Hatun, Anooshe, Ghazala, Fadime, Pela ja Sanaa joutuivat perheenjäsenen tai entisen puolison murhaamaksi. Useat kunniaan liittyvät murhatapaukset järkyttivät Euroopassa 2000-luvun alkuvuosina.

Veli, isä tai entinen puoliso olivat näiden naisten kohdalla vaaraksi. Ihmisoikeusliiton asiantuntijan mukaan ei tiedetä, kuinka moni ihminen joutuu kohtaamaan kunniaväkivaltaa Euroopassa.­

Liian vapaa elämäntapa tai ”vääränlainen” poikaystävä ovat koituneet monen nuoren naisen kohtaloksi. Euroopassa on tapahtunut useita kunniamurhia, jotka ovat järkyttäneet kansalaisia ja herättäneet lehdistön ja viranomaiset reagoimaan uhkaan, jonka vaikutuksen alaisena moni ihminen elää.

Helsingin poliisi ilmoitti hiljattain, että kunniaväkivaltatapaukset lisääntyneet Suomessa, ja Ilta-Sanomat julkaisi aiheesta laajan artikkelikokonaisuuden, jossa Eva Tawasoli kertoi, miten kunniaväkivalta vaikutti häneen.

Ilmiö ei ole alkuunkaan uusi.

Sukupuolittuneen väkivallan vastaisen työn päällikkö Johanna Latvala Ihmisoikeusliitosta kertoo, että kunniaan liittyvä väkivaltaa, joka voidaan ymmärtää laajasti myös seksuaalisuuden kontrollointina, esiintyy Euroopassa erityisesti Välimeren ja esimerkiksi Balkanin alueella. Tarkkaa tietoa siitä, kuinka suurta osaa Euroopan väestöstä ilmiö kosketaa, ei Latvalan mukaan ole tietoa. Ilmiö ei ole yhteen uskontoon tai paikkaan sidottu, vaan sitä esiintyy ympäri maailmaa eri uskontokuntiin kuuluvien keskuudessa, Latvala kertoo.

– Toisaalta myös Suomessa esiintyy kotoperäisesti yhteisöllistä väkivaltaa muun muassa uskonnollisissa yhteisöissä ja romanien parissa. Myös tämänkaltainen yhteisöllinen väkivalta perustuu usein tyttöjen ja naisten ’siveyden’ varmistamiseen.

Kunniakäsitykset ovat Latvalan mukaan tietyssä yhteisössä ja kulttuuripiirissä sisäistettyjä käsityksiä siitä, kuinka yksilön, eritoten naisen, tulee käyttäytyä ja elää, jotta esimerkiksi perheen tai suvun kunnia säilyisi.

– Kuitenkin yksittäisten perheiden ja sukujen välillä on suuria eroja siinä, kuinka he ymmärtävät tai toteuttavat tätä ajattelua, joten yleistyksiä tulisi välttää.

Useissa Euroopan maissa on puututtu kunniaväkivaltatapauksiin.

– Norjassa ja Ruotsissa on moniammatilliset osaamiskeskukset, joita tapauksissa voi konsultoida, monissa maissa, kuten Iso-Britanniassa on koulutettu eri alojen ammattilaisia melko laajamittaisesti tunnistamaan ja puuttumaan ilmiöön.

Iso-Britanniassa on esimerkiksi pakkoavioliittoyksikkö, joka auttaa pakkoavioliittojen uhreja tai sellaista pelkääviä, Latvala kertoo.

Kunniaan liittyvät väkivallanteot ja murhat ovat järkyttäneet Euroopassa pitkän aikaa. Uhreiksi ovat joutuneet usein naiset, joiden elämää perheenjäsenet tai puolisot ovat halunneet kontrolloida. Näitä naisia ovat esimerkiksi Saksassa asunut Hatun, Norjassa elänyt Anooshe, Tanskaan asettunut Ghazala, Ruotsissa eläneet Fadime ja Pela sekä Italiassa kasvanut Sanaa.

Hatun Sürücü, 23, Saksa

Yksi kuuluisimmista tapauksista on Saksassa asuneen nuoren naisen, 23-vuotiaan Hatun Sürücün murha Berliinissä. Turkkilaistaustainen kurdinainen joutui helmikuussa 2005 nuorimman veljensä murhaamaksi, ja tapaus kiinnitti saksalaisten huomion kunniaan liittyvään väkivaltaan.

