Malo sam se umorila od načina rada u komercijalnoj banci, došla sam pred zid i više nisam mogla naprijed zato jer su banke izuzetno visoko digle svoje kriterije i na žalost gledaju u prošlost, blokade, rizike i tamo gdje vidiš potencijal ne možeš odobriti kredit, kaže Silvana Vujnović buduća članica uprave prve etične banke u Hrvatskoj.



Krajem 2013. otišla je iz Splitske banke u kojoj je provela više od trideset godina i uključila se u Cluster za eko društvene inovacije i razvoj, a potom se od samog starta angažirala u projektu etične banke. Bila je zadužena za Dalmaciju, a trenutno je angažirana na procesima financiranja i pripremama za početak rada banke.



- Sve je spremno. Pripremili smo kompletnu dokumentaciju, organizirali ljude koji će raditi u banci i pripremili sve da službeno, po završetku prikupljanja dovoljnog broja članova, predamo zahtjev HNB-u. Nastavit ćemo intenzivno prikupljati temeljni kapital iako smo već znatno premašili zakonski minimum od 40 milijuna kuna.



Naš program i plan je da imamo barem 150 milijuna kuna kako bi mogli provesti projekt koji želimo. Treba nam, isto tako, između 1000 i 1500 klijenata. To praktički znači da ćemo imati toliko članova Zadruge za etično financiranje koja će biti jedini vlasnik banke, a svi članovi zadruge postati će suvlasnici banke.



- Zašto je nužno ući u zadrugu?



- Zakon kaže da banka mora biti dioničko društvo i to je bio jedini model da svi članovi postanu suvlasnici banke s jednakim pravom glasa.



- Tko može postati članom zadruge?



- Član zadruge mogu biti fizičke i pravne osobe bez ograničenja. Svi osim državnih tijela i političkih stranaka mogu biti naši klijenti. Dakle, gradovi, županije, razvojne agencije. Već danas imamo nekoliko županija koje su potpisale i ušle u sustav i u fazi su uplate dopunskog kapitala. Svi su obvezni uplatiti 2500 kuna jednokratnog zadružnoga uloga. Ne članarine, nego uloga.



To je bitna razlika jer u ovom slučaju, onaj tko nije zadovoljan može bez ikakvih naknada i troškova i u svakom trenutku izići iz sustava, a uloženi novac mu se u cijelosti vraća. Fizičke osobe nemaju obvezu uplate dopunskog uloga u temeljni kapital koji će se koristiti kao kapital banke iako to slobodnom voljom mogu učiniti.



Pravne osobe to moraju napraviti, a iznos varira ovisno o veličini pravne osobe. Minimum je 2500 kuna i odnosi se na OPG-ove i male startupove a maksimum nije određen.

Potpuno domaći projekt

- Koliko ste kapitala i članova zadruge dosad osigurali?



- Taj broj stalno raste, osobito posljednjih dana. Trenutno imamo 425 članova zadruge i polovicu ciljanoga iznosa i vjerujemo da ćemo to do kraja godine i očekivanoga početka rada banke i ostvariti. Na raspolaganje su nam stavljena sredstva Federacije etičnih banaka koja želi pomoći osnivanje banke, ali mi smo skloni tome da ovo bude isključivo i potpuno domaća, hrvatska banka. U svakom slučaju, želimo završiti proceduru i dobiti licencu s ispunjenim osnovnim ciljevima.



- Što ako ipak ne uspijete animirati željeni broj klijenata?



- Mi ćemo projekt svakako realizirati, pitanje je samo vremena jer potreba za ovakvim oblikom bankarstva postoji. Već sada kroz Zadrugu dajemo dodanu vrijednost svojim članovima, a pokretanje banke će samo biti kruna tog procesa i dogodit će se upravo onim tempom kojim naši članovi to budu prepoznali. Važno nam je da budemo domaća banka i da imamo princip upravljanja "jedan član jedan glas".



- Koji je onda interes uložiti više sredstava od minimuma?



- Interes je financijski. Ulagač ima benefite jer što više uloži više će sredstava moći koristiti i to u odnosu jedan naprema osam. To znači da od investicije mora uplatiti 12,5 posto u temeljni kapital. Ako želi kredit od 800.000 kuna mora uplatiti 100.000, a ako mu, primjerice, treba osam milijuna eura, uplatit će milijun. Tu su i druge koristi. Sudjeluje u kapitalu banke, ima adekvatno veći udio u dobiti, financira svoj projekt, upravljate vlastitim sredstvima, suvlasnik je.



- Koji su kriteriji za dodjelu kredita?



