Blandt de personer, der har været på uafbrudt kontanthjælp i mere end 10 år, er ikke-vestlige indvandrere stærkt overrepræsenteret, viser nye tal

Isoleret fra arbejdsmarkedet sidder der flere tusinde personer, som har været på kontanthjælp uafbrudt i mere end 10 år.

Blandt disse mennesker springer særligt en gruppe i øjnene: 41 procent af dem, der er strandet på bistand, er indvandrere med ikke-vestlig baggrund.

Det viser nye tal fra Beskæftigelsesministeriet.

Til sammenligning udgør gruppen af ikke-vestlige indvandrere og efterkommere cirka otte procent af den samlede befolkning og cirka 11 procent af personerne i aldersgruppen 18-64 år.

Mange årsager

Bag de markante tal for langtidsledighed blandt indvandrere kan ligge en række forskellige årsager, lyder det fra Vibeke Jakobsen, seniorforsker hos Det Nationale Forskningscenter for Velfærd (SFI)

- Nogle kan have været i Danmark i rigtig mange år og er aldrig blevet fast integreret på arbejdsmarkedet. Der kan være tale om, at de ikke snakker særligt godt dansk, ikke har så mange medbragte kvalifikationer, og måske har nogen også dårligt helbred, siger Vibeke Jakobsen.

Se også: Integrationschef: Flygtninge ser arbejde som en straf

Frustrerende

Hun forklarer, at det for mange vil det være frustrerende at være på uafbrudt kontanthjælp i så lang til, fordi man hele siden er i en udsat position. Vibeke Jakobsen peger samtidig på, at det det bliver sværere og sværere at komme tilbage på arbejdsmarkedet, jo længere tid der går.

- Man skal ikke sige, at det er umuligt, men det kan være meget svært. Det er en stor opgave for kommunerne, hvis de skal have alle de her mennesker i arbejde, siger Vibeke Jakobsen.

Ikke en måned i job

Tallene fra Beskæftigelsesministeriet dækker over personer, som har været på kontanthjælp i 10 år eller mere uden en afbrydelse på over tre uger. Altså i realiteten en årelang uafbrudt periode på kontanthjælp - uden en eneste måned på SU, i et job eller andet.

Statistikken viser, at der i 2015 samlet har været 9.795 personer, der uden afbrydelse har været på kontanthjælp i mere end 10 år. Af dem er 4.042 indvandrere med ikke-vestlig baggrund. Dette svarer altså til omkring 41 procent. Et tal, som er så godt som uændret i forhold til året før.

Se også: Seere til DRs tørklæde-pige: Vil du arbejde eller føre korstog

Dansk statsborgerskab

Af andre nationaliteter end dansk er det blandt irakere, somaliere og statsløse, at der findes flest personer på uafbrudt kontanthjælp i mere end 10 år.

Dog er der her tale om relativt små procentsatser, da danske statsborgere udgør den klart største andel af gruppen. Ifølge Beskæftigelsesministeriet skal dette bl.a. ses i lyset af, at nogle langtidsledige indvandrere med ikke-vestlig baggrund har opnået dansk statsborgerskab.

* * *

Beskæftigelsesministeren: Det er fuldstændig uholdbart

Beskæftigelsesminister Jørn Neergaard Larsen mener,at antallet af langtidsledige indvandrere er fuldstændig uholdbart. Foto: Jens Dresling

- Beskæftigelsesminister Jørn Neergaard Larsen (V), hvordan får vi løst disse problemer, som tallene viser?

- Det gør vi ved at tage fat i dem på en realistisk måde og løbende bedømme effekterne af det, vi gør. Når man ser på udviklingen af antallet af kontanthjælpsmodtagere i de senere år og på den etniske fordeling i kontanthjælpssystemet, så tegner der sig et billede, som er fuldstændigt uacceptabelt, og som i sig selv bidrager til en forklaring af, hvorfor der er udviklet parallelsamfund i Danmark.

- Hvilke knapper vil du så skrue på hos dig for at løse problemet?

