Lars Wismann, der er valuar, stiller op til Danske Banks bestyrelse, som dog samtidig ikke støtter op om hans kandidatur

- Det bliver selvfølgelig en meget vanskelig opgave, men det betyder jo ikke, at man ikke skal gøre det.

Sådan lyder det fra Lars Wismann, der er valuar og direktør i firmaet Wismann Property. Han stiller op til Danske Banks bestyrelse ved generalforsamlingen 17. marts. Den nuværende bestyrelse støtter dog ikke op om hans kandidatur.

- Jeg stiller op som kandidat for at blive kundernes og de små aktionærers mand i bestyrelsen. Lige nu er der ikke nogen, som repræsenterer dem. Jeg vil sikre mig, at det, der sker, foregår ordentligt. For det har det ikke gjort, siger han.

Alskens dårlige sager har de seneste år præget Dansk Banks omdømme, hvilket har fået aktiekursen til at styrtdykke og tusindvis af kunder til at flugte. Blandt andet grundet hvidvask-skandalen.

Lønstigning

Derfor er han ikke tilfreds med, at bestyrelsesformand Karsten Dybvad ser ud til skulle stige 47 procent i løn, hvilket der skal stemmes om til generalforsamlingen.

- Nu kommer bestyrelsesformand Karsten Dybvad så og beder om en lønforhøjelse på 47 procent, så han kommer til at tjene 3,7 millioner kroner. Men det er altså kun et deltidsjob, siger Wismann.

I forbindelse med sit kandidatur har han stillet flere forslag.

- Samtlige af de forslag, som er fremsat af aktionærerne, er blevet afvist af bestyrelsen. Selv mit forslag om at det skriftlige referat til generalforsamlingen skal være diktat af ord, fremfor et redigeret og sminket referat, hvor bestyrelsen skriver det, som de gerne havde set var blevet sagt fra talerstolen.

Artiklen fortsætter under billedet...

Lars Wismann vil i den kommende tid indrykke annoncer i en række medier angående sit kandidatur. Foto: Linda Johansen

Tysker og en finne

Som modsvar til forslaget skriver bestyrelsen blandt andet i materialet for indkaldelsen til generalforsamlingen at, 'referatet skal indeholde generalforsamlingens forhandlinger og beslutninger og, som minimum, en gengivelse af hovedpunkterne og beslutningerne under hvert punkt på dagsordenen. Referatet er ikke, og skal ikke være, en direkte transskription af alle drøftelser.'

I stedet for Lars Wismann, der som lokalpolitiker var med til at fælde Peter Brixtofte i Farum-sagen, ønsker Danske Banks bestyrelse at få valgt tyskeren Martin Blessing og finnen Raija-Leena Hankonen ind.

- Jeg kender Danske Banks kunder, jeg læser danske aviser, og jeg markerer mig i pressen. Men det gør de to andre jo ikke på nogen måde.

Pressechef i Danske Bank, Stefan Singh Kailay, siger følgende om Lars Wismanns kandidatur:

- Bestyrelsen tager stilling til alle aktionærernes forslag til generalforsamlingen og har valgt ikke at støtte dette forslag. Bestyrelsen har indstillet de kandidater, som den mener repræsenterer de kompetencer og kvalifikationer, der samlet set bedst tjener banken og alle dens interessenter.

Wismann kalder det selv 'frækt', at bestyrelsen i materialet til generalforsamlingen har skrevet, at de ikke støtter op om hans kandidatur.

- Men det er vel ikke så mærkeligt? Du støtter jo blandt andet ikke op om deres aflønning?

- Jeg er for en lang række ting. Blandt andet at der skal være rimelighed i den aflønning, folk får. Og det er der ikke altid, lyder svaret.

Forskerordning

Et af Lars Wismanns andre forslag er, at Danske Bank ikke skal benytte sig af den såkaldte forskerordning hos deres ansatte. Den betyder, at deres bankdirektører kan slippe med en skatteprocent på 32,84 procent i skat, hvilket Ekstra Bladet tidligere har kunnet fortælle, at fire bankdirektører gjorde brug af.

- Danske Bank skal tilbyde den samlede nettoløn til en potential kandidat - og så er det ligegyldigt om kandidaten kommer fra Hvidovre eller Holland. Hvis Danske Bank alene kan tiltrække folk fra udlandet, så vil topledelsen blive skiftet ud med folk, der kommer fra alle andre lande end Danmark, siger han.

I modsvaret til dét forslag skriver bestyrelsen blandt andet i materialet for den kommende generalforsamling, at man 'finder det ikke rimeligt at pålægge den enkelte medarbejder et vist skattepligtigt bidrag, så længe medarbejderen overholder gældende skattelovgivning.'

Derudover lægger man vægt på, at ordningen er vedtaget af et flertal i Folketinget.