775 shares 775

0

För någon månad sen stod det klart att Ylva Johansson (S) nominerats till ny EU-kommissionär med ansvar för unionens migrationsfrågor. Då hon på söndagskvällen gästade SVT Agenda beskrev hon hur hon skulle få övriga EU-länder att öka sitt mottagande.

Under åtskilliga år har en av svenska politikers lösning på migrationsproblematiken varit att få övriga Europa att ”ta ett större ansvar”, medan motståndet hos de som redan varit skeptiska snarare växt – i synnerhet då man sett och vill undvika situationen i skräckexemplet Sverige. Migrantkrisen 2015 visade hur illa ställt EU:s yttre gränser fungerar vilket i sin tur ledde till att vissa länder normaliserade sina nationsgränser och införde kontroller vid dessa. Och sedan Matteo Salvini förlorat posten som inrikesminister i Italien, där han började få kontroll över situationen på Medelhavet, har de så kallade icke-statliga organisationerna återupptagit skytteltrafiken igen.

LÄS ÄVEN: Ljög om ökning av sexbrott i Sverige efter hög invandring – får ansvar över EU:s migrationsfrågor

Utöver migrationsfrågor innebär posten även ansvar för EU:s så kallade inrikes frågor som gränskontroller, brottsbekämpning och antiterrorarbete. Innan Johansson tillsätts formellt var hon dock tvungen att godkännas av EU-parlamentet och där underkändes hon efter en utfrågning. Hon har även hånats och kritiserats för att ha varit illa förberedd och inte kunnat svara på frågorna utan mest bett att få återkomma.

Man undrar ju lite om Ylva Johansson eller

"The Comeback Commissioner" blir godkänd idag? pic.twitter.com/er4yS4Hy2i — Pieter Kos (@jozzipp) October 4, 2019

LÄS ÄVEN: Ylva Johansson (S) underkänd som EU-kommissionär

I veckan frågades totalt 19 nominerade kommissionärer ut varav 16 godkändes direkt. Johansson är alltså en av de tre personer som inte fick grönt ljus direkt. I söndagens SVT Agenda sa Johansson att hon inte var så säker på att hon gjort något fel utan tilldelats en portfölj där åsikterna går isär och känslorna är starka samt att hennes ambition nu är att försöka hitta en kompromiss som kan klubbas igenom.

Bland EU-länderna är det framför allt Ungern, Polen, Tjeckien och Slovakien som säger blankt nej till ett gemensamt mottagningssystem. Här uppger Johansson att hon ska försöka hitta en väg framåt men understryker samtidigt att hon tror att det är ”nödvändigt med en tvingande solidaritet mellan EU:s medlemsländer”.

– Vi behöver en tvingande solidaritet mellan medlemsländerna, ja.

Då programledare Anders Holmberg påpekade att det är just en sådan tvingande omfördelning dessa länder satt sig emot, sa Johansson att hon inte tror att vi kan ha ett system som är frivilligt utan ett där alla bidrar solidariskt till mottagandet samt att det kan finnas olika sätt att bidra på.

– Låt oss återkomma till den diskussionen, svarade Johansson då Holmberg pressade henne på uttalandet om tvång.