Jos hallituksen maakunta- ja sotelakipaketti joskus valmistuu, seuraava sekasorto odottaa jo nurkan takana.

Sote-uudistuksessa on laskettu paljon sen varaan, että sosiaali- ja terveyspuolen tieto liikkuu tulevaisuudessa sähköisesti järjestelmästä toiseen sekä yksityisten että julkisten palvelujen välillä.

Eväät ovat digiremontissa yhä levällään, vaikka aikataulu on tiukkaakin tiukempi. Ensimmäinen maali on jo parin vuoden päässä.

"Ratkaisu löytyy, jos ei sössitä"

Tietojärjestelmien yhteensovituksen räätälinä toimii valtion perustama ja vasta reilun kuukauden kaupparekisterissä ollut yhtiö, SoteDigi Oy. Yhtiöllä ei vielä ole edes toimitusjohtajaa.

SoteDigi Oy:n hallituksen puheenjohtaja Hannu Leskinen on pitkän linjan soteveteraani. Hän ei pelkää äärimmäisen tiukkaa aikatalua.

SoteDigi Oy:n hallituksen puheenjohtaja Hannu Leskinen Juha Kivioja / Yle

– Urakkahan on aivan hirveä. Mutta kysymys on siitä, miten kykenemme sen pilkkomaan. Ei sitä norsuakaan kokonaisena syödä.

"Norsu" on eräälainen runkolinja, digitaalinen alusta, joka luodaan, jotta sote-yksiköiden tietojärjestelmät saadaan keskustelemaan keskenään. Valtakunnallisen sotedigin arkkitehtuurista kenelläkään ei tosin tunnu olevan aavistusta suurempaa näkemystä.

– Nyt haetaan vastausta siihen, mitä valinnanvapaus ja monituottajuus tarkoittavat. Meillä pitäisi olla 1. tammikuuta 2020 työväline käytösssämme. Ratkaisu löytyy, jos ei sössitä.

Onko keisarillla vaatteita?

Poliitikot lupailevat juhlapuheissa sote-uudistuksesta silkkaa säästöä. Asiantuntijat kuitenkin sanovat, että pelkästään tietojärjestelmien rukkaaminen toistensa kanssa keskusteleviksi maksaa väkisinkin useita miljardeja euroja.

Asiantuntijat, jotka tajuavat edessä olevan urakan suuruuden, varoittelevat tulipalokiireestä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin hallintoylilääkäri ja terveysoikeuden professori Lasse Lehtonen kyseenalaistaa virallisen sähkö-soteuskon.

– Aikataulu on epärealistinen. Yritetään niin monta asiaa yhtäaikaa. Varovaisuus olisi nyt paikallaan. Kyse on ihmisten peruspalveluista, ääritilanteissa jopa hengestä ja terveydestä.

Soten tietojärjestelmien uudistaminen kertarysäyksellä ei ole viisas ratkaisu, sanoo myös Itä-Suomen yliopiston julkisoikeuden professori Tomi Voutilainen.

Julkisoikeuden professori Tomi Voutilainen Nella Nuora / Yle

Mikäli sote ja digisote lopulta saataisiinkin pystyyn, seuraavaksi edessä on tietosuoja- ja asiakirjahallintalakien sekamelskan selvittely. Digisoten käynnistysnappia on lupa painaa vasta sitten kun myös sitä koskevat lakipykälät ovat viimeistä pilkkua myöten kunnossa.

– Tämä on yksi suurimmista ellei suurin kokonaisuudistus, mitä tällä ja edellisellä vuosituhannella on tehty. Jo pienehköjenkin muutosten tekeminen tähän nykysääntelyyn on kahden, kolmen vuoden projekti, muistuttaa Voutilainen.

Kukaan ei osaa sanoa tarkasti, kuinka paljon sotedigi-uudistus lopulta säästää rahaa - ei myöskään sitä, kuinka paljon se maksaa.

– Lukuja heitellään: hintalappu on miljardi, kaksi miljardia, jos järjestelmistä halutaan nykyisten ladojen sijaan mersuja. Tietyllä vahinkokertoimella hankkeeseen uppoaa jopa kolme miljardia euroa.

Feenikslintua kiikaroimassa

Hallintoylilääkäri Lasse Lehtonen varoittelee liian moneen suuntaa kurkottamisesta.

– Tässä pannaan nyt remonttiin yhdellä kertaa lähes kaikki mahdollinen. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti olisi ehkä kannattanut edetä pala kerrallaan ennen kuin kaikki rikotaan. Tuhkasta nousevaan feenikslintuun on turha uskoa.

Terveysoikeuden professori ja HUSin hallintoylilääkäri Lasse Lehtonen Juha Kivioja / Yle

SoteDigi-yhtiön hallituksen puheenjohtaja Hannu Leskinen ei Lehtosen puheista hätkähdä. Leskinen sanoo kuulleensa epäuskoisten puhetta riittämiin. Aikataulumurheetkaan eivät miehen mieltä paina. Puheessa vilisee konditionaaleja ja ehkä-sanoja.

– Nyt täytyisi käydä tämä suuri kokonaisuus läpi seuraavien kuukausien aikana: Miten tätä lähdetään toteuttamaan ja kuka toteuttaa? On tehtävä projektisuunnitelma. Kaikkien maakuntien on pakko käyttää nyt työn alla olevia sotedigi-palveluja. Mutta mitä ne palvelut ovat, sitä emme vielä tiedä.