Majoritatea tarilor din Centrul si Estul Europei care au strans cureaua in timpul crizei euro nu empatizeaza cu decizia grecilor de la referendum, care au respins intr-o proportie covarsitoare masurile de austeritate cerute de Troica in schimbul unui al treilea ajutor financiar. Un think tank de la Bruxelles a estimat ca fiecare european va pierde cate 600 de euro daca Grecia va ramane in incapacitate de plata si va iesi din zona euro.

Perspectiva de a contribui cu bani la salvarea Greciei si reducea datoriei pe care aceasta tara o are fata de creditori nemultumeste nu numai Parisul si Berlinul, ci si alte mari capitale ale Europei. Grecia a ajuns acolo unde nimeni nu a mai fost. Are o datorie publica ce depaseste 180% din PIB iar tara se afla la un pas sa nu mai beneficieze de nicio finantare europeana. Pentru a ajunge la o intelegere, guvernul Tsipras ar trebui sa-i convinga si pe polonezi, slovaci sau pe irlandezi, toti suferind de pe urma masurilor de austeritate impuse dupa izbucnirea crizei financiare.

Cele trei state liliputane din zona Baltica sunt simbolurile austeritatii. Lituania, Letonia si Estonia au fost inundate cu bani ieftini veniti dinspre bancile scandinave fapt care a condus catre o bula imobiliara. Atunci cand criza economica a lovit, sfatul FMI-ului a fost ca toate cele trei sa se decupleze de la euro si sa isi devalorizeze moneda. Raspunsul a fost unanim: nu! Cele trei tari si-au recastigat competitivitatea pe piata taind salariile si beneficiile sociale.

PIB-ul Letoniei s-a contractat cu 23% intre 2008 si 2010, aproape cu aceeasi viteza ca cel al Greciei. Cel al Letoniei s-a contractat cu 17% in timp ce Estonia a cunoscut o contractie de 13%. In loc sa strige dupa ajutor, Lituania s-a imprumutat de pe pietele de capital la o dobanda de peste 10%. Mai multi angajati din serviciul public s-a ales cu reducere salariala de o treime. Pensionarii s-au trezit cu pensia taiata. Letonia a beneficiat de un program de ajutor financiar in valoare de 7.5 miliarde de euro, dar a folosit doar 4.5 miliarde si a achitat imprumutul inainte de termen! PIB-ul Lituaniei este, acum, cu 21% mai mare decat a fost la inceputul crizei, cel al Estoniei este cu plus 20% iar Letonia are o crestere de 8%.

Dalia Grybauskaite, presedintele Lituaniei: Guvernul grec, in loc sa le spuna oamenilor adevarul despre ceea ce va urma si consecintele rezultatului de la referendum, i-au agitat impotriva reformelor care erau necesare pentru a stabiliza situatia financiara. Viitorul pentru populatia din Grecia nu suna deloc bine.

Slovacia nu a fost afectata de criza atat de tare precum Tarile Baltice sau Grecia. Dar economia de tranzitie din anii ’90 a lasat urme adanci in societate. Slovacia a traversat lungul si sinuosul drum de la un stat disfunctional si putred de corupt sub conducerea premierului Vladimír Mečiar la una dintre economiile cu cea mai rapida crestere din UE. Si aceasta in conditiile in care si Slovacia a taiat taxe, a reevaluat pensiile si sistemul medical si a liberalizat economia.

Salvarea Greciei a starnit multa controversa in 2011 in sanul guvernului de la Bratislava. De-atunci, Slovacia a fost una dintre tarile care au impus foarte multe conditii grecilor in schimbul unui ajutor financiar. Slovacia este membru in Mecanismul European de Stabilitate si aceasta inseamna ca daca Grecia nu ajunge la o concluzie in privinta datorilor sale, atunci Slovacia ar putea sa piarda o parte din banii cu care a contribuit. Slovacia a trimis 1.5 miliarde de euro la Fondul European de Stabilitate si Facilitate Financiara si detine un volum similar si in Eurosistem. Totusi, impactul reesalonarii datoriei Greciei nu va avea un impact asupra finantelor de la Bratislava.

Irlanda ar putea sa contribuie cu 1 miliard de euro la programul financiar pentru Grecia in situatia in care aceasta tara va reusi sa isi securizeze cel de-al treilea bailout. Departamentul Finantelor a confirmat ca Irlanda va contribui cu 2% din costul oricarui bailout si ca guvernul Tsipras va cauta sa securizeze un program de asistenta financiara in valoare de 50 de miliarde de euro. Irlanda a contribuit la Mecanismul European de Stabilitate cu 1.4 miliarde de euro iar Grecia deja ii este datoare Irlandei cu 347 de milioane de euro.

Nu numai Irlanda a trecut prin dificultati financiare care au fost rezolvate prin impunerea de masuri de austeritate, ci si Spania si Portugalia. Astazi, cu toate ca au iesit din criza, toate cele trei tari enumerate au un PIB mai mic decat cel din 2008, inainte sa inceapa cosmarul economic.

Syriza a ajuns un etalon acum printre membrii celor de la Podemos sau cei din Sinn Fein, partid al carui lider, Gerry Adams, tocmai ce a laudat Grecia pentru decizia istorica de a lupta cu austeritatea. De frica unei reactii similare a celor din Podemos, ministrul de Finante al Spaniei, Luis de Guindos, a spus ca Grecia trebuie sa ramana in zona euro si ca Spania va negocia un al treilea acord financiar, insa a precizat ca mai important este ca aceasta tara sa se intoarca pe drumul de crestere economica si sa isi reduca datoriile. Acelasi mesaj l-a transmis si Enda Kenny, premierul Irlandei, care a anuntat ca Irlanda nu va sustine reducerea datoriei pentru Grecia.