Henkilöautojen, rekkojen ja bussien vuodessa hotkima energiamäärä pitäisi saada puolitettua vuoteen 2045 mennessä.

Henkilöautojen, rekkojen ja bussien vuodessa hotkima energiamäärä pitäisi saada puolitettua vuoteen 2045 mennessä. Vesa Moilanen / Lehtikuva

Suomen on mahdollista poistaa kokonaan kotimaan liikenteen aiheuttamat hiilidioksidipäästöt vuoteen 2045 mennessä. Näin arvioi liikenne- ja viestintäministeriön asettama työryhmä keskiviikkona julkaistussa loppuraportissa.

Lähes 140-sivuisen raportin (siirryt toiseen palveluun)mukaan yhtä patenttiratkaisua liikenteen päästöjen nollaamiseksi ei ole.

Työryhmä esittääkin mittavaa toimenpideohjelmaa, joka vaatisi järeitä poliittisia päätöksiä kahden seuraavan hallituskauden aikana.

Loppuraportin päälinjan voi tiivistää kahteen kohtaan.

Liikenteen päästöt Suomessa liikenne aiheuttaa viidesosan Suomen päästöistä

liikenteen sisällä isoin ilmastonpilaaja on tieliikenne, joka tuottaa 93 % sektorin päästöistä

päästöt pitää poistaa ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi

Pariisin ilmastosopimuksessa maailman maat ovat sopineet, että maapallon keskilämpötilan nousu rajataan selvästi alle kahteen asteeseen esiteolliseen aikaan verrattuna Lähde: Liikenne- ja viestintäministeriö

Henkilöautojen, rekkojen ja bussien vuodessa hotkima energiamäärä pitäisi saada puolitettua vuoteen 2045 mennessä.

Jäljelle jäävä energiantarve täytyisi kattaa siirtymällä sähköautoihin, biokaasuun ja uusiutuvaan dieseliin.

Tämä voi kuulostaa helpolta, mutta käytännössä kyseessä olisi radikaali mullistus koko liikennejärjestelmän ja verotuksen tasolla.

Tiemaksut isoihin kaupunkeihin jo 2025?

Työryhmän mukaan yksi keskeinen keino päästöjen nollaamisen on saada henkilöautojen ajokilometrien määrän kasvu taittumaan ja kääntymään hienoiseen laskuun jo ensi vuosikymmenen puolivälissä.

Vaikutukset olisivat raportin mukaan valtavat.

Loppuraporttia varten tehtyjen mallinnusten mukaan matkustaminen raiteilla, busseissa, pyöräillen ja kävellen tuplaantuisi nykyisestä 2045 mennessä.

Autolla ajamisen olisi vähennyttävä tuntuvasti erityisesti isoilla kaupunkiseuduilla. Työryhmä ehdottaakin muun muassa alueellisten tiemaksujen käyttöönottoa isoimmissa kaupungeissa vuoden 2025 tienoilla.

Liikenteen päästöt eivät ole laskeneet Suomessa juuri lainkaan 30 vuoteen. Mikko Airikka | Yle Uutisgrafiikka

Tiemaksuilla kerättäviä rahoja pitäisi työryhmän mukaan käyttää julkisen liikenteen parantamiseen.

Loppuraportissa ehdotetaan muutoinkin mullistavaa muutosta väylärahojen käyttöön.

Uusiin väyläinvestointeihin tarkoitetut valtion budjettirahat ohjattaisiin aina lähtökohtaisesti päästöjä vähentäviin investointeihin, kuten raideliikenteeseen.

Päästöjä lisääviä uusia tiehankkeita toteutettaisiin vain poikkeustapauksissa.

Esko Jämsä / AOP

Polttoaineveroihin tasainen nousu

Ihmisiä ohjattaisiin pois fossiilisen bensan ja dieselin käytöstä myös nostamalla polttoaineveroa tasaisesti vuosina 2020–2044.

Työryhmän mukaan polttoaineveron korotuksen taso voisi olla esimerkiksi kolme senttiä per litra vuodessa.

Polttoainevero on niin sanottu tasavero, eli se kirpaisee kovimmin pienituloisia ihmisiä. Tämän vuoksi työryhmä ehdottaa, että bensan ja dieselin kallistuminen pitäisi hyvittää vähävaraisille esimerkiksi laskemalla vastaavasti palkkaveroa.

Asian merkitystä korostavat Ranskan viime viikkojen väkivaltaiset mellakat, joissa yhtenä pontimena oli presidentti Emmanuel Macronin hallinnon päätökset nostaa dieselveroa.

