Hvor mange nordmenn har egentlig et forhold til innholdet i andre juledag, andre påskedag og andre pinsedag? Nå vil Ingvild Yrke, leder i Norges kristelige Studentforbund, «gi bort» disse dagene til kvinnebevegelsen, miljøbevegelsen og muslimer.

– Den internasjonale kvinnedagen 8. mars, verdens miljødag og id al-fitr eller id al-adha er gode alternative offentlige høytidsdager, sier Yrke til Klassekampen, som først omtalte saken.

– Nestekjærlig handling

Bakgrunnen er utspill fra prestene Einar Gelius og Per Anders Nordengen om at det er for mange kristne høytidsdager.

Yrke viser blant annet til at andredagene er en etterlevning fra den tida da mange trengte en ekstra dag på å komme seg til kirken. I tillegg mener hun at det vil være en nestekjærlig handling å gi muslimene en fridag.

– Vi kristne er kalt for å kjempe de svakes sak. Vi som er majoritet, må gi dem den dagen, hvis de noen gang skal få den, sier Yrke til Klassekampen.

Muslimsk leder: – Rørende

– Det er veldig rørende å oppleve at andre har omtanke for oss på denne måten. Men jeg tror det praktisk sett vil være vanskelig å realisere en slik tanke, sier Basim Ghozlan, styreleder i Rabita-moskeen og Muslimsk Dialognettverk til NRK.

Ghozlan forteller at han kommer fra Jordan, et land med 95 prosent muslimer. Likevel er 1. juledag en nasjonal høytidsdag der alle tar fri.

- Rørende omtanke, sier Basim Ghozlan, styreleder i Muslimsk Dialognettverk. Foto: NRK

– Det er helt naturlig, siden kristne og muslimer har levd sammen i tusenvis av vår. Men Norge har først de siste 50 årene blitt et flerkulturelt samfunn, og jeg tror et slikt forslag vil komme litt brått på mange, sier Ghozlan.

Keshvari: – Tjener de Herren?

Leder av Oslo Fremskrittsparti og vara for Siv Jensen på Stortinget, Mazyar Keshvari, er sjokkert over utspillet.

– Man kan med rette spørre om såkalte prester og kristne, som bevisst og aktivt jobber for å fjerne kristendommen og dens relevans for å innføre islamsk innflytelse og dominans, virkelig er kristne og tjener Herren eller helt andre krefter, sier han til Klassekampen.

Røde dager skaper debatt

Helligdager og hellidagsfred har vært i vinden de siste dagene. I forrige uke skrev NRK at politiet ble nedringt på Kristi himmelfart av folk som ville klage på brudd på helligdagsfreden. Det vil si at røde dager forstyrres med «utilbørlig larm»

Stian Georg B. Westin fra Fredrikstad ble forstyrret i frokosten da renovasjonsarbeidere fra kommunen kom midt i kirketida for å tømme søppel:

– Jeg synes dette gir et uheldig signal at man bruker kirketiden på en kristen helligdag til å tømme søppel, sier han.

I sosiale medier tok derimot flere personer til orde for at det skal være tillatt å jobbe som vanlig på helligdager, selv om arbeidet er støyende.

Uenige om helligdagsfreden

Kulturminister og Venstre-leder Trine Skei Grande gikk inn for å fjerne helligdagsfreden:

– Jeg tror det er mange som føler at loven er utdatert, sa Grande til NRK.

Trine Skei Grande og Venstres landsmøte vil ikke lenger ha lov om helligdagsfred. Foto: Jan-morten Bjørnbakk / NTB scanpix

Hun understreket at Venstre er for å avvikle loven om helligdager og helligdagsfred, men at de ikke fikk gjennomslag for det i regjeringsforhandlingene på Jeløy i januar.

Grande fikk motbør fra Knut Arild Hareide. På Facebook skrev KrF-lederen at helligdagsfreden har både en religiøs og en tradisjonell begrunnelse:

«Jeg synes det er fint at samfunnet vårt har en felles rytme, at vi har noen felles fridager og at man noen få dager i året kan ha det litt fredeligere og stillere rundt seg.»

KrF-leder Knut Arild Hareide vil at loven om helligdagsfred skal stå fast. Foto: Audun Braastad / NTB scanpix