Tuoreiden arvioiden mukaan dementiasta kärsii maailmassa lähes 50 miljoonaa ihmistä. Asiantuntijat ennustavat, että määrä kasvaa 131 miljoonaan vuoteen 2050 mennessä.

Suomessa muistisairauksista kärsii 125 000 ihmistä ja vuosittain sairastuu arviolta 13 000. Luvut kaksinkertaistuvat vuoteen 2030, kun väestö vanhenee.

Dementia ei ole väistämätön osa ikääntymistä. Merkittäviä toimenpiteitä riskien vähentämiseksi olisi rutkasti tehtävissä.

The Lancet –lehden heinäkuussa julkaiseman raportin mukaan yhdeksän eri elämäntapatekijää selittää dementiataakasta 35 prosenttia. Nämä vaikuttavat jo lapsuudesta alkaen ja jatkuvat vanhuusiälle asti.

”Tarkastelimme vain riskitekijöitä, joiden osalta oli riittävästi tietoa mielekkäiden johtopäätösten tekemiseen”, huomauttaa tutkimuksia johtanut professori Gill Livingston.

”Joten luultavasti aliarvioimme elämäntapojen merkitystä, mutta voimme varmasti sanoa, että niillä on suuri vaikutus.”

Vaikka dementia on diagnosoitavissa vasta vanhalla iällä, siihen johtavat muutokset aivoissa alkavat yleensä kehittyä jo paljon aikaisemmin.

Raportin mukaan koulunkäynnin loppuminen ennen toista astetta – siis peruskoulun jälkeen – ja kuulon heikentyminen keski-iässä selittävät kaikista dementiatapauksista tilastollisesti jopa 17 prosenttia.

Molempien puutteiden takia aivoihin jää kehittymättä niin sanottua kognitiivista reserviä, joka parantaa aivojen kestävyyttä ja kykyä ylläpitää normaaleja toimintoja huolimatta iän ja sairauksien vaikutuksista.

Vanhuusiän tupakointi ja masennus kasvattavat sairastumisriskiä yhteensä yhdeksällä prosentilla. Mahdollisuutta sairastua dementiaan kasvattavat raportin mukaan myös ylipaino, vähäinen liikunta ja kakkostyypin diabetes.

Alzheimerin ehkäisyyn on oma ruokavalio.

Tutkimus ei ollut läheskään kattava, sillä siihen ei sisältynyt esimerkiksi ruokavalioon liittyviä tekijöitä, alkoholin käyttöä, ilman saastumista ja nukkumista.

Aiempien tutkimusten mukaan dementian ehkäisemiseksi on suositeltavaa noudattaa Välimeren ruokavaliota, ylläpitää normaalia painoa ja kiinnittää huomiota verenpaineeseen, kertoo toinen tutkimusjohtaja, professori Clive Ballard.

Välimeren ruokavaliossa korostuu runsas kasvisten, hedelmien, palkokasvien ja täysjyväviljan käyttö. Punaisen lihan osuus on vähäinen ja sitä korvataan kalalla, äyriäisillä ja vaalealla lihalla. Maitotuotteista mukana on jogurttia ja juustoja kohtuullisesti.

Alzheimerin ehkäisyyn on olemassa kokonaan oma ruokavalio, MIND. Siinä yhdistyvät kahden aivoystävällisen ruokavalion, Välimeren dieetin ja DASH-dieetin, elementtejä.

MIND-ruokavaliossa suositaan vihreitä lehtivihanneksia, pähkinöitä, marjoja, papuja, täysjyvätuotteita, kalaa, siipikarjaa, oliiviöljyä ja viiniä. Sen sijaan punainen liha, voi, margariini, juusto, leivonnaiset, makeiset ja rasvaiset pikaruoat ovat rajoitettujen tuotteiden listalla.

Yksin MINDin erityispiirteistä on, että hedelmille ei anneta merkittävää painoarvoa – sen sijaan marjoja ja niistä etenkin mustikoita ja mansikoita suositaan runsaasti.

Vuonna 2015 Lancet-lehdessä julkaistussa geriatri ja aivotutkija Miia Kivipellon johtamassa tutkimuksessa ilmeni, että ravitsemusneuvontaa, liikunnan ohjausta, muistiharjoittelua sekä sydän- ja verisuonisairauksien riskien hallinnointia sisältävä tehostettu elintapaohjelma laski muistisairauden puhkeamisriskiä 31 prosentilla kahden vuoden aikana verrattuna tavanomaiseen elintapaneuvontaan.

Kivipellon mukaan aktiivisella elintapaohjauksella sairastumisen alkua voisi siirtää 5–10 vuotta.

”On arvioitu, että siten muistisairaiden määrä maailmassa jopa puolittuisi. Se olisi jo todella iso asia”, Kivipelto toteaa.

Neurology-lehdessä elokuussa 2017 julkaistu tutkimus kertoo, että vähäinen REM-unen saanti nostaa dementiariskiä yhdeksän prosenttia.

REM-uni on yksi nukkumisen vaihe, jolloin silmissä on liikettä, keho lämpenee, hengitys ja pulssi nopeutuvat ja suurin osa unista nähdään.

Normaalisti REM-univaiheen saavuttaminen kestää noin 90 minuuttia. Niillä tutkituilla, joilla REM-univaiheen saavuttaminen kesti tätä kauemmin, kehittyi muita todennäköisemmin dementia.

Ennalta ehkäisevien toimenpiteiden arvoa kasvattaa entisestään ilmansaasteiden yhteys dementiaan.

Translational Psychiatry -lehdessä tammikuussa 2017 julkaistussa tutkimuksessa selvisi, että iäkkäät naiset, jotka olivat eläneet korkeiden ilmansaastetasojen alueilla, sairastuivat 92 prosenttia todennäköisemmin dementiaan kuin vähemmän saasteisilla alueilla eläneet vertailuhenkilöt.