Kunstig intelligens og robotteknologi rykker ikke kun ind for at støvsuge, slå græs, samle biler eller lægge varer i æsker. Flere og flere danske virksomheder bruger robotter, og mange basale opgaver i serviceerhvervene behøver nu heller ikke menneskelige hænder.

Robotterne kommer, men sandheden er, at de har været her i mange år, og hver eneste dag bidrager de til, at der kan fastholdes produktion i Danmark. At robotterne overtager vores arbejdspladser er i høj grad en myte. Det viser ny forskning, og danske virksomheder bakker undersøgelserne op.

»Hvis vi ikke havde investeret i robotter, havde vi ikke eksisteret i dag,« konstaterer Brian Vangsted nøgternt.

Han er direktør i den vestfynske cementvirksomhed LIP, og her i Nr. Aaby på Fyn har man reddet 23 arbejdspladser. Ganske enkelt, fordi Brian Vangsted har været dygtig til at investere i robotter, der hjælper med at pakke spande og sække med cementprodukter.

LIP har fastholdt det samme antal ansatte i produktionen, og den primære forskel for de ansatte er, at de slipper for at slæbe tunge sække med mørtel som før i tiden. Og den lille fynske virksomhed er langtfra den eneste, der har fastholdt arbejdspladser i Danmark ved hjælp af automatisering af produktionen.

Kvart million frygter, at deres job nedlægges

På trods af de gode resultater viser en rundspørge fra Dansk Erhverv, at omkring 215.000 privatansatte danskere forventer, at deres job bliver nedlagt. Cirka hver tredje privatansatte – eller omkring 545.000 danskere – frygter, at deres arbejdsgiver enten må lukke eller skal ændre forretningsmodel over de kommende ti år. Den teknologiske udvikling truer nemlig ethvert dansk selskab, og hvis de ikke formår at omstille sig i tide, kan de blive ofre for det, man kalder »disruption« – altså en forstyrrelse af markedet. En situation, hvor et nuværende produkt eller en hel branche bliver overflødiggjort af ny teknologi.

Det skete for hestevognen, kassettebåndet og videoudlejningsbutikken Blockbuster. Og mange andre brancher føler sig truet af, at noget lignende vil ske for dem.

»Hvis Danmark skal være et rigt land, skal vi have de allermest produktive arbejdspladser liggende inden for vore egne grænser. I dag kan arbejdspladser flyttes ved, at man tager den bærbare under armen og sætter sig på flyet. Skal denne situation ændres, skal der bruges ressourcer på at gøre det,« siger Geert Laier Christensen, chef for analyse og politik i Dansk Erhverv, som er arbejdsgiverforening for 17.000 virksomheder og 100 brancheorganisationer inden for handel, rådgivning, videnservice, oplevelse, velfærd samt transport.

Der er to vindere

Hos Dansk Industri finder man frygten for at miste arbejdspladser ubegrundet.

»Jeg ser slet ikke dystert på det, heller ikke i forhold til arbejdspladser. I Danmark er vi rigtigt dygtige til robotteknologi og automatisering samt til digitalisering. Det er nogle af de centrale ting, som vi skal bygge fremtidens industriproduktion på. Det er dét, der fornyr industrien og giver mulighed for at fastholde højproduktive arbejdspladser i Danmark. Det er en win-win-situation for alle: De arbejdspladser, vi skaber i Danmark baseret på langt højere automatisering, skaber langt højere værdi end de arbejdspladser, som forsvinder. Det kommer altså alle til gode – og høj produktivitet giver høje lønninger til medarbejderne,« siger Adam Lebech, branchedirektør i Dansk Industris organisation for IT- og televirksomheder, ITEK.

Regeringens produktionspanel afleverede 13. april konkrete forslag til, hvordan dansk erhvervsliv – både dem i blå kedeldragt og dem i blå skjorte – skal klare sig i fremtiden.

Robotter, digitalisering, mere fokus på produktion, teknologi og naturvidenskab allerede i folkeskolen og flere videregående uddannelser inden for teknik og naturvidenskab er blandt anbefalingerne.

12 procent af privatansatte danskere svarende til 215.000 personer tror, at deres job bliver nedlagt på grund af den teknologiske udvikling. To forskere fra det amerikanske analyseinstitut Brookings Institution fastslog imidlertid i april, at de lande, der har taget robotteknologi hurtigt til sig mellem 1996 og 2012, har mistet færre job end dér, hvor det er gået langsommere.

Kurt Nielsen, centerchef i Teknologisk Institut »Når man indfører robotter, går det ud over arbejdspladser på meget kort sigt. Men det, vi omvendt ser, er, at de flytter over i andre stillinger som vedligehold, service, salg.«

Større brug af robotter fører altså ikke i sig selv til færre job, skriver de. De bygger på en undersøgelse fra forskere på Uppsala Universitet og London School of Economics fra februar 2015, der viser, at robotter har øget produktiviteten i 17 lande – heriblandt Danmark – i de seneste årtier.

I den svensk-britiske undersøgelse skiller Tyskland, Danmark og Italien sig særligt ud i brugen af robotter. I Danmark arbejdede industrirobotter i 1997 0,42 millioner timer. I 2007 var tallet oppe på 1,99 millioner timer.

Det helt centrale i forhold til, om robotter vil være skyld i færre eller flere arbejdspladser, er uddannelse og implementering. Det mener Teknologisk Institut, som arbejder intensivt på at udforske, hvordan Danmark kan få et forspring på at indføre ny teknologi i virksomhederne. De ser også en tendens til, at arbejdspladser flytter fra produktion til overvågning eller andre mindre fysisk krævende funktioner.

»Når man indfører robotter, går det ud over arbejdspladser på meget kort sigt. Men det, vi omvendt ser, er, at de flytter over i andre stillinger som vedligehold, service, salg. I og med at virksomheder bliver mere konkurrencedygtige, kommer der også andre stillinger,« siger centerchef Kurt Nielsen fra Teknologisk Instituts afdeling for robotteknologi.

Vi skal samarbejde med teknologien

Begrebet »IT i alting« og nu »Tingenes Internet«, hvor flere og flere ting – termostater, køleskabe, biler m.m. – kobles på nettet, betyder, at de tidligere grænser mellem forskellige brancher og erhverv udviskes, og mange IT-producenter rykker ind på områder, hvor de aldrig har været før. Det ændrer også den måde, vi ser robotterne på.

De traditionelle industrirobotter arbejder i afskærmede bure, mens de svejser. Fremover vil robotterne og robotteknologien komme bredere ud som eksempelvis inden for sundheds- og velfærdsindustrien og arbejde sammen med mennesker.

Danmark med i førerfeltet

De samarbejdende robotter er på fremmarch, og også i industrien skal robotterne arbejde sammen med mennesker. Den fynske robotvirksomhed Universal Robots, der er en af de dygtigste i verden til at fremstille de små, fleksible samarbejdende robotter, fik i sidste uge bevis for, at de er dygtige. Da betalte den amerikanske teknologivirksomhed Teradyne nemlig knap to milliarder kroner for at blive ny ejer.

Danmark er et af de lande, der fører an i robotteknologi på den internationale scene. Robotteknologi har traditionelt været drevet af bilproduktion, da robotterne skulle bruges til at samle biler, men Danmark er blevet mester i at sammensætte robotdele på nyskabende måder. Det skaber nye produkter, og det har gjort os til et af de dygtigste lande i verden til både at udvikle og også bruge robotter i industriproduktion. Danmark har således den sjettehøjeste »robottæthed« i verden med 166 robotter per 10.000 ansatte i industrien.

Så robotterne er her allerede, og de kan lige så godt skabe job, som de kan stjæle dem fra os. Det afgøres i høj grad af, hvor dygtige virksomhederne er. Logikken er: Forstyr, eller bliv forstyrret.