Podsjetimo, BiH tri godine nije pristajala na adaptaciju trgovinskog dijela Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju po principu tradicionaolne trgovine tvrdeći da će to naštetiti ekonomiji BiH, te je tražila tehničku adaptaciju. Ovo je trebalo uraditi zbog toga što je Hrvatska postala članica EU. Tehnička adaptacija je podrazumijevala samo dodavanje Hrvatske kao nove članice EU u Sporazum i nastavak trgovine po istim uslovima koje su imale ostale članice Unije do sada. Međutim, EU nije prihvatila taj zahtjev BiH.







Jedan od uslova za podnošenje aplikacije za članstvo BiH u EU jeste i adaptacija trgovinskog sporazuma, stoga je Predsjedništvo BiH prije nekoliko sedmica usvojilo novi pristup pregovorima o adaptaciji i pristalo na princip tradicionalne trgovine.







Razumijevanje







Šef pregovaračkog tima BiH Hamdo Tinjak je kazao da su aplikacija za članstvo u EU i završetak pregovora o adaptaciji trgovinskog sporazuma, odnosno prihvatanje tradicionalne trgovine, u direktnoj vezi.







"Prioritet BiH je članstvo u Evropskoj uniji i taj prioritet nekad mora da ima i svoju cijenu. S druge strane, s obzirom na kopenhagenške kriterije da zemlja treba da razvije svoje potecijale, da ekonomski bude kredibilna za ulazak u EU, očekujemo razumijevanje Evropske komisije u pregovorima za poziciju BiH i našu ekonomiju u smislu da razumiju da mi imamo potrebu da napravimo stabilnu ekonomiju, posebno poljoprivredu, kako bismo takvi ušli u EU, a ne da uđemo u EU sa lošom ekonomijom koja bi bila teret i samoj EU", rekao je Tinjak u razgovoru za Oslobođenje.







On očekuje da će bh. pregovarači na sutrašnjem sastanku biti upoznati sa metodologijom.







"Zahtjev iz Evropske unije u pogledu veličine kvota je već stigao, ali moramo se upoznati sa metodologijom i riješiti neke tehničke detalje. Statistike nam se ne slažu, naša kaže jedno, hrvatska statistika drugo. Naravno da i mi imamo svoje zahtjeve i vidjećemo kakva će biti reakcija iz EU", dodao je Tinjak.







Tradicionalna trgovina podrazumijeva uvođenje kvota za bescarinski uvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz Evropkse unije u BiH, koji su do sada bili opterećeni carinom, a koje je tri godine prije ulaska u EU Hrvatska uvozila u BiH i to u obimu koji je prosjek uvoza u te tri godine. U ovom slučaju uzima se period od 2009. do 2011.







"Traži se recimo određena kvota za mlijeko i ta kvota važi za svih 28 zemalja EU. Ona se raspoređuje na način ko prvi aplicira, taj dobija, ako on nije iskoristio, neiskorišteni dio ide slijedećem izvozniku sa liste EU. Proizvođači iz svih zemalja članica apliciraju za korištenje kvote za izvoz u BiH nadležnom organu EU. Primjera radi, u zahtjevu koji je dostavila EU traži se kvota od 2.500 tona za žive životinje - svinje ili 17.000 tona za mlijeko. O tome sad treba da pregovaramo, da vidimo da li je zaista bio toliki uvoz iz Hrvatske. Neke stvari ne možemo odmah prihvatiti. Naš će zahtjev biti u pravcu da se dobije još na vremenu kako bismo mogli da se malo konsolidujemo vezano za budžete, jer su budžeti već usvojeni i svakako će trebati poljoprivrednom sektoru pomoći nakon što se potpiše sporazum", pojasnio je Tinjak.







Proizvodi za koje će biti dogovorene kvote za bescarinski uvoz iz EU u BiH su: žive životinje - goveda, svinje i perad (kokoši, patke, guske, pure i biserke), meso peradi, meso svinja, mlijeko i pavlaka, mesne prerađevine, krompir, kupus, mrkva, krastvaci, patlidžan, grožđe, lubenice, višnje, maline, šećer i vino.







Pritisak







Kako je kazao Tinjak, i prije ulaska Hrvatske u EU bilo je dosta pritiska na naše proizvođače, posebno mljekare zbog slobodnog uvoza iz Hrvatske, Srbije, Crne Gore, Makedonije i drugih zemalja CEFTA. I taman su u ove dvije i po godine uspjeli osloboditi se pritiska uvoza mlijeka iz Hrvatske i počeli čak da povećavaju proizvodnju, bescarinski uvoz iz EU ponovo će biti udar na njih, jer je riječ velikoj konkurenciji, a osim toga, Hrvatska i ostale članice EU imaju pristup fondovima EU, koja za poljoprivredu izdvaja 40 posto budžeta. To su ogromni podsticaji za 28 zemalja i naravno da oni mogu biti konkurentniji nego naši proizvođači. Ipak, dobro je da postoji kvota, da nije potpuno liberalizovano, ali će biti velika konkurencija.







Naravno, i BiH će u pregovorima imati svoje zahtjeve, kako bi se nadoknadili eventulani gubici zbog bescarinskog uvoza određenih količina poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz EU.







"Prvo ćemo tražiti da za najosjetljivije proizvode kvota ne stupa na snagu odmah nego nakon godinu, kako bismo mogli da reagujemo u poljoprivrednom sektoru. Zatim ćemo tražiti povećanje kvota koje smo dosad imali, a to su kvote za šećer, vino i ribu. Tražićemo da sve što smo mi izvozili u Hrvatsku sada uđe na kvotu. Upravo treba da utvrdimo metodologiju, ali ako je metodologija to da na kvotu ide sve što je Hrvatska uvozila u BiH, onda je metodologija ista da se stavlja na kvotu i sve što je BiH izvozila u Hrvatsku, a riječ je o proizvodima kao što su šljive, jabuke i još neke vrste voća i povrća", pojasnio je Tinjak.

