Rahandusminister Martin Helme sõnul tuleb kiiresti välja töötada toimivad lahendused, et koroonaviiruse mõju Eesti majandusele oleks võimalikult väike ning tema sõnul ei saa välistada ka majanduse turgutamist eelarve kaudu.

Valitsuse töögrupp kaalub seetõttu teatud seadusemuudatusi, näiteks maksude ajatamiseks, aga ka krediidikäendusi ja ettevõtluslaene. Muudatuste eesmärk on soodustada ettevõete käigushoidmist, mis omakorda hoiab tööpuuduse madalal ja väldib pankrotilainet. Vajadusel on riik valmis ka laenu võtma.

"Hetkel on keeruline ennustada, kui kaua viirus veel kestab ja millised mõõtmed saavutab, kuid see mõjutab juba täna negatiivselt nii maailma kui Eesti majandust," ütles Helme (EKRE) koroonaviiruse mõju analüüsimiseks kokku kutsutud töögrupi esmaspäevasel kohtumisel.

"Riigi ülesanne on teha kõik, mis võimalik, et meie ettevõtted ei läheks pankrotti ja suudaks selle keerulise aja üle elada. Olgu selleks abiks siis näiteks erinevad maksumeetmed, krediidikäendused või ettevõtluslaenud," lisas ta.

"Väga tähtis on ka, et majandusšokk ei tekitaks ootamatuid probleeme tööturul ja kriisi mõjul töö kaotanud ei satuks majanduslikult raskesse olukorda," selgitas Helme, lisades, et vajadusel ollakse valmis majandust turgutama ka eelarve kaudu.

"Praegusel valitsusel on väga selge eesmärk, hoolitseda selle eest, et Eesti majandus toimiks edasi. Et Eesti tööhõive toimiks edasi ja me ei hoia kramplikult kinni, meie eesmärgiks ei ole siin eelarve tasakaalu taga ajada. Seda ütleb ka Euroopa Komisjon, et praeguses olukorras eelarve reeglites on ettenähtud erandid, et riigil on võimalik praeguses olukorras kiiremini ja paindlikumalt krediteerida kui ettevõtetel. On tõepoolest võimalik, et meil on vaja ka juba sellel aastal lisaeelarvega tegeled," rääkis Helme.

Majandus- ja taristuminister Taavi Aas (Keskerakond) ütles, et otsuseid saab teha siis, kui on oolukorrast selge ülevaade. "Eks me kõik aimame neid valdkondi – turism, transport, lennundus, merendus. Aga selleks, et teha mingisuguseid põhjalikke otsuseid, tahaks saada ettevõtlusorganisatsioonidelt paremat ülevaadet, nii head kui neil on, sest ega ka nende jaoks siin sündmused muutuvad päevadega ja viimased kokkuvõtted Euroopast lennundusest näitavad ikkagi väga suuri kukkumisi," rääkis Aas.

Kui sügisel ennustas rahandusministeerium tänavuseks majanduskasvuks 2,2 protsenti, siis aprillis valmiva prognoosi kõrval tehakse praegu ka koroona tõttu negatiivseid riskistsenaariume, ütles Helme. Üheprotsendine majanduskasvu langetamine vähendaks maksulaekumist 100 miljoni võrra. Eesti Panga ökonomisti Rasmus Kattai sõnul tuleb Eestil paratamatult majanduskasvu langetada.

"Langus võib olla ühest protsendist isegi suurem. Prognoose muudetakse praegu sisuliselt iga päev, määramatus on suur, ebakindlus tuleviku suhtes on väga suur. Sisuliselt eelmisel reedel tehtud prognoosid ei pea täna paika. Eile (esmaspäeval) nafta hind kukkus kolmandiku võrra, seda ei ennustatud ette," lausus Kattai.

Majanduse erinevates sektorites ja isegi sama sektori erinevates ettevõtetes võivad probleemid ja vajadused olla väga erinevad. Töögrupp kaardistab, millised valdkonnad on suurima löögi all ja mis oleksid sobivaimad lahendused nende toetamiseks.

Lisaks analüüsitakse läbi erinevad stsenaariumid, milline võiks mõju olla Eesti majanduskasvule ja eelarvereeglitele. Eraldi kaardistatakse ka võimalikud kitsaskohad finantssektoris.

Rahandusministri sõnul on ajakriitiline sobivad meetmed ja lahendused välja töötada järgmise paari nädala jooksul, et olukorra teravnedes saaks need kohe kasutusele võtta. Töögrupi järgmine kohtumine toimub sel reedel.

Töögruppi kuuluvad lisaks rahandusministrile majandus- ja taristuminister Taavi Aas, väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister Kaimar Karu, Eesti Panga asepresident Ülo Kaasik, lisaks eksperdid rahandusministeeriumist, majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumist, Riigikantseleist ja Eesti Pangast. Tööhõive küsimusega seonduvalt on järgmisele kohtumisele kutsutud sotsiaalminister Tanel Kiik.

Helme teatas eelmisel nädalal, et kutsub kokku komisjoni, mis hakkab analüüsima koroonaviiruse mõju majandusele ning töötab välja leevendavad meetmed võimaliku majanduskriisi tarvis. Halva stenaariumi korral võib Helme sõnul valitsus asuda koostama lisaeelarvet.