Tekoäly, koneoppiminen ja big data ovat oleellisesti esillä kolmatta kertaa Turussa järjestettävässä SHIFT-businesstapahtumassa. (siirryt toiseen palveluun)Mielenkiintoisimpia visioita tarjoavat uudet teknologiat, joilla pyritään parantelemaan paitsi ihmisten arkea, myös ihmistä itseään.

Poimimme tapahtuman tarjonnasta viisi täkyä tulevaisuudesta – tai osin jo tästä päivästä.

Hyperoppimista aivoja stimuloimalla

– Aivot ovat sähköinen väline, maailman monimutkaisin virtapiiri. Stimuloimme aivoja sähkön avulla kohentaaksemme ihmisen suorituskykyä, kuvailee Daniel Chao.

Chaon mukaan neurostimulaatiolla voidaan vapauttaa ihmisen kätketty potentiaali. Hän vakuuttaa menetelmän olevan tarkkaan tutkittu ja turvalliseksi havaittu, jopa turvallisempi kuin aivoihin kajoaminen terapialla tai lääkkeillä.

Daniel Chao, Halo Neuroscience. Jouni Koutonen / Yle

Halo Neurosciencen laite näyttää ulkoisesti tavallisilta kuulokkeilta, mutta pannan kyljissä on elektrodeja, joilla ollaan vuorovaikutuksessa aivojen eri alueiden kanssa. Tavoite on tehostaa oppimista etenkin aikuisiällä.

Yritämme luoda hetkiä, jolloin aivosi ovat jälleen kuin lapsella. Daniel Chao

– Lasten aivot ovat uskomattomat, ja uuden oppiminen on lapsille hauskaa. Oppimisen eteen tehty työ palkitsee, ja se kannustaa heitä jatkamaan. Aikuisiällä hauskuus katoaa, kun ponnisteluista huolimatta samanlaista oppimisen iloa ei tulekaan. Aivojen plastisuus, kyky muuntautua heikkenee, kertoo Chao uusien kytkösten syntymisestä pääkopassa.

Yhtiön ensimmäinen sovellus on tarkoitettu urheilijoille tehostamaan treenaamista. Jatkossa menetelmää sovelletaan esimerkiksi kielten tai vaikkapa uusien musiikki-instrumenttien opiskeluun. Vanhakin nuortuu oppimaan uutta.

– Yritämme luoda hetkiä, jolloin aivosi ovat jälleen kuin lapsella, vaikkapa tunnin ajan kerrallaan. Neurotieteillä voimme viedä oppimisen uudelle hypertasolle, hehkuttaa Daniel Chao.

Tekoälystä digitaalisia työkavereita

Kaikkialla ympärillämme oleva teknologia ja digitaaliset palvelut helpottavat arkeamme, mutta Harri Valpola harmittelee niiden tyhmyyttä. Kehittyessään tekoäly vie palvelut uudelle tasolle.

Ei niistä toki ihmisiä tule, ne ovat edelleen koneita. Harri Valpola

Vanha käsitys tekoälystä perustuu puhtaasti koodaamiseen, mutta nykyisin puhutaan koneoppimisesta. Koneet oppivat itse valtavista datamääristä, kuinka jokin asia tehdään.

– Tekoälyltä puuttuu vielä luovuus ja kyky selviytyä uusista tilanteista. Mutta sekin on tulossa, itsekin kehitämme enemmän ihmisen kaltaista tekoälyä. Ei ihmisen tasoista, mutta ihmisen kaltaista, kuvailee Curious AI -yrityksen Valpola.

Harri Valpola, Curious AI. Jouni Koutonen / Yle

Hän uskoo tekoälyn olevan jo viiden vuoden kuluttua aivan eri tasolla kuin tänään. Luovalla ongelmanratkaisulla koneet voisivat tehostaa tuotantoprosesseja.

