Kongehuset får lidt over 100 millioner kroner i apanage, men den egentlige udgift er næsten fire gange så stor

Det er måske ikke noget, der bliver talt så højt om på slotspladsen, bag murene i slotshaven eller i de kongelige gemakker.

Men regningen til kongehuset er langt større, end kongehuset selv giver udtryk for, når man præsenterer økonomien i det årlige regnskab år efter år, eller når landets politikere atter fremlægger finansloven, hvor apanagen fremgår.

Se også: Rige venner betaler dronningens køkkenhave til 22 mio.

Adskillige aktindsigter og research i forskellige styrelser, ministerier og andre offentlige instanser afslører, at apanagen kun udgør lidt mere end en fjerdedel af den samlede udgift til kongehuset.

Den velkendte og ofte omtalte apanage talte 105.800.891 kroner i 2017.

Se også: Ingen smalle steder: Margrethes slot til 33,5 mio. totalrenoveret

Medregner man derimod samtlige udgifter, herunder eksempelvis de store udskrivninger til Livgarden, kongeskibet Dannebrog og vedligehold af slotte, ryger regningen pludselig op på kolossale 386.100.912 kroner.

Her er den fulde regning Først gennem aktindsigter og research i en række offentlige instanser har det været muligt at få indsigt i omfanget af udgifter i forbindelse med kongehuset. Tallene gælder for 2017. Forsvaret Adjudantstaben: 6,3 mio. kroner

6,3 mio. kroner Jagtkaptajnen: 1,3 mio. kroner

1,3 mio. kroner Dannebrog: 41,6 mio. kroner

41,6 mio. kroner Flyvninger: 3,3 mio. kroner

3,3 mio. kroner Den Kongelige Livgardes Vagtkompagni og Musikkorps: 122,7 mio. kroner

122,7 mio. kroner Gardehusarregimentet: 30,8 mio. kroner Naturstyrelsen Jagter: Ca. 500.000 kroner Slots- og Kulturstyrelsen Møbelreparationer: 1.011.228 kroner

1.011.228 kroner Renovering af slotte: 15.641.927 kroner

15.641.927 kroner Varme: 2.256.107 kroner Statsministeriet Apanage: 105.800.891 kroner

105.800.891 kroner Momsrefusion: 9.682.091 kroner Udenrigsministeriet : Officielle rejser: 2.308.668 kroner Justitsministeriet: PET: Mindst 40 mio. kroner Københavns Politi: Politieskorte af Livgarden: 2,6 mio. kroner DSB: Den kongelige salonvogn: 300.000 kroner* I alt: 386.100.912 kroner Gratis: Kongehuset har modtaget 50 gratis BroBizzer til Storebælt. Det har Sund og Bælt tidligere oplyst til Ekstra Bladet. Dermed sparer kongehuset de 240 kroner, det koster at krydse broen. Kongehuset modtager også Rejsekort fra DSB. *DSB kan ikke opgøre prisen, men henviser i stedet til et overslag foretaget for Statsministeriet i 2010. Vis mere Luk

Ifølge Sebastian Olden-Jørgensen, der er historiker på Københavns Universitet med speciale i kongehuset, gavner det kongehusets image, at udgifterne ligger spredt.

På den måde virker de billigere i drift, end de egentlig er, fordi offentligheden har svært ved at få overblik over den reelle udgift.

Se også: Tre dage i Afrika: Fløj, spiste og boede på hotel for en million

- De har selvfølgelig en interesse i at fremstå så billige som muligt. Det er evident. Men man må holde fast i, at de ikke selv har forsøgt at skjule udgiften, siger Sebastian Olden-Jørgensen.

Kan spare millioner

Kongehus-eksperten mener, at der er plads til besparelser, når man tager i betragtning, at staten ud over apanagen også betaler kongehusets beskyttelse, udlandsrejser, transport og husleje.

- Disse løbende to-procents-besparelser, som mange statslige institutioner pålægges i disse år, viser, at man da selvfølgelig kan spare, men spørgsmålet er måske, om man kan få det samme for færre penge, siger Sebastian Olden-Jørgensen.

