Vuoden 1944 rauhansopimuksen jälkeen Neuvostoliitto uhkasi miehittää Suomen, mikäli saksalaisia ei ajettaisi pois.

Suomalaisia sotilaita tuhotussa Rovaniemen kauppalassa. Luutnantti Kim Borg

Jatkosodan päätyttyä rauhanehtoihin kuului Suomessa olleiden saksalaisten ajaminen maan rajojen ulkopuolelle. Heitä oli Pohjois-Suomessa yli 200 000.

Tilanteesta yritettiin selvitä yhteisymmärryksessä saksalaisten kanssa: he vetäytyisivät kohti Norjaa ja suomalaiset seuraisivat perässä taisteluita vältellen.

Neuvostoliitto halusi kuitenkin rikkoa aseveljien välit. 29. syyskuuta 1944 valvontakomission edustaja, kenraalimajuri Tokarev saapui Päämajaan ja vaati nähtäväkseen Suomen suunnitelmat. Ne eivät tyydyttäneet Neuvostoliittoa, joka pakotti suomalaiset oikeisiin taisteluihin miehityksen uhalla.

Jatkosodan taisteluiden väsyttämien miesten oli vielä käytävä entisiä aseveljiä vastaan. Sota alkoi uhkarohkealla maihinnousulla saksalaisten selustaan Torniossa. Se oli lähtölaukaus kissa- ja hiirileikille, joka päättyi vasta Norjan rajalla.

Saksalaiset ystävystyivät suomalaisten kanssa pohjoisessa oleskellessaan. Aiemmin julkaisematon kuva on saksalaisen sotilaan ottama.

Iltalehden uusi historialehti

LAPIN SOTA

Kotiinpääsyä odottaneet suomalaiset joutuivat vielä Lappiin sotimaan entisiä aseveljiä, saksalaisia vastaan. Neuvostoliitto uhkaili miehityksellä, mikäli oikeisiin sotatoimiin ei ryhdyttäisi. Lue uudesta erikoislehdestä, millaista oli marssia tuhoutuneelle Rovaniemelle ja millainen oli sodan viimeinen päivä.

Lehdessä on aiemmin julkaisemattomia saksalaisten sotilaiden Lapissa ottamia valokuvia.

Myydään yhdessä Iltalehden kanssa, Iltalehden hinta + 4,90 euroa.