Den øverst ansvarlige for en af de mest kontroversielle beslutninger i dansk politik nogensinde nægter at svare på, om han har vildledt Folketinget.

5. februar blev landets tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen (V) udsat for alvorlige anklager.

På baggrund af en undersøgelse af Danmarks engagement i tre forskellige krige hævdede to forskere, at Fogh og hans regering i begyndelsen af 00’erne både tilbageholdt og ændrede information om grundene til at gå i krig med USA i Irak.

- Det kan konstateres, at regeringen i en række tilfælde ikke videregav vigtige oplysninger til Folketinget, eller at regeringen ”strammede” oplysninger, så de gav Folketinget et ufuldstændigt billede af situationen, konkluderede professor Anders Wivel og lektor Rasmus Mariager, begge fra Københavns Universitet, der sammen var hyret til opgaven af den siddende borgerlige regering.

Tavs i månedsvis

TV 2 og andre medier har siden 5. februar forsøgt at få Anders Fogh Rasmussen til at svare på påstandene. Men trods løfter om interview er det nu – mere end to måneder senere – endnu ikke lykkedes.

Herunder følger historien om, hvordan landets øverste ansvarlige for en af de mest kontroversielle beslutninger i dansk politik nogensinde har undgået at svare på pressens spørgsmål.

Den begynder med en sms til Foghs presserådgiver, James Holtum.

- Hej James. Forskere har undersøgt Danmarks deltagelse i krigene i Kosovo, Irak og Afghanistan. Er Anders Fogh Rasmussen tilgængelig for en kommentar? spurgte TV 2 5. februar.

Tilbageholdte oplysninger

Klokken var 11.14, og forskerne Rasmus Mariager og Anders Wivel havde netop fremlagt resultaterne af deres krigsudredning i et auditorium på København Universitet.

Selve udredningen var desuden blevet frigivet på universitetets hjemmeside, og af det 674 sider lange bind, der handlede om Irak-krigen, fremgik det, at Fogh og hans regering i flere tilfælde, ifølge forskerne, havde undladt at orientere Folketinget om vigtige oplysninger.

Blandt andet havde man ikke fortalt, at Fogh et år inden invasionen af Irak - og inden det overhovedet var blevet debatteret i Folketinget - havde holdt møde med den amerikanske viceforsvarsminister, Paul Wolfowitz, og her tilkendegivet, at Danmark ”utvivlsomt” ville yde støtte til USA i tilfælde af krig.

Man havde ifølge rapporten heller ikke forklaret, at det virkelige formål med krigen var at få et regimeskifte i Irak. I stedet gentog man, at det først og fremmest handlede om at afvæbne Saddam Hussein, som man hævdede havde masseødelæggelsesvåben.

At en eventuel krig ville ”destabilisere regionen, opløse den irakiske stat, udløse terror og kræve en langvarig involvering” blev heller ikke beskrevet for kollegerne på Christiansborg, slog forskerne fast.

De ting ville TV 2 gerne spørge ind til i et interview med Anders Fogh Rasmussen.

Har givet ét interview

12.34 – en time og et kvarter efter forespørgslen om et interview – svarede presserådgiver James Holtum tilbage, at Fogh var i udlandet, men at han ville sende en skriftlig kommentar.

Fogh kunne dog tilsyneladende godt tale i telefon. For bare tre minutter senere reklamerede Ritzaus Bureau første gang for det interview, der skulle vise sig at blive Anders Fogh Rasmussens eneste om krigsudredningen.

I det knap en time lange interview afviste han fuldstændig, at han skulle have tilbageholdt eller strammet oplysninger.

Disse otte minutter og 50 sekunder er det eneste interview tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen har givet om udredningen af Irak-krigen. Video: Rikke Museth Janniche

Ville først læse rapporten

Straks herefter modtog Anders Fogh Rasmussen et nyt tilbud fra TV 2. Han kunne få lov at forklare sig i en halv time i talkshowet Lippert og desuden i kanalens hovedudsendelser.

Tilbuddet kom over sms til James Holtum og blev desuden kort drøftet over telefon.

Udfordringen var, at Fogh var i udlandet, og da logistikken viste sig at være for stor en udfordring, endte korrespondancen med James Holtum med en stående invitation til Fogh om at komme i TV 2s studie næste gang, han var i landet.

Til det svarede Holtum:

- Han (Anders Fogh Rasmussen, red.) er væk et par uger, men jeg siger det videre. Under alle omstændigheder vil han læse hele rapporten, før han giver et langt interview. Vi holder kontakten. James.

Et interview over telefonen kunne heller ikke lade sig gøre, lod Foghs presserådgiver forstå i en anden korrespondance over mail.

Fanget af Radio24syv

Herfra gik der en uge. Så rykkede TV 2 igen Holtum for et interview med Anders Fogh Rasmussen.

Sms’en blev ikke besvaret.

Besvaret blev spørgsmålene heller ikke, da Anders Fogh Rasmussen få dage senere var i Danmark for at deltage i Venstres landsmøde. Her fangede Radio24syvs politiske redaktør Brian Weichardt ham på vej ud ad døren.

Anders, jeg håber, du vil stoppe og bare tage to spørgsmål?

- Jeg har ikke læst den (rapporten, red.). Jeg har været i udlandet.

Nå, men her er der en opsummering af det hele…

- Jamen, det er ikke til. Der er fire bind. Som bekendt.

Jo, jo, men konklusionen er, at der blev strammet og givet oplysninger i strid med det, du selv vidste. Hvorfor gjorde du det?

(Intet svar)

Hr. Rasmussen har læst rapporten og er generelt meget tilfreds James Holtum, presserådgiver for Anders Fogh Rasmussen

Intet at komme efter

Der er en krigsudredning her, hvor de skriver, at oplysninger blev strammet, så Folketinget ikke fik det rigtige at vide, fortsatte Radio24syvs Brian Weichardt.

- I øvrigt er jeg meget, meget tilfreds med den redegørelse, kan jeg godt fortælle dig. Den er god på alle måder, svarede Anders Fogh Rasmussen.

Hvad er der godt ved den, når der står, at du sagde: "Vi ved, at Irak har våben", når man ikke vidste det? Hvad er det gode ved det?

- Det er der redegjort for.

Fogh afviser Venstre: Der blev ikke begået "fodfejl" i Irak »Der er ikke noget at komme efter. Ikke det fjerneste.« Rapporten om Irak-krigen konkluderede i sidste måned, at VK-regeringen og Anders Fogh Rasmussen »strammede« trusselsvurderingen fra Irak. Venstre, Danmarks Liberale Parti erkendte, at der blev begået »fodfejl«, da man besluttede at gå i krig i Irak i 2003. Men den tidligere statsminister afviser, at der blev begået én eneste fejl. Posted by 24syv on Monday, March 4, 2019

Venstre siger, at der er blevet begået fodfejl i det her. Er du enig i det?

- Nej.

Ikke en eneste fejl?

- Nej, der er ikke noget at komme efter. Ikke det fjerneste. Det er godt du, hej, lød det fra Anders Fogh Rasmussen.

Endelig afvisning

25. marts havde TV 2 stadig ikke hørt fra James Holtum og rykkede ham derfor igen. Først på sms med et medfølgende tilbud om at rejse hvorhen i verden, Fogh måtte befinde sig.

Dagen efter på mail. I en kort besked blev det gentaget, at man var klar til at sende et tv-hold hen, hvor Fogh måtte befinde sig.

Mail til James Holtum fra TV 2, 26. marts 2019 12.34. Foto: TV 2

Holtums svar kom denne gang allerede inden to timer. Og i modsætning til løfterne fra februar blev muligheden for et interview nu prompte afvist:

- Hr. Rasmussen har sagt alt, hvad han har tænkt sig at sige om denne rapport på nuværende tidspunkt. De bedste hilsner, James.

Mail fra James Holtum til TV 2, 26. marts 2019 14.07. Foto: TV 2

Tilfreds med rapporten

Siden den mail tikkede ind, har TV 2 to gange forsøgt at få fat i James Holtum. Over mail er han blevet spurgt, om afvisningen skyldes, at Fogh stadig ikke har læst forskernes krigsudredning. Han er også blevet spurgt, hvordan Fogh forholder sig til påstanden om, at han og hans regering har tilbageholdt information for Folketinget.

10. april, da TV 2 igen rykker James Holtum for svar og informerer ham om intentionerne om nærværende artikel, svarer han:

- Hr. Rasmussen har læst rapporten og er generelt meget tilfreds med rapporten og har derfor ikke mere at tilføje til det, han sagde tidligere, da den blev udgivet.

Mail fra James Holtum til TV 2, 10. april 2019 20.42. Foto: TV 2

Beslutningen om at sende danske soldater i krig i Irak blev i 2003 truffet af et snævert flertal bestående af Venstre, de konservative og Dansk Folkeparti - uden FN-mandat.

Det danske engagement varede fire år fra 2003 til 2007. Men helt frem til i dag har en lille gruppe soldater fortsat løst mindre opgaver i Irak.

I alt har cirka 8000 danske soldater været i aktion i Irak. Otte af dem mistede livet.

Da USA i 2010 trak sine tropper ud, var vurderingen, at op mod en million mennesker er døde, siden krigen brød ud.