En lågtrycksfront drar in över Christer Björkmans ansikte i samma ögonblick som jag sträcker ut handen och säger mitt namn. Nyss kramade Melodifestivalens exekutiva producent artisten Andreas Johnson som misslyckades med att ta sig vidare från deltävlingen i Östersund.

- Det var jag som sökte dig förut, men vårt möte ställdes ju in, säger jag.

- Framförallt för att det inte är min avdelning det du pratar om, säger han.

Men du har ju jobbat med Melodifestivalen i flera år. Vet du inte hur mycket det här arrangemanget kostar?

- Nej, jag har gjort en grej av att inte ha ett hum om ekonomin.

Så du har ingen koll alls på ekonomin?

- Nej, jag är kreatör och det vill jag vara. Och det har jag fått lov att vara, det är andra som sköter ekonomin.

Med de orden tar intervjun slut. Pressuppbådet bakom trycker på och vill fram.

Man skulle kunna tycka att det är lite märkligt att producenten bakom SVT:s största nöjessatsning inte vet vad hans eget arrangemang kostar, men efter mina turer i jakten på en siffra är det här det minst förvånande. Egentligen skulle jag ha träffat Christer Björkman tre timmar tidigare men intervjun ställdes in i sista stund av Lili Assefa som är pressansvarig för Melodifestivalen. Nu fick jag i stället tränga mig fram på den öppna presskonferensen efter delfinalen. Vi ska återkomma till varför alldeles strax.

Pressansvariga Lili Assefa ställer in intervjun. Foto: Sven Lindwall

Melodifestivalen har haft sin nuvarande form med turnerande delfinaler sedan 2002. Året innan hängde tävlingens överlevnad på en skör tråd, tittarsiffrorna sjönk och formatet upplevdes som daterat. Antingen drog man ner på satsningen eller så gjorde man något helt nytt. SVT valde det senare. Sedan dess har Melodifestivalen likt en fågel Fenix rest sig ur askan. I fjol följde över tre miljoner tittare alla fyra deltävlingar. 2015 års upplaga ser minst lika lovande ut.

Men det är inte bara SVT:s arrangemang längre. Lika länge som tävlingen har turnerat runt i landet har två andra bolag varit inkopplade: Live Nation - som står för biljettförsäljning och de kommersiella arrangemangen - och Blixten & Co, som sköter själva turnén. Tack vare att SVT har ingått ett samproduktionsavtal med de två bolagen har man kunnat direktupphandla en del av tjänsterna, och på så sätt slippa följa lagen om offentlig upphandling. I dag kan ingen utomstående ta reda på vad arrangemanget faktiskt kostar. Flera försök har gjorts: Aftonbladet och Resumé har kommit fram till liknande siffror, omkring tio miljoner kronor av licensbetalarnas pengar satsas på tävlingen. 2013 berättade dessutom SVT:s dåvarande vd Eva Hamilton för Sveriges Radio att Melodifestivalen kostar drygt två miljoner kronor netto per avsnitt. Men det är inte ens säkert att SVT går back på arrangemanget. Varje år säljs de kommersiella rättigheterna till Live Nation för en hemlig summa. Enligt uppgifter till de två tidningarna ligger licenssumman på omkring 25 miljoner kronor.

Producenten Christer Björkman vet inte. Chefen Christel Tholse Willers får inte berätta. Foto: Sven Lindwall

Själv dyker jag ner i public service-redovisningen i min jakt på svar (årets upplaga släpps i eftermiddag). I en tabell kan man utläsa att notan för underhållningsprogrammen 2013 var 719,9 miljoner kronor. Som jämförelse kostade kultur- och musikutbudet 188,7 miljoner kronor samma år.

- Det var en exceptionell skillnad 2013 för att vi var värdland för Eurovision song contest. Det kostade över 100 miljoner kronor, men då ska man komma ihåg att vi också får intäkter från EBU och andra länder, säger Jocke Norberg som är strateg och omvärldsanalytiker på SVT.

Han vill inte heller berätta vad Melodifestivalen kostar, bara att det är en billigare produktion än Eurovision song contest.

- Det är en mycket stor skillnad jämfört med en vanlig melodifestival, och då är ändå den svenska melodifestivalen uppdelad på sex program.

Hur stor skillnad pratar vi om?

- Det är tre-fyra gånger så dyrt som en vanlig melodifestival.

Om Jocke Norberg har rätt borde den svenska Melodifestivalen kosta omkring 30-40 miljoner kronor. Det är med den siffran i bagaget som jag beger mig till Östersund. Medvetet undviker jag först att ta kontakt med Christel Tholse Willers, chefen för Melodifestivalen, eftersom SVT:s officiella policy är att inte berätta vad enskilda program kostar.

Mellon i siffror Sponsring: 20-25 miljoner Kommunal satsning: 5-10 miljoner kronor Biljettförsäljning: 40-70 miljoner kronor Telefonröstning: 26-40 miljoner kronor Licensmedel: 10-15 miljoner kronor Källor: Resumé, Aftonbladet, SVD Näringsliv, Dagens Samhälle. Visa mer Visa mindre



Fredag, strax efter lunch. Sex svartklädda scenarbetare från Blixten & Co står och småpratar vid personalingången till arenan. Jag frågar hur många de är som jobbar med turnén. En man lösgör sig från klungan:

- Vem är du? Det får du ta med de pressansvariga.

Fredag kväll. Melodifestivalens ljusdesigner Fredrik Jönsson står med en kopp espresso i handen. Han har jobbat med ljussättningen av arrangemanget sedan tävlingen började turnera runt i landet. Tillsammans med resten av personalen ser han till att den inhyrda utrustningen kommer på plats. 15 lastbilar står på parkeringen utanför arenan. 35 ton ska riggas på varje ort.

- Det blir inte större än så här. Det är klart att det är dyrt. Men jag vet inte exakt hur mycket det kostar, säger han.

Han pekar upp i taket mot en fasettliknande strålkastare.

- De där kostar 30 000 kronor styck. Vi har 178 stycken som hänger i taket. Själva värdet av utrustningen vi hänger upp är fem-sex miljoner, bara i hårdvara.

Men inte heller han kan ge ett klart besked på vad det kostar. Som ljusdesigner har han ingen del i själva budgetarbetet.

SVT:s nytillträdda vd Hanna Stjärne vill inte heller berätta. Foto: Elisabeth Ohlson Wallin

På lördagen träffar jag SVT:s nytillträdda vd Hanna Stjärne på Storsjöteatern och frågar henne om Melodifestivalen.

- Övergripande vet jag ju, men om det är detaljfrågor så finns det folk som kan det mycket bättre, säger hon.

Varför berättar ni inte hur mycket Melodifestivalen kostar?

- Bland annat för att stora delar är avtal med andra företag som det finns sekretess kring.

När vi skiljs åt plingar det till i mobilen. Lili Assefa meddelar att jag kan få träffa Christer Björkman om ett par timmar. Väl ute på arenan är det redan fullt drag i entrén bland sponsorbåsen. Vitvarukedjan Elon lottar ut popcornmaskiner, livsmedelskedjan Coop anordnar en "Så ska det låta"-inspirerad sångtävling och kryddföretaget Santa Maria lanserar sitt nya pizzakit. Var femte person vinner en påse med pizzadeg och kryddblandningar. En mängd företag betalar Live Nation för att få exponering i samband med tävlingen. Marabou, SAS och Mio syns också bland utställarna.

En kvart innan mötet med Christer Björkman skickar Lili Assefa ett nytt sms: "Slå mig gärna en signal".

När jag ringer upp får jag veta att hon har fått höra från både Hanna Stjärne och ljusteknikerna att jag frågar folk om ekonomin.

- Christer är bara ansvarig för innehållet, säger hon och ställer in intervjun.



Kanske är SVT bara måna om att minska bördan på sin ansträngda personal, men känslan av att det finns en hårt reglerad tystnadskultur kring Melodifestivalen vill inte försvinna. Vore det ett kommersiellt företag hade det inte varit några konstigheter - då är skyddet av affärshemligheter alltid starkt. Men nu bekostas verksamheten av oss som betalar tv-licensen.

Till slut ringer jag ändå upp chefen Christel Tholse Willers. Jakten på prislappen för Melodifestivalen har nått vägs ände:

- Vi redovisar inte summorna för enskilda titlar. Det är av konkurrensskäl. Det är ett företagsbeslut och det är vad jag har att förhålla mig till, säger hon.

Följ Expressen Kultur på Facebook - där kan du kommentera våra artiklar.