Københavns ungdom skal høres.

Sådan lyder meldingen fra Børne- og Ungdomsforvaltningen i Københavns Kommune, som til november får et helt nyt ungeråd, der skal arbejde direkte sammen med kommunens politikere.

Frem til den 12. november kan Københavns Kommunes unge stemme digitalt på jævnaldrene kandidater til det nye ungeråd, som kommer til at bestå af 35 unge i alderen 12 til 20 år og op til 15 suppleanter i samme aldersgruppe.

Der er opstillet 64 kandidater til ungerådets 35 pladser. Målet med det nye råd er at sikre, at Københavns unge får indflydelse på kommunens udvikling og bliver inddraget i den demokratiske proces. Hvert år kan ungerådet anmode Borgerrepræsentationen om at behandle op til fire sager.

»Unge har ofte en masse på hjerte, ser tingene på andre måder og kan sætte et nyt perspektiv på begreberne demokrati og medborgerskab. De unge er en kæmpe befolkningsgruppe i København, så selvfølgelig bør de også have en stemme,« siger Natasha Alexandra Dottin, sekretariatsleder for Ungerådet.

Lige nu udgør lidt over 18 procent af borgerne i Københavns Kommune børn og unge op til 18 år. Selv om det er muligt at blive valgt ind i Borgerrepræsentationen, fra man er 18, er den øvre grænse for kandidaterne til ungerådet sat til 20 år. På den måde kan unge over 18 få muligheden for at være med i et råd, selv om de måske ikke føler sig klar til at blive valgt ind for en fireårig periode.

Kandidaterne til det nye ungeråd vil blive valgt for et år ad gangen med undtagelse af den første valgperiode, som er på ti måneder. De stiller ikke op for et parti, men derimod som enkeltpersoner, og det eneste krav er, at de har bopæl eller uddannelsesplads i Københavns Kommune.

»De kandidater, der bliver valgt, skal fremover mødes på rådhuset to gange om måneden. Der er plads til, at de kan komme til at bruge mere tid, men som udgangspunkt har vi holdt det til de to dage, så de også har tid til skole og andre aktiviteter,« siger Natasha Alexandra Dottin.

FAKTA Fakta om det nye ungeråd Børne- og Ungdomsudvalget besluttede i november 2016 at afsætte 500.000kr. årligt i perioden 2017-2020 til at etablere og drive et ungeråd i København.

Ungerådet er organiseret under Børne- og Ungdomsforvaltningen.

En gruppe af unge har siden januar i år arbejdet med at definere rammerne for Ungeråd KBHs arbejde.

Ungerådet skal arbejde uafhængtigt af partipolitiske, økonomiske og religiøse interesser.

Ungerådet kan hvert år anmode Borgerrerepræsentationen om at behandle op til fire sager Kilde: Børne- og Ungdomsforvaltningen FOLD UD FOLD UD

En af kandidaterne er 15-årige Rosalina Clausen. Ligesom mange af sine medkandidater har hun ikke tidligere været politisk aktiv. Det er nemlig ikke et krav for at blive valgt ind i ungerådet.

Rosalina Clausen vil gerne have flere kreative fag i folkeskolen, et skolesystem uden fremdriftsreformen og et renere København. Foto: Niels Ahlmann Olesen Fold sammen Læs mere Læs mere

For Rosalina Clausen har det altid været vigtigt, at unge har en stemme inden for politik.

»Jeg synes, at ungerådets koncept med at samarbejde med Københavns politikere er megafedt. Der er meget, voksne ikke ved om børns og unges måde at tænke på. Når de for eksempel laver en skolereform, tænker de ikke over, hvad det betyder for de unge. Vi unge har meget at sige, men det tror mange voksne ikke, at vi har,« siger hun.

Ønsket om en afskaffelse af skolereformen er en af Rosalinas Clausens mærkesager. Derudover vil hun sætte fokus på og mere kreativitet i folkeskolen og et renere København.

»Der er rigtig mange unge, der ikke er stærke i de faglige fag, men som er rigtig, rigtig gode til de kreative. Men det udnytter skolen ikke rigtig, fordi vi har meget få kreative fag i skolen,« siger hun om den ene af sine mærkesager.

Københavns Kommune er ikke den eneste kommune med et ungeråd. Der er i alt 65 af slagsen landet over, nogle mere veletablerede end andre. Københavns Kommune har især været inspireret af Børne- og Ungerådet i Århus. Her opererer de blandt andet med såkaldte baggrundsgrupper i de enkelte lokalområder, hvor alle unge, der ikke er med i det centrale ungeråd, kan få indflydelse på kommunens beslutninger.

»På den måde er kommunens unge bredt repræsenteret, og flere bliver inddraget i ungerådets beslutninger. Vi synes, at det er en rigtig fin måde at gøre det på, og det er vores ambition på sigt at få samme model,« siger Natasha Alexandra Dottin.

Unge, der ønsker at stemme på en af kandidaterne, kan gøre det her.