Ihmislajien menneisyyttä tutkivat selvittävät, miksi Homo sapiens syrjäytti lähisukulaisensa.

Neandertalinihmisen sukupuutto on yksi paleoantropologian arvoituksista. Tiedämme ihmisen syrjäyttäneen viimeisen lähisukulaisensa noin 40 000 vuotta sitten, mutta emme sitä, miksi niin tapahtui.

Pitkään ajateltiin, että oma lajimme Homo sapiens voitti neandertalinihmisen, koska sukulaisemme olivat vähä-älyisiä. Viime vuosikymmeninä tämä käsitys on kuitenkin monella tapaa muuttunut.

Neandertalinihmisten elintavoista on opittu jatkuvasti uutta. Nykyään tiedetään sukulaistemme käyttäneen työkaluja, haudanneen kuolleitaan ja jopa tehneen luolamaalauksia.

Nyt tutkijoiden huomio on kiinnittynyt sukulaislajimme aivojen rakenteeseen. Neandertalilaisten aivojen tiedetään olleen jopa suurempia kuin nykyihmisillä, mutta aivojen koko ei suoraan käänny älykkyydeksi.

Huhtikuussa Scientific Reports -tiedejulkaisussa ilmestyneessä artikkelissa tutkijat kertoivat luoneensa kattavan kolmiulotteisen tietokonemallin neandertalilaisen aivoista.

Pehmytkudoksista koostuvat aivot eivät säästy fossiileina, joten tutkijat ryhtyivät työhön vertaamalla neandertalilaisten säästyneiden kallojen aivokoppia nykyihmiseen ja esivanhempiimme.

Vertailukohtana käytettiin nykyihmisten esi-isien kalloja sekä 1 185 ihmisen aivoista otettuja magneettikuvia. Niitä verrattiin Euroopasta löytyneiden neandertalinihmisen kalloihin.

Tutkimus tukee käsitystä, että vaikka neandertalilaisten aivot olivat suurempia kuin nykyihmisen, niistä suhteellisesti pienempi osuus liittyi abstraktiin ajatteluun ja sosiaalisuuteen, jotka ovat nykyihmisen sivilisaation kulmakiviä.

Aivomalli viittaa siihen, että Homo sapiensilla oli jo menneessä maailmassa neandertalilaista suuremmat älylliset ja sosiaaliset taidot, jotka mahdollistivat kehittyneemmän yhteistyön.

Vaikka neandertalinihminen lajina on kuollut sukupuuttoon, sukulaistemme geenit jatkavat elämäänsä osana meitä. Lähes kaikkien Afrikan ulkopuolella syntyneiden ihmisten perimästä jokunen prosentti on peräisin neandertalilaisilta.

Kadonneiden sukulaistemme aivoja voidaan lähitulevaisuudessa kenties tarkastella myös ilman tietokoneella luotuja malleja.

The Guardian -sanomalehti uutisoi Max Planck -instituutin hankkeesta, jossa tutkijat pyrkivät luomaan laboratoriossa pieniä palasia ihmisen aivokudosta, jonka soluihin on istutettu neandertalilaisen perimää.

”Haluamme selvittää, onko ihmislajien välillä perustavanlaatuista eroa”, kertoo tutkimusta johtava professori Svante Pääbo lehden haastattelussa.

Ruotsalainen Pääbo on evoluutiogenetiikkaan erikoistunut biologi ja paleogenetiikan tieteenalan pioneeri, jonka uran pääkohteita on ollut neandertalinihmisen perimän salaisuuksien selvittäminen.

”Onko sille biologinen syynsä, että juuri nykyihmiset lisääntyivät miljooniksi ja lopulta miljardeiksi, levisivät ympäri maailman ja kehittivät kulttuurin?” Pääbö kysyy The Guardianissa.

Pääbo ei yritä kasvattaa kokonaisia neandertalinihmisen aivoja. Tutkimuksessa luotavat aivokudokset olisivat hernettä pienempiä.

Aivosolut luodaan nykyihmisen kantasoluista, joihin siirretään neandertalilaisten DNA:ta.

Hurjempiakin ajatuksia neandertalilaisten henkiin herättämisestä on ehdotettu.

Vuonna 2013 Harvardin yliopiston professori George Church heitti ilmoille ehdotuksen, että ”seikkailunhaluinen” nainen voisi toimia sijaisäitinä kloonatulle neandertalilaisvauvalle.

Svante Pääbo pitää lehtihaastattelussa Churchin ehdotusta sekä teknisesti mahdottomana että eettisesti kestämättömänä.