Veli murhasi Hatunin ampumalla uhriaan kolme kertaa päähän, kun Hatun oli lähellä bussipysäkkiä Berliinin Tempelhofissa. Sürücü oli kotonaan, kun hän sai puhelun sukulaiseltaan. Hatunin oli tarkoitus poiketa asunnon ulkopuolella vain nopeasti, minkä vuoksi hän oli lähti ohuessa takissa kylmään helmikuun viimaan. Kotiin jäi nukkumaan naisen viisivuotias poika. Ulkona odottikin oman perheen väijytys.

Hatun joutui perheensä silmätikuksi, sillä nuori nainen halusi elää eri tavalla kuin perhe olisi halunnut. 16-vuotiaana Hatun oli pakotettu menemään naimisiin turkkilaisen serkkunsa kanssa. Hatunin onnistui kuitenkin erota miehestä. Hän päätti olla käyttämättä huntua.

Myöhemmin Hatun alkoi opiskella sähköasentajaksi, ja hän alkoi tapailla saksalaisia miehiä. Elämäntapa oli lapsuusperheen mielestä vääränä ja häpeäksi perheelle. Päiviä surmateon jälkeen poliisi pidätti Hatunin kolme 25-, 24,- ja 18-vuotiasta veljeä, joista nuorin oli ampunut sisarensa.

Tapaus ei ollut Berliinissä ainoa laatuaan. Hatunin murhaa edeltäneiden neljän kuukauden aikana myös viisi muuta naista oli murhattu kunniaan liittyvistä syistä. Hatunin tapaus koskettaa Saksassa edelleen. Hänen mukaansa on nimetty silta Berliinin Neuköllnissä kaupunginosassa, ja naisesta julkaistiin Saksassa vastikään myös elokuva.

Vihreän puolueryhmän puheenjohtaja Bilkay Öney ja hänen seurueensa pitelivät käsissään valokuvia ja surivat Hatun Sürücün tapausta parlamenttitalon edustalla Berliinissä helmikuussa 2007.­

Anooshe Sediq Ghulam, 25, Norja

Anooshe Sediq Ghulamin murha nosti kunniaan liittyvän väkivallan Norjassa osaksi julkista keskustelua.

Anooshe saapui Afganistanista Norjaan turvapaikanhakijana lastensa ja aviomiehensä kanssa toukokuussa 1999. Anooshen pako jatkui kuitenkin myös Norjassa, sillä puoliso oli väkivaltainen. Avioliitto oli pakkoavioliitto. Anooshe kertoi Norjassa Dagbladet-lehden mukaan, että hänen perheensä uhkailtiin luovuttamaan Anooshe miehelle, kun Anooshe oli vain 13-vuotias. Lehden mukaan nuoren tytön omakin perhe vastusti avioliittoa.

Norjassa väkivaltaisuus ja uhkaava käytös jatkui. Anooshe haki apua viranomaisilta ja myös sai sitä. Kesällä 2000 Anooshelle järjestettiin turvapaikka. Naisen kaulassa oli jälkiä kuristamisessa, ja Anooshelle järjestettiin piilopaikka. Väkivallasta raportoitiin viranomaisille, ja mies otettiin kiinni. Pian Anooshe otti avioeron ja jatkoi piileskelyä mieheltä.

Anooshen ikä vaihtelee eri norjalaismedioissa, sillä Anooshe ilmoitti viranomaisille olevansa vanhempi kuin hän todellisuudessa oli, kun hän saapui maahan turvapaikanhakijana.

Anooshen pelko toteutui huhtikuussa 2002, kun Anooshen ja entisen puolison oli määrä selvittää oikeudessa, miten lasten huoltajuus jaetaan. Mies saapui paikalle taksilla mukanaan ladattu ase. Hän ampui Anooshen poliisilaitoksen edustalle. Mies tuomittiin myöhemmin 18 vuoden vankeusrangaistukseen.

Kuvakaappauksia Anooshea koskevasta uutisoinnista.­

Ghazala Khan, 18, Tanska

Pakistanilaistaustaisen, Tanskassa asuneen Ghazala Khanin murha järkytti tanskalaisia syyskuussa 2005. Myös Ghazalan surmassa oli kyse kunniamurhasta.

Ghazalan isoveli ampui nuoren naisen kuoliaaksi kaksi päivää sen jälkeen, kun Ghazala oli mennyt naimisiin afganistanilaisen miehen kanssa. Myös Ghazalan tuoretta aviomiestä ammuttiin vatsaan, mutta mies selvisi hengissä. Vuonna 2006 The Telegraph uutisoi miehen eläneen vielä tuolloin poliisin suojeluksessa.

Ghazalan isä, joka oli lähtenyt Punjabista 1970-luvulla, oli tyytymätön tyttären valitsemaan puolisoon, ja reagoi avioliittoon raivoisasti. Isä määräsi poikansa ja muut perheenjäsenet jäljittämään pariskunnan ja tappamaan heidät.

