Sairaalamaksujen, lääkärinpalkkioiden ja hammaslääkärinpalkkioiden kuluttajahinnat ovat nousseet jopa 17–30 prosenttia vuodesta 2015, vaikka yleisen kuluttajahintaindeksin muutos on ollut noin kolme prosenttia.

Tästä on kyse Kuluttajahintaindeksi on inflaation mittari. Huhtikuussa 2019 inflaatio oli 1,5 prosenttia.

Indeksi mittaa yleisesti käytettyjen tavaroiden ja palveluiden, niin kutsutun hyödykekorin, hintoja ja niiden muutosta. Tilastokeskus julkaisee kuluttajahintaindeksin päivityksiä kuukausittain.

Yleinen kuluttajahintaindeksi muodostuu kahdestatoista eri hyödykeryhmästä, joita painotetaan laskelmassa niiden kokonaiskulutuksen mukaan. Mitä suurempi painoarvo hyödykeryhmällä on, sitä enemmän ryhmässä tapahtuvat hinnanmuutokset vaikuttavat yleiseen kuluttajahintaindeksiin ja inflaatioon.

Vuonna 2019 suurimmat painoarvot ovat asumisella (25%), liikenteellä (14%) ja elintarvikkeilla (13%). Terveyspalveluiden osuus kokonaiskulutuksesta on 5 prosenttia.

Monien terveydenhuollon palveluiden kuluttajahinnat ovat nousseet nopeasti verrattuna yleiseen kuluttajahintaindeksiin.

Vuodesta 2015 vuoteen 2019 yleisen indeksin muutos on ollut noin kolme prosenttia, kun taas esimerkiksi sairaalamaksujen, lääkärinpalkkioiden ja hammaslääkäripalkkioiden kuluttajahinnat ovat nousseet palvelusta riippuen jopa 17–30 prosenttia.

Kuluttajahintaindeksillä mitataan muutoksia hinnoissa, jotka tavallinen ihminen maksaa tuotteista ja palveluista.

Hallinnolliset päätökset vaikuttavat hintoihin

Suurin nousu näkyy sellaisten palveluiden hinnoissa, joihin valtio tai kunnat voivat hallinnollisilla päätöksillä vaikuttaa. Terveyspalveluiden hintojen nousu näkyy tilastoissa hyppäyksenä vuonna 2016. Tuolloin Kela-korvauksia leikattiin 50 euron alkuomavastuulla ja lääkäreiden ja hammaslääkäreiden toimenpidekohtaisia taksoja pienennettiin.

Toinen hyppäys näkyy vuonna 2018, jolloin sairaalamaksut nousivat.

– Ihmiset eivät välttämättä aina ymmärrä, että kaikki hinnanmuutokset eivät ole sellaista tavallista markkinatoimintaan liittyvää hinnan muutosta, vaan hallinnolliset päätökset vaikuttavat hintaan, sanoo Tilastokeskuksen yliaktuaari Kristiina Nieminen.

Luku 100 kuvastaa vuoden 2015 tasoa. Pystysarakkeen luvut kertovat, kuinka monta prosenttia kuluttajahinnat ovat nousseet vuodesta 2015. Tanja Ylitalo / Yle Uutisgrafiikka

Tilastoista selviää myös, että esimerkiksi korvattavien reseptilääkkeiden hinnat ovat laskeneet lähes 20 prosenttia vuodesta 2015, mutta kuluttajalle näkyvä halpeneminen on vain neljä prosenttia. Niemisen mukaan syynä on se, että vaikka reseptilääkkeiden hinnat ovat laskeneet, myös Kela-korvauksia on pienennetty, jolloin halpeneminen ei ole kokonaisuudessaan siirtynyt kuluttajalle.

– Reseptilääkkeiden hinnat ovat laskeneet jo pitkään, mutta hallinnollisista päätöksistä johtuen se ei tunnu kuluttajalla kokonaisuudessaan. Jos Kela-korvaus olisi pysynyt ennallaan, olisi kuluttajan saama hyötykin ollut suurempi, Nieminen sanoo.

Vaikutukset tuntuvat yksittäisen kuluttajan lompakossa

Kun tarkastellaan kaikkia terveyspalveluita ja -tuotteita kokonaisuutena, niiden hinnat ovat tuoreimman, tiistaina julkaistun tilaston mukaan nousseet 13,4 prosenttia vuoteen 2015 verrattuna. Enemmän on noussut vain alkoholi- ja tupakkatuotteiden hinta, 13,6 prosenttia.

Yksittäisten terveyspalveluiden suuretkaan hinnankorotukset eivät välttämättä näy isossa kuvassa tai yleisessä kuluttajahintaindeksissä, koska eri palvelut ja tuotteet saavat tilastoinnissa erilaisen painoarvon niiden kokonaiskulutuksen mukaan. Terveyspalveluiden painoarvo on viisi prosenttia kokonaiskulutuksesta.

Suurimmat painoarvot saavat asuminen, elintarvikkeet ja liikenne. Näissä ryhmissä hinnannousu onkin selvästi hitaampaa kuin terveyspalveluissa.

Tanja Ylitalo / Yle Uutisgrafiikka

Yksittäisen kuluttajan lompakossa, niin sanotussa henkilökohtaisessa hyödykekorissa, yksittäisten palveluiden hinnannousu voi kuitenkin tuntua. Yleinen kuluttajahintaindeksi kuvaa keskimääräistä kulutusta, mutta kulutuksessa on luonnollisesti henkilökohtaisia eroja.

– Jos joku palvelu on vuodesta 2015 noussut vaikka 30 prosenttia, se nousu voi kuluttajan henkilökohtaisessa hyödykekorissa olla vielä isompi. Henkilöillä, jotka käyttävät näitä tiettyjä palveluita paljon, myös niiden osuus omasta kulutuskorista on luonnollisesti suurempi, Nieminen sanoo.