Kontrollkomiteen vil innkalle Erna Solberg (H) til åpen høring

VAKTHOLD: HVs innsatsstyrke Derby holdt vakt rundt Stortinget etter terrorangrepet 22. juli 2011. Nå skal HV passe 40 prosent flere nøkkelobjekter, men med langt færre soldater. Foto: Torbjørn Kjosvold Forsvarets mediesenter

HV slår alarm: Færre soldater skal vokte 40 prosent flere nøkkelobjekter

Heimevernet er blitt tildelt 40 prosent flere nøkkelobjekter, som krever vakthold og sikring i tilfelle krise eller krig. Samtidig skal HV-strukturen krympes med 7000 soldater.

Oppdatert 7. mars 2017

Artikkelen er over tre år gammel

Tirsdag ettermiddag har Kontrollkomiteen på Stortinget vedtatt å invitere statsminister Erna Solberg (H) til høringen etter Riksrevisjonens kritiske rapport om manglende sikring av nøkkelobjekter. Høyre og Frp stemte imot dette.

Et mindretall av Høyre, Frp og MDG sørger også for at tidligere statsminister Jens Stoltenberg vil bli bedt om å møte i høringen mandag 20.mars.

Les også: Regjeringen ville sensurere kritikk

Varsellamper i HV

Nå slår de tillitsvalgte i Heimevernet alarm om det de mener er en skrikende mangel på sammenheng mellom pålagte oppgaver, og antallet soldater som skal utføre oppgavene.

– Varsellampene i HV blinker faretruende, sier Torbjørn Liestøl, hovedtillitsvalgt i Heimevernet for Norges Offisersforbund, til VG.

– I den siste tiden har HV blitt tildelt 40 prosent flere nøkkelobjekter som krever vakthold og sikring. Men å sikre nøkkelobjekter er bare en del av HVs oppgave. Det er ingenting jeg kjenner til, som tilsier at ressurssituasjonen er blitt bedre. Og spriket mellom ressuser og oppgaver er følgelig ikke blitt mindre, sier Liestøl.

Den dramatiske økningen i bygg og anlegg hvor HV skal sikre vaktholdet, har kommet i månedene etter at Riksrevisjonen varslet Stortinget om en kritisk sikkerhetssvikt i det norske samfunnet.

Les også : Riksrevisjonens rapport: Mangelfullt samarbeid mellom politi og forsvar

Samarbeidet mellom politiet og Forsvaret er så mangelfullt at vitale samfunnsfunksjoner kan bli stående helt ubeskyttet i en krisesituasjon, uttalte Riksrevisjonen.

Høring i Stortinget

Riksrevisor Per-Kristian Foss omtalte dette som «svært alvorlig», som er det sterkeste uttrykket Riksrevisjonen bruker i sine rapporter til Stortinget.

Mandag 20.mars skal Stortingets kontrollkomite holde åpen høring om rapporten om objektsikring fra Riksrevisjonen.

Komiteleder og saksordfører Martin Kolberg (Ap) sier at statsminister Erna Solberg (H) vil bli bedt om å forklare seg om mangelen på samarbeid om objektsikring mellom politiet og Forsvaret.

– Hun vil også bli bedt om å forklare seg om elementet for samfunnssikkerhet som hun har opprettet ved Statsministerens Kontor, og hvordan det har fungert eller ikke fungert, sier Kolberg.

Misforhold

Kolberg til VG at uttalelsene fra den hovedtillitsvalgte i HV er svært alvorlig, og at det er helt ny informasjon for komiteen:

– Misforholdet mellom Heimevernets ressurser og pålagte oppgaver dokumenterer det Riksrevisjonen har rapportert, at det er alvorlige mangler ved samfunnets sikring av skjermingsverdige objekter. Ifølge sikkerhetsloven skulle denne sikringen ha vært på plass for lenge siden, sier Kolberg.

Innkalt til Stortinget

Sjefen for Heimevernet, generalmajor Tor Rune Raabye, ønsker ikke å kommentere VGs opplysninger. Ifølge Heimevernets pressetalsmann Rolf Ytterstad viser Raabye til at han skal forklare seg for Kontrollkomiteen i Stortinget under høringen 20.mars, og vil ikke gi noen offentlig kommentar før denne høringen.

Også forsvarsminister Ine Eriksen Søreide (H), justisminister Per-Willy Amundsen (Frp) og forgjengeren Anders Anundsen (Frp), samt forsvarssjef Haakon Bruun-Hansen, politidirektør Odd Reidar Humlegård, og direktør Kjetil Nilsen i Nasjonal sikkerhetsmyndighet, NSM, blir invitert til Stortingets høring.

