Kvinder er en "underskudsforretning".

Over et helt liv vil en nyfødt dansk pige i gennemsnit modtage 1,6 millioner kroner mere fra det offentlige i form af overførsler og offentlige velfærdsydelser, end hun kommer til at bidrage med via skatter og afgifter.

Det viser beregninger fra De Økonomiske Råds sekretariat, som er analyseret af professor Nina Smith fra Institut for Økonomi på Aarhus Universitet, skriver Ugebrevet Mandag Morgen.

For en nyfødt dreng er situationen lige omvendt. Han vil gennemsnitligt bidrage med med 0,6 millioner kroner mere, end han vil modtage i sit liv. Altså en forskel på 2,2 millioner kroner sammenlignet med den nyfødte pige.

Forsørget af velfærdsstaten

Professor Nina Smith mener, at den store forskel svækker Danmarks finanspolitiske holdbarhed - og hun efterlyser politiske initiativer, som kan styrke finansiering af vores velførdssamfund i fremtiden.

- Selv om danske kvinder har været flere årtier på arbejdsmarkedet, er de stadig i en økonomisk situation, hvor de er afhængige af forsørgelse. Forskellen er bare, at det ikke længere er ægtemanden og familien, der er forsørgeren, men velfærdsstaten, siger Nina Smith til Ugebrevet Mandag Morgen.

- Der er behov for at nytænke familievenlige velfærdsordninger som barselsordninger, hvis forskellen mellem mænd og kvinder skal mindskes, og kvinder i større grad skal bidrage til at sikre finanspolitisk holdbarhed, fortsætter hun.

Finansminister forsvarer kvinder

Forskellen er bare, at det ikke længere er ægtemanden og familien, der er forsørgeren, men velfærdsstaten Nina Smith, professor

Årsagerne er mange. En af de væsentligste er, at kvinder generelt får lavere løn end mænd. Deres erhvervsfrekens er også lavere - og så arbejder mænd i gennemsnit knap seks timer mere om ugen end kvinder. Kvinder tager også mere barsel end mænd og har større fravær på grund af barns første sygedag.

Derudover har flere mænd end kvinder sat sig i chefstolen eller i bestyrelseslokalet, og så trækker kvinder sig tidligere tilbage fra arbejdsmarkedet end mænd og lever gennemsnitligt fire år længere, skriver Mandag Morgen.

Men finansminister Bjarne Corydon tager kvinderne i forsvar. De har nemlig nogle ulønnede funktioner i hjemmet, som er nødvendige for familiens liv, påpeger han.

Forlod kødgryder

- Mænd dør ofte tidligere end deres koner, og udgifterne til dem er relativt begrænsede, da de ofte bæres af deres ægtefæller. Kvinder dør ofte alene og plejes af samfundet i deres sidste levetid. Det gør dem dyrere end deres ægtefæller. Men derfor har de jo ikke ydet et mindre bidrag end deres ægtefæller. Måske snarere tværtimod, siger han til Ugebrevet Mandag Morgen.

Danske kvinder var blandt de første i verden, som forlod kødgryderne til fordel for arbejdsmarkedet. Men kvindernes indtog betød også en kraftig stigning på udgiftssiden, da mange af de opgaver, kvinderne hidtil havde foretaget ulønnet i hjemmene, som for eksempel børnepasning, nu i stort omfang blev varetaget af det offentlige.

Kvinder har overhalet mænd på uddannelserne. Flere yngre kvinder gennemfører i dag en ungdomsuddannelse end drenge, og flere kvinder end mænd får i dag en kompetencegivende videregående uddannelse eller erhvervsuddannelse.

Forskel vil blive udlignet

Derfor skønner Bjarne Corydon også, at forskellen mellem kønnene bliver udlignet.

- Min forventning er, at forholdet mellem kønnene vil være anderledes end det, vi kender i dag, siger Bjarne Corydon til Mandag Morgen.

Ifølge professor Nina Smiths analyse begynder de økonomiske forskelle allerede, når børnene er 13 og varer resten af livet.