Melder seg ut av Ap etter 22. juli-oppgjør

Hildur Bakkenes lillesøster var en av de siste som ble drept på Utøya 22. juli. Nå melder den profilerte lokalpolitikeren seg ut av Arbeiderpartiet.

Etter 22. juli ble Hildur Bakkene en profilert lokalpolitiker for Ap. Hennes lillesøster Andrine var en av de siste som ble drept på Utøya. Nå melder storesøsteren seg ut av Arbeiderpartiet. - Det er ikke rom for så mange ulike meninger, da er du ikke ønsket. Jeg kom til et punkt hvor det ikke var noe annet å gjøre enn å melde seg ut, sier Bakkene. Eirik Bjørklund

21. desember 2012

— Ansvaret etter 22. juli er blitt smurt så tynt utover, slik at det nesten ikke har noen mening lenger, sier Hildur Bakkene.

— Det er to ting som har mistet betydning for meg dette året, og det er ordene "ansvar" og "beklage".

En av de siste 69 ungdommene som ble drept på Utøya, var Andrine Bakkene Espeland (16). Hun ble skutt cirka klokken 18.30, rundt 65 minutter etter at politiet fikk melding om Utøya.

Nå melder hennes storesøster seg ut av Ap.

— Min søster var i AUF på grunn av meg. Hun hadde det utrolig bra i AUF og vokste veldig på å bli med politikken. Hun fikk mange nye og gode venner. Etter 22. juli var det veldig viktig for meg å engasjere meg enda mer i politisk arbeid, også av hensyn til henne, sier Bakkene.

— Men du kommer til et punkt, hvor du ikke blir hørt, hvor det ikke er lov til å kritisere, og hvor det er en liten kjerne som skal bestemme nøyaktig hva vi alle skal mene og si. Da var det ikke noe annet å gjøre enn å melde seg ut.

Les også - Jeg vil gjerne vite om de kunne ha vært raskere der ute

En brennende sosialdemokrat

Som tenåring var hun medlem i Arbeidernes Ungdomsfylkning AUF. I 2009 meldte Hildur Bakkene seg inn i Arbeiderpartiet.

Etter 22. juli fremsto hun som ung og lovende politiker i Østfold Arbeiderparti. Hun kom inn i kommunestyret, ble nestleder i Sarpsborg Ap og holdt taler.

— Av natur er jeg opptatt av fakta. Derfor hadde jeg mange spørsmål fra starten av. Når ble egentlig Andrine drept? Når kom egentlig politiet ut på Utøya? Og hvorfor tok det så lang tid?

Hun fikk raskt beskjed om å dempe kritikken.

— Jeg fikk høre at det ble ikke bedre av at jeg kvernet mer om hva som gikk galt. Jeg spurte hvordan en mann kunne gå rundt å skyte 69 barn i over 70 minutter uten at politiet grep inn, og uten at noen ville kritisere politiet. De svarte at Arbeiderpartiet var rammet, og at alle gjorde så godt de kunne. Eskil Pedersen og MS Thorbjørn skulle vi heller ikke snakke om. Det var helt tabu.

Les også - Morderen skulle vært stoppet lenge før

En SMS og en rapport

I mai fikk familien en CD fra politiet. Etter ti måneders venting fikk familien Andrines siste SMS, lagret på hennes mobiltelefon kl. 18.30.55: "Jeg er uskadet, men det er mange som ikke er". Hun fikk aldri sendt den.

To måneder senere, 13. august, kom rapporten til 22. juli-kommisjonen: "Myndighetenes evne til å beskytte menneskene på Utøya sviktet. Gjerningsmannen kunne ha vært stanset tidligere".

— Kommisjonen hadde en fri vilje. De tenkte selv. Det var en lettelse, sier Hildur Bakkene.

— Men jeg trodde 22-juli-rapporten skulle få større konsekvenser.

Les også Politiet kunne ha vært på Utøya 26 minutter tidligere

Jeg trodde 22. juli— rapporten skulle få større konsekvenser.

