Vidste du, at en lokal togstation i Stalingrad under 2. verdenskrig under heftige kampe mellem tyske og sovjetiske tropper skiftede hænder intet mindre end 14 gange på bare 6 timer?

At den russiske zar Peter den Store i 1698 hjemvendt fra en tur til Vesteuropa valgte at indføre en skat på skæg efter at have ladet sig imponere af europæernes glatbarberede ansigter?

Eller at candyfloss, som vi kender det i dag, oprindeligt blev opfundet af en tandlæge?

5 deltajer om Michael Hawkins Er manden bag konceptet Unyttigt Historiefacts, hvor han hver dag deler historier med sine 70.000 følgere.

Er halvt brite, da hans far oprindeligt er englænder.

Havde intet mindre end seks sabbatår, inden han fandt ud af, hvad han gerne ville uddanne sig som.

Mødte sin kæreste via en Facebook-gruppe, som han selv oprettede for sjov med titlen "Nordjyske Singler uden Filter".

Er stor fan af fodboldholdet Arsenal F.C.

Er svaret overraskende ja, så skyldes det nok, at du er en af de mange, der suger mere eller mindre brugbar viden til dig via historie- og gymnasielærer Michael Hawkins’ unyttige historiefacts.

I løbet af fire år har han i tillæg til sin undervisning skaffet sig 70.000 følgere på Facebook og udgivet tre bøger, hvor han i sin fritid fortæller om usandsynlige, men ganske veldokumenterede fænomener og anekdoter gennem historien sammen med en lille samling af håndlangere.

Målet er at give os andre vinkler på historien, end dem vi er vant til at høre, og at få os til at erkende, at verden faktisk er ret underholdende og ikke så slem, som den umiddelbart kan tage sig ud.

- I stedet for at fokusere på alle de negative ting i verden, så se på nogle af sjove. Ellers bliver tilværelsen ulidelig, siger han om sit projekt.

Vennerne insisterede

Idéen til det hele sprang ud af en stille begejstring for en interessant detalje, som han faldt over, da han søgte inspiration til sin undervisning i et historieprogram om Nazi-Tyskland på DR K.

Her, blev det fortalt, fik Hitler udskrevet amfetamin til sine tankfører, så de til forskel fra andre tankførere i krigen kunne køre både dag og nat.

Den pudsige detalje kunne Michael Hawkins ikke sådan lige glemme, og han smed den på Facebook og præsenterede det som et unyttigt historiefact.

- Det var sådan Facebook var dengang. Der skrev man underlige ting på sin profil, forklarer den nu 35-årige gymnasielærer.

- Man er vel historielærer, konstaterer Michael Hawkins, der var klædt ud som nordstatsgeneral fra den amerikanske borgerkrig til karnevalet i Aalborg i 2014. (© PRIVATFOTO)

Det blev taget godt imod, og da han gentog formlen med et par andre facts i dagene efter for så at lægge det på hylden igen, skrev en veninde til ham og spurgte, hvor dagens fact dog var blevet af.

Venindens kæreste gik endda så vidt som at oprette en Facebook-side til ham, og så kunne han ellers bare gå i gang.

I dag finder han sine facts over alt, hvor han kan tænkes at støde på dem. Han går den traditionelle vej og bestiller bunker af bøger hjem, men de små historier kan lige så vel springe ud af en familiemiddag, hvor han sniger sig til at tage noter på sin telefon, hvis han støder på en interessant anekdote eller påstand, som skal tjekkes.

Det mest populære fact, der nogensinde er præsenteret på siden, handler om det danske postvæsen.

Da det blev oprettet af Christian d. 4. i 1624 var den forventede leveringstid på et almindeligt brev fra København til Aalborg seks dage. Det er det samme som nu efter de seneste omprioriteringer fra Postnord, hvilket mange morede sig over.

Man får altid den historie, man kender

Selvom de mange historiefacts først og fremmest virker sjove og finurlige, ligger der også dybere tanker og intensioner bag de mange timer og kræfter, han investerer i projektet.

Michael Hawkins er født og opvokset i Grenaa med en far, der arbejdede som IT-ansvarlig for Danish Crown, mens han mor har ernæret sig som dagplejemor, og det lå ikke umiddelbart i kortene, at han skulle blive historielærer.

Men det var lige indtil, han på handelsskolen mødte en historielærer, der med små rollespil og dialoger formåede at fortælle levende om Vietnamkrigen.

Michael Hawkins med sin storebror Martin i de rødhvide Arsenal-farver. (© PRIVATFOTO)

Det gjorde indtryk på Michael Hawkins, der efterfølgende skrev hovedopgave om selvsamme krig.

- Det gør virkelig en enorm forskel, at man kan mærke, at folk har en passion for deres fag, og det prøver jeg selv at gribe, siger Michael Hawkins.

- De facts jeg laver skal vække folks interesse. Og de skal tænke ’det havde jeg sgu ikke tænkt over før,’ fortsætter han.

Hvis man som almindelig historieinteresseret i dag følger med i medier og andre udgivelser, er der ifølge Michael Hawkins en tendens til, at det er de samme historier, der bliver fortalt igen og igen.

Det gør det til dels temmelig trivielt at høre på, og vi risikerer at stå tilbage med et unuanceret billede af verden. Det kan de unyttige historiefacts være med til at ændre på, mener han.

- Det man lærer i nyhederne og i gymnasiet er den kendte historie. Det er det samme narrativ og de samme historier, som man skriver om igen og igen. Eksempelvis om Rusland og Nordkorea. Der prøver jeg at give det en anden vinkel, som man ikke har hørt før, og lige pludselig får man noget, man kan relatere til, fortæller han.

Optimismen er vigtig

De unyttige historiefacts er af samme grund gjort til et fast element i sit arbejde på Aalborg Katedralskole, hvor han underviser i historie og engelsk.

Her bruger han dem til at skærpe elevernes opmærksomhed i timerne, men også til at vise, at historien ikke er så firkantet og stereotyp, som den indimellem kan virke.

Et andet sigte er, at historieundervisningen skal være underholdende og efterlade et opløftende aftryk, så man har lyst til at beskæftige sig med den.