Læs også : Faktatjek: Landbrugsorganisation tager fejl om randzoners effekt

70-80 procent af kvælstofudledningen stammer fra landbrug

I Danmark måler man hvert år, hvor udledningen af blandt andet kvælstof stammer fra. Resultaterne udgives af DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi, som hører under Aarhus Universitet.

Fødevare- og landbrugspakken Regeringen (Venstre), Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative indgik den 22. december 2015 en aftale om en fødevare- og landbrugspakke. Landbruget får med den politiske aftale en helt ny miljøregulering, der vil være fuldt udbygget i 2021. Landbrugspakken indeholder 30 initiativer, som blandt andet får den betydning, at landmænd ikke længere mødes med samme miljømæssige krav som tidligere. I stedet skal der kigges konkret på de enkelte landbrug, og det medfører forskellige krav fra landmand til landmand. På grund af landbrugspakken udfases de såkaldte kvælstofnormer, hvilket betyder, at landmændene får lov til at gøde markerne mere. Kilde: Miljø- og Fødevareministeriet.

Den seneste opgørelse stammer fra 2015 og er lavet på baggrund af data fra 2014. Opgørelsen viser ligesom de seneste år, at landbruget står for 70-80 procent af den samlede kvælstofudledning, fortæller direktør for DCE, Hanne Bach.

- Der er tre hovedkilder til kvælstofudledning. Det kommer fra landbrug, og det kommer fra spildevand. Og så er der den naturlige baggrundsudvaskning - nitrat, som findes i naturen i forvejen. Men langt den største del kommer fra landbruget, siger hun.

Hanne Bach mener altså, at det er helt forkert at sige, at landbruget ikke forurener med kvælstof.

Detektor har været i kontakt med en række eksperter og forskere, som alle bekræfter, at landbruget forurener. Heller ikke landbrugsorganisationen Bæredygtigt Landbrug, som ellers arbejder for mere lempelige miljøregler, mener, at landbruget kan sige sig fri for at forurene.

- Der kommer selvfølgelig også forurening fra landbruget. Det måler vi også, og vi er enige i de tal, DCE kommer med, fortæller faglig direktør i foreningen, Jørgen Evald Jensen.

Læs også : Professor: Landbrugsaftale øger udledning af kvælstof

Kvælstof skaber iltsvind

Mette Bocks påstand om, at kvælstof ikke udgør et problem for vandmiljøet, er heller ikke korrekt. Både udenlandsk og dansk forskning har i årtier påvist, at nitrat har store konsekvenser for vandmiljøet. Det fortæller professor ved Institut for Bioscience ved Aarhus Universitet, Brian Kronvang:

- Der er fuld konsensus både her i Danmark og internationalt. Kvælstof har negative konsekvenser for vandmiljøet, siger han.

Samme melding lyder fra professor ved Institut for Agroøkologi ved Aarhus Universitet Jørgen Eivind Olesen. Han påpeger dog, at der er forskel på, hvor udledningen gør skade.

Tip os! Du kan være med til at bestemme, hvad Detektor skal faktatjekke. Skriv en besked på Detektors Facebook-side eller send en e-mail til detektor@dr.dk.

- Det primære problem med kvælstof er, at det giver algevækst, som kan give iltsvind. Men der er meget begrænset algevækst i områder, hvor der er gennemstrømning. I vandløb, hvor der er gennemstrømning, udgør kvælstof derfor ikke et særlig stort problem. Det er i højere grad, når det strømmer ud i eksempelvis fjordene, at problemet med algevækst og iltsvind opstår, siger han.

En pointe, der også bakkes op af Bæredygtigt Landbrug, som ellers forholder sig kritisk over for regulering af udledningen af kvælstof.

- Det kvælstof, der udvaskes fra landbruget, har selvfølgelig en indflydelse på iltsvind i de indre fjorde. Men det, vi siger, er, at man i mange år har fokuseret for ensidigt på kvælstofudledning, siger Jørgen Evald Jensen.

