Seime po svarstymo už dar vieną nedarbo dieną balsavo 48 Seimo nariai, prieš – 13, o susilaikė – 26.

Konservatorius Jurgis Razma siūlė mainais už naują laisvadienį išbraukti iš nedarbo dienų gegužės 1-ąją, tačiau tokio jo siūlymo Seimas nepalaikė. Prieš jo siūlymą balsavo 30 Seimo nariai, už – 29, o susilaikė – 32.

„Jei įvedame naują nedarbo dieną, aš manau, kad neturime didinti nedarbo dienų sąrašo, nes visi rūpinamės, kad BVP augtų, kad surinktume daugiau pajamų į biudžetą, o kiekviena papildoma diena yra keliasdešimt milijonų eurų minuso biudžetui. (…) Čia mes galime būti tokie labai geri ir pradėti lenktyniauti, kas kiek dar nedarbo dienų papildomai pasiūlysim. Priminsiu, kad per įvairius Seimus buvo įrašytos Kūčios kaip nauja nedarbo diena, prieš kažkiek laiko viena televizija ir viena alaus bendrovė sukėlė vajų ir mes Jonines įtraukėme kaip nedarbo dieną“, – teigė J.Razma.

Socialdemokratas Algirdas Sysas priminė, kad Vyriausybė nepalaiko šventinių dienų sąrašo ilginimo, jis teigė nemanąs, kad lapkričio 2-oji yra šventė, o šventes reikia švęsti su gyvaisiais. Jis siūlė, kad pasirinkti tik vieną dieną – lapkričio pirmąją arba lapkričio antrąją. Seimas ir tokio siūlymo nepalaikė.

Josvydo Elinsko / 15min nuotr./Antakalnio kapinės

Verslininkai anksčiau yra skaičiavę, esą kiekviena papildoma nedarbo diena ekonomikai kainuoja 100 mln. eurų, tokius skaičiavimus neigia „Luminor“ vyriausiasis ekonomistas Ž.Mauricas. Tačiau, anot jo, problema kita – daug efektyviau būtų vietoje nedarbo dienos pridėti dieną darbuotojams prie atostogų, kad jie savarankiškai galėtų pasirinkti, kada nedirbti.

Panevėžio prekybos, pramonės ir amatų rūmų prezidentas Sigitas Gailiūnas apskritai kritikuoja papildomą nedarbo dieną.

O Lietuvos profesinių sąjungų konfederacijos pirmininkė Inga Ruginienė iniciatyvą sveikina, tačiau anot jos, didesnė problema yra darbuotojų perdegimas ir nuovargis – tam reikia trumpinti darbo valandas per dieną, ilginti jų turimas atostogas.

Seimo narys Zbignevas Jedinskis tikina, kad Vėlinės yra labai svarbios daugeliui Lietuvos žmonių ir turėtų sulaukti išskirtinio statuso, o žmonės lapkričio 2-ąją negalėjo laikytis tradicijos ir lankyti kapų.

Konservatorius Mykolas Majauskas tikino, kad „mirusiuosius gerbiame ne vieną dieną per metus, prisimename gimimo dienos proga, prisimename per mirimo metines, prisimename per Tėvo dieną, per Motinos dieną“. Anot jo, ir šiuo metu turime daug nedarbo dienų, atostogų, ir ES kontekste Lietuva patenka į grupę valstybių, kurioje nedarbo dienų yra daugiau nei kitose.

Juliaus Kalinsko / 15min nuotr./Seimo posėdis

Seimo socialinių reikalų ir darbo komitetas anksčiau pritarė pirmininkės Rimantės Šalaševičiūtės pateiktam pasiūlymui koreguoti Darbo kodeksą ir nedirbti lapkričio 2-ąją.

Ž.Mauricas: efektyviau pridėti dieną prie atostogų

Ž.Mauricas patikina, kad 100 mln. eurų viena papildoma nedarbo diena nekainuos. Bet papildomo laisvadienio idėjos jis nepalaiko.

„Čia turbūt labai taip jau paprastai paskaičiavo, padalino iš darbo dienų skaičiaus ir daroma prielaida, kad pridėtinė vertė visai nesukuriama poilsio dieną. Bet taip, aišku, nėra teisinga sakyti, nes dalis įmonių, sektorių dirba. Ir ne tik, kad dirba, bet dirba žymiai didesniu pajėgumu“, – sako Ž.Mauricas.

Josvydo Elinsko / 15min nuotr./Žygimantas Mauricas

Apskritai, anot jo, didesnę naudą darbuotojams suteiktų papildoma atostogų diena, o ne konkreti nedarbo diena. Šiemet lapkričio 2-oji – šeštadienis.

„Bet kuriuo atveju, Lietuva tikrai nepatenka tarp tų šalių, kuriose yra mažai tokių dienų. Galima sakyti, kad esame tarp tų šalių, kuriose pakanka tokių nedarbo dienų, tad šiuo požiūriu nėra tikslinga didinti būtent šventinių dienų skaičių. Ekonominiu požiūriu naudingiau, kuomet darbuotojams yra suteikiama daugiau būtent kalendorinių atostogų dienų atostogų, nes tada efektyvumas padidėja“, – sako Ž.Mauricas.

Anot jo, darbuotojai tuomet gali lengviau susiderinti savo atostogas, darbdaviams lengviau organizuoti darbus, mažiau nepatogumų vartotojams.

