Lan Marie Berg etter helgens styrtregn: – Oslo trenger mer bærekraftig vannhåndtering

Det intense regnværet i Oslo skaper problemer. – Vi trenger flere grøntområder for å unngå flom, sier samferdselsbyråd Lan Marie Berg.

Maridalsveien ved Vulkan var oversvømt etter et kraftig regnskyll natt til søndag 4. august. Audun Braastad / NTB scanpix

5. aug. 2019 20:33 Sist oppdatert 6. august 2019

Denne uken vil byrådet i Oslo legge frem en ny handlingsplan for overvannshåndtering. Lan Marie Berg, byråd for miljø og samferdsel, mener oversvømmelser slik dem vi så i Oslo natt til søndag er en del av en større utvikling.

– Oversvømmelsene i helgen er en påminner om at vi må gjøre mer for å gjøre Oslo rustet til å håndtere mer ekstremvær. Mer ekstremvær er alvorlig for Oslo, sier Berg.

Hun mener det er viktig å raskt kutte klimagassutslippene.

– På grunn av klimaendringene forventer ekspertene at det blir flere ekstreme regnskyll i Oslo. Da trenger vi flere grøntområder og trær fremfor asfalt for å unngå oversvømmelser i gatene. I tillegg må vi åpne opp igjen flere bekker, som vi blant annet nå gjør med Hovinbekken forbi Jordal og gjennom Klosterenga.

Lan Marie Berg, byråd for miljø og samferdsel. Heiko Junge / NTB scanpix

Store nedbørsmengder kan føre til vannansamlinger på bakken, såkalt overvann. I tillegg kan overbelastning av avløpsrørene som fører bort kloakk og forurenset vann fra veiene bli overbelastet ved kraftig nedbør. Da vil rørene kunne lekke urenset kloakk til elver i nærheten og til indre Oslofjord.

Hovedsystemet overbelastes

Inntil for fem år siden var Akerselva en viktig sikkerhetsventil for Oslos avløpssystem. Men i 2014 åpnet rørsystemet Midgardsormen, som skulle hindre at kloakk flyter over i elver og ut i sjøen ved kraftige regnskyll. Oslo kommune brukte 1,4 milliarder på rørene som går fra Kuba på Grünerløkka via Bjørvika til renseanlegget ved Bekkelaget.

Likevel fører kraftige regnskyll fortsatt til at urenset kloakk renner ut i sjøen ved Bjørvika. Når hovedavløpet oversvømmes, kommer vesentlige mengder urenset kloakk ut i elver og i indre Oslofjord. Helgens regnskyll førte ikke til overløp i Midgardsormen, men kun i de mange mindre avløpsrørene.

Overløp er en sikkerhetsventil som skal hindre skader på rørene ved store vannmengder. Det betyr at dersom en ledning blir full av vann, renner det av til elver eller til sjøen, slik at man minimerer skader på boliger og i området ellers.

Oslo brann- og redningsetat jobbet med å fjerne vannet som samlet seg i Maridalsveien natt til søndag. Audun Braastad / NTB scanpix

– Oversvømmes en gang i året

Målet ved byggingen av Midgardsormen var at slike overløp, altså tilfeller av urenset kloakk i sjøen, skulle skje mindre en én gang hvert tredje år med det nye anlegget. Likevel har det skjedd omtrent én gang i året siden åpningen i 2014.

Bjørn Rosseland er seksjonsleder for avløpstransport i Vann- og avløpsetaten. Etaten er ansvarlig for driften av ledningsnettet og pumpestasjonene knyttet til kloakkavløpene i Oslo. Han forteller at det ved fem anledninger er blitt oversvømmelser knyttet til hovedavløpet Midgardsormen.

Rosseland mener Midgardormen har riktig kapasitet, og påpeker at renseanlegget ved Bekkelaget ikke er ferdig utbygd ennå. Det påvirker kapasiteten til hele systemet.

– Det er vanskelig å si noe sikkert om kapasiteten til Midgardsormen før renseanlegget er klart. Utbyggingen skulle vært ferdig nå. Men forsinkelser gjør at den blir ikke ferdig før om et par år.

Les også 7400 lyn slo ned over Østlandet i helgen

– Hovedavløpet er blitt oversvømt fem ganger siden 2014. Burde det ikke vært null ganger, når man bygger et så stort og kostbart røranlegg?

– Nei, det er ikke meningen at det aldri skal skje oversvømmelser. Å bygge rør med veldig mye større kapasitet ville blitt veldig kostbart, sier Rosseland.

To ambulanser under utrykning måtte snu i Maridalsveien ved Vulkan da veien var oversvømt. Audun Braastad / NTB scanpix

– Jobber med flere tiltak

Rosseland forteller at det i tillegg til hovedavløpet finnes hundrevis av små og mellomstore avløpsledninger. Også disse kan bli oversvømt ved store nedbørsmengder, og fører til at urenset kloakk renner ut i elver og i sjøen.

Det er særlig områdene langs Akerselva og Hovinbekken som fører til at det kommer kloakk ut ved Bjørvika, noe som medfører begrensninger for badende ved Sørenga.

– Vi jobber med å iverksette både korte og mer langsiktige tiltak for de mindre rørene. Nedbøren vi har hatt i det siste har i større grad vært veldig kortvarig og intens. Da kommer det mye nedbør på veldig kort tid, på en måte som vi ikke forutså for noen år siden.

Les også Over 70 forsikringssaker etter skybruddet i Oslo sentrum

De raske tiltakene innebærer:

Oftere spyling og rensing av rør, slik at oppsamlinger av grus og sand ikke fører til at rørene tetter seg.

Å kle rørene med en innvendig strømpe, som gjør innsiden glattere og fører til at vannet renner raskere videre.

Å koble små rør som overbelastes til større rør som kan ta av mer vann.

Han mener det er vanskelig å forutse hvor behovet vil være størst.

– Det endrer seg hele tiden hvilke områder som er mest utsatt, sier Rosseland.

For områder som er utsatt for mer omfattende oversvømmelser jobber Vann- og avløpsetaten med langvarige prosjekter.

– Det tar lengre tid, fordi vi da må koordinere med en rekke andre etater og private selskaper. Denne type utbedringer skjer mer i sammenheng med den øvrige byutviklingen, og krever ofte langvarig gravearbeid.

Liv Kari Skurdal Hansteen i Rådgivende Ingeniørers Forening. Nicolas Tourrenc

– Kan ikke bygge seg ut av problemet

Liv Kari Skudal Hansteen er administrerende direktør for Rådgivende ingeniørers forening. Hun mener bærekraftig håndtering av nedbør er viktigere enn å bygge ut avløpssystemet videre.

– Man kan rett og slett ikke bygge seg ut av problemet ved å dimensjonere avløpsnettet til å ta unna alt vannet som kan komme. Det betyr at man i stedet må satse på klimatilpasset håndtering som innebærer å infiltrere og fordrøye overvannet lokalt og deretter sørge for trygg avrenning.

Hansteen løfter frem følgende tiltak:

Økt innslag av grøntarealer som drenerer vann.

Gjenåpne bekker.

Ta vekk asfalt areal (for eksempel til parkering) og erstatte med annen overflate- materiale som kan drenere vann.

Grønne tak.

Blå tak (holder igjen vannet og porsjonerer det ut i passe mengder som er mulig for avløpsnettet å ta imot).

Utforme gater slik at deler av veien også kan være «vannveier» uten at det går ut over trafikantene (biler, syklende og gående).

Hun legger vekt på at overvann er et urbant problem, på grunn av de mange tette bygningene, og ugjennomtrengelige asfaltflater.