Yrityksille kuljetuskustannusten kasvua voitaisiin loppuraportin mukaan hyvittää esimerkiksi yhteisöveroa laskelmalla.

Työryhmän mukaan fossiilisen bensan ja dieselin myynti pitäisi kieltää kokonaan pitkällä siirtymäajalla vuonna 2045. Tätä ennen uusien bensa- ja dieselhenkilöautojen myynnin tulisi loppua jo vuoden 2035 tienoilla.

Raju kasvu sähkö- ja biokaasuautoissa

Työryhmä laskee, että noin puolet tarvittavista päästövähennyksistä voitaisiin toteuttaa uusimalla voimakkaasti autokantaa.

Raportin mukaan tavoitteena olisi noin 670 000 sähköautoa ja 130 000 kaasuautoa jo vuonna 2030, mikä on selvästi hallituksen nykytavoitteita enemmän.

Vuonna 2045 sähköautoja olisi jo kaksi miljoonaa ja kaasuautoja 250 000.

Työryhmän arvion mukaan sähköautojen hankintahinta painuu polttomoottoriautojen tasolle muutaman vuoden kuluessa. Tätä ennen sähköautojen myyntiä tulisi vauhdittaa hankintatukien avulla.

Loppuraportti korostaa myös kotimaisen biokaasun roolia liikenteen päästövähennyksissä.

Energiamäärällä mitattuna biokaasua olisi liikennekäytössä vuonna 2045 yhtä paljon kuin uusiutuvia nestemäisiä biopolttoaineita.

Työryhmä katsoo, että uusiutuvia polttonesteitä tarvitaan merkittävästi nykyistä enemmän erityisesti raskaan liikenteen päästövähennyksiin.

Loppuraportin mukaan biopolttoaineilla ei voida kokonaan korvata fossiilista bensaa ja dieseliä, sillä biopolttoaineiden valmistuksessa tarvittavista raaka-aineista voi tulla pulaa.

Uusiutuvien polttoaineiden käyttö saavuttaisi huippunsa vuonna 2030, jolloin kaikista liikenteen polttonesteistä 30 prosenttia olisi uusiutuvia.

Vuoteen 2045 mennessä uusiutuvat polttoaineet kattaisivat jo kaiken jäljelle jäävän liikennepolttonesteiden tarpeen.

Tieliikennelaki rajoittaa autojen joutokäyntiä. Marcus Führer / EPA

Kirstunvartijalta eriävä mielipide

Loppuraportissa työryhmä ei ole halunnut laskea tarkkaa arvioita siitä, kuinka paljon liikenteen päästöjen nollaaminen voisi Suomelle maksaa.

Tämä johtuu muun muassa siitä, että teknologia kehittyy voimakkaasti, eikä tulevaisuuden hintakehitystä ole mahdollista ennustaa tarkasti.

Työryhmän mukaan päälinja toimenpiteiden rahoittamiselle olisi saastuttaja maksaa -periaate. Tällöin esimerkiksi polttoaineverojen tuottoja ohjattaisiin vähäpäästöisen liikkumisen edistämiseen.

Työryhmässä mukana ollut valtiovarainministeriö (VM) jätti loppuraporttiin eriävän mielipiteen. Sen mukaan loppuraportti ei ole sellaisenaan toteuttamiskelpoinen esimerkiksi puutteellisten vaikutusarvioiden vuoksi.

VM vastustaa myös ehdotuksia esimerkiksi sähköautojen hankintatuista niiden yleiseen tehottomuuteen vedoten.

Työryhmä luovuttaa loppuraportin liikenneministeri Anne Bernerille (kesk.). Poliittiset päätökset jäävät käytännössä seuraavan hallituksen pöydälle.

Lue myös:

Bensalle ja dieselille täyskielto jo vuonna 2045? Näillä keinoilla voitaisiin mullistaa koko Suomen liikenne ja päästöt

Autoilu mullistuu täysin jo ihan kohta, jos Suomi ottaa tosissaan 1,5 asteen ilmastotavoitteen – Ilmastopaneeli listaa järeät keinot

Valtio niistää autoilijoilta miljardiverot, mutta liikenteen päästöt eivät laske – Tutkijat: Bensaveroihin pakko tehdä raju korotus, joiltakin autoilta autovero pois

Orpo: Autovero poistettava kokonaan ensi vuosikymmenellä, koska suomalaiset ajavat liian vanhoilla autoilla