Foto: Hina

DOK Hrvatska "čeka investicije" i tone već deseti kvartal zaredom, zemlje u okruženju se oporavljaju.

U 2013. godini, Rumunjska je zabilježila strelovit rast od 5,2%, dok su Poljska i Mađarska iskazale rast od 2,7%. Češka je iznenadila rastom od 1,3% na godišnjoj razini, a Slovačka je rastom od 1,5% također nadmašila prognoze analitičara.

Danas objavljeni podaci pokazuju da je Mađarska nastavila oporavak, te da im je gospodarstvo u prvom kvartalu, na godišnjoj razini poraslo za 3,5%.

Istovremeno, Hrvatska i dalje pada. Bruto domaći proizvod za prvo tromjesečje 2014., prema prvoj procjeni, realno je manji za 0,4% u odnosu na isto tromjesečje 2013.

U nedavno objavljenom izvješću, Međunarodni monetarni fond (MMF) konstatirao je da je u Hrvatskoj prisutna neuobičajeno duga recesija.

Da Vlada RH situaciju ne shvaća ozbiljno, pokazuje i izjave ministra optimizma Branka Grčića, koji u daljnjem padu BDP-a ne vidi ništa loše.

"I dalje ostaje projekcija HNB-a da će BDP u ovom kvartalu, prvi put u mandatu ove Vlade, biti pozitivan i to je sada sasvim očigledno, jer se na bazi godišnje stope koja je danas objavljena pokazuje da je BDP u oporavku. Treba nam još barem jedan kvartal ovakvog trenda, a da bi onda stopa i na godišnjoj razini bila pozitivna", rekao je Grčić, komentirajući nove podatke o BDP-u.

Kako se oporavila Mađarska

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Oporavak Mađarske nije se dogodio sam od sebe.

Nakon što je Orban došao na vlast, zahvaljujući stabilnoj većini u parlamentu usvojeno je 29 ekonomskih mjera za koje su smatrali da mogu pokrenuti mađarsko gospodarstvo.

Na primjer, smanjuju se porezi za male tvrtke, dok istovremeno porezni teret prebacuje na korporacije i banke, koje ionako nisu generatori zapošljavanja.

Porez za tvrtke čija dobit ne prelazi 1,75 milijuna eura, smanjen je sa 19 na 10 posto. Uveden je i jedinstveni porez na plaće, koji iznosi 16 posto.

Uvodi se poseban, privremeni porez u trajanju od tri godine, za velike tvrtke, od čega je u proračunu završilo 1,3 milijarde eura godišnje. Uveden je i poseban porez za banke i osiguranja. Bankarski porez iznosi 0,45 posto njihove bilance, dok osiguranja plaćaju porez od 5,8 posto na premije.

Iako su Orbanovi potezi izazvali prilično kontroverzne reakcije, američka investicijska banka Merrill Lynch, još u rujnu prošle godine dala je, tada hrabru, procjenu rasta Mađarskog BDP-a u 2013., od 2,6%.

Hrvatska, sa druge strane, nakon više od pola mandata aktualne Vlade, u kojoj nije poduzeto ništa konkretno, što bi potaknulo rast gospodarstva, više ništa ne može niti očekivati.

Ako u fazi stabilnosti vlade nije ništa učinjeno, što se može očekivati sada kada su sve snage usmjerene na unutarstranačke obračune u SDP-u.