Den ny Trekløver-regering har planer om en grundlæggende omkalfatring af hele det nuværende asylsystem, der skal gøre det umuligt at søge om asyl ved grænsen til Danmark, som vi kender det i dag. I stedet skal flygtninge søge om asyl, mens de befinder sig i et såkaldt »tredjeland« uden for Europa. Her skal sagsbehandlingen i givet fald finde sted.

»Det er regeringens klare ambition, at presset på Europas ydre grænser skal lettes, samtidig med at menneskesmuglere skal have så vanskelige vilkår som overhovedet muligt. Derfor vil vi nu gå i dialog med de europæiske lande, der deler vores ambition,« siger udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V):

»Vi vil arbejde på en ny og bedre model, hvor asylansøgere med penge og kræfter ikke stilles bedre end andre, og hvor grundlaget for menneskesmuglernes kyniske forretnings-model fjernes.«

Opbakning til den nye asylmodel skal ifølge regeringsgrundlaget »For et friere, rigere og mere trygt Danmark« skabes i samarbejde med »ligesindede europæiske partnere«. Særligt Tyskland og Østrig har gjort sig tanker om et system, der skal stoppe asylansøgere uden for Europas ydre grænser – ikke mindst i Nordafrika.

Selv om det vil kræve ændringer i de europæiske asylregler, er der i udgangspunkt intet menneskeretligt til hinder for at føre ideen ud i livet, påpeger direktør i Institut for Menneskerettigheder, Jonas Christoffersen.

»Umiddelbart er der ingen menneskeretlige problemer forbundet med at give asyl til folk, der søger uden for Europa. Og der er heller ingen problemer med i givet fald at sende spontane ansøgere tilbage til et tredjeland og lade dem søge derfra, forudsat at dette land er sikkert, og at man har indgået en aftale. Rent praktisk vil det formentligt være overordentligt vanskeligt at komme igennem med,« siger han.

Kræver fordeling af flygtninge

Et sådant system vil således kræve en fordeling af de flygtninge, der tildeles asyl, men netop spørgsmålet om en fordelingsnøgle har splittet EU-landene gennem de seneste år.

Målet om at eliminere menneskesmuglernes mulighed for at tjene stort på at hjælpe flygtninge til et land i Europa er ædelt, mener generalsekretær i Dansk Flygtningehjælp, Andreas Kamm, men modellen harmonerer dårligt med regeringens beslutning om at udskyde modtagelsen af kvoteflygtninge, påpeger han.

»Ideen er sympatisk, men det skal regnes godt igennem og konfronteres med de praktiske udfordringer, og Europa har hidtil ikke været god til at blive enig på det her område. Det kan medføre en udvidelse af de genbosætningsprogrammer, som vi kender det i dag for kvoteflygtninge. Men her gælder det, at Danmark lige har skubbet vores kvote på 500 ud i fremtiden. Så her er regeringen gået en anden vej, end man anbefaler i regeringsgrundlaget,« siger Andreas Kamm.

Danmark har i årevis taget imod 500 FN-kvoteflygtninge om året, men det har Inger Støjberg i år sat på pause med den begrundelse, at det er et nødvendigt hensyn til kommunerne, som står for at integrere flygtningene.

»Hul på Europa«

Netop spørgsmålet om en lukning af den danske grænse for asylansøgere har ad flere omgange været højt på den politiske dagsorden. Først på året foreslog Liberal Alliance, at Danmark suspenderer FNs Flygtningekonvention i to år, hvor ingen skal kunne søge asyl i Danmark. Til gengæld skal de sparede milliarder gå ubeskåret til nødlidende.

Og siden har Dansk Folkepartis formand, Kristian Thulesen Dahl, krævet, at regeringen iværksætter en øjeblikkelig grænselukning og afviser asylansøgere, der kommer fra Tyskland.

Senest lancerede regeringen i forbindelse med præsentationen af sin 2025-plan den såkaldte nødbremse, der skal gøre det muligt at afvise asylansøgere på grænsen, hvis der igen opstår en situation, hvor der med statsminister Lars Løkke Rasmussens (V) ord er »gået hul på Europa«.

To eksperter vurderede ved den lejlighed nødbremsen til at være i strid med EU-retten, ligesom regeringen i den tyske delstat Slesvig-Holsten advarede mod en selvstændig dansk nødbremse.

Dansk Folkepartis udlændingeordfører, Martin Henriksen, forholder sig i første omgang afventende i forhold til ideen om et nyt asylsystem, indtil der kommer et mere konkret udspil.

»Hvis man skal kunne søge asyl fra et tredjeland, så kan der i mine øjne være tale om en ret vidtgående lempelse, for du skal ikke engang finde vej til Danmark, men kan søge asyl fra udlandet. Det kan betyde, at mange flere får mulighed for at søge asyl,« siger han.