Suomen musiikkimaailma kokoontuu lauantaina juhlimaan Emma-gaalaan. Gaalakimalluksen taustalla leviää kuitenkin huoli, että koko toimiala on muuttunut peruuttamattomasti. Huolen taustalla on pieni yrityskauppa, jonka myötä musiikkibisneksen ytimeen saattoi syntyä hirviö.

Monet kotimaiset artistit ja musiikkiyhtiöt seuraavat huolestuneena Nelosen musiikki-imperiumin kasvua. Tämä kuva on Elastisen Hartwall Areena -konsertista vuodelta 2016. Elastisen ei tarvitse olla tilanteesta huolissaan, koska Rähinän artistina hän kuuluu Nelosen talliin.

Nelonen media on lyhyessä ajassa hankkinut määräävän markkina-aseman Suomen musiikkikentässä. Kun yksi talo omistaa radio- ja tv-kanavat, festivaalit ja oman levy-yhtiön, voi se jo sanella koko alan pelisääntöjä uusiksi. Ja juuri se pelko leviää nyt Suomen musiikkipiireissä.

Marraskuussa julkistettiin talousuutinen. Sanoma oli ostanut osuuden Kaiku Entertainment -musiikkiyhtiöstä. Omistusosuutta ei paljastettu, mutta se on kuitenkin niin merkittävä, että kaupan myötä Kaiku ja Rähinä Records liitettiin osaksi Nelonen Mediaa.

Euromääräisesti kauppa oli pieni. Kaiku pyörittää koko bisnestään noin miljoonan euron liikevaihdolla, joten se on vain pieni nurkka Nelosen viihdeimperiumissa, missä esimerkiksi tapahtumaliiketoiminta ja radiokanavat yltävät kummatkin yksinään yli 20 miljoonan liikevaihtoon.

Uutinen ei herättänytkään merkittävää keskustelua julkisuudessa tai sosiaalisessa mediassa. Kyseessä vaikutti olevan pelkkä omistajavaihdos yrityksen taustalla. Moni tuntui ajattelevan, että rokki soi ja levyjä tehdään kuten ennenkin, ja mikään ei muutu.

Monet suomen musiikkivaikuttajat ovat toista mieltä. Iltalehden tekemä laaja soittokierros paljastaa, että jälkimmäinen uhkakuva on tiedostettu laajalti. Moni myöntää olevansa huolestunut. Yksi sanoo suoraan, että kaikki alalla ovat nyt peloissaan. Heitä pelottaa se kokonaisuus, mikä kaupan seurauksena on syntynyt.

Tuon ilmiön synty alkoi maaliskuussa, jolloin Sanoma osti Suomen suurimman festarijärjestäjän N.C.D:n ja sai kaupan myötä haltuunsa suurimman osan kotimaan festivaaleista.

Nyt kokonaisuuden viimeisteli Kaiku-kauppa. Sen jälkeen ollaan ensimmäistä kertaa tilanteessa, missä yhdellä toimijalla on omistuksessaan niin radio- ja tv-kanavat, festivaalikenttä ja vielä levy-yhtiö eli artistit ja musiikin kustannusoikeudet.

Miksi yhtälö on ongelmallinen? Levy-yhtiöiden väen, keikkamyyjien ja muiden alan taustavaikuttajien haastattelujen perusteella huolia on useita.

1. Artisteja voidaan nyt painostaa vaihtamaan levy-yhtiötä ja siirtymään Neloselle. Viesti voi olla todella tyly: Jos siirryt meille, pääset festareille ja radiosoittoon - jos et siirry, et pääse, tai ainakin pääsysi on rajallisempaa. Painostuksen sijaan voidaan käyttää myös lahjontaa: jos jätät vanhan levy-yhtiösi ja tulet meille, takaamme sinulle enemmän radio- ja tv-soittoja.

2. Kaiku Entertainmentin kirjoilla olevia biisintekijöitä voidaan vaatia suostumaan itselleen epäedullisiin sopimuksiin. Eli yritys voi esimerkiksi vaatia itselleen osaa niistä korvauksista, mitä biisintekijät saavat Nelosen tv- ja radiokanavien biisinsoitosta. Jos suostut, taataan tuotoksillesi enemmän näkyvyyttä. Jos et suostu, niin alalle haluavia tulokkaita varmasti riittää.

