Kulttuuripersoona Sigurd Wettenhovi-Aspan teoria Suur-Suomesta pohjautui suurelta osin ”neron silmään”.

Venäjän suuriruhtinaskuntaan kuuluva Suomi osoitti voimakasta kansallista heräämistä 1800-luvun kääntyessä loppuaan kohden. Kansallismieliset taiteilijat ja ajattelijat tarkastelivat Suomea peräti maailman sivistyksen kulmakivenä. Kalevalaa luettiin entistä innokkaammin maailmanselityksen välineenä.

Kaikkein villeimmästä Suur-Suomi-teoriasta vastasi kuitenkin kuvataiteilija, kuvanveistäjä ja Suur-Suomi-aktivisti Sigurd Wettenhovi-Aspa (1870–1946).

Wettenhovi-Aspan värikkäästä ajattelusta kertoo kulttuurintutkija Minna-Maria Fyrqvist joulukuussa julkaistussa tietokirjassa Teosofien Suur-Suomi (Teos 2016).

1800–1900 lukujen taitteessa vaikutusvaltaa keränneeseen teosofiliikkeeseen kuulunut Wettenhovi-Aspa kynäili kokoon eriskummallisen kansallisen sekoituksen, jonka johtoajatuksena oli suomi maailman alkukielenä. Kaikki muut kielet ja kulttuurit pohjautuivat jollakin tavoin Suomen kieleen ja kulttuuriin. Suomalaiset olivat tuoneet kulttuurin Eurooppaan, Intiaan ja Japaniin asti.

Kuvatailija Sigurd Wettenhovi-Aspa vuonna 1940.­

Kalevala kaiken lähteenä

Koska suomi oli maailman alkukieli, tarkoitti se myös, että Kalevala on maailman vanhin teos. Taiteilija piti Kalevalaa paitsi historiallisena lähdeteoksena, myös tarkkana anatomian ja jopa lääketieteen oppikirjana.

Wettenhovi-Aspa oli vakuuttunut, että sen avulla voitiin päästä jyvälle muun muassa muinaisegyptiläisistä mysteereistä ja jumaltarustosta. Vastaavasti Egyptin tarusto vilisi viittauksia suomalaisuuteen.

Wettenhovi-Aspa päätteli, että Egyptin nimi oli alunperin ollut Kemi, sillä suomestakin löytyivät Keminmaa ja Kemijoki. Kemi tarkoitti hänen mukaansa mustaa tai mustan kullan maata. Hän vertasi sanaa koptin mustaa tarkoittavaan xemi-sanaan ja hieroglyfiin ’kemi’ jossa esiintyy ”krokodiilinpyrstö-pöllö-taivaanlaki-kaupunginkuva”.

Fyrqvist arvioi, että Mika Waltarin Sinuhe-romaanissa Egyptistä käytetty Kemin maa -nimitys voisi olla leikkisä nyökkäys Wettenhovi-Aspalle.

Taiteilijan mielestä myös alkemian salatiede oli kehitetty Suomessa, tietenkin Ala-Kemissä.

Wettenhovi-Aspan tiedonhankintavälineeksi riitti useimmiten ”neron katse”. Hän uskoi, että pystyi näkemään menneitä tapahtumia kuin elokuvia.

Kuningas Mannerheimo?

Idän mysteeriuskonnoista innoittuneiden teosofien aatteissa nivoutuivat yhteen muun muassa internationalismi, sukupuolten tasa-arvo ja pasifismi. Wettenhovi-Aspan sotaisat Suur-Suomi-ajatukset olivat tästä varsin etäällä.

Hänen mukaansa Italian fasistijohtaja Benito Mussolini oli verrattavassa faaraoon. Hän olisi halunnut sisällissodan jälkeen valkoisten kenraali Carl Gustaf Mannerheimin Suomen kuninkaaksi nimellä Kaarle Kustaa Mannerheimo.

Äärioikeistolaisuudesta, miehisyydestä ja Kalevala-nationalismista viehättynyt taiteilija ei kuitenkaan vieraantunut liikkeestä, vaan tulkitsi, että kansainvälisyysihanne oli löydettävissä juuri suomen kielen avulla. Katse pitäisi vain kääntää pois idästä kohti pohjolaa.

Wettenhovi-Aspan villit teoriat eivät saaneet erityisen myönteistä vastakaikua edes aikalaisiltaan. Fyrqvist mainitsee, että muun muassa taidemaalari Albert Edelfelt piti tätä ”jokseenkin hulluna” jo vuonna 1893. Tämä reagoi saamiinsa arvosteluihin tai teoriansa vastustamiseen useampaan otteeseen moittimalla vastustajiaan juutalaisiksi.

Wettenhovi-Aspan elämä päättyi Karjalohjan Vilniemeen vuonna 1946. Fyrqvist kertoo, että Wettenhovi-Aspan taiteellinen tuotanto on vielä tänäkin päivänä pääosin kartoittamatta, hajallaan Suomessa ja maailmalla. Erikoisen kulttuuripersoonan kansallismieliset kirjoitukset tunnetaan hänen taidettaan paremmin ja 2010 luvulla hän onkin saanut uutta julkisuutta etenkin erikoisten sanojen alkuperäjohdostensa ansiosta.

Minna-maria Fyrqvist - Teosofien Suur-Suomi­

Wettenhovi-Aspan maailmassa pyramidit olivat fenno-egyptiläiset ”pyhät raamit”.­