A jövőre életbe lépő, az Országgyűlés elé ma beterjesztett új adótörvény-javaslat részleteinek mai ismertetése során Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter, valamint Kurucz Éva kormányszóvivő közölte, a kormány jövőre az internetszolgáltatásokra is kiterjeszti a távközlési adót. A bejelentés nyomán azonnal napvilágot láttak különböző találgatások a sajtóban, azt feltételezve, hogy az európai viszonylatban amúgy is kimagasló mértékben adóztatott magyar távközlési szektor szereplői a rájuk kivetett adókat áthárítják majd a fogyasztókra, azaz általánosan drágul majd az internethasználat.

Adóköteles lesz a GB

Nem ez lenne az első alkalom, hogy extra adóterhet vetnek ki a szektorra: a 2010-ben bevezetett első ilyen adó, a távközlési különadó egy ideiglenes adónem volt, melyet 2012 végéig kellett fizetniük a szolgáltatóknak (az internetszolgáltatóknak is), árbevételüktől függően. A Nemzetgazdasági Minisztérium végül még a távközlési különadó megszűnését megelőzően - 2012 nyarán - újabb adónemet vetett ki a távközlési szolgáltatókra, így elsősorban a legnagyobb bevételt bezsebelő mobilszolgáltatókra. Ezt már a beszéd- és SMS-forgalom alapján kellett fizetniük a cégeknek, tehát az újabb adónem, a telefonadó nem vonatkozott egyöntetűen mindegyik távközlési cégre.

Ennek az adónak a kiterjesztéséről döntött most a kormány, az időközben közzétett törvénytervezet szerint az adóalany (a távközlési szolgáltató) megkezdett gigabájtonként 150 forintot lesz köteles fizetni az államkasszának jövő januártól. Ez - különösen akkor, ha ezúttal sem lehet szó áthárított teherről - leginkább a vezetékes szolgáltatóknak fájhat, nekik viszont nagyon, kiváltképp ha kifejezetten nagyfogyasztó ügyfelek forgalma után kell adózni. A javaslat szerint a távközlési adó összege csökkenthető lesz a megfizetett társasági adóval, az adó lehetséges maximumáról viszont nem rendelkezik a javaslat, de ahogy a percdíjak és az SMS-ek után, úgy minden bizonnyal a gigabájtonkénti adatforgalom után is lesz a kivetett adónak maximális mértéke.

A vezetékes szolgáltatók az eredeti távközlési különadó megszűnése után egy napig sem maradtak kifejezetten rájuk szabott extra adóteher nélkül, 2013-ban érkezett ugyanis a közműadó, mely a kábel nyomvonalhossztól függően sávosan került meghatározásra. Az első 170 000 méter után az adó teljes mértékének 20%-a fizetendő; 170 000 és 250 000 méter közötti része után 40%-a; 250 000 és 300 000 méter közötti része után 80%-a; 300 000 métert meghaladó része után pedig az adó teljes mértéke fizetendő - vagyis a legtöbbet ez esetben is a nagy szolgáltatók fizették, élükön a legkiterjedtebb hazai infrastruktúrával rendelkező Magyar Telekommal.

A végén mindenki fizet

A távközlési szektort sújtó különféle adónemek alkalmazása ellen a távközlési szolgáltatók éveken át küzdöttek, teljesen hiába. Az új adótörvényeket támadó beadvány elbukott az Európai Bíróságon, a szabályozás pedig kimondta, hogy nem lehet a fogyasztókra hárítani a többletterheket. A vállalati előfizetők ettől függetlenül kénytelenek voltak átvállalni a terheket, vagy legalább azok egy részét, ugyanakkor a lakossági árakat érintően is tapasztalható volt több áremelés, vagy korrekció az elmúlt években - ezeket azonban rendszerint nem a különadókra hivatkozva vezették be a cégek.