Tilsyn åpnet sak mot studenthjem: har altfor få nordlendinger

Et unikt botilbud for studenter i Oslo har utviklet seg til et FN i miniatyr. Det er bare ett problem: Egentlig skal det bare bo nordlendinger der.

De tre nordlendingene Lars Samuelsen (39) og brødrene Einar (19) og Bjørn Reynisson Grimsby (25) mener det er fint at det ikke bare bor nordlendinger på Nord-Norsk Student- og Elevhjem. 27-åringen Erik André Westrum Johansen (t.h.) fra Oppland trives også blant studenter fra Nord-Norge. I bakgrunnen Charlotte Kusi (t.v.) og Joyce Rhoda Akuaku fra Ghana. Signe Dons

Arnfinn Mauren

8. apr. 2017 21:30 Sist oppdatert 22. mai 2017

Like innenfor Ring 3, noen steinkast fra Ullevaal stadion, ligger tre litt anonyme, grå bygninger. De som kjenner til blokkene, kaller dem bare for «Nordnorsken». Her er det 147 hybler og leiligheter, øremerket for nordnorske studenter.

– Det er et veldig trivelig sted. Vi har et samhold blant beboerne her som jeg ikke har opplevd noen andre steder, forteller studenten Lars Samuelsen (39) fra Harstad.

Men for en tid tilbake fikk studenthjemmet myndighetenes søkelys rettet mot seg. Stiftelsestilsynet åpnet tilsynssak mot studenthjemmet etter en henvendelse om fordelingen av hyblene.

Nord-Norsk Student- og Elevhjem, som er det fulle navnet, er organisert som en stiftelse, og vedtektene har et klart formål: Eie og drive student- og elevhjem for nordnorsk ungdom i Oslo.

Stiftelsestilsynet ba boligstiftelsen om å redegjøre for hvor stor andel av beboerne som egentlig er omfattet av formålet. Altså: Hvor mange nordlendinger bor der?

Erik André Westrum Johansen (27) fra Søndre Land, bare 13 mil nord for Oslo, er en av rundt 70 beboere på «Nordnorsken» som ikke er fra Nord-Norge. Han legger ikke skjul på at han trives på sine 12 kvadratmetere blant nordlendinger. Signe Dons

Vil ikke tallfeste hvor lav andelen kan være

Ledelsen ved studenthjemmet har ikke lagt skjul på situasjonen. I dag er rundt halvparten av beboerne fra Nord-Norge. Resten kommer fra andre deler av landet, og fra utlandet.

– Vi gjør det vi kan for å få nordnorske beboere, men i den nordnorske identiteten ligger det også et ønske om å hjelpe andre. Ledige hybler leier vi derfor ut til studenter fra andre deler. Det er jo ikke noen mening i at de skal stå tomme, sier eiendomssjef Eddi Samuelsen.

Stiftelsestilsynet har så langt akseptert forklaringen til stiftelsen, og avsluttet tilsynet. Men samtidig har tilsynet gitt klar beskjed til styret at de har et ansvar for å følge vedtektene.

Tilsynet ønsker imidlertid ikke å tallfeste hvor lav andelen av nordlendinger kan være - før det vil bli reagert.

– Det er ikke mulig å gi et minimumstall. Spørsmålet er om stiftelsen gjør nok for å få inn nordnorske studenter, påpeker seniorrådgiver Bjarte Urnes i Stiftelsestilsynet.

Resultat av nordnorsk dugnadsarbeid

Nord-Norsk Student- og Elevhjem har en spesiell historie. Initiativet kom fra musikeren og avisredaktøren Nanna With, datter til Richard With - stortingsrepresentanten som er blitt beskrevet som «Hurtigrutens far».

Avisredaktøren, musikeren og forfatteren Nanna With - opprinnelig fra Andøya - var i årene etter 2. verdenskrig sentral i arbeidet med å få reist et hybelhus for nordnorske studenter i Oslo. Oslo Museum

Ideen ble sådd høsten 1945, og i årene etter 2. verdenskrig arbeidet Nanna With sammen med flere andre sentrale skikkelse fra Nord-Norge med å få reist et bygg som sikret nordnorske studenter bolig mens de studerte i Oslo.

Men det skulle ta 15 år før hybelhusene sto ferdige. Finansieringen ble sikret gjennom bidrag fra offentlige myndigheter og innsamlede midler fra bedrifter og kommuner i Nord-Norge. Kommunene fikk tildelt et visst antall plasser, basert på hvor stort bidraget var.

Ifølge dagens nordnorske beboere så var det ikke bare den generelle bolignøden som var utfordrende.

