Támogasd a Qubit munkáját! Nincsen túlélhető és fenntartható jövőnk tudomány nélkül, ahogy nekünk sincsen nélkületek.

A légszennyezettség és a betegségek kapcsolata talán nem magától értetődő, az elmúlt évtizedekben mégis sokan meglátták a kettő közötti összefüggéseket: a malária szó például az olasz „mal'aria” (rossz levegő) kifejezésből ered, ahogy azt is megtanulták az emberek, hogy ha kellemetlen szagokat, például szennyvizet éreznek a levegőben, ott kórokozókra lehet számítani. A közvetlenebb kapcsolatra viszont több kutató igyekszik rávilágítani.

„Összefüggés fedezhető fel a levegőben szálló részecskék magas koncentrációja és a COVID–19-járvány fertőzéses eseteinek száma között” – ebből a hipotézisből indít egy olasz kutatócsoport előzetes (vagyis a szokásos tudományos felülvizsgálati procedúrán még át nem esett) tanulmánya. A kutatók arra alapoznak, hogy a szálló por (vagyis a levegőben eloszlatott, 10 mikronnál kisebb átmérőjű, finomszemcsés anyagok) bizonyítottan hatékony hordozója különböző kémiai és biológiai szennyezőanyagoknak, például a vírusoknak – korábbi tanulmányokat már bizonyították, hogy az influenzavírusok, a légúti óriássejtes vírusok és a kanyaróvírusok is képesek rátapadni a szálló porra.

A kutatók az olasz regionális környezetvédelmi hivatalok február 10. és 29. közötti légszennyezettségi adatait hasonlították össze a koronavírus-fertőzéses esetek alakulásával. Az összefüggés a Lombardiát is magába foglaló Pó-síkság vidékén a legjelentősebb: a körülbelül a magyar Alföld méretével megegyező területen februárban különösen magas volt a szállópor-koncentráció, és a vírus terjedése is messze itt volt a legnagyobb mértékű.

Balra a szállópor-koncentráció határértékének regionális túllépései; jobbra a járvány márciusi terjedése látható, a kéthetes lappangási időt is beleszámítva. Forrás: Setti et al., 2020

„A porral is terjed a vírus, mert hordozóként viselkedik. Minél több van belőle, annál több út nyílik a fertőzések előtt. Csökkenteni kell a kibocsátásokat, és reménykedni a kedvező időjárásban” – mondta Alessandro Miani, az olasz környezeti orvostudományi társaság (SIMA) elnöke.

Az olasz aeroszoltársaság (IAS) közleménye szerint a kutatási eredmények egyelőre limitáltak, ezért tovább kell vizsgálni a légszennyezettség és a vírus terjedése közötti lehetséges kapcsolatot. A Bolognai Egyetem kémiai tanszékének professzora, Laura Tositti is óvatosságra int: „A vírusok általában nem maradnak biológiailag aktívak, hacsak nem nagyon kedvezőek a körülmények.” Egy szintén friss amerikai előzetes tanulmány szerint három órán keresztül marad biológiailag aktív a SARS-CoV-2.

támogasd a munkánkat rendszeresen – számít a segítséged! Ha tetszik, amit csinálunk, ha te is fontosnak tartod, hogy magyar nyelven legyen egy okos és közérthető lap, ami nem a politikai barikádok csatazajáról tudósít, hanem a ránk váró – bátran mondjuk ki, ez az év is megmutatta, mennyire nem túlzás ez – civilizációs kihívásokkal foglalkozik, ami fel meri tenni a jövőnkkel kapcsolatos igazi kérdéseket, és meg is mutatja a modern tudomány válaszait mindezekre, nos ha ez szerinted is olyan égetően fontos, ahogy mi gondoljuk: heroikus munkát végző öt újságíróval, sok tucatnyi kutatóval és csak egy egészen kicsi kiadóval a hátunk mögött, akkor

Az eredményekről beszámoló Economist megjegyzi: a jelenségre az is magyarázatot adhat, hogy a szálló por nem azért súlyosbítja a vírus terjedését, mert a részecskékre tapadva terjed, hanem egyszerűen a magas légszennyezettség megviseli az emberi szervezetet, a tüdőt és a légutakat, és ezért az ilyen területeken élő emberek könnyebben fertőződnek, majd betegednek meg a járványban.

Bármelyik magyarázat is igaz, az biztos, hogy a levegő szennyezettségének, a szálló por koncentrációjának csökkentése újabb eszköz lehet a vírus terjedésének megfékezésében.

És hogy mit lehet tenni annak érdekében, hogy a levegő tisztán tartásával megelőzzük a koronavírus további terjedését? A Levegő Munkacsoport a következőket javasolja:

Ne dohányozzunk!

Ha mégis dohányoznánk, ügyeljünk arra, hogy ezt másoktól távol tegyük, hiszen a dohányfüst is közvetítheti a vírust!

Minél kevesebbszer használjunk benzines, dízeles járművet!

Lehetőleg ne fűtsünk szilárd tüzelőanyaggal!

Ha csak szilárd anyaggal tudjuk otthonunkat melegen tartani, csak száraz fával fűtsünk!

Semmiképp ne fűtsünk hulladékkal! (A hulladékégetés nemcsak rendkívül egészségkárosító, de jogszabály is tiltja: a szabálysértők 300 ezer forintig terjedő bírsággal sújthatóak – akár naponta is.)

A szabadban se égessünk – se avart, se kerti hulladékot, se mást!

Tájékoztassunk másokat is a fentiekről!

Kapcsolódó cikkek a Qubiten: