Prøv at forestille dig, at du bor i et hus i et villakvarter.

En dag bygger naboen nyt hus.

Naboen hæver huset og grunden med 1,4 meter helt hen til dit hegn.

Ville du blive vred?

Søren Mandrup er vred over, at Hillerød Kommune har givet naboen lov til at bygge et hus og gangsti 1,4 meter over terræn. Foto: Bax Lindhardt Vis mere Søren Mandrup er vred over, at Hillerød Kommune har givet naboen lov til at bygge et hus og gangsti 1,4 meter over terræn. Foto: Bax Lindhardt

For 76-årige Søren Mandrups vedkommende er svaret 'ja'. Han har nemlig oplevet det.

»Jeg er vred over, at kommunen har tilladt byggeriet. Min kone og jeg havde glædet os til at have vores alderdom i huset. Den glæde har kommunen ødelagt,« siger Søren Mandrup, da B.T. er forbi til en kop kaffe i parrets hus i Hillerød.

For at forstå Søren Mandrups vrede skruer vi tiden tilbage til 2012. Her kommer en ny nabo til, som i 2014 vælger at rive det gamle hus ned og bygge et nyt.

Udfordringen for naboens plan om et stort, nyt etplanshus er, at grunden skråner. Derfor hæver naboen terrænet med 1,4 meter ved at læsse en masse jord på, så grunden bliver lige.

Til at holde på den megen jord etableres en såkaldt støttemur næsten helt op til plankeværket.

Da Søren Mandrup i 2016 opdager, at naboen er i fuld gang med at hæve terrænet med 1,4 meter, klager hans kone til kommunen. Naboen har nemlig ikke fået byggetilladelse til at hæve terrænet næsten helt op til hegnet.

Terræn må – ifølge loven – slet ikke hæves med mere end 30 centimeter i den såkaldte skelbræmme – det vil sige på det areal, der er fra skellet og så 2,5 meter ind på grunden.

Det konkluderer kommunen også selv, fremgår det af sagens akter.

Henter før-efter billede...

Sliden ovenover viser to luftfotos af Søren Mandrups tidligere nabohus og så det nybyggede nabohus.

I stedet for at rette ind efter loven sender naboen i juli 2016 en ny ansøgning, hvor han forsøger at få tilladelse til at bibeholde det hævede areal og lave en gangsti rundt om huset. Gangstien skal bruges til at pudse vinduer og rense tagrender, lyder det i ansøgningen.

I september 2016 får naboen så sin tilladelse. Søren Mandrup protesterer ved at klage til Statsforvaltningen.

I 2018 afgør Statsforvaltningen, at kommunens tilladelse er ugyldig, fordi den er mangelfuld og ikke har taget højde for, at det kræver en dispensation at få lov til at hæve terrænet med mere end 30 cm.

Det hjælper dog ikke Søren Mandrup: I september 2018 giver Hillerød Kommune på ny naboen tilladelse til gangstien.

Begrundelsen for tilladelsen er, at Hillerød Kommune ikke betragter stien som et opholdsareal, men som en gangsti til at pudse vinduer og rense tagrender – og vupti: Så er byggeriet ifølge kommunen lovligt og uden indbliksgener.

»Byggeriet er ulovligt og burde aldrig have været opført. Vi burde også have været hørt af kommunen i første omgang,« siger Søren Mandrup, der er pensioneret værkfører.

Dette er hustruen, Kirsten Liebst, enig i, og hun ved, hvad hun taler om. Hun er uddannet landinspektør og kender derfor bygningsreglementet og alt til reglerne for terrænregulering.

Det er ikke første gang, at en såkaldt støttemur ved byggeri af nye etplanshuse giver anledning til vrede hos naboerne. B.T. har tidligere fortalt historien om husejer Søren Sørensen fra det københavnske Nordvestkvarter, der i seks år har kæmpet imod naboens ulovlige støttemur. Sagen ligger lige nu til bedømmelse i Nævnenes Hus.

Søren Mandrup er skuffet over kommunen, der gav hans nye nabo lov til at rive det gamle hus ned, hæve det meste af grunden med næsten halvanden meter og bygge et nyt lige op ad skellet. Før havde Søren en skøn udsigt fra sit køkken, nu ser han direkte ind i naboens murstenshus. Foto: Bax Lindhardt Vis mere Søren Mandrup er skuffet over kommunen, der gav hans nye nabo lov til at rive det gamle hus ned, hæve det meste af grunden med næsten halvanden meter og bygge et nyt lige op ad skellet. Før havde Søren en skøn udsigt fra sit køkken, nu ser han direkte ind i naboens murstenshus. Foto: Bax Lindhardt

Advokat Michael Transø Schultz mener, at der er flere lighedspunkter mellem de to sager. Han har udarbejdet klagen til Statsforvaltningen på vegne af Søren Mandrup. Han siger om sagen:

»Det er en meget voldsom terrænforhøjelse, kommunen her accepterer. Det er besynderligt, at tilladelsen er givet. Det juridiske grundlag for tilladelsen er også uklart. For det er i strid med byggeretten at hæve terrænet med mere end 30 cm. Alligevel godkender kommunen gangstien med henvisning til, at den ikke er til længerevarende ophold,« siger Michael Transø Schultz.

Søren Mandrup mener, at byggeriet har stresset ham i en grad, at han har måttet gennemgå to hjerteoperationer samtidig med, at han har kæmpet mod kommunen.

»Det tager simpelthen ens gode humør,« siger Søren Mandrup.

Nogle ville måske sige 'come on'. Kom videre og lev med det?

»Så skulle de prøve at have boet her, for så ville de kunne se, hvilken stor forandring der er tale om. Og hvor voldsomt det er at få en nabo, som har hævet sit hus 1,4 meter over jorden. Vi har ikke råd til at flytte,« siger Søren Mandrup.

Hillerød Kommune har ingen kommentarer til sagen.

B.T. har været i kontakt med naboerne, der i en sms skriver, at både hus og gangsti er opført efter byggetilladelse givet af Hillerød Kommune.