Maailman Luonnon Säätiö WWF on julkaissut kuuden kohdan ruokasuosituksen. Tiistaina julkaistua ruokasuositustaan WWF kuvaa terveelliseksi maapallon kasvalle väestölle, ilmastonmuutosta hillitseväksi sekä luonnon monimuotoisuutta turvaavaksi.

Suosituksen taustalla on havainto, että ruuantuotanto on yksi suurimmista kasvihuonekaasujen aiheuttajista ja muodostaa viidenneksen ihmisen hiilijalanjäljestä. Lisäksi WWF huomauttaa, että metsien ja muiden luonnontilaisten alueiden raivaaminen eläinperäisen ruuan tuotantoon on suurimpia syitä maailman villieläinten määrän romahtamiseen.

WWF:n ruokasuositukset perustuvat riippumattoman EAT-Lancet komission (siirryt toiseen palveluun) tammikuussa julkaisemiin ruokasuosituksiin.

Yle Uutisgrafiikka

WWF:n johtava ruoka-asiantuntija Annukka Valkeapään mukaan ilmastoystävällisessä ja luonnon kannalta kestävässä ruokavaliossa punaista lihaa saisi syödä korkeintaan kerran viikossa. Valkeapää haluaa muistuttaa, että suosituksen sävy ei ole kieltää lihansyöntiä. Suositus on salliva mutta rajoittava.

– Lihaa voi edelleen syödä, mutta on välttämätöntä vähentää sen kulutusta.

Vaikea maito ja oudot kananmunat

WWF on huolissaan siitä, että suomalaisten lihankulutus on tällä vuosituhannella lisääntynyt lähes 20 prosenttia. Jos lihaa haluaa syödä, niin broileri on WWF:n Valkeapään mukaan ilmaston kannalta huomattavasti parempi ratkaisu kuin naudan- tai sianliha.

– Toisaalta, jos sitä vertaa naudanlihan tuotantoon, niin broileri syö samankaltaista ravintoa, mitä voisi syöttää ihmisille. Se broileri on turhaan ruokaketjussa siinä välissä. Tyypillisesti suomalaiset broilerit syövät soijaa. Sen soijan voisi syödä sellaisenaan. Meillä syödään se soija pääosin broilerin ja kananmunan muodossa.

Merkittävin syy lisätä kasvisyöntiä tuleekin Annukka Valkeapään mielestä siitä, että kasviksia pystytään tuottamaan todella paljon enemmän kuin lihaa.

– Jos meillä on rajallinen maa-ala käytössä ja tuotamme pääasiassa kasviperäistä ruokaa, niin pystymme ruokkimaan neljä kertaa enemmän ihmisiä kuin, jos tuotetaan liharuokaa sillä samalla alueella. Lihan vaatima maa-ala on niin paljon isompi.

Suosituksessa on myös kalaa. Valkeapää toivoo kalastettavan esimerkiksi kotimaista haukea, särkiä, muikkuja, ahvenia tai silakkaa.

– Nämä ovat sellaisia kalalajeja, että niiden pyydystäminen ja syöminen voi ympäristön kannalta tulla plussan puolelle sen takia, että sillä sitä rehevöitymistä vähennetään vesistä. Se ei vaadi erillistä kasvattamista, eikä erillistä rehuntuotantoa toisin kuin kasvatetulle kalalle.

Maidon tuotannossa WWF on erityisesti käärmeissään valtion tukipolitiikasta, jonka vuoksi lehmänmaito maksaa vähemmän kuin kasviperäiset juomat kuten kaurajuoma.

– Se kuormittaa ympäristöä aika paljon. Lehmä laiduntaa ja sille kasvatetaan viljaa. Sen lisäksi se vielä röyhtäilee ja piereskelee, mikä lisää niitä ilmastopäästöjä.

Mutta kananmunien syöntisuosituksen osalta Annukka Valkeapää ei ole ihan varma, mihin kaikkeen se lopulta perustuu. Arvailemaan hän ei lähde.

– Olisi odottanut, että kananmunia voisi syödä enemmän. Mutta sellainen oli EAT-Lancetissa ja siihen luotan. Se on todella vakuuttavan asiantuntijajoukon laatima kokonaisuus.

Lue myös:

Uusi tutkimus osoittaa: Suomalainen mies syö aivan liikaa punaista lihaa eikä naistenkaan ruokavaliossa ole hurraamista

Perinteinen lautasmalli on kaikille tuttu – mutta tiesitkö, ettei se ole ainoa?

Alle kouluikäisille oma ruokasuositus – Huonot elintavat kasaantuvat perheille, joilla on niukat tulot, vähäinen koulutus ja nuoret vanhemmat

Mitä lounaaksi? Entistä harvemmin lohta, pihvikin voi vaihtua pyörykäksi