Alternativet har ikke lagt sig fast på, hvor stor lønnedgangen skal være, men det kan være omkring 10 procent, siger Uffe Elbæk.

Folketingets politikere skal oplyse deres økonomiske interesser og hverv, så offentligheden kan se det.

12 af de folkevalgte har imidlertid valgt ikke at lade sig registrere i det såkaldte hvervsregister, og det skal nu føre til, at de bliver trukket i løn.

Det foreslår Alternativet.

Savner konsekvens

Partiet bringer nu forslaget på banen, fordi der ikke er nogen egentlige konsekvenser for de politikere, der ikke oplyser om deres økonomiske interesser.

Og det er ikke i orden, mener politisk leder af partiet Alternativet, Uffe Elbæk.

- Der er noget fuldstændig paradoksalt i, at det er obligatorisk, men at der er nogle, der vælger ikke at gøre det, siger Uffe Elbæk til TV 2.

- Der opstår unødig usikkerhed om, hvorvidt vi har en økonomisk relation, som kan påvirke den måde, vi stemmer på, og hvilke sager vi yder at fremme. Den tvivl er gift for demokratiet, og det er gift i forhold til tillidsrelationen mellem borger og folkevalgt, tilføjer han.

Alternativet har ikke lagt sig fast på, hvor meget politikerne skal trækkes i løn, men en lønnedgang på 10 procent i seks måneder har været diskuteret, siger Uffe Elbæk.

Enhedslisten er ikke afvisende

Forslaget kommer i kølvandet på, at Lars Løkke Rasmussen onsdag var kaldt i samråd om sit forhold til storfiskere. Det er blandt andet kommet frem, at han har fået et gratis sommerhusophold af fiskeren John-Anker Hametner Larsen i fødselsdagsgave i 2014, da han var oppositionsleder.

Løkke har fastholdt, at forholdet er privat og ikke har noget med politik at gøre.

Hvis vælgerne synes, jeg er en svindler eller platugle, så må de lade være med at stemme på mig. Jan E. Jørgensen fra Venstre afviser forslaget

Hos Enhedslisten er finansordfører Pelle Dragsted ikke afvisende over for idéen om at trække politikere i løn.

- Jeg synes, det er et stort problem, at der er så mange – specielt fra højrefløjen – som ikke registrerer sig på den her liste. Det er at svigte et hensyn til offentligheden, som jeg synes, vi bør imødekomme som politikere, siger han til TV 2.

V-profil: Falsk tryghed

De 12 politikere, der ikke har registreret sig på hvervslisten, er alle borgerlige. En af dem er Venstres offentlighedsordfører, Jan E. Jørgensen.

Han siger til TV 2, at han ikke har noget at skjule, men at det er blevet et princip for ham ikke at stå på listen.

Han mener, at der bag tanken om et hvervsregister ligger en mistillidsdagsorden, som han ikke bryder sig om. Derfor kan han ikke se nogen idé i at trække ham eller de 11 andre i løn.

- Hvis vælgerne synes, jeg er en svindler eller platugle, må de lade være med at stemme på mig. Og hvis de har tiltro og tillid til mig, kan de stemme på mig, siger Jan E. Jørgensen.

Han mener, at listen giver offentligheden en falsk tryghed.

- Hvis jeg nu fik penge fra Vladimir Putin (Ruslands præsident, red.) eller mafiaen, ville jeg så skrive det i et hvervsregister? Det ville jeg nok ikke. I sidste ende handler det om tillid, siger han.

Vil også forbyde gaver på over 5000 kroner

Et andet forslag fra Alternativet går på, at folketingspolitikere ikke må modtage gaver til en værdi af over 5000 kroner fra virksomheder, interesseorganisationer eller enkeltpersoner.

Ligger værdien mellem 1000 og 5000 kroner skal det stå i et offentligt register.

Uffe Elbæk siger, at det ikke drejer sig om gaver fra eksempelvis familie og venner. Men er gaven modtaget i forbindelse med en relation, der er opstået i politik, går den ikke, lyder det.

- Det er dybest set for, at borgerne kan se os over skulderen, så vi kan styrke demokratiet og den tillid, der skal være, siger Alternativets politiske leder.

Folketingspolitikere er allerede i dag omfattet af straffelovens bestemmelser om bestikkelse. Derfor må de i forvejen ikke modtage gaver fra eksempelvis virksomheder, der forsøger at påvirke dem politisk.

Sten Bønsing, som er lektor i forvaltningsret ved Aalborg Universitet, forklarer dog, at der i praksis er en bagatelgrænse for, hvad domstolene dømmer for. Men når det gælder folketingspolitikere, har der ikke tidligere været nogen sager, og derfor ved vi ikke, hvor bagatelgrænsen i praksis ligger, forklarer han.

- Men hvis man vedtog en grænse på 5000 kroner, vil den jo være defineret, siger Sten Bønsing til TV 2.

- Puster til korruptionstænkning

Tilbage hos Venstre mener Jan E. Jørgensen, at forslaget løser et ikkeeksisterende problem.

Han har kun fået mindre gaver som vin og bøger af personer, der ikke var familie, venner og bekendte. Og derudover har han aldrig oplevet, at nogen har troet, de kunne påvirke ham som politiker ved at give ham gaver.

- Jeg synes, det er at puste til en eller anden korruptionstænkning, som jeg simpelthen mener, der er absolut nul belæg for i Danmark.

Direkte adspurgt om politikere ikke har ret til et privatliv, svarer Uffe Elbæk:

- Når man sidder i en magtposition og har indflydelse på rigtig mange menneskers ve og vel, skal der være gennemsigtighed i, hvad for relationer der er i spil.

Alternativet har selv modtaget penge fra skattelylande, men nægtet at betale dem tilbage. Uffe Elbæk siger, at der er rettet op på procedurerne internt i partiet, så det ikke sker igen. Derfor afviser han, at der er tale om hykleri.

Læs mere om sagen her.