Seurauksena kuusi Ghazalan lapsuusperheenjäsentä tuomittiin vankeusrangaistukseen Tanskassa. Isä tuomittiin elinkautiseen, pariskuntaa ampunut veli puolestaan sai 16 vankeustuomion. Tuomioita annettiin myös muille sukulaisille ja perhetuttuille, jotka auttoivat Ghazalan perheenjäseniä löytämään tuoreen avioparin.

Ghazala Khan joutui kunniamurhan uhriksi valittuaan puolison, jota lapsuusperhe ei hyväksynyt. Myös aviomiestä ammuttiin, mutta hän jäi henkiin.­

Fadime Sahindal, 26, Ruotsi

Ruotsissa havahduttiin kunniaan liittyvän väkivallan vakavuuteen vuosituhannen alussa, kun nuori, 26-vuotias kurdinainen Fadime Sahindal joutui isänsä murhaamaksi. Murhan motiivina oli se, ettei Fadimen isä hyväksynyt tyttärensä poikaystävää ja tapaa elää. Poikaystävä oli kuollut vuonna 1998 auto-onnettomuudessa, mutta tammikuussa 2002 isä ampui tyttärensä.

Muistotilaisuuteen saapui kaksi tuhatta ihmistä, ja yli tuhat ihmistä seurasi hetkeä kaiuttimien välityksellä kirkon ulkopuolella, vieläkin suurempi joukko kodeistaan Ruotsin television ja radion välityksellä. Myös kruununprinsessa Victoria kunnioitti tilaisuutta läsnäolollaan. Fadime haudattiin poikaystävänsä viereen.

Väkivalta oli alkanut jo paljon ennen surmatekoa. Uhrin isä ja veli olivat saaneet neljää vuotta aikaisemmin tuomion Fadimen pahoinpitelystä ja uhkailusta. Tapaus ei suinkaan ollut ainoa laatuaan Ruotsissa.

Pela Atroshi, 19, Ruotsi

Ennen Fadimen surmaa Ruotsia järkytti Pela Atroshin murha. Pela murhattiin kesäkuussa 1999, kun hän oli vierailemassa perheensä aiemmassa kotikaupungissa Irakin Kurdistanissa sijaitsevassa Dahukin kaupungissa.

Pelaa ammuttiin päähän perheen kotona Dahukissa. Teosta vangittiin kaksi Pelan setää, mutta neljä vuotta surman jälkeen Pelan isä kertoi Aftonbladetin haastattelussa olleensa itse surman tekijä. Joka tapauksessa murhan motiivi tiedettiin. Tavoitteena oli perheen kunnian säilyttäminen.

Svenska Dagbladet uutisoi, että Pelan tapaus oli Ruotsille kuin herätyskello, sillä tapahtumasta alkoi laaja julkinen keskustelu kunniaan liittyvästä väkivallasta.

Fadime Sahindalin murha herätti julkista keskustelua kunniaan liittyvästä väkivallasta Ruotsissa.­

Sanaa Dafani, 18, Italia

Marokkolaistaustainen Sanaa Dafani oli myös yksi kunniamurhan uhri. Sanaa syntyi Italiassa, ja perhe asui pienessä Pordenonen kaupungissa.

Sanaa eli kontrollin alla. Tytön perhe ei suvainnut hänen elämäntapaansa, ja isä piti tyttärensä valintoja liian länsimaisina.

Sanaa halusi elää tavallista 18-vuotiaan elämää. Pukeutua farkkuihin ja viettää aikaa italialaisen poikaystävänsä kanssa. Juuri tyttären italialainen ja katolilainen poikaystävä oli isälle ongelma. Isä suhtautui suhteeseen jyrkästi, eikä halunnut edes kuulla tyttärensä kumppanista.

Pariskunta oli muuttanut yhteen vain vähän aikaa ennen kuin Sanaa menetti henkensä. Myös Sanaan tapauksessa murhamies oli oma isä. Isä tappoi Sanaan puukottamalla.

Fadime Sahindal halusi elää itsenäistä elämää Ruotsissa, mutta isä pilasi suunnitelmat.­

Lähteet: Deutsche Welle, Svenska Dagbladet, Der Spiegel, Dagbladet, Berliner Morgenpost, Der Tagesspiegel,VG, Aftonbladet, The Telegraph, The Nation, Gazzette di Parma, Corriere della Sera

Pela Atroshin murha järkytti Ruotsissa.­

Sanaa Dafani joutui isänsä surmaamaksi.­