Her koster snittboligen fire millioner. Folk flest har bare tre

Nær syv av ti unge har ikke nok kjøpekraft til å eie bolig i Norge, ifølge beregninger fra Prognosesenteret. Boligtopper ber regjeringen gjenopplive et skrotet virkemiddel.

MANGLER 1,5 MILLIONER: Medianboligen i Oslo koster fire millioner, men snittskatteyteren har én million for lite i kjøpekraft, ifølge nye utreninger. Unge førstegangskjøpere mangler 1,5 millioner. Her fra Bjørvika. Vis mer byoutline Foto: Paul Kleiven NTB scanpix

Publisert: Oppdatert: 24. april 2018 12:38 , Publisert: 24. april 2018 11:32

– Middelklassen må ha råd til å kjøpe bolig, men i Norge i dag er det flere som mangler kjøpekapasitet, sier Per Jæger i Boligprodusentenes Forening.

Han har fått Prognosesenteret til å regne på medianprisen på boliger målt mot kjøpskapasiteten til en normal norsk skattyter.

Særlig unge boligdebutanter mangler kapital. Prognosesenteret beregninger viser at 67 prosent av førstegangskjøpere mellom 25 og 35 år ikke har tilstrekkelig kjøpekapasitet for en snittbolig.

Lest denne? Norges dyreste bolig på det åpne markedet: – Kjøkkenet er kanskje litt gammeldags.

Mangler én million

I Oslo koster en medianbolig rett over fire millioner kroner. Men kjøpskapasiteten til folk flest er kun 3 millioner, ifølge utregningene, som også viser at snittskattyteren andre steder i Norge mangler penger å rutte med.

Jæger frykter stadig senere etablering i bolig som følge av dyrere inngangsbillett rett og slett kan føre til at mange unge par dropper å få barn og at det kan trigge økt befolkningsnedgang på sikt.

BEKYMRET: Direktør Per Jæger i Boligprodusentenes Forening. Vis mer byoutline Foto: Terje Pedersen NTB scanpix

– SSB-tall viser at vi blir færre. Vi lager ikke nok unger. Det er nå viktig at vi fører en god boligpolitikk som gjør at folk kan etablere seg i en bolig tidsnok til at kvinner kan få barn, sier han.

Ut mot boligrikdommen



I Oslo har førstegangskjøpere 2,5 millioner i snitt å rutte med, ifølge tallene – halvannen million for lite, målt i prisen på medianboligen i hovedstaden.

Jæger nevner sykepleiere, industriarbeidere og kommunalt ansatte som yrkesgrupper han er spesielt bekymret for.

Mange har lest denne saken på E24: Selger en treromsleilighet hvor ett av rommene omtales som «kontor», mens det egentlig er en del av fellesarealet. Annonsen får kritikk fra Forbrukertilsynet og Forbrukerrådet.

Han påpeker også at mange sliter med å få faste ansettelser, noe som igjen gjør det vanskelig å få boliglån.

– Førstegangsetablereren er nøkkelen til hvordan dette samfunnet utvikler seg. Alle snakker om at nordmenn blir så mye rikere. Jeg tror vi hadde hatt godt av å ikke bli så mye rikere på boligene våre, sier Jæger, med henvisning til hvordan boligprisene i Norge har vokst mer enn snittlønningene over flere tiår.

Vil gjenopplive startlån-ordning

Nå ber han regjeringen til å gjenopplive et skrotet virkemiddel i Husbanken: Startlån til førstegangsetablerere.

Ordningen ble innført på tidlig 2000-tallet, da Erna Solberg var kommunalminister. Den gjorde at førstegangsetablerere som ikke fikk lån i banken, kunne få lån til gode betingelser av den offentlige eaten.

Les også Vil skrote egenkapitalkravet – mot å innføre fastrenteavtale

– Det er et fantastisk virkemiddel, sier Jæger.

Baard Schumann, sjefen i Selvaag bolig. Vis mer byoutline Foto: Fredrik Varfjell NTB scanpix

Men i 2014 fjernet kommunaldepartementet startlån til førstegangsetablerere, i det ordningen ble strammet inn. I årene etter har lånet kun blitt gitt til de som er særlig økonomisk vanskeligstilte.

– Jeg tror noe av det viktigste man kan gjøre er å endre på det, sier Jæger.

Han får støtte av Baard Schumann, direktøren i gigant-boligbyggeren Selvaag Bolig.

– Det bekymrer oss at såpass mange unge sliter med å komme seg inn i boligmarkedet. Vi ønsker at Husbanken igjen skal bli en startlånsbank, sier han.

Husbanken vil ikke mene noe



Men det er umulig under innstruksen Husbanken har i dag, sier strategidirektør Bjørn Johan Pedersen.

Han opplyser om et betydelig fall i startlån-tildelingene de siste årene, etter at kommunaldepartementet bestemte at ordningen kun skal rette seg mot særskilt vanskeligstilte.

Pedersen ønsker ikke å mene noe om politikken, men sier den politiske instruksen må endres dersom startlån skal gjeninnføres som et tilbud for førstegangskjøpere.

Schumann mener myndighetene strammet inn ordningen for mye, og mener oppmykning må på agendaen.

– Samtidig er det viktig at Husbanken ikke gir lån til folk som ikkehåndterer det. De må ha nok betjeningsevne, presiserer boligtoppen.

Les også SSB-tall viser sterkeste boligvekst på 12 år

Les også Vil ha 75 millioner for Oslo-villa

Les også – Har ikke ristet av oss sjokket fra i høst

Her kan du lese mer om Bolig