Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): - Debatten om den største og viktigste velferdsreformen tvinger seg fram i Norge, selv om den av en eller annen grunn omtrent ikke omtales med et ord i det politiske ordskiftet. Det virker som om hele sykelønnsdebatten holdes i sjakk av LO og NHO, sier Olaf H. Thommessen, administrerende direktør i Bedriftsforbundet.

- Derfor synes jeg det er så flott at ungdomspolitikerne tar initiativet til en åpen offentlig diskusjon om sykelønnsordningen og finansiering av velferdsstaten. De gjør det svært få etablerte politikere ser ut til å tørre.

- Jeg skjønner at de unge er opptatt av dette, for til syvende og sist må de betale regningen. De har all grunn til å være langt mer bekymret enn folk som pusher 50, sier han.

Nye løsninger

Thommessen mener at sykelønnen er den store elefanten i rommet når offentlige ytelser diskuteres.

- Vi har som kjent betydelig høyere sykefravær enn resten av Vest-Europa og dobbelt så stort som for eksempel Sverige. Litt pussig med tanke på at vi er verdens rikeste og lykkeligste land.

- For meg er prinsippet enkelt: Er du syk, så er du syk. Da har du rett til å være hjemme fra jobben. Men det går an å finne nye løsninger ved å differensiere. For eksempel å innføre unntak fra redusert sykelønn for helsearbeidere, som ikke bør gå tilbake til jobb før de er smittefrie, sier Olaf H. Thommessen.

Og spør:

- Skal arbeidsgiverne betale, skal staten betale, eller skal også arbeidstakerne være med å betale ved sykefravær, slik arbeidstakere er i alle andre sammenhenger?

Insentivene

Bedriftsforbundet tar til orde for en karensdag og 80 prosent dekning de første dagene av sykemeldingen.

- Imidlertid er vi ikke låst til dette. Først og fremst ønsker vi en reell debatt om ordningen. Vi må sikre at arbeidsgiver har insentiver til å få den ansatte tilbake på jobb, samtidig som arbeidstaker har insentiver til å gå på jobb – når han/hun kan, sier Bedriftsforbundets direktør.

- Vi kan derfor for eksempel akseptere at arbeidsgiver tar en større del av ansvaret ved langtidssykemelding, men at arbeidstakeren – eller staten – tar en større del av ansvaret ved korttidsfravær.

Da får vi et bedre insentiv til å få arbeidstakerne tilbake i jobb etter 16 dager når staten overtar finansieringen av fraværet, sier Olaf H. Thommessen.

Produktiviteten

Han peker på at 90 prosent av bedriftene i norsk næringsliv har færre enn ni ansatte og bidrar med 70 prosent av verdiskapningen.

- Et høyt sykefravær har ikke bare stor betydning for offentlige utgifter, men også for produktiviteten i den enkelte bedrift. Når en bedrift med for eksempel fem ansatte opplever gjentakende korttids sykefravær, så går det utover de andre ansatte som må gjøre jobben hans/hennes.

- Samtidig må bedriften betale lønn til den sykemeldte i 16 dager, og eventuelt betale vikar, som dermed medfører doble lønnsutgifter, sier Olaf H. Thommessen.

Ap: - I feil retning

Arild Grande, Ap-medlem i Stortingets arbeid- og sosialkomité, ønsker et trygt og rettferdig arbeidsliv.

TRUSSELEN: - Den største trusselen mot velferdsstaten er høyresidens forskjellspolitikk, sier Arild Grande, her sammen med Anette Trettebergstuen og Jonas Gahr Støre i stortingssalen. Foto: Håkon Mosvold Larsen / NTB scanpix Vis mer

- Forslaget om å kutte i sykelønnen går i feil retning og vil støte flere ut av arbeidslivet. Jeg er dypt bekymret for at dette utspillet er det første signalet om at regjeringen planlegger å kutte i sykelønnsordningen nå som Venstre er kommet i regjering og IA-avtalen snart går ut, sier Arild Grande.

Den største trusselen

Ap-representanten mener det er typisk høyresiden å hevde at velferdssamfunnets framtid er truet og at det er de kronisk syke og folk i belastende yrker som har skylda.

- Men den største trusselen velferdssamfunnet står overfor er høyresidens politikk som øker forskjellene og setter grupper opp mot hverandre.

- Dersom høyrekreftene faktisk var opptatt av velferdssamfunnets bærekraft, burde de jobbe for å få flere inn i arbeidslivet, ikke støte folk ut. En av tre i yrkesfør alder er utenfor arbeidslivet, mange unge ender opp som uføre, sier Arild Grande.

Avslørende

Framfor å løse de store oppgavene kutter høyresiden i skattene og lar de som sitter nederst ved bordet ta regningen.

- Hadde regjeringen gjort jobben sin med å inkludere flere i arbeidslivet, ville det ikke vært noe problem å finansiere sykelønnsordningen. Det er ganske avslørende at høyresiden har råd til skattekutt i milliardklassen til de som har mest fra før, mens de ikke ser seg råd til å bidra til et inkluderende og rettferdig arbeidsliv, sier Arild Grande.

Og legger til:

- Den største utfordringen når det gjelder sykefravær er ikke korttidsfraværet, men langtidsfraværet. Det løses kun gjennom å intensivere arbeidet for et mer inkluderende arbeidsliv. Kutt i sykelønna vil iallfall ikke hjelpe noe på langtidsfraværet.