Hei, dette er en Ekstra-sak som noen har delt med deg.Lyst til å lese mer? Fåfor kun 235,- i måneden.

Kristelig Folkeparti

I partiprogrammet til KrF finner vi kapittelet Trygghet i hverdagen. Her skriver KrF at «Personvern og rettssikkerhet er viktige verdier å bygge på.»

I dette kapittelet skriver KrF også i sammeneheng med terrorbekjempelse, PST og etteretning at«[r]ammene for PSTs overvåkingsmetoder må underlegges domstolskontroll. KrF mener at tredjepart skal, så langt det er mulig, skjermes fra unødvendig overvåking.»

I stadig samme kapittel finner vi et eget underkapittel med tittel Personvern:

«Personvern er en viktig frihet i et liberalt demokrati. Enkeltindividets rett til frihet må vurderes nøye når inngripende kontrolltiltak blir vurdert. Dårlige vilkår for personvernet vil begrense åpen meningsutveksling og politisk aktivitet. Vår digitale hverdag øker presset mot personvernet. Dette krever at det stilles strenge krav til lagring, bruk og videreformidling av informasjon som innhentes elektronisk.»

KrF skriver så at de vil «sette ned et offentlig utvalg for å styrke personvernets stilling i Norge».

KrF ønsker i sammenheng med overvåkning også å «styrke politiets arbeid med nettovervåking og mulighet til å følge opp lovbrudd på nettet».

I konteksten samfunnsikkerhet og beredskap skriver KrF om informasjonssikkerhet:

«Vår avhengighet av teknologi øker, og kompleksiteten er krevende å håndtere i takt med nye sårbarheter og digitale angrep. KrF mener det må gjøres langt mer for å ivareta samfunnets digitale sikkerhet. Vi trenger en helhetlig og kunnskapsbasert tilnærming, og hensynet til digital sikkerhet må få mer oppmerksomhet innenfor alle sektorer og deler av samfunnet.»

Når vi søker på cyber finnner vi følgende: «Cyberangrep mot datasystemer til bedrifter og virksomheter som forvalter grunnleggende nasjonale verdier, kan være et angrep, sabotasje, spionasje, en kriminell handling eller innledning til et militært anslag. Forsvaret har lenge jobbet med cybersikkerhet.» KrF skriver i denne konteksten at de vil at samarbeid med sivilie forsknings- og kompetansemiljøer skal satses mer på.

KrF skriver at de ønsker en rekke tiltak i sammenheng med informasjonssikkerhet og cyberkriminalitet:

«videreutvikle senter for informasjonssikring (NorSIS) og styrke tilsynet med samfunnets sikkerhet innen IKT.

sikre en helhetlig nasjonal beredskap og operativ evne som håndterer svikt i, eller digitale angrep mot, elektronisk kommunikasjon, strømforsyning og vann og avløp.

etablere en nasjonal kompetansestrategi for å imøtekomme kompetanse- og rekrutteringsunderskuddet innen IKT‐sikkerhet.

styrke samarbeidet mellom PST og E-tjenesten på analyse knyttet til kontraterror»

KrF mener også at en styrking av Cyberforsvaret må til, og de vil tilrettelegge for «et godt samarbeid med Nasjonal Sikkerhetsmyndighet og politi/PST/Kripos på relevante områder».

Når vi søker etter ordene opphavsrett og åndsverk KrFs partiprogram, finner vi at de ønsker å verne opphavsretten:

«Noen av de mest omfatende endringene som har funnet sted i kulturlivet de siste tiårene dreier seg om digitaliseringen av kulturproduksjon og kulturdistribusjon. Utstrakt bruk av ulovlig nedlasting og kopiering kan undergrave kunstnernes inntektsgrunnlag. KrF vil verne om opphavsretten og sikre gode løsninger som ivaretar kunstnernes rettigheter.»

De skriver også om disse begrepene i sammehheng med sosiale medier: «Det må jobbes med rettigheter knyttet til åndsverkslov og opphavsrett».

Miljøpartiet De Grønne

I kapittelet Digitale rettigheter i Miljøpartiet De Grønne sitt partiprogram skriver MDG følgende i sammenheng med overvåkning:«Retten til å oppsøke informasjon og kommunisere uten å bli overvåket av myndigheter eller bedrifter må derfor vernes».

