Materialisme spiser oss opp innenfra

Jo mer besatt vi blir av ting, jo mindre empati og lykke føler vi, mener sosialantropolog. Men ikke alle vil være med på moralprekenen.

Hva gjør forbruket med oss? De lærde strides. Sosialantropolog Gunn-Helen Øye mener det er snakk om en farlig avhengighet. Andre forskere mener bildet er mer sammnsatt, og at ønsket om nye og dyre ting ikke er noe nytt fenomen. NTB SCANPIX (FOTOMONTASJER)

19. desember 2013

Materialisme og økonomisk vekst gjør noe med vår mentale helse, skriver The Guardian etter å ha gjennomgått ulike studier. Jo mer materialismefokus, jo mindre empati og lykke, konkluderes det.

Mantraet er «materialisme: systemet som spiser oss fra innsiden». Sterkt materielt fokus går sammen med mangel på empati og engasjement for andre, og jo mindre empati for andre, jo mer ulykkelighet. I jakten på enda større bilder, mer eksklusive klokker, vesker og sko, forsvinner mye av den genuine gleden. Det er sosialt destruktivt og selvdestruktivt.

Materialisme knyttes til ensomhet og isolasjon, mens mindre opptatthet av shopping og eiendeler gir en følelse av å ha det bedre, skriver George Monbiot.

Følger man strømmen av bilder som deles på bloggen Rich Kids of Instagram eller Instagram-gruppene #richkids og #richkidsofinstagram, er det lett å se hva det siktes til; endeløse bilder av ungdommer som bader i champagne, leier privatfly, viser frem klokker, biler, båter, sko og vesker. Ledsaget av tomme ansikter og triste blikk, evig fortapte blant alle sine ting.

Norge er på forbrukstoppen

Pilene for luksusmerkene peker én vei i Norge. I høst har både Bottega Veneta, Marc by Marc Jacobs og Gucci åpnet sine første signaturforretninger i Norge. Over 340 kvadratmeter og to etasjer, et steinkast unna Karl Johan, skal Gucci konkurrere om pengesterke nordmenn med de allerede etablerte motehusene Mulberry, Louis Vuitton og Hermès.

Les også - Ikke lenger slik at barna skal ha alt

På få år har nordmenn gått fra å være et beskjedent og jordnært folkeslag til å foretrekke mer og mer luksus, både på reise og i materielle goder. For luksusmerkene er ikke lenger bare leketøy for noen få. Louis Vuitton gjør det bra i Norge og omsatte for 48,7 millioner i 2010, for 56,3 millioner i 2011 og for 65,7 millioner i fjor. Det er en økning i omsetning på 34 % siden 2010.

Norge har Europas høyeste forbruk pr. innbygger. I fjor var det personlige forbruket 37 prosent høyere enn gjennomsnittet for dagens 28 EU-land. Vi lå 17 prosent over svenskene og 20 prosent over danskene, viser ukens ferske tall fra Statistisk sentralbyrå.

Avstanden til svenskene har stort sett vært stabil de siste tre årene. I motsatt ende ligger Polen og Spania, med forbruk godt under EU-gjennomsnittet. Norges personlige forbruksvolum pr. innbygger er 88 prosent høyere enn i Polen og nesten 50 prosent høyere enn i Spania.

Norske husholdninger brukte i gjennomsnitt 436.000 kroner på varer og tjenester i 2012. Dette er en realøkning på 5,7 prosent i forhold til 2009, viser SSBs tall.

Avhengighet

Sosialantropolog og trendspotter Gunn-Helen Øye har vært opptatt av luksusforbruk i flere år og tatt mastergrad i luxury management i Firenze. Hun mener det norske luksusmarkedet har endret seg enormt de siste årene.

Sosialantropolog Gunn-Helen Øye. Kolstad Tom A

For bare fem år siden var det svært liten kunnskap og interesse for luksusmerker i det norske samfunnet. Hun sier det nye nå er den enorme omløpshastigheten og visualiseringen.— Det er ekstremt stressende, man skal hele tiden vise noe nytt. Og sammenligningen og misunnelsen er sider av materialismen som spiser deg opp innvendig. Materialismen gjør noe med sjelen. Dette har mye med misunnelse å gjøre. Tingene i seg selv er ikke nok i klasseklatringen. Det blir aldri nok, det er alltid noen som har noe som er dyrere, flottere, større. Det er galskap, sier antropologen, som nå skriver bok om avhengighet.

