Regjeringens nye veiselskap lover raskere og billigere veier – men med lavere standard

– På en del områder bygger vi med for høy standard i Norge, sier Ingrid Dahl Hovland, sjefen for veiselskapet.

Tre prosjekter med tilsammen 83 km med motorvei som skal påbegynnes neste år. Inkludert en forsering av E18-utbyggingen ved Langangen i Telemark som gjør at man kan fortsette gjennom fylket uten at entreprenøren trenger å rigge ned kontoranlegg og maskinpark. Dette topper den foreløpige skrytelisten til Ingrid Dahl Hovland, sjef for Regjeringens nye veiselskap. Morten Uglum

27. juli 2016 21:15 Sist oppdatert 14. januar 2018

Hovland lover motorvei til Hamar og forbi flere år før det er planlagt, og skal spare milliarder. Blant annet gjennom å fjerne veibelysning, bygge smalere veier og investere mindre i drenering og frostsikring, samtidig som Nye Veier innfører en ny gjennomføringsmodell med omfattende involvering av entreprenører og bruk at totalentrepriser.

Der er de ikke ennå.

– Ingen.

Det svarer sjefen selv på spørsmål om det etter et halvt års virksomhet finnes synlige spor etter Regjeringes nye selskap Nye Veiers innsats. Men hun beskriver papirinnsatsen, i form av kuttsjekk og saksbehandling, som formidabel.

Byggestart for tre store veiprosjekter til våren

Ingrid Dahl Hovland garanterer overfor Aftenposten at Nye Veier vil bygge motorveier raskere, mer effektivt og billigere enn Statens vegvesen, hennes tidligere arbeidsgiver.

– Ja, jeg gjør det. Vi ser store muligheter. For strekningen Kolomoen-Moelv ligger vi allerede 300 millioner under Veivesenets anslag, sier Hovland.

Ikke bare det. Regjeringens veiselskap lover at 43 km med motorvei, fra Stange syd for Hamar til Moelv, skal stå klare i 2021, delvis i 2020. Det er minst to år tidligere enn planlagt, ettersom åpning hittil løst er anslått til tidligst 2023.

Også E18-prosjektene Tvedestrand-Arendal og Rugtvedt (syd for Brevik) til Dørdal (nord for Kragerø) er klare for byggestart i 2017, ifølge Hovland etter rekordraskt arbeid i eget selskap og behandling i Stortinget.

«Tok tak i lokalpolitikerne»

– Hvordan fikk dere fremskyndet byggingen av Kolomoen-Moelv?

– Vi tok tak i lokalpolitikere, samlet dem i et rom og sa at hvis vi klarer å få til lokale vedtak på bompengefordeling, så skal vi jobbe for å få gjennom stortingsproposisjonen i vår. Vi fikk den gjennom. Det er egentlig helt utrolig, sier Hovland.

Punkt for punkt vil Nye Veier redusere motorveistandarden

Regjeringen har tatt åtte veiprosjekter fra Veivesenet og gitt dem til Nye Veier. Til sammen var de anslått til å koste 148 milliarder kroner. Hovland & Co. tror det kan gjøres 22 mrd. billigere ved å:

Droppe veibelysning over lange strekninger.

La terrenget ta seg av dreneringen i stedet for å bygge lukket drenering langs utvalgte strekninger.

Redusere veibredde.

Redusere krav til sikt.

Redusere tykkelsen på asfaltlagene.

Lage enklere frostsikring på utvalgte strekninger.

Slik forsvarer hun lavere standard

– Bedrer ikke veilys trafikksikkerheten kraftig?

– Nei, vi finner ikke noe i forskning som sier at det gir høyere trafikksikkerhet utenfor tettbebygd strøk og utenfor kryssområder. Vi har jo også viltgjerder langs veiene, sier Ingrid Dahl Hovland.

– Skremmer ikke erfaringene med telehiv på nye motorveier?

– Jo, det skremmer. Det samme med Skjeggestadbrua og raset i Hanekleivtunnelen. Det skal bare ikke skje på våre strekninger. Kvalitetssikring i gjennomføring er svært viktig.

