Det norske folk sier klart ja til Syria-flyktningene

27. aug. 2015 21:53 Sist oppdatert 28. august 2015

Generalsekretær i flyktningehjelpen, Jan Egeland, mener norske politikere må legge vekk diskusjonen om norske kommuner kan ta imot 8000 Syria-flyktninger, og heller diskutere hvordan den norske innsatsen i regionen kan fordobles neste år. Hussein Malla

Nå må norske politikere legge vekk diskusjonen om Norge kan motta 8000 syriske flyktninger over tre år, sier generalsekretær Jan Egeland i Flyktningehjelpen.

Mens tidligere målinger har vist et knapt flertall for å ta imot 8000 syriske kvoteflyktninger, er det nå klart flertall som mener det. Bare 25 prosent er negative, mens 12 prosent ikke har gjort seg opp noen mening.

Jan Egeland, på telefon fra Damaskus i Syria, sier Aftenpostens måling er svært gledelig.

Ny diskusjon

— Jeg mener vi nå ser at det norske folk som aldri før støtter innsatsen for dem som er rammet av den største og verste krigen på en hel generasjon. Nordmenn er villige å stille opp, sier Egeland.

Se video: - På flukt til Europa:

Samtidig er han klar på at – med en så klart uttrykt folkevilje som målingen viser – så må norske politikere ta skjeen i en annen hånd.

Les også:

Les også Carl I. Hagen vil melde Norge ut av verden

— Nå må politikerne legge vekk diskusjonen om vi kan motta 8000 over tre år. Selvsagt kan, og må vi, det. Dette bør føre til at vi får en dreining i diskusjonen slik at vi heller kan snakke om hvordan vi, f.eks. i statsbudsjettet for neste år, kan se en helt annen og mye større innsats i regionen, sier Egeland.

- Doble hjelpen

Fakta Fakta om målingen Utført av Respons analyse for Aftenposten, BT og Stavanger Aftenblad.Tatt opp 24. - 26. august 2015.1000 personer er telefonintervjuet.Resultatene må tolkes innenfor feilmarginer på +/- 2-3 prosentpoeng for hovedfrekvensene. Feilmarginene for undergrupper er større. Vis mer

Han sier at i dag gir Norge hjelp som på en eller annen måte når frem til 100.000 flyktninger.— Det tallet bør dobles, gjennom statsbudsjett for 2016, sier Egeland.

Jan Egeland Poppe, Cornelius

Samtidig sier 32 prosent av de spurte at spørsmålet om mottak av flyktninger vil ha stor betydning for deres valg av parti i kommunevalget om drøye to uker. Klart størst betydning har det for velgere som sympatiserer med Frp og SV.

— Var det derfor Siv Jensen nylig gikk ut og nærmest oppfordret kommunene til ikke å ta imot flyktningene, Per Sandberg?

— Nei, slett ikke, sier Frp-nestlederen.

— Vår valgkampstrategi ble lagt tidlig og er forankret i hele partiet. Siv snakket på vår valgkampåpning i Ålesund om flere temaer. At fokuset i mediene ble på innvandring, er vel ingen overraskelse, sier Sandberg.

Bruker innvandringskortet

SV er derimot helt klar på at man vil bruke "innvandringskortet" i valgkampen.

— Ja, vi vil absolutt bruke valgkampen til å mobilisere for en mer solidarisk flyktningepolitikk, sier partisekretær Kari Elisabeth Kaski.

Kari Elisabeth Kaski Pedersen, Terje

— Vi må stille opp som nasjon, og vi må gjøre det nå. 8000 må ikke bli et tak, men et gulv for hvor mange vi vil ta imot og hjelpe, sier hun.

Alle partiene på Stortinget, unntatt SV og Frp, signerte avtalen om å ta imot 8000 kvoteflyktninger. SV ønsket et høyere antall flyktninger, og trakk seg med den begrunnelsen. Frps begrunnelse var den motsatte.

SVs velgere er mest positive til mottak av 8000 Syria-flyktninger: 90 prosent sv SVs velgere er positive, tett fulgt av KrF med 83 og Venstre 82 prosent. Så er det et sprang ned til regjeringspartiene. Bare 9 prosent av Frps velgere er positiv, mens tallet for Høyre-velgerne er 50.

Lettere for kommunene?

Ingen av partilederne Aftenposten snakket med i går ville ta til orde for å øke antall Syria-flyktninger, slik Kaski gjør. Men bl.a. KrF-leder Knut Arild Hareide er opptatt av at en så positiv holdning i folket kan gjøre det lettere for kommunene å ta imot og bosette flyktninger. Mange kommuner har vært nølende til å ta imot Syria-flyktningene.

