Anne H. Steffensen, direktør i Danmarks Rederiforening, skrev et brev til miljøminister Esben Lunde Larsen (V).

Datoen på brevet er 13. maj 2016. Samme dag meddelte Mærsk offentligheden, at rederiet havde besluttet at sende to store containerskibe til ophugning på åben strand i Alang, Indien.

En metode, som rederiet i årevis har afholdt sig fra, og kritiseret andre rederier for at benytte sig af, fordi den måde at skrotte skibe på udsætter både miljøet og arbejdernes sikkerhed for stor risiko.

Forudså kritik

Anne H. Steffensens brev til miljøministeren, som Politiken har fået aktindsigt i, handlede om Mærsk beslutning, som sandsynligvis ville blive kritiseret.

Vi forventer »at dette vil afstedkomme en del kritik fra NGO’er osv., der vil stille spørgsmål ved (...) det etiske ved at indgå i et ophugningsprojekt på Alang«, skrev rederiforeningens direktør.

Hun fortsatte med at forsikre ministeren om, at Mærsk ikke overtræder loven, og »at Rederiforeningen også mener, at det fuldt ud er etisk forsvarligt (...). Jeg håber at du – i fald du skulle blive spurgt af pressen eller andre – vil støtte op om denne linje«.

Skjulte optagelser

Ved hjælp af skjulte optagelser på det værft i Indien, hvor Mærsk to containerskibe netop nu er ved at blive hugget op, har Politiken i samarbejde med mediecentret Danwatch dokumenteret, at arbejdet foregår under forhold, som ikke sikrer de indiske arbejdere så godt, som Mærsk har hævdet, og uden at Mærsk har viden om, hvor meget skrotningen af de to skibe vil forurene miljøet med olie og giftstoffer.

På den baggrund har Politiken spurgt Esben Lunde Larsen, om han finder det i orden at Mærsk sender sine skibe til skrotning på Alangstranden, uden først at have sikret, at forholdene er forsvarlige.

Ministeren har ikke haft mulighed for at stille op til et interview, men i en skriftlig reaktion undlader han at svare direkte på spørgsmålet.

Ministeren kaldt i samråd

Esben Lunde Larsen forholder sig ikke til Mærsks metoder, men nøjes med generelt at slå fast, at »skibe skal ophugges under forsvarlige forhold, så de ikke udgør en unødvendig fare for menneskers sundhed, sikkerhed og miljøet. (...) Det siger sig selv, at (de) regler skal overholdes«.

Miljøministeren får mulighed for at uddybe sin holdning i et samråd i Folketinget, som SF’s formand Pia Olsen Dyhr har indkaldt til »for at få stoppet Mærsks miljødumpning af skibe på strandene i Alang og for at få ministeren til gennem EU at sikre at danske og europæiske skibe ikke lander samme sted«.

Pres på regeringen?

Hun vil på samrådet også have »afklaret om Mærsk har lagt pres på den danske regering til at ændre dansk politik imod skibsophugning på strande, og i hvilket omfang det er lykkedes«.

Politikens aktindsigt viser, at rederiforeningen, hvor Mærsk er klart det største medlem, og hvis formand, Claus V. Hemmingsen, er medlem af Mærsks øverste ledelse, i september i fjor skrev til daværende miljøminister Eva Kjer Hansen (V) og bad regeringen om »hurtigst muligt« at ratificere den såkaldte Hong Kong-konvention.

Regeringen gjorde som ønsket

Konventionen er et vigtigt led i Mærsks forsvar for at hugge skibe op på stranden i Indien, fordi forholdene på det valgte værft, Shree Ram, nu er godkendt efter Hong Kong-konventionen.

Den blev vedtaget af FN’s søfartsorganisation IMO i 2009, og fastsætter standarder for forsvarlig ophugning af skibe. Men den kritiseres for at være utilstrækkelig og er ikke trådt i kraft, fordi kun meget få lande har tiltrådt konventionen. Lige nu har kun Frankrig, Norge, Belgien, Panama og Congo skrevet under.