Venemaa kodanikust meest kahtlustatakse karistusseadustiku paragrahvide 233 ja 216 1 järgi FSB agendina Eesti Vabariigi vastases vägivallatus tegevuses ning arvutikuriteo ettevalmistamises. Tema Eesti-vastase tegevuse sihtmärgid olid Eesti riigiasutused.

Vene saatkond: jälgime olukorda väga tähelepanelikult

Kui riigiprokuratuur ja kaitsepolitsei ei täpsustanud vahistatud Vene kodaniku vanust ja kinnipidamise täpset kuupäeva, siis tegi seda Venemaa saatkond täna õhtul tehtud avalduses.

Saatkonna teatel jälgivad diplomaadid olukorda väga tähelepanelikult ja on valmis osutama vahi alla võetud Vene kodanikule abi, kui ta peaks selleks soovi avaldama.

«Kahtlustatava täpset tausta ei ole praegusel hetkel võimalik kirjeldada. Samuti pole käesoleval hetkel võimalik anda detailset ülevaadet sellest, milliste riigiasutused olid tema sihtmärgiks ning mil moel plaanis ta saada neile ligipääsu,» ütles Kallas.

Riigiprokuratuuri pressiesindaja Kaarel Kallas ütles Postimehele, et FSB agendi tegevus ei olnud seotud ID-kaardi sertifikaate puudutavate probleemidega.

Kriminaalmenetlust juhtiva riigiprokuröri Inna Ombleri sõnul on riigivastase kuriteo kahtlus tõsine. «Võõrriigi eriteenistuse agendina Eesti Vabariigi vastu tegutsemine on kahtlemata raske kuritegu ning selgitame võimalikult kiiresti välja kõik olulised asjaolud,» kinnitas Ombler. «Praegu saame üksikasju avamata öelda, et suurem kahju suudeti ära hoida.»

Vene peakonsulaat Narvas: meid pole juhtunust informeeritud

Vene peakonsulaadi Narvas esindaja ütles Interfaxile, et konsulaat ei ole juhtunuga kursis ning Eesti võimud ei ole neid juhtunust teavitanud.

Eesti välisluure hoiatas pahatahtliku kübertegevuse eest eesistumise ajal

Eesti välisluureamet hoiatas juba veebruaris avaldatud aastaraamatus, et Venemaa üritab Eesti-vastases mõjutustegevuses tõenäoliselt ära kasutada eesistumisperioodi Euroopa Liidu Nõukogus, seda nii valeinfo levitamise kui ka pahatahtliku kübertegevusega.

Välisluureamet, mis kandis enne 1. juulit nime teabeamet, märkis aastaraamatus, et eesistumise ajal sageneb ilmselt Eesti-vastane pahatahtlik kübertegevus, et seada kahtluse alla Eesti kui e-riigi maine ja kahjustada riigi infosüsteemide toimimist.

Välisluureameti peadirektor Mikk Marran ütles 8. veebruaril ameti aastaraamatu esitlusel, et Eesti peab olema Venemaa mõjutustegevuseks valmis kogu aeg, aga selle aasta teisel poolaastal on mitu sündmust, mis võivad idanaabri sellist tegevust hoogustada. «Euroopa Liidu eesistumine on sündmus, mis tõmbab tähelepanu,» ütles Marran.

Praegu pole selle kohta mingit infot, et FSB agendi kinnipidamine on kuidagi seotud Venemaa mõjutustegevusega seoses Euroopa Liidu eesistumisega.