En kväll i början av sommaren försöker en stor mobb på ungefär femtio personer, barn, tonåringar och vuxna, storma ett HVB-hem i Hörby, bara några meter från centralt belägna Nya Torg.

De tror att en afghansk kille som knivskurit en tonåring flytt in på boendet.

På balkongen ovanför huvudentrén går personalen ut för att försöka lugna mobben. De har inte sett någon springa in på boendet.

Det hjälper inte.

Mobben försöker ta sig in i huset och hotar att bränna ner det och att döda alla där inne. Stämningen är så aggressiv att personalen ringer polis.

När flera patruller och en piketstyrka från Malmö anländer till platsen går de förbi mobben och sparkar in dörren till HVB-hemmet. Med dragna vapen drar poliserna ut de ensamkommande som bor på boendet, en efter en, och ställer dem mot väggen. Men de hittar ingen som ser ut att ha begått knivdådet.

Senare ska den misstänkte hittas på en helt annan plats. Då har kommunen redan tvingats evakuera HVB-hemmet. Säkerheten för personal och boende kan inte garanteras.

Efteråt rapporterar lokala medier kort om den kaotiska kvällen som en enskild händelse i det lilla skånska samhället.

Men det ska visa sig vara en del av något större än så.

På sociala medier skriver Hörbybor om att någon tänt ”gnistan som tänder hela brasan”. Att politiken som sossarna förespråkar inte finns förankrad bland invånarna.

Många upplever att de ensamkommande har fört med sig bråk och otrygghet till orten.

Jag bestämmer mig för att söka upp afghanerna som många i Hörby har åsikter om och som en del verkar vilja ha bort med våld.

"Kampen om torget" i Hörby Kommunen i Hörby har haft problem med flera HVB-hem i kommunen. Bland annat ett hem där personal försökt radikalisera ungdomar, vilket Kvällsposten tidigare har berättat. Kommunen bröt samarbetet med företaget, men hyr fortfarande en villa som företaget äger.

Det har också varit stora spänningar mellan ensamkommande afghaner och en grupp andra generationens svenskar, med albanskt ursprung. Våld och kriminalitet som enligt polisen härleds till knarkförsäljning, svartsjukedraman och våldsbrott grupperna emellan. Det har bland annat lett till afghaner portats från ett kommundrivet aktivitetshus, av albaner. På torget säljs knark, vilket polisen känner till – men otryggheten är stor. När en albansk kille blir knivskuren anklagas en afghansk ensamkommande – och flera personer stormar ett HVB-hem där afghaner bor. Samtidigt anklagas de ensamkommande för allt möjligt i sociala medier. Flera saker där sanningen senare visat sig vara annorlunda än hur den utmålats. Visa mer Visa mindre

Polisen har varit inkopplade i flera fall, i den pågående konflikten. Foto: JENS CHRISTIAN / EXPRESSEN/KVÄLLSPOSTEN

Kallades "Grisatorget"

På 1930-talet kallades Nya Torg för "Grisatorget".

Hörby var känt för Skånes största grismarknad som fanns här varje torsdag.

Nu omringas torget av olika butiker. Systembolaget, elektronikaffär och klädbutik, bland annat.

På kvällarna, när butikerna stängt, sker andra typer av affärer.

+ +

”Två ungdomar är misstänkta för att ha rökt hasch på ett av Hörbys boende för ensamkommande”.

”Kommunen köper HVB-hem för 5,8 miljoner”.

”Samhällsbyggnadsförvaltningen har under våren utrett ekonomin som alltså visar ett underskott på 6,8 miljoner kronor. För att klara budgeten har personalneddragningar aviserats”.

”Storbråk på Nya Torg”.

Den typen av rubriker, artiklar och statusuppdateringar delas flitigt i olika forum på sociala medier där många av Hörbys invånare diskuterar situationen i kommunen.

Många är kritiska till att Hörby tagit emot nyanlända, vilket kommunen enligt lag måste göra.

Framförallt är det en grupp som många är kritiska till: ensamkommande afghaner.

De anses ha fört problem till Hörby som kommunen inte vill ta tag i.

