Ako se prema jutru dan poznaje tad svi uključeni u turistički sektor mogu biti više nego zadovoljni jer turistička godina u prvih pet mjeseci srušila je sve rekorde i bilježi 9,3 milijuna noćenja, što je 11 posto rasta u odnosu na isto razdoblje u 2016. godini. S obzirom da špica tek počinje, jasno je da razloga za optimizam ima napretek.

Nije ni to sve što sustav eVisitor pokazuje na temelju turističkog prometa ostvarenog u komercijalnim i nekomercijalnim objektima te nautičkom charteru. Naime, zabilježeno je tri milijuna dolazaka i to je čak 14 posto više no lani, a taj podatak je ono na čemu se posebno može temeljiti optimizam. Konkretno, od ukupnog broja dolazaka i noćenja strani turisti su ostvarili 2,4 milijuna dolazaka (rast od 15 posto) i 7,7 milijuna noćenja (rast od 10 posto), a poraste bilježe i domaći turisti s rastom od 12 posto u dolascima i 13 posto u noćenjima.

Nijemci rekorderi

Tako je od siječnja do svibnja najviše noćenja ostvareno u Istri (2,56 milijuna noćenja), Splitsko-dalmatinskoj županiji (1,47 milijuna noćenja) te na Kvarneru (1,42 milijuna noćenja). Slijede Dubrovačko-neretvanska županija s 1,23 milijuna noćenja noćenja, Zagreb sa 715 tisuća noćenja, Zadarska sa 700 tisuća noćenja, Šibensko-kninska s 409 tisuća noćenja te Ličko-senjska županija sa 191 tisućom noćenja.

Naravno, od dolazaka na obalu nerijetko profitiraju i kontinentalni gradovi jer turisti često iskoriste priliku upoznati što veći dio zemlje pa se zaustave na dan ili dva u mjestima koja se nalaze na ruti kojom putuju prema Jadranu. Točnije, u kontinentalnoj Hrvatskoj ostvareno je 610 tisuća noćenja, a najviše od tog broja u Krapinsko-zagorskoj (121 tisuća noćenja), Karlovačkoj (84 tisuće noćenja) i Osječko-baranjskoj županiji (69 tisuća noćenja). Najviše noćenja su ostvarili turisti iz Njemačke (1,5 milijuna noćenja), Austrije (951 tisuća noćenja), Slovenije (794 tisuće noćenja), Ujedinjene Kraljevine (568 tisuća noćenja) i Italije (378 tisuća noćenja). Od ukupnog broja noćenja najviše ih je ostvareno u hotelima (5 milijuna noćenja), objektima u domaćinstvu (1,5 milijuna noćenja) te kampovima (1,1 milijun noćenja), dok je u nautičkom charteru ostvareno više od 360 tisuća noćenja.

Foto: Duško Marušić/PIXSELL Istra bilježi najviše noćenja i dolazaka kroz prvih pet mjeseci

Što se stranih turista tiče, najviše noćenja su ostvarili oni iz Njemačke (1,5 milijuna noćenja), Austrije (951 tisuća noćenja), Slovenije (794 tisuće noćenja), Ujedinjene Kraljevine (568 tisuća noćenja) i Italije (378 tisuća noćenja). Od ukupnog broja noćenja najviše ih je ostvareno u hotelima (pet milijuna noćenja), objektima u domaćinstvu (1,5 milijuna noćenja) te kampovima (1,1 milijun noćenja), dok je u nautičkom charteru ostvareno više od 360 tisuća noćenja.

Optimizam uoči špice

S obzirom da je mjesec svibanj standardno sjajan pokazatelj onoga što nas čeka u špici sezone, bio je više nego zadovoljavajuć. Ostvareno je 1,3 milijuna dolazaka i 4,6 milijuna noćenja. U usporedbi sa svibnjem prošle godine riječ je o porastu u dolascima od četiri posto, dok je u noćenjima zabilježen očekivani i blaži pad od dva posto. Od ukupnog broja dolazaka i noćenja u svibnju strani turisti su ostvarili 1,2 milijuna dolazaka (rast od tri posto) i 4,1 milijun noćenja (pad od tri posto), dok domaći turisti bilježe poraste od sedam posto u dolascima i devet posto u noćenjima. U svibnju je najviše noćenja ostvareno u Istri (1,3 milijuna noćenja), Splitsko-dalmatinskoj županiji (870 tisuća noćenja) i Kvarneru (670 tisuća noćenja). Slijede Dubrovačko-neretvanska županija sa 649 tisuća noćenja, Zadarska s 391 tisućom noćenja, Šibensko-kninska sa 220 tisuća noćenja, Zagreb sa 186 tisuća noćenja te Ličko-senjska županija sa 106 tisuća noćenja. Na kontinentu je u svibnju najviše noćenja ostvareno u Karlovačkoj županiji s 37 tisuća noćenja te u Krapinsko-zagorskoj županiji s 26 tisuća noćenja. U svibnju su najviše noćenja ostvarili turisti iz Njemačke (925 tisuća noćenja), Austrije (513 tisuća noćenja), Ujedinjene Kraljevine (407 tisuća noćenja) i Slovenije (297 tisuća noćenja).

Pogled na sve ove brojke najbolje govori zašto se tvrdi da je turizam pokretač hrvatskog gospodarstva. Svi ti ljudi koji se tijekom godine odluče odmoriti u Hrvatskoj i trošiti novac motiv su na lokalnoj, gradskoj i državnoj razini jer svima je u interesu ponuditi nešto više, nešto bolje i dobiti preporuku te još pokojeg gosta narednih mjeseci ili dogodine. A to očito rade jako dobro i za nekoliko mjeseci bit će istinski užitak analizirati rezultate špice turističke godine!