MeningerDette er et debattinnlegg. Innlegget gir uttrykk for skribentens holdninger.Som en idrettsnasjon elsker Norge rekorder. I år kommer regjeringen til å slå en rekord det er lite grunn til å være stolt over: I 2020 planlegger de å ta inn over 14 milliarder i bompenger. Den gamle rekorden sto i bare ett år. I 2019 ble det tatt inn om lag 12 milliarder kroner. Bare på ett år har bompengene vokst med over 15 prosent. I regjeringserklæringen loves det tiltak for å få bompengene ned. Men hvor blir de av?

I 2020 betaler bilistene over 50 prosent av alle riksveiinvesteringene gjennom bompenger. Av alle bompengene som tas inn i år går rundt 10 milliarder kroner til å bygge riksvei. De samlede riksveiinvesteringene er til sammenligning på rundt 19 milliarder kroner. Vi har altså et investeringssystem hvor politikerne løper rundt og lover nye veier – og som oppfyller løftene ved å sende mesteparten av regningen tilbake til bilistene.

I byene får dette de grelleste utslagene. Om lag en av fem bompengekroner går inn i bypakkene. Her er bilistene med på å finansiere store kollektivutbygginger, sykkelveier og veiprosjekter. I flere byer ser man nå at finansieringen av pakkene svikter – det er ikke lenger nok bilister på veiene. For politikerne har bestemt at vi ikke lenger skal kjøre bil i byen. Og med stadig flere el-biler i byene synker innbetalingene ytterligere siden el-biler kun betaler maksimalt halv takst i bomringene. For politikerne har også høye klimaambisjoner for transport. Det henger ikke på greip å bruke bompengene som virkemiddel for å begrense bilbruken, skifte ut bilparken til el-biler og samtidig skaffe inntekter.

Hittil har ingen politiske partier kommet opp med en alternativ, bærekraftig finansiering som gjør nødvendige investeringer mulige uten å ramme den enkelte som er avhengig av bilen. Bompenger er en flat avgift som åpenbart treffer de som har minst hardest. En NAF-undersøkelse fra 2019 viste at 40 prosent av de med aller dårligst råd ikke greier en økning i bomregningen på 500 kroner måneden eller mer. Dette kan ikke fortsette. Felles infrastruktur bør betales av fellesskapet.

Vi har alle bruk for veien, enten direkte som bilister, eller som forbrukere av varer. Likevel er samferdsel nå det eneste stedet hvor staten tar inn stykkpris for å betale for bygging av infrastruktur. Man ville aldri tenkt på å gjøre det samme for verken skole, sykehus eller barnehager.

Nå må Erna Solberg forklare norske bilister hvordan det er mulig å styre landet på en regjeringserklæring med ni punkter om hvordan bompengene skal gå ned – mens de i realiteten går opp. Vår forventning er at regjeringen raskt innfrir Granavolden-løftene for å få ned belastningen på bilistene på kort sikt. Samtidig må de jobbe for en varig løsning for å få bukt med bompengene for godt: 2020 må bli det siste rekordåret for bompenger.