Danske Banks fungerende administrerende direktør oplyser til fondsbørsen, at man havde ventet sigtelsen.

Bagmandspolitiet har sigtet Danske Bank for fire forhold omkring hvidvasksagen i Estland.

Det oplyser banken i en meddelelse til fondsbørsen.

- Der er tale om et meget stort og meget omfangsrigt efterforskningsmateriale, men vi er nu så langt, at vi har en sigtelse mod banken, siger statsadvokat Morten Niels Jakobsen i en pressemeddelelse fra Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet (SØIK), i daglig tale kendt som bagmandspolitiet.

Indledte undersøgelse i august

Sigtelserne, som kan læses i fuld længde her, omfatter kun selve selskabet og altså ikke enkeltpersoner.

Her har man særligt fokus på overtrædelse af hvidvaskloven i forbindelse med Danske Banks håndtering af de såkaldte non-resident-kunder i bankens estiske filial.

Til TV 2 siger statsadvokat Morten Niels Jakobsen, at en del af undersøgelsen går ud på at finde ud af, om man kan føre en retssag mod Danske Bank i Danmark.

TV 2's finanskommentator vurderer, hvad bagmandspolitiets sigtelser mod Danske Bank går ud på. Video: Sebastian Goos

Det vil sige kunder, som har haft aktiviteter i filialen, men ikke har boet i Estland.

Her lægges der blandt andet vægt på, at bankens ansatte ikke blev instrueret eller uddannet i hvidvasklovens regler, samt at der ikke var tilstrækkeligt styr på de såkaldte AML-regler, der skal modvirke hvidvask.

Koordination mellem Danmark og Estland

Derudover var den estiske filial ikke integreret i Danske Banks øvrige risikostyrings- og kontrolsystemer. Man indhentede heller ikke, ifølge sigtelsen, tilstrækkeligt med oplysninger på flere af kunderne i banken.

I august kunne SØIK offentliggøre, at man indledte en strafferetlig efterforskning vedrørende transaktioner, som "kan være led i kriminel hvidvask for et større milliardbeløb" i den estiske filial.

I samarbejde med de estiske myndigheder har SØIK oprettet et efterforskningshold:

- Vi arbejder fortsat intenst med efterforskningen. Det videre forløb skal nu afklare, om der her i landet kan rejses en straffesag mod Danske Bank, siger statsadvokat Morten Niels Jakobsen i pressemeddelelsen, hvor det også understreges, at man er på et tidligt stadie i efterforskningen.

Ledelsens ansvar undersøges også

Ifølge SØIK er der to hovedspor i undersøgelsen. På den ene side undersøger man, om det herhjemme i Danmark er muligt at rejse straffesag mod Danske Bank for overtrædelse af hvidvaskloven.

I det andet spor vil man undersøge, om man kan stille enkeltpersoner i Danske Banks ledelse til ansvar.

Danske Banks fungerende administrerende direktør oplyser til fondsbørsen, at man havde ventet sigtelsen:

- Det er kun i vores interesse, at sagen bliver undersøgt til bunds. Vi vil naturligvis samarbejde og stille os og den viden, vi har, til rådighed for den videre efterforskning, siger Jesper Nielsen i en skriftlig kommentar.

Danske Banks egen undersøgelse af sagen i september nåede frem til, at der i perioden 2007-2015 var strømmet 1500 milliarder kroner gennem den estiske filial.