Stortingsflertallet går nå inn for avkriminalisering av narkotika. Ansvaret for oppfølgingen av de som tas for bruk eller besittelse av stoffer til eget bruk skal overføres fra justisvesenet og til helsesektoren.

Brorparten av landets medier uttrykte sin støtte til utviklingen. De som ruser seg skal møtes med hjelp og ikke straff. Hvis vi ser over til Portugal, så er bruk av stoffer fullstendig avkriminalisert. De som tas for besittelse av en gitt dose, må innen tre dager møte for en frarådingskommisjon. Denne kan kreve at de går i behandling, utstede en bot eller bare la dem gå.

Det er hva Stortingets helse- og omsorgskomite skal til Portugal for å lære av, deres 17 år gamle rusreform. Dette reiser spørsmål om hva vi skal gjøre med de pågrepne som ikke har et problemfullt forhold til rusmidler, om politiets prioriteringer faktisk skal styre hvem som tilbys helsehjelp, om samme politikk skal gjelde for alle rusmidler og hvorfor vi ikke likegodt legaliserer og regulerer. Noe som lett misforstås som å gå for langt.

California, delstaten med nær 40 millioner innbyggere, legaliserte cannabis til salg over disk 1. januar og er den åttende amerikanske stat som legaliserer både bruk og salg av cannabis.

Støtten til legalisering øker som følge av ny kunnskap, og mer enn 60 prosent av den amerikanske befolkning er nå tilhengere av full legalisering av cannabis. Ytterligere 15 amerikanske delstater vurderer å legalisere cannabis, samtidig ser vi at flere europeiske land avkriminaliserer bruk og besittelse av alle stoffer.

For å sikre fornuftige restriksjoner med statlig styring, er det legalisering som må til. Nøyaktig som med alkohol i kjølvannet av forbudstiden (1919-1926). Ved legalisering går inntektene til statskassen, ved avkriminalisering opprettholdes fortsatt det kriminelle marked.

Paradokset med avkriminalisering fremfor legalisering gjenkjennes hvis vi ser på holdningen til sprøyterom og heroinutdelingsklinikker. Heroinutdeling misforstås også fortsatt som å gå for langt, imens sprøyterom for lengst er innført. Sprøyteromsforskriften tillater besittelse av en brukerdose heroin og sprøyterommene legger til rette for injisering av denne.

Heroinutdeling innebærer derimot å slå beina under på det illegale marked, da innføres statlig styrt utdeling av terapeutiske heroindoser til mennesker med avhengighetslidelser.

På heroinklinikken er det legen som doserer den varedeklarerte medisinen, på sprøyterommet er det brukeren som doserer et illegalt stoff med sterkt varierende kvalitet. Hvis vi ser på tallene fra 2014 – 2015, var det 627 overdoseutrykninger til sprøyterommet i Oslo, selv om ingen av disse døde er det 627 for mange.

For å sette det helt på spissen, blir salg av kvinner og barn til sexindustrien og store deler av verdens våpenhandel muliggjort og styrket av nettopp inntekter fra handel med heroin, kokain, cannabis og andre stoffer. All slik kriminalitet fremstår hardnakket motstandsdyktig når det kommer til bekjempelse av den.

Fra produksjon, til smugling, til salg, mot alt dette ser vi en endeløs og håpløs kamp. Fra politiet i Norge til militæret i stater der narkomafiaen forgifter hele samfunn.

All kriminalitet, vold og drap vedvarer mellom ulike grupper, gjenger og karteller i konkurransen om dette markedet. De mest hensynsløse vinner. Avkriminalisering spiller ingen rolle for disse forholdene, til det trengs at statene regulerer og kontrollerer alt fra produksjon, distribusjon og salg. Nøyaktig slik det gjøres med tobakk, alkohol og medikamenter.

Arild Knutsen, leder i

Foreningen for human narkotikapolitikk