3. Tänä viikonloppuna järjestettävä Emma-gaala. Nelonen järjestää ja televisioi Emma-gaalan. Nelosen edustajat ovat mukana Emma-gaalan tuomaristossa. Jääviysongelma on ilmeinen, koska nyt palkinnoista ovat kisaamassa myös Nelosen levy-yhtiöön kuuluvat artistit. Koko gaalan arvovallan kannalta on kestämätön yhtälö, jos Nelonen julkaisee levy-yhtiönä musiikkia, Nelonen järjestää Emma-gaalan ja vielä Nelosen edustajat ovat tuomareina päättämässä voittajia. Se on vähän sama tilanne kuin että Miss Suomi -kisan tuomaristoon päästettäisiin yhden kilpailijan vanhemmat.

4. Muiden levy-yhtiöiden kovimmat tähtiartistit kelpaavat kyllä jatkossakin Nelosen festivaaleille, koska ne tuovat myös yleisöä tullessaan, mutta miten on aloittavien artistien laita? Eli niiden, jotka ovat vasta käynnistämässä uraansa ja himoitsevat ensimmäisiä festarikeikkojaan, joiden avulla voisivat tavoittaa uutta yleisöä. Miksi Nelonen ottaisi festareilleen tuntemattomia nimiä muista levy-yhtiöistä, jos heillä on omassakin levy-yhtiössä aloittavia artisteja, jotka kaipaavat näkyvyyttä? Sama ilmiö voi toistua radiosoiton kanssa. Kaupallisilla radiokanavilla on todella rajallinen määrä slotteja uusille artisteille, ja jatkossa mahdollisesti Nelosella Kaiun artistit ovat ensimmäisinä kärkkymässä niitä. Pahimmassa tapauksessa muiden yhtiöiden aloittavien artistien tie menestykseen tai edes tunnettuuteen nousee aiempaa kivikkoisemmaksi. Ja helppoahan se ei ole nytkään.

5. Nelosen valta on niin suuri, että se voi uhata boikotilla jokaista, joka ei tanssi sen pillin mukaan. Yhdelläkään Suomen musiikkimaailman toimijalla ei nimittäin ole varaa suututtaa Nelosta, jos sen myötä ovet voivat sulkeutua radio- ja tv-näkyvyydeltä sekä festarilavoilta. Tuo kävi ilmi jo soittokierrosta tehtäessä. Kukaan tätä juttua varten haastatelluista ei halunnut kommentoida mitään ennen kuin heille luvattiin anonymiteetti. Kaikki pelkäsivät seurauksia.

Musiikkialan epäilyt voivat kuulostaa liian rajuilta. Merkkejä siitä, ettei Nelonen epäröi käyttää muskeleitaan, on ollut jo pitkään.

Kesäkuu 2017. Helsingissä järjestetään erittäin salainen kokoontuminen, jossa on läsnä merkittäviä musiikin kanssa tekemisissä olevia ihmisiä. Paikalla on niin tv-kanavien, radiokanavian kuin levy-yhtiöiden ja musiikkibisneksen edustajia.

Ainakin yksi osallistujista on kirjoittanut kalenteriinsa kokoontumisen nimeksi jotakuinkin näin: ”Valon voimien kokoontuminen taistelussa pimeyden valtaa vastaan”. Tuolla pimeydellä viitattiin Nelonen Mediaan, jonka pelättiin olevan ottamassa mafiamaista otetta kotimaisesta musiikkibisneksestä.

Kesäkuun salaisen kokouksen lähtölaukauksena oli ollut se, että Nelonen Media oli ilmoittanut Universal Musicille, että yhtiö on laittanut Mikael Gabrielin vuoden mittaiseen boikottiin, eikä hänen musiikkiaan jatkossa soitettaisi Nelosen kanavilla. Boikotin syy oli se, että Mikael Gabriel oli päättänyt lähteä tuomariksi kilpailevan mediayhtiön MTV:n X Factor -ohjelmaan.

Salainen kokous tuli ja meni. Sen sisällöstä ei vuotanut julkisuuteen mitään. Osallistujat olivat hiljaa. Ei tullut julkilausumia. Kukaan ei lopulta noussut barrikadeille.

On mahdotonta tietää, miten monta vastaavaa tilannetta on ollut aiemmin, jos ne on silloinkin käsitelty salassa. Eräs kultaa myynyt artisti kertoi Iltalehden toimittajalle suoraan, että hän oli saanut levy-yhtiönsä edustajalta ohjeen olla kaveeraamatta liikaa Nelosen pääkilpailijoiden kanssa, koska kuulemma Nelonen saattaa reagoida tuollaiseen negatiivisesti. Artisti ei halua nimeään julkisuuteen.

Levy-yhtiöiden on vaikea käydä suurta mediataloa vastaan, sillä riskinä piilee se, että välirikko eskaloituu niin suureksi, että kohta boikotissa on yksittäisen artistin sijaan koko levy-yhtiön rosteri.

Artisti jää nuolemaan haavansa yksin.

Kesän 2017 tapauksessa oli kuitenkin se erikoisuus, että nyt myllyyn oli joutunut artisti, joka ei suostunut vaikenemaan ja nuolemaan haavansa hiljaisuudessa. Tai hetken aikaan Mikael Gabrielkin vaikeni. Mutta kun boikotti kuukaudesta toiseen jatkui, kasvoi myös hänen paineensa tehdä asialle jotain.

Lopulta marraskuussa 2017 hän rikkoi hiljaisuuden ja kertoi julkisesti joutuneensa Nelosen boikottiin. Nelonen vastasi ja ilmoitti Helsingin Sanomien välityksellä, että MG:n kappaleita ei soiteta sen kanavilla, koska ne eivät kiinnosta yleisöä.

Väite olisi ollut helpompi uskoa, ellei Nelonen olisi aikaisemmin suoraan ilmoittanut Universal Musicille, ettei hyväksy Gabrielin X Factor -pestiä. Iltalehden haastatteleman sisäpiiriläisen mukaan Nelonen ilmoitti poistavansa artistin musiikin radiokanaviensa soitosta 12.6. jälkeen. Päivämääräksi valittiin tuo siksi, että 12.6. MG esiintyi Nelosen järjestämässä konsertissa. Sen jälkeen häntä ei enää tarvittu.

Boikotti oli todella ehdoton. MG havainnollisti boikottia julkaisemalla Twitterissä kuvan radiosoitoistaan Nelosella.

Mikael Gabrielin julkaisema Twitter-päivitys marraskuulta 2017. Muutamat boikotin jälkeiset yksittäiset soitot lienevät tilanteita, joissa kuulija on soittanut ja toivonut MG:n kappaletta, eikä juontaja ole voinut toiveesta kieltäytyä. MG poisti päivityksen vuotta myöhemmin pian sen jälkeen, kun Nelosen Kaiku-kauppa oli julkistettu. Räsänen Mikko

Mikael Gabriel on ainoa artisti, joka on tullut tämän kaltaisen kohtelun kanssa julkisuuteen. Mutta hän ei todellakaan ole ainoa artisti, joka on joutunut valtapelin pelinappulaksi. Esimerkkejä löytyy ikävä kyllä muitakin.

Mikael Gabrielin lisäksi Nelosen ohjelmista MTV:n X Factoriin loikkasivat tuolloin myös Suvi Teräsniska ja Michael Monroe, jotka aikaisemmin olivat kuuluneet Nelosen The Voice of Finlandin tuomareihin. Heihin ei ilmeisesti kohdistettu yhtä järeitä rankaisutoimia, koska heille ei oltu Nelosella kaavailtu yhtä tärkeitä tv-töitä kuin Mikael Gabrielille. Mutta silti kanavan vaihto vaikutti heti heidänkin radiosoittoonsa. Suvi Teräsniskan musiikki soi Nelosen kanavilla jatkossakin, mutta merkittävästi vähemmän kuin ennen X Factor -julkistusta. Michael Monroen Hanoi Rocks -vuosien tuotantoon ei koskettu, mutta kaikki hänen soolotuotantonsa soitot loppuivat Mikael Gabrielin musiikin tapaan kokonaan.

Nelonen ei soittanut Michael Monroen musiikkia enää jälkeen, kun julkaistiin tieto, että hän siirtyi MTV:n X Factor -ohjelman tuomariksi.

