Talouskehityksen näyttäessä valoisalta paineet palkkojen korotuksiin (siirryt toiseen palveluun) ovat kasvaneet. Kilpailukykysopimuksen tuomat lisätyötunnit ja lomarahojen leikkaukset hiertävät.

Palkansaajapuolella on myös huomattu millaisia palkankorotusprosentteja työntekijöillle on jaettu muun muassa Ruotsissa, Saksassa, Hollannissa ja kovan kriisin ja kulukuurin läpikäyneessä Irlannissakin.

Lisäksi Suomen Pankin tuoreet graafit todistavat, että Suomessa työn hinta suhteessa muuhun euroalueeseen on vuodessa selvästi laskenut. Työn hinnassa ovat mukana palkat ja ostopalvelujen palkkakustannukset sekä tuottavuus. Kustannuskilpailukyvyn heikkeneminen on siis vaihtunut parantumiseen.

Ilo on kuitenkin Suomen Pankin mukaan ennenaikaista. Työ on vielä kesken, koska kymmenen vuoden aikajaksolla työn hinta Suomessa on yhä selvästi euroaluetta korkeammalla tasolla.

Kurottavaa siis yhä riittää.

– Olemme arvioineet, että noin neljä prosettiyksikköä kurotaan parin vuoden aikana kiinni näistä menetyksistä ja että ehkä toinen puoli tai vähän yli siinä olisi vielä jäljellä.

Tiukan otteen pitäisi siis palkkaneuvotteluissa yhä pitää.

– Vaikka meillä palkkakehitys on ollut varovaisempaa kuin muualla, niin vielä pitäisi jonkun aikaa kyetä menemään suhteessa muihin alemmalla tasolla, jotta ne menetykset ja tappiot voidaan kuroa kiinni.

Liikanen muistuttaa, että vuoden 2007 jälkeen yksikkötyökustannukset kasvoivat Suomessa selvästi enemmän kuin muissa euroalueen maissa.

– Tämä johti siihen, että yrityksiltä meni kilpailukyky, vienti ei menestynyt, tuotantoa supistettiin ja ihmisiä joutui työttömäksi.

Jos ote ei pidä, vaarana on talouskehityksen heikentyminen.

– Maailmantalous tukee nyt Suomen kasvua, mutta omillakin teoilla on merkitystä. Kilpailukykysopimus on ollut tärkeä ja sen vähättelijät ovat väärässä, sanoo Suomen Pankin pääjohtaja Erkki Liikanen.

Inflaatio pysyy matalana

Suomen lisäksi myös muun euroalueen talous kasvaa nyt laaja-alaisesti. Bruttokansantuotteen odotetaan Suomen Pankin ennusteen liikkuvan tänä ja ensi vuonna parissa prosentissa.

Kiihtyvä kasvu ei ole kuitenkaan tarttunut hintoihin. Inflaation ennustetaan olevan tänä vuonna puolitoista prosenttia ja putoavan ensi vuonna 1,2 prosenttiin.

Euroopan keskuspankin hintavakaustavoite on alle 2 prosenttia, koska inflaation liikkuessa parin prosentin hujakoilla sen katsotaan tukevan talouskasvua. Lähivuosina tavoitteeseen ei siis vielä ylletä.

Som Kusaram / Yle

Inflaation mataluus on herättänyt pohdiskeluja syistä.

Suomen kaltaisissa maissa matalaa inflaatiota selittää pitkän taantuman aiheuttama korkea työttömyys ja teollisuuden vaajat käyttöasteet.

– Kun kapasiteetti on käytössä, työllisyysaste nousee ja silloin yleensä alkavat palkat ja myös hinnat nousta.

Korkean työttömyyden maissa on ollut myös paljon ihmisiä, jotka ovat vasten tahtoaan joutuneet tekemään osa-aikatyötä. Talousnäkymien parantuessa ensisijainen tavoite on ollut saada lisää työtunteja eikä palkankorotuksia.

Mutta eipä ole inflaatio kiihtynyt vielä niissäkään maissa, joissa korkea työttömyys on jo selätetty ja talous on kasvanut vahvasti pidempään. Jarruna palkkojen ja hintojen nousulle on ollut tuottavuus.

– Vasta sitten kun yritysten kannattavuus ja voitot paranevat lisääntyy myös palkannousuvara. Tätä on pohdittu paljon Saksassa ja Yhdysvalloissa.

Korot pysyvät matalana

Matalan inflaation takia Euroopan keskuspankki aikoo pitää rahapolitiikkansa keveänä. EKP:n neuvosto odottaa siis ohjauskorkojen pysyvän nykyisellä tasolla pidemmän aikaa ja vielä arvopaperiostojen päätyttyäkin.

Kotitalouksien ja yritysten lainojen korkojen ei siis pitäisi nousta merkittävästi vielä vuosiin.