Turkin ja Kreikan rajalla nyt vallitseva tilanne on tasavallan presidentin Sauli Niinistön mukaan huomattavan samanlainen kuin vuonna 2015. Kyse on Niinistön mukaan taas hallitsemattomasta kansainvaelluksesta, ja sen toisesta aallosta.

– Se (tilanne) on todella tukala. En näe kovin paljon eroavaisuuksia tilanteeseen, joka 2015 vallitsi. Silloinhan lähinnä ihmissalakuljetuksen myötä paljon väkeä tuotettiin ja tuli Eurooppaan. Taisin sitä silloin kutsua hallitsemattomaksi kansainvaellukseksi ja tämä on nyt sitten toinen aalto.

Kyse on melko hallitsemattomasta kansainvaelluksesta, ja aika paljon siitä, että tullaan puoliväkisin. Sauli Niinistö

EU ja Turkki solmivat vuonna 2016 pakolaissopimuksen, jossa Turkki sitoutui EU:n rahaa vastaan ottamaan vastaan sinne saapuvat tai sen kautta kulkevat turvapaikanhakijat, sekä olemaan päästämättä heitä länsirajansa yli EU:n alueelle.

– Ihmiset, jotka Turkissa ovat odotelleet ilmeisen pitkään mahdollisuutta päästä Eurooppaan, nyt käyttävät sitä mahdollisuutta, kun Turkki ei enää estä heitä saapumasta rajalle, Niinistö sanoi Ylen haastattelussa.

Vuonna 2016 valtiopäivien avajaisissa sanoitte että kansainväiset säädökset ovat syntyneet, ja niiden tulkinta on kehittynyt aivan toisenlaisissa olosuhteista. Mitä ajattelette nyt, pitäisikö näitä kansainvälisiä säädöksiä muuttaa?

– Jos puhutaan Geneven pakolaissopimuksesta, sen muuttaminen on käytännön mahdottomuus.

Niinistö huomauttaa, että käytännössä ollaan kuitenkin tilanteessa, jossa Kreikka on jo sulkenut rajansa turvapaikanhakijoilta. Muut Euroopan unionin maat eivät ole myöskään Kreikan toimintaa tuominneet.

– Kyse on melko hallitsemattomasta kansainvaelluksesta, ja aika paljon siitä, että tullaan puoliväkisin. Kyllä tässä kaksi asiaa aika lailla törmäävät toisiinsa.

– Ollaan tilanteessa, jossa hyvää tarkoittava, sivistynyt Europpa, suvaitsevainen Eurooppa joutuu silmätysten omien periaatteidensa kanssa, noudatetaanko niitä vai ei.

Pitäisikö esimerkiksi EU:n turvapaikkajärjestelmää miettiä uusiksi?

– Tuolloin, 2016 eduskunnassa jo totesin, että näitä hallitsemattomia maahanmuuttoilmiöitä, kansainvaelluksia, ei voida torjua kuin sillä tavalla, että EU rakentaa yhteisen rajan, yhteiset periaatteet siihen kenellä on turvapaikkaoikeus, ja kenellä ei.

Niinistön mukaan EU:n tulisi ohjata turvapaikanhakijoiden tulo entistä täsmällisemmin niin, että heidät voitaisiin valikoida ja hakea Eurooppaan esimerkiksi pakolaisleireiltä.

– Noudettaisiin turvapaikanhakijat leireiltä, jolloinka varmistettaisiin että kaikkein pahimmassa hädässä olevat voidaan auttaa – ja estettäisiin tavalla tai toisella väkisin tuleminen.

On esitetty, että EU voisi perustaa pakolaiskeskuksia lähtömaihin, mikä on teidän näkemyksenne tästä?

– Se on tainnut jäädä puheen asteelle. Niitä on pitkin Lähi-itää vaikka kuinka paljon. Turkkilaiset sanovat että heillä on kolme miljoonaa pakolaista, Jordaniassa ja Libanonissa on paljon.

Niinistön mukaan EU voisi ottaa Turkin kanssa puheeksi Turkin eteläpuolisen alueen, jonka Turkki loppusyksystä tyhjensi. Maa nimitti sitä turva-alueeksi.

– Sinne aikanaan kaavailtiin jonkinnäköistä leiriä. Nyt olisi tilaa sellaista tehdä. Mutta aivan varmasti EU joutuu keskustelemaan tästä Turkin kanssa.

Toive Putiniin ja Erdoganiin

Niinistö on toiveikas siitä, että Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan ja Venäjän presidentti Vladimir Putin pystyvät tapaamisessaan rauhoittamaan myös Turkin pakolaistilannetta.

– Jos he kykenevät sopimaan Idlibin tilanteen, se saattaisi rauhoittaa myös Turkin asennetta suhteessa Eurooppaan.

Idlibin kriisissä osapuolina ovat Venäjän tukema Syyria ja Turkki.

– Jossain määrin olen toiveikas, koska Putin ja Erdogan ovat aikaisemminkin tällaisia vaikeita asioita keskenään sopimaan, hän viittaa turkkilaisen hävittäjän alas ampumaan venäläiskoneeseen Syyriassa 2015.