I förra veckan övade ryska styrkor i Östersjön. Övningen beskrivs av Försvarsmakten som oöverträffad och av en storlek som inte setts sedan kalla krigets dagar. Den svenska incidentberedskapen gick upp vid flera tillfällen under övningen.

– Vi gick inte bara upp för att hävda vår territoriella integritet, men också för att kunna följa övningen, säger Göran Mårtensson.

Försvarsmakten identifierade fyra strategiska bombflygplan, TU-95, som kan bestyckas med kärnvapen.

– Det är en flygplanstyp som vi inte sett tidigare i Östersjön. Det var första gången i modern tid som vi har sett det och dessutom i ett större antal, säger Anders Jönsson luftoperativ insatschef.

Dessutom fotades ett strategiskt bombplan av typ TU-22-

"Kan vara maktprojicering"

Även Nato-plan gick upp och följde övningen i internationellt luftrum. Utöver bombplanen ingick ett 15-tal stridsflygplan i övningen samt marina enheter, enligt Försvarsmakten.

– Slutsatsen är att vi ser ett mönster av ett ökat antal övningar i Östersjön. Att de ökar i längd, komplexitet och att det blir ett större antal flygplan, säger Anders Jönsson.

Polens försvarsminister gick i samband med den ryska övningen ut med att Sverige varit det land som varit "mest utsatt" för ryska kränkningar. Men Försvarsmakten vill inte gå in på vilka mål för den ryska övningen som de har identifierat.

– Det kan vara många målsättningar. Det kan vara träning av besättningar, träning av ett visst flygföretag men det kan också vara maktprojicering. Men vilket som var fallet under den här övningen kan inte jag kommentera, säger Anders Jönsson.

Nära kollision med passagerarflygplan

Efter övningen flög ett ryskt signalspaningsflygplan med avslagen transponder söder om Malmö den 12 december. Försvarsmakten lokaliserade planet med hjälp av radar och incidentberedskapen identifierade planet.

Planet låg på samma kurs som ett civilt passagerarflygplan och var på väg att kollidera. Försvarsmakten meddelade den civila trafikledningen i Malmö om signalspaningsflygplanet.

– Planen hade en direkt skärande kurs och hade varit på samma position samma tid, om man inte vidtagit några åtgärder, säger Anders Jönsson.

Det civila passagerarflygplanet fick instruktioner att ändra kurs för att undvika signalspaningsflygplanet.

– På det sättet kom passagerarplanet att flyga bakom och på en annan höjd än signalspaningsflygplanet, säger Anders Jönsson.

Men det var inte säkert att åtgärderna var tillräckliga för en kollision.

– Det är ju så att om man har två flygfarkoster, där man inte har kontakt med den ena, vet man inte vilka åtgärder den har planerat att vidta. Den kan ju också välja att sjunka eller svänga, säger Anders Jönsson.