Juho Saaren työryhmä esitti, että asumisen tukeminen eriytetään toimeentulotuesta ja asumista tuettaisiin vain asumistuen kautta. Asumistuessa noudatettavat vuokrakatot eivät olisi kuntakohtaisia vaan samat koko työssäkäyntialueella, siis esimerkiksi Helsingin seudulla. Raportissa ennustettiin tämän johtavan siihen, että pienituloiset siirtyisivät Helsingin kalliista asunnoista ympäryskuntien kohtuuhintaisempiin asuntoihin. Olen pitkään odottanut, että tuo ehdotus tulee jostain, mutta en silti olettanut, että se tulisi Juho Saaren ryhmältä.

Asumistuki ei kompensoi korkeampaa vuokraa, mutta kannustaa muuttamaan Helsinkiin

Vaikka julkisuudessa on pöyristelty asumistukimenoja nopeaa kasvua ja sanottu asumistuen nostavan vuokria, todellisuudessa valtion asumistuki ei ole syyllinen vuokratason nousuun. Ei ole, koska toimeentulotuen jäljiltä vuokramarkkinoissa ei ole jäljellä mitään tuhottavaa.

Asumistuki ei nosta vuokria siitä yksinkertaisesta syystä, että tuki on käytännössä riippumaton siitä, kuinka korkeaa vuokraa asianomainen maksaa. Maksimivuokrat ovat niin matalia, ettei sitä alempia vuokria ole kuin sukulaisten välisissä vuokrasopimuksissa. Asumistuen maksimivuokrat olen liittänyt tämän kirjoituksen loppuun.

Jos asumistuki olisi sitä suurempi, mitä korkeampaa vuokraa maksaa, tilanne olisi täysin toinen.

Tietysti asumistuki lisää vuokranmaksukykyä, mutta siltä osin se ei poikkea työmarkkinatuesta tai palkankorotuksesta. Onko joku vaatinut työttömyyspäivärahaa tai palkkoja alennettavaksi, jotta vuokrat alenisivat? Jos kaikki asuisivat vuokralla, emme targvitsisi asumistukea, vaan maksaisimme työmarkkinatuen korkeampana. Nyt näin ei voida tehdä, koska puolet suomalaisista asuu velattomassa omistusasunnossa, ja heille perusturva muodostuisi passivoivan korkeaksi.

Vaikka asumistuki ei kompensoi korkeampaa vuokraa mitenkään, se kompensoi muuttamista kehyskunnista Pääkaupunkiseudulle ja Espoosta ja Vantaalta Helsinkiin. Tätä Juho Saaren työryhmä siis esittää korjattavaksi.

Samasta syystä asumistukimenot eivät ole nousseet sen takia, että vuokrat ovat nousseet. Ne ovat nousseet, koska työttömiä on enemmän ja koska yhä useampi asuu vuokralla. Jukinen talous on hyötynyt tästä muutoksesta, vaikka asumistukimenot ovatkin kasvaneet, koska vuokralla asuminen tuottaa verotuloja joita omistusasuminen ei tuota.

Toimeentulotuki on tuhonnut vuokramarkkinat täydellisesti

Toimeentulotuki on toinen tapa korvata asumismenoja. Siinä enimmäisvuokra on Helsingissä yksinasuvalta 675 € ja se korvataan kokonaan. Niinpä toimeentulotukea saava ei hyödy senttiäkään siitä, että hänen vuokransa on alle 675 €. Yritin arvioida, kuinka suuri osa vuokralla asuvia saa Helsingissä toimeentulotukea ja päädyin, että noin neljännes nostaa sitä ainakin osan vuotta. Tämä päässälasku saattaa tuottaa aivan väärän tuloksen. Tämän takia kaikki vuokrat on korotettu toimeentulotuen sallimaan maksimiin ja vähän sen ylikin.

Yritimme korjata asiaa joskus kauan sitten laittamalla myös toimeentulotukeen pienen omavastuun vuokrasta, mutta tätä pidettiin niin hirveänä, että se poistettiin.

Kun vuokrat ovat aina olleet vähän yli toimeentulotuen maksaman enimmäisvuokran, sosiaalilautakunta on nostanut enimmäisvuokraa, vuokranantajat ovat kiittäneet ja nostaneet vuokria korotuksen verran. Tämä asuntosijoittajien tukijärjestelmä on todella syytä purkaa.

Edelleen olen sitä mieltä, että olisi järkevää nostaa toimeentulotukea 130 eurolla ja panna vuokraan 20 %:n omavastuun omavastuu niin, että tuen korotus olisi keskimäärin maksanut omavastuun. On kuitenkin kuulemma väärin, että sille, joka asuu halvemmassa asunnossa, jää käteen enemmän rahaa.