- Det er helt åbenbart, at vi skal være i stand til at få mennesker med en vis arbejdsevne til at stille sig til rådighed med den arbejdsevne, de har. Det er meningen med både integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet. Efter indførelsen af kontanthjælpsloftet og 225 timers-reglen er vi tvunget til at sætte meget skarpt på, at reglerne faktisk bliver efterlevet. At der i en så ekstremt grad er overrepræsentation af mennesker med en ikke-vest baggrund i kontanthjælpssystemet, er fuldstændig uholdbart.

- Det kræver umiddelbart en vis evne til at slippe uden om de krav, der stilles, hvis man skal være i kontanthjælpssystemet uafbrudt i mere end 10 år. Hvad får dig til at tro, at jeres tiltag kan hjælpe på problemet?

- Vi har bygget kontanthjælpsloftet op på en sådan måde, at det er meget attraktivt selv at have få timers arbejde. Hvis man for eksempel opnår seks timers beskæftigelse om ugen, så tjener man op til 3700 kroner efter skat om måneden. Det vil sige, at selv med seks timers arbejde om ugen, kan man fuldstændig frigøre sig fra alle økonomiske effekter af kontanthjælpsloftet.

- For det er ikke realistisk at forestille sig, at hovedparten mennesker, der uafbrudt har været ude af arbejdsmarkedet i mere end 10 år, får sig et fuldtidsjob. Men vi har gjort det attraktivt for dem at få fodfæste i bare nogle timer.

* * *

'Folk vil rigtig gerne have et arbejde'

Mirka Mozer fra Indvandrer Kvindecentret mener absolut ikke, at der er manglende vilje, der ligger bag, at mange indvandrerkvinder er langt væk fra arbejdsmarkedet. Foto: Privatfoto

Mirka Mozer kender i høj grad til indvandrerkvinders udfordringer med at komme på arbejdsmarkedet. Hun er direktør Indvandrer Kvindecentret på Nørrebro i København, hvor en af de store opgaver består i at få kvinder med ikke-vestlig baggrund i arbejde.

Hun fortæller, at det typisk er begrænsede danskkundskaber, begrænset uddannelsesniveau og begrænset erhvervserfaring, der gør, at det er svært for kvinderne at komme på arbejdsmarkedet. Hun oplever absolut ikke, at der er tale manglende vilje.

- Folk vil rigtig gerne have et arbejde. Vi lever i et samfund, hvor det er så identitetsbærende at have et arbejde, og det vil de mennesker, som kommer hos os, også rigtig gerne have, siger Mirka Mozer.

Manglende netværk

Hun fortæller, at de på Indvandrer Kvindecentret desuden oplever, at et manglende netværk udgør et stort problem.

- Mange lever forholdsvis isoleret og har måske ikke adgang til et netværk, der kan hjælpe dem ind på arbejdsmarkedet, siger Mirka Mozer.

- Vi har et tilbud, hvor vi hjælper folk med at lave jobansøgninger og deres cv. I vores socialøkonomiske virksomhed 'Send Flere Krydderier' har vi desuden en køkkenfaglig opkvalificering, hvor kvinder over 30 år med ikke-vestlig baggrund bliver tilbudt forløb, der giver dem mulighed for at afprøve og styrke deres kompetencer på en reel arbejdsplads, fortæller Mirka Mozer om arbejdet i Indvandrer Kvindecentret.

Svær opgave

Selv om hun og hendes kolleger gør alt, hvad de kan for at hjælpe kvinderne på arbejdsmarkedet, så lægger Mirka Mozer ikke skjul på, at det kan være en svær opgave:

- Hvis man i det offentlige regi bliver kategoriseret som aktivitetsparat, så er man rigtig langt fra arbejdsmarkedet. Hvis man kun har en arbejdskapacitet på fire timer om ugen, så er det vanskeligt at finde ordinære virksomheder, som har ressourcerne og energien til at inddrage en medarbejder med så mange udfordringer, fortæller hun om den situation, nogle af indvandrerkvinderne står i.

Under alle omstændigheder mener Mirka Mozer ikke, at det er vejen frem at skære i kontanthjælpen, hvis indvandrere langt væk fra arbejdsmarkedet skal i arbejde.

- Jeg ikke tror på, at vi skaber flere arbejdspladser ved at gøre folk fattigere. Vi bliver i stedet nødt til at skabe et arbejdsmarked, som er mere rummeligt, og hvor vi ser på kompetencer i stedet for mangler, siger hun.