Ap: Nullvekst på all trafikk inn mot Oslo- De tar feil, sier Veivesenet og Høyre

All vekst i transport rundt storbyene skal tas med kollektiv, sykkel og gange, sier politikerne. Men hva slags transport er det snakk om? Politikerne selv er i villrede.

Slik skal ny E18 gjennom Bærum fortone seg, om dagens planer blir opprettholdt. Statens vegvesen

30. august 2015

Valgdebatten går høyt om ny E18 Asker-Lysaker. Politikere står i kø for å kreve at utvidelsen av veien bare kan aksepteres om veien ikke gir økt biltrafikk, og ikke økte utslipp.

Bak kravet ligger målet fra Nasjonal transportplan og klimaforliket om at transportvekst skal tas med kollektiv, sykkel og gange.

Det høres tilforlatelig ut. Men faktum er at politikere i Oslo og Akershus har høyst ulike tanker om hva slags transport som ikke skal vokse.

Påstand I: Gjelder ikke næringstrafikk

Søndag hevdet Knut Gløersen i Statens vegvesen, prosjektleder for ny E18, at det bare er privatbiltransport som skal holdes på samme nivå som før. Ikke næringstrafikk, som på dagtid utgjør rundt halvparten av trafikken.

Påstand II: Gjelder all trafikk

Arbeiderpartiets byrådslederkandidat, Raymond Johansen, oppfatter situasjonen annerledes:

— Vårt krav er at utbyggingen ikke skal innebære økt trafikk til Oslo sentrum, eller økte utslipp, uavhengig av om det er privatbiltrafikk eller næringstrafikk. Her har Veivesenet et forklaringsproblem. De må garantere at utbyggingen ikke fører til mer trafikk inn til Oslo, sier Johansen til Aftenposten.

Også KrFs samferdselspolitiske talsmann Hans Petter Grøvan mener det må dreie seg om all biltrafikk.

Påstand III: Gjelder privatbiler

Hva så med hovedmotstander Høyre?

— Jeg er ikke for tiltak som bidrar til mer biltrafikk inn mot Oslo. Det kan ikke Oslo håndtere, og det vil heller ikke være i tråd med målene om å redusere utslippene, har byrådsleder Stian Berger Røsland uttalt.

Når Aftenposten ber ham presisere om biltrafikk også omhandler næringstrafikk, og spør hvilket år man skal holde nullvekst opp mot, skriver han følgende i en SMS:

«Jeg mener det er viktig ikke å legge til rette for flere privatbiler inn til Oslo sammenlignet med dagens situasjon.»

Også Morten Vollset i Akershus Sp mener det er persontransport dette dreier seg om.

Ny ambisjon: Vil kutte all trafikk med 30 prosent

Miljøpartiet de Grønne har en annen tilnærming. De vil ha 30 prosent færre biler inn til Oslo, næringstrafikk inkludert. Det betyr kutt både for privatbiler og næringstransport.

— Men vi ønsker ikke at unødvendig privatbilisme skal strupe næringstransporten, understreker førstekandidat i Oslo, Lan Marie Nguyen Berg.

Aksepterer Veivesenets versjon, men..

Venstres Abid Q. Raja mener at transportmålet fra NTP og klimaforliket handler om personbiltransport.

- Men vi ønsker et tilsvarende nullvekstmål for vare- og godstransport, legger han til.

Hvilket år skal man sammenligne med?

Hva så med målet om nullvekst, tar det utgangspunkt i 2012, da klimaforliket ble inngått, 2015, slik Høyres Berger Røsland mener, eller 2030, som trafikkmålene er rettet mot?

Både Abid Q. Raja og Hans Petter Grøvan mener at året man skal sammenligne med er 2012, da forliket ble inngått.

Men det er feil.

Aftenposten har kontaktet NTP-ekspertisen i Statens vegvesen. De slår fast to ting:

Det er kun veksten i personbilbruken som skal stanses.

Det er ikke definert noe år man skal sammenligne med.

I mer enn 40 år har man planlagt ny E18 mellom Asker og Lysaker. Uten at én meter vei er bygget. Her kan du lese om hvorfor.

Miljøpartiet de Grønne vil felle alle byråd som aksepterer ny E18. Her er begrunnelsen.

