Ghettolisten bliver udvidet fra 22 til 30 boligområder.

Regeringen har sammen med Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Socialistisk Folkeparti onsdag præsenteret en delaftale, der skal være med til at sikre, at der i 2030 ikke længere er ghetto i Danmark.

Et af punkterne heri er, at kriterierne for, hvornår et område er en ghetto, er blevet opdateret.

Derfor er der nu 30 boligområder på ghettolisten, mod hidtil 22. Det er især boligområder i København, som er præget af bandekonflikten, som har fundet vej til den nye liste. Fem af de nye ghettoområder ligger således i hovedstaden.

De 8 nye ghettoområder Lundtoftegade, København

Aldersrogade, København

Sjælør Boulevard, København

Degnegården, København

Hørgården, København

Charlotteager, Høje Tåstrup

Korsløkkeparken Øst, Odense

Langkærparken, Aarhus Kilder: Transport-, Bygnings- og Boligministeriet

Disse 22 boligområder er stadig på ghettolisten Mjølnerparken, København

Gadelandet/Husumgård, København

Tingbjerg/Utterslevhuse, København

Bispeparken, København

Tåstrupgård, Høje Taastrup

Gadehavegård, Høje Taastrup

Agervang, Holbæk

Ringparken, Slagelse

Motalavej, Slagelse

Lindholm, Guldborgsund

Solbakken, Odense

Vollsmose, Odense

Nørager/Søstjernevej m.fl., Sønderborg

Stengårdsvej, Esbjerg

Korskærparken, Fredericia

Sundparken, Horsens

Munkebo, Kolding

Skovvejen/Skovparken, Kolding

Finlandsparken, Vejle

Bispehaven, Aarhus

Skovgårdsparken, Aarhus

Gellerupparken/Toveshøj, Aarhus Kilder: Transport-, Bygnings- og Boligministeriet

Det er kriterierne vedrørende uddannelse og kriminalitet, som justeres og fører til at otte nye områder er kommet på ghettolisten. Det betyder blandt andet, at der fremover kun 'medregnes uddannelser, som er taget eller godkendt i Danmark, og som derfor kan bruges til at få et arbejde i det danske samfund', står der i aftalen.

Det vil sige, at uddannelsesdata renses for alle selvrapporterede og skønnede data.

»Det er vigtigt for demokratiet, at vi tager et ansvar, hvis grupper sætter sig uden for samfundet og bekæmper de principper, det bygger på. Vi skal gøre op med parallelsamfund, og derfor er det meget positivt, at der er så bred opbakning i Folketinget til den nye og mere kontante kurs,« siger transport-, bygnings- og boligminister Ole Birk Olesen (LA) ved præsentationen af aftalen.

En af målsætningerne med aftalen er, at andelen af almene familieboliger i de hårdeste ghettoområder skal nedbringes til højst 40 procent inden 2030.

»Jeg er glad for, at vi med dagens aftale får en række nye og effektive redskaber til at ændre bolig- og beboersammensætningen, så vi kan få vendt udviklingen i ghettoområderne,« siger Ole Birk Olesen.

Aftalen giver ministeren mulighed for at pålægge en fuld afvikling af et ghettoområde som alment boligområde. Hvis der er opbakning fra aftalepartierne vel og mærke.

»Aftalen sikrer, at vi efter flere årtiers forsøg på at nedbryde ghettoområderne skærper indsatsen markant. I de kommende år skal ghettoområderne omdannes fysisk og gøres til attraktive områder, der er en integreret del af byerne,« siger Ole Birk Olesen.

Tirsdag blev de samme partier sammen med De Radikale enige om finansieringen af ghettoplanen.

Transport-, Bygnings- og Boligministeriet offentliggør hvert år en liste over udsatte boligområder i Danmark - den såkaldte ghettoliste.

/ritzau/