Adskillige forskere ved Aarhus Universitet har de seneste dage forberedt et modangreb på Bjørn Molt Petersens analyse af grundlaget bag landbrugspakken. Den konkrete anledning er, at miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) onsdag skal i samråd om sagen. Miljø- og Fødevareministeriet har derfor bedt om et beredskab fra universitetet. I løbet af tirsdag har flere forskere fra universitetet arbejdet på et svar til ministeren, som bl.a. indeholder kritik af Bjørn Molt Petersens analyse.

Molt Petersens analyse har de seneste dage vakt opsigt, fordi den peger på en stribe problemer i det forskningsmæssige grundlag bag landbrugspakken. En række forskere fra universiteterne har støttet kritikken.

Aarhus Universitet udøver såkaldt forskningsbaseret myndighedsbetjening på miljø- og fødevareområdet og forberedte derfor store dele af det videnskabelige forarbejde til landbrugspakken i 2015. Derfor er den nye analyse også en kritik af universitetets arbejde.

Søndag blev omtrent ti forskere øjeblikkeligt kaldt til krisemøde på Aarhus Universitet, hvor yderligere en lang række kolleger var med på videolink. Både dekan for fakultetet Science and Technology Niels Chr. Nielsen og prodekan Kurt Nielsen deltog personligt på mødet. Målet med mødet var bl.a. at sikre en fælles forståelse af, hvordan universitetet skulle håndtere kritikken.

Enkelte forskere gik fra mødet med en opfattelse af, at de nu havde fået mundkurv på i sagen. Eller i hvert fald: At professor Jørgen E. Olesen er den eneste forsker, som udtaler sig om landbrugspakken. Selv afviser han, at der skulle være tale om en mundkurv til forskerne:

»Jeg ved godt, at enkelte fik den opfattelse. Vi blev bare enige om i forskerkredsen, at det er mig, der udtaler sig. Argumentet var, det var det bedste, fordi jeg har indsigten,« siger Jørgen E. Olesen, professor ved Institut for Agroøkologi, Aarhus Universitet.

Og mandag blev Bjørn Molt Petersen personligt inviteret til Aarhus Universitet, hvor seks af forskerne bag materialet til landbrugspakken og prodekan Kurt Nielsen i knap to timer stillede Bjørn Molt Petersen en lang række spørgsmål til hans analyse.

En lille gruppe forskere på en håndfuld har været særligt dedikeret i arbejdet på et responsum til ministeriet.

Kritikken i Bjørn Molt Petersens analyse handler bl.a. om, hvorvidt Aarhus Universitet kunne forsvare at skifte til en regnemodel med en markant lavere marginaludvaskning op til landbrugspakken. Marginaludvaskning betegner den andel af den ekstra mængde kvælstof, som løber væk fra markerne.

Aarhus Universitets modangreb på Bjørn Molt Petersens analyse kredser især om to forhold, erfarer Berlingske:

1) I analysen kritiserer Bjørn Molt Petersen, at Aarhus Universitet har stillet étårige markforsøg over for en flerårig regnemodel. Men Aarhus-forskerne fastslår, at en opdeling mellem førsteårseffekt og de efterfølgende år ikke er pålidelig.

2) Bjørn Molt Petersen har kigget kritisk på de fem markforsøg, som Aarhus Universitet i notaterne bag landbrugspakken bruger til at vise, at virkelighedsforsøgene flugter med regnemodellen. Det får i analysen Molt Petersen til at konkludere, at to af publikationerne slet ikke burde være med. Molt Petersen frasorterer de to publikationer, inden han begynder at regne på gennemsnittet af marginaludvaskningen for de forsøg, Aarhus Universitet har anvendt. Men med selektionen gør Molt Petersen sig skyldig i at fremprovokere en relativt høj marginaludvaskning, bl.a. fordi et af de tilbageværende forsøg handler om majs, som har en høj marginaludvaskning, lyder kritikken.

Det er dette kritikpunkt, der det seneste døgn har fået diverse kritikere og interesseorganisationer til at skrive på bl.a. sociale medier, at Bjørn Molt Petersen har valgt sine forsøg, så omtrent 80 procent (nogle skriver 60) af hans markforsøg indeholder majs. De glemmer så at skrive, at majsforsøgene er udvalgt af Aarhus Universitet til arbejdet bag landbrugspakken.

»Alt det, der ikke passer ind i hans analyse, det vælger han fra. Det er da absurd,« siger Jørgen E. Olesen, professor ved Agroøkologi ved Aarhus Universitet og talsmand for forskerkredsen bag landbrugspakken.

Men vi er enige om, at valget af majs er Aarhus Universitets valg – og ikke Bjørn Molt Petersens?

»Ja, ja, det er vi da enige om. Og jeg ville ønske, at vi havde forklaret bedre, hvorfor vi havde majs med. Vi skulle have forklaret, at majs har en høj marginaludvaskning og dermed ikke er repræsentativ. Det er jeg ked af,« siger Jørgen E. Olesen.

Er det så ikke lidt strengt, at diverse interesseorganisationer nu beskylder Molt Petersen for at have udvalgt 80 procent majsforsøg?

»Det er vilkåret, når man blander sig i sådan en debat. Det er jo hans valg at lave et gennemsnit af de enkelte forsøg, snarere end noget, der afspejler afgrøderne korrekt,« siger Jørgen E. Olesen.

Er det ikke jer, der blander årstallene sammen ved at stille étårige forsøg over for en flerårig regnemodel?

»Se, det er et interessant spørgsmål, som jeg meget gerne vil diskutere med mine kolleger. Det vil jeg gerne have belyst i nye undersøgelser,« siger Jørgen E. Olesen.

Hvad er problemet så i Molts analyse?

»Det er jo, at han antager, at den effekt, der er i regnemodellen, er reel. Det ved vi ikke, om den er. Vi ved ikke, om der er forskel på en etårig og flerårig effekt.«

FAKTA Sagen om landbrugspakken - Landbrugspakken blev vedtaget af V, LA, DF og K i december 2015. Lovpakken har bl.a. givet landmænd lov til at gøde markant mere på deres marker og åbner for en ny regulering af landbruget. - Forskeren Bjørn Molt Petersen har i en analyse, betalt af Danmarks Naturfredningsforening, påvist store problemer med den mest centrale regnemodel bag landbrugspakken. Regnemodellen er aldrig blevet valideret, kurveforløbet på regnemodellen er forkert, og man har end ikke beregnet usikkerheden, før man brugte den til landbrugspakken. En samlet forskerstand, heriblandt både Aarhus Universitet og Seges, Landbrug & Fødevares videnscenter, er enige om, at de nye oplysninger betyder, at usikkerheden for landbrugspakken er langt større, end de præmisser lovpakken blev vedtaget på. - Herefter er der så udbrudt talkrig mellem Bjørn Molt Petersen og dele af Københavns Universitet på den ene side og Aarhus Universitet og dele af landbruget på den anden side. Selv om Molt Petersens analyse aldrig forsøger at fastslå den præcise marginaludvaskning (mængden af ekstra kvælstof som forlader marken), indikerer hans arbejde, at den anvendte marginaludvaskning på 20 procent muligvis ligger for lavt. Aarhus Universitet forsvarer indædt de 20 procent. - De nye kritikpunkter af landbrugspakken har ikke noget at gøre med de problemer, som kom frem i 2016, da det viste sig, at Venstre-regeringen havde udført kreative beregninger og tilbageholdt centrale advarsler om landbrugspakken over for Folketinget. Et forløb, der udløste hård kritik af regeringstoppen i form af en såkaldt næse fra et bredt folketingsflertal og kostede Eva Kjer Hansen (V) posten som miljø- og fødevareminister. FOLD UD FOLD UD

Er du stadig enig i, at Molts analyse viser, at den anvendte regnemodel aldrig er blevet valideret?

»Ja,« siger Jørgen E. Olesen.

Og du er enig i, at hans analyse viser, at der aldrig er blevet beregnet usikkerhed?

»Ja, det er jeg,« siger Jørgen E. Olesen.

Og at analysen viser, at der er langt større usikkerhed ved landbrugspakken, end de præmisser den blev vedtaget på?

»Ja. I hvert fald større end det indtryk, man forsøgte at give, ja,« siger Jørgen E. Olesen.

Og alligevel sidder I nu og forbereder et modangreb?

»Det er helt naturligt, at ministeriet beder om et responsum på analysen. Vores svar vil også afspejle, at vi mangler data for at kunne belyse usikkerheden.«

Nu sidder I og forsøger at finde sprækker i en analyse, som I oprindeligt grundlæggende var enige i. Udstiller det ikke, at myndighedsbetjeningen gør jer afhængige af ministeriet?

»Nej, jeg synes, at det er en helt naturlig del af myndighedsrådgivning, at vi klæder ministeren bedst muligt fagligt på,« siger Jørgen E. Olesen.

I 2017 modtager Aarhus Universitet omtrent 394 mio. kr. for myndighedsbetjening.

Men vi er enige om, at Aarhus Universitet har omtrent 394 millioner gode grunde til, at der ikke er problemer med jeres arbejde op til landbrugspakken?

»Jeg bliver pikeret af det spørgsmål. Som forsker har jeg en integritet og faglighed, som jeg ikke flytter på, fordi jeg skal svare en minister.«

Kunne man ikke vende det om og i stedet bare sige tak til Bjørn Molt Petersen for at have bragt nye oplysninger frem om landbrugspakken, bl.a. et mere retvisende billede af risikoen ved lovpakken?

»Jo, vi er blevet mere spidse i vores argumentation. Og jeg havde gerne sagt tak for hans indspark, hvis det ikke skulle foregå gennem medierne,« siger Jørgen E. Olesen.

Selv siger Bjørn Molt Petersen, at han har fravalgt de to publikationer, fordi »de videnskabeligt set bare ikke kan anvendes i denne sammenhæng«, mens han fastholder, at det er meningsløst at holde en flerårig modelberegning op mod et etårigt forsøg.

»Jeg har fravalgt to publikationer om markforsøg - Wachendorf og Pandey. Den ene er én stor sammenblanding af antal år og afgrøder. Videnskabeligt kunne man aldrig forsvare at tage den med. Den anden har reelt ikke noget med marginaludvaskning at gøre,« siger Bjørn Molt Petersen.

Konfronteret med kritikken om, at han i sine vægtskåle i afvejningen mellem regnemodel og markforsøg kommer til at tillægge majs alt for stor betydning, svarer Bjørn Molt Petersen:

»For det første: Jeg forsøger jo ikke at udregne marginaludvaskningen på landsplan, som det bliver fremstillet nogle steder. Jeg viser, at Aarhus Universitet burde have reageret på forskellen mellem regnemodellen og virkelighedssiden. Men lige så vigtigt for mig: Lad os nu sige, at jeg var gået på kompromis med al min faglige viden og havde beholdt de to forsøg i beregningen, så jeg ukritisk havde taget udgangspunkt i samtlige af de forsøg, Aarhus Universitet bruger: Så ville majs stadig fylde mindst halvdelen af alle markforsøgene. Danmark har i runde tal syv procent majsmarker, så selv med Aarhus Universitets to fejlagtige forsøg i regnestykket ville majs løbe et stykke over 50 procent, altså mindst syv gange så mange majsmarker i markforsøgene som i Danmark. Så egentlig kan jeg ikke forstå, at det er mig - og ikke Aarhus Universitet - der skal forklare, hvorfor man har tillagt majs så stor betydning.«

Bjørn Molt Petersen understreger, at han blot har lavet en kritisk gennemgang af tallene fra Aarhus Universitet for at vise, hvordan de er endt med at acceptere regnemodellen bag landbrugspakken.

»Endda en regnemodel, hvis marginaludvaskning betyder, at vi ender med at få et markant mere miljøvenligt kvælstofregnskab for landbrugspakken. Hele grundlaget for valget er behæftet med fejl og en enorm usikkerhed, som man ikke engang tog sig tid til at regne på, selv om man for første gang i årtier tillod landmænd at gøde mere,« siger Bjørn Molt Petersen.

Læs mere fra Berlingske gravegruppe her.