Mistä on kyse? Alle 18-vuotias voi kieltää, ettei häntä koskeva hoito tule vanhempien tietoon

Lähtökostaisesti hoitosuhde on salassa pidettävä tieto.

Valviran ylilääkäri toivoo, että vanhemmat olisivat hoidoissa mukana aina, kuin vain se on mahdollista.

Monelle aikuiselle tuli yllätyksenä, kun Yle tällä viikolla kertoi nuoren voivan pimittää lääkärikäyntinsä vanhemmiltaan.

Kun nuorelta polkupyöräillessä murtuu käsi, käydään se yleensä yhdessä vanhempien kanssa hoidattamassa kuntoon. Mutta kun kyse on esimerkiksi intiimi- tai mielenterveysasioista, nuoret eivät välttämättä enää haluakaan kertoa asiasta vanhemmilleen.

Lasta suojaa laki potilaan asemasta ja oikeuksista (siirryt toiseen palveluun). Se sanoo selkeästi: "Jos alaikäinen potilas ikäänsä ja kehitystasoonsa nähden kykenee päättämään hoidostaan, hänellä on oikeus kieltää terveydentilaansa ja hoitoansa koskevien tietojen antaminen huoltajalleen tai muulle lailliselle edustajalleen."

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valviran ylilääkäri Risto Heikkisen mukaan alle 18-vuotiaita koskevat samat oikeudet kuin täysi-ikäisiäkin. Alaikäisellä henkilölläkin on itsemääräämisoikeus.

– Alaikäisen kohdalla se tarkoittaa sitä, että arvioidaan onko hän itse kykenevä päättämään hoidostaan. Ja joka tapauksessa, vaikka hän ei olisi kykenevä, niin hänen mielipiteensä pitää ottaa huomioon, sanoo Risto Heikkinen.

Heikkisen mukaan lääkäri tai muu hoitava henkilö arvioi lapsen kehitystason.

– Jos katsotaan, että henkilö on kehitystasonsa puolesta kykenevä päättämään hoidostaan, niin lähtökohtaisesti hänellä on silloin myös oikeus kieltää terveydentilaansa ja sen hetkistä hoitoa koskevien tietojen luovuttaminen. Ja tämä oikeus on siis olemassa myös alaikäisillä.

Kuka päättää kehitystason?

Lääkärillä tai nuorta hoitavalla henkilöllä on siis lopulta päätäntävalta, tuleeko asia vanhempien tietoon vai ei. Lääkärin tulee ottaa huomioon lapsen kehitystaso. Sen arvioiminen ei kuitenkaan ole yksiselitteistä.

– Missään ei ole kriteeriluetteloa, vaan se on ammattitaitoon liittyvä asia, sanoo Valviran ylilääkäri Risto Heikkinen.

Heikkisen mukaan lasta hoitava lääkäri ottaa päätöstä tehdessään huomioon alaikäisen kehitykseen liittyvät asiat, esimerkiksi missä vaiheessa on aivojen tiedollinen kehitys, mikä on puberteettikehitys ja nuoruusiän psyykkinen kehitys.

Lisäksi lääkäri tekee Heikkisen mukaan hoidettavasta henkilöstä asia- ja tilannekohtaisen arvion. Siis sen, onko hoidettava tapaus niin hankala tai vakava, että sen hoitamiseen lapsi osaa itsekin ottaa kantaa vai pitääkö hoidosta päättää yhdessä vanhempien kanssa.

Kaiken kaikkiaan on Heikkisen mukaan harvinaista, että nuori kieltäisi tietojensa luovuttamisen vanhemmille.

Yle

Pitääkö nuoren pelätä?

Valviran ylilääkäri Risto Heikkisen mukaan vanhempien tietoon on syytä saattaa tapaukset, joissa lapsen henki on vaarassa.

– Jos lapsella on itsemurha-aikomuksia. Sitä asiaa ei voi jättää pelkästään kahdenkeskisen keskustelun varaan. Silloin asia on nuoren edun mukaista ottaa esille esimerkiksi vanhempien kanssa, kertoo Heikkinen.

Nuorella voi kuitenkin olla pelko, että esimerkiksi hänen mielenterveyttään koskeva asia päätyy vanhemmille. Tämä pahimmillaan estää koko hoidon, jos nuori ei sen takia uskalla vastaanotolle mennä.

Laki potilaan asemasta ja oikeuksista 2. luku 9. pykälä Jos alaikäinen potilas ikäänsä ja kehitystasoonsa nähden kykenee päättämään hoidostaan, hänellä on oikeus kieltää terveydentilaansa ja hoitoansa koskevien tietojen antaminen huoltajalleen tai muulle lailliselle edustajalleen.

