FREMTIDSYRKE: Hos Bouvet på Majorstua i Oslo jobber Markus Skallist (28) (foran), Torgrim Frøstrup Thorbjørnsen (29) (f.v.), Kristian Ekle (26) og Frank Kvam (32) som datascientister. Foto: Tore Kristiansen VG

NHO–rapport: Her er fremtidsjobbene – og jobbene du bør unngå

136.000 jobber er tatt av digitaliseringen i Norge på fem år. Unge kvinner i dag vil oppleve at mange av dagens tradisjonelle kvinneyrker fortsatt vil være der. Det er verre for dagens unge menn.

Oppdatert 8. januar 2018

Artikkelen er over to år gammel

Det viser rapporten «Nye jobber i Norge foran den digitale revolusjonen», som direktør Stefan Følster ved Reform Institute i Sverige har laget på oppdrag for Næringslivets Hovedorganisasjon, i forbindelse med NHOs årskonferanse tirsdag 9. januar.

Jobber i butikk og på kontor forsvinner



VG presenterer i dag to lister fra rapporten, som beregner hvor stor vekst det kommer i de 20 beste fremtidsyrkene – og de 20 yrkene som kommer til å slite mest i de neste tyve årene:

** På topp fire over fremtidsyrkene er tre tradisjonelle kvinneyrker; ansatte i barnehage, skole og pleie.

– Barn og unge trenger utdanning og og eldrebølgen gir etterspørsel etter pleie, sier Følster.

** Men digitalyrker, som programvareutviklere, vil det også bli stort behov for. Og sivilingeniører.

Se oversikt her:

Foto: Grafikk: Kenneth Lauveng

Les også: Her har 850 lagerarbeidere blitt til 60

** Yrkene som vil bli redusert mest er butikkselgere (minus 24.927) og kontormedarbeidere (minus 19.498) og blant annet sjåfører, regnskapsfolk, og håndverksyrker. Det blir også behov for færre kokker og servitører.

– Men, sier han:

– Innenfor enkeltsektorer kan det være ulike behov:

– Antallet hotell– og restaurantsjefer vil øke vesentlig og det vil også være behov for kokker og servitører, men den veksten overskygges av fallet man vil oppleve i disse yrkene, som følge av at enklere restauranter, kantiner og sykehuskjøkken vil bli mer automatisert.

Se oversikt her:

Foto: Grafikk: Kenneth Lauveng

Dyrepleiere stiger mest



Nye yrker har dukket opp:

– Digitaliseringen gir grunnlag for økte inntekter, som skaper jobber vi ikke hadde før: Eksempelvis personlige trenere og dyrepleiere. Dyrepleie er det yrket som i prosent øker mest, sier Følster til VG.

Han har målt digitaliseringen i Norge og behovet fremover.

– Det er estimert at Norge har tapt 7–9 prosent av jobbene som følge av automatisering i fem-årsperioden fra 2009 til 2014. Det tilsvarer tilsvarer 166.000 – 200.000 jobber. Hvis denne trenden fortsetter, vil om lag 35 prosent av dagens jobber forsvinne i løpet av en 20-årsperiode.

«SVENSK» RAPPORT: Direktør Stefan Følster står bak rapporten som legges frem på NHOs årskonferanse tirsdag. Foto: Privat

I skyggen av Sverige



I samme periode er det skapt 30.000 nye jobber som følge av digitalisering/automatisering. For eksempel har antallet programvare- og applikasjonsutviklere/analytikere økt med 4700 personer (15 prosent). Samlet betyr det uansett minus 136.000 jobber som følge av roboter og digitale løsninger.

– Vi ser at Norges avhengighet av olje har bidratt negativt til den digitale omstillingen: Veksten i datarelaterte jobber i Sverige er tre ganger så stor som i Norge, sier han.

På topplisten over fremtidsjobbene er, ved siden av varme hender–jobber, i stor grad datafolk, ingeniør og lederjobber.

– Hvorfor så mange varehandelssjefer når butikkselgere er de store taperne de neste 20 årene?

– Fordi varehandelen i butikk kommer til å bli utfordret av mange nye nettbaserte konsepter, hvor det vil komme mange nye lederjobber.

Les: Uførealarm

– Bekymringsfullt



Han peker på Norges store utfordring.

