Ministri Marija Pejčinović-Burić i Damir Krstičević potpisali su jučer u Bruxellesu dokument o namjeri pristupanja Hrvatske PESCO-u, stalnoj strukturiranoj suradnji u području obrambene politike unutar EU, kojoj uz Hrvatsku pristupaju još 22 države članice.

Iako pet država EU zasad ostaje izvan te suradnje, PESCO je povijestan trenutak za Uniju jer se doživljava kao prvi korak prema stvaranju onoga što se kolokvijalno naziva “vojskom EU”.

– Ovo je velik dan za Europu u funkciji jačanja obrambenih sposobnosti – rekao je ministar obrane Damir Krstičević. – Hrvatska je odlučila dati svoj doprinos jer je to u našem nacionalnom interesu. Kroz sudjelovanje u PESCO-u stvaramo mogućnost još jačeg uključivanja hrvatske obrambene industrije u projekte opremanja, razvoja i modernizacije u okviru EU. Sve je to u funkciji jačanja obrambenih sposobnosti EU, ali i jačanja obrambenih sposobnosti Hrvatske vojske – dodao je. Kao primjer, naveo je podatak da je jedna hrvatska tvrtka, uz pomoć MORH-a, dobila 600 tisuća eura iz fondova EU za razvoj obrane od kibernetičkih napada. – To je konkretan primjer, a takvih projekata želimo još više – rekao je Krstičević.

Države članice EU planiraju kroz PESCO zajednički ulagati u obrambene sposobnosti, bolje koordinirati operativnu spremnost svojih oružanih snaga i provoditi zajedničke obrambene projekte. Sve to na način da se PESCO ne duplira s NATO-om, koji ostaje najvažniji vojni savez za većinu država članica EU, ali uz novost da se i unutar EU stvori obrambena unija.

Na sastanku Vijeća za vanjske poslove EU, na čijim je marginama potpisan dokument o PESCO-u, odlučeno je i da se dodijeli više novca u povećanje timova EU za strateško komuniciranje. Hrvatska Vlada nedavno je dala potporu tome, što je u javnosti protumačeno kao novo hrvatsko konfrontiranje s Rusijom s obzirom na to da je unutar tog strateškog komuniciranja najjači tim EU koji se bavi odgovaranjem na propagandu iz Rusije, no ministrica Marija Pejčinović-Burić jučer je novinarima u Bruxellesu rekla da Hrvatsku u toj priči manje zanima Rusija, a više – zapadni Balkan.

– Najviše se dosad radilo u timu za istočno partnerstvo, ali postoji i tim za južno susjedstvo i tim za jugoistočnu Europu. Željeli smo potaknuti EU institucije da se više sredstava izdvoji za to komuniciranje. Nas najviše zanima tim za jugoistočnu Europu. Stalo nam je do toga da se regija razvija. Razne se dezinformacije šire i treba na njih odgovoriti – rekla je ministrica Pejčinović-Burić.