Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Norges aller rikeste eier stadig mer. Det ble klart i statistikk SSB publiserte rett før jul.

Ti prosent av norske husholdninger eier over halvparten av den samlede formuen i Norge, viser tallene. Og de rikeste har økt sin andel av kaka. I fjor hadde de ti prosent rikeste husholdningene i Norge en gjennomsnittlig nettoformue på 14,4 millioner kroner.

SV legger skylda på regjeringens politikk.

- Nå er det så mye kake til de rikeste at samholdet i samfunnet snart sprekker. Det disse tallene viser klart og tydelig er hvordan de aller rikeste fortsetter å få en stadig større del av kaka og har nærmest uendelig rikdom, mens vanlige folk stadig blir oppfordret til moderasjon, sier Kari Elisabeth Kaski til Dagbladet.

De ti prosentene med minst formue i Norge hadde i snitt gjeld på litt over én million kroner, basert på tallene i skattemeldingen, skriver NTB.

- Samtidig som Siv Jensen og Erna Solberg pøser på med stadig større skattekutt til den økonomiske eliten, strammes det inn for folk flest. Sykepleiere må løpe fortere, folk taper pensjon fordi stadig mer skal kommersialiseres og konkurranseutsettes. Det er en ukultur at den økonomiske eliten slipper stadig billigere unna, mens alle andre får beskjed om å forberede seg på trangere tider, fortsetter Kaski.

Børs og bolig

Det er bolig som utgjør størsteparten av formuen blant husholdningene i Norge, ifølge SSBs statistikk.

Kaski mener statistikken er nok et bevis på at regjeringen prioriterer mer til de rikeste framfor velferd for folk flest.

- Lommene er alltid tomme når velferden til vanlige folk er på regjeringens bord. Samtidig er lommene er aldri tomme når de som har aller mest skal ha enda mer skattekutt, sier Kaski.

Erna Solberg (H) viser til at ulikheten i inntekt i Norge gikk litt ned i 2016. Statsministeren er derfor ikke bekymret over at SSBs statistikk for 2017 viser økende ulikhet på formue.

Fattigfolk på børs

Hun minner om at 2017 var et år hvor både boligpriser og børs skjøt til værs. Og de som eier mest aksjer og mest eiendom vil naturligvis tjene mest på en slik oppgang, argumenterer Solberg.

- Eiendomsprisene steg i 2017 og børsen steg fordi det gikk bedre i norsk økonomi. 2018 kommer ut i null på børsen. Hvis børsen stiger et år ser folk ut til å få høyere formue. Det er viktig å se ting over tid, sier Solberg til Dagbladet.

- Dine kutt i formuesskatten har bidratt til å forsterke ulikheten vi nå ser?

- Ikke fra 2016 til 2017. Det er børsoppgangen som forklarer endringen. Jeg ønsker at flere folk investerer i aksjer og fond, og jeg ønsker at flere folk eier sin egen bolig. Den tiendedelen i Norge med lavest inntekt har selvfølgelig også minst penger spart i fond og har minst penger i egen bolig. Strategier hvor folk får kjøpe sin egen bolig er viktig for formuesutviklingen over tid er viktig for regjeringen.

- Så løsningen din er å få fattigfolk på børs?

- Løsningen er at flere deltar i eierskap i Norge, ikke bare ved å eie egen bolig, men også gjennom eierskap i verdiskapningen i Norge, svarer Solberg.

Først opp, så ned

Etter en historisk sterk start på året, har Oslo Børs falt voldsomt de siste månedene. Den som satt 100 000 kroner i et indeksfond da året begynte, sitter trolig igjen med omtrent det samme når nyttårsrakettene sendes til værs.

Statsminister Solberg understreker også at det er bra for folk flest når det går godt i norsk næringsliv: Det betyr flere arbeidsplasser og god verdiskaping.

- Når det går bedre i norsk økonomi, som det gjorde i 2017, vil de som eier arbeidsplasser få høyere formue. Det er bra for norsk økonomi, det er bra for Norge om Hydro og Yara går bra. Da trygges arbeidsplassene. De som eier aksjene får da en avsetning. Over tid må vi ønske og håpe at norske bedrifter blir mer verdt, for det er slik de kan investere og utvikle seg.

Spår annen utvikling neste år

Det er politisk enighet i Norge om at de økonomiske forskjellene er økende. Dette ble slått fast en gang for alle da finansminister Siv Jensen (Frp) gikk tilbake på at forskjellene ikke økte etter spørsmål fra Arbeiderpartiet i 2016. Den såkalte Gini-koeffisienten har vist økende ulikhet i Norge siden 80-tallet.

- Dypest sett, er det et problem for deg at ulikheten i Norge øker?

- Det er et problem dersom ulikheten øker på andre dimensjoner enn gjennom oppturer og nedturer på børsen. Mest utfordrende er det dersom du får en stagnering i store grupper - hvis positiv utvikling bare går til kapitalen. Slik er det ikke i Norge. Inntekten fra lønn og inntekten fra formue har utviklet seg likt, sier Solberg.