Klimaprofessor: CO₂-kurven Norge ikke vil at verden skal se

Nordmenn tror Norge er best i klima-klassen, men sannheten er at landet vårt er avhengig av enorme CO₂-utslipp.

1. januar 2018

Artikkelen er over to år gammel

Mens andre land reduserer kraftig, har Norge økt sine CO₂-utslipp med hele 24 prosent siden 1990.

En av landets mest sentrale og erfarne klimaforskere, professor Helge Drange (52) ved Universitetet i Bergen, synger nå ut om det han kaller villedende informasjon og uredelighet i fremstillingen av den virkelige klimasituasjonen i Norge.

Klar for forhandlinger: Håper på klimaenighet med EU innen sommeren

Han mener at norske myndigheter underkommuniserer det faktum at utslippene av den viktigste klimagassen CO₂ har økt med 24 prosent siden 1990, og at utslippene fortsatt ikke viser tydelige tegn på nedgang.

– Dette viser at vi har et omfattende klimaproblem som myndighetene ikke har prioritert høyt nok, sier han.

CO₂-lagring: EU blinker ut lagring i Norge som nøkkelprosjekt

SKJULER NORSKE UTSLIPP: Klima-professor Helge Drange mener at de viktige norske klimatallene må komme på bordet. Foto: Janne Møller-Hansen VG

– Vi vet at Norge har økt sine CO₂-utslipp med hele 24 prosent siden 1990. Og utslippene har ikke vist noen tegn på å bli redusert de siste ti årene. Norge har en grunnleggende infrastruktur som gjør oss avhengige av fossilt brennstoff og CO₂-utslipp, og dette blir det ikke tatt tilstrekkelig tak i, sier Drange.

E24: Setter CO₂-fangst på vent

Alle andre reduserer sterkt

Internasjonal statistikk for CO₂-utslipp i ulike land viser en himmelvid forskjell på Norge og land vi kan sammenligne oss med.

Mens Norge har økt utslippene av CO₂ med 24 prosent siden 1990, har Danmark redusert sine utslipp med hele 45 prosent, Sverige med 27 prosent, Tyskland med 31 prosent og Storbritannia med solide 53 prosent.

For et samlet EU er nedgangen i CO₂-utslippene 27 prosent i samme periode som norske utslipp øker med 24 prosent, ifølge tall fra The Global Carbon Project.

Verden: CO₂-utslippene stiger igjen

Og tro ikke at vannkraften vår gjør at utslippene i Norge uansett er lavere enn i andre land: I 2016 var utslipp per innbygger på hele 8,6 tonn CO₂, mens i EU er tallet bare 6,9.

Rapport: Disse ekstremhendelsene ville ikke skjedd uten global oppvarming

CO₂ hovedskurken

Han mener at CO₂-tallene er vesentlige fordi CO₂ er den klimagassen som alene har skylden for to tredeler av menneskeskapt global oppvarming. Og hele 20 prosent av den CO₂-gassen som slippes ut til atmosfæren i dag, vil fortsatt være aktiv og ha en klimaeffekt i atmosfæren om tusen år. Videre tar havet opp rundt en fjerdedel av CO₂-utslippene, som fører til at havet forsures. Dette er i dag målbart i alle verdenshav, med ukjente følger for koraller, plankton, krepsdyr og fisk. Alt dette gjør at det er spesielt viktig å få ned CO₂-utslippene.

En figur basert på Statistisk sentralbyrås utslippstall viser en bratt økning av norske CO₂-utslipp fra 1990 og fram til cirka 2005, deretter en flatere kurve.

Det som publiseres av norske myndigheter er i stedet tall for CO₂-utslipp og det som kalles «CO₂-ekvivalenter» – det vil si klimavirkningen fra alle klimagasser, omregnet til hvor mye de ville utgjøre dersom de var rene CO₂-utslipp.

