Digitale rettigheder er vore dages frihedsrettigheder. Reglerne i vores samfund er indrettet efter en analog verden, men vores samfund fungerer digitalt. De fleste politikere har opdaget, at deres dueslag og kontor i Folketinget eller rådhuset er mindre vigtigt end deres Facebook, Twitter og email i kontakten med vælgerne.

Vores protestbevægelser er netværk, underskriftsindsamlinger og Facebook sider. Vores nyheder kommer via en internetforbindelse. Vores kærestebreve er beskeder på sms og Facebook. De nye innovative virksomheder fungerer over nettet og gennem netværk. Ikke fysiske butikker og hierarkiske organisationer. Hvornår vågner vores politiske systemer op? Hvornår integrerer vi den kraft, der lægger i massen, så det ikke kun er protest, men også udvikling af vores samfund?

Et første skridt er at åbne vejen for udviklingen ved at sikre et frit og åbent internet, der giver mulighed for innovation, kreativitet og beskytter vores rettigheder.

Borgere skal have redskaberne og oplysningerne, som er nødvendige for at holde øje med hvad vores politikere og myndigheder foretager sig. Offentlige myndigheder varetager og har magt over vores interesser med vores penge og vores oplysninger. Til gengæld for denne magt skal de står til ansvar over for os borgere. Gennem åbenhed og ved demokratiske valg, hvor vi som borgere udstikker retningen for vores samfund i de næste år. Til gengæld har vi som borgere har ret til privatliv og til at kunne beslutte om og hvordan vores personlige data skal behandles. Både når det gælder offentlige myndigheder og når det gælder virksomheder. Derfor er det i modstrid med vores borgerrettigheder, når stater foretager ukontrolleret masseovervågning. Masseovervågning i modstrid med alle gældende retsprincipper og uden at opfylde de erklærede formål.

Retten til privatliv hænger sammen med muligheden for at være anonym online og til at bruge kryptering, som for eksempel TOR. Du standser ikke kriminelle aktiviteter ved at lukke ned for TOR, men du kan forhindre at liv reddes i undertrykkende samfund eller lande med krig. Vi skal uddanne vores politi og efterforskere i at bruge TOR, som man gør i Nederlandene, ikke forbyde redskaberne. Endelig skal domstole med deres indbyggede demokratisk kontrol håndhæve vores samfunds regler, ikke private virksomheder.

EU skal agere ansvarligt i verden, så når vi taler varmt i skåltaler for ytringsfrihed og opbyggelse af demokrati i verden, skal vi naturligvis ikke tillade at europæiske firmaer eksporterer overvågningssystemer, der undergraver udviklingen af disse.

For at sikre vækst og jobs for fremtiden fremfor beskyttelse af fortidens monopoler, skal vi åbne op for kreativitet og innovation. Vi har behov for en reform af ophavsretten, så den svarer til vores tid. Forlængelse af ophavsretten ses særligt for de mest indtjenende kunstnere, som med Disney og Beatles, der fik både USA og Ministerrådet i EU til at forlænge deres beskyttelse med 20 år fra 50 til 70 år. Offentlige data skal være frit tilgængelige og offentligt finansieret forskning skal ikke være skjult bag en pay-wall.

Internettet kan ikke fortsætte uden videreudvikling og reformer. Det skal ske gennem brugerne, og ikke alene for allerede etablerede virksomheder og teleselskaber. Det betyder, de store spillere ikke må misbruge deres magt over markedet og teleselskaber ikke udelukke tjenester, som underminerer andre dele af deres forretning. Det kræver en neutral adgang til internettet og digitale tjenester uden restriktioner. Fremtidens regler for internettet skal ikke afgøres af virksomheder eller stater, men også inddrage civilsamfundet.

Jeg underskrev løftet om at arbejde for digitale rettigheder i Europaparlamentet som den første kandidat i Europa. Danmark er et samfund, hvor vi har tillid til hinanden og tillid til vores myndigheder. Men vores myndigheder skal gøre sig fortjent til denne tillid, indsamle data kun med vores tilladelse og bevise, at de kan varetage vores data forsvarligt.

European Digital Rights (EDRi), som er en sammenslutning af europæiske organisationer, som kæmper for vores privatliv og demokratiske rettigheder. Organisationen har udarbejdet 10 målsætninger, som kandidater til Europaparlamentet kan underskrive at ville arbejde for i Europaparlamentet.