DEBATT | HEDERSFÖRTRYCK När jag sommaren 2015 skrev om moralpolisernas växande makt i förorterna så fick jag höra att jag svartmålade.

Nu talar finansminister Magdalena Andersson självkritiskt om hur hedersfrågorna inte tagits på tillräckligt allvar.

LÄS MER: I förorten växer männens diktatur

Centerledaren Annie Lööf erkänner att hennes parti varit naivt när det gäller att släppa fram politiker som försvarar hedersnormerna. Feministiskt initiativs partiledning får intern kritik för att ha varit otydliga i hedersfrågorna.

Vinden har vänt i hedersfrågorna

Det är fantastiskt att vinden har vänt. Nu krävs också handling. För fortfarande märks en okunskap i ämnet när politiker uttalar sig.

För det första beskrivs ofta hedersförtrycket enbart som ett uttryck för mäns våld mot kvinnor. Universallösningen blir då att tillföra mer resurser till kvinnojourerna. På dessa jourer görs ett enastående arbete, men hedersförtrycket uttrycks inte alltid som ett fysiskt våld. Vi kommer inte att komma åt roten till problemet enbart genom att ge kvinnor temporärt skydd.

Min organisation "Varken hora eller kuvad" (VHEK) har gjort enkätundersökningar bland ungdomar i Göteborg och Stockholms utsatta områden. Där anger 82 respektive 78 procent av flickorna att de i sitt vardagsliv är kontrollerade och begränsade.

240 000 ungdomar under hedersförtryck

Forskaren Astrid Schlytter menade förra året att så många som 240 000 ungdomar i Sverige kan leva under ett hedersförtryck. Men detta innebär inte att alla nödvändigtvis utsätts för fysiskt våld. Politikerna kan inte lämpa över allt ansvar till de kvinnliga hjältar som sliter ut sig själva i arbetet på kvinnojourerna och kvinnoorganisationer.

LÄS MER: I Sverige lever kvinnor under könsapartheid

I stället krävs det en helhetssyn där man inser hederskulturens betydelse för att flickor inte tillåts delta i all skolundervisning, i idrottsverksamhet eller inte tillåts välja sina vänner eller partners. Det kommer att kräva fortsatt stora utbildningsinsatser för att öka hela samhällets kunskaper om hedersförtryckets olika uttryck.

Många politiker väljer också att se hedersförtrycket som enbart en effekt av segregation. Bostads- och arbetsmarknadssegregationen har förvärrat situationen. Bostadslöshet och arbetslöshet leder till ofrihet. Och om alla inte tillåts bli del av det svenska samhället skapas enklaver där hedersnormerna får fäste.

Kampen mot hedersförtrycket kommer att kräva att vi skjuter till mer resurser till välfärden, men hedersförtrycket kommer inte att försvinna av sig självt enbart genom fördelningspolitik.

I VHEK:s undersökning i Göteborg uppgav 27 procent av flickorna att de sällan eller aldrig tillåts att delta i organiserad läxhjälp. Mer pengar på läxhjälp är bra politik, men hederskulturen kommer fortfarande att stänga ute flickorna.

Alla partier måste inse att kampen mot hedersrelaterat förtryck kommer att kräva politiska omprövningar. Det liberala kravet på ett fritt skolval har möjliggjort friskolor där flickor och pojkar separeras vilket lett till att segregationen blivit ännu större. Här räcker det inte att lita på att Skolinspektionen ska upptäcka missförhållanden när det är för sent. I stället måste religiösa skolor förbjudas.

LÄS MER: Skillnad mellan hedersförtryck och slöjan

Vi socialister måste fortsätta att arbeta för en ekonomisk utjämning i samhället, men samtidigt ha nolltolerans mot könskonservativa propagandister, även när de gömmer sig bakom trendiga postkoloniala teorier och låtsas vara de förtrycktas representanter.

Politiken har givit legitimitet åt islamistiska debattörer

Vi måste bort från flera år av integrationspolitik som skattefinansierar mansdominerade etniska organisationer som förnekar eller upprätthåller hedersnormerna. Denna politik har gett legitimitet till aggressiva islamistiska debattörer som angripit oss feminister med utländsk bakgrund för att vara rasister eller ”husblattar”.

För även om hedersfrågorna för många har varit svåra att förstå, så är de i grunden enkla. Det handlar om att alla människor – barn, kvinnor, invandrare, HBTQ-personer – ska ha samma rättigheter.

Amineh Kakabaveh

ordförande i organisationen Varken hora eller kuvad