Men det er ikke kun overfladevandet, der påvirkes af udledningen af kvælstof fra landbruget, fortæller Brian Kronvang. Målinger har vist, at udvasket nitrat fra opdyrkede markeder ender i vores drikkevand.

- Vores grundvand - det vi drikker - ligger lige under marken. Og der er flere steder, hvor man allerede er tæt på eller ligefrem har overskrevet grænsen for, hvor meget nitrat drikkevand må indeholde, siger han.

Læs også : Ekspert om landbrugspakke: Landmænds frivillige indsats er afgørende for miljøet

Bock efterlyser fakta

Dagen efter debatten i Deadline efterspurgte Mette Bock mere fakta i landbrugsdebatten i et opslag på Facebook.

”Det ville være rart med en debat, der tog afsæt i fakta frem for følelser,” skrev hun og tilføjede, at de seneste årtiers kvælstofreduktionen ikke har haft en effekt.

”Der ikke er nogen tydelig udvikling i iltindhold i fjorde og kystnære områder i perioden 1981-2013. De voldsomme, ensidige stramninger i forhold til kvælstof har med andre ord ikke haft effekt.”

Læs også : Pape kræver miljøkompensation i regeringens landbrugspakke

Rå tal kan ikke stå alene

Mette Bock henviser i opslaget til en rapport fra Naturstyrelsen, hvor det ganske rigtigt fremgår, at der ikke er nogen tydelig udvikling i iltindholdet i danske fjorde og kystnære områder fra 1981-2013. Men tallene kan ikke bruges til at konkludere, at reduktionen af kvælstof fra landbruget ikke har modvirket iltsvind. Det fortæller professor ved Institut for Bioscience på Aarhus Universitet, Jacob Carstensen til Detektor.

Ifølge Jacob Carstensen er der nemlig andre faktorer, som har stor indvirkning på indholdet af ilt i de danske fjorde.

- For det første er temperaturen i de danske farvande steget med cirka én grad i samme periode. Og når temperaturen stiger, øges nedbrydningen af organisk materiale. Og den nedbrydning forbruger ilt og skaber dermed iltsvind, siger han.

- For det andet er vinden siden 1980'erne aftaget i sommerperioden, og det har skabt mere iltsvind, siger han og uddyber:

- Vores undersøgelser viser, at det var mere blæsende i 80’erne og starten af 90’erne i sommerperioden, end det har været i 00’erne. Blæsten sætter vandet i bevægelse, og det medfører en større opblanding af det iltrige overfladevand med det iltfattige bundvand.

Jacob Carstensen påpeger, at man skal rense tallene for effekterne fra temperatur og vind, hvis man skal kunne sige noget om effekten af kvælstofreduktionen for iltsvind. Og gør man det, kan man se, at reduktionen af kvælstof har haft en positiv effekt på iltindholdet.

- Det er forkert at bruge de rå tal for iltkoncentrationen i bundvandet til at konkludere, at kvælstofreduktionen ikke har haft en effekt. Tværtimod ved vi, at hvis man ikke havde reduceret kvælstofbelastningen, så ville vi have haft langt mere udbredt iltsvind, end vi har i dag, siger han.

Læs også : Ekspert bag kritik: Landbrugspakke er skruet godt sammen

Bock: Havde der været mere tid, havde jeg været mere præcis

Mette Bock erkender over for Detektor, at landbruget forurener via udledningen af kvælstof. Men hun understreger, at landbruget ikke er den eneste kilde til forureningen.

- Landbruget har selvfølgelig et tryk på vores natur. Når landbruget anvender kvælstof, skal det gøres, så det ikke ødelægger naturen. Men min pointe er, at landbruget ikke er den eneste kilde til udledningen af kvælstof, siger hun og tilføjer:

- Jeg mener, vi skal være opmærksomme på alle de steder, der udleder kvælstof. Både industri, parcelhuse og så videre. Jeg mener, at kvælstof skal håndteres.

Men hvorfor erklærer du dig så enig i, at landbruget ikke forurener og at kvælstof ikke er et problem?