I dag förekommer det en storskalig och industriellt bedriven intrångsverksamhet som får allvarliga konsekvenser för hela samhället. I en lagrådsremiss föreslår regeringen därför att straffen ska skärpas för de allvarligaste fallen av intrång i varumärken, patent, upphovsrätt och andra immateriella rättigheter.

Sedan straffskalorna i de immaterialrättsliga lagarna fick sin nuvarande utformning för 30-40 år sedan har immateriella tillgångar ökat i betydelse - både för kulturlivet, näringslivet och samhället i stort. Samtidigt har en professionell och industriell intrångsverksamhet vuxit fram som riskerar att slå undan benen för bland annat enskilda kreatörer, kulturskapare och småföretag. Det snedvrider konkurrensen för näringslivet och leder till att värdefulla arbetstillfällen och skatteintäkter går förlorade. Internationellt sett har intrångsverksamheten också ofta koppling till annan grov brottslighet.

Lagrådremiss: Skärpta straff för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång

För att mota den utvecklingen och säkerställa att straff som står i proportion till brottens allvar kan dömas ut också för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång skärps nu straffen. Särskilda straff­skalor för uppsåtliga grova brott, från sex månader till sex års fängelse, införs i samtliga immaterialrättsliga lagar. Det säkerställs också att åklagare kan väcka allmänt åtal för immaterialrättsintrång när det är motiverat från allmän synpunkt.

– Detta är förändringar som är efterlängtade av både bransch, näringsliv samt polis- och åklagarmyndighet. Genom hårdare tag mot de som tillhandahåller olagligt material hoppas vi kunna skapa ännu bättre förutsättningar för vårt kreativa och innovativa näringsliv, säger justitie- och migrationsminister Morgan Johansson.

Lagförslagen föreslås träda i kraft den 1 september 2020.