Vihreiden tavoite perustulosta on saanut mukavasti myötätuulta viime aikoina. Tavoitteemme on saada seuraavaan hallitusohjelmaan kirjaus perustulokokeilun toteuttamisesta. Samalla tulisi kirjata mitä perustulolla tavoitellaan: köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentämistä ja turvaa työmarkkinoille.

Tällä kaudella Vihreiden ansiosta on aikaansaatu useita parannuksia sosiaaliturvaan, jotka tekevät mahdolliseksi työn ja sosiaaliturvan yhteensovittamisen. Kutsumme näitä parannuksia askeleiksi kohti perustuloa. Yksi merkittävä parannus on ollut työttömyysturvan 300 euron suojaosa ja sen vaikutus työllistymiseen. Suojaosa työttömyysturvassa tarkoittaa 300 euron vapaata tuloa, joka on kannustanut tuhansia työttömiä osa-aikatöihin. Syksyllä vastaava suojaosa tulee vielä asumistukeen, joka parantaa edelleen mahdollisuuksia sovittaa yhteen sosiaaliturvaa ja työtuloja.

Uudella työmarkkinatuen ennakkomaksulla työtön voi omalla ilmoituksella ilmoittaa työtulot palkkakuitin viivästyessä. Se on tehnyt työmarkkinatuesta joustavamman ja ennakkomaksua voikin pitää eräänlaisena perustulon pikkuveljenä.

Työttömälle merkittävä parannus on ollut myös työmarkkinatuen tarveharkinnasta luopuminen. Sen ansiosta puolison tulot eivät enää vaikuta työttömän puolison oikeuteen saada työmarkkinatukea. Edistystä on sekin, että nykyään lapsen on mahdollista tienata ilman, että lapsen tulot vaikuttavat perheen asumistukeen. Vihreille on tärkeää tehdä sosiaaliturvasta henkilökohtaista: kenenkään oikeus sosiaaliturvaan ei saisi olla riippuvainen perheenjäsenen tai puolison tuloista. Epäkohta on edelleen se, että vanhempien tulot vaikuttavat aikuisen lapsen työmarkkinatukeen sekä oikeuteen saada opintotukea toisella asteella.

Tällä kaudella myös toimeentulotukea on kehitetty. 2000-luvun alusta alkaen toimeentulotuessa on kokeiltu suojaosaa, joka nyt vakinaistettiin. Toimeentulotuki ei leikkaudu pois heti ensimmäisestä tienatusta eurosta alkaen. Toimeentulotuen etuoikeutettua tuloa olisi Vihreiden mielestä syytä korottaa, sillä etuoikeutetun tulon taso on ollut pitkään sama.

Yksi merkittävä askel kohti perustuloa on tänään eduskunnan käsittelyyn saapunut toimeentulotuen perusosan maksatuksen siirtyminen Kelaan (HE 358/2014). Jatkossa Kela maksaisi toimeentulotuen perusosan niille, jotka ovat siihen oikeutettuja. Tämä vähentää byrokratiaa ja köyhyyttä ja edistää niin sanottua yhden luukun periaatetta.

Kela-siirtoa on kritisoitu siitä, että toimeentulotuen perusosasta voi tulla eräänlainen ”automaattimaksu”. Toimeentulotuen perusosa on muuttunut jo nyt yhä useammalle sitä tarvitsevalle pysyväluonteiseksi etuudeksi. On selvää, että esimerkiksi asumiskulujen korvaaminen toimeentulotuen asumislisällä johtuu siitä, että edullisia asuntoja ei yksinkertaisesti ole tarjolla. Asumistukeen on tehty parannuksia, mutta edelleen asumislisää joudutaan täydentämään toimeentulotuella etenkin pääkaupunkiseudulla ja suurissa kaupungeissa.

Vuokra-asumisen hinnat ovat jälleen nousussa ja eniten hintojen noususta kärsivät yksinasuvat. He maksavat suhteessa suurempaa vuokraa kuin muut ja vastaavat kaikista elinkustannuksista muutenkin yksin. Asuntorakentaminen, kaavoitus ja pääkaupunkiseudun metropolihanke ovat merkittäviä sosiaalipoliittisia kysymyksiä, joihin on saatava ratkaisuja mahdollisimman pian. Asuntotuotantoon on saatava vauhtia ja kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja tarjolle. Tämä vähentäisi ihmisten riippuvuutta toimeentulotuesta.

Perustulon ideaa on edistetty myös pitkäaikaistyöttömän työllistämisbonuksella. 61 kunnassa on parhaillaan käynnissä kokeilu, jossa pitkäaikaistyötön saa pitää yhden kuukauden työmarkkinatuen työllistymisen jälkeen työllistyessään vähintään kolmen kuukauden työsuhteeseen yksityisellä sektorilla. Vihreiden mielestä työllistämisbonus pitäisi ottaa käyttöön myös julkisen sektorin ja järjestöjen työpaikoissa.

Askeleita kohti perustuloa on mahdollista edistää kohentamalla edelleen yrittäjän ja silpputyötä tekevien sosiaaliturvaa. Vihreät ovat esittäneet esimerkiksi reaaliaikaista tulorekisteriä keinona vähentää byrokratiaa ja parantaa mikroyrittäjien ja freelancereiden asemaa.

Samalla kun sosiaaliturvaa kehitetään perustulon suuntaan, on mahdollista toteuttaa perustulokokeilu. Suurista puolueista Keskusta ja myös osa Kokoomuksen kansanedustajista tukee tavoitetta. Valtaosa suomalaisista kannattaa perustuloa, ”jos se takaa ihmisille perustoimeentulon, vähentää byrokratiaa ja kannustaa samalla työntekoon ja yrittämiseen”. Erilaisia mahdollisuuksia perustulokokeilun toteuttamiseksi tulisi selvittää mahdollisimman pian, jotta kokeilu voitaisiin toimeenpanna seuraavan eduskuntakauden aikana. Perustuslakivalokunnan tulisi ottaa kantaa, millainen kokeilu olisi perustuslain mukaan mahdollinen. Erilaisia yhteiskuntapoliittisia kokeiluja on järjestetty aiemminkin, kuten työllistämiskokeilu Paltamossa. Itse olen ehdottanut alueellista kokeilua Helsingissä, mikä vaatisi aloitteellisuutta Helsingin kaupungilta.

Nykyinen monimutkainen, tilkkutäkiksi kutsuttu sosiaaliturvajäjestelmä kaipaa kehittämistä ja yksinkertaisemman siitä saisi parhaiten perustulon avulla. Köyhyys voi syrjäyttää, mutta jos ihmiseen luotetaan ja hänelle annetaan mahdollisuus kohentaa oman tilannettaan ilman lannistavaa byrokratiaviidakkoa, voidaan eriarvoisuutta konkreettisesti vähentää.