Hvis kontanthjælpsmodtagere får en lavere indkomst, kan det muligvis få flere i arbejde. Men forskningen peger på, at den mulige gevinst kun gælder for få, og det er svært at sige, om beskæftigelsen vil blive øget på længere sigt.

Med Venstres nye kampagne, der kritiserer, hvor stor en indkomst kontanthjælpsmodtagere potentielt kan få, vil partiet netop gøre det mere attraktivt at få et job. Selv om der ingen konkrete forslag er på bordet endnu, har Venstre oplyst, at partiet ønsker at indføre »et moderne kontanthjælpsloft«.

Det medfører, at der bliver en grænse for, hvor meget en kontanthjælpsmodtager kan få i samlet støtte fra staten. Om det virkelig øger beskæftigelsen er imidlertid et vanskeligt spørgsmål.

»Man ved ikke særlig meget om, hvor meget forskellige typer af incitamenter betyder for at arbejde. Selvfølgelig kan man se, at økonomi har en betydning, men det er særligt for den gruppe af kontanthjælpsmodtagere, som er bedst kvalificerede til at komme i arbejde,« siger professor fra Center for Arbejdsmarkedsforskning på Aalborg Universitet Flemming Larsen, der blandt andet har forsket i beskæftigelsesindsatser og ydelsessystemer for kontanthjælpsmodtagere.

Ændret støtte får kun få i arbejde

I en rapport fra 2005 undersøgte økonom og seniorforsker ved SFI Brian Krogh Graversen og socialforsker Karen Tinggaard effekten af VK-regeringens daværende kontanthjælpsloft.

»Loftet har ikke fået flere af de berørte kontanthjælpsmodtagere til at ønske eller søge et arbejde,« står der i rapporten.

En del studier viser dog, at ændringer i indkomstniveauet har en effekt, men at det er en lille effekt. Forsker ved SFI Anders Bruun Jonassen har i sin ph.d.-afhandling undersøgt, hvordan en forhøjet kontanthjælp ved det 25. år, som ordningen så ud frem til 1. januar 2014, har en effekt på jobsøgningen. Selv om afhandlingen behandler en forhøjet kontanthjælp frem for et sænket loft for ydelsen, giver den en indsigt i, hvordan kontanthjælpsmodtagere bliver påvirket af ændringer i deres ydelse.

»I min forskning har jeg set en stigning i antal kontanthjælpsmodtagere, når de bliver 25 år og ydelsen stiger. Det vil sige, at der er en effekt på ændret størrelse af ydelsen, men den er beskeden,« forklarer Anders Bruun Jonassen.

Det virker ikke på de svage

Rapporten om det tidligere kontanthjælpsloft peger på, at sandsynligheden for at komme i job er påvirket af meget andet end økonomi: »En af årsagerne til den manglende beskæftigelseseffekt kan være, at relativt mange af de betragtede kontanthjælpsmodtagere har problemer ud over ledighed,« står der i rapporten. Ligeledes viser anden forskning, at har man problemer udover arbejdsløshed, vil ændringer i forsørgelsesgrundlaget ikke have den store effekt på beskæftigelse.

Blandt de eksperter, Information har talt med, er der enighed om, at gruppen af kontanthjælpsmodtagere skiller sig ud fra dagpengemodtagere. En hel del af kontanthjælpsmodtagerne har nemlig udfordringer, der gør det svært for dem at få et job.

Derfor gør det ikke den store forskel for netop kontanthjælpsmodtageres jobsøgning, om der bliver et loft for ydelsen.

»Det er andre blokeringer end de økonomiske, der gør, at man ikke arbejder. Både fysiske, psykiske og sociale problemer eller manglende kvalifikationer og kompetencer. På samme måde er der også andre grunde end økonomiske til, at man arbejder,« siger professor Flemming Larsen.

Falder arbejdsløsheden på sigt?

Selvom sanktioner for kontanthjælpsmodtagere kan have en lille positiv virkning på beskæftigelsen, når deres ydelse falder, er det svært at sige, om effekten holder på længere sigt.

»Man kan se på effektstudier, at hvis der er en ’udløbsdato’, det vil sige, at folk kan se en trussel i den umiddelbare fremtid, f.eks. at de snart skal i aktivering eller får sænket deres ydelse, så øger det afgangen til beskæftigelse. Så selvfølgelig har det en betydning, men det er især for den arbejdsparate gruppe, at dette kan ses,« siger Flemming Larsen. Effekten er altså størst lige når sanktionen er givet, og så aftager den med tiden.

Det samme kunne Anders Bruun Jonassen konkludere i sin ph.d.-afhandling:

»Der kommer flere på kontanthjælp, når den stiger. Men antallet falder igen efterhånden, så det er ikke en længere tids påvirkning,« forklarer Anders Bruun Jonassen. Trods en vis umiddelbar effekt, er det altså sværere at spå om, hvorvidt et kontanthjælpsloft øger beskæftigelsen på sigt.

Spørgsmålet er, om selv en lille effekt her og nu ikke er bedre end slet ingen. Hvor, man står i den sag, kommer an på, hvor højt man vægter den negative side af et kontanthjælpsloft: At de, der stadig ikke kommer i job, bliver fattigere.

Anders Bruun Jonassen gør det op således: »Med de økonomiske stramninger rammer man nok nogle kontanthjælpsmodtagere, som kommer i arbejde, men man reducerer indkomsten for mange for at ramme få.«