MDG skriver videre hva de mener om opphavsrett: «Internett gir flere tilgang på mer kunnskap og kultur, og gjør det lettere for opphavspersoner å nå ut til fans og potensielle kunder. Opphavsretten er truet av den nye, digitale offentligheten. For De Grønne må inntektsgrunnlaget til kunstnere forsvares samtidig som vi erkjenner den digitale utviklingen.»

I samme kapittel har De Grønne en punktliste over hva de vil i sammenheng med digitale rettigheter. Vi har valg ut punktene som er knyttet til temaene personvern, opphavsrett og overvåkning, lisenser/kopisperring og åpen og fri programvare:

«Være pådriver for samfunnsengasjement og demokratiutøvelse gjennom internett

og bidra til en åpen og saklig debatt på sosiale medier.

og bidra til en åpen og saklig debatt på sosiale medier. Forsvare tilgangen til et fritt og åpent internett som en rettighet for alle.

Sikre nettbrukere både ytringsfrihet og personvern, nasjonalt og internasjonalt.

Prioritere hensynet til personvern og borgerrettigheter i behandlingen av nye lover

eller avtaler som berører digitale rettigheter.

eller avtaler som berører digitale rettigheter. Slå fast retten til å være anonym i den digitale verden.

Lovfeste nettnøytralitet som et nødvendig prinsipp for ytringsfriheten. (...)

Utrede hvordan vi kan sikre inntekter til rettighetshavere i kulturlivet i en digitalisert bransje der ikke-kommersiell fildeling blir avkriminalisert.

Styrke og bevare forbrukernes rettigheter i møte med brukerlisenser og brukeravtaler.

Forby kopisperrer og sperring av funksjonaliteter på brukernes egen maskinvare.

Kreve slutt på Sveriges overvåking av norsk internett-trafikk gjennom FRA-loven, samt all annen tilsvarende masseovervåkning utført av andre stater.

Støtte utvikling av fri programvare.»

Ved søk på personvern finner vi også at MDG vil «[b]eskytte barns personvern ved å begrense barnehagers plikt og rett til å lagre opplysninger om barna.»

I kapittelet Justis og beredskap skriver MDG følgende i sammenheng med personvern: «Den enkeltes mulighet til å uttrykke og utfolde seg må beskyttes innenfor rammene av menneskerettighetene og andres likeverdige frihet. Personvernet er en viktig menneskerettighet og balansen mellom frihet og kontroll må vurderes nøye.»

Vi finner også kapittelet Personvern og rettssikkerhet i De Grønnes partiprogram. De skriver at grunnleggende i et demokratisk samfunn er et sterkt vern om privatlivet til enkeltmennesket, og at utilbørlig registrering, inngripen i privatlivet og overvåkning er noe hver enkelt har rett til vern mot.

Ved søk på personvern og sikkerhet finner vi at MDG skriver at det som følge av digitalisering er et større press i sammenheng med personvern, «[ø]kt fare for misbruk og økt risiko for nettbasert kriminalitet. De Grønne mener at det må stilles strengere krav til lagring og bruk av informasjon, og vil styrke lovverket og sette av flere ressurser til Datatilsynet.»

I sammenheng med IT-sikkerhet skriver MDG at de vil «[ø]ke bevilgningene og ressursene som samfunnet trenger for å håndtere økt IT-kriminalitet.» I kapittelet Beredskap skrive de at de vil gjøre følgende:

«Tilrettelegge for økt satsning på forskning og utvikling innen cybersikkerhet.

Følge opp tiltak foreslått i Sårbarhetsutvalgets utredning om digital sårbarhet.»

De skriver i kapittelet Forsvar at de vil styrke Cyberforsvaret samt arbeidet for cybersikkerhet.

Av annet som kobles til temaene overvåkning og sikkerhet i partiprogrammet til MDG, fant vi følgende:

«Stille strenge krav til politiets bruk av inngripende etterforskningsmetoder.

Sikre at inngrep i borgernes kommunikasjon, uten den enkeltes uttrykkelige samtykke, bare skjer under domstolskontroll og når det foreligger konkret mistanke om kriminell atferd hos den enkelte.»

Mer om fri programvare, personvern, lisenser, opphavsrett og åpne standarder finner vi i kapittelet Et digitalt Norge. De har følgende (utvalgte punkter) på agendaen:

«At det offentlige går foran i bruk av fri programvare, åpne filformater og standarder, og gjøre programvare utviklet av eller på vegne av det offentlige tilgjengelig under frie lisenser. (...)

Gjøre alle offentlige data fritt tilgjengelig i strukturert format, så lenge det ikke går utover personvern eller rikets sikkerhet.

