Det er fuldstændig afgørende for danskernes skattemoral, at det nye skattevæsen kommer til at fungere bedre end det gamle og skandaleramte. Og i den proces skal der ikke spares.

Med det budskab lægger regeringen nu op til at tilføre yderligere milliarder til det nye skattevæsen. Det skal ske med forslaget til finansloven for år 2018, som fremlægges torsdag.

I 2016 blev et bredt flertal på Christiansborg enige om et investeringsprogram, der skulle afsætte 6,7 milliarder kroner frem mod år 2020 til genopretningen af det danske skattevæsen.

Det beløb lægger regeringen nu op til at hæve med cirka 1,7 milliarder kroner frem mod år 2020. Samtidig afsættes 2,1 mia. kr. ekstra i år 2021, hvilket bringer prisen på det samlede investeringsprogram op på 10,5 milliarder kroner frem mod år 2021.

Skatteminister Karsten Lauritzen siger, at man med manøvren vil bringe bevillingerne til skattevæsenet tilbage på det samme niveau, som det var, før de omfattende og – ifølge flere eksperter – ødelæggende besparelser blev rullet ud fra midten af 00’erne og frem.

»Fejlen, da man lavede Skat for over et årti siden, var, at man lagde nogle effektiviseringer og besparelser ned, som førte til, at folk skulle løbe lidt hurtigere. Men det har jo desværre bidraget til, at centrale områder er brudt ned med store omkostninger for staten og for fællesskabet til følge. Den fejl vil vi ikke begå igen,« siger han.

Han tilføjer, at han også efter 2021 »tror, at der er behov for at bruge flere penge på at sikre, at skattevæsenet fungerer effektivt«. Adspurgt, om der er dukket nye informationer op, siden regeringen nu lægger op til at afsætte endnu flere penge, svarer ministeren:

»Vi har kigget på, om der er det rigtige antal ansatte og den rigtige IT-understøttelse. Vi er kommet nogle spadestik dybere, der gør, at vi mener, det er nødvendigt at afsætte knap fire milliarder ekstra.«

De ekstra milliarder skal primært bruges på nye medarbejdere og IT, men vil – som regeringen bebudede i sidste uge – også indeholde en særlig pulje på 400 millioner kr. til skærpet skattekontrol med bl.a. momssvindel i små- og mellemstore virksomheder.

Ifølge regeringen vil de nye milliarder svare til i omegnen af 800 ekstra ansatte oveni det løft på 1.000 ansatte, som hidtil har været forudsat i planen for genopretningen af skattevæsenet. Det samlede løft i medarbejderstaben vil altså være på 1.800 medarbejdere.

I 2021 ventes der samlet set at være i omegnen af 8.700 ansatte i skatteforvaltningen. Det er dog stadig cirka 500 færre, end der var i 2006.

Karsten Lauritzen, der vil stadig være færre hænder, når den her investeringsplan er rullet ud, end der har været. Er det ikke et problem?

»Et af de områder, hvor der er færre ansatte end for ti år siden, er på personområdet, hvor vi er gået så vidt som til at afskaffe selvangivelsen. Nu bliver det et oplysningsskema, hvor der sidder færre folk til at kontrollere, fordi vi kan gøre det digitalt, og fordi det er svært at snyde. Det er da et ønske at rulle det ud på andre områder også, så vi har behov for færre ansatte til at lave kontrollen. Så mit ønske er ikke et skattevæsen med x antal ansatte, men et skattevæsen med det antal ansatte, der er brug for.«

Men ligesom der måske skal flere penge til på sigt, så kan der også blive behov for flere ansatte til på sigt?

»Ja.«

DF bakker op

Regeringens plan kommer som en direkte konsekvens af de senere års skandalesager i Skat. Det er bl.a. kommet frem, at Skat i en årrække opkrævede boligskat på grundlag af forkerte ejendomsvurderinger. Inddrivelsen af danskernes gæld for op imod 100 mia. kr. gennem IT-systemet EFI er gået fuldstændig i stå. Og samtidig er det lykkedes udenlandske svindlere at snyde Skat for 12,3 milliarder kroner i udbytteskat.

Samlet har skandalerne kostet den danske skattekasse et større, tocifret milliardbeløb. Og et politisk flertal blev i sommer enige om at nedsætte en undersøgelseskommission, der skal kulegrave forløbet helt tilbage fra år 2002.

Derudover har regeringen besluttet allerede næste år helt af nedlægge Skat blot 13 år efter, at det blev etableret i 2005. I stedet etableres syv nye styrelser med hvert deres specifikke opdrag – eksempelvis ejendomsvurderinger og inddrivelse.

Ud af de mere end 10 milliarder kroner, som skal investeres i det nye skattevæsen, er der hidtil med sidste års finanslov kun fundet finansiering til knap fem milliarder kroner.

Med den nye finanslov vil regeringen altså finansiere 5,5 milliarder ekstra frem mod år 2021. Ifølge skatteministeren skal langt de fleste af de penge tages fra det såkaldte råderum i dansk økonomi, som er på 35,5 milliarder kroner frem mod år 2025.

»Så vil nogen sige, at det er da ikke velfærd i almindelig forstand. Men det er det jo på den måde, at det er kolde hænder, der søger for, at de 1.000 milliarder, vi indkræver i skat, kommer ind, så vi har råd til de varme hænder,« siger han.

Kritikere vil hævde, at I nu gør op med et meget dyrt selvmål i 00’erne. Hvad siger du til det?

»For den her regering og for Venstre er der en bred anerkendelse af, at mange af de ting, vi gjorde i Skatteministeriet, har været godt. Men der er også fejl, der er begået. Dem tager vi ved lære af.«

Men det er meget dyre lærepenge, er det ikke?

»Jeg ville da ønske, at det var billigere lærepenge, men det kan vi ikke gøre noget ved nu. Fortidens fejl kan man ikke gøre andet ved end at erkende, og så må man lære af dem, og det gør vi.«

Hos regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti, er der ifølge finansordfører René Christensen støtte at hente til initiativet.

»Det bakker vi selvfølgelig op om,« siger han.

René Christensen ser den ekstra milliardinvestering som et endeligt opgør med en kurs for Skat, han betegner som »naiv«.

»Man har brugt pengene og fyret personale, inden man har hentet gevinsten hjem. Sat på spidsen har man sagt, at nu køber vi fire computere, og så fyrer vi 100 mand i morgen. Det bør give stof til eftertanke, at man har overvurderet de positive effekter ved at bruge ny teknologi,« siger han.

Socialdemokratiet ser positivt på at tilføre flere penge og medarbejdere til skattevæsenet, hvilket de også selv foreslog i et udspil fra marts. Finansordfører Benny Engelbrecht vil dog først se regeringens konkrete plan og finansiering, før han udtaler sig om det.