Jervan var nestleder i den norske gruppen som hjalp havarikommisjonen. Han bekrefter at varsleren og en annen pilot i gruppen var opptatt av at ingen selvstendig planlegging var gjort.

Grunnen til at resten av gruppen ikke ville gå så langt i rapporten, var at havarikommisjonen hadde vært tydelige på at de ikke ville spekulere i hendelsesforløpet, men kun beskrive hva de visste helt sikkert at hadde skjedd, oppgir Jervan.

– Samtidig synes jeg rapporten er relativt tydelig på at her er det mangler. Det er opplagt at de manglet den nødvendige bevisstheten om terrenget. Her har Luftforsvaret feilet, sier han.

Luftforsvaret har fokus på et godt system for å unngå ulykker, men må forholde seg til fakta, poengterer Skinnarland og Jervan. De avviser at noe ble forsøkt lagt lokk på.

– Men jeg kan tenke meg at varsler opplevde det slik, fordi rapporten ikke var så bastant som han ønsket, sier Jervan.

Varslerens påstand om at det ikke ble gjort noen selvstendig planlegging, oppfatter Jervan som «drøy».

Oberstløytnant Øyvind Jervan. Foto: Gisle Oddstad

Han mener planleggingen kan ha vært god nok, men at det må ha gått galt i gjennomgangen av oppdraget.

– Det kan hende at de gikk gjennom oppdraget i detalj, men glemte akkurat den delen, sier han.

Basert på lydloggen kunne havarikommisjonen fastslå at besetningen ikke visste hvor høyt fjellet var. Men granskerne ville ikke konkludere rundt hvor detaljert planleggingen var.

I rapporten var kommisjonen likevel tydelig på at rutinene ikke var gode nok, poengterer den nåværende sjefen for Luftforsvaret, generalmajor Tonje Skinnarland.

Fokuset har vært å følge anbefalingene i rapporten, i den hensikt å lære og forbedre oss, oppgir hun.

– Det går blant annet på å verifisere regelverk og planprosedyrer knyttet til hvilke forhold man skal ha vært gjennom før en autorisasjon. Alt dette er forbedret etter ulykken, hevder hun.

Men når ble dette forbedret?