Hur lång tid tar det för flyktingar att komma i arbete? Den frågan har Statistiska Centralbyrån (SCB) tittat närmare på, genom att följa de 30 000 vuxna i arbetsför ålder som kom till Sverige som flyktingar, eller anhöriga till flyktingar, under åren 1997-2001.

De goda nyheterna är att var tredje kom i arbete snabbt, efter ett par år i landet. Personerna i denna grupp har i snitt haft arbete som huvudsaklig försörjning i tio av de 15 studerade åren. Nästan hälften av dem har pluggat i Sverige. De flesta var unga när de kom hit, och många hade gymnasial eller eftergymnasial utbildning. De fick jobb inom vård och omsorg, försäljning och som städare och chaufförer.

Sverige klarar uppenbarligen att integrera flyktingar – så länge flyktingarna som kommer är unga, arbetsföra och åtminstone har en gymnasieexamen.

Var femte flykting fastnar i bidragsberoende

För de övriga – två tredjedelar av flyktingarna – har vägen till ett jobb varit snårigare. Ungefär hälften av dessa fick arbete, men det tog längre tid än för den första gruppen och många varvade perioder i jobb med perioder med a-kassa eller försörjningsstöd.

20 procent av flyktingarna har levt på bidrag under en majoritet av sina 15 första år i Sverige. I den kategorin är de som har nedsatt arbetsförmåga, och därför lever på sjukpenning eller sjukersättning, inte inräknade.

Det visar på svårigheterna att integrera flyktingar. Få länder lyckas, men Sverige ligger ändå bra till: Efter 9-14 år i landet är flyktingars sysselsättning hela 20 procentenheter högre i Sverige än i Europagenomsnittet, har nationalekonomen Joakim Ruist visat.

Samtidigt är sysselsättningsgapet mellan infödda och utrikesfödda stort, betydligt större än genomsnittet i OECD. Det är ett problem, eftersom den svenska välfärdsmodellen bygger på att hela den vuxna befolkningen jobbar. Se bara på svenska kvinnors förvärvsfrekvens jämfört med hemmafrutäta Medelhavsländer.

Finns inga mirakelkurer

Tyvärr finns ingen mirakelkur för integrationen. Låglönejobb behövs – men effekten skulle bli måttlig. Subventionerade anställningar har funnits länge, men arbetsgivarna har inte varit särskilt pigga på att anställa lågproduktiv arbetskraft ens när den är gratis.

Inte heller vänsterns favoritsvar – utbildning – fungerar som det var tänkt. För att gå på komvux måste man klara svenskan, och trots utbildningsplikt är det få nyanlända som pluggar. Av dem som enbart har förgymnasial utbildning är det bara 6,2 procent som ägnar sig åt vuxenstudier under etableringsfasen.

Om fler flyktingar ska kunna försörja sig själva måste fler klara SFI. Att erbjuda svenskundervisning räcker inte – krav på att lära sig svenska måste kopplas till försörjningsstöd, medborgarskap och möjligheten att få permanent uppehållstillstånd.

Nästa regering måste ta ett helhetsgrepp om integrationen, med förslag från både höger och vänster: Språkkrav, en fungerande utbildningsplikt, inträdesjobb, bidragstak. Vi har inte råd att tappa mer tid.

Läs också: Tjocka lager av smink lurar ingen, Arbetsförmedlingen