Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Politiets sikkerhetstjeneste (PST) har siden begynnelsen av april vurdert det som sannsynlig at det kan bli forsøkt gjennomført terrorangrep mot Norge.

Nå, etter terrorangrepet i Barcelona, sier kommunikasjonsdirektør Trond Hugubakken i Politiets sikkerhetstjeneste følgende til Dagbladet:

- Det er grunn til å forvente terrorangrep i Norge i år.

Slår til mot sårbare mål

FORVENTER ANGREP: PST mener det er sannsynlig at det kan bli forsøkt gjennomført terrorangrep mot Norge. Foto: Torbjørn Berg / Dagbladet Vis mer

Hugubakken ønsker ikke å si noe om hvordan og mot hvem terroristene vil slå til.

- Når vi ser hva som har skjedd i Europa, er trenden at terroristene slår til mot symbolske mål med høy sårbarhet, sier Hugubakken.

Dagbladet er kjent med at PST tidligere i år avverget det de mener var et planlagt terroranslag i Norge.

- Generelt kan jeg si at vi har saker under etterforskning, og fra tidligere har vi terrordomfellelser i Norge, sier Hugubakken.

Samtidig som PST mener det er grunn til å forvente et eller flere terrorangrep i Norge, understreker Hugubakken følgende:

- Selv om vi forventer terror, er det viktig å understreke at det i virkeligheten er svært liten mulighet for personlig å bli rammet, sier Hugubakken.

Tett politisamarbeid

PST har i dag et tett - og som de selv beskriver et godt - samarbeid med om lag 60 sikkerhetstjenester i forskjellige land. Dagbladet er kjent med at samarbeidet er spesielt tett med amerikanske sikkerhetstjenester, og det internasjonale etterretningsforumet Club de Berne, et samarbeid mellom EU-landene, Sveits og Norge.

Her deles etterretningsinformasjon, og de ulike sikkerhetstjenestene samarbeider tett på tvers av landegrensene for å forhindre og forebygge terrorhandlinger.

- Det er for tidlig å si noe om hvordan terrorangrepet i Barcelona vil påvirke Norge. Men vi er ikke overrasket over at det kom et nytt terrorangrep i Europa. Det er heller ikke overraskende hvordan det skjedde, sier Hugubakken i PST.

Norske myndigheter har de siste åra satset på å forebygge radikalisering. Barnevern, skole, idrettslag og frivillige organisasjoner er tatt med for å forebygge, og forhindre at ungdom blir radikalisert.

- Når PST kommer inn i bildet, er det ofte for seint. Da er personene allerede radikalisert. Derfor er det viktig å bry seg, og varsle når man forstår at noen er på vei til å bli radikalisert, sier Hugubakken.

PST og det ordinære politiet har nå en nasjonal operasjon. Hvor de samarbeider tett, og hvor det er informasjonsflyt mellom sikkerhetstjenesten og politiet.

Ruster Norge mot terror

Statsminister Erna Solberg (H) slår fast at kamp mot radikalisering, etterretning og forebygging er det viktigste Norge kan gjøre mot terror.

KAMPEN MOT TERROR: Statsminister Erna Solberg taler under 22.juli-markeringen utenfor regjeringskvartalet. Hun understreker at politiet må følge med på ekstremistiske miljøer, både islamistiske og høyreekstreme, for å forebygge terror. Foto: Terje Bendiksby / NTB scanpix Vis mer

- Vi har jobbet systematisk mot radikalisering i det norske samfunnet, og la fram en handlingsplan for det i 2014. Siden har vi fornyet den med flere tiltak. Det aller viktigste vi kan gjøre er å forebygge terror, sier statsminister Erna Solberg.

- Vi ser to hovedbilder nå når det gjelder hvem som begår terror: Det er terrorgrupper et sted utenfor landet, og de som blir inspirert til å begå terrorhandlinger. Men også de utenfra trenger knutepunkter i landet for å gjennomføre angrepene. Det viktigste vi kan gjøre er derfor å hindre radikalisering, og følge opp dem som har vært i Syria. PST har fått bedre kapasitet til å følge utviklingen og analysere, og de har avdekket og fått dommer på flere. Vi ser at forebyggingen som skjer i kommunene, har effekt. Vi må klare å skape et bolverk mot ekstremisme og radikalisering, sier Solberg til Dagbladet.

- Det andre er godt internasjonalt samarbeid om etterforskning og etterretning, og det tredje er beredskap til å håndtere en terrorsituasjon raskere. Det aller viktigste er å forebygge og forhindre terror, sier hun.

- Betyr noe former for terrorangrep, som bruk av bil mot store folkemengder, at man må jobbe på nye måter?

- Slike instrumenter, som kan brukes av folk som opptrer alene, er mye enklere, men kan gjøre veldig stor skade. Det vi må gjøre, er å sikre store arrangementer og ansamlinger av mennesker, slik vi gjorde 17. mai. Vi må venne oss til å se mer bevæpnet politi rundt slike arrangementer i framtida, sier Solberg.

Amundsen vil bevæpne politiet

RASK REAKSJON: Justisminister Per Willy Amundsen (Frp) mener generell bevæpning av politiet er nødvendig for å tape minst mulig tid i håndteringen av en terrorsituasjon. Foto: Berit Roald / NTB scanpix Vis mer

Justisminister Per Willy Amundsen sier generell, permanent bevæpning av politiet må til i kampen mot terror. Han håper Stortinget kan gjøre vedtak om dette i høst.

- Erfaringen fra terrorangrepet i London i sommer er at politiets reaksjonstid var helt avgjørende. Det kritisk å kunne sette inn innsats raskt. Det er politi i nærheten som kan gripe inn raskest overfor terroristene. Derfor kommer vi ikke utenom permanent bevæpning av politiet, sier Amundsen til Dagbladet.

Nå har politiet såkalt framskutt lagring, det vil si at de har våpen i bilen, men må ha tillatelse fra en politimyndighet for å bruke det.

- Vi har sett over tid at modusen på terrorangrepene har endret seg, fra spektakulære angrep til angrep med bruk av enkle midler, som det også er vanskelig å verge seg mot. Det betyr at vi må skru oss ammen annerledes for å håndtere trusselen. Nå må politiet gå tilbake til bilen for å låse ut våpenet. Det betyr at verdifull tid går og flere liv kan gå tapt, sier Amundsen.

Han sier terrorangrepene med bil, som har vært brukt i flere europeiske storbyer, gjør at bevæpning tvinger seg fram.

- Rykker nærmere

- VI så det i Stockholm i august, vi hadde en nesten-hendelse på Grønland i Oslo i april, som politiet avverget. Dette betyr at terroren rykker nærmere, sier Anundsen.

Et regjeringsoppnevnt utvalg kom i vår med en utredning. Flertallet gikk mot generell bevæpning.

- Forutsetningene for diskusjonen har endret seg.-De siste årenes hendelser viser at terrorbildet er i konstant endring. PST's vurdering i dag er at terrorangrep på norsk jord er sannsynlig de neste 12 månedene. Et eventuelt angrep må vi kunne håndtere raskt. Beredskapstroppen må inn. Men det er de polititjenestemennene som er nærmest, som må håndtere situasjonen først, sier Amundsen

Justisministeren understreker at han sier dette som Frp-politiker. Regjeringen har ikke konkludert.

- Det er en åpen diskusjon om dette nå. Jeg opplever at Høyre er på gli. Landsmøtet kom oss Frp i møte. Det er viktig at vi tar dette skrittet. Vi vil komme dit uansett, det er bare et spørsmål om når. Vi må ta den tiden vi trenger slik at saken er godt opplyst og forankret, men jeg håper Stortinget kan gjøre vedtak om bevæpning av politiet i høst. Dette er det mest nærliggende og presserende vi kan gjøre i kampen mot terror, sier Amundsen.

Han understreker at forebygging av radikalisering, etterretning og oversikt over utsatte miljøer er det viktigste for å hindre terror.

- Det er tre hovedspor:

Vi må forebygge radikalisering. Her snakker vi om en bredere innsats, fra fengsler til kommuner, for å hindre at folk som er på en farlig løpebane blir radikalisert.

Etterretning som gir oversikt over radikale miljøer og personer. Vi har styrket Politiets sikkerhetstjeneste med 300 millioner kroner.

Så er det håndteringen når terrorhendelsen skjer. Den må skje raskest mulig. Da handler det om den spisse enden, som Beredskapstroppen som er styrket med 50 prosent. Vi vil i løpet av denne stortingsperioden passere 2000 nye årsverk i politiet, vi har tilført 2, 5 nye milliarder til politiet, signert kjøp av tre nye politihelikoptre, og får nå på plass et nytt beredskapssenter som skal åpne i 2020, sier Amundsen.