Les også: Kolberg nekter å ta imot regjeringens rapport om 22. juli-oppfølging

Går til kjernen

GIR RIKSREVISJONEN RETT: Alarmen fra de tillitsvalgte i HV går til kjernen i kritikken, sier Per Olaf Lundteigen (Sp). Foto: Jan Petter Lynau VG

Per Olaf Lundteigen (Sp), som også sitter i Stortingets kontrollkomite, sier at varslet fra de tillitsvalgte i HV går til kjernen i Riksrevisjonens rapport:

– Hovedkritikken fra Riksrevisjonen var at sikringsverdige objekter ikke var pekt ut, og nødvendige mannskaper var ikke øremerket, sier Lundteigen til VG.

– Hvis det er riktig at forsvarsministeren og Forsvaret nå har bestemt at flere nøkkelobjekter skal pekes ut og sikres, så er det positivt. Men da oppstår et nytt kjempestort problem: Da kan man likevel ikke redusere HV-strukturen.Da må HV vokse og ikke krympe. Det er det andre kritikkverdige punktet fra Riksrevisjonen, mangelen på øremerkede styrker, sier Lundteigen.

Les også: Store hull i sikkerheten etter 22.juli-angrepet

Slik krympet de HV

Torbjørn Liestøl viser til at HV er blitt rigget ned av regjeringen, med støtte fra et flertall i Stortinget, da Forsvarets langtidsplan ble behandlet før jul.

– Politikerne har redusert områdestrukturen i HV fra målet på 42 000 soldater, til 35 000 soldater innen 2020, sier Liestøl.

HV-styrken har imidlertid aldri blitt så stor som Stortinget vedtok i den forrige langtidsplanen i 2013, som var 42 000 personell i områdestrukturen, pluss 3 000 soldater i innsatsstyrken som er HVs spisse ende.

Ifølge Heimevernsstaben var det 37.040 mannskaper disponerte i stillinger i Heimevernet ved siste opptelling, 1.februar i år. Av disse er ca 3 000 i innsatsstyrken.

Hovedoppgave for HV

Vakthold og sikring er en av HV-reservenes hovedoppgaver i krig eller ved hendelser som truer samfunnssikkerheten. HV-styrker skal være øremerket til å rykke ut til og beskytte såkalte nøkkelobjekter etter sikkerhetsloven.

Slike objekter kan være politiets og Forsvarets egne nøkkelanlegg, sentraler for energiforsyning og telekommunikasjon, landanlegg for oljevirksomheten, vannforsyning og offentlige symbolbygg. Poenget er å sikre at vitale funksjoner i samfunnet kan forsvares og opprettholdes i en nasjonal krisesituasjon.

Les mer: Full strid om terrorbekjempelse

Slike anlegg ligger over hele landet. HV-organisasjonen er desentralisert for at HV-mannskapene raskt kan være på plass på sine forhåndsbestemte objekter, som de skal ha trent på å forsvare i fredstid.

Les også: FFI slakter sikkerheten på landanleggene

Blottlagt fra sjøsiden

Torbjørn Bongo, leder i Norges Offisersforbund, sier til VG at også den vedtatte nedleggelsen av Sjøheimevernet har blottlagt mange nøkkelanlegg som ligger ved sjøen, og at de blir vanskeligere å forsvare mot angrep:

– En sentral bekymring er hvordan de nå skal klare å beskytte de anleggene som ligger ved sjøen, etter at Sjøheimevernet er vedtatt nedlagt. Det er ingen til å erstatte Sjøheimevernet for å beskytte disse anleggene mot angrep fra sjøsiden. Det hjelper lite å ha god sikring på land, hvis anleggene ikke kan beskyttes fra sjøfronten, sier Bongo.

Hemmeligholder rapporten

Riksrevisjonen hadde opprinnelig hemmeligstemplet rapporten til Stortinget om objektsikring. Bare noen ugraderte konklusjoner ble offentliggjort. I vinter laget Riksrevisjonen en ny rapport som de mente kunne frigis til offentligheten. Men regjeringen har nektet Riksrevisjonens å frigi denne rapporten.

– Komiteen vil sende enda et brev til statsministeren med en ny anmodning om å avgradere denne rapporten, sier Martin Kolberg.

Publisert: 07.03.17 kl. 15:25 Oppdatert: 07.03.17 kl. 16:53