Tampereen yliopiston opiskelijat ja henkilökunta keräsivät alle viikossa viisisataa nimeä vetoomukseen, jossa vaaditaan yliopiston viestinnän korjaamista. Vetoomuksessa viitataan muun muassa “pöhinäretoriikkaan” ja siihen, että yliopisto ei ole yritys.

Miten yliopisto reagoi, Tampereen yliopiston hallituksen puheenjohtaja ja Cargotec-yhtiön suuromistaja Ilkka Herlin?

”Se viestinnän kulttuuri on tullut ihan muusta maailmasta Tampereen yliopistoon, jossa muutenkin ollaan sovittamassa eri yliopistojen kulttuureja yhteen. Se ei ole toiminut. Tämä on aivan ilmeistä.”

Se [linja] aiheuttaa enemmän hajaannusta kuin rakentaa yliopistoa tai antaa yliopistosta ulospäin sellaisen kuvan, mihin me pyrimme. Tottahan siihen muutoksia tulee.”

Mikä on tämä toinen maailma, josta viestintä on tullut?

”Se lienee sellainen bisneksen tiettyjen osa-alueiden genre. Sillä on aika vähän tekemistä yliopistomaailman kanssa. Ja se kyllä näkyy ja kuuluu. Nämä maailmat eivät kuulu yhteen, ainakaan tässä maailmanvaiheessa. Paljon saa tapahtua, että ne kuuluisivat yhteen.”

Viestinnästä vastaa rehtorin johtama toimiva johto. Miten asiaa on puitu yliopiston hallituksessa?

”Tietenkin olemme hallituksessa havainneet tämän ja keskustelleet tästä. Olemme todenneet, että linjan täytyy muuttua. Ja jos se ei muutu, siitä tulee hallitusasia. Mutta minulla ei ole mitään epäilystä, etteikö tätä Tampereen yliopiston keskuudessa hoidettaisi kuntoon ihmisten kesken.”

Tampereen yliopisto on viime aikoina ollut viestinnän lisäksi julkisuudessa rehtorivalinnan salailusta. Mitä ajattelette uutisoinnista?

”Se herättää hallitukselle kysymyksiä siitä, että jos asiat on menneisyydessä hoidettu näin huonosti, mitä kaikkea uutta sieltä vielä putkahtaa. Nämä asiat tulevat meille ihan puskista.

Nykyinen hallitus on aloittanut työnsä vähän yli vuosi sitten. Meidän täytyy saada yliopistoon sellaiset järjestelmät, että laki, oikeudenmukaisuus ja tieteen harjoittaminen ovat mahdollisia hyvän hallinnon puitteissa.

Jos tällaisia tulee ilmi lisää, hallituksen on pakko perehtyä niihin ja korjata ongelmat. Se on meidän jossain määrin epäkiitollinen tehtävämme. Meidän tehtävämmehän olisi kehittää yliopistoa. Nyt vanhojen sotkujen korjaamiseen menee aika paljon aikaa.

Varmaan käymme seuraavassa kokouksessa tämänkin asian perinpohjaisesti läpi.”

Yliopistoa on arvosteltu muun muassa siitä, että sitä on johdettu kuin yritystä. Onko näin?

”Ehkä on johdettu ennen meidän aikaamme, siis ennen nykyisen hallituksen aikaa. Nykyinen hallitus vastaa vain siitä, mitä me olemme tehneet.”

Miten yliopiston johtaminen eroaa yrityksen johtamisesta?

”Yliopisto tekee autonomista ja itsenäistä tiedettä ja antaa parasta mahdollista korkeakouluopetusta. Bisnesmaailmassa on tarkoitus tehdä rahaa liikeyrityksen toimialalla. Toki niissä on yhteisiäkin asioita, mutta paljon enemmän on erottavia asioita. Ei niitä johdeta samalla tavalla, se on itsestään selvää.

Yliopiston pitäisi johtaa itse itseään. Sitähän autonomia tarkoittaa. Siihen minä ja hallitus olemme pyrkineet kannustamaan. Tieteen autonomia tarkoittaa sitä, että itse luodaan arvot ja strategia, ja sitten toimitaan niiden mukaisesti.”

Yliopiston itse luomiin arvoihin kuuluvat esimerkiksi avoimuus ja kriittisyys. Miten nämä ovat toteutuneet viime aikoina?

”Kriittisyys on ainakin ihan hyvin hanskattu. Sitä kyllä riittää. Avoimuudessa on aina parantamisen varaa. Se vaatii, että yliopisto kaikilta osin kokee asian yhteiseksi.

Tiedehän on avointa toimintaa. Jos avoimuus ei toteudu, ei oikeastaan toteudu mikään yliopistollinen toiminta, ei opetus eikä tutkimus. Jos siinä on vikoja, sitten korjataan.

Korostan, että tässä on meneillään iso remontti ja kulttuurien yhteensovittaminen. Siinä menee vähän aikaa, ennen kuin se pelittää.”

Olette itsekin työskennellyt pitkään historiantutkijana. Millainen työympäristö Tampereen yliopisto on tällä hetkellä?

”Työhyvinvointia on tutkittukin täsmällisesti noin puoli vuotta sitten, ja olen sen tiedon varassa. Tulos on yllättävän hyvällä tasolla ajatellen, millainen muutos tässä on meneillään.

Jos vertaa muihin suomalaisiin korkeakouluihin, hyvinvointinumerot olivat hieman keskiarvon alapuolella. Tällaisessa muutosprosessissa olin itse odottanut, että porukka olisi reagoinut enemmänkin tilanteeseen.

Tutkimuksen mukaan eniten ongelmia oli johtamisessa ja strategiassa. Strategiaa ei silloin oikeastaan ollutkaan. Eikä johtaminenkaan voi oikein toimia, ellei yliopiston tavoitteita ole määritelty.”

Miten tilanne yliopistolla saadaan rauhoittumaan?

”Se on jokapäiväistä työtä. Tässä on tehty paljon työtä sen eteen, että saadaan uutta keskustelukulttuuria syntymään eri tasoilla. En suinkaan väitä, että se työ olisi millään tavalla valmista.

Ongelmat todetaan ja niistä keskustellaan kaikkien kesken, että miten tämä nyt ratkaistaan. Ei se ole oikeastaan millekään normaalille kanssakäymiselle vierasta puuhaa.”