Advokatuuri põhiõiguste komisjon hoiatab, et justiitsministeeriumi plaanitav vangistusest ennetähtaegse vabastamise välistamine teatud kuritegude puhul on vastuolus nii Euroopa Liidus tunnustatud õiguse üldpõhimõtete kui ka Eesti põhiseaduse ja riigikohtu praktikaga.

Advokatuuri põhiõiguste komisjoni esimees Aivar Pilv leiab, et üheks õigusriigile omaseks tunnuseks ning väärtuseks on võrdsuspõhimõte, mida ei saa eri õigusvaldkondades erinevalt tõlgendada ja kohaldada.

"Euroopa õigusruumis kehtivad kehtivad õiguse üldpõhimõtted ja põhiväärtused on kehtivad ka Eestis," märgib Pilv.

Pilv viitab, et psühholoogilised eriuuringud on näidanud, et karistusaluse lootused teistsugusele elule ja tulevikule vabaduse ning positiivsete eluplaanide tegemine säilivad vangistuses reeglina vaid esimese viie-kuue aasta jooksul.

"Edasi haarab karistusalust paljudel juhtudel täielik apaatia oma tuleviku suhtes ning võib alata isiksuse täielik degradeerumine."

Pilv toob näiteks Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendi Matiošaitis ja teised versus Leedu, milles leiti, et sõltumata kuriteo raskusest, võib süüdimõistetu olla muutumisvõimeline. Samuti peab inimesel säilima lootus, et tal on kunagi rehabiliteerumise tulemusel võimalik vabaneda.

"Põhiõiguste komisjon on seisukohal, et kurjategijalt vabanemisstiimuli äravõtmine ei teeni õiguskorra huve. Kohus saab kaaluda igat üksikjuhtumit, sh kurjategija edasist ohtlikkust, eraldi. Seadus seevastu ei suuda kõiki elusituatsioone nende lõputus paljususes ette näha," märgib Pilv.

Vastuolu põhiseaduse ja riigikohtu praktikaga

Ta lisab, et advokatuuri põhiõiguste komisjon on veenvalt seisukohal, et ka tänases õiguspraktikas suhtuvad ennetähtaegset vabanemist menetlevad kohtud vastava otsuse tegemisse täie vastutustundega, rakendades neile kuuluvat kaalutlusõigust.

Advokatuur leiab ka, et lisaks võib justiitsministeeriumi plaanitav seadusemuudatus riivata ka põhiseaduse §4 tulenevat võimude lahususe ja tasakaalustatuse printsiipi, kuivõrd sellega vähendatakse kohtute pädevust lahendada iga konkreetset üksikjuhtumit seadusega paika pandud piires, oma siseveendumuse alusel.

Pilv viitab ka riigikohtu varasemale praktikale. Tema sõnul on riigikohus toonitanud, et iga üksikjuhtumit arvestav kaalutlusõigus on reegel.

"Nii on riigikohus tunnistanud põhiseadusevastasteks regulatsioone, mis nägid ette kaalutlusõigust mittevõimaldavaid absoluutseid piiranguid. /.../ Seetõttu tuleb kaaluda iga kaasuse puhul konkreetse isiku tegelikku ohtlikkust ja muid asjaolusid."

Pilv leiab, et muudatuste tegemisel ei tugine justiitsministeerium ühelegi uuringule ning jääb ka ebaselgeks, mis on kõnealuse dokumendi väljatöötamisel asjakohaseks allikaks, millele tuginedes riivab kavandatud muudatus "ühiskonna" õiglustunnet.

"Kõiki eespool esitatud põhjendusi aluseks võttes ei toeta Eesti advokatuuri põhiõiguste komisjon justiitsministeeriumi poolt väljatöötatud karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsust vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise õiguse piiramise, täpsemalt – välistamise - osas," resümeerib Pilv.

Prokuratuur karmistaks vabastamise tingimusi

Lisaks advokatuurile on saatnud oma arvamuse justiitsministeeriumi plaanitavale seadusemuudatusele riigi peaprokurör Andres Parmas.

ERR on varem kirjutanud, et Parmas märkis justiitsministeeriumile saadetud arvamuses, et prokuratuuri hinnangul ahendab vangistusest ennetähtaegse vabastamise välistamine kohtunike otsustusvabadust. Ka tema hinnangul võib kavandatav muudatus riivata põhiseaduse §-s 4 sätestatud võimude lahususe ja tasakaalustatuse põhimõtet.

Parmas pakkus alternatiivina välja ennetähtaegselt vabanemise tingimuste karmistamise.

"Prokuratuuri hinnangul oleks asjakohane, kui raskemate kuritegude puhul tuleks ennetähtaegne vabanemine kaalumisele alles peale kahe kolmandiku karistuse ära kandmist praeguse vähemalt poole karistusaja asemel. Samuti võiks kõnealuste kuritegude puhul ennetähtaegne vabanemine toimuda üksnes juhul, kui vangistus asendatakse elektroonilise valvega," kirjutas Parmas.

Justiitmisnisteeriumi plaan

Justiitsministeerium kavandab karistusseadustiku muutmist selliselt, et välistatakse vangistusest tingimisi ennetähtaegse vabastamise õigus raskemate riigivastaste kuritegude toimepanijatele, inimsusevastastele kurjategijatele ja varem samalaadsete tegude eest karistatud seksuaalkuritegusid või tapmisi toime pannud kurjategijatele.

Konkreetse ajendi selleks andis riigireetur Hermann Simmi enentähtaegne vabanemine, mida justiitsminister Raivo Aeg nimetas ühiskonna õiglustunnet riivavaks.

Aeg ütles kohtunike täiskogul peetud kõnes, et selliste kuritegude kui pani toime riigireetur Hermann Simm, ei tohi kurjategijat enne tähtaega vabastada põhjendusega, et ta pole enam ohtlik.

"Seepärast palusin ma ka asuda ette valmistama seaduseelnõu, mis välistab teatud kuritegude puhul ennetähtaegse vabastamise vanglast. Ennekõike on need riigi- ja inimsusevastased kuriteod, aga ka korduvad seksuaalkuriteod ja tapmised, kuna on suur tõenäosus, et nii raskete kuritegude eest juba korduvalt karistatud inimesed panevad uuesti selliseid tegusid toime," ütles justiitsminister.