Mint kora délutáni cikkünkben bemutattuk, a ma kihirdetett veszélyhelyzet jogi tényállása kiterjedt felhatalmazást ad a kormány számára, hogy az ország lakosai biztonságának garantálása érdekében a privát tulajdont érintő intézkedéseket is hozhasson.

Gulyás Gergely a mai Kormányinfón (Fotó: Koszticsák Szilárd) Gulyás Gergely a mai Kormányinfón (Fotó: Koszticsák Szilárd)

A ma délutáni rendkívüli Kormányinfón kérdésünkre Gulyás Gergely miniszter megerősítette, hogy adott esetben a magánszférát, magántulajdont érintő döntéseket is hozhat a kormány.

Úgy fogalmazott, hogy az arányosság követelménye ezekben az esetekben is fennáll, de várhatóak olyan intézkedések, amelyek a védekezés érdekében feltétlenül szükségesek, és adott esetben valamilyen gyártókapacitás szükséges hozzá, tehát ha valamilyen egészségügyi védőfelszerelést gyártani kell, és ezért egy gyárban intézkedni kell, akkor a kormány a cég vezetését át fogja venni. Ebben a katonaságra és a rendőrségre is számítanak.

Mint az elmondottakból kiderül, elsősorban a veszélyhelyzet elhárítását segítő termékportfólióval rendelkező vállalkozásokra terjedhet ki az intézkedés. Esetünkben tehát az egészségügyi piacon érdekelt cégek lehetnek azok a célpontok, amelyeknél ha a helyzet megkívánja, az állam - illetve képviseletében a kormány - átveheti az ellenőrzést a cég felett.

Az egészségügyi maszkok, s egyéb, a járvány terjedését szolgáló termékek jöhetnek első körben szóba megítélésünk szerint, de a kialakult betegség diagnosztizálását, kezelését támogató eszközök, készítmények gyártói feletti felügyelet átvételére is szükség lehet adott esetben.

Mindez egy olyan helyzetben találja ezt a piacot, amikor amúgy nagyon kiélezett a viszony a kormány és a cégek között. A mai tájékoztatón a Népszava kérdésére kiderült, hogy még mindig nem zárultak le a tárgyalások a kórházi beszállítók és a kormány között, pedig ennek határidejét február 29-ben jelölték meg. Gulyás Gergely elmondása szerint még folynak az egyeztetések, erre hivatkozva nem is kívánt a Kormányinfón bővebb tájékoztatást adni ebben a kérdésben. Annyit elárult, hogy egyes cégek már megkapták a követelésüket, mások még nem. (A kormány ajánlata az volt, hogy a tőkekövetelés 80 százalékát adják oda a cégeknek, de az nem derült ki a mai tájékoztatón, hogy ezt az ajánlatot fogadták el a cégek, vagy időközben módosultak a feltételek.)

Mintegy 49 milliárd forint volt a tétje a tárgyalásoknak, amelyekre azért kellett sort keríteni, mert a kórházak adóssága - a korábbi évekhez hasonlóan - tavaly is 70 milliárd forint fölé emelkedett. Ezt unta el a miniszterelnök, aki arra utasította a Pénzügyminisztériumot, hogy egyrészt állapodjon meg a beszállítókkal az adósság rendezéséről, másrészt olyan egészségügyi költségvetést kért, amely biztosítja, hogy a jövőben nem termelődik újra a hiány. Az érvek között pedig a cégek üzleti morálját megkérdőjelező kitételek is szerepeltek; Varga Mihály pénzügyminiszter a lapunknak adott interjúban korrupciós cselekményekre utalt.

A beszállítók természetesen visszautasították ezeket az állításokat. Eközben a folyamatban lévő tárgyalásokról egymásnak ellentmondó információk jelentek meg: így arról, hogy egységes ajánlatot kaptak-e a cégek, valamint arról, hogy mekkora a megegyezési készség a részükről.

A mostani bejelentés tehát ebben az állapotban találta ezt a piacot. A hír hallatán bizonyára több menedzser gyomra is összeszűkült, miután körükben a lapunkban megjelent interjúnak már eleve volt egy fenyegető hangvételű értékelése. Nevezetesen amikor a pénzügyminiszter arról beszélt, hogy a későbbi együttműködés múlhat azon is, hogy sikerül-e megállapodni az adósságról, azt a szakmai szövetség zsarolásnak könyvelte el.

Tovább gondolva a lehetőségeket, érzékeny terület lehet még a lakosság ellátása a mindennapi szükségleti cikkekkel, ideértve az élelmiszereket, vegyiárukat. Arról is kérdeztük a miniszert, hogy a veszélyhelyzetre tekintettel figyelni fogják-e a kereskedőket, hogy visszaélnek-e a helyzettel, és indokolatlan mértékben emelik-e az árakat. Az elmúlt hetek pánikszerű,a kamra túltöltését eredményező nagybevásárlásai erre jó alkalmat teremtettek, a veszélyhelyzet kihirdetése pedig ráerősíthet erre a folyamatra.

Gulyás Gergely azt mondta erre, hogy sajnos ők is látják, hogy volt erre törekvés kereskedők részéről, látnak jeleket, hogy visszaélnek ezzel a helyzettel, de a kormány minden ilyen eserben hatósági vizsgálatot fog indítani.

A mai tájékoztatón kérdésünkre elmondta továbbá a miniszter, hogy a koronavírus elleni védekezésre eddig megítélt több mint 8 milliárd forintnál nagyságrendekkel nagyobb átcsoportosításokra lesz szükség a költségvetésben. Orbán Viktor miniszterelnök a minap jelentette ki az MKIK évnyitó rendezvényén, hogy ebben a helyzetben szükség lesz a 2020-as és 2021-es költségvetés újratervezésére. Gulyás Gergely nem tudta egyelőre megmondani, hogy mekkora összeget érinthet az idei büdzsében ez az intézkedés, de szavaiból kiderült, hogy akár százmilliárdos nagyságrendről is szó lehet. (Cikkünk megjelenését követően megkeresték lapunkat Gulyás Gergely titkárságáról, jelezve, hogy a miniszter által elmondottak az irányadók, nem a következtetésünk.)