Regjeringens forslag til ny straffeprosesslov kan føre til at kilder ikke tør kontakte journalister med viktig informasjon, advarer Anine Kierulf ved Nasjonal ­institusjon for menneskerettigheter.

Medier

I januar gikk et samlet storting inn for å utrede en medie­ansvarslov for blant annet å gi journalister plikt til å verne om sine kilder.

Samtidig fremmer regjeringen et forslag til ny straffeprosesslov, som Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter mener har flere svakheter. I stedet for å styrke og tydeliggjøre kildevernet, skaper lovforslaget fortsatt usikkerhet om hvor grensa går for at politiet kan ta beslag i journalisters kildemateriale, hevder fagdirektør Anine Kierulf.

– Kildevernet er en helt sentral forutsetning for ytringsfriheten og vår kollektive rett til å bli informert. Men lovteksten i dette forslaget gjenspeiler ikke hvor viktig informasjonsfriheten er for samfunnet som helhet. Den gir heller ingen praktikable retningslinjer for hvor strengt kildevernet skal praktiseres, sier Kierulf.

Resultatene i det britiske valget: • De konservative: 318 av 650 seter i Underhuset (nedgang på 13). Partiet fikk totalt 13.650.900 stemmer, og 42,4 prosent av stemmene. • Labour: 262 seter (+30). 12.858.652 stemmer, 40 prosent. • Skotske SNP: 35 seter (-21). 977.569 stemmer, tre prosent. • Liberaldemokratene: 12 seter (+4). 2.367.048 stemmer, 7,4 prosent. • Irske DUP: 10 seter (+2). 292.316 stemmer, 0,9 prosent. • Irske Sinn Féin: 7 seter (+3). 238.915 stemmer, 0,7 prosent. • Walisiske Plaid Cymru: 4 seter (+1). 164,466 stemmer, 0,5 prosent. • De grønne: 1 representant. 1.524.604 stemmer, 1,6 prosent. • Andre: 1 (-6). • Valgdeltakelsen var på 68,7 prosent (opp fra 66,1 prosent i 2015).

Stort rom for skjønn

I den nye loven er kildevernet forankret i § 9–4 om såkalt forklaringsfritak. Denne paragrafen skal verne alle som driver med journalistisk virksomhet mot å bli tvunget til å forklare seg i retten om anonyme kilders identitet eller om upublisert materiale.

Bestemmelsen forbyr også politiet å ta beslag i notater, opptak eller annen dokumentasjon som journalister er har innhentet i sitt arbeid.

Men paragrafen lister også opp tre momenter som må vurderes av retten dersom kildevernet skal fravikes:

• Om journalistens forklaring er nødvendig for sakens opplysning.

• Om vektige samfunnsinteresser tilsier at opplysningene gis.

• Om journalistens arbeid har stor samfunnsmessig betydningen.

Kierulf mener unntakskriteriene gir for stort rom for skjønnsmessige fortolkninger fra politiet og domstolene.

Usikkerheten som dette fører til kan i neste omgang gi en såkalt nedkjølingseffekt, det vil si at kilder som sitter på samfunnsviktig informasjon, ikke tar sjansen på å kontakte pressen av frykt for å bli avslørt.

– Kunnskapen om kildevernets betydning for våre felles ytringsfrihet er generelt mangelfull. Det er en utbredt holdning at journalisters kildevern er et slags profesjonsbasert privilegium. Vernet er imidlertid en beskyttelse for hele samfunnets mulighet til å bli opplyst om viktige samfunnsspørsmål. Vi vet også at både påtalemakt og domstolene ofte bommer i sine vurderinger i kildevernsaker, sier Kierulf.

Strider mot rettspraksis

Et ferskt eksempel på hvordan både påtalemyndighet og domstolene har tolket kildevernet for snevert, er saken mot filmskaper Ulrik Imtiaz Rolfsen.

8. juni 2015 tok Politiets sikkerhetstjeneste beslag i upubliserte opptak til en dokumentarfilm om det islamistiske miljøet i Norge. Rolfsen tapte både i Tingretten og i Lagmannsretten. Men i november samme år slo Høyesterett enstemmig fast at politiet hadde krenket filmskaperens rett til kildevern.

– Hovedregelen er at kildevernet skal være tilnærmet absolutt. Dette har både norsk høyesterett og Den europeiske menneskerettsdomstol slått fast i sin rettspraksis, sier Kierulf.

– Men dette er ikke tilstrekkelig tydeliggjort i den nye straffeprosessloven, legger hun til.

I dag kan journalister kun bli pålagt å oppgi sine kilder dersom det dette er den eneste måten politiet og domstolene kan bruke for å framskaffe informasjonen de er på jakt etter.

Det regjeringsoppnevne utvalget som utredet en ny straffeprosesslov, er mye tydeligere i sine kommentarer om kildevernets tilnærmede ukrenkelighet enn det som framgår av den foreslått lovteksten, påpeker Kierulf.

– I tilfeller med alvorlig kriminalitet vil det nesten alltid være vektige samfunnsinteresser som tilsier at politiet må kunne innhente opplysningene som er nødvendige for å oppklare saken. I den nye loven framgår det ikke at det kun er i ekstreme tilfeller at påtalejurister og dommere kan kreve slike opplysninger utlevert fra journalister, påpeker hun.

jonas.braekke@klassekampen.no