NRK publiserte først at ExxonMobil trekker seg helt ut av norsk sokkel. Vi har korrigert dette til at selskapet trapper ned sin aktivitet og slutter som operatør.

Det feires med kaffe og kake på Ringhorne-plattformen i Nordsjøen torsdag. Denne dagen markerer nemlig et veiskille – både for de ansatte og for norsk sokkel.

Fram til nå har feltet blitt drevet av verdens største oljeselskap ExxonMobil, som for 50 år siden fant den første norske oljen her ute.

Men nå overtar det norske selskapet Point Resources 315 av ExxonMobil sine ansatte i Norge og ansvaret for driften av feltene Ringhorne, Balder og Jotun.

– Jeg synes det er ganske dramatisk, sier oljeekspert Bjørn Vidar Lerøen.

– Dette forteller en historie om at norsk sokkel har blitt litt mindre attraktiv enn før, sier han.

Ikke alene

For det er ikke bare ExxonMobil som har vist lunken interesse for norsk sokkel den siste tiden. BP Norge fusjonerte i fjor med Det Norske og ble til Aker BP, der Aker er majoritetseier. Videre trakk Shell sin søknad i 23. konsesjonsrunde i fjor.

I 1966 raget boreriggen Ocean Traveler over hustakene i Stavanger. Kort tid etter ble den slept ut i Nordsjøen hvor riggen fant den første oljen noensinne på norsk sokkel. Esso – eller Exxon – stod bak funnet. Foto: Scanpix / NTB scanpix

– Vi har tatt det som en selvfølge at her vil alle de store være. Og det er viktig at de store blir her, for de har den teknologiske ryggraden, kapitalen og erfaringen. Det er selskaper som kan drive de store feltene på norske sokkel på en god måte, sier Lerøen.

Han peker på at ExxonMobil og de andre globale selskapene har mer attraktive alternativer andre steder i verden, og nevner spesielt skiferoljen og -gassen i USA.

Bjørn Vidar Lerøen, oljeekspert med bakgrunn fra blant andre Statoil og Norsk olje og gass. Foto: NRK

Men ifølge Lerøen er det også trekk ved norsk sokkel som kan virke avskrekkende på gigantene:

Store deler av norsk sokkel består av modne felt.

Industrien har lenge bedt om nytt leteareal, men disse prosessene har gått ganske tregt.

Letingen i Barentshavet har gitt nedslående resultater.

– En naturlig utvikling

Klaus Mohn, professor i petroleumsøkonomi ved Handelshøgskolen ved Universitetet i Stavanger. Foto: Rolv Christian Topdahl / NRK

Professor i petroleumsøkonomi ved Universitetet i Stavanger, Klaus Mohn, mener imidlertid ikke det er like dramatisk at de store selskapene drar.

– Jeg mener dette føyer seg inn i en naturlig utvikling. De store selskapene må ha store prosjekter for at de skal være interessante, og slike prosjekter er det ikke så mange av på norsk sokkel lenger, sier han.

Mohn påpeker at de modne feltene i Nordsjøen passer bedre for de små og mellomstore selskapene.

– Jeg tror vi skal være glade for at det står selskaper klare til å ta over når de store taper noe av interessen.

Administrerende direktør i Point Resources, Morten Mauritzen, sammen med olje- og energiminister Terje Søviknes (Frp) før avreise til Ringhorne-feltet i Nordsjøen. Foto: Kjersti Hetland / NRK

Skal investere fire milliarder

Point Resources skal investere fire milliarder kroner i leting framover.

– Vi ønsker å ta med oss alt det beste fra årene i Exxon, men så ønsker vi også å ta med det gode fra Point Resources, og det er kortere vei til beslutningstakerne, og så er det spenstig og ambisiøst, sier tidligere administrerende direktør i ExxonMobil Norge og nåværende i Point Resources, Morten Mauritzen.

Administrerende direktør for ExxonMobil-selskapene i Norge, Jan Åge Hansen, skriver til NRK at ExxonMobil rutinemessig vurderer «sine eiendeler for å sikre at de er i tråd med selskapets strategiske målsettinger, og dette gjelder blant annet modne felt som de ExxonMobil opererte på norsk sokkel.»

Selskapet presiserer at de vil være til stede på norsk sokkel «med en betydelig portefølje» også i fremtiden.