Författningsskyddets fokus har legat på de politiska aktörerna inom den autonoma miljön och inom vit makt-miljön. Dels för att dessa aktörer vill påverka beslutsfattandet och diktera villkoren för vem och vilka som ska få höras i den allmänna debatten och påverka de som ska verkställa de politiska besluten, menar Ahn-Za Hagström, chef för författningsskydd vid Säpo.

– Men också för att konfliktsituationen och de flyktingströmmar som vi såg under 2015 utgör en hotdrivande faktor, det vill säga en faktor som påverkar dessa aktörers avsikt att begå brott för att nå sina politiska mål, säger hon under Säpos presskonferens under torsdagen.

Få brott kopplas till vit makt-grupper

Ändå såg Säpo väldigt få brott under 2015 med anledning av flyktingströmmarna och som kan kopplas till vit makt-miljön.

– Retoriken på internet hårdnade absolut, och antalet inlägg med andemeningen att ”någonting behöver göras” ökade markant. Men i praktiken bestod aktiviteterna främst av manifestationer, flygbladsutdelningar och namninsamlingar och liknande.

Ahn-Za Hagström tar upp de så kallade ”medborgargarderna” eller ”gatupatrullerna” som säger sig agera för ett tryggare samhälle. En viss koppling på individnivå finns till vit makt-miljön, men framförallt är dessa typer av konstellationer en blandning av olika aktörer som hittar en gemensam nämnare, menar hon.

– Det är klart att det är oroväckande att människor upplever ett behov av att ta saken i egna händer, oavsett hur den konstellationen ser ut. Men även här, de brott som aktörerna eventuellt begår, ligger inte riktigt på den nivån att det är Säkerhetspolisens uppdrag, det vill säga det ligger inte inom ramen för att skydda rikets säkerhet.

”Generell främlingsfientlig”

Skolattacken i Trollhättan blir ett exempel på brott som är direkt kopplade till flyktingströmmen. Asylbränderna blir ett annat. Ändå kan de inte kopplas till vit makt-miljön.

– I dagsläget ser inte vi en direkt koppling till de befintliga, organiserade aktörer som vi följer. Det verkar som att det framförallt är lokalbefolkningen som agerar utifrån en mer ”inte här-retorik” som är mer generell främlingsfientlig än politiskt motiverad, säger Ahn-Za Hagström.