DBU brugte meget af deres indtjening fra VM-slutrunden i sommer på blandt andet at udbetale landsholdsspillernes bonusser. Det har påvirket DBUs regnskab negativt, hvilket er usædvanligt efter et år med slutrunde, mener en tidligere DBU-generalsekretær.

Det er 'helt hen i vejret'.

Det mener Jim Stjerne Hansen, der var generalsekretær for DBU i mere end 25 år, indtil han stoppede med udgangen af 2013.

Og han kalder det for 'helt usædvanligt' for DBU at gå ud af et år med VM-slutrundedeltagelse med et samlet underskud på 10 millioner kroner, som det blev oplyst tirsdag.

Landsholdet med anfører Simon Kjær i spidsen underskrev en ny aftale med DBU i efteråret efter en stort opslået konflikt. (Foto: Liselotte Sabroe/Scanpix 2018) Foto: Liselotte Sabroe Vis mere Landsholdet med anfører Simon Kjær i spidsen underskrev en ny aftale med DBU i efteråret efter en stort opslået konflikt. (Foto: Liselotte Sabroe/Scanpix 2018) Foto: Liselotte Sabroe

Årsagen til underskuddet skal efter Jim Stjerne Hansens opfattelse ikke primært findes i de 12 millioner, der blev brugt på efterårets spillerkonflikt - som DBU selv gav som hovedårsag til det økonomiske resultat.

Men derimod skal den findes i den ‘ekstremt dårlige’ landsholdsaftale, som DBUs formand og deres direktør indgik i 2015. En aftale, som blandt andet gav landsholdsspillerne en 'ekstrem' forøgelse af bonusbetalingerne ved deltagelse i EM- og VM-slutrunder, mener han.

»Regnskabet for slutrundedeltagelsen i Rusland viser, hvor dårlig den aftale var for DBU,« siger han.

DBUs regnskab for 2018 viser, at den danske fodboldunion modtog 92 millioner kroner for sommerens VM-deltagelse.

Af disse 92 millioner kroner er 48 af dem gået til henholdsvis honorering og forsikring af spillerne (39,4 mio.) og kompensation til Spillerforeningen (8,6 mio.), og derudover 29 millioner til 'øvrige udgifter'. Det efterlader en nettogevinst fra VM-deltagelsen på blot 15 millioner til DBU-kassen.

I aftalen mellem spillerne og DBU op til VM lød det, at hver spiller fik 1,2 millioner kroner for at nå ottendedelsfinalen samt en samlet betaling fordelt på hele holdet på 8,6 millioner kroner fra DBU.

Den samlede nettoindtægt fra en slutrunde deles nogenlunde 50/50 mellem spillerne og DBU. Men det mener Jim Stjerne Hansen ikke er sket i det aktuelle tilfælde. VM-slutrunden i Rusland ville dermed have givet godt 30 millioner kr. til DBU og det samme til fordeling blandt spillerne, hvis der havde været tale om en reel 50/50-deling, vurderer Jim Stjerne Hansen.

Landsholdet blev slået ud af VM i ottendedelsfinalen mod Kroatien på straffespark (Foto: Liselotte Sabroe/Ritzau Scanpix) Foto: Liselotte Sabroe Vis mere Landsholdet blev slået ud af VM i ottendedelsfinalen mod Kroatien på straffespark (Foto: Liselotte Sabroe/Ritzau Scanpix) Foto: Liselotte Sabroe

Ved VM i 2010 lød fordelingen på 20 millioner kroner til DBU og 24 millioner kroner til spillere og trænere og andre honorarudgifter ud af en samlet indtægt på 56 millioner. De sidste 12 millioner gik til rejse- og hoteludgifter.

Helt konkret ser det ud til, at spillerne i 2010 fik 43 procent af indtægterne, mens de i 2018 fik 52 procent af de samlede indtægter, på trods af at omkostningerne er specificeret lidt forskelligt i de to regnskaber. Det antager professor i eksternt regnskab ved Aarhus Universitet Frank Thinggaard efter at have set regnskaberne.

»Da indtægterne fra VM (i 2018, red.) samtidig er vokset betydeligt, betyder det, at den samlede betaling til spillere og spillerforening næsten er fordoblet fra 2010 til 2018: fra godt 24 mio. kroner til knap 48 mio. DBUs overskud fra turneringerne er modsat faldet med mere end 5 millioner kroner,« skriver han blandt andet i en mail til B.T.

Han mener desuden, at forskellen kan være højere, da der muligvis skal der trækkes noget fra i 2010, da honorar til træneren indgår.

Jim Stjerne Hansen kalder den aktuelle fordeling for absurd.

»Hvis der kun er 15 millioner tilbage til dansk fodbold af 92 millioner, så bør heller ikke spillerne være tilpas med fordelingen. Det er helt hen i vejret, og forhåbentligt er der i den nye landsholdsaftale taget skridt til, at dette ikke kan ske igen.«

Men sådan ser DBUs konstituerede direktør, Kenneth Reeh, ikke på sagen.

Kenneth Reeh fortæller, at det er landsholdskonflikten, der har kostet på bundlinjen. Derudover har DBU tabt på værdipapirafkast samt ændret regnskabsprincipper.

Du mener ikke, at det har indflydelse på underskuddet, at man procentuelt giver flere penge til spillerne. Man kunne vel have tjent væsentlig flere penge på den gamle aftale?

»Vi kunne måske have tjent flere penge til dansk fodbold med en anden aftale. Bonussen til spillerne var højere i den tidligere aftale (den, landsholdet spillede under i VM 2018, red.) i forhold til den forrige. Men det har vi fået ændret i den nyeste aftale, hvor spillerne samtidigt giver fem millioner kroner til breddefodbold, hvis de kvalificerer sig til EM og VM,« siger han.

Men sagen om spillernes bonusser taler også direkte ind i en tidligere ophedet diskussion om, hvorvidt landsholdsspillerne er for grådige.

Tjener spillerne for meget?

»Vi vil helst vil have så mange penge som muligt til udvikling af dansk fodbold, og mange af de penge kommer fra herrelandsholdsspillerne. Det er jo også dem, der skaber resultaterne, så sådan er det. Den nye landsholdsaftale sikrer, at der går flere penge til udviklingen af dansk fodbold,« siger Kenneth Reeh og slår fast:

»Den klare præmis er, at hvis ikke vi havde haft en konflikt, så havde vi ikke brugt penge på den.«