Dansk Folkeparti mener, at når færre lærer dansk, viser det, at udlændingene ikke har den store lyst til at blive en del af det danske samfund.

- Der kommer udlændinge til Danmark, som ikke vil Danmark. For når de først skal have penge op af lommen, så gider de ikke, siger udlændingeordfører Martin Henriksen (DF).

Socialdemokratiet mener, at det er nødvendigt at justere velfærdssamfundet, så udenlandske studerende og arbejdere selv betaler for at lære dansk.

- Som samfund skal vi overveje, hvad vi vil bruge skattekronerne på. Vi kan ikke bare betale alt for alle, der kommer hertil, men bliver nødt til at bede folk om at spytte lidt i kassen, siger udlændingeordfører Mattias Tesfaye (S).

Han peger på, at statskassen stadig betaler klart den største del af danskundervisningen.

- Det er rimeligt, at udlændinge betaler et mindre beløb selv. Danskere betaler også selv, hvis de vil lære sprog i udlandet eller på aftenskole, siger han.

Udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) mener også, at udenlandske arbejdere og studerende selv skal biddrage for at lære sproget. Men der er tale om stå stort fald i studerende, at det er vigtigt at følge udviklingen.

- Jeg vil ikke afvise, at det kan blive ændret på i fremtiden, men det står ikke lige for i dag, siger ministeren.

Østeuropæiske studerende har ikke råd til at lære dansk

Det er især internationale studerende, som ikke længere modtager danskundervisning, lyder meldingen fra Lærdansk, som er et af de største sprogcentre i landet. Før brugerbetalingen læste 1.500 internationale studerende dansk hos Lærdansk. Siden er tallet faldet til 300-400.

- En del internationale studerende fra især Østeuropa har ikke flere penge end til husleje og til at få mad på bordet. De kan ikke tage tusindvis af kroner ud af deres budget hvert år til at lære dansk, fortæller Gerhard Korbo, chef for Lærdansk.

Hvad koster undervisningen i dansk? Loven om brugerbetaling for studerende og udenlandske arbejdere, der vil lære dansk, trådte i kraft fra første juli 2018. Brugerbetalingen er på 2.000 kroner per modul, og der skal bestås op til seks moduler. Prisen vil derfor være 12.000 kroner, hvis alle moduler gennemføres. Dansk er stadig gratis for flygtninge og familiesammenførte. Argumenterne for loven var blandt andet, at det var rimeligt, at udlændinge selv betalte for danskundervisning. Samtidig gav forslaget en besparelse, som skulle bruges til lavere skat på arbejdsindkomst (læs debatten i folketingssalen). Kilde: Udlændinge- og Integrationsministeriet

Dansk Erhverv mener, at det er dårligt købmandskab at indføre brugerbetaling for danskundervisning. Det kan blive en dyr besparelse.

- Danmark bruger allerede mange penge på at give internationale studerende en gratis uddannelse. Det er ærgerligt, at vi ikke giver dem det sidste nyk, så de lærer dansk og kan få et job i Danmark. Det er det, som skal til, for at de bliver i landet og betaler skat, siger Mads Eriksen uddannelses- og forskningspolitisk chef for Dansk Erhverv.

Han pointerer, at Danmark har behov for de højtkvalificerede internationale studerende. Det er vigtigt at ”gøre sig lækre” over for dem.

Regeringen er enige i, at flere internationale studerende bør blive i Danmark. I august var overskriften på en rapport fra Uddannelses og Forskningsministeriet netop: "Flere internationale studerende skal blive og arbejde i Danmark efter studierne." I går gentog uddannelses- og forskningsminister Tommy Ahlers (V) budskabet:

- Danmark er et internationalt studieland, men mange skal også gerne blive her bagefter. Ellers giver det ikke mening for os.

Udlændinge og integrationsminister Inger Støjberg (V) mener, at en del studerende lærer dansk, selvom de ikke får undervisning. Men det er vigtigt at holde øje med området, så Danmark ikke mister internationale studerende, fordi de ikke har lært dansk.

- Vi har en fælles interesse for, at studerende bliver i Danmark efter endt studie. Det er gode folk, der kommer hertil, og vi mangler dem i høj grad, siger hun.

Mattias Tesfaye (S) forstår godt, at arbejdsgivere kan være bekymrede over, at samfundet ikke betaler 100 procent danskundervisning til udlændinge. Men det drejer sig om at bruge skattekroner så godt som muligt. Brugerbetaling giver en besparelse på cirka 150 millioner kroner om året, skønnede Udlændinge- og Integrationsministeriet.