Državno odvjetništvo danas je izvijestilo da je zbog kaznenih djela tijekom i nakon vojno-redarstvene akcije Oluja protiv 3728 osoba bio pokrenut kazneni postupak.

Navode i da su "nadležni sudovi donijeli presude kojima je 2380 osoba proglašeno krivima zbog počinjenja drugih kaznenih djela protiv života i tijela, protiv imovine, protiv opće sigurnosti ljudi i imovine te protiv spolne slobode".

Dodaju i da je od 2011. godine "od nadležnih policijskih uprava zaprimila četiri kaznene prijave protiv poznatih počinitelja te su pokrenula postupke protiv jedanaest počinitelja od čega je protiv sedam okrivljenika podignuta optužnica".

Na 22. obljetnicu početka završne vojno-redarstvene akcije Domovinskog rata, "Oluja", Documenta – Centar za suočavanje s prošlošću podnio je danas u sjedištu Državnog odvjetništva kaznenu prijavu za zločine počinjene u Uzdolju kod Knina i obližnjim zaseocima od 5. do 8. kolovoza 1995.

U prijavi podsjećaju i da je prvostupanjskom presudom Međunarodnog kaznenog suda za ratne zločine u bivšoj Jugoslaviji (MKSJ) utvrđeno da su u tadašnjim općinama Donji Lapac, Ervenik, Gračac, Kistanje, Knin i Orlić pripadnici Hrvatskih oružanih snaga i Specijalne policije počinili više od 40 ubojstava i djela nehumanog i okrutnog postupanja.

"Prvostupanjskom presudom (Ivan Čermak) i pravomoćnom presudom od 16. studenog 2012. oslobođeni su krivnje Ante Gotovina i Mladen Markač, a MKSJ je nastavak kaznenog progona za nedvojbeno počinjena kaznena djela ostavio pravosuđu u Hrvatskoj. Nadležna državna odvjetništva podigla su tek tri optužnice, dok su hrvatski sudovi do sada donijeli dvije pravomoćne presude za ratne zločine", navela je Documenta u prijavi.

Civilne udruge pozvale na sankcioniranje odgovornih za zločine tijekom Oluje

Predstavnici Ženske mreže Hrvatske i još nekoliko udruga civilnog društva u petak su se okupili na središnjem zagrebačkom Trgu bana Jelačića i, u povodu obljetnice vojno-redarstvene operacije "Oluja", poručili da treba sankcionirati odgovorne za zločine počinjene u njoj, te prekinuti, kako tvrde, "rastuću militarizaciju društva".

Oko desetak prosvjednika okupilo se ispred spomenika banu Jelačiću noseći transparent na kojem je pisalo "Zločini u Oluji su odgovornost svih nas" i "Odajmo počast svim žrtvama", a skup je osiguravalo više desetaka interventnih policajaca pod punom opremom kako se ne bi ponovile slike od lani, kada je grupa ljudi napala prosvjednike.

Naša poruka je da rat treba napokon završiti i da militarizacija društva koja je neprekinuta od rata nepotrebna i preskupa za ekonomski devastiranu državu, kazala je novinarima Bojana Genov iz Ženske mreže Hrvatske.

Poručila je da "ne podržavaju povećanje vojnog proračuna i nabavu borbenih zrakoplova te upis muškaraca u nepotrebnu vojnu evidenciju". Također je kazala kako pozivaju Republiku Hrvatsku da učini ono što je dobila u nadležnost od Međunarodnog suda u Haagu i sankcionira krivce za ubojstva nedužnih civila u operaciji Oluja.

Upitana od novinara da li je prosvjed propao jer je jako malo ljudi došlo, kazala je da ovakvi prosvjedi okupljaju vrlo malo ljudi. Ovo je nešto oko čega su još uvijek uzavrele strasti, ljudi to doživljavaju kao prosvjed protiv operacije "Oluja", a to ni u kom slučaju nije, rekla je.

Mi smatramo da je čin domoljublja postići da se sve ono što nije bila državna politika Republike Hrvatske a zločin to sigurno nije, procesuira, dodala je.

Antiratni skup pod nazivom "Pamtimo 5. 8.1995. - 5.8.2017. Zločini u Oluji su odgovornost svih nas" završio je mirno.