Aranyló, gyöngyöző pezsgő, az ódon pincék különös illata és egy férfi, korának talán egyik legjobb üzletembere. A Törley család története a tudás és precizitás valódi legendája. A Törley név a 20. század elejére fogalommá, a gyöngyöző ital a derű, a jókedv, emelkedett ünnepi pillanatok, kivételes alkalmak, társas együttlétek kísérőjévé vált. Még a múlt század viszontagságai sem tudták megtörni a diadalát ennek a világhírű márkának.

„Tökéletlen portékát nem akarok adni a renomé miatt“ – így hangzott a 108 éve elhunyt Törley József, pezsgőgyáros jelmondata.

A Törley család története Schmierl Valentin-nel (1823-1900) magyarul Bálinttal kezdődik, akinek Szabadkán 1858. január 10-én született legkisebb fia, József. Valentin, miután részt vett az 1848–49-es forradalom és szabadságharc küzdelmeiben, nevét Törlei Bálintra magyarosította. A magyar név kiválasztásában szerepet játszott, hogy eredeti német neve, Schmierl, a schmieren-bol illetve a streichen-bol származik, ami annyit jelent, mint kihúzni, törölni (Törlei). A vadászhadnagy Törlei a szabadságharc leverése után követte Kossuth Lajost a törökországi Sumlába az emigrációba, ahol az érdemes honfi Kossuthtól írásos dícséro elismerést kapott. Törlei Bálintnak és feleségének, bajsai Vojnits Máriának három fia volt: Antal (1853-99), Gyula (1855-1934) és József (1858-1907).

A fiatal Törley Grazban a kereskedelmi akadémián folytatta tanulmányait, és ehhez az időszakhoz köthető az első találkozása is a pezsgőgyártás folyamatával. A francia pezsgőgyáros, Teophil Roederer ugyanis francia-német nyelvű levelezőként alkalmazta őt, Reimsben pedig a gyártási folyamat minden trükkjével és folyamatával megismerkedhetett. A megszerzett tudást a Delbeck et Cie. cégnél a gyakorlatban is kamatoztathatta. Majd az eltelt idő során megszerzett ismeretekkel felvértezve Reimsben megalapította az első pezsgőgyárát is. Franciaországban azonban saját bevallása szerint is csak ideiglenesen képzelte el az életét és a munkásságát, ugyanis eredeti szándéka az itteni borkészítési folyamat megismerése volt, majd ennek a tudásnak a hazájában, vagyis Magyarországon történő hasznosítása.

Mindössze 24 éves volt, amikor egy magyarországi körútján felismerte Budafok alkalmasságát a pezsgőgyártásra, így szőlőst, présházat és egyéb építményeket vásárolt. 1882. augusztus 1-ével pedig a reimsi gyárát áttelepítette Budafokra, és bejegyeztette a Törley Jószef és Társa céget a Péter-Pál utca 578. szám alá.

A termelést francia gépekkel, francia szakemberrel kezdték meg, ám ezek a szakemberek később kiváltak a cégből és saját gyárat alapítottak, mely konkurenciát jelentett Törleynek, ám komoly problémát nem tudott generálni a helyzet a pezsgőgyárosra nézve. 1885-ben a budapesti Országos Általános Kiállítás aranyérmét nyerte el, 1893-ben pedig az Országos Iparegyesület legfényesebb érmét is kiérdemelte.

Sacelláry Irén

Feleségül Sacelláry Irént vette, akitől egy gyermek született 1886-ban. Ám a kis Mariska másfél évesen elhunyt. Újabb gyermek nem született.

1890-ben a gyárat áthelyeztette az Anna utcába amit akkor a legmodernebb berendezésekkel rendezett be. Hazánkban ő volt az, aki elsőként vezette be a fagyasztásos seprőtelenítést, a kiváló minőségű alapanyagot pedig az Etyeki borvidékről szerezte be. Az üzem Louis François, az egyik leghíresebb francia pezsgőszakértő irányítása alatt kezdte meg a munkáját. Törley József kiváló üzletembernek bizonyult: fénykorában az üzem 20.000 m2 pincével rendelkezett, a munka pedig a legmodernebb technológiákkal zajlott.

