Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): For omtrent 40 år siden ble det satt i gang et eksperiment i en landsby i Canada. Alle som hadde behov for penger, skulle få det. Effekten av politikken var forbløffende. Legebesøk og sykehusinnleggelser ble redusert, folks mentale helse ble bedre og flere tenåringer fullførte videregående skole.

Til høsten setter prosjektet i gang igjen. Denne gangen i Utrecht i Nederland. En del av byens innbyggere, som allerede mottar trygd, skal få et fast månedlig beløp, som de skal bruke akkurat som de vil. Det foreligger ingen forpliktelser. Ideen kalles basic income, borgerlønn på norsk.

Skal sikre folks økonomi Borgerlønnen skal sikre folks økonomi, slikt at de alltid skal ha råd til alt fra større helseutgifter, til mindre utgifter i hverdagen. Den skal komme på toppen av deres vanlige inntektskilder, og det stilles ingen krav til den. Mottakerne skal få bruke pengene som de vil, skriver The Independent.

Målet ved eksperimentet er å utfordre tanken om at de som mottar offentlige midler ikke skal tvinges til å jobbe.

- Mange tenker nok at hvis de som allerede står utenfor arbeidsmarkedet får mer penger, kommer de seg i hvert fall ikke ut i jobb. Men jeg er ikke så sikker på om det stemmer, sier initiativtaker for prosjektet Nienke Horst til Quartz.

Forskere fra Universitetet i Utrecht vil studere de som mottar borgerlønnen, og de som fortsetter å leve med vanlig inntekt. Deretter vil de sammenlikne pengeforbruket, og se hvordan det påvirker folk.



I samarbeid med Universitetet i Utrecht, skal det kartlegges om en slik borgerlønn kan fungere.

En god idé - Ideen om borgerlønn bør absolutt prøves ut, sier Nanna Kildal, forsker ved Uni Rokkasenteret.

Kildal har i mange år forsket på borgerlønn og syns det er en god idé.

- Det er interessant fordi man kan se hvordan folk motiverer seg. Mange tror at folk blir passive og lener seg tilbake hvis de får et fast beløp uten restriksjoner, men det er ikke nødvendigvis tilfellet, sier Kildal til Dagbladet.

Selv har Kildal stor tro på borgerlønn. I en kronikk publisert på NRK i fjor skrev hun at

«Dagens velferdssystemer, i Norge som i store deler av verden, er nemlig utformet slik at det er mange som ikke tør å forsøke seg i arbeidslivet fordi de da vil miste den tryggheten som trygden eller sosialhjelpen representerer».

- Ved å ta i bruk borgerlønn får folk er frihet, og de slipper å bli tvunget inn i et arbeid de kan miste. Dermed settes den sosialpolitiske søknadskarusellen i gang igjen, sier hun til Dagbladet.

Nederland er ikke fremmed for et mindre tradisjonelt arbeidsmiljø. De har den høyeste andelen av deltidsarbeidene i hele EU, 46.1 prosent. Likevel vil prøveordningen med basisinntekt være første gang for landet.

Borgerlønn BIEN Norge jobber for informasjon og bevisstgjøring rundt borgerlønn, og har som mål å få dette innført i Norge.

- Det hadde vært en drømmesituasjon hvis vi hadde fått til dette i Norge, sier leder for organisasjonen, Anja Askeland.

Askeland mener at med borgerlønn i bunn, blir det ikke risikofylt for folk å prøve seg frem.

- Med økende arbeidsledighet, er det akkurat noe sånt vi trenger nå, sier hun til Dagbladet.

