Foto: 123rf

MINISTARSTVO poljoprivrede izvijestilo je kako je u Prominskom siru utvrđena bakterija koja uzrokuje listeriozu.

"Ministarstvo poljoprivrede obavještava potrošače o opozivu proizvoda PROMINSKI SIR (tvrdi punomasni sir) kod kojeg je utvrđena bakterija Listeria monocytogenes.



Dana 07.11.2016. godine u sklopu godišnjeg Plana monitoringa hrane životinjskog podrijetla provedena je službena kontrola veterinarske inspekcije u objektu za proizvodnju hrane životinjskog podrijetla, subjekta KRUŠKA j.d.o.o., Pakovo Selo. Prema analitičkom izvješću zaprimljenog dana 18.11.2016. godine od strane Hrvatskog veterinarskog instituta, Veterinarskog zavoda Split, u proizvodu PROMINSKI SIR (tvrdi punomasni sir), proizvedenog 07.11.2016. godine s rokom trajanja 02.11.2017. godine, utvrđena je Listeria monocytogenes.



Predmetni proizvod nije u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 2073/2005 od 15. studenoga 2005. o mikrobiološkim kriterijima za hranu.



Dodatni podaci o proizvodu:



Proizvođač: KRUŠKA j.d.o.o., Pakovo Selo



Zemlja podrijetla: Hrvatska



Obavijest se odnosi isključivo na gore navedeni proizvod!", izvijestili su iz MInistarstva.

Što je listerioza?

Kako piše Plivazdravlje, do infekcije ovom bakterijom najčešće dolazi preko zagađenih mliječnih proizvoda, sirovog povrća ili mesa, a također se može javiti neposrednim dodirom i tijekom klanja zaraženih životinja. Ulazna vrata infekcije predstavlja gastrointestinalni trakt, a klinička slika bolesti koje uzrokuje ovisi o osjetljivosti domaćina te o serotipu i količini unijetih bakterija. Razlikujemo pet glavnih kliničkih sindroma:



Kod infekcije u trudnoći (što čini trećinu svih slučajeva listerioze) L. monocytogenes se može asimptomatski razmnožavati u rodnici i maternici, a do eventualne pojave simptoma dolazi uglavnom u trećem tromjesečju trudnoće. Tada se najčešće javlja vrućica, glavobolje te bolovi u zglobovima i mišićima, a komplicirani slučajevi nerijetko završavaju prijevremenim porodom ili pobačajem. Simptomi se obično povlače nakon jednog do dva tjedna.

Novorođenačka infekcija dolazi u dva oblika. U ranom obliku infekcija listerijama događa se u maternici te dovodi do preuranjenog poroda i pojave septičkog oblika bolesti (sindrom granulomatosis infantiseptica), a uzročnika je moguće izolirati iz krvi, posteljice, ušiju, nosa i ždrijela. Kasniji oblik javlja se tijekom prolaska kroz vaginalni kanal, premda je zabilježen i kod poroda carskim rezom - tada se obično manifestira kao febrilni sindrom praćen gnojnim meningitisom, a u određenom broju slučajeva kao gastroenteritis ili upala pluća.

Infekcija središnjeg živčanog sustava zauzima centralno mjesto jer ovaj mikroorganizam ima posebnu sklonost invaziji moždanog tkiva (posebice moždanog debla), kao i ovojnica mozga. Može dovesti do paralize moždanih živaca i udova, meningitisa, encefalitisa (upale mozga), meningoencefalitisa i razvoja gnojnih žarišta u mozgu u vrlo rijetkim slučajevima. Promjene mentalnog statusa su česte, a konvulzije se javljaju u barem 25 posto zahvaćenih pacijenata.

Gastroenteritis uzrokovan L. monocytogenes dovodi do neinvazivnog proljeva u trajanju od jednog do tri dana, čija inkubacija najčešće iznosi 21 dan. Uz proljeve kao prepoznatljivo obilježje kod pacijenata dolazi do pojave vrućice, glavobolje, bolova u mišićima i ukočenog vrata, mučnine u trbuhu, pa čak i smetenosti, gubitka ravnoteže i konvulzija.

Okuloglandularna listerioza dovodi do upale očne jabučice i povećanja regionalnih limfnih čvorova, a razvija se nakon unosa infektivnog organizma kroz spojnicu oka. U slučaju da se ne liječi može dovesti do bakterijemije i meningitisa.

Opasno je kada dođe do komplikacija

Hrvatska agencija za hranu o listeriozi u hrani piše sljedeće:

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Listerioza je naziv za opću grupu poremećaja uzrokovanih L. monocytogenes, a klinički je definirana nalazom izolata u krvi, cerebrospinalnoj tekućini i drugim uobičajeno sterilnim dijelovima poput placente, fetusa i slično.

Listeria monocytogenes je Gram pozitivna bakterija koja se kreće pomoću flagela. Može se naći u najmanje 37 vrsta sisavaca, kako domaćih tako i divljih, ali i u najmanje 17 vrsta ptica te vrlo vjerojatno u nekih vrsta riba i školjki. Izolirati se može i iz tla, silaže i drugih materijala iz okoliša.



Pojedine studije pokazuju da 1 – 10 % ljudi mogu biti nosioci L. monocytogenes u crijevima. Razlozi takve raširenosti L. monocytogenesnalaze se u činjenici da je ona vrlo otporna na štetne utjecaje kao što su smrzavanje, isušivanje i toplina, pogotovo ako se uzme u obzir činjenica da ona ne tvori spore.

Infektivna doza L. monocytogenesje nepoznata ali se vjeruje da varira zavisno od soja i prijemčivosti osoba. Sa sigurnošću se može pretpostaviti da će prijemčive osobe, u slučajevima konzumacije zaraženog sirovog ili navodno pasteriziranog mlijeka, oboljeti od 1000 bakterijskih stanica.



Patogeneza L. monocytogenes se temelji na njenoj sposobnosti da preživi i da se razmnožava intracelularno u fagocitima što im omogućuje pristup mozgu i transplacentarnu migraciju do fetusa.

Klinička slika obuhvaća septikemiju, meningitis, meningoecefalitis, encefalitis, intrauterine ili cervikalne infekcije trudnih žena koje mogu rezultirati spontanim pobačajem ili mrtvorođenjem. Navedenim simptomima obično prethode simptomi nalik prehladi uključujući povišenu temperaturu. Također, gastrointestinalni simptomi poput mučnine, povraćanja i proljeva mogu biti znak ozbiljnog oblika listerioze pa čak mogu biti i jedini izraženi simptomi. Vrijeme u kojem se počinju pojavljivati simptomi kod ozbiljnijih oblika listerioze se kreću može varirati od nekoliko dana do tri tjedna dok za gastrointestinalne simptome može biti oko 12 sati.



Ciljne skupine populacije za listeriozu su trudne žene i fetusi, imunokompromitirane osobe (uslijed uporabe kortikosteroida, lijekova protiv raka, AIDS-a), bolesnici oboljeli od raka (posebice leukemije), dijabetičari, astmatičari, osobe starije životne dobi ali i zdravi ljudi posebice ukoliko je hrana bila visoko onečišćena listerijom.

Ova se bolest najčešće povezuje sa konzumacijom zaraženog sirovog ili nedostatno pasteriziranog mlijeka i sira (posebice mekog), sladoleda, sirovog povrća, fermentiranih kobasica, sirove odnosno slabo kuhane piletine, sirovog ili nedovoljno termički obrađenog mesa te sirove i dimljene ribe.

L. monocytogenesima sposobnost rasta na niskim temperaturama (čak i na 3°C) što joj dozvoljava umnožavanje u rashlađenoj hrani.



Većina zdravih osoba vjerojatno neće pokazati znakove bolesti, međutim „komplikacije“ su ono što ovu bolest čini opasnom. Kada se pojavi listeriozni meningitis mortalitet može biti i do 70%, kod septikemije 50%, a u slučajevima perinatalne ili neonatalne infekcije i viši od 80% (kod infekcija tijekom trudnoće majke obično prežive).

Listerioza se može liječiti s antibioticima, a uspješnost terapije ovisi o brzoj dijagnozi i početku liječenja.



U Republici Hrvatskoj je Naredbom o mjerama zaštite životinja od zaraznih i nametničkih bolesti i njihovom financiranju (NN 01/11) za listeriozu naređeno provođenje sljedećih mjera:



1) Radi otkrivanja listerioze, svaki pobačaj krave, ovce i koze mora biti prijavljen veterinaru. Od životinje koja je pobacila ovlašteni veterinar mora uzeti uzorke, te iste dostaviti u službeni laboratorij radi pretrage na listeriozu.

2) Na listeriozu mora biti pretražen mozak ovaca, koza i goveda koje pokazuju kliničke znakove poremećaja središnjeg živčanog sustava i poremećaja u ponašanju.

3) Troškovi provođenja mjera iz ove točke podmiruju se iz državnog proračuna