NEGATIVE: 57 prosent av folket mener regjeringen har kuttet for mye i skatten for dem som har størst inntekt og formue.

Skatt

Kutt i skattene har vært et prioritert område for den sittende Høyre/Frp-regjeringen. Siden 2013 har de blant annet fjernet arveavgiften og redusert formuesskatten.

Ifølge Finansdepartementet har halvparten av befolkningen som har minst formue, i snitt fått 2700 kroner i skattelette, mens de 4300 personene med størst formue, i snitt har fått 264.500 i årlig skattekutt. Både i prosent og i krone­verdi har de som tjener og eier mest, fått størst skatteletter.

En fersk undersøkelse gjort av Sentio for Klassekampen viser at denne politikken er svært upopulær.

På spørsmål om de synes regjeringen har gitt «for store skattekutt til de med høyest inntekt og formue», svarer hele 57 prosent ja. Bare 26 prosent svarer nei.

Undersøkelse om skatt: • Sentio har på oppdrag for Klassekampen spurt et representativt utvalg på 1002 personer om de er enige i følgende påstand: «Synes du regjeringen har gitt for store skattekutt til de med høyest inntekt og formue?» • Undersøkelsen er gjennomført i august 2017. • 57 prosent svarte ja, 26 prosent nei, og 17 prosent vet ikke. Feilmarginen er på 3,1.

Feil pengebruk

Arbeiderpartiets Marianne Marthinsen sier til Klassekampen at hun ikke er overrasket over svarene.

– Dette er feil bruk av penger som alternativt kunne vært investert i flere lærere, styrket kompetanse for arbeidstakere og et bedre helsetilbud for alle, sier hun.

SVs Kari Elisabeth Kaski mener svarene gir et piff inn i valgkampens sluttspurt de to siste ukene.

– Det aller viktigste nå er å få til et nytt flertall som kan gi mer rettferdig skatt som kan være mer omfordelende. Med regjeringens store skattekutt er det også stor omfordeling av makt. Det vil vi gjøre noe med, sier hun.

Alle var med

Den sterke skepsisen mot regjeringspartienes skattekutt er tverrpolitisk. Et flertall av velgerne i alle partier mener det er gitt for store skattekutt til de rike, med unntak for velgerne til Høyre og Frp.

Aller mest positive til regjeringens skattepolitikk er Høyre-velgerne, der 69 prosent er uenige i at skattekuttene har vært for store.

Høyres Svein Flåtten mener spørsmålsstillingen underslår hvor bred enighet det har vært om skattepolitikken.

– Et nesten samlet storting har gitt mesteparten av skattereduksjonene i perioden. Rundt halvparten står nesten alle, unntatt SV og MDG bak. Det inkluderer også Ap, som har vært med på reduksjon i selskapsskatten, og personbeskatning. Ap har heller ikke sagt at de vil gjeninnføre arveavgiften, sier han.

Han tror en annen spørsmålsstilling hadde gitt andre resultater.

– Skattelettene det har vært mest uenighet om, nemlig formuesskattekuttene, hilses velkommen av dem som skaper arbeidsplasser. Det har vært det viktigste for oss og kommer til å være det framover. Det er ikke en motsetning mellom å la folk beholde mer av egne inntekter, samtidig som vi klarer å prioritere viktige samfunnsområder, som samferdsel og forsvar, sier han.

I undersøkelsen er det de som stemmer på venstresidepartiene som i størst grad er enig i at regjeringspartiene har kuttet skattene for mye for de med mest penger. Men i tillegg til politiske skiller er det en faktor som ser ut til å slå sterkt ut: Hva man selv tjener.

Blant dem som tjener under 300.000 kroner i året, er det bare 17 prosent som er uenig i påstanden. Blant dem som tjener mer enn en million, er det hele 42 prosent som er uenige.

Men selv blant dem som tjener best, er det 48 prosent som er enige i at skattekuttene til de med høyest inntekt og formue har vært for store.

Bekrefter holdninger

Rødt-leder Bjørnar Moxnes mener målingen rimer godt med andre målinger som ser på nordmenns holdninger til økte forskjeller.

– Fra før vet vi at to av tre mener det er en hovedoppgave for politikerne å minske de økonomiske skillene, så denne målingen bekrefter at nordmenn flest er lei av en regjering som bruker skattepolitikken til å øke forskjellen mellom de aller rikeste og resten av oss, sier han.

Også blant støttepartiene er velgerne enige i at skattekuttene har vært for rause for dem som har mest. 50 prosent av Venstre-velgerne er enige i påstanden. Men Terje Breivik (V) ser ikke på det som noe brudd med partiets politikk:

– Det er ikke et stort poeng for oss med skatteletter, men vi vil endre skattesystemet så det blir mindre skatt på det vi vil ha mer av, som klimavennlige arbeidsplasser.

Frps finanspolitiske talsmann Hans Andreas Limi mener regjeringens skattepolitikk har gagnet mange.

«En vanlig familie med gjennomsnittlig inntekt betaler nå 8000 kroner i året i mindre skatt enn før vi kom i regjering. Samtidig har vi redusert bilavgiftene markant, noe som kommer helt vanlige mennesker til gode. At vi bare har gitt skatteletter til de såkalt rikeste faller derfor på sin egen urimelighet. I neste periode vil vi fokusere ytterligere på å gi brede skattelettelser, og da gjennom å øke bunnfradraget. Det vil merkes best for de med lavere inntekter», skriver han i en e-post.

paalh@klassekampen.no