Leder i Norske Reindriftsamers Landsforbund, NRL, Nils Henrik Sara, er redd taktikken som det legges opp til for å få ned reintallet kan ende i rettsystemet.

– Dette kan bli langdrygt. Våre planer om endringer i næringa kunne vært iverksatt i løpet av tre år. Men nå ser jeg for meg ei vanskelig tid fremover, sier Sara.

Ønsker beitegrenser først

Vil ha beitegrenser før kutt: NRL-leder Nils H.Sara Foto: Mette Ballovara / NRK

I likhet med reineierne etterlyser Sara og NRL at staten først trekker opp beitegrensene før de fastsetter et reintall. Her lager reindriftsmyndighetene ris til egen bak mener Sara.

– Vi skriker etter å få beitegrenseinndeling, slik at alle vet hva de kan forholde seg til. Da vil det også bli mye enklere å sette et reintall i forhold til det.

Nå ser jeg for meg at det vil bli vanskelig å iverksette kuttene, men det får bli reindriftsmyndighetenes problem, siden de ikke vil høre på næringa.

– Håpløst for reineierne

Reineier Nancy Porsanger mener reineierne blir tvunget til å kutte reintallet før de vet hvor store reinbeitedistriktene blir. Hun er lite fornøyd med at staten nå går inn og kutter i reintallet for hvert distrikt.

– Det er håpløst å fastsette et reintall før reineierne vet hvor store områder de disponerer. Det blir det samme som å bestemme hvor mange kyr du skal ha i fjøset før du vet hvor stor fjøset er, sier Porsanger

– Maktdemonstrasjon

At staten nå har fastsatt reintallet uten å først å bestemme beitegrensene ser Nancy Porsanger på som en maktdemonstrasjon.

– Her har distriktene jobbet i mange år med for å bli enige om et best mulig forslag. Så skal staten bare komme ovenifra og si at det tallet de har bestemt er riktig.

Ifølge Porsanger er det på tide at reindrifta nå får et fastsatt reintall. Men da må hver eneste reineier få vite hvor mange rein han kan eie, sier hun.

– Det er det vi mangler i Finnmark. Vi har ikke hatt fastsatte tall eller system hvor det er bestemt hvor mange rein hver eier kan ha, avslutter hun.