– Mener du at Veivesenet har bygget for flotte motorveier?

– På en del områder bygger vi med for høy standard i Norge, mener vi. Det må inn et større kostnadsfokus. I Sverige er man gjerrigere på standardvalg, spesielt på strekninger med litt lavere trafikk, sier Hovland.

Debatten om hvor veien skulle gå gjennom våtmarksområde Åkersvika syd for Hamar, har gitt mange års utsettelse av motorvei gjennom denne delen av Hedmark. Saken lå fire år bare i Miljøverndepartementet. Stein J. Bjørge

Veivesenet: – Kan bli dyrt å bygge billig

Aftenposten har referert listen over lavere standard for Terje Moe Gustavsen, direktør i Statens vegvesen. Slik svarer han:

– Det kan bli dyrt å bygge billig dersom utgiftene til drift og vedlikehold blir store. Og hensynet til trafikksikkerhet er sentralt i all planlegging og bygging av veier. Samtidig er det viktig hele tiden å se muligheter for endringer, eventuelt forenklinger, og ta i bruk nye metoder. I den sammenheng vil vi selvsagt bruke både egne og andres erfaringer.

Trygg Trafikk: Kan nulle ut dødsulykkene, men ...

– Det er litt farlig å si bare ja eller nei til lavere standard, sier seniorrådgiver og veteran i Trygg Trafikk, Bård Morten Johansen.

– I dag er forholdene ille på strekningen Kolomoen-Moelv. Motorvei kan nulle ut dødsulykken og kanskje fjerne ulykker med hardt skadde. Oppgradering trengs så fort som mulig, sier han.

– Hovland har nok rett i at trafikksikkerheten ikke umiddelbart blir svekket med standardene hun beskriver. Men kvalitet har også med levealder å gjøre. Vi vet at det tar lang tid å oppgradere veier i Norge når de er blitt gamle og slitne, sier Johansen.

- He-he, ja, jeg hører stadig om det på radioen, sier Ingrid Dahl Hovland da vi konfronterer henne med at Nordbytunnelen i Follo, som hun var prosjektleder for, stadig er stengt. - Vi jobbet for å få en kontinuerlig overvåking av modellen, knyttet til Vegtrafikksentralen. Det ville hjulpet, men den er litt mørk kanskje, vi kunne nok sett på lys, vann- og frostsikring. Morten Uglum

Debatten om hvor veien skulle gå gjennom våtmarksområde Åkersvika syd for Hamar, har gitt mange års utsettelse av motorvei gjennom denne delen av Hedmark. Saken lå fire år bare i Miljøverndepartementet. Stein J. Bjørge

Fakta Dette er Ingrid Dahl Hovland Ingrid Dahl Hovland er utdannet sivilingeniør fra NTNU i Trondheim. Hun har jobbet som prosjektleder i Statens vegvesen, har jobbet i Veidekke med ansvar for entreprenørtjenester innen vei- og tunnelbygging, har ledet boligdivisjonen i Selvaag Gruppen og var administrerende direktør i Spenncon AS da hun fikk jobben med å lede Nye Veier AS. Vis mer

Svenske veier til halv pris

Ifølge Nye Veier bygger svenskene motorveier til halve prisen av det Norge gjør, på grunn av:

Enklere topografi.

Raskere planlegging.

Større og mer sammenhengende prosjekter.

At kommunedelplan og reguleringsplan gjøres som én prosess.

Enklere standard og design på selve veien.

– I Norge er selve planleggingen effektiv. Men så kommer lange perioder der det ikke skjer noe. Når planene blir liggende i skuffen, går de ut på dato, og vi mister både informasjon og kompetanse, sier Hovland.

I over 40 år har striden stått om hvor E6 skal gå forbi Ringebu, lenger nord for Moelv.

Ringebu og Statens vegvesen har skiftet på å lede kampen. Til slutt vant kommunen.

