Torsdag stemmer EU-parlamentarikere om at afskaffe sommertid.

Dagene bliver lysere, sommeren nærmer sig, og så er det snart tid til at sætte havemøblerne frem.

Og ligesom havemøblerne – så skal uret også stilles frem.

Den 25. marts skifter vi fra normaltid - i folkemunde vintertid - til sommertid. Men det bør vi ikke, mener en række EU-parlamentarikere.

Derfor tager de det torsdag op til afstemning blandt EU’s 751 folkevalgte – skal sommertid afskaffes?

Afgørelsen er ikke bindende, men er et forsøg på at få EU-Kommissionen til at stille et konkret lovforslag om at sløjfe praktikken med at stille urene frem og tilbage hvert halve år. Det skriver Altinget.

Tidspunktet for, hvornår sommertiden starter og slutter, er reguleret i et EU-direktiv og er det samme i alle EU’s medlemsstater.

Men sådan har det ikke altid været.

Sommertid blev indført for første gang i Danmark tilbage i 1916, oprindeligt for blandt andet at spare på strømmen ved at udnytte de lyse timer. I 1980 havde alle EU-lande sommertid, men med forskellige start- og sluttidspunkter. Den første EU-regulering af sommertid blev indført fra 1981.

Finland vil afskaffe sommertid

Det er blandt andet EU-parlamentarikere fra Finland, der vil droppe sommertid.

På et borgerinitiativ blev der i Finland i november indsamlet over 70.000 underskrifter imod sommertid, hvorfor det blev taget op til diskussion i Rigsdagen. Det skriver finske Yle.

Men selvom der var stort flertal blandt de finske folkevalgte for at droppe tidsskiftet, så kunne det ikke lade sig gøre. Landet er nemlig bundet af EU-direktivet, og derfor kan Finland ikke selv bestemme, hvorvidt de skal have sommertid eller ej.

Derfor har de taget forslaget videre til EU.

Hallitus on päättänyt esittää kesäaikajärjestelystä luopumista. Tavoite on, että kellojen siirtelystä luovuttaisiin yhtenäisesti EU-alueella. Jäsenmaiden tulisi yhdessä sopia kumpaan aikaan, eli kesä- vai talviaikaan siirryttäisiin pysyvästi. — Anne Berner (@AnneBerner) January 26, 2018

- Regeringen har besluttet at afskaffe sommertiden. Målet er at gøre tiden ensrettet i hele EU. Medlemsstaterne bør derfor blive enige om permanent at vælge enten sommer- eller vintertid, skrev den finske transport- og kommunikationsminister Anne Berner på Twitter den 26. januar.

Fakta om vinter- og sommertid Ordningen med sommer- og vintertid blev indført i Danmark første gang i 1916, men blev først permanent i 1980.

Vintertid kaldes normaltid. Det skyldes, at sommertid er den tid, hvor uret går forkert i forhold til, hvis vi ikke brugte ordningen.

I 1996 blev tiden ens i alle EU-lande, så den i alle lande begynder den sidste søndag i oktober og varer frem til den sidste søndag i marts.

70 lande kloden over har ordningen med sommer- og vintertid.

Ingen opbakning fra Danmark

Forslaget møder dog ikke opbakning fra flere danske EU-parlamentarikere.

Socialdemokraternes Christel Schaldemose vil ikke stemme for afskaffelsen. Hun har forståelse for, at nogle lande oplever gener ved at skifte mellem sommer- og vintertid, men hun mener ikke, der er tilstrækkeligt videnskabeligt grundlag, som viser ulemperne.

- Jeg skal se dokumentation for, at der er negativ effekt, før jeg ser grund til at ændre den praksis, vi har, siger hun til TV 2.

Heller ingen af Dansk Folkepartis tre parlamentarikere vil stemme for. Det betyder dog ikke, at de er imod afskaffelsen, men de mener ikke, det er en opgave, som ligger ved EU.

- Min grundlæggende tilgang er, at det er fuldstændig latterligt, at EU skal afgøre det. Det skal Folketinget og medlemslandene tage sig af. Når man ser rundt i verden, så er man delte omkring det her spørgsmål helt ned på delstatsniveau, siger Dansk Folkepartis Morten Messerschmidt til TV 2 og tilføjer, at de i stedet vil foreslå, at EU-direktivet ændres, således at det bliver en national beslutning.

Men bliver det ikke et rod, hvis det besluttes på nationalt plan?

- Det er allerede noget rod i dag. Verden er et rod. Når jeg kigger på et kort og ser, hvor der er sommertid eller ikke, så er det allerede et virvar. Halvdelen af Australien har det eksempelvis ikke. Det er en meget varieret størrelse. Når det tænder så mange følelser, så skal man ikke trække det ned over hovedet på folk, siger Morten Messerschmidt.