Kesäkuussa sallituksi tullut radiopuhelinyhteys katsomosta vaihtopenkille on muuttanut Suomen A-maajoukkueen toimintaa pelien aikana.

Videoanalyytikko Henri Lehdon, 34, tietokoneen näppäimistö näyttää mielenkiintoiselta. Kirjainten sijaan se on täynnä värikoodattuja tarroja teksteineen.

Suomen jalkapallomaajoukkueen otteluiden aikana Lehto painelee näppäimiään kuin aloitteleva pianisti koskettimia.

– Toisella kädellä kuvaan peliä, toisella näpyttelen konetta. En muista ihan kaikkia pikanäppäimiä, siksi nuo tarrat. Kun aloittelin hommaa JJK:ssa 2007, minulla oli vain neljä tarraa, Lehto sanoo.

Lehto tekee ottelun aikana "tägejä" eli poimii videoklipit erilaisista pelitilanteista, joita valmennus voi sitten hyödyntää parhaassa tapauksessa jo puoliajalla.

Kaikkiaan klippejä syntyy yhden ottelun aikana noin 150. Aihealueita ovat esimerkiksi oma avaaminen, murtautuminen, korkea prässi, vastustajan avaaminen, vastustajan prässi.

Jos vaikkapa Huuhkajien oikea laita on ollut vaikeuksissa vastustajan hyökätessä, Markku Kanerva voi katsella kamppailun tauolla, mikä siellä mättää, sillä Lehto on tägännyt valmiiksi vastustajan hyökkäykset siltä puolelta.

Sen jälkeen Kanerva keskustelee muun valmennusryhmän kanssa asiasta, poimii pari klippiä ja näyttää ne pelaajille pukukopissa. Sitten tehdään korjauksia.

Tähän kaikkeen kuluu vartin tauosta viidestä kymmeneen minuuttia, minkä jälkeen pelaajat ehtivät vielä keskittyä ja aktivoida itsensä toiselle puoliajalle.

Video- ja data-analyytikot ovat tulleet jäädäkseen jalkapallojoukkueiden valmennustiimeihin, ja niiden merkitys kasvaa koko ajan, kun pyritään saamaan kilpailuetua vastustajiin.

Ottelun aikana tapahtuvan analyysin rooli muuttui merkittävästi viime kesänä, kun radiopuhelinyhteydet vaihtopenkille sallittiin.

Henri Lehto tuli A-maajoukkueen mukaan vuonna 2017.­

Lehdon vierellä katsomon parvella seisoo Mika Nurmela tai Kari Martonen. Toinen apuvalmentajista istuu vaihtopenkillä Kanervan vierellä välittäen ylhäältä mahdollisesti tulevia viestejä päävalmentajalle.

– Ylhäältä näkee paremmin, mutta emme me koko ajan höpötä. Esimerkiksi Viroa vastaan meillä oli heidän kulmissaan ongelmia, kun tietyt pelaajat eivät olleet oikeilla paikoilla. Annoimme siitä viestiä, ja asia parani.

Valmennuksella on myös iPad vaihtopenkillä, jonne voi lähettää klippejä jo pelin aikana.

Kesken ottelua suurin haaste ei ole ongelmien havaitseminen vaan niistä viestittäminen pelaajille.

Pelin tauolla se sujuu helpommin. Huuhkajilla on kotiotteluissa kopissaan iso tv-ruutu, ja vierasmatkalla kulkee mukana videotykki, joilta pari valittua pelin ongelmakohtaa esitetään.

Faktaa ”mutun” sijaan

Monet maajoukkueen lähellä olevat tahot ovat kilvan kehuneet parin viime vuoden aikana Lehtoa ja korostaneet hänen merkitystään ja osaamistaan.

Rovaniemellä syntynyt Lehto ei tehnyt kaksista futisuraa, opiskeli sen jälkeen Jyväskylän liikuntatieteellisessä ja päätyi valmentamaan JJK:n junioreita ja myöhemmin itseoppineeksi videoanalyytikoksi seuran edustusmiehistöön 2007.

Työskenneltyään kahdeksan vuotta Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskuksessa Lehto värvättiin Palloliittoon. Huuhkajien videoanalyytikoksi hänet valittiin Kanervan nimityksen jälkeen.

Analyytikon tärkein tehtävä on tuottaa valmennukselle tietoa.

– Tarjoamme faktaa mutun sijaan. Tämä tuo jalkapalloon tieteellisemmän näkökulman. Olemme myös valmentajalle silmäpari lisää ja säästämme hänen aikaansa.

Tiedon ja ajan lisäksi videoanalyytikko tarjoaa valmennuksen käyttöön materiaalia, jolla on helpompi perustella pelaajille, miksi kentällä pitäisi tehdä tiettyjä asioita ja toisia ei.

