Viszonylag elégedettek a magyarok az ország gazdasági helyzetével, és kifejezetten optimisták annak várható alakulásával kapcsolatban, az átlagnál kevésbé bíznak az Európai Unióban, de jobban a kormányban. Viszont egyre kisebb problémának tartják a bevándorlást, ellentétben az egészségüggyel. Röviden így lehet összefoglalni az uniós állampolgárok aktuális véleményéről készített, nemrégiben publikált Eurobarometer kutatást.

A felmérés során az Európai Bizottság megbízásából közel 62 ezer embert interjúvoltak meg arról, hogy miként látja az EU illetve saját jelenét és jövőjét, miket tart a legnagyobb kihívásoknak és hogyan vélekedik választott vezetőiről. Az eredményeket ráadásul nem csak a 28 tagországra, hanem a több mint 200 régióra lebontva is közölték, így az is kiderült, hogy az egyes tagállamokon belül milyen eltérések vannak.

A legmegosztóbb kérdés talán az aktuális gazdasági helyzet megítélése volt. Uniós átlagban a megkérdezettek közel kétharmada mondta azt, hogy jónak tartja a jelenlegi helyzetet, miközben azonban például Ausztria nagy részén és Németország több tartományában is 90 százalék felett volt ez a mutató, addig Görögországban mindenhol 50 százalék alatt. Szinte minden régióban elmaradt az átlagtól az elégedettek aránya a spanyoloknál, a briteknél, a franciáknál, a bolgároknál és a horvátoknál is.

Magyarország az egyik leginkább megosztott tagállam ebből a szempontból: miközben a Dunántúl északi részén az emberek 80, Budapesten és Közép-Magyarországon pedig 70 százaléka tartotta jónak a gazdasági helyzetet, addig a Dél-Dunántúlon és Észak-Magyarországon mindössze 41 százalék. Más kérdés, hogy még ez utóbbiak is komoly előrelépésnek számítanak a legutóbb, 2015-ben mért adatokhoz képest, akkor ugyanis voltak olyan régiók, ahol az emberek mindössze negyede vélekedett pozitívan.

Vélhetően emiatt vagyunk bizakodóbbak a kilátásokkal kapcsolatban is: itthon minden régióban többen vártak javulást, mint amennyien az unióban átlagosan. Mindenhol nagyjából a megkérdezettek negyede vélekedett úgy, hogy a következő 12 hónapban kedvezőbbé válhat a gazdasági helyzet, és csak minden ötödik-hatodik mondta azt, hogy romlást vár*A többiek vagy nem tudtak válaszolni, vagy arra számítanak, hogy nem lesz változás..

A felmérésben arra is kíváncsiak voltak, hogy mit tartanak a megkérdezettek jelenleg a térségünk legnagyobb problémájának. A két legtöbbször említett dolog az egészségügy helyzete és a munkanélküliség volt *mindenkinek két választ kellett megjelölnie., ám ebből a szempontból is eléggé kettészakadt Európa. Spanyolországban, Franciaország nagy részén, Dél-Olaszországban és a görögöknél egyértelműen a munkaerő-piaci helyzetet tartják a legnagyobb kihívásnak, míg

az EU nagy részén inkább az egészségüggyel van gond.

Magyarország még az utóbbi körből is kiemelkedik: nálunk mind a nyolc régióban ezt említették a leggyakrabban az emberek, ráadásul a fővárosi 72 százalék a legmagasabb volt az EU-ban, és a Közép-Magyarországon mért 70 százalék is dobogót ért*70 százalék feletti értéket Magyarországon kívül csak Svédországban mértek, ahol szintén mind a nyolc régióban az egészségügyet tartották a legnagyobb kihívásnak..

Itthon ráadásul elég látványosan romlik a helyzet: most mindenhol sokkal többen mondták, hogy gondok vannak az egészségüggyel, mint három évvel korábban. Ugyanez a helyzet egyébként az oktatással is, amit Budapesten, Közép-Magyarországon és a két észak-dunántúli régióban is a második legproblémásabb területnek tartanak. Az ország keleti részében azonban utóbbi nem került be a top3-ba, itt inkább a munkanélküliség miatt szenvednek az emberek, az elvándorlást pedig az egész országban problémásnak gondolják.

A migrációt ugyanakkor már messze nem vélik akkora gondnak a magyarok, mint 2015-ben.

Akkor volt olyan régió, ahol tízből négy ember a két legfontosabb kihívás között említette, most azonban jellemzően csak a megkérdezettek 8-10 százaléka látta így.

Az Európai Unió megítélése egyébként látványosan javult 2015 óta itthon, ám a magyarok így is kevésbé bíznak a közösségben, mint az átlag európai. Ez alól csak Budapest kivétel, ahol 68 százalék vélekedett pozitívan az EU-ról, az ország többi részében ez az arány a 60 százalékot sem érte el.

Ennél is kevésbé bízunk a kormányban, de a magyar kabinet még így is sokkal jobban áll, mint az uniós nemzeti kormányok többsége. Nálunk Közép-Magyarország kivételével mindenhol nagyjából 50 százalék volt bizakodó. Ilyen arányt pedig csak Svédországban, Finnországban, Hollandiában és Ausztriában tudott felmutatni a kormány.

Támogasd a munkánkat! A G7-et ingyen lehet olvasni, de nem ingyen készül. Ha tetszett, amit olvastál és hasznosnak gondolod a munkánkat, akkor támogass minket, úgy, mintha előfizetnél. Ezzel növeled a működésünk biztonságát, és hozzájárulsz ahhoz, hogy olyan minőségben írhassuk az újságot továbbra is, ahogy eddig. Magánszemélyként és cégként is küldhetsz nekünk pénzt egy egyszerű bankkártyás fizetéssel vagy havi rendszerességgel. Köszönjük, hogy mellénk állsz. Havonta Egyszeri összeggel Tovább a támogatáshoz

Adat egészségügy Eurobarometer migráció oktatás Olvasson tovább a kategóriában