Europarådet kritiserer i en ny rapport Danmark for ikke at leve op til sine demokratiske forpligtelser, når det gælder åbenhed om støtten til partier og politikere. I rapporten fra Europarådets antikorruptionsorgan GRECO (Group of States against Corruption) beskrives de danske partistøtteregler således som »globalt utilfredsstillende«, og regeringen opfordres til at følge betænkningen fra det såkaldte partistøtteudvalg. Et ekspertudvalg, som i foråret netop kom med en række anbefalinger, der skal skabe åbenhed om, hvem der giver hvad – og hvor meget – til partier og politikere.

»Efter GRECO’s mening repræsenterer betænkningen en passende basis for at indlede en omfattende juridisk reform,« hedder det i rapporten.

Ekspertudvalgets betænkning kom, efter GRECO tidligere har kritiseret de danske partistøtteregler, og den daværende SR-regering havde derfor indledt forhandlingerne om en ændring af reglerne, da folketingsvalget blev udskrevet. De radikales gruppeformand, den tidligere indenrigsminister Morten Østergaard, kalder GRECO’s kritik »beskæmmende« for Danmark.

»Min klare opfordring er derfor til regeringen, at den skal få gang i forhandlingerne om en ændring af partistøttereglerne. Selvfølgelig er synspunkterne mange og forskellige. Men det burde være muligt, hvis det også ligger Venstre på sinde, at få det danske demokrati på omgangshøjde med de lande, vi normalt sammenligner os med, når det handler om åbenhed og gennemsigtighed i partiregnskaberne,« siger Morten Østergaard.

Smal aftale blev afvist

I dag skal partierne blot oplyse, hvem der giver mere end 20.000 kroner, men ikke hvor meget de giver. Og hvis pengene gives gennem såkaldte indsamlingsklubber, erhvervsklubber eller lignende, kan bidragyderne stadig undgå at få deres navn frem.

Enhedslistens retsordfører, Pernille Skipper, kan ikke se, hvad der taler mod mere åbenhed.

»Det mindste, man kan gøre, er at sikre, at folk kan følge med i, hvilke økonomiske interesser og pengestrømme der er i dansk politik. Det er jo interessant for eksempel at vide, om Venstre – da de ledte forhandlingerne om de milliardstore bankpakker – også fik støtte fra de selvsamme danske banker. Det kan jo være afgørende for, hvor man gerne vil sætte sit kryds,« siger Pernille Skipper.

De hidtidige forsøg på at ændre partistøttereglerne er strandet på den daværende SRSF/SR-regerings ønske om at få de borgerlige partier med i en bred politisk aftale, og af samme grund måtte Folketingets daværende formand, Mogens Lykketoft (S), i sin tid opgive at samle Præsidiet bag en sådan aftale. Selv om Enhedslisten flere gange inden folketingsvalget tilbød regeringen af lave en smal aftale, afviser Socialdemokraternes partisekretær, Lars Midtiby, i dag at have sovet i timen. Lars Midtiby kalder GRECO’s kritik en »understregning« af behovet for at få ændret partistøttereglerne.

Hvad støtter fagbevægelsen?

GRECO overvåger lovgivning mod korruption i medlemslandene, men har ingen sanktionsmuligheder og kan kun komme med henstillinger, hvis denne lovgivning er mangelfuld.

»Man må nok sige, at de borgerlige partier har givet en ændring af reglerne en meget hård medfart. Derfor håber jeg, at den her kritik kan være med til at ændre på dette, så vi igen kan få et bredt flertal bag partistøttereglerne og en sikring af mere åbenhed. Så jeg mener, at det primære ansvar ligger hos de borgerlige partier, som bliver ved med at negligere, at der er et problem med åbenhed, og at vi får international kritik,« siger Socialdemokraternes partisekretær.

De borgerlige partier har hidtil krævet, at en større åbenhed om partistøtten skal inkludere såkaldt indirekte støtte fra fagbevægelsens kampagner, og Venstres daværende gruppeformand, Kristian Jensen, anklagede regeringen for at gå efter at »spænde ben« for de borgerlige partier.

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra social- og indenrigsminister Karen Ellemann (V).