22. juli-høringene

Så kom høsten. Statsråder og embetsmenn skylder på hverandre. Regjeringen varsler tiltak og bevilger penger. Stortinget innkaller til tidenes største høring.

— Mens jeg leste til eksamen fulgte jeg høringene på TV. Til slutt måtte jeg bare skru av. Det ble et politisk teater hvor politikerne stilte spørsmål, og fikk uklare svar, sier Bakkene.

— I mellomtiden blir de samme personene nominert igjen på topp.

Tidligere justisminister Knut Storberget ble valgt på akklamasjon til førstekandidat for Hedmark Ap, mens statsråd Rigmor Aasrud fikk førsteplassen til Oppland Ap.

Debatten om ansvar

På siste dag av høringen sa statsminister Jens Stoltenberg at ansvar for ham betyr å få frem fakta, lære og handle.

— Er det greit at man feiler så totalt på beredskapen, og ikke gjør annet enn å sette ned en haug med utvalg, bevilger penger og ramser opp en lang lister med læringspunkter? sier Bakkene.

- Noen mener dette er etterpåklokskap og jakt på syndebukker?

— 22. juli-rapporten viste også at enkeltpersoner gjorde valg som fikk skjebnesvangre konsekvenser, blant annet for min søster. I ettertid skylder alle på kulturen og på ressursene. Straks spørsmålet om enkeltpersoners valg kommer opp, får vi beskjed om at det er ufint. Det er blitt tabu å si at noen gjorde en dårlig jobb den dagen.

Det er blitt tabu å si at noen gjorde en dårlig jobb den dagen.

Nå i desember tok Hildur sin avsluttende lærereksamen. Neste år vil hun ta master i pedagogikk. Og hun har meldt seg ut av Ap.

- Jeg har sagt klart fra internt. Men stemningen i Ap har vært slik at jeg vært redd for å si noe offentlig. Ap var offeret og vi skulle stå samlet i en felles sorg.

- Hva tror du kommer ut av 22. juli-prosessen?

— Skal jeg være helt ærlig, så tror jeg ikke det fører til så mye.

- Vil lære av feil

Statsminister Jens Stoltenberg svarer slik på spørsmål fra Aftenposten om hva han tenker om at flere etterlatte, blant annet Bakkene, er skuffet over måten Ap tolker ansvarsbegrepet:

— Jeg tar ansvar på den måten jeg mener er riktigst. Det handler om å sørge for at alle fakta kommer på bordet, slik vi har gjort med 22. juli-kommisjonen, slik at vi kan lære av det som er blitt gjort feil og iverksette nødvendige tiltak, sier Stoltenberg.

- Trist

Leder for Østfold Arbeiderparti, Signe Øye, sier at det er trist at Hildur Bakkene melder seg ut.

— Men generelt mener jeg dette er dårlig løsning. Da mister man i hvert fall mulighet til å få innflytelse fremover, sier Øye.

— Bakkene er kritisk til måten Ap har fulgt opp diskusjonen om beredskapssvikten 22. juli?

— Det er vanskelig å forholde seg til den kritikken. 22. juli var en vanskelig og tung situasjon for alle. Nesten uansett hva vi hadde gjort, er lett å forstå at noen kan mene at man kunne gjort mer, sier Øye.

Fakta Debatten etter 22. juli Etter 22. juli ble det nedsatt flere utvalg som skulle evaluere politiet og beredskapen.15. mars la politiet frem internevalueringen Sønderland-rapporten med 54 "forbedringspunkter".13. august la 22. juli-kommisjonen frem sin rapport med meget hard kritikk. Det er blitt den mest leste offentlige publikasjonen noensinne med tre opplag på til sammen 20 000 eksemplarer.28. august beklaget statsminister Jens Stoltenberg i Stortinget at politiet ikke kom raskere frem til Utøya, og at Regjeringskvartalet ikke ble sikret.I november gjennomførte Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité tidenes største høring.Saken kommer opp i Stortinget i mars 2013. Vis mer