Siv Jensen vil styrke statsbudsjettet med skattekutt

Finansministeren taler skatteekspertene midt imot inn i valgkampen. Hun hører heller på kapitaleierne og kutter skattene for å øke skatteinntektene.

Finansminister Siv Jensen skal ha sommerferie med øyliv i Oslo og treff med mektige politikere i G20-gruppen bestående av verdens største økonomier. Olav Olsen.

2. juli 2017 21:30 Sist oppdatert 3. juli 2017

Finansminister Siv Jensen (Frp) er ikke enig med ekspertene i Scheel-utvalget som utredet skatt på bedrifter og kapital i en åpen økonomi.

I rapporten fra desember 2014 står det: «Samlet sett antas det at formuesskatten i begrenset grad virker inn på det samlede investeringsomfanget i Norge, (...).»

– Det er jeg uenig i, sier hun.

– Hva bygger du det på?

– Jeg bygger det på mange år med samtaler med norske kapitaleiere og bedriftsledere. Reis hvor du vil i landet, så kommer dette på dagsordenen i bedriftene som rammes.

– Er du overrasket over at de som eier mye er misfornøyd med formuesskatten?

– Jeg opplever ikke at mennesker som har store verdier ikke vil betale skatt. Debatten handler om hvorvidt dette skal skje med formuesskatten eller på andre måter, sier hun.

Hans Henrik Scheel ledet skatteutvalget. Han er nå finansråd og Jensens øverste embetsmann. De deler forværelse.

Øyliv før valgkampen

Aftenposten møter Jensen siste uken før hun starter ferien. Den skal i stor grad nytes på hytta i Oslofjorden.

Men den blir avbrutt allerede denne uken. Hun skal være med statsministeren på møte i Hamburg i G20-gruppen bestående av verdens største økonomier. Norge er invitert som gjesteland dette halvåret.

Deretter starter valgkampen. Jensen skal kjempe for å holde Fremskrittspartiet i regjeringskontorene.

LO-sjefen spør

Jensen er sikker på at skatt blir et tema i valgkampen.

– Det går et tydelig skille mellom Arbeiderpartiet som vil skjerpe skattene og Fremskrittspartiet som vi redusere dem, sier hun.

Skattedebatten vil også LO være med på. I et nylig intervju i Aftenposten spurte LO-leder Hans-Christian Gabrielsen etter arbeidsplassene Jensen har skapt med skattelettelsene. «Hvor er de?» spurte han.

– Jeg vil minne LO-lederen om at skattelettelser virker fremover i tid, ikke bakover i tid. Tidligere skattereformer viser at det går an å hente ut dynamiske effekter. Scheel-utvalget beregnet også betydelige dynamiske effekter av en skattereform, sier hun.

Hun stiller et spørsmål tilbake til LO-lederen.

– Tror han virkelig at det hadde blitt flere bedrifter og arbeidsplasser av høyere skatt på bedrifter og kapital? Det er opplagt at svaret på det er nei, svarer hun selv.

Lavere satser gir økte inntekter

– Hvordan definerer du dynamiske effekter av lavere skattesatser?

– Det er at du får vekst i skatteinntektene over tid som følge av at du har et mer konkurransedyktig skattesystem.

– Du sier altså at ved å redusere skattesatsene, så vil skatteinntektene gå opp?

– Poenget er at hvis du gjennom å ha et konkurransedyktig skattesystem sikrer flere bedriftsinvesteringer som sikrer flere arbeidsplasser, så betyr det at flere kommer i jobb, at flere betaler skatt og at skatteinntektene på den måten går opp og ikke ned.

– Så ditt syn er at ved å sette ned noen skattesatser som så får til økt aktivitet, så vil det offentliges skatteinntekter gå opp i kroner og øre?

– Over tid vil noe av lettelsen være selvfinansierende. Men ikke på kort sikt.

– Er det forskning og analyser som viser at ved å sette skattesatsene ned, så går inntektene i kroner og øre opp?

– Som jeg sier, det kommer helt an på hvor effektive virkemidlene er. Hvis flere kan være med på å finansiere gildet, så trenger de flere å betale relativt sett mindre skatt hver for å finansiere det samme.

– Disse effektene føler du deg sikker på at vil komme?

– Men dette her er jo ganske elementært! Tenk deg at vi skal kjøpe én gave til noen. Hvis to skal betale regningen, må de betale mer enn hvis ti stykker skal dele på samme beløpet, sier hun.

Jensen fortsetter resonnementet med å si at det er akkurat den samme analogien du kan bruke når det gjelder arbeidsmarkedet og skattebetaling.

