Britannian hallituksen EU-erosta vastaava ministeri David Davis haluaa kertoa Suomen ja Ruotsin hallituksille maansa Brexit-suunnitelmista. Davis tapaa Helsingissä ulkoministeri Timo Soinin, minkä jälkeen hän lentää Tukholmaan.

Davis on käytännössä kutsunut itsensä kylään, sillä vierailu tapahtuu Britannian hallituksen aloitteesta. Pääministeri Theresa May haluaa jättää maansa eroilmotuksen EU:lle maaliskuun loppuun mennessä, joten Britannian hallituksella on kiire selvittää, miten brittien lähtöön eri EU-maissa suhtaudutaan.

Suomen hallituksen keskeinen tavoite on, että Euroopan unioni pysyy yhtenäisenä tulevissa eroneuvotteluissa. Täällä siis kuunnellaan kohteliaasti, mitä Davisillä on sanottavaa, mutta minkäänlaista tuenosoitusta briteille ei ole luvassa.

Neuvotteluissa kiistellään kymmenistä miljardeista

Britannian eroneuvotteluista ennakoidaan vaikeita, sillä niissä kiistellään kymmenistä miljardeista euroista. EU:n komissio on laskenut, että brittien pitäisi maksaa noin 55–60 miljardin lasku unionille loppurahoituskaudesta.

Eronsa jälkeenkin britit saisivat vielä jonkun aikaa avustuksia esimerkiksi unionin maatalous- ja aluekehitysohjelmista. He eivät enää osallistuisi EU:n budjetin rahoitukseen. Komission laskelmien mukaan brittien jäljellä olevien velvoitteiden määrä yltäisi kuitenkin kymmeniin miljardeihin.

Yksi brittien EU-eron kimmokkeista olivat Brysselin kirstuihin katoavat miljardit. Britannian hallituksen on poliittisesti mahdotonta hyväksyä näin mittavaa laskua, joten tulevasta eroprossista voi tulla sotkuinen.

Britannian ja EU:n liput kuvattuna lähellä Britannian parlamenttitaloa Westminsteriä toukokuussa 2015. EU ja Britannia kiistelevät miljardeista tulevissa eroneuvotteluissa. Facundo Arrizabalaga / EPA

Brittien lähtö tekee ison loven unionin budjettiin

Tilannetta pahentaa se, että Britannian lähdön myötä unionin budjettiin jää noin seitsemän prosentin aukko. Jäljelle jäävät 27 maata joutuvat Brexit-neuvotteluiden lomassa sopimaan, katetaanko tämä aukko jotenkin vai leikataanko unionin budjettia.

Jäsenmailla on haastetta pitää rivinsä koossa Brexit-neuvotteluissa, sillä samanaikaisesti unionin budjettia rasittavat muuttoliike, talouskriisi ja yhteisen puolustuksen kehittäminen.

Populististen liikkeiden haastamat EU-maiden hallitukset tuskin haluavat lisätä omien maidensa jäsenmaksuja. Suomen kanta on, että jäsenmaiden maksuosuudet unionin budjettiin eivät saa nousta Britannian lähdön jälkeen.

Lisäksi Suomen kaltaisia nettomaksajia eli maita, jotka maksavat EU:n budjettiin enemmän kuin sieltä saavat, ärsyttää maksutaakan epätasainen jakautuminen. Nettomaksajat haluaisivat, että unionilta paljon avustuksia saavat Itä-Euroopan maat velvoitettaisiin osallistumaan esimerkiksi pakolaiskriisin kustannuksiin.

Onko EU-kansalaisten asema neuvotteluiden pelinappula?

Keskeinen ongelma neuvotteluissa on Britanniassa asuvien EU-kansalaisten tuleva asema ja toisaalta EU-maissa asuvien brittien tilanne. Britannian pääministeri Theresa May on korostanut, että eron tavoitteena on saada EU-maista tuleva maahanmuutto kuriin.

Britannian hallitus on lupaillut, että se on valmis ratkaisemaan asian ja takaamaan maassa jo asuville EU-kansalaisille samat oikeudet kuin mitä heillä tällä hetkellä on. Vastavuoroisesti britit odottavat, että EU-maissa asuville Britannian kansalaisille taataan samankaltaiset edut.

Unioni on linjannut, että se ei ala keskustelemaan yksittäiskysymyksistä ennen kuin eroneuvottelut virallisesti alkavat.

Nähtäväksi jää, käyttävätkö britit EU-maista tulleiden siirtolaisten kohtaloa neuvotteluiden pelinappulana. Britaniassa on nimittäin huomattavasti enemmän EU-siirtolaisia kuin mitä brittejä on muissa EU-maissa.

Britannian odotetaan jättävän eroilmoituksensa Eurooppa-neuvoston huippukokouksessa 9. maaliskuuta. Eroneuvotteluiden on määrä kestää kaksi vuotta, joten Britannia eronnee unionista vuoden 2019 keväällä.