Du har hørt statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) sige det igen og igen: Det går godt i Danmark. Og det er faktisk sandt, hvis man skal tro Det Økonomiske Råds efterårsrapport, der blev præsenteret tirsdag.

Her er de 10 vigtigste pointer:

1. Det går godt i Danmark

Væksten i Danmark er »bredt funderet«, lyder det fra vismændene, og såvel eksport og investeringer som privat forbrug vil drive væksten i de kommende år. Vækstraterne i BNP ventes at være ca. to procent frem mod 2025.

2. Det går også godt i de lande, vi handler mest med

Det økonomiske opsving er stærkt i Sverige og Polen med en gennemsnitlig BNP-vækst på 3,2 procent og 3,3 procent i perioden 2014-16, mens den i Tyskland var ca. 1,6 procent. Vismændene mener, at udsigterne for de vigtige eksportlande fortsat er positive.

3. Skyerne på himlen er Brexit og Kinas kreditvækst

Der er selvfølgelig forskellige usikkerheder i verdensøkonomien, der kan påvirke dansk økonomi negativt. Fortrinsvis Storbritanniens udmeldelse af EU og risikoen for lav vækst eller finansiel krise i Kina, hvor vismændene advarer om en »kraftig kreditvækst«.

4. Der er styr på de offentlige finanser herhjemme

Opsvinget har forbedret de offentlige finanser, og arbejdsstyrken forventes at stige de kommende år. Selv om finanserne er »grundlæggende sunde«, er der ikke mulighed for at lempe finanspolitikken ud over, hvad der allerede ligger i finanslovsforslaget for 2018, advarer vismændene.

5. Udenlandsk arbejdskraft holder opsvinget i gang

Siden 2. kvartal 2013 er lønmodtagerbeskæftigelsen steget med ca. 150.000 personer. I samme periode er antallet af beskæftigede udenlandske statsborgere steget med knap 75.000 personer. Der er langt overvejende tale om personer med bopæl i Danmark. Knap 40 procent af stigningen er personer fra Østeuropa, mens yderligere godt 35 procent er personer fra lande uden for Europa. Blandt andet er der en mærkbar stigning i antallet af personer med flygtningestatus.

6. Vi vil forlange mere i løn

Lønstigningerne i både industri og bygge- og anlægssektoren er fortsat moderate. Den lave ledighed og stigende mangel på arbejdskraft vil trække i retning af større lønstigninger de kommende år. Vismændene lægger til grund, at lønningerne i industrien stiger fra 2 ¼ pct. i 2016 til ca. 3 ¼ procent i 2019.

7. Der er færre på langvarig offentlig forsørgelse

I 2016 havde godt 395.000 personer i den erhvervsaktive alder været offentligt forsørget i mindst fire af de sidste fem år, når der ses bort fra SU. Det svarer til 13,4 procent af befolkningen i den erhvervsaktive alder og er et fald på mere end et procentpoint siden årtusindeskiftet, hvor andelen var 14,6 procent. Det største fald er efter ændringer i efterløn og reformer af kontanthjælpen, herunder indførelsen af integrationsydelsen, sket blandt de 60-64-årige og indvandrere, som dog kommer fra et meget højt niveau.

8. Vi undgår (formentlig) boligbobler og dramatiske rentestigninger

Økonomer er notorisk ringe til at forudsige bobler og renteudvikling. Men alligevel: Hvis man skal tro vismændene, vil renten stige frem mod 2025, men moderat. Stigningen i renten samt et større udbud af nybyggede boliger gør, at presset på boligmarkedet ikke vurderes at føre til en boligprisboble.

9. Der er risiko for snyd med boligjobordningen

I regeringens finanslovsforslag for 2018 lægger regeringen op til, at den nuværende boligjobordning erstattes af en ny permanent ordning, der skal målrettes serviceopgaver i hjemmet. Vismændene er ikke begejstrede for, at erhvervsstøtteordningen videreføres. De frygter snyd og misbrug og henviser til erfaringer fra Sverige med »betydelige kontrolproblemer«.

10. Realkreditten er for dyr

De senere år har realkreditinstitutterne hævet bidragssatser og gebyrer markant. Vismændene lægger op til, at det kan blive nødvendigt at gribe direkte ind i prisdannelsen ved f.eks. at lægge et loft over alle gebyrer bortset fra bidragssatsen, som realkreditten ville få en større tilskyndelse til at konkurrere på.