Selv om de politiske kommentatorene mener Giskes dager som nestleder allerede er talte, har partileder Støre sagt at de skal finne ut om det har foregått seksuell trakassering (les om definisjonen på dette nederst i artikkelen).

NRK har fått bekreftet at Støre omtalte likestillingslovens bestemmelser om seksuell trakassering.

Giske har beklaget sin oppførsel, men tilbakeviser også mange av anklagene.

– Vi går gjennom alle varslene, og går inn for å oppklare dem, sa Jonas Gahr Støre etter sentralstyremøtet tirsdag.

Tror på varslerne

Støre poengterer at Giske skal få uttale seg om varslene, men gjentok flere ganger i løpet av tirsdagen at han tror på varslerne.

– Det er innført et prinsipp som heter delt bevisbyrde. Det betyr at du ikke skal ende opp med en situasjon hvor du kan si at en sak er nullet ut med påstand mot påstand. Det betyr at en påstand om at det har foregått trakassering, må eventuelt motbevises av den som får den anklagen mot seg. Så skal det en sannsynlighetsovervekt for hva du tror på, sa Støre på pressekonferansen.

FORKLARER; Likestillings- og diskrimineringsombud Hanne Inger Bjurstrøm. Foto: Likestillings- og diskrimineringsombudet

I likestillingslovens paragraf 37 står dette om bevisbyrde:

«Diskriminering skal anses å ha skjedd hvis det foreligger omstendigheter som gir grunn til å tro at diskriminering har skjedd, og den ansvarlige ikke sannsynliggjør at diskriminering likevel ikke har skjedd.»

Dette er altså et annet prinsipp enn i strafferetten, der man er uskyldig inntil det motsatte er bevist. Det er også kalt omvendt bevisbyrde.

– Det omvendte ligger i det at man tar utgangspunkt i at dette har skjedd. Og at den som blir anklaget selv må bevise at det ikke har skjedd. Så blir det til syvende og sist opp til de som skal ta stilling til dette å avgjøre hva som mest sannsynlig faktisk har skjedd, sier likestillingsombud Hanne Bjurstrøm.

Likestillingslovens bestemmelser må ikke forveksles med straffeloven. Å ha utsatt noen for seksuell trakassering er ikke nødvendigvis straffbart. Men er det alvorlig nok, rammes det både av likestillingsloven og straffeloven.

Arbeiderpartiets retningslinjer Ekspandér faktaboks Utdrag: Arbeiderpartiet ønsker en organisasjon der seksuell trakassering ikke forekommer. Som organisasjon har vi et ansvar både for å forebygge og hindre dette. Tillitsvalgte i Arbeiderpartiet må ikke utsette noen for seksuell trakassering, og har selv ansvar for at denne regelen blir fulgt.

Det er rettsvesenet som har ansvar for å avgjøre om eventuelle saker om seksuelle overgrep er i strid med norsk lov. Dette ansvaret skal ikke organisasjonen ta.

– Ikke helt opplagt

ADVOKAT: Lill Egeland i advokatfirmaet Simonsen Vogt Wiig. Foto: Steffen Aaland

Advokat Lill Egeland er fast juridisk rådgiver for personalavdelingene til flere norske selskap. Hun sier dette om likestillingslovens paragraf om bevisbyrde.

– Denne bestemmelsen er videreført fra tidligere lover og sier at hvis noen legger fram informasjon som indikerer at diskriminering har funnet sted, så snus bevisbyrden. Man anser at diskriminering har funnet sted med mindre den anklagede sannsynliggjør at diskriminering likevel ikke har skjedd, sier Egeland.

Hvis man ser for seg Arbeiderpartiet som arbeidsgiver og Giske som arbeidstaker (ikke folkevalgt), er det mer nyansert.

– Om denne bestemmelsen også betyr at en arbeidsgiver i alle sammenhenger skal legge til grunn at trakassering har skjedd hvis det er påstand mot påstand, er likevel ikke helt opplagt. For eksempel er det i avskjedssaker slik at arbeidsgivers beviskrav er skjerpet hvis det arbeidstaker påstås å ha gjort, er særlig belastende for arbeidstaker, sier Egeland.

Paragraf 37 i likestillings- og diskrimineringsloven Ekspandér faktaboks Paragraf 37. Bevisbyrde: * Diskriminering skal anses å ha skjedd hvis det foreligger omstendigheter som gir grunn til å tro at diskriminering har skjedd, og den ansvarlige ikke sannsynliggjør at diskriminering likevel ikke har skjedd. * Dette gjelder ved påståtte brudd på a) bestemmelsene i kapittel 2 (Forbud mot å diskriminere), med unntak av § 13 sjette ledd, b) reglene om universell utforming (Universell utforming og individuell tilrettelegging) i §§ 17 og 18, c) reglene om individuell tilrettelegging i §§ 20 til 23 og d) §§ 29, 30, 33 og 34 (særlige regler i arbeidsforhold). Kilde: Lov om likestilling og forbud mot diskriminering (likestillings- og diskrimineringsloven)

Som en rettssak

Et internt Ap-dokument som ble lekket i desember viser at en jurist og en psykolog som ble hyret inn av partiet, mener Giske kan ha brutt likestillingsloven. Vurderingen ble gjort før Giske kom med sin versjon av saken.

