TTJA peadirektori Kaur Kajaki sõnul on juhendi koostamine tingitud suurest kaitsemaskide puudusest. „Olukorras, kus kogu maailmas on maskide puudus ning maskide tarned viibivad, peame leidma kiireid ja alternatiivseid võimalusi kaitsemaskide tootmiseks. Seetõttu koostasime kaks juhendit – ühe ettevõtetele, kel on maskide tootmise võimekus ning teise juhendi inimestele, kes soovivad ise maske õmmelda,“ rääkis Kajak.

Samal teemal Õhtuleht | Eesti uudised PERHis vähivastast ravi saanud mehe hämming: ükski medõde ei kandnud maski! Juhendis on toodud ülevaade meditsiinilise maski materjalidest ja neile seatud funktsionaalsetest tingimustest. Tallinna Tehnikaülikooli teadlaste professor Andres Krumme ja vanemlektor Tiia Plamuse sõnul on samas ära toodud ka võimalikud alternatiivsed materjalid, mis pandeemia olukorras võiksid samuti tootes kasutamiseks sobilikud olla. Võimalikele maske tootvatele ettevõtetele on ära toodud maskide tootmise tehnoloogia, mida iga ettevõte võib vastavalt oma seadmepargile ja võimalustele oma tootmisele kohandada.

Väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister Kaimar Karu, kes eelmise nädala keskpaigast tegeleb eriolukorra juhi Jüri Ratase palvel isikukaitsevahendite tootmisvõimekuse kaardistamisega Eestis, soovitab kõigil tõsiselt kaaluda avalikus kohas viibides maski kandmist. „Oleme MKM-i, EAS-i ning TTJA koostöös kogunud infot, rääkinud läbi potentsiaalsete tootjatega ning viinud läbi kiirendatud tootehindamist. Ma tänan väga kõiki neid ettevõtjaid, kes on endast märku andnud! Esimesed lepingud on juba sõlmimisel,“ kommenteeris Karu.

„Neid inimesi, kes maske vajavad, on palju – nii meditsiinisektoris kui mujal. Eesliinitöötajad, kirjakandjad, poemüüjad jne. Tegelikult võiks me kõik avalikes kohtades (sh kaupluses) viibides maski kanda, kuid kindlasti teha seda õigesti, et kasu asemel kahju ei sünniks. Selleks, et ettevõtted, kes pole varem maske tootnud, saaksid seda kiiresti tegema hakata, ning et ka eraisikud saaksid maske kodus valmistada, koostaski TTJA nii lihtsa valmistamisjuhendi eraisikutele kui põhjaliku tootmisjuhendi ettevõtjatele,“ lisas Karu.

Kaur Kajaki sõnul ei kaitse isetehtud mask võimaliku nakatumise eest sajaprotsendiliselt. Erinevate uuringute kohaselt võib isetehtud mask, sõltuvalt kasutatud materjalist, pidada kinni 30%, tihedama materjali puhul kuni 50% pisikestest osakestest. „Samas võib isetehtud maski kandmine koos teiste ennetavate meetmetega – regulaarne käte hügieen, teiste inimestega distantsi hoidmine, haigena koju jäämine - vähendada sissehingamise kaudu nakkuse saamise ohtu ning teiste nakatamist,“ ütles Kajak.

Isetehtud maski kandmine aitab kaasa viiruse leviku takistamisele eelkõige avalikes ruumides nagu näiteks pood, apteek, meditsiiniasutused, ühistransport jne. Kaitsemaski ei ole üldjuhul vaja kanda kodus ja õues.

Samal seisukohal on ka Tartu ülikooli mikrobioloogia osakonna professor Reet Mändar: „Praegu oleme jõudnud olukorda, kus kõige targem on kõiki inimesi käsitleda kui potentsiaalselt nakkusohtlikke. Paljudel viirusekandjatel ei ole haigussümptomeid või on need väga nõrgad. Või ei ole sümptomid jõudnud veel avalduda, aga 1–2 päeva enne nende teket on inimene juba väga nakkusohtlik. Maski kandmine ühiskondlikes ruumides (poes, apteegis, raviasutuses, ühistranspordis) aitab meil haigust vältida.“