Er du heller ikke en af dem, der klamrer dig til tasken, når du går på gaden, eller konstant ser dig over skulderen, ja, så er du en af mange. De fleste af danskerne er ikke bange for at blive bestjålet eller overfaldet – og det er med god grund, for kriminaliteten i Danmark falder, og forsat færre oplever at blive udsat for vold, tyveri og hærværk.

Det viser den såkaldte offerundersøgelse, som Justitsministeriet hvert år offentliggør. En offerundersøgelse fra 1987 viser, at det dengang var hver fjerde dansker, der oplevede at blive offer for en kriminel handling. Siden er der sket et fald på mere end 40 procent, og den nyeste offerundersøgelse viser, at det i dag kun er hver fjerde, der har oplevet, at bilen er blevet ridset, tasken stjålet, eller at de har været udsat for et voldeligt overgreb.

»Det skal være trygt at være dansker, og derfor er det også glædeligt at konstatere, at stadig færre bliver udsat for kriminalitet. Hvert eneste offer er imidlertid et for mange, og vi er i regeringen fast besluttede på at have en klar og kontant kurs imod kriminalitet,« siger justitsminister Søren Pind (V).

Undersøgelsen viser også, at de fleste danskere føler sig trygge. Hvor kun én ud af ti føler sig utryg i dagligdagen, svarer flere end seks ud af ti, at de aldrig eller sjældent bekymrer sig om risikoen for at blive udsat for kriminalitet.

Unge begår mindre kriminalitet

Hvad der ligger til grund for, at danskerne udsættes for mindre kriminalitet end tidligere, har forskningschefen bag undersøgelsen, Britta Kyvsgaard, et klart bud på:

»Børn og unge har altid stået for en pæn andel af den kriminalitet, der bliver begået, og man har altid sagt, at kriminalitet var et ungdomsfænomen. Dette ser dog ud til at være i stadig mindre grad, for der er færre og færre børn og unge, der bliver registreret af politiet grundet kriminalitet.«

Britta Kyvsgaard bakkes op af resultaterne fra en ny rapport fra Justitsministeriets Forskningskontor. Den viser, at antallet af unge under 21 år, der bliver dømt for overtrædelser af straffeloven, er faldet markant siden 2005. Antallet af domme er faldet med 45 procent for unge mellem 15 og 17 år. For de 18-20-årige er faldet på 38 procent.

Vi ændrer vores verdensbillede

Offerundersøgelserne har til formål at belyse den kriminalitet, danskere mellem 16 og 74 år har været udsat for i det pågældende år. Samtidig sætter den fokus på vores bekymring for at blive ofre for voldsmænd og tyve.

Dermed tegner undersøgelsen også et skøn over kriminalitetens faktiske omfang, idet den også omfatter kriminalitet, der ikke er anmeldt til politiet. Derfor er det også vigtigt at tage højde for, hvordan vi individuelt anskuer begreberne, når vi taler om vold, hærværk og tyveri, understreger Britta Kyvs­gaard:

»Hvis vi eksempelvis spørger borgerne, om de har været udsat for vold, må de selv definere, hvad de forstår som vold. Hvis den opfattelse ændrer sig over tid, så er det vanskeligere at vurdere udviklingen i udsathed for vold.«

Forskningschefen understreger desuden, at det, ofrene rapporterer som en voldshændelse, ikke nødvendigvis vil blive registreret som en voldsforbrydelse, hvis man henvendte sig til politiet, fordi den oplevede hændelse ikke altid svarer til den juridiske afgrænsning.

Antallet af seksuelle overgreb stiger

Hvor det på mange områder ses en positiv tendens omkring, at mængden af kriminalitet er faldende, ses der dog en modsatrettet tendens, når det kommer til fuldbyrdet voldtægt.

Hvor 0,21 procent – svarende til ti, af de adspurgte kvinder i 2008 – svarede, at de havde været udsat for en voldtægt, svarede 22 kvinder, svarende til 0,39 procent af de adspurgte, at de havde været udsat for et tvangssamleje i 2014. Dog mener Britta Kyvs­gaard ikke nødvendigvis, at det betyder, at der tegnes en tendens.

»I 2014 er der en større andel, der siger, de har været udsat for tvangssamleje, end der har været i de seneste år. Hvis vi regner på det, er procentdelen signifikant højere end for det samlede for de tidligere år, men det er vigtigt at understrege, at det er meget små tal, vi arbejder med her. Når vi taler om så små grupper, kan svar fra nogle få personer ændre resultatet markant. Så det giver et stort procentvist udsving, men det er små tal, der kan ændre sig meget fra år til år,« forklarer Britta Kyvsgaard.