Datakaos forhindrer maksfengselsstraff for Breivik

Politiets datasystem klarer ikke den nye straffeloven. Justisdepartementet advarte mot IKT-kollaps første gang i 2006.

- Her er det en lovbestemmelse som er treffende for terrorhandlingen, men som ikke har trådt i kraft, sier direktør Tor Langbach i Domstoladministrasjonen. GLEN MUSK

31. okt. 2011 22:16 Sist oppdatert 1. november 2011

Justisminister Knut Storberget (Ap) lovet en rask iverksetting da Stortinget gjorde det endelige vedtaket på ny straffelov i 2009. Politikerne vedtok blant annet ny terrorparagraf og økte maksimumstraffen i Norge fra 21 til 30 år for terror.

Likevel kan ikke Anders Behring Breivik dømmes etter denne paragrafen om han blir funnet tilregnelig av tingretten. Justisdepartementet skjønner at etterlatte og pårørende reagerer:

— Ja, når folk får høre at en lov som blir vedtatt i 2009 ikke er trådt i kraft to år senere på grunn av data er det forståelig med reaksjoner. Særlig når loven kunne hatt betydning i en konkret sak, skjønner jeg at det blir reist spørsmål, sier statssekretær Astrid Aas-Hansen (Ap) til Adresseavisen.

Synliggjør betent tema

Direktør Tor Langbach i Domstolsadministrasjonen sier at den nye straffeloven ikke er trådt i kraft fordi politiets datasystemer er utdaterte og ikke i stand til å håndtere den nye loven.

— Det krever store endringer i politiets systemer for å få innført dette, sier Langbach.

Hans estimat er at det fortsatt vil ta noen år før det vil la seg gjøre å iverksette den nye straffeloven.

Politiets dataproblemer har lenge vært et betent tema i landets justissektor.

- Men i denne sammenhengen blir situasjonen mer synlig. Her er det en lovbestemmelse som er treffende for terrorhandlingen, men som ikke har trådt i kraft, sier Langbach.

Ble varslet

Da den nye straffeloven ble endelig vedtatt i Stortinget i 2009, gjorde Regjeringen det klart at den nye loven ikke kunne tre i kraft før nye datasystemer var på plass hos Politiet og i Domstolsadministrasjonen. Det ble sagt at man trengte ett til to år.

Daværende politidirektør Ingelin Killengreen varslet justisminister Storberget allerede i 2006 om nødvendighetene av disse investeringene. Likevel fikk ikke IKT-systemene prioritet, noe Storberget selv innrømmet på en høring i Stortinget våren 2010.

- Uholdbart og uforståelig

Nestleder Tove Selbekk i den nasjonale støttegruppen etter 22. juli reagerer kraftig på denne saken.

- Det høres veldig merkelig ut. Det kan ikke være slik at en vedtatt lov ikke er iverksatt på grunn av gamle datasystemer. Det er jo helt uforståelig, sier Selbekk.

— Det er ille at den verste forbryteren etter krigen ikke kan dømmes til lovens strengeste straff. At dette skyldes en praktisk datagreie, gjør det hele enda mer absurd, sier Høyres Andrè Oktay Dahl.

I Justisdepartementet konstaterer man at Behring Breivik nå under ingen omstendigheter kan bli dømt for brudd terrorparagrafen 132 i den nye straffeloven av 2005, med en strafferamme på 30 år.

— Nei, det er jo for sent. Lovbruddet er begått, loven er ikke trådt i kraft og det er ikke mulig å gjøre noen tilbakevirkende grep, sier statssekretær Aas-Hansen.

Fakta Grove terrorhandlinger Den nye straffelovens paragraf 132 handler om terror. Den ble vedtatt av Stortinget i 2008, sammen med størsteparten av den nye straffeloven av 2005.Strengeste fengselsstraff i Norge ble da økt fra 21 år til 30 år.Hele den nye straffeloven av 2005 ble vedtatt året etter – i 2009.Grov overtredelse av § 132 straffes med fengsel inntil 30 år. Vis mer