Suomi sijoittui Pohjoismaiden viimeiseksi vanhusten hyvinvointia mittaavassa kansainvälisessä tutkimuksessa.

- Yksinasuvien, pienituloisten ja sairaiden vanhusten tilanne saattaa leikkausten takia muuttua meilläkin kestämättömäksi, sanoo toiminnanjohtaja Virpi Dufva Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitosta. Arkistokuva. MATTI MATIKAINEN

Suomi kuitenkin paransi sijoitustaan lähes sadan maan joukossa pykälällä ja oli 14:s.

Ykköseksi nousi tänä vuonna Sveitsi, Norja oli toinen ja Ruotsi kolmas. Islanti ylsi sijalle seitsemän ja Tanska sijalle 11.

Tutkimus mittaa vanhojen ihmisten sosiaalista ja taloudellista hyvinvointia. Sitä arvioidaan neljällä eri osa-alueella: toimeentulo, terveys, elinympäristön ikäystävällisyys ja toimintakyky.

Suomen eroa muihin Pohjoismaihin selittää eniten työllisyys ja koulutus, tiivistää syitä Itä-Suomen yliopiston professori Marja Vaarama.

– Vaikka meillä yli 60-vuotiaiden työllisyys on parantunut, sitä nuorempien työttömyysjaksot ovat pidentyneet. Toisaalta vanhempia ikäluokkia ei vielä toisen asteen koulutus ole koskenut, mutta asia korjaantunee ajan myötä.

Hänen mukaansa eläkkeiden kattavuus on hyvä, vaikka naiset vieläkin ovat heikoilla takuueläkkeestä huolimatta.

– Asumistuki on nostanut vanhat naiset köyhyysrajan yläpuolelle. Heidän asemansa tulee huononemaan, jos hallitus karsii eläkkeensaajan asumistuen.

Hyvin ja huonosti voivien ero kasvaa

HelpAge International -järjestö tutki vanhojen ihmisten hyvinvointia kolmannen kerran. Järjestö on yksi suurimmista vanhojen ihmisten oikeuksien kansainvälisistä puolustajista.

– Vaikka Suomen sijoitus nyt hieman nousi, ero muihin Pohjoismaihin on edelleen suuri, sanoo toiminnanjohtaja Virpi Dufva Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitosta, joka on kansainvälisen järjestön suomalaisjäsen.

– Yksinasuvien, pienituloisten ja sairaiden vanhusten tilanne saattaa leikkausten takia muuttua meilläkin kestämättömäksi, Dufva huomauttaa.

HelpAge International on huolestunut siitä, että eriarvoisuus parhaiten ja huonoimmin pärjäävien maiden vanhusten välillä kasvaa. Tämä näkyy muun muassa eliniän odotteessa. Hyvinvoivissa maissa elinikää on 60. ikävuoden jälkeen odotettavissa 7,3 vuotta enemmän kuin köyhimmissä.

Toisaalta miljoonien vanhojen ihmisten elämänlaatua ei mitata millään keinoin. Tutkimuksen ulkopuolelle jäi satakunta maata, koska niistä ei löytynyt tarpeeksi tietoa vanhusten hyvinvoinnista.