Fakta Slik jobber Nye Veier AS - og med disse veiene Eies av staten – har eget styre: Regjeringens veiselskap er heleid av Samferdselsdepartementet, som også er oppdragsgiver. De rapporterer til et eget styre. Siste ledd er en generalforsamling ledet av samferdselsministeren. Skriver egne avtaler for hvert veiprosjekt: Nye Veier AS skriver en egen veiutbyggingsavtale, med fastpris, med oppdragsgiver. Den omfatter et helt prosjekt eller en strekning, inkludert en bompengefinansiering. Det skal satses på omfattende bruk av totalentrepriser, der én entrenør eller flere i et samarbeid dem imellom får ansvaret for hele prosjekter. Frem til nå er følgende utbyggingsavtaler signert: E6 Kolemoen-Moelv. Tvedestrand-Arendal og Rugtvedt-Dørdal. Alle tre påbegynnes i 2017, og skal være ferdig henholdsvis i 2020–21, 2019 og 2019. Fire entreprenører er valgt ut så langt: Skanska, NCC, AF og tyske Hochtief. Rangering av 20 prosjekter før jul: Ytterligere to prosjekter er så langt prioritert, E39 Kristiansand Vest – Vigeland og E6 Trøndelag (Åsen-Ranheim og Melhus-Ulsberg). Innen utgangen av året skal alle åtte strekninger som Nye Veier har fått ansvar for (20 om man deler dem opp i underprosjekter), være rangert. Det som avgjør rekkefølgen, er samfunnsøkonomisk lønnsomhet, trafikkmengde, ulykkesbelastning, redusert reisetid og mulighet for helhetlig utbygging. I alle de åtte prosjektene Nye Veier har fått, er valg av trasé avgjort. Det gir en stor fordel i forhold til mange av prosjektene Statens vegvesen jobber med. Skal bygge for 8 mrd. kroner i året: Lykkes Nye Veier i å bygge billigere, overføres «overskuddet» til neste prosjekt på listen, som kan komme i gang tidligere enn planlagt. En aktuell kandidat er E39 fra Kristiansand i retning Stavanger. Skal bidra til kutt i CO₂-utslipp: For å bidra til reduserte CO₂-utslipp skal Nye Veier spesielt se på frakt av utstyr og masse til veiprosjektene og prøve å kutte ned på bruk av stål og betong. Vis mer

Skal overlate mye av jobben til entreprenørene

Den tidligere prosjektlederen i Veivesenet kjenner seg igjen i anklagene mot etatens «vi vet best»-holdning. Nye Veier gir nå entreprenørene en helt ny rolle.

– Ved å involvere dem tidlig i prosessen kan entreprenørene konkurrere på egne, tekniske løsninger og selv bære risikoen, sier Hovland.

Entreprenørene skal også gis ansvar for drift og vedlikehold i 20 år etter at veien står ferdig, som et prinsipp.

– Da tror jeg at de nøye vil vurdere slitedekk og asfaltdekk. Å gjøre ting om igjen er dyrt, sier hun.

– Men om noe da oppstår, blir det ikke en diskusjon om ansvaret for vei og metode?

– Det er klart. Men filosofien bak modellen er at kompetansen sitter i bransjen, ikke hos oss, sier Hovland.

Veien skal bli til og leve i en 3D-versjon

Det er en side til ved NV-modellen som gir lys i øynene hos Hovland, nemlig gjennomført bruk av 3D-modellering av en vei.

– Med 3D-modellering for veikroppen kan vi samle fakta fra veioppbygging, materialbruk og gjennomføring. Det gir løpende dokumentasjon, kvalitetssikring av materiale og utførelse, sier hun.

I sin tur skal anleggsmaskiner, og kjøretøyene som ferdes på veien, automatisk samle informasjon som leggs inn.

– Vi ser for oss at det om noen år vil være mer automatikk i drift og vedlikehold av vei, gjennom digitalisering hele veien, og mot kjøretøyene, sier Hovland.

Er du oppdatert på når og hvordan staten planlegging av nye veier, jernbane, lufthavner og kaianlegg?

Dette er Veivesenet, Jernbaneverket, Kystverket og Avinor sitt forslag. Endelig plan skal vedtas i Stortinget våren 2017.

Stein Bjørge