Valviran ylilääkäri Risto Heikkinen on koulutukseltaan nuorisopsykiatrian erikoislääkäri. Hänen mukaansa nuoren ei mielenterveysongelmissa tarvitse pelätä, että hänen asiansa valuisivat vaikkapa vanhempien korviin.

– Hyvän hoitosuhteen lähtökohta on se, että hoitosuhde on luottamuksellinen. Nuoren kanssa tehdään hoidon alussa selväksi se, että keskustelut ovat luottamuksellisia, ellei nuoren kanssa toisin sovita.

Heikkisen mukaan nuoret yleensä ymmärtävät hyvin, kun asia on niin vakava, että siitä pitäisi myös vanhempien tietää.

– Sellaisia tilanteita on tullut vastaan, että nuoren ja vanhemman tai vanhempien välillä on jännitteitä. Näiden jännitteiden poistamiseksi voisi olla mielekästä, että asiasta kerrotaan myös vanhemmille. Ja siksi on hyvä, että vanhemmat olisivat yhtä aikaa lapsen kanssa läsnä, eikä puhuttaisi selän takana.

Vanhemmat ihmeissään

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten potilasasiamies Tuomas Kumpula on saanut useita yhteydenottoja vanhemmilta, jotka eivät ole saaneet tietoa lapsensa hoidosta. Kumpulan mukaan tavallisimmin kyse on siitä, että lapsi on kieltänyt tietojensa luovuttamisen.

– Vanhemmat ovat olleet tosi yllättyneitä, että eivät ole lapsensa tietoja saaneet. Näissä tapauksissa yleensä lapsen ja vanhempien välit eivät ole olleet kunnossa, minkä takia lapsi on tietojensa luovuttamisen kieltänyt.

Kumpula muistuttaa, että on paljon 15–16-vuotiaita, jotka eivät enää asu kotona. Esimerkiksi ammatillisissa oppilaitoksissa ja lukioissa on nuoria, joiden kotipaikka on kaukana ja asuvat siksi opiskelupaikkakunnan opiskelija-asunnossa.

Sairaalassa tietosuoja on myös päivittäin koetuksella, kun omaiset haluavat tietää läheisensä voinnista. Potilas on voinut antaa luvan kertoa voinnistaan lähiomaisille.

– Mutta mistä voi olla varma, että puhelimen toisessa päässä on varmasti se lähiomainen, jolle lupa on annettu, pohtii Kumpula.

Kumpula muistuttaa, että hoitosuhde on lähtökohtaisesti salassa pidettävä tieto. Myös se, että ihminen on hoidettavana sairaalassa, on pidettävä salassa, ellei hoidettava muuta tahdo.

Jos lääkäri havaitsee alaikäisen elämäntilanteen sellaiseksi, että siitä on syytä muidenkin tietää, lääkärillä on aina mahdollisuus ja velvollisuuskin tehdä lastensuojeluilmoitus.

– Sitten lastensuojeluviranomaiset päättävät, ryhdytäänkö asiaa nuoren vanhempien kanssa hoitamaan, kertoo Kumpula.

Yle

Ymmärrystä on

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valviran ylilääkäri Risto Heikkisen mukaan olisi reilua, että vanhempi voisi olla mukana lapsen hoidossa. Hän ymmärtää hyvin, että aikuista kiinnostaa, mitä lapsi vaikkapa lääkärin kanssa keskustelee.

– Olisi aika kummallista, ettei vanhempaa kiinnostaisi lapsen hoito.

Heikkinen kannustaa aikuisia menemään mukaan lapsensa hoitoon aina, kun se on mahdollista. Silloin mukana ovat kaikki asianosaiset.

– Kun vanhempi osallistuu hoitoon, vanhempi saa myös tietoa, eikä sitä tarvitse kanta.fi-palvelusta katsoa.

Mutta silloin, kun lapsi haluaa keskustella asiasta lääkärin tai hoitajan kanssa kahden kesken, hänellä on siihen lain suoma mahdollisuus ja oikeus, eikä vanhempien tarvitse siitä tietää.

Lue myös: Äiti yritti varata lapselleen hammaslääkäriä – ei onnistu, kun säännöt sen kieltävät

_Korjattu 3.11.2017 klo 8.12 Valviran ylilääkäri Risto Heikkisen koulutus. Hän on nuorisopsykiatrian erikoislääkäri eikä lastenpsykiatrian erikoislääkäri, kuten jutussa aiemmin luki. _