OVERFLYVNING: Toppledere i NATO følger med på en luftparade med allierte fly, på NATO-toppmøtet i mai i fjor. Fra venstre Belgias kong Phillipe, generalsekretær Jens Stoltenberg, Alexis Tsipras (Hellas), Donald Trump (USA), Andrzej Duda (Polen), Theresa May (Storbritannia) og Justin Trudeau (Canada). Foto: MELANIE WENGER / POOL/AFP

Kilder til VG: NATO-land vil avvise nye pengekrav fra Trump

Norge og flere andre NATO-allierte vil ikke innfri krav fra USA om å skjerpe NATOs felles to-prosentmål. Faren for en åpen konfrontasjon med president Donald Trump på NATO-toppmøtet i neste uke er dermed stor.

Oppdatert 5. juli 2018

Artikkelen er over to år gammel

Neste onsdag og torsdag møtes stats- og regjeringssjefene i 29 NATO-land til toppmøte i Brussel.

På det forrige toppmøtet i mai 2017 beskyldte Trump de andre NATO-landene for å skylde USA store pengebeløp. Det kom også sterke reaksjoner på at han unnlot å bekrefte at USA står ved forpliktelsene om kollektivt forsvar.

Skarpe brev

I forrige uke meldte VG at den amerikanske presidenten hadde sendt skarpe brev til regjeringssjefene i Norge og en rekke andre NATO-land med krav om større forsvarsbudsjetter.

Ifølge VGs opplysninger har minst 13 NATO-land fått brev fra Trump:

«Det blir stadig vanskeligere å forsvare overfor amerikanske borgere at noen land fortsatt ikke når våre felles sikkerhets-forpliktelser», skrev presidenten til statsminister Erna Solberg (H), tydelig misfornøyd med at to-prosentmålet ikke er innen rekkevidde.

To-prosentmålet er målet om å bruke to prosent av BNP på forsvar.

les også Solberg lover nytt forsvarsløft foran NATO-toppmøtet

Tysklands forbundskansler Angela Merkel fikk en enda tydeligere beskjed:

«Tysklands underfinansiering av forsvar underminerer alliansens sikkerhet og fører til at andre land også lar være å oppfylle sine forsvars-forpliktelser fordi de ser på deg som en rollemodell», skriver Trump til Merkel, ifølge The New York Times.

Washington Post har tidligere skrevet at Trump-administrasjonen har utredet en stor tilbaketrekning av soldater fra Tyskland, fordi de mener at Merkel ikke bruker nok penger på spleiselaget i NATO.

les også Nye tall: Norge bruker lavere andel på forsvar – i strid med NATOs mål

Sier nei

Nå svarer Norge og flere andre NATO-land på de amerikanske kravene, som de mener går langt ut over det landene var enige om i 2014:

– Det er ikke aktuelt å påta seg større forpliktelser, ut over det som ble avtalt i 2014. Alle NATO-landene øker nå sine forsvarsbudsjetter, sier en sentralt plassert kilde til VG.

Kommunikéet

En drøy uke før topplederne fra 29 NATO-land møtes til toppmøtet, jobbes det intenst med teksten i slutt-dokumentene som landene normalt offentliggjør etter toppmøtet.

I dagene før toppmøtet er det ventet at USA vil konkretisere ønsket om en langt skarpere og mer direkte tekst som beskriver byrdefordelingen internt i NATO, og hva hvert enkelt medlemsland må bidra med.

Solberg: NATO må levere

VG har forelagt disse opplysningene for Erna Solberg, som var i Kroatias hovedstad Zagreb tirsdag ettermiddag.

– Jeg synes det er vanskelig å spekulere i hva vi skal ende opp med etter diskusjonene på NATO-toppmøtet. Men det viktigste er at vi klarer å levere på det vi ble enige om: At vi øker forsvarsinvesteringene, passer på at vi bruker investeringene fornuftig, og at vi styrker NATOS kampkraft, sier Solberg til VG.

– Vi skal legge an til en langtidsplan som løfter midlene til forsvaret ennå mer i den neste fireårsperioden, legger hun til.

«Bevege seg mot»

På toppmøtet i 2014, da Jens Stoltenberg overtok som NATOs generalsekretær, vedtok toppmøtet at land som brukte mindre enn to prosent av BNP på forsvar skulle stoppe nye nedskjæringer, og «ha som mål å bevege seg mot to-prosentmålet innen et tiår».

På 2014-toppmøtet i Wales ville USAs daværende president Barack Obama ha et mer konkret mål for byrdefordelingen, men godtok til slutt den gjeldende teksten, som skal ha vært basert på et tysk kompromissforslag.

Når diskusjonen om å skjerpe to-prosentmålet nå kommer opp igjen, skal holdningen fra Norge og en rekke andre NATO-land være entydig:

** De vil ikke godta et mer konkret og absolutt to-prosentmål i slutterklæringen.

** I stedet vil de vise til at de er på god vi til å nå 2014-målet.

** Budsjettkuttene er historie og forsvarsbudsjettene er på vei opp, nesten fire prosent fra 2017 til 2018.

les også NATO: Norge brukte mer på forsvar i fjor. Men nå faller tallene igjen.

Fire ganger 30

USA vil imidlertid få innfridd andre krav i slutterklæringen:

VG er kjent med at NATO-landene formelt vil bekrefte det såkalte 30-30-30-30 målet som USAs forsvarsminister Jim Mattis la frem i vinter: Medlemslandene skal sammen stille 30 bataljoner, 30 krigsskip og 30 kampflyskvadroner, som skal være klar til innsats for NATO på 30 dagers varsel.

Landene er også enige om å opprette to nye NATO-kommandoer: En for forflytning over grensene i Europa, og en for sikker transport over Nord-Atlanteren. Samtidig skal omstillingen av NATOs administrasjon og kommandostruktur fortsette.

Men hva skjer om NATO-landene ikke blir enige?

Flere som VG har snakket med, frykter at Trump kan trekke amerikanernes støtte til slutterklæringen, slik han gjorde etter G7-toppmøtet i Canada i juni. Ettersom alle vedtak i NATO krever enstemmighet, kan det ytterst bety at det ikke kommer noen slutterklæring fra toppmøtet.

les også Kommentar: NATO frykter Trump før toppmøte

Glimrende og balansert

Da VG snakket med NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg i Brussel i forrige uke, ventet han en «glimrende og balansert» slutterklæring fra toppmøtet:

– Det er alvorlige uenigheter mellom europeiske land og USA, ikke minst når det gjelder handel. Min hovedoppgave er at NATO klarer å håndtere fisse uenighetene, og begrense de negative effektene på NATO. Det har vi lyktes med så langt, sa NATO-sjefen.

les også Stoltenberg og Trump roste hverandre: – Denne mannen gjør en fantastisk jobb i NATO

– Hvordan reagerte du på brevtruslene fra Trump til flere allierte?

– Det er helt normalt at allierte sender brev til hverandre. Amerikanerne har vært veldig tydelige på at landene må investere mer i forsvar. Men det er jo en melding som europeerne er enige i, sa Stoltenberg.

Publisert: 04.07.18 kl. 17:09 Oppdatert: 05.07.18 kl. 00:41

Les også