Det blev skabt i et tæt samarbejde med Københavns Kommune – og med det klare formål at skabe bedre, sundere og mere bæredygtige måltider på de københavnske plejehjem, skoler, børnehaver og andre institutioner.

Paradoksalt nok er Københavns Kommune nu med til at fjerne fundamentet under Københavns Madhus, der ikke længere får tilstrækkeligt med ordrer og opgaver fra kommunen.

Egenkapitalen er væk, og dermed har fonden bag Madhuset ikke andre muligheder end at lukke og slukke projektet, fortæller en tydeligt ærgerlig formand, Rasmus Kjeldahl:

»Jeg er både trist og ærgerlig over denne udvikling, for det giver jo ingen mening, at man må lukke Madhuset i en tid, hvor alting handler om klima og bæredygtighed, også i madkulturen. Jeg kan se rigtig mange opgaver, som København skal have løst i den nærmeste fremtid, hvor Københavns Madhus ville være det perfekte sted at placere opgaver«.

Vælger andre udbydere

Københavns Madhus blev etableret i 2007 i regi af Københavns Kommune med visionen om at sikre kommunens borgere bedre og sundere måltider.

For at kunne føre den vision ud i livet, også uden for København, blev Madhuset i 2013 en selvstændig, erhvervsdrivende fond med samarbejdspartnere i hele landet.

Men selv om Madhuset også har arbejdet uden for hovedstaden, har Københavns Kommune været den altafgørende storkunde.

»Desværre har kommunen i stigende gad valgt andre leverandører, det har punkteret omsætningen så eftertrykkeligt, at det reelt har lukket butikken«, siger Rasmus Kjeldahl, der ikke lægger skjul på, at Madhuset i flere udbudsrunder har tabt opgaver til firmaet Løgismose Meyers, der blandt andre er ejet af stjernekokken Claus Meyers familievirksomhed og en paneuropæisk kapitalfond.

Mens Københavns Kommune tidligere sikrede 70-80 procent af Madhusets omsætning, er det nu et par millioner om året, og det er bare ikke nok, understreger Rasmus Kjeldahl, der til daglig er direktør i Børns Vilkår.

Det var blandt meget andet Københavns Madhus, der i 2008 stod bag den første madskole i København, og året efter præsenterede skolemadskonceptet EAT.

Kritik af overborgmester

Madhuset har også stået bag uddannelsen af det københavnske køkkenpersonale, der i 2015 skulle realisere målet om, at 90 procent af fødevarerne i de offentlige køkkener var økologiske.

»Vi blev skabt af Københavns Kommune til at være deres udviklingsmotor, men hen ad vejen har kommunen slukket motoren og valgt de billigere alternativer – vel vidende at vi ikke kan og vil sætte priserne så lavt, at det går alvorligt ud over kvaliteten i vore projekter«.

»Der har ikke være et politisk lederskab i Københavns Kommune, der har støttet Madhusets mission, vi er røget ned af prioriteringslisten og ud i kulden, og så skal det jo gå galt«, siger Rasmus Kjeldahl:

Hvem er det, du skyder mod i den politiske ledelse?

»Jamen hvem sidder på toppen af det politiske lederskab i København, det gør jo overborgmester Frank Jensen (S) og de partier, der står bag budgetaftalen. Det kan ærgre mig, også som skatteborger og københavner, at man gennem 12 år har investeret betydelige midler i det her område og opbygget unikke kompetencer, som nu bliver spredt for alle vinde«.

Kunne du ikke få Claus Meyer eller andre til at samarbejde eller til at tage over?

»Vi har brugt det seneste år på at afsøge alle muligheder for at redde projektet; jeg kan garantere, at alle løsninger har været testet«.

Lader kapitalfond tage over

I skal vel kunne fungere uden en kommunal livline?

»Det kan man diskutere, jeg bebrejder ikke Claus Meyer og hans kapitalfond, at de passer deres forretning, de er sat i verden for at tjene penge og intet andet. Men man kan da undre sig over, at København kan leve med, at de store kommunale investeringer, der har været lagt i vores koncepter, nu kvit og frit overlades til en kapitalfond, der er ved at sætte sig solidt på det her marked«, siger Rasmus Kjeldahl.