Kommunen anser sig ha en stor utmaning framför sig i Hörby. Foto: JENS CHRISTIAN / EXPRESSEN/KVÄLLSPOSTEN

I början av december bjöd kommunen in allmänheten för att informera om vad man gjorde för att skapa trygghet i byn. Då gick kommunalrådet Susanne Meijer (S) ut i lokalpressen och informerade att Hörbyborna inte skulle få ventilera sin oro eller debatter – bara ställa frågor.

Då hade två småkillar som var på Pokémonjakt på Nya torg angripits av ett gäng äldre tonårskillar. En tioåring blev nersparkad och sköts i bakhuvudet med en Soft Air Gun-pistol. En ”skenavrättning”, som hans mamma beskrev det eftersom pojken inte visste vad för slags vapen de äldre killarna satte mot hans huvud innan de tryckte av.

På sociala medier och högerextrema sajter utpekades ensamkommande.

Sommaren och hösten 2016 anmäldes flera våldtäkter i Hörby. Utredningarna dröjde och skapade stor frustration bland många invånare. I flera av fallen var ensamkommande afghaner misstänkta för våldtäkterna. I sociala medier hävdade Hörbybor att polis och medier mörkade det som skett.

Men det senaste året har Hörby haft flera problem med HVB-hem där ensamkommande bott.

I februari i år sade kommunen upp kontraktet med ett företag där dömda personer drev ett bråkigt och oroligt hem. En afghan hade hotat att bränna ner boendet och en annan hade slagit föreståndaren.

I april bröt Hörby med ännu ett företag som drev HVB-hem, efter att personal försökt radikalisera de ensamkommande.

LÄS MER: HVB-hem i Hörby försökte radikalisera ungdomar

Rachid Kraitiss har länge jobbat med struliga ungdomar. Foto: JENS CHRISTIAN / EXPRESSEN/KVÄLLSPOSTEN

"De tar över gatorna"

I en bilaffär träffar vi Hörbybon Rachid Kraitiss, av marockanskt ursprung, som länge jobbat med struliga ungdomar. Nu arbetar han på en skola i kommunen. Han säger att han inte känner igen Sverige längre.

– Vissa håller på att ta över gatorna. De har mindre respekt för samhället. Ingen respekt för lagen och så vidare. Det är viktigt att informera de här ensamkommande om sina skyldigheter, inte bara deras rättigheter, säger Kraitiss som själv kom till Sverige för 45 år sedan.

Han jämför de ensamkommande afghanerna med en annan stor grupp som invandrade till regionen i början på 1990-talet.

– Många av oss som bor här har barn, barnbarn. Vi har mycket att förlora men det har inte de ensamkommande. Det är helt fel när folk till slut inte vågar gå ut, säger han.

Sedan pekar han på en karta som står prydligt inramat mot väggen i bilaffären. En karta över republiken Kosovo.

– När albanerna kom hit hade vi inga större problem med dem. Idag fungerar de i samhället. Ingen har hjälpt albanerna att komma på fötterna och att bygga upp företag som detta.

Hörbybon Shkelzen Kuci kom från Kosovo 1988. Foto: JENS CHRISTIAN / EXPRESSEN/KVÄLLSPOSTEN

Hörbybon Shkelzen Kuci, som kom från Kosovo 1988, kom nyligen hem från en kort resa till hemlandet. När han saktade in med bilen i Hörby stoppades han av poliser som genomsökte alla bilar i området.

Han befann sig även på torget den där kvällen då flera polispatruller anlände till Nya torg och stormade in på HVB-hemmet en bit bort.

– Det var fullt av poliser med masker och dragna vapen. Sånt är vi inte vana vid att se här i Hörby, i ett litet samhälle. Jag tänkte, ”var är vi, Afghanistan?”. Som tur är bor min dotter inte här i Hörby, det hade jag inte velat, säger han.

Majoriteten av den mobb som försökte storma HVB-hemmet var kosovoalbaner. Efter att en ung kille med albansk bakgrund knivhuggits ryktades gärningsmannen vara en afghan som sprungit in på boendet.

– Snart kommer det smälla. Helt garanterat. Nu vågar inte afghanerna gå ut. Albanerna håller koll på dem, bevakar dem. De vill slå ihjäl dem, säger Shkelzen Kuci.

Det visar sig att ett stort och infekterad bråk pågår mellan ensamkommande afghaner och Hörbybor med albanska rötter.

