Vilka ord använder vi när vi hälsar på varandra på svenska i Sverige och i Finland? Och vilka skillnader och likheter finns det mellan sverigefinska och finlandssvenska? Det undersöker språkforskare just nu i ett forskningsprogram där Stockholms universitet samarbetar med universiteten i Helsingfors och Åbo samt med Institutet för språk och folkminnen i Göteborg.



Svenskan är ett så kallat pluricentriskt språk, vilket innebär att det talas i flera länder, som i Sverige och i Finland.

– Jag har länge varit intresserad av att studera hur samma språk skiljer sig åt i olika länder. Den språkliga grunden är densamma, men uttrycken kan variera vilket ger perspektiv på interkulturell kommunikation, säger Catrin Norrby, professor i nordiska språk vid Institutionen för svenska och flerspråkighet som har tagit initiativ till forskningsprogrammet om kommunikativa mönster i sverigesvenska och finlandssvenska som pågår åren 2013-2020 och är finansierat av Riksbankens Jubileumsfond.

– Forskning om pluricentriska språk har tidigare mest fokuserat på språkets formella sida, som skillnader när det gäller till exempel ordförråd och grammatiska konstruktioner. Men vi ville studera hur faktiska samtal går till och hur språket används, säger Catrin Norrby.

För att kunna studera skillnader i samtalsmönster har forskarna spelat in samtal i liknande miljöer i både Sverige och Finland. Samtalen utspelar sig inom tre olika domäner: inom service, lärande och vård.

– Vi ville hitta miljöer för samtal som ligger bortom den privata sfären och som många är med om. Inom service fokuserade vi på biljett- och informationsdiskar av olika slag, inom lärande undersöker vi handledningssamtal i högskolemiljöer och när det gäller vård så studerar vi samtal inom hälso- och friskvård.

I en nyligen publicerad studie har forskargruppen undersökt vilka hälsningsfraser som används inom området service i Sverige och Finland. Totalt har man spelat in 1 300 servicesamtal som utspelar sig vid biljettkassor vid teatrar eller sportarenor och vid informationsdiskar på bibliotek.

– Det är intressant att studera just hälsningsfraser för alla samtal måste öppnas på något sätt, men hur? Hur vi hälsar på varandra är väldigt socialt betingat. En hälsning markerar en viktig startpunkt för samtalet. Om någon till exempel inte hälsar tillbaka så känns det ju ganska märkligt, säger Catrin Norrby.

Utifrån det videoinspelade materialet har forskarna sedan undersökt själva hälsningen, om det förekommer tilltal som ”du” eller ”ni”, hur ärendet presenteras och hur samtalet avslutas. De har kunnat dra flera slutsatser.

– Det är helt klart mer som förenar Sverige och Finland än vad som skiljer åt när det gäller hur vi hälsar på varandra. ”Hej” är bashälsningen i båda länderna.

Däremot verkar finlandssvenskan ha fler varianter av hälsningsfraser än vad sverigesvenskan har. I Finland används till exempel hälsningsorden ”moj” och ”mojn” som kommer från finskan, liksom det, i svenska öron, lite mer ålderdomliga ”goddag” som enbart förekommer i de finlandssvenska samtalen, inte i Sverige. ”Hejsan” förekommer däremot mer i Sverige än i Finland och ”tjenare” förekommer enbart i Sverige, inte alls i Finland.

– ”Tjenare” är alltså en typisk svensk markör, och det är mest män som säger det till andra män.

När det gäller tilltal förekom ”ni” i de finlandssvenska samtalen, medan ingen i Sverige sa ”ni” när de hälsade på varandra.

Nästa steg i projektet är att utifrån det inspelade materialet studera vad som sker runt själva samtalen, när det gäller sådant som blickar och gester, samt att undersöka så kallade kvitteringar, alltså hur människor reagerar och svarar på det de hör.

Med hjälp av Språkbanken i Göteborg kommer allt material sedan att samlas i en korpus för att bli tillgängligt för framtida forskning.

– En forskare ska till exempel kunna söka på ”goddag” och ”finlandssvenska” och ”svenska Teatern i Helsingfors” och få fram ett resultat som: ”kvinna, 63 år, bor i Helsingfors”. Med en stor databas kan man alltså se intressanta mönster i vilka sorters personer som använder ett speciellt uttryck.

Med forskningen hoppas Catrin Norrby kunna bidra till att visa hur samtal går till i en viss tid och i en viss miljö.

– De säger något om hur vi lever våra liv tillsammans och hur vi interagerar med varandra. Interaktion och samtal är grunden för vår sociala existens, och viktiga utgångspunkter för hur vi förstår oss själva och andra.