Az uniós lakhellyel nem rendelkező magyar állampolgárok számára is lehetővé tenne az európai parlamenti választáson való részvételt Semjén Zsolt, a miniszterelnök-helyettes ennek érdekében nyújtott be törvénymódosító javaslatot.

A szavazati jog jelenleg csak azokat illeti meg, akik Magyarországon élnek (nem csak magyarok), netán magyar állampolgárok, de egy másik uniós országban van az állandó lakcímük. Tehát a lakcím a fontos, nem az állampolgárság. Nekik dönteniük kell arról, hogy állampolgárságuk vagy lakhelyük szerinti pártlistákra akarnak voksolni.

Az újítás azokat a kettős állampolgárokat érintheti, akik az unión kívül élnek (a közérthetőség kedvéért a szlovákiai vagy romániai magyarokat tehát nem). Ezt erősíti, hogy ők – akárcsak az országgyűlési választások esetében – az EP-választáson is levélben nyújtatják be voksukat. Ez összesen 80 ezer plusz szavazatot jelenthet – a korábbi választások tapasztalai alapján ezek szinte mindegyike a Fideszt erősítheti az EP-voksoláson is.

Semjén egy állásfoglalásra hivatkozik indoklásában, amelyben az Európai Tanács tagjai, vagyis az uniós állam- és kormányfők azt javasolták, hogy teremtsék meg a lehetőséget arra, hogy az uniós lakhellyel nem rendelkező állampolgárok is szavazhassanak az EP-re. A szavazók körét – tiszteletben tartva az uniós alapelveket – a tagországok határozhatják meg, jelenleg hat ország zárja ki a külföldön élők voksolását.

A jelöltként indulás joga továbbra is csak a Magyarországon élő magyar és uniós állampolgárokat illetné meg, ajánlást azonban a harmadik országban élők is tehetnének.

A több választási törvényt érintő módosítócsomag tartalmaz még érdekességeket: a jövőben nem csak a magánszemélyek közötti kommunikáció nem minősül kampánytevékenységnek, de az sem, ha állami, önkormányzati szervek alaptevékenységükbe tartozó dolgokat tesznek. Az indoklás a Kúria 2014-es döntéseire vonatkoznak. Egy ilyen ügy például azt állapította meg, hogy ha az önkormányzatnak éppen a kampányidőszakban támad kedve húsvéti sonkát osztani, az valójában nem minősül kampánytevékenységnek – hiszen ez a tevékenység az önkormányzat tevékenységi körébe tartozhat.

És találtunk egy praktikus rendelkezést is: ha valaki lakcímétől eltérő helyre kér mozgóurnát, a kérelmet egyben átjelentkezésnek is tekinti a rendszer.