I fuglekvarteret i Københavns nordvestkvarter ligger et jobcenter, der ikke er helt som de andre jobcentre i den københavnske kommune.

Her fyger ord som kælling og luder sommetider rundt som verbalt skyts, når borgere tilknyttet centret udtrykker deres frustrationer over for de ansatte. Trusler på livet deles også ud:

»Jeg slår dig ihjel. Jeg smider en bombe i Jobcentret,« lyder det i en indberetning, mens der i en anden står følgende:

»Det er ikke en anmodning når jeg forlanger at min sag overdrages til et kompetent menneske din nidkære kulso, det er et krav som du gør bedst i at efterkomme, hvis din uhumske perkerrøv ikke skal fyres på gråt papir.«

I alt er der i år givet 49 indberetninger fra ansatte på Jobcenter Lærkevej om trusler om vold, trusler eller chikane. De er indgivet til kommunens elektroniske indberetningssytem, Safetynet.

Sammenligner man med indberetninger fra byens øvrige jobcentre, ligger Jobcenter Lærkevej suverænt i top. Antallet af indberetninger er steget fra nul i 2016 til de 49 i 2018. På andenpladsen ligger Jobcentret på Amager med fire indberetninger i 2018. Det viser en aktindsigt, som Berlingske har fået.

Jobcentrenes øverste ledelse er kommunens beskæftigelses- og integrationsforvaltning. Ifølge forvaltningen kan stigningen i antallet af indberetninger på Jobcenter Lærkevej skyldes et øget fokus fra medarbejdere i forhold til at få anmeldt hændelser samt ændringer i indberetningssystemet med større fokus på at krydse af i felterne med »vold« og »chikane«.

Derudover har forvaltningen siden sommeren 2017 oplevet en stigning i tilfælde af chikane, og her fremhæver de chikane på de sociale medier fra borgere over for medarbejderne på Jobcenter Lærkevej.

Stigningen i chikaneepisoder skete i forlængelse af flere demonstrationer, hvor borgere kritiserede kommunens praksis i forhold til blandt andet førtidspension, fleksjob og ressourceforløb. Disse demonstrationer var blandt andet arrangeret af Facebook-gruppen »Jobcentrets Ofre,« der er en social modstandsbevægelse mod »systemet«.

Arkivfoto fra en demonstration ved Jobcenter Lærkevej i 2016. Demonstrationen var arrangeret af Facebookgruppen »Jobcentrets Ofre,« en social modstandsbevægelse, hvor primært borgere, der er tilknyttet jobcentre, mødes. De støtter hinanden og deler deres frustrationer over systemet. Fold sammen Læs mere Læs mere

50.000 samtaler

Berlingske har spurgt centerchef på Jobcenter Lærkevej, Maria Bødker Boje, hvad årsagen er til, at de på centret oplever så mange hændelser, der fører til indberetninger fra de ansatte.

Det har ikke været muligt at få et telefonisk interview med Maria Bødker Boje, men i en e-mail skriver hun, at de borgere, der er tilknyttet Jobcenter Lærkevej, er aktivitetsparate borgere over 30 år, som har andre udfordringer end blot ledighed. En borger er aktivitetsparat, når vedkommende ikke er i stand til at tage et job, men skal hjælpes til at blive det på længere sigt.

På centret holder de årligt mere end 50.000 samtaler med disse borgere.

Det kan være hjemløse borgere, borgere med psykiske problemer, misbrugsproblematikker, fysiske problemer – og ofte i en kombination.

»Det betyder, at mine medarbejdere har en stor opgave i at motivere og genskabe troen på, at der er en plads til den enkelte på arbejdsmarkedet,« skriver Maria Bødker Boje.

Ifølge hende tager medarbejdere og ledelse hver eneste sag om trusler eller chikane alvorligt og ser hver gang på, hvad de har af handlemuligheder.

»Vi kontakter borgerne pr. brev, men har også haft succes med at ringe op og forklare, hvad deres reaktion rent faktisk betyder for vores medarbejdere. En del borgere beklager derefter deres opførsel eller piller chikanerende opslag ned.

Vi tilbyder professionel psykologisk krisehjælp og insisterer på, at medarbejderne har brug for at tale med andre end deres chef om oplevelsen. Vi har også altid en snak om, hvorvidt episoden bør betyde et sagsbehandlerskift.

Derudover tager vi ansvar for de kollegaer, der måske også rammes af episoden til trods for, at det ikke er dem, der er direkte påvirkede,« skriver Maria Bødker Boje.

