Av de totalt 6.600 medieoppslagene som kom om Sylvi Listhaug i norske medier i perioden 9. til 21. mars, avdekker en analyse som Retriever har utført at journalistene stilte kritiske spørsmål i kun ni prosent av artiklene. Dette er overraskende, mener viseadministrerende direktør Kristina Fritsvold Nilsen i Retriever.



- Det kommer tydelig frem at det er stilt færre kritiske spørsmål. Det kan jo være at det er stilt kritiske spørsmål, men det kommer i liten grad frem i teksten. Sylvi Listhaugs strategi om å komme med provoserende uttalelser virker; det blir mindre rom for kritiske spørsmål og mer rom til det som er provoserende. Som regel ser vi en andel på 25-30 prosent kritiske spørsmål i artikler, sier hun til Kampanje.



Nilsen trekker frem at denne strategien på lang sikt kan være problematisk.



- Spørsmålet er om denne strategien vil virke bedre neste gang, og gjør dette at vi ender opp med mindre demokrati? spør Nilsen retorisk til Kampanje i etterkant av fremleggelsen av tallene på World PR Forum i Oslo denne uken.

Les mer: Samler hele verdens PR-bransje til global konferanse i Oslo

Adressa-redaktør: - Et tankekors

Politisk redaktør i Adresseavisen, Tone Sofie Aglen, er også overrasket over funnet.



- Jeg har inntrykk av at det var mye kritisk dekning knyttet til Listhaug, men det kan hende det var mer sensasjonsjournalistikk, som gikk på bekostning av at man gikk grundigere inn i politikken hennes, sier hun.



- Listhaug var ikke tilgjengelig for pressen i dagene etter at hun la ut det omstridte Facebook-innlegget, tror du det kan være noe av årsaken?



- Absolutt, det var en enorm omtalte av henne i perioden hvor hun gjorde seg utilgjengelig. Det er alltid en utfordring i politiske saker når politikerne gjør seg utilgjengelige. Det ser vi i også i Senterpartiet nå, sier Aglen.



- Det er et tankekors at politikken ofte drukner i all støyen. Det var nesten ingen diskusjon om fremmedkrigerne, nesten alt handlet om Sylvi Listhaug og hennes form. Om det er en taktikk eller ikke, er vanskelig å si.

«Provoserende»

World PR Forum samlet PR- og kommunikasjonsfolk fra alle verdenshjørner, og siden mange naturlig nok ikke visste noe om saken, gjennomgikk først Ketil Raknes fra Høyskolen Kristiania saken, deretter presenterte Kristina Nilsen i Retriever ferske medieanalyser av saken, før det var duket for en paneldebatt.

Det var også varslet et intervju på scenen der den tidligere Listhaug-rådgiveren Espen Teigen skulle fortelle om PR-strategi og sosiale medier, men Teigen avlyste sesjonen i siste øyeblikk.

Retriever har gjennomført en måling av poster i sosiale medier om Sylvi Listhaug-saken, og fasiten er at det ble det publisert hele 30.000 poster da det stormet som verst. Og etter at Retriever ved hjelp av ny AI-teknologi har analysert postene og kommentarene, fant de frem til det ordet som i størst grad ble brukt om Sylvi Listhaug.

- Det adjektivet som dukker opp desidert mest i de innlegg og poster som nevner Listhaug i perioden da konflikten utspilte seg, var «provoserende», forteller Kristina Nilsen.

Her kan du se hele paneldebatten (artikkelen fortsetter under videoen):

Forbanna og mer forbanna

I Retrievers analyse kom det også frem at det ordet som i størst grad i disse postene og kommentarene ble brukt om Arbeiderpartiets Jonas Gahr Støre, var «forbanna», fortalte Nilsen under sitt innlegg i går. Til Kampanje utdyper hun;

- Her har vi brukt maskinlæring og har utviklet algoritmer for å analysere dataen. Hvis vi graver dypere i tallene, ser vi at det bare er mer av det samme. Det nest-mest brukte ordet i postene og kommentarene om Jonas Gahr Støre er «veldig forbanna», sier Nilsen.

- Majoriteten av innleggene sier jo at de to er henholdsvis provoserende eller forbanna, men noen sier jo også noe annet, for eksempel at Listhaug ikke er provoserende. Men uansett sier jo dette noe om debattklimaet og de store linjene, sier hun.

Og mye tyder på at provokasjon er blant de teknikkene som fungerer best på sosiale medier.

- Provokasjon er det som gjelder i sosiale medier. Det er det som gir oppmerksomhet, så på den måten har Sylvi Listhaug og Espen Teigen bare fulgt algoritmene. De har forstått logikken bak sosiale medier og har lagt ut det innholdet som har gitt dem mest oppmerksomhet på disse plattformene, sier Bente Kalsnes, som er førsteamanuensis i journalistikk og media ved OsloMet.

Hun var én av fire paneldeltakere i går, i tillegg til Ole Berget fra First House, Ketil Raknes og Kristina Nilsen.