Når du køber mælk eller rugbrød i Netto, Fakta, Brugsen eller Føtex, har du stor chance for at møde en ledig i aktivering.

Dagligvarebutikkerne er nemlig de virksomheder, som har langt de fleste kontanthjælpsmodtagere og arbejdsløse i jobaktivering. Det viser en ny opgørelse fra Beskæftigelsesministeriet.

De to største dagligvarekæder herhjemme, COOP og Salling Group, tegner sig tilsammen for omkring halvdelen af de 20.240 personer, der var i virksomhedspraktik eller løntilskud i større virksomheder i 2018, viser tallene.

I 2018 var der 5.400 ledige i aktivering i Salling Group, der blandt andet ejer Føtex og Netto med i alt 1.500 butikker. Det svarer til cirka 3,5 aktiveret pr. butik pr år.

I COOP, der ejer Brugsen og Fakta med mere og har 1.200 butikker, var der 5.333 aktiverede - eller gennemsnitligt cirka 4,5 aktiveret pr. butik om året.

Det kommer ikke bag på arbejdsmarkedschef i Dansk Erhverv, Peter Halkjær, at detailhandlen står for så stor en andel af virksomhedspraktikker og løntilskudsjob.

- Mit indtryk er, at man netop inden for detailhandlen har mange opgaver, som kan løftes på et meget lille timetal, og det er samtidig relativt overskuelige opgaver, der kan løses, uden at det kræver de store forudsætninger, vurderer han.

Inden for 3F’s overenskomstområder er der flere rengøringsvirksomheder blandt de virksomheder, der tager mange aktiverede. Det gælder ISS, Forenede Service og Compass Group, der dog ligger langt under de store fra detailbranchen.

Det at tage ledige eller kontanthjælpsmodtagere i praktik er en helt konkret rekrutteringsstrategi for virksomhederne i detailbranchen, siger Peter Halkjær.

- Det er en måde at lære nye potentielle medarbejdere at kende på for virksomheden. Og de personer, der fuldfører praktikforløbene, får et rigtig godt springbræt til et rigtigt job, siger han.

Flere måder at læse tallene på

Løbende rejses der dog kritik af, at kun et fåtal af de personer, der kommer i virksomhedspraktik, ender med at få et reelt job efterfølgende. Det har fået især fagforeningen HK til at kritisere ordningen i forhold til, at den ikke bringer folk tættere på jobmarkedet.

Men ifølge Peter Halkjær kommer det også an på, hvordan man fortolker tallene.

- Man kan lave målinger på afsluttede forløb - som reelt er forløb, der bliver afbrudt før tid - og så kan man lave målinger på gennemførte forløb. I de gennemførte forløb bliver forventningerne indfriet af begge parter, og her er beskæftigelsesfrekvensen altså noget større. Vi har medlemsvirksomheder, der har en effekt på cirka 30 procent i den gruppe. Det vil sige, at 30 procent efterfølgende får job, oplyser Peter Halkjær.

Beskæftigelsesministeriets nye opgørelse over aktivering dækker over både virksomhedspraktik og løntilskud. Det er dog især virksomhedspraktikken, som virksomhederne er glade for: 9 ud af 10 af de aktiverede sidste år var i virksomhedspraktik, viser opgørelsen. En ordning, der i øvrigt er gratis for både kommuner og virksomheder.

Enhedslisten tror ikke på nye regler

Fra 1. juni 2019 har Folketinget vedtaget nye regler for beskæftigelsesindsatsen. En af fornyelserne er, at der er strammet op på formålsparagraffen for virksomhedspraktik. Nu skal der være et klart jobsigte, og det skal undgås, at ledige kommer i praktik i deres gamle job eller i samme fag.

Fagbladet 3F har for nylig haft fokus på netop den problematik via historien om rengøringsassistenten Linda, der kom i praktik - som rengøringsassistent.

Ændringen af formålet giver Finn Sørensen, arbejdsmarkedsordfører for Enhedslisten, “ikke fem flade øre for”. Det er ham, der har bedt om den nye liste over de virksomheder, der benytter aktivering hyppigst.

- Det er ikke fulgt op af sanktioner over for arbejdsgivere, der ikke overholder reglerne. Arbejdsgivere kan fortsat bruge gratis arbejdskraft i stor stil, mens de soler sig i, at de gør noget godt for samfundet, siger Finn Sørensen.

Også meget bøvl

I Dansk Erhverv køber arbejdsmarkedschef Peter Halkjær dog ikke præmissen om, at for eksempel de store supermarkedskæder bruger ordningerne til at skaffe sig billig arbejdskraft.

- Hvis man kender til alt det forberedelsesarbejde, alt det bøvl og alt det, der skal tilrettelægges på sidelinjen i forhold til de her ordninger, så er det meget begrænset, hvad der er tilbage, som man kan tillade sig at kalde for gratis arbejdskraft, siger Peter Halkjær.

Og modsat Enhedslistens Finn Sørensen tror Peter Halkjær også på, at de nye lovændringer vil få en positiv effekt.

- Jeg tror ikke, at behovet for de her forløb vil blive mindre. Men jeg har en forventning om, at vi kommer til at se et kvalitetsløft, siger arbejdsmarkedschefen.

Det skal være frivilligt

De fleste ledige, der kommer i aktivering, er kontanthjælpsmodtagere - de tegner sig for omkring 29 procent. Dernæst kommer grupper af personer på integrationsydelse og uddannelseshjælp. Men der er også 2.500 dagpengemodtagere, viser tallene.

Hos Enhedslisten kæmper man for, at virksomhedspraktik skal være frivillig for de ledige.

- De ledige må selv vurdere, om en praktik bringer dem tættere på arbejdsmarkedet. Kommunerne skal ikke kunne tvinge dem, pointerer beskæftigelsesordfører Finn Sørensen.