Nå mener fagekspertisen at den ferske dommen i Den europeiske menneskerettsdomstol (EMD) vil få stor betydning for norsk barnevernspraksis og det nasjonale rettsapparatets behandling av barnevernssaker.

- For tredje gang i nyere tid er Norge dømt i en barnevernssak. Det er under enhver kritikk. Dette har stor betydning for oss, men også for mange andre. Nå må barneministeren ta ansvar. Det er han som er ansvarlig, sier barnefar Ken til Dagbladet.

VIBEKE OG KEN VANT: EMD mener Norge har krenket familien med svært restriktive samværsbetingelser etter omsorgsovertakelse. Foto: Siv Johanne Seglem Vis mer

Han og samboer Vibeke fikk i fjor eldstejenta hjem etter mer enn tre års kamp mot barnevernet.

Tirsdag formiddag ble Norge dømt i Strasbourg fordi paret ble gitt så få samvær med datteren etter omsorgsovertakelsen.

Ikke nok

Domstolen vurderer at både fylkesnemnd og tingrett fastsatte få samvær basert på en tidlig vurdering fra barnevernet om at det skulle være en langvarig plassering av Ken og Vibekes datter.

Domstolen understreker at samværsintervaller på uker og, som i denne saken, på måneder normalt ikke er tilstrekkelig med tanke på familiegjenforening.

Dermed har Norge brutt artikkel 8 i Den europeiske menneskerettskonvensjonen (EMK), som omhandler retten til familieliv, på dette punktet.

«Det er avgjørende at samværsbetingelsene støtter oppunder målet om tilbakeføring til foreldrene», skriver domstolen.

EMD understreker at myndighetene har en «positiv plikt til å jobbe for gjenforening av foreldre og barn», så fremt målet om gjenforening ikke er i strid med barnets beste.

Når det gjelder selve omsorgsovertakelsen frikjenner EMD Norge, heter det i den ferske dommen.

- Betydningsfull

- Det er ingen tvil om at denne dommen er betydningsfull. Den vil få stor betydning fordi den peker på et område hvor det er mange saker, nemlig samværsfastsettelse, sier jusprofessor Karl Harald Søvig ved Universitetet i Bergen.

Eksperten på såkalte EMK artikkel 8-saker, som omhandler retten til privat og familieliv, mener den ferske dommen går i rette med det som er blitt en slags «normalordning i mange norske barnevernssaker».

- Vi har mange saker av denne typen. Storkammeravgjørelsen i EMD fra tidligere i høst berørte også norsk samværspraksis, men i denne dommen er det svært tydelig. Her er det, etter mitt syn, all grunn for Stortinget til å komme på banen som lovgiver. Det vil gjøre det enklere for fylkesnemnd og rettsapparat dersom de får veiledning gjennom en lovtekst, sier Søvig.

Professoren sier følgende om at Norge i den ferske dommen ble frikjent for selve omsorgsovertakelsen i saken til Ken og Vibeke.

- Det viser at EMD innrømmer nasjonale myndigheter en skjønnsmargin, selv når det er snakk om et inngripende tiltak, sier Søvig.

Skru På Lyd Error Error EMD-STORM MOT NORGE: Saken til Trude ble tatt til behandling i Menneskerettsdomstolen i desember 2015. Siden er ytterligere 34 norske barnevernssaker satt under lupen i Strasbourg. Video: Siv Johanne Seglem og Asle Hansen Vis mer

- Ny kurs

Advokat Rikke Arnesen i advokatfirmaet Furuholmen Dietrichson representerer klienter i to saker som er tatt til behandling i Menneskerettsdomstolen.

Hun har fulgt ekstra spent med på utfallet i saken til Ken og Vibeke fordi hun representerer ei ung mor som har opplevd å få to babyer hentet på fødestua av barnevernet.

Ikke bare er saken til Ken og Vibeke den første saken EMD behandler etter at barnemora Trude knuste Norge i domstolens storkammer i september.

Den er også den første såkalte nyfødt-saken som blir behandlet i Menneskerettsdomstolen, blant de 35 norske barnevernssakene som er tatt til behandling i Strasbourg.

- Dagens dom i EMD vil med all sannsynlighet føre til at EMD også fastsetter krenkelse i min klients sak når det gjelder samværsspørsmålet, sier Arnesen.

Norges høyesterett vil i februar neste år sette storkammer for å behandle fire barnevernssaker i lys av de nye føringene fra Strasbourg.

- Jeg blir meget overrasket hvis ikke Høyesterett nå staker ut en ny kurs for norsk barnevern når det gjelder foreldres samvær med sine barn etter omsorgsovertakelse. EMD har gjort det. Nå må norsk rett følge etter, sier Arnesen.

Viktig sak

I sitt høringssvar til ny barnevernslov på sensommeren i år trakk Norges institusjon for menneskeretter (NIM) fram Ken og Vibekes sak som viktig å følge med på.

NIM mente Strasbourg-dommernes vurderinger i den betente barnevernssaken kan skape presedens i såkalte nyfødt-saker.

«Saken gjelder omsorgsovertakelse av et barn som ble akuttplassert som nyfødt. Utfallet av denne vil også kunne gi en pekepinn på hvordan EMD vurderer slike saker, og hvordan det norske regelverket og praksis forholder seg til dette», skriver NIM.

Barne- og familieminister Kjell Ingolf Ropstad (KrF) sier til Dagbladet at departementet vil gå inn og se nærmere på alle saker som er tatt til behandling i EMD.

- Dommen som nå er falt i Strasbourg viser at det er viktig å jobbe godt med å legge til rette for tilbakeføring der det er mulig. Dette ble presisert i barnevernloven i fjor og må tas hensyn til når det fastsettes samvær, sier Ropstad.

- Vil øke innsatsen

Han understreker at enhver sak må underlegges en konkret vurdering opp mot hva som er til barnets beste.

- Vi vil øke innsatsen opp mot det kommunale barnevernet for å heve forståelsen, kunnskapen og kompetansen rundt dette, lover Ropstad.

Barneministeren understreker at han tar «på største alvor» at så mange saker er tatt til behandling i EMD.

- Vi må se kritisk på eget system, og ønsker EMD som et korrektiv utenfra, sier Ropstad.

Nå synes han det blir «interessant å se» hvilke vurderinger Høyesterett gjør når de snart setter storkammer og behandler fire barnevernssaker.

- Ikke godt nok begrunnet

Norges EMD-agent, advokat Marius Emberland hos Regjeringsadvokaten, sier følgende om den ferske dommen i Strasbourg:

- Dommen er todelt. Jeg ser at EMD på den ene side er kommet til at omsorgsovertakelsen ikke var i strid med konvensjonen. På den andre siden har domstolen konkludert med at begrensningene i samværet mellom foreldrene og barnet ikke var godt nok begrunnet i denne saken, sier Emberland og fortsetter:

- Etter vårt syn viser også denne dommen at hver sak nødvendigvis må vurderes for seg og at vurderingene er krevende. Dommen er imidlertid ikke rettskraftig ennå, og den må analyseres grundig. Det er derfor ikke naturlig at Regjeringsadvokaten sier mer om denne saken nå.