Nordlendingene skal også ha møtt regelrett diskriminering mens de lette etter bolig i Oslo.

– Da vår mor skulle flytte til Oslo opplevde hun å bli avvist av huseiere som ikke ønsket å leie ut til nordlendinger, forteller Einar Reynisson Grimsby

Fakta Stiftelser En stiftelse er en formuesverdi (penger, eiendom, aksjer, eiendeler) som ved testament, gave eller annen rettslig disposisjon blir stilt selvstendig til rådighet for et bestemt formål av ideell, humanitær, sosial eller annen art. Kjernen i stiftelsesbegrepet - det som skiller stiftelser fra andre rettsdannelser - er at formuen må være stilt selvstendig til rådighet for formålet. Det betyr at den som gir en formuesverdi til en stiftelse ikke lenger har rådighet over det som er overført til stiftelsen. Oppfyller rettsdannelsen kriteriene ovenfor, er det en stiftelse, uavhengig av om den betegnes som legat, fond, institusjon eller lignende. En stiftelse har ingen eiere eller medlemmer - og dermed heller ingen generalforsamling. Styret er stiftelsens bestemmende organ. Hvordan styre- medlemmene velges, varierer. Stiftelsestilsynet fører tilsyn og kontroll og skal påse at forvaltningen av stiftelsene skjer i samsvar med stiftelsens vedtekter og stiftelsesloven. Vis mer

Nord-Norsk Student- og Elevhjem har tatt imot studenter i 57 år. Blokkene ble for øvrig tegnet av Erling Viksjø, arkitekten bak Høyblokken i regjeringskvartalet. Signe Dons

Gjør et PR-fremstøt overfor kommunene

Dagens beboere peker på et par årsaker til at studenthjemmet ikke fyller opp hyblene med nordlendinger: Det kan være at deling av toalett- og kjøkkenfasiliteter ikke frister alle. Manglende kunnskap om stedet kan også være en årsak.

– Jeg tror ikke det er mange som har hørt om dette stedet, sier brødrene Bjørn (25) og Einar Reynisson Grimsby (19) fra Finnsnes i Troms.

De to fikk vite om stedet gjennom familien. På videregående skole var det ingen informasjon om studenthjemmet. Men nå opplyser studenthjemmet at de vil rette på dette.

– Vi kommer nå til å sende ut informasjon til alle videregåendeskolene i de kommunene som har tildelingsrett, forteller eiendomssjef Eddi Samuelsen.

Charlotte Kusi (t.v.) og Joyce Rhoda Akuaku fra Ghana er fullstendig klar over de bor i et studenthus som er forbeholdt studenter fra Nord-Norge. - Men nå er det som et Forente Nasjoner her, og det er bra, synes de - her under matlaging på felleskjøkkenet. Signe Dons

Aldershjem for hushjelper fikk lempe på kravene

Det var ikke uvanlig at boliger som ble bygget på 1950- og 60-tallet hadde helt spesielle formål. Er det organisert som en stiftelse, kan ikke formålene endres uten videre.

Seniorrådgiver Bjarte Urnes i Stiftelsestilsynet. Stiftelsestilsynet

Men noen ganger innser Stiftelsestilsynet at formålet er utdatert. Det skjedde da Stiftelsen Alderdomshjem for Kvinnelig Hushjelp i Oslo ble slått sammen med en annen stiftelse til Sofiesgate Sosiale Stiftelse.

Aldershjemmet var opprinnelig forbeholdt kvinner over 56 år som hadde jobbet som hushjelp i Oslo i minimum fem år. Søkere måtte også fremlegge attest på at de ikke hadde noen smittsom sykdom og at de var et «aktverdig og fredelig menneske».

– Det kan komme et punkt der det kan bli vanskelig å etterleve formålet til slike boligstiftelser, sier Bjarte Urnes.

Men Stiftelsestilsynet mener at situasjonen for studenthjemmet er en helt annen enn den var for aldershjemmet. Derfor komme tilsynet neppe til å godta noe annet enn at nordlendinger skal prioriteres på «Nordnorsken».

– Nei, jeg antar at det fortsatt er mange nordnorske studenter i Oslo. Derfor skal det være mulig å oppfylle formålet.

Andelen kan variere fra år til år, men nå er halvparten av beboerne ved Nord-Norsk Student- og Elevhjem fra Nord-Norge. Nå skal stedet gjøres bedre kjent, for å tiltrekke seg flere. Studenthjemmet understreker at nordnorske studenter har prioritet når søkermassen vurderes. Signe Dons

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding