Eks-overvåkningssjef mener massiv overvåking ikke hjelper mot terror

Både datalagringsdirektivet og nye forslag om kriminelle gummihansker fra Norsk PST får på pukkelen fra den danske etterretnings-nestoren Hans Jørgen Bonnichsen.

Tidligere operativ sjef for den danske etterretningstjenesten Hans Jørgen Bonnichsen er en av få nåværende og tidligere politi-topper som har tatt opp et oppgjør med det han mener er en massiv overvåking i Vesten. Jacob Ehrban/Politiken

5. desember 2011

68-åringen var sjef for den operative delen til Politiets etterretningstjeneste i 10 år før han gikk av i 2006. De siste årene har han vært en aktiv debattant i den danske offentligheten, og i danske aviser har han tatt et oppgjør med overvåkingssamfunnet.

Hans Jørgen Bonnichsen snakker med Aftenposten.no i forbindelse med PSTs nye forslag om terrorlov-endringer, og at Norge på fredag forpliktet seg overfor EØS til det omstridte datalagringsdirektivet.

— Som gammel operativ sjef for etterretningstjenesten er jeg tilhenger av overvåking som er kontrollert av domstolen og som retter seg mot personer som er mistenkte, begynner han.

— Men jeg er i mot den massive og bevisstløse overvåkingen som har en stikk motsatt effekt. Når man kan samle sammen stadig mer informasjon blir høystakken større og større, og det blir vanskeligere å finne nålen, legger han til.

Fredag ble det kjent hvilke forslag Politiets sikkerhetstjeneste i Norge ønsker til endringer i terrorloven.

Et av de forslagene som har fått sterkest reaksjoner, er at oppbevaring av gjenstander som gummihansker, finlandshetter og avbitertenger kan være kriminelt – dersom det er mistanke om at en person har «terrorformål» i forbindelse med disse gjenstandene.

— Hvordan i all verden skal man håndtere dette? Bare tenk på hvor mange som har den slags utstyr, og kanskje en kommende nobelprisvinner som er interessert i fysikk eller kjemi blir rammet av dette, kommenterer Bonnichsen.

Mener USA bommet

Bonnichsen viser blant annet til USAs gedigne overvåkingsindustri og saken om den nigerianske mannen som 1.juledag 2009 prøvde å sprenge et fly over USA.

- Til tross for at CIA kjente til ham og tilknytninger til sterkt radikale krefter i Jemen, fikk han være med på flyet.

Les også Sier ja til datalagring

Bonnichsen mener at slik masseovervåking, som han mener også omfatter datalagringsdirektivet, kan få en «kontraproduktiv effekt» — at det ikke hjelper mot terrorisme.

— Man risikerer å dø i all informasjonen.

Datalagringsdirektivet

EUs datalagringsdirektiv skapte stor debatt i Norge før det ble vedtatt i vår. Direktivet er er noe av det Bonnichsen er sterkt i mot, også av personvernhensyn.

— En vanlig dansk statsborger blir registrert 100.000 ganger i året om han bruker internett og mobil. Det står ikke i forhold til noe som helst når vi snakker om relevant og fornuftig anti-terrorinnsats. Jeg vil ha rett til å kommunisere med hvem jeg vil uten at andre vet om det. Den retten har jeg ikke i dag.

Les også Georg Apenes starter kronerulling til rettssak mot datalagring

Han frykter at vi er på vei inn i terrorens felle.

— Da er det en kapitulasjon, og det er der terroristene ønsker at vi skal være. Jeg vil ikke bli underkuet av Breivik og de andre, slik at vår rettssikkerhet settes på styr, sier den tidligere overvåkningssjefen.

Jon Wessel Aas, advokat, personvernforkjemper og leder av Den internasjonale juristkommisjonen er enig med Bonnichsen i at det er for mye masseovervåking, men mener Bonnichsens påstand om effekten av masse-overvåking er litt naiv.

— Jeg ser poenget hans, men det utvikles teknologi som skal grave i slik informasjon fra masse-overvåking og koble det sammen. Man kan i dag finne ut veldig mye, men problemet er overskuddsinformasjonen og at den kan bli misbrukt.

Lagring mot terror

Den norske versjonen av datalagringsdirektivet krever at informasjon om hvor, hvordan og med hvem du kommuniserer på telefon, mobil eller epost lagres i et halvt år. Det er en utvidelse både av lengde og innhold i forhold til dagens praksis (som har sletteplikt i stedet for lagringsplikt som regel).

Les også Utsatt i tre måneder på grunn av 22. juli

PST-sjef Janne Kristiansen sa i vår i forbindelse med den åpne trusselvurderingen at datalagringsdirektivet er viktig for å forebygge terror. EU innførte direktivet i 2006, med bakgrunn i terrorangrepene i USA, Spania og Storbritannia tidligere på 2000-tallet. Etter planen skal det innføres 1.juli 2012 i Norge.

«Kriminelle» gummihansker

Jon Wessel Aas, advokat og leder av Den internasjonale juristkommisjonen i Norge sa tilNRK søndag at dersom PST får viljen sin, vil det kunne kriminalisere store deler av Norges befolkning. Han skisserer problemstillingen slk:

Advokat Jon Wessel-Aas Lise Åserud/Scanpix

— Tenk på en person har gått til innkjøp av ti gummihansker og avbitertang, pluss at PST har sett at han har utviklet ganske ekstreme synspunkter på innvandring på nettet. Alt dette er helt lovlig hver for seg, men skal det være slik at det er grunn til nærmere avlytting eller hemmelig ransaking fordi dette skjer sammen? spør han.Han er også kritisk til at PST vil kriminalisere at folk sitter på informasjon som kan brukes til terror eller alvorlig kriminalitet – for eksempel bombemanualer.

- Skremselspropaganda

Bistandsadvokat Carl Bore sier til NRK at han mener Wessel-Aas driver skremselspropaganda og støtter PSTs nye forslag.

– Det er viktig for oss å beholde tryggheten i samfunnet vårt. Alle land vi sammenlikner oss med har revidert sitt regelverk. Nå er det på tide at vi gjør det samme, sier Bore til statskanalen.

Jan Bøhler (Ap), nestleder i justiskomiteen på Stortinget, mener at fokuseringen på gummihansker og slike enkeltting er parodisk.

— Dette handler om forberedelse til terror og at man kan skaffe seg ting som man kan bruke. Om disse tingene til sammen passerer en grense, kan det være av betydning, ikke om enkeltpersoner har gummihansker hjemme.

Han sier også at han og hans Ap-kolleger lenge har jobbet med flere av forslagene som PST tar opp.

Les også PST-ansatte nervøse når sjefen uttaler seg

Danske Hans Jørgens Bonnichsens kommentarer om masseovervåking tilknyttet datalagringsdirektivet avfeier Bøhler slik:

— Han har misforstått. Trafikkdata er ikke masseovervåking. Det er lagret på en helt sikker måte, og det må domskjennelse til om det er mistanke om kriminalitet som det er minst tre års strafferamme til, sier Bøhler.

Andre forslag fra PST

Wessel Aas trekker frem andre forslag i PST-dokumentet:

Det ene handler om mer overvåking av mistenktes datamaskiner. Mens det andre momentet advokaten trekker fram handler om at de som har blitt overvåket skal få vite at de har blitt overvåket, dersom det ikke ble en åpen sak av overvåkningen. Metodekontrollutvalget - har foreslått dette. Men det vil PST ikke og mener at det vil få store konsekvenser for dem og gjøre det skjulte arbeidet deres vanskeligere.

— Et rettssikkerhetsmessig dilemma, kaller Wessel-Aas dette.

De andre forslagene PST kommer med til justisdepartementet handler blant annet om

kriminalisering av å være til stedet på et sted «hvor det bedrives terrortrening»

«motta trening eller instruksjon til nytte for terror»

«anskaffelse og/eller besittelse av våpendeler og/eller eksplosjonselementer med tanke på fremtidig terrorhandling»

mer adgang til kameraovervåking

og en utvidelse av PST-sjefens mulighet til å sette i gang overvåking og andre tvangsmidler uten at saken går for retten.

Og i tillegg kommer forslag som er skravert og som vi ikke har fått innsyn i. Et av kapitlene har tittelen «Bruk av romavlytting…», og et annet «Tilgang til opplysninger fra forvaltningen».

Les hele dokumentet (unntatt en del skraverte partier) her

Aftenposten.no har vært i kontakt med PST mandag, men de opplyser at de ikke har mulighet til å kommentere saken, og viser til argumentasjonen i forslaget de har sendt til departementet.

Fakta Datalagringsdirektivet EUs datalagringsdirektiv krever lagring av trafikk-, lokaliserings- og identifiseringsdata fra bruk av telefon, internett og e-post i minst seks måneder.* Hensikten er å forebygge og oppklare grov kriminalitet og terrorisme.* Motstanderne mener direktivet vil uthule personvernet.* Ble vedtatt i Norge i april 2011, og planen var at det skal innføres her til lands i 2015.* Men april 2014 slo EU-domstolen fast at direktivet var i strid med EUs charter om grunnleggende rettigheter. Vis mer