Ympäristökasvattaja Anne Viitalaakso alkoi jäteluennolla tänä syksynä miettiä oikein tosissaan, miksi muovia pääsee luontoon.

Linnut ja oravat levittävät roskia, kun ne menevät roskalaatikoihin. Tuuli levittää puolestaan roskat vesistöihin, jossa muovi pilkkoutuu mikromuoviksi.

Viitalaakso havahtui siihen, että syy tähän on vääränmalliset roskalaatikot. Hän valokuvasi Tampereen keskustaa ja yllättyi.

– Tampereen keskusta on täynnä isoja roskiksia, jotka ovat ihan avoimia. Oravat ja linnut pääsevät niihin helposti. Totta kai eläimet etsivät ruokaa ja tiputtelevat ruuat. Tuuli levittää roskat maastoon, Anne Viitalaakso sanoo.

Sitä vastoin sisällä esimerkiksi ostoskeskuksissa on usein läpällisiä ja suljettua roska-astioita, vaikka siellä voisi olla ympäristön kannalta avonaisia malleja.

Tällainen suljettu roskalaatikko sopisi Anne Viitalaakson mukaan myös ulos, nyt se löytyi ostoskeskuksen sisältä. Anne Viitalaakso

Sama tilanne on muissakin Suomen kunnissa. Tilanne on etenkin maaseudulla Viitalaakson mukaan vaikea.

Nokialainen Anne Viitalaakso on ympäristökasvattaja Tampereella luontokoulussa ja Nokian lintukoulu -kerhon vetäjä. Hän vaikuttaa myös Pirkanmaan lintutieteellisessä yhdistyksessä.

Suljettuja roskalaatikoita löytyy myös puiston läheltä. Anne Viitalaakso

Lintutieteellinen yhdistys ja Nokian Lintukoulu tekivät Viitalaakson havaintojen pohjalta yhdessä aloitteen, että jäteastiat vaihdettaisiin ympäristöystävällisiksi. He esittävät, että avonaisia roska-astioita ei enää ostettaisi.

– Toivomme, että avonaiset jäteastiat siirrettäisiin sisätiloihin ja ulos hankittaisiin esimerkiksi läpällisiä, suljettuja roska-astioita, he ehdottavat.

Aloitteen takana on myös lintuasiantuntija, Pirkanmaan lintutieteellisen yhdistyksen puheenjohtaja Jukka T. Helin.

Katoksissa on usein avonaisia roskalaatikoita, jotka tursuavat roskaa. Anne Viitalaakso

– Toivotaan, että kun uusia roskiksia hankitaan, päädyttäisiin läpällisiin. Markkinoilla on monta hyvää mallia, Viitalaakso sanoo.

Anne Viitalaakso toivoo, että aloite huomioidaan koko Suomessa – tai vielä isommin.

– Toivon, että koko maailmasta poistettaisiin avoroskikset.

Läpällisiä malleja on useita erilaisia. Anne Viitalaakso

Muovi päätyy kaloihin ja ihmisiin

Ympäristökasvattaja kerää itse roskia jatkuvasti. Hän rohkaisee myös lapsia siihen. Mikromuovin määrä maailmassa on hälyttävä.

Tutkijoiden ja asiantuntijoiden pahimmissa skenaarioissa on arvioitu, että vuoteen 2050 mennessä merissä on painossa mitattuna enemmän muovia kuin kaloja.

– Maastosta pitää kerätä nyt kaikki muovitavara. Kun muovi pääsee vesistöön ja pilkkoutuu mikromuoviksi, sitten sitä ei enää saa pois. Kalat syö muovin ja me syödään ne kalat. Kuinka tarveellistä se ihmiselle on, on tosi huolestuttavaa.

Eläimet jäävät kiinni muoviin

Anne Viitalaakso tapaa luontokoulussa tamperelaisia lapsia esikoulusta yläkouluun. Lasten kanssa puhutaan paljon lajittelusta ja kierrätyksestä.

– Lapset ovat sanoneet, että eläimet jäävät kiinni muovipusseihin tai peltipurkkeihin. Siilejä on löydetty muovipussi selässä. Eläin menee ruuan ja tuoksun perässä ja siksi muovi kiinnostaa.

Anne Viitalaakson mukaan yksi ongelma on se, ettei muovinkeruupisteitä ole tarpeeksi. Samoin viestinnässä olisi toivomisen varaa.

– Kuka tietää, ettei pvc-muovia laiteta muovinkeräyspisteisiin ja mikä menee poltettavaksi. Tiedotusta pitäisi lisätä.

Avonaiset roskakorit täytetään liian täyteen, jolloin roskat valuvat ulos. Anne Viitalaakso

Viitalaakso huomasi valokuvausreissullaan, että avoroskikset ovat yllättävän täysiä. Tämän takia niiden tyhjentäminen vie aikaa, kun ympäriltä pitää kerätä irtoroskia.

– Ihmisten pitäisi valveutua, etteivät he laita roskia, jos roskis on liian täynnä. Jos näyttää siltä, että roskis on täynnä, käveltäisiin se pieni matka seuraavalle roskiksille, hän toivoo.

Umpinaiset roskikset auttaisivat myös lisääntyvään huumeongelmiin ja lääkejäämiin. Suljetut, läpälliset keruuastiat olisivat turvallisempia ruiskujen keräysastioita kuin nykyiset keräysastiat, Viitalaakso sanoo.

Lapset ovat olleet huolissaan muovin lisäksi myös uimarannoilla olevista lasinsirpaleista. Viitalaakso nostaa esille vielä kaksi muuta ongelmaa.

– Puistoalueille suuri ongelma on koirankakka, joka rajaa lasten leikkimistä luonnosta. Olisi tärkeää, että nekin roskat kerättäisiin pois. Purukumin maatuminen kestää lähes ikuisesti, Viitalaakso kertoo.

Hän kannustaa pitämään siivoustalkoita ja vaikuttamaan lähiympäristöön. Luontokoulun lähellä on pysäkillä avoroskis, jonka ympäristökasvattaja vaihtaisi mielellään umpinaiseen.

Lähetä kuva sinun mielestäsi hyvästä tai huonosta roskalaatikosta meille tampere@yle.fi. Julkaisemme parhaita kuvia.

Lue lisää:

Piinaako sinua ajatus mikromuovista juomavedessä? Enemmistö suomalaisista on huolissaan muovin määrästä – tässä 7 ratkaisua ongelmaan

Kaupunkilaisten jätöksillä lämmitetään pian satoja taloja – mikromuovit ja huumejäämät poltetaan pois luonnon kiertokulusta

Mikromuovia on jo hengitysilmassakin – suurtehoimurin haaviin tarttui Turun saaristossa runsas hiukkassaalis, joka yllätti tutkijatkin