Engang gjorde en skilsmisse nærmest automatisk fædre til turister i deres egne børns liv, mens moren blev tildelt forældremyndigheden og modtog et passende børnebidrag fra en far, der kun så sine børn en gang imellem.

I dag deler mor og far som oftest forældremyndigheden.

Men de lovbestemte bidrag og tilskud hænger fast i et forældet familiemønster, der favoriserer de forældre, der tilkæmper sig børnenes folkeregisteradresse, og det er som regel kvinderne.

Det siger flere eksperter til Politiken mandag. Heriblandt familieadvokat Helle Larsen, tidligere formand for Foreningen af Familieadvokater.

- Selv om far og mor i dag har børnene næsten lige meget, er det helt afgørende, hvem af dem der får barnets folkeregisteradresse og bliver den såkaldte bopælsforælder, siger Helle Larsen til Politiken.

- Det er dem, systemet hjælper med bidrag og tilskud, og det er typisk kvinderne. Den anden forælder må klare sig selv, siger hun.

I løbet af 2016 skiftede omkring 23.000 børn adresse på grund af en skilsmisse eller et brudt papirløst forhold.

Af dem fik godt 19.000 børn adresse hos deres mor, mens knap 4000 fik folkeregisteradresse hos far, viser tal fra Danmarks Statistik.

- I de sager, hvor manden også skal betale børnebidrag, kan regnestykket blive særdeles fornuftigt for kvinden.

- Til gengæld ser vi faktisk ofte, at mændene kan have svært ved at få økonomien til at hænge sammen og svært ved finansiere en bolig, der er stor nok til at give ham et godt liv med de fælles børn, siger Helle Larsen.

Hun understreger, at regnestykket kan falde meget forskelligt ud, alt efter hvor store indtægter forældrene har.

Hun efterlyser nu en modernisering af systemet, der giver begge forældre en del af bidragspuljen, når de begge tager sig af børnene.

Netop i disse uger er regeringen og Folketingets partier i gang med forhandlingerne om nye skilsmisseregler.

Derfor ønsker børne- og socialminister Mai Mercado (K) ikke at udtale sig.

/ritzau/