România încă mai are multe lipsuri la capitolul recuperării prejudiciilor aduse statului. O recunoaşte chiar ministrul Justiţiei. „O temă emergentă pe agenda internaţională, promovată substanţial inclusiv la nivelul Uniunii Europene, o constituie recuperarea prejudiciilor. Aceasta implică inclusiv o schimbare de cultură juridică şi de abordare a procesului penal”, a declarat Robert Cazanciuc, ministrul Justiţiei.

Asta în condiţiile în care datele autorităţilor arată că mai puţin de 5% din prejudicii sunt recuperate efectiv. Iar anchetele din ultimul an demonstrează şi ingeniozitatea suspecţilor în a găsi metode tot mai originale pentru a ascunde banii despre care procurorii spun că au fost obţinuţi ilegal.

Fostul ministru Cristian David, spre exemplu, ar fi încheiat un contract fictiv cu mama sa. Scopul era să justifice aproximativ 60.000 de euro, pentru a evita confiscarea sumei, spun procurorii.

Tot în familie ar fi încercat şi Mircea şi Vlad Cosma să evite pierderea averii, în eventualitatea unei condamnări. Procurorii spun că cei doi şi-au donat rudelor casele şi apartamentele imediat ce DNA a început o anchetă pe numele lor. Vlad Cosma tocmai scăpase de arest, cu sprijinul colegilor deputaţi care au refuzat ridicarea imunităţii sale.

Primarul din Constanţa şi-ar fi ascuns banii în conturi din Israel, fiind de notorietate reticenţa acestui stat în a comunica astfel de date. Acuzat că a primit mită prin intermediari, edilul s-a apărat. „Eu am împrumutat un cetățean grec acum 10-12 ani de zile, este și în declaraţia de avere, și creanța sa a fost preluată de către Elan, care mi-a returnat o parte din ea chiar fără să mă anunțe”, a spus Radu Mazăre.

Magistraţii au însă cadrul legal pentru a da de urma banilor ascunşi. Legea Confiscării extinse a averilor a fost adoptată în urmă cu un an, însă până acum s-a aplicat într-un singur caz.