Nakon mjesec dana javne internetske rasprave o radnoj verziji novog hrvatskog pravopisa, koju su predložili filolozi s Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje, u srijedu je završila zanimljiva prepiska na mrežnim stranicama Instituta koje je posjetilo više od 25 tisuća ljudi. Napisano je više desetaka stranica primjedbi, a među prilozima mogli su se naći i brojni konstruktivni prijedlozi i kritičke opaske, ali i komične ideje, poput izbacivanja slova iz abecede jer se premalo koriste ili previše zbunjuju

Tanja Žmak traži da joj se pojasni čemu služi slovo dž u hrvatskom jeziku , jer osim u turcizmima, kako piše, ne poznaje nijednu hrvatsku riječ koja počinje tim slovom. Kaže da zna da se koristi u hrvatskom jeziku, kao i u nekim prevedenicama, no zaključuje da 'ljudi naručuju, ali pišu narudžbu' te se pita 'zašto ne naručbu?' Ljudevit Kotnik pak predlaže da se iz pravopisa izbaci 'ć' i ostavi samo 'č' , kao u Sloveniji, jer su po njemu problemi s pisanjem s 'č' i 'ć', kako navodi, 'puno veči' od koristi. Zaključuje da oni koji žele koristiti oba glasa neka to slobodno čine.

Blaženka Martinović s Odjela kroatistike na Sveučilištu Jurja Dobrile u Puli pita se nije li ustaljeno pisati 'istok' i 'zapad' velikim slovom kada se odnosi na narode te predlaže da se automotosavez piše sa spojnicom kao auto-motosavez jer se odnosi i na autosavez i na motosavez. Primjećuje da je dvojbeno pojam 'hladni rat', jasno vremenski omeđen povijesni događaj, pisati malim slovom, kao i to da bi bilo korisno uvesti ženski rod za titulu na latinskom 'professor emeritus'. Također joj se čini dvojbenim prijedlog o pisanju kratice 'poslije Krista' - 'po. Kr.' - jer prema pravilu koje kaže da se krati do samoglasnika bilo bi uputnije koristiti 'p. Kr.' ili 'posl.Kr.'. Osvrnula se i na pravila o pisanju kose crte, pitajući se piše li se ona i kod navođenja brojeva mobitela 091/123465, što je ostalo nedorečeno.

Dosta priloga odnosi se na pisanje decimalne točke, odnosno decimalnog zareza. Tako profesorica matematike Božica Borbaš traži da se novim pravopisom riješe dvojbe oko zapisivanja brojeva, posebno decimalnih. 'U trenutno važećem pravopisu stoji decimalni zarez umjesto decimalne točke, a decimalni zarez matematičari ne koriste već nekoliko desetljeća', ističe u svom prilogu, dodajući da dosadašnjom praksom zbunjujemo učenike jer se u matematici koristi decimalna točka, u fizici decimalni zarez, a u pravopisu i točke i zarezi, te da to treba usuglasiti. Saša Sutlović se pozabavio pisanjem točke iza rimskih rednih brojeva, naglašavajući da većina jezika ne koristi točku, a kako to ni kod nas do sada nije bilo pravilo, nema potrebe uvoditi to novo pravilo, 'jer se rimski brojevi koriste isključivo pri pisanju rednih brojeva, za razliku od arapskih'.