Ved landets største AMK-sentral krasjer datasystemene mange ganger hver uke, i perioder daglig. De ansatte ved sentralen frykter at dette kan få fatale konsekvenser.

I fjor svarte AMK-ansatte ved landets største nødsentral på rundt 200 000 medisinske nødtelefoner, og det blir stadig flere.

De siste to årene har økningen vært like stor som totalen på AMK-Bergen, landets nest største medisinske nødsentral.

Men det er den langt fra dimensjonert for. For datasystemene de som svarer på nødtelefonen bruker er hele 23 år gamle, fra 1995.

– Sønn på to har falt fra stellebordet. Han er ikke våken. Hvilke adresser bor dere på?

På sekunder må nødtelefonoperatør Nora Tiller Solheim ta en avgjørelse som i ytterste konsekvens kan avgjøre liv eller død. Hun er medisinsk operatør og sykepleier på AMK-sentralen i Oslo og Akershus.

– Klyp i ham og hold ham våken, hjelpen er på vei.

Med rolig stemme, raske fingre taster hun inn navn, adresse, tilstand og hastegrad i sentralens datasystem. Men flere ganger hver uke, i perioder daglig, går dataprogrammet hun bruker for å registrere innringerne, finne nærmeste ambulanse eller sende ut et helikopter i svart.

– Noen ganger er det noen minutter, andre ganger kan det gå en halvtime eller en time der systemet ligger helt nede, sier Oddbjørn Hagen, avdelingsleder ved AMK ved Oslo universitetssykehus.

Manuell modus med kartbok

Når systemet går i svart går AMK-sentralen over i det de kaller manuell modus. Da må alle ansatte ta frem blokk og papir. Så leverer de lappene til ressurskoordinatoren som begynner arbeidet med å finne nærmeste ambulanse.

Men med systemet nede er det ikke mulig å se hvor ambulansene befinner seg, og sjåførene må ringes opp på mobilen. Dersom de befinner seg på Lambertseter mens hjertestansen er i Nordmarka, må ressurskoordinatoren ringe neste bil på listen.

Og når systemet er nede er også kartverket i ambulansene nede, og sjåførene må bruke en gammeldags kartbok. Av personvernhensyn kan de ikke bruke usikrede systemer som Google.

– Da må man slå opp i kartboka og se i et gammeldags kart hvor man skal kjøre for å komme frem, forklarer Hagen.

Alt dette fører til en forsinkelse på rundt fem minutter. Og dersom det er et hjerneslag eller hjerteinfarkt kan det være kritisk.

– Fem minutter er forskjellen mellom liv og død, sier han.

Et 22. juli-oppdrag

Etter 22. juli fikk de fire helseregionene i landet et oppdrag fra Helse- og omsorgsdepartementet: Å skaffe et robust IKT-system til alle landets 16 nødsentraler.

I 2014 startet det statlige foretaket Nasjonal IKT (NIKT) jobben med å finne en IT-leverandør, men mai i fjor ble hele prosjektet stanset.

Konsulentselskapet Metier har gjennomgått anskaffelsesprosjektet. TV 2 lot Torgeir Waterhouse i IKT Norge lese rapporten.

– Her har kort og godt alt som kunne ha skjært seg, skjært seg, starter Waterhouse.

– De har ikke forankring for prosjektet. De har ikke vært enige om hva det skal være. De har gått i gang med anskaffelser før de vet hva de skal ha. I seg selv så er det dramatisk, men det er også ekstra dramatisk fordi det handler om AMK-sentralene som er så viktig for beredskapen og tryggheten i samfunnet, sier han.

At operativsystemet som brukes i dag er fra 1995, opprører ham.

– Jeg prøver å ikke tenke på det. Det skremmer meg virkelig. Ikke bare fordi det er gammelt, for mange gamle systemer kan være helt topp og dekke behovene, men her er det så opplagt at det ikke dekker behovene. Dette handler om å overleve eller ikke overleve, sier han.

Mistet fokus

Waterhouse mener dette viser hvorfor en anskaffelse ikke bare er en anskaffelse.

– Det er så mye mer, og man må forstå hva det er når man går i gang. Og når man får prosjekter som sliter med interne stridigheter og uenigheter om hva man i det hele tatt skal være så stopper jo alt opp. Det har vi ikke råd til når det handler om folks liv og helse.

– Hva er det et bilde på?

