Det er produsenten EasyMile som har blitt invitert av NTNU for å vise frem teknologien i prototypen EZ10, og studentene sto i kø for å få en liten prøvetur.

Ingeniør Charleine Martin i det franske selskapet forteller at omgivelsene er gode nok til at bussen kun styrer etter radar når UA er med på en testtur.

Problemer med duer og vind

Plutselig stanser bussen. Det er et nødstopp, ifølge Martin. Årsaken er trolig at vinden blåser et av sperrebåndene rundt testløypa inn i kjørebanen.

- Den er veldig defensiv. Blant annet har duer skapt problemer tidligere, sier Martin.

Hun forteller at bussen er i drift flere steder i verden. Blant annet frakter den besøkende rundt i en botanisk hage i Singapore, og benyttes som transport på et universitet i Japan. Bussene fra EasyMile er laget for å både kunne operere på faste ruter, og å kunne bestilles via app. Målet er å lage en buss som også kan kjøre i trafikk med mer konvensjonelle kjøretøy, men teknologien må utvikles før dette er en realitet. Nå er det nemlig slik at nødstoppen aktiveres når bussen oppdager hindringer. Deretter må bussen settes i gang igjen av et menneske som har vurdert situasjonen.

- Det er komplisert i trafikken, hvor du blant annet har fotgjengere, sier Martin.

Samtidig er det et ikke uvesentlig poeng at det må regelverk for slike kjøretøy på plass før de kan operere i biltrafikken.

Trondheim som levende laboratorium

Lars Gjølme har sørget for å få den selvkjørende bussen til Trondheim. Han er seniorrådgiver i staben til prorektor for forskning. Gjølme forteller at bussen er satt opp med inspirasjon fra ideen om Trondheim som levende laboratorium. NTNU har innhentet tillatelse fra Samferdselsdepartementet og politiet for å kunne teste bussen i et avsperret område. Det krever nemlig dispensasjon fra Veitrafikkloven. I utgangspunktet har den en maksfart på 40 km/t, men under testingen er dette begrenset til 20 km/t.

- Hensikten med dette er å vise frem hva som finnes av ny teknologi. Det kommer nok ikke selvkjørende busser på campus med det aller første, men det kan være en mulighet i fremtiden. For eksempel kan en slik buss brukes til transport mellom Gløshaugen og St. Olavs Hospital, sier han.

Gjølme forteller at flere lokale aktører har vist interesse for å kunne bruke selvkjørende busser, men hvem er foreløpig hemmelig.

- Om noe slikt skal bli lov, er opp til politikerne, sier Gjølme.

Det kan det bli, for Samferdselsdepartementet varslet i sommer at arbeidet med en lov om prøveordning for autonome kjøretøy skal startes opp.

- Kan få førerløse biler om få år

- Økt bruk av teknologi og digitalisering i transportsektoren åpner for mange spennende muligheter. Kjøretøyprodusenter og teknologimiljø gjør store og raske fremskritt for å utvikle førerløse kjøretøy. Nå er det viktig at vi sikrer et oppdatert lovverk som ikke stopper teknologiutviklingen men samtidig ivaretar sikkerheten for alle trafikanter. Derfor starter nå regjeringen arbeidet med en lov om prøveordning for autonome kjøretøy, sa samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen i en pressemelding.

Målet er å kunne fremme et lovforslag for Stortinget våren 2017. Samferdselsministeren mener teknologiutviklingen innen autonome kjøretøy skjer så raskt at det om få år kan være aktuelt med førerløse biler på norske veier. Han viser til at det blir stadig bedre førerstøttesystemer i bilene. Men bruk av autonome kjøretøy bryter i dag med sentrale grunnprisnipper i Veitrafikkloven. Spesielt gjelder dette føreransvaret, ifølge Solvik-Olsen.

Den selvkjørende bussen fra EasyMile er også i Trondheim torsdag. Da er det prøvekjøring på Torvet.