Han avgör om FRA får signalspana mot utländska hot.<br/> Hases Per Sjöblom är ny domare i Försvarsunderrättelsedomstolen.<br/> – En ny värld öppnar sig, säger han.

Tills för några veckor sedan dömde han i mål om barn skulle omhändertas eller om någons rätt att avverka skog. Jobbet som domstolschef på förvaltningsrätten i Umeå de senaste fyra åren har sannerligen varit brett och varierat.

Men den 1 januari tog Hases Per Sjöbloms domarliv en ny vändning. Nu beslutar han i stället om huruvida FRA, Försvarets radioanstalt, ska få signalspana eller inte.

I december utsågs han av regeringen som ordförande i Försvars-underrättelsedomstolen, i folkmun kallad FRA-domstolen. Hases Per Sjöblom efterträder domaren Runar Viksten, som gått i pension.

Sjöbloms utnämning föregicks i augusti av bråk i domarnämnden. Två ledamöter var kritiska mot att han och en annan kandidat inte hade efterfrågade kunskaper i mänskliga rättigheter, folkrätt, försvars-, ut- rikes- och säkerhetspolitik.

Sjöblom har en lång karriär bakom sig. Främst har han i många år jobbat med skatte- och tullfrågor på finansdepartementet, med utredningar och lagstiftningsärenden. Han har inte tidigare kommit i kontakt med underrättelsevärlden, uppger han.

Nu ska han hantera ansökningar från FRA och avgöra om myndigheten ska få tillstånd att signalspana eller inte på uppdrag från antingen regeringen, Regeringskansliet, Försvarsmakten, Säpo eller Rikskrim.

Hur många tillstånd ges per år till FRA?

– Antalet är hemligt.

”Även om jag som sagt saknar yrkesmässig efterfarenhet vet jag precis vad det handlar om”, skriver du i din ansökan om domarjobbet.

– Jag har ju arbetat internationellt i många år. Jag har arbetat rätt mycket i Bryssel, under min tid på finansdepartementet. Så viss internationell erfarenhet har jag ju.

Men det gällde inte folkrätts-frågor, det var skattefrågor...

– Ja, men när jag blev lagman på förvaltningsrätten var jag verkligen inte expert på de frågor som hanterades där heller. Det är ovanligt att domare är experter på saker som de börjar med från början.

Fast här efterfrågades ju vissa kunskaper...

– Ja, det gjorde det.

Hur ser du på Snowdens avslöjanden?

– I egenskap av domare i den här speciella domstolen har jag inga synpunkter på Snowden.

Vad tycker du om den väldiga skalan i den avslöjade avlyssningen?

– Jag tycker naturligtvis något om allt det här, men i min egenskap av domare i den här domstolen tycker jag faktiskt inget speciellt i den här saken.

Hur ser du på ditt nya uppdrag?

– Det är ett domarjobb.

Men det är en speciell verksamhet?

– Det skiljer sig på det speciella sättet att man inte kan överklaga, men annars är det ju vanlig domstolsverksamhet. Det kommer in en ansökan som ska prövas och som man ska ta ställning till enligt lagen.

Dina beslut går inte att överklaga, du får oinskränkt makt?

– Mm, ja oinskränkt och oinskränkt, det går inte att överklaga, det är riktigt, så är det ju.

Domstolens förre domare Runar Viksten var i blåsväder före jul då han försvarade att FRA får hacka datorer i syfte att hämta hem underrättelseinformation. FRA behövde bara tillstånd från domstolen. Är inte signalspanings-lagen väldigt töjbar?

– Det kan jag inte kommentera, jag måste sätta mig in i verksamheten först, säger Hases Per Sjöblom.

Sjöbloms domarkollega Rolf Holmgren, säger att han själv ”inte visste ett smack om underrättelsevärlden” när han blev vice ordförande i Försvarets underrättelsenämnd. Nu är han ordförande i efterföljaren Siun, Statens inspektion för försvarsunderrättelsetjänsten, som granskar FRA.

– Man lär sig. Men det kan bli svårare för Hases än för mig eftersom jag ändå fick en inskolningstid som vice ordförande, säger han.