Kaupunkien joukkoliikenne saattaa kokea suuria muutoksia jo ensi kesänä. Liikennealaa kuohuttaa nyt liikenne- ja viestintäministeriön valmistelema liikennelain muutos, jossa yhtenä osana on ollut joukkoliikenteen avaaminen vapaalle kilpailulle. Uudistuksella voisi olla mittavat vaikutukset joukkoliikenteeseen etenkin pääkaupunkiseudulla.

Useat kuntien edustajat ja paikallisliikennealan toimijat ovat koettaneet lyödä jarruja pohjaan liikenne- ja viestintäministeriön valmistelemassa Liikennekaari-lakiuudistuksessa. Kuntaliitto, 13 kaupunkia, Helsingin seudun liikenne ja Paikallisliikenneliitto lähettivät vastikään ministeriöön huolestuneen kannanoton, jossa ne arvostelivat suunnitelmia avata kaupunkien paikallisliikenne kilpailulle. Kilpailun avaamisessa nähdään lukuisia uhkakuvia.

– Kaupunkiseutujen maankäytön kehittäminen tulisi vaikeutumaan. Matkustajien käytössä olevat yhtenäiset lippu- ja maksujärjestelmät sekä edulliset matkaliput eivät enää toteutuisi. Matkustaminen kallistuisi, vaihtoyhteydet katkeaisivat ja joukkoliikenteen käyttö vähenisi. Samalla henkilöautojen käyttö lisääntyisi. Myös merkittävä määrä liikenteenharjoittajista tulisi kärsimään, luettelee toiminnanjohtaja Pekka Aalto Paikallisliikenneliitosta.

Helsingin seudun liikenteessä pelätään etenkin sitä, että kilpailijat pääsisivät kuorimaan kerman tuottoisilta bussireiteiltä.

– Varmaankin toiminnan järjestämisen oikeusvarmuus heikkenisi. Olisi epäselvempää kumpi menee edelle, meidän vai yksityisen järjestämä liikenne. Jos yksityinen yrittäjä voisi kuoria kermat suosituilta vuoroilta ja meille jäisivät hiljaisemmat linjat, tarve tukea julkista liikennettä kasvaisi, toteaa HSL:n joukkoliikennesuunnitteluosaston johtaja Tero Anttila.

Ministeriö: Emme heikennä toimintaa

Liikenne- ja viestintäministeriöstä rauhoitellaan lakiuudistuksesta noussutta kohua. Ministeriö kiistää huolen siitä, että uudistus heikentäisi kuntien joukkoliikenteen toimintamahdollisuuksia. Sen mukaan uusi laki ei puutu viranomaisten toimivaltuuksiin kuntien joukkoliikenteen järjestämiseksi.

Ministeriön mukaan myös EU-lainsäädännön palvelusopimusasetus takaa viranomaisten toimivaltuuksien säilymisen. Ministeriö pitää tärkeänä, että joukkoliikenteen liput, aikataulut ja reitit pysyvät yhteensopivina.

– Emme ole heikentämässä kaupunkien mahdollisuuksia järjestää omaa joukkoliikennettään. Emme voi puuttua EU-lainsäädäntöön, joka pitkälti säätelee kaupunkien joukkoliikennettä. Varmistamme sen, että kaikki EU:n lainsäädännössä olevat keinot ovat käytettävissä jatkossakin, lupaa lakia valmisteleva ylitarkastaja Iida Huhtanen liikenne- ja viestintäministeriöstä.

Rauhoittelut eivät lohduta

Ministeriöltä toivotaan nyt selkeää viestiä siitä, että verovaroin rahoitetulla joukkoliikenteellä on toimintaedellytykset myös uuden lain tultua. Vaikka EU-lainsäädäntö tuokin turvaa kaupunkien julkisen liikenteen järjestämiselle, ei se poista huolta kansallisen lain muutoksista. EU:n palvelusopimusasetusta on nimittäin tulkittu monella tavalla.

– Me olemme kuulleet ja nähneet, että EU:n palvelusopimuksesta on erilaisia tulkintoja. Linja-autoliitolla ja liikenne- ja viestintäministeriöllä on eri näkemykset kuin meillä. Meidän näkemys on se, että kun liikenne palvelusopimuksen mukaan järjestetään, sillä on sopimusoikeudellinen suoja. Silloin sellainen markkinaehtoinen liikenne, joka tulisi vesittämään tätä sopimusoikeudellista suojaa, voidaan kieltää, toteaa toiminnanjohtaja Pekka Aalto Paikallisliikenneliitosta.

Aallon mielestä olisi parasta, että Suomen joukkoliikennelakia ei muutettaisi asiaa koskevan pykälän 22 osalta.

– Ei ole osoitettu, että joukkoliikennemarkkinat toimisivat huonosti nyt kilpailutetussa liikenteessä, joten sitä ei ole syytä muuttaa, Aalto toteaa.

Lakimuutoksen vaikutuksista erimielisyyttä

Lakihankkeen tavoitteena on saada Suomeen uusia palveluita, keventää sääntelyä ja tuoda sitä kautta uusia käyttäjiä joukkoliikenteelle. Erimielisyyttä on näkökulmasta riippuen myös siitä, olisivatko lakiuudistuksen vaikutukset joukkoliikenteeseen todella niin dramaattiset kuin pelätään.

– Linja-autoalan kokemusten perusteella kilpailun avautumisen vaikeus ennakoidaan suuremmaksi kuin kielteiset vaikutukset. Meidän kokemukset ovat sellaisia, että uhkakuvat ovat enemmän myönteisiä kuin kielteisiä, kertoo lakihanketta puoltavan Linja-autoliiton toimitusjohtaja Mika Mäkilä.

Liikennekaari on osa hallituksen kärkihanketta, jossa rakennetaan digitaalisen liiketoiminnan kasvuympäristö. Lakiesitys lähtee lausuntokierrokselle lähiaikoina, jonka jälkeen asia tulee eduskunnan päätettäväksi mahdollisesti alkukesällä.