En ny pille, der beskytter mod hiv-smitte, er ved at blive rullet ud på hospitaler landet over.

Den koster 25.000 kroner per patient hvert år, og det rejser spørgsmålet om, hvorvidt det er rimeligt, at samfundskassen betaler regningen, når den enkelte kan beskytte sig mod hiv langt billigere ved at bruge kondom.

Der bør i udgangspunktet være egenbetaling på PrEP-pillen, som populært kaldes "hiv-p-pillen", mener Dansk Folkepartis sundhedsordfører, Liselott Blixt:

Hvis vi på den her måde giver piller til homoseksuelle mænd, så betyder det, at de ikke tænker over det ansvar, de har selv. Liselott Blixt (DF), sundhedsordfører

- Vi skal ikke begynde at give PrEP til alle homoseksuelle mænd, så de frit kan forlyste sig uden at have et ansvar. Vi bliver nødt til at have en egenbetaling, siger hun.

Hvor stor egenbetalingen skal være, vil hun dog ikke lægge sig fast på, før hun har fået flere faglige input.

- Jeg vil ikke sætte pris på endnu. Jeg ved bare, at vi kvinder alle dage selv har skullet betale prævention for ikke at blive gravide. Så selvfølgelig skal man selv have en egenbetaling, når det drejer sig om at forebygge en sygdom, siger Liselott Blixt.

DF: Den enkelte har selv et ansvar

Dansk Folkepartis sundhedsordfører Liselott Blixt. (Foto: MATHIAS BOJESEN © Scanpix)

For en måneds tid siden fastlagde regionerne i detaljer, hvordan hiv p-pillen skal tilbydes personer med en risikofyldt seksuel adfærd. Det sker, efter at Sundhedsstyrelsen i 2017 anbefalede, at PrEP bør tilbydes som et forebyggende behandlingstilbud til op mod 500 personer årligt.

I sidste uge vurderede Danske Regioner i et notat, at den samlede årlige regning løber op i 12,5 millioner kroner. Det er 25.000 kroner per patient. Selve pillen koster omkring 12.600 kroner om året per patient, og resten af udgifterne går til blandt andet speciallægetid og løbende tjek for kønssygdomme.

PrEP-pillen PrEP står for (pre-exposure prophylaxis) og er en pille, man tager dagligt for at beskytte sig mod hiv-smitte. Regionerne anbefaler at give PrEP til personer, der ud fra en række objektive kriterier er i højrisikio for at blive smittet med hiv. Det anbefales, at PrEP gives til personer, der opfylder alle af nedenstående kriterier: Personen tilhører gruppen af mænd, der har sex med mænd eller gruppen af transkvinder eller transmænd, der har sex med mænd, og opfylder mindst en af nedenstående kriterier:

Personen har haft ubeskyttet analt samleje med mindst to mandlige partnere inden for de sidste 12 uger.

Personen har haft syfilis inden for de sidste 24 uger.

Personen har haft klamydia eller gonore inden for de sidste 24 uger.

Personen er 18 år gammel eller ældre.

Personen har normal nyrefunktion og acceptabel lever- og knoglemarvsfunktion. Kilde: Danske Regioner

I det store billede vælter det jo ikke sundhedsvæsenets budget, så hvorfor vil du ikke gå med til at give pillen gratis til alle i risikogruppen?

- Det er fordi, jeg mener, at vi ikke skal tage ansvaret væk fra folk. Vi har som mennesker selv et ansvar for ikke at smitte andre eller selv blive smittet. Hvis vi på den her måde giver piller til homoseksuelle mænd, så betyder det, at de ikke tænker over det ansvar, de har selv, siger Liselott Blixt.

- Hver eneste dag skal vi forsvare vores prioriteringer i sundhedsvæsenet, fordi vi skal have pengene til at slå til. Der er læger, der siger, at der ikke er penge nok, så uanset hvor lille et beløb, det drejer sig om, så er det en prioritering, tilføjer hun.

Læs også : Martin tager hver dag en pille, der beskytter ham mod hiv

S: Hiv p-pille er ikke en erstatning for kondom

Danmark har som nation en forpligtelse til at gøre, hvad vi kan for at reducere smittespredningen og antallet af hiv- og aids-patienter, betoner Socialdemokratiets sundhedsordfører, Flemming Møller Mortensen.