Juho Saaren työryhmän esitys toteutuessaan tietysti hoitaa tämän ongelman päiviltä kerralla, mutta…

Pinta-alat pois asumistuen ehdoista

Olen ollut myötävaikuttamassa kahteen asumistukea koskevaan muutokseen. Sata-komiteassa esitimme asumistuen muuttamista niin, että kaikki asunnon kokoon liittyvät seikat poistettiin siitä. Ennen asunnon piti olla oikean kokoinen – ei liian pieni eikä liian suuri – jotta sai maksimaalisen asumistuen. Kaiken kukkuraksi uuteen rakennukseen Kontulassa sai isomman asumistuen kuin vanhaan asuntoon Kruununhaassa. Tämä oli ilmeisesti jäänne edellisen vuosituhannen puolella sovelletusta vuokrasäännöstelystä. Sata-komitea esitti tämän muuttamista niin, että asumistuen maksimi riippuu vain siitä, montako henkeä asunnossa asuu. Saa siis ihan itse valita, asuuko mieluummin isossa asunnossa lähiössä vai pienessä asunnossa kantakaupungissa. Tämä esitys tuli kannustinjaostolta, jota johti Veronaksajien Teemu Lehti, mutta en edes yritä välttää vastuutani ideasta.

Tämä on saattanut myötävaikuttaa siihen, että yksiöiden vuokrat ovat nousseet suhteessa isompiin asuntoihin. Tosin väitän, että pääsyy tähänkin on toimeentulotuessa. Lisäksi opiskelijoiden asumistuen muuttuessa yleiseksi asumistueksi katsottiin viisaaksi rangaista kimppakämpissä asuvia ja ohjata opiskelijat asumaan yksiössä, mikä tietysti liksäsi yksiöiden kysyntää. Tästä en kanna mitään vastuuta. Se oli aivan hölmöä. Ilmeisesti asiaa on nyt ohjeistettu uudestaan niin, että kimppakämpissä asuvien asumistuki ei enää riipu kaverin tuloista, jos osaa kirjoittaa vuokrasopimuksen oikein.

Miten lisäsin asumistuen menoja sadoilla miljoonilla

Merkittävin kontribuutioni asumistukimenojen kasvuun oli kuitenkin yhdessä Juhana Vartiaisen kanssa kirjoittamani raportti Lisää matalapalkkatyötä! Esitimme siinä, että asumistukeen tehtäisiin 400 euron suojaosuus ansiotuloille. (Suositus nro e) Tämän tarkoituksena oli lisätä työnteon kannattavuutta suhteessa työttömyyteen ja ylipäänsä tukea pienipalkkaisia ihmisiä. En tiedä, vaikuttiko tämä hallituksen toimiin, mutta pian tämän jälkeen tehty uudistus muistutti kovasti sitä, mitä ehdotimme. Tosin hallitus nipistä tästä satasen niin, että tuo etuoikeutettu tulo on sama 300 euroa kuin työttömyysturvassa. Tämä lisäsi noin sadalla eurolla kuussa pienipalkkaisten saamaa asumistukea. Yhdessä samanaikaisesti toteutuneen sovitellun päivärahan suojaosuuden kanssa kaupan osa-aikaisten työntekijöiden nettoansiot nousivat noin 200 eurolla. PAM ei ole päässyt ikinä tupo-pöydässä yhtä hyvään tulokseen.

Tämä tietysti lisäsi asumistukimenoja. Se oli jopa sen tarkoitus ja kaikki sitä säätämässä olleet aivan varmasti tiesivät mitä tekivät. En häpeä lainkaan. Kysymys ei ollut asuntopolitiikasta vaan työnteon kannustimista.

Kokonaan toinen asia on, onko järkevää tukea pienipalkkaisten ihmisten työntekoa Helsingissä. Jos asumistuki poistettaisiin, he eivät tulisi palkallaan toimeen. Mutta ei se tarkoittaisi, että Helsingissä ei olisi kaupoissa myyjiä eikä perushoitajia sairaaloissa. Se tarkoittaisi, että heille pitäisi maksaa enemmän palkkaa. Samalla se tarkoittaisi, että kovin vinksalleen mennyt aluepoliittinen tasapaino vähän oikenisi. Tämä kysymys on kuitenkin hyvin laaja-alainen ja sisältää runsaasti ristiin meneviä näkökohtia. Malttakaa toukokuuhun, niin lausun tästä enemmän!

Köyhät siis kehyskuntiin?

Mutta takaisin tähän Juho Saaren työryhmän esitykseen. Ajatus, että toimeentulotusta ei maksettaisi asumismenoja ainakaan pitkäaikaisesti ja että omistusasunnon omistamattomuutta kompensoitaisiin koko Helsingin seudulla samoin perustein tarkoittaisi, etteivät köyhät, pienipalkkaiset ja työttömät pystyisi enää asumaan Helsingissä vaan hakeutuisivat seudulla sinne, missä asuminen on halvempaa. Näinhän se muissa maissa onkin. Pariisin työväenluokka asuu kaukana Seinen rannasta.

