Megjelent a részletes alkotmányjogi panasz a Magyar Tudományos Akadémia (MTA) honlapján, amelyet Lovász László elnök nyújtott be az Alkotmánybíróságnak (AB) a tudományos intézmény kutatóhálózatainak kormányzati elszakítása miatt. A panaszt a törvény szeptember 1-én történt hatályba lépését követően lehetett benyújtani.

Fotó: Merész Márton

Az MTA két pontra építi panaszát: a kutatóhálózat elszakítása sérti

az Alaptörvény XIII. cikkelyét, tehát az MTA tulajdonjogát;

az Alaptörvény X. cikkelyét, azaz a tudományos kutatás és művészeti alkotás szabadságát.

Tulajdonjogi szempontból az kifogásolható, hogy miután az MTA-tól elvonták és közvetve az Innovációs és Technológiai Minisztérium alá rendelték az egyes kutatóintézeteket, azok a jövőben is az MTA tulajdonát képező helyen fognak működni. Az MTA-nak az új jogszabály szerint nem lenne lehetősége beleszólni a falain belüli működésbe. Nem mellékes az sem, hogy a kutatók által használt eszközöket is ingyenesen kellene rendelkezésre bocsátania az MTA-nak, noha döntő beleszólása nem lenne arra, hogy mire használhatják.

Az MTA ráadásul kárpótlást sem kapott az államtól.

A kormánytöbbség az Eötvös Loránd Kutatási Hálózatot hozta létre a kutatóintézetek működésének irányítására, ez dönthet a kutatási támogatások odaítéléséről is. Az MTA és az ITM egyenlő számban delegálhat tagot a testületbe, azonban szavazategyenlőségnél az elnök mondja ki a döntő szót. Az elnök személyére tehet javaslatot az MTA elnöke is, de a döntő szó a miniszterelnöké, Orbán Viktoré, aki ki is nevezte a hozzá közel álló Maróth Miklóst. Így érvényesül a kormányzati többség a döntéshozatalban.

Ez el is vezet minket a második kifogásolt ponthoz:

Mivel a kormány döntő befolyást szerzett a kutatások finanszírozása felett, így az határozhatja meg, hogy mivel tud foglalkozni egy kutató, nem pedig a magyar tudományos közösség, ami sérti a tudomány szabadságát.

Márpedig az Alaptörvény szerint a mindenkori kormánynak is kötelessége védeni az MTA szabadságát – így értelmezi az alkotmányos jogokat az MTA. Az AB ugyanakkor értékelheti úgy, hogy a kormány egy másik tudományos intézmény, az ELKH létrehozásával biztosítja a kutatási körülményeket, az MTA szerint tehát tisztázni kell, hogy az Alaptörvény konkrétan az MTA szabadságának védelmét mondja ki, vagy sokkal általánosabban értendő a jogszabály. Erről az MTA azt írja panaszában, hogy

„nemcsak objektív intézménybiztosíték, hanem egyben a Magyar Tudományos Akadémiának (...) olyan erős jogi pozíciót ad [az akadémiai törvény, mint értelmező jogszabály], amely lehetővé teszi, hogy Alaptörvényben biztosított jogról beszélhessünk”.

Fotó: Merész Márton

Tudni érdemes, hogy az ilyen panaszok kivizsgálásban az Alkotmánybíróságot nem köt semmilyen határidő. Az AB például már több mint 2000 napja nem döntött a tüntetéseket, pantosabban a gyülekezési törvényt érintő kérdésekben, ahogyan szintén nincs döntés a Közép-európai Egyetemet (CEU) érintő törvény alkotmányosságát illetően sem. Ettől függetlenül a Lovász László által benyújtott dokumentum alapján pontosabb képet alkothatunk, hogy a tudományos közösség miért utasítja el a kormány, azon belül Palkovics László miniszter lépését.