Kunta-alan työnantajärjestö haluaisi puuttua siihen, että yli 50 000 peruskoulun, lukion ja ammattikoulun opettajaa on säästymässä hallituksen aikomalta lomien leikkaukselta.

Jos hallituksen niin sanotut pakkolait toteutuvat, suomalaisten pisimmät vuosilomat lyhenevät 38:sta 30:een päivään. Opettajiin leikkaus ei kuitenkaan juuri vaikuttaisi, koska valtaosalla opettajista ei ole varsinaista vuosilomaa.

– Kuntatyönantajat näkevät tämän yhdenvertaisuuskysymyksenä, eli eri henkilöstöryhmiä pitää kohdella yhdenvertaisesti, perustelee neuvottelupäällikkö Hannu Freund KT:stä.

Kuntatyönantajat väläyttää, että opettajien työaikaa pitää pidentää pakottavalla lainsäädännöllä.

– Helpoin tapa olisi lisätä niin sanottuja opettajatyöpäiviä, eli niitä päiviä jolloin opettajat ovat koulussa vaikka oppilaat eivät ole, Freund sanoo.

Kyse on päivistä, joiden aikana opettajat esimerkiksi suunnittelevat yhdessä lukuvuotta. Tällaisia virkaehtosopimuksessa määrättyjä päiviä on peruskouluissa ja lukioissa nykyisin kolme lukuvuodessa.

Freundin mukaan työajan lisäys helpottaisi myös opetuksen järjestämistä.

– Samalla palkalla tehtäisiin enemmän työtä, muutama päivä kesässä.

OAJ: Hallitus potkii julkista sektoria päähän kaikin voimin

Opetusalan ammattijärjestön OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkainen torjuu opettajien työaikoihin puuttumisen pakkolaeilla.

Hän sanoo, että opettajien työaikojen uudistamisesta ovat olleet muutenkin meneillään neuvottelut työnantajan kanssa. Luukkaisen mukaan opettajien lomia ei ole viisasta irrottaa erilliseksi kokonaisuudeksi.

Opettajien vapaat ovat nousseet pakkolakien yhteydessä julkisuuteen, koska opettajilla on vuosittain yli kolme kuukautta niin sanottua koulutyön keskeytysaikaa.

OAJ korostaa, että kyse ei kuitenkaan ole vain pitkistä lomista, vaan monet opettajat esimerkiksi suunnittelevat opetusta aikana, jolloin koulut ovat kiinni. Oppituntien ulkopuolisen työn määrä on OAJ:n mukaan vuosien varrella lisääntynyt.

Luukkainen tyrmää työantajan perustelun, että opettajien työaikoihin pitäisi puuttua yhdenvertaisuuden takia. Hänen mukaansa ensin pitäisi kiinnittää huomiota siihen, että julkisen sektorin työntekijät kärsivät eniten hallituksen pakkolakipaketista.

– En usko, että maan hallitus lähtee yhtä ryhmää, opettajia, ottamaan vielä tikun nokkaan erikseen, kun se potkii julkista sektoria päähän muutenkin kaikin voimin. Se olisi varsin erikoista, Luukkainen pamauttaa.

"Johtoeliitti kiertää pakkolait joka tapauksessa"

Luukkaisen mukaan hallitus joutuisi vaikeuksiin, jos se sorvaisi omia pakkolakeja ammattiryhmille, jotka kärsivät muita vähemmän.

– Tiedämme, että on monia muitakin ammattiryhmiä kuin opettajat, joihin pakkolait eivät samalla tavalla kohdistu, Luukkainen sanoo.

– Siitä syntyisi sirkus entisen sirkuksen päälle. Luulen, että näemme monenlaisia koukeroita, ennen kuin pakkolakettipaketti on maalissa, jos se sinne edes menee.

Luukkainen epäilee, että kyseessä on suo, jota hallitus "ei pysty tarpomaan poliittisesti läpi". Hänen mukaansa on vaikea uskoa, että hallitus saisi pakkolakejaan voimaan.

Jos niin kuitenkin kävisi, "johtoeliitti" pystyy Luukkaisen mukaan kiertämään joka tapauksessa pakkolait, koska korkeissa johtotehtävissä olevat voivat tehdä työnantajansa kanssa erillisen työsopimuksen, joihin hallituksen mukaankaan laki ei ulotu.

– Mikähän yhdenvertaisuus siinä sitten toteutuu. Minusta ei mikään.