Datatilsynet vil gi Forsvaret 75.000 kroner i bot for overvåking av journalister

Ni journalister ble kartlagt ulovlig av Etterretningsbataljonen.

Fagdirektør Cecilie Rønnevik og Datatilsynet mener Etterretningsbataljonen har brutt Personopplysningsloven. Arild Færaas

12. mai 2014 13:19 Sist oppdatert 18. september 2014

Det var EOS-utvalget som i fjor vår avslørte at Forsvarets etterretningsbataljon hadde samlet inn og lagret informasjon om norske journalister. Dette er ulovlig, og det kom senere frem at det gjaldt tilsammen ni journalister, blant annet Aftenpostens Henning Carr Ekroll.

Generaladvokaten i Forsvaret innledet etterforskning og sendte saken videre til statsadvokaten. I midten av februar ble det kjent at statsadvokaten henla saken.

Brøt personopplysningsloven

Datatilsynet skriver likevel i sitt varsel om vedtak at de mener det er grunnlag for gi Forsvaret et overtredelsesegebyr «for å ha behandlet personopplysninger i strid med personopplysningslovens bestemmelser».

Aftenposten-journalist Henning Carr Ekroll er blant journalistene som er blitt kartlagt av Etterretningsbataljonen. Aftenposten

Tilsynet så på saken etter at de mottak en henvendelse fra statsadvokaten i Troms og Finnmark. Konklusjonen er at E-bataljonen lagret opplysninger uten lovlig grunnlag, og at det er alvorlig nok til å gi et overtredelsesgebyr på 75.000 kroner.

«Vi har kommet til at Forsvaret gjennom den aktuelle behandlingen har krenket de registrertes rett til privatliv».

OPPDATERING 18. SEPTEMBER: Datatilsynet har nå kommet med et endelig vedtak om overtredelsesgebyr på 75.000 kroner mot Forsvaret. Forsvaret har mulighet å klage inn for Personvernnemnda.

— Ikke sensitive opplysninger

Fagdirektør Cecilie Rønnevik skriver videre at selv om det ikke var snakk om sensitive eller omfattende opplysninger, er det en krenkelse bare det at e-bataljonen har lagret informasjon om dem og at det «er egnet til å stille dem i et negativt lys».

Tilsynet mener det også er skjerpende at de som det ble lagret informasjon om ikke fikk vite om det og at det skjedde på grunn av deres «journalistiske virksomhet».

I formildende retning trekkes det frem at Forsvaret har satt i gang flere tiltak for å øke bevisstheten om lovverket og forhindre at slikt skjer igjen. Samt at lagringen skjedde for «å ivareta en berettiget interesse» - å sørge for sikkerheten til bataljonens personell og organisasjoen

Selv om tilsynet har tatt tak i denne saken, påpekte fagdirektør Cecilie Rønnevik tidligere i år at tilsynet ikke på eget initiativ kan kontrollere hva Etterretningsbatalajonen eller Etterretningstjenesten driver med.

Hæren: - Feil premiss

Vegar Gystad, Kommunikasjonssjef i Hæren, opplyser at Forsvaret er svært uenig i premisset Datatilsynet legger til grunn for sin vurdering.

— De skriver at informasjonen om journalistene ble brukt til etterretningsformål. Det er vel så feil som det går an å ta. Denne saken oppstod da Etterretningsbataljonen lagde en mediaoppsummering i kjølvannet av E-14 saken. Her ble også de journalistene som hadde skrevet saker i denne anledningen listet opp, skriver Gystad i en e-post til Aftenposten.

— Det som er kritikkverdig i saken er at mediaoppsummeringen ble lagret i feil datasystem. Dette er en enkeltstående saksbehandlingsfeil som vi selvfølgelig tar selvkritikk på, skiriver han videre.

— Etterretningsbataljonen driver ikke med overvåking av det norske folk, og i særdeleshet ikke journalister. Dersom Forsvarsstaben vurderer forelegget som rettferdig, er Hæren beredt til å ta ansvaret for denne beklagelige saksbehandlingsfeilen.