När en liten livsmedelsbutik i Söderhamn nyligen plockade in halal-slaktat kött i sortimentet utbröt en debattstorm på sociala medier. Många röster höjdes emot halal-slakt och det blev tydligt att ämnet är laddat och framkallar starka känslor hos många.

– Det är vanligt att otäcka filmklipp och bilder från andra länder florerar i den här typen av diskussioner. Jag förstår att folk blir upprörda och protesterar emot halal om de tror att det går till på det sättet i Sverige, säger Shivar Magdal, djurskyddshandläggare för slakt- och transportfrågor på Jordbruksverket.

Dock upplyses de flesta som deltar i diskussionsforumen vanligen ganska snabbt om att halal-slakt i Sverige följer exakt samma regelverk som annan slakt. Det enda som skiljer är att man vid halal vänder djuret mot Mecka, läser en välsignelse och låter blodet rinna ut innan djuret dör. En muslim som är godkänd slaktare utför proceduren.

– Missuppfattningen är oftast att halal-slakt sker utan bedövning. Många ringer och skriver brev till oss på Jordbruksverket om det. Vi får ständigt förklara att så inte är fallet, säger Shivar Magdal.

Även på Djurens Rätt menar man att halal-slakt inte innebär något mer lidande för djuret än övrig slakt.

– Man ger djuret bedövning i form av en elchock eller skjuter det med bultpistol så det tappar medvetandet innan avblodning och dödande, och det sker oavsett om det är halal eller inte. Det som är värst för djuren är hanteringen i livsmedelsindustrin anser vi, inte olika slaktmetoder. Till exempel att man separerar kalvar från kor alldeles för tidigt eller att många djur inte får tillgång till utevistelse, säger Moa Richter Hagert.

Ska man välja mat som gynnar djuren ska man välja vegetariskt, menar hon. Dock är debattörerna som är emot all form av slakt få i kommentarsfälten där svenskt halal-kött diskuteras. Så vad handlar motståndet om egentligen? Om man vet att samma regler gäller vid halal och att djuren inte lider mer än vid annan slakt?

Docenten Jonas Svensson vid Linnéuniversitetet har intresserat sig för just den här frågan, och enligt honom ligger rena känsloreaktioner bakom motståndet. Och sådana är svåra att med ord förklara.

– Om man känner äckel mot halal-kött försöker man gärna rationalisera vad man upplever. Då är det lätt att man tar till djurskyddsfrågor eller argumentet att muslimer minsann måste anpassa sig efter det svenska samhället till exempel, för att motivera vad man känner, säger han.

Men egentligen är det alltså själva känslan av äckel det är frågan om enligt Jonas Svensson. Många av motståndarna mot halal drabbas enligt det här synsättet av en känsla av att köttet skulle vara religiöst kontaminerat, smittat av islam. Tron att ett objekt är orent trots att det fysiskt inte är det har människor delat i alla tider över hela världen. Jonas Svensson ger exemplet att de allra flesta människor inte skulle vilja dricka ur ett glas som en kackerlacka nyss legat i även om det vore diskat, eller ta på sig en tröja som tillhört Adolf Hitler trots att den skulle vara rentvättad.

– Upplevelsen av ett objekts orenhet verkar inte ha någonting med religion att göra, vilket många gärna vill tro. Även sekulariserade människor kan känna så, det är en allmänmänsklig egenskap vi har. Men det intressanta är att de som upplever äckel på sätt och vis har accepterat religionen och tror också, precis som muslimerna, på dess inverkan på köttet.

Äckelkänslan inför halal-kött kan uppstå på grund av islamofobi eller rasistiska värderingar, men det behöver inte vara så. Det kan helt enkelt räcka med att man inte delar den muslimska tron eller de värderingar man kopplar till islam.

– Då kan det kännas som att köttet är moraliskt förorenat och man vill inte gärna stoppa det i munnen, säger han.

Det finns någonting mer i detta som faktiskt gör att halal-motståndarna och de troende muslimer som tar avstånd från kött som är slaktat på annat sätt är mer lika varandra än man kanske först tror. Något som gör att de som agiterar allra högst emot halal egentligen kanske borde vara de som skulle kunna ha störst förståelse för halal.

– En av mina poänger är just att det känslomässiga motståndet, äcklet gentemot halal-köttet, är exakt det samma som många muslimer känner inför svenskt kött som inte är halal-slaktat, säger Jonas Svensson.

Läs också:

Ledare: Halalslakt – en råtta i pizzan