Det behövs fler förvarsplatser och skärpt kontroll av dem som fått nej på sin asylansökan. Den slutsatsen drar statsminister Stefan Löfven (S) ett år efter terrorattentatet på Drottninggatan. Men trots att ett år har förflutit har regeringen inte tagit ett enda steg i den riktningen. Tvärtom – det enda regeringen gjort i egentlig mening är att underlätta för de som fått ett avslag att kringgå laga kraft vunna beslut. Och med fem månader kvar till valdagen kommer inga beslut, eller allokering av substantiella resurser, ske. Tiden är för kort, och ointresset eller motviljan för stor inom regeringen.

– Vi måste flytta fram positionerna så att vi är säkra på att de som har fått ett nej lämnar landet, säger Stefan Löfven till DN.

Rakhmat Akilov, föraren av lastbilen vid terrorattentatet, greps efter några timmar och det stod snart klart att han hade fått ett avvisningsbeslut från Sverige men avvikit för att undvika att beslutet verkställdes. Det är något han delar med tusentals andra som fått nej till uppehållstillstånd i Sverige.

Det enda egentliga lagstiftningsarbete som pågår i regeringskansliet som har bäring på Stefan Löfvens utsago är lagen lag om ändring i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i Sverige samt lag om ändring i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå.

I lagrådsremissen som regeringen har överlämnade till Lagrådet lämnades förslag om en ny möjlighet till uppehållstillstånd för vissa ensamkommande unga. Det föreslås att en utlänning som har fått, eller annars skulle få, ett beslut om utvisning ska kunna beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå om vissa kriterier är uppfyllda. Det föreslås vidare att en utlänning som har fått, eller annars skulle få, ett beslut om utvisning ska kunna beviljas ett uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå om

utlänningens första ansökan om uppehållstillstånd har registrerats hos Migrationsverket den 24 november 2015 eller tidigare,

det för utlänningen har, eller borde ha, anvisats en kommun som ska ordna boendet,

beslutet om utvisning har fattats, eller annars skulle fattas, 15 månader eller senare från registreringsdatumet men tidigast den 20 juli 2016

beslutet om utvisning har fattats, eller annars skulle fattas, när utlänningen är 18 år eller äldre,

utlänningen befinner sig i Sverige när ansökan om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå görs, och

utlänningen studerar eller har för avsikt att studera i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan, på heltid på en annan motsvarande utbildning eller på heltid på en sammanhållen yrkesutbildning inom komvux eller särvux.

Lagrådet avstyrkte det enda lagförslaget som regeringen presterat i något som bäst kan liknas vid en juridisk motorsågsmassaker. Dessutom ett lagförslag som tvärtom underlättar för de som saknar uppehållrätt eller fått avslag på sin ansökan att stanna kvar i Sverige.

”De förslag som nu lämnas är knapphändigt analyserade, remisstiden har varit kort och effekterna är svårbedömda”, skriver Lagrådet i sitt utlåtande.

Lagrådet pekade på en ny, för svensk rättstradition ny och okänd, princip i utlänningslagstiftningen; att låta handläggningstidens längd utgöra det i stort sett enda skälet för uppehållstillstånd. Även i svensk rätt i övrigt är det inte en princip att låta utdragna handläggningstider i sig vara skäl för att bifalla ansökningar av olika slag.

Enligt lagrådsremissen har cirka 2 000 av utlänningarna redan fått lagakraftvunna utvisningsbeslut, medan de allra flesta av de övriga 7 000 inom gruppen för närvarande har pågående mål i domstol. För de nämnda 2 000 personerna innebär de nya reglerna att en ny ansökan kan göras, förutsatt att utlänningen alltjämt ”befinner sig” i Sverige. Ett av rekvisiten för bifall för de nämnda 2 000 personerna är således att utlänningen inte rättat sig efter ett tidigare lagakraftvunnet utvisningsbeslut. Som flera remissinstanser påpekat kan det ifrågasättas vilken effekt detta har på upprätthållandet av prövningssystemets legitimitet i stort.

På årsdagen av terrorattentatet på Drottninggatan är med andra ord det enda som regeringen presterat ett lagförslag, som uppvisar historiskt stora brister, som syftar till att ge fler i Akilovs situation möjlighet att stanna i Sverige. Trots att dessa, idag runt 2 000 personer, ej hörsammat laga kraft vunna beslut och därmed brutit mot svensk lag.

Att Dagens Nyheters reporter inte klarade ut detta i intervjun, eller att redaktionen i det redaktionella arbetet i efterhand inte lyckades få svar på frågan om något som helst arbete pågår i Regeringskansliet, säger dessutom en hel del om kvaliteten på dagens redaktioner.

Nedan Lagrådets remissvar på det enda lagstiftingsarbete som pågår som berör personer, som Akilov, som saknar uppehållsrätt.