Forhandlinger om lærernes arbejdstid vil fortsætte i den kommende overenskomstperiode.

Det er ikke lykkedes at indgå en aftale om lærernes arbejdstid i overenskomstforhandlingerne. Dermed er lærerne fortsat på årsnorm.

Parterne har istedet forpligtet sig til et forhandlingsforløb i den kommende overenskomstperiode. Det er en del af det forlig, Kommunernes Landsforening fredag har indgået med Lærernes Centralorganisation under de kommunale overenskomstforhandlinger.

I stedet for en arbejdstidsaftale har parterne aftalt, at en undersøgelseskommission frem mod de næste overenskomstforhandlinger, det vil sige i 2021, skal kulegrave forholdene omkring lærernes arbejdstid.

- Jeg har lige været inde og fortælle kredsformændene om det her. Det er et projekt, jeg tror på. Som alle ved, har Michael Ziegler og jeg siddet i fem måneder og prøvet at finde hinanden, og det har vi ikke kunnet, og derfor har vi i fællesskab sagt, at vi skal have et bedre grundlag, fortæller Anders Bondo Christensen efter et møde i Danmarks Lærerforening fredag eftermiddag.

- Der skal etableres et andet grundlag, og - det er meget vigtigt at sige - et fælles grundlag, og når det er vigtigt for mig, så er det fordi, jeg oplever, at KL står fuldt og helt bag det også.

Reguleret ved lovindgreb fra 2013

Lærernes arbejdstid har været en af de helt store knaster ved overenskomstforhandlinger. Siden 2013 har lærernes arbejdstid ikke være reguleret af overenskomsten, men i stedet af det lovindgreb, der kom efter lærerlockouten det år.

I det lovindgreb er lærernes arbejdstid reguleret på en årsnorm, hvilket vil sige, at antallet af arbejdstimer kan variere fra måned til måned og skal først gå op hen over et helt år.

Lærernes forhandlere krævede fra starten af forhandlingerne, at arbejdstiden skulle opgøres efter en ugenorm - senere blødte de op og ville have en kvartalsnorm.

- Arbejdstid er kernestof i en overenskomst, og derfor vil lærerne gerne have den tilbage i overenskomsten. Og det er arbejdsgiverne også med på. Det har man sagt meget tidligt i forløbet. Det, der har været stridspunktet er så, hvad skal der stå i overenskomsten, og det er det, man har lagt arm om i månedsvis, forklarer Henny Christensen, nyhedsredaktør på avisen.dk.

Men det lykkedes altså ikke lærerne at få en ny arbejdstidsaftale i denne omgang.

Frygter du, at lærerne stemmer nej til det her? lød spørgsmålet fra TV 2s Ole Krohn til Anders Bondo Christensen:

- Det frygter jeg ikke. Der vil helt sikkert være nogen, fordi de er frustrerede over, at det ikke lykkedes os, at få den her aftale, men jeg tror også, at der er rigtigt mange lærere, der vil forstå, at det er vigtigt at få en god aftale, end jeg i dag havde skrevet under på noget, der ikke giver mening ude på skolerne.

Bedre aflønning for lejrskoler

Forliget indebærer også bedre aflønning for deltagelse i lejrskoler samt et fælles ønske om styrket lokalt samarbejde, herunder muligheden for at indgå lokale arbejdstidsaftaler. Det er ikke meget, lærerne har fået ud af aftalen, mener Bent Greve, arbejdsmarkedsforsker ved Roskilde Universitet.

- Det her er udtryk for, at slaget var tabt, efter der var begyndt at være forlig på de andre områder, og at Anders Bondo formentlig har været klar over, at de andre ikke vil bakke op om at køre videre. De ville lave en aftale under alle omstændigheder, og så ville lærerne stå alene tilbage. Og så var vi tilbage ved situationen i 2013 - så ville der efter kort tid komme et regeringsindgreb, forklarer Bent Greve.

- Selvfølgelig afspejler det også, at det her er en gordisk knude, for der er mange ting, der taler for en årsnorm på det her område, og der er også mange ting, der taler for at kigge på lærerenes arbejdstid og deres mulighed for at få familieliv til at hænge sammen. Men det virker ikke som om, Bondo har fået ret meget ud af de her forhandlinger, så jeg tror, det er frygten for et lovindgreb, der har gjort, at han har sagt 'jeg kan ikke komme længere'.

Jenny Marie Jørgensen, formand for Lærerstuderendes Landskreds, kommenterer forliget på det kommunale område.

Formand for lærerstuderende: Hamrende ærgerligt

Jenny Marie Jørgensen, formand for Lærerstuderends Landskreds, mener ikke, det er tilfredsstillende, at der ikke er en aftale om lærernes arbejdstid med i forliget i kommunerne.

- Nej! Det er selvfølgelig hamrende ærgerligt. Men efter de her fem måneders forhandlinger var der ikke rigtigt noget, der tydede på, at vi ville nå frem til et resultat, så selvom jeg er ærgerlig, er jeg samtidig også sikker på, at det, vi er nået frem til, er en bedre sikring af lærernes arbejdstid, end en konflikt ville være, siger hun.