Törley a minél gyorsabb és biztosabb áruszállításhoz elsőként vásárolt teherautókat, s alapító tagja lett a Királyi Magyar Automobil Clubnak is. A hazai piac ellátásán túl nagy hangsúlyt fektetett a pezsgők nemzetközi ismertségének növelésére is, először Franciaországban kezdte külföldi piacainak kiépítését, később a tengerentúli országokba is exportált. Az ő pavilonjuk volt az egyik legnépszerűbb látványosság az 1896-os Millenniumi Kiállításon is.1898-1899-ben a Monarchia legnagyobb pezsgőgyáraként már 1 millió palack pezsgőt állított elő. Sikereit társadalmi téren is előrelépés követte, 1896. április 1-jén csantavéri előnévvel, magyar nemességet kapott az uralkodótól, I. Ferenc József császártól. A Millenniumtól Császári és Udvari Szállító cím birtokosa is volt.

Említésre méltó Törley kastély amely 1890 és 1904 között épült és Budapest XXII. kerületében fekszik. Az első terveket Ray Rezső készítette az 1890-es években, aki ekkoriban Törley házi építészeként dolgozott.

Az épület nyugat-kelet irányú enyhe lejtőn fekszik, a pezsgőspincék és gyár épületegyüttese felett. Délkeleti végéhez hatalmas torony kapcsolódik, díszítése neogótikus, így középkori hangulatot áraszt. Középkorias a tetőfedés is, mely az angol kastélyok szerkezetét utánozza. Az épületet apja halála után a friss építész diplomával rendelkező fiú, ifj. Ray Rezső fejezte be, és keze alatt nyerte el végleges formáját a család kastélya, amelynek elsősorban a berendezése volt különleges: volt benne angol gótikus nagyterem, klasszicista márványcsarnok, bizáncias dolgozószoba és japán kabinet is.

A kastély szomszédságában található Törley feleségének, Sacelláry Irénnek a kastélya. A kastély két nagyobb ütemben épült, 1904-re készült el teljesen. Belső berendezése kicsit később készült el, ezért egykori pompájában Törley József már nem is láthatta, mert 1907-ben elhunyt.

Törley azonban nemcsak kiváló pezsgőgyáros és szakember volt, de remek üzletember is, hiszen elsőként ő ismerte fel a reklám fontosságát, annak piacbefolyásoló szerepét. 1890-ben egyébként, vagyis nyolc évvel a Magyarországra történő áthelyezését követően már 300 ezer palack pezsgőt gyártottak, ami egy töretlen fejlődés és sikersorozat indulását is jelentette. 15 évvel később, 1905-re megháromszorozta a termelését a gyár és már egymillió előállított palacknál járt az évi termelés, amivel egyébként a Monarchia legnagyobb pezsgőgyárává is váltak.

1907-ben a gyár megalapításának 25. évfordulóját nagy pompával ünnepelték meg, de az eseményt az alapító nem sokkal élte túl, hiszen két évvel később, Ostende, Belgiumban 49. életévében 1907. július 28-án perforált vakbélgyulladás miatt elhalálozott.

A Törley gyár az előtérben és a kastély a háttérben – jelenlegi állapota.

Mivel nem voltak utódai, a vagyont a gyárat és a kastélyt is Törley unokaöccsei örökölték, akik a megkezdett munkát folytatták és nem okozott törést a cég működésében. Csak a gazdasági világválság idején álltak meg. Az épület sorsát a második világháború után következő államosítások pecsételték meg. Jelenleg az Országos „Frédéric Joliot-Curie” Sugárbiológiai és Sugáregészségügyi Kutató Intézetének épülete, területére csak engedéllyel lehet belépni.