FAKTA Jobcentre i Københavns Kommune Der findes forskellige jobcentre i Københavns Kommune, som hjælper forskellige grupper af borgere. Berlingske har fået aktindsigt i antal indberetninger fra følgende: Arbejdsmarkedscentret, Sundholmsvej, Amager: hjælper ledige over 30 år, som kan varetage et arbejde, og som ikke har en lang videregående uddannelse.

Center for arbejdsfastholdelse, Baldersgade, Nørrebro: hjælper borgere på sygedagpenge, som er sygemeldt fra job eller A-kasse.

Center for Jobindsats, Lærkevej, Nordvest: hjælper ledige over 30 år, der ikke er klar til at varetage et job.

Karrierecentret, Nyropsgade, Vesterbro: hjælper jobsøgende akademikere.

Ungecentret, Skelbækgade, Vesterbro: hjælper ledige under 30 år, som ikke har en lang videregående uddannelse. Kilde: Københavns Kommune FOLD UD FOLD UD

En arbejdsplads, der ikke lader stå til

Tanja Franck er administrerende direktør i Beskæftigelses- og Integrationsforvaltningen i Københavns Kommune, som kommunens jobcentre hører ind under. Det er derfor hende, der har det overordnede ansvar for de ansatte på jobcentrene.

Ligesom Maria Bødker Boje har hun ikke ønsket at stille op til et telefonisk interview, men har sendt et skriftligt svar.

Hun skriver, at de afholder kurser i konflikthåndtering, og at de tilbyder akut krisehjælp og psykologisk bistand til ansatte, der udsættes for trusler.

»Vi har som arbejdsgiver ansvaret for at sikre et sundt og sikkert arbejdsmiljø.«

Jeg har eksempler på udhængning af ansatte med navns nævnelse på Facebook, kvælertag på vagter, ansatte, der bliver kaldt luder, kælling og trusler på livet. Har det sin rigtighed, at en offentlig ansat skal udsættes for trusler og vold af denne kaliber?

»Nej, det skal være trygt og sikkert at gå på arbejde. Vi vil altid som arbejdsgiver håndtere episoder, som medarbejdere oplever som for eksempel chikane. Derfor beskriver vores chikanevejledning også, hvordan medarbejderen skal kontakte sin leder eller for eksempel arbejdsmiljørepræsentant, og hvordan lederen skal støtte op om medarbejderen.«

Gør I som arbejdsgiver nok for at forhindre, at der opstår trusler og chikane?

»Forvaltningen har som arbejdsgiver ansvaret for at sikre et sikkert og sundt arbejdsmiljø for vores medarbejdere i henhold til arbejdsmiljøloven, og det ansvar tager vi meget seriøst. Det gælder både den lokale ledelse på jobcentret og os i direktionen.«

»Vi søger derfor hele tiden at forbedre de indsatser, vi har for at beskytte vores ansatte og hjælpe dem, hvis de har været udsat for vold, trusler og chikane.«

I en af indberetningerne skriver en ansat, at vedkommende gentagne gange har været vidne til chikane fra en bestemt borger. Ansatte oplever et tilbagefald efter tidligere sygemelding blandt andet med følelse af træthed, modløshed og koncentrationsbesvær. Ansatte frygter at ende i samme situation som sidst og har følelse af mangel på kontrol og overblik. Ansatte frygter for, at der ikke bliver handlet.

Det vidner om en arbejdsplads, der lader stå til og ikke tager medarbejdernes ve og vel alvorligt?

»Jeg kan ikke genkende, at der ikke bliver handlet, for vi er en arbejdsplads, der ikke lader stå til. Vi har tiltag, der både er rettet mod den enkelte og mod kulturen i organisationen ved at klæde ledere og arbejdsmiljø- og tillidsrepræsentanter på i forhold til deres roller for at støtte op og hjælpe berørte medarbejdere,« skriver Tanja Franck.

Berlingske har tidligere skrevet om en Henriette Sommer, der i sin tid som sagsbehandler på Jobcenter Lærkevej blev chikaneret af en kontanthjælpsmodtager, hvis sag hun behandlede.

Hverken ledelsen på Jobcenter Lærkevej eller i Beskæftigelses- og Integrationsforvaltningen i Københavns Kommune ville hjælpe Henriette Sommer med at politianmelde chikanen. Det ville hendes daværende fagforening, HK, heller ikke.

Henriette Sommer endte derfor selv med at politianmelde chikanen. Kim Osbøl, der havde chikaneret Henriette Sommer, blev idømt en bøde på 5000 kr. for chikane.