Leväsieppari-hanke Leväsieppari-yhteishankkeessa on mukana viisi kumppania: Helsingin yliopiston Lammin biologinen asema, Hämeen ammattikorkeakoulu, Suomen ympäristökeskus, Tampereen teknillinen yliopisto, Vanajavesikeskus.

Ympäristöministeriö on rahoittanut Leväsieppari-hanketta 347 200 eurolla.

Kaksivuotinen hanke käynnistyi 2018 alussa ja päättyy 31.12.2019.

Päättyvä hellekesä toi pintaan lähinnä levien huonot puolet. Mutta levistä voi koitua myös paljon hyötyä.

Ympäristöministeriön rahoittamassa Leväsieppari-hankkeessa levät on valjastettu sieppaamaan jätevesistä ravinteita muuan muassa jätevedenpuhdistamon viereisestä lammikosta Lammilta ja laimennetusta virtsa-altaasta Tampereella. Samalla selvitetään näiden ravinteiden hyötykäyttöä. Alustavat tulokset ovat lupaavia.

– Levillä saadaan jätevesien ravinteita kerättyä. Sitä kautta ne saadaan paremmin kiertoon kuin nykyisessä jätevesien puhdistussysteemissä on mahdollista, sanoo leväsiepparihankkeen projektijohtaja Jussi Huotari Helsingin yliopiston Lammin biologiselta asemalta.

Hankkeessa on selvitetty muun muassa, miten ravinteet pidättyvät leviin lammikossa, johon on laskettu puhdistettua jätevettä jätevedenpuhdistamolta. Huotarin mukaan lammikon vedestä poistuu vuositasolla yli 60 prosenttia typestä ja jonkin verran myös fosforia.

– Jos vaan on valoa ja ravinteita riittävästi, niin levät sitovat ravinteita talvellakin, sanoo Huotari.

Fosfori ja typpi määräävät pitkälti vesistöjen rehevyystason. Tästäkö ratkaisu Suomen vesien rehevöitymisongelmalle?

– Maatalous on suurin rehevöittäjä, mutta kyllä siitä varmasti apua on. Kuitenkin tärkeämpää on saada ravinteet jätevesistä kiertoon ja hyötykäyttöön. Nykyinen jätevedenpuhdistus tavallaan hukkaa ravinteet: typpi menee kaasuna taivaalle ja fosfori sidotaan vaikeasti hyödynnettävään muotoon. Levässä ravinteet olisivat paremmin hyödynnettävissä.

Nelihehtaarinen lammikko puski elokuun alussa tuhtisti levää Lammilla. Lammikon vasemmalla puolella jätevedenpuhdistamo ja oikealla Ormajärvi. Helsingin yliopiston Lammin biologinen asema

Levä viihtyy virtsassakin

Keskeinen hankkeen idea on saada levät kasvamaan lähellä tavallista päästölähdettä eli esimerkiksi vessanpönttöä. Tampereen kokeilussa levät runsastuvat laimennetussa virtsassa.

– Virtsassa levä kasvaa iloisesti ja kerää virtsan ravinteita talteen, Huotari kertoo.

Vessakohtaista leväkasvattamoa Huotari ei näe realistiseksi, mutta esimerkiksi asuinaluekohtaisesti niitä voitaisin perustaa. Sieltä ravinteistä köyhdytetyt jätevedet jatkaisivat edelleen normaalille keskuspuhdistamolle.

Huotarin mukaan ravinteet kannattaa napata talteen nimenomaan lähellä paikkaa, missä ravinnerikkaita jätevesiä syntyy.

– Ettei päästettäisi niitä ollenkaan puhdistamolle saakka. Samalla saataisiin kevennettyä puhdistamojen ravinnekuormitusta ja helpotettua puhdistustyötä puhdistamoilla, Huotari korostaa.

Huotari saa idealleen tukimiehen ympäristöministeri Kimmo Tiilikaisesta (kesk.).

– Tällaisia kokeiluita on, ja kyllä jossain taloissa tai asuinalueilla voitaisiin lähteä testaamaan. Aina kun uusia asuinalueita rakennetaan, niin voidaan myös tällaista uudenlaista ajattelua soveltaa, jotta ravinteet saataisiin mahdollisimman nopeasti talteen, ennen kuin niitä sekoitetaan valtavan isoon määrään muita jätevesiä, Tiilikainen tähdentää.

Levät lannoitteeksi pellolle

Ravinteikkaiksi pullistuneista levistä ei ole iloa, jos niitä ei korjata edelleen hyötykäyttöön. Huotarilla on tarjota muutama vaihtoehto.

– Ne voitaisiin hyötykäyttää lannoitteena kasvinkasvatuksessa tai energialähteenä biokaasulaitoksissa.

Mutta ennen sitä levät pitää saada kerättyä. Siinä piisaa ratkaistavaa.

– Yleensä levänkerääminen on haaste. (Muiden) lannotteiden hinnat ovat sen verran alhaisia, ettei levän käyttö lannoitteena ole vielä tällä hetkellä taloudellisesti kannattavaa, Huotari kertoo.

Hyötykäyttö yhä vähäistä

Ravinnekierrätyksen tehostus lukeutuu hallituksen kärkihankkeisiin ja siksi leväsiepparihanke on saanut projektiinsa rahoitusta monen muun lailla.

Ravinteiden nykyinen hyödyntämisaste ei tyydytä ministeri Tiilikaista.

– Toki ravinteita hyödynnetään jo: puhdistamolietteitä käytetään esimerkiksi viherrakentamisessa, ja jonkun verran pystytään laittamaan pelloille, mutta aika vähäistä ravinteiden hyötykäyttö vielä on siten, että ne palautuisivat lannoitteeksi kasvintuotantoon ihmisten ruuaksi, sanoo asunto-, energia- ja ympäristöministeri Kimmo Tiilikainen.

Lue lisää:

Pelastetaanko Itämeri kipsillä? Pelloille levitetty kipsi vähensi fosforipäästöjä reilusti, ja nyt menetelmä halutaan käyttöön koko Itämeren alueella