– I en tid hvor man diskuterer norske verdier, er det foruroligende at en sittende minister i justissektoren uttaler at det kan bli nødvendig å sette menneskerettighetene til side, sier Adele Matheson Mestad, jurist og nestleder ved Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter.

– Listhaugs uttalelse er både oppsiktsvekkende og alvorlig.

Sylvi Listhaug og Frp har flere ganger ment at asylsøkere med avslag på asylsøknaden, men som ikke forlater landet frivillig, må settes på lukket mottak.

I går tok Listhaug til orde for at internasjonale menneskerettighetskonvensjoner må vike dersom det er nødvendig, og begrunnet det med sikkerheten til det norske folk.

– Kan ikke bryte EMK

– En norsk regjering kan ikke bare velge å bryte EMK. I Norge er de mest sentrale menneskerettighetene gjennomført via menneskerettighetsloven. Den innebærer enkelt sagt at hvis en norsk lov er i konflikt med menneskerettighetene, så vinner menneskerettighetene dersom en sak prøves for domstolene, forklarer Mestad.

– Vi har også inntatt en rekke menneskerettigheter i grunnloven vår. Den kan bare endres gjennom en omfattende prosess. Man må ha to tredels flertall i Stortinget, og det må skje med et valg imellom. Så man er ganske godt bundet til masten.

Mestad understreker at man ikke kan fengsle en gruppe mennesker uten individuelle vurderinger.

– Vi har allerede regler som skal sikre at kun personer med lovlig opphold får bli i Norge. Utlendingsmyndighetene kan fengsle utlendinger som har fått avslag på sine asylsøknader, hvor det foreligger en unndragelsesfare, det vil si at de motarbeider retur. De kan holdes på Trandum i påvente av utsendelse, men hver enkelt person skal vurderes individuelt på en rettssikker måte, sier Mestad.

Jurist: – Valgkamputspill med lite realitet

Valgflesk og populisme, sier Jon Wessel-Aas, advokat og styreleder i Den internasjonale juristkommisjonen i Norge, om Listhaugs utspill.

– Jeg er fristet til å tenke at dette er mest retorikk i en valgkamp. Her prøver man å oppstille menneskerettighetene som en slags trussel for landets sikkerhet, og det er det empirisk veldig liten grunn til å gjøre, sier Wessel-Aas.

– Det er populisme ute og går blant en del politikere som nærmest skylder på menneskerettighetene som hindringer i politikken, ofte når det gjelder andre enn våre statsborgere, mener han.

Også jurist og forsker Anine Kierulf mener Listhaug-forslaget er urealistisk.

BLIR STOPPET: – Dersom regjeringen bevisst bryter menneskerettighetene, blir det stoppet av domstolene, sier jurist Anine Kierulf. Foto: Terje Bendiksby / NTB scanpix

– Det fremstår som et valgkamputspill med liten grad av realitet, sier Kierulf.

– Hva kan konsekvensen bli dersom en norsk regjering skulle ønske å bryte med menneskerettighetene?

– Hvis en norsk regjering bevisst bryter en menneskerettslig regel, har vi heldigvis maktfordeling her i landet, så det er ikke bare regjeringen som bestemmer. Bevisste brudd på menneskerettighetene fra politisk hold vil bli stoppet av våre domstoler, sier Kierulf.