Hvis man er bandemedlem og bor i Københavns Kommune, kommer man ikke sovende til sin kontanthjælp.

Siden foråret har i alt 107 kontanthjælpsmodtagere med banderelationer mærket, hvordan kommunen har skruet maksimalt op for presset. Guleroden er væk, og pisken er fundet frem.

Antallet af sanktioner mod bandemedlemmer, der ikke møder op på aftalt tid og sted, er steget markant, siden kommunen i starten af året oprettede en specialenhed med fokus på at få bandemedlemmer til at arbejde hårdere for deres kontanthjælp.

Læs også På job efter otte års kontanthjælp: Jeg er overlykkelig

- Det bærende element er at få bandemedlemmerne aktiveret så meget som muligt, så de ikke har ubegrænset tid til at være aktive i bandemiljøet, siger beskæftigelses- og integrationsborgmester i Københavns Kommune, Cecilia Lonning-Skovgaard, Venstre.

Hun tilføjer:

- At vi så samtidig har sparet skatteborgerne for flere hundrede tusinde kroner i kontanthjælpsudbetalingen til bandemedlemmerne, er også en fjer i hatten for den hårde tilgang, som specialenheden arbejder med.

Beskæftigelses- og integrationsborgmester i København, Venstres Cecilia Lonning-Skovgaard, er meget tilfreds med den hårde linje, der bliver ført mod bandemedlemmer på kontanthjælp i kommunen. Foto: NIels Ahlmann Olesen - Scanpix

Siden oprettelsen af specialenheden er sanktioneringsgraden, et stop for udbetaling af kontanthælp for ledige med banderelationer, steget fra 17 procent i gennemsnit om måneden i 2018 til 33 procent i november i år.

Alligevel ser Venstreborgmesteren det ikke som hverken en kommunal opgave eller et problem, hvis Københavns Kommune i stedet er med til at opildne til ny kriminalitet, når kontanthjælpen ud af det blå forsvinder for bandemedlemmerne ved manglende fremmøde.

Læs også Allerød har stor succes med at få kontanthjælpsmodtagere i job

- Som kommune kan vi hverken sikre eller garantere, at ledige banderelaterede ikke går ud og laver nye forbrydelser som en konsekvens af, at vi har taget kontanthjælpen fra dem. Det er politiets opgave. Vi tror på en grundtanke om, at man ikke både skal kunne få kontanthjælp og lave kriminalitet og skabe utryghed samtidig.

Intet fremmøde - ingen kontanthjælp

Eksempelvis skulle 11 personer med relation til bandemiljøet være mødt op for at hjælpe kommunen med at klippe pileurt, der er en invasiv uønsket planteart.

10 af de i alt 11 bandemedlemmer mødte dog ikke op, hvilket straks medførte en besked fra kommunen om, at deres udbetaling af kontanthjælp ophørte. En meget lav tolerance, der ikke tidligere er blevet anvendt i samme grad i kommunen før specialenheden i beskæftigelses- og integrationsforvaltningens oprettelse.

Hvis man som bandemedlem på kontanthjælp ikke opfylder kommunens krav om mødepligt, får man frataget sine økonomiske ydelser. Foto: Ida Guldbæk Arentsen - Scanpix Ritzau

I specialenheden har konsulenterne færre sager end normalt, og dermed mere tid til at holde samtaler og følge op på aktiveringen. Aktiveringen består blandt andet af at komme i virksomhedspraktik som eksempelvis rengøringsassistent og chaufførmedhjælper til gengæld for kontanthjælpen.

- Vi har simpelthen sat tommelskruerne på over for bandemedlemmer, og jeg synes, at specialenheden har virket rigtig godt, siger beskæftigelses- og integrationsborgmester Cecilia Lonning-Skovgaard.

Læs også Greve anklages for eksport af svage borgere - nu er ny lov på vej

- Specialenheden repræsenterer dog ikke kun den hårde linie, men faktisk også en mulighed for dem, der reelt har et ønske om at lægge det kriminelle liv bag sig. Dem, der vil finde beskæftigelse og uddannelse som en anden og bedre vej end livet som bandemedlem, lyder det fra borgmesteren.

10 procent i job eller uddannelse

Specialenheden vurderer løbende de ledige for at opjustere deres aktivering til så mange timer som muligt inden for lovens rammer.

Og knap 10 pct. af borgere, der har haft et forløb i specialenheden, har fået job eller er i gang med en uddannelse.