Socialdemokratiets sundhedsordfører Flemming Møller Mortensen. (Foto: Mads Claus Rasmussen © Scanpix)

- Det er et meget, meget stort ansvar, man har for at beskytte sig - både over for sig selv og over for andre. Men det er rigtigt, at vi som samfund prøver af, om den her medicinske behandling vil have en effekt på nogle helt særlige små målgrupper.

- Derfor synes jeg, det er godt, at regionerne prøver det her af. Men det er bestemt ikke et spørgsmål om, at medicinsk behandling skal afløse, at man beskytter sig med kondom, siger Flemming Møller Mortensen (S).

Hiv i Danmark I 2017 blev der anmeldt 182 personer med ny-diagnosticeret hiv.

97 var mænd, der har sex med mænd, 73 var heteroseksuelt smittede, fire mor-barn smittede og fire stofbrugere. For fire var smittemåden ukendt.

Der er cirka 6.000 mennesker, der lever med hiv i Danmark.

I perioden 1980-2015 blev i alt 3.063 personer diagnosticeret med aids i Danmark. Af dem var 2.107 døde pr. 31. december 2013.

Aids er en diagnose, man får, hvis man som hiv-smittet rammes af en række bestemte infektioner og kræftformer.

Behandling straks efter diagnosen gør, at personer, der er erkendt hiv-positive, ikke udgør nogen risiko for videre transmission af hiv, idet velbehandlede hiv-positive ikke kan smitte. Kilder: Statens Serum Institut, Faktalink og sundhed.dk

Når regionerne har fået erfaringer med PrEP, er han klar til at tage en politisk drøftelse af, hvordan pillen fremover skal tilbydes i sundhedsvæsnet.

- Jeg synes, det er rigtigt, at vi prøver det af som et forsøg, men det betyder naturligvis ikke, at vi fra socialdemokratisk side så bare siger, at man skal give los.

- Nu skal vi først have høstet nogle erfaringer og resultater, og på baggrund af det skal vi have den politiske drøftelse af, om vi skal gå videre med brugerbetaling eller ej, siger Flemming Møller Mortensen.

V-minister var "lidt betænkelig" i 2016

Før Sundhedsstyrelsen anbefalede regionerne at tilbyde hiv p-pillen til omkring 500 mænd i risikogruppen, argumenterede flere af politikerne på Christiansborg imod, at sundhedsvæsenet skulle betale for pillen.

Dengang havde regionerne ingen planer om at indføre PrEP. Daværende sundhedsminister Sophie Løhde (V) erklærede sig i 2016 i et folketingssvar åben for drøftelser, hvis andre partier ønskede det, men hun var umiddelbart skeptisk:

- Der er som bekendt et alternativ til medicinen, nemlig et kondom, der både er billigt og også har den fordel, at det beskytter mod visse kønssygdomme. Jeg er derfor umiddelbart lidt betænkelig ved, at det offentlige skal betale for medicin til raske mænd, skrev hun.

Venstres sundhedsordfører, Jane Heitmann (V). (Foto: Olafur Steinar Gestsson © Scanpix)

Det har ikke været muligt at få et interview med hendes efterfølger på posten, sundhedsminister Ellen Trane Nørby (V), men Venstres sundhedsordfører, Jane Heitmann, glæder sig over, at regionerne tilbyder PrEP til den særlige risikogruppe.

På spørgsmålet om, hvad der er sket med Venstres tidligere skepsis, svarer hun:

- Sundhedsstyrelsen er kommet med en anbefaling om, at det kan give god mening at tilbyde det her præparat til en afgrænset, mindre målgruppe. Jeg synes, det giver god mening at følge Sundhedsstyrelsens anbefaling, og så er det jo et supplement til den øvrige forebyggelsesindsats.

- Når det så er sagt, så er der jo ingen tvivl om, at kondomet er et rigtigt godt og effektivt forebyggelsesmiddel, hvis man vil undgå hiv og andre kønssygdomme, siger Jane Heitmann.

Men er det rimeligt, at samfundet betaler 25.000 kroner per patient, når der findes et billigere alternativ i kondomet?