SpaltistDette er et debattinnlegg. Innlegget gir uttrykk for skribentens holdninger. Tilbudsøkningen må komme først, og helst der trafikken er. Den erkjennelsen må de politiske myndighetene legge til grunn.

Kollektivtrafikken har blitt veldig mye bedre de siste årene. Bybanen sitt inntog har gjort det sentrale transportsystemet mer effektivt. Innsatsen som har blitt lagt ned har ført til at biltrafikken for første gang har gått ned i Bergen sentrum. Men jobben er på langt nær gjort og utviklingen fremover er ikke gitt.

Det vi trenger i Bergensområdet, er å frigjøre plass til kollektivtrafikken. Vi må få på plass et tjenlig ringveisystem, som gir oss effektive kollektivtraséer for buss fra nord, vest og sør, og som er et tillegg til Bybanen. Vi trenger også stabile priser for å holde kollektivtilbudet attraktivt for mange tusen reisende hver dag. Kobler vi månedskort og bompengebrikke, kan flere velge kollektiv fremfor bilen de dagene det passer. Får vi hverdagen til å gå opp for flere, uten at de bruker bilen, så nærmer vi oss noe stort. Satser vi stort på innfartsparkering vil vi lette på biltrykket, men det stiller krav til rask fremkommelighet for kollektivtrafikken.

Det fylkeskommunen har brukt tiden på, er noe ganske annet.

Alle er enig i at dagens 370 takstsoner i Hordaland er for mange. Mange soner gir høyere pris og gjør det mindre attraktivt å velge kollektivtrafikk. Dagens system gjør det for dyrt å reise langt. Lærdommen til fylkespolitikerne må være at pris betyr mye i og rundt Bergen, der 90 prosent av de kollektivreisende befinner seg og der folketallsveksten vil bli størst i årene som kommer. Da kan en ikke øke prisen så voldsomt, uten å forvente at kollektivmålene taper.

Bergensområdet har passasjerveksten på sin side: Utenfor Bergens grenser var passasjerveksten på 0,4 prosent fra 2012 til 2013, i Bergensområdet var den på 7,4 prosent. Alle vet at det er her veksten skal komme i fremtiden. I dag subsidieres det mest der det er færrest passasjerer. Hver Bybane-passasjer med mindre enn to kroner, reisende utenfor Bergen subsidieres i snitt fra 40 kroner og oppover.

Disse store forskjellene viser hvor vanskelig det er å legge til rette for kollektivtrafikk i hele Hordaland. Bergen er for liten til å tenke helhetlig, Hordaland er for stort til å satse mest der flest reiser. Det enorme spennet bør likevel ikke forsterkes hvis formålet med kollektivstrategien skal nås. Da er det feil medisin å bruke tid og penger på en sonefri løsning for hele fylket og la kollektivreisende i Bergen betale gildet.

Bergen er langt fra å ha et så godt kollektivtilbud at det rettferdiggjør å være dyrest i landet.