Monroen musiikin tiputtamista Nelonen varmaan perustelisi myös musiikkitutkimuksella. Eli sitä ei soiteta, koska se ei enää kiinnosta. Kummasti kiinnostuksen lopahtamisen ajankohta osuu jälleen hetkeen, jolloin artisti oli juuri siirtynyt kilpailevalle tv-kanavalle.

Iltalehti kyseli jo loppuvuonna 2017 Michael Monroen leiristä mielipidettä äkisti laskeneisiin biisisoittoihin Nelosella, mutta aihetta ei haluttu kommentoida.

Julkisuudessa keskustelu jäi vain Mikael Gabrielin ja Nelosen väliseksi riidaksi, koska muita ulostuloja ei tullut.

Suvi Teräsniska, Mikael Gabriel ja Michael Monroe eivät ole ainoita artisteja, joiden radiosoittoon Nelosella liittyy erikoisia piirteitä. Yksi mielenkiintoinen tarkasteltava on Kalle Lindroth, joka on julkaissut vuodesta 2016 lähtien kohtalaisen hyvin menestyneitä kappaleita yhdessä Ida Paulin kanssa.

Biisit.info -palvelu kertoo, että Nelosen Radio Suomipop soittikin Lindrothin musiikkia vuonna 2016 ja alkuvuonna 2017 soitto vain kiihtyi. Lindrothin Parvekkeella-single soi Suomipopilla alkuvuonna joka ainoa päivä, mutta helmikuussa soitto loppui kuin seinään.

Samalla loppui kaikki muukin Lindrothin musiikin soitto, sillä maaliskuun alusta vuodenvaihteeseen ulottuvan 10 kuukauden jakson aikana Suomipopilla kuultiin Lindrothin musiikkia vain yhden kerran.

Maaliskuusta lähtien Kalle Lindrothia ei näyttänyt olevan olemassa Neloselle.

Mitä tapahtui maaliskuussa? Ainakin se, että Lindroth alkoi juontaa paluun tekevää Bumtsibum-ohjelmaa Nelosen kilpailijalla MTV:llä.

Bumtsibumin paluu ei lopulta osoittautunutkaan menestykseksi. Syksyllä vahvistui käsitys siitä, että ohjelma ei tule jatkumaan enää 2018.

Sen jälkeen Lindrothin musiikki palasikin Nelosen taajuuksille.

Eräs Nelosen kanssa yhteistyötä tekevä musiikkimaailman vaikuttaja kuvasi ongelmaa sanomalla, että Nelonen kokee tehneensä monista artisteista tähtiä ja suhtautuu siksi artisteihin kuin omistaisi heidät.

– Siinä ei nähdä arvoa artistin omalle vuosien työlle, sadoille keikoille, levy-yhtiön tekemälle työlle, keikkamyyjän työlle tai julkaistulle musiikille. Siellä ajatellaan, että joidenkin artistien pitäisi olla pitäisi kiittää koko urastaan Nelosta, vaikuttaja sanoo.

Kolikolla on myös toinen puoli. On nimittäin kiistatonta, että Nelosen Vain elämää -ohjelma on auttanut joitakin artisteja nostamaan uransa aivan uudelle tasolle. Nelonen on rakentanut ilmiöitä ja vienyt artisteja areenakeikoille asti. Monilla on varmasti syytäkin tuntea kiitollisuutta.

Kaikki eivät kuitenkaan näe Vain elämää -ohjelmaa vain positiivisena asiana.

– Kaikki siihen yhteen ohjelmaan mukaan lähteneet artistit eivät ole lähteneet sinne aivan vapaaehtoisesti, vaan heitä on painostettu. Nelosen taholta on annettu ymmärtää, että jos et suostu tähän ohjelmaan mukaan, niin se vaikuttaa väistämättä siihen, miten merkittävänä musiikkisi nähdään muissa yhteyksissä, toinen haastateltu kertoo.

Viime kesänä SuomiAreenalla Nelosen musiikkipäällikkö Mikko Koivusipilä kommentoi Mikael Gabriel -tapausta ja vahvisti, että soittopäätöksissä on kyse muustakin kuin musiikista.

