Arbetsförmedlingen ska få tillgång till personuppgifter som rör brott och domar, som registreras i en arbetsmarknadspolitisk databas. Förra veckan röstade riksdagen ja till regeringens lagförslag som träder i kraft i juli i år. Vänsterpartiets Josefin Brink tror att förtroendet för myndigheten kommer påverkas.

FRIA har tidigare skrivit om regeringens förslag om att låta Arbetsförmedlingen få tillgång till uppgifter om personers brottsbakgrund. I förra veckan röstade riskdagen ja till förslaget som innebär att uppgifterna kommer finnas tillgängliga för myndigheten i en elektronisk arbetsmarknadspolitisk databas. Riksdagsledamoten Lotta Olsson (M) välkomnar beslutet. På sin blogg skriver hon att det ger Arbetsförmedlingen de redskap som behövs för att myndigheten ska kunna vara behjälplig i processen att finna ett arbete åt alla.

”Vi ser att många efter avtjänat straff hamnat i ett livslångt utanförskap, ett utanförskap som till stor del berott på svårigheten att komma in på arbetsmarknaden. Många har historiskt förtidspensionerats som enda möjlighet till försörjning. Att först straffas för ett brott och sedan livslångt ”straffas” med att aldrig få möjlighet att komma in på arbetsmarknaden är en dubbel bestraffning.”, skriver hon.

Arbetsförmedlingen har tidigare kunnat hantera känslig information om till exempel etniskt ursprung och hälsa, förutsatt att personen ger skriftligt samtycke till att uppgifterna registreras. Men enligt ett tidigare riksdagsbeslut, som trädde i kraft i april, krävs inte längre att personen ger skriftligt samtycke för att känsliga personuppgifter ska få registreras. Syftet med ändringen var att korta handläggningstiderna hos myndigheten.

En förutsättning för att myndigheten ska få hantera personuppgifterna är att de är nödvändiga för handläggningen av ärendet. De nya uppgifterna som ska registreras rör lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottsmål och straffprocessuella eller administrativa frihetsberövanden.

Riksdagsledamoten Josefin Brink (V) röstade nej till det nya lagförslaget.

– Sedan i höstas har regeringen tre gånger genomfört förändringar som gör det lättare för Arbetsförmedlingen att få tillgång till känsliga personuppgifter. Det senaste är att man tog bort kravet på att personer måste ge samtycke för att uppgifterna ska registreras. Nu fyller de på så att ännu fler känsliga uppgifter ska få registreras. Jag tycker att den personliga integriteten borde väga tyngre i det här fallet, säger hon.

Hon är också förvånad över att Vänsterpartiet inte har fått mer stöd i sin kritik. Det var bara de som lämnade en motion mot förslaget, som sedan Miljöpartiet anslöt sig till.

– Det är lite märkligt med tanke på att när vi haft uppe andra frågor som rör integritet så har det snabbt skapats opinion och ett tryck från samhället. Men personer verkar inte tycka det är lika intressant när det rör arbetslösas personliga integritet och personer som kan ha haft en brottsbakgrund, vilket jag tycker är häpnadsväckande.

Vad kan den här lagändringen få för konsekvenser?

– Jag tror att det kan ha påverkan på medborgarnas förtroende för myndigheten. Det finns självklart också en risk för att uppgifterna utnyttjas och sprids vidare. Jag säger inte att det kommer att hända men risken finns alltid och jag anser inte att Arbetsförmedlingen har de rutiner och den teknik som krävs för att garantera att det inte kommer att hända.

Lagen träder i kraft den första juli i år.