BRUXELLES: Mens EU-modstanden nærmest udåndede under Danmarks valg til Europa-Parlamentet, så fik nationalister og nationalkonservative euroskeptikere fremgang i nogle af Unionens store og toneangivende lande.

Ikke desto mindre kan det blive kompliceret for ledere på den yderste højrefløj i lande som Frankrig, Italien, Tyskland, Polen og Ungarn at omsætte deres gode resultater til reel indflydelse i det nye Parlament.

Nationalistiske frontfigurer som Marine Le Pen i Frankrig var ellers ikke sene til at udråbe ”historiske” sejre, efterhånden som resultaterne rullede ind natten mellem søndag og mandag.

”Præsidenten har intet andet valg end at opløse Nationalforsamlingen. Han gjorde dette valg til en folkeafstemning om sin politik og sin person, og det franske folk har underkendt ham,” sagde Le Pen.

Måske en lige lovlig pompøs kommentar i betragtning af, at hendes parti, Rassemblement National (RN), måske nok blev nummer et ved det franske EP-valg med godt 23 procent af stemmerne – men det var kun et enkelt procentpoint mere en præsident Macrons politiske bevægelse.

Som Europa-Parlamentets liberale gruppeleder, Guy Verhofstadt, bemærkede i nat, så er der slet ikke så ringe, at Macrons parti nu vil kunne sende 22 politikere til Strasbourg som en stor styrkelse af Parlamentets liberale partifamilie.

I Italien scorede Marine Le Pens allierede, Lega-formand Matteo Salvini en tredjedel af de italienske stemmer. Han offentliggjorde på Twitter et billede af sig selv, hvor han storsmilende fremviste et skilt med påskriften ”Grazie Italia!”.

Ikke desto mindre kan det blive svært for Salvini at skrabe mere end omkring 70 mandater sammen til sin nye partigruppe i Europa-Parlamentet, der blandt andet også skal omfatte tyske Alternative für Deutschland, Østrigs Frihedsparti og det nu enlige medlem fra Dansk Folkeparti.

Ganske vist ser FPÖ i Østrig ikke ud til at lide nævneværdigt ved stemmeurnerne på trods af den korruptionsskandale, der ramte Frihedspartiets leder, Heinz-Christian Strache, kort før valget. Men det er næppe nok til at løfte den nye nationalistgruppe.

Den eneste mulighed for en virkelig betydningsfuld nationalistisk gruppe vil opstå, hvis Polens regeringsparti Lov & Retfærdighed (PiS) og det ungarske Fidesz slutter sig til Salvini.

I Polen lykkedes det ikke en tværpolitisk koalition af proeuropæiske partier at overhale det EU-skeptiske PiS, som løb med 43 procent af stemmerne mod konkurrenternes 38 procent.

Ungarns kontroversielle leder, Viktor Orbán, fortsætter det seneste årtis politiske enegang ved at score over 52 procent af stemmerne til sit regeringsparti, Fidesz. Orban kan dermed fortsætte sin nærmest enevældige regeringsførelse i et land, der ofte er i konflikt med EU på grund af udvanding af demokrati og retsstat.

Også i Storbritannien blev valgets store vindere ikke uventet de nationalistiske EU-modstandere i Nigel Farages nye bevægelse, The Brexit Party, som ser ud til at få omkring en tredjedel af de britiske stemmer. Dog trækker de EU-positive Liberal Democrats også et flot resultat på over 20 procent, mens Labour rasler ned på 15 procent og Theresa Mays konservative helt ned på under 10 procent i et katastrofalt resultat for regeringspartiet.

Det betyder, at Nigel Farage kommer til at kunne realisere sin trussel om at sende op mod 30 rasende britiske EU-modstandere til Strasbourg i juli. Men de bliver der næppe længe, da Storbritanniens exit fra EU i slutningen af oktober nu synes næsten uundgåeligt.

Mens de tyske euroskeptikere i Alternative für Deutschland klarede sig udmærket med omkring hver tiende stemme i Tyskland, så var det De Grønne, der med 20 procent af stemmerne var valgets store sejrherrer.

”Vi er så utrolig taknemmelige for, at folk har sat klima og miljø i højsædet. Den grønne bølge fortsætter,” sagde en af de grønne ledere i Europa-Parlamentet, Ska Keller.

Forbundskansler Angela Merkels konservative kristendemokrater i CDU/CSU er stadig størst i Tyskland, men med en mærkbar tilbagegang. De tyske socialdemokrater i SPD fik et elendigt valg med kun 15 procent af stemmerne.

Tilbagegangen for de tyske konservative og socialdemokrater gik igen mange steder, men ikke helt så voldsomt som forudsagt i mange prognoser før valget.

Det skyldes blandt andet, at socialisterne i både Spanien og Portugal fik rigtig gode valg med næsten en tredjedel af stemmerne i de to lande.

Også i Holland klarede socialdemokraterne sig overraskende godt med 19 procent af stemmerne, mens landets to nationalistiske partier, begge fik dårligere resultater end ventet.

Når røgen letter efter et europaparlamentsvalg med den højeste valgdeltagelse i 25 år – over 50 procent blev det europæiske gennemsnit – så fremtoner et mere fragmenteret parlament, hvor de proeuropæiske kræfter dog stadig kan dominere.

Men det vil kræve, at de to største politiske familier, konservative EPP og socialdemokratiske S&D, bliver meget bedre til at samarbejde med De Grønne og de liberale i gruppen Alde, som nu styrkes af Emmanuel Macrons bevægelse.

Der skal laves nye koalitioner mellem flere partier, hvis partierne omkring midten vil undgå at blive løbet over ende af højrenationalister og andre EU-skeptikere i løbet af de næste fem år.

thomas.lauritzen@altinget.dk