Korvavaloja on myyty myös ihmisille kaamosmasennusoireiden helpottamiseksi. Kuva: Saija Ollanketo

Korvavalohoito vaikuttaa aivojen valoherkkien proteiinien pitoisuuksiin, kertoo tuore oululaistutkimus. Potilaiden hyväuskoisuutta ja plasebovaikutusta, väittää epäilijä, joita korvavalojen tapauksessa riittää.

Tällä kertaa tämä vastaväite on kuitenkin hataralla pohjalla, sillä tutkimuksessa käytettiin syntymäsokeita hiiriä.

– Psykologinen tulkinta ei pääse vaikuttamaan tulokseen ollenkaan, Juuso Nissilä kuvaa hiirityötä. Nissilä on yksi artikkelin kirjoittajista.



Neljän viikon valokuuri kahdeksan minuutin päiväannoksilla vaikutti valoherkän opsiinin pitoisuuksiin hiiren aivoissa ja monoamiiniryhmään kuuluvien välittäjäaineiden pitoisuuksiin plasmassa ja lisämunuaisessa.

Opsiini on valoon reagoiva proteiini ja monoamiinit neurobiologisesti aktiivisia yhdisteitä, joihin luetaan muun muassa adrenaliini, melatoniini ja dopamiini.

Valokäsittelyn saaneita hiiriä verrattiin kontrolliryhmään, joiden käsittely oli valohoitoa lukuun ottamatta identtinen koeryhmän kanssa, Nissilä kertoo.

Nissilä muistuttaa, että oululaistutkijat ovat aiemmin osoittaneet hiirillä valoon reagoivaa OPN3-opsiinia löytyvän myös ihmisaivoista.

Nissilän lisäksi The Journal of Experimental Biology -tiedelehdessä julkaistun artikkelin kirjoittajina ovat Antti Flyktman, Satu Mänttäri, Markku Timonen ja Seppo Saarela.