Det er vanskeligt at forestille sig en uddannelse, som er mere inde i den politiske varme, end studiet til kandidat i Autonomous Systems på den sektion for Bæredygtig Produktion, som Aalborg Universitet har oprettet i København under sit Institut for Materialer og Produktion.

I en tid, hvor politikerne ikke blot ønsker sig mere arbejdskraft i landet med en teknisk og naturvidenskabelig baggrund, men også taler om en bæredygtig udvikling, skulle fremtiden være sikret.

Ikke desto mindre er netop uddannelsen i de autonome systemer, som i praksis er til søfarten, mellem de tilbud, som vil være forsvundet fra de kommende studerendes ansøgningsskema, når de skal vælge uddannelse til næste år.

Uddannelsernes fejl: Undervisningen foregår på engelsk

Aalborg Universitet lukker ganske enkelt både den uddannelse og tre andre uddannelser på sektionen for Bæredygtig Produktion. Samtidig lukker Sektionen for Bæredygtig Bioteknologi under Institut for Kemi og Biovidenskab også sine uddannelser i København.

Uddannelsernes brøde: De foregår på engelsk.

Uddannelser på det sprog skal der skæres ned på. Det sker for at dæmme op for, at der kommer for mange studerende fra andre EU-lande til Danmark.

Den aftale blev indgået i 2013, efter at en EU-dom havde fastslået, at studerende fra andre EU-lande har ret til SU i Danmark, hvis de samtidig arbejdere mere end ti timer om ugen.

Vi kan ikke forbyde dem at komme her

Det fik et bredt flertal til at indgå aftalen om, at der højst må bruges 400 millioner danske SU-kroner på udenlandske studerende. Loftet blev sidste år overskredet, hovedsageligt fordi antallet af studerende fra en række lande i Østeuropa stiger. Netop frygten for østeuropæisk SU-turisme var årsagen til, at politikerne indgik aftalen om at begrænse SU til udenlandske studerende.

Derfor pålagde uddannelses- og forskningsminister Tommy Ahlers (V) i sommer de danske universiteter at skære ned på antallet af uddannelser på engelsk.

Læs også: Barbering af internationale studiepladser vækker harme

Danmark kan nemlig ikke forbyde studerende fra andre EU-lande at læse på vores universiteter, men vi kan gøre opgaven utrolig vanskelig for at dem ved at begrænse studierne til at foregå på vores eget modersmål.

Mellem 1.000 og 1.200 færre udenlandske studerende skal universiteterne næste år optage. Hvordan er i princippet op til dem selv, men i praksis betyder det nedlæggelse af en række engelsksprogede uddannelser. Kun DTU er gået fri af kravet, men DTU må til gengæld ikke oprette nye studier på engelsk.

Danskere udgør flertallet på de lukkede uddannelser

Lukningen af studierne rammer imidlertid først og fremmest danske studerende. De udgør flertallet, også på de engelsksprogede studier.

Disse uddannelser lukker Aalborg Universitet IT, Communication and New Media (bachelor): 60 studiepladser Sektionen for Bæredygtig Produktion, Institut for Materialer og Produktion

Manufacturing and Operations Management (bachelor): 50 studiepladser

Operations and Management Engineering (kandidat): 35 studiepladser

Operations and Innovation Management (kandidat): 36 studiepladser

Autonomous Systems (kandidat): 50 studiepladser Institut for Kemi og Biovidenskab, Sektionen for Bæredygtig Bioteknologi

Sustainable Biotechnology (bachelor): 40 studiepladser

Sustainable Biotechnology (kandidat) Fri adgang (gennemsnitligt 8 optagede per år de seneste tre år) Bemærk, at ikke alle uddannelserne har haft fuldt optag og således udnyttet alle pladser i de seneste år.

Eksempelvis viser tal, som Aalborg Universitet har hentet ud af sine regneark for Ingeniøren, at ca. 130 af de ca. 210 studerende på de syv uddannelser i København er danskere. De tal er det gennemsnitlige, årlige optag på uddannelserne baseret på et gennemsnit af de seneste tre år.

Aalborg Universitet skal i alt sørge for, at der bliver 290 færre studiekort til unge, som ikke kan modtage undervisning på dansk, næste år. Da der bliver optaget ca. 1.000 udenlandske studerende årligt, svarer det til, at hver tredje skal blive hjemme.

Universitetet har ud over lukningen af uddannelserne i København valgt, at samtlige uddannelser på bachelor-niveau fremover udelukkende udbydes på dansk.

