Høsten 2018 foretok et ektepar to investeringer i det de trodde var kryptovalutaen bitcoin. Investeringen ble gjort etter å ha sett en falsk omtale av et God morgen Norge-innslag på TV 2 om investering i bitcoin som hadde gitt god verdistigning. Nå er saken omtalt gjennom en avgjørelse i Finansklagenemnda.

– De ble enige om å investere og fant en tilsvarende finansside som vist på TV 2, «Get-Financial» på nettet. For å få lov å åpne en konto måtte klager gi personlige opplysninger blant annet personnummer, epostadresse og telefonnummer, heter det i klagen.

Kryptovaluta Kryptovaluta er en virtuell valuta, som hverken er knyttet til myndigheter eller sentralbank, men heller delt mellom flere i egne nettverk, der eierne av valutaen sitter på koder for dette.

Bitcoin, som kom i 2009, er den største kryptovalutaen.

Kryptovaluta har vært et yndet, men spekulativt investeringsobjekt, etter flere heftige kursoppganger.

Luktet selv svindel

Paret foretok gjennom denne nettsiden to investeringer på til sammen 550 euro, men senere kom det frem at det var blitt trukket 17.207 kroner fra deres konto. Deretter var det umulig å få tak i noen i selskapet som innbetalingen hadde gått til.

Klager fikk mistanke om at det var svindel, sperret kortet, ringte Bank Norwegian og ba banken om å stanse det reserverte beløp. Han mener banken må stå ansvarlig for belastningen på 17.207 kroner. Banken viser til at det ble benyttet Bank-id og motsatte seg kravet. I avgjørelsen kommer det frem at banken fikk medhold.

– Kortholderen anfører at han er blitt svindlet på grunn av svakhet i bankens system. Nemnden er enig i at det er viktig at kort- og betalingssystemer gir god sikkerhet mot svindel, men kan ikke se at kortholderen har krav mot banken på grunnlag av svakheter i systemet, heter det i Finansklagenemndas avgjørelse.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Men historien stopper ikke her.

Nye 100.531 kroner forsvant

I desember samme år får ekteparet en ny oppringning. En mann forteller han at har fått i oppgave å tilbakebetale investert beløp på 17.207 kroner med verdiøkningen som paret få måneder tidligere hadde foretatt. Til tross for at mannen luktet svindel gikk det enda verre enn da han og konen ble lurt noen måneder før.

«Klager ønsket å motta beløpene til sin konto i DNB. I og med at klager denne gangen fikk mistanke om at det dreide seg om svindel, var han inne på nettbanken mens han snakket med vedkommende på telefonen, heter det i avgjørelsen.

Mannen bekreftet så beløpene som han trodde ville komme inn på kontoen med BankID. Det gjorde de ikke. Tvert imot. I januar i fjor oppdaget ekteparet at nye 100.531 kroner forsvant ut av kontoen deres i DNB.

-Klager har anført at banken må stå ansvarlig for alle belastningene. Han anser at han er blitt svindlet. Når klager gir beskjed til banken om at det er svindel, og pengene ennå ikke er belastet konto, må banken kunne stanse transaksjonene, heter det mannens klage.

DNB avviser klagen og viser til betalingene ble gjort i form av straksbetalinger, noe som innebærer at beløpet reserveres umiddelbart ved betalingsordren.

– Banken opplyser videre at beløpene var ført videre fra mottagerkontoen før kontohaveren tok kontakt med banken og ba om at betalingene skulle stoppes, heter det i svaret fra banken.

Finansklagenemnda mener klagers fremstilling av hendelsesforløpet kan tyde på at han ble narret til å autorisere betalingene med sin BankID på mobil.

-Han kan etter instruks fra svindlerne ha gjennomført autorisasjonsprosedyrer i den tro at han bekreftet sin identitet, eller at han godtok innbetalinger til sin konto. I tillegg til de to omtvistede betalingene dreier det seg også om overføringer mellom klagerens kontoer, inkludert en overføring fra kredittkortkonto til brukskonto, her det i avgjørelsen.

Nemnden mener det ikke er grunnlag for å konkludere med at transaksjonene er uautoriserte med den virkning at banken er ansvarlig for disse og gir DNB medhold. Dermed er det ekteparet selv som får svi og må betale for en lærepenge som kostet dem tilsammen 117.738 kroner.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.