Der var masser af spændte øjne og svedige hænder på Institut for Fysik og Astronomi på Aarhus Universitet i dag.

Spændingen blev udløst kl.13, da satellitten Delphini-1 blev sendt i bane om Jorden fra den Internationale Rumstation, ISS.

Læs også : Opsendelse gik efter planen: Aarhusiansk satellit har kurs mod rumstation

Satellitten - en såkaldt cubesat - er designet, bygget og testet af omkring 50 studerende på Aarhus Universitet.

Om cubesats En cubesat er en såkaldt nano-satellit, der, som navnet antyder, er ganske lille ift. traditionelle satellitter.

En cubesat måler 10x10x10 cm og vejer omkring et kilo.

Nano-satellitter vinder disse år indpas ift. traditionelle satellitter, fordi de netop er mindre, billigere, fleksible og hurtige at bygge.

- I alle de år jeg har arbejdet med rumfart, er det her det, der har gjort mig allermest nervøs, lød det fra Ole J. Knudsen, kommunikationsmedarbejder ved Institut for Fysik og Astronomi på Aarhus Universitet og tidligere mangeårig leder af Planetariet på Steno Museet, da DR Viden talte med ham tidligere på dagen.

Kulminationen på et kæmpestort arbejde

Nervøsiteten skyldtes ikke selve manøvren, hvor astronauter på ISS vippede satellitten ud gennem en luftsluse for derefter at trykke på knappen, der sendte den i kredsløb.

For i NASAs hænder kan man være rimelig tryg, som Ole J. Knudsen siger.

Nervøsiteten skyldtes derimod, at satellittens rejse ud i kredsløb er den foreløbige kulmination på et kæmpestort arbejde og det rumprogram, som Aarhus Universitet lancerede i 2017.