Det er dyrt at sætte pensionsalderen ned, selv om det kun gælder for dele af befolkningen. Det må tyskerne i øjeblikket sande. Siden 2014 har tyskerne haft en ordning, hvor de kan trække sig tilbage på fuld folkepension i en alder af 63 år. Forudsætningen er, at de pågældende personer har været på arbejdsmarkedet i mindst 45 år.

Reglerne blev lavet som en slags kompensation, fordi tyskerne er i færd med at hæve den generelle pensionsalder til 67 år. Det er det tyske forskningsinstitut, ifo Institute i München, der har undersøgt, hvordan reglerne med den tidligere pension har virket. Ifo kommer frem til, at ordningen i årene fra 2014 til 2016 kostede i alt 6,5 mia. euro (48,5 mia. kr.). Den tyske regering havde regnet med en pris på fem mia. euro (37 mia. kr.).

»Hvis forfaldne skatter og sociale bidrag lægges oveni, vil de totale omkostninger komme op på 12,5 mia. euro (93 mia. kr.). Omkostningerne kan forventes at stige i de kommende år, efterhånden som større årgange har mulighed for at trække sig tidligere tilbage på fuld pension,« skriver researcherne Carla Krolage og Mathias Dolls fra ifo Institute om undersøgelsen.

Undersøgelsen fra ifo viser også, at de tyskere, der gør brug af ordningen, i gennemsnit trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet 5,4 måneder tidligere end andre på samme alder.

»Det er specielt mænd, der trækker sig tidligere tilbage. Mænd trækker sig i gennemsnit ni måneder tidligere tilbage, mens kvinderne i gennemsnit trækker sig i fire måneder tidligere tilbage,« oplyser Carla Krolage og Mathias Dolls.

Erfaringer fra efterlønnen

Ifølge en artikel i Financiel Times forventede økonomer fra Deusche Bank, at den tidligere pensionsalder ville komme til at at koste, hvad der svarer til 1.716 mia. kr. frem mod 2030. De tyske erfaringer sætter den danske debat om differentieret pensionsalder i et nyt lys. I forrige uge spillede Socialdemokratiet ud med en pensionsreform. Afgørende i udspillet er, at visse faggrupper får en ret til at gå tidligere på pension, når de har været en vis tid på arbejdsmarkedet. Det skal gælde for faggrupper, der er i fare for nedslidning.

Udspillet fra Socialdemokratiet kommer, fordi tidligere reformer gør, at danskernes pensionsalder kommer til at vokse over de kommende årtier, fordi vi lever længere og længere. Tal fra Finansministeriet viser, at danskere, som trækker sig tilbage i år, får 19 år på pension. Mens dem, som går på pension efter 2050 kun vil leve 16 år i gennemsnit som pensionister.

Cheføkonom i Jyske bank, Niels Rønholt. »Hvis man giver en ret til tidlig tilbagetrækning, er der også en god mulighed, at mange vil sige ja tak.«

Socialdemokratiet mener, at det langt fra er alle danskere, som kan holde til den senere pensionsalder, men som beskrevet i Berlingske torsdag fremhæver økonomer, at risikoen ved udspillet er, at det kan være med til at trække Danmark mere skævt rent økonomisk. Det skyldes, at andelen af personer, som vil kunne gøre brug af en tidligere pension vil være størst i landkommunerne.

Socialdemokratiet afviser kritikken og påpeger blandt andet, at det kun er op mod 20.000 personer, som kan trække sig tidligere tilbage. Samtidig fremhæver Socialdemokratiet, at folkepensionen ikke er særlig høj, og derfor vil det for de fleste være mest attraktivt rent økonomisk at blive i arbejde.

Søren Andersen fra Fpension mener, at rapporten fra Tyskland ikke bør komme bag på nogen, og han mener, at en ordning med en ret til tidligere pension i Danmark også kan ende med at blive meget dyrere, end politikerne umiddelbart tror.

»Det, som er sket i Tyskland, går godt i tråd med det, som vi tidligere har set i Danmark. For den enkelte har der altid været store økonomiske gevinster ved at gå senere på pension, men det virker kun i meget beskedent omfang. Folk går på pension, når de kan. I Danmark er det ikke kun erfaringerne fra efterlønnen, men også fra den almindelige pension. Det er meget svært at styre med økonomiske konsekvenser,« siger Søren Andersen.

Cheføkonom i Jyske Bank Niels Rønholt vil ikke spå, om erfaringerne fra Tyskland kan overføres til Danmark, hvis Socialdemokratiets udspil ender med at blive til virkelighed. Men han er helt enig med Søren Andersen i, at erfaringerne med efterlønnen er, at når ordningen er der, er der rigtigt mange, som bruger den.

»Det er så godt som umuligt at gætte præcist på, hvor mange der om, lad os sige,15 år vil udnytte retten til tidlig pension. Men kigger man på efterlønsordningens historie, så var den jo tiltænkt som en ordning for de få, men endte med at blive en meget udbredt tidlig pensionering. Så hvis man giver en ret til tidlig tilbagetrækning, er der også en god mulighed for, at mange vil sige ja tak,« siger Niels Rønholt.

Efter at Socialdemokratiet kom med udspillet, har Dansk Folkeparti bakket op om et ønske om en differentieret pensionsalder. Det har fået regeringen til at indkalde til forhandlingerne om, hvordan man kan gøre noget for de nedslidte. Forhandlingerne foregår under ledelse af beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsen (V).