Fagforening: – Snakk om drømmerier

ALLEMANNSDROSJE: Direktør Christine B. Meyer i Konkurransetilsynet legger frem et forslag som gjør at blant annet Uber kan få drive lovlig i Norge. Foto: TERJE BRINGEDAL/VG Foto: ,

Konkurransetilsynet vil revolusjonere drosjenæringen: Vil at alle skal få kjøre drosje

Det vil åpne for Uber og fri konkurranse, men det kan bety at taxituren blir noe dyrere.

Oppdatert 20. mars 2015

Artikkelen er over fem år gammel

«Nå – nærmere førti år etter at prisregulering ble erstattet med troen på konkurranse i resten av økonomien – mener Konkurransetilsynet derfor at tiden er moden for å avvikle prisregulering også i drosjenæringen», er hovedkonklusjonen i rapporten Konkurransetilsynet har laget, som VG har fått innsyn.

Rapporten sendes som innstilling til næringsministeren.

– Alle skal få kjøre

262 kroner pr. tur Drosjenæringen omsatte for 8,8 milliarder kroner i 2013. Vi kjører 3,3 millioner turer og betalte i gjennomsnitt 262 kroner pr. tur. Samferdselsdepartementet stiller krav om generelle kvalifikasjoner til løyvehavere og andre vilkår for tildeling av drosjeløyve og krav til kvalitet og sikkerhet ved drosjebilene. Fylkeskommunen håndhever løyveordningen for drosjer. Fylkeskommunen tildeler blant annet drosjeløyver og fastsetter stasjoneringssted. Konkurransetilsynet fører tilsyn med konkurransen i drosjemarkedet. Konkurransetilsynet ansvar for hvilket takstsystem som skal benyttes i drosjenæringen og fastsetter maksimalpriser for drosjekjøring i områder uten konkurranse. Tilsynet foreslår at maksprisordningene fjernes, at kravet om at løyve forplikter å ha som heltidsvirksomhet fjernes og at det gis løyver i et åpent marked. Prisregulereringen er fjernet i mange store byer allerede, men det nye vidtrekkende ved forslaget, er at tilsynet vil gi alle som tilfredsstiller kravene løyve. I dag er det sterke begrensinger i antall løyver. Vis mer

– Vi ønsker å fjerne begrensningene som dagens prisregulerte løyvesystem gir. Vi foreslår derfor at alle som vil drive åpent og seriøst skal få kjøre drosje, sier konkurransedirektør Christine B. Meyer.

– Betyr det at alle i realiteten skal kunne kjøre drosje?

– Ja, i realiteten, men vi vil stille strenge krav til kvalitet slik at passasjerene skal føler seg helt sikre når de setter seg inn i drosjen. Vi ser for oss at det åpnes for flere ordinære selskaper med ansatte sjåfører og at løyvet blir knyttet til selskapet og ikke til hver enkelt bil.

– Det betyr at dere også åpner for offentlig godkjenning av Uber?

– Ja, vi mener det må åpnes for nye innovative løsninger som er tilpasset dagens og fremtidens teknologi. Men vi stiller strenge krav til sikkerhet og sjåførens vandel. I fremtiden vil i stor grad bestilling foregå med mobilen og via apper hvor kundene både får opplysninger om når drosjen er tilgjengelig og pris.

I realiteten vil hun snu dagens ordning fullstendig på hodet:

I dag er det klare begrensninger på antallet løyver, for å sikre at sjåførene som får løyve er sikret inntekt. Hovedregelen er at den som innehar drosjeløyve har det som hovedinntekt. Samtidig plikter løyvehaveren å ha drosjebilen i drift på de tider løyvemyndigheten fastsetter.

– Vi ønsker en ordning hvor begrensningene på løyver fjernes. I dag er det den enkelte fylkeskommunen som sitter og gjetter på hvor mange løyver som det er riktig å ha. Vi ønsker en ordning hvor det er markedet som bestemmer.

– Vil ikke det gi altfor mange drosjer og håpløs konkurransesituasjon?

– Nei, da vil vi slippe at det står drosjer i kø store deler av døgnet på holdeplassene, slik vi ser hver dag nå; selskapene vil tilpasse seg markedet og i større grad være til stede når publikum trenger drosje, sier fagdirektør Kjell Sunnevåg i Konkurransetilsynet, som har hatt ansvaret for rapporten.

I den skriver de blant annet om erfaringene da svenskene avregulerte drosjemarkedet i 1990.

VG ventet i to timer på Uber

Frykter ikke «drosjedød»

Mellom 1990 og 2007 steg drosjeprisene mer en konsumprisindeksen.

Konkurransedirektør: Christine B. Meyer i Konkurransetilsynet. Foto:Hallgeir Vågenes,VG

– Vi sier ikke at prisene nødvendigvis vil gå ned, men vi mener vi får et bedre fungerende marked med konkurranse om pris og tilgjengelighet. Dette forutsetter at det også gjøres noen tiltak for å gjøre kundene bedre informert om prisene, sier hun.

– Dere viser også til en rapport fra Forbrukerrådet som forteller at reguleringen i Sverige førte til «drosjedød» i deler av Distrikts-Sverige og at enkelte samfunn i praksis ble stående uten drosjetilbud?

– Det er en av årsakene til at vi ønsker å myke opp kravet til at drosjekjøring skal være et hovederverv: Vi ønsker at folk eksempelvis kan være bonde og drive drosjevirksomhet på si. Vi tror det vil være en god løsning mange steder i Distrikts-Norge, sier Meyer.

