Kiik ütles, et valitsuse kriisikomisjon arutas teiste teemade kõrval esmaspäeval uuringu läbiviimist koostöös Tartu Ülikooli teadlastega, haridus- ja teadusministeeriumi, sotsiaalministeeriumi ja Tervise Arengu Instituudiga.

"Mõte on selles, et alustada lähiajal juhuvalimiga testimist nii sümptomitega kui sümptomiteta elanikkonna seas. Et saada parem pilt ette, kui palju tegelikult Eestis koroonaviiruse kandjaid on. Milline on see maakondlik jaotus, kui palju on sümptomiteta kandjaid ja omakorda näha sellist dünaamikat, kuidas see muutub nädalate lõikes. Kas me näeme kasvutrendi, stabiilset trendi, langustrendi," selgitas Kiik.

Sotsiaalminister täpsustas, et esialgu on plaanis kasutada PCR-teste ehk kiirteste, mida kasutatakse testimisel ka praegu.

"Kõik see on vajalik, et ühest küljest paremini planeerida ravitööd ja haiglate korraldust. Ja ka riigile ülejäänud otsuste tegemiseks tervikpilt ette saada, nii hetkeolukorrast kui arengutest, mis puudutab erinevate meetmete kas täiendavat rakendamist või vastupidi leevendamist. Selle kõige eelduseks on küllalt hea ja usaldusväärne ülevaade tegelikust pildist," ütles Kiik.

Millal hakatakse juhuvalimiga testimist tegema?

"Meie soov on, et see käivituks esimesel võimalusel. Täna oli küsimus teist korda komisjonis, esimest korda arutasime seda eelmisel nädalal.

Täna on ka vastav töörühm on juba loodud. Tartu Ülikooli vaates juhib seda professor Ruth Kalda, haridus- ja teadusministeeriumi vaates asekantsler Indrek Reimand, samuti on kaasatud Tervise Arengu Instituudi teadussekretär Kristi Rüütel. Loomulikult laiemalt nii riigikantselei kui terviseamet. Ja nad on saanud põhimõttelise rohelise tule sellega edasi liikuda. On vaja lõpuni kokku leppida eelarve pool ja rahastusküsimused. Ja siis ka tehniliselt saab selle protsessi loodetavasti käima panna. See eeldab, et iga nädala tagant toimuks soovituslikult vaheuuring, mis annaks dünaamilise pildi nädalate lõikes muutumisest."

Kuidas valim tekib? Kas hakatakse testima igast vanusegrupist juhuslikult?

"See on mõeldud tausta saamiseks riigile, pooleldi on sellel teaduslik pool ja rakenduslik pool. See ei ole enam sümptomipõhine perearsti saatekirja alusel testimine, vaid see ongi ülevaate saamiseks. Nagu tehakse Emori ja Turu-uuringute aktsiaseltsi küsitlusi: ongi valim, mis on demograafiliselt esinduslik, on nii soo ja vanuse lõikes piisavalt elanikkonda kaasatud. Ja nendele omakorda sümptomiteta ja sümptomitega inimestele, teatud osale tehtakse ettepanek vabatahtlikkuse alusel anda koroonaviiruse test."