Lääkärivajeesta kärsivä Helsinki nostaa palkkoja, vaikka moni ei tee nytkään täyttä työviikkoa – "Intohimoinen urheilija saattaa haluta käyttää yhden päivän treenaukseen"

Timo Lukkarinen toimii kaupungin terveyasemien johtajalääkärinä. Johanna Erjonsalo/Arkisto

Kaisa Paastela

Helsinki ei ole päässyt eroon kaupunkia riivaavasta lääkäripulasta. Pulaa on sekä kouluterveydenhuollon lääkäreistä että terveysasemien lääkäreistä.

Helsingin Uutisiin tulleen yhteydenoton mukaan esimerkiksi Suomalaisessa Yhteiskoulussa on jouduttu luopumaan joillain luokka-asteilla tehtävistä koululääkärin tarkastuksista.

Helsingin terveysasemien johtajalääkäri Timo Lukkarinen kertoo, että koululääkäreiden vakansseja on 30, joista puuttuu neljä. Käytännössä vaje on suurempi, sillä moni lääkäri tekee osa-aikaisesti töitä, esimerkiksi nelipäiväistä viikkoa.

Määräaikaisia tarkastuksia on kohdennettu esimerkiksi niille, joiden kohdalla koulun terveydenhoitaja on havainnut tarvetta lääkärin vastaanotolle. SYK:n tapauksessa koululääkärin tarkastukseen pääsee myös, jos vanhemmat sitä erikseen toivovat.

Terveysasemilla on tällä hetkellä noin 50 lääkärin vajaus ja täyttämättömiä vakansseja on 35.

– Totta kai se vaikuttaa hoidon saantiin, Lukkarinen myöntää.

– Henkilöstöpula vaikuttaa erityisesti siihen, kuinka nopeasti saa kiireettömän ajan lääkärille tai hoitajalle. Varsinkin kesällä tämä venyi, sillä sijaisia oli vaikea saada.

Lukkarisen mukaan kokeneita yleislääkäreitä on jäämässä paljon eläkkeelle, mikä aiheuttaa osaamisvajetta. Kokemuksen karttuminen käytännön työssä vie aikaa.

Lääkäreistä usea tekee lyhyempää työviikkoa.

– Vapaa-aikaa ja perheaikaa arvostetaan jatkuvasti enemmän. Joku intohimoisesti urheilua harrastava saattaa haluta käyttää yhden päivän treenaukseen, Lukkarinen kertoo.

Työnantaja voisi periaatteessa vaatia täyden työviikon tekemistä, mutta alalla on työntekijän markkinat.

Lukkarinen huomauttaa, että esimerkiksi Alankomaissa osaviikkotyö on yleinen trendi, Suomessa tehdään pitempiä päiviä.

– Lisätöitä kertyy, kun perusterveydenhuollossa on pieni mitoitus ja siihen päälle lääkärivaje, ja tunnolliset lääkärit haluavat hoitaa lakisääteisen velvollisuutemme, sanoo Lukkarinen.

Lääkäreiden palkkaa ollaan nostamassa ensi vuonna, kun kaupunki kehittää terveydenhuollon palkkoja.

Palkkaan tulee lisää 250 euroa kuussa. Eikö korkeampi palkka edelleen johda yhä lyhyempään työviikkoon?

Lukkarisen mukaan asiaa ei voi ajatella niin. Työvoiman rekrytointiin vaikuttavat palkka, työolot, työpaikan imago, työn joustavuus ja tehtäväkuva, eli esimerkiksi se, valuuko ylikuormitetulta hoitajakunnalta tehtäviä lääkäreille, jotka oikeastaan kuuluisivat hoitajille.

Helsingissä on terveysasemia, jotka houkuttelevat paremmin lääkäreitä töihin kuin toiset. Lukkarinen sanoo, että niitä on eri puolilla kaupunkia, niin keskustassa kuin Itä-Helsingissä.

– Mikään yksittäinen alue ei nouse esiin.

Helsingin Uutiset kertoi vuosi sitten, että Georgiassa koulutuksen saanut ja siellä työskennellyt naislääkäri oli yrittänyt saada työlupaa Valviralta vuodesta 2014 lähtien. Hän ei ole HU:n saaman tiedon mukaan vieläkään päässyt harjoittamaan ammattiaan Suomessa.

Timo Lukkarinen korostaa, että lääkärikoulutuksen tasossa on huomattavia eroja maasta riippuen.

– Lisäksi suomen kielen taito on tärkeä ja se on asia, joka näkyy asiakkaalle suoraan.

Lääkärien käytännön kielitaidon puutteesta tulee myös palautetta Helsingin terveydenhuoltoon.

Kaupunki järjestää maahan muuttaneille lääkäreille suomen kielen koulutusta ja ruotsin kielen koulutusta kaikille työntekijöilleen

Yhä useampi kouluttautuu ulkomailla Työmarkkinatutkija Juho Ruskoaho on Kuntatyönantajat-lehdessä (18.4.2019) analysoinut kuntien lääkärivajetta. Se näyttää tilastojen valossa kasvavan. Lääkäriliiton tilastojen mukaan eläköityvien lääkäri-ikäluokkien koko on 2020-luvulla keskimäärin noin 600. Nykyisin sisäänotto koulutukseen on noin 750 vuodessa, mutta vielä vuonna 2013 uusia lääkäriopiskelijoita aloitti noin 600. Ruskoahon mukaan kiihtyvän eläköitymisen ajan on tiedetty koittavan, mutta siitä huolimatta lääkärien koulutusmääriä pidettiin pitkään alle eläköityvien ikäluokkien koon. Opiskelijat ovat reagoineet tilanteeseen ja uranäkymiin: yhä useampi suomalainen lähtee maksulliseen lääkärikoulutukseen ulkomaille.