​Vejdirektoratet har modtaget sin første ansøgning om førerløs buskørsel.

En lille, hvid bus standser og slår dørene op. Indenfor byder passagernes ansigter velkommen, men der er ingen chauffør at se. Heller ikke hverken rat eller fodpedaler. Bussen kører nemlig af sig selv.

Det syn vil man i starten af det nye år sandsynligvis kunne støde på flere steder i landet.

- Vi regner med at køre tre-fire steder i Danmark i begyndelsen af første halvår næste år, siger Peter Sorgenfrei, direktør i selskabet Autonomous Mobility, der som de første i Danmark har ansøgt om at få lov til at køre med førerløse busser i Danmark.

Sådan virker bussen På de første ture kører en operatør busruten ved hjælp af et joystick.

Her optager bussen med otte sensorer sine omgivelser i 360 grader og 60 meters afstand.

Bussens første ture danner et virtuelt spor, som den fremover følger.

På de følgende ture optager sensorerne fortsat bussens omgivelser. Her analyserer de også objekter og deres bevægelser.

Hvis noget vigtigt kommer lidt for tæt på – for eksempel en cyklist frem for et nedfaldent blad – justerer bussen sin hastighed eller bremser helt op.

Skulle en sensor stå af, stopper bussen med at køre, indtil den er blevet repareret af en tekniker.

Hos Vejdirektoratet glæder afdelingsleder Andreas Egense sig over ansøgningen, skriver Ritzau.

For selv om 80 af landets 98 kommuner har luftet ambitioner om at få de chaufførløse busser på vejene, har ingen operatører i Danmark anmodet om det før nu. Testkørsler har der dog været masser af.

Prøvekørt og klar

I sommer blev busser uden chauffører testkørt i Aalborg af busselskabet Keolis. Og for nylig prøvede passager fra Albertslund at blive fragtet førerløst rundt med et køretøj fra selskabet Nobina Denmark.

Aalborg Øst bliver et af de første steder i Danmark, hvor almindelige mennesker kan blive transporteret rundt i busser i fast rutefart ? men uden en buschauffør ombord. Video: Anne Brandbjerg

Også Autonomous Mobility har allerede haft i alt 500 personer på testtur i sine selvkørende maskiner, som har plads til 12 passagerer ad gangen.

Desuden har selskabets busmodeller, som er produceret af det franske firma Navya, i to år allerede kørt rundt i Frankrig og Schweiz uden ulykker i trafikken.

Når du og jeg kører bil, bliver vi engang imellem distraheret. Det gør teknologien ikke Peter Sorgenfrei, direktør i Autonomous Mobility

Desuden er busserne i seks måneder også blevet prøvekørt på Danmarks Tekniske Universitet, DTU, for at sikre, at teknikken fungerer, og passagerne kan føle sig trygge.

- Vi har hoppet ud foran den, vi har puttet skateboards ind foran den, vi har haft en børnehave med ude, siger Peter Sorgenfrei og tilføjer, at bussen heldigvis også er stoppet hver eneste gang.

Kommunal højteknologi

Næste stop bliver nu de danske lande- og byveje. I præcis hvilke kommuner, man snart vil kunne stige på en selvkørende bus, kan busdirektøren dog ikke fortælle. Det bliver op til de lokale byråd at annoncere.

Ikke desto mindre regner han med, at det blot er et spørgsmål om tid, før førerløse fartøjer bliver en helt almindelig del af den daglige transport.

Både teknologien og dansk lov er nemlig nu kommet til et sted, hvor vejen er banet for den fagre nye busverden, forklarer Peter Sorgenfrei, der tror på, at førerløse fartøjer med tiden vil nedbringe både trængsel, forurening og antallet af trafikdræbte.

Selv om busdirektøren ikke tør garantere 100 procent sikkerhed, fremhæver han førerløse busser som mere sikre end mange menneskebetjente af slagsen. For eksempel i forhold til højresvingsulykker.

- Fejlfri tror jeg ikke, at der er nogen ting, der er. Og det er klart, at der er ting, vi hele tiden skal overvåge, siger Peter Sorgenfrei.

- Men når du og jeg kører bil, bliver vi engang imellem distraheret. Det gør teknologien ikke. Den kigger hele tiden.

I øjeblikket frygter busdirektøren derfor mest af alt forbrugernes modtagelse.

Blandt andet fordi de førerløse busser som ekstra sikkerhed i starten kun vil køre 20-25 kilometer i timen og hellere bremser tre gange for ofte end én gang for lidt. Til mulig gene for nogle trafikanter.