Törley nevéhez egyébként nemcsak a pezsgőgyártás kapcsolódik, de a termék szállításához ő szerezte be az első teherautót Magyarországon, amit nem vonaton hozták be, hanem egyszerűen hazavezették a franciaországi gyárból, az oldalára pedig hatalmas Törley feliratot helyeztetett el – hadd lássa Európa a márkanevet! Kora legnagyobb mecénásai között tisztelték. A vendéglátóiparos társadalmat nagyvonalúan támogatta, képviselőit mindig szívesen látta pincészetében és pompás kastélyában. Nemzetközi eseményeire különös gonddal készült, hogy vendégei a magyar konyha jó hírét vigyék szerte a világba. Maga is szerepet játszott egy fejlettebb étkezési kultúra megteremtésében a polgárosodó Magyarországon.

Törley-nek több alapítványa volt, egyet azoknak a gyerekeknek hozott létre, akik egyik szülőjüket veszítették el, egyet azoknak, akik mindkettőt, eggyel pedig a tehetséges szegény gyerekek tanulását támogatta. A művészeket is segítette: a Nemzeti Színház és az Operaház nyugdíjpénztárába óriási összegeket fizetett be. Támogatta a művészetet azzal is, hogy nemcsak a reklámjait, hanem még a számolócéduláit is a kor legnagyobb grafikusaival készíttette. Mindenben a minőséget kereste, nem csak a pezsgőben. Nagy magyar volt. Édesapja részt vett a negyvennyolcas szabadságharcban, és az ő erős magyarságtudata benne maradt a családban. Sajnos viszonylag korán halt meg, ötvenéves sem volt még, de az özvegye tovább folytatta az alapítványok és a kultúra segítését.

A gyászoló özvegyasszony méltó emléket kívánt állítani az elhunytanak, a családi sírboltot a kastély feletti parkban építtette meg. A különös építmény Budafok dimbes-dombos utcái között: egy hatalmas, templomhoz hasonló, szürke épület két kerek kupolával. A Törley család mauzóleuma. A síremlék, talán az egyik legnagyobb Magyarországon. Az épület 1909-re készült el A tervezéssel a család „házi építészének“ számító Ray Rezsőt bízta meg.

Az épület két szintes. Az utca felőli, a torony tövében lefelé vezető lépcsősor a sírokhoz vezet, míg a hátsó bejáraton jutunk az emlékkápolnába, ahol a miséket tartották. A szobrokat, kőfaragványokat Damkó József készítette a csodás ablakai valószínűleg Róth Miksának, a kor leghíresebb üvegművészének munkái. Az özvegy úgy rendelkezett, hogy minden évben egyszer, Törley József halálának napján misét tartsanak a mauzóleumban.

A Törley Pezsgőgyár története napjainkig tartó sikertörténet. Alapja: hagyomány és minőség. Erről szólnak a jubileumi kiállításon a színes reklámok, dokumentumok, soha fel nem bontott egykori pezsgős üvegek, poharak, bútorok a Törley kastély japán szalonjából. Munkaeszközök, szakszerűen felrakott pezsgőmáglya, fotónagyítások idézik a hajdani budafoki pincészetet. Ünnepet sugároznak a cégalapító dédunokája, Törley Mária varázslatos szobrai, Lukullusz-i kútja.

A képen Törley Mária szobrászművész és szobra – a „Lukulluszi kút“

Érdekesség:

A pezsgőgyártó családja annak idején gyakran megfordult Topolyán, pontosabban a Vojnich családtól vásárolt zobnaticai birtokán, ahol kastélyt épített. A Csantavérről származó, földműveléssel foglalkozó Törley család számára egy idő után kicsinek bizonyult a szülőfalu, és terjeszkedni kezdett. Törlei Bálint három fia: az építészmérnök Törley Antal, akinek Magyarországon volt birtoka, a közgazdász Törley Gyula, aki Zobnaticán a kastélyt építtette, és Törley József, a budafoki pezsgőgyár névadó alapítója. A tulajdonos legjobb üzlettársa testvére, Gyula volt, a zobnaticai nagybirtokos.

Források:

http://www.muemlekem.hu, http://www.vendegvaro.hu, http://nol.hu/archivum

https://kolibri.omikk.bme.hu, http://www.lakaskultura.hu

--- reklama ---

--- reklama ---