Med en »bombastisk« formulering vurderede EU-Domstolen 10. juli i år, at en mangeårig grundsten i dansk udlændingepolitik har været i strid med retssikkerheden.

Flere politikere har frygtet, at dommen ville have konsekvens for flere end 8.000 familiesammenføringer, men nu viser en juridisk vurdering fra Udlændinge- og Integrationsministeriet på baggrund af EU-dommen, at der kan være tale om langt færre tyrkiske statsborgere. Måske blot 138 personer.

I en pressemeddelelse skriver udlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye (S) om vurderingen:

»Selv om jeg selvfølgelig er ærgerlig over, at dommen er gået Danmark imod, så er jeg lettet over, at det af den juridiske vurdering fremgår, at dommen først og fremmest har bagudrettet betydning for en afgrænset personkreds. Dommens resultat omfatter således alene herboende tyrkiske statsborgere, der som økonomisk aktive er omfattet af associeringsaftalen mellem EU og Tyrkiet, og den vurderes umiddelbart ikke at give anledning til ændringer i udlændingelovgivningen. Det gældende integrationskrav ved ægtefællesammenføring er således ikke berørt. Med andre ord er der ikke rokket ved de bærende søjler i dansk udlændingepolitik,« skriver ministeren og tilføjer:

»Jeg vil nu bede udlændingemyndighederne om at skrive til de i alt 138 ægtefæller eller samlevere til tyrkiske statsborgere, der er meddelt afslag på grund af det nu ophævede tilknytningskrav inden for de seneste 8 år dvs. siden 2011, og oplyse dem om muligheden for at få deres sager om ægtefællesammenføring genoptaget.«

Næsten 2.000 sager skal gennemgås

Konkret fremgår det af vurderingen, at der i perioden 2000-2010 er meddelt afslag for 1.818 sager med udgangspunkt i manglende opfyldelse af tilknytningskravet. Men, skriver ministeriet, disse sager er ikke opgjort på baggrund af nationalitet, og de skal derfor gennemgåes manuelt, før det er klart, hvor mange af sagerne, dommen får betydning for.

»Først fra 2011 blev det i kraft af overgangen til et nyt sagsbehandlingssystem muligt at foretage en opgørelse af afgørelser opdelt på den herboendes nationalitet. Udlændingestyrelsen har således kunnet opgøre elektronisk, at styrelsen i perioden 2011-2019 har meddelt 171 afslag med henvisning til manglende opfyldelse af tilknytningskravet i sager, hvor den herboende var tyrkisk statsborger,« står der i den juridiske vurdering.

Det er dog ikke registreret, om den herboende tyrkiske statsborger var økonomisk aktiv og dermed omfattet af EU-dommen.

»Det kræver således en manuel gennemgang af de 171 sager at finde frem til den delmængde af sager, som berøres af dommen,« står der i vurderingen, og det tilføjes, at den manuelle gennemgang »viser, at de 171 afslag, der er meddelt i perioden, er meddelt til i alt 138 ansøgere, idet 29 af disse ansøgere har fået mere end ét afslag begrundet i manglende opfyldelse af tilknytningskravet«.

For så vidt angår 104 ansøgere kan styrelsen umiddelbart vurdere, at den herboende var økonomisk aktiv og dermed omfattet af EU-dommen, fremgår det af vurderingen. Mens de resterende 34 ansøgere skal undersøges nærmere.

Ministeren har som udlændingeordfører for Socialdemokratiet før valget kaldt sagen en potentiel »vejsidebombe« under dansk udlændingepolitik, fordi den som nævnt frygtedes at have betydning for mange tusind familiesammenføringer, der ville kunne få ophold i Danmark i kølvandet på dommen.

Der var i forbindelse med dommen tale om »tilknytningskravet«, som har været afgørende for, om udlændinge kunne få familiesammenføring til Danmark. I 15 år har reglerne været sådan, at udenlandske ægtepar skulle have en samlet større tilknytning til Danmark end til et andet land for at kunne opnå familiesammenføring i Danmark.

Reglerne blev ændret i 2018, og i dag skal ansøgere således leve op til fire ud af seks fastsatte krav, og det er altså ikke disse krav, EU-Domstolen har taget stilling til.

Inden reglerne blev ændret, havde blandt andet et tyrkisk ægtepar i 2010 fået afslag på familiesammenføring, fordi det blev vurderet, at parrets samlede tilknytning var større til Tyrkiet end til Danmark.

Parret valgte at klage over afgørelsen, som til sidst endte ved EU-Domstolen, og det er i denne sag, der 10. juli blev dømt til fordel for ægteparret og således imod Danmark.

»Men det er jo vældigt positivt«

Advokat og partner ved Njord Law Firm, Thomas Ryhl, der sammen med sin kone førte sagen ved EU-Domstolen, kalder den juridiske vurdering en »meget forsigtig og restriktiv« fortolkning af dommen.

»Men det er jo vældig positivt, at det ikke er gået ud over flere, så at sige. I 19 år har Danmark haft en regel, der viser sig at være ulovlig, og så er det dejligt, at det ikke drejer sig om mange tusind familier. Men det er vigtigt at huske, at der fortsat er mange familier og børn, der er blevet berørt og ikke har kunnet være sammen på grund af de regler, der var ulovlige,« siger han og tilføjer:

»For den enkelte familie drejer det sig ikke om, hvor mange reglerne har ramt, men at de har været skilt ad.«