Det er en regulær skandale, at Danmark med Ida Auken (R) som miljøminister i 2012 meldte et helt igennem urealistisk og dyrt ammoniak-mål ind til EU.

Sådan tordnede landbruget og miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) i fællesskab imod den tidligere regering, da det i sidste uge kom frem, at man langt fra ser ud til at nå det danske EU-luftmål.

Men en markant del af det problem er faktisk skabt siden regeringsskiftet i 2015.

Landbrugspakken står nemlig med en stor del af ansvaret for miseren, fortæller Ole-Kenneth Nielsen, der er specialkonsulent ved Aarhus Universitet:

Citat Regeringen har et alvorligt forklaringsproblem.

Thyge Nygaard Landbrugspolitisk seniorrådgiver, DN

”Hvis man ikke havde gennemført Landbrugspakken, så var det nemmere at nå målet. Det er en væsentlig del af forklaringen bag, at man nu er kommet længere væk fra målet,” siger han.

Ole-Kenneth Nielsen er hovedansvarlig for den nye fremskrivning, der viser, at Danmark slet ikke er på vej til at nå målet om 24 procent ammoniak-reduktion i 2020. Danmark vil ifølge den nye fremskrivning blot ramme 20 procent, og derfor ligger der nu en stor opgave for at bringe luftforureningen ned frem mod 2020.

Både miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) og landbruget har haft de helt store gloser fremme. Ministeren erklærede sig ”meget bekymret” på landbrugets vegne og rettede hård kritik imod den tidligere regering, som ”har været helt urealistisk og overambitiøs i forhold til reduktionsmålene.”

Som at tisse i bukserne

Men ifølge Danmarks Naturfredningsforening klinger kritikken af den tidligere regering hult, når Landbrugspakken er med til at gøre øvelsen sværere:

”Det er underligt, at ministeren farer i flint over for den gamle regering, når det dybest set er hans egen regerings skyld,” siger Thyge Nygaard, der er landbrugspolitisk seniorrådgiver i DN.

Han peger også på, at man har kendt 2020-målet om 24 procent længe uden at gøre noget synderligt ved det.

”Regeringen har et alvorligt forklaringsproblem, når den farer så hårdt frem. Ministeren bør i den grad se indad og konstatere, at man med landbrugspakken har givet landbruget lov til at tisse i bukserne,” siger Thyge Nygaard.

Så sent som i 2015 lød det fra Miljøstyrelsen, at beregninger fra KU viste, at man var godt på vej mod at nå målet. Og at det ville ske uden nye krav til landbruget.

Landbrugspakke trækker den forkerte retning

Det lyder umiddelbart som et udtryk for overoptimisme fra den tidligere regering, men det hører som nævnt også med til historien, at Landbrugspakken – der blev vedtaget i december 2015 – ikke har gjort tingene lettere. Den øger nemlig ammoniakudledningen med 2.100 ton frem mod 2020, fordi landbruget kan bruge mere kunstgødning.

Uden den beslutning ville Danmark nå en reduktion på 22,5 procent i 2020. Det er dog ikke kun Landbrugspakken, der er årsag til den nye mere pessimistiske prognose.

Ifølge Ole-Kenneth Nielsen forventes der nu en større produktion af nogle dyretyper. Og så havde man i 2015 også større forventninger til, hvad ny teknologi i forhold til stalde og udbringning kommer til at bidrage med.

Esben Lunde: Målet var urealistisk – uanset landbrugspakke

Miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen fastholder sin kritik af, at målet er overambitiøst og hæmmer væksten i landbruget

”Den tidligere regerings mål var baseret på meget optimistiske antagelser om udviklingen i miljøteknologi, der har vist sig ikke at holde stik,” skriver han i en mail til Altinget og fortsætter:

”Det betyder derfor også, at målet på de 24 procent under alle omstændigheder var urealistisk – uanset at landbruget med landbrugspakken fik mulighed for at gøde optimalt.”

Han peger også på, at den kommende målrettede regulering, der indfases fra 2019, vil bidrage positivt til at reducere ammoniakudledningen.

Landbruget: Mål hindrer vækst og udvikling

Landbrug & Fødevarer er på linje med ministeren.

”Landbrugspakken har vi ønsket for at sikre vækst og udvikling, og nu viser det sig jo tydeligt, at de 24 procent er en hindring. Det vil betyde meget store omkostninger for vores erhverv,” siger viceformand for Landbrug & Fødevarer, Lars Hvidtfeldt.

Var I klar over, at der ville komme det her ekstra ammoniak-problem på grund af Landbrugspakken?

”Det har vi ikke regnet på. Men det afgørende i den her sag er, at det ikke er EU eller FN, der har sagt, at vi skal reducere med 24 procent. Det er noget, man selv har fundet på i Danmark. Det er kernen,” siger Lars Hvidtfeldt.

Anerkender du, at Landbrugspakken har gjort det til en sværere øvelse?

”Problemet er, at der med de 24 procent ikke er rum til, at vi kan sikre vækst og udvikling. Og det blev vi ellers fortalt, dengang målet blev sat. Men det passede bare ikke. Det er en lang vej med fejl og urigtige oplysninger,” siger Lars Hvidtfeldt

hjalte@altinget.dk