Kritiserer politiet for narkobøter

Politiet har gitt 370.000 i narkobøter siste måned. Mange må gå i fengsel fordi de ikke har råd til å betale, ifølge Foreningen for human narkotikapolitikk.

Publisert Publisert 28. september 2014

EGEN INNSATSGRUPPE: Siden Nygårdsparken stengte for en måned siden, har politiet jobbet for å hindre et større rusmiljø i Vågsbunnen. Foto: Rune Nielsen

Denne artikkelen er over fem år gammel

— Jeg ser ikke helt poenget med å dele ut disse foreleggene. Det vil koste samfunnet dyrt, fordi mange må sone i fengsel siden de ikke har råd til å betale. Noen skylder opp mot 40.000 kroner fordi de har fått flere bøter, sier Ragne Hagrum Gjengedal. Hun er styreleder i Foreningen for human narkotikapolitikk i Hordaland.

25. august ble øvre del av Nygårdsparken stengt og gjerdet inne mens grøntområdet rustes opp. Dermed ble rusmiljøet som har holdt til i parken i flere tiår, fordrevet.

Politiet har satt inn en egen innsatsgruppe i sentrum for å hindre at det oppstår nye åpne rusmiljøer, blant annet i Vågsbunnen. Søkelyset har særlig blitt rettet mot utenlandske narkoselgere uten lovlig opphold i Norge.

208 ble bortvist

Nå har stasjonssjef Olav Valland på Bergen sentrum politistasjon oppsummert innsatsen i løpet av den måneden som har gått siden parken stengte.

Politiet har bortvist 208 personer fra rusmiljøet i sentrum. Tre av disse brøt pålegget om ikke å vende tilbake til stedet innen 24 timer.

Politiet har utstedt 37 forelegg for besittelse og salg av narkotika, hver av dem på minst 10.000 kroner. Totalt er det altså gitt forelegg for over 370.000 kroner.

Åtte forelegg er ikke vedtatt, og sakene går dermed til retten.

Seks utenlandske borgere uten lovlig opphold i Norge sitter varetektsfengslet. To er sendt ut av landet.

— Vårt hovedmål er å hindre at det etableres nye åpne russcener i Bergen, sier Valland.

Gjengedal sier hun har fått tilbakemelding om at rusavhengige føler seg presset til å godta bøtene.

— Vi har fått tilbakemelding om at politiet står over dem og nekter dem å gå før de har skrevet under på at de godtar boten. Dette er en gruppe mennesker som føler seg hundset og trakassert. Det er mye nervøsitet og redsel blant dem, og det blir ikke bedre at av de føler seg presset til å skrive under, sier Gjengedal.

- Bøter er forebyggende

Standardboten ved besittelse eller forsøk på salg av narkotika, er på 10.000 kroner. Ved bæring av kniv, eller andre skjerpende omstendigheter, øker satsen med noen tusen kroner, opplyser Valland.

- Hvilken forebyggende effekt har det å bøtelegge rusavhengige for besittelse av narkotika?

— Det har en effekt med tanke på å hindre etablering av nye russcener. Enkelte ganger viser det seg at narkotikaselgerne selv er rusavhengige. Erfaringer fra Oslo viser også at forelegg virker dempende og forebyggende. Men jeg ser at vi får en del kritikk fordi vi gjør det vi har sagt at vi skal gjøre, nemlig å hindre at det oppstår nye markedsplasser for narkotika i det offentlige rom, sier Valland.

Selger stoff over alt

Han beskriver det som en utfordring at viktige hjelpetiltak for rusavhengige holder til i Vågsbunnen, der politiet prøver å hindre at rusmiljøet vokser.

Les også Politiet fortsette å gi narkomane 10.000 i bot

— Vi håper og tror at flere forsvinner fra området når det nye MO-senteret i Møllendalsveien åpner.

- Hvor har omsetningen stoff flyttet seg etter at Nygårdsparken stengte?

— Det er litt over alt. Vi ser at spesielt de utenlandske selgerne som leverer videre til lokale selgere, ikke var forberedt på at Nygårdsparken stengte. Der har det vært stor aktivitet for å finne nye markedsplasser, sier Valland.

- Begår ulovligheter

Gjengedal sier Foreningen for human narkotikapolitikk har et annet inntrykk av politikken i Oslo.

— Vår erfaring er at bøteleggingen bare førte til at miljøet flyttet seg et kvartal. Det er en ekstra stressfaktor for folk at selv om de blir rusfrie og kommer seg ut i jobb, så vil de slite med gjeld på grunn av politiets metoder, sier hun.

- Hvordan mener du politiet bør håndtere de rusavhengige?

— I utgangspunktet synes jeg ikke de bør foreta seg noe overfor mennesker som kun går rundt med stoff til eget bruk. Det eneste som skjer da er at de begår ulovligheter for å få penger til nytt stoff. De kommer bare i en mer desperat situasjon. Hvis politiet mener at de er ute etter langerne, så bør de ikke gå etter vanlige brukere, mener Gjengedal.

Politiets innsatsgruppe skal være operativ i minst to år, i samarbeid med ordinære ordens- og patruljemannskaper.

Publisert Publisert: 28. september 2014 08:37 Oppdatert: 29. september 2014 14:08

Takk for at du leser BT Ikke gå glipp av alle nyheter fra Vestlandets største avis. Bli abonnent