Pariisin järkyttävä terrori-isku laittoi vauhtia komission jo vuoden ajan valmistelemaan aselakidirektiiviin. Euroopan unionin jäsenmaiden aselait halutaan yhtenäistää ja kansalaisten turvallisuutta lisätä. Uusi direktiivi kieltäisi muun muassa sarjatuliaseita muistuttavat puoliautomaattiaseet, mutta miten kielletään luvattomat aseet?

Mistä on kyse? Komissio esittää Euroopan unionin jäsenvaltioiden aselakien yhtenäistämistä.

Tiukennukset koskisivat erittäin tulivoimaisia aseita. Ne kiellettäisiin kokonaan tavallisilta kansalaisilta.

Suomessa erityisesti reserviläisjärjestöt ja metsästäjät vastustavat muutosta.

Aselait vaihtelevat eri Euroopan unionin jäsenmaissa. Nyt komission tavoitteena on luoda yhtenäiset säännöt aseiden säilytykseen ja käyttöön. Komissio julkaisi ehdotuksensa (siirryt toiseen palveluun) 18. marraskuuta Pariisin terroritekojen jälkeen.

On ilmeistä, että terrori-iskun vaikutus aselakien tiukennukseen on tuntuva. Vastaava koettiin Suomessa Jokelan ja Kauhajoen kouluampumisten jälkeen. Nyt sisäministeriö on Suomessa hieman höllentämässä esimerkiksi lupakäytäntöjä, mutta haluaa edelleen pitää aseturvallisuuden korkealla.

Komission aselakidirektiivin muutosehdotukset sisältävät muun muassa:

Sarjatuliasetta muistuttavien puoliautomaattisten aseiden kielto

Yhteiset deaktivointisäännöt ja deaktivoitujen sarjatuliaseiden kielto

5 vuoden määräaikaiset aseluvat

Terveyteen liittyvä tarkistus luvanhaussa

Yhteiset säännöt aseiden ja niiden osien merkinnöistä

Aseiden etämyynnin rajoittaminen yksityishenkilöiltä

Sarjatuliaseiden täyskielto vaikuttaisi suureen joukkoon asekeräilijöitä. Vaikka sarjatuliaseet ovat suosittuja

Toisen maailmansodan aikaisia konetuliaseita. Peräpohjolan poliisilaitos

rikollisten ja terroristien keskuudessa, laillisesti hallussa pidettyjä sarjatuliaseita ei ole juurikaan käytetty rikosten tekemiseen Suomessa tai muualla Euroopassa.

Suomi: maanpuolustus vaarassa

Suomessa komission esitys on herättänyt vastustusta erityisesti reserviläisjärjestöissä. Niiden aktiivit kilpailevat eri ammuntalajeissa, joissa käytetään juuri kiellettävien listalla olevia puoliautomaattiaseita.

Myös puolustusvoimat ovat esittäneet vastustavan kantansa näiden puoliautomaattiaseiden kieltoon. Kertausharjoitusten vähäisyyden takia ampumataitoa ylläpidetään juuri näissä ammunnoissa.

Reserviläisurheilijaliiton varapuheenjohtaja Marko Patrakan mukaan aktiivisilla reserviläisillä on kymmeniä tuhansia puoliautomaattikivääreitä, joilla harrastetaan SRA- eli sovellettua reserviläisammuntaa.

Loppuuko reserviläisammunta?

Taivassalolainen Veli Seikola harrastaa sekä metsästystä että reserviläistoimintaa. Hänen mukaansa metsästäjillä on puoliautomaattiaseissaan kiinni paljon rahaa ja reserviläisten toiminnan heikentäminen vaikuttaa suoraanmaanpuolustuskykyyn.

Se on suuri menetys Suomen puolustuskyvylle. Veli Seikola, metsästäjä ja reserviläisaktiivi, Taivassalo

– SRA-ampujana ja harrastajana koen, että se on suuri menetys Suomen puolustuskyvylle, Seikola sanoo.

– Se on suuri asia myös millä tavalla siviilit ja reserviläiset harjoittelevat ihan omaehtoisesti, hän tähdentää.

Veli Seikola ihmettelee, mihin tiukennusta tarvitaan.

