Af sparehensyn nedlægges undervisning i flere nordiske sprog på Københavns Universitet, ligesom samling af islandske skrifter risikerer at blive flyttet. Ifølge islandsk ambassadør vil Island på ministerniveau kritisere beslutningen, som afslutter 200 års akademisk samarbejde om en fællesnordisk sproglig arv

Siden begyndelsen af 1700-tallet har Københavns Universitet været stedet, man fra hele verden rejste til, hvis man ønskede indsigt i de ældste bevarede nordiske tekster, som fortrinsvis er islandske. Nu har universitetets humanistiske fakultet imidlertid besluttet at nedlægge undervisningen i såvel oldislandsk som gammeldansk, moderne islandsk og færøsk, fordi fagene ikke lever op til et nyt krav om, at der skal være mindst 30 deltagere på et undervisningshold.

Dermed skæres båndene over til den fælles nordiske sproglige tradition fra vikingetid og middelalder. Samtidig misligholder universitetet et dansk løfte til Island om undervisning og formidling, som blev underskrevet i 1986, som følge af den aftale fra 1965, der førte til, at de nationalt vigtigste islandske håndskrifter blev overdraget til Island i årene 1971-1997, men omkring 700 håndskrifter blev på Den Arnamagnæanske Samling på Københavns Universitet.

”Ved at afskaffe muligheden for at vælge oldislandsk bryder fakultetet ikke alene med traditionen, den nordiske tanke og svækker vores kendskab til kulturarven, men også med den dansk-islandske aftale,” siger Annette Lassen, lektor, ph.d. ved Københavns Universitet og tilknyttet Den Arnamagnæanske Samling, som rummer de gamle islandske og nordiske håndskrifter, som den islandskfødte forsker og professor ved Københavns Universitet Árni Magnússon samlede frem til sin død i 1730.

Samlingen – såvel håndskrifterne i København som dem, der er flyttet til Reykjavik – er på FN’s kulturorganisation Unescos liste over ”Verdens hukommelse”.

”Oldnordisk eller oldislandsk var engang et fag i gymnasiet og frem til studenteroprøret var oldislandsk obligatorisk på danskstudiet. Der er naturligvis ingen, der forestiller sig, at vi har brug for 30 nye studerende i old- islandsk om året, men skal det virkelig være ensbetydende med, at vi på sigt slet ingen har med denne kompetence?” spørger Annette Lassen.

I øjeblikket er oldislandsk ikke udbudt som kursus på Københavns Universitet, selvom det undervises og følges af otte studerende på frivillig basis, hvorimod der eksisterer et lille hold med 15 studerende i moderne islandsk. Den kendsgerning, at muligheden for at vælge at fordybe sig i islandsk og færøsk ved et dansk universitet bortfalder, beklages dybt af Island, siger landets ambassadør i Danmark, Benedikt Jónsson.

”Hvis de bebudede planer om lukning bliver realiseret, forsvinder en del af vores nordiske kulturhistorie. Det vil også være afslutningen på danskernes mere end to hundrede år lange akademiske engagement i det islandske sprog, regnet fra udgivelsen af Rasmus Rasks Vejledning til det islandske eller gamle nordiske sprog i 1811,” siger ambassadøren, som oplyser, at den islandske uddannelsesminister Lilja Alfredsdóttir har bragt sagen op over for kulturminister Mette Bock (LA) på et nordisk ministermøde for nylig. Det er imidlertid uddannelsesminister Tommy Ahlers (V), der er ansvarlig minister, og Islands regering har derfor bedt om snarest at få et møde med ham.

Siden 2016 har der i øvrigt verseret planer om, at den bygning, som huser Den Arnamagnæanske Samling, blandt andet med en særligt brandsikker boks til de uvurderlige håndskrifter, skulle afstås for at spare penge.

I første omgang så planen ud til at være skrinlagt, men umiddelbart inden sin afgang for nylig besluttede Det Humanistiske Fakultets dekan, Ulf Hedetoft, at bygningen skal forlades ved udgangen af 2019. Også denne beslutning bekymrer den islandske ambassadør.

”Jeg har ingen forståelse for, at universitetet muligvis vil undslå sig det ansvar, som Den Arnamagnæanske Samling har fået for at bevare og passe på anerkendt verdenskulturarv og i dette tilfælde en storslået kulturarv, som Island og Danmark deler,” siger Benedikt Jonsson.

Efter Ulf Hedetofts afgang er Jens Erik Mogensen konstitueret som dekan på fakultetet, Han slår fast, at han finder det trist, at undervisningen i islandsk og færøsk bortfalder, men fakultetet står i den situation, at diverse grønthøster-besparelser på finansloven, omprioriteringsbidrag og dimensioneringer har ført til, at der skal spares cirka 160 millioner kroner svarende til en fjerdedel af hele fakultetets budget.

”I den situation har vi set os nødsaget til at prioritere de selvstændige uddannelser på bekostning af tilvalgskurser. i øjeblikket er der 40 sådanne kurser, og det er for dyrt, når der for eksempel er fem studerende, der har færøsk. Vi er rigtig kede af, at der er rigtig mange humanistiske kompetencer, samfundet går glip af,” siger Jens Erik Mogensen.

Den konstituerede dekan tilføjer, at det kun vil glæde ham, hvis der kan skaffes en anden offentlig bevilling til undervisning og formidling i islandsk, færøsk og de islandske håndskrifter:

”Regeringen har netop nedsat et småfagsråd, som skal se på bevillingerne til de små sprogfag i et national strategisk lys. Man kan håbe på, at der vil være politisk bevågenhed på færøsk og islandsk i denne sammenhæng på grund af rigsfællesskabet med Færøerne og den særlige kulturelle forbindelse mellem Danmark og Island.”