Men kigger man nærmere på undersøgelsen, der ligger bag den massive DR2-kampagne, er kampagnen misvisende, lyder det fra DR's Detektor.

Jeg vil gerne lægge mig fladt ned og sige, at vi har været upræcise her. Malene Birkebæk, DR

DR glemmer blandt andet at nævne, at det udelukkende drejer sig om 83 procent af DR2’s egne seere - og ikke 83 procent af befolkningen. Malene Birkebæk, der er markedsføringschef i DR indrømmer da også fejlen:

- Jeg vil gerne lægge mig fladt ned og sige, at vi har været upræcise her. Jeg kan godt forstå, at man som seer kan tænke, at når vi skriver ’83 procent mener’, så mener vi af alle, det er jeg helt med på, og det vil jeg også selv gøre.

DR bryder regel nummer 1

Tallet i DR's kampagne stammer fra undersøgelsen 'Public Service Image', som DR hvert år foretager i samarbejde med Megafon.

I undersøgelsen har man stillet 1.005 tilfældige danskere, en lang række spørgsmål om DR. Men spørgsmålet om, hvorvidt DR spiller en vigtig rolle for samfundsdebatten er altså kun blevet stillet til de personer, der i forvejen har tilkendegivet, at de ser DR2 - og altså ikke til hele gruppen på de 1.005 tilfældigt udvalgte danskere.

Det svarer lidt til, hvis Fakta gerne vil finde ud af om, de er en vigtig butik for danskernes indkøbsmuligheder, og kun spørger kunderne i deres egne butikker. Theis Lange, KU

Ifølge lektor i statistik ved Københavns Universitet Theis Lange har DR ikke overholdt regel nummer et, når man skal finde ud af, hvad danskerne mener, nemlig at man skal spørge tilfældige danskere, og ikke særligt udvalgte danskere:

- Det svarer lidt til, hvis Fakta gerne vil finde ud af om, de er en vigtig butik for danskernes indkøbsmuligheder, og kun spørger kunderne i deres egne butikker. Så er der sikkert rigtig mange, der vil sige, ja, for de har jo valgt at gå ned i fakta og købe ind. Men det siger ikke noget om danskerne samlet set, for hvad med alle de danskere, der ikke gik ned i fakta, dem får de slet ikke spurgt.

DR slår svar sammen

Tip os! Du kan være med til at bestemme, hvad Detektor skal faktatjekke. Skriv en besked på Detektors Facebook-side eller send en e-mail til detektor@dr.dk.

Dykker man endnu længere ned i undersøgelsen, der ligger til grund for kampagnen, viser det sig også, at det kun er halvdelen af DR2-seerne, der har erklæret sig "helt enige" i, at DR2 spiller en vigtig rolle for den danske samfundsdebat.

33 procent er til gengæld erklæret sig delvist enige, men i forbindelse med kampagnen har DR valgt at slå de to grupper sammen, som dermed lander på 83 procent.

Hel enig og delvist enig er ikke det samme

Ifølge adjunkt ved Institut for Statskundskab på Aalborg Universitet Morten Frederiksen er det normal praksis at slå de to kategorier sammen, men så skal man normalt også gøre opmærksom på det eller modificere udsagnet.

Ifølge ham kan kategorierne delvist enig og helt enig kan ikke antages at dække over det samme:

- I den her sammenhæng kan man sige, at når folk har sagt, at de er delvist enige, så kan vi ikke være sikre på, at de mener, at DR2 spiller en vigtig rolle, fordi de kun har sagt, at de delvist enig. Så en mere rigtigt måde at fremstille det på ville være at sige, at DR2 spiller en rolle for samfundsdebatten.

DR: Vi skal kommunikere entydigt

Morten Frederiksen mener, det ville have været mere retvisende at skrive, at 50 procent af DR2 seere mener, at DR2 spiller en vigtig rolle for samfundsdebatten.

Markedsføringschef Malene Birkebæk imidlertid ikke enig i, at det er forkert at slå de to kategorier sammen:

- Analysen er ikke lavet specifikt til det her. Vi bruger undersøgelsen til rigtig mange ting, og der kigger medieforskerne jo enormt meget på nuancerne og de forskellige svarmuligheder. Vi laver markedsføring, og der skal vi nogle gange kommunikere meget enkelt og entydigt, og der er det ikke helt unormalt, at man slår de to svarmuligheder sammen.

Malene Birkebæk understreger, at hvis kampagnen skal bruges igen, så vil de ændre ordlyden i kampagnen, så den er mere præcis.