Henri Lehto teki aiemmin videoanalyysiä JJK:lle. Kuva vuodelta 2011.­

Videoanalysointi on huippujalkapallossa arkipäivää, mutta mikäli tietoa kerätään ammattimaisesti ja valmennus osaa käyttää sitä oikein, siitä voi saada vielä kilpailuetua muihin.

– Virolla oli Turussa videoanalyytikko, joka katseli meitä ja kyseli, miten toimimme. Unkarilla ei ollut omaa miestä ollenkaan, Lehto sanoo.

Videopalaveri on kuin harjoitus

Lehto aloittaa yksittäiseen otteluun valmistautumisen pari viikkoa ennen peliä. Hän käy läpi 3–5 vastustajan edellistä kamppailua poimien sopivia videopätkiä katsottavaksi.

– Tuossa näkyy esimerkiksi 21 klippiä Kreikan hyökkäyspelaamisesta. Täydennän niitä, kun joukkue on kohdannut Unkarin, Lehto sanoo.

Lehto on käynyt läpi myös Huuhkajien omat kamppailut, joista pelaajille on lähetetty henkilökohtaiset palautteet.

Joukkueen kokoontuessa ennen maaotteluja valmennus käy ne jokaisen pelaajan kanssa erikseen läpi. Jokainen saa nähtäväkseen noin kymmenen videota hyökkäyspelaamisestaan ja kymmenen puolustamisesta.

Leirillä pidetään erilliset videopalaverit vastustajan hyökkäämisestä ja puolustamisesta ja samat oman joukkueen osalta. Koska kuormitus ei lyhyellä leirillä ennen pelejä voi olla harjoituksissa suuri, videopalaverit otetaan kuin harjoitukset.

– Kuvaan sen lisäksi myös treenit, joissa hiomme pelitapaamme. Harjoitusten jälkeen annan koneeni "Rivelle" (valmentaja Kanerva), joka katsoo bussissa hotellille klipit teemoittain.

Pelaajat saavat klippejä ja dataa ennen seuraavaa kokoontumistaan.­

Videoiden lisäksi Lehto kerää myös numeerista dataa kuten fyysistä kuormitusta harjoituksista ja otteluista. Niiden mukaan valmennus viilaa leirin aikana harjoittelua.

Kun maaottelutauko on ohi, Lehto alkaa käydä dataa tietokantatyökalullaan läpi. Numeerisen datan ja videoiden avulla joukkueet löytävät ongelmakohtiaan, joita voidaan myöhemmin leireillä hioa.

Esimerkiksi nuorten maajoukkueissa Lehdon analyysien perusteella huomattiin, että joukkue pyrki antamaan ratkaisevia syöttöjä vääriltä alueilta, minkä jälkeen asiaa pyrittiin korjaamaan.

Onko Suomi ollut onnekas?

Jalkapallossa on parin viime vuoden aikana puhuttu yhä enemmän maaliodottamasta eli xG:stä (expected goal).

Se on mittari, jolla pyritään yhä paremmin numeerisesti analysoimaan, mitä ottelussa on tapahtunut.

Yksinkertaistettuna maaliodottama kertoo maalintekoyrityksen todennäköisyyden päätyä maaliin.

Laskentatavat ovat yhä ongelmallisia niiden perustuessa yleensä lokaatioon eli laukaisupaikkoihin. Silloin ei huomioida, kuinka hyvin puolustus on peittämässä laukausta.

Lisäksi maaliodottamat jättävät usein huomioimatta vaikkapa sen, kun pelaajan syöttö vapaaseen paikkaan epäonnistuu.

Joka tapauksessa xG on paljon hienostuneempi mittari kuin vaikkapa Mixu Paatelaisen taannoiset puheet Suomen laukaisumääristä, jotka olivat EM-karsintalohkon suurimmat. Paatelainen ei huomioinut, kuinka epätoivoisista paikoista Huuhkajat laukoi.

Henri Lehto on laskenut Suomen maaliodottamia viime vuodet. Hänen tietokannassaan on 60 ottelua, joista maaliodottamien mukaan Suomen olisi pitänyt voittaa 17,2 ottelua. Huuhkajat on voittanut 18 kertaa, eli pitkässä sarjassa xG kertoo aika hyvin sen, miten pelien pitäisi tilanteiden mukaan päättyä.

Kanervan aikakaudella Suomi on 18 ottelussaan (tilanne ennen perjantain Viro-voittoa) tehnyt hieman maaliodottamaa enemmän ja päästänyt jonkin verran sitä vähemmän maaleja. Onko Kanervan Suomi ollut siis onnekas?

– Pikkaisen olemme odottamaa paremmin pelanneet. Tämä johtunee siitä, että puolustamme todella tiiviisti ja blokkaamme paljon laukauksia aiempaan verrattuna, Lehto analysoi.