• I 2015 fikk Høyre/Frp-regjeringen med støtte fra Venstre flertall for å endre arbeidsmiljøloven slik at det ble enklere for arbeidsgivere å ansette folk midlertidig. Forslaget ble begrunnet med de mest fantasifulle argumenter fra daværende arbeidsminister Robert Eriksson (Frp) og hans støttespillere i Frp, Høyre og Venstre. Det skulle hjelpe funksjonshemmede, ungdommer med «hull i CV-en», rusavhengige og unge innvandrere til å få jobb. Det ble også hevdet at reformen ville skape flere jobber fordi det er lettere for arbeidsgivere å lyse ut midlertidige enn faste stillinger. Det var likevel åpenbart for alle hva dette handlet om: en svekkelse av stillingsvernet. Regjeringen var fullstendig klar over at dette vil øke antallet midlertidige ansatte og forsterke tendenser i retning av et løsarbeidersamfunn. En effekt er også at andelen fagorganiserte går ned fordi midlertidig ansatte organiserer seg i mindre grad enn faste. Reformen bidrar derfor til å undergrave den norske modellen, som hviler på en høy organisasjonsgrad.

• Nå sitter vi med en foreløpig fasit i hånd. En ny rapport fra Institutt for samfunnsforskning, ført i pennen av Marte Strøm, Kristine von Simson og Kjersti Misje Østbakken, viser at det er få tegn til at endringen av arbeidsmiljøloven har bidratt til å skape flere jobber. Andelen sysselsatte i utsatte grupper har ikke økt. I stedet har ansatte i disse gruppene oftere enn før midlertidige jobber. Forskerne konkluderer med at de midlertidige jobbene har blitt mer ustabile. Flere får midlertidige ansettelser, men flere går også ut av slike stillinger til arbeidsløshet eller ut av arbeidsmarkedet. Andelen midlertidige jobber øker der det er mye midler­tidighet og lave lønninger fra før.

• Veksten i andelen midlertidige ansatte gir ikke økte jobbmuligheter, men fører til en utskiftning av sikre, faste jobber til mer usikkerhet i den nederste delen av arbeidsmarkedet, skriver ISF-forskerne. Det var akkurat det fagbevegelsen, Arbeidstilsynet og de rødgrønne advarte mot. I mars kommer saken opp i Stortinget på nytt. Hvis KrF går sammen med Ap, SV, Rødt og Sp, er det flertall for å reversere endringene i arbeidsmiljøloven.