Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Finansminister Siv Jensen bekymrer seg for nordmenns økende låneopptak. Dersom dagens utvikling fortsetter, kan forbruksgjelden også true den finansielle stabiliteten, sier Frp-lederen. Vi i De Grønne mener situasjonen for lenge siden er kommet ut av kontroll. Lånefinansiert overforbruk er et sykdomstegn.

Arild Hermstad. Vis mer

Folk kjøper ting de ikke trenger, med penger de ikke har for å imponere folk de ikke liker, skriver Clive Hamilton i boka «The growth fetish». De vellykkede fasadene består, og som samfunn underslår vi forbrukets negative effekter. Den enkelte har ikke noe annet valg enn å spille med.

Samtidig øker antall inkassosaker formidabelt. Det vi ser på Luksusfellen på TV3 er bare toppen av et isfjell. Flere og flere faller utenfor. Vi snakker lite om barnefattigdom i Norge før jul, men sannheten er at forskjellene mellom dem som har og ikke har, er mest synlig på denne tiden av året. I desember shopper vi 30 prosent mer enn ellers i året. En av fire skal julehandle på kreditt.

Det har skjedd innstramminger i forbrukslånene med Jensen som finansminister, rett skal være rett. Men det er på langt nær nok. Økningen i inkassogjeld var i fjor på 21 prosent, størst vekst i Norden. Samtidig ble antallet misligholdte lån fordoblet, viser en gjennomgang DN har gjort. Det er en skremmende utvikling, og den kan, og må, stoppes.

Vi må ta et oppgjør med mekanismene som gjør det mulig å opprettholde et samfunn hvor overflatisk konsum bestående av sydenturer, sofagrupper og nettpoker gir status, selv når det er finansiert av lån og kredittkort med 20 prosent rente.

Begrepet advent, som betyr ventetid, er blitt et klimaks i en shoppingbonanza. Butikker er døgnåpne, vi må kunne handle på søndager, postkontorene sprenges av pakker fra Black Friday, og omsetningstallet må sette rekord for å redde økonomien i landet. Samtidig ønsker fem av ti menn, og fire av ti kvinner å droppe årets julegaver, ifølge en undersøkelse gjennomført av Ipsos for DNB.

Vi trenger et samfunn med mindre press og stress, og mer rom for rikere og bedre liv. Vi kan ikke finne oss i at folk må ta opp lån for å henge med i julehandelen. Vi vet at mange som får pengeproblemer også får fysiske og psykiske plager og kan havne i en fattigdomsfelle.

Det er uakseptabelt når myndighetenes vekstmål avhenger av at vanlige folk lokkes og lures for å bidra til økt forbruk. Det kan ikke være et mål at vi skal jobbe mer for å kjøpe og så kaste mer. Derfor er det en politisk oppgave å beskytte flere mot gjeldsfeller.

De Grønne tar ansvar. Vi vil forby all digital markedsføring for kredittkort og forbrukslån. I dag er det forbudt å selge lån ved å banke på dørene til folk. Det høres ut som en dårlig vits: Det er på nettet, ikke på husdørene at lånehaiene opererer.

Vi vil utvide gjeldsregisteret til også å inkludere boliglån. Vi vil også tette alle smutthull for utenlandske långivere og kredittselskaper. Alle som driver med forbrukslån må pålegges å dokumentere at det er gjort en grundig og solid kredittvurdering.

Risikoen for tap på forbrukslån må i større grad tas av utlånerne, dagens ordninger gjør at staten ved namsmannen, i praksis fungerer som inndriver av kreditt som er gitt på sviktende grunnlag. Sist, men ikke minst, mener De Grønne at bankene som bryter dagens regelverk, må straffes hardt med bøter og andre sanksjoner.

Et samfunn med vekt på fasade og overflatiske verdier, er det motsatte av det jula burde handle om.

