Det er afgørende for et demokratisk samfund, at medierne er frie og uafhængige, og at grundlaget for mangfoldighed på samtlige platforme sikres. I Danmark har vi en forbilledlig public service-tradition, som er vigtig at videreføre.

Så tidligt som i 1926 blev public service-forpligtelsen formuleret som mediedækning af »alsidig, kulturel og oplysende art« i den danske radiolov. Den uovertrufne styrke ved public service er dets fokus på oplysning og kvalitet fremfor varetagelsen af kommercielle hensyn. Public service-medierne sikrer altså mangeartethed i medieudbuddet og spiller en væsentlig rolle i samfundets sammenhængskraft. DR tjener eksempelvis til at sikre befolkningen væsentlig viden om samfundet, så enhver har mulighed for at deltage i den offentlige debat, hvilket styrker den demokratiske proces.

Derudover udfylder DR en vigtig rolle som skaber og formidler af dansk kunst og kultur. DR er med andre ord en væsentlig kulturinstitution, som er værd at bevare.

De seneste års medieudvikling har imidlertid betydet, at de statslige, licensfinansierede medier og de private medier i stigende grad deler platform på nettet. Hvor private medier af indtjeningsårsager skjuler deres indhold bag betalings-mure, kan DR frit dele ud af sit indhold på dr.dk. Det skaber selvsagt en konkurrenceforvridende situation. Derfor bør balancen mellem de statslige og private mediehuse genoprettes, så der sættes grænser for statsmediernes aktiviteter på nettet.

DR er en mediemastodont med en årlig omsætning på over fire milliarder kroner. Gennem de senere år har DR brugt positionen til at ekspandere. Blandt andet har DR åbnet en række nye TV-kanaler, hvorfor institutionen nu råder over i alt seks kanaler.

Vi finder det derfor oplagt, at DR centrerer sig om højst fire kanaler for fremtiden; DR1, DR2, DRK og en ny DR Junior som afløser for Ultra og Ramasjang.

En stor del af DRs sendeflade går til udenlandsk dramatik og fiktion. Ikke mindst DR3 flyder over med udenlandske film og TV-serier. Langt størstedelen af disse udsendelser ville formodentlig blive vist på kommercielle kanaler, såfremt DR ikke eksisterede. Vi ser derfor gerne DR3 fjernet fra kanalfladen og i stedet lagt på nettet.

Også på radiosiden finder vi det nødvendigt med en omstrukturering. På linje med TV-kanalen DR3 ligger radiostationerne P3 og P7 Mix alt for tæt op ad konkurrerende kommercielle kanaler – især hvad musikvalget angår.

Da P3 er stærkt forankret blandt de unge, foreslår vi, at P3 fremadrettet skal sættes i udbud, hvor der stilles krav til programfladen, samt at minimum 50 procent af musikken skal have dansk oprindelse. P7 Mix derimod bør lukkes, da den ikke opfylder kriterierne for public service.

Som et led i at skabe en bedre balance i mediebilledet er DRs økonomiske ramme selvsagt central. Dansk Folkeparti foreslår at skære DRs budget med 25 procent.

Den offentlige finansiering af DR reduceres således fra 3,7 milliarder kroner til omtrent tre milliarder kroner, hvilket bør indfases over en femårig periode.

DR vil fortsat modtage midler efter den fordelingsnøgle, der findes i dag, ligesom vi heller ikke ønsker at røre ved public service-puljen.

Med det sagt er det klart, at en mere økonomisk ansvarlig udgave af DR, hvor der skæres ind til kernen i public service-forpligtelsen, vil kræve en omstrukturering. DRs økonomi og produktionspriser bør derfor undersøges nærmere, da det indtil nu har været uigennemsigtigt. Hvad vi dog ved er, at DRs generaldirektør i 2014 havde en lønindkomst på 3,7 millioner kroner årligt inkl. pension. Øvrige direktører lå på en løn mellem 1,6 millioner og 2,2 millioner kroner årligt inkl. pension.

Til sammenligning får Danmarks statsminister knap 1,5 millioner kroner årligt inkl. pension. Al ære og respekt for det vigtige stykke arbejde, som direktionen udfører i DR, men lønniveauet er ganske enkelt ude af proportioner. Derfor er det på høje tid at udjævne aflønningerne i DR.

I Dansk Folkeparti har vi endvidere et stærkt fokus på, at public service skal tjene hele landet. Det er derfor vigtigt, at public service, som navnet antyder, sikrer mangfoldighed – også geografisk. Koncentrationen af alle væsentlige nyhedsmedier i København har gennem en årrække været til ugunst for Danmark uden for hovedstadsområdet. I fællesskabets interesse finder vi derfor grundlag for at rette op på denne skævvridning.

Det var derfor glædeligt, at DR selv i november 2015 åbnede DR Danmark beliggende i Aarhus, hvis opgave er at skabe programmer, der afspejler mere af hele Danmark. Afdelingen rummer 280 arbejdspladser, hvilket fortsat kun svarer til omkring otte procent af DRs samlede årsværk. Vi ser derfor dette initiativ udbygget således, at endnu flere af DRs redaktioner rykkes væk fra hovedstaden og til provinsen.

DR er som nævnt i indledningen en uundværlig kulturinstitution, vi bør værne om. Dansk Folkepartis model sikrer således befolkningen den samfundsbærende public service uden at skævvride det danske mediemarked. Ved samtidig at sætte fokus på en bedre geografisk spredning af DR’s redaktioner, er det med andre ord medier til hele Danmark!