Strømmen vil ikke stoppe – selv med fred i Syria

Varsler sannsynlighet for nye terroranslag

Frykter høyreekstrem oppblomstring

Mens frivillige gjør sitt beste for å hjelpe de som kommer til Europa, som hre på Lesvos, roper norske toppbyråkrater internt et kraftig varsku om konsekvensene av dagens migrasjonsbølge. Foto: Espen Rasmussen , VG

Slår alarm om flyktningsituasjonen i hemmelig UD-notat

I et hemmelig notat skrevet av en avdelingsdirektør og en seniorrådgiver i Utenriksdepartementet (UD), tegnes det et mørkt og dramatisk bilde av hvordan flyktningkrisen kan utvikle seg i tiden fremover.

Pål Ertzaas

Eirik Mosveen

Oppdatert 1. mars 2016

Artikkelen er over fire år gammel

«Europa og EU/Schengen-samarbeidet er i en alvorlig situasjon. Vi kan i løpet av kommende halvår få en omfattende krise, hvor migrasjonskrisen og flere andre negative forhold samlet utløser betydelige politiske og institusjonelle tilbakeslag.»

Slik åpner det ti sider lange dokumentet, som er unntatt offentlighet, «Flukt og migrasjon til Europa og Norge 2016. Scenarier, konsekvenser, tiltak», datert 28. januar.

VG kan i dag avsløre innholdet i dokumentet. Forfatterne viser til at EU-president Donald Tusk og Nederlands statsminister Mark Rutte mener «Europa har seks-åtte uker på seg for å unngå en kaskade-aktig krise».

Les også: Gir Europa ti dager på å stoppe flyktningestrømmen

De skriver for egen regning at mye av det Europa har oppnådd «står på spill, og med det deler av grunnlaget for frihet og vekst i Europa og vårt eget land de siste tiårene».

Notatet, som er utarbeidet av avdelingsdirektør John Mikal Kvistad i Europa-avdelingen og seniorrådgiver Morten Aasland i Region-avdelingen, er gjennomgående pessimistisk.

UD om notatet: - Internt arbeidsdokument

Nasjonalistisk

Her er et knippe av de dystre utviklingstrekkene i Europa som de omtaler:

** «Politisk polarisering og styrking av ytterliggående krefter».

** «Splittelse nord-sør og øst-vest i EU, nasjonalistisk og anti-EU-politikk i regjeringskontorene i viktige land i Øst-Europa.

** «Slitasje på «samfunnskontrakten» og tillitsforholdet mellom myndigheter og befolkning».

** «Anslag på 5-600.000 uregistrerte /udokumenterte flyktninger/migranter inn i Europa siste år. Dette er urovekkende tall med tanke på sikkerhet, svart økonomi mm».

** «Sannsynlighet for nye terroranslag».

** «Komplisert forhold til Europas to viktige randstater - autoritært ledede og nasjonalistisk- orienterte Tyrkia og Russland, som begge er involvert i militære konflikter på eget territorium eller i naboland og som har makt over Europa når det gjelder migrasjon».

** «Krig, konflikt og økonomisk-politiske sammenbrudds-tendenser i en rekke land i Midt-Østen og Nord-Afrika/Sahel, med utsikter til ytterligere migrasjonspress».

Toppbyråkratene oppsummerer selv slik:

«Sammen med fortsatt migrasjonskrise kan dette utløse «the perfect political storm» for Europa», og konkretiserer videre:

I ferd med å møte veggen

«Grensen for hva borgere og myndigheter i europeiske land kan absorbere er enten allerede nådd eller nær forestående», fastslår de og mener det særlig gjelder Tyskland og Sverige, som de mener «er i ferd med å møte veggen».

Se bildene: Flyktninger strømmer til Hellas- systemene kollapser

De skriver at Tyskland må begrense antall ankomster fra den millionen de tok i mot i 2015, og at «begge land opplever at mottaksapparatet kneler. Det er en utbredt følelse av at grensen er nådd. Oppslutningen om Merkels og særlig Löfvens politikk er kraftig svekket».

