Datatilsynet ber Regjeringen stramme inn Navs rettigheter

I 2009 var de borgerlige mot å la Nav kontakte borettslag ved mistanke om trygdesvindel. Nå tyder lite på at de vil reversere loven som gir etaten rett til dette, så sant det er «rimelig grunn til mistanke».

Bjørn Erik Thon har mange ganger sagt at han mener Nav har for vide fullmakter når de etterforsker trygdesvindel. Nå mener han har en sak som viser tydelig hva som kan gå galt som følge av de nye fullmaktene Nav fikk i 2009. Arild Færaas

4. feb. 2014 21:40 Sist oppdatert 5. februar 2014

Aftenposten fortalte nylig om saken der Nav får 50.000 kroner i bot av Datatilsynet for å ha gått bak ryggen på en kvinne som var mistenkt for trygdesvindel.

Nav kontaktet borettslaget og ba om å få sensitive opplysninger om kvinnen, uten at de fortalte kvinnen om det. Dette skal ha ført til mye sladring i borettslaget.

Tilsynet konkluderte med at Nav hadde brutt informasjonsplikten i personopplysningsloven, og at unntaksregelen om fare for bevisforspillelse ikke var oppfylt.

Denne saken gjør at Datatilsynets direktør Bjørn Erik Thon mener at myndighetene må se på Folketrygdloven. Han har også flere ganger tidligere kritisert loven som har blitt endret slik at Nav får større fullmakter til å drive egen etterforskning av trygdesvindel.

— Riktig praksis?

— Denne saken viser at det er behov for å se på loven. Dette viser hvor lett opplysninger kan komme ut av kontroll når man overlater bevisførsel til et borettslagsstyre. Jeg stiller spørsmål ved om dette er en riktig praksis, sier Thon.

Før lovendringen i 2009, som gjorde at paragrafen 21-4 a ble tilføyd, hadde ikke Nav lov til å kontakte borettslag i slike saker.

De hadde kun lov til å kontakte opplistede personer og virksomheter (i §21-4), som blant annet inkluderte helsepersonell, arbeidsgiver og offentlige virksomheter.

Alle kan bli avkrevd svar

Men den nye loven endret på det. Nå kan Nav pålegge alle virksomheter og privatpersoner å gi opplysninger som kan avdekke trygdesvindel ved «rimelig grunn til mistanke».

Nav har i sine retningslinjer at de ikke skal spørre naboer, men det har de selv bestemt. Loven gir ingen slike hindringer. Bare nær familie er unntatt å svare på spørsmål.

— Det bør tas opp politisk hvor langt man skal gå for å innhente opplysninger fra tredjepart. Nå virker det ganske grenseløst. Jeg sier ikke at man aldri skal innhente opplysninger, men jo mer konkretisert en regel er, jo bedre blir rettssikkerheten, mener Bjørn Erik Thon.

LES OGSÅ:

Les også Sterk kritikk mot Nav i rapport i 2012

Loven ble vedtatt av et enstemmig storting i januar 2009. Men det var borgerlige protester i komitébehandlingen.

Frp, Høyre, KrF og Venstre mente at det skulle være en politioppgave «å gå inn i bedrifter eller kreve opplysninger fra vanlige borgere om antatt kriminelle forhold», og gikk mot lovendringen. Men de ble overkjørt av Ap, SV og Sp.

Høyre vil ikke endre loven

Men nå har pipa fått en litt annen lyd hos de borgerlige partiene, som nå har flertall på Stortinget.

Arve Kambe (H), som leder Arbeids— og sosialkomiteen, sier derimot at han ikke ser noen grunn til å endre på loven.

- Hvert år svindles skattebetalerne for store beløp. At Nav har mulighet til å spørre 3. person er et effektivt tiltak.

