Jopa 17 prosenttia espoolaiskoululaisista kokee fyysistä tai henkistä väkivaltaa kotonaan – "Tämä on huolestuttavaa"

Yläkouluikäiset tytöt törmäävät seksuaaliseen häirintään tyypillisesti netissä ja puhelimitse, selviää kouluterveyskyselystä. Kuvituskuva. Arkisto / Saimi Koskinen

Katja Riihola

Kouluterveyskysely on karua luettavaa espoolaisten lasten ja nuorten kokeman seksuaalisen ahdistelun ja väkivallan osalta.

Yläkouluikäisistä ja sitä vanhemmista tytöistä noin joka kymmenes on joutunut seksuaalisen väkivallan kohteeksi vuoden sisällä.

Häiritsevän seksuaalisen ehdottelun tai ahdistelun kohteeksi on joutunut lähes kaksi viidestä lukiolaisesta ja ammattiin opiskelevasta tytöstä. Yläkoululaisista tytöistä seksuaaliseen ahdisteluun on vuoden aikana törmännyt noin kolmannes.

Tämä käy ilmi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) valtakunnallisen kouluterveyskyselyn Espoota koskevista tuloksista. Vuoden 2019 kouluterveyskysely kartoitti aiempaa laajemmin väkivallan ja häirinnän kokemuksia.

Erityisesti yläkouluikäisiä tyttöjä häiritään netissä ja puhelimitse. Alle viisi prosenttia espoolaisista nuorista on kokenut seksuaalista häirintää koulussa.

Alakoululaisista alle viisi prosenttia on kokenut seksuaalista kommentointia, ehdottelua, viestittelyä tai kuvamateriaalin näyttämistä vuoden aikana.

Seksuaalisen väkivallan kohteeksi on joutunutuseampi kuin joka kymmenes espoolainen toisen asteen opiskelijatyttö, ja yläkoululaisista tytöistä reilu kahdeksan prosenttia on kokenut seksuaaliväkivaltaa kuluneen vuoden aikana.

Tutkimuksessa seksuaalisella väkivallalla tarkoitettiin riisuutumaan pakottamista, intiimialueiden koskettelua vastoin omaa tahtoa, yhdyntään tai muuhun seksiin pakottamista sekä rahan, tavaran tai päihteiden tarjoamista seksiä vastaan.

Seksuaaliväkivaltaa ja häirintää kokeneista suurin osa jättää kertomatta asiasta.

Kouluterveyskysely tuo esille myös lapsiin kohdistetun perheväkivallan.

– Noin 17 prosenttia ala- ja yläkoululaisista kokee fyysistä tai henkistä väkivaltaa kotonaan. Tämä on huolestuttavaa, sanoo terveydenhoidon asiantuntija Minna Eväsoja Espoon perhe- ja sosiaalipalveluista.

Henkinen väkivalta, kuten sanallinen loukkaaminen, nöyryyttäminen, nolaaminen sekä väkivallalla tai jättämisellä uhkailu on perheissä selvästi yleisempää kuin fyysinen väkivalta. Tytöt joutuvat perheväkivallan kohteiksi poikia enemmän.

– Keskusteluyhteys vanhempien kanssa on parantunut, mutta toisaalta perheissä koettiin myös henkistä väkivaltaa. Tässä on ristiriitaa. Olisi tärkeä saada laadullista tutkimusta kodeissa koetusta väkivallasta, sanoo erityissuunnittelija Terhi Pippuri Espoon sivistystoimesta.