Å selge matjorda si til hvem man vil bør være enklere, mener regjeringen, og vil endre konsesjonsloven for å sikre økt omsetning av matjord. I Senterpartiet er de skremt over mulige konsekvenser.

Vi må diskutere nasjonalt, om det er lurt at kineserne kjøper norsk jord Trygve Slagsvold Vedum (Sp)

– Det gamle jaktslottet Malungen i min hjemkommune Stange er kjøpt opp av kinesiske investorer. Vi vet at kineserne jakter flere eiendommer, også skog og matjord, sier Trygve Slagsvold Vedum, leder i Senterpartiet.

Dagens konsesjonslov sikrer at matproduksjon forblir i nasjonale hender, og det er knyttet boplikt til det å dyrke matjord.

Det kinesisk investeringsselskapet som kjøpte jaktslottet Malungen, sørøst i Stange i Hedmark, har ønsker seg flere eiendommer. Kinesiske investorer viser økende interesse for Norge. Foto: Bjørn Opsahl / NRK

I eiendoms- og matbransjen er det flere som tripper i påvente av en liberalisering av loven.

Kina fikk nei til å kjøpe åkre i Australia

– Vi ser at kinesiske ressurser er offensive og sikrer seg jordressurser. Og man vet at veldig ofte står den kinesiske stat bak og kontrollerer det som skjer, sier Vedum.

Helt på jordet er ikke Senterpartietlederens forventning om kinesiske oppkjøp.

- Kinesere har kjøpt opp jord over hele verden i flere år, sier NUPI-forsker Bjørnar Sverdrup-Thygeson. Foto: Christopher Olssøn

– I flere verdensdeler, over mange år, har kineserne kjøpt store mengder matjord og i Frankrike har de kjøpt vingårder, sier Kina-forsker Bjørnar Sverdrup-Thygeson ved Norsk utenrikspolitisk institutt.

Fakta om konsesjonslov og priskontroll Ekspandér faktaboks Landbruksminister Sylvi Listhaug (Frp) fremja våren 2014 framlegg om å oppheve priskontrollen på konsesjonspliktig landbrukseigedom. Priskontrollen gir kommunane rett til å gripe inn og overprøve salet for eigedomar med meir enn 25 dekar jord eller 500 dekar skog.

I oktober 2014 vart eit framlegg om å avvikle konsesjonslova sendt på høyring. Den seier at alle som vil overta eller kjøpe ein gard, må søkje om rett til det. Unntak blir gjort for nær familie og mindre gårder.

Som eit resultat av dette føreslår regjeringa også å oppheve buplikten. Den seier at ein kjøpar av større landbrukseigedomar må bu der i minst fem år. For å motvirke at hus blir gjort om til fritidsbustader, kan buplikta også omfatte eigedomar i eit nærare definert område, uavhengig av eigedomens storleik.

Regjeringa ynskjer å behalde jordlova og driveplikta.

Næringskomiteen har framlegget om fjerning av priskontroll til behandling, medan framlegget om å fjerne konsesjonslova ikkje er oversendt Stortinget. (©NTB)

Samtidig påpeker Sverdrup-Thygeson at norsk matjord neppe står øverst på ønskelisten til Kina.

– Oppkjøp av matjord er ofte et kontroversielt foretagende. I Australia fikk kinesere nylig nei til å kjøpe opp et større område, men det er en fordel å forholde seg nøktern til de potensielle effektene dette kan ha, mener forskeren.

I takt med en voksende befolkning kjøper kinesiske selskaper nye matressurser.

At noen kinesere uttrykker ønske om å kjøpe matjord, skaper liten bekymring i Høyre.

I Høyre mener de Vedum driver med skremselspropaganda. – Dagens lov hemmer Distrikts-Norge, mener Gunnar Gundersen, næringspolitisk talsmann (H). Foto: Terje Pedersen / NTB scanpix

– Det Vedum gir oss er et skremselsbilde. Dersom det skulle vise seg at utenlandske investorer viser interesse for norsk landbruk, får vi ta diskusjonen da, sier Gunnar Gundersen, næringspolitisk talsmann (H), som ønsker endringer i konsesjonsloven velkommen.

Kampen om matressurser

Selv den minste liberalisering av konsesjonsloven vil åpne for at store investeringsselskap kan kjøpe matjorda, frykter Vedum.

– Vi må diskutere nasjonalt; om det er lurt at kineserne kjøper norsk jord og skog, sier Vedum, som mener det er historieløst å selge ut naturressurser.

I 1905 ønsket franske interesser å kjøpe norske fossefall. Det la grunnlaget for dagens konsesjonslov, som sikrer nasjonalt eierskap til norsk natur.

Stigende matpriser og mangelen på hvete bidro til urolighetene i Egypt under Mubarak og Morsi. – Kampen om matressursene vil stå sentralt også i fremtidige konflikter. mener Vedum. Foto: Hassan Ammar / Ap

Under den arabiske våren var det nettopp ustabilitet i verdens matvarepriser som bidro til opprør, påpeker Vedum.

– Under Mubarak bidro eksportrestriksjoner fra Russland til uroen da brødprisene i Kairo steg kraftig. Og da Morsi overtok makta var han opptatt av å øke selvforsyningsgraden, sier Vedum, som er overbevist om at kamp om matressurser vil stå sentralt i fremtidige konflikter verden over.