Det er ikke så sjovt at eje aktier i Danmark, når skatten skal betales. Det er langt sjovere i vores skandinaviske nabolande, og fremover kan den forskel blive endnu større. Hvis det står til den nye socialdemokratiske regering, skal skatten på de højeste aktieindkomster sættes i vejret.

Hvis det sker, vil Danmark gå mod udviklingen i forhold til de andre lande i OECD, og den danske aktieskat vil komme op på næsten det dobbelte af gennemsnittet for samtlige lande i OECD.

Aktieindkomst er indtægter fra salg af aktier og indtægter fra udbytter. På nuværende tidspunkter betaler danskerne 27 pct., hvis de har en aktieindkomst på under 54.000 kr. De danskere, som har en aktieindkomst på over de 54.000 kr., betaler 42 pct., og det er den næsthøjeste aktieskat blandt landene i EU. Kun overgået af Irland.

Som beskrevet i Berlingske fredag vil Socialdemokratiet sætte skatten på aktieindkomster over de 54.000 kr. op til 45 pct. Gennemsnittet for samtlige OECD lande er på 23,8 pct. Det vil sige, at den nuværende danske aktieskat er 18 procentpoint højere end gennemsnittet for alle landene i OECD. Hvis regeringen kommer igennem med den den øgede beskatning, vil den højeste aktieskat i Danmark være tæt på det dobbelte af OECD-gennemsnittet.

Formålet med skattestigningen er at øge den økonomiske lighed i landet.

FAKTA Så store formuer rammes af skattestigning Regeringen planlægger at forøge satsen for afkastskatten på aktier for afkast over 54.000 kr. Hvis man regner med Forsikring & Pensions nyligt opdaterede prognose for langsigtet afkast på aktier, så vil aktieformuer på ca. 831.000 kroner og opefter rammes af den høje sats på aktieafkastskat – vel at mærke hvis hele afkastet på 6,5 pct. i form af udbytter og kursgevinster realiseres. Hvis fremtiden byder på højere aktieafkast, så vil mindre formuer rammes. Eksempelvis har afkastet af amerikanske aktier siden 1871 været 10,5 pct. årligt i gennemsnit. Hvis det skulle blive tilfældet i fremtiden, så vil en formue på godt 514.000 kr. være nok til at udløse den høje afkastskat – vel at mærke hvis afkastet realiseres. FOLD UD FOLD UD

Ser man på aktinærerne hos vores skandinaviske naboer, så slipper de noget lettere. I Norge er aktieskatten på 31,7 pct., og i Sverige er den på 30 pct. Den finske aktieskat er på 28,9 pct.

»Når Mette Frederiksen øger den danske aktieskat til 45 pct. vil vi beskatte aktier næsten dobbelt så hårdt som OECD-gennemsnittet på 24 pct. Det er den helt forkerte vej at gå. En højere aktieskat er en bremse på iværksætteri og kapitaltilførslen for mindre virksomheder. Vi burde hurtigt sænke aktieskatten til 30 pct., som man har det i Sverige. Det koster kun 2 mia. kr. på de offentlige finanser, og det kan finansieres inden for råderummet frem til 2025. OECD anbefalede i den seneste rapport om Danmark, at aktieskatten skulle sænkes med 5 point. Det ville ifølge OECD øge velstanden med 1 mia. kr.,« siger cheføkonom Mads Lundby Hansen, Cepos.

Partner i revisions- og rådgivningsvirksomheden PwC Karina Hejlesen Jensen mener, at forslaget fra regeringen kommer på et rigtigt dårligt tidspunkt.

»Det er vigtigt at holde sig for øje, at forslaget om øget aktiebeskatning vil ramme bredt – også danske småopsparere vil blive ramt. I en tid, hvor der er en risiko for, at dansk økonomi går mod en lavkonjunktur, har vi omvendt behov for at øge incitamentet til at investere og være med til at holde dansk økonomi i gang, herunder ved at skabe danske arbejdspladser,« siger Karina Hejlesen Jensen.

Tungen lige i munden

Konkret vil en forhøjelse af afkastskatten også medføre, at danske investorer og virksomhedsejere skal holde tungen endnu mere lige i munden, påpeger finansiel rådgiver Marianne Thørs.

