Adoptioperheet ovat tähän asti saaneet paljon vähemmän perhevapaita kuin muut perheet. Yli 7-vuotiaan lapsen ulkomailta adoptoineet perheet eivät ole saaneet pitää vapaita lainkaan. Tilanne on nyt vihdoin muuttumassa.

Espoolaisen Pinja Niemisen pitkäaikainen haave toteutui helmikuussa, kun hän sai 2,5-vuotiaan Inari-tyttären. Perhe kotiutui Aasiasta maaliskuussa. Arki on lähtenyt sujumaan Niemisen mukaan paremmin, kuin olisi voinut odottaa.

– Hän kiintyi meihin heti. Olimme olleet yhdessä toista viikkoa, kun hän jo kutsui minua mamaksi. Tuntuu, että olisimme olleet paljon pidempään yhdessä, ikään kuin hän olisi syntynyt meidän perheeseen.

Yllätyksenä Niemiselle tuli tieto siitä, että hän ei olekaan samalla viivalla biologisesti vanhemmaksi tulleiden kanssa. Adoptiovanhemmilla ei esimerkiksi ole työssäkäyntioikeutta vanhempainpäivärahakauden aikana. Myös luottamustoimet katsotaan ansiotyöksi.

Nieminen on itse mukana kunnallispolitiikassa. Saman kunnan toisessa luottamustehtävässä istuva kollega on myös äitiyslomalla biologisen lapsensa kanssa. Kollega voi osallistua kokouksiin, Nieminen ei.

– Kun hän osallistuu kokoukseen, Kela maksaa minimipäivärahaa. Mutta jos minä osallistuisin kokoukseen, Kela lopettaisi minulta kahden kokouksen jälkeen koko vanhempainpäivärahan maksun. Ajatus on jotenkin tosi absurdi.

Perheeksi oppiminen vie aikaa

Adoptioperheiden perhevapaat ovat tähän asti olleet myös lyhyemmät kuin muilla perheillä. Kun perheeseen syntyy biologinen lapsi, päivärahallisia vapaapäiviä saa kaikkiaan 263 päivää. Adoptiovanhemmilla vapaita on enimmillään ollut 200 päivää. Myös kotihoidon tukea saa lyhyemmän aikaa.

Sen lisäksi, että eriarvoinen kohtelu aiheuttaa hämmennystä, se tuo mukanaan käytännön ongelmia, kertoo Adoptioperheet ry:n toiminnanjohtaja Anu Uhtio.

Erityisen hankala tilanne on ollut niille perheille, joihin on adoptoitu ulkomailta yli 7-vuotias lapsi. He eivät ole saaneet perhevapaita lainkaan. Vanhempi on ollut täysin työnantajansa hyväntahtoisuuden varassa, että hän on pystynyt pitämään edes palkatonta vapaata.

– Sehän on ihan selvä asia, että jos esimerkiksi 8-9-vuotias lapsi tulee jostakin ulkomailta Suomeen, niin ei hän voi mennä heti seuraavana arkipäivänä kouluun. Siinä on niin paljon niitä arkielämään liittyviä asioita, joita lapsen kanssa pitää yhdessä opetella, Uhtio sanoo.

Riittävän pitkät perhevapaat ovat tärkeitä kaikenikäisille adoptiolapsille, jotta lapsi pääsee mahdollisimman hyvin samalle viivalle ikätovereidensa kanssa.

Uhtio muistuttaa, että esimerkiksi 4-vuotias ulkomailta perheeseen muuttava lapsi on aivan eri tilanteessa, kuin sellainen 4-vuotias lapsi, joka on syntynyt perheeseensä. Biologinen lapsi voi keskittyä oppimaan uusia taitoja, kun adoptiolapsi opettelee elämään uudessa maassa uusien ihmisten kanssa.

– Mitä paremmin vanhemmat pystyvät vastaamaan lapsen tarpeisiin alkuvaiheessa, sitä nopeampaa muiden lasten kiinnikurominen on. Perheeksi tuleminen on kaikille osapuolille uusi asia ja silloin lapsen kalenteri-ikä on täysin toisarvoinen kysymys.

Suuri symbolinen merkitys

Mahdollisesti jo ensi vuoden alusta tilanne on kuitenkin muuttumassa. Hallituksen kehysriihessä on sovittu, että adoptiovanhemman vanhempainrahakausi pidennetään 233 arkipäivään lapsen hoitoon ottamisesta lukien. Lisäksi vanhempainrahaoikeus myönnetään kaikille alle 18-vuotiaan lapsen perheen ulkopuolelta adoptoiville vanhemmille.

Jatkossa luottamustoimia voisi myös hoitaa ilman, että kokouspalkkiot vaikuttavat perhevapaisiin. Tarkemmat yksityiskohdat on tarkoitus hioa tulevan syksyn aikana.

Adoptioperheet ry on taistellut yhdenvertaisten perhevapaiden puolesta vuosikausia. Toiminnanjohtaja Uhtio on uudistuksesta erittäin kiitollinen.

– Sillä on valtava symbolinen merkitys. Se on tietynlainen tunnustus. Nyt me adoptioperheetkin olemme ihan oikeita suomalaisia lapsiperheitä.

Uhtio kertoo, että nekin adoptiovanhemmat, jotka eivät pääse uudistuksesta hyötymään, ovat olleet riemuissaan.

– Ihan yhtä lailla, kuin lapselle on tärkeää päästä mukaan ja tuntea kuuluvansa joukkoon, se on tärkeää myös vanhemmille. Nyt me kuulumme joukkoon, se on ollut tosi iso asia.

Uudistus voi lisätä adoptioiden määrää

Uudistuksen myötä myös adoptiotukea korotetaan 300 000 euron vuosittaisella määrärahalisäyksellä. Päivitetty tuki antaa perheille nykyistä enemmän rahallista apua adoptioprosessiin.

Kansainvälisten adoptioiden määrät ovat olleet viime vuosina laskussa. Uhtio uskoo, että tulevina vuosina adoptiot lisääntyvät muun muassa adoptiotuen nostamisen ja parempien perhevapaiden myötä.

– Nähtäväksi jää, että löytyykö myös enemmän perheitä, jotka ovat valmiita adoptoimaan kouluikäisen lapsen, kun saadaan mahdollisuus hoitaa lasta kotona.

Nieminen kertoo, että heidän koko adoptioprosessin hinnaksi tuli kaikkiaan yli 20 000 euroa. Siitä Kela korvasi 3 800 euroa.

– Me olemme keskituloisia, mutta mietin pienituloisten tilannetta. Suomessa on varmasti perheitä, jotka eivät pysty lähtemään adoptioprosessiin, koska heillä ei ole tarpeeksi rahaa ja se tuntuu kauhealta. Hyvä, että sitä korvausta nostetaan.