Pisa 2012-undersökningen visar att de finländska eleverna fick högst poäng av alla de europeiska länderna i problemlösning. Av OECD-länderna var bara Sydkorea, Japan och Kanada bättre. Uthållighet och öppenhet för olika lösningar var finländarna överlägset bäst på.

Uthållighet i problemlösningen var avgörande för de positiva resultaten.

Eleverna i Finland uppvisade mycket hög uthållighet, dubbelt så mycket som OECD-länderna i snitt, och också stor öppenhet och fördomsfrihet för olika sätt att lösa problem på. Resultaten visar att de finländska femtonåringarna lägger tid på att lösa problem och att de är öppna för okonventionella lösningsmodeller utan givna svar.

Av de finländska eleverna placerade sig fyra procent på den högsta prestationsnivån, vilket är en procentenhet högre än genomsnittet. Antalet elever som placerade sig på den lägsta prestationsnivån var i genomsnitt 21 %. I Finland var den klart lägre, bara 14 procent av eleverna presterade svagt.

Jämställdhet och jämlikhet i Finland

Globalt framträder skillnader i flickors och pojkars matematikkunskaper, men den märks inte heller hos de finländska eleverna. I genomsnitt klarade sig flickor sämre än pojkar i Pisa-undersökningen. I Finland fick flickorna i snitt märkbart högre poäng än pojkarna.

Elevernas socioekonomiska status spelar mindre roll i Finland än i de övriga länderna. Globalt var kopplingen mellan socioekonomisk bakgrund och resultat mycket stark.

Första digitala Pisa

I genomsnitt fick OECD-länderna 500 poäng i undersökningen. Det finländska genomsnittet var 526 poäng. Uppgifterna i Pisa-testet var inte knutna till något särskilt läroämne utan kretsade kring problemlösning i vardagliga situationer.

Nästan fyra tusen finländska femtonåringar i 311 skolor deltog i Pisa 2012-undersökningen, som för första gången gjordes på dator. Av OECD-länderna klarade sig Sydkorea, Japan och Kanada bättre än Finland, och även Singapore, Kina och Taiwan utanför OECD.

Undersökningens resultat finns här.

Språkfel i två av fyra finlandssvenska frågor

Frågorna i Pisa-testet skrivs först på engelska och översätts sedan. Den svenska översättningen i Sverige och i Finland ser ändå olika ut. Bara fyra exempelfrågor från den senaste omgången är offentliga. Två av de finlandssvenska frågorna innehåller språkfel och en fråga är annorlunda översatt än den rikssvenska. Endast en av de fyra svenskspråkiga exempelfrågorna ser likadan ut i Sverige och Finland.

Svenska i Sverige Det rätta förhållandet mellan de tre kontrollerna och Temperatur och Fuktighet syns till höger. läs hela provfrågan Svenska i Finland Till höger kan du se hur de tre kontrollen påverkar temperaturen och fuktigheten. läs hela provfrågan Finska Oikealta käy ilmi, miten kolme säädintä liittyvät lämpötilaan ja kosteuteen. läs hela provfrågan

Biljettfrågan innehåller det grövsta felet eftersom den direkt kan leda till misstolkning. Eftersom den bästa biljetten i uppgiften är slutsåld är det inte samma sak att köpa ”den bästa biljetten” och ”den bästa tillgängliga biljetten”. Uppgiften blev alltså svårare för finlandssvenska elever än finskspråkiga.

Svenska i Sverige Använd biljettautomaten för att köpa den bästa biljetten som finns tillgänglig. läs hela provfrågan Svenska i Finland Använd biljettautomaten för att köpa den bästa biljetten som finns. läs hela provfrågan Finska Osta lippuautomaatista paras tarjolla oleva lippu. läs hela provfrågan

Allra vanligast verkar det vara med små skillnader i formuleringarna. Här nedan är ett exempel på det. De nationella Pisa-centren kan själva bestämma över hur små språkminoriteters Pisa-frågor översätts. Om språkminoriteten är mindre än tio procent av befolkningen behövs ingen offentlig verifikation.

Svenska i Sverige Den svänger ett kvarts varv (90 grader) och åker framåt tills den stöter på något annat. läs hela provfrågan Svenska i Finland Den svänger ett kvarts varv (90 grader) och flyttar sig framåt tills den stöter på något annat. läs hela provfrågan Finska Se kääntyy neljänneskierroksen (90 astetta) ja liikkuu eteenpäin, kunnes se kohtaa jotakin muuta. läs hela provfrågan

Tanken är att frågorna ska anpassas så att de är lätta att förstå också för finlandssvenska ungdomar. Språkproblemen som det här har lett till har ändå väckt kritik. Svenska Yle rapporterade om ett stort språkfel i matematikprovet i höstas och det visade sig att de svenskspråkiga eleverna hade klarat sig sämre i den uppgift där språkfelet fanns. HBL har skrivit om vårens prov. Här är några exempel på skillnaderna i språket i exempelfrågorna.

Yle Nyheter har bett att få läsa igenom samtliga uppgifter i Pisa-testets förra del för att granska dem för språkfel men har fått nekande svar. Ministeriet hänvisar till att Pisa-frågorna är hemliga eftersom de ska återanvändas. Tusentals elever världen över har gjort Pisa-provet och sett frågorna.

Läs om Pisa-resultaten i fjol