Fakta E18 skritt for skritt 1647 -2016 1647 Da kong Fredrik III reiser vestfra til Christiania, er «Den Drammenske Kongevei» farbar bare med slede om vinteren. Kongen tar derfor sjøveien.1664 Tidligere hofftjener Christen Andersen søker om å få holde et par hester og noen senger, samt rett til å skjenke øl og brennevin «ved den gamle Vey gjennom Sandvigen».1677 Hele veien mellom Drammen og Oslo blir trolig kjørbar. (Da motorveien mellom byene sto ferdig i 1977 fikk festskriftet navnet «Drammensveien 300 år».)1859 En ny drammensvei "langs sjøen" står klar , etter at den gamle veien stedvis gikk inne i landet. i. At jernbanen dukker opp i 1872 og legges tvers over veien ved Lysaker skaper betydelig irritasjon.1934 Drammensveien føres forbi Rådhuset i Sandvika, «utenom sentrum», som det heter.1937 3500 passerer biler daglig over Sandviksbroen.1958 I august dette året melder Aftenposten at arbeidene med Drammensveien i Oslo og Bærum «har skredet raskt frem den siste tiden». Det noteres innimellom 1200 biler i timen, gjennomsnittet pr. døgn måles i 1957 til 3700 biler. (I 2015 går det 3700 biler på veien – nå i timen.)1960 Kommunestyret i Bærum vedtar at det ikke vil «motsette seg at Drammensveien ved videre utbygging så vidt mulig gjøres fasadefri, idet den forutsetter at det i nødvendig utstrekning sørges for side- og parallellveier». Grunn blir ekspropriert, hus fjernes og veier må legges om.1964 Den foreløpige siste del av E18, forbi Sandvika, påbegynnes for Bærums del. I 1969 er veien ferdig til Slependen.1969 I oktober dette året varsler direktør Erik Ribu i Nærtrafikkomiteen for Oslo-området gjennom Aftenposten at det vil være aktuelt å bygge ny motorvei vestover, i 1980-årene. Han tenker på Jar-linjen, som skulle avlaste Drammensveien og forbindes med en prosjektert motorvei gjennom Oslo. Ribu avviser at trafikkveksten vil tvinge frem et forbud mot privatbiler i Oslo sentrum.1970-tallet. Jar-linjen faller. Arbeid fortsetter med planlegging av ny E18, uten store fremskritt.1972 Broen over Fornebu-krysset, kalt SAS-brua, bygges av fly, buss- og andre private selskaper. Den skulle være midlertidig, men rives først i 1987.Rundt tiårsskiftet 1970–1980 følger Bærum-busser fortsatt praksisen med å krysse over utgående motorveifelt ved Lysaker, på vei til Oslo.1980-tallet. Dagens fungerende veidirektør Lars Aksnes lager et notat for en bypakke. Noen år senere foreligger Oslopakke 1.1986 Aftenposten omtaler «Oslopakke» første gang, under tittelen: «En krone til veinettet betyr to i sparegrisen».1987 Målinger av luften langs E18 i Bærum viser tjærestoffer på nivå med det som ti år tidligere ble målt i Rådhusgata, den gang omtalt som Oslos mest forurensede gate.1990-tallet E18 gjennom Bærum utvides på lengre strekk til tre felt i hver retning, der det før gikk to, uten at selve veibredden utvides.2002 En konsekvensutredning for ny E18 presenteres. En første kommunedelplan vedtas i 2006. Men så settes bremsene på igjen.2011 Veivesenet presenterer en såkalt silingsrapport der flere løsninger til ny E18 blir presentert. Den møtes av krav om flere tunneler.2013 Planen legges frem for ny E18 Asker-Lysaker som Veivesenet jobber etter i dag. Med lange tunneler forbi Sandvika og Høvik.2014 I mars svarer Aftenpostens lesere over hele landet på hva som er viktigst av 18 nasjonale veiprosjektene. Ny E18 pekes ut som nr. 3.2015 Debatten om ny E18 går igjen høyt.2016 Til våren venter ny reforhandling av Oslopakke 3.Dersom planen fra 2013 blir fastholdt kan ny E18 stå klar i 2023.Kilder: «Ridesti, Kongevei, Motorvei» av Jacob og Kirsten Jacobsen, 1972, Bærum historielag, prosjektleder Knut Gløersen, SVV, Aftenposten,Wikipedia Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding