Efter et langt tilløb lægger regeringen nu i lukkede forhandlinger op til en opblødning af den omdiskuterede offentlighedslov.

I et fortroligt dokument, der er sendt til partierne bag offentlighedsloven, og som Berlingske er i besiddelse af, foreslår regeringen justeringer af loven, der blev solgt som en åbning af den offentlige administration.

Men selv de konservative, de radikale og SF, som sammen med Venstre og Socialdemokratiet indgik den politiske aftale i 2013, har siden erkendt, at det modsatte er blevet tilfældet. Modviljen er også nået så langt ud i befolkningen, at 88.000 danskere i 2013 protesterede mod loven på skrivundet.net.

Regeringens nye ændringsforslag indebærer bl.a., at den særligt udskældte ministerbetjeningsregel skal ophæves og erstattes af to nye undtagelsesregler. Problemet med ministerbetjeningsreglen – lovens paragraf 24 - er, at den i praksis har ført til væsentlig indskrænkning af retten til aktindsigt, vurderede Folketingets Ombudsmand sidste år i en undersøgelse af offentlighedsloven.

Mere specifikt afskærer ministerbetjeningsreglen borgere, presse og andre fra at få aktindsigt i interne dokumenter og oplysninger, der udveksles mellem et ministerium og dets underordnede myndigheder. Samtidig blokerer reglen for adgangen til oplysninger, der er udvekslet mellem forskellige ministerier på et tidspunkt, hvor en minister har haft brug for embedsmændenes rådgivning og bistand.

En central del af kritikken mod offentlighedsloven er, at den er et benspænd i sager som dén om udlændingeminister Inger Støjberg (V) og ulovlig adskillelse af asylpar, hvor den ene er mindreårig. Det samme er tilfældet i sagen om fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) og de såkaldte kvotekonger. Ministerbetjeningsreglen gør nemlig, at embedsmændenes evt. advarsler undtages retten til aktindsigt.

Regeringens oplæg til en ændring af offentlighedsloven indebærer nu bl.a.:

»Udgangspunktet bliver, at ministerbetjeningsdokumenter skal udleveres. KUN dokumenter, som udgør den inderste kerne af en regerings interne og politiske beslutningsproces kan undtages fra aktindsigt på samme måde som i dag,« lyder det med følgende tilføjelse:

»Oplysninger om den interne og politiske beslutningsproces i de øvrige ministerbetjeningsdokumenter kan dog undtages.«

Sminke eller reel opblødning

Og hvordan skal det så forstås? Det er to af de jurister, der har beskæftiget sig mest indgående med offentlighedsloven, uenige om efter at have gennemgået dokumentet for Berlingske.

»Det tyder på, at Justitsministeriet vil undgå ordet ’ministerbetjening’, men vil fastholde undtagelser, som betyder, at man fortsat kan hemmeligholde det faglige grundlag for regeringens beslutninger,« siger Oluf Jørgensen, forskningschef emeritus ved Danmarks Medie- og Journalisthøjskole:

»Det er kosmetiske ændringer, som de lægger op til. Jeg er overrasket over, at der ikke er tegn på reel bevægelse i udspillet.«

F.eks. vil det efter hans vurdering forsat være muligt – hvis regeringens udspil realiseres - at hemmeligholde centrale dokumenter i sagen om Inger Støjbergs instruks fra 2016 om ulovlig adskillelse af asylpar.

»Der er ingen tegn i Justitsministeriets udspil på, at man har taget ved lære af de mange, mange sager, der har været de seneste år. Det vil nemlig kræve en regel i offentlighedsloven, som sikrer, at offentlighed og Folketingets politikere – uanset parti – har adgang til indsigt i de faglige vurderinger, der indgår i sager, hvor regeringen har truffet beslutninger eller har besluttet at fremlægge et udspil,« siger Oluf Jørgensen.

FAKTA Bag om historien Formålet med offentlighedsloven er at regulere hvilke dele af den offentlige administrations arbejde, som borgerne kan få aktindsigt i. I 2013 fremlagde SRSF-regeringen et forslag om ændring af loven, som blev vedtaget med Venstres og de konservatives stemmer.