Advokat Lill Egeland mener prosessen med å komme til bunns i om Giske har brutt likestillingsloven, kan sammenlignes med en rettssak.

– Det finnes ikke regler i loven om hva man skal gjøre, så man må bygge på generelle prinsipper, der det viktigste er at den som får påstanden mot seg må få mulighet til å mene noe om den. Altså det som heter kontradiksjon på fagspråket, sier Egeland.

– Begge parter skal få komme med sitt syn på saken, ledelsen må konkludere om hva de mener har skjedd og de må se på dette opp mot lovverket, sier Egeland.

Støre sa også dette om prosessen:

– Vi er ikke et domstolsorgan. Saker som er brudd på straffeloven hører hjemme i rettsvesenet, men vi må gjøre oss opp en oppfatning om det har funnet sted seksuell trakassering eller annen kritikkverdig opptreden, sier Støre.

Han sier de må undersøke fakta som om personene har vært på samme sted, og om mulig om hendelser har funnet sted.

Sykmeldt

Trond Giske er sykmeldt, og NRK har torsdag ikke fått svar fra rådgiver Bård Flårønning.

I Dagsrevyen 21. desember svarte han slik:

– Vil noe av det som har skjedd falle inn under begrepet seksuell trakassering?

– Om det er upassende oppførsel eller noe som er ubehagelig er det for meg mer enn nok til å beklage dypt.

Til syvende og sist er det partiledelsen som skal avgjøre om Giske har den nødvendige tilliten for å kunne fortsette som nestleder. I teorien kan Giske ha mistet denne tilliten, selv man ikke kommer til at det har forekommet seksuell trakassering.

At seksuell trakassering har funnet sted er i arbeidslivet heller ikke ensbetydende med at man mister jobben. Likestillingsombud Hanne Bjurstrøm sier mange saker i arbeidslivet ender med en advarsel, selv om man mener det har foregått seksuell trakassering.

Dette sier likestillingsloven om seksuell trakassering Ekspandér faktaboks Likestillings- og diskrimineringsloven ble endret fra 1. januar, men ordlyden er ganske lik den gamle. Formålet med endringen var å forenkle regelverket. Likestillings- og diskrimineringsloven paragraf 13 (i det nye lovverket) handler om forbud mot å trakassere. Her står det: «Med trakassering menes handlinger, unnlatelser eller ytringer som har som formål eller virkning å være krenkende, skremmende, fiendtlige, nedverdigende eller ydmykende.» Videre heter det at det med seksuell trakassering menes enhver form for uønsket seksuell oppmerksomhet som har som formål eller virkning å være krenkende, skremmende, fiendtlig, nedverdigende, ydmykende eller plagsom. I det gamle lovverket var det formulert slik i paragraf 8: Trakassering på grunn av kjønn og seksuell trakassering er forbudt. Med trakassering på grunn av kjønn menes handlinger, unnlatelser eller ytringer som virker eller har til formål å virke krenkende, skremmende, fiendtlige, nedverdigende eller ydmykende. Med seksuell trakassering menes uønsket seksuell oppmerksomhet som er plagsom for den oppmerksomheten rammer. Forarbeider For å finne ut mer om hva lovgiverne mener, må man se på forarbeidene til loven. I forarbeidene står det blant annet at seksuell trakassering for eksempel kan skje gjennom fysisk handling. En slik fysisk handling kan være «alt fra unødvendig berøring og «plukking» til overgrep som voldtekt eller voldtektsforsøk». I forarbeidene til likestillingsloven heter det også at seksuell trakassering kan skje verbalt, gjennom for eksempel nærgående kommentarerer om mottakerens kropp, klær elller privatliv. Loven skal også dekke seksuelle framstøt i form av forslag og hentydninger. Dette gjelder også ikke-verbal trakassering, som for eksempel ved visning av pornografiske bilder, plystring og kroppsbevegelser som har seksuelle undertoner. Når blir det trakassering? Seksuell oppmerksomhet vil gå over til seksuell trakassering dersom den som utøver den fortsetter, til tross for at det er blitt gjort klart at mottakeren anser den seksuelle oppmerksomheten som uønsket, står det i forarbeidene. Ett eneste tilfelle kan imidlertid utgjøre seksuell trakassering dersom oppførselen er tilstrekkelig alvorlig. I forarbeidene står det også at maktforskjeller i relasjonen mellom den som utsettes for uønsket seksuell oppmerksomhet og den som gir oppmerksomheten er avgjørende.