Når kulturminister Marianne Jelved i disse dage kæmper for at forhandle et bredt filmforlig hjem, er det ikke kun støttekronerne til dansk film, der er til forhandling.

Også danske computerspil er med i regnskabet, men ser ligesom for fire år siden ikke ud til at få tildelt markant flere penge.

Læs også : Kommentar: Bredt filmforlig bliver mere af det samme

De seneste fire år har den samlede spilbranche herhjemme haft mulighed for at søge op til fem millioner kroner i støtte til at udvikle nye spil. Det beløb står ikke til at blive ændret drastisk, ifølge DR Kulturs kilder.

"Ikke nok til at dække potentialet"

Det bobler ellers med potentiale i den danske spilbranche, ifølge både spiludviklere, en ekspert og branchefolk, som DR Kultur har talt med. De ærgrer sig alle over udsigten til, at spilbranchen ikke ser ud til at få en mærkbar saltvandsindsprøjtning.

- Det lader til, at der bliver en smule flere penge til os denne gang. Men det spændende bliver hvor meget. For selv en fordobling af det nuværende støttebeløb er ikke nok til at dække det potentiale, der ligger i den danske spilbranche, siger Jan Neiiendam, der chef for spilbrancheorganisationen Interactive Denmark.

Branchen i tal 40 de mest markante spilvirksomheders herhjemme viser, at årsresultatet for brancheudsnittet er steget med 133 procent fra 2012 til 2013. Det viser en gennemgang lavet af Berlingske Research i oktober 2014. Til gengæld viser gennemgangen også, at næsten dobbelt så mange af virksomhederne har røde tal på bundlinjen i 2013 sammenlignet med året før.

Håber på en femdobling

Han håber på, at de fem årlige millioner, som spilvirksomheder kan søge om at få del af, sættes op til 25 millioner kroner.

Vi kan se, at mange af dem, der har fået støtte i opstartsfasen, formår at rykke kommercielt senere. Jan Neiiendam, chef for Interactive Denmark

- En analyse fra Det Danske Filminstitut siger, at der er et støttebehov svarende til en årlig bevilling på op til 25 millioner årligt. Derfor er jeg bekymret for, at vi ikke får løftet talenterne med færre penge, siger Jan Neiiendam og fortsætter:

- Her i Interactive Denmark har vi jo et erhvervsmæssigt fokus, og vi kan se, at mange af dem, der har fået støtte i opstartsfasen, formår at rykke kommercielt senere.

Først støtte - så kommercielt vokseværk

At støttekronerne ikke er penge ud af vinduet, er Miguel Sicart enig i. Han er lektor i computerspil på IT Universitetet i København.

- De danske spilvirksomheder, der har fået støtte, vokser ofte og kan derfor ansætte flere, og på et tidspunkt har de vokset sig så store, at de ikke har brug for at søge støtte mere. Eller også bliver de så store, at de bliver opkøbt af store internationale firmaer, sådan som vi har set med danske Press Play, der er opkøbt af Microsoft. Men de har stadig base i København, siger Miguel Sicart.

Han ser det som en positiv udvikling, hvis politikerne beslutter sig for at sætte støttebeløbet til danske computerspil op til de 25 millioner kroner, som også Jan Neiiendam fra Interactive Denmark håber på.

- Selv de mellemstore spilfirmaer kan sagtens få brug for støttepenge - ikke fordi det ikke kører rundt for dem, men fordi de på den måde kan få plads til at være mere innovative. Det skaber et sikkerhedsnet til at prøve noget nyt af, siger Miguel Sicart.

Ingen kære mor - eller DR

For Jan Neiiendam handler det også om, at spiludviklere herhjemme - modsat tv-folk - ikke har en stor licensfinansieret virksomhed som DR at afsætte sine produkter til.

- Hvis man vil lave et spil som kreativ spiludvikler i dag, er man nødt til at lave en virksomhed for at få det ud på markedet. Man kan ikke gå hen til en licensbetalt virksomhed og afsætte sine ideer, siger Jan Neiiendam.

Danske spil er i høj grad mere legende, end hvad vi ser fra udenlandske spil. Lektor Miguel Sicart fra IT Universitetet

Hvis støttebeløbet til spilbranchen sættes op, får branchen også udviklet flere danske talenter og spilproduktioner, hvoraf flere kan bidrage positivt til den danske spilbranches vækst, mener Jan Neiiendam.

Danskerne leger mere

For lektor Miguel Sicart handler det også om at støtte op om noget særligt dansk - noget man ikke finder andre steder.

- Danske spil er i høj grad mere legende, end hvad vi ser fra udenlandske spil. De har stærke personligheder og mere kant. Det kan man jo også se i et spil som 'Limbo'. Derudover er der også skæve sociale spil som dem, KnapNok Games laver. Det ser man ikke i andre lande, siger Miguel Sicart.

Læs også : Filmbranchen: Biograffilm skal hurtigere sættes til salg digitalt