Flygtninge falder hurtigere til i det nye land, når de omgås danskere.

Det er på en indkøbstur i det lokale supermarked, omkring grillen på terrassen eller på cyklen hen til børnehaven, at de lærer sproget og mærker, hvordan det er at leve i Danmark.

Efter sommerferien får de første flygtninge chancen for at rykke tættere på et dansk hverdagsliv, når de bytter asylcentret ud med deres egen 30 kvadratmeter store venligbolig. Stillet op i haven hos en privat grundejer eller i en boligforenings baggård.

Gribskov Kommune i Nordsjælland har netop besluttet at afprøve den nye type boliger.

- Boligejerne skal være en slags mentorer, der kan støtte flygtningene i at blive integreret, siger Morten Ulrik Jørgensen (lokalliste), formand for plan- og miljøudvalget i Gribskov.

Også Frederiksberg og Kolding kommuner vil afprøve de mobile boliger, som er udstyret med bad og køkken.

I Kolding Kommune er det planen at begynde med fem, og bliver de en succes, vil flere komme til, siger medlem af byrådet for Venstre Merete Due Paarup.

- I stedet for at placere flygtninge i lukkede miljøer vil vi gerne give dem muligheden for at få en indsigt i hverdagen i Danmark.

- Det kan de ikke lære på en sprogskole eller et integrationskursus, siger hun.

På Frederiksberg er haverne små, og derfor mener kommunalbestyrelsesmedlem Anja Camilla Jensen (S), at det især bliver andels- og ejerforeninger, der vil lægge jord til.

Kommunen har undersøgt, om det som en form for lokkemiddel er muligt at nedsætte grundskylden for de, der går med, men det lader sig ikke umiddelbart gøre.

Alligevel mener Anja Camilla Jensen, at de første boliger er på vej.

For hun mærker, at der er mange mennesker i kommunen, som gerne vil gøre noget for flygtninge og som forsøger at tale de mere negative stemmer ned.

- Selvfølgelig har jeg ingen forventning om, at 100 vil henvende sig. Men jeg er sikker på, at der gemmer sig nogen derude, som er interesserede.

- Nu skal vi bare have fortalt dem, at det er en mulighed, siger hun.

/ritzau/