Suomen koulutusjärjestelmästä ja korkeakouluista huolta kantava nobelisti Bengt Holmström kehuu ammattikorkeakouluja.

– Ne ovat tehneet hyvin positiivisen vaikutuksen minuun. Ne ovat avarakatseisempia, terävämmin ajattelevia kuin mitä joskus törmää yliopistoissa. En halua mollata yliopistoja, mutta en todellakaan katso nenänvartta pitkin ammattikorkeakouluja, Holmström sanoo.

– Ne kerrat kun olen ollut tekemisissä ammattikorkeakoulujen kanssa – eikä niitä nyt ole hirveästi – niin niissä on ollut paljon enemmän amerikkalaisuutta kuin mitä yliopistoissa. Ne ovat olleet ylpeitä omasta koulustaan. Ilmeisesti ne ovat ahtaammissa olosuhteissa kasvaneet. Niissä on draivia, kuten sanotaan, hän jatkaa.

Suomalainen ammattikorkeakoulu nousi esille Holmströmin eduskuntavierailulla. Hän arveli myös toisen käden tietojen perusteella, että ammattikorkeakouluista myös työllistytään paremmin. Tieto pitää paikkansa ainakin osin. Ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneista työllistyi vuonna 73,5 prosenttia, kun ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneiden joukosta 69,5 prosenttia oli työllistynyt. Useampi maisteri ja diplomi-insinööri kuitenkin jatkoi opintojaan ja työttömiä oli hieman useampi ammattikorkeakoulututkinnon suorittanut (10,6 prosenttia) kuin ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneista (9,8 prosenttia).

Talousnobelisti Holmström on julkisuudessakin toistuvasti painottanut, että Suomi voisi ottaa oppia yhdysvaltalaisesta mallista, missä opiskelijoita koulutetaan ensisijaisesti alemman korkeakoulutason, kandidaatin, tutkintoihin. Innokkaat ja halukkaat opiskelijat voivat sen jälkeen hakea uudelleen korkeamman tason tutkintoihin.

Tähän malliin sopivat myös ammattikorkeakoulut ja Holmström hahmottelee, että niillä voisi olla oma rooli esimerkiksi college-tyyppisinä alemman korkeakoulutason yliopistoina.

– Mikä niiden rooli tulee tässä olemaan, on minusta mielenkiintoinen kysymys. Niitä ei pidä poistaa, vaan niistä täytyy jollakin tavalla saada niiden voimavarat hyvään käyttöön.

– Siinä mielessä se voi puoltaa joitakin yhdistymisiä: Vaasassa esimerkiksi ammattikorkeakoulu ja Vaasan yliopisto ovat yhteistyössä. Ehkä jonain päivänä ne vain menevät yhteen. Se voisi olla minun mielestäni joku college-tyyppinen tai ainakin osa college-kasvatusta, Holmström pohtii.

Suomalaisessa yliopistomaailmassa yhdysvaltalaiset colleget on Holmströmin mukaan ymmärretty ”täydellisesti väärin”, kun niiden ei uskota tekevän lainkaan tutkimusta. Holmström painottaa, että tutkimusta tehdään, vaikkei se tarkoita tohtorikoulutusta tai tohtoritasoisen työn johtamista.

– Ne ovat toisessa mielessä huippuyliopistoja. Ette ole koskaan kuulleetkaan sellaisista kuin Swarthmore, Reed, Darthmouth, Wellesley. Näitä vaikka kymmeniä, joista me sitten otamme meidän yliopistoihin Harvardiin, MIT:hin, Stanfordiin graduate- tai tohtoritason opiskelijoiksi. Näitä arvostetaan mitä suurimmassa määrin, Holmström toteaa.

Holmström kertoi eduskunnalle keskiviikkona, että koulutuksen olevan hänellä lähellä sydäntä, ja että koko Suomen tulevaisuus on ”syvästi kiinni” siitä, miten koulutus ja korkeakoulutus järjestetään. Hän huomautti, että nettomääräisesti tarkasteltuna uudet työpaikat syntyvät nyt korkeakoulutetuille aloille.

– Mutta kun katselee, miten hitaasti ne (suomalaiset opiskelijat) liikkuvat eteenpäin yliopistomaailmassa, niin mieli menee matalaksi. Ja kun katsoo opetuksen tasoa monilla osa-alueilla, niin minusta se on heikkoa, Holmström totesi eduskunnassa.

LUE LISÄÄ:

Nobelisti eduskunnalle: Trump on oikeassa – Obamacare on varoitus Suomelle