Det sker på regeringens ansvar ...

Sådan formulerede den socialdemokratiske partileder, Mette Frederiksen, sig i går om den mest kontroversielle del af regeringens kommende lovforslag med stramninger for asylansøgere – forslag, som Socialdemokraterne selv støtter: At flygtninge med såkaldt midlertidig beskyttelsesstatus skal vente op til tre år på at få deres familie til Danmark.

Det var Mette Frederiksen selv, der som justitsminister i den forrige regering indførte den særlige kategori om midlertidig beskyttelsesstatus. Det betød bl.a., at visse flygtninge skulle have fornyet deres midlertidige opholdstilladelse i Danmark efter 12 måneder, og at de ville blive udsendt straks, hvis og når forholdene i deres hjemland blev forbedret.

Det betød også, at de i modsætning til andre kategorier af flygtninge måtte vente 12 måneder, før de kunne begynde at søge om at få deres familie, herunder eventuelt mindreårige børn, i sikkerhed til Danmark.

Dengang sagde Mette Frederiksen ifølge Ritzau, at en ventetid på ét år var det absolut længste, man kunne gå med til:

»På det punkt kan reglerne siges at være strammet så meget, som det er muligt inden for konventionerne. Det er i hvert fald Justitsministeriets vurdering, og det er det, vi lægger til grund for vores lovforslag.«

Mette Frederiksen ønskede i går ikke at udtale sig til Information. Men da hun af Ritzau blev spurgt om en mulig tredobling af ventetiden for flygtningene med midlertidig beskyttelsesstatus, før de kan søge om familiesammenføring, lød hendes svar:

»Nu har Justitsministeriet ændret holdning, og det lægger vi til grund. De vurderinger, der ligger til grund for den nuværende regerings lovforslag, er anderledes end den forrige regerings.«

Selv sagde udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V), at partierne er gået »meget langt« i forhold til de internationale regler på området.

»Vi er gået til kanten af konventionerne, og det er korrekt, at der er en procesrisiko i forhold til spørgsmålet om familiesammenføringer. Men det er en risiko, jeg er villig til at løbe,« oplyste hun ifølge Ritzau.

Først når regeringens lovforslag ligger klar, vil det fremgå, om ventetiden sættes op til 36 måneder. Men de tre år var det, som Venstre foreslog i sin asylpakke for godt en måned siden.

Har juristerne givet køb?

Professor i forvaltningsret ved Københavns Universitet Michael Gøtze siger generelt, at »skiftende begrundelser og forklaringer fra embedsværket svækker troværdigheden. Hvis vi lægger Mette Frederiksens udtalelser til grund, må der være tale om en markant kursændring«.

For jurister er netop Justitsministeriet noget særligt, forklarer Michael Gøtze. Det er dér, at mange dygtige jurister gerne vil ansættes.

»Det må derfor overraske, at man åbenbart så hurtigt kan give køb på en tidligere juridisk vurdering. Det vil blive spændende at se, når lovforslaget er fremsat, hvilke juridiske formler man har skrevet vurderingen med,« siger Michael Gøtze.

Politisk ordfører Johanne Schmidt- Nielsen (EL) vil nu spørge Inger Støjberg, hvad der er op og ned i embedsmændenes vurdering:

»Hvis det er korrekt, når Mette Frederiksen siger, at man maksimalt kan udskyde retten til familiesammenføring ét år, er det dybt betænkeligt og underligt, hvis juristerne pludseligt har skiftet holdning.«

Johanne Schmidt-Nielsen mener, at formålet med stramningerne kun kan være at skræmme flygtninge til at søge asyl i andre lande end Danmark.

»Det eneste, man gør, er at udskyde en familiesammenføring, på trods af det kan have voldsomme konsekvenser både for dem, der efterlades tilbage i Syrien, og ikke mindst for integrationen, når en far eller mor sidder og venter og venter på at få børnene i sikkerhed,« siger hu

Efter forhandlingerne om en samlet aftale mellem partierne i blå blok og Socialdemokraterne om asylstramningerne i går brød sammen, udtalte Mette Frederiksen Socialdemokraternes støtte til den forlængede ventetid på tre år.

»Vores holdning er den, at der er behov for en bred opbakning til flygtninge- og udlændingepolitikken i Danmark,« som den socialdemokratiske partileder sagde.

Mette Frederiksens opbakning kommer, på trods af at Institut for Menneskerettigheder, som netop har til opgave at rådgive regeringen og Folketinget om menneskeretlige spørgsmål, for nylig offentligt har sagt klart fra i forhold til den foreslåede treårige venteperiode.

Med henvisning til menneskerettighedsdomstolens afgørelser har instituttets direktør, Jonas Christoffersen, udtalt i en pressemeddelelse, at det er »vores bedste overbevisning, at den Europæiske Menneskerettighedsdomstol ikke vil acceptere, at flygtninge må vente tre år på at blive genforenet med deres familie«.

Her og nu vil instituttet dog afvente at få et konkret lovforslag sendt i høring, før det vil udtale sig yderligere.

Ifølge de seneste tal fra Udlændingestyrelsen har i alt 809 flygtninge siden marts fået såkaldt midlertidig beskyttelsesstatus.

En af de nærmeste dage vil udlændingeminister Inger Støjberg fremsætte et lovforslag, som regeringen forventer kan blive vedtaget allerede i januar.

Meningen er, at lovforslaget omgående skal træde i kraft, når det er vedtaget, og det er der flere grunde til. Én af dem er at sikre, at tredoblingen af ventetiden kommer til at omfatte alle de flygtninge, der har fået midlertidig beskyttelsesstatus. Den kategori har Udlændingestyrelsen kun anvendt siden marts 2015, så hvis lovforslaget vedtages og træder i kraft, inden der er gået et år, vil det omfatte alle de flygtninge, der allerede har fået midlertidig beskyttelsesstatus.

De fire partier i blå blok er sammen med Socialdemokraterne enige om langt de fleste af de oprindelige 34 krav i regeringens asylpakke. Bortset fra forslaget om statslige flygtningelandsbyer, som oprindeligt var et socialdemokratisk forslag, men som DF siden har taget til sig, er de fem partier enige om resten af asylpakken.

Udlændinge- og Integrationsministeriet oplyser, at ministeriet først vil udtale sig om de 36 måneder, når et lovforslag er fremsat.