3F's formand ved godt, at forslaget vil give en masse ballade, men han mener, det er nødvendigt for at sikre kvaliteten i folkeskolen.

I 2015 gav staten mere end fem milliarder kroner i tilskud til privatskolerne, men står det til fagforbundet 3F, skal det beløb frem over være nul.

Sådan lyder et nyt forslag, fortæller 3F-formand Per Christensen.

- Jeg mener, at man skal lukke støtten ned, og så sørge for, at de ressourcer, der bliver brugt på privatskoler i dag, bliver ført over i folkeskolen for at sikre størst mulig kvalitet der og for at give børn lige muligheder i opvæksten, siger Per Christensen til TV 2.

Det vil give en masse ballade

Foruden statstilskuddet lever privatskolerne også af, at forældrene betaler et månedligt beløb for at få deres børn undervist, men netop brugerbetalingen er ifølge Per Christensen med til at skabe problemer, da det ikke er alle, der har råd.

Peter Christensen mener, at privatskolerne er med til at skabe ulighed, fordi brugerbetalingen udelukker nogle. Derfor mener han, at staten skal droppe støtten.

- Jeg ved godt, at det her vil give en masse ballade rundt omkring, og jeg ved, at mange har rigtig gode erfaringer med privatskolen, men jeg beder bare også dem at tænke på, at vi skal have et samfund til at fungere. De unge mennesker skal have sig en uddannelse i forlængelse af folkeskolen, og hvis ikke kvaliteten der er i orden, så risikerer vi, at uligheden stiger i samfundet.

Privatskolerne: Et spørgsmål om tillid

Hos Danmarks Privatskoleforening er formand Klaus Suhr langt fra begejstret fra forslaget.

- Jeg undrer mig. Det er i hvert fald ikke til gavn for samfundet. Tværtimod mener jeg, at vi er en del af den danske grundskole, der er med til at bevare sammenhængskraften, siger Klaus Suhr til TV 2.

Han anerkender, at familier til børn i privatskolerne i nogle tilfælde er bedre uddannede og tjener flere penge end den gennemsnitlige familie til et folkeskolebarn. Det betyder dog ikke, at det kun er en bestemt slags børn, der går i privatskolerne, siger Karsten Suhr og nævner, at spredningen på den sociale profil er lige så stor som i folkeskolen.

Han mener, at statstilskuddet til privatskolerne er med til at give forældrene en demokratisk frihed, samtidigt med at det sikrer diversitet.

- Det er et spørgsmål, om man har tillid til civilsamfundet og tillid til, at borgerne selv kan træffe de beslutninger. Alternativet er et enstrenget system uden valgmuligheder, og det er ikke nogen god idé, siger Karsten Suhr.

Alle skal ikke være ens

Tilbage hos 3F afviser Per Christensen dog, at hans ønske er, at alle skal være ens.

- Jeg mener faktisk heller ikke, at børn skal være ens, og jeg mener heller ikke, at konditionerne skal være ens, men jeg vil gerne have, at børn, uanset hvor de kommer fra, har lige muligheder, når de går i folkeskolen.

Den månedlige brugerbetaling for at have et barn i privatskole ligger typisk mellem 1.000 og 2.000 kroner.

I 2015 var der 553 friskoler og private grundskoler, mens antallet af folkeskoler lå på 1.290.