– Reklame, sukker Trond Grimstad og kikker ned i postkassa.

– Det er stadig reklame, det fylles opp uansett. Du kan være helt sikker på at når du henter post, så ligger det en haug med reklame her.

Gjennom hele fjoråret samlet han all uadressert reklame som kom i postkassa, og la den til side. Han tok ikke med innstikk som kom sammen med avisa.

Hver dag dumper det direktereklame ned i postkassa til Trond Grimstad. Foto: Azad Razaei / NRK

Det samme eksperimentet gjorde han i 1988. Nå ville han se om det var blitt mer eller mindre reklame i løpet av årene.

– Mine prognoser var at vekta ville gå ned, fordi vi har fått sosiale medier, og vi blir «tuta ørene fulle» med reklame både på TV og på nett. Så da tenkte jeg at vekta av den fysiske papirmassen ville gå ned, sier Grimstad, før han legger til:

– Men jeg oppdaget, tvert imot, at vekta har gått opp.

Trond Grimstad syntes han fikk mye reklame i 1988. Da så han ikke for seg at mengden skulle dobles. Foto: Azad Razaei / NRK

Dobbelt så mye i 2019

Og ikke så reint lite heller. I 1988 fikk Trond 17 kilo uadressert reklame i postkassa. I 2019 var tallet 34 kilo, altså en dobling.

Uten klistremerke på postkassa, kan det fort se slik ut når du kommer for å tømme den. Foto: Gry Eirin Skjelbred / NRK

– Hva den totale vekta på landsbasis er, tør jeg ikke å tenke på. Det er totalt forkastelig, fullstendig forkastelig, gjentar Grimstad mens han ser på papirbunken på stuebordet.

Ingen har eksakte tall på mengden papirreklame, bortsett fra verdien i kroner og øre. Tall fra Posten, som er den største aktøren innen reklamedistribusjon, sier allikevel noe.

Siden 1988 har tallene pekt oppover. Den gangen delte de ut 487 millioner reklamesendinger. Toppåret var i 2006, med 1,48 milliarder sendinger. i 2019 lå tallet på 958 millioner.

Framtiden i våre hender reagerer

Lederen i Framtiden i våre hender, Anja Bakken Riise, mener denne typen reklame burde være helt unødvendig.

Norge bør se til Danmark som vil endre reservasjonsreglene for direktereklame, mener Anja Bakken Riise. Hun er leder i Framtiden i våre hender. Foto: Azad Razaei / NRK

– Å produsere dette papiret krever mye energi, det krever mye trevirke og det i seg selv er en miljøbelastning. Alt er dessuten laget for å få meg og deg til og handle mer, sier Anja Bakken Riise.

De ser på resultatet som rystende, og vil nå snu opp ned på ordningen med klistrelapp på postkassa, hvor man sier nei takk til reklame.

«Ja til reklame» på postkassa

– I Norge må vi aktivt reservere oss mot reklame. Du må sette en lapp på postkassa med «nei til reklame». I Danmark har de kommet med et forslag om det motsatte, at man må sette på en lapp med «ja til reklame» på postkassa for at man skal få reklame, sier Bakken Riise og forklarer videre:

– Med et slikt grep tror jeg det ville være veldig få som ville sagt ja til reklame, og da hadde vi spart miljøet for veldig mye papir, og oss for unødvendig kjøpepress.

Trond Grimstad er ferdig med eksperimentet sitt.

– En ubeskrivelig lykkerus, sier han samtidig som han stapper 34 kilo fargerik reklame i søppelbøtta. Fra nå av er det «nei til reklame» på postkassa til Trond Grimstad.