Ez a bejegyzés 2018-ban kapott egy frissítést. Majd 2020-ban egy másikat.

Az omnibus az idén nyáron publikált egy nagyszerű adatbázist a Székelyföldi vállalkozásokról és cégekről, és ezt online, kiegészítő információkkal együtt közzétette. A cégek földrajzi és iparági eloszlásáról készítettem most egy adatalapú “snapshot” típusú rövid összefoglalót. A fenti alaptérkép lesz a poszt gerince, próbáld ki a teljes képernyős verziót is, és itt van egyszerű képként is!

This post is about the geographical and sectoral distribution of top companies of the Székelyland region of Transylvania – through infographics and engaging interactive maps.

Az elemzés során a 6 székely szék (Orbaiszék és Sepsiszék együtt) 50 legnagyobb bevételű cégét vettük figyelembe. Az így kapott adatok alapján Székelyföld GDP-je (bruttó nemzeti össztermék) 19.27 milliárd RON = $5.37B = €4.34B – ez persze sarkításos, orientatív érték, hisz itt nincsenek jelen a közpénzek, valamint a kisebb mezőgazdasági tevékenységek – ezek meg Hargita és Kovászna megyében is számosak, fontos elemei a gazdaságnak. A 810.000-es lakosságra levetítve a GDP 23800 RON / fő = $6644 = €5362. Ez havonta 1983-lejt jelentene fejenként de a (főleg a nagy) cégek aktivtási helye, munkaerejének forrása és adózások (16%-os adó után a fenti szám 1660-ra módosul) is hatással vannak a valós összegre (csökkentik), akárcsak a közpénzek és kis cégek kihagyása (növelik). A GDP Székelyföldön belüli eloszlása ugyanis korántsem egyenletes.

Maros megye az összegnek több mint felét adja és Maros megyének meg 61%-át az E.ON két energiaszektor-beli cége és az Azomureș műtrágyagyár teszi ki – ahogy ez az alábbi fatérképen (treemap) is látszik. Itt a székeket színkódoltuk és a cégek bevételével arányosan oszlanak meg a négyszögek területei (teljes képernyő).

A fatérképről és az alaptérképről együttesen jól kivehetőek a régiók sajátos, jellegezetes iparágai. Nézzük meg az alaptérképet három dimenzióban, hogy jobban kivehetőek legyenek az egyes vállalkozások (vektor formátumban itt). Így minden céget egy egységnyi vastag pénzérmével jelenítünk meg. Ha a pénzérmék túlságosan fedik egymást, akkor egymásra helyezzük őket (helymegtakarítás céljából a pénzérmék átmérője most nem egyenesen arányos a cégek bevételével, mint az alaptérképen, de a hierarchia természesetesen így is fennmarad).

Marosszék főként szolgáltatásokkal, energia-előálítással (elektromos energia, földgázkitermelés), szállítással és szolgáltatással, kereskedelemmel és vegyiparral keresi a kenyerét (* Itt talán érdemes azt megcsillagozni, hogy bár az E.ON Gaz Marosvásárhelyen van bejegyezve, a kitermelési helyek nagyrésze Nyugat-Marosban van, Medgyes körül, ami nem a történelmi értelemben vett Székelyföld része). Gyergyóban a fakitermelés és az építőipar a vezető iparágak – kivéve azt a “kósza” nagy lila foltot, ami a Borszék asványvíztöltőde, egyben Hargita megye legnagyobb cége. Az asványvíz hagyományának természetesen Csíkban is meglátszanak a nyomai, Csíkszentkirályon 2, míg Tusnádon egy nagy lila pöttyel. Csíkszéknek színes gazdasága van, a szolgáltatások, fakitermelés-bútorgyártás, építőipar és kisipar – vas és műanyag – is jelentős. Udvarhelyen – várható módon a textilipar az egyik legjövedelmezőbb, akárcsak a fakitermelés, a szállítás és az kis- és élelmiszeripar (gyártás és forgalmazás). Az energia is jelen van – a hatalmas lila pont az üzemanyagokkal foglalkozó Global NRG COM, bár a 2010-ben alapított cégnek 2011-ben és 2012-ben csak egy huszada volt a jövedelme, mint tavaly. Háromszék az élelmiszeriparban – főként a tejtermékek terén látja a jövőt, de textil- és ruhaneműiparuk még az udverhelyinél is jelentősebb. Jelen vannak továbbá a szolgáltatások-kereskedelem és – Csíkszékkel karöltve – a mezőgazdaság. Lássuk tehát ezeket az adatokat fatérképre (treemap) levetítve (teljes képernyő).

Jövedelmi szempontból természetesen az energiaszektor messzemenően a legnagyobb bevételű, még úgy is, hogy csak nagyon kevés cég képviselesteti magát (ez nem meglepő, az energiaszektor egy tőkeintenzív szegmens – high barrier on entry). Ezt követi a vegyipar (újra javarészt egy-két hatalmas cégnek köszönhetően) , és utána egyszerre az élelmiszeripar, kereskedelem és a kisipar. A szolgáltatások szektor, az asványvízpalackozás, a textilipar és az építőipar egymáshoz hasonló méretűek. A többi szektor bevétel szempontjából kevésbé jelentős. Ez tán meglepő, hisz itt találjuk a fuvarozást, a faipart és a mezőgazdaságot is. De váltsunk át bevételről a cégek számára a fenti fatérképen (teljes képernyő)!

Így egy kiegyensúlyozott kép tárul elénk, ami azt mutatja, hogy a székely gazdaságban majdnem egyenlő arányban van jelen az összes, a régióra jelemző iparág (ne felejtsük, hogy ez csak a 300 legnagyobb cég figyelembe vételével készült és a kisebb cégek megváltoztathatják az eloszlást – főként a – hagyományosan családi – mezőgazdaság irányába). Tán csak a turizmus és hanyatló nehézipar és bányászat van alulképviselve – bár ez részben annak tudható hogy ezekben az ágazatokban lehetséges, hogy kevés számú cégnek nagyon sok tulajdona van, vagy kevés de nagy tőkéjű cég létezik.

A gazdasági diverzitás, öszetettség (ökonómiai komplexitás) egy rendkívül áhított tulajdonság és elegendhetetlen egy régió hosszútávú és fenntartható fejlődéshez. Úgy néz ki, hogy régiónk talán ezt az akadályt képes atugrani. Ám ne feledjük, hogy ez egy nagyon leegyszerűsített kép, és sok más – akár modellezhetetlen – szempont is közrejátszik egy régió hosszútávú gazdasági fenntarthatóságáról. És akkor a környezeti és a kulturális fenntarthatóságról még nem is beszéltünk. Jövőbeli elemzéseinkben szemügyre vesszük majd a régió kereskedelmi kapcsolatati más régiókkal, demográfiájának és infrastruktúrájának alakulását és talán ezt a (pseudo) modellt is frissítjük majd!

Itt van tehát Székelyföld gazdasági térképe, egyetlen infografikán (teljes képernyő):

ADATOK + KÓD: Az adatok ezzel az Ipython notebook-kal lettek feldolgozva, így néz ki az csak eredmény. A fatérképek kirajzolásához a d3.js Javascript könyvtár treemap bővítményét használtam fel. Az adatok forrása az omnibus.ro volt. Az svg utómunkát egyszerű szövegszerkesztőben, a grafikus utómunkát meg pixlr-ben végeztem.

A poszt célja nem a hajszálpontos adatszolgáltatás, hanem az, hogy egy általános képet adjon a székelyföldi régióban létező cégek jelenlegi gazdasági helyzetről és regionális eloszlásukról. Az iparágakba történő besorolás korántsem tökéletes és valószínüleg finomítható. Jelen célra, azonban ez a megközelítés megfelelt.