– Kyse on Venäjän taloudelle elintärkeästä muutoksesta. Näin yhteinen työ takaa meille muuta maailmaa nopeamman talouskasvun ja samalla tuhatvuotisen sivilisaatiomme jatkumisen, jopa isänmaamme olemassaolon!

Näin venäläinen tv-persoona Dmitri Kiselev kuvaili sunnuntain Vesti Nedeli -ohjelmassaan (siirryt toiseen palveluun) Venäjän hallituksen kaavailemaa eläkeuudistusta.

Vuoden 2019 alusta voimaan astuvan uudistuksen on tarkoitus nostaa sekä naisten että miesten eläkeikää. Naisten eläkeikä nousee 55:stä vuodesta 63:een vuoteen ja miehillä 60:sta vuodesta 65:een vuoteen. Eläkeikä nousee asteittain siten, että tavoite saavutetaan vuoteen 2034 mennessä.

Uudistuksesta ilmoitettiin (siirryt toiseen palveluun) vain tunteja ennen Venäjällä pidettävien jalkapallon MM-kisojen avajaisten alkua. Samallla hallitus ilmoitti myös arvonlisäveron nostosta 18 prosentista 20:een prosenttiin.

Edes Venäjän joukkueen 5–0 murskavoitto Saudi-Arabiasta kisojen avausottelussa ei peittänyt alleen ikäviä uutisia. Venäläiset aikovat osoittaa mieltään uudistusta vastaan sunnuntaina.

Riski hallitukselle

Venäjän eläkeuudistuksesta on puhuttu vuosikausia, sillä venäläisten eläkeikä on ollut ennestään hyvin alhainen. Esimerkiksi kansainvälinen valuuttarahasto IMF arvioi kymmenen vuotta sitten (siirryt toiseen palveluun), että eläkejärjestelmän saattaminen kestävälle pohjalle on Venäjän talouden suurimpia yksittäisiä haasteita. IMF toisti mantransa viimeksi toukokuussa (siirryt toiseen palveluun).

Vaikka Venäjän uudistus on linjassa monien muiden maiden tekemien korotusten kanssa, kriitikot pitävät korotuksia kohtuuttomina, sillä tällä hetkellä venäläisten miesten odotettu elinikä laahaa maailmanpankin tilastojen mukaan 67:ssä vuodessa (siirryt toiseen palveluun). Naisilla sama luku on 77 vuotta. Eliniänodotteen odotetaan kuitenkin nousevan vuoteen 2034 mennessä.

Eläkeikäinen nainen työskentelee julkisen vessan hoitajana. Kerstin Kronvall / Yle

Hallitus on painottanut, että muutoksista käydään vielä keskustelua.

Presidentti Vladimir Putin on ottanut kantaa eläkkeisiin viimeksi kansalaisille suunnatun Suora linja -ohjelman aikana kesäkuun alussa (siirryt toiseen palveluun). Silloin hän lupasi epämääräisesti, että venäläisten eläketuloja täytyy kasvattaa.

Politologi Aleksei Makarkin arvioikin Bloombergille (siirryt toiseen palveluun), että Putin pidetään tarkoituksellisesti etäällä eläkeuudistuksesta, jotta tämä voi esiintyä kansan pelastajana ja loiventaa uudistuksia tarvittaessa.

Toisaalta osa talouden asiantuntijoista pitää uudistusta täysin riittämättömänä. Esimerkiksi tutkimuskeskus Carnegien ekonomisti Andrei Movtshan kirjoittaa (siirryt toiseen palveluun), että kestävimmässä järjestelmässä valtio takaisi vain vähäosaisten eläkkeet, ja muutoin eläkkeet säästettäisiin itse.

Movtshanin mukaan uudistus on resepti katastrofille, jota vain siirretään 20 vuoden päähän ja uusien sukupolvien harteille.

Tällä hetkellä niin sanottu eläkkeiden kertyvä osuus eli sijoitettavaksi tarkoitettu osuus eläkemaksuista on jäädytetty, ja rahat käytetään suoraan valtionbudjetin paikkaamiseen.

Oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyi kritisoi eläkeuudistusta Youtube-videolla kesäkuussa. Aleksei Navalnyin Youtube-kanava

Oppositio kannustaa kaduille, valtionmedia hyssyttelee

Kommunistinen puolue ja useat ammattijärjestöt ympäri Venäjän ovat osoittaneet mieltään uudistusta vastaan. Myös oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyi on kannustanut kansaa uudistuksen vastaisiin mielenosoituksiin sunnuntaina 1. heinäkuuta.

Julkaisemassaan videossa (siirryt toiseen palveluun) oppositiopoliitikko laskee suorasukaisesti, kuinka paljon yhden eläkeläisen pitäisi kuukaudessa saada itse maksamistaan eläkesäästöistään. Laskelmissa ei huomioida lainkaan esimerkiksi vähenevän syntyvyyden tai sairaseläkkeiden vaikutuksia eläkekassan jakamiseen eläkeläisten kesken.

Samalla valtio-omisteiset televisiokanavat ovat vakuutelleet kansaa siitä, että uudistus on tarpeen ja oikeudenmukainen.

Dmitri Kiselev, jonka mukaan eläkeuudistus pelastaa koko Venäjän, painottaa suositussa Vesti nedeli -ohjelmassaan, ettei näin monimutkaisia kysymyksiä voida laittaa kansanäänestykseen. Sitä varten on lainsäätäjät, jotka venäläiset ovat itse valinneet, hän muistuttaa.

– Sellainen on demokratian mekanismi, Kiselev sanoo. – Haluammeko saman tilanteen kuin Ukrainassa? Menkää sitten kaduille osoittamaan mieltä.

Korjattu 30.6.2018 klo 18.24: Kommunistinen puolue ja useat ammattijärjestöt ovat osoittaneet mieltään uudistusta, eivät mielensoituksia vastaan.