GRØNT TRETALL: Slik fremstiller SSB hvordan norske utslipp har utviklet seg fra 1990 til 2016. Foto: Skjermklipp fra SSB

Da kommer Norge langt bedre ut. I desember offentliggjorde SSB en statistikk som viser at Norge har økt sine klimagassutslipp med beskjedne tre prosent siden 1990. Blant annet viser tallene en betydelig nedgang i utslipp fra industri og bergverk, og en stor økning i CO₂-opptak fra blant annet skog. Ja, SSB-statistikken kunne til og med vise til en liten nedgang i utslipp fra biltrafikken fra 2015 til 2016.

– Men SSBs tall er jo en korrekt fremstilling av statistikken som foreligger, hva er galt med å presentere landets totale klimagassutslipp?

– Mitt poeng er at det er forholdsvis overkommelig å redusere bruk og utslipp av mange klimagasser. Men enhver forbrenning av trevirke, kull, olje og gass og produksjon av sement gir CO₂-utslipp. Dette skjer i dag uansett hva som gjøres. Derfor viser nettopp CO₂-utslippene hvordan Norge ligger an med tanke på bruk av fossilt brennstoff. Og her er utviklingen ikke i tråd med klimamålene vi har satt oss og forpliktet oss til. Dette må det gripes fatt i, sier Drange.

Må starte nå

Han peker på at de nasjonale utslippene skal reduseres med hele 40 prosent innen 2030:

– Dette vil være helt umulig uten at enhver bruk av fossile energikilder reduseres kraftig – så sant vi ikke får på plass en storstilt CO₂-fangst og -lagring. Basert på SSBs egne tall har Norges fossil-avhengighet vært nokså konstant de siste ti årene. Det vil si at Norge idag ikke er på sporet til å nå klimamålene de har forpliktet seg til overfor Parisavtalen, sier klimaprofessor Helge Drange.

– Siden CO₂-kurven viser vår fossil-avhengighet, burde denne vises når SSB legger frem den årlige oversikten over Norges klimagassutslipp. Klimamålet kan først oppnås når denne kurven peker raskt nedover, noe som ennå ikke er tilfellet, sier han.

Ville vært høyere

Klima- og miljøminister Vidar Helgesen (H) mener at det feil at utslippene ikke har gått ned de siste ti årene:

– Siden utslippstoppen i 2007, har samlede klimagassutslipp i Norge gått ned med seks prosent og CO 2-utslippene med fire prosent. Klimagassutslippene våre ville vært 17–20 millioner tonn høyere i 2020 om det ikke hadde vært for vår klimapolitikk, sier han i en epost til VG.

HAR GÅTT LITT NED: Klima- og miljøminister Vidar Helgesen (H) mener CO₂-utslippet har gått litt ned siste ti år. Foto: Mattis Sandblad VG

Når det gjelder den norske infrastrukturen, viser han til at Norge har i motsetning til de fleste andre land allerede nesten 100 prosent fornybar kraftproduksjon på grunn av vannkraften. Mange andre land har hatt en nedgang i sine utslipp de senere årene ved å øke andelen fornybar energi, sier han.

– Norge er et langstrakt land med spredt bosetting, noe som gjør oss mer avhengige av transport. Men vi gjør mye for å få ned utslippene. Vi har de siste årene hatt en stor satsing på jernbane, vi er blant verdens ledende land på å ta i bruk elbiler og nå står vi foran store endringer også for laste- og varebiler og anleggsmaskiner.

– Vi har vedtatt verdens mest ambisiøse mål. Alt salg av personbiler fra 2025 skal være el eller hydrogen. Alle bybusser skal også over på nullutslipp fra 2025, sier Helgesen.

Statistisk sentralbyrå sier til sitt forsvar at de viser tall for totalt klimautslipp fordi dette er sentrale verdier i forhold til Kyoto-forpliktelsene Norge har signert.

– Sentralt i forpliktelsene er nedgang i klimagassutslippene totalt sett. Men detaljert oversikt over utviklingen i utslipp fra de ulike klimagassene ligger lett tilgjengelig i statistikkbanken, sier Kristine Kolshus, seksjonsleder for energi- og miljøstatistikk i SSB.

Publisert: 01.01.18 kl. 12:56

Les også

Mer om Miljøvern