Elképesztően nagyot fognak koppanni a magyar középiskolások pár év múlva, derült ki most egy nagyobb felmérésből. Ebben több mint ezer 16-18 év közti magyar diákot kérdezett meg reprezentatív módon a GfK, a Provident megbízásából.

A felüknek még esélye sincs megérteni a világot

Ebből egyrészt az derült ki, hogy a diákok pénzügyi ismeretei nagyon alacsony szinten állnak.

A megkérdezettek közel egyharmada nem ismert olyan pénzügyi alapfogalmakat, mint a törlesztő részlet, futamidő vagy a THM. A középiskola vége felé 57 százalékuk volt képes helyesen kamatot számolni, az inflációval kapcsolatos kérdésre 43 százalékuk tudott jól válaszolni.

Legismertebb pénzügyi fogalom a kamat és a részvény volt, az előbbit 64 százalékuk, az utóbbit felük ismerte megfelelően. Összességében a megkérdezettek csupán 31 százaléka adott jó választ a pénzügyi kompetenciát mérő kérdések legalább felére. Az átlagnál sokkal nagyobb arányban teljesítettek jól a pénzügyi képzésben résztvevő tanulók (51 százalékkal), illetve azok, akiknek a szülei szellemi munkát végeznek (43 százalékkal).

Azon diákok, akik kaptak gazdasági képzést, nem csak sokkal jobban teljesítettek, de már önállóbbak voltak a pénzügyeikben is. A pénzügyi döntéseiknél már kevésbé csak a családjukra és a barátaikra támaszkodnak, hanem 65 százalékuk utánanéz a kérdésnek a neten, 34 százalékuk megnézi a pénzintézetek kiadványaiban a feltételeket.

Az első munkahely majd rájuk önti a pénzt

A diákok 80 százaléka tovább akart tanulni, a gimnazisták 91 százaléka. Az egyetem vagy főiskola utáni első állásuknál a legfontosabb szempont a fizetés lesz nekik. Ami a legfurcsább, hogy a korábbi mérésekhez képest nagyot nőtt az első bérigényük:

átlagosan 235 ezer forint nettót tartanak elfogadhatónak, de 375 ezernek örülnének.

A gimnazisták 400 ezer forinttól örülnének, a szakközepesek 320 ezertől. Összehasonlítva ezeket az elvárásokat a KSH legfrissebb adataival, melyek szerint 159 ezer forint az átlag nettó bér Magyarországon, a GfK szerint kijelenthető, hogy a valós munkaerőpiaci-lehetőségektől elrugaszkodott igényeket fogalmaznak meg a diákok. Már csak azért is, mert 158 ezret jelöltek meg az elképzelhető legkisebb bérüknek, ami majdnem pont az átlagbér a valóságban.

A diákok nagyon ambiciózusak is, 80 százalékuk képzeli el magát vezetőként, ami szintén azt jelenti, hogy szükségszerűen fog rengeteg diákot csalódás érni. A megkérdezettek 67 százaléka tudja elképzelni magát vállalkozóként, itt jóval nagyobb a vállalkozásban is gondolkozó szakközépiskolások aránya. A hitelnél reálisabban gondolkoznak, két évvel ezelőtt 56 százalék mondta azt, hogy soha nem venne fel semmilyen feltételekkel hitelt, mára már csak 48 százalék gondolkozik így.