Men notatet slår fast at også Norge har vært relativt skjermet så langt fordi ankomsttallene er lavere og det « ikke finnes innvandringskritiske krefter av betydning til høyre for regjeringen».

Men de mener dette kan endre seg ved ny høy tilstrømning denne våren:

«Norsk opinion er neppe mentalt forberedt på migrasjonskrisens fulle tyngde. Det gjelder også kostnader og konsekvenser for andre budsjetter og politikkområder. Det kan bli vanskelig å unngå økt arbeidsledighet og økte sosial- og velferdsutgifter i valgåret 2017».

De mener at det nordiske fellesskapet er oss nærmest og vil bli en viktig politisk-økonomisk skanse hvis Schengen brytes ned, men mener likevel det særlig er to viktige utfordringer for Norge. Det ene er negative virkninger av å stenge grensen ved Øresund, det andre er at Norge kan arve svenske problemer:

«Asylsøkere i et overbelastet Sverige søker opphold i Norge. Med meldingen om at Sverige vil søke å returnere opp mot halvparten av asylsøkerne ankommet i 2015 vil dette presset kunne øke».

Slik forsegles flyktningenes skjebne: Sorteres med fargebånd

Nytt press på Storskog

Etter krisen i fjor høst, har strømmen over grensen på Storskog nærmest stoppet opp i vinter. Dette kan ifølge notatforfatterne endre seg:

«Dynamikken på kontinentet og stengning av Balkan-rutene kan raskt gi økt press på Storskog eller over Finland/Baltikum de kommende månedene».

Den brutale borgerkrigen i Syria har utløst den store flyktningestrømmen. Nå har selve menneskestrømmen blitt business:

«Den kraftige økningen av sekundærflyktninger fra Syrias naboland andre halvår 2015 skyldes en kombinasjon av forverrete vilkår i disse landene og dårlige utsikter til tilbakevending etter fem års krig, men først og fremst at en lang rekke forhold som legger til rette for og fasiliterer sekundærflukt og migrasjon er kommet på plass; dvs sofistikerte smuglernettverk og -ruter, «reisebyråer», leverandører av farkoster, falske dokumenter, sosiale medier med reiseråd mm.»

Stopper ikke selv ved fred

Det har frem til nå vært en utbredt oppfatning av at en fredsløsning vil stoppe den massive flukten fra regionen.

Men UDs eksperter tror ikke fred i de krigsherjede landene vil stoppe strømmen:

«Gjennombruddet for irregulære flukt- og migrasjonsruter i 2014-15 og det enorme migrasjonspotensialet som finnes i flertallet av landene i Midt-Østen og Afrika tilsier stort migrasjonspress de kommende årene. Migrasjonspresset vil vedvare selv med de mest optimistiske scenarier for bileggelse av konflikt og opprettelse av stabilitet i Syria, Irak og Afghanistan».

Utbredelsen av internett og dermed en mindre verden gjør at flere vil flytte på seg – til Europa, mener ekspertene:

«Migrasjonsstrømmen som nå slår inn i Europa er en integrert del av globaliseringen, og først og fremst utslag av enorme forskjeller i levekår. Forskjellene har vært der lenge men store befolkningsgrupper kan gjennom medier i dag hele tiden se hvor godt «de andre» lever. Globaliseringen har slått opp vinduer, slik at den fattige verden kan se inn på den rike, men ikke dører. Nå er plutselig en dør på gløtt, og denne historiske muligheten gripes.»

Lavere middelklasse

Notatet bekrefter at mange av migrantene er unge menn på jakt etter en bedre fremtid:

«Påstanden om at folk «flykter fra krig og fattigdom» er en forenkling og misvisende. Den irregulære migrasjonen til Europa består av en sammensatt gruppe, flyktninger fra land med langvarig konflikt og migranter fra land som ikke er rammet av krig som migrerer med sosiale og økonomiske motiv, ofte unge menn fra lavere middelklasse i byene».

