Rasmus Jarlov lover flere ressourcer til Finanstilsynet, hvis det er nødvendigt. Men indtil videre har tilsynet ikke bedt om det.

Det bliver ikke muligt for Finanstilsynet at komme ud i alle afkroge i undersøgelsen af hvidvaskskandalen i Danske Bank.

Sådan lyder det fra erhvervsminister Rasmus Jarlov (K), som tirsdag er indkaldt til samråd om sagen.

Ministeren henviser til, at bankens egen undersøgelse omfatter 15 millioner transaktioner, der kan være gået gennem flere forskellige lande, og otte millioner emails.

- Så er vi efter mine lommeberegninger oppe i et trecifret milliardbeløb, som vi skal bruge til sådan en undersøgelse, og jeg tror simpelthen ikke, der er mennesker nok i Danmark, som kan gøre det her. Så der kommer til at være en grænse for, hvor meget ud i alle afkroge af samtlige 15 millioner transaktioner man kan komme, siger Rasmus Jarlov.

- Men jeg synes, at det skal undersøges så grundigt som muligt, fastslår ministeren.

Ministeriet bekræfter efter samrådet, at det ikke vil være muligt at gennemgå samtlige transaktioner, men understreger, at der fra ministerens side er tale om et overslag og ikke en officiel beregning af omkostningerne.

Erhvervsminister Rasmus Jarlov (K) er i samråd om Danske Banks hvidvaskskandale.

Tilsyn kan ikke gennemgå alt

Danske Bank fremlagde i sidste uge sin egen undersøgelse, hvor banken konkluderede, at det ikke havde været muligt at komme til bunds i hver enkelt transaktion.

Banken kan derfor ikke redegøre for, hvor mange af de 1500 milliarder kroner, der er strømmet gennem banken, som er blevet hvidvasket.

På baggrund af rapporten har Finanstilsynet genåbnet sin undersøgelse af Danske Bank, men fra flere sider er der blevet sået tvivl om, hvorvidt tilsynet har tilstrækkelige ressourcer til at komme til bunds i sagen.

Selv udtaler Finanstilsynets direktør, Jesper Berg, til Finans.dk, at de ikke har ressourcer til at gennemgå det fulde materiale bag Danske Banks hvidvaskrapport.

- Vi kommer ikke til at gennemgå alt materialet. Vi har en risikobaseret tilgang, hvor ressourceforbrug på tværs af vores opgaver skal stå mål med forventning til resultat, siger Jesper Berg til Finans.dk.

Danske Bank brugte 200 millioner kroner på sin egen undersøgelse af hvidvasksagen, hvilket er mere end halvdelen af Finanstilsynets samlede budget.

Tilsyn har ikke ønsket flere ressourcer

På tirsdagens samråd blev erhvervsministeren derfor afkrævet svar på, om Finanstilsynet og myndighederne har nok ressourcer til rådighed.

Ifølge Rasmus Jarlov har han bedt Finanstilsynet redegøre for, hvad de har brug for, herunder om de har behov for lovændringer eller ønsker flere ressourcer, hvilket de indtil videre ikke har ønsket.

- Det forekommer også mig naturligt, at der ville være et behov for flere ressourcer, men kravet er altså ikke blevet rejst over for mig, siger Rasmus Jarlov.

Ministeren lover dog, at tilsynet vil få de penge, der skal til for at lave en tilstrækkelig undersøgelse af Danske Bank.

Danske Bank har ikke været bange nok

Finanstilsynet indledte sin undersøgelse af Danske Bank i 2017, og den førte til en afgørelse i maj 2018, hvor tilsynet kom med en hård kritik af banken og dens ledelse.

På tirsdagens samråd konkluderede Rasmus Jarlov, at ”man godt kunne have ønsket, at myndighederne tidligere havde indledt en undersøgelse af Danske Bank”, og at Finanstilsynet ”godt kunne have været mere kritiske” over for banken.

- Jeg er enig i, at det ikke virker til, at Danske Bank har været bange nok for loven eller myndighederne, siger Rasmus Jarlov.

- Det er også derfor, at vi har skærpet incitamentet (...) ved blandt andet at have ottedoblet bøderne for store danske banker, der er involveret i hvidvask, siger han med henvisning til sidste uges aftale om nye tiltag mod hvidvask.

Ministeren oplyser, at myndighederne også vil se på, om der kan rejses en sag, i forhold til at Danske Bank har givet forkerte oplysninger, hvis det er sket bevidst.

Foruden Finanstilsynets undersøgelse har SØIK – bedre kendt som bagmandspolitiet – indledt en strafferetlig efterforskning af Danske Bank, mens også de estiske myndigheder efterforsker banken.

Politikere vil have offentlig høring

Enhedslisten har stillet forslag om at indkalde Danske Bank til en offentlig høring, hvor banken kan fremlægge sin interne rapport, og hvor det bliver muligt at stille kritiske spørgsmål.

Det var der ifølge partiets finansordfører, Rune Lund, opbakning til efter samrådet, og derfor er der blevet nedsat en arbejdsgruppe i Erhvervsudvalget, som skal gå videre med ideen.

Høringen vil sende et vigtigt signal til såvel danskerne som resten af verden, der også har fokus på den danske hvidvasksag, forklarer ordføreren.

- Det er meget vigtigt, at vi som lovgivere kan få lejlighed til i fuld offentlighed at stille spørgsmål direkte til Danske Bank. Det er os, der laver reglerne, og derfor må vi også have lejlighed til at stille direkte spørgsmål til banken – også de kritiske, siger Rune Lund til TV 2.