- Det er den samme avhengigheten enten det gjelder dop, alkohol, statussymboler, dyre ting, nettspilling. Man blir hekta, og det er livsfarlig.

- Er materialismen så ødeleggende for oss at den spiser oss innenfra – uansett utgangspunkt?

— Dette har ikke noe med «rik» eller «fattig» å gjøre. I alle samfunn hvor det er ulikheter, oppstår klassifisering og visualisering via materielle ting og symboler. Det som er det mest essensielle i artikkelen i The Guardian, er det nye ved materialismen: den enormt sterke kraften som ligger utenfor varen – det at det er jaget etter «show-druget» som driver mennesker til å kjøpe og vise frem den sjette Louis Vuitton-vesken, sier Øye.

Mer fornøyd med mindre

Og med én gang du har vist det nye frem, kommer suget etter å poste et nytt bilde av nye ting på Facebook, Twitter eller Instagram.

Les også «Hvilke behov får vi dekket når vi trasker hjemover med stappfulle handleposer?»

— Jo mer forbruk, jo mindre fornøyd er man i sitt eget rom. Jo mer ensom er man med tingene. Jeg har vært der selv. Man må flytte fokus for å få det bedre. Jeg har fått et åndelig fokus i livet, og jeg lever mye mer sparsommelig og er mer fornøyd, sier Øye. - Hva sier det om oss – at vi har behov for å flashe overforbruk og dyre merkeklær?

— Alle har dette i seg på en eller annen måte. Tenk deg 7-åringen som kommer på skolen med nye sko. Og vi flasher ikke bare dyre merkeklær. Hva med 20 par Birken-ski, dyre sykler etc.?

- Er det ikke greit å eie dyre ting, og til og med glede seg over det?

— Jo, det gir en godfølelse å kjøpe den ene tingen.

Hun mener sosiale medier forsterker behovet for å speile seg i andre og at mye av lykken søkes gjennom å eie ting og vise dem frem digitalt

- Det avkler vår sårbarhet og ensomhet. Vi har byttet ut mennesker med varer, sier Øye.

Vekst og forbruk

Forsker og etnolog Ingun Grimstad Klepp ved SIFO (Statens institutt for forbruksforskning) synes bildet er mer sammensatt.

Les også Inntekstfordlingen rikker seg ikke

— Det er bred politisk enighet i Norge om at økonomisk vekst er et gode. Da betyr det også at forbruket av varer og tjenester vil øke, noe som ikke er ensidig positivt. Jeg savner mer kunnskap om varene vi kjøper. Når det gjelder klær, er det altfor mye dårlig kvalitet. Vi bør heller kjøpe det ene plagget som varer. Med unntak av bunader og enkelte strikkeplagg, er det mye bruk og kast. Jeg vil si vi trenger mer luksus, i den forstand at vi trenger mer kvalitetsklær med bedre teknisk og estetisk kvalitet, sier hun. - Reklamen kan gi folk dårlig selvtillit og handler om at vi hele tiden må kjøpe noe nytt for å ta oss bedre ut. Vi eksponeres for bilder hele tiden, og spesielt for kvinner er det et massivt press om å ha et godt utseende.

Vil ikke moralisere

Samfunnsgeograf og førstelektor Karl-Fredrik Tangen ved Norges Markedshøyskole (NMH) kjøper ikke påstanden om at materialismen fremmer ensomhet. Han synes det er mye historieløshet i debatten om materialisme og sammenligning.

— Også på 1800-tallet sammenlignet folk seg med hverandre, konstaterer han.

- Alle vet at lykken ikke kommer av ting og at det er viktig å bry seg om hverandre. Vi er alle materialister i praksis, men moralsk vil vi gjerne fremstå som antimaterialister.

Han synes det er for lite politikk i diskusjonen om materialisme.

— Skal man gjøre noe med vårt materialistiske forbrukersamfunn, må det gjøres strukturelle grep på politisk nivå. Ting er aldri bare ting. Vi bruker mest penger på bolig, og i boligen er vi med våre nærmeste. Det immaterielle og det materielle er vevd sammen. I stedet for å moralisere over andres forbruk, bør man heller påvirke politikken i retning av omfordeling.

Sosialantropolog Gunn-Helen Øye. Kolstad Tom A