- Hvor kommer den største terrortrusselen fra, islamistiske miljøer eller høyreekstreme?

- PST er veldig tydelig på i sin trusselvurdering, at det er radikal islamisme som utgjør den største trusselen, uten tvil, men man må også følge med andre miljøer, også de høyreekstreme, sier Amundsen.

PÅ MANGE FRONTER: Utenriksminister Børge Brende sier kampen mot internasjonal terrorisme mø føres på mange fronter. Her har Brende signert kondolanseprotokoll og lag ned blomsterved den britiske ambassaden i Oslo etter terrorangrepet i Manchester. Foto: Tore Meek / NTB scanpix Vis mer

- På mange fronter

- Kampen mot internasjonal terrorisme må føres på mange fronter. Vi må møte trusselen med et bredt sett av politiske, militære og økonomiske virkemidler, sier utenriksminister Børge Brende til Dagbladet.

- Norge har stilt opp med betydelige bidrag i den internasjonale koalisjonen mot ISIL. Vi har satset på hjelp til sårbare stater for å hindre at disse bryter sammen, samt at vi har satset på stabilisering for å forebygge voldelig ekstremisme. I år bidrar vi med 400 millioner for å stabilisere områder i Irak og Syria hvor ISIL er drevet ut.

- Regjeringen har prioritert og styrket det internasjonale arbeidet med å forebygge radikalisering og voldelig ekstremisme. Norge er anerkjent som en ledende aktør på dette området. Her samarbeider vi med sivilsamfunnet og nettverk av lokale organisasjoner i mange land, sier Brende.

Han sier Norge i år har bevilget 18 millioner til tiltak mot organisert kriminalitet, og at det er inngått prosjektsamarbeidsavtale med Interpol.

Bekjempe hat og ekstremisme

- Regjeringen har også doblet innsatsen til utdanning de siste fire årene og det er en betydelig økning til land i kriser og konflikt. Opplæring i kritisk tenkning er viktige forebyggingstiltak mot radikalisering.

- Grunnleggende sett handler denne kampen om å fjerne grunnlaget for og oppslutningen om den ekstreme ideologien grupper som ISIL og Al Qaida står for. Vi må sørge for at vårt verdisett bygget på demokrati og menneskerettigheter vinner. Det er uforståelig at vi ser et rekrutteringsgrunnlag for terrorisme i våre samfunn og det er viktig å bekjempe hat og ekstremisme både her hjemme og internasjonalt, sier Brende.

- Kan terror mot vesten forstås på noen måte, som en reaksjon på tidligere urett, undertrykking og store forskjeller?

- Terror kan aldri unnskyldes og de som står bak slike grufulle handlinger må bære det hele og fulle ansvaret. De bakenforliggende årsaken til terrorisme er meget sammensatt, og vi skal være forsiktige med generaliseringer.

Unge menn med lav utdanning

- En nylig utført FN-studie finansiert av blant annet Norge viser at majoriteten av fremmedkrigere er unge – mellom 16 og 34 år. Utdannelsesnivået er lavt, og det er stor frustrasjon over manglende økonomiske muligheter.

Det alene er ikke forklaringen, og motivasjonen for å reise ut synes å være mer av sosial karakter enn av religiøs. Disse funnene har overføringsverdi til rekruttering til ekstremisme generelt. Det er viktig å følge miljøene tett og sette inn innsats tidlig, sier Brende.

Han sier UD de seinere årene har prioritert arbeidet mot terrorisme og voldelig ekstremisme.

- Dette arbeidet presenteres i stortingsmeldingen om globale sikkerhetsutfordringer som kom i 2015. Stortingsmeldingen skisserer 40 konkrete tiltak som vi fortløpende følger opp.

- Vi har også etablert to bistandsprogram rettet mot terrorisme, voldelig ekstremisme, organisert kriminalitet og ulovlig handel. Samlet innsats i 2016 var på ca. 44 millioner kroner. Vi vil øke innsatsen ytterligere allerede neste år.

Internasjonale operasjoner

I krigen mot terror bidrar også Forsvaret. En av etterretningstjenestens hovedoppgaver er å framskaffe informasjon og varsle om forhold som kan true Norge og norske interesser.

Forsvaret har også siden 2002 deltatt i internasjonale operasjoner både i Afghanistan, Jordan, Irak og Mali for å bekjempe terror.