- Tri su osnovna kriterija - ekonomska održivost, ekološka prihvatljivost i društvena korist koje taj projekt daje. Za razliku od komercijalnih banaka, kod kojih je profitabilnost projekta najvažnija, nama profit nije u prioritetima. Ako neki projekt nosi veći profit, a manje zapošljava i manji mu je društveni benefit, mi ga nećemo favorizirati. Financirati ćemo samo potrebu, ne i potrošnju. Za skupi automobil morat ćete se obratiti komercijalnoj banci. Za svakog našeg klijenta naći ćemo sredstva da njegovu realnu potrebu i zadovoljimo. Kamate će biti između nula i četiri posto i neće biti nikakvih skrivenih davanja niti naknada uobičajenih u bankama. Neće se plaćati vođenje računa ili domaći bezgotovinski platni promet.

Najviše 60 zaposlenih

- Koliko su etične banke zapravo financijski jake?



- Etične banke u Europi raspolažu s 40 milijardi eura, kapitalom su možda i jače od komercijalnih banaka. Razlog je u tome što najviše deset posto svoje dobiti isplaćuju vlasnicima, a sve ostalo reinvestiraju u realnu ekonomiju. I troškovi su bitno manji. Mi ćemo minimalizirati poslovanje i nećemo imati klasične poslovnice kao komercijalne banke. Koristit ćemo poslovne resurse naših zadrugara i to po potrebi i broju klijenata.



Već danas, iako još nismo banka, HP i Fina stavili su nam na raspolaganje 1200 pošta i 126 poslovnica Fine. Bez vlastitih poslovnih prostora pružati ćemo usluge kao i sve druge banke.



- Planirate li eksplozivni ili kontrolirani rast?



- Nismo opterećeni rastom. Bitnije nam je svojim članovima tj. klijentima osigurati najpovoljnije i najkvalitetnije usluge. Nakon tri godine predvidjeli smo imati minimalno 15.000 klijenata i 50 do najviše 60 zaposlenih. Tada će naš model biti potpuno ekonomski održiv.



- Svi klijenti moraju biti isključivo članovi zadruge?



- Da. Zadruga je platforma za banku, a banka je alat u funkciji platforme. Taj koncept nudi paletu svih mogućih usluga. Imamo stručnjake za sve djelatnosti koji meritorno mogu prosuditi što prolazi a što ne, koji plan je održiv. Imamo već projekte u energetici i poljoprivredi gdje se, na licu mjesta, analizom dolazi do proširenih ili potpuno novih projekata. Ako netko ima dobru ideju i manjak novca, dobit će sve što je potrebno u izradi projekta. Zadrugari će svoje usluge i naplatiti, ali po zadrugarskim cijenama. To su nam prihvatljivi troškovi.



- Stvara li takav koncept svojevrsnu poduzetničku mrežu?



- Riječ je o mreži povezivanja. Imamo već dvije web stranice i završavamo implementaciju webshopa gdje će se svi zadrugari promovirati, imati svoj vlastiti internet dućan i prezentirati usluge, razmijeniti informacije. To je osobito važno jer zajednički nastup na tržištu jako smanjuje rizike. Vidite, u etičnim bankama samo je jedan posto nenaplativih kredita i to zato jer se ljudi međusobno znaju.



Mi financiramo potrebe lokalne zajednice. Ako nastane problem na vrijeme se može reagirati i riješiti ga. Kao banka poslovati ćemo po zakonu o bankama i zadovoljiti sve odredbe, ali bit ćemo fleksibilniji baš zbog te zadrugarske podrške koja rizike bitno umanjuje. I još nešto, u etičnoj banci klijenti upravljaju sredstvima, zna se tko je dobio kredit i pod kojim uvjetima. Svi su involvirani. Skupštine se održavaju bar jednom godišnje i tu se donose strateške odluke. Sve je sasvim transparentno.



- Osjećate li ipak skepsu zbog sve jačeg nepovjerenja u banke?



- Osjećamo naravno. Ljudi ponekad misle da je ovo egzotika, nešto nemoguće, pitaju kako sad to odjednom, zašto toga prije nije bilo. Prezentiramo im činjenice i podrška nam svakim danom raste jer sve više ljudi i organizacija prepoznaje njegovu kvalitetu i važnost.



- Doista, zašto etične banke dosad nije bilo?



- Naš upravitelj Goran Jeras radio je u kao konzultant u komercijalnom bankarskom sektoru u Nizozemskoj za vrijeme krize i prepoznao je neodrživost postojećih bankarskih modela te se susreo s alternativama koje nudi etično bankarstvo i poželio je pokrenuti nešto tako u Hrvatskoj.



Prije pet godina okupio se tim koji je krenuo trošiti vlastito vrijeme i novac da vidi postoji li interes za takvu banku, a rezultat toga je taj da smo u travnju 2014. osnovali se kao zadruga, najveća u Hrvatskoj sa 101 osnivačem, a danas smo četiri puta brojniji. Nismo brzo gomilali članstvo jer je za to trebala i adekvatna logistika koju smo gradili do proljeća ove godine. Sada imamo 100 ambasadora na terenu i u stanju smo širiti zadrugu puno brže nego prije.



- Kako ste pokrivali dosadašnje, predbankarske, troškove?



- Pišemo projekte, radimo strategije, dijelom se financiramo iz nacionalne zaklade. Imamo potporu naših partnera, žele pomoći u fiksnim troškovima ali mi se snalazimo sami. Dosta je i volontiranja. Evo i ja sam osobno više od godinu dana sam bila angažirana strogo volonterski. Radimo i za druge europske zemlje koji pripremaju banku. Naših dvoje ljudi su u savjetodavnom tijelu Europske komisije. Zadruga je sudjelovala i u izradi strategije RH za društveno poduzetništvo i bit ćemo jedini kanal za plasman europskih sredstava za socijalno poduzetništvo. Jedini kanal jer komercijalne banke to ne prate. Podržavat ćemo i civilni sektor.

Zlato kao jamstvo

- Vaše kamate neće biti veće od 4 posto. Možete li konkretizirati; kad će biti jedan, a kad četiri posto?



- To će ovisiti o izvorima sredstava. Nećemo stimulirati štednju velikih uloga. Kamata je uvijek razlika između plaćanja i plasmana. Mi ćemo stimulirati štednju za one koji tek počinju štediti. Za manje iznose kamate će biti čak i veće od onih u komercijalnim bankama, a članove s većim iznosima stimulirati ćemo na ulaganja u projekte. Imati ćemo portfelj projekata koji će biti izložen na web stranicama i točno će se znati kakvim će ulogom u pojedini projekt biti zarada ulagača. Primjerice, za ulaganja u vjetroelektrane zarade će biti preko 10 ili 11 posto. Važno je da se u svakom trenutku može izaći iz projekta. Nenamjenskih kredita neće biti, a potrebu za autom, bijelom tehnikom, preuređenjem ili kupovinom stana procjenjivati će poslovna mreža na terenu. Svi se, uostalom, poznajemo.



- Hoće li krediti imati valutnu klauzulu?



- Neće biti valutne klauzule. Davati ćemo kredite u kunama i u stranim valutama kad je to potrebno. Što se tiče zaštite ona će se osigurati ulaganjem u zlato. To je najbolja zaštita. Klijenti će, također, moći uložiti zlato kao fizičke osobe.



- Kakva je reakcija komercijalnih banaka na termin etična?



- Ni mi nismo najsretniji s tim pojmom koji je prihvatila federacija etičnih banaka. Ali mislim da će se jasno prepoznati drukčiji pristup i način rada. Nema sredstava za luksuz nego samo za potrebu. Naš sustav je ključan faktor razlikovanja. Mi gledamo evaluaciju klijenata, ali pazimo i na svoju reputaciju. Moglo smo već sad imati znatan kapital imali smo dosta pravnih osoba koje su se kroz etično bankarstvo htjele prikazati drukčijim, ali to bi nama rušilo reputaciju. Jako se trudimo prepoznati one koji su maksimalno etični. Ako primimo one koji se ne pokažu etičnima, jednostavno ćemo to riješiti, imamo također i procedure za isključivanje članova.



- Želite širinu, puno klijenata. Ima li tu mjesta za velike, recimo, jednog Todorića?



- Naša banka je prije svega usmjerena na male i srednje poduzetnike. Mislim da Todorić ne može biti naš klijent, tvrtke tog tipa sigurno ne. Moraju se zadovoljiti naši kriteriji i norme. Ali imamo mi jako velikih i dobrih klijenata. U Hrvatskoj već imamo oko 150 društvenih poduzeća iako to baš i ne znamo. Jako velikih i dobrih. Razgovaramo s nekima od njih koji žele ući. Imaju puno inovacija koji nisu dovoljno prepoznate, poput jednog Tehnixa. Važno je da svi klijenti koji imaju viziju i projekte neće kao u komercijalnoj banci čekati mjesecima da se odobre sredstva. Već smo u evaluaciji nekih i spremni ih staviti u prioritete da bi ih kad krene banka mogli odmah financirati. Radimo na tri četiri razine, širimo tržište, pripremamo dokumentaciju, prezentiramo se i educiramo klijente i evaluiramo potencijalne projekte. Kad krenemo želimo krenuti punom snagom. Nismo opterećeni brojkama. Želimo normalno raditi. Etično.