Odluku da se sedmeročlanoj Ekspertnoj skupini za provođenje Cjelovite kurikularne reforme sada, pri samom kraju procesa, dodijeli 10 novih članova, saborski Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu obrazložio je potrebom za usklađivanjem sa Strategijom znanosti, obrazovanja i tehnologije „u onom dijelu koji se odnosi na jačanje STEM područja u procesu obrazovanja“.

Predložili su stoga da se u skupinu uključe dodatni članovi i to s područja kemije, biologije, fizike, matematike i informatike, ali i hrvatskog jezika, povijesti, pedagogije, tjelesnog i likovnog odgoja.

Pojam STEM područja uvezen je iz Amerike i skraćenica je pojmova znanost (pod čim se misli na prirodne znanosti), tehnologija, inženjerstvo i matematika. Ni u najširem mogućem shvaćanju STEM područja u njega ne spadaju jezici, tjelesni i likovni odgoj, a pogotovo ne povijest.

Pod krinkom boljeg usklađivanja obrazovanja s potrebama tehnološkog napretka i potreba na tržištu, Jokićeva skupina zapravo dobiva nadglednike za očuvanje vrijednosti hrvatskog jezika (i klasične lektire?) te Domovinskog rata.

U zaključcima sa saborskog odbora koji su 19. svibnja brzopotezno usvojeni prije nego su predstavnici oporbe ušli u prostoriju navodi se i sljedeće: „Proširena Ekspertna skupina za provođenje Cjelovite kurikularne reforme za rani i predškolski, osnovnoškolski i srednjoškolski odgoj i obrazovanje treba razmotriti pristigle primjedbe i prijedloge iz stručne i javne rasprave i implementirati one prijedloge koje smatra relevantnima“.

Predsjednica odbora Gordana Rusak već je i ranije najavljivala kako bi željela u raspravu uključiti što više stručnjaka iz STEM područja. Dopunu Ekspertne skupine željela je staviti i na dnevni red istog dana održane sjednice Odbora za ravnopravnost spolova, ali joj to nije uspjelo.

Partnere za „ojačavanje“ Ekspertne skupine našla je među članovima Odbora za obrazovanje, znanosti i kulturu, među kojima je i Ladislav Ilčić, osnivač GROZD-a koji je, inače, ispred Domoljubne koalicije bio zadužen za postizborne pregovore s MOST-om po pitanju obrazovanja. Ilčić od vremena kada je „zabunom“ kurikularna reforma ispala iz predstavljanja plana Vlade govori protiv sadašnjeg sastava Ekspertne skupine i stručnjaka koji su sudjelovali u izradi nacrta dokumenta.

Razvijanje hrvatskog nacionalnog identiteta

GROZD je sudjelovao u stručnoj raspravi o kurikulumu. I u njihovim se primjedbama ističe kako u Ekspertnoj skupini, koju optužuju za pristranost i povezanost s bivšim sistemom, nema nikog sa STEM područja. Oni u svom dopisu traže, između ostalog, veće sudjelovanje roditelja u izboru predmeta koje će njihova djeca slušati, a značajni dio se odnosi i na „domoljublje, etničnost i moralnost te vrijednosti obitelji“ pa tako kažu: „Zabrinjavajuće je da se među uporištima nacionalnog kurikuluma nalazi interkulturalnost, a ne nalaze se domoljublje, hrvatski nacionalni identitet i općeljudske vrijednosti koje su temelj i preduvjet svakog odgoja”.

„Mnoge su zemlje prepoznale domoljublje kao poticajni čimbenik u svojem odgojno-obrazovnom sustavu i tome posvećuju veliku pažnju, a dojam je da ovaj prijedlog više stremi nekom nedefiniranom interkulturalnom odnosno kozmopolitskom duhu“. U dijelu koji se tiče identiteta inzistiraju kako treba naglasiti razvijanje „hrvatskog nacionalnog identiteta“.

Također, predlažu, treba ispraviti dio koji govori da je na djelu „snažno miješanje različitih kultura, svjetonazora i religija“.

„Ne postoji miješanje nego je prisutan snažniji i učestaliji kontakt i suživot pripadnika različitih kultura, svjetonazora i religija“, smatra GROZD u sklopu svojih primjedbi.

Čast i moral

Udruga “U ime obitelji” iznijela je svoje primjedbe na kurikulum u sklopu stručne rasprave pa su se tako, primjerice, izrazili protiv međupredmetnog Građanskog odgoja i izbora tema kojeg bi u sklopu njega trebalo obrađivati. Udrugu “U ime obitelji” interesira zašto se u sklopu te teme ne obrađuje npr. „Privlačnost STEM područja“ koja bi uključivala međupredmetnu nastavu vezanu uz predmete ključne za stvaranje predznanja budućih STEM stručnjaka.

Ili „Svijest o nacionalnom identitetu kao jedan od ciljeva i jedna od vrijednosti na kojima počiva odgoj i obrazovanje, a koja bi uključivala sadržaje o nacionalnoj povijesti, o nacionalnim prirodnim bogatstvima, o nacionalnim istaknutim povijesnim ličnostima koje su zadužile narod svojim postignućima u kulturi, znanosti i sl, o tradicijskoj baštini i sl, o vrijednoj nacionalnoj književnosti“. Sugeriraju potom i međupredmetnu temu „Pisano i usmeno izražavanje, kojom bi se istakla važnost jedne vještine koja je zajednička svim predmetima, može se i treba uvježbavati i koristiti u stjecanju znanja u svim predmetima i važna je za osobni i za socijalni razvoj pojedinca“.

Sugeriraju i međupredmetnu temu „Čovjek kao kulturno biće koja bi odgajala mlade ljude u ljubavi i gladi za kulturom u svim njenim oblicima“ ili međupredmetnu temu „Čast i moral koja bi na visokom mjestu u svijesti mladih ljudi ugradila te dvije ključne vrijednosti, nasušno potrebne da društvo krene na bolje“.

Voditelj stručne radne skupine za provedbu cjelovite kurikularne reforme Boris Jokić u ponedjeljak je najavio da su članovi skupine spremni odstupiti ako ministar znanosti obrazovanja i sporta Predrag Šustar do srijede, 25. svibnja ne odbaci zaključke saborskog odbora za znanost da je skupinu potrebno proširiti s desetoro novih članova s različitih područja.

Imate prijedloge, pohvale ili kritike? Uočili ste neku izjavu za koju vjerujete da bi je Faktograf trebao obraditi? Želite nas upozoriti na neodgovorno ponašanje političara? Pišite nam na info@faktograf.hr ili nas kontaktirajte putem Twittera ili Facebooka.