Hvad var New York uden Empire State Building? Hvad var Berlin uden fjernsynstårnet? Hvad var Dubai uden det absurde høje tårn, som ingen kender navnet på? Og hvad var København uden de lave, fortættede huse i Nyhavn og Pisserenden?

I alle tilfælde er svaret »noget andet«. København er ikke kendt for højhuse. Tværtimod.

Men københavnere og turister skal til at vænne sig til at se op, når nye kvarterer som Nordhavn og Carlsberg Byen skyder i vejret, for højhusene kommer. Berlingske har fået Teknik- og Miljøforvaltningen i Københavns Kommune til at lave en oversigt over de højhuse, som enten er under opførelse eller vedtaget i lokalplaner. Den viser, at 44 nye højhuse er på vej i hovedstaden. Altså 44 byggerier i enten over 40 meters højde eller bygninger, der opfattes som høje i forhold til omgivelserne.

I forvejen er 20 højhuse opført i hovedstaden.

Se kortet over, hvor de nye højhuse i København bliver opført

Men københavnerne gider ikke at have dem i baghaven, så de klager.

Berlingske har søgt aktindsigt i borgerhenvendelser omkring fire planlagte højhuse. Sammenlagt har Københavns Kommune modtaget 157 klager om højhusene Uptown Nørrebro, Axel Towers, Bohrs Tårn i Carlsberg Byen og et kommende højhus på Hjørringgade på Østerbro.

På Ydre Nørrebro er højhuset »Uptown Nørrebro« ved at blive opført. Det skal tårne op, 100 meter over asfalten, og vil blandt andet efterlade 37-årige Franz Dams lejlighed i skygge. Han er uforstående over for kommunens planer, der udover nuværende gener fra byggeriet kommer til at efterlade nærtliggende bygninger uden udsigt eller dagslys.

»Hvis du ser billeder af projektet på deres hjemmeside, ser det jo fint, flot og luftigt ud. Går du derimod forbi byggeriet nu, vil du nok tænke, at det er vanvittigt at opføre en bygning af den karakter her. Her er blevet klaustrofobisk. Så snart der er en åben plads, plastrer man det til med højhuse. Dem, der bor på de nederste etager i vores ejendom har mistet alt lys i deres lejligheder,« siger Franz Dam.

Nye høje tendenser

I København er højhuse en ny ting. Indtil midten af nullerne var de eneste regler, der forelå på skrift, en såkaldt rådstueplakat fra 1795, der fastslog, at husenes maksimalt tilladte højde skulle hænge nøje sammen med gadens bredde. Reglerne foreskrev, at hvis en gade er 18 alen bred, må huset være 18 alen højt, svarende til 11,3 meter. Er gaden mere end 18 alen bred, må huset være op til 24 alen højt.

Som et resultat af debatten omkring højhuse vedtog kommunen i 2007 et forbud mod at bygge højhuse i den del af København, som ligger inden for de gamle volde. I resten af byen kan der i princippet bygges højt, hvis der laves en lokalplan for området, som skal endeligt godkendes af Borgerrepræsentationen.

Teknik- og miljøborgmester Morten Kabell (EL) forstår godt, at det frustrerer københavnere, at byen vokser i højden:

»Jeg tror ikke, at københavnerne er klar over, hvor mange højhuse, der er på vej. På den ene side må vi ikke bare give los alle steder, på den anden er side er der steder, hvor man godt må eksperimentere lidt. Det er en dødssynd at bygge højhuse i Middelalderbyen, på samme måde at bygge højhuse på brokvartererne, der skygger for parker og lignende. Men i Nordhavn og Ørestaden, hvor vi bygger nyt, og man kan indrette byen dertil, så kan man godt bygge ny anderledes arkitektur,« siger han.

Det anslås, at København vokser med omtrent 10.000 mennesker om året, som i højere grad end tidligere skal bo oven på hinanden.

Spørgsmål om tilvænning

I den nye københavnske bydel Carlsberg Byen, der skyder i vejret mellem Vesterbro og Valby, er hele ni tårnhuse planlagt i lokalplanen for området. Tårnhusene skal variere mellem 50 og 120 meter, og et enkelt af dem står allerede færdigt.

»Fordelen ved at bygge i højden er naturligvis, at vi kan skabe boliger til flere. Den store tilflytning til storbyerne betyder, at der skal bygges flere boliger. I og med at de fleste ønsker at bo centralt i storbyen, er vi nødt til at gå bort fra den traditionelle tankegang om at bygge fladt, hvis vi alle skal være her. Det er en proces, der skal modnes mentalt hos danskerne,« siger administrerende direktør i Carlsberg Byen Jens Nyhus.

Det nu færdige tårnhus i Carlsberg Byen kan ses fra søerne, og det faldt Morten Kabell for brystet. I en kronik i Berlingske skrev borgmesteren om tårnet, at »når vi bygger så højt, at huset kan ses fra store dele af byen, burde vi stille krav om større arkitektoniske kvaliteter.«

Også medlem af Teknik- og Miljøudvalget Jakob Næsager (K) er loren overfor Carlsberg Byens tårne.

»Tanken om de her nye tårnhuse er virkelig smuk, men jeg synes, at bebyggelsesprocenten i Carlsberg Byen bliver for høj. Det er fantastisk, at man har bevaret mange af de gamle ikoniske bygninger, men jeg frygter, at de mega høje huse bogstaveligt set vil skygge for dem,« siger Jakob Næsager (K).

Omvendt mener Venstres grupperformand i Borgerrepræsentationen Flemming Steen Munch, at højhusene er nødvendige:

»For at imødekommende den efterspørgsel, der er på boliger i byen, er højhuse nødvendige, og det er Carlsberg Byen et udemærket eksempel på, hvordan man løser,« siger han.

Hos Carlsberg Byen har man forsøgt at opføre tårnhusene, så de er til mindst mulig gene for naboerne:

»Vi har de højeste tårne centralt og sydligt i Carlsberg Byen og de laveste i udkanten. De mange fredede, ikoniske bygninger udgør hele fundamentet for den måde, vi bygger resten af Carlsberg Byen på, så de nye bygninger kommer til at supplere og fremhæve den eksisterende bygningsmasse snarere end at skygge for den. Husene er ikke tænkt som enestående ikoner, men skal ses i et samspil med hinanden. Derfor glæder vi os til at kunne begynde opførelsen af de resterende otte tårnhuse,« siger Jens Nyhus.