Nesten ingen av de 11.000 asylsøkerne som kom til Norge for to år siden har fått seg jobb. Nå må arbeidslivet åpne dørene for flyktningen, oppfordrer Sylvi Listhaugs statssekretær Torkil Åmland.

Åmland appelerer spesielt til arbeidsgivere som ikke har erfaring med innvandrere.

– For mange arbeidsgivere er det ofte den første innvandreren man tar inn som er litt kneika. Men da får man gjerne en positiv erfaring med det, og da er det lettere med de neste som kommer inn, sier Torkil Åmland (Frp), som er statsekretær i Justisdepartementet.

Den sterke oppfordringen kommer etter at TV 2 fortalte Åmland om syriske Ashraf Alio (35), som kom til Norge for to år siden. Han opplever at det er en usynlig vegg mellom ham og arbeidslivet.

Ashraf trodde han hadde gode sjanser til å komme raskt i jobb da han kom til Norge, med en mastergrad i revisjon, en bachelor i regnskap og tolv års erfaring som regnskapsfører i Syria.

– Jeg vet at det kan være vanskelig for flyktninger å integrere seg. Jeg trodde en god utdanning og erfaring ville hjelpe, men det går ikke så bra for meg, sukker Ashraf.

Gikk på Listhaugs supermottak

Han har tatt flere initiativ til å komme seg i jobb og bli integrert i det norske samfunnet. 35-åringen begynte straks å lære seg norsk selv, og var tolk for andre asylsøkere da TV 2 møtte ham første gang på mottak i Sulitjelma i desember 2015.

Allerede før han hadde fått svar på asylsøknaden, sendte han eksamenspapirene til Nokut, og fikk godkjent utdannelsen i Norge.

Deretter søkte han, og kom inn på Sylvi Listhaugs nye integreringsmottak for spesielt motiverte asylsøkere i Kristiansand.

– Jeg var veldig fornøyd. Vi fikk litt praksis, de forberedte oss på å bo i Kristiansand, og jeg ble kjent med mennesker der.



Men nettverket i Kristiansand fikk han ikke benyttet, for Ashraf ble bosatt i Bergen, der han har søkt på jobb siden august.

– Jeg søker på Finn.no hver dag, men jeg har aldri vært innkalt til intervju. Kanskje jeg gjør det på feil måte, sier han.

Etter at Listhaug satte igang forsøket med fem integreringsmottak i fjor høst, har 1.156 asylsøkere tatt i mot tilbudet. Vanligvis starter ikke integreringe før asylsøkerne har fått opphold i en kommune, og kan ta fatt på det 26 måneder lange introduksjonskurset for å lære seg norsk. Men kommer du inn på et integreringsmottak, får du hjelp til å komme i gang med livet i Norge allerede før du er bosatt.

Dette skulle være et hurtigspor til jobb. Men oppholdet på Sylvi Listhaugs supermottak i Kristiansand har så langt ikke hjulpet Ashraf ett dugg.

I stedet for å jobbe og betale skatt, slik han har ønsket å gjøre fra dag èn, går han etter to år i Norge hver dag på introduksjonskurs, som blir dekket av staten.

– Gjelder å ikke gi seg

Ashraf har også meldte seg på Raskere tilbake-tiltaket til NAV i Bergen.

– Men det går ikke så raskt, det går veldig langsom, sier han.

Drømmen om å lykkes i Norge er i ferd med å blekne. Han er mer pessimist nå enn da han kom.

– Jeg føler at det er en usynlig vegg mellom meg og nordmenn. Jeg får ikke jobb, og jeg har ingen norske venner i Bergen.

Frps-topp Torkil Åmland gir Ashraf en klapp på skulderen og oppmuntrer ham til å ikke miste motet.

– Jeg vil oppfordre ham til lå stå på, og ikke gi seg. Jeg vet at for mange med en annen kulturell bakgrunn, så er det en utfordring å skulle komme ut i arbeidslivet i Norge. Det krever en egeninnsats, det krever tålmodighet, det krever vilje til å stå på, så jeg vil oppfordre ham til å fortsette og utvikle norsk språk, bli kjent med norsk kultur, bli kjent med norske personer, og ha troen at på ett punkt løsner det, sier Sylvi Listhaugs statssekretær.

Men også arbeidslivet må ta sin del av ansvaret for integreringen, og ansette flyktninger, understreker han.

– Vi er helt avhengig av at absolutt flest mulig kommer i arbeid, blir selvforsørgende, og det har jo også noe med egen frihet og egen selvstendighet å gjøre, også, som er viktig, men også for vårt velferdssystem, for at det skal være bærekraftig i fremtiden, så er det viktig at vi får flest mulig ut i arbeid.