Tuhansien järvien maassa syödään norjalaista lohta, vaikka omissa vesissä kasvaa luonnostaan ja voitaisiin kasvattaa valtavasti maukasta ja terveellistä raaka-ainetta.

Mistä on kyse? Suomalaiset syövät kalaa 14 kiloa vuodessa henkeä kohti

Kalasta 10 kg tuodaan ulkomailta, 1,5 kg on viljeltyä kirjolohta, 2,5 kg luonnon kalaa

Muikkua ja ahventa syödään noin 0,5 kiloa henkeä kohti

Lihaa suomalainen syö lihaa 81 kiloa vuodessa - sikaa reilut 34, nautaa 19 ja siipikarjaa 23 kiloa

Suomalaisen kalan alamäki on kestänyt melko tarkkaan 30 vuotta. Vielä 1980-luvulla suomalaiset söivät pääasiassa kotimaista kalaa. Ylivoimaisesti suosituin kala oli silakka, mutta myös järvistä pyydettyä muikkua, ahventa ja siika kului runsaasti.

Sitten alkoi erityisesti norjalaisen lohen paraatimarssi kohti Suomea. Nykyisin suomalaiset syövät 14 kiloa kalaa henkeä kohti. Siitä 80 prosenttia eli 10 kiloa tuodaan ulkomailta. valtaosa Norjasta.

– Voi kun tietäsi, että miksi, professori Hannu Lehtonen Helsingin yliopiston ympäristötieteiden laitokselta huokaa.

Kalavesiä kymmeniä vuosia tutkinut Lehtonen laskee, että kaikki suomalaisten kala olisi pyydettävissä kotimaasta ilman, että kalakannat tai ympäristö siitä merkittävästi kärsisivät.

Kalan kulutus on 30 vuodessa kasvanut reilusti, mutta kotimaisen kalan kulutus on lähes romahtanut (siirryt toiseen palveluun). Erityisen kehnosti on käynyt silakalle, jonka kulutus on pudonnut 30 miljoonasta kilosta vajaaseen neljään miljoonaan kiloon. Silakka on merialueen kalastajille edelleen tärkein saaliskala, mutta suurin osa saaliista menee vientiin ja eläinten rehuksi.

Norjalaisen lohen tuonnin kasvu hidastunut

Kotimaisen kalan alamäki kuluttajien ruokapöydässä on pudonnut vielä 2000-luvullakin kolmanneksen. Luonnonvarakeskus Luken arvion mukaan tuontikalan käyttö on tuplaantunut ja Norjasta tuodun lohen myynti nelinkertaistunut.

Kotimaassa tuotetulla kalalla on kuitenkin hieman toivoa. Valoa pilkistää Norjan suunnassa, jossa kalankasvatus on hieman vaikeuksissa.

– Norjassa alkaa olla pulaa sopivista kasvatuspaikoista. Siellä kasvu on ainakin tilapäisesti pysähtynyt, Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Jari Setälä sanoo.

Kotimaisen kalan kulutus hieman elpynyt

Norjasta tuotiin Suomeen vuonna 2014 ennätysmäärä lohta, 33 miljoonaa kiloa. Viime vuonna määrä jäi Jari Setälän arvion mukaan 23-25 miljoonaan kiloon.

Kasvumahdollisuutta löytyy erityisesti ulkosaaristosta ja jopa avomereltä Jari Setälä

– Kotimaisen kalan osuus on ehkä hieman noussut. Norjan lohi on kallistunut kun sopivia paikkoja siellä ei niin paljoa ole, Setälä tuumii.

Suomessa on asetettu tavoite, jonka mukaan nykyinen 14 miljoonan kilon kotimainen kasvatusmäärä nostetaan 20 miljoonaan kiloon vuoteen 2021 mennessä. Tähän asti kasvua on rajoittanut kalan kasvatuksen ympäristövaikutukset.

Jyrki Lyytikkä / Yle

– Nykyisillä tekniikoilla päästöt ympäristöön ovat pudonneet alle kolmannekseen. Kasvumahdollisuutta löytyy erityisesti ulkosaaristosta ja jopa avomereltä. Toinen kasvupotentiaali on kiertovesikasvatuksessa, mutta siellä investoinnit ovat suuria. Kala on aika kallista tuottaa, mutta töitä uusien tekniikoiden eteen tehdään koko ajan meillä ja maailmalla.

Jari Setälä uskoo, että kotimaisella kalalla olisi menekkiä. Luonnon kalan tarjontaan tuskin on tulossa parannusta.

– Esimerkiksi kuhalla, siialla ja ahvenella olisi kysyntää, mutta kalastajien määrä on vähentynyt. Kasvu on haettava viljelyn puollelta.

Professori pitää tuontikalan kasvuvauhtia "sangen outona".

– Tämä on aivan käsittämätöntä, että meillä on kotimaassa hyvää kalaa, mutta sitä ei käytetä. Vielä 1980-luvulla enemmistö oli kotimaista kalaa, Lehtonen harmittelee.

YLE

Kestävää kalastusta pitkään tutkinut Hannu Lehtonen arvioi, että kaikki Suomessa käytettävä kala olisi saatavissa kotimaasta.

– Eniten mahdollisuuksia olisi silakassa, jonka kulutus on pudonnut kymmeneen prosenttiin aiemmasta. Mutta kaupassa tuoretta kokonaista silakkaa näkee harvoin, Voi toki olla, ettei ole kysyntää, joten ei myöskään synny tarjontaa.

Hannu Lehtosen mielestä ihmisten makutottumukset ja arvostus kohdistuvat turhan voimakkaasti loheen, kuhaan ja ahveneen ja siikaan. Paljon hyvää kalaa jää käyttämättä.

– Särkikalat, kilohaili ja silakka voisivat hyvin korvata tätä tuontia. Nyt ne menevät pääosin rehuksi. Norjalainen lohi tulee valmiina ja ruodottomana, jolloin se on helppo laittaa.

– Kuha ja ahven maksavat moninkertaisesti loheen nähden. Fileet maksavat yli kolme kymppiä, kun norjalaista lohta saa alle kympin.

Hannu Lehtonen muistuttaa, että luonnon kalan vaatimaa kylmäketjua on rakennettu erityisesti rannikolle.

Esimerkiksi lahnapihvit ovat erittäin maukkaita Hannu Lehtonen

– Pakastamoita ja jäähdyttämöitä on noussut, ja senhän se vaatii. Vähemmän kalastetuilla alueilla kuten monilla järvillä tietysti tämän kylmäketjun rakentaminen on hankalampaa.

Hannu Lehtonen haluaisi nostaa särjen ja lahnan suomalaisten ruokapöytään. Niiden arvostusta on pyritty kohottamaan.

– Esimerkiksi John Nurmisen säätiöllä on projekti, jolla pyritään kehittämään niiden käyttöön. Ne ovat vaivattomia ja maukkaita. Esimerkiksi lahnapihvit ovat erittäin maukkaita.

Seppo Sarkkinen / Yle

Juttua muokattu 21.8. klo 10.09. Lisätty sana 'miljoonaan' lauseeseen: "Erityisen kehnosti on käynyt silakalle, jonka kulutus on pudonnut 30 miljoonasta kilosta vajaaseen neljään miljoonaan kiloon.

Lähteet: Luke, Lihatiedotus