Reserviläisjärjestöissä ei olla tyytyväisiä perjantaina lausuntokierrokselle lähteneeseen esitysluonnokseen uudeksi ampuma-aselaiksi.

Reserviläisliiton puheenjohtajan Ilpo Pohjolan mukaan esitysluonnos sisältää monia pieniä asioita, joiden soveltaminen käytäntöön saattaa johtaa tulkintoihin, jotka hankaloittavat ampumaharrastusta ja sen kasvua.

– Esityksen sisällä on monia epäselviä asioita, ja EU:n direktiivi on tulkittu kovin ahtaasti. Esitysluonnoksessa ei ole käytetty kaikkea sitä liikkumavaraa, jonka direktiivi antaa, Pohjola sanoo Uudelle Suomelle.

Myös keravalainen kaupunginvaltuutettu Jouni Tirkkonen (ps.) totesi lauantaina Puheenvuoro-blogissaan, että esitys vaikeuttaa erityisesti reserviläiskiväärien hankintaa ja hallussapitoa.

Hallituksen esitysluonnos ampuma-aselain muuttamisesta lähti perjantaina lausuntokierrokselle. Esityksen tarkoituksena on panna täytäntöön EU:n ampuma-asedirektiivi ja estää vaarallisten aseiden ja niiden osien päätyminen vääriin käsiin ilman, että hankaloitettaisiin reserviläistoimintaa tai muuta aseharrastamista Suomessa.

EU-direktiivi sallii Suomelle kansallisen poikkeaman reserviläisten isolla lippaalla varustettuihin itselataaviin kertatuliaseisiin eli käytännössä reserviläiskivääreihin. Esitysluonnoksen mukaan käytännössä nykyisenkaltaisen reserviläiskiväärin voisi saada vain Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen koulutukseen liittyen, kun henkilöllä on sijoitus Puolustusvoimien sodan ajan joukoissa, hänelle on kaavailtu sellaista tai muissa rajatuissa tapauksissa.

Suomen Reserviupseeriliiton puheenjohtajan Mikko Halkilahden mielestä esityksen suurin ongelma onkin reserviläispoikkeuksen määritelmä reserville.

– Reserviläispoikkeuksen määritelmää ollaan rajoittamassa sodan ajan sijoitettuihin reserviläisiin, eikä koko reserviin, joka kansallisen turvallisuuden kannalta on tärkeä osa puolustusvoimia, Halkilahti sanoo Uudelle Suomelle.

– Ennen esitystä käydyt keskustelut sisäministeriön kanssa olivat positiivisempia kuin nyt julkituotu esitys. Vielä viikko sitten kokouksessa oli puhe, että reserviläisyyden katsottaisiin tarkoittavan kaikkia 900 000 reserviläistä, ei vain niitä, joilla on sodan ajan sijoitus, Halkilahti sanoo Uudelle Suomelle.

Sodan ajan sijoitus on Reserviläisliiton mukaan vajaalla kolmannekselle reserviläisistä.

Lue myös sisäministeri Kai Mykkäsen vastaus: Asepoikkeus kattaa sittenkin kaikki 900 000 reserviläistä

Puolustusministeri Jussi Niinistö (sin.) puolestaan totesi Puheenvuoro-blogissaan , että vain Suomi voi määritellä sen, mikä on sen kansallinen etu puolustuksen suhteen.

Asedirektiiviin kuuluu myös Grandfathering-klausuuli, jonka mukaan ennen direktiivin voimaantuloa saadut aseluvat pysyvät voimassa. Reserviläisliitto huomauttaa, että ensimmäinen aselupa kuitenkin myönnetään Suomessa monesti määräaikaisena, ja jatkohakemuksen käsittelyyn sovellettaisiin vastedes uutta aselakia.

Pohjola arveli tiedotteessa, ettei moni nykyisistä luvanhaltijoista saisi jatkolupaa pitkällä lippaalla varustettuun reserviläiskivääriin. Uuden Suomen haastattelussa hän pohtii esimerkiksi sitä, kuinka käy vuosikymmeniä reservissä kouluttajina toimineiden henkilöiden aseluville näiden täyttäessä 60 vuotta, jonka jälkeen he eivät enää kuulu reserviin.

– Jos aseenomistajalle ei myönnetä jatkolupaa, on hyvä kysymys, mitä aseelle sitten tapahtuu. Pitääkö se tuhota tai viedä poliisille, jos kukaan ei osta sitä? Voidaanko sellainen laki edes tehdä, jos ei tiedetä, miten se vaikuttaa? Pohjola sanoo Uudelle Suomelle.

Esitysluonnoksen mukaan poliisi on arvioinut, että Suomessa on nykyisin noin 8500 haltijalla noin 10 000 sellaista luvallista ampuma-asetta, joita EU-direktiivin mukainen siirtymä luvanvaraisesta B-luokasta kiellettyjen aseiden A-luokkaan koskee. Suomi saa myöntää kiellettyjä A-luokan aseita reserviläisille poikkeusluvallaan.

Reserviläisliitto on aiemmin arvioinut poliisin sähköisen aseluparekisterin perusteella, että suomalaisten hallussa olisi yli 21 000 reserviläiskivääriä, joiden lisäksi joitain satoja kivääreitä on Reserviläisliiton jäsenyhdistyksissä ja maakunnallisissa piireissä yhteisöluvilla. Arvioiden väliseen suureen eroon ei maanantaina saatu selvyyttä.

Aseiden todellinen määrä on liiton mukaan suurempi kuin arvioissa, koska 1990-luvulla myönnettyjä lupia ei ole viety kokonaan sähköiseen rekisteriin. Reserviläisliiton esittämä luku on perua vuodelta 2016, jolloin silloin vielä voimaan astumatonta EU-direktiiviä pohdittiin eduskunnassa.

Reserviläisliiton Pohjola kritisoi esitysluonnoksen monimutkaisuutta, joka jättää valtavasti tulkinnanvaraa.

– Jo nykyään aseluvan saaminen vaihtelee eri puolilla Suomea poliisipiireissä. Esityksen myötä voisi tulla vielä isompia eroja. Laista tulee hyvin hankala toteuttaa, Pohjola sanoo.

Luonnoksen mukaan Puolustusvoimat antaisi vastedes lausunnot reserviläiskiväärien lupahakemuksien käsittelyssä. Reserviupseeriliitossa ollaankin huolissaan myös siitä, kuinka paljon puolustusvoimat pystyy käsittelemään hakemuksia ja paljonko se työllistää puolustushallinnon viranomaisia.