Lyse II-utvalget konkluderte i sin anbefaling til Stortinget at E-tjenesten bør opprette et grenseforsvar for å verne om rikets sikkerhet.

I den samme anbefalingen skriver de derimot at all overskuddsinformasjon skal slettes, uten at noen andre organer kan benytte seg av informasjonen.

I praksis vil dette si at dersom E-tjenesten skulle komme over informasjon om drap, seksuelle overgrep mot barn eller alvorlig kriminalitet som ikke er av relevans for E-tjenestens ansvarsområde, vil slik informasjon bli slettet uten videre oppfølging.

Dette gjør at Kripos reagerer.

– Staten har plikt til å motvirke drap og til å beskytte barn mot misbruk, sier sjef for Kripos Ketil Haukaas.

PLIKT TIL Å VERNE: Sjef i Kripos, Ketil Haukass. Foto: Varfjell, Fredrik / NTB scanpix

I sitt høringssvar til Stortinget uttrykte Kripos sin misnøye med forslaget.

«At offentlige tjenestemenn som kommer til kjennskap om seksuelt misbruk av barn skal kunne slette dette uten videre oppfølging finner vi helt uholdbart.»

Les også: Digitalt grenseforsvar: Dette vil bli den store norske debatten om overvåking i 2017

Les også: Digitalt grenseforsvar: Dette vil bli den store norske debatten om overvåking i 2017

Rikets sikkerhet eller borgernes privatliv

Grenseforsvaret vil gi E-tjenesten mandat til å overvåke all datatrafikk som krysser landegrensen. Hvis Norge skal opprette et digitalt grenseforsvaret vil regelverket rundt dette måtte tilpasses internasjonal lovgivning. Dette kan skape motsetninger, blant annet vil man i dette tilfellet ikke bli fritatt fra taushetsplikt hvis man har informasjon om overgrep mot barn, slik man vanligvis ville blitt.

– Man glemmer ofte at staten også har en del plikter overfor borgernes rett til liv og sikkerhet, sier Haukaas, og påpeker at FNs barnekonvensjon, som Norge har skrevet under på, pålegger staten å jobbe mot seksuelt misbruk av barn.

– Dette er gitt grunnlovsrang i Norge. Da er det underlig at det ikke skal følges opp.

– Bundet på hendene og føttene

Leder for Lysne-utvalget, Olav Lysne, mener det er åpenbart at overskuddsinformasjonen må slettes.

VIL SLETTE OVERSKUDDSINFORMASJON: Leder for utvalget, Olav Lysne. Foto: NRK

– Det er altfor inngripende til at vi kan tillate det. Da kan de følge med på hver og en av oss, hver dag, sju dager i uken, 365 dager i året. Og det kan man ikke ha lov til å gjøre.

–Så hvis man kommer over informasjon om overgrep barn så skal dette slettes, ikke videreformidles?

–Det er helt riktig, det anbefaler utvalget, og det sier også EU-retten at man må.

Lysne viser til EU-reglementet og den Europeiske menneskerettskonvensjon (EMK) når han begrunner anbefalingen, og understreker at Norge ikke får lov å opprette et grenseforsvar hvis det skal brukes til å overvåke befolkningen.

– Her er vi bundet på hender og føtter. Et digitalt grenseforsvar er ikke lov å innføre hvis det skal brukes til kriminalitetsbekjempelse.

Grunnlovsstridig

Nettaktivitet som krysser landegrensene vil bli plukket opp om grenseforsvaret blir en realitet.

GRUNNLOVSSTRIDIG: Direktør i Datatilsynet Bjørn Erik Thon mener Lyse-utvalgets anbefaling strekker seg langt forbi det som er anstendig overvåking av privatliv. Foto: Lise Åserud / Scanpix

Datatilsynet mener at anbefalingen, tross slettingen av overskuddsinformasjon, er et alvorlig angrep på personvernet, og at Kripos ikke kan forvente å få innsyn i overskuddsinformasjonen.

– Hvis Kripos trenger den type informasjon må man ha en ny utredning der man ser på hvilke behov Kripos har, sier Direktør i Datatilsynet Bjørn Erik Thon. De mener anbefalingen allerede er et innhogg i personvernet, og at det bryter med EMK.

– Anbefalingen, sånn som det foreligger i dag, mener vi er grunnlovsstridig, sier Thon.

Les også: Sliter med å fange opp digitale trusler

Les også: The Guardian: – Myndigheter spionerte på egne borgere

Les også: Britane har sagt ja til omfattande overvakingslov