Udlændingestyrelsen har i år bevilget permanent opholdstilladelse til mere end 4000. Dansk Folkeparti mener, at udviklingen vil give flere integrationsproblemer, og Liberal Alliance ønsker en revidering af loven

Afskaffelsen af VK-regeringens omstridte pointsystem betyder, at antallet af udlændinge, der får bevilget permanent opholdstilladelse i Danmark, er det højeste i flere år.

Nye tal fra Udlændingestyrelsen viser, at der fra den 1. januar frem til den 15. november i år er givet permanent opholdstilladelse til 4342 udlændinge. Godt halvdelen kommer fra Mellemøsten og Afghanistan, mens den anden halvdel stammer fra Asien, Rusland, Tyskland og en række andre lande. Til sammenligning blev der kun givet 578 tilladelser i 2011, hvor pointsystemet trådte i kraft. Det fremgår af et svar fra Justitsministeriet til Dansk Folkepartis udlændingeordfører Martin Henriksen.

LÆS OGSÅ: EU-domstol: I orden at sende asylansøger til transitland

Ifølge Udlændingestyrelsen hænger udviklingen først og fremmest sammen med, at regeringen i juni 2012 lempede kravene til ansøgeres danskkundskaber som et led i afskaffelsen af pointsystemet. Desuden ophævede regeringen det såkaldte medborgerskabskrav, som betød, at deltagelse i foreningslivet tidligere kunne give point i forhold til at få en permanent opholdstilladelse. Udlændingestyrelsen fremhæver samtidig, at afskaffelsen af pointsystemet har betydet et ansøgerboom. I år har styrelsen behandlet 9300 sager om permanent ophold, og det er en fordobling i forhold til 2012.

Integrationsordfører Martin Henriksen fra Dansk Folkeparti mener, at udviklingen vil give flere integrationsproblemer, fordi regeringen giver permanent ophold til flere indvandrergrupper, der har svært ved at tilpasse sig det danske samfund:

Pointsystemet var med til at sikre, at de indvandrere, der fik ophold, var villige til at leve op til nogle krav. Mange af de udlændinge, der i dag får opholdstilladelse, kommer fra grupper, som traditionelt har haft svært ved at integrere sig i det danske samfund, og det giver nye integrationsproblemer, siger Martin Henriksen, der vil arbejde for at genindføre pointsystemet, hvis en borgerlig regering igen kommer til magten.

Integrationsordfører Merete Riisager fra Liberal Alliance mener også, at udviklingen giver anledning til en vis bekymring.

En del kommer fra ikke-vestlige lande, og de grupper af indvandrere har lav beskæftigelsesgrad. Pointsystemet var for bureaukratisk. Men vi mener, at der er brug for en revision af udlændingeloven, så der stilles større krav om selvforsørgelse, siger Merete Riisager.

LÆS OGSÅ: 100 asylansøgere er forsvundet i Danmark

Socialdemokraternes integrationsordfører, Ole Hækkerup, afviser kritikken. Han tolker det store antal ansøgere som udtryk for, at pointsystemet afskrækkede mange fra at søge om permanent ophold, og at der derfor er en stor pukkel af ansøgere:

Når den er afviklet, kommer vi tilbage til niveauet under VK-regeringen i 2008, hvor omkring 2900 fik permanent opholdstilladelse. Vi har hele tiden ment, at pointsystemet stillede for skrappe krav. Men i den nuværende lov er der også nogle betingelser. De udlændinge, der får varigt ophold, må ikke have begået kriminalitet, de skal kunne dansk, og de skal have haft tre års fuldtidsbeskæftigelse inden for de sidste fem år, siger Ole Hækkerup.

Birger Mortensen, der er chefkonsulent i Kommunernes Landsforening med ekspertise i integration, vil ikke udtale sig for eller imod pointsystemet. Men han vurderer generelt, at en permanent opholdstilladelse styrker motivationen til at blive en del af samfundet:

Hvis kravene er så skrappe, at det er svært at få en permanent opholdstilladelse, kan det virke demotiverende for integrationsindsatsen. Omvendt kan de skrappe krav virke som en motivation til at stramme sig ekstra an for de, der kan opfylde kravene. Problemet med de tidligere krav var, at de var så høje, at de for nogle var umulige at leve op til, siger Birger Mortensen.