«Gjennom en bredere sikkerhetspolitisk vurdering har regjeringen besluttet at Norge ikke vurderer å anskaffe øvre lags sensorer eller avskjæringsmissiler som kan gå inn i NATO BMD», heter det i statsbudsjettet.

BMD står for «ballistic missile defence» og omtales på norsk som missilforsvar eller rakettskjold, skriver Klassekampen.

– Jeg tror dette hindrer økt spenning, sier Russland-forsker Julie Wilhelmsen.

Norge har i flere år støttet NATOs beslutning om et våpenskjold, men har vært motstandere av at NATO skulle bli en del av USAs missilforsvarsplaner. Dette snudde i 2010, med begrunnelse i at missilforsvaret ikke var rettet mot Russland.

I et hemmelig norsk forsvarsdokument fra 2017 ble det framholdt at trusselen fra Russland var en grunn til at Norge bør slutte seg til skjoldet.