Se også: Kæmpe-regning: Margrethes slotte renoveret for millioner

Forfatter Søren Jakobsen, der har skrevet bøger om overklassen og kongehuset, mener, at man uden problemer kan skære et specifikt sted i de kongelige budgetter.

- I England har man skilt sig af med pendanten til kongeskibet Dannebrog, og det samme kan man gøre i Danmark.

- Skibet sejler dronningen rundt i små provinshavne, som hun lige så godt kunne køre til i sin Rolls-Royce, siger Søren Jakobsen.

Kongehuset om spareplaner: Vi skruer op og ned Kongehuset har netop kørt sin nye økonomichef, Dan Folke Pedersen, i stilling, og Folke Pedersen har allerede fået styr på finanserne. Han vil dog ikke sige, om der plads til besparelser i det kongelige budget. - Er det muligt for kongehuset at spare i sine egne budgetter? - Vi kigger løbende på, hvor vi skal skrue op og ned, og hvor der er mulighed for konkrete besparelser. Men at sige, at vi generelt skal spare på de samlede udgifter - det kan jeg ikke. - Vi arbejder ud fra en præmis om, at vi skal få det bedst mulige ud af de penge, vi er blevet betroet. Det er den ramme, vi har. Vi kommer jo heller ikke og spørger om flere penge, men vi prøver at få budgetterne til at hænge sammen over årene. - Er du så ligeglad med, om kongehusets udgifter tæller 100 millioner eller 200 millioner kroner, så længe budgetterne holder? - Jeg er ikke ligeglad med noget som helst, men den økonomiske ramme er besluttet politisk, og det er derfor ikke noget, jeg forholder mig til. Jeg sørger for at få midlerne til at række så langt som muligt. - Hvis kongehuset kan skrue ned for udgifterne ét år, kan man så ikke også gøre det generelt? - Det kan man altid diskutere, men hvis man for eksempel nedprioriterer en vedligeholdelseskonto ét år, udskyder man en udgift, som så kommer på et andet tidspunkt. Det handler om at få udgifterne fordelt hen over årene. - Hvilke overvejelser gør kongehuset sig, når man for eksempel booker Forsvarets fly eller Dannebrog? - Man gør sig de nødvendige overvejelser. Det kan jeg ikke sige meget mere om. - Gør man sig tanker om ikke at bruge transporterne for meget i forhold til at holde udgiften nede? - Ja, helt generelt er vi meget omkostningsbevidste omkring de forskellige midler, der bruges. Nogle ting er dyrere end andre, men vi tænker løbende over, hvad vi gør, så vi bruger pengene fornuftigt. - Hvad synes kongehuset om, at landets politikere har valgt, at prins Henriks apanage tilfalder dronningen? - Det har jeg ingen kommentarer til.

--------- SPLIT ELEMENT ---------

Professor: Vi kender ikke til deres værdi

Er kongehuset pengene værd?

Det er det store spørgsmål, som mange gennem tiden har forsøgt at svare på.

Nogle mener, at kongehuset har en høj reklameværdi, når de giver hånd til udenlandske statsoverhoveder, og at de er uvurderlige for danske virksomheder at have med på eksportfremstød.

Omvendt hæfter mange sig ved, at det blot er udokumenterede påstande.

Ifølge Bent Greve, der er professor i samfundsvidenskab ved Roskilde Universitetscenter, findes der ingen videnskabelige undersøgelser på området, og derfor vides det heller ikke, om kongehuset gavner samfundsøkonomien.

- Jeg har ikke set nogen undersøgelse, der siger hverken det ene eller det andet. Hvis ikke man havde et kongehus, ville man formentlig skulle have en præsident, og hvad det så ville koste både i sikkerhed og andet, er svært at vide, siger Bent Greve.

Han mener, at den manglende viden på området skyldes, at det er kompliceret at undersøge samfundsværdien.

- Det er jo ganske svært at opgøre værdien, og det vil kræve nogle meget store skøn at finde værdien ved eksportfremstød, mener professoren.

Grafikken er fjernet på grund af opdateringer på sitet.