Et politisk flertal sender flere penge og beføjelser til Finanstilsynet.

Dermed får tilsynet muskler til at stramme grebet om en branche, der har været leveringsdygtig i en lang række skandaler de senere år.

I alt 16 initiativer skal "styrke indsatsen mod finansiel kriminalitet."

Blandt andet får Finanstilsynet nu lov til at udstikke bøder i milliardklassen til banker, der ikke opfører sig ordentligt.

Det er et skrapt værktøj. Rasmus Jarlov (K), erhvervsminister.

Forældelsesfristen for overtrædelser af hvidvaskloven øges til 10 år. Kravene til Finanstilsynets bestyrelsesmedlemmer skærpes.

Og så får tilsynet for fremtiden mulighed for at indsætte en person i en bankbestyrelse, hvis der er mistanker mod banken.

- Det er et punkt i den her pakke, der ikke er groet i vores have. Helt grundlæggende synes vi, at det er ledelserne, som skal stå på mål for virksomhederne, og så må myndighederne være omkring virksomhederne. Med det her initiativ får vi rodet tingene lidt sammen, siger Ulrik Nødgaard, der er direktør for bankernes brancheorganisation Finans Danmark.

'Skrapt værktøj'

Konkret kan Finanstilsynet nu udpege en person til i en periode at følge en virksomhed og overvære bestyrelsesmøderne, hvis den finansielle virksomhed allerede har fået et påbud, eller Finanstilsynet "finder grundlag for, at der er væsentligt behov for nærmere at følge en virksomhed med henblik på at afdække mulige risici for finansiel kriminalitet".

Dermed lander den politiske aftale i et kompromis, hvor blandt andre Socialdemokratiet ikke har fået opfyldt ønsket om at indføre permanente offentlige repræsentanter i pengeinstitutternes bestyrelser.

Omvendt giver aftalen Finanstilsynet mulighed for at sparke døren ind til bankernes bestyrelseslokaler.

- Det er ikke klart, hvilken rolle den pågældende kommer til at spille, når den sagkyndige blander sig i bestyrelsen. Og det rejser en lang række spørgsmål. Men i forhold til andre modeller, hvor vi har hørt om statslige repræsentanter i bankbestyrelserne, så virker det her mere afgrænset og afbalanceret, siger Ulrik Nødgaard.

På et pressemøde præsenterede foligsgruppen, der består af regeringspartierne, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre og SF, i dag aftalen. I samme forbindelse kaldte erhvervsminister Rasmus Jarlov (K) det for et "skrapt værktøj," at Finanstilsynet nu kan blande sig i bestyrelsesarbejdet:

- Der er ikke tale om, at der bliver offentlige medlemmer af bestyrelserne. Men det giver Finanstilsynet mulighed for at sidde ude i bankerne og overvære, hvis der er en konkret mistanke mod bankerne og pengeinstitutterne. Det er et skrapt værktøj, som også er kendt fra andre udenlandske finanstilsyn.

Overordnet positiv

Selv om dagens politiske aftale går hårdt til den finansielle sektor, finder Ulrik Nødgaard kun et par enkelte hår i suppen.

- Helt overordnet er vi positive. Der har været nogle sager, og der er vi er nødt til som land at sende et klart signal til omverdenen; at vi tager hvidvask og finansiel kriminalitet meget seriøst. Jeg synes, det er fint, at Finanstilsynet får flere ressourcer og beføjelser. Det er et vigtigt signal, at vi kommer ud med et mere aggressivt finanstilsyn, siger Ulrik Nødgaard.

Formand for Finanstilsynet David Lando siger i en pressemeddelelse, at tilsynet nu vil indrette sin kontrol, så det bliver langt sværere for kriminelle at vaske penge hvide gennem bankernes systemer.

- Finanstilsynet prioriterer opgaven med at styrke indsatsen mod hvidvask meget højt. Det er ødelæggende for tilliden til det finansielle system, hvis finansielle virksomheder medvirker til hvidvask eller terrorfinansiering eller bliver misbrugt hertil, siger David Lando, som også nævner cyberkriminalitet anvendelse af data og nye teknologier som fokuspunkter for Finanstilsynet.