Satse på felles systemer i flere offentlige sektorer når det er forenlig med personvernhensyn (...)

Sikre tilgang til digitale bøker, tidsskrift, forskning og lignende gjennom nasjonale lisenser.

Sikre demokratisk tilgang på offentlig finansiert forskning og sørge for at nasjonale retningslinjer for åpen tilgang til forskningsresultater vedtas og implementeres

Påskynde arbeidet med å kryptere all trafikk til og fra offentlige nettsider og apper»

I sammenheng med åndsverk finner også at De Grønne vil«[a]rbeide for en åndsverkslovgivning som er tilpasset dagens digitale samfunn og er enklere å forstå for enkeltindivider og skapere».

Miljøpartiet De Grønne skriver i sitt partiprogram også hva de mener om lisenser og åpne standarder i sammenheng med utdanning. De Grønne skriver at de vil gjøre allment tilgjengelig anonymiserte publikasjoner og data fra institusjoner som er offentlig finansierte. Videre vil de – i sammenheng med temaet åpne standarder – at resultater og metoder fra alle kliniske studier skal gjøres tilgegjenlig, og at alle kliniske studier skal registreres.

Ved søk på ordet lisens og åpne (standarder) finner vi også at De Grønne vil«[u]tvikle en policy for fritt lisensierte skolebøker for alle utdanningsnivåer, såkalte Arbeidsprogram Open Educational Resources, i samarbeid med det eksisterende Nasjonal Digital Læringsarena.»

MDG ønsker også å«[s]tyrke arbeidet med å digitalisere museers samlinger, under frie lisenser.»

Rødt

I partiprogrammet til Rødt finner vi følgende punkter som angår personvern, programvare, opphavsrett og overvåkning i underkapittelet Styrket personvern og ytringsfrihet:

«Ingen særlover som begrenser ytringsfriheten på internett. Ingen nye overvåkningslover som vil gå ut over personvernet. Ingen spionering. Strengere lover for datalagring. Hindre private aktørers tilgang til personopplysninger fra internettleverandører. Kontrollorganene for IP- og DNS-delegering må overføres til FN. Endre personopplysningsforskriften slik at arbeidsgivere ikke kan få tilgang til e-posten til ansatte uten samtykke. Redusere vernetida til opphavsrett og differensiere vernetida til patenter. Rett til å dele informasjon, kultur og programvare med andre på ikke-kommersiell basis uten begrensninger.»

Rødt skriver også at myndighetene har begynt med nye grep i sammenheng med teknologiutviklingen og samfunnsovervåkning:

«Myndighetene foreslår nye overvåkningsmetoder for å avverge, forebygge og etterforske kriminalitet. Ytringsfriheten til vanlige folk blir begrensa av at politiet skal kunne hacke seg inn i data, mobil eller nettbrettet ditt for å kunne overvåke lyd, kamera og dine tastetrykk. Rødt er sterke motstandere av omfattende overvåkning og arbeider for at det vedtas en permanent innsynslov»

Om fri programvare, lisenser og og åpne standarder skriver Rødt følgende i underkapittelet Fri programvare i offentlig sektor:

«Ha åpne formater lovbestemt til datalagring og kommunikasjon. Forby lukket, proprietær programvare som standard i kommune og stat. Innføre en offentlig stipendordning for programmerere som utvikler fri programvare (åpen kildekode) til allmenn bruk.»

Rødt skriver også i sammenheng med høyere utdanning og åpne standarder at «offentlig finansiert forskning i størst mulig grad skal publiseres med åpen tilgang (Open Access). Forskere skal motiveres til å publisere sine arbeider/resultater i publiseringskanaler med åpen tilgang. Det må legges økonomisk til rette for åpent tilgjengelig publisering av offentlig finansiert forskning.»

Følgende utvalgte punkter finner vi også i Rødts partiprogram om temaene fri programvare og opphavsrett:

«Felles minstekrav til PCer og nett i alle skoler, og støtte fri programvare til bruk i skolen.»

«Lage kompensasjonsordninger til alle rettighetshavere og forlag for å legge ut bøker, film, musikk osv. som ikke er i salg, fritt tilgjengelig på nett.»

«Avkriminalisere fildeling mellom venner og familie.»

«Ha åpne formater lovbestemt til datalagring og kommunikasjon.»

«Forby lukket, proprietær programvare som standard i kommune og stat.»

«Innføre en offentlig stipendordning for programmerere som utvikler fri programvare (åpen kildekode) til allmenn bruk.»