Den norske kvoteringsloven fikk internasjonal oppmerksomhet da den ble innført i 2004:

Styrene i norske allmennaksjeselskaper, inkludert selskapene på Oslo Børs, måtte bestå av minst 40 prosent kvinner.

Kjønnskvotering Kilde: Store norske leksikon

Flere europeiske land ble inspirert til å innføre kvotering som et virkemiddel for økt likestilling i næringslivet. Men effekten har vært begrenset for selskapene som ble omfattet av loven, ifølge en ny studie fra Norges Handelshøyskole (NHH):

Loven har ikke virket inn på andelen kvinner i toppledelsen i selskapene. Det er ingen klare tegn på at kjønnsbalansen er endret på andre nivåer i selskapene.

Lønnsgapet i de øvre sjiktene i selskapene har ikke minsket.

– Det er ingen grunn til å tro at kvoteringsloven vil føre til at næringslivet blir mer likestilt på kort sikt. Vi har mye større tro på at det er andre mekanismer i næringslivet som påvirker dette, sier Sissel Jensen, førsteamanuensis ved NHH. Sammen med forskere fra universitetene i Chicago, Austin og Los Angeles i USA har Jensen studert effektene av kvoteringsregelen.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Ikke kvinners mandat

Mari Teigen er forsker og leder for Core, senter for likestillingsforskning. Hun har tidligere påvist det samme som den nye studien: ingenting tyder på at andelen kvinnelige ledere øker raskere i selskaper med minst 40 prosent kvinner i styrene.

– Noen har nok også håpet på at denne regelendringen skulle skape store ringvirkninger for likestillingen i næringslivet, men det er det lite som tyder på at den har, sier Teigen.

Hun har ikke forsket på hvorfor loven ikke har større effekt, men har noen teorier.

– Noen mente at flere kvinner i styrene ville føre til at det ble rekruttert flere kvinnelige ledere, men det er ikke sikkert at de kvinnelige styremedlemmene ser det som sitt mandat å bidra til bedre kjønnsbalanse. Det ble også hevdet at flere kvinner i styrene ville bidra til å synliggjøre flere kvinnelige topplederkandidater, men det ser ikke ut til at det har slått til, sier Teigen.

Fortsatt få i toppledelsen

En viktig grunn til at andelen kvinner i topp i asa-selskaper ikke har økt, er at antallet asa-selskaper med kvotering er mer enn halvert fra 550 da loven ble innført.

Forskerne i den nye studien har fulgt utviklingen også i de selskapene som var asa, men som endret selskapsform og dermed slapp kvoteringskravet.

Andelen kvinnelige toppsjefer i selskapene forskerne har fulgt lå på rundt seks prosent i hele perioden fra 2003 til 2014. I ledergruppen lå kvinneandelen på ti prosent i hele perioden.

Ledergruppe ble vel å merke definert som de fem best betalte i organisasjonen, og topplederen som den aller best betalte. De har altså ikke tatt utgangspunkt i de faktiske ledergruppene.

Førsteamanuensis ved NHH, Sissel Jensen, har sammen med en internasjonal forskergruppe evaluert effekten av den norske loven om kjønnskvotering til styrer. (Foto: Eivind Senneset) Mer...

Tall fra Core viser samme tendens for de faktiske toppsjefene i Norges 200 største selskaper, hvorav mange er asa-selskaper: I 2014 var 7,5 prosent av toppsjefene kvinner. Andelen har de siste årene stått på stedet hvil.

Ny forskning om kvoteringsloven Professor Marianne Bertrand fra Universitetet i Chicago, professor Sandra E. Black fra Universitetet i Austin og NHH, Texas, førsteamanuensis Sissel Jensen ved NHH og professor Adriana Lleras-Muney ved UCLA har evaluert effekten av loven om kjønnskvotering.

Resultatene skal publiseres i Review of Economic Studies.

For å undersøke effekten har forskerne koblet registeret over styreposisjoner fra Brønnøysundregistrene (rolleregisteret), sammen med en rekke administrative registre. De har blant annet brukt data om utdannelse, arbeidsmarkedsstatus, inntekt, kjønn, alder og familie.

Andre forhold påvirker mer

Forskergruppen bak den nye studien tror at mangelen på kvinnelige ledere i stor grad kommer av måten mange bedrifter og næringer organiserer arbeidet på.

– Kvinner har like relevant studie- og arbeidsbakgrunn som menn, og mange er like ambisiøse som sine mannlige kolleger. Vi ser imidlertid at i de årene hvor barna er små fortsetter mange menn en lovende karriere, mens kvinnene ofte skifter til et litt annet spor, sier Sissel Jensen ved NHH.

Forskernes arbeid viser riktignok at kvoteringsloven har hatt en effekt på tilstanden i styrene, som var det erklærte formålet:

Andelen kvinnelige styremedlemmer har økt.

De kvinnelige styremedlemmene er bedre kvalifisert etter at loven ble innført.

Lønnsforskjellen mellom kvinnelige og mannlige styremedlemmer har minsket.

– Men utover det finner vi ingen effekter av kvoteringsloven, fastslår Jensen.

Skaper det de skal

Core-leder Mari Teigen har evaluert flere kvoteringstiltak, inkludert loven om kjønnskvotering i styrer.

Mari Teigen er forsker og leder for Core – Senter for likestillingsforskning, ved Institutt for samfunnsforskning. (Foto: Institutt for samfunnsforskning) Mer...

– Kvoteringsbestemmelser fører stort sett til akkurat til det de sier at de skal føre til, og ikke noe mer. Sier loven at det skal være minst 40 prosent kvinner i et styre, så er det nøyaktig det man får, sier Teigen.

I den forstand mener Teigen at kvoteringsloven har vært vellykket.

– Loven har bidratt til at det nå er bedre kjønnsbalanse der den økonomiske beslutningsmakten finnes, og det mener jeg er en stor og viktig endring.

Et av de hyppig brukte argumentene mot kvoteringsloven var at det ville bli vanskelig å finne nok kompetente kvinner til å innfri kravet om 40 prosent kvinneandel.

– Det er ingenting som tyder på at bedriftene ble tvunget til å utpeke dårligere kvalifiserte kvinner til styrene som følge av kravet om å øke kvinnerepresentasjonen, sier Sissel Jensen ved NHH:

– Vi finner at kvinnene som er rekruttert til styrene etter at loven ble innført har høyere kompetanse enn de som var utpekt før.(Vilkår)