I år 2100 utgjør andelen innvandrere fra Asia og Afrika 29 prosent av Norges befolkning. Årlig realinntekt per innbygger reduseres med 72.000 kroner.

Det er to av flere hovedkonklusjoner i rapporten som SSB publiserte tirsdag ettermiddag (her finner du rapporten). Rapporten har vært klar fra forskernes side siden 09. mai.

- Jeg har blitt utsatt for en langtekkelig godkjenningsprosess, sa SSB-forskeren Erling Holmøy til VG tirsdag.

Nå er den altså endelig publisert og fra sammendraget finner vi blant annet følgende punkter:

Folkemengden vokser jevnt fra dagens 5,3 millioner og passerer 8,5 millioner rett etter 2100 i innvandringsscenariet. Det er nær det dobbelte sammenlignet med 0-scenariet (0-scenariet er null innvandring og utvandring fra og med år 2016). Andelen av befolkningen med bakgrunn fra land utenom EØS, Nord-Amerika, Australia og New Zealand øker jevnt fra 10 prosent i 2016 til 29 prosent i 2100. Andelen norskfødte med minst en norskfødt forelder faller fra 83 til 64 prosent i løpet av denne perioden.

Les også

Les: Krever SSB-sjefens avgang - nå koker det på Facebook

Les også: LO-sjef Gabrielsen krever full SSB-stopp

Realistisk migrasjon senker den årlige gjennomsnittsveksten i Norges disponible realinntekt per innbygger fra 0,5 til 0,3 prosent i årene 2016-2060 og fra 0,6 til 0,5 prosent i årene 2061-2100.

I 2060 har inn- og utvandringen redusert den årlige realinntekten per innbygger med 47 000 2013-kroner (7,8 prosent). Tilsvarende inntektsnedgang i 2100 er 72 000 2013-kroner (9,6 prosent).

Inntektene fra produksjon i fastlandsnæringene per innbygger med realistisk innvadndring faller med 27.000 kroner i 2060 og med 33.000 i år 2100. Hovedårsaken er lavere sysselsettingsandel og lønn blant innvandrere fra Afrika og Asia enn gjennomsnittet for norskfødte, for gitt kjønn og alder.

Les: SSB-striden: Meyer avviser politiske føringer for forskning



Les også: SSB-sjefen snek seg ut bakveien etter møte med Siv Jensen

Realistisk migrasjon (innvandring) bidrar til å svekke offentlige finanser. Sammenlignet med 0- scenariet ligger det skattebeløpet som mangler på at handlingsregelen oppfylles, nær 10.500 2013-kroner per innbygger eller 2,5 prosent av Fastlands-Norges BNP fra 2025 til 2100. Den viktigste kilden til svekkelsen er at statens avkastning av oljefondet fordeles på flere innbyggere.

Målt per innbygger, reduserer realistisk migrasjon de offentlige inntektene og utgiftene som avhenger av demografi. Frem til 2047 er inntektsreduksjonen størst, deretter er det motsatt. Fra 2016 til 2060 øker det udekkede finansieringsbehovets andel av Fastlands-Norges BNP med 4 prosent når den mest realistiske inn- og utvandringen legges til grunn. Av denne økningen bidrar innvandringseffekten alene med mer enn halvparten, 2,4 prosentenheter.

- Imidlertid er denne innvandringseffekten relativt konstant, mens aldringen av befolkningen fører til at det samlede udekkede finansieringsbehovet øker hvert år og passerer nær 11 prosent av BNP-FN i 2100. Realistisk inn- og utvandring forsterker altså de problemene som aldringen skaper for velferdsstatens langsiktige finansiering, men effektens relative betydning avtar over tid, skriver Holnøy og Strøm blant annet.

Les også

Les også: Mange ubesvarte spørsmål til Statistisk sentralbyrå

Pushvarsel! Få nyhetene kjapt og gratis på iPhone her

Pushvarsel! Få nyhetene kjapt og gratis på Android-telefon her