Antallet af sygeplejersker er godt på vej til at blive et centralt tema i den kommende valgkamp.

Og både statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) og Socialdemokratiets formand, Mette Frederiksen, er begge på jagt efter at skaffe nogle flere til det danske sundhedsvæsen.

- I det sidste halve år af 2018 var der 1.000 forgæves rekrutteringer i det her fag, konstaterede statsminister Lars Løkke Rasmussen under statsministerduellen i 21Søndag den 31. marts.

- Vi har det problem, at cirka en ud af 10 sygeplejersker har forladt faget, og jeg tror, det skyldes travlhed, fulgte Mette Frederiksen op.

Lars Løkke Rasmussen sigter efter at uddanne 2.000 nye sygeplejersker, mens oppositionsleder Mette Frederiksen vil ansætte yderligere 1.000 sygeplejersker.

Der mangler altså sygeplejersker på både den korte og den lange bane. Men ledigheden er under én procent for sygeplejersker.

Heroppe får en nyuddannet sygeplejerske 30.000 norske kroner udbetalt – det er altså en væsentlig forskel i forhold til danske lønninger. Rune Vestbirk, sygeplejerske, Stavanger Kommune

Men manglen på danske sygeplejersker i det danske sundhedsvæsen kan måske forklares med manglen på sygeplejersker i vores naboer mod nord - nemlig Norge.

Sygeplejersker: Løn og arbejdsforhold er bedre i Norge

En større gruppe danske sygeplejersker vælger nemlig at forlade Danmark for at arbejde i Norge.

Én af dem er Rune Vestbirk, der arbejder i psykiatrien i Stavanger og har gjort det, lige siden har blev færdiguddannet sygeplejerske for fem år siden med blandt andet praktiktid på et psykiatrisk afsnit i Region Hovedstaden.

- Heroppe får en nyuddannet sygeplejerske 30.000 norske kroner udbetalt – det er altså en væsentlig forskel i forhold til danske lønninger, siger han.

Rune Vestbirk er en af de omkring 500 danske sygeplejersker, der hvert år får autorisation til at arbejde i Norge.

Sidste år fik 484 danske sygeplejersker autorisation til at arbejde i det norske sundhedsvæsen, viser tal fra Helsedirektoratet i Norge. Nogle arbejder fuld tid, andre på deltid, mens andre tager vikararbejde i Norge i deres ferie.

En anden dansk sygeplejerske i Norge er Julie Stenbjerg, der arbejder i Frederikstad Kommune som sygeplejerske.

- Generelt er der mange sygeplejerske på arbejde her i Norge. Her er flere sygeplejersker at sparre med og få gode råd fra, når man er på vagt, siger hun og tilføjer:

- Og så er lønnen bedre, så det er jo bare en ekstra fordel.

I Norge er der foruden de omkring 500 danske sygeplejersker, der hvert år får autorisation til at arbejde i Norge, i skrivende stund 1.000 sygeplejersker i det norske sundhedsvæsen, der har en dansk uddannelse. Det kan både være danskere, der er rejst til Norge, eller nordmænd, der har taget deres uddannelse i Danmark og derefter er rejst hjem for at arbejde.

Her er flere sygeplejersker at sparre med og få gode råd fra, når man er på vagt. Jule Stenbjerg, sygeplejerske, Frederikstad Kommune

En tredje sygeplejerske, som DR har talt med, er danske Lena Pedersen. Hun arbejder som sygeplejerskevikar i Stavanger Kommune. Hun mener ikke, at arbejdspresset i Norge er væsentligt forskelligt fra Danmark. Til gengæld er lønnen bedre.

- Det er for at få oplevelserne, men det er primært pengene, det handler om. I Norge får jeg flere penge for at slide mig selv op, end jeg gør i Danmark, siger hun.

S og V: Det er problematisk

500 danske sygeplejersker, der hvert år søger til det norske sundhedsvæsen frem for det danske, er for mange.

Det mener Flemming Møller Mortensen, sundhedsordfører for Socialdemokratiet.

- Det er rigtig mange sygeplejersker, siger socialdemokratiets sundhedsordfører og fortsætter:

- Det ville naturligvis være allerbedst, at de sygeplejersker vil arbejde i det danske sundhedsvæsen. Det er klart mit mål.

I Norge får jeg flere penge for at slide mig selv op, end jeg gør i Danmark Lena Pedersen, sygeplejerske, Stavanger Kommune

Også Venstres sundhedsordfører, Jane Heitmann, ærgrer sig over tallet.

- Jamen det er da hamrende ærgerligt, at danske sygeplejersker er fristet til at søge arbejde andre steder end i Danmark, for vi har jo brug for dem herhjemme, siger hun.

Flemming Møller Mortensen fra Socialdemokratiet vil finde ud af, præcis hvad der får de danske sygeplejersker til at vælge Danmark fra og Norge til.

- Jeg er meget interesseret i at finde ud af, hvad der er årsagen til, at de i denne her størrelsesorden drager til Norge, og så skal vi se, om ikke der er nye initiativer at tage.

I regeringspartiet Venstre vil sundhedsordfører Jane Heitmann gå langt for at lokke de danske sygeplejersker hjem til Danmark.

- Vi skal gøre os umage for at vise de sygeplejersker, som har valgt at flytte til udlandet, hvad vi har at byde på herhjemme, siger hun.

Begge sundhedsordførere understreger dog, at det er svært at ændre eksempelvis lønstrukturen herhjemme for at give sygeplejerskerne et incitament til at komme hjem.

Bedre forhold i Danmark kan lokke sygeplejersker hjem

DR Nyheder har været i kontakt med en række danske sygeplejersker, der har valgt at tjene deres penge i Norge.

Ingen af dem udelukker at vende tilbage til Danmark for at etablere sig og arbejde i det danske sundhedsvæsen, men lige nu har de det godt i Norge.

Rune Vestbirk forklarer, at han som relativt nyuddannet får den ro og sikkerhed i Norge, der skal til, for at han kan blive en god sygeplejerske i psykiatrien.

- Min plan er at arbejde her og få en masse erfaring under trygge forhold, så jeg er rustet til at modstå det pres, som jeg ved venter derhjemme, siger han.

Han forklarer, at der på hans afdeling i Norge er en sygeplejerske til maksimalt tre patienter – en stor modsætning i forhold til hans erfaringer fra Danmark, hvor man dårligt kunne nå at veksle et ord med sine patienter.

Men selv om forholdene i Norge er gode, er der også mangel på sygeplejerske deroppe. Det får dog ifølge Julie Stenbjerg de norske sundhedsmyndigheder til at gå offensivt til værks i rekrutteringen.

- De giver højere løn og rekrutteringstillæg, og det vil vi nok se mere til i de kommende år.

Burde man gøre det samme herhjemme for at lokke dig hjem?