Saamaks teada, millised need üsna koleda nimega kohad välja näevad, külastasin Türäjärve, Mustaputsi sood, Kiimamäge, Tussi metsa ja Munnimäge. Ehk mitte üllatuslikult on tegu üsna tavaliste või pigem kenade kohtadega.

Taheva vallas asuva Türäjärveni jõudmine on võrdlemisi keerukas ja selle kaldale pääsemiseks on soovitatav kummikute olemasolu, kuna soist järve ümbritseb veel õõtsuv samblakiht. / Foto: FOTO: Tiit Loim/Valgamaalane

Türäjärv asub Taheva vallas Laanemetsa külas ja on külastatud kohtadest kõige raskemini ligipääsetav. Lähedalt möödub värskelt remonditud liivatee, millelt omakorda keerab järve suunas metsatee. Sellel kõndides jääb mulje, nagu keegi oleks ligipääsu järvele meelega võimalikult raskeks teinud, sest teel on risti maas hulgim väiksemat sorti puid ja järve kaldal tuli läbi minna kuusepadrikust.

Järv on soine või nagu märgib võrumurdeline Vikipeedia: järve veereq ommaq küländ soitsõq. Veekogu on pikliku kujuga ja selle pindala on 0,2 hektarit.

Hummuli vallas mitte kaugel kuulsast Koorküla Valgjärvest asub Kiimamägi. Oma koduküla ajalugu pikalt uurinud Koorküla mees Rein Mikk teadis, et praegu metsaga kaetud alal olid vanasti põllud ja heinamaad. Kohanimede kartoteegist leidis ta sellise lause: «Vanast ütteldi, ma lä kima mäele kitsi munne sömä.» Mine võta kinni, mis see tähendab. / Foto: FOTO: Tiit Loim/Valgamaalane

Võru instituudi teadur ja kohanimede ekspert Evar Saar märkis, et soome keeles tähendab tyrä songa ja sealmail on Tyräjärvi tavaline ja korduv väikse järvekese nimi. «See on tihti jõe laiendus, väike järv, kust jõgi voolab läbi, mingi lai koht või sopp, mis tuletab meelde füsioloogilist songa. Türa sõna on arenenud nii, et songa tähendus on algsem ja suguelundi tähendus on hilisem. See on pigem eufemismina tulnud.»

Nimi metssigadelt

Et «a» asemel on «ä», tuleb Saare sõnul vokaalharmooniast ehk keelenähtusest, kus ühes sõnas olevad täishäälikud peavad olema ühte tüüpi: kas kõik täppidega või kõik täppideta. See on olnud läänemeresoome keeltele iseloomulik ja Põhja-Eesti murdest kadunud viimase 500 aasta jooksul. Võru, Mulgi ja Lõuna-Tartumaa murdes on «ä» aga ikka omal kohal.

Mustaputsi soo või Karula rahvuspargi külastuskeskuse kaardi järgi Mustaputsisuu asub Karula rahvuspargis ja jääb kaardil Ahnõjärvest veidi edela suunda. See on üsna väike soo, mille äärsel nõlval kulgeb sellest mööda ka autoga läbitav metsatee. Külastuse ajal leidusid seal mõned loomaluud ja kasvasid soodes laialt levinud tupp-villpead.

Kalmer Visnapuu, kelle talu jääb kohe soo äärde, teadis rääkida, et nimi võib suure tõenäosusega tuleneda asjaolust, et kunagi kutsuti niiviisi metssigu. «Nii nimetati Eesti ajal metssigu, kes hakkasid eelmise sajandi alguses uuesti Eesti metsadesse tekkima. Mustadeks putsideks nimetati metssigu, kes käisid kapsaid tuhnimas.»

Visnapuu onu Vello oli neid nii kutsunud elu lõpuni. Kas nimi tulenes pahameelest sigade vastu, ei osanud ta öelda.

Tussi mets, mida teatakse ka Keisripalu ja Tohtri nime all, asub Tõrva linna ääres. Teeradadega mets sobib hästi näiteks tervisejooksu paigaks. / Foto: FOTO: Tiit Loim/Valgamaalane

Tõrvast Keisripalu tänava juurest põhja suunas asub Tussi mets, mida teatakse ka Keisripalu ja Tohtri metsana. Maa-ameti kaardi põhjal asub samas Tussi puhkeala. Mets on sobilik liikumisega seotud tegevusteks, kuna seal asuvad teerajad. Evar Saar ütles, et nimi võib olla erutavat sõnavara sisaldav, aga seal võib olla ka kokkulangevus mõne vana isikunime või lausa eesnimega.