderne efter annonceringen af prisforhøjelser på boliglånene.

Fokus på Danske Bank

Lars Gylling understreger, at bankerne for alt i verden vil undgå at være den første til at indføre tiltag, der bliver modtaget dårligt hos kunderne. De fleste har øjnene rettet mod landets største bank, Danske Bank, siger analytiker Thomas Eskildsen.

»Det er kun, hvis en af de store banker indfører minusrenter, at andre banker vil følge med. De fleste kigger på, hvad Danske Bank gør. Det er klart, at hvis Danske Bank indfører minusrenter på privatkunder, er det også noget, som vil blive gennemført i resten af bankerne. Men der er ingen, der umiddelbart tør indføre minusrenter på isoleret basis,« siger Thomas Eskildsen.

Men Danske Bank afviser helt at indføre negative renter på indlån til privatkunderne.

»Det er ikke et tema, som vi har på bordet. Vi har sagt klart og tydeligt, at vi tager ansvar for at kompensere vores kunder for de negative renter, og det bliver vi ved med at gøre,« siger Thomas Borgen, administrerende direktør i Danske Bank.

Danske Banks topchef Thomas Borgen(Foto: Søren Bidstrup/Scanpix 2016) Fold sammen Læs mere Læs mere

Thomas Borgen, Adm. direktør i Danske Bank »»Vi tager ansvar for at kompensere vores kunder for de negative renter, og det bliver vi ved med at gøre.««

Spar Nord-direktør Lasse Nyby har svært ved at forestille sig, at nogen bank vil indføre negative renter på indlån til privatkunderne. Han mener, at banksektoren i stedet i stigende grad vil begynde at tage gebyr for tjenester, som bankerne tidligere fik betaling for via indtjeningen på indlån.

Gebyrsiden vokser markant

Den tendens er allerede i gang, siger analytiker Thomas Eskildsen.

»Vi har allerede set den bevægelse igennem nogle år. Gebyrsiden er vokset markant, både inden for formuepleje, men også inden for mange andre typer produkter. Aktuelt er der en opblødning i det, hvor vi ser, at konkurrencesituationen er blevet skærpet. Det har gjort, at gebyrsiden på boliglånsprodukter er blevet lavere, men trenden er, at man forsøger at kompensere den tabte indtjening på nettorenteindtægterne ved at løfte gebyrsiden,« siger Thomas Eskildsen.

Han henviser samtidig til, at de negative renter ikke udelukkende er et problem for bankerne.

»Selvfølgelig er det dyrt, når eksempelvis Danske Bank mister to milliarder kroner på negative renter i 2015, men man skal samtidig holde sig for øje, at det lave rentemiljø har været med til at forbedre kreditkvaliteten hos kunderne og dermed sænke bankernes tab på udlån – måske i et endnu større omfang,« siger han og tilføjer:

»Derudover skal man også holde sig for øje, at de lave renter betyder, at penge, der normalt vil stå på en indlånskonto, kanaliserer sig andre steder hen mod investeringer. Det er eksempelvis godt for bankernes gebyrer på formuepleje. Så der er nogle positive effekter af minusrenten, som man ikke får koblet tydeligt frem i hele drøftelsen af den effekt af de lave renter fra bankerne.«

ARKIVFOTO 2016 af Jyske Banks direktør Anders Dam- - Se RB 28/4 2016 08.29- - Jyske Bank får overskud på knap halv milliard. Jyske Bank kommer ud af første kvartal med et resultat før skat på 478 millioner kroner. Salget af boliglån er fortsat i første kvartal, oplyser banken. (Foto: Mikkel Berg Pedersen/Scanpix 2014) Fold sammen Læs mere Læs mere