Selvom hverken Kristendemokraterne, Stram Kurs eller Partiet Klaus Riskær Pedersen fik nok stemmer til at nå over spærregrænsen og få en plads i Folketinget, så står de tre partier tilsammen til at modtage godt fem millioner kroner om året i partistøtte.

Præcis som partier før dem siden 1986 har kunnet hive et årligt fastsat antal kroner ind pr. tusind stemmer, partiet har høstet ved valget.

Der kan man jo godt spørge – er det virkelig politisk arbejde at dele fadøl og grillpølser ud? Roger Buch, forskningschef ved Danmarks medie- og journalisthøjskole

Og pengene kan de bruge frit, som de vil.

For selvom partistøtten er øremærket til politisk arbejde, er der ingen kontrol med, hvad pengene reelt går til, fortæller Roger Buch, forskningschef i samfundsfag ved Danmarks medie- og journalisthøjskole.

- Der er frit slag. Man kan bruge penge på hvad som helst, og det er selvfølgelig problematisk.

Partistøtte fra staten Alle partier og kandidater uden for partierne er berettiget til partistøtte, hvis de har været opstillet til et valg og har fået et minimum af stemmer ved valget. Antallet af stemmer, som partiet skal modtage for at få støtte, afhænger af valgets type. Partier, der har været opstillet til et folketingsvalg, og opnået mindst 1.000 stemmer ved det seneste valg, har ret til at modtage statsstøtte. Denne partistøtte er på 33 kroner (2019) om året pr. stemme.

Brugte pengene på fadøl og grillpølser

Som et af de mere ekstreme eksempler nævner Roger Buch komikeren Jacob Haugaard, der i 1994 blev valgt ind i Folketinget som løsgænger efter at være gået til valg på mere medvind på cykelstierne.

- Han brugte jo sin partistøtte på at dele fadøl og grillpølser ud til sine vælgere. Der kan man jo godt spørge – er det virkelig politisk arbejde at dele fadøl og grillpølser ud?

Den manglende kontrol er ikke alene problematisk, fordi man kan fortolke "politisk arbejde" bredt, men også fordi der i det hele taget ikke foretages kontrol med, hvordan partier bruger eller indsamler penge, trods adskillige afsløringer af politikere, der omgår reglerne for støtte, uddyber Roger Buch.

- Eksemplet med at dele 100.000 kroner op i mindre portioner på lige under 20.000 kroner, så det bliver usynligt, at man støtter partierne, er jo et af eksemplerne på, at reglerne er hullede, for det er ikke offentlig kontrol, der har afsløret de her ting, men medierne, siger han.

Ifølge Roger Buch giver det ikke megen mening, at partierne ikke skal dokumentere, hvad de bruger støttekroner på, når alle andre skal.

- Partierne har fantastisk stor tillid til sig selv, men hvis man får satspuljemidler, hvis virksomheder får støtte, hvis alle mulige andre får penge fra det offentlige, så skal man jo kunne dokumentere, hvad man bruger pengene på.

- Det er jo påfaldende, at partierne giver nogle meget lempelige regler til sig selv, men i øvrigt – i forhold til resten af samfundet – kræver dokumentation for, at pengene bliver brugt efter hensigten.

Jura-professor: Afvejningen kan godt være svær

Juraprofessor i offentlig ret ved Aarhus Universitet Jørgen Albæk Jensen er til dels enig i Roger Buchs kritik.

- På den ene side er det klart, at pengene selvfølgelig ikke bare skal kastes ud i den blå luft, men på den anden side er der jo også et hensyn til, at partierne selv skal have mulighed for at vurdere, hvad der bedst tjener deres egne interesser. Den afvejning kan godt være svær.

Læs også : Stram Kurs får ingen plads i Folketinget - men millioner i partistøtte

Eksempelvis kan det være svært at vurdere, om Jacob Haugaards uddeling af øl og grillpølser egentlig kan ses som politisk arbejde, siger han.

- Kristian Thulesen Dahl (DF) står jo og uddeler flæskestegssandwich, eller hvad det nu kan være af samme karakter. Det, at man giver vælgerne en form for forplejning, når de møder op og vil høre på ens synspunkter, er ikke så usædvanligt igen.

Det bruger de pengene på Tre partier fik ved folketingsvalget 2019 ikke stemmer nok til at nå over spærregrænsen. Det gælder Kristendemokraterne, Stram Kurs og Partiet Klaus Riskær Pedersen. Stram Kurs fik 1,8 procent af stemmerne. Det svarer til en årlig partistøtte på 2.096.721 kroner. Partiets leder, Rasmus Paludan, har sagt, at pengene skal gå til, at han nu på fuld tid kan arbejde for, at Stram Kurs kan komme i Folketinget ved næste valg. Kristendemokraterne fik 1,7 procent af stemmerne, og partiet kan derfor se frem til 1.980.231 kroner i årlig partistøtte. Partiet stiller op ved næste valg, men har ikke konkretiseret, hvad partistøtten skal bruges på. Partiet Klaus Riskær Pedersen fik 0,8 procent procent af stemmerne ved valget, og partiet får derfor 931.887 i årlig støtte frem mod et kommende valg. Også selv om formand Klaus Riskær Pedersen har erklæret, at partiet ikke stiller op igen, men vil fortsætte som en bevægelse med "karakter af en græsrodsbevægelse".

Selvom forskningschef Roger Buch finder det problematisk, at der ikke føres kontrol med partistøtten, tror han ikke, at reglerne vil blive ændret fremover.