Stopp DLD: Føyer seg inn i rekken av kritiske rapporter

KRITISK: Nestleder i Stopp Datalagringsdirektivet, Heidi Nordby Lunde, mener den danske rapporten viser at datalagringsdirektivet vil gi dårlige resultater i Norge. Foto: Jan Petter Lynau/VG

Dansk rapport: Datalagring bekjemper ikke kriminalitet

(VG Nett) En dansk rapport viser at massiv overvåkning av danskenes internettbruk ikke har gitt resultater.

7. juni 2012

Artikkelen er over åtte år gammel

Dette er datalagringsdirektivet Innføringen av EUs datalagringsdirektiv ble vedtatt i Stortinget i april 2011.

Høyre og Arbeiderpartiet gble enige om en avtale som sikret stortingsflertall.

Datalagringsdirektivet ble vedtatt i EU i 2006 som en reaksjon på terrorangrepene i New York, Madrid og London. Avtalen mellom Høyre og Ap pålegger teleselskaper lagring av såkalte trafikkdata i seks måneder.

Det som skal lagres, er opplysninger om hvor og når den enkelte bruker mobiltelefon, sender e-post eller søker på nettet. Innholdet i samtalene skal ikke lagres.

Utlevering av trafikkdata må avgjøres av domstolene og skal kun skje i forbindelse med etterforskning av kriminalitet med en strafferamme på minimum fire års fengsel. Det innføres konsesjonsplikt for telekomselskaper som skal lagre data. Kryptering pålegges i visse situasjoner.

Datatilsynet får en avgjørende rolle i utformingen og oppfølgingen av de konkrete sikkerhetstiltakene. Tilsynet var under høringsrunden sterkt kritisk til mange av de tiltakene som nå blir satt i verk. Vis mer

En rapport det danske Justisdepartementet utarbeidet for EU-kommisjonen skulle beskrive ti eksempler på tilfeller der lagring av danskenes telefon- og internettrafikk ble brukt til å bekjempe kriminalitet.

Men det gikk ikke helt som planlagt - ifølge Comon.dk viste det seg at lagrede data om internettbruk ikke hadde hatt noen verdi for etterforskningen i noen av sakene.

- Rapporten viser at det ikke blir tryggere dess mer vi overvåker. Det er ikke er alltid datalagring er effektivt, sier nestleder i organisasjonen Stopp Datalagringsdirektivet Heidi Nordby Lunde.

Omfattende lagring

Da Danmark innførte direktivet i 2007 gikk de lenger enn EU forlangte. For å bekjempe kriminalitet har politikerne vedtatt at teleselskapene skal logge store mengder av danskenes internettrafikk.

Men av de ti sakene departementet viser til i rapporten, har de benyttet seg av internettopplysninger i bare én av sakene - uten at det fikk noen betydning for saken.

Den norske implementeringen innebærer ikke logging av datapakker på samme måte. Lunde mener likevel at rapporten føyer seg inn i rekken av evalueringer som viser at direktivet har liten effekt.

- Vi har allerede mange negative erfaringer fra andre land, og det burde blitt tatt større hensyn til i den norske debatten, sier Lunde.

- Bekjemper kriminalitet

Politiet er blant aktørene som har tatt til orde for innføringen av direktivet i den norske debatten.

Politidirektoratet understreker at de ikke kjenner sakene i den danske rapporten, men synes ikke konklusjonen er bekymringsverdig.

- I høringsrunden redegjorde vi grundig for at historiske trafikkdata blir brukt i mange store og alvorlige straffesaker. Her viste vil til eksempler som drap, ran og voldtekter. Det har ikke skjedd noen endring i dette, sier seksjonssjef Morten Hojem Ervik til VG Nett.

Heidi Nordby Lunde i Stopp DLD krever at politiet må kunne vise til raske resultater for å rettferdiggjøre direktivet.

- Seks måneder etter innføringen bør vi kunne se en radikal i fremgang i kriminalitetsbekjempelsen. Det skal være en klar oppgang i oppklaringer som kan føres tilbake til datalagringsdirektivet - det har politiet lovet oss, sier Lunde.

- Viktig med evaluering

I høringsrunden markerte Datatilsynet seg som en sterk kritiker av datalagringsdirektivet. Direktør Bjørn Erik Thon vil ikke kommentere den danske rapporten, men sier at det er viktig at direktivet evalueres når det blir innført i Norge.

- Når man innfører noe såpass omfattende og dyrt, er det viktig at det har den effekten det skal ha. Men det kan vi først vite når direktivet har vært praktisert en stund, sier Thon til VG Nett.

Han viser til VGs sak tidligere denne uka om hvor mye informasjon mobilselskapene har om oss.

- Det er allerede inngripende, og det blir enda mer som lagres når datalagringsdirektivet trer i kraft.

Direktivet skulle etter planen trå i kraft i april i år. Men fordi regjeringen trenger mer tid på å vurdere hvem som skal ta regningen, er innføringen utsatt to ganger.

Dansk regjering presset

I Danmark har Justisdepartementets rapport ført til at den danske regjeringen er under stort press for å begrense overvåkningen.

Ifølge Comon.dk krever opposisjonen at justisministeren begrenser overvåkningen til det aller mest nødvendige. De frykter at Danmark har overimplementert direktivet ved å innføre mer overvåkning enn EU krever.

Justisministeren står imidlertid fast på at datalagring er viktig for politiet.

- At politiet har tilgang til alle danskers telefon- og internettrafikk er avgjørende for oppklaringen av grove forbrytelser, sier Morten Bødskov.

VG Nett har ikke lyktes i å få en kommentar fra det norske Justisdepartementet.

Publisert: 07.06.12 kl. 18:18

Les også

Mer om Personvern