Kvinden, der for nylig anmeldte Rasmus Paludan for racisme, Bwalya Sørensen, har fået afslag på sin anmodning om tilhold mod partilederen for Stram Kurs.

Det viser en afgørelse fra Københavns Vestegns Politi.

»Jeg kan mærke, at min krop og min psyke er gået i beredskab. Jeg forbereder mig bare på næste gang, han dukker op ved mit hjem for at demonstrere,« siger Bwalya Sørensen, som efter retssagen er blevet udstyret med en overfaldsalarm.

Som Berlingske fortalte fredag, har talsperson for Black Lives Matter Denmark Bwalya Sørensen anmodet om tilhold på baggrund af en række hændelser, som hun har oplevet som chikane, blandt andet:

Et opkald fra Rasmus Paludan på dagen for domfældelsen samt to videoer publiceret samme dag, hvor Bwalya Sørensen mener, at partilederen omtaler hende nedsættende – en af dem var filmet foran Bwalya Sørensens bopæl.

Desuden har Bwalya Sørensen henvist til, at Rasmus Paludan og Stram Kurs to gange har planlagt at holde demonstrationer i umiddelbar nærhed af hendes hjem – første gang nedlagde politiet dog forbud, da uroligheder brød ud i området. 12. maj 2019 lykkedes det partiet at gennemføre en demonstration.

Endelig har Bwalya Sørensen i anmodningen gjort opmærksom på, at Stram Kurs på sin hjemmeside har anført 20 personer, som partiet mener, skal sendes ud af Danmark – »eventuelt med faldskærm«. Bwalya Sørensen er en af dem. Samme budskab blev i øvrigt printet på partiets valgplakat ved kommunalvalget i 2017.

Gensidigt

Københavns Vestegns Politi har vurderet hændelserne og har valgt at give afslag på anmodningen, fordi der skal være tale om en vis »kontakt« for at opfylde betingelserne for et tilhold. Politiets sagsbehandler mener hverken, at demonstrationer, opslag eller videoer omhandlende Bwalya Sørensen kan betegnes som kontakt.

Kun Rasmus Paludans telefonopkald til Bwalya Sørensen kan karakteriseres som direkte kontakt, men her lægger politiet til grund, at Paludan ikke efterfølgende har forsøgt at kontakte Bwalya Sørensen igen.

Bwalya Sørensen, talsperson for Black Lives Matter Denmark »Det handler ikke om politik. Demonstrationerne er påskud for personlig chikane, og politiet yder beskyttelse til det.«

Desuden bemærker politiet, at Bwalya Sørensen og Rasmus Paludan står i et »politisk modsætningsforhold«, og at Bwalya Sørensen har oplyst, at begge parter har ytret sig offentligt om den anden part, ligesom Bwalya Sørensen har deltaget i moddemonstrationer mod demonstrationer, som Rasmus Paludan har deltaget i.

»Jeg føler, at afvisningen er et angreb på mig som aktivist. Jeg må ikke få beskyttelse på grund af politik. Men Rasmus Paludan får jo politibeskyttelse på grund af politik. Så jeg har en kæmpe følelse af uretfærdighed,« siger Bwalya Sørensen.

Men har du ikke selv været med til at optrappe konflikten – er det ikke kun rimeligt, at begge parter skal have lov til at ytre sig?

»Han hængte plakater op med mit navn, der blev lavet T-shirts med mit ansigt på, og jeg sagde ikke et ord til politiet. Så det der chit-chat, hvor han siger noget, og jeg siger noget, har jeg ikke noget problem med. Men jeg satte grænsen, da han mødte op ved mit hjem og filmede sidste år. Og nu møder han op igen for at filme og demonstrere. Det handler ikke om politik. Demonstrationerne er påskud for personlig chikane, og politiet yder beskyttelse til det,« siger Bwalya Sørensen.

Rasmus Paludan blev 5. april 2019 dømt for racisme for udtalelser i en video optaget foran Bwalya Sørensens hjem sidste år, hvor han koblede Bwalya Sørensen og sydafrikanere sammen med lav intelligens. Han har anket sagen.

Paludan: Jeg har ikke chikaneret

Rasmus Paludan afviste fredag, at han har chikaneret Bwalya Sørensen. Han mener, det forholder sig lige omvendt. Han kaldte desuden Bwalya Sørensens anmodning om tilhold for »misbrug af politiets ressourcer«. Partilederen har ikke ønsket at stille op til interview, men skriver i en mail:

»Jeg har aldrig chikaneret Bwalya Sørensen, og derfor var Berlingske Tidendes overskrift endnu et eksempel på Fake News.«

Rasmus Paludan, som er blevet partshørt i sagen, har desuden oplyst til politiet, at demonstrationerne ikke var koncentreret om Bwalya Sørensens hjem, men beboelsesområdet generelt, ligesom partilederen har forklaret, at han ringede i sin egenskab af redaktør for sit eget online medie Frihedens Stemme. Det fremgår af afslaget.

Bwalya Sørensen havde desuden søgt om tilhold mod partiet Stram Kurs, men et tilhold kan alene gives mod en person.

Det er ikke første gang, at Rasmus Paludan er involveret i en sag om tilhold. Som Berlingske har kunnet fortælle, fik partilederen efter systematisk og langvarig chikane i 2013 et tilhold mod en ung mandlig medstuderende. Retsdokumenter viser, at Rasmus Paludan blev sigtet for fem overtrædelser af tilholdet på en enkelt måned.

Sagen fik mandag centrale medlemmer af Retsudvalget til at efterlyse skrappere regler på området. Det skal være nemmere at få polititilhold, politikredsene skal arbejde bedre sammen, og stalking og chikane skal have sin egen paragraf i straffeloven, lyder kravene blandt andet.