Nazi-bannere hengt opp på årsdagen for tyskernes invasjon i 1940

– Det er ganske sikkert Den nordiske motstandsbevegelsen som står bak. De måler sin suksess i hvor store medieoppslag de får, sier professor Tore Bjørgo, som advarer mot å gi ekstremistene for mye oppmerksomhet.

Nazistisk propaganda på Besserud mandag morgen. Tone Tveøy Strøm-Gundersen

9. apr. 2018 08:57 Sist oppdatert 9. april 2018

Bjørgo, som leder for Senter for ekstremismeforskning (C-REX) ved Universitetet i Oslo, sier at ekstremistene som står bak ønsker størst mulig mediedekning.

Han mener derfor det er et dilemma for ham å kommentere saken, og likeledes for mediene å publisere tekst og spesielt bilder av bannerne som ble hengt opp på årsdagen for nazistenes angrep på Norge 9. april 1940.

– Det er ganske sikkert Den nordiske motstandsbevegelsen som står bak. Med en gang jeg sier det, har de oppnådd det de ønsker. Dette passer inn i deres mønster ved å henge opp bannere for å provosere frem mediedekning. Jo mer sjokkerende, jo bedre for deres formål, sier Bjørgo, og fortsetter:

– Nå setter vi i gang og gir dem den PR-en de ønsker. De ønsker oppmerksomhet om sin organisasjon, og lager ting som er så provoserende at folk og mediene reagerer.

Hakekors i flere byer

«Vi er tilbake», står det på bannere merket med to hakekors som mandag 9. april ble hengt opp i Oslo og Asker. I Kristiansand er tre personer anmeldt for å ha hengt nazipropaganda og hakekors.

Klart lovstridig, fastslår vakthavende operasjonsleder i Oslo politidistrikt, Line Skott:

– Vi har fått flere meldinger om at nazi-bannere er hengt opp på Vestre Gravlund og Besserud i Oslo, samt i Kirkeveien i Asker. Politiet har rykket ut til alle tre steder for å fjerne bannerne, og det vil bli utferdiget anmeldelse.

Skott opplyser at det dreier seg om tre like bannere, og at det derfor er svært nærliggende å tro at samme person eller personer står bak.

Ingen var pågrepet mandag morgen. Mandag kveld hadde politiets krimvakt ingen oppdateringer i saken.

– De vet hvilken dag 9. april er

Han sier at mens «X antall mennesker ser selve banneret, så ser X antall mennesker ganger tusen oppslaget i mediene». Bjørgo anslår at «motstandsbevegelsen» har 40 aktivister i Norge.

Han har lest organisasjonens interne diskusjoner om forholdet til nyhetsmediene. Der skriver de mye om hvordan de skal skaffe seg medieoppslag.

– Er dette en bevisst politisk handling?

– Ja, det er klart. Dette er systematisk. Det er laget av folk som vet hvilken historisk dag dette er, og hva som skal til for å provosere.

– De er ikke dumme disse folkene

Han mener forherligelse av nazistenes invasjon av Norge har liten appell utenfor en meget liten krets.

– Mener du vi ikke bør dekke deres aksjoner og bannere?

– Jeg synes at dette bør gis så lite oppmerksomhet som mulig. Kanskje ved ikke å vise bildene for eksempel. De er ikke dumme disse folkene. De skjønner medielogikken. Man bør ikke gi dem det de er ute etter. Hvis de får store oppslag i Aftenposten, VG, Dagbladet og Dagsrevyen kommer de til å feire i kveld, slutter Bjørgo.

Aftenpostens nyhetsredaktør forklarer beslutningen om å omtale markeringene slik:

– Når det henges opp nazisymboler flere steder i Oslo og resten av landet, kan det skape uro og spørsmål hos folk som ser dette. Det er en naturlig del av Aftenpostens oppdrag å informere om en slik nyhetshendelse og konsekvensene av dem, sier nyhetsredaktør Tone Tveøy Strøm-Gundersen

Tre personer anmeldt i Kristiansand

Også i Kristiansand ble det hengt opp hakekors og nazipropaganda. Operasjonsleder i Agder politidistrikt, Linn Andresen, sier til Fædrelandsvennen at de fikk en rekke henvendelser fra publikum mandag morgen.

– Det hang bannere på Varoddbrua, i Sørlandsparken samt ett i tilknytning til politihuset. I tillegg hang det et hakekors-flagg i flaggstangen utenfor Arkivet, sier Andresen.

Arkivbygningen i Vesterveien 4 var under 2. verdenskrig Gestapos region-hovedkvarter.

Operasjonslederen sier det også er funnet flere løpesedler med høyreekstreme og hatefulle ytringer, og at personene er anmeldt.

– Politiet fikk stanset tre personer som var i besittelse av en del utstyr, og som er anmeldt etter straffelovens bestemmelser om hatefulle ytringer, sier operasjonslederen.

De tre er kjent for politiet fra tidligere og skal være knyttet til gruppen Nordfront, skriver Agder politidistrikt i en pressemelding. De er nå anmeldt for å ha hengt opp flagg med hakekors og bannere med nazisymboler flere steder.

– Saken blir etterforsket. Det ser ut til at dette er straffbare ytringer som vil kunne medføre bøter, sier etterforskningsleder Petter Sandell.

Klistret på postkasser i Fredrikstad

Yasmin Frydenlund fra Gamlebyen i Fredrikstad fant mandag morgen klistrelapper med samme budskap som på bannerne på to postkasser i sitt nabolag.

– Jeg ble rimelig sjokkert, og mitt første instinkt var å fjerne dem med en gang. Jeg er glad jeg så dem såpass tidlig; tror ikke de fikk henge der så lenge, sier Frydenlund til Aftenposten etter at hun hadde fortalt historien på Twitter.