Høyres Arve Kambe er ikke enig med sine partikolleger som i 2008 var mot å utvide Navs kontrollmuligheter på visse områder. Lise Åserud/NTB Scanpix

Men KrFs Olaug Bollestad mener at det kan være behov for å evaluere loven, og viser blant annet til skepsisen partiet hennes hadde før loven ble vedtatt.Komitenestleder Erlend Wiborg fra Frp sier at han i alle fall ikke har noe behov for å utvide regelverket. Han vil foreløpig heller ikke gå inn for å stramme det inn.

— Men jeg deler bekymringene til Datatilsynet. Og selv om jeg ønsker strenge sanksjoner mot trygdesvindel, er personvern også viktig. Jeg ønsker ikke et angiversamfunn, så jeg mener vi må gå gjennom praktiseringen av regelverket, sier han.

Venstres Sveinung Rotevatn mener at det er viktig å balansere kampen mot kriminalitet med personvern og rettssikkerhet.

— Kanskje bør vi ta sikte på en regelendring der det bare er mulig å hente inn opplysninger fra tredjepersoner ved mistanke om grov svindel, foreslår han.

Frp-Eriksson ville endre loven i 2012

Per Olaf Lundteigen fra Senterpartiet støtter loven slik partiet gjorde da den ble vedtatt.

- Jeg ser dilemmaet med angiveri, men trygdesvindel er en så stor utfordring at vi må tørre å bruke nødvendige virkemidler.

Også Lise Christoffersen (Ap) mener at lovendringen var et riktig vedtak.

— Den var nødvendig for å gi Nav så gode redskaper som mulig forå avsløre trygdesvindel.

Aftenposten har ikke fått svar fra SVs komitémedlem.

Vi har også prøvd å få til et intervju med statsråd Robert Eriksson (Frp), men han har ikke hatt tid til å snakke med oss.

I 2012 sa Eriksson at han mente loven burde endres slik at Nav ikke burde ha mulighet til å ringe for eksempel arbeidsgivere eller borettslag bak ryggen på personer som er mistenkt for trygdesvindel.

- Viktige virkemidler

Seksjonssjef Magne Fladby i Nav sier til Aftenposten at hjemlene de har fått er viktige virkemidler i arbeidet mot trygdesvindel.

- Vi har fått bedre mulighet til å fremskaffe nødvendig dokumentasjon for å bekrefte, eller avkrefte, mistanke om trygdesvindel. Dette er spesielt viktig i saker vedrørende svart arbeid, fiktive arbeidsforhold, systematisk/organisert trygdesvindel og svindel med stønad til enslige forsørgere, sier han.

På spørsmål om de har konkrete resultater å vise til etter at loven kom, sier Fladby at «det er vanskelig å gi et spesifikt svar».

LES MER:

Fakta Trygdesvindel i 2013 Nav anmeldte 1318 personer for å ha svindlet til seg 238 millioner kronerTallet er 28 millioner høyere enn hva det var i 2012 og er ny rekord.60 prosent av sakene ble avdekket ved å sammenligne egne registre og andre offentlige registre.Kilde: Nav.no Vis mer

Fakta Utvidet mulighet til etterforskning Nav har de siste årene fått større fullmakter når de etterforsker trygdesvindel.En av utvidelsene skjedde i 2009 da §21-4 a ble lagt til i Folketrygdloven. Den gir blant annet Nav og Helsedirektoratet hjemmel til å pålegge alle privatpersoner og virksomheter til å «gi de opplysninger som er nødvendige for å avdekke eller begrense urettmessige utbetalinger fra trygden». Familie er unntatt.Tidligere var det bare definerte virksomheter eller personer som var pålagt å gi slik informasjon. Det inkluderte blant annet arbeidsgiver, forsikringsselskap og offentlige virksomheter - men for eksempel ikke borettslag.Det skal være rimelig grunn til mistanke før man gjør dette.Du kan klage dersom du blir pålagt å gi informasjon.Lovendringen ble gjort av et enstemmig storting, men i komitebehandlingen av saken var de borgerlige mot denne endringen. Vis mer