I ett populärt aktivitetshus som kommunen driver har albaner portat afghaner.

Tjänstemännen i kommunen är väl medvetna om den eskalerande konflikten.

Eva Klang Vänerklint är socialchef i kommunen. Foto: Hörby kommun

Socialchefen: Finns en politisk sida

Socialchefen Eva Klang Vänerklint har svårt att gå på semester. Hon sitter och stressar fram en extratjänst, en ungdomssamordnare som ska hjälpa kommunen att ”återta torget”, som hon säger.

Konflikten mellan unga afghaner och albaner syns inte minst på Nya Torg, dit många äldre inte vågar sig ut på kvällen.

– Samtidigt finns det en politisk sida av detta där man inte gärna tonar ner saker utan snarare tonar upp dem. Man tar inte ansvar för byns väl och ve. Man pekar ut smågrupper, säger socialchefen.

Hon nämner forum på sociala medier där ensamkommande afghaner ställs mot Hörbys äldre invånare.

– Största delen av vår budget satsar vi på de äldre, ändå låter det som om vi struntar i dem. Samtidigt är situationen bland ungdomarna jätteallvarlig.

+ +

Tidningsarkiv från 1992:

• I Aktuellt säger invandrarminister Birgit Friggebo (FP): ”Uppenbarligen finns det någon tradition eller annat som gör att de (kosovoalbaner) är mer benägna att snatta och stjäla cyklar och tvätt”.

• I Expressen säger Ny Demokratis dåvarande partiledare Bert Karlsson: ”Ta kosovoalbanerna till exempel. Jag tycker vi ska kasta ut varenda en. De är inga flyktingar. Många av dom organiserar stölder i Sverige för att få pengar till vapen till det krig dom vill ha igång i Kosovo.”

+ +

Vid ingången till Hörbys polishus möts vi av en polis som avbryts av att telefonen ringer.

"Viva Las Vegas" ljuder på hög volym från telefonen.

Att få tag på en polis att prata med i området är inte lätt.

Efter flera dagars sökande får vi till slut tag på kommunpolisen Niklas Årcén.

Han bekräftar att det under åtminstone ett och ett halvt år pågått bråk mellan ensamkommande och "invånare som är andra generationens invandrare och killar med svensk bakgrund".

När vi berättar att ensamkommande och personal tror att polisen stormade HVB-hemmet den där kvällen i början på juni – på grund av drevet som afghaner i kommunen utsätts för – håller han inte med. Det är inte första gången polisen genomsöker hus baserat på rykten.

– Jag beklagar att det blev en jobbig situation. Även om ingen gärningsman greps på boendet måste vi i akuta situationer agera utifrån den information som finns där och då. Då kan det leda till att vi inkräktar på personers boende.

Orsakerna till de bråk som pågår i Hörby är flera, menar han.

– Det handlar om allt från att man vill visa vem som bestämmer, svartsjukedramer men även om kriminella bitar som narkotika, säger Niklas Årcén.

Niclas Årsén känner till knarkförsäljningen på torget. Foto: JENS CHRISTIAN / EXPRESSEN/KVÄLLSPOSTEN

Han vet att det säljs knark öppet på Nya torg och säger att polismyndigheten tar problemen på allvar. De vill att folk ska våga vistas ute på torget.

– Det är ganska komplext men det handlar bland annat om konflikter om var man ska sälja. Skåne är rätt litet så det här har kopplingar till nätverk och personer i andra städer också, Malmö exempelvis. Så det här handlar inte bara om Hörby.

Det senaste åren har flest resurser från polisområdet, där även Höör och Eslöv ingår, satsats på Hörby,

2016 gjordes 20 anmälningar om sexuellt ofredande i kommunen. Mer än en dubbelt så många som för fem år sedan. Dessutom har anmälningar om våldtäkter ökat. Flera av anmälningarna rör en uppmärksammad gruppvåldtäkt i centrala Hörby i slutet av juli i fjol där ensamkommande var misstänkta.

"SD fanns inte då"

I bilaffären står Rachid Kraitiss och funderar över det Sverige som varit och det han lever i nu.

– När albanerna kom fanns inte SD, som mobiliserar många i dag. Där har afghanerna otur, säger han.