»Det har hidtil været praksis, at beskatningen af sidste krone skulle være tæt på indkomstskatten, men med en forhøjelse af beskatningen til 45 pct. vil udbytte fra virksomheder ende i en slutskat, der ligger over topskatten – selv når man tager højde for arbejdsmarkedsbidrag og kirkeskat. Dermed tvinges virksomhedsejere til at spekulere i, om penge fra den virksomhed, de har skabt, skal udbetales som løn eller udbytte,« siger hun.

For at kunne udbetale løn kræves, at der er aktivitet i selskabet, hvilket ikke er tilfældet for ganske mange holdingselskaber.

»En øget aktieindkomstbeskatning vil ændre den forudsætning, mange lagde til grund, dengang de stiftede deres holdingselskab og i særdeleshed, da de solgte deres livsværk,« siger Marianne Thørs og påpeger videre:

»Det giver også et øget incitament til at spekulere i skat i forhold til at realisere tab og gevinst i rette tid for at minimere skat. Og det værste er, at det giver danskerne incitament til at øge risikoen i deres investeringer i en tid, hvor der er store kursudsving, og hvor vi dagligt kan læse om øget risiko for recession og aktiekursfald, da afkastet af en øget obligationsbeholdning vil blive beskattet endnu hårdere.«

Mikael Bak, direktør i Dansk Aktionærforening, er ikke overraskende også modstander af skattestigningerne.

»Fra Dansk Aktionærforening ser vi skatteforhøjelserne som et selvmål. Vi befinder os i en tid, hvor vi har brug for at få flere til at investere og spare op, og ikke det modsatte. Vi har brugt mange år på at skabe en spirende investorkultur, og skattestigninger vil være et tilbageslag for det arbejde,« mener han.

Mikael Bak frygter, at højere skat på aktieafkast resulterer i færre investeringer, og han så hellere det stik modsatte: en mere enkel og flad beskatning af afkast, som eksempelvis i Sverige med 30 pct. beskatning på al aktieindkomst.

Mikael Bak håber stadig, at regeringens støtteparti, Radikale Venstre, sætter en stopper for skattestigningerne – inklusive stigningen i kapitalafkastskatten, som vil skabe endnu større forskel mellem afkastskatten på aktier og kapitalafkastskatten.

»Fra Dansk Aktionærforenings side mener vi, at vi bør have så ensartet en beskatning som muligt, så det ikke kan betale sig at vælge investeringsprodukter efter skattesatser. Hvis det viser sig, at det f.eks. bliver mere attraktivt at investere i passive indeksfonde, der ikke udlodder udbytte, ja så vil store midler søge den vej, og dermed væk fra aktive investeringer på det danske børsmarked,« siger han.

Kan ramme blandede fonde

Marianne Thørs peger også på, at øget kapitalindkomstbeskatning vil ramme de blandede investeringsforeninger, som har bredt sig mere og mere med aktier og obligationer i samme fondskode. Hvis investeringsforeningen har en overvægt af obligationer, bliver hele afkastet beskattet som kapitalindkomst, og er overvægten aktier, er hele beskatningen aktieindkomst – hvilket i yderste konsekvens kan betyde en forskel mellem 27 og 52 pct.

Denne kategori omfatter også lagerbeskattede investeringer – også kaldet akkumulerende investeringsforeninger – samt alle udenlandske investeringer samt alternative investeringer, påpeger Marianne Thørs, som spørger:

»Er det mon hensigten at øge danskernes incitament til at optage stor gæld – renteudgifter kan trækkes fra inden beskatning. Jeg står tilbage med stor undren – hvorfor skal der være forskel på aktieindkomst og kapitalindkomst.«

Hun råder den almindelige danske investor til at undersøge, om der skal ændres på investeringernes sammensætning, så nogle typer aktiver ligger i det frie depot og andre i dit virksomheds- eller pensionsdepot.

»Det er tid til at se på din gæld, hvilke udskudte gevinster og tab, du har på aktier og obligationer, der er realisationsbeskattet. Og det er under alle omstændigheder vigtigt, at du kender den skattemæssige konsekvens af dine fremtidige valg,« påpeger hun.