— Dette kan gjøre det lettere for kommunene å ta de grepene som er nødvendige, selv om jeg må si at mange kommuner har vært flinke, sier Hareide.

Knut Arild Hareide Bøe, Torstein

— Jeg tror det går opp for stadig flere at slik verden ser ut nå, så kan ikke Norge melde seg ut. Folk ser at Frps løsninger ikke er svaret. Folk vil ta ansvar, sier Hareide.

Støre ikke overrasket

Ap-leder Jonas Gahr Støre sier han ikke er overrasket over den tydelige støtten i folket for Syria-avtalen.

— Det er gledelig at det sivile samfunn reagerer. Frivillige organisasjoner, kirken, fagforeninger og organisasjoner sier at når disse menneskene kommer, så skal vi ta imot dem, sier han.

Jonas Gahr Støre Pedersen, Terje

— Jeg møter også kommunepolitikere fra alle partier, kanskje med unntak av Frp, som sier at dette ansvaret tar vi. Det gjør inntrykk på meg, for jeg vet at dette krever noe av dem. Dette er en katastrofe av ukjente proporsjoner. Vi snakker om 2000 i år, 3000 neste år og 3000 i 2017. I Makedonia kommer det 3000 hver dag, påpeker Støre.

- Løsningen er å forebygge

Per Sandberg sier heller ikke han er overrasket over målingen.

— Tragediene som utspinner seg i Middelhavet preger oss alle, særlig når barn og kvinner blir rammet. Det er en forferdelig situasjon for tusenvis av mennesker.

Per Sandberg Nesvold, Jon Olav

— Løsningen på dette er imidlertid ikke å gi flest mulig opphold i Europa eller Norge. Det viktigste nå er å stanse, forebygge årsaken til at millioner av mennesker setter liv og helse på spill. Det er fortsatt kapasitet til å hjelpe millioner av mennesker i nærområdene.

600 asylsøkere forrige uke

Han sier at det ikke er mottaket av 8000 som gir Norge store utfordringer.

— Det kommer nå tusenvis av asylsøkere til Norge, bare i forrige uke kom det nesten 600 asylsøkere til Norge, 220 av disse er registrert som syriske. Siden vedtaket i Stortinget har det kommet 3300 asylsøkere, 30-35% er registrert syriske asylsøkere. Alle disse kommer i tillegg til allerede vedtatt mottak av 2250 syriske flyktninger.

Han sier Norge og Regjeringen bidrar allerede sterkt for å hjelpe flyktningene, og at Frp ønsker å bidra ytterligere.

— Rett og slett for å forebygge at vi opplever en eskalering av den tragedien vi ser i Middelhavet, og situasjonen for tusenvis av flyktninger som allerede er kommet til Europa.

Solberg: - Vi blir alle sterkt berørt

Statsminister Erna Solberg skriver følgende i en e-post:

— Vi blir alle sterkt berørt av de bildene vi ser av flyktningestrømmene i Europa. En stor felles europeisk innsats må til. Nå er det viktig å bidra til at mennesker som kommer til Europa møtes med verdighet og menneskelighet.

Erna Solberg Ruud, Vidar

— I tillegg til de tiltakene regjeringen allerede har satt i gang, har vi denne uken satt i gang ytterligere strakstiltak ved å øke bevilgningene til humanitære eksperter etter ønske fra FNs høykommissær, samt at vi omdisponerer 5 millioner Euro av EØS-midlene til asyl- og migrasjonsformål i Hellas.

- Et godt kompromiss

— Samtidig som vi også må få bosatt ca. 5000 mennesker som sitter alt for lenge å venter på mottak i Norge før de kan få en ordentlig ny start på sine liv. For oss var det likevel viktig å finne en god balanse mellom dette utgangspunktet og flertallet på stortinget som ønsket å ta i mot 10 000 over 2 år.

Solberg skriver at Høyres utgangspunkt, da asylforliket ble diskutert, var å hjelpe flest mulig best mulig i nærområdene.

-Vi fant et godt kompromiss med å ta i mot 8000 asylsøkere over 3 år og å øke støtten i nærområdene.

Fakta Syria-avtalen Et bredt flertall på Stortinget, minus SV og Frp, ble før sommeren enige om å ta imot 8000 kvoteflyktninger fra Syria de neste tre årene. 2000 kommer i år, mens det etter planen skal tas imot 3000 flyktninger både i 016 og 2017. Avtalen skal "evalueres" i forbindelse med fremleggelsen av statsbudsjettet for 2017, heter det i avtalen. Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding