Wikileaks-sivuston perustajaa Julian Assangea koskevan raiskausepäilyn tutkimuksia ei jatketa.

Käänteestä kertoi Ruotsin syyttäjäviraston varajohtaja Eva-Marie Persson tiistaina pidetyssä tiedotustilaisuudessa. Perssonin mukaan näyttö ei ole niin vahvaa, että epäilty rikos voitaisiin osoittaa tapahtuneeksi. Lisäksi Persson muistutti, että tapauksesta on kulunut jo paljon aikaa, mikä on osaltaan heikentänyt todistusaineiston arvoa.

– Haluaisin korostaa, että asianomistaja on antanut uskottavan ja luotettavan kuvauksen tapahtumista. Hänen lausuntonsa ovat olleet johdonmukaisia, kattavia ja yksityiskohtaisia, Persson toteaa.

Syyttäjän mukaan lisähaastattelut Assangin kanssa eivät merkittävästi muuttaisi "todistusaineiston tasapainoa".

Syyttäjän päätöksestä ja Ruotsissa vuosien mittaan tehtyjen tutkimusten vaiheista voit lukea ruotsiksi (siirryt toiseen palveluun) ja englanniksi (siirryt toiseen palveluun) Ruotsin syyttäjäviranomaisen verkkosivuilta.

Epäilty rikos vanhenee ensi vuonna

Raiskausepäily on peräisin vuodelta 2010, jolloin Assange oli vierailulla Ruotsissa.

Tapauksen esitutkinta keskeytettiin vuonna 2017, kun Assange oli hakenut turvapaikkaa Ecuadorin Lontoon-lähetystöstä välttääkseen luovutuksen Ruotsiin ja Yhdysvaltoihin.

Esitutkinta aloitettiin uudelleen pian sen jälkeen, kun Ecuador huhtikuussa karkotti Assangen ja Britannian poliisi pidätti hänet. Assangea raiskauksesta syyttävän ruotsalaisnaisen asianajaja pyysi tuolloin tutkinnan aloittamista uudelleen.

Syyttäjän päätöksestä on mahdollista vielä valittaa. Syytteen nostamisella on kuitenkin kiire, sillä epäilty rikos vanhentuu elokuussa 2020.

Lyhyen kertauksen Assangen vaiheista voit lukea tästä jutusta.

Lisää aiheesta:

Julian Assangen raiskaustutkinta aloitetaan uudelleen Ruotsissa

Ruotsi ei vaadi Julian Assangen vangitsemista