– Etter mitt syn så handler det om at man har mistet grepet på hvorfor man finnes, hva man skal lage for hvem og hvorfor det skal eksistere. Her må man i mye større grad vri seg bort i fra alle de forskjellige preferansene og ideene om at man kanskje er unik som er ganske sterk i Norge, og over på hva skal til for å lykkes, sier Waterhouse.

KRITISK: Torgeir Waterhouse i IKT Norge mener fokuset ligger feil sted når man utarbeider IKT-systemer i det norske helsesystemet. Foto: TV 2

– Vi er der for pasientene, i dette tilfellet de som havner i en krise. Der må fokuset være. Og så lenge man har fokus der, så vil man også klare å komme seg bedre fremover.

– Har du gjort deg noen tanker om hvorfor man gang på gang ryker på sånne smeller i helsevesenet når det gjelder IKT?

– Det er selvfølgelig veldig sammensatt. Gjennomgangsproblemstillingen virker å være at man gang på gang ikke har fokus på hvorfor man gjør det, og at man ikke har fokus på menneskene det handler om. Hvis vi kollapser nå, så skal de rykke ut og være tilgjengelig og hjelpe meg med de behovene jeg har. Men ofte så ender man opp med store grandiose vyer, og skal lage de store prosjektene. Da mister man grepet på det det faktisk handler om i det daglige, sier Waterhouse.

Nytt forsøk i gang

Det er Helse Vest som nå skal utlyse en ny konkurranse for å finne en IT-leverandør, men det kan ikke landets største sentral vente på.

– Problemet med det er at det tar for lang tid. Pasientene våre kan ikke vente på dette. Nå må vi få hjelp. Vi må få lov til å lyse ut et anbud på et nytt IKT-verktøy på denne siden av jul, sier Oddbjørn Hagen.

Styreleder i NIKT, Hilde Christiansen skriver dette om IKT-prosjektet som ble stanset mai i fjor i en e-post til TV 2:

«Det var grundige vurderinger som lå til grunn for å stoppe innkjøpsprosessen for ny IKT løsning for AMK sentralene på det tidspunktet beslutningen ble tatt. Det var flere årsaker til det men, de viktigste grunnene var at det ikke var en tilgjengelig IKT-løsning for AMK sentralene som kunne dekke kravene. Det var for høy risiko og for høy kompleksitet».

Christiansen skriver videre at beslutningen om å stoppe prosjektet ble tatt av et samlet fagmiljø og fra tilbyderne, og at det ble samtidig understreket at behovet for ny IKT løsning for AMK sentralene er nødvendig.​

Alvorlig bekymret

Det er administrerende direktør ved Oslo universitetssykehus, Bjørn Erikstein, som har ansvar for den daglige driften av AMK-sentralen. Han forteller om en krevende IKT-situasjon ved sentralen.

– lKT-situasjonen er svært vanskelig. Dette er landets største AMK og de gjør en fantastisk jobb til tross for denne oppoverbakken, men vi må få løst denne situasjonen med IT-systemet så fort som mulig.

– Kan dere vente på at Helse Vest skal komme med et nytt nasjonal IKT-system?

– Vi har en prosess nå for å se om det er mulig å oppgradere det til en stabilitet som er akseptabel i en mellomperiode. Vi har ikke fått det endelige svaret på det enda. Vi må se om det er mulig, og hvis ikke så må vi se om det er andre metoder vi må bruke.

Men da AMK testet denne oppgraderingen av det 23 år gamle systemet den 5. oktober krasjet serveren ti ganger på en halvtime.

KREVENDE: Nora Tiller Solheim opplever det som stressende når systemet går i svart, og hun skal klare å hjelpe personer i nød samtidig. Foto: TV 2

– Nei, det er jo ikke mulig å leve med, et krasj ti ganger på en halvtime. Sånn at vi må jo da gjøre en test som er planlagt i løpet av noen dager, også får vi gjøre en vurdering etterpå, sier Erikstein.

Når systemet går i svart, holder Nora Tiller Solheim hodet klart. Men det er krevende. Og mye kan gå galt. Solheim frykter både at notater skal forsvinne og at håndskriften blir utydelig når det gjelder.

– Hvis det er en hjertestans så er det snakk om sekunder, og selv vi blir veldig stresset da. Og det blir enda verre hvis det er små barn. Det er veldig stressende, sier Nora.