En av tre eldre får feil medisin

Svært mange sykehjems­pasienter over 65 år blir feilmedisinert. Nå krever legene bedre rutiner.

Overlege Kjell Krüger og avdelingssykepleier Hege Huseklepp viser hvordan de oppbevarer legemidlene på Løvåsen sykehjem. Eirik Brekke

26. mars 2012

- Disse tallene må vi ta inn­over oss, sier Kjell Krüger til Bergens Tidende.

Han er overlege ved Løvåsen sykehjem og har ansvar for legemiddelbruken til mer enn 150 pasienter.

De nye tallene kommer frem i en fersk doktorgradsavhandling av Kjell H. Halvorsen ved Universitetet i Bergen. Han har studert kvaliteten på medisinering­en ved norske sykehjem.

Det gjorde han ved å sammenligne pasientenes legemidler med en sjekkliste over legemidler som blir ansett for å være uheldige å bruke for eldre mennesker.

Halvorsen fant ut at en tredjedel av sykehjemspasientene brukte minst ett uhensiktsmessig legemiddel.

- Det er fremdeles ikke optimal medisinering, spesielt innen sykehjem, sier Halvorsen.

Dårlige rutiner

Det finnes i dag verktøy som kan hindre at feilmedisinering skjer. Men listene med legemidler som blir ansett som uhensiktsmes­sige for eldre blir lite brukt, ifølge Halvorsen.

Han får støtte av Nils Jacob Holand, leder av Norsk geriatrisk forening, som har inntrykk av at det er for dårlige rutiner i norske sykehjem.

- Listene er ukjente for veldig mange.

Krüger på sin side mener legene trenger teknologisk hjelp for å kunne bedre kvaliteten. På Løvåsen sykehjem har de derfor lagt listene inn i et datasystem. Dermed vil Krüger automatisk få en advarsel på skjermen dersom han bestiller legemidler som er på nei-listen. Dette datasystemet er en del av et forskningsprosjekt i Bergen kommune som avsluttes i disse dager.

- Det ville vært en stor jobb å sjekke legemiddellistene uten dette datasystemet. Vi er privi­legerte, sier han.

— Må kreve bedre

Overlegen ved Løvåsen sykehjem sammenligner helsevesenet med flybransjen, og synes det er forbausende fritt for sy­stemer for kvalitetssikring.

- Det er veldig mye opp til den enkelte helsearbeider­ens kunnskaper, sier Krüger. Han mener det er opp til legene selv å få til en forandring.

- Vi som faggruppe må kreve bedre systemer. For oss har dette også juridiske aspekter, sier Krüger.

Farmasøyter kan hjelpe

Holand mener imidlertid det er ledelsen ved sykehjemmene sitt ansvar å sørge for at legene får bedre systemer å jobbe med.

Halvorsen har også sett på hvordan et tettere samarbeid mellom lege, farmasøyt og sykepleier kan bedre legemiddelbruken.

— Å sette sammen et team med leger og farmasøyter viser seg å ha effekt for å løse disse problemene. Farmasøyter har vært lite brukt ved sykehjemmene tidligere, sier han.

Overlege Krüger ville ikke hatt noe imot at en farmasøyt sjekket legemiddellistene hans:

- Jeg mener flere øyne er bra. Farmasøyter, sammen med tekniske hjelpemidler, tror jeg er en god løsning, sier han.

Konsekvenser

Eldre over 65 år utgjør 15 prosent av Norges befolkning, men står for om lag halvparten av legemiddelforbruket i landet. Ifølge Nasjonal pasientsikkerhetskampanje er feil bruk av legemidler årsak til minst én av ti sykehusinnleggelser av eldre på medisinsk avdeling.

Gunhild Nyborg jobber ved Universitetet i Oslo, og forsker blant annet på legemiddelbruk hos eldre. Ifølge henne endrer kroppen seg hos alle når man blir eldre, og dette fører til at enkelte medisiner kan gjøre mer vondt enn godt.

— Nyrene blir dårligere, og mange legemidler skilles ut i nyrene. Dette kan føre til at medisiner kan hope seg opp i blodet. I tillegg får man relativt mindre muskelmasse og mer fett, som endrer hvordan medisiner fordeler seg i kroppen, og dermed virker, sier hun.

Det er imidlertid blitt forsket lite på konsekvensene det får for de eldre som blir feilmedisinert.

— Det vi vet er at avslappende midler kan føre til fall, og de eldste kan bli mer forvirret av enkelte legemidler, sier overlege Kjell Krüger.