Studerende skal tættere på erhvervslivet, mener Venstre og et borgerligt flertal. Venstrefløjen i Folketinget er mere skeptisk.

Venstre vil sammen med et borgerligt flertal sende kandidatstuderende i arbejde allerede under uddannelsen.

Det skal i første omgang ske på forsøgsbasis, hvor regeringen ønsker at give kandidatstuderende mulighed for at fordoble deres studietid – så en kandidatuddannelse tager fire år i stedet for to.

Ideen er, at man arbejder deltid og studerer resten af tiden. Det forklarer uddannelsesordfører fra Venstre, Jakob Engel-Schmidt.

- Når du er færdig med bacheloren, kan du få arbejde hos en virksomhed, som forpligter sig til at have dig ansat i fire år. Arbejdstiden skal være mellem 20 og 25 timer. Ideen er, at du sikres adgang til arbejdsmarkedet, siger Jakob Engel-Schmidt til TV 2.

Regeringen vil snarest muligt fremsætte et lovforslag, der gør det muligt. Ifølge Jakob Engel-Schmidt vil forsøgsordningen i første omgang gælde uddannelser, som er erhvervs- og samfundsrettede samt it-uddannelser.

- Ambitionen er, at vi starter med en række snævre uddannelser og så udvider i takt med, at vi kan se det virker. Vi har lagt mærke til, at flere har ytret ønske om at se på området, så vi håber, det kan samle stor opbakning i Folketinget, siger Jakob Engel-Schmidt.

Samtlige partier i blå blok ser frem til forhandlingerne og støtter op om ideen, hvorfor der tegner sig et flertal for forslaget.

Jakob Engel-Schmidt mener, at ordningen vil være en gevinst for både studerende, universiteter og virksomheder.

- Vi håber de studerende vil finde et partnerskab i en virksomhed. På den måde styrker vi arbejdsmarkedet og den viden som kommer ud i små og mellemstore virksomheder. Samtidig styrkes de studerendes tilknytning til arbejdsmarkedet. Samtidig får universiteterne studerende tilbage med ny viden, siger Jacob Engel-Schmidt.

SF: Frygt for løntryk

Hos SF ser uddannelsesordfører Jacob Mark umiddelbart positivt på forslaget fra regeringen.

- Jeg tror, at nogle af de studerende, som har det bedre med at være ude i praktik end at være på skolebænken, får bedre vilkår for at studere, siger han til TV 2, men han understreger, at de studerende skal sikres en ordentlig løn under hele forløbet.

- Vi skal sikre os, at de studerende får en løn, de kan leve af, når de ikke samtidig får SU. I værste fald kan det her bruges som løntrykkeri, hvilket både vil gå ud over kandidaterne og de færdiguddannede. Det må vi lave nogle regler for, siger han.

Den frygt mener Jakob Engel-Schmidt dog er ubegrundet.

- Lønnen bliver aftalt mellem virksomhederne og den studerende. Jeg tror ikke, løntryk bliver et risiko-tema. Der vil være en stor konkurrence mellem de forskellige virksomheder for at få kvalificeret arbejdskraft. Rigtig mange virksomheder siger også, at de netop mangler kvalificeret arbejdskraft, siger han.

EL: Mange faldgruber

Hos Enhedslisten er uddannelsesordfører Eva Flyvholm mere skeptisk overfor Venstres forslag.

Hun frygter, at jobbet vil være en stressfaktor for de studerende - som gør, at de ender med at blive sent færdige med uddannelsen. Det viser tidligere erfaringer fra revisorbranchen, hvor man har haft en lignende ordning. Hun afventer at se det færdige forslag fra regeringen.

- Det kommer godt nok an på hvordan det laves. For os at se er der mange og ret store faldgruber. Laver man modellen rigtigt, kan det i nogle erhverv godt komme til at fungere for de studerende. Men det vil langt fra være tilfældet i alle sektorer, siger hun til TV 2.

Eva Flyvholm udtrykker også bekymring for løn- og arbejdsforholdene.

- Der er en risiko for, at det kan ende med løntrykkeri. Det er en meget relevant bekymring, som Venstre må forholde sig til og håndtere, siger hun.

DF støtter fuldt op

Hos DF støtter man fuldt op om planerne. Uddannelsesordfører Jens Henrik Thulesen Dahl kalder muligheden for ’helt oplagt’.

- Det er en glimrende mulighed for at lave et mix, hvor det både er praktisk og teoretisk. Vi skal lige finde ud af, hvor forpligtende det bliver for virksomhederne. Hvordan gør man, hvis man bliver fyret? Men det er jeg sikker på, at vi finder en løsning på, siger Jens Henrik Thulesen Dahl.

Han er heller ikke bange for, at virksomhederne kommer til at trykke lønnen, da den bliver selvregulerende – og samtidig har virksomheder tidligere påklaget, at de ikke måtte give eksempelvis praktikanter løn, selvom de gerne ville.

Liberal Alliances uddannelsesordfører, Henrik Dahl kalder, også planerne for meget spændende og ser frem til forhandlingerne efter sommerferien. Det samme gør De Konservative.

Helt konkret vil kandidatstuderende der takker ja til tilbuddet, blive mødt med et krav om at bestå 30 ECTS-point hvert år over fire år. I dag hedder det krav 60 ECTS-point hvert år over to år.

Både Dansk Industri, Dansk Erhverv, Danske Universiteter og centralorganisationen Akademikerne bakker også op om regeringens forslag.

TV 2 følger op på historien med en kommentar fra Danske Studerendes Fællesråd.