Brysselissä tällä viikolla tavanneet Nato-maiden puolustusministerit suhtautuvat epäillen Suomen ja Ranskan esittämiin toiveisiin EU:n turvatakuiden konkretisoinnista.

Ranska ja Suomi haluavat selventää EU-tasolla, mitä Lissabonin sopimuksen avunantolauseke tarkoittaa käytännössä. Jenni Gästgivar

Nato-maiden sekä Suomen ja Ruotsin puolustusministerit kokoontuivat Brysselissä keskiviikkona ja torstaina.

Suomesta kokoukseen osallistui puolustusministeri Jussi Niinistö (sin), jota ei kuitenkaan ollut kutsuttu keskiviikon Nato-puolustusministerien illalliselle, vaan vain torstain työkokoukseen, mutta Niinistön mukaan molempina päivinä Nato-maiden puolustusministereitä oli puhuttanut EU:n avunantolausekkeen sekä Naton turvatakuiden mahdollinen päällekkäisyys.

– Kokouksessa keskusteltiin nimenomaan siitä, syntyykö haitallista päällekkäisyyttä 42.7 artiklan (EU:n avunantolauseke) ja Naton viidennen artiklan (Nato-maiden puolustusvelvoite) välillä, puolustusministeri Niinistö totesi perjantaina Iltalehdelle.

Puolustusministeri Jussi Niinistön (sin) mukaan Nato-maiden puolustusministerit keskustelivat Brysselissä siitä, aiheuttaako EU-maiden keskinäinen avunanto kriisitilanteessa ristiriitaa Nato-maiden puolustusvelvoitteen kanssa. Petteri Paalasmaa

Presidenttien ajama

Ranskan presidentti Emmanuel Macronin johdolla on nostettu esiin EU:n avunantolausekkeen konkretisoiminen, jota myös tasavallan presidentti Sauli Niinistö on jo pidempään peräänkuuluttanut.

Lissabonin (42.7) lausekkeen mukaan kaikilla EU-mailla on velvollisuus antaa apua toisilleen kaikin käytettävissä olevin keinoin, mikäli joku jäsenmaista joutuu alueeseensa kohdistuvan hyökkäyksen kohteeksi.

Suomi ja Ranska haluavat selventää, mitä tämä tulkinnanvarainen avunantolauseke pitää sisällään.

– Tämä on Suomelle tärkeä kysymys, koska nyt on hyvin tulkinnanvaraista, mitä EU-maiden toisilleen tarjoama apu voisi olla, ja kaikennäköistä on esitetty villasukista aseisiin, puolustusministeri Niinistö sanoi.

Ei innosta

Lissabonin avunantolausekkeen konkretisoiminen ei kuitenkaan liiemmin tunnu Natoon kuuluvia EU-maita innostavan, ja syykin on selvä, sillä 28 EU-maasta 22 on Naton jäseniä, ja sotilasliitto on eurooppalaisille Nato-maille ehdoton puolustuksen perusta.

Puolustusministerin mukaan monia Natoon kuuluvia EU-maita huolettaa se, aiheuttaako EU:n 42.7-artiklan jatkokehittäminen ja konkretisoiminen haitallista päällekkäisyyttä Naton kanssa, ja Niinistön mukaan asiasta käytiin Brysselissä ”hyvin periaatteellista keskustelua”.

– Ranska on tämän keskustelun virittänyt ja selvästi haluaa näyttää suuntaa puolustusulottuvuuden kehittämisessä, ja kyllähän tämä Suomen kaltaista sotilaallisesti liittoutumatonta maata kiinnostaa olennaisesti, oli EU:sta organisaationa muuten mitä mieltä tahansa.

Kriittisesti EU:hun suhtautuva Niinistö pitää EU:n merkitystä Suomelle Krimin valtauksen jälkeisessä tilanteessa turvallisuuden kannalta keskeisenä.

– Tietenkin tämä 42.7-artikla on olennainen, kun aletaan puhua EU:sta turvallisuusyhteisönä.

Niinistön mukaan myös Suomen pitää ottaa keskusteluun aktiivisesti osaa.

– Tämä on meidän ulkopoliittisen johdon keskeisiä prioriteetteja lähiaikoina.

Turvallisuutta korostettava

Miten EU:n ja Naton intressiristiriidasta päästään eroon, kun suurin osa EU-maista kuuluu Natoon ja unionin sekä sotilasliiton puolustusyhteistyön pääsääntönä on toimintojen täydentävyys sekä päällekkäisyyksien välttäminen?

Niinistön mukaan EU:n kannattaisi puhua puolustuksen sijaan enemminkin yhteisestä turvallisuudesta, koska puolustuksen kova ydin on suurimmalle osalle unioni-maista Nato.

– EU:n puolella tärkeimpiä yhteistyömuotoina ovat pysyvän rakenteellisen yhteistyön (PRY) puolella uusiin uhkiin, kuten kyber- ja hybridiuhkiin vastaaminen sekä sotilaallisen liikkuvuuden kehittäminen, joille EU:n puitteissa voidaan tehdä jotain.

– Mutta voisiko se olla jotain muutakin, eli minkälaista konkretiaa Ranskan johdolla tälle 42.7-artiklalle haetaan, sehän ei ole vielä hahmottunut, ja keskustelu on vasta käynnistynyt, Niinistö sanoi.

Tuleeko takkiin?

Onko Suomen kannalta vaarana, että saamme turvallisuuspoliittiseen kilpeemme lommon, jos keskustelujen lopputulemana käy niin, että EU:ssa päädytään Nato-puolustuksen korostamiseen ja EU:n avunantolauseke ikään kuin haudataan?

– En menisi asioiden edelle vielä, vaan katsoisin mitä tästä keskustelusta syntyy. Voi olla, että tämä vie hyvinkin aikaa, ja odotan, että tasavallan presidentti Sauli Niinistö jatkaa hyvää työtään tämän asian suhteen, puolustusministeri totesi.

Asiasta uutisoi ensimmäisenä STT.