- Det er ikke realistisk at alle er i arbeid, sier Anja Askeland.

Anja Askeland, fra organisasjonen Borgerlønn-BIEN Norge, vil innføre borgerlønn i Norge.

Borgerlønn er når alle i et samfunn får en fast sum av staten, uavhengig av individuelle forhold. Miljøpartiet De Grønne og Venstre foreslår en borgerlønn på 2G for alle norske borgere over 18 år.

Dermed ønsker de at alle nordmenn skal få utbetalt 158.432 kroner, noe som vil koste staten 600 milliarder i året.

Dette skal være en erstatning for velferdssystemet.

Flere vil ta risiko

Askeland mener borgerlønn vil føre til mer stabil kjøpekraft.

- Borgerlønn vil øke markedsfleksibiliteten. En avskaffelse av minstelønnsordningene kombinert med at inntekt delvis frikobles fra arbeid, vil kunne gjøre det lettere å få lønningene ned, sier Askeland til Nettavisen NA24.

Hun påpeker at en grunnlønn for alle borgere vil føre til at flere er villige til å ta risiko og derfor fremme effektiviteten i den kapitalistiske økonomien.

- Det vil fremfor alt forenkle og redusere offentlig sektor og slik frigjøre masse ressurser og arbeidskraft, forteller Askeland.

Med frigjorte ressurser og arbeidskraft mener Askeland borgerlønn vil øke mulighetene til de som er utenfor arbeidslivet.

- Borgerlønn er en fordelingsmekanisme som gir oss muligheten til å endelig få slutt på fattigdommen.

- Flere vil ikke gjøre noe

Torbjørn Røe Isaksen, stortingsrepresentant fra Høyre, mener vi ikke bør innføre borgerlønn i Norge.

Foto: Sigurdsøn, Bjørn

- Det grunnleggende prinsippet er at hvis du er frisk så kan du jobbe, men du får støtte når du av en eller annen grunn ikke klarer å forsørge deg selv. En ordning hvor man får penger for å gjøre ingenting er jeg imot, sier Isaksen til Nettavisen NA24.

Askeland mener systemet vi har i dag er unødvendig komplisert og byråkratisk.

- En forenkling som innføring av borgerlønn representerer, vil frisette mye både menneskelige og økonomiske ressurser. En ikke behovsprøvd utbetaling til alle vil øke menneskeverdet og ta bort stigmatiseringen mottakerne av offentlige ytelser opplever i dag.

Isaksen mener de ordningene vi har i dag er bra og legger vekt på at ingen skal få noe gratis uten å fortjene det. Dersom du ikke klarer å forsørge deg selv og ikke får støtte fra staten må du søke andre ordninger, slik som studielån.

- Hvis man får penger for å ikke gjøre noe, er det grunn til å tro at flere ikke vil gjøre noen ting, sier Isaksen.

- Full sysselsetting er ikke bærekraftig

Askeland tror at borgerlønn vil gi frihet til mennesket. Dersom man ønsker å ikke jobbe kan dette gi positive virkninger, mener hun.

- Mange vil kanskje velge å være hjemme med barn, eller i større grad ta seg av eldre eller funksjonshemmende. Dette kan også avlaste det offentlige. Høyst sannsynlig vil det føre til en oppblomstring av innovasjon.

Innovasjon kan økes fordi man har muligheten til å slutte i jobben og prøve seg på noe nytt uten å risikere hus og hjem, mener hun.

- Full sysselsetting er ikke bærekraftig. Arbeid til alle er ikke egentlig realistisk, sier Askeland.

Dersom borgerlønn iverksettes tror Isaksen at det vil ramme de som har vært i arbeidslivet lenge hardest.

- Eneste attraktive med det er at det er ganske enkelt. Det forutsetter at du erstatter alle ordninger med flat borgerlønn. Altså hvis det ikke er noen forskjell på om du har jobbet i 40 år eller to år. Den forenklingen vil ramme mange hardt.

Økt skatt på inntekt

Askeland mener pengene bør hentes fra økt skatt på inntekt.

- Den modellen som er mest aktuell er økt skatt på inntekt. I Norge har vi allerede en høy medianinntekt, på 400.000 kroner i året, og ut fra miljøhensyn bør den ikke økes, sier Askeland.

Hvis man har en inntektsskatt på mellom 40-50 prosent vil dette være tilstrekkelig til å dekke borgerlønn for alle, ifølge Borgerlønn- BIEN Norge.

Økt skatt på inntekt vil føre til at de som tjener over medianinntekt overfører penger til de som tjener under, med borgerlønnen til grunn.

Askeland forteller at i Alaska finansieres borgerlønnen gjennom avkastning på naturressursene og tror at dette også er en mulighet vi i Norge også kan bruke til å finansiere borgerlønnen.