TRONDHEIM 2008: Kirurgisk inngrep på operasjonsstue på St. Olavs Hospital i Trondheim. Vis mer byoutline Gorm Kallestad

Kommentar

Kreftsyke i kø

Unge mødre med kreft må vente i månedsvis på behandling i det offentlige helsevesenet. Og stadig flere nordmenn har privat helseforsikring.

Elin Ørjasæter Elin Ørjasæter var frem til juni 2012 konsulent i PR- og informasjonsbyrået Burson-Marsteller. Hun er tidligere E24-kommentator, og jobber nå som foredragsholder og forfatter. Hun har tidligere vært personaldirektør, hodejeger og forhandler i fagforening. «Lederboka, hodejegerens beste tips» og den humoristiske selvbiografien «Det glade vanvidd» er to av hennes bøker. Født: 25. februar 1962 Avhengig av: Kaffe og Twitter. Drømmebil: Mini Roadster cabriolet. Angrer på: At jeg jobbet så mye da barna var små. Favorittartist: Willie Nelson, Phil Ochs og Johnny Cash. Beste bok: «Borgerkrigen» av Hans Magnus Enzensberger. En dystopi som kom ut på 80-tallet og forandret mitt syn på verden. Både borgerkrigene i Afrika, 11. september og 22. juli kan sees som en bekreftelse på bokas dystre profetier.

Publisert: Publisert: 29. juni 2011 14:14

Om lag 240 000 nordmenn har i dag en helseforsikring, og 90 prosent har den gjennom jobben. Inntil nylig har forsikringen stort sett blitt brukt på privatklinikker for banale og ikke livstruende lidelser.

Så sent som i 2009 skrev jeg i E24 at dette var helt greit. Det er jo ingen som vil bruke helseforsikringen sin på kreft, mente jeg. Nå er dessverre bildet endret.

Det private helseforetaket Aleris åpnet nylig et senter for rask diagnostisering av kreft. Forsikringsselskapet Vertikal har opplevd en oppsiktsvekkende økning i at folk bruker helseforsikringen nettopp når de får kreft.

”Paradoksalt nok har den rødgrønne regjeringens motstand mot å bruke private tilbydere gjort at markedet for privat betalte helsetjenester har vokst,” sier nestleder i Høyre og leder av Stortingets helse- og sosialkomite Bent Høie.

Sylvia Brustad brukte en privat legevakt for barna sine, da hun var helseminister. Gad vite hvor mange politikere som har tegnet privat helseforsikring for seg selv eller sine barn?

Køene for kreft er en av de dårligste nyhetene for velferdsstaten på lang tid. Også fordi det vil forsterke en todeliing av helsevesenet. Privat betalte løsninger blir brukt ved kritisk sykdom, ikke bare som en luksus for folk med vondt i kroppen og dårlig tid.

Sakte men sikkert kan det gå mot en todeling av helsevesenet.

For når de private tilbudene er best, vil de ressurssterke miste interessen for de offentlige tilbudene. De vil slutte å klage og slutte å kreve endringer, med den følge, at det offentlige helsevesen får lov å forfalle i fred.

Men fortsatt skaper mangler i helsevesenet, heldigvis, store overskrifter over en bred mediefront.

Høyre viet hele sin pressekonferanse før sommeren på helsevesenet, med forslag om hvordan man kan få raskere kreftdiagnoser og færre feil. Opprettelsen av spesialiserte diagnosesentre var et av kravene.

Fredag gav regjeringen en 20 dagers kreftgaranti, fra sykehushenvisning til behandlingsstart. Ifølge Høyre er ikke dette nok. Vi bør, som i Danmark, ha en 48-timers regel fra mistanke om kreft til utredningen starter.

De får støtte av kreftspesialisten Rolf Kåresen, som i Dagsrevyen fredag sa at man lett kan tape i utredningstid det man vinner på behandlingstidsgaranti.

Spørsmålet er hva disse garantiene er verdt. Den 32-år gamle kvinnen som sto fram i Aftenposten forrige uke ventet ti uker fra diagnosen ble satt til behandlingen startet.

En 57 år gammel kvinne fortalte i TV2 om seks måneder fra symptomene ble påvist til hun fikk kreftdiagnosen. Begge deler er vel allerede et brudd på en annen garanti, nemlig bestemmelsene i pasientrettighetsloven.

Ifølge en risikoutredning fra Helsetilsynet i fjor er den største feilen i kreftbehandling forsinkelser innen diagnostikk og forsinkelser for radiologisk behandling. Og mange feil skyldes rett og slett rot og dårlige rutiner.

I tilegg kommer rene kapasitetsproblemer. Men hva er egentlig kapasitetsproblemer? Det er ofte bare manglende prioritering. Hvor mange 80-åringer fikk startet sin kreftbehandling mens den 32 år gamle moren ventet i kø?

Med eldrebølgen kommer en gigantisk vekst i antall krefttilfelle, og alle kan få forlenget livet en måned eller ti, hvis vi vil. Politikerne kan love i vei, uten å stille samtidige krav om å prioritere fornuftig.

Forventet gjenværende levealder må spille en rolle. En flat garanti til alle om rask diagnose og behandling er meningsløst. Både fordi vi faktisk skal dø av noe.

Men også fordi ”mistanke om kreft” kan brukes om nær sagt hvilket som helst symptom.

Gratis medisinsk behandling av høy kvalitet er en bærebjelke i den skandinaviske velferdsstaten. Kong Salomo og Jørgen Hattemaker skal behandles på de samme sykehus og av de samme legene.

Men nye og stadig dyrere medisiner som kan forlenge livet enda en måned, gjør at noen må velge hva staten skal dekke.

Prioritering må handle om forventet gjenstående levetid og livskvalitet. Hvis politikerne ikke tør å prioritere vil helsevesenet forvitre slik at stadig flere unge mennesker baserer seg på privat betalte løsninger.

Over en million nordmenn kan ha privat helseforsikring om seks år, het det i en rapport fra Manifest analyse i 2009.

Det nye er at de bruker den på kreft. Da er det klassedelte helsevesenet en realitet, før vi vet ordet av det.

Følg Ørjasæter på Facebook

Her kan du lese mer om E24