Ihan niin järisyttävä tuo ei olisi seurausvaikutuksiltaan kuin ensi luulisi. Jos kymmenet tuhannet yrittäisivät muuttaa kehyskuntiin, vuokraerot tietysti tasoittuisivat. Mutta kyllä se segregaatiota voimistaisi. Jos tähän mennään, siihen pitää mennä asteittain.

Arvotaan halvalla asujat?

Juho Saaren työryhmä esittää, että toimenpiteen vaikutusta lievennettäisiin sillä, että sosiaalisen asuntotuotannon osuutta nostettaisiin uustuotannossa kymmenellä prosenttiyksiköllä, siis runsaalla tuhannella asunnolla vuodessa. Tämä vaikuttaisi aika hitaasti, jos se ylipäänsä vaikuttaisi lainkaan.

En pysty mitenkään kumoamaan Heikki Pursiainen tästä esittämää analyysia. https://www.mustread.fi/artikkelit/kohtuuhintainen-asuntotuotanto-osa-1-miksi-kohtuuhintainen-asuntotuotanto-on-huono-ajatus/ Se, että asuntokannasta varataan osa sosiaaliseen asuntotuotantoon, hyödyttää tietysti niitä onnekkaita, jotka onnistuvat tällaisen halvan asunnon itselleen saamaan, mutta heikentäisi muiden tilannetta, koska muiden asuminen muuttuisi vastaavasti kalliimmaksi. Suurimpina kärsijöinä olisivat ne epäonniset, jotka juuri ja juuri jäisivät tuetuista asunnoista ulkopuolelle. Heitä odottaisi varma karkotus kauas radan varteen.

Esitykset eivät myöskään saaneet maksaa mitään. Minun on vaikea hyväksyä ajatusta, että menetetyt tulot eivät maksaisi mitään. Helsingin kapunki investoi noin 300 M€ kaupungin kasvuun vuosittain. Tämä rtahoitetaan suurelta osin tontinluovutustuloilla. ARA-asuntojen tonteista saa huomattavasti vähemmän, joten ne eivät osallistu kasvuinvestointien rahoittamiseen. Siksi kaupunki luovuttaa tontteja sitä vähemmän rakentamiseen, mitä suurempi osa niistä on ARA-tontteja. Tämä politiikka siis vähentää asuntotuotantoa ja siis pahentaa asuntopulaa. ARA-asuntojen halpuus ei kuitenkaan ole peräisin vain tästä vaan myös siitä, että asukkaat vanhoissa ARA-asunnoissa subventoivat vuokrien tasauksen kautta uusia ARA-asukkaita. Myllypurolaiset maksavat Jätkäsaaren ARA-asukkaiden kymmenien tuhansien eurojen hitaiset parkkipaikatkin.

Mutta koska tämä postaus on venymässä liian pitkäksi, kirjoitan joskus toiste siitä, mitä tekisin ARA-asuntojen sijasta, sillä ei tämä puhtaan markkinaehtoinen asuntopolitiikkakaan kovin auvoiselta näytä.

Liite: Asumistuen korvaamat enimmäisvuokrat Helsingin seudulla

Asuntokunnan koko Helsinki Muu PKS Kehyskunnat 1 508 €/kk 492 €/kk 390 €/kk 2 735 €/kk 706 €/kk 570 €/kk 3 937 €/kk 890 €/kk 723 €/kk 4 1095 €/kk 1038€/kk 856 €/kk

Luvut ovat €/kk Asumistuki on korkeintaan 80 % hyväksytystä maksimivuokrasta.

Asumistuen saajatalouksista valtaosa on yhden hengen talouksia. Heidän ja kahden hengen talouksien osalta asumismeno on käytännössä vuokrasta riippumaton, koska markkinoilla edes yksiötä ei saa noilla enimmäisvuokria. Kolmen hengen taloutta asumistuki auttaa muuttamaan yksiöstä kaksioon, mikä vastaa asumistuen alkuperäistä tavoitetta parantaa pienituloisten asumisolosuhteita.

Sen sijaan asumistuki palkitsee kyllä muuttamaisesta kehyskunnista Pääkaupunkiseudulle ja Espoosta ja Vantaalta Helsinkiin. Asumistukea saa myös omistusasuntoihin. Yhtiövastikkeen osalta enimmäisasumismenot eivät tule vastaan ihan heti, joten omistusasujia asumistuki auttaa asumaan ”leveästi”, mutta tämän käytännön merkitys ei ole kovin suuri.