– Me teemme kuitenkin liiketoimintaa jonkun verran. Jos meillä on artisti, jota on tarvetta pitää kovasti yllä koko ajan, totta kai teemme niin. Jos artisti ei halua tehdä meidän kanssamme, ei meillä ole syytä pitää häntä yllä, paitsi jos artisti on meritoitunut niin paljon, että kappaleet ovat isolle yleisölle tarpeeksi isoja ja ne jäävät kanavalle soimaan. Jos sama case olisi ollut vaikkapa Haloo Helsingin kanssa, ei olisi ollut järkeä lopettaa Haloo Helsingin soittamista. Siinä olisi purtu omaan nilkkaan., Koivusipilä sanoi MTV:n mukaan.

Eli edes Mikael Gabriel ei vielä ole tarpeeksi suosittu artisti ollakseen turvassa valtapeliltä. Se tarkoittaa, että turvassa on vain kotimaisen musiikin aivan kirkkain kärki: Haloo Helsinki ja Apulanta luultavasti ja ehkä myös Sanni, JVG, Vesala ja Lauri Tähkä. Kovinkaan montaa heitä ei joka tapauksessa ole. Ja kaikkien muiden on siis syytä pelätä Mikael Gabrielin kohtaloa.

Muun muassa Cheekin, Erinin, Jenni Vartiaisen ja Lucas Leonin managerina työskentelevä Carla Ahonius kertoi kesällä SuomiAreenan Tulevaisuuden tähdet -seminaarissa, että Nelosen toiminta on huolettanut kotimaisia huippuartisteja jo jonkin aikaa.

– Se Miklu-juttu aiheutti tosi ison puheen. Artistien keskuudessa tuosta oli puhuttu jo aikaisemminkin.

Ahonius kertoi saaneensa artisteilta hätääntyneitä yhteydenottoja jo keväällä, kun julkistettiin tieto, että Nelonen oli ostanut N.C.D:n ja noussut Suomen suurimmaksi festarijärjestäjäksi.

– Aika moni artisti, jotka eivät ole edes manageroiminani, soitti ja kysyi, mitä tämä oikeasti tarkoittaa, kun nyt siellä on vielä se valta päättää, ketkä esiintyvät festivaaleilla. Tapahtuuko nyt se, että hintoja ruvetaan polkemaan, ja jos et ole siinä Nelosen pyörässä mukana, niin etkö saa keikkoja.

Mikko Koivusipilä siis vahvisti julkisesti, että niitä artisteja soitetaan, joita on ”tarve pitää yllä”. Mikael Gabrielin kohdalla tuo tarve olisi siis ollut se, että hän on The Voice of Finlandin tähti. Kun hän ei ollutkaan, loppui soitto. Tulevaisuudessa tuo tarve voi siis yhtä hyvin olla myös se, että joku muusikko on Kaiun eli Nelosen oma artisti.

Jos Nelosen omia artisteja aletaan nostaa, niin muita jää väistämättä jalkoihin. Tämäkin on Nelosen taholta jo vahvistettu julkisesti. Koivusipilä ja toinen Nelosen musiikkipäällikkö Jussi Mäntysaari antoivat Access all areas -podcastissaan ymmärtää, että tiukoissa valintatilanteissa vaaka kallistuu talon omiin artisteihin, joiden uraa ja tulevaisuutta talossa suunnitellaan pitkälle tulevaisuuteen.

– Jos on aika samoilla profiileilla olevat artistit, ja heillä on aika samanlainen testitulos, ja vain toinen pääsee soittoon. Jos toinen on Kaiku Entertainmentin artisti ja toinen levy-yhtiö Biubauboun artisti, niin kumpaa me preferoidaan? Mäntysaari kysyi.

– On helpompi preferoida sitä, mistä me tiedetään, mitä on tapahtumassa, Koivusipilä muotoili.

Mäntysaari vahvisti päätöksen ja korosti, miten nimenomaan omien artistien suunnitelmat tiedetään paremmin kuin toisten levy-yhtiöiden artistien.

Radion, tv:n, festivaalien ja Kaiun yhdistelmänä Nelosen voidaan jo katsoa saavuttaneen määräävän markkina-aseman. Siinä ei vielä ole mitään kiellettyä, sillä laki alkaa puuttuva vasta määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön.

Vasta tulevaisuus näyttää, miten Nelonen lopulta alkaa saavuttamaansa asemaansa käyttää ja onko uhkakuvien maalailulle ollut perusteita. Mikael Gabrielin ulostulon ansiota niin media kuin muut musiikkitoimijat seuraavat tilannetta suurennuslasilla.