– Usein käytetään teknologiaa, joka kuluttaa paljon raaka-aineita ja energiaa. Siihen kannattaisi tehdä teknologiaa, joka käyttää ennemmin järkeä kuin energiaa.

Ihmisiä ei ole tarkoitus korvata tekoälyllä, vaan ihmistä tyhmempi nykytekniikka. Harri Valpolan visiossa työkaverimme ovat tulevaisuudessa väsymättömiä digitaalisia älyköitä.

– Pyrimme rakentamaan tekoälyä, jonka kanssa ihminen voi olla luontevasti yhteistyössä, kuin tiiminä toisen ihmisen kanssa. Ei niistä toki ihmisiä tule, ne ovat edelleen koneita ja niillä on koneiden edut. Saadaan ihmiset järkevämpään ja tuottavampaan työhön.

Älylaseista silmät näkövammaisille

OrCam kehittää tekoälyä avustamaan näkövammaisia ja sokeita arkisissa askareissa. Oppivat MyEye-lasit voivat tunnistaa tuttuja kasvoja ihmisvilinästä. Ventovieraistakin ne pyydettäessä raportoivat.

Älylasit antavat käyttäjälleen itsenäisyyden. Liron Rosenbaum

– Olemme näyttäneet laseille lukemattomia kuvia ihmisistä, ja ne pystyvät kertomaan kohteen sukupuolen ja summittaisen iän, kertoo Liron Rosenbaum.

Liron Rosenbaum, OrCam. Mika Puska

Älylasit auttavat kulkemisessa, ne voivat kertoa katukylteistä ja liikennemerkeistä, ja opastaa vaikkapa eteen tulevissa portaissa. Kauppareissuilla lasit latelevat yhdellä vilkaisulla eineiden ainesosaluettelot näkövammaiselle. Puhetta ymmärtävät lasit voivat hoitaa myös pankkiasioinnin kaltaisia päivittäisaskareita.

Liron Rosenbaumin mukaan yhtiö pyrkii jatkuvasti tehostamaan lasien näkemän maailman tarkentamista. Ihmiselle, joka ei aiemmin ole pystynyt lukemaan tavallista kirjaa, lasit ovat käänteentekevä mullistus.

– Älylasit antavat käyttäjälleen itsenäisyyden. Ne avaavat heille uudet sosiaaliset ympyrät, mahdollistaa työn teon, ja kaikkiaan voimauttaa heitä, hehkuttaa Rosenbaum.

Ja vielä pari täkyä päälle

Yoran Levanon, Beyond Verbal. Jouni Koutonen / Yle

Beyond Verbal valvoo käyttäjänsä hyvinvointia kuuntelemalla tämän puhetta. Yoram Levanonin mukaan jo puolentoista minuutin ääninäyte voi paljastaa vielä piilossa olevia sairauksia, kuten Parkinsonin taudin tai Alzheimerin.

Yksinäisyys on yksi näille sairauksille altistava riskitekijä, ja Levanonin mukaan se on aistittavissa puheen nuotissa.

Hannes Sjöblad, Epicenter Stockholm. Jouni Koutonen / Yle

The Swedish Chip Guy Hannes Sjöblad esittelee vasemman peukalonsa tyveä. Siinä ei näy mitään erikoista, mutta ihon alla piilee salaisuus. RFID-siru tekee autonavaimen turhaksi, avaa tietokoneen salasanoja kyselemättä ja kodin hälytysjärjestelmäkin vaikenee isännän ollessa talossa.

Kun siruissa siirrytään biologisen ja digitaalisen identiteetin kryptaamiseen, voidaan siru kytkeä maksujärjestelmiin. Dangerous Things -yhtiön kehittämien implanttien suomalaisedustaja Lassi Sidoro visioi, kuinka esimerkiksi pelastushenkilöstö voisi skannata onnettomuuden uhrista elinluovutus-, allergia- ja elvytystiedot.

Tulevaisuudessa siruin kytketyt kehot muodostavat ihmisten internetin.