Kako se navodi iz Apelacionog suda, usvojena je žalba Prelićevih branioca i kazna je smanjena zbog olakšavajućih okolnosti.

„Sud je pravilno ocenio Prelićev raniji život i porodične i lične prilike, njegovo korektno držanje pred sudom, i priznanje određenih činjenica koje sudu olakšavaju utvrđivanje okolnosti događaja i njegovu konkretnu ulogu u događaju“, navodi se u obrazloženju Apelacionog suda.

Kako je objašnjeno iz Apelacionog suda, olakšavajuće okolnosti iz Prelićevog ranijeg života su te da nije bio osuđivan za ovakvo krivično delo.

Ipak, kako je Insajder otkrio 2009. godine, Prelić je pre ubistva Brisa Tatona imao više od 20 krivičnih prijava za različita krivična dela, koja nikada nisu procesuirana.

Kako se dodaje u obrazloženju, Apelacioni sud je, između ostalog, posebno ocenio Prelićevu mladost prilikom izvršenja dela.

Ovo nije prvi put da se Preliću smanjuje kazna.

Đorđe Prelić je u prvostepenom postupku osuđen na 35 godine zatvora, ali mu je kazna odlukom Apelacionog suda 2012. smanjena na 15 godina zatvora. Pošto je tada bio u bekstvu, Prelić je pravnosnažno osuđen u odsustvu, ali je nakon izručenja Srbiji u junu 2014. zatražio da mu se suđenje ponovi.

Inače, kazna od 10 godina je najmanja zakonom propisana kazna za krivično delo teško ubistvo, za koje je Prelić proglašen krivim.

Ponovljeno suđenje Preliću za ubistvo francuskog državljanina Brisa Tatona počelo je 31. marta 2016., a Viši sud u Beogradu ga je osudio u junu prošle godine na 12 godina zatvora.

Taton je pretučen je 17. septembra 2009. na Obilićevom vencu u centru Beograda, uoči utakmice Partizana i francuskog Tuluza, a umro je 12 dana kasnije.

Viši sud u Beogradu osudio je više od 10 optuženih na zatvorske kazne od ukupno više od 100 godina. Neki od njih su već odslužili kazne.

„Alkatraz je grupa drugara koji idu na utakmice“

Na ponovljenom suđenju u martu 2016. godine, Prelić je rekao da nije ni učesnik ni organizator bilo kakvog incidenta, kao i da je netačna teza da je vođa bilo kakve grupe navijača Partizana.

„Alkatraz je grupa drugara koji idu na utakmice. Nije nikakva organizovana navijačka grupa. Nemamo vođu", naglasio je tada Prelić.

Kako je prikazano u emisiji Insajder Nemoć države 2009, protiv vođa i pripadnika navijačke grupe Alkatraz Policija je podnela više desetina krivičnih prijava za razna krivična dela, uključujući nasilničko ponašanje, nedozvoljeno držanje oružja, nanošenje teških telesnih povreda, razbojništvo, krađu.

Uprkos tome, oni ili nisu procesuirani ili su postupci trajali godinama.

Republički javni tužilac tražio je 2009. zabranu ekstremnih podgrupa navijača, između ostalih i zabranu Alktaraza. Do te zabrane ipak nije došlo, uz obrazloženje da te grupe nisu zvanično registrovane.