Det var i fredags förra veckan som journalisten Emanuel Karlsten publicerade en krönika i Göteborgs-Posten med rubrik "Forskare: Människor som inte läser böcker är smartare".

Ingressen löd:

"I en studie med tio tusen deltagare har forskare kunnat vetenskapligt bevisa att bokläsare har sämre analysförmåga. Genom att mata sig med färdiga berättelser försämras möjligheten att tillgodogöra sig verkligheten. Studien visar också att de som aldrig läser är smartare än genomsnittet."

Genast började artikeln delas flitigt på sociala medier och "nyheten" plockades till och med upp av Sveriges Radios lokala redaktion P4 Västerbotten som en kortare notis.

Forskningsresultatet hade varit intressant – om det nu låg minsta lilla sanning i det.

Den som faktiskt klickade sig vidare in på själva artikeln kunde snabbt se att rubriken och ingressen var satt för att visa hur vi har en tendens att dela saker utan att läsa hela artikeln.

I artikeln hänvisar Emanuel Karlsten till en studie gjord av forskare på Columbia University och French national institute som visar att 59 procent av alla artiklar som sprids i sociala medier delas utan att läsas.

– Krönikan var en slags mätsticka att använda på omgivningen. Att det skulle bli så spritt var ju väldigt roligt och framförallt positivt att poängen togs emot så väl. Det känns som om folk kom på sig själva och tänkte till, säger Emanuel Karlsten till Dagens Media.

Krönikan publicerades i samband med att en satirartikel om Bob Dylans påhittade uttalande om Nobelpriset också delats flitigt på sociala medier.

– Det var bra timeing och det var det som var tanken med krönikan också, att kunna relatera till enklare och konkreta exempel.

Hur ser du på att till och med Sveriges Radio plockade upp "nyheten" som om den var sann?

– Det är ju helt otroligt. Alla har vi gjort misstag och jag vet villkoren som de jobbar under och att det går snabbt. Då är det klart att det är lätt att bara plocka upp något efter en rubrik. Men det är tematiskt för branschen, att till och med de mest häpnadsväckande rubrikerna och ingresserna är snabbsmälta – det kan stå nästan vad som helst och vi tuggare i oss det och går vidare. Det är ett symptom på en bransch som kanske inte mår så bra.

Emanuel Karlsten säger att även journalistbranschen borde ta detta till sig och tänka ett varv till innan man publicerar och delar vidare artiklar.

– Jag skäms som kollega samtidigt som jag förstår att det kan hända vem som helst. Min förhoppning är att det här ska hjälpa oss att skämmas lite mer över hur snabbt det går och se det som en läxa.

Sveriges Radio har senare bett om ursäkt för misstaget.