DR begik en fejl, da DR-dokumentaren ”Må man slå en tyv” udelod at oplyse, at hovedpersonen Mikael Søgaard tidligere er dømt for vold og har siddet i fængsel. Oplysningen havde nemlig betydning for, at Mikael Søgaard blev idømt en ubetinget fængselsstraf for vold mod en indbrudstyv.

Det erkender DR's dokumentarchef Steen Jensen, efter at BT tidligere i dag kunne fortælle, at Mikael Søgaard for syv år siden afsonede 30 dages fængsel for vold.

”Må man slå en tyv”, der blev sendt i aftes på DR1, undersøger det juridiske spændingsfelt, når man forsvarer sig mod indbrudstyve. Programmet sætter lup på, hvornår der er tale om lovlig nødværge eller selvtægt.

Det, dommerne lægger til grund for i deres præmisser for, at dommen ikke kan gøres delvist betinget, er, at han er straffet før. Derfor skulle det selvfølgelig have været med i dokumentaren. DR's dokumentarchef Steen Jensen

Mikael Søgaard fra Auning fortæller i dokumentaren, hvordan han blev udsat for indbrud. Han fortæller og viser, hvordan han jagtede tyvene ned af gaden med et boldtræ, og hvordan der opstod kamp, da han fangede dem.

Især den kvindelige indbrudstyv kom til skade under episoden, der endte med, at Mikael Søgaard fik en dom på otte måneders ubetinget fængsel for grov vold.

Dommen er anket, oplyser hans advokat Michael Juul Eriksen.

Læs også : Flertal: Det er i orden at slå en indbrudstyv med et boldtræ

DR udelod vigtig oplysning

Men DR udelod at fortælle, at Mikael Søgaard tidligere har været dømt for vold og sad 30 dage i fængsel for 7,5 år siden. Netop den voldsdom, lagde dommerne til grund for, at straffen ikke kunne gøres delvist betinget. Og den oplysning skulle have været med i dokumentaren, erkender dokumentarchef Steen Jensen.

For det første ser man på voldens grovhed. Og så ser man på oplysninger om gerningsmanden og i den forbindelse om han er tidligere dømt. Og man kigger især på domme med ligeartet kriminalitet. Lektor Trine Baumbach

- Det, dommerne lægger til grund for, at dommen ikke kan gøres delvist betinget, er, at han er straffet før. Derfor skulle det selvfølgelig have været med i dokumentaren, siger Steen Jensen.

Havde holdet bag dokumentaren kendskab til de her informationer omkring Michael Søgaard, før BT henvendte sig?

- Holdet bag dokumentaren var klar over, at han havde en 7,5 år gammel dom bag sig. De havde dog ikke tillagt den nogen betydning, da dokumentaren handler om den gerning, som foregår nu og her, altså at han udøver vold mod nogle indbrudstyve, siger Steen Jensen.

Men hvis man skal forholde sig til den konkrete sag, er det så ikke vigtigt, at man kender Michael Søgaards fortid?

- Man skal altid vurdere relevansen, og det her var ikke et portrætprogram af den pågældende butiksejer. Det er et program, som ser på, hvor langt man kan gå juridisk i forhold til at forsvare sig mod folk, der begår indbrud i ens hjem. Men i forhold til at forstå hans dom, så skulle det selvfølgelig have været omtalt, siger dokumentarchefen.

Forsvarsadvokat Michael Juul Eriksen bekræfter overfor DR Nyheder, at Michael Søgaards tidligere voldsdom blev taget i betragtning, da byretsdommerne skulle udmåle straffen.

- Hans tidligere dom har dog ikke nogen betydning for, om der var tale om lovlig nødværge eller selvtægt, siger Søggards advokat, Michael Juul Eriksen, der dog mener, at oplysningen om den tidligere voldsdom kunne have været lagt frem i slutningen af udsendelsen,

Lektor: Tidligere domme bliver taget i betragtning

Lektor i strafferet ved Københavns Universitet Trine Baumbach oplyser til DR Nyheder, at tidligere domme er en del af dommerens overvejelser, når de eksempelvis skal tage stilling til, om en dom skal gøres ubetinget.

- For det første ser man på voldens grovhed. Og så ser man på oplysninger om gerningsmanden og i den forbindelse, om han er tidligere dømt. Og man kigger især på domme med ligeartet kriminalitet, siger hun og pointerer, at hun udtaler sig generelt og ikke om den konkrete sag.

Men til trods for, at DR udelod oplysningen om den tidligere voldsdom, mener DR's dokumentarchef ikke, at det rokker ved programmets relevans.

- Det ændrer ikke på hele programmets forløb og præmisser og den diskussion og debat, som programmet forsøger at rejse, siger Steen Jensen, der har indskærpet over for redaktionen, at oplysningen skulle have været med.