Tällä hetkellä on vielä epäselvää, tuleeko puoliautomaattiaseiden kielto koskemaan myös metsästysaseita. Suomessa on kuitenkin kymmeniä tuhansia itselataavia kivääreitä ja haulikoita metsästyskäytössä. Myös monessa kilpa-ammuntalajissa käytetään itselataavia pistooleja.

Enemmän vai vähemmän byrokratiaa?

Sisäministeriö kertoi tällä viikolla joulukuun alussa muuttuvan Suomen aselain vaikutuksista. Uuden lain mukaan aseita pitää säilyttää entistä tarkemmin lukituissa kaapeissa ja patruunoita myös. Aiemmin laintulkinta oli väljempi ja lukitun tilan määritelmä hieman epätarkka.

Aseiden hankintaan sisäministeriä haluaisi kuitenkin vähemmän byrokratiaa, sillä nyt laillisen metsästysaseen hankkija joutuu vierailemaan poliisin pakeilla useampaankertaan. Uusi malli lisäisi asekauppiaan vastuuta kirjata ase rekisteriin, jolloin sen näytöstä vielä poliisille voitaisiin luopua.

Heikki Haapalainen / Yle

Hankintalupien anomisessa haluttaisiin myös entistä enemmän hyödyntää sähköisiä järjestelmiä uuden passin hakemisen tapaan. Nykyisestä soveltuvuustestistä voitaisiin myös osaksi luopua. Ne koskisivat vain ensimmäisen aseen hankintaa. Nuhteettomille metsästäjille tai ammuntaa harrastaville tämä olisi helpotus.

Komission direktiiviehdotus kuitenkin esittää aselupien määräaikaisuutta. Käytännössä tämä tarkoittaisi Suomessa mittavaa rumbaa poliisiasemilla, kun maan 300 000 metsästäjää kiikuttaisivat haulikkonsa ja kiväärinsä viiden vuoden välein näytille.

Muutos koskettaisi kymmeniä tuhansia

Tällä hetkellä Suomessa on noin 670 000 aseluvan haltijaa ja aseita 1,5 miljoonaa. Metsästäjillä on yleensä useampia aseita. Haulikoita pienriistan metsästykseen, kivääreitä hirvijahtiin ja pistooleja pienpetojen loukkupyyntiin.

Taivassalolainen Veli Seikola on myös Metsästäjäliiton Varsinais-Suomen piirin puheenjohtaja. Hän pitää määräaikaisia lupia järjettöminä, koska jo nyt Suomen aselaki on Euroopan tiukimpia.

– Poliisithan eivät ehdi silloin mitään muuta kuin tarkastamaan meidän lupia. Ei ne ehdi missään muualla sitten olemaankaan tai virkoja tarvitaan lisää ja paljon, päivittelee Seikola.

Miten asedirektiivi etenee?

Sisäministeriössä EU:n aseasioita hoitaa eristyisasiantuntija Johanna Puiro. Hän osallistui tämän viikon torstaina ministerineuvosto työryhmän kokoukseen, jossa asedirektiiviä käsiteltiin. Tavoitteena on saada jo tämän vuoden puolella lopullisia ratkaisuja aikaan.

Puiro on kuitenkin varovainen arvioissaan esimerkiksi puoliautomaattiaseiden kiellon suhteen.

– Sellaiset puoliautomaattiaseet, jotka muistuttavat sarjatuliaseita niin niitä ehdotetaan siirrettäväksi kiellettyjen aseiden listalle. Vaikuttaa siltä, että muillakin jäsenvaltioilla olisi jotain näkemyksiä tältä osin esittää, muotoilee erityisasiantuntija Johanna Puiro.

Käytännössä tämän voi tulkita niin, että aivan kaikki jäsenmaat eivät niele komission esityksiä sellaisenaan. Myös muissa maissa ampumaurheilu- ja metsästäjäjärjestöt ovat havahtuneet. Puiron mukaan työryhmän työ on vast alussa, joten muutoksia voi tulla.

Ne maat, joissa on palkka-armeija, eivät harjoita Suomen kaltaista reserviläistoimintaa, eikä niissä ole nähty tiukennusten vaikuttavan maanpuolustukseen.

Euroopan unionin jäsenvaltioiden on kerrottava kantansa asedirektiiviin 4. joulukuuta mennessä. Asiaa pohtiva työryhmä kokoontuu seuraavan kerran 18. joulukuuta. Työryhmän esitys siirtyy aikanaan europarlamentin käsittelyyn.