Ap vil ha slutt på narko-kriminalisering

Besittelse og bruk av narkotika skal ikke lenger føre til straff, mener Arbeiderpartiet i Bergen.

Publisert Publisert 8. februar 2014

Lokallagsleder Marte Mjøs Persen (Ap) ønsker en ny narkotikapolitikk i Bergen og Norge.

Denne artikkelen er over seks år gammel

— Vi har i dag vedtatt ny banebrytende ruspolitikk, sier lokallagsleder Marte Mjøs Persen.

Hun sier partiet ønsker å innføre den såkalte «Portugal-modellen», som går ut på at behandling skal erstatte fengselsstraff for bruk og besittelse av narkotika.

Ser til Portugal

Ifølge Mjøs Persen har antall overdosedødsfall gått kraftig ned etter at Portugal avkriminaliserte bruk av narkotika i 2001.

I det vedtatte resolusjonsforslaget står det at «fokuset på rehabilitering og forebygging bidrar til at mange får den hjelpen de trenger til å komme seg ut av rusavhengigheten, samt at politiet gis muligheten til å bruke ressurser på å ta bakmennene, fremfor de rusavhengige.»

Bruk og besittelse av narkotika er helt eller delvis avkriminalisert i blant annet Danmark, Belgia, Luxemburg, Sveits, Østerrike, Tsjekkia, Spania, Portugal, Kroatia, Moldova og Russland.

Tanken er heller ikke ny i Norge. Allerede i 2002 foreslo straffelovkommisjonen å avkriminalisere bruk og besittelse av narkotika, men uten at det har blitt fulgt opp av Stortinget.

- For mye moralisme

— Vi ønsker en vitenskapelig tilnærimng til dette politikkområdet. Debatten blir veldig ofte preget av moralisme. Vi vet at kriminalisering av bruk og besittelse ikke virker, sier Mjøs Persen.

Hun ønsker at myndighetene skal innse at et nullforbruk av narkotika er umulig å nå, og at kriminalisering av bruk kun virker stigmatiserende.

Ja til heroin

Arbeiderpartiet i Bergen gikk også inn for følgende politikk på rusfeltet:

De vil opprette brukerrom hvor alle stoffer kan injiseres eller røykes. Disse bør plasseres i nærheten av større russcener

Regjeringen bør gi tillatelse til Avdeling for rusmedisin i Helse Bergen å igangsette et forsøksprosjekt med brukerrom og heroinassistert behandling og det må åpnes for behandling med syntetisk heroin i LAR

De statlige tilskuddene til substitusjonsbehandling for narotikaavhengige og oppfølging gjennom LAR må styrkes, slik at en reduserer dødstallene knyttet til narkotikamisbruk.

- Dere sier blant annet ja til heroinassister behandling. Er ikke dette å gi opp på vegne av rusmisbrukeren?

— Disse tiltakene omhandler de aller hardeste brukerne. Skal vi ikke kunne gi dem også et tilbud? Skal de bare overlates til seg selv? For oss handler dette om å gi dem et verdig liv, sier Marte Mjøs Persen, leder for Arbeiderpartiet i Bergen.

Publisert Publisert: 8. februar 2014 21:42