Kvinder med anden etnisk baggrund fylder alt for meget i arbejdsløshedsstatistikkerne, og for fremtiden skal de derfor i uddannelse for at kunne få kontanthjælp.

Det mener SF, som op til partiets landsmøde i weekenden går ud med et ønske om at få undersøgt, om det eksisterende uddannelsespålæg for unge under 30 år kan udvides til også at omfatte indvandrerkvinder over 30 år, der ikke har en 9. klasses afgangseksamen eller har gennemført en erhvervsuddannelse.

Partiformand Pia Olsen Dyhr mener, det er nødvendigt at gribe til dette værktøj for at fremme ligestillingen af kvinder med anden etnisk baggrund.

»Det her skal handle om alle nye flygtningekvinder, som kommer til Danmark. Hovedparten kommer fra patriarkalske samfund, hvor manden bare er kvinden overlegen og endda ofte ejer hende,« siger hun.

»Det er vigtigt fra starten at sende det signal, at kvinder skal lige så meget i arbejde eller uddannelse som mænd.«

Pia Olsen Dyhr understreger, at det er ligegyldigt, hvilken uddannelse indvandrerkvinderne tager.

»Det kan være, at de bliver sosu-assistenter eller ingeniører. Jeg er ligeglad. Det afgørende er, at de får de samme muligheder som andre i samfundet. Og det kræver visse, mere håndfaste, greb over for familien, fordi de ikke fra starten har haft samme muligheder som os andre.«

Både Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti er positive over for forslaget.

»Hvis vi kan hjælpe de kvinder i gang med en uddannelse ved at give dem et uddannelsespålæg, så støtter vi helhjertet op om forslaget. Uddannelse kan være en god vej til at give disse indvandrerkvinder et bredere netværk og flere muligheder i livet. Vi vil gøre, hvad vi kan for at støtte de kvinder i at bryde mønstrene og frigøre sig fra forældede normer. Men det skal selvfølgelig gøres klogt og med omtanke, så vi ikke rammer dem, der reelt ikke har mulighed for at tage en uddannelse,« siger den socialdemokratiske integrationsordfører Dan Jørgensen.

DF er positive

DF’s udlændingeordfører Martin Henriksen vil gerne se detaljerne i forslaget, men mener umiddelbart, at »det lyder som noget, vi kan arbejde videre med«.

»Vi er positive over for at pålægge kvinder med indvandrerbaggrund, som har været væk fra arbejdsmarkedet i lang tid, at gå i gang med arbejde eller uddannelse. Og hvis de ikke vil være med, så er det forbundet med en sanktion – for eksempel at de mister kontanthjælpen, eller at der bliver skåret i den,« siger Martin Henriksen.

Enhedslistens integrationsordfører Johanne Schmidt-Nielsen vil gerne se nærmere på forslaget, før hun tager stilling til det, men peger på, at personer over 30 år også i dag kan blive sendt i nyttejob og kan miste deres kontanthjælp, hvis de ikke møder op. Forslaget fra SF ser derfor ikke ud til at stille indvandrerkvinderne dårligere end andre kontanthjælpsmodtagere.

»Det er fornuftigt og sympatisk at styrke muligheden for, at indvandrerkvinder kan få en uddannelse. Men det burde ikke kun gælde indvandrerkvinder. Det burde gælde alle. Også ufaglærte over 30 burde have tilbuddet. Der ikke noget som tyder på, at vi får brug for flere ufaglærte i fremtiden,« siger Johanne Schmidt-Nielsen.

SF’s forslag indebærer, at indvandrerkvinder, der ikke umiddelbart har forudsætningerne for at kunne påbegynde en uddannelse, skal stå til rådighed for en uddannelsesrettet indsats. Partiet mener desuden, at sanktionsreglerne skal udformes ligesom de nuværende sanktionsregler for unge under 30.

Det vil således være muligt at pålægge kvinderne sanktioner, hvis de ikke lever op til pålægget. Der kan være tale om tilbageholdelse af kontanthjælp i nogle dage eller op til tre måneder alt afhængig af, hvor grove overtrædelser af pålægget, der er tale om.

Ifølge tal fra Social- og Integrationsministeriet var blot 45 procent af kvinderne med en ikkevestlig baggrund i beskæftigelse i 2013, mens 72 procent af de danske kvinder var i beskæftigelse, skrev Politiken dengang.

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra integrationsminister Inger Støjberg.