I Hörby röstar var fjärde invånare på Sverigedemokraterna.

Rachid Kraitiss har förståelse för att många vänder sig till partiet, men tror inte på att kritiken mot invandring och mångkultur leder till något annat än konflikter.

– På skolan där jag jobbar är majoriteten svenskar. Där kallar killar som går i fjärde klass mig för jävla blatte. Där är jag en Mohammed. Dagligen har jag fått höra att jag ska gå och knulla min mamma, att jag är en neger. Förstår du? De är tio år. Många barn i Hörby har fått höra sånt hemma vid köksbordet. Och nu har de fått afghaner hit…

Afghanerna beskylls för det mesta i dag. Även sådant som afghaner bevisligen inte gjort.

”Skenavrättningen” där en tioåring sköts i bakhuvudet med en Soft Air Gun-pistol, är ett sådant exempel. Enligt polis vi talat med var det inte ensamkommande eller nyanlända överhuvudtaget som låg bakom, trots att det påstods i sociala medier och högerextrema sajter.

Shkelzen Kuci, kosovoalbanen, poängterar att alla problem inte beror på afghanerna.

– Albaner är också skitstövlar. Det finns idioter i alla grupper. Men här handlar det om unga i en speciell ålder som inte går ihop. Barn som bara lämnats på gatan.

Enligt polis är killen som knivhöggs av en afghan, och som fick en mobb att attackera HVB-hemmet, själv känd av polisen och har kriminell bakgrund.

– Vi albaner är som getingar om någon från en annan nationalitet går på en av oss, säger Shkelzen Kuci. Även om vi annars inte ens hälsar på landsmannen.

Flera allvarliga incidenter har inträffat i Hörby, i svallvågorna av konflikten. Foto: JENS CHRISTIAN / EXPRESSEN/KVÄLLSPOSTEN

Inne på HVB-hemmet sitter den anställde Mohammed Gulchin och minns när polisen stormade in.

– Det var jag som ringde polisen och sa att vi behövde hjälp när mobben stod här utanför och hotade att bränna upp huset. Jag förstår inte varför polisen slog sönder garagedörren. De tog tag i mig och de sa åt oss att ”hålla käften”. Jag försökte förklara att jag är personal.

Enligt hans chef Kristina Cavetoft, som bott i Hörby i 17 år, finns det ett ”omänskligt drev mot HVB-hemmet och innehållet”. Hon tror att drevet ledde till polisinsatsen.

– Polisen radade upp alla killar mot väggen. Sånt hade jag bara sett på film. De gick på rykten. Så hade de aldrig gjort om nån sagt att någon sprungit in i mitt hus. Den misstänkte för knivdådet hittades långt härifrån, säger hon.

Ali ställdes mot väggen

En av de ensamkommande som ställdes mot väggen av polisen den där kvällen var Ali, som egentligen heter något annat.

Han säger att allt beror på affärerna som sker på torget: knarklangning.

– Afghaner vill inte köpa av de som står där och säljer, helt öppet. De flesta är albaner. De står på torget och säger ”behöver ni hjälp?”, när man frågar vad de menar svarar de ”hasch”.

Ali skruvar på sig.

– Allt handlar om hasch. De vill sälja, vi vill inte köpa av dem. Och vet du, det där som de säljer, det kommer från Afghanistan.

Bråken med albanerna har gjort att en av killarna på HVB-hemmet inte vågat gå till skolan i ett halvår.

Bråken mellan "albanerna och afghanerna" pågår än.

Teorierna om hur bråken började är många. Från vanliga ungdomstjafs där den ena gruppen inte lät de andra komma in på fotbollsplanen, till unga kriminella som krigar om makten över knarkaffärerna på torget.

– Polisen verkar inte bry sig. De vet var brottslingarna i Hörby finns. Jag har själv sett att de bär vapen, säger Ali.

Flera av killarna upplever att de är den nya hackkycklingen i en ort där kriminella invånare utnyttjar föraktet mot afghanerna. ”Hörby är knas”, säger de. Många vågar inte gå ut nu och åker hellre till Malmö där de får andrum.

– Få tror på oss afghaner här i Hörby. Vi har ju ingen makt, många av oss har inte ens uppehållstillstånd.