Kritikere indvender, at offentlighedsloven har mørklagt – ikke åbnet – den offentlige administration. Og i regeringsgrundlaget fastslår VLAK-regeringen, at den i 2017 vil lempe ministerbetjeningsreglen med beskyttelse af den interne og politiske beslutningsproces.

Berlingske er kommet i besiddelse af regeringens udspil og har efterprøvet intentionen hos juridiske eksperter. Vi har af hensyn til vores kilde ikke oplyst, hvor dokumentet kommer fra. Dokumentets rigtighed har vi fået bekræftet fra flere sider. FOLD UD FOLD UD



Sten Bønsing, lektor og forvaltningsretsekspert ved Aalborg Universitet, ser anderledes på udspillet.

Han læser det sådan, at noget, der har karakter af konkret rådgivning af en minister – f.eks. Inger Støjberg i sagen om ulovlig adskillelse af asylpar eller Esben Lunde Larsen om »kvotekongerne« – fremover skal være omfattet af borgernes ret til aktindsigt.

Dog påpeger Sten Bønsing ligesom Oluf Jørgensen, at regeringens udspil slet ikke lægger op til opblødning af offentlighedslovens paragraf 27, stk. to. Den bestemmelse begrænser folketingsmedlemmers mulighed for at få aktindsigt i dokumenter, der udveksles som led i politiske forhandlinger.

Men i sin samlede vurdering af udspillet hæfter Sten Bønsing sig også ved, at klageinstanserne skal styrkes, og f.eks. Ombudsmanden skal tilføres midler, der er målrettet behandlingen af klager i sager om aktindsigt.

»Jeg betragter det som en åbning, der kommer tættere på det, som vi havde før ministerbetjeningsreglen,« siger Sten Bønsing og fortsætter:

»Jeg synes heller ikke, at man kan slå det hen som en flig, der bare skal få offentlighedsloven til at se pænere ud. Men det er en politisk vurdering, om man synes, det er nok eller for lidt.«

Peter Skaarup, Dansk Folkepartis gruppeformand, er ikke i tvivl. Som DFs daværende retsordfører var han imod offentlighedsloven, da den blev indført. Han har kritiseret den i praksis. Og han vurderer ikke, at regeringens ændringsforslag vil forbedre muligheden for at få indsigt i den offentlige administration.

»Jeg vil virkelig advare de partier, som er med i aftalen, mod at købe katten i sækken,« siger Peter Skaarup:

»Som det ser ud, vil det stadig være en ladeport til at nægte indsigt i centrale ting og sager, fordi man altid kan henkaste det til noget, der har med Økonomiudvalget, Koordinationsudvalget eller andet. For det trænede øje ligger der ingen særlig indrømmelse i regeringens udspil.«

Ingen kommentarer fra åbenhedstrojkaen

Justitsminister Søren Pape Poulsen (K) har tegnet sig som en tredjedel af den selvudråbte »åbenhedstrojka« sammen med de radikales politiske leder, Morten Østergaard, og SFs formand Pia Olsen Dyhr. På partiets landsråd i 2015 bebudede de konservatives formand et opgør med offentlighedsloven:

»Vi skal tåle at kunne blive set i kortene. Derfor vil jeg gerne i dag klart og tydeligt sige, at Det Konservative Folkeparti er klar til at tage et opgør med offentlighedsloven.«

Grundlovsdag 2016 gav Pape Poulsen, Østergaard og Olsen Dyhr den daværende Venstre-regering ét år til at lempe offentlighedsloven. Ellers ville tre partier finde et flertal udenom forligskredsen, truede de. Senere samme år gik de konservative og Liberal Alliance i regering med Venstre. Søren Pape Poulsen blev justitsminister. Ultimatummet led en stille død.

Justitsminister Søren Pape Poulsen (K) ønsker ikke at kommentere udspillet eller kritikken af samme. Dels fordi forhandlingerne om en ændring offentlighedsloven er i gang. Dels fordi ministeren af princip ikke kommenterer lækkede dokumenter.

Samme argumenter lyder fra de radikales Morten Østergaard og SFs Pia Olsen Dyhr. Ingen af de to vil forholde sig til, om regeringens udspil efter deres opfattelse er en opblødning eller en tynd kop te.