UD-toppene beskriver små muligheter for returer til hjemlandene også for disse unge mennene, og mener det vil skape nye problemer:

«Norge og andre store asylsøkerland risikerer store tall på ikke-gjennomførte returer i årene som kommer. Dette vil tynge budsjettene, utgjøre en politisk og samfunnsmessig belastning og en vanskelig limbo-situasjon for et stort antall ikke-virksomme og ikke-integrerte unge menn.»

60 prosent uten krav til opphold

UD-toppene viser til uttalelser om at kanskje bare 40 prosent av de som kommer har krav på opphold etter internasjonal lov.

«De store ankomsttallene til Europa og Norge i 2015 inkluderer anslagsvis mellom 30 og 60 % som ikke har krav på beskyttelse eller gis opphold og følgelig dramatisk vekst i antall som skal returneres.»

De viser også til uoffisielle Frontex-tall, og at EUs visepresident Frans Timmermans «har sagt at 60 % av de ankomne ikke har krav på beskyttelse».

Selv om forfatterne ikke skriver det rett ut, mer enn antyder de at flyktningestrømmen ville vært langt mindre dersom de styrtede diktatorene i Midtøsten hadde beholdt makten:

Diktatorer ga en viss stabilitet

«Åtte-ti land i det utvidete MØNA (Midtøsten-Nordafrika) er i dag ikke-fungerende statsdannelser og det er også i migrasjonsperspektiv svært viktig for Europa å unngå ytterligere statssønderfall i regionen. Regimene til Mubarak, Gaddafi og Ben Ali utøvet kontroll og bidro til en viss stabilitet i Nord-Afrika også i migrasjonssammenheng».

STYRTEDE: Egypts tidligere president Hosni Mubarak (t.v.) og Libyas tidligere leder Muammar Gaddafi fra et arrangement i 1991. Foto: Aladin Abdel Naby , Reuters

De tar til orde for at Europa skal være mer opptatt av å sikre stabilitet i landene rundt oss – enn at innbyggerne i disse landene skal få demokrati og bedre menneskerettigheter:

«Den dominerende avveiningen for Europa overfor en rekke land i det utvidete Midt- Østen, på Afrikas Horn og i Sahel vil i årene som kommer ikke være i hvilken grad man kan oppnå mer demokratisk styresett eller økt respekt for menneskerettighetene, men i hvilken grad det er mulig å unngå væpnet konflikt, opprettholde stabilitet, territoriell kontroll og rimelig grad av forvaltning og grunnleggende tjenester for befolkningen. Stabilitet blir viktigere, også når det går på bekostning av styresett og MR.»

Flyktningsituasjonen er nå så akutt at UD-ekspertene mener myndighetene må starte samarbeid med politi i diktaturer rundt oss:

«Det er dilemmaer knyttet til samarbeid på politi- og sikkerhetssektoren med land som Sudan, Eritrea eller udemokratiske stater i Midt-Østen, men det er sannsynligvis helt nødvendig hvis man skal gjøre noe reelt med «supply side» i voksende irregulær migrasjon.»

VG kom ikke i kontakt med John Mikal Kvistad mandag, Morten Aasland henviste VG videre til kommunikasjonsavdelingen i UD.

Utenriksminister Børge Brende (H) ønsker ikke å la seg intervjue om innholdet i det hemmelige UD-notatet.

– Utkastet VG sitter på er et internt arbeidsdokument som hverken er gjennomgått eller godkjent i departementets ledelse. Utenriksministeren har eksempelvis ikke mottatt dokumentet, sier UDs kommunikasjonssjef Frode Andersen.

Publisert: 29.02.16 kl. 21:57 Oppdatert: 01.03.16 kl. 14:04

Les også

Mer om Solberg-regjeringen