Legalisera narkotika – och beskatta den

Cuf: Det är nästa steg i den svenska narkotikapolitiken

Publicerad: 17 februari 2020 kl. 11.10

Uppdaterad: 19 februari 2020 kl. 10.07

Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet.

Foto: TT Narkotika behöver legaliseras, regleras och beskattas. Och ge barn och unga en evidensbaserad undervisning om de hälsorisker som bruk av narkotika faktiskt innebär, skriver Ida Alterå, William Fröding och Olle Romlin.

DEBATT. Ett enigt socialutskott har beslutat om att regeringen borde utreda hela den svenska narkotikapolitiken med ingångsvärdet att sätta en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall.

Beslutet kommer inte en dag försent.

Efter årtionden med en av världens absolut mest restriktiva narkotikapolitik har socialutskottet till slut insett det vi i Centerpartiets ungdomsförbund (Cuf) sagt under flera år. Att nuvarande politik faktiskt har kostat människors liv.

Enligt folkhälsomyndighetens rapportering till EU:s narkotikabyrå, EMCDDA skedde det bara under 2017 626 narkotikarelaterade dödsfall i Sverige.

Men den förlegade restriktiva hållningen har inte bara skördat liv. Svenska polis- och rättsväsende, socialtjänst och andra myndigheter har i stället för att vårda, systematiskt straffat, skuld- och skambelagt människor med en beroendesjukdom som egentligen behöver vård, stöd och hjälp.

En ny narkotikapolitik som fokuserar på just vård, stöd och hjälp i stället för straff och skuld är något som Cuf kämpat för länge. Redan i början av förra decenniet påbörjade vi en debatt om hur skadlig den nuvarande restriktiva politiken är och vad som måste till i stället.

För samtidigt som vår narkotikadödlighet bara har ökat med åren vilka folkhälsomyndighetens rapporter visar, har de länder som avkriminaliserat sett motsatsen.

Portugal är det tydligaste exemplet. Enligt en granskning i The New York Times kan vi läsa om hur runt 100 000 portugiser var beroende av heroin innan de avkriminaliserade år 2001. År 2017 var det endast 25 000 personer. Och i dag har de enligt EMCDDA Europas lägsta narkotikadödlighet.

Trots forskning och flertalet lyckosamma exempel från andra länder fortsatte flera debattörer och politiker ett mycket polariserat samtalsklimat kring drogpolitiken i Sverige. Inte bara argumenterade man med samma trötta argument och förespråkade en förlegad politik, man valde också att hårt kritisera de som tyckte annorlunda.

Exempelvis hatstormen som Miljöpartiets Anders Schröder fick motstå när han skulle arrangera ett seminarium i riksdagen om narkotikapolitik, eller hur SSU i Stockholms läns styrelse fick ställa sig i hela arbetarrörelsens skamvrå när de beslutade om att verka för en legalisering av cannabis.

Dessa är bara två av många exempel som blottar det dogmatiska debattklimat om Sveriges mest misslyckade politiska projekt.

Äntligen verkar även de största kritikerna vakna. Centerpartiets ledamot i socialutskottet Anders W Jonsson lade det förslaget som alla åtta partier i riksdagen nu har ställt sig bakom i utskottet.

Förslaget innebär alltså att utskottet kräver att regeringen tar ett initiativ till att utvärdera hela den svenska narkotikapolitiken samt att ingångsvärdena framåt bör vara en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall. En utredning om avkriminalisering helt enkelt.

Men nu gäller det att regeringen och Socialdemokraterna i synnerhet släpper stoltheten, lämnar det gamla synsättet och den gamla politiken.

Sveriges missbrukare behöver en politik som utgår från beprövad vetenskap och forskning samt medmänsklighet och sätter detta framför moralism och skuldbeläggande.

Och även om vi välkomnar en eventuell avkriminalisering av narkotika med öppna armar så är innebär det inte att kampen är slut.

En avkriminalisering av narkotika kommer inte att slå undan benen på den organiserade grova brottsligheten, tvärt om. Det kommer sannolikt leda till att konkurrensen mellan gängen ökar.

Missbrukare, partysugna Svenssons och ungdomar ska inte bidra till att finansiera organiserad brottslighet. Men vi har sett vilka konsekvenser polisiära åtgärder mot narkotikahandeln medföljer.

Stora tillslag leder inte nödvändigtvis till att priserna ökar, utan det kan i stället bidra till att drogernas renhet förändras eller att de späds ut med farliga tillsatser vilket ökar risken för personer som brukar narkotikan.

Narkotika behöver i stället legaliseras, regleras och beskattas. Åtgärderna borde handla om att ge barn och unga en evidensbaserad undervisning om de hälsorisker som bruk av narkotika faktiskt innebär.

För så länge som berusningsmedel har funnits har människan brukat det trots förbud och moraliska pekpinnar. Vi måste ta verkligheten för vad den är och erkänna missbrukare som just missbrukare.

Men det är vård och hela samhällets stöttning de behöver, inte en dom för narkotikabrott.



Ida Alterå, förbundsordförande Cuf

William Fröding, förbundsstyrelseledamot Cuf

Olle Romlin, socialpolitiska talesperson Cuf



⁠ Häng med i debatten och kommentera artikeln

– gilla Aftonbladet Debatt på Facebook.

Läs hela debatten här

Gå med i vår opinionspanel du också

Vill du vara med och svara på Inizios undersökningar där vi tar reda på vad svenska folket tycker om olika frågor? Resultat presenteras bland annat i Aftonbladet. Det är frivilligt att svara, du är anonym och kan gå ur när du vill. Klicka på länken för att anmäla dig.

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 17 februari 2020 kl. 11.10