HÅVER INN: Norge har begynt å ta for seg mer av silda i Nord-Atlanteren uten avtale med våre naboland. KrF-politiker frykter overfiske.

fiske

Krangelen går både mellom fiskere og forskere og internasjonalt om hva som er fornuftige sildekvoter for å holde bestanden levedyktig.

Norsk vårgytende sild (NVG-sild) har vært den største fiskebestanden i Nord-Atlanteren og den største sildebestanden i verden. Forskning viser imidlertid at det har vært dårlig rekruttering i sildebestanden. Derfor har kystlandene rundt Nord-Atlanteren kommet fram til en felles kvote for hvor mye sild det er fornuftig å fiske.

Men de siste årene har ikke landene greid å bli enige om hvordan kvoten skal fordeles. Norge har tradisjonelt hatt en andel på 61 prosent. I 2018 har regjeringen uten avtale med de andre kystlandene økt den norske andelen til 70 prosent.

– Jeg synes det er problematisk. At man ensidig øker kvotene, utfordrer bærekraftsprinsippet i norsk fiskeriforvaltning, sier Steinar Reiten, KrFs fiskeripolitiske talsperson.

I går deltok han på fiskerimessa Nor-Fishing, der 15.000 besøkende fra hele verden stimer til Trondheim for å møtes om fisk og ny teknologi.

Norsk vårgytende sild: • Sild er en såkalt pelagisk fisk, det vil si at den svømmer i stim. • Norsk vårgytende sild har tradisjonelt vært den største fiskebestanden i Nord-Atlanteren og den største silde­bestanden i verden. • Etter krigen kokte havet av sild, men på grunn av overfiske forsvant så å si hele den norske sildestammen utover etterkrigstida. • Hardt regulert fiske førte til at silda har kommet tilbake, men nå trues bestanden på ny.

Fastlåst

Reiten mener det er viktig at regjeringen kommer i gang med forhandlinger om silda med de andre kystlandene.

– Regjeringen må komme seg ut av den fastlåste situasjonen vi er i nå, sier Reiten.

Det internasjonale forskningsnettverket Ices anbefalte i fjor 646.000 tonn som en total kvote for hvor mye sild som kunne fiskes. Ifølge Fiskeribladet utgjorde summen av de nasjonale kvotene for Norge, våre naboer i EU, Færøyene, Island og Russland et overfiske på 25 prosent.

– Om enkeltland begynner å fiske mer enn den anbefalte grensa, blir det fort uoversiktlig, og landene tar ut mer enn de skal. Det er betenkelig i en situasjon der forskerne sier at bestanden er i tilbakegang, sier Reiten.

Kan tape penger

Forskning viser at den siste sterke årgangen av vårgytende sild var i 2004, og bestanden er nå markert på et føre var-nivå.

– Et høyere fiskepress over tid vil føre til en høyere sannsynlighet for at bestanden går under de grenseverdiene man har satt, sier Erling Kåre Stenevik, forsker og bestandsvarlig for norsk vårgytende sild ved Havforskningsinstituttet.

Stenevik vil ikke uttale seg om det politiske spillet rundt silda, men sier på generelt grunnlag at grensene er satt for at gytebestanden ikke skal bli mindre.

– Hvis man øker fisketrykket ut over rådene, vil risikoen øke, sier han.

Det står om store penger. I fjor utgjorde silda 12 prosent av de ulike fiskeriavtalenes verdi for Norge. Også tidligere har fiskerne nesten klart å utrydde silda. På begynnelsen av 1970-tallet var det svært få sild å finne, og mange fryktet at bestanden var fisket bort.

– Alle parter taper økonomisk på at sildestammen er i tilbakegang. Det blir stadig mindre å kunne ta ut før bestanden kollapser, sier Steinar Reiten i KrF.

Han omtaler sildefisket som ett av de viktigste fiskeriene innen pelagisk fisk Norge har.

Kunne ikke sitte stille

Det er Fiskeridepartementet som styrer de norske kvotene.

I en e-post til Klassekampen skriver avdelingsdirektør Sigrun Holst at det hele startet med at Færøyene brøt kyststatsavtalen og de siste fem årene ensidig og gradvis har økt sin andel av sildefisket.

«Som den desidert største kyststaten til silda kunne Norge ikke lenger sitte stille og se på at andre tar seg til rette», skriver hun.

«Vi har derfor de siste to årene satt oss en kvoteandel som samsvarer bedre med sildas geografiske utbredelse. Vi er imidlertid rede til å gå tilbake til vår tradisjonelle andel mens forhandlingene pågår dersom alle berørte parter gjør det samme.»

fridag@klassekampen.no