– Dere risikerer å stivne i gamle former: Dere får ikke samme tilvekst i oljeinntekter fremover, omstillingen til det digitale samfunnet går for sakte og mye av veksten kommer i jobber i det offentlige, som i stor grad er skattefinansiert. Norge er avhengig av å skape nye jobber i næringslivet og eksportbedrifter.

– Det er også bekymringsfullt at antallet administrative rådgivere går opp i Norge, tross digitaliseringen. Kontor, bank og forsikring er områder hvor digitaliseringen vil fjerne mange jobber.

– Hva kan politikerne gjøre?

– De må vri undervisningen til å gi elevene digital kompetanse: Norge bruker mye penger på utdanning, men oppnår beskjedne resultater i PISA, sammenliknet med land som bruker betydelig mindre penger. Dere må utdanne flere teknologer, satse mye mer på forskning og investere mer i it-systemer som vil gjøre offentlige tjenester billigere.

Les: Unge i trøbbel

Ber Norge innføre ny modell



Han sier det også er viktig å vurdere sykelønnsordningen og mener Norge bør se til Østerrike.

– Norge bør vurdere fleksibel arbeidsledighetstrygd: I Østerrike ble det i 2003 innført en ny form for ledighetstrygd. Arbeidsgiver setter til side 1,5 prosent av lønnen på en konto. Kontoen følger arbeidstaker, selv ved jobbytte. Hvis arbeidstakeren blir ledig, kan han ta ut penger fra kontoen til utdanning eller andre formål. Hvis en ikke blir arbeidsledig, blir kontoen til slutt omgjort til ekstra pensjon.

Budskap til unge norske menn



Han sier lavere skatt også er et virkemiddel som må vurderes.

– Redusert skatt på arbeidsinntekt kan øke arbeidstilbudet. I Sverige viser studier at dette fører til økt sysselsetting blant lavinntektsgrupper, mens det ikke har effekt på høyinntektsgrupper.

– Hva sier du til unge norske menn?

– Ta deg en utdanning, helst innen teknologi og digitalisering. Er du ikke der, så er det viktig å få seg et fagbrev. Så bør Norge se på det tyske lærlingesystemet, som gjør at unge i mye større grad slippes tidlig inn i arbeidsslivet.

Les: Snekkere på vei ut

I 2017 var dette de mest populære studiene:

– Må på offensiven



Han slår både alarm og gir håp:

– Norge har gode forutsetninger, blant annet fordi befolkningen er veldig flinke til å ta opp i seg nye teknologier. Men politikere og næringslivsledere må skjønne at den digitale omveltningen allerede er her og at de må på offensiven.

Han sier undersøkelsen bygger på en amerikansk metode, gjennomført i flere land tidligere.

Fra nerder til..



Før var de sett på som sære «nerder». Nå er datascientistene fra Bouvet Markus (28), Kristian (26), Torgrim (29) og Frank (32) blitt hotte og attraktive.

Jobben deres som programvare- og applikasjonsutviklere er blant yrkene som har best utsikter for framtiden.

– Populariteten til yrket er økende. Nå ser vi at folk med forskjellige interesser fordyper seg i faget. Tidligere ble sånne som oss sett på som «nerder», men i takt med økende interesse for teknologi har yrket fått bredere fotfeste blant folket, sier programvareutvikler ved konsulentselskapet Bouvet i Oslo, Markus Skallist.

Les: Dette var fremtidsjobbene i 2012

– Ufortjent rykte

VG møtte guttene i en storslått bygning på Majorstua i Oslo. Programutviklerne forteller at de vurderte en utdanning innenfor teknologi som et sikkert yrkesvalg da de skulle velge utdanning. De merker at stadig flere interesserer seg for teknologi, og at jobbens renomme har endret seg med årene.

En av dem hadde to i matte på videregående.

– Mange har inntrykk av at man må være flink i matematikk og fysikk for å drive med programmering og teknologisk utvikling. Vi mener interesse for faget er langt viktigere enn gode matematikkarakterer på skolen. Det er morsomt at vi blir ansett som smarte, men sannheten er at det handler mer om interesse, ikke intellekt, sier programutviklerne.

Les: Robotene kommer 3

Bouvet er et skandinavisk konsulentselskap som designer, utvikler, forvalter og gir råd om IT-løsninger og digital kommunikasjon.De leverer tjenester til alt fra offshorebransjen og transportbransjen til offentlig og privat sektor.

Disse kan ikke ha en dårlig dag på jobben

Publisert: 08.01.18 kl. 11:32 Oppdatert: 08.01.18 kl. 13:54

Les også