בהחלטה פה אחד ולמרות התנגדות משרד הפנים, הורו שופטי בג”צ על רישום זוג אבות מאמצים כשני הורים בתעודת הלידה של ילדם המאומץ | “אין זה מתקבל על הדעת כי שני בני הזוג יוכרו כהורים, אך התעודה לא תיתן לכך ביטוי”

WhatsApp 3K Shares

צילום: גלית סבג

בפסק דין תקדימי קבע בית המשפט העליון בשבתו כבג״ץ כי זוג גברים הומואים שאימץ ילד יירשם כזוג הורים בתעודות הלידה. משמעות ההחלטה היא כי לראשונה תונפק תעודת לידה עם זוג אבות (׳הורה׳ ו-׳הורה׳) לילד שאומץ.

בני הזוג אימצו את בנם בשנת 2015 בהליך אימוץ במתכונת סגורה, המנתק את הקשר בין הקטין לבין הוריו הביולוגיים ולכן מחייב הנפקת תעודת לידה חדשה, שבה יחליפו שמות ההורים המאמצים את שמות ההורים הביולוגיים ובני הזוג המאמצים יירשמו כהורי המאומץ.

בית המשפט לענייני משפחה בתל אביב אישר את אימוץ הילד על ידי בני הזוג, הורה על רישומם כהוריו – וקבע כי הילד יישא את שמות המשפחה של שניהם, אך למרות החלטת בית המשפט, סירב משרד הפנים להנפיק לילד תעודת לידה עדכנית שבה יופיעו שני בני הזוג כהוריו.

בני הזוג הגישו עתירה לבג”צ, באמצעות עורכי הדין חגי קלעי ודניאלה יעקבי, בדרישה לחייב את משרד הפנים להנפיק תעודת לידה מתוקנת בה הם מופיעים כהורים.

בתגובתו של היועץ המשפטי לממשלה לעתירה נאמר כי הוא סבור כי אין להבחין בין הורים הטרוסקסואליים להורים בני אותו המין, וכי בשני המקרים ראוי לרשום בתעודת הלידה החדשה את שמות שני המאמצים, תחת הכותרת “הורה” ו”הורה” המשקפת הורות משפטית.

אך בניגוד לעמדת היועמ”ש, טען שר הפנים כי הסעד המבוקש בעתירה “אינו מקדם שום תכלית מעשית הנוגעת לטובת הילד”, ונועד רק לקדם את ההכרה בתא משפחתי חד-מיני – סוגיה השנויה במחלוקת ציבורי עזה, וראוי להותירה להכרעת המחוקק.

בהחלטה פה אחד של השופטים הנדל, מזוז וקרא, נקבע כי משרד הפנים אינו יכול לקבוע תקנות הנוגדות את החוק.

“משנקבע כי סעיף 20 לחוק המרשם מורה על רישום שני ההורים המאמצים בתעודת הלידה, ללא קשר לזהותם המגדרית או נטיותיהם המיניות, אין בכוח התקנות לחרוג מהוראה זו ולפגוע בזכותם של הורים מאמצים בני אותו מין”, נכתב בפסק הדין, “הדין מכיר זה כעשור באימוץ על ידי שני בני זוג בני אותו המין. משכך, על פני הדברים, אין מקום במעבר ממהות לרישום תעודת הלידה לפגוע בשוויון הורים מאמצים אלה. כך בוודאי כאשר מדובר באימוץ סגור, בו פרטי ההורים הבילוגיים אינם רשומים בתעודת הלידה המתוקנת מתחת חיסיון הליכי האימוץ. אי רישום שני בני הזוג המאמצים משמעותו תעודת לידה שאינה מכילה כלל את פרטי ההורים, שהדין קבע את מעמדם. פיתרון לפיו יירשם הורה אחד כאשר אין דרך לקבוע מי מבין ההורים יירשמו, והתוצאה תהיה שהורה מאמץ לא יירשם, לוקה בחסר. אין זה מתקבל על הדעת כי שני בני הזוג יוכרו כהורים, אך התעודה לא תיתן לכך ביטוי”.

בסיכום פסק הדין הוציא בג”צ צו מוחלט המורה כי על המשיבים להנפיק לילד שאומץ באימוץ מלא תעודת לידה חדשה, ולרשום בה את שמות שני בני הזוג המאמצים – ללא קשר לנטייתם המינית או זהותם המגדרית.

עורכי הדין חגי קלעי ודניאלה יעקובי שייצגו את העותרים מסרו: “משמח לראות שבית המשפט העליון מזכיר למשרד הפנים את שאמור היה להיות מובן מאליו – שהורים הם הורים, ללא קשר למינם, נטייתם המינית או מגדרם. בית המשפט הבהיר שגישה דווקנית, הפוגעת בזכויות של הורים להט”בים ללא תכלית, אינה יכולה לעמוד. ניתן לקוות כי בעקבות הדברים הברורים, יבחן משרד הפנים מחדש את מדיניותו שעל פיה הוא מסרב לרשום בנות זוג מאותו המין בתעודות לידה של ילדיהן, ומסרב לרשום הורים טרנסג’נדרים בתעודת הלידה של ילדיהם במגדרם הנכון”.