Britanski zunanji minister Jeremy Hunt se je v četrtek mudil v Sloveniji. Po pogovorih s šefom slovenske diplomacije Mirom Cerarjem sta zunanja ministra izpostavila, da si Slovenija in Velika Britanija prizadevata zaščititi status in pravice državljanov obeh strani po izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije. Oba sta tudi izrazila željo, da bi dosegli dogovor o brexitu.

Slovenija po besedah Cerarja, kot je poročala STA, zato že pripravlja zakonodajne rešitve za državljane Združenega kraljestva v Sloveniji in slovenske na Otoku. Kot je pojasnil, gre za morebitne spremembe zakonodaje na področju socialnih pravic in zavarovanja ter spremembe zakonodaje na področju državljanstva. Na Otoku živi okoli 5000 slovenskih državljanov, v Sloveniji pa kakih 700 britanskih, ki bi po brexitu postali državljani tretje države, je dejal vodja slovenske diplomacije. Cerar in Hunt sta sicer na novinarski konferenci odnose med Slovenijo in Združenim kraljestvom ocenila kot odlične.

Neopaženo pa ni ostalo niti, kaj je Hunt dejal o Sloveniji, kjer se je mudil prvič. Izrazil je "navdušenje" nad napredkom države, ki je bila nekoč "vazalna država Sovjetske zveze".

Kdo je Jeremy Hunt?

Jeremy Hunt, član konservativne stranke britanske premierke Therese May, je na položaju zunanjega ministra manj kot leto dni. Nasledil je kontroverznega Borisa Johnsona, ki je odstopil zaradi - po njegovem mnenju - premehkega pristopa Mayeve do vprašanja brexita. Hunt, ki bo 1. novembra dopolnil 53 let, je bil pred tem šest let minister za zdravje, v njegovem času so se dogajale stavke mladih zdravnikov, še prej pa dve leti kulturni minister, ki je bil zadolžen za končno organizacijo olimpijskih iger v Londonu leta 2012.

Čeprav Hunt ni tako jezikav kot njegov predhodnik Johnson, je v kratki karieri zunanjega ministra dal vsaj dve nediplomatski izjavi. Tako je na konferenci konservativne stranke septembra 2018 Evropsko unijo primerjal z bivšo ZSSR: "Sovjetska zveