Folkeskolen har siden 2008 slanket udgifterne med fire procent, mens den offentlige støtte til privatskoler er steget med 12 procent. Det skyldes blandt andet, at antallet af små private friskoler er vokset voldsomt.

Alene i år har 22 nye privatskoler set dagens lys. Men væksten sker på bekostning af folkeskolen, mener borgmestre og en ekspert. Det skriver Ugebrevet A4.

For mens kommunerne på grund af faldende børnetal og økonomisk krise, er tvunget til at spare på folkeskoleområdet, kan privatskolerne etablere sig uafhængigt af den kommunaløkonomiske spændetrøje. I Nyborg Kommune udgør udgifterne til privatskoler mere end 16 procent af kommunens skoleudgifter i år. Alene etableringen af én friskole med 33 elever, koster knap en fjerdedel af de midler, Nyborg Kommune havde sat til side til pædagogisk udvikling af folkeskolen.

- Sagen er jo, at de lokale friskoler gør det overordentlig svært at forudsige vores elevgrundlag. Effekten af folkeskolesammenlægningerne kan derfor hurtigt udhules af lokale friskoler, siger Erik Christensen (S) til Ugebrevet A4.

Mens Nyborg Kommune har sparet, hvad der svarer til 11 procent af udgifterne på folkeskolerne i kommunen fra 2008 til 2012, er de offentlige udgifter samtidig steget med 26 procent til kommunens privatskoler.

I Hjørring Kommune er antallet af privatskoleelever steget med næsten 40 procent siden 2008. Og den socialdemokratiske borgmester, Arne Boelt, er ikke i tvivl om at årsagen skal findes i det forhold, at fire nyetablerede privatskoler blev etableret efter en omlægning havde ført til syv folkeskolelukninger.

Små elevtal skæmmer kvaliteten

Niels Egelund, professor ved Aarhus Universitet mener, at udviklingen vidner om et voldsomt forældreoprør mod de seneste års folkeskolelukninger.

- Kommunerne har de seneste år gennemført store ændringer i folkeskolen med fokus på at samle undervisningskompetencerne. Nyetableringen af privatskoler er et forældreoprør, som er langt fra friskoletraditionerne om særlige pædagogiske eller religiøse grundlag, vurderer Niels Egelund og understreger:

- Det er klart at andre kommuner vil overveje alvorligt om det er umagen værd at omlægge folkeskoler med omfanget af protestfriskoler, vi allerede ser.

Ifølge professor Niels Egelund og flere borgmestre er kvaliteten blandt mange af de nye protestskoler langt fra god nok. Det skyldes blandt andet, at elevtallet er for lille til at sikre ressourcer til den nødvendige faglighed.

BNB