En langt hårdere linje mod de lande, som bryder den europæiske menneskerettighedskonvention, og meget mere tålmodighed med de lande, der sædvanligvis opfører sig ordentligt.

Det håber den danske regering bliver resultatet af en store menneskerettighedskonference i København i dag og i morgen.

I øjeblikket ligger der ca 50.000 sager og venter på dommerne ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg i Frankrig. Og selvom det er væsentlig bedre end de mere end 150.000 der lå i 2012, så er målet at komme endnu længere ned.

Læs også : Løkke i Strasbourg: Menneskeretten er ude af sync

Konferencen i Eigtveds Pakhus skal efter planen munde ud i en københavnererklæring, som skal sikre, at menneskerettighedssystemet kommer til at fungerer bedre. Og for den danske regering skal det gerne kunne oversættes til, at der sættes grænser for, hvad domstolen skal blande sig i.

- Det vigtigste er, at vi får et mere tidssvarende og balanceret menneskerettighedssystem, hvor de lande, som overholder menneskerettighederne, også får noget nationalt råderum, hvor det ikke er domstolen, der skal blande sig i alt, men hvor vi også kommer efter de lande, der ikke overholder menneskerettighederne, siger justitsminister Søren Pape Poulsen (K).

Skal styrke befolkningens opbakning

Han skal lede forhandlingerne mellem de 47 medlemslande af Europarådet, som Danmark er formand for i dette halvår, og han forudser, at en aftale vil give et styrket menneskerettighedssystem.

- Det her handler om at sikre opbakning i befolkningerne rundt omkring. Men der skal ikke være nogen tvivl om, at vi står vagt om menneskerettighederne, siger Søren Pape Poulsen.

Herhjemme har debatten om menneskerettighedsdomstolen især handlet om muligheden for at smide kriminelle udlændinge ud af landet.

Senest afviste Højesteret med henvisning til menneskerettighederne at udvise den kroatiske statsborger Gimi Levakovic, hvilket fik både statsministeren, justitsministeren og en lang række andre toppolitikere til at kritisere systemet og kræve ændringer.

Læs også : Løkke inviterer til stor gruppesnak for at udvise kriminelle

Og hos Dansk Folkeparti erkender man, at regeringen har gjort forsøget.

- Det vil være rimeligt at sige, at regeringen faktisk har gjort en indsats for at få de andre lande med på at lave en erklæring. Men man skal også være ærlig at sige, at det ikke er revolutionerende arbejde. Det er ikke sådan at vi for alvor nu får lov at udvise i hobetal af kriminelle udlændinge fra Danmark, siger Dansk Folkepartis udlændingeordfører Martin Henriksen.

Menneskerettighedsdirektør håber på tålmodighed

Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg har dog aldrig taget stilling til sagen om Levakovic. Og direktør for Institut for Menneskerettigheder, Jonas Christoffersen, har vurderet, at Danmark ville få medhold i Strasbourg, hvis Højesteret faktisk udviste Levakovic.

Han mener, at politikerne bør have tålmodighed med udviklingen, som allerede er i gang og peger i retning af, at de enkelte lande får lov at bestemme mere selv.

- Man har set, at domstolen i Strasbourg har sagt, at en højesteret har lavet en god og grundig analyse og vurdering, så det lever vi med, og det accepterer vi, selvom vi ikke nødvendigvis er enige. Den form for tilbageholdenhed og forsigtighed med at sætte de nationale domstoles vurderinger til side, har man set gennem mange år, og det tror jeg man vil fortsætte med, siger Jonas Christoffersen.

Læs også : Danmark vil have hårdere kurs mod lande der bryder menneskerettigheder

Han er positiv overfor arbejdet med at reformere systemet. Ikke mindst når det kommer til at få antallet af sager bragt ned.

- Domstolen i Strasborug har alt for mange sager. Det er ikke dens skyld, men den har for mange sager. Så det må man finde en løsning på så man får et mere balanceret og effektivt system på længere sigt og det vil gøre menneskerettighedssystemet stærkere, det er jeg sikker på, siger Jonas Christoffersen.

En domstol i bevægelse

Han tror dog ikke på, at der vil blive en slags A- og B-lande i menneskerettighedssystemet. Derimod tror han, at princippet om, at domstolen er tilbageholdende, hvis et land har behandlet en sag på grundig vis, kan blive nedfældet i københavnererklæringen.

- Det vi har set de sidste 15 år er at domstolen stille og roligt er begyndt at bevæge på sig og lægger vægt i dag på, hvad det er for demokratiske beslutninger og processer der har været i de enkelte lande, siger Jonas Christoffersen.

Langt de fleste sager ved menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg kommer fra Rumænien, Rusland, Ukraine, Tyrkiet, Ungarn og Italien. Den danske regering ønsker at få lagt pres på de lande, så de i højere grad begynder at leve op til menneskerettighedskonventionen og de domme, der bliver afsagt ved domstolen.