VERPESJUKE: Regjeringen har satt ned en egen arbeids­gruppe for å få norske kvinner til å føde flere barn. MDG mener befolkningsvekst bør komme gjennom innvandring.

Fødselstall

I 2009 var Norge et av de mest fruktbare landene i Europa, med et forventet antall barn per kvinne på 1,98. Siden har det gått bratt nedover.

I 2017 hadde det samlede fruktbarhetstallet (SFT) per kvinne sunket til 1,62, viser tall fra Statistisk sentralbyrå.

Ikke siden de harde tretti­årene har norske kvinner vært så lite ivrige på å få barn.

Nå tar regjeringen grep for å få opp de sviktende fødselstallene.

– Lave fødselstall utgjør på sikt en stor utfordring for velferdsstatens bærekraft. Statsministeren og regjeringen er bekymret for den store nedgangen i antall fødsler, sier barne- og likestillingsminister Linda Hofstad Helleland.

Lave fødselstall: • Forventet antall barn per kvinne er målt i «samlet fruktbarhetstall» (SFT). • Fruktbarhetstallet i Norge var på 1,98 i 2009, men har falt jevnt siden da. I fjor var SFT nede i 1,62. • For at et land skal reprodusere seg uten hjelp utenfra, må hver kvinne i snitt få, 2,1 barn. • Mange industrialiserte land i Europa har slitt med lave fødselsrater i lengre tid.

Arbeidsgruppe på saken

Regjeringen har nå satt ned en tverrdepartemental arbeidsgruppe som skal finne ut hvordan man kan få opp fødsels­tallene.

– Arbeidsgruppa er satt ned for å vurdere endringer i relevante støtteordninger til barnefamilier, slik at de kan stimulere til at flere får barn tidlig og legge til rette for flere barnefødsler samlet sett, sier Helleland.

Gruppa, som består av representanter fra Barne- og likestillingsdepartementet (BLD), Kunnskaps­departementet og Finans­departementet, skal også finne ut om noen av dagens ordninger gjør at folk venter med eller får færre unger.

Får kritikk fra MDG

Håpet er at gruppa skal finne tiltak som kan iverksettes raskt, men ministeren vil ikke gi noen dato for når de skal være ferdig med sitt arbeid.

MDG er kritisk til gruppas mål.

– Man kan sette spørsmålstegn ved hva slags menneskesyn regjeringen har, når de er så opptatt av å få kvinner til å føde mer, heller enn å slippe flere inn i landet, sier Farid Shariati, sosialpolitisk talsperson i MDG.

Han mener det ikke er politisk oppgave å få folk til å få flere barn.

– En bedre politikk, hvis man ønsker å øke Norges innbyggertall, er å være mer åpen for omverden. Vi kan si velkommen til nye mennesker og anerkjenne at de er den mest verdifulle ressursen som finnes, sier Shariati.

MDG-talspersonen viser til at det i dag er rekordmange mennesker – 68 millioner – på flukt i verden.

Han mener det kan oppfattes hyklersk at norske myndigheter jobber på spreng for å få flere nordmenn, samtidig som de er opptatt av å få ned befolkningen i andre deler av verden.

– Norge bruker mye penger som bidrar til at befolkningsveksten i verden flater ut. Det er positivt. Men det sender et ganske spesielt signal når man samtidig stenger grensene for innvandring og sier «det må bli flere av oss,» sier Shariati.

KrF vil ha barn

Mens MDG er kritisk til fødeoffensiven høster regjeringen lovord fra KrF.

– Jeg er veldig glad for at det er satt ned en slik gruppe. Det er en viktig sak for KrF at alle familier føler de har muligheten og støtten til å få barna de ønsker seg, sier Kjell Ingolf Ropstad, nestleder i KrF.

Han understreker at KrFs familieengasjement handler mer om familiens viktige rolle i samfunnet, enn samfunns­økonomiske hensyn. Han mener regjeringens fødegruppe bør gå inn for en kraftig økning i engangsstønaden. Stønaden som i dag er på 63.000, er en engangssum som gis til dem uten rett på foreldre­penger.

– Vi mener engangsstønaden bør økes til 2G, nær 200.000 per barn. Det vil sikre at folk ikke velger bort barn av økonomiske hensyn, sier Ropstad.

I neste årets budsjett fikk KrF gjennom å øke støtten med 20.000 kroner.

jos@klassekampen.no