Tuomioistuin on ensi kertaa todennut poliisin liikuteltavan kameravalvonnan laittomaksi. Oikeuden mukaan kuvia voidaan siitä huolimatta käyttää sakotuksessa.

Helsingin käräjäoikeus on teodennut poliisin liikuteltavan nopeusvalvonnan laittomaksi.

Käräjäoikeuden päätös koskee vantaalaisen lakimiehen viime vuoden lopulla saamaa rikesakkoa.

Oikeus silti hyväksyy nopeuskameroiden ottamat kuvat sakkojen perusteeksi.

Liikkuvalla kalustolla tehtävä automaattinen nopeusvalvonta on tuomioistuinpäätöksen mukaan laitonta.

Poliisi on vuosien aikana kerännyt valtiolle jättituotot lainvastaisin menetelmin.

Näin voi päätellä Helsingin käräjäoikeuden hiljattain antamasta tuomiosta, jonka mukaan poliisin liikuteltava nopeuskameravalvonta ei täytä lain edellytyksiä.

Oikeus silti hyväksyy nopeuskameroiden ottamat kuvat sakkojen perusteeksi.

Juristi kärähti

Käräjäoikeuden päätös koskee vantaalaisen lakimiehen viime vuoden lopulla saamaa rikesakkoa.

Poliisi oli 11. marraskuuta valvomassa nopeuksia tunnuksettomalla kamera-autollaan Helsingin Koskelantiellä, kun juristin citymaasturin kohdalla välähti.

40:n alueella ylitys oli 7 km/t. Seurauksena oli postin mukana kotiin tullut 170 euron rikesakko.

Liikkuvalla kalustolla tehtävä automaattinen nopeuskameravalvonta on tuomioistuinpäätöksen mukaan laitonta. TARU HOKKANEN

RISTO KUNNAS

Väärä merkintä

Juristi ilmoitti kirjallisesti poliisille vastustavansa rikesakkoa. Hän perusteli asiaa toteamalla, että liikennevalvonta on ollut laitonta, sillä automaattivalvonnasta ei ollut ilmoitettu lain edellyttämällä tavalla. Lisäksi hän kiisti ajaneensa kyseistä firmansa omistuksessa olevaa autoa.

Poliisin olisi pitänyt poistaa rikesakko ja määrätä asiassa esitutkinta. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Sen sijaan poliisi lähetti rikesakon uudelleen.

- Siinä oli merkintä, että minua olisi kuultu asiassa ja että minulle olisi kerrottu oikeuteni. Näin ei kuitenkaan ollut tapahtunut, juristi sanoo Iltalehdelle.

Helsingin käräjäoikeuden hiljattain antama päätös toteaa poliisin toiminnan lain vastaiseksi. RISTO KUNNAS

Laiton kuva

Sakotettu päätti, että asia ei jää tähän. Juttu eteni käräjäoikeuteen, missä miestä syytettiin liikennerikkomuksesta.

Syytetty toisti perustelunsa ja vaati sakon poistamista. Hän totesi, että poliisin kirjallinen todiste (kameratallenne) oli hankittu lain vastaisesti. Näin ollen sitä ei hänen mukaansa saanut hyödyntää näyttönä häntä vastaan.

Syyttäjä puolestaan oli hankkinut oikeutta varten poliisilta selvityksen, jonka mukaan kyseisellä valvontapaikalla järjestettiin kameravalvontaa keskimäärin 4-7 kertaa kuukaudessa. Valvonta-aika oli yleensä kolmisen tuntia kerrallaan.

Saa hyödyntää

Oikeus käsitteli asiaa perusteellisesti ja antoi lopulta tammikuun puolivälissä tuomionsa.

Oikeus katsoi poliisilta saadusta suoritelistasta, että kyse oli jatkuvasta ja toistuvasta teknisestä valvonnasta. Lain mukaan siitä olisi pitänyt ilmoittaa etukäteen.

Oikeus totesi riidattomaksi sen, ettei valvonnasta ollut ilmoitettu. Se kuitenkin katsoi, että laittomasta hankinnasta huolimatta kameratallennetta sai käyttää sakon perusteena.

”Kynnys kieltää todisteen hyödyntäminen on asetettu suhteellisen korkealle. Tässä asiassa erityisesti todisteen hankkimistapaan liittyvää oikeudenloukkausta ei ole pidettävä kovinkaan vakavana”, oikeus totesi.

Käräjäoikeus piti rikesakon voimassa.

Liikkuvalla kalustolla tehtävä automaattinen nopeuskameravalvonta on tuomioistuinpäätöksen mukaan laitonta. PASI LIESIMAA

Hakee purkua

Sakotettu lakimies sanoo, ettei hän edelleenkään jätä asiaa tähän.

Koska kyseisestä rikesakkotuomiosta ei ole mahdollista valittaa varsinaisen muutoksenhaun keinoin hovioikeuteen, hän on hakenut tuomion purkamista Korkeimmasta oikeudesta (KKO).