„Kai visi vienu metu išeina švęsti šventinės dienos, dažnu atveju susidaro ir spūstys keliuose, ir kainos tam tikrų produktų pakyla arba jų neįmanoma įsigyti, daug nepatogumų žmonės patiria. Skandinavijos šalių patirtis – jos turi gerokai mažiau šventinių dienų, bet gerokai daugiau kalendorinių atostogų dienų suteikia darbuotojams, tokia strategija ekonominiu požiūriu yra efektyvesnė“, – sako Ž.Mauricas.

I.Ruginienė: iniciatyva sveikintina, bet problemos – kitur

Lietuvos profesinių sąjungų konfederacijos pirmininkė Inga Ruginienė sveikina papildomos nedarbo dienos iniciatyvą, tačiau anot jos, čia pat kyla ir iniciatyva atimti Gegužės 1-ąją. O be to, problemos, anot jos, didesnės kitur – mažai atostogų, ilgos darbo valandos.

„Jei norime gyventi pažangioje valstybėje, pirmiausia turime kalbėti apie sutrumpintą darbo dieną, jau daugelis šalių prie to perėjo. Turime ir mes jau žengti tą žingsnį, pereiti prie 6 valandų darbo dienos. O kalbant apie atostogas, ir mes teikiame prioritetą kasmetinėms atostogoms, nes dabar Lietuvoje mes turime tik minimalią atostogų normą, kuri yra nustatyta ES. Mažiau nei 20 darbo dienų turėti jau tikrai negalima“, – sako I.Ruginienė.

Josvydo Elinsko / 15min nuotr./Inga Ruginienė

Anot jos, tarp darbuotojų auga depresijų skaičius.

„Mes turime nuolatinį išsekimą, pervargimą ir perdegimą darbe. Jau dabar perdegimas traktuojamas kaip liga. Turime būtinai diskutuoti apie tai, kaip didinti atostogų dienų skaičių. Darbdaviai visomis keturiomis ir šešiomis – niekaip nenori nenori prieiti prie šio klausimo ir jie visais būdais bando išvengti šitų diskusijų. Kol mes dar neturime tokio pilietiško sąmoningumo, kad darbuotojas turi būti pailsėjęs, tai turime bent kalbėti apie šventines dienas. Mūsų požiūriu, Seimo narių iniciatyva pridėti papildomą šventinę dieną yra labai sveikintina“, – sako I.Ruginienė.

Ji atkreipia dėmesį, kad tuo pat metu „yra iniciatyva panaikinti gegužės 1 d. ir ją padaryti darbo diena“.

„Jei mes panaikiname tarptautinę Darbo dieną ir liekame su tuo pačiu šventinių dienų skaičiumi, niekas darbuotojams nuo to nepasikeičia. Jei žiūrime į statistiką, ir taip dauguma šventinių dienų papuola į sekmadienį ar šeštadienį“, – sako I.Ruginienė.

Ji pažymi, kad šventinių dienų yra mažai, nedarbo dienos nebėra perkeliamos iš savaitgalio.

„Jei lyginame su ES šalimis, ten statistikoje nutylima apie kitas poilsio dienas, dėl kurių susitariama kolektyvinėse sutartyse. Pvz., per Kalėdas iki pat sausio 7 dienos, dviem savaitėm, būna uždaromi biurai ir visi poilsiauja. Yra papildomos dienos, kurios į oficialią statistiką neįeina. Dar yra pilna įvairių regioninių šventinių ir minėtinų dienų, kurios į valstybinę statistiką neįeina. Teigti, kad mes daugiausiai ilsimės, yra absoliuti nesąmonė“, – sako I.Ruginienė.

Anot jos, pasiilsėjęs darbuotojas darbo vietoje yra efektyvesnis, produktyvesnis, ilgiau išlaiko savo gerbūvį ir sveikatą, ir tą parodo tyrimai.

S.Gailiūnas: ir taip pakankamai poilsio dienų

Panevėžio prekybos, pramonės ir amatų rūmų prezidentas Sigitas Gailiūnas tikina, kad Lietuvoje nedarbo dienų jau yra pakankamai daug ir lapkričio 2 d. būtų perteklinė.

„Manau, kad ir verslo dauguma mano nuomonei pritartų, tokio siūlymo nepalaikytų. Jei jau ieškome būdų, kaip skatinti darbuotojus, tai jokiu būdu ne tokiais keliais. Seimas čia politiniais žaidimais užsiima, tiksliau atskiri Seimo nariai, teikdami tokius siūlymus“, – sako S.Gailiūnas.

Anot jo, išimta viena darbo diena kirstų verslo konkurencingumui, o Lietuva turi lygiuotis į Vakarus.

Nuotr. iš asmeninio archyvo/Sigitas Gailiūnas

„Vertinimų, kiek kainuoja viena nedarbo diena, yra įvairių. Bet žiūrėkime į tai, kad verslas Lietuvoje turi būti konkurencingas ir deja, produktyvumo lygmuo dar nėra pasiektas toks, koks yra kitose Europos šalyse. Kaip tik turime ieškoti kelių, kaip užtikrinti sėkmingą verslo konkuravimą su išsivysčiusiomis šalimis. (…) kai mūsų verslo efektyvumas pasieks aukštesnį lygį, galima kalbėti ir apie papildomas nedarbo dienas“, – sako S.Gailiūnas.