Lærebøgerne må godt være på engelsk

Det betyder imidlertid ikke, at noget af undervisningen ikke kan foregå på engelsk, eller at undervisningsmaterialet skal være dansk. De studerende kan fortsat vente sig at skulle læse det meste litteratur på engelsk, men det bliver altså ikke muligt at gennemføre et helt bachelor-studie på det sprog.

Prorektor Inger Askehave, som udtaler sig om lukningerne på universitetets vegne, er bestemt ikke glad.

»Vi har fået en bunden opgave,« siger hun om besparelserne.

Universitetets centrale ledelse har valgt at lægge det ud til fakulteterne at finde ud af, hvilke uddannelser de vil skære væk for at forhindre udlændingenes adgang. Ingeniørfakultetet har derefter udvalgt uddannelserne i København.

»Vi ønsker at fokusere ressourcerne til Det Ingeniør- og Naturvidenskabelige Fakultet mere i Aalborg og Esbjerg,« som Inger Askehave udtrykker det.

»Vi arbejder hele tiden med vores uddannelsesportefølje, og vi vil gerne gennemføre nedlæggelsen af de engelsksprogede studier på en klog måde i stedet for med en grønthøstermodel.«

Nu er planen, at der med tiden, når effekten af lukningen i løbet af de kommende år slår stærkere og stærkere igennem, skal oprettes nye it-uddannelser i universitetets lokaler i København. Prorektoren udelukker ikke, at der også kan komme fyringer i København, hvis ikke det lykkes at omplacere medarbejderne.

»Vi lukker studiepladser, som der er efterspørgsel efter«

En af dem, som i givet fald kan komme i fare, er professor Peter Hasle, men det har han ikke tid til at bekymre sig om nu. Han har svært ved overhovedet at finde hoved og hale i besparelserne.

Professoren undrer sig over, at universitetet har investeret et millionbeløb i at opbygge de sektioner i København, som nu bliver lukket, både i mennesker og laboratorier. De giver ikke underskud, bl.a. fordi de henter store eksterne bevillinger.

»Vi lukker studiepladser, som der er efterspørgsel efter. Vi har store forskningskontrakter, bl.a. på det maritime område, og ansøgninger ude for mange millioner. Skal vi også lukke det ned,« spørger en tydeligt frustreret Peter Hasle.

Forskerne er åbne for at flytte universitet

Nu forsøger han sammen med sine kolleger at overbevise universitetets ledelse om, at det i stedet skal lægge uddannelserne om til dansk. Det kan, mener de, godt lade sig gøre, også til næste studieår.

»Hvis ikke det lykkes, så må vi se, om vi kan finde et andet universitet, hvor vi kan fortsætte vores arbejde,« siger Peter Hasle.

På andre universiteter er frustrationen også stor. Københavns Universitet lukker 140 studiepladser, de 120 af dem på fag som bioteknologi, klimaforandringer, biologi og fysik. Det skriver Information, som har foretaget en rundringning til universiteterne.

DTU: Det er dumt

Hårdest ramt er CBS, som skærer 400 pladser, mens der skal optages 160 færre engelsksprogede studerende på SDU. Aarhus Universitet skærer 400 studiepladser væk ved at indstille undervisning på engelsk på en række humanistiske uddannelser og lukke to engelsksprogede uddannelser i virksomhedskommunikation.

Også andre universiteter henviser som Aalborg til den bundne opgave, Tommy Ahlers har givet dem, og heller ikke DTU er glad, fordi der ikke må oprettes flere studiepladser, selv om der mangler ingeniører.

»Det er dumt, fordi det blokerer vores mulighed for at levere de ingeniører til Danmark, som der er et stort behov for,« siger prorektor på DTU Rasmus Larsen til Information.

Ingeniørformand: Det er dobbelt dumt

Den udtalelse trumfer formanden for Ingeniørforeningen IDA, Thomas Damkjær Petersen. Han kalder kravet om at lukke uddannelser på engelsk for »dobbelt dumt«.

»Den første dumhed er at blande sig i, hvilket sprog universiteterne må undervise på. Danmark skal være en del af et globalt samfund, hvor sproget i de fleste sammenhænge er engelsk, og de danske kandidater skal også kunne udfolde sig rundt omkring i verden,« siger IDA-formanden.

»Den anden dumhed er at ramme ingeniøruddannelserne, når vi har mangel på ingeniører,« siger han og tilføjer:

»Vi får færre ingeniører, og vi bliver mindre globaliserede.«