Viisi professoria: Valtiovarainministeriön työryhmällä on ”vertailukelvottomia” tietoja työmarkkinaongelmista.

Professorien mukaan Suomessa ei olekaan ehkä työttömyysongelmaa. VILLE RINNE

Pitkäaikaistyöttömyys ei ole kasvanut merkittävästi eikä taantuma ole pahentanut rakenteellista työttömyyttä.

Näin yllättävästi täräyttää viiden taloustieteen professorin työryhmä ja kumoaa samalla poliitikkojen virheelliset käsitykset Suomen työttömyysongelmasta. Ongelmaa ei ehkä ole ollenkaan.

Professori Roope Uusitalon johtama talouspolitiikan arviointineuvosto – ”Suomen talousviisaiden neuvosto” – ampui tiistaina tohjoksi kaksi hallituksen työttömyysselvitystä. Mikä ironista, toinen näistä selvityksistä ilmestyi samaan aikaan kun professorit julkaisivat tylyn arvionsa.

Tuon kyseenalaisen selvityksen on tehnyt tulo- ja kustannuskehityksen selvitystoimikunta eli niin kutsuttu Tukuseto. Uusitalon professorineuvosto sanoo, että valtiovarainministeriön ohjauksessa toimiva Tukuseto on käyttänyt analyysissään ”vertailukelvotonta aikasarjaa pitkäaikaistyöttömyydestä” ja tähän vedoten väittänyt, että työmarkkinoiden rakenteelliset ongelmat olisivat kasvaneet.

Tukuseto väitti viimeksi tiistaina, että pitkäaikaistyöttömien osuus on nousussa ja siten rakenteellinen työttömyys edelleen kasvaa.

Tukuseton käyttämän ”vertailukelvottoman aikasarjan” on laatinut työ- ja elinkeinoministeriö. Ministeriön aikasarjaan viitaten professorineuvosto sanoo, että julkisuudessa on esitetty ”harhaanjohtavia arvioita pitkäaikaistyöttömyydestä”.

Väärin laskettu

Työ- ja elinkeinoministeriö on laskenut päin prinkkalaa pitkäaikaistyöttömien määrän. Ministeriö putsasi vuonna 2005 työttömyyseläkeläiset pois numeroistaan. Ikääntyneet pitkäaikaistyöttömät, jotka aiemmin olivat työttömyyseläkkeellä, ovat nykyään ministeriön määritelmän mukaan työttömiä työnhakijoita.

Jotta ministeriön työttömyysluvut olisivat ajallisesti vertailukelpoisia, olisi työttömyyseläkeläiset laskettava työttömiksi kaikkina vuosina. Tämä laskenta muuttaa dramaattisesti kuvaa siitä, miltä pitkäaikaistyöttömyyden kehitys näyttää. Pitkäaikaistyöttömyys ei ole olennaisesti lisääntynyt vaan pysynyt jokseenkin ennallaan.

– Tämä viittaa siihen, että työttömyys on ainakin pääosin suhdanneluontoista, professorineuvosto arvioi.

Neuvosto sanoo lisäksi, että työmarkkinoiden alueelliset ongelmat eivät vaikuta kärjistyneen lamakauden myötä.

– Rakenteellisten ongelmien pahenemisesta ei ole juuri näyttöä, professorit niin ikään kertovat.

Väärää politiikkaa?

Mutta onko hallitus tehnyt väärää politiikkaa, kun se on luottanut vääriin käyriin? Tähän professorineuvosto ei ota kantaa.

Viime vuonna oppositio korvensi hallitusta työttömyysvälikysymyksellä. Oppositio syytti, että pitkäaikaistyöttömyys on räjähtänyt eikä hallitus voinut kuin tunnustaa.

Perussuomalaisten pomo Timo Soini kärtti työministeri Lauri Ihalaiselta (sd) selvitystä, miten hallitus nujertaa pitkäaikaistyöttömyyden ”erityistoimenpiteillä”. Ihalainen mutisi, että ”meillä on nyt aika monia hankkeita menossa”.

Eduskunta on muun muassa määrännyt, että kuntien pitää ”aktivoida” työtön 500 päivän kuluessa. Jos kunnat laiminlyövät tämän velvoitteen, kunnat joutuvat maksamaan puolet pitkäaikaistyöttömien työmarkkinatuesta Kelalle.

Esimerkiksi Helsinki pulitti Kelalle näitä aktivointisakkoja toissa vuonna yli 26 miljoonaa euroa, Tampere lähes 18 miljoonaa ja Turku lähes 14 miljoonaa.

Professori Uusitalon arviointineuvostoon kuuluvat hänen lisäkseen professori Torben M. Andersen Århusin yliopistosta Ruotsista, professori Kaisa Kotakorpi Turun yliopistosta, professori Liisa Laakso Helsingin yliopistosta ja professori Mikko Puhakka Oulun yliopistosta.