Regjeringen mener fremmedkrigerne er en nasjonal trussel, og ønsker å frata dem det norske statsborgerskapet for å prøve å hindre at flere verver seg.

Forslaget ble sendt ut på høring i dag.

TRENGER FLERE VIRKEMIDLER: Det mener innvandrings- og integreringsminister Sylvi Listhaug (Frp). Foto: Ole Martin Wold, Wold, Ole Martin / NTB scanpix

– Det er en bekymring som også PST har uttrykt. At man er redd for at personer som har deltatt i krigshandlinger, som har fått trening, som har tatt det steget det er å begå kriminelle handlinger i krig, skal ta med seg kunnskap, evne og vilje til å utføre den type aksjoner her i Norge, sier innvandrings- og integreringsminister Sylvi Listhaug til NRK.

– 30 har kommet tilbake fra krigen

Lovendringen skal imidlertid bare gjelde personer som har dobbelt statsborgerskap. Ifølge internasjonale konvensjoner kan en ikke gjøre folk statsløse.

Ifølge PST har minst 90 personer reist fra Norge for å krige i Syria eller Irak. Rundt 20 er drept og 30 har kommet tilbake til Norge. Resten skal fortsatt befinne seg i Syria eller Irak.

– Når man deltar i krigshandlinger, så har man potensielt tatt livet av andre mennesker. Man har vært med på veldig dramatiske ting. Man har trådt over en grense. Da er det selvfølgelig en bekymring for om man fortsetter den aktiviteten når man kommer tilbake, sier Listhaug.

Lovendringen skal gjelde personer som blir dømt i norsk rett. I tillegg skal justisdepartementet kunne frata passet dersom nasjonale interesser er truet.

Regjeringens forslag Ekspandér faktaboks Regjeringen foreslår to nye hjemler for tap av statsborgerskap. Den ene gjelder ved straffbare forhold og den andre gjelder ved hensyn til grunnleggende nasjonale interesser. Etter gjeldende rett er det ingen slike hjemler.

Regjeringen mener at dette kan ha en avskrekkende effekt samtidig som regelverket kan forhindre at norsk pass brukes i for eksempel terrorvirksomhet.

Det er et vilkår at personen har annet statsborgerskap i tillegg til det norske, for tap av statsborgerskap etter de foreslåtte bestemmelsene.

Når det gjelder tap ved straffbare forhold, foreslår regjeringen at domstolene skal kunne ilegge tap av statsborgerskap som en del av straffeutmålingen. Det er et vilkår at personen har overtrådt en bestemmelse i straffeloven kapittel 16, 17 eller 18 med strafferamme på seks år eller mer. Rettsstridig militær deltakelse i en væpnet konflikt i utlandet er omfattet.

Når det gjelder tap av hensyn til grunnleggende nasjonale interesser, foreslår regjeringen at departementet kan vedta tap av statsborgerskap. Det er et vilkår at personen har utvist fremferd sterkt til skade for Norges vitale interesser. Tap av statsborgerskap på dette grunnlaget er ikke straff, men et sikkerhetstiltak.

Regjeringen foreslår at tap ikke kan ilegges for handlinger begått før personen var 18 år gammel eller dersom det vil være uforholdsmessig overfor personen selv eller vedkommendes familie. I saker som berører barn, skal barnets beste være et grunnleggende hensyn.

Terrorforsker skeptisk

SKEPTISK: Forsker Lars Gule. Foto: Larsen, Håkon Mosvold / NTB scanpix

Terrorforsker Lars Gule mener det er helt uakseptabel dersom regjeringen åpner for å frata pass uten en rettslig behandling.

– Det gir PST og byråkrater altfor store fullmakter. Dette vil fort baseres på hemmelig informasjon, og er ikke en rettsstat verdig. Sier man terror, kan man sette rettssikkerhetsgarantier til side. Det er en skummel tendens, sier Gule.

I november sendte regjeringen et annet forslag på høring. Da gjaldt det muligheten til å nekte å utstede eller å gjøre det mulig å trekke tilbake pass og ID-dokumenter hvis det er grunner til å mistenke noen for å reise til konfliktområdet.

Nå foreslås det endringer i statsborgerloven med tanke på dem som har vært fremmedkrigere.

Følger Storbritannia og Danmark

Både Storbritannia og Danmark praktiserer i dag å frata fremmedkrigere statsborgerskapet ved å inndra passene. Regjeringen håper å få på plass den sammen ordningen før sommeren, etter at de i dag sendte det nye lovforslaget ut på høring.

– Det er mange fra Norge som har reist for å være med å krigshandlinger, og vi kan ikke være naive i disse spørsmålene. Så her gjelder det å skaffe seg flere virkemidler, sier Listhaug.