EU-kommissionen har fået ny formand.

Valget faldt på den tyske forsvarsminister Ursula von der Leyen, der er blandt de mest aktive fortalere for et militariseret EU.

Mit mål er De Forenede Stater i Europa – efter mønsteret fra de føderale stater Schweiz, Tyskland eller USA.

Ursula von der Leyen, ny formand for EU-kommissionen

I en blog fra januar i år slår hun fast, at hun støtter et tættere militært samarbejde i EU, og at EU skal opbygge sin egen hær: "Europa skal forbedre sine muligheder for selvstændigt at handle for at sikre sin egen sikkerhed (…) Europas hær tager allerede form …"

Og i 2018 pressede hun i et interview på for, at EU skal oprette en EU-hær, og hun vil også kæmpe for, at EU får en mere effektiv udenrigspolitik, der hurtigere og "resolut kan gribe ind i konflikter".

Det er ikke kun på det militære område, at den tyske toppolitiker vil arbejde for mere Union.

I 2011 slog Ursula von der Leyen i et interview med Der Spiegel fast, at hun ønsker et Europas Forenede Stater: "Mit mål er De Forenede Stater i Europa – efter mønsteret fra de føderale stater Schweiz, Tyskland eller USA", forklarede Ursula von der Leyen.

Formandsposten for EU-kommissionen er den mest magtfulde post i EU. EU-kommissionen er den mest magtfulde institution i EU, fordi den er den eneste, der kan fremsætte lovforslag i EU. Det er EU-kommissionen, der via sine forslag driver Unionen fremad. EU-kommissionen beskriver sig selv som "EU's udøvende magt og administration, der foreslår ny lovgivning og gennemfører politik og programmer".

Nazister i militæret

Ursula von der Leyen er medlem af det kristenkonservative tyske parti CDU. Hun har været minister i kansler Angela Merkels regeringer siden 2005, hvor hun har været familieminister og arbejdsminister. I dag er hun forsvarsminister – en post hun har siddet på siden 2013.

Her har hun haft det øverste ansvar for det tyske militær, hvor problemer med højreekstremisme er massive.

Den tyske militære efterretningstjeneste efterforskede i november sidste år 275 tilfælde af højreekstremisme – blandt andet soldater, der har givet nazi-hilsen eller råbt "Sieg Heil". Det er en voldsom stigning fra 2016, hvor der blev efterforsket 79 sager.

Det er dog ikke lykkedes for Ursula von der Leyen at rydde op i det tyske militær.

Siden sommeren 2017 har den tyske efterretningstjeneste holdt øje med et netværk på den ekstreme højrefløj, der kalder sig selv Nordkreuz (Nordkorset). Gruppen har forbindelser langt ind i landets politi og militær.

Gruppen, som bestod af omtrent 30 personer, havde udarbejdet en dødsliste med 25.000 personer – mange af personerne på listen er politikere, som har været positive over for det store antal flygtninge, som er kommet til Tyskland siden flygtningekrisen i 2015.

Mindst ét af gruppens medlemmer er stadig medlem af en elitestyrke i militæret, og flere andre har tidligere været ansat i militæret eller politiet.

Et lignende højreekstremt netværk blev optrevlet for to år siden, hvor en højreekstrem soldat i den tyske hær blev beskyldt for at planlægge et terrorangreb. Soldaten ville forsøge at få det til at se ud, som om en syrisk flygtning stod bag angrebet – for på den måde at skabe social uro. Sagen blev droppet, fordi de tyske myndigheder ikke mente, at der var beviser nok.

Beskyldninger om korruption

I hendes hjemland Tyskland bliver hendes Forsvarsministerium i disse dage undersøgt for korruption og brud på reglerne for offentlige indkøb ved at tildele eksterne konsulentfirmaer kontrakter til flere millioner euro.

Ifølge det tyske medie Deutsche Welle indrømmede Ursula von der Leyen i november, at hendes ministerium begik fejl, da man tildelte millionkontrakter til konsulentfirmaerne.