Kieran Kolle (31) er regissør for dokumentaren «Utgått på dato». Han er oppgitt over all den brukbare maten som havner i bosset, men har stor tro på at det er et problem som kan løses.

– Det er så ulogisk, så unaturlig at vi kaster mat, at det kommer til å bli slutt på det. Generasjonen etter oss kommer til å synes det er like rart at vi kastet så mye mat som vi synes det er rart at læreren røykte i klasserommet, mener 31-åringen.

Nordkapp-Lindesnes

Etter at Kieran Kolle leste om såkalt dumpster diving; å lete etter mat i bosset, i 2012, har han lekt med tanken om å lage en dokumentarfilm om fenomenet.

I fjor sommer syklet han sammen med tre kompiser fra Nordkapp til Lindesnes med kamera på slep. Fem uker brukte de på turen, og all maten de spiste underveis, var utelukkende mat som skulle kastes eller var blitt kastet.

Kieran Kolle syklet 3.000 kilometer med kompisene Frikk Kvamme, Alexander Benjamin og Even Nord Rydningen i fjor sommer. Foto: Kieran Kolle/Sjau

– Vi ringte rundt til butikker vi kom til å passere og spurte om det var greit at vi kom innom. Et par dager før vi dukket opp, ba vi dem ta vare på mat de hadde planlagt å kaste. Det var snakk om enorme mengder, forteller Kolle.

Besatt av matkasting

Ifølge en FN-rapport kastes en tredjedel av all mat som produseres. Syv prosent av klimagassutslippene er direkte knyttet til matsvinn.

– Kasting av mat er et stort problem med en enkel løsning. 60 prosent av all mat som kastes, går i bosset hjemme på kjøkkenet hos folk. Vi kan gjerne peke på politikerne og matvarekjedene, men vi må faktisk begynne med oss selv, sier Kolle.

Personlig er han opptatt av miljø og innrømmer at man nok blir litt besatt av ikke å kaste mat når man først begynner å engasjere seg i problemstillingen.

– Jeg kaster veldig lite mat. Turen og jobbingen med filmen har nok gjort meg enda mer bevisst på oppbevaring og bearbeiding av mat. Mitt beste tips er at folk må slutte å bry seg om datostemplingen, begynne å lukte på maten og ikke være redd for at den er dårlig, sier Kolle.

Stort matbehov

Da den fem uker lange sykkelturen startet, hadde reisefølget med seg litt hermetikk de hadde fått fra Matsentralen i Oslo. Bekymringen på forhånd var at de måtte spise mye dårlig mat, og at det skulle bli vanskelig å få tak i nok mat.

– Vi skulle sykle ti mil om dagen i 30 dager, så vi hadde et ganske stort matbehov. Allerede i Honningsvåg skjønte vi at det kom til å bli lekende lett å få tak i nok mat. Mange ganger måtte vi jobbe hardt for ikke å kaste mat selv, vi hadde tilgang på så store mengder mat, forteller Kolle.

Og bekymringen for at maten kom til å være dårlig, ble også raskt gjort til skamme.

– Det var en sinnssyk overflod, spesielt av kjøtt. Jeg har aldri tidligere spist så mye fin mat og hatt et så variert kosthold som da vi spiste mat som egentlig var kassert. Vi ble rett og slett noen bortskjemte luksusdyr, smiler Kolle.

Ubegrenset tilgang til snacks og snop hadde de underveis, og nok mat til at de selv kunne dele maten videre til andre.

– Det er jo åpenbart ganske idiotisk at det er slik. Rett og slett meningsløst, mener 31-åringen.

Viktig budskap

Den eneste gourmetmessige nedturen underveis var at de en morgen måtte spise babygrøt til frokost i mangel på noe annet å spise.

– Det var ikke spesielt godt, men noe stort problem var det jo ikke. Vi ble mette.

Nå ser regissøren frem til at dokumentaren hans skal vises for et bredt publikum på TV 2 denne uken.

– Det er viktig å få budskapet ut til så mange som mulig. Alle skjønner at det er feil å kaste mat, de trenger bare en påminnelse og noen råd. Jeg er håpefull og tror neste generasjon vil kaste mye mindre mat enn vi gjør. Om ikke lenge vil dette være en fjern problematikk, tror 31-åringen.

Kieran Kolle (31) fra Sjau AS. Foto: Emil Weatherhead Breistein

Og han ser allerede tendensene til at ting snur. I Frankrike har man fått en lovendring som sier at butikker er pålagt å selge eller gi bort mat som har gått ut på dato. De har forbud mot å destruere mat. Mange har tatt til orde for at vi må få den samme lovendringen her hjemme.

Matvarekjedene og andre aktører har begynt å fokusere på restemiddager, Bunnpris selger «snål» frukt, og stadig flere butikker tilbyr kundene sine å kjøpe varer utgått på dato.

I Norge kastet vi i 2014 i gjennomsnitt 46,3 kilo matvarer hver, til sammen 231.000 tonn mat til en verdi av rundt 12 milliarder kroner. I tillegg kommer omkring 50 000 tonn fra matvarebutikker.