Predsednik Generalne skupštine Ujedinjenih nacija Vuk Jeremić zakazao je za 10. april sledeće godine javnu raspravu u Generalnoj skupštini UN o ulozi međunarodnih ad hok krivičnih tribunala u ostvarivanju pravde i pomirenja između naroda, ukazujući da je oslobađajućom presudom hrvatskim generalima nanet udarac ugledu UN.

Jeremić je naglasio da očekuje pritiske, ali da nema povlačenja, jer je to pitanje morala i pravde. On je, gostujući u Dnevniku RTS, rekao da je odluka Tribunala u Hagu izazvala ogorčenje u svetu, pa će zato iskoristiti svoje ovlašćenje, kao predsednik Generalne skupštine UN, da sazove javnu raspravu o učinku, načinu i posledicama rada tribunala.

Prema rečima Jeremića, javna rasprava je najsnažniji mehanizam rasprave u UN i trebalo bi je dobro pripremiti. Jeremić je rekao da očekuje pritiske da odustane od rasprave, ali je napomenuo da nije prvi put da se suočava sa pritiscima.

- To je pitanje morala i pravde i nema povlačenja - poručio je on.

- Inicijativa je moja, kao i odgovornost - rekao je Jeremić, koji se pre formalne odluke, kako je precizirao, konsultovao sa državnicima.

Imate situaciju da jedan glas, ili tri čoveka, donose odluku o istorijskom sudu. Ne verujem da je vrednosni sistem da je etničko čišćenje legalno, ukazao je Jeremić.

On je istakao da se odlučio za raspravu za širu javnost, uz učešče građanskih udruženja i pojedinaca.

- Konsultovaćemo se da rasprava bude javna, otvorena i da se iz nje, za istoriju izvuku pouke - naglasio je Jeremić. - Ako stvar ostane kakva jeste, upućuje se pogrešan signal da vojnom brutalnom akcijom možete proterati ljude i zato biti nagrađeni. -

Najvažnije je to da će rasprva biti javna i da će biti zabeležena u analima UN da istina o radu radu Haškog tribunala postane dostupna međunarodnoj javnosti.

Integralni tekst Jeremićevog saopštenja glasi:

"Odluka Žalbenog veća Haškog tribunala u vezi sa operacijom "Oluja" izazvala je razumljivo ogorčenje u mnogim delovima sveta. Nesporna je činjenica da je oko četvrt miliona Srba prognano sa svojih ognjišta u svega nekoliko dana, a da je

sud koji je osnovan da bi istražio ovakva nedela praktično odlučio da za ovaj čin nije bilo ni krivaca niti odgovornih. Iz toga bi moglo da se zaključi da zločina zapravo nije ni bilo, što je u evidentnoj suprotnosti sa realnošću", navodi se u saopštenju predsednika GS UN.

"Smatram da puno razumevanje rada Haškog tribunala i njegovih posledica mora biti dostupno širokoj međunarodnoj javnosti, kako bi se omogućilo da istorija o tome donese konačni sud, i kako se više nikada i nigde ne bi desilo da

zlodelo bude amnestirano i proglašeno za vrednost".

"Zbog toga sam odlučio da iskoristim svoja ovlašćenja, i kao izabrani predsednik Generalne skupštine Ujedinjenih nacija u njoj zakažem javnu raspravu o ulozi međunarodnih ad hok krivičnih tribunala u ostvarivanju pravde i pomirenja

između naroda".

"Imajući u vidu da su upravo UN bile osnivač takvih sudova, smatram da je prirodno da se ovde raspravlja o njihovom učinku, kao i o stepenu ispunjenosti njihove izvorne svrhe".

"Moje lično mišljenje je da je odlukom Žalbenog veća Haškog tribunala nanesen udarac ugledu Ujedinjenih nacija, ali dozvoljavam mogućnost da sam, kao pripadnik naroda čije je proterivanje iz svojih domova ovim činom legalizovano, po ovom pitanju donekle subjektivan".

"Zbog toga ću debatu u GSUN otvoriti za široku javnost, i u njoj dozvoliti učešće ne samo državama, već i akademskoj zajednici, istaknutim pojedincima i građanskim udruženjima".

"Čvrsto sam uveren da istinsko pomirenje i okretanje nove stranice u odnosima između zavađenih naroda nije moguće zasnivati na negaciji i veličanju zločina, jer to u suštini predstavlja podsticaj na njihovo ponavljanje".

"Zato debatu, pod nazivom 'Uloga međunarodnog pravosuđa u ostvarivanju pomirenja', zakazujem za 10. april 2013. godine u Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija u Njujorku", navodi se na kraju Jeremićevog saopštenja.