Hun sier de vil lage et kundetilpasset, fleksibelt og moderne rammeverk som stimulerer til konkurranse og innovasjon til beste for drosjekundene.

– Kravene til drosjeløyve må rettes inn mot å ivareta passasjerenes behov for sikkerhet, både hva gjelder sjåfør og kjøretøy, sier hun.

– Fjerne reguleringen i hele landet

Frem til år 2000 var hele drosjemarkedet i Norge underlagt prisregulering. Etter 2000 har imidlertid flere geografiske områder blitt unntatt prisregulering. Dette gjelder blant annet områdene Oslo/Akershus, Drammen-regionen, Trondheim, Bergen-regionen, Stavanger-regionen, store deler av Østfold, Haugesund og Kristiansand.

I disse områdene står drosjene og drosjeselskapene fritt til å sette sine egne takster, men tilbudssiden er fremdeles myndighetsbestemt gjennom behovsprøving.

– Vi anbefaler at prisreguleringen skal fjernes også i resten av landet. I tillegg bør løyvebegrensningene skal fjernes i hele landet.

– Hvordan sikre at det ikke popper opp en rekke useriøse aktører som vil ha en del av et fritt taxi-marked?

– Vi vil stille strenge krav til vandel og til sikkerhet, slik at alle som bestiller drosje skal vite at de kan føle seg trygge. Det skal bli lett å få løyve hvis de tilfredsstiller sikkerhetskravene, men det blir også lett å miste. Useriøse aktører skal lukes ut – og regelverket må håndheves strengt, sier Meyer.

Viser til Gardermoen

De er opptatt av å tilpasse taxinæringen brukernes behov. De skriver:

«Prisapplikasjoner for smarttelefoner som beregner prisen på turen fra ulike drosjeforetak vil gjøre prissammenligning mye lettere for kundene. Kunden kan da enkelt foreta et bevisst valg basert på pris. En slik applikasjon vil også kunne ta høyde for andre parametere enn pris som er viktig for kunden, for eksempel ventetid. I den senere tid har flere slike applikasjoner dukket opp i markedet.»

– Vi erfarte selv her om dagen at det er opprettet en prisportal ved drosjeholdeplassen på Gardermoen der kundene kan velge mellom ulike drosjeselskap ved å taste hvor de skal og få opp en liste med priser. Det fungerte helt utmerket, sier Meyer.

Prisportaler og drosjeapp'er kan gi positive virkninger for kundene ved at

prisgjennomsiktigheten blir forbedret. For eksempel var kraftprisportalen et viktig redskap for å skape konkurranse i kraftmarkedet da dette ble deregulert på 90-tallet.

Det foreslås at reformen gjennomføres gradvis, der man først starter med å oppheve

behovsprøvingen og tilpasse løyvekrav i de områdene som i dag ikke er underlagt

prisregulering.

POSITIV: Næringsminister Monica Mæland (H). Foto:Javad M. Parsa,VG

– Hvis vi kan redusere offentlige reguleringer som gjør det enklere for aktørene i markedet og billigere for forbrukerne, er det bra. Slikt forenklingsarbeid er et viktig satsingsområde for regjeringen, sier næringsminister Monica Mæland (H).

Hun fremholder at hun som konkurranseminister er opptatt av effektiv konkurranse til det beste for forbrukerne.

– Konkurransetilsynet har etter konkurranseloven en selvstendig plikt til å påpeke konkurransebegrensende effekter av offentlige tiltak og reguleringer. Jeg anser rapporten om drosjemarkedet som en naturlig oppfølging av dette.

– Drosjenæringen reguleres av flere ulike myndigheter, blant andre Samferdselsdepartementet, fylkeskommunene og Konkurransetilsynet. Konkurransetilsynets rapport gir en god anledning til å se nærmere på hvordan dette reguleringssystemet kan utformes på en best mulig måte, sier Mæland.

– Snakk om drømmerier

KRITISK: Leder Roger Hansen i Norsk Transportarbeiderforbund. Foto:Norsk Transportarbeiderforbund,

Leder Roger Hansen i Norsk Transportarbeiderforbund (LO), som organiserer drosjesjåfører, slakter forslaget.

– Snakk om drømmerier. Hvis alle skal kunne få løyve får vi kaos og høyere priser, med masse useriøse aktører. Allerede i dag er det for mange løyver, blant annet i Oslo. Antallet må i stedet ned, sier Hansen.

Han lister opp motsatte konsekvenser enn det tilsynet forespeiler:

** – Det kommer ikke flere store selskaper, fordi det vil være så mange i markedet at det ikke er lønnsomt å være store. Det blir en vill kamp i gaten om kundene. Dette vil åpne for omfattende piratkjøring.

** – Det de sier om trygghet er bare tull: Det vil holde med sikker bil, en app og en prisliste.

** – Prisene vil gå opp fordi det blir så mange aktører skal tjene penger i det samme markedet.

** – En bonde vil ikke ha råd til å investere i en bil for å drive på si. Noen har en slik ordning i dag, med ulike transporter i distriktene. Men de gjør det fordi de har et stabilt lokalt marked. Når alle skal kunne kjøre, vil stabiliteten forsvinne og viljen til å ta risiko minker. Derfor risikerer vi drosjedød i deler av distriktene, er hans dom.

Publisert: 20.03.15 kl. 07:41 Oppdatert: 20.03.15 kl. 12:22

Les også

Mer om Næringsliv Solberg-regjeringen Trafikk