Vaalivoittaja Sebastian Kurzista, 31, tulee Itävallan kaikkien aikojen nuorin liittokansleri ja ilmeisesti koko maailman nuorin hallituksen päämies. Pohjois-Korean diktaattori Kim Jong-un on 33-vuotias, Irlannin pääministeri Leo Varadkar on täyttänyt 38 ja Ranskan presidentti Emmanuel Macron 39 vuotta.

Rakettimaisen nousun huipulle tehnyttä Kurzia pidetään taitavana ja kunnianhimoisena poliitikkona. Hän esiintyy luontevasti suurvaltajohtajien rinnalla. Hänen vaalikampanjaansa on verrattu Macroniin, vaikka hän on selvästi oikeistolaisempi.

Kurz opiskeli lakia Wienin yliopistossa, mutta asetti politiikan etusijalle ja keskeytti opintonsa. Hän nousi valtiosihteeriksi 24-vuotiaana ja ulkoministeriksi 27-vuotiaana. Hänet valittiin konservatiivisen kansanpuolueen ÖVP:n johtoon viime toukokuussa, jonka jälkeen hän ryhtyi kääntämään määrätietoisesti puolueen kurssia oikealle.

ÖVP:n vaalikampanja käytiin Kurzin persoonan varassa ja siinä puhuttiin lähes yksinomaan maahanmuutosta.

Taktiikka onnistui täydellisesti. Oikeistopopulistinen FPÖ johti vielä keväällä mielipidemittauksia selvästi, mutta Kurzin valinnan jälkeen kansanpuolue kiilasi muutamassa kuukaudessa kolmostilalta kärkeen.

ÖVP:tä kannatti vaaleissa 168 000 ihmistä, jotka äänestivät vielä edellisissä vaaleissa FPÖ:tä.

Alustavien tulosten mukaan ÖVP sai 31,6 prosenttia äänistä. FPÖ ja SPD kilpailevat kakkospaikasta noin 27 prosentin kannatuksella. Suurimman tappion kärsivät vihreät, joiden kannatus laski lähes yhdeksän prosenttiyksikköä.

Lopulliset tulokset julkistetaan ilmeisesti vasta torstaina 19. lokakuuta. Itävallassa on käytössä neljän prosentin äänikynnys.

Laki määrää maahanmuuttajat kurssille, jossa opiskellaan itävaltalaisia arvoja ja saksaa.

Sebastian Kurz puhuu ”uudesta ÖVP:stä” ja pitää sitä mieluummin ”kansanliikkeenä” kuin puolueena. Hän on sujuva ja sanavalmis. Hän esiintyy liberaalina maailmankansalaisena.

Samaan aikaan hän on kuitenkin kerännyt kannatusta tiukalla maahanmuuttopolitiikalla ja rakentamalla uhkakuvaa muslimeista. Hän vaatii leikkauksia ulkomaalaisten sosiaalitukiin ja sulkemaan muslimilapsille rakennettuja päiväkoteja.

Vuonna 2016 Kurz ajoi ulkoministerinä niin sanotun Balkanin reitin sulkemista sen jälkeen kun noin miljoona turvapaikanhakijaa oli hakeutunut Turkista Balkanin maiden ja Itävallan kautta Saksaan ja Pohjoismaihin.

Hän päätti olla noudattamatta liittokansleri Angela Merkelin toiveita keskusteltuaan asiasta Saksan puolustusministerin Ursula von der Leyenin, sisäministeri Thomas de Maizièren ja Baijerin kristillisdemokraattisen CSU:n johtajan Horst Seehoferin kanssa.

Tänä vuonna Itävalta päätti kieltää musliminaisten niqab-hunnun ja burkan käyttämisen julkisilla paikoilla. Samassa lakipaketissa edellytetään, että maahanmuuttajat osallistuvat vuoden mittaiselle kurssille, jossa opiskellaan itävaltalaisia arvoja ja saksaa.

Kurzia pidetään pelimiehenä ja taktikkona, joka ajattelee ratkaisujensa vaikutuksia monta siirtoa eteenpäin samalla tavoin kuin šakinpelaaja.

Hän kaappasi elintilaa FPÖ:ltä siirtämällä ÖVP:n oikealle. Kehitys on oli päinvastainen kuin Saksassa, jossa kristillisdemokraatit ajoivat Merkelin johdolla sosiaalidemokraattien tontille ja jättivät oikealle tilaa maahanmuuttovastaiselle AfD:lle.

Kurz pyrkii nyt muodostamaan uuden hallituksen muutamassa viikossa. Hän ei ole kuitenkaan halunnut vielä nimetä tulevaa hallituskumppaniaan.

”Me haluamme löytää kumppanin, jonka avulla pystymme tuomaan muutoksen”, hän sanoi sunnuntai-iltana Wienissä.

Nykyinen ÖVP on poliittisesti lähempänä FPÖ:tä kuin perinteistä kilpa- ja yhteistyökumppaniaan sosiaalidemokraatteja, joten Kurz ryhtyy todennäköisesti neuvottelemaan hallitusyhteistyöstä sen kanssa.

ÖVP:n ja FPÖ:n hallitus kääntäisi Itävallan politiikkaa jyrkästi oikealle. Varakansleriksi ja mahdollisesti ulkoministeriksi nousisi todennäköisesti FPÖ:n puheenjohtaja Heinz-Christian Strache, 48, joka toimi vielä 1980-luvulla aktiivisesti uusnatsiliikkeessä.

Kun FPÖ nousi edellisen kerran hallitukseen, 14 EU-maata julisti Itävallan boikottiin.

EU:n kannalta Itävallan vaalitulos on erittäin hankala, sillä FPÖ vastustaa Euroopan yhdentymistä. EU:n yhteiset arvot joutuvat todennäköisesti entistä kovemmalle koetukselle, jos Kurzin hallitus liittoutuu Unkarin ja Puolan kanssa. Itävalta liittyi EU:hun samaan aikaan Suomen kanssa vuonna 1995.

FPÖ nousi ensimmäisen kerran hallitukseen jo 2000-luvun vaihteessa.

Silloin 14 Euroopan maata, Suomi mukaan lukien, julisti Itävallan boikottiin EU:n perusarvojen rikkomisesta. Syynä olivat vapauspuolueen poliitikkojen natseja myötäilevät ja ulkomaalaisvastaiset lausunnot.

Oikeistopopulistien nousu on nähty sen jälkeen monessa muussakin EU-maassa, joten vastavia reaktioita ei ole nyt odotettavissa.

Kurz ajaa muutoksia myös talouspolitiikkaan. Hän haluaa supistaa hallituksen roolia. Hän on luvannut toteuttaa 14 miljardin euron veronalennukset kertomatta tarkasti, kuinka ne rahoitetaan.

Ulkopolitiikassa Kurz haluaa tiukentaa EU:n suhtautumista Turkkiin.

Venäjään hän suhtautuu FPÖ:n tavoin selvästi myönteisemmin kuin Saksa. Itävalta saattaa olla ensimmäisten joukossa vaatimassa Ukrainan kriisin vuoksi asetettujen pakotteiden lopettamista.