Halvt fuldt eller halvt tomt

I sidste ende vil netto-regnskabet – sammen med statsministerens kommende EU-rabat – være de to symbolske målestokke, som statsministeren bedømmes efter, når røgen har lagt sig, og EU-slagsmålet om penge er overstået.

Men i praksis ville det være muligt at opstille regnestykket på mange andre måder.

På den måde vil det være muligt at se et kompromis om den kommende EU-budgetramme som et glas, der er enten halvt fuldt eller halvt tomt. Afhængigt af temperament. Ole Ryborg, EU-korrespondent

Et af elementerne i det nye EU-budget er en overordnet målsætning om, at 25 procent af pengene fra budgettet skal være målrettet kampen mod klimaforandringer. Det vil blandt andet betyde, at en del af den støtte, som skal betales til projekter i Central- og Østeuropa, vil være støtte til eksempelvis vedvarende energi og energieffektiviseringer. Det er et område, hvor danske greentech-virksomheder står stærkt.

Så i praksis kan penge betalt til EU-kassen og som kanaliseres videre til eksempelvis Polen, hvor de investeres i vindmøller, vende tilbage til Danmark, hvis det er vindmølleteknologi og know how, der købes i Danmark.

Og på den måde vil det være muligt at se et kompromis om den kommende EU-budgetramme som et glas, der er enten halvt fuldt eller halvt tomt. Afhængigt af temperament.

Udsigt til nederlag

Men anvender man målestokken, der er opstillet af Folketinget, og som logisk nok også har mediernes største opmærksomhed, er der tre ting, Mette Frederiksen vil blive vurderet på, når EU-budgettet er klart:

Fik Danmark en EU-rabat?

Hvor stort bliver den samlede ramme for EU-budgettet?

Og hvor meget kommer Danmark til netto at betale til EU-budgettet i de kommende år?

Lige nu blæser vinden kun i Mette Frederiksens retning, når det gælder udsigten til en dansk rabat. Den skal nok komme.