Ifølge det videnskabelige tidsskrift Nature afviser postdoc Mohammad Youssof Soliman, at han følte sig presset af den fyrede professor Hans Thybo til at kritisere ledelsen på Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning (IGN) i en APV-undersøgelse.

Dette er ellers hovedårsagen til, at KU 4. november 2016 fyrede Hans Thybo efter et to måneder langt forløb med udveksling af høringssvar.

Ifølge et brev fra KU til Thybo led postdocen »under det utilstedelige og helt uacceptable pres, som han har været udsat for fra din [Thybos] side.«

Men det er altså ikke tilfældet, ifølge Nature, som også citerer postdocen for at sige, at han ikke udfyldte APV’en, og at han erklærer sig chokeret over, at Thybo blev fyret: »Jeg regnede aldrig med, at noget som det her kunne ske i Danmark på så ubetydeligt et grundlag,« siger han ifølge Nature.

(Oprindeligt citat på engelsk: »I never figured something like this could happen in Denmark on such inconsequential grounds.«)

Ekspert: tilbagekaldte udtalelser kan ændre udfald i arbejdsretten

»Hvis nogen tilbagekalder udtalelser, som synes at være afgørende, ændres situationen ret fundamentalt,« siger professor ved Center for Arbejdsmarkedsforskning ved Aalborg Universitet Henning Jørgensen, der tilføjer, at han alene udtaler sig på baggrund af de oplysninger, som Uniavisen præsenterer over telefonen og altså ikke har sat sig ind i den konkrete sag om Hans Thybo.

»Så er der en ny situation, og det kan være til gunst for den ene part.«

En personalesag som fyringen af Hans Thybo kan godt ende for en dommer, siger Henning Jørgensen. Det typiske på arbejdsmarkedet i en strid som denne er ganske vist, at arbejdsmarkedets organisationer forsøger at forhandle en mindelig løsning. Men sagen kan også gå videre til den særlige arbejdsret, der eksisterer ved siden af det almindelige system med byret, landsret osv.

»Arbejdsretten har eksisteret siden 1910, så der er masser af eksempler på, at arbejdsgivere er blevet idømt bøder ved uberettiget afskedigelse eller dømt til at genansætte en person,« siger Henning Jørgensen.

Arbejdsrettens afgørelser er i øvrigt bindende, oplyser han.

Anklage om pres på yngre forsker i to omgange

Sagen om Hans Thybos fyring omfatter mere end e-mailen til postdocen.

KU lagde indledningsvis også til grund for afskedigelsen, at Thybo havde brugt sin private Gmail-konto til arbejdsformål. Men den anklage blev i det endelige fyringsbrev tonet ned til at være et kritisabelt forhold, som ikke var af afgørende betydning.

Hans Thybo modtog beskeden om sin forestående fyring på et møde 5. september 2016, og efterfølgende mødtes han med postdoc Mohammad Youssof Soliman. Det er KU’s påstand – og det er lagt oven i det oprindelige fyringsgrundlag – at Thybo under dette møde på ny lagde pres på postdocen. Angiveligt bad Thybo postdocen om at optage en samtale, som postdocen skulle have med dekanen og en sektionsleder på IGN, og om at sende en mail, der frikendte Thybo for at have udøvet pres.

Men dette møde fandt altså sted efter, at KU havde meddelt Thybo, at han stod til at blive fyret og indgår dermed ikke som en del af den oprindelige begrundelse for afskedigelse.

Dårligt arbejdsklima mellem Thybo og ledelse før fyringssag

I et debatindlæg i Uniavisen skriver institutleder på IGN Claus Beier, at medierne har givet en ensidig fremstilling af Hans Thybos fyring, som ikke indfanger, »de lange og grundige overvejelser, samtaler og diskussioner med forskellige ledelseslag og HR, der ligger forud i et langt, grundigt og svært forløb.«

Uniavisen har dog omtalt en del af den historik, som vi har haft adgang til. Det er oplysninger, der, selv om de ikke er blandt KU’s begrundelser for at fyre Thybo, ganske rigtigt antyder, at samarbejdet mellem Thybo og hans chefer ikke har været godt.

Blandt andet har Thybos fakultet, SCIENCE, bekostet en revision af Hans Thybos udgifter, som dog ikke afslørede noget af betydning og heller ikke resulterede i sanktioner over for Thybo. Lars Bo Langsted, juraprofessor på Aalborg Universitet med speciale i økonomisk kriminalitet, vurderer over for Uniavisen, at der er tale om mindre forseelser, og på ingen måde tale om strafbare forhold. Undersøgelsen kostede 500.000 kroner.

I 2016 modtog Hans Thybo også en skriftlig advarsel fra sin ledelse over sin håndtering af et forskningsprojekt, men heller ikke denne sag indgår som en direkte begrundelse for at fyre Thybo 4. november.

Derudover har Uniavisen omtalt, at Thybo året før sin fyring blev afsat fra posten som forskergruppeleder af årsager, vi ikke har kendskab til.

I en e-mail fra postdoc Mohammad Youssof Soliman til Thybo fra 2015 erklærer postdocen sig kritisk over for ledelsens beslutning om at fjerne Thybo som forskergruppeleder. Det var netop denne kritik, Thybo i den e-mail, som er hovedårsagen til hans fyring, opfordrede eller pressede – afhængig af, hvem man skal tro – postdocen til at give udtryk for i sin APV-besvarelse i sommeren 2016.

Dokumenter fra et af Hans Thybos høringssvar viser desuden, at en anden IGN-forsker i en mail til Thybo fra 2016 skriver, at, »hvad end der sker/er sket på instituttet har ligget og rådnet i mange år, og nu stinker det globalt!«

(Oprindelig engelsk ordlyd: »Whatever is/was happening at the department has been rotting for many years and now it stinks globally!«)

Thybo klager nu direkte over sin institutleder til rektor

Artiklen i Nature lægger fornyet pres på KU’s ledelse, som allerede er blevet kritiseret for at fyre Thybo af en gruppe af IGN’s studerende, 21 udenlandske forskere fra Thybos internationale fagmiljø og fra de videnskabeligt valgte medlemmer af KU’s egen bestyrelse.

Derudover har Thybo selv sendt klager til rektor på Københavns Universitet over den behandling, han har fået.

I et brev fra mandag den 5. december til rektor Ralf Hemmingsen forlanger Hans Thybo, at institutleder på IGN Claus Beier trækker udtalelser om fyringssagen i medierne tilbage. »Listen er lang og stort set intet er korrekt i disse udsagn,« skriver Thybo om sin institutleders udtalelser.

Thybo skriver blandt andet, at Claus Beier antyder, at der findes en baggrund for fyringssagen, som han som chef ikke har lov at fortælle om, ud over de formelle fyringsgrunde, som blandt andet er beskrevet i Uniavisen.

I så fald fremgår denne baggrund ikke af KU’s fyringsbrev til Thybo, som Uniavisen har set.

Artiklen er opdateret 6. december kl. 20 med udtalelser fra professor Henning Jørgensen

chz@adm.ku.dk