Monet työttömät ovat saaneet karenssia.

TYÖNHAKUUN liittyneitä sanktioita on annettu Suomessa ennätysmäärä.

Rangaistukset johtuvat siitä, että työttömät eivät olleet hakeneet työvoimatoimiston eli TE-toimiston heille vinkkaamaa työpaikkaa. Kun työtön ei hae työpaikkaa, hänen katsotaan kieltäytyneen ottamasta vastaan tarjottua työtä.

Jos työtön ei hae TE-toimiston ehdottamaa työpaikkaa tai hän kieltäytyy ottamasta vastaan työtä, seurauksena voi olla työttömyyspäivärahojen ja työmarkkinatuen menetys.

Ylen uutisten mukaan viime vuonna karenssin työstä kieltäytymisen takia sai vähintään 17 300 työntekijää. Määrä on moninkertaistunut parissa vuodessa. Vuonna 2013 karenssiin joutui 4 100 työntekijää.

Työvoimaviranomaisilla ei ole tarkkaa kuvaa siitä, miksi työttömät ovat jättäneet töitä hakematta tai miksi he ovat kieltäytyneet tarjotusta työstä. Työ- ja elinkeinoministeriössä on tekeillä asiasta selvitys.

Asiantuntijat voivat vain arvella, mistä karenssiennätys johtuu.

1. Haaviin jää helpommin

TE-toimistot ovat siirtyneet sähköiseen asiointiin. Verkkopalvelu tuli käyttöön vuoden 2015 alusta ja verkkopalvelusta TE-toimisto pystyy seuraamaan, onko työtön hakenut työtä ja saiko hän työpaikan.

TE-toimistoilla on tiedot työnhakijoista sähköisessä muodossa. Toimistot lähettävät haettavista työpaikoista tietoa sähköpostitse.

Työttömien Valtakunnallisen Yhteistoimintajärjestö TVY:n puheenjohtaja Jukka Haapakoski sanoo, että kun sähköistä seurantaa on lisätty, haaviin jää entistä enemmän porukkaa, joka ei hae työpaikkoja.

– He eivät kykene hakemaan tai he kokevat, ettei paikka ole heitä varten.

2. Velttoilijat kiinni

Valtiovalta on tiukentanut linjaa. Hallitus ei katso hyvällä velttoilijoilta, jotka yrittävät keplotella työttömyyspäivärahojen ja työmarkkinatuen avulla ilman, että hakevat töitä.

Vanhempi hallitussihteeri Timo Meling työ- ja elinkeinoministeriöstä muistuttaa, että hallitusohjelmassa on kirjaus työn vastaanottovelvoitteesta.

– Työtä tarjotaan aktiivisesti ja työttömän pitää hakea tarjottua työtä.

3. Syrjäytyneet paljastuvat

Kaikilla työttömillä ei ole tietokoneita eikä älypuhelimia, eikä näin ollen edes mahdollisuutta käyttää sähköistä asiointia.

– He eivät opi tietokoneen käyttöä, TVY:n puheenjohtaja Haapakoski muistuttaa.

Ministeriön Meling sanoo kuitenkin, ettei tämä ”pudonnut reppana” jää sähköisten järjestelmien ulkopuolelle.

– TE-toimistoissa saa myös henkilökohtaista neuvontaa.

4. Liian hektistä

Sähköinen asiointi on johtanut siihen, että työntekijän pitäisi olla koko ajan sähköpostin äärellä.

– Nyt roiskitaan urakalla tarjouksia ja nopeasti pitäisi vastata. Yksi joutui karenssiin, kun hän ei päivän aikana ehtinyt hakea työpaikkaa, TVY:n puheenjohtaja Jukka Haapakoski kertoo.

Haapakosken mukaan osa karensseista johtuu vääristä kirjauksista. Korjauksia on kuitenkin vaikea saada järjestelmään.

5. Hyvät tyypit jäävät piiloon

Sähköinen asiointi on johtanut siihen, ettei TE-toimistolla ole aina tietoa, minkälainen hakija on kyseessä.

Moni työpaikka etsii kehityskelpoista, hyvää tyyppiä, mutta TE-toimiston virkailija ei ole nähnyt hakijaa. Tiedot on kerätty verkon kautta. Tilanteeseen ei ole luvassa parannusta.

– Luvut ovat niin suuria, että sähköiset palvelut kehittyvät. Niissä on monipuolisempaa tietoa ansioluettelosta, kehitysjohtaja Elisabet Heinonen työministeriöstä ennustaa.

6. Työ ja osaaja eivät kohtaa

Osaajista on pula, mutta TE-toimisto ei osaa hakea tehtäviin oikeita ihmisiä. TVY:n puheenjohtaja Haapakoski sanoo, että TE-toimistossa sattuu virheitä.

– Ekonomille on tarjottu ruohonleikkaajan töitä.

Haastetta lisää se, että työelämä ja työn vaatimukset muuttuvat.

– Yksityiset palvelut ja henkilöstövuokrauksen rooli lisääntyvät, Heinonen ennustaa.