Parven joutsenet pitävät mustajoutsenta (Cygnus atratus) kakkosluokan lintuna.

Kalajoen Rahjan kylällä nähtiin viikonloppuna harvinainen vieras: Isollesuolle laskeutui joutsenparvi, jonka mukana liikkui täysin musta joutsen.

Ensimmäisenä joutsenesta kertoi Keskipohjanmaa.

Parin kilometrin päässä Isoltasuolta asuva Minna Pirkola ikuisti vierailijan kamerallaan lauantaina.

Hän kertoo Ilta-Sanomille, että lintu erottui värinsä puolesta helposti valkoisten joutsenten joukosta. Lisäksi Pirkola kiinnitti huomiota linnun punaiseen nokkaan.

– Siellä ne makoilivat ja söivät. Lintuja oli pellolla useita kymmeniä. Musta erottui joukosta kauempaakin, hän kertoo.

Pirkola huomasi, että musta joutsen liikkui jonkin verran enemmän kuin muut linnut. Valkoiset joutsenet eivät kuitenkaan kiinnittäneet siihen sen kummempaa huomiota.

– Se liikkui ja käveli siellä enemmän kuin muut ja sillä oli kaula mutkalla. Se oli aika jännän näköinen, Pirkola kuvailee.

Pirkola kertoo, että linnut oleskelivat paikalla vielä sunnuntainakin.

Harvinainen vierailija

Pitkäaikainen lintuharrastaja Harri Hongell tietää kertoa, että mustajoutsen (Cygnus atratus) on Suomessa varsin harvinainen vieras.

Esimerkiksi Keski-Pohjanmaalla niitä on tavattu viimeisten kolmenkymmenen vuoden aikana vain alle viisi kertaa.

Muualla Suomesssa tehdyt havainnot ovat Hongellin mukaan samaa suuruusluokkaa.

– Tietääkseni kyllä. Kyllä niitä on nähnyt mutta ei paljon. Muutaman kymmenen kertaa Suomessa yhteensä, hän toteaa.

Hongell kertoo, että mustajoutsen on alkujaan häkkikarkulainen, eli se on alun pitäen paennut tarhasta Keski-Euroopasta.

Osa mustajoutsenista on villiintynyt ja pesii tätä nykyä Euroopassa.

– Tämä voi olla villiintynyttä kantaa, mutta kantojen kokoa on täysin mahdotonta sanoa. Havaintojen lukumääristä päätellen ne ovat kuitenkin pienet, sillä mustajoutsenia ei ole tavattu Pohjoismaissa paljoa, Hongell sanoo.

Mustajoutsen joutuu kakkososaan

Vaikka lintu näyttikin oleskelevan sopuisasti joutsenten joukossa, on sen elämä Hongellin mukaan synkempää kuin ehkä arvaisi.

– Koska kysymys on laumaeläimestä, niin kyllä se joutuu parvessa vähän kakkososaan varmaankin värinsä perusteella, asiantuntija selittää.

Hongell tarkentaa, ettei kysymys ole apartheidista, vaan siitä, ettei laji suosi toista lajia.

– Sama juttu, jos mukana sattuu olemaan värivikaisia joutsenia, ne saavat saman kohtelun. Tällaista se on eläinmaailmassa, Hongell sanoo.