Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Det norske olje- og gasselskapet Equinor har måttet tåle høylytte protester for planene om å bore en letebrønn i Australbukta.

Den 1000 kilometer brede bukta på sørkysten av Australia er også kjent som «The Great Australian Bight». Bukta ligger vidåpen mot Sørishavet, er sparommelig befolket og kjent for et yrende marint dyreliv.

85 prosent av de kjente artene i området er ikke funnet andre steder på planeten.

Australbukta omtales gjerne som «unik» og «urørt», og Equinors planer om oljeleting har satt sinnene i kok hos mange australiere.

Motstanderne, organisert under slagordet «Fight for The Bight», mener risikoen for oljeutslipp og katastrofale miljøødeleggelser er uakseptabel. Equinor hevder på sin side det er trygt å gjennomføre prøveboringen.

Selskapet har blant annet offentliggjort en omfattende miljøplan, og har en egen seksjon på nettsidene, der de svarer på spørsmål om planene, uten at det har stilnet protestene.

Delstat sender brev til Stortinget

Det er de australske myndighetene som eventuelt gir endelig grønt lys for Equinors planer. Nå ber likevel politikere fra delstaten South Australia om at Stortinget i Norge ser på saken.

Surfeprotest: Bølgesurfere, under slagordet «big oil don’t surf», er - av åpenbare årsaker - blant dem som har reagert kraftig på planene om oljeleting i Australbukta. Foto: Shutterstock / NTB Scanpix Vis mer

I en resolusjon fra det lovgivende kammeret av delstatsparlamentet i Southern Australia, ble det i juli vedtatt å sende et brev til stortingspresident Tone Wilhelmsen Trøen (H).

Resolusjonen er diplomatisk i formen og inneholder ingen krav eller ønsker, men de australske politikerne understreker at Norge eier 67 prosent av Equinor, og mener den norske regjeringen har makt til å stoppe planene.

I resolusjonen vises det også til at regjeringen i Norge foreløpig har vernet Lofoten mot olje- og gassutvinning.

De ber videre om at Stortinget noterer seg synspunktene fra folket i South Australia og landet for øvrig, om oljeboring i Australbukta.

En spørreundersøkelse gjennomført i mars 2019, viste at 60 prosent av australiere er motstandere av oljeboring i Australbukta. I South Australia var andelen motstandere 70 prosent og bare 16 prosent svarte at de støttet oljeboring i området.

Skru På Lyd Error Error ADVARSEL BLE REALITET: Denne «værmeldingen» fra 2014 skulle vise hvor glohett været kan bli i 2050 på grunn av den globale oppvarmingen. FN-organisasjonen som sto bak kampanjen hadde kanskje ikke forutsett at temperaturene allerede fire år senere skulle nå de samme nivåene. Vis mer

- Trenger dere virkelig mer

Frank Pangallo, parlamentsmedlem i South Australia for sentrumspartiet SA-BEST og tidligere journalist, står bak resolusjonen.

Han sammenlikner Equinors planer med at et australsk selskap skulle forsøkt å starte opp gruvedrift i Lofoten.

- Hva ville dere sagt til det? Jeg tror få nordmenn kjenner til Australbukta, men det er vårt Lofoten, sier Pangallo til Dagbladet.

- Det er et av de mest økologisk sensitive og verdifulle områdene på den sørlige halvkule. Dersom det skulle skje en ulykke der, vil det ødelegge fiskeriet, gjøre enorm skade på miljøet og på turismen, sier han.

Pangallo var i Norge forrige uke, og forteller at han hadde møter både med Equinor og Olje- og energidepartementet.

- Det australiere gjerne vil vite, er hvorfor et selskap som Equinor ønsker å komme til et av de store naturlige underverkene på jorda, et av de mest sensitive stedene vi har, og bore etter olje, sier Pangallo.

- Norge er et rikt land. Trenger dere virkelig mer, spør han.

Equinor: - Trygt

Erik Haaland, talsperson for Equinors internasjonale virksomhet, sier til Dagbladet at de er klar over at det er «ulike meninger om leteaktivitet i Australbukta», men at de ikke ville planlagt noe dersom det ikke var trygt.

- Vi har brukt de to siste åra på undersøkelser av vær- og vindforhold, havet og dyrelivet, og det går inn i miljøplanen vår. Den beskriver også hvordan vi planlegger oljevernberedskap og sikkerhetstiltak, sier Haaland.

- En letebrønn vil ikke påvirke økosystemene i nevneverdig grad. Den vil ha et svært lite fotavtrykk. Vi borer opp mot 40 letebrønner i året, og det er ingenting som gjør at risikoen er større ved denne.

Haaland understreker at det er myndighetene i Australia som har åpnet for oljeaktivitet i området, at flere andre selskaper har lisenser der, og at det tidligere er blitt boret flere letebrønner - 13 ifølge Equinor.

NEI TIL OLJE: Miljøpartiet de grønnes Kristoffer Robin Haug, og den australske delstatspolitikeren Frank Pangallo. Foto: Privat Vis mer

- Vi opplever også støtte fra mange i Australia, men de er kanskje ikke like høylytte. Det er folk som ser muligheter for arbeidsplasser og verdiskapning, i et område der det ikke bor så mye folk, og der mulighetene for å utvikle næringslivet er begrensa, sier Haaland.

Equinor jobber for tiden med å få boreplanen godkjent av australske myndigheter og håper å få en avklaring i løpet av året. Da vil de, ifølge Haaland, kunne bore letebrønnen i årsskiftet 2020/2021.

MDG vil ha stortingsvedtak

Kristoffer Robin Haug, vara på Stortinget for Miljøpartiet de grønne, møtte den australske politikeren Pangallo forrige uke. Haug skriver i en e-post til Dagbladet at de vil at saken skal «behandles så raskt som mulig», når Stortinget åpner igjen i oktober.

- Vi kommer til å foreslå at Stortinget ber regjeringen, som største eier, å instruere Equinor om å ligge unna Australbukta av hensyn til lokale demokratiske vedtak, av hensyn til det sårbare naturmiljøet og av hensyn til det globale klimaet, skriver han.