Denne artikkelen er over en måned gammel, og kan inneholde utdaterte råd fra myndighetene angående koronasmitten. Hold deg oppdatert i NRKs oversikt, eller gjennom FHIs nettsider.

Forskerne har analysert covid-19-dødsfall i USA frem til og med 4. april. Studien tar for seg til sammen 3000 fylker, der 98 prosent av landets befolkning bor.

– Vi fant at en økning på bare 1 μg/m³ i PM2,5-partikler henger sammen med en økning på 15 prosent i dødsraten til covid-19, er konklusjonen i rapporten.

PM2,5-partikler er svevestøv og konsentrasjonen måles μg/m³, som står for mikrogram per kubikkmeter. I Oslo varierer konsentrasjonen om vinteren vanligvis mellom 5 og 20 μg/m³.

Fra før er det kjent at en ved å bli utsatt for en liten økning i luftforurensing over en periode på 15–20 år, fører til en økning i risikoen for å dø rent generelt, skriver The Guardian.

Konklusjonen i den nye studien er oppsiktsvekkende. Denne effekten er 20 ganger sterkere når det gjelder risikoen ved covid-19.

Det øverste kartet viser luftforurensingen over 17 år i USA. Det nederste kartet viser antall døde per million innbyggere av covid-19 frem til og med 4. april.

Stemmer med Sars-forskning

Forskerne sier at de har tatt høyde for en rekke andre faktorer som kan påvirke dødsraten, inkludert fattigdom, røyking, overvekt, og antall koronatester og sykesenger som er tilgjengelige.

Det har også prøvd om funnene stemmer om man ikke regner med New York City og fylker med færre enn ti registrerte tilfeller.

– Tidligere forskning har vist at luftforurensing hadde en dramatisk virkning på dødsraten fra Sars-viruset i 2003. Så vi tror at resultatene våre stemmer overens med de funnene, sier Rachel Nethery, en av forskerne bak studien.

Professor i miljøepidemiologi på Københavns Universitet, Zorona Jovanovic Andersen, sier til DR at det er en «imponerende studie» av en anerkjent gruppe forskere.

– Luftforurensing kan føre til betennelse i kroppen. Det er betyr at man er mer sårbar for koronaviruset, sier Andersen.

Kan brukes til å sette inn ekstra tiltak

– Det er svært sterke effekter de har funnet i studien, sier professor i miljøepidemiologi på Københavns Universitet, Zorona Jovanovic Andersen. Foto: Vidensråd for forebyggelse

Forskerne sier at funnene deres kan brukes til å sette inn ekstra strenge smitteverntiltak og ekstra ressurser områder med stor luftforurensing.

En annen av forskerne bak studien, Xiaio Wu. sier at det er sannsynlig at covid-19 blir en del av livene våre i ganske lang tid, til tross for håp om en vaksine.

– I lys av det må vi vurdere ekstra tiltak for å beskytte oss mot luftforurensing slik at færre dør av covid-19, sier Xiaio Wu.

Luftforurensingen har gått ned

Forskerne konkluderer med at studien viser hvor viktig det er å fortsette med tiltak mot luftforurensingen, både under pandemien og senere.

Etter at koronaepidemien slo inn har luftforurensingen i europeiske storbyer gått dramatisk ned. Noen steder er den blitt mer enn halvert på en uke etter at landene er stengt ned.

Tall som NRK har hentet inn fra Det europeiske miljøbyrået (EEA) viser en kraftig nedgang også i Norge.

Sammenlignet med samme uke i månedsskiftet mars/april i fjor, er utslippene av såkalte NOx-gasser mer enn halvert i noen norske byer.

NOx er ansvarlig for smog og den typiske brune skyen som dekker større byer og gir dårlig luftkvalitet.