Bakke-Jensens definisjon på demokrati: Når alle er enige – med meg. | Joacim Lund

13. feb. 2019 05:45 Sist oppdatert 13. februar 2019

Forsvarsminister Frank Bakke-Jensen (H) går til angrep på høringsinstansene for å få gjennom en ny og omstridt lov om Etterretningstjenesten. Marvin Halleraker

I kampen for retten til å overvåke satser forsvarsministeren på angrep som det beste forsvar.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

«Nei. Det er ikke aktuelt å legge den bort. Jeg mener også at Datatilsynet bør respektere at vi lever i et demokrati, og at det er på denne måten vi utvikler lovgivningen vår.»

Det var det forsvarsminister Frank Bakke-Jensen (H) sa på Dagsrevyen mandag. Ordrett.

Her trengs en opprydding.

Bakvendtland-Jensen

Bakteppet er altså at Forsvarsdepartementet har sendt et svært kontroversielt lovforslag ut på høring. Går forslaget gjennom, kan Etterretningstjenesten i fremtiden lagre metadata om norske borgeres kommunikasjon i halvannet år og gjøre søk i denne informasjonen uten tilsyn dersom de selv mener at det er grunner til det.

Det er en svært omfattende og inngripende endring.

Hvordan forsvarsminister Bakke-Jensen får det til å bli upassende eller udemokratisk at Datatilsynet kommer med kritiske innspill til dette lovforslaget, er komplett uforståelig.

Det motsatte er jo tilfelle.

Datatilsynet er en av høringsinstansene og ber i sin høringsuttalelse regjeringen ikke gå videre med lovforslaget fordi det sannsynligvis er i strid med både Grunnloven og Norges menneskerettslige forpliktelser.

Andre ville formodentlig takket pent for innspillene og tatt dem med i det videre arbeidet. I opplæringsøyemed kan imidlertid Bakke-Jensens angrep på høringsinstansene fungere som et godt eksempel på hvorfor vi i det hele tatt skal ha høringer.

Litt om høringer

Statsråden trenger ikke gå lenger enn til regjeringens egne nettsider for å finne en god forklaring på hva en høring egentlig er:

«Ein sender saker på høyring av di det er ein demokratisk rett for alle å få vere med på å utforme offentleg politikk og av di synspunkta for dei som sakene kjem ved, skal verte kjende for dei som skal fatte avgjerder.»

Bakke-Jensens eget departement, Forsvarsdepartementet, har sendt lovforslaget ut på høring for at forvaltningen skal opplyse saken så godt som mulig før en beslutning blir tatt, og for at innbyggere, organisasjoner og næringsliv skal kunne føre kontroll med forvaltningen og hvordan den løser oppgavene sine.

Dette er grunnleggende demokratiske rettigheter og funksjoner. Og for ordens skyld:

Om Datatilsynet utviser demokratiforakt i sin høringsuttalelse, er de i godt selskap.

Advokatforeningen: «Krenker Norges menneskerettslige forpliktelser»

Advokatforeningen leverte sin høringsuttalelse omtrent samtidig som Bakke-Jensen lot seg intervjue av Dagsrevyen. Deres juridiske vurdering var den samme som Datatilsynets: Lovforslaget utfordrer Grunnloven og inneholder flere krenkelser av Norges menneskerettslige forpliktelser.

Mener forsvarsministeren at også Advokatforeningen utviser forakt for demokratiet når de lander på at lovforslaget hans kan være ulovlig? Hva med Tekna (Teknisk-naturvitenskapelig forening)? De vender også tommelen ned og uttrykker bekymring for «de etiske sidene ved forslaget, inkludert personvern­implikasjoner, nedkjølingseffekt, mulig formålsutglidning, hva et slikt verktøy kan brukes til i feil hender, og risiko for svekket tillit til myndighetene».

Med andre ord: Mange av høringsinstansene har legitime og substansielle innvendinger mot lovforslaget.

Én av dem er en oppsiktsvekkende kort tidsfrist.

Hastverk er lastverk

Det 395 sider lange høringsnotatet ble sendt ut 12. november 2018. Høringsfristen ble satt til 12. februar. Det blir to og en halv måned, hvis man trekker fra jule- og nyttårsfeiringen. Tre måneder er standard høringsfrist. Utredningsinstruksen sier at fristen skal tilpasses omfanget av tiltaket og hvor viktig det er. For eksempel ble det gitt seks måneders høringsfrist da forslaget til ny straffeprosesslov var ute på høring.

Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter (NIM) er en av høringsinstansene som har bedt om utvidet høringsfrist, men fått blankt nei. Advokatforeningen skriver i sin høringsuttalelse at det er «uforståelig og uforsvarlig» og mener det legger et dårlig grunnlag for en tilstrekkelig grundig høringsprosess.

Det etterlatte inntrykket er at forsvarsministeren og departementet hans har utvist en betydelig arroganse i høringsprosessen. Og det er kanskje ikke så rart. Bakke-Jensens angrep på Datatilsynet mer enn antyder at dette uansett bare er en skinnprosess, og at loven skal bankes gjennom uansett hva brysomme høringsinstanser måtte innvende.

Tillat meg derfor å påpeke følgende:

Frank Bakke-Jensen bør respektere at vi lever i et demokrati, og at det er på denne måten vi utvikler lovgivningen vår.