– Det er ikke holdbart at det er så store forskjeller mellom skolene som barna våre går på. Vi har fått forskjellsskolen hvor læringen på skolen er avhengig av hvor du bor. Dette må kommunene og skoleledelsen gripe fatt i, sier statsminister Erna Solberg (H) til NRK,

Foran seg på bordet har Solberg den ferske skolebidragsindikatoren som blir offentlig torsdag. Undersøkelsen er gjennomført av Utdanningsdirektoratet på oppdrag av Kunnskapsdepartementet og viser store kvalitetsforskjeller blant landets skoler.

Rapporten viser at læringsmiljøet varierer både etter fylke, kommune, men også blant skoler i samme kommune.

Statsministeren er bekymret over at en av fem skoler, ifølge undersøkelsen, har et dårlig læringsmiljo og leverer dårlige resultater.

– For de dårligste ungdomsskolene betyr det at elevene får mindre læring tilsvarende et helt undervisningsår, enn elevene på de beste skolene får. Disse forskjellene må vi gjøre noe med. Dårlig læringsmiljø påvirker barna våre og deres fremtidsutsikter, sier Erna Solberg.

Her er de dårligste skolene

Variasjonene på kvaliteten på læringsmiljøet kan variere stort innen enkelte fylker og innen kommuner. Men hovedtrekkene i undersøkelsen er dette:

På 8.-10. trinn:

Skolene i Finnmark, Troms, Nordland og Oslo bidrar under snittet.

Mens skolene i Østfold, Hordaland, Trøndelag og Oppland ligger over landsgjennomsnittet.

På 5.-7. trinn:

Skolene i Telemark bidrar godt under snittet sammen med Vest-Agder, Finnmark og Hedmark.

Mens Oslo, Sogn og Fjordane, Troms og Rogaland ligger over landsgjennomsnittet.

På 1.-4. trinn:

Skolene i Finnmark, Aust-Agder og Troms bidrar under landsgjennomsnittet.

Mens Oslo, Hedmark og Akershus ligger over snittet sammenlignet med resten av landet.

Og her på Skoleportalen kan du lese resultatene fra skolene i ditt fylke:

Stigmatisering

Utdanningsforbundet reagerer kraftig på at statsministeren bruker denne undersøkelsen til å snakke om skolepolitikk.

– Vi mener at denne undersøkelsen har mangler og ikke viser det reelle bildet av læringsmiljøet på skolene. Dessuten bidrar en slik offentliggjøring av rangering av ulike fylker, kommuner og skoler, til stigmatisering som går utover elevene, sier sentralstyremedlem Tormod Korpås i Utdanningsforbundet. Han er selv rektor på en skole.

Erna Solberg mener åpenhet om skoleresultater er bra.

– Åpenhet gjør at vi kan sette inn tiltak der det er nødvendig for å ta knekken på forskjellsskolen. Foreldre kan kreve at skoleledelsen og kommunen som driver skolene, skal ta tak i dette, slik at læringsmiljøet for barn blir bedre, sier hun.

Velgere avgjør

Solberg mener unges læremiljø og skole bør bli en viktig sak i årets lokalvalg.

– Dette handler om mer enn partipolitikk. Skoler gjør det dårlig både i Høyre-kommuner og i Ap-kommuner, og i kommuner med ordførere fra andre partier. Det er ganske jevnt fordelt blant partiene, sier Erna Solberg.

Likevel mener hun velgerne til høsten har en sjanse til å stemme på det partiet som sier de vil satse på å høyne kvaliteten i skolen.

Les også: Kjønnsforskjellene er større i norsk skole enn i andre land