forrige





fullskjerm neste Skien-mannen hadde blant annet en nedlastet fil med bombeoppskrifter på sin datamaskin.

Ekspert: Nærmest umulig for PST å sortere ut farlige brukere

Det store volumet av trusselmeldinger på sosiale medier, skrevet med anonym brukeridentitet, gjør det nærmest umulig for Politiets sikkerhetstjeneste å forstå hvilke av brukerne som er farlige, ifølge en sikkerhetsekspert.

Oppdatert 1. desember 2019

– Det kan være tusen anonyme brukere på Twitter som truer med å sprenge en bygning i lufta. Men ingen, eller kanskje en, vil komme til å gjøre det. Å identifisere denne ene er utrolig vanskelig, sier Kristian Gjøsteen, professor i kryptologi ved Institutt for matematiske fag på NTNU.

Lørdag skrev VG om en Skien-mann som over flere år har truet politifolk, profilerte politikere og journalister bak et vell av anonyme brukerkontoer på sosiale medier. Dette er dokumentert gjennom innsyn i en straffesak og egne undersøkelser.

VG-spesial: Mannen uten frykt

NÅL I HØYSTAKK: – Å identifisere denne ene kan være utrolig vanskelig, sier Kristian Gjøsteen, professor i kryptologi ved Institutt for matematiske fag på NTNU.

I april i år ble han dømt til ett års fengsel for blant annet vold mot en politibetjent.

På datamaskinene har Skienmannen installert ulike programmer som gjør at han kan surfe på nettet uten at noen kan finne identiteten hans eller se hvilke nettsteder han besøker.

I tillegg bruker han programmet VeraCrypt til å beskytte sensitive data.

– Jo mer ekstremt innhold en person ytrer, jo mer sannsynlig er det at profilen hans er anonym, sier kontraterrorsjef Arne Christian Haugstøyl i PST til VG.

ALDRI HELT TRYGG: – Vi kan aldri gi noen garanti for at vi kan forhindre en terroraksjon, sier kontraterrorsjef Arne Christian Haugstøyl i PST. Foto: Lynau, Jan Petter

– Hvor mye vanskeligere gjør dette jobben med å avdekke radikalisering og kapasitet?

– Generelt kan jeg si at den teknologiske utviklingen, ved bruk av krypterte applikasjoner, selvfølgelig gjør det ekstra krevende for en sikkerhetstjeneste til både å fange opp hva som kommuniseres og hvem som står bak informasjonen, sier Haugstøyl.

Kontraterrorsjefen sier dette er vanskelig for alle sikkerhetstjenester i verden.

– Vi kan aldri gi noen garanti for at vi kan forhindre en terroraksjon. Men det har skjedd flere ganger at vi har gått inn og stanset en person eller et miljø i Norge som har planlagt terror. Vi har gått inn i en tidlig fase, når vi har sett kapasitetsbygging – og ødelagt, sier Haugstøyl.

les også Skien-mannen: – PST gjorde meg mer frustrert og sint

– Umulig jobb

Det er fundamentale hindringer i veien for å spore identiteten til en anonym bruker på Internett. Det handler ikke bare om hva som er teknisk mulig, men også hva som er juridisk mulig, forteller krympotologiprofessor Kristian Gjøsteen.

– Hvis du gjør absolutt alt riktig i forhold til sikkerheten på datamaskinen din, kan det enten bli veldig dyrt for politiet å spore deg, eller veldig vanskelig. Noen ganger rett og slett umulig, fortsetter han.

Til VG sier derimot kontraterrorsjefen i PST at de har muligheter for å spore en persons identitet.

– PST har ulike metoder for å forsøke å finne ut hvem som står bak en slik falsk brukerprofil, uten at jeg kan gå inn på hvordan, sier han.

STOPPER HER: Den russiske søkemotoren Yandex er krevende for politiets dataetterforskere. Foto: Espen Rasmussen / VG

Fant bombeoppskrifter

Under rettssaken mot Skien-mannen i Nedre Telemark tingrett i april i år, fortalte en spesialetterforsker på digitale spor i Sør-Øst politidistrikt at politiet blant annet fant en nedlastet fil fra et forum med bombeoppskrifter på datamaskinen hans. I tillegg et kompendium for US Marinens: Introduction to combat mindset.

Politiets spesialetterforsker fortalte i retten at Skienmannen tar i bruk den russiske søkemotoren Yandex – et slags russisk Google.

– Jeg fant ca. 400 nettadresser knyttet til Yandex, men jeg vet ikke hva det er. Du kommer til døra, men du kommer ikke inn, sa spesialetterforskeren i Nedre Telemark tingrett.

Han tok kontakt med de russiske eierne av søkemotoren for å få hjelp.

– Null svar, fortalte spesialetterforskeren i retten.

For PST kan det ha stor verdi å undersøke datautstyret til en person de mistenker for å ville utføre politisk motivert vold.

– For eksempel om vedkommende har brukt datamaskinen til å bestille varer som kan gi ham kapasitet, sier Haugstøyl, som ikke ønsker å kommentere Skien-mannen spesielt:

– Egentlig alt som kan være relevant i forhold til å gjøre en kvalifisert vurdering av om du har intensjon og bygger kapasitet for å begå vold.

Vil forhindre snoking

Ifølge professor Gjøsteen er det flere land som ikke vil hjelpe når norsk politi vil hente inn identifiserende spor.

– USA, eller andre land som har selskaper med forretningsinteresser i Norge, kan ikke gi blaffen når norsk politi henvender seg. Men Russland og Kina vil overhodet ikke være interesserte i å hjelpe, sier Gjøsteen.

Til VG har Skien-mannen uttalt at han ikke husker å ha skrevet sosiale medier-meldingene som VG publiserte lørdag. Nå sier han dette om hvorfor han har lastet ned så mye sikkerhet på maskinen sin:

– Å få opplest i retten hva du har søkt etter, eller lastet ned, er ikke særlig flatterende. Innholdet på en datamaskin er veldig privat, sier han:

– For å forhindre at politiet skal snoke på maskinen min igjen, har jeg lastet ned ulike programmer for å anonymisere og beskytte meg. Da slipper jeg å få frem i lyset alt som påstås at jeg har lastet ned i 10 år og kanskje ikke engang husker å ha skrevet, sier Skien-mannen.

Publisert: 01.12.19 kl. 15:34 Oppdatert: 01.12.19 kl. 15:45

Mer om PST