«Mind väga huvitab, kuidas see lubade äravõtmine toimima hakkab. Osa kindlasti hakkab maksma, aga ma ei välistaks ka seda, et osa neist desotsialiseerub veel rohkem, kui nad seda hetkel on.» KRISTEL MAALMAN, Jõhvi kohtutäitur

Seda eriti juhul, kui täituril tekib õigus kolmandate isikute makstavat raha kinni pidada. Maalman selgitab, et lapsel on küll raha kätte saamisel eesõigus, ent selle rõhutamine ei tohi muutuda selliseks, mis võlgniku elu pikas perspektiivis mõttetuks muudab. Kui võlgnik kaotab töö ja elukoha, ei teki tal ka tulevikus raha elatise tasumiseks.

Üle poole võlgnikest on vanuses 35-49 eluaastat Kõige rohkem on 39-aastaseid võlgnikke.

Vanemad ootel

Kaheksakuuse lapse ema Kaire on üks neist tuhandetest, kes vanemakohustused hüljanud võlgnikku taga ajavad. Lapse isa lahkus pere juurest juba enne võsukese sündi. Praeguseks pole nõue tema vastu veel kuigi suur, pool tuhat eurot, kuid ema on end elatisvõla problemaatikaga juba peensusteni kurssi viinud. Küsimus on naise jaoks põhimõtteline: kui isa ei toeta last lapseeas, miks peaks laps toetama teda vanaduspõlves?

«Kahjuks on tänaseks teada, et kohtutäituri käed on meie juhtumis seotud,» kirjeldab Kaire.

Elatise väljanõudja Kaire, väikelapse ema «Lapse isa teenib raha mitteametlikult, kohati ebaseaduslikult. Ta kasutab sularaha, ülekanneteks käib pankades ja teeb otseülekande. Enamiku varast palub kas liisida või omada lähedastel inimestel – näiteks auto on liisinud üks sugulane, muud varad teine…»

Juhilubade äravõtmine Kairet ei aitaks, sest rongaisal neid pole ning ta sõidab ebaseaduslikult. Sellest hoolimata kiidab naine seadusemuudatused heaks ja leiab, et esialgu neist piisab.

«Eks aeg annab arutust, millises suunas edasi liikuda. Tuleb vaadata, et nõuetega tegelevad ametnikud poleks ülekoormatud. Ka võlgnikus võib liigne surve tekitada suuremat trotsi,» mõistab ta.

Võlad oma lapse ees TOP 3 suurimat elatisvõlglast. 2009. aastal lisandus rekordarv elatisvõlglasi. € 188 793 oli 1971. aastal sündinud Mati elatisvõlg 1676 elatisvõlglast lisandus 2009. aastal

Elatisvõlgnik: häbi oleks lubadeta jääda

Oht sõiduõigus kaotada paneks rahakad, ent tahtlikult elatise maksmisest hoiduvad rongavanemad ümber mõtlema küll, usub ettevõtjast elatisvõlgnik Meelis (nimi toimetusele teada).

Kui palju võlgnete ja miks?

Nõue on 4400 eurot ja ühe lapse pealt. See tekkis mõned aastad tagasi – maksin vastavalt oma võimetele, aga võlg tekkis ikka. Võib-olla oli motivatsioon ka natuke nõrk. 2015. aastal olen kõik korrektselt maksnud ja ka tänavu kavatsen sama teha.

Kuidas tunnetate kohtutäituri survet?

Kõik, mis ta seadusest tulenevalt saab teha, ta võtab ka ette. Maksan pool miinimumpalgast, aga kohtutäituril on jumala savi. Mis siis, et mul on teine laps veel ja olen eelmisel aastal normaalselt maksnud – ikka ei huvita. Mul on osalused mõnes osaühingus, need on nüüd kõik müügis, lähevad lähipäevadel oksjonile. Eks lapse ema ka väga tugevalt survestab.

Saate omavahel läbi?

Me oleme ikka kohtud läbi käinud, ega siin midagi rahumeelset pole. Saan last näha, kui sõidan 200 kilomeetrit sinna ja viin ta pärast tagasi. Aga see on päris kulukas.

Ega ema ei ole rumal inimene. Ta tajub seda hästi, et ega tal midagi suurendada võimalik ei ole. Pigem võiks mina minna kohtusse ja taotleda summa vähendamist. Aga ma ei ole kiuslik inimene, et peaks seda tegema. Kui peaks kolmas laps sündima, siis võib-olla kaalun.

Mida arvate sellest, et lapse ema nõusolekul võib teilt varsti load ära võtta?

Ma ei kahtle, et varsti kohtutäitur tulebki minult mingeid lubasid ära võtma. Aga kui mul võetakse ettevõtte osalused ära, võetakse load ära – millest ma siis võtan seda raha? Kuidas on tagatud, et ma veel kuhugi sügavasse auku endaga ei kuku?

Usun, et need, kellel on võimalus maksta, aga pahatahtlikult ei maksa, paneks see võlga ära maksma küll. Inimesed hakkavad ju kõrval naerma, kui on näha, et raha on, aga lapse nõude pärast juhiluba pole, pead autojuhiga sõitma – täielik kloun! Ma arvan, et see hakkab lõpuks mõjuma.

Riigi kolm survesammu

1. oktoobrist 2015 Seadus kohustab kohtutäitureid suhtlema elatisvõlgnikega vähemalt iga kahe kuu tagant. Kord aastas peab täitur otsima läbi võlgniku eluruumi ja kinnisvara, et leida sealt arestitavat vara.

1. jaanuarist 2016 Seadus lubab elatise maksmisest «teadlikult kõrvalehoidja» vangi mõista. Varem võis kohus sellise otsuse langetada vaid elatise maksmisest «kuritahtlikult kõrvalehoidja» suhtes, mida oli märksa raskem tõendada.

1. märtsist 2016 Teadlikult maksmisest hoiduva võlglase puhul saab kohus õiguse peatada juhiloa, jahipidamisõiguse, relvaloa ja relva soetamise loa, väikelaeva juhtimisõiguse ning kalastuskaardi. Kohtutäiturid saavad hakata arestima makseid, mida kolmandad isikud on elatisvõlgniku eest teinud. Näiteks olukordades, kus võlgniku autoliisingut või eluasemelaenu tasub keegi teine. Riik võib keelduda maksmast elatisvõlglasele EASi ettevõtluse alustamise toetust ja erametsaomanike toetusi. Portaalis eesti.ee saab igaüks (näiteks tööandja või uus elukaaslane) võimaluse teise inimese isikukoodi või nime ja sünniaega teades kontrollida, kas huvipakkuva isiku osas on käimas elatisvõla nõude menetlus ning kui suur on tema elatisvõlg.

Allikas: justiitsministeerium