– Hvis flere mennesker kommer i jobb og betaler skatt, så betyr det at den samlede skattebyrden deles på flere mennesker, og da kan satsene og det hver betaler gå ned, sier Jensen

Fakta Dynamisk skattepolitikk Endrede skattesatser fører til endret adferd fra den som rammes. For eksempel: Nedsatt skattesats på sist tjente lønnskrone kan føre til at folk jobber mer. Skatteinntekten i kroner og øre vil da være påvirket av: 1. Den lavere satsen som isolert sett reduserer skatteinntektene fra alle. 2. Den økte jobbingen fra noen, som isolert sett øker skatteinntektene. Den andre effekten omtales ofte som dynamiske effekt. Analyser viser at den er mye mindre enn den første effekten. I tillegg kan det komme effekter av at mer jobbing gir mer lønn som øker forbruket som øker momsinntektene til staten. Scheel-utvalget prøver å summere alle effektene for ulike typer skattekutt. Vis mer

Scheel-utvalget om det dynamiske

Ekspertene i Scheel-utvalget beregnet den såkalte graden av selvfinansiering ved å redusere skattesatsene.

Selvfinansieringen er summen av alle effektene på skatteinntektene av å sette ned en skattesats.

Konklusjonen, basert på en rekke forutsetninger, er at skatteinntektene i kroner og øre går kraftig ned på lengre sikt når skattesatsene blir satt ned.

Utvalget studerer skattelettelser på arbeid, forbruk, overskudd og sparing:

På de tre først lettelsene vil 16–28 prosent av det opprinnelige skattetapet i kroner og øre bli hentet inn av dynamiske effekter på lengre sikt.

Ved skattekutt på sparing blir 40 prosent av det opprinnelige skattetapet hentet inn.

Utvalget gir et eksempel i kroner og øre:

Utvalgets forslag til redusert skattesats på bedriftenes overskudd gir i utgangspunktet 17,5 milliarder kroner i redusert skatt.

Utvalgets beregninger viser at «i størrelsesorden» 4,9 milliarder kroner blir hentet inn igjen til statskassen når alle effektene på lengre sikt har virket.

Altså at skatteinntektene varig blir omtrent 12,5 milliarder kroner lavere ved å kutte overskuddsskatten slik utvalget foreslår. For å holde oppe de samlede skatteinntektene må andre skattesatser øke.

Sagt på en annen måte: Ved en satsreduksjon på overskudd som i utgangspunktet kutter skattebyrden med 10 prosent, vil knapt 3 prosent komme tilbake som økte skatteinntekter via dynamiske effekter, ifølge Scheel-utvalget.

Ekstra kommentar fra Jensen

Jensen har fått anledning til å kommentere omtalen i Scheel-utvalget særskilt. Hun skriver i en e-post:

«Før gikk diskusjonen mellom FrP og Ap på om det i det hele tatt var dynamiske effekter. Det har forstummet etter at Scheel-utvalget sa at over tid kommer (...)»

Deretter refererer hun graden av selvfinansiering beregnet av utvalget. Hun fortsetter:

«Dette er gode tall, og det viser hvorfor politikere skal være varsomme med å skattlegge bedriftene for hardt. Når vi beskatter overskudd kan vi gå glipp av viktige investeringer, nyvinninger og arbeidsplasser».

Hullene i statsbudsjettet

I mars la Regjeringen frem sin perspektivmelding. Den har en analyse av statens finanser frem til 2060, gitt en lang liste av forutsetninger og videreføring av gjeldende trender og politikk.

Av meldingen fremgår det:

Fremtidige regjeringer må skaffe nær 10 milliarder kroner ekstra hvert år 2030–2060 , regnet ut fra dagens størrelse på Fastlands-Norges økonomi. Dette forutsetter at den årlige standardveksten innen helse og omsorg blir slik den var i årene 1992–2013. , regnet ut fra dagens størrelse på Fastlands-Norges økonomi. Dette forutsetter at den årlige standardveksten innen helse og omsorg blir slik den var i årene 1992–2013.

Hvis standarden i offentlige tjenester blir holdt nesten uendret, så blir behovet på statsbudsjettet halvert til rundt 5 milliarder ekstra hvert år fra 2030.

Forsvarer skattelettelsene

I sine fire år har Regjeringen gitt drøyt 22 milliarder kroner i netto skattelettelser, regnet i faste 2017-kroner.

– Med perspektivmeldingens utsikter for statsbudsjettet, hvorfor svekker dere statens inntekter gjennom skattelettelser?

– Jeg er ikke uten videre enig i påstanden. For det første viser vi i meldingen at økte skatter ikke nødvendigvis er et godt virkemiddel for å finansiere fremtidig velferd. Innkrevingen koster og økte skatter svekker effektiviteten i økonomien, sier hun.

Jensen står fast på at lavere skatt er bedre for å sikre velferden. Det gir økte investeringer, flere i jobb og flere som betaler skatt.

Rom for mer velferd

Hun er optimist.

– Perspektivmeldingen viser ikke noen dyster fremtid for landet. Vi la frem en perspektivmelding som viser rom for videre velferdsutvikling i Norge.

Jensen kaller perspektivmeldingen en «flat fremskriving». I tillegg kommer skattekutt, reformer og effektivisering

– Dette handler om politikk som påvirker de langsiktige utsiktene, sier hun.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding