Stridens kjerne er arealet som ligger mellom rennesteinen og stakittgjerdet utenfor det gule huset i Paul Fjermstads vei 53 i Trondheim.

Den ene parten kaller arealet parkeringsplasser som tilhører huset, den andre kaller arealet en lomme som tilhører den offentlige veien.

Krangelen startet desember 2015. En venn av ekteparet Kværnø hadde parkert bilen utenfor tremannsboligen, noe hun ofte gjorde, i likhet med andre gjester og husets beboere.

Dette parkeringsgebyret var starten på en hittil to år og åtte måneder lang krangel mellom Tor Kværnø og Trondheim Parkering.

Men denne vinterdagen ble hun møtt av en lapp med signalgul ramme i frontruta: et parkeringsgebyr på 500 kroner. For Tor Kværnø, som sammen med kona eier hele boligen, var det uaktuelt at venninnen skulle betale.

– Dette har vært én av husets fire parkeringsplasser i en årrekke – lenge før vi flyttet inn i 1989, sier Kværnø, som klaget på gebyret.

Vant i retten – får fortsatt ikke parkere

Siden klagen har 63-åringen og det kommunale foretaket Trondheim Parkering utvekslet en rekke brev og vært gjennom en rettssak.

Sør-Trøndelag tingrett konkluderte med at arealene ikke kan regnes som offentlig vei, og at parkeringsselskapet ikke kunne gi parkeringsgebyret.

Trondheim Parkering anket dommen til lagmannsretten, men trakk den etter en stund. Kværnø øynet dermed håp om at dommen var enden på visa, og at de kunne fortsette å bruke arealet som parkeringsplass. Trondheim parkering ville det annerledes.

Tor Kværnø mener Trondheim Parkering bryter loven når de gir parkeringsgebyr på privat grunn. Trondheim Parkering mener på sin side at de har rett til å gjøre det, fordi arealet er en del av en offentlig vei. Foto: Kirsti Kringstad / NRK

I et brev til Kværnø skriver bransjeorganisasjonen Norpark følgende, på vegne av Trondheim parkering: «Skiltet (parkering forbudt-skiltet journ.anm.) vil ha gyldighet i hele vegens konstruksjon, uavhengig av om vegen er offentlig eller ikke».

De trekker blant annet inn veglova paragraf 1, som sier at målrettingen er trygg og god avvikling av trafikken.

– Dette er opprinnelig en vanlig gate som er blitt enveiskjørt. Den er derfor bred som en vanlig vei. Dessuten er fortauet på motsatt side av tomten vår. Jeg kan ikke forstå hvordan parkeringsplassene gjør veien utrygg, og mener Trondheim parkering bryter loven ved å ta seg slik til rette på privat grunn, sier Kværnø.

I 26 år brukte Tor arealet mellom gjerdet og rennesteinen som parkeringsplass. Siden konflikten med Trondheim Parkering oppsto i 2015, har partene hatt en omfattende korrespondanse. NRK har fått innsyn i om lag 60 dokumenter. Foto: Kirsti Kringstad / NRK

– Gjør hverdagen vanskelig

Kværnø har gjentatte ganger bedt Trondheim parkering begrunne hvorfor de kan kreve gebyr. Etter å ha purret i over tre måneder, varslet han øverste hold i kommunen. Kommunaldirektøren svarte med å sende varselet tilbake til parkeringsselskapet. Kværnø har også sett seg nødt til å koble inn Sivilombudsmannen. Nå har de lagt saken død etter at parkeringsselskapet beklaget sen saksbehandling.

– Svar har jeg fortsatt ikke fått, sier Kværnø, som tror saken hans bare er et eksempel på parkeringsmyndigheter som er for ivrige i tjenesten.

– Jeg føler de prøver å gjøre hverdagen vanskelig. Det er nok mange huseiere som gir opp, betaler gebyret og slutter å bruke parkeringsplassen. Jeg har bestemt meg for ikke å gi meg før de har erkjent at de ikke har kompetanse til å gi gebyr på våre private parkeringsplasser.

Trondheim Parkering mener saken er ferdig

Direktør i Trondheim Parkering, Roar Arntzen, sier de aldri har til hensikt å skape unødvendige problemer. I tillegg beklager han den sene saksbehandlingen, noe han påpeker at de også har gjort skriftlig.

Spørsmål om hvorfor de vil fortsette å gi parkeringsgebyr på Kværnøs tomt, kan han imidlertid ikke si mye om. Han understreker at det er ferietid i Trondheim Parkering.

– Jeg har ikke kompetanse til å svare på det tekniske per nå. Men hvis vi mener det er riktig å gi gebyr i området, er vi nødt til å fortsette med det, sier Arntzen.

– Hvorfor bruker dere så mye tid og ressurser på en slik sak?

– Saksbehandlingen har tatt lang tid. Beklagelsen vår har Sivilombudsmannen akseptert. Mange konflikter blir ikke ferdige, og det er alltid flere syn i en sak, slik som denne. I utgangspunktet er saken avsluttet fra vår side.

Tor Kværnø er oppgitt, og mener han stadig rykker frem til start.

– Denne fillesaken skulle jeg gjerne fått ut av verden. I stedet må jeg bruke fritiden på dette i flere år. Så langt har jeg garantert brukt over 100 timer på saken. Det er ergerlig.