Skatteministeriet og Liberal Alliance bevæger sig på meget tynd is, når man beregner en effekt af at lette topskatten.

Sådan lyder advarslen fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.

- Forhåbningen er, at folk vil arbejde mere, hvis man letter topskatten. Men ser man på de studier, der ligger til grund for det, som Skatteministeriet regner på, så er det et spørgeskema, der efterhånden har 20 år på bagen. Det er altså et ret usikkert grundlag man baserer effekterne på, siger analysechef Jonas Schytz Juul fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.

En ny beregning fra Skatteministeriet viser, at det vil blive fordelt geografisk skævt, hvis man sænker topskatteprocenten fra de nuværende 15 til 10 procent.

Gevinsten er størst i velhaverkommuner omkring hovedstaden, mens skatteborgerne på Langeland i gennemsnit kan se frem til at tjene 70 kroner ekstra om året. Til sammenligning er effekten i Gentofte 5.580 kroner ekstra på bankbogen.

Det er et ultimativt krav fra Liberal Alliance, at topskatten sænkes med fem procentpoint. Lettelser i topskatten er også en del af regeringens 2025-plan for økonomien, der forventes fremlagt i begyndelse af næste uge.

Læs også : Claus Hjort vil præsentere finanslovsforslag tirsdag

Det er ambitioner, der får opbakning fra den borgerligt-liberale tænketank Cepos.

- Det vil betyde, at der vil blive arbejdet flere timer og mere produktivt og det vil blive nemmere at tiltrække dygtige udlændinge til Danmark til glæde for dansk økonomi, siger cheføkonom Mads Lundby Hansen fra Cepos.

Her ser man ikke noget problem i, at en topskattelettelse vil blive fordelt skævt.

- Vi er det land ud af 35 OECD-lande, der har den laveste ulighed. Ulighed er ikke den store udfordring. Den store udfordring herhjemme er at skabe vækst, siger Mads Lundby Hansen.

Ifølge Cepos-cheføkonomen viser nye analyser, at mindre topskat vil gavne arbejdsindsatsen.