I helga var det elleve tilfeller av blind vold i Oslo. Så langt har politiet siktet 16 personer i sju av voldshendelsene.

Hendelsene omfatter blant annet en gruppe på fem ungdommer som angrep en mann i Slemdalsveien. Offeret ble slått og sparket mens han lå nede.

I en annen hendelse ble en mann i 40-åra, justisminister Jøran Kallmyrs onkel, angrepet i en heis på Romsås t-banestasjon og kraftig forslått.

Voldsbølgen har fått stor oppmerksomhet denne uka og var hovedtema da Kallmyr (Frp), byrådsleder Raymond Johansen (Ap) og Oslos politimester Beate Gangås mandag møtte pressen etter deres halvårlige samarbeidsmøte. Volden var også tema i Dagsnytt Atten mandag og i NRK-programmet Debatten tirsdag.

På mandagens pressekonferanse ga politimester Gangås følgende informasjon om de 16 personene som så langt er siktet:

- De er i alderen 16 til 30 år og de fleste av dem er norske statsborgere.

Dagbladet spurte i etterkant av pressekonferansen om ytterligere informasjon om de siktede, inkludert om de er barn av innvandrere og dermed ifølge SSB regnes som en del av innvandrerbefolkningen.

Dette hadde ikke Gangås informasjon om da hun møtte justisministeren og byrådslederen.

Gangås: Begrenset av personvernet

Dagbladet spurte i dag igjen e-post om informasjon om landbakgrunn på de 16 siktede.

Det er informasjon politiet ikke har:

«Innvandrerbakgrunn inngår ikke i politiets straffesaksregistrering og anmeldelsesstatistikk. Her framkommer bare fødeland og statsborgerskap. For å vite noe om landbakgrunn, må vi foreta manuelle oppslag i Folkeregisteret. Dette er begrenset av personvernlovgivningen, men kan gjøres i analyse som har forebyggende formål», skriver Gangås i sitt svar.

Frp's justispolitiske talsperson Himanshu Gulati har merket seg at politimesteren bare har opplyst om statsborgerskap når hun har deltatt i den offentlige samtalen.

- Vi gjør hverandre en bjørnetjeneste og går rett i svenskefella hvis vi skyver ting under teppet. Hvis vi ikke tør å si hvem det er, hvordan skal vi da målrette tiltak? sier Gulati.

Arbeiderpartiets justispolitiske talsperson Jan Bøhler bifaller.

- Jeg etterlyste allerede lørdag kveld informasjon om gjerningsmennenes bakgrunn. Skal vi ta tak i dette er det avgjørende å vite hvem de kriminelle er. Både om de har kriminelt rulleblad, om de er gjengmedlemmer, om de er knyttet til voldelige miljøer politiet kjenner fra før, om det kan være bruk av doping som steroider eller visse narkotika som gjør at noen av dem er i dette destruktive modusen. Men også landbakgrunn og alder, sier Bøhler, og følger opp:

- Statsborgerskap sier lite i denne sammenhengen.

- Gir blanke «f»

Gulati mener nettopp informasjon om landbakgrunn kan hjelpe politikerne når tiltak skal iverksettes. Det handler ikke om å stemple grupper av innvandrere.

Frp-profilen forteller om informasjon han har fått i møte med politimenn, som gjør at oppfølging av enkelte ungdommer med utenlandskfødte foreldre er spesielt utfordrende.

- Det er kommet nye grupper med innvandrere som ikke har den samme respekten for politiet. Når politiet banker på døra hos en familie i Oslo øst nå, kan de bli skjelt ut av foreldrene. Det har politiet fortalt oss, sier Gulati.

- De har foreldre som ikke kunne gi mer blanke «f». Som ikke har noe respekt for politiet. Den holdningen og kulturen er der. Det bekymrer for da har ikke ungdommene med seg noe korrektiv hjemmefra, sier Gulati videre.

Skru På Lyd Error Error VOLD I OSLO: Det har vært en helg med et tosifret antall tilfeller av blind vold. Mandag ettermiddag skal justis- og innvandringsminister Jøran Kallmyr (Frp) og Oslos byrådsleder Raymond Johansen (Ap) møtes for å diskutere ungdomsvold i Oslo. Video: Jostein Sletten / Dagbladet Vis mer

Bøhler forstår ikke

Jan Bøhler reagerer også på at personvernet blir trukket inn i politiets mulighet til å opplyse allmennheten.

- Vi skal selvsagt følge personvernreglene, men jeg forstår ikke at de kan stå i veien for å gi generelle beskrivelser av dem som tas gjennom en helg. Jeg tror alle har interesse av å få denne informasjonen. Under voldtektsbølgen for noen år siden fikk vi vite ganske mye om gjerningspersonene, sier Bøhler, som stiller seg tvilende til at politiet ikke kjenner de siktedes landbakgrunn.

- Når politiet gjennomfører avhør og etterforskning, får de selvsagt nærmere opplysninger om de siktede. De skal jo sette seg grundig inn i hvem disse personene er. Politiet har denne kunnskapen, for de kan ikke etterforske og avhøre uten å vite dette. Da vil de vite om de har et kriminelt rulleblad, om de er medlem av en gjeng, er involvert i voldelige miljøer, osv. De vil naturligvis også vite om landbakgrunn i en etterforskning.

- Er ikke dette informasjon politiet selv har bruk for i sitt arbeid med å forebygge kriminalitet i ungdomsmiljøene?

- Det er viktig for alle oss som skal ta tak dette på ulike måter å vite mest mulig om dem som begår kriminalitet. Det er ikke for å bruke det destruktivt for å stemple alle, men for å ha en riktig tilnærming. Det er viktig å vite om det er et mønster her, hva vi står overfør og hva slags fenomen det er, sier Bøhler, som også etterlyser om det er samlende fellestrekk ved ofrene.

Skru På Lyd Error Error VOLD I OSLO: Det har vært en helg med et tosifret antall tilfeller av blind vold. Mandag ettermiddag skal justis- og innvandringsminister Jøran Kallmyr (Frp) og Oslos byrådsleder Raymond Johansen (Ap) møtes for å diskutere ungdomsvold i Oslo. Video: Jostein Sletten / Dagbladet Vis mer

- Sinna av å ikke vite

Dagbladet spør Gangås om hun ikke mener landbakgrunnen til de siktede er relevant informasjon for offentligheten etter voldshelgen. Gangås svarer generelt:

«Det er mange ulike variabler, deriblant landbakgrunn, som kan være relevante for ulike politioppgaver. Derfor vektlegger vi å jevnlig offentliggjøre grundigere analyser som voldsrapport og Salto-rapport», skriver Gangås i en e-post.

Jan Bøhler frykter at manglende informasjon og åpenhet fra politiets side kan føre til en skummel utvikling.

- Jeg mener manglende informasjon er det som skaper negative stemninger i befolkningen. Når folk føler at ting blir skjult og dyttet under teppet, det er da det blir negative stemninger. Man blir sinna når man ikke får vite, ikke når man får vite hva som er fakta. Vi trenger å vite for å jobbe konstruktivt og godt med dette.