Jyväskylässä Kankaan asuinalueella roskis tietää, miltä asunnolta roskapussi tuli. Uudet jäteastiat saa auki avainlätkillä, jotka on koodattu asuntokohtaisesti. Samanlaista älykästä jätehuoltoa ei ole kerros- tai rivitaloasumisen yhteydessä käytössä vielä missään muualla Suomessa.

Roskisdataa kerätään siitä, millä lätkällä mikäkin jäteastia avataan ja kuinka usein.

‒ Tiedämme, mikä lätkä kuuluu mihinkin asuntoon, mutta meillä ei ole tietoa, kuka siellä asuu. Se, mitkä jäteastiat ovat suosituimpia, kiinnostaa meitä nyt, koska sen avulla jätehuollon logistiikka pystytään suunnittelemaan paremmin, projektipäällikkö Tanja Oksa Jyväskylän kaupungilta kertoo.

Kankaalla älyroskiksia käyttävät Iina Tiihonen ja Merja Syvänoro pitävät datan keräämistä hyvänä tapana kannustaa kierrättämään.

‒ Minusta se on aika mielenkiintoista. Varsinkin, jos itse pääsee käsiksi siihen dataan ja voi seurata vaikka kuukausi- tai vuositasolla omaa roskien määrää. Se konkretisoisi sitä, paljonko roskaa tulee ja voisiko tehdä itse parempia valintoja oman kierrättämisen suhteen, Tiihonen pohtii.

Lukossa oleva sensori rekisteröi roskiskäynnin järjestelmään. Jarkko Riikonen / Yle

Syvänoro arvioi, että nuorempi sukupolvi on ympäristöön vaikuttavista asioista jo hyvin tietoinen, mutta osa väestöstä kaipaa edelleen kannustusta kierrättämiseen.

‒ Olen huomannut, että kaikille kierrätys ei ole ihan itsestäänselvää. Se varmaan on ihan oikea suunta, että jätteen määrää ja kierrättämistä jollain tavalla rekisteröidään, hän toteaa.

Tavoitteena sekajätteen vähentäminen

Tanja Oksan mukaan tarkoitus on, että Kankaan jäteastioiden keräämä data saadaan näkymään asukkaille verkkopalvelussa, josta jokainen voi itse seurata kierrättämistään.

Tällä hetkellä neljässä sekajäteastiassa Kankaalla on pinnanmittaussensori, jonka avulla jäteastia osaa itse ilmoittaa olevansa täynnä. Asukkaiden roskikseen kiikuttamien roskapussien kokoa ei pystytä vielä mittaamaan, mutta siihen pyritään.

Kun jätteen määrää pystytään mittaamaan asuntokohtaisesti, myös asuntokohtainen laskutus on mahdollista.

‒ Haluamme testata, mikä olisi sellainen laskutustapa, jolla olisi vaikutusta ihmisten kierrätysasteen nostoon. Yksi tapa voisi olla vesimaksun tyyppinen perusmaksu, josta osa maksettaisiin takaisin, jos sekajätettä kertyy vähemmän, Oksa kertoo.

Keinot perustuvat tuuppausajatteluun

Kulutustutkija, Jyväskylän yliopiston professori Terhi-Anna Wilskan mukaan sekä datan kerääminen nettiportaaliin että mahdollisuus vaikuttaa omaan jätemaksuun ovat hyviä keinoja kierrättämiseen motivointiin.

‒ Molemmat keinot perustuvat käyttäytymistaloustieteelliseen tuuppausajatteluun, jossa tarkoitus on kannustaa ihmisiä toimimaan tietyllä tavalla ikään kuin tuuppaamalla heitä tiettyyn suuntaan.

Nettiportaali toimii Wilskan mukaan pelillistämisen tapaan. Jätteiden määrää ja kierrättämistä voisi seurata samaan tyyliin, kuin omaa kehoa monitoroidaan älykellojen avulla urheilusuorituksissa tai unen määrässä.

‒ Ihmisiä kiinnostaa seurata omaa edistymistään, ja osaan ihmisistä sellainen toimii todella hyvänä kannustimena. Arvioisin, että se on hyvä keino etenkin nuoremman väestön motivoimisessa.

Toisia kannustaa oman toiminnan seuranta ja kehittäminen, toisia taas mahdollisuus säästää rahaa. Wilskan mielestä on hyvä, että käytössä on useita keinoja, jotka vetoavat eri ihmisryhmiin.

Jos kierrättäminen on helppoa, sitä tehdään

Jyväskylän kaupungin projektipäällikkö Tanja Oksan mukaan uudistuksessa on otettava huomioon se riski, että kaikki eivät toimi vastuullisesti. Joku ei ehkä halua maksaa tuottamistaan jätteistä, ja ne päätyvät jonkun toisen taloyhtiön roskikseen tai pahimmassa tapauksessa luontoon.

‒ Se on riski, joka ei saisi missään nimessä toteutua, ja sen ehkäisemistä täytyy pohtia, Oksa toteaa.

Tutkija Terhi-Anna Wilska ei näe suurta vaaraa siinä, että jätemaksut saisivat osan ihmisistä heittämään roskansa jonnekin muualle.

‒ Suomessa on vahva sosiaalinen kontrolli, ja olemme sosiaalistuneet yleiseen sääntöjen noudattamiseen. Emme tee helposti sellaisia asioita, joita emme kehtaa kertoa muille.

Todennäköisemmin ihmiset Wilskan mukaan jopa varastoivat ongelmajätteet kotiinsa ja ihmettelevät niitä siellä, kuin lähtevät kiikuttamaan niitä johonkin, minkä tietävät vääräksi paikaksi.

‒ Se on aina ylimääräinen vaiva, jos omia roskiaan lähtee viemään johonkin muualle kuin omaan lähimpään jätepisteeseen. Jos kierrätys on tehty helpoksi, on todennäköistä, että myös kierrätetään.

Älykäs jätehuolto Jyväskylässä on osa valtakunnallista Suomen ympäristökeskuksen Circwaste-hanketta, jonka rahoittajia ovat muun muassa Sitra, Ympäristöministeriö ja Maa-ja metsätalousministeriö. Hanke on saanut EU:n rahoitusta 11 miljoonaa euroa, ja sen puitteissa pyritään valtakunnallisen jätesuunnitelman ja kiertotalouden tavoitteisiin.

Keskustelu aiheesta on auki kello 21 saakka.