NEKOLIKO desetina mladih Bošnjaka, obučenih u jednoobrazne zenele uniforme, sa fesovima na glavama, pojavilo se juče, najpre na centralnom novopazarskom trgu, a potom i u povorci Bošnjaka, predvođenoj čelnicima Islamske zajednice u Srbiji (IZuS), Bošnjačke kulturne zajednice (BKZ) i Stranke demokratske akcije (SDA), koja je u naselju Hadžet odala poštu Bošnjacima streljanim na tom mestu 1945. godine.

Gradom se najpre pronela vest da se pojavila „muftijina vojska“, bilo je i drugih informacija, a i prilično nelagode, pa i zabrinutosti među pojedinim Bošnjacima i žiteljima drugih nacionalnosti - međutim, na Hadžetu je novinarima objašnjeno da nije reč ni o kakvoj formaciji, već da su u pitanju mladići, aktivisti Islamske zajednice koji su uniforme dobili „na revers“, samo za ovaj dan i za ovu priliku, da su zaduženi da nose zastave (kao barjaktari) i da je u pitanju performans. Zelana boja, kako je objašnjeno, simbolizuje islam, a fesovi na glavama tradicionalnu nošnju Bošnjaka.

Pošto je izučena dova (molitva), prisutnima su se obratili glavni muftija IZ u Srbiji dr Mevlud Dudić i muftija sandžački Muamer Zukorlić, koji su naglasili da se 1945. godine na Hadžetu dogodio genocid i da su tadašnje vlasti, bez suda, suđenja i dokazane krivice po kratkom postupku streljale 2.000 Bošnjaka. Dudić i Zukorlić su pozvali Bošnjake da ne zaborave genocide poput Hadžeta i Srebrenice, kako im se slična stradanja ne bi ponovila.

Ovakve pohode ranije je organizovala samo opcija oko muftije Muamera Zukorlića, ovoga puta „u pohod su“, sa muftijinim saradnicima i pristalicama, pošli i čelnici i aktivisti SDA. Mnogi ovaj događaj smatraju početkom političkog približavanja Ugljanina i Zukorlića koji su decenijama bili u ozbiljnom „političkom ratu“.

Zvanična istorija tvrdi da su na Hadžetu streljani saradnici nemačkog okupatora i zločinci, na čelu s ratnim gradonačelnikom Novog Pazara Aćifom Hadžiahmetovićem, a čelnici Islamske zajednice i mnogih bošnjačkih partija - da su ubijeni nevini ljudi koji su samo branili bošnjački narod od četnika i drugih koji su ih ugrožavali.





SPOR ZBOG AĆIFA

NAJSPORNIJA ličnost koja počiva na Hadžetu je Aćif Hadžiahmetović, dobitnih vrednog Hitlerovog priznanja. Zvanična istorija tvrdi da je počinio mnoga zlodela nad Srbima i Bošnjacima-neistomišljenicima, koje je želeo da albanizuje. U BNV-u ističu da je Aćif bio heroj, da je branio Novi Pazar i Bošnjake od četnika i da zaslužuje da mu se Bošnjaci dostojno oduže. U tom cilju, BNV je u centru Novog Pazara postavilo spomen ploču Aćif-efendiji, koja se i danas nalazi na mestu gde je nekada bila njegova kuća, a u ovdašnjem sudu je pokrenut i postupak za njegovu rehabilitaciju.





INCIDENTI I MAUZOLEJ

PRE nekoliko godina na Hadžetu umalo nije došlo do ozbiljnog sukoba pristalica IZ u Srbiji i žandarmerije. Obračun je izbegnut u poslednjem trenutku. Aktivisti IZ tada su pokušali da spreče izgradnju obdaništa „na tom svetom mestu“ i održe molitvu, ali je obdanište ipak izgrađeno. Bošnjačko nacionalno veće na čelu sa Esadom Džudžom (juče dobio ličnu kartu na to ime) planira da na Hadžetu izgradi memorijalni centar posvećen, kako je saopšteno, svim nedužnim bošnjačkim žrtvama.