05.07.2020 Hvor mange kommer, og hvorfra?

Antal

I lyset af den massive omtale af flygtninge og den konstante diskussion om at sende dem retur, vil det nok overraske mange, at flygtninge kun har udgjort 2% af alle de udlændinge, der fik opholdstilladelse i Danmark 2019. Kommunerne modtog kun 733 nye flygtninge i alt i 2019.

De seneste 5 år er der sket to store ændringer i ankomsten af asylansøgere til Danmark: Antallet peakede i slutningen af 2015 med 21.000 nyankomne – men faldt kort efter til et meget lavt niveau, hvor det stadig ligger. Samtidig har ansøgernes profil ændret sig, fra at være mennesker med et meget klart behov for beskyttelse til nu at være en broget flok med langt svagere asylmotiver.

Antallet af nye asylansøgere har været historisk lavt de senere år. Og grænselukningen pga. Covid-19 har sat tallet helt i stå. I de første 5 mdr. af 2020 er der kun registreret 597 i alt (bruttotallet). I 2019 var tallet 2.700 asylansøgere, og i 2018 var det 3.500.

Indrejsetallet har været lavt og ret stabilt lige siden foråret 2016, med en svagt faldende tendens. Desuden har Danmark siden 2015 ikke taget imod de 500 årlige kvoteflygtninge, som vi ellers har haft en fast aftale med FN om gennem 38 år.

Der er lukket et stort antal asylcentre, og der er nu kun 14 tilbage. Der er dog stadig et par tusind indkvarterede i asylcentrene, og 890 verserende sager pr. 30. april 2020. I januar 2018 havde 19% af de indkvarterede en verserende sag hos Udlændingestyrelsen, 51% en sag hos Flygtningenævnet og 16% var i udrejseposition (afviste).

Tilbage i 2015, under den såkaldte flygtningekrise, var antallet af nye asylansøgere helt oppe på 21.000. Det pludselige fald i Danmark skyldtes mest, at Sverige indførte grænsekontrol af to omgange henover årsskiftet 2015-16. Danmark har altid været et transitland til Sverige. I 2019 ankom der ca. 1.700 pr måned i Sverige, hvilket også er meget lavt i forhold til tidligere år.

Generet har indrejsetallet til hele Europa været faldende de senere år, som en konsekvens af EU-Tyrkiet aftalen og skærpet kontrol ved EUs ydre grænser. Sverige og Tyskland har også modtaget et faldende antal, men får dog stadig en del flere per capita end Danmark.

Man bruger næsten altid bruttotallet, selvom det omfatter en hel del personer, som aldrig får deres sag behandlet i Danmark, og kun opholder sig kort tid i landet. Fra 2019 opgiver Udlændingestyrelsen heller ikke længere registreringstallet, som er tallet for, hvor mange sager der rent faktisk åbnes i Danmark, efter Dublin-forhandlinger o.l. Læs mere om Dublin-aftalen. Hvis alle bruttotal for Europa lægges sammen, får man et meget højere tal end det faktiske.

Desuden dækker bruttotallet over, at ca. en tredjedel af ansøgerne allerede har opholdstilladelse, typisk som familiesammenført fra Syrien og Eritrea, hvilket er et nyt fænomen – tidligere var der kun tale om få procent.

ANTAL ASYLANSØGERE I DANMARK 2002-2019 (bruttotallet)

2015-16

Den stigning, som Danmark oplevede i 2014-2016 var endnu større andre steder i Europa, og den skyldtes bl.a. at der opstod en ny og mindre farlig adgangsvej via de græske øer og derefter Balkanlandene. I 2015 kom der mere end 1 mio til Europa, og det var dobbelt så mange som året før. Både den ydre og den indre grænsekontrol blev skærpet, og indrejsetallet er faldet kraftigt i hele Europa lige siden, men faldet har været ekstra markant i Sverige og Danmark.

Rekorden for indrejsetal nogensinde var i oktober 2015 med 3.694 nye ansøgninger på én måned.

I alt fik 80.000 opholdstilladelse i Danmark i 2016, men heraf var kun hver niende flygtning. Resten fik ophold pga. arbejde, studier eller familiesammenføring.

Hvor kommer de fra?

Ansøgernes profil har ændret sig en del de seneste år, hvilket påvirker antallet af opholdstilladelser, og som et ret nyt fænomen har en femtedel af ansøgerne søgt om asyl selvom de allerede havde lovligt ophold; typisk pga. familiesammenføring. Disse kaldes "fjernregistrerede".

Sammensætningen af nationaliteter, som har søgt asyl i Danmark, har ændret sig meget fra 2015 til 2020. Siden 2013 har syrere udgjort den største gruppe, men i sommeren 2016 kom der flere afghanere. I 2014 lå Eritrea lige pludselig nr. 2 på listen, faldt til nr. 8 i 2016, men i 2019 på en næsten delt førsteplads med syrere – dette skyldes dog mest de ægtefæller, som har fået familiesammenføring og søger om asyl efterfølgende.

I 2019 var top 5 nationaliteter: Syrien, Eritrea, Statsløse, Somalia, Marokko. Afghanistan har i mange år ligget højt på listen, men optræder nu slet ikke. Billedet er for tiden, at der kommer færre fra de "klassiske" flygtningelande, og flere fra et større antal andre lande – samt færre fra hvert enkelt land. En større andel behandles som Åbenbart Grundløse, herunder ansøgere fra Georgien og Albanien – dette skyldes, at de har fået visumfri adgang til hele Schengen, men de bliver hurtigt afvist.

41% af asylansøgerne i 2016 var børn under 18 år. Andelen af uledsagede mindreårige var stigende siden efteråret 2015, men er nu faldet igen. I 2019 er kun 5% af asylansøgerne uledsagede mindreårige. At Marokko pludselig fyldte så relativt meget i 2017, skyldes, at mange af de uledsagede mindreårige kom derfra, men de får ikke asyl. De samme unge drenge optræder også i flere europæiske oversigter, fordi de rejser rundt.

NATIONALITETER, SOM SØGTE OM ASYL I DANMARK 2015 + 2019







TOP 5 NATIONALITETER, SOM SØGTE OM ASYL I DANMARK 2015-2019

Hovedruter til Danmark

Næsten alle, der søger om asyl i Danmark, ankommer illegalt til landet – med en smugler eller med falske papirer. Man får ikke lov at rejse ind i landet, hvis man kommer fra fx Syrien, Eritrea eller Afghanistan, og derfor der det den eneste måde.

Antallet af asylansøgere i Europa er faldet drastisk pga. grænsekontrol både på ydre og indre grænser, og ekstra meget i Danmark pga. de hårde regler.



Selvom der stadig sejler mange bådmigranter fra Tyrkiet til Grækenland, ankommer relativt flere via Libyen. Det er en meget farligere rute, hvor mange dør i Saharas ørken og drukner i Middelhavet. Det er nu hver niende, der drukner på rejsen over Middelhavet.

UNHCR har en interaktiv side, hvor du kan følge antallet af druknede og reddede løbende.

Overraskende overgik antallet af indrejsende i Spanien i 2018 både Italien og Grækenland, men det er nu igen Grækenland, der modtager flest. I alt ankom der 123.000 via havet til Europa i 2019, kun en brøkdel af, hvor mange der kom i 2015, og tallet er stadig faldende.



Ustabiliteten i Libyen har betydet, at europæiske aktører samarbejder med flere libyske militser om grænsekontrol og inddæmning af migranter inden de kan rejse over Middelhavet. Dette har gjort situationen for migranter i Libyen endnu farligere, og flere har forsøgt at rejse over mindre kendte ruter, såsom fra Egypten og Tunesien til Italien.

Men rejsen er ikke slut, når man når til Europas grænse – i Grækenland eller Italien har man som udlænding meget svært ved at overleve, og har udsigt til et liv som hjemløs. Hele vejen gennem Europa er der nu opsat hegn og kontrol, så det er blevet meget svært at komme helt op til Skandinavien. Tusinder sidder fast på Lesbos og i Bosnien, under helt umenneskelige forhold.

Læs en personlig beretning om et flygtningepar og deres rejse fra Eritrea til Danmark: Vejen til frihed går gennem Helvede.

Se den danske antropolog Sine Plambechs gribende dokumentar om en kvinde, der rejser fra Nigeria til Italien for at sælge sex, Beckys Journey.