Kommunen sänker värmen hos de gamla för att spara pengar

Motala tar till bistra åtgärder för att minska förlusterna

Av: Anette Holmqvist

Publicerad: 24 september 2019 kl. 06.27

Uppdaterad: 25 september 2019 kl. 10.58

Många av Sveriges kommuner är i kris. Och värre blir det.

Det närmaste decenniet ökar antalet barn, unga och riktigt gamla kraftigt.

Samtidigt räknar 110 av 290 kommuner med att gå med förlust under 2019.

För att kunna bygga alla nya skolor, förskolor och äldreboenden som behövs, skulle kommunerna i stället behöva göra en vinst på två procent av intäkterna varje år. Det gjorde bara 109 av 290 kommuner 2018.

Aftonbladet granskar nu orterna som tvingas skära ned på sin kommunala service. Hur elevassistenter försvinner, sköterskor inte hinner gå på toa och hur värmen sänks flera grader på äldreboenden.

MOTALA. Det blir en kall vinter för de gamla i Motala när kommunen sparar.

Värmen sänks med tre grader på äldreboendena och den varma kvällsmaten kan dras in.

– Det är inte bra, vi gamla behöver ordentlig värme, säger Hans Adolfsson, 87 år.

Östergötlands sjöstad, Göta kanals huvudstad. En välkomnande hamn för människor och idéer från hela världen.

Så presenteras Motala med drygt 43 000 invånare på kommunens hemsida.

Den glittrande hamnstaden är också en av de 110 svenska kommuner som tvingats dra åt svångremmen rejält de senaste åren.

Färre vikarier

Efter tidigare år med överskott landade 2018 års resultat på minus 20,2 miljoner.

Förklaringarna är många, men framför allt felaktiga prognoser om pensionsutbetalningar och dålig uppföljning av ekonomin.

En rad besparingar har gjorts. Det har handlat om allt ifrån hopslagna förvaltningar till att inte tillsätta lediga tjänster, anlita färre vikarier, dra in på avlastningsplatser för äldre och minska köpen av konsulttjänster.

Men det räcker inte. Mer måste till, har politikerna slagit fast.

Foto: LOTTE FERNVALL Motala är en av många kommunerna som tvingats dra åt svångremmen rejält.

Tekniska servicenämnden, som styr över lokaler, måltider och städning, måste spara drygt fem miljoner i år. För att klara det tvingas man ta till bistra åtgärder.

Förvaltningschefen, tjänstemannen Fredrik Feldt, gör ingen hemlighet av att åtgärderna är kontroversiella.

Sänker värmen

Ilskan exploderade i sociala medier när det blev känt att man planerar att sänka värmen i alla kommunens lokaler, däribland äldreboenden. Personal och anhöriga till äldre har uttryckt oro för hur de gamla, som ofta sitter stilla, ska drabbas.

– Det är ingen positiv reaktion, det kan jag lugnt säga. Men det handlar inte om att dra ned till 16-17 grader utan att minska från dagens 23 till cirka 20 där normen för vad man kan kräva i en bostad går. Men många tycker ju att även 20 grader är kallt, säger Feldt.

Sedan tidigare har man sänkt temperaturen i fyra fastigheter på försök, bland annat i kommunhuset där förvaltningschefen själv sitter.

– Det finns personal här som tycker att det är för kallt på vintern. Och vi har väl runt 20.









1 av 3 | Foto: LOTTE FERNVALL Kommunhuset i Motala.

Frågan behandlades av politikerna häromdagen – som gav grönt ljus. Så när elementen nu slås på för hösten blir temperaturen genomgående lägre än tidigare.

Beslutet gäller även verksamheter i omsorgen där personalen av hygienskäl måste bära kortärmade kläder. Vilket orsakat ytterligare kritik.

Kan bli mikromat

Annat som planeras, men ännu inte är beslutat, är att dra in de äldres varma kvällsmat som lagas i kommunens storkök och ersätta den med lådor att värma i mikrovågsugnen. Detta för att spara in på transportkostnader.

Också det rör upp känslor, men Fredrik Feldt menar att det har provats på några håll och fallit ganska väl ut. De som gillat förändringen har till exempel lyft fram ökad valfrihet.

Andra tankar som finns är att se över matsedlar för att minska kostnaderna för skolbarnens luncher, slopa frukosten på fritids och låta gymnasieeleverna betala en del av sina måltider.

”Behöver värme”

Sparbetingen i Motala är allt annat än populära hos människor som bor i kommunen.

En som inte alls gillar planerna är Hans Adolfsson, 87, som strosar över Stora torget med dagens inköp hängande på rollatorstyret.

Han är tacksam för att han än så länge är så pigg att han kan bo ensam och klara sig själv, och kan ha så varmt som han vill.

– Det är inte bra att sänka värmen, vi gamla behöver ordentlig värme, säger han.

Adolfsson menar att äldre som betalat skatt och bidragit till samhället borde vara prioriterade. Själv har han jobbat med radio och tv i 43 år.

– Och knappt haft en sjukdag.

Att man kan dra in de varma kvällsmålen gillar han inte heller.

– Det är inte bra. Gamla ska ha varm mat!

Ekonomen Pia Höög, 60, som är ute och promenerar med sina hundar längs Motala ström, är också kritisk. Hon menar att Motalas ekonomi misskötts i många år och att man borde ha dragit i bromsen tidigare.

– Som det ser ut nu skulle jag hellre se att de höjde skatten med en krona. Du kan ju inte dra ned värmen i äldreboenden, gamla behöver den värmen. Men det är väl ingen som är beredd att betala lite mer skatt för servicen, säger hon.

”Det är bedrövligt”

Även inom flera av de politiska partierna är motståndet stort.

Vänsterpartisten Rebecca Roxvret menar att åtgärder som sänkt värme är ”att gå långt över gränsen”.

– Det är bedrövligt. Den låga nivån på service hoppas jag ingen ska behöva uppleva.

I stället tycker hon att politiker som hon själv ska ta ansvar – och sänka sina egna arvoden. Vilket V föreslog förra året, men utan att få stöd av något annat parti.

– Det vill man inte ens diskutera, det tycks vara en fredad zon. Men ska vi vända på varenda krona så bör det även gälla oss politiker.

Så tycker Motalaborna om kommunens planerade besparingar:

Foto: LOTTE FERNVALL Ekonomen Pia Höög, 60, är kritisk till kommunens besparingsförslag.

Pia Höög, 60, ekonom och personalansvarig, här med bordercollie-hundarna Armin och Ruben, Motala:

– Jag skulle hellre se att de höjde skatten med en krona. Du kan ju inte dra ned värmen i äldreboenden, de behöver den värmen.

Foto: LOTTE FERNVALL Albin Åström, 32, sotare, med sonen Billy, 2.

Albin Åström, 32, sotare, här med sonen Billy, 2, Motala:

– Man borde hitta alternativa besparingar i stället för att spara på gamla och unga. Det är bättre att höja kommunalskatten än att sänka värmen för gamla och barn. Generellt har jag inte uppfattat Motala som en kommun som inte satsar, vi har till exempel väldigt fina lekparker här.

Foto: LOTTE FERNVALL ”Det känns inte bra med sänkt värme”, säger Ulla Drott.

Ulla Drott, vill inte uppge ålder, pensionär, Motala:

– Som äldre känns det inte bra med sänkt värme. Nu är jag ju så lyckligt lottad att jag bor själv och i en egen lägenhet i en fastighet där det inte dras ned någon värme. Det är inte riktigt rätt att dra ned värmen för gamla.

Foto: LOTTE FERNVALL Hans Adolfsson, 87, pensionär.

Hans Adolfsson, 87, pensionär, Motala:

– Det är inte bra att de sänker värmen, vi gamla behöver värme ordentligt. Det är inte heller bra att de gamla inte ska få varm mat på kvällen längre. De har jobbat ett helt liv och bidragit med tusentals kronor.

FAKTA MOTALA Invånarantal: 43 756 personer Medelålder: 43,1 år Befolkningsutveckling: Antalet invånare har ökat med drygt 1 800 personer sedan december 2010. Andel äldre: Totalt var 9 752 personer i Motala över 65 år 2017. De äldre blir allt fler. Mellan 2017 och 2036 beräknas andelen över 65 år öka med 19,9 procent i Motala. Personer 80 år och äldre väntas under samma tid öka med drygt 40 procent. Andel utrikesfödda: Cirka 16 procent har utländsk bakgrund. Vanligaste ursprungsländerna är Finland, Syrien, Bosnien och Hercegovina, Irak och Somalia. Totalt finns här människor från över 60 olika länder. Andel arbetslösa: 9,3 procent i juli 2019, bland invånare födda i ett annat land är arbetslösheten 30,6 procent. (Riket totalt 6,9 procent, juli 2019, och 19,9 procent för utrikes födda). Förvärvsfrekvens: 77,1 procent [Sverigemedel: 79,1]. Skattesats: 32,40 kronor (Sverigemedel 32,19). Ekonomiskt underskott: 20,2 miljoner kronor (2018). Prognosen för 2019 visar enligt siffror från SKL på ett underskott på 7,6 miljoner kronor. Motala kommun själv räknar dock med att vända underskottet till ett plus på 24 miljoner efter besparingar. Underskattning av pensionskostnader och dålig uppföljning av ekonomin i kommunens förvaltningar, ökande andel äldre och stigande kostnader för sjukskrivna och unga, däribland ensamkommande flyktingar, anges som några av förklaringarna bakom de ekonomiska problemen.

Känt för: Motalaskandalen: Motala blev ökänt i mitten på 1990-talet när lokaltidningen Motala tidning avslöjade att politiker köpt resor, middagar och alkohol för skattepengar. Reportern Britt-Marie Citron fick Stora journalistpriset för avslöjandet 1996 och flera politiker dömdes.

Vätternrundan: Ett cirka 300 kilometer långt lopp för motionärscyklister. Start och mål är i Motala och loppet löper runt sjön Vättern. Källor: Motala kommun, SCB, SKL, Ekonomifakta, Wikipedia LÄS MER

Gå med i vår opinionspanel

Vill du vara med och svara på Inizios undersökningar där vi tar reda på vad svenska folket tycker om exempelvis samhällefrågor och politik? Resultat presenteras bland annat i Aftonbladet. Det är frivilligt att svara, du är anonym och kan gå ur när du vill. Klicka på länken för att anmäla dig.

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 24 september 2019 kl. 06.27