Mænd på kontanthjælp oplever næsten dobbelt så ofte, at de bliver trukket i ydelse sammenlignet med kvinderne. Der hersker en 'opdragelseskultur,' mener ekspert

Er du mand og på kontanthjælp, så er der 70 procent større sandsynlighed for, at du bliver trukket i din kontanthjælp, end hvis du er kvinde.

Det viser tal fra Jobindsats, statens statistikbank over folk på offentlig forsørgelse.

I 2016 var det således i alt 17 procent af mændene på kontanthjælp, der fik en sanktion i deres kontanthjælp, mens det tal kun var 10 procent for kvinderne.

Og det kan skyldes, at der blandt socialrådgivere ofte er en anderledes tilgang til mændene end kvinderne på kontanthjælp, mener Dorthe Caswell, der er lektor ved Aalborg Universitet og har i forsket i, hvordan socialrådgivere bruger sanktioner, og hvordan det virker.

- En af forklaringerne på, at vi ser en overrepræsentation af sanktioner mod mænd i kontanthjælpssystemet kan være, at man ude i jobcentrene i højere grad har den tilgang, at mænd skal opdrages ved hjælp af sanktioner. Men vores forskning har blandt andet vist, at sanktioner ofte ikke har den tilsigtede effekt, siger Dorte Caswell.

Mere komplekse problemer

Hos Dansk Socialrådgiverforening er man ikke bekendt med, at der er en forskel på, hvor ofte mænd og kvinder på kontanthjælp bliver sanktioneret.

- Jeg er ikke bekendt med, at der skulle være en kønslig forskel i antallet af sanktioner over for mænd og kvinder. Det er i hvert fald ikke noget, vi har en faglig diskussion om, siger Majbrit Berlau, formand for Dansk Socialrådgiverforening.



To grupper af kontanthjælpsmodtagere Kontanthjælpsmodtagere inddeles i to kategorier: Jobparate og aktivitetsparate. Den sidste kategori rummer de personer, der er længst fra arbejdsmarkedet og slås med andre problemer end 'bare' ledighed. De jobparate vurderes derimod som personer, der ikke har andre problemer, end at de er ledige.

Hun tror på ingen måde, at der kan være en forskel i, hvordan sagsbehandlerne tackler mænd og kvinder på kontanthjælp. Forklaringen skal i stedet findes i 'objektive forskelle,' mener hun.

- I forhold til de jobparate, så er der nogle objektive kriterier for, hvornår der skal sanktioneres. Kigger vi på gruppen af aktivitetsparate (den svageste del af kontanthjælpsmodtagerne, red.), så kan en af årsagerne være, at kvinderne ofte har mere komplekse problemer end mændene.

- Kvinder er for eksempel oftere eneforsørgere, så derfor kan der i højere grad være problemer i familien eller en børnesag ved kommunen, siger Majbrit Berlau.

Personligt skøn betyder noget

Ifølge formanden for Dansk Socialrådgiverforening er der altså ingen kønsmæssig forskel i, hvordan medlemmerne administrerer sanktioner.

Men den køber Dorte Caswell ikke. Der er nemlig ingen forskningsmæssigt belæg for at konkludere, at mænd på kontanthjælp er dårligere til at overholde regler end kvinder, eller at de reagerer bedre på sanktioner.

- Min påstand er, at det personlige skøn altid betyder noget for, om der sanktioneres eller ej. Derfor er det nødvendigt at have den enkelte medarbejders skøn med i overvejelserne over, hvorfor mænd i højere grad sanktioneres. Om mænd i højere grad end kvinder har en adfærd, der giver anledning til sanktioner, vil jeg være skeptisk over for, fordi man simpelthen ikke har undersøgt det.

At kvinderne, blot fordi, de ofte er eneforsørgere har mere komplekse problemer, er Dorte Caswell heller ikke enig i.

- Jeg synes, det er forsimplet at sige, at bare fordi, man er forsørger, så har man større problemer, end nogen, der ikke er. Der er jo masser af mennesker, der er forsørgere, uden at det giver dem problemer.

- Ydermere er der også en større andel af mænd end kvinder blandt de aktivitetsparate, der får medicin for alkohol- og herionafhængighed, siger Dorte Caswell, der dog anerkender, at det at have ansvar for børn kan være et legitimt argument for ikke at sanktionere.