Inginerii organismului de consultanță Jaspers, angajat de România pentru asistență tehnică la realizarea autostrăzii Pitești-Sibiu, trag un semnal de alarmă. Soluția gasită nu este fezabilă din punct de vedere a construirii, accesului și operării, spun ei.

Deși a fost avertizată de două săptămâni, Compania de Autostrăzi a prezentat public traseul cu probleme ca fiind cel ales definitiv.

În timp ce în alte țări autostrăzile trec printre zgârie nori din cauza lipsei de spațiu, în România autostrăzile încalecă drumurile naționale, nu din lipsă de spațiu, ci în urma erorilor.

Situația a fost reclamată cu două săptămâni în urmă chiar de firma Jaspers care face consultanță pentru Banca Europeană de Investiții (BEI) și privește celebra autostradă Pitești-Sibiu. Traseul acesteia a fost făcut public, luni, de către Compania Națională de Administrare a Infrastructurii Rutiere (CNAIR).

Potrivit unor documente deținute de Digi24.ro, Jaspers reclamă că varianta 1, preferată de companie în locul variantei 7, are câteva mari probleme.

Prima dintre acestea privește faptul că elemente ale autostrăzii pică fix peste drumuri existente. ”Vă atragem atenția că pe baza secțiunilor furnizate de dvs soluțiile apar că nu sunt tehnic fezabile după cum au fost propuse. Par a ignora existența DJ 703M între km 49 + 850 (kilometrul 49 plus 850 de metri – n.red.) și km 50 +350 între râul Băiași și versantul vestic al văii. Aceasta înseamnă că sprijinul podului este amplasat direct pe șoseaua existentă. Aceast soluție nu este fezabilă din punct de vedere al construcției viitoare, operării și accesibilității”, spun inginerii Jaspers în replică la nota de prezentare trimisă lor de companie.

Dar nu este singura problemă de acest fel. O situație similară se întâlnește și la km 54 unde autostrada dă peste un drum național. ”Similar, soluția transversală pentru km 54+300 ignoră prezența DN 7D, ducând la aceleași probleme”, spun consultanții.

Foto: Pe câțiva kilometri autostrada se încalecă cu DN 7D

Există și altfel de probleme cu traseul propus. Într-un alt punct al autostrăzii piciorul podului pică fix într-o albie. Jaspers se îndoiește că CNAIR ar putea obține aviz de la Apele Române pentru o astfel de situație. ”Lucrările de fundație pică pe cursul râului Băiașu sau în imediata vecinătate a acestuia. Râul este predispus la inundații și curențu puternici primăvara și în timpul furtunilor fapt care nu ar fi acceptabil pentru autoritățile responsabile cu apele”, spun consultanții. Soluții tehnice realiste și fezabile trebui identificate pentru această situație critică, cu luarea în calcul a aspectelor financiare de mediu etc, sfătuiește Jaspers.

Foto: Scrisoarea Jaspers in engleză și traducerea CNAIR în română

O analiză superficială

Și ca și cum aceste probleme nu erau suficiente, Jaspers reclamă și o analiză superficială a traseului optim. ”Raportul (cel al companiei, în care se propune varianta 1 – n.red.) nu reușește să ofere clarificări privind impactul vitezelor diferite de circulație pe secțiunile comune ale celor două variante. Sfatul nostru este să clarificați aceste aspecte înainte de a continua derularea studiului, pentru a asigura soliditatea alternativelor studiate”, spune Jaspers. Consultantul mai atrage atenția că procesul de analiză a variantei optime poate fi încheiat de abia după ce toate aspectele, tehnice economice și de mediu, sunt soluționate.

Procesul de analiză a alternativelor va trebui prezentat în cererea de finațare și de aceea este foarte important.

Jaspers recomandă înființarea unui comitet comun din care să facă parte toate autoriățile implicate, anume CNAIR, Ministerul Transporturilor, cele ale Mediului, Culturii, Fondurilor Europene etc. Implicarea acestor entități din timp va ușura implementarea proiectului, spune Jaspers.

Raportul ignorat

Nouă zile după ce Jaspers face aceste recomandări CNAIR, Comisia tehnică a companiei face propriile recomandări bazate pe analiza consultantului. Comisia ”recomandă soluționarea aspectelor sesizate de Jaspers (...) recomandă prezentarea și fundamentarea detaliată a costurilor estimate în privința tunelurilor pe variantele 1 și 7, în special cu privire la tunelul Greblești, Văleni cu lungimea de 1.100 metri și lungimea de 2.500 metri”. Comisia recomandă ca avizarea ”de către CTE CNAIR, dacă este cazul unei avizări favorabile, să se refere doar la avizul privind finalizarea etapei 2 și începerea etapei 3 de analiză pe alternativa 1, fără a se înțelege că avizul acordat se referă la coridor/traseul final”.

La doar trei zile după ce Comisia tehnică face recomandările, respectiv luni, 21 noiembrie, CNAIR și Ministerul Transporturilor prezintă public traseul criticat de Jaspers ca fiind varianta finală aleasă. Știrea a fost adusă românilor, la începutul acestei săptămâni, de însuși ministrul Transporturilor, Sorin Bușe. "Aș dori să încep cu o veste bună, cu un comunicat care nu a fost dat încă, îl aveți în premieră.(...) Ieri, 21 noiembrie 2016, în cadrul CTE-CNAIR a fost avizat proiectul pe ultimele două secțiuni ale autostrăzii Sibiu/Pitești, după cum urmează: Secțiunea 2 Boița-Racoviță, de la kilometrul 15 la kilometrul 43 și secțiunea 3 Racoviță-Văleni, de la kilometrul 43 la kilometrul 72. Deci, în acest moment, tot traseul este avizat", a spus luni ministrul Sorin Bușe.

Solicitată să explice în ce fel a ținut cont de recomandările Jaspers și de ce s-a grăbit să promoveze varinata 1 de traseu CNAIR în pofida neclarităților din proiect, oficialii CNAIR nu au oferit un răspuns până la ora publicării articolului.