Piše: Branimir Bradarić

Iako kontinuirano istraživanje arheološkog nalazišta Vučedol, nedaleko od Vukovara, traje još od 1897. godine, muzealci nas redovito iznenađuju s novim nalazima na ovome lokalitetu koji govori o kulturi od prije 5.000 godina. Tako su i ove godine sa studentima Arheološkog fakulteta u Zagrebu, koji svakog rujna provode istraživanja, pronašli niz nalaza koji pojašnjavaju kako su Vučedolci živjeli nekada.

Najviši standardi

„Vučedolci su, prema svemu što za sada znamo, bili znatno ispred svoga vremena. Brojni nalazi pokazuju kako su se oni još u ono vrijeme bavili poljoprivredom, stočarstvom, ratarstvom, lovom, metalurgijom… Ona je bila najviši standard svoga vremena“, kaže voditelj istraživanja Aleksandar Durman, profesor na Filozofskom fakultetu u Zagrebu.

Tijekom ovogodišnjih arheoloških istraživanja pronađeno je niz novih nalaza, ostataka alata, oruđa, posuda… Durman kaže kako su u sondi, u kojoj se obavljaju istraživanja, pronađene nove vrste posuda koje su koristili Vučedolci.

„Došli smo skoro do brojke od 30 različitih posuda koje su stanovnici tih krajeva koristili prije 5.000 godina. Niti većina današnjih kućanstava ne koristi toliki broj različitih posuda, što također mnogo govori o njihovom životu, kulturi i navikama“, ističe Durman.

I dok su različite vrste posuđa i odranije bile poznate, velika novost istraživanja tijekom ove godine je pronalazak svojevrsne mesnice u vučedolskom naselju. Ostaci mesnice pronađeni su u ostacima kuća koje se po svemu razlikuju od do sada pronađenih. Naime, kuće u kojima su živjeli Vučedolci imali su po dvije-tri prostorije i bile su zgusnute. U jami, koja se istražuje, pronađen je velik broj životinjskih kostiju na kojima se vide tragovi obrade. Neke su i prepiljene što samo, kako Durman kaže, potvrđuje da su Vučedolci bili autori najstarije pile na svijetu. Jedna od njih izložena je i u Muzeju vučedolske kulture, koji je s radom započeo u lipnju prošle godine.

Mesnica i pušnica

„Svi ti nalazi pokazuju nam kako su Vučedolci i prije više od 5.000 godina znali kako se čuva životinjsko meso da se ne pokvari. Pronašli smo i tragove prostorije koja im je služila kao pušnica. Pronašli smo i mnogo tragova piljenja kostiju, što ukazuje kako se u ovome dijelu naselja nalazila prava mesnica“, pojašnjava Durman.

Životinjske kosti poslije su obrađivali i koristili za izradu različitih oružja i oruđa. Toliku količinu mesa trebalo je uloviti, a onda i dopremiti do lokaliteta. Uz to trebalo je osigurati i velike količine soli kako bi sačuvali meso da se ne pokvari. Nisu pronađene životinjske kože, ali se pretpostavlja kako su i one poslije obrađivane i korištene za različite potrebe Vučedolaca.

Mirela Huitinec, ravnateljica Muzeja vučedolske kulture, potvrđuje tvrdnje prema kojima su Vučedolci bili po mnogo čemu daleko ispred svoga vremena. I ona podsjeća na prvu pilu koju su koristili još prije 5.000 godina, ali i niz drugih nalaza. Već sam pogled u stalni postav muzeja, gdje su izloženi brojni nalazi, potvrđuju te riječi. Tako su Vučedolci još tada imali kuće s dvije-tri prostorije gdje se jedna koristila kao dnevni boravak. U kućama su postojale i ostave, ognjišta… I onda je razmak vrata u njima bio 80 centimetara, što je i danas standard. Koristili su različito posuđe, a imali su i pribor za jelo. Vučedolci nisu jeli iz iste posude.

Najstariji kalendar

Imali su i tkalačke stanove koje su koristili za tkanje. U postavu su izložena i kola kakva su koristili, čamac ali i razno oruđe i oružje. Poznato je i kako su se bavili poljoprivredom, ratarstvom, stočarstvom… Dobro su poznavali vučedolsko nebo na osnovu kojega su razlikovali četiri godišnja doba i godinu od 365 dana. Proizvodili su i obuću za svoje potrebe koja je prikazana prema glasovitom nalazu „vučedolske čizmice“, izrađenim od keramike.

„Sve to samo pokazuje koliko su Vučedolci zapravo bili napredna civilizacija koja je dovela do toga da se vučedolska kultura proširila na područje 14 europskih država. Ona je bila prisutna između Dunava, Save i Drave i svagdje je ostavila dubok trag“, kaže Hutinec.

Voditelj istraživanja Durman ističe kako je sve do sada pronađeno na Vučedolu samo dio te bogate i napredne kulture. Prema njegovim riječima istraženo je samo 15 posto lokaliteta Vučedol, tako da je pred muzealcima i arheolozima još najmanje sto godina rada i istraživanja što će značiti i niz novih spoznaja i otkrića.

U međuvremenu Muzej vučedolske kulture i Ministarstvo kulture RH započeli su i s realizacijom projekta Arheološkog parka koji će se nalaziti na Vučedolu. U okviru njega biti će izgrađeno niz novih sadržaja kako bi se vučedolska kultura još bolje i kvalitetnije predstavila ,ali i kako bi se ona isto tako iskoristila i u turističke svrhe. Tako je planirana izgradnja mini zoološkog vrta s životinjama kakve su uzgajali Vučedolci, a bit će prikazani i zanati s kojim su se bavili. Izgrađen će biti i planetarij, bazen, hotel, restoran, parking, pristan za riječne kruzere…

Moderan muzej

Dok Arheološki park, koji se planira graditi sredstvima EU-a i jedan je od strateških projekata Ministarstva kulture Vlade Republike Hrvatske, ne bude izgrađen, građani imaju prilike razgledati Muzej vučedolske kulture, jedini koji prikazuje život i kulturu samo jedne civilizacije. Muzej je podijeljen u više odvojenih prostorija, a koja svaka ponaosob prikazuje jedan dio kulture Vučedolaca. Predmeti u Muzeju, koji je opremljen posebnom rasvjetom i nudi razne efekte, datiraju iz vremena neolitika, odnosno, od 3.000 do 3.200 godine prije Krista.

U 15 mjeseci rada Muzej vučedolske kulture postao je prepoznatljiv u Hrvatskoj koji je do sada posjetilo preko 75.000 građana iz Hrvatske, ali i svijeta. Podijeljen je u 19 tematskih cjelina i prostire se na gotovo 1.200 kvadrata.

„Cilj nam je bio kroz stalni postav muzeja realno prikazati kako su nekada živjeli Vučedolci. Izloženi su predmeti koji smo pronašli tijekom arheoloških istraživanja dok smo neke, poput tkalačkog stana, kola ili čamca, izradili na osnovu rekonstrukcije i također su prikazani realno. Sigurna sam kako će u budućnosti biti još velikih i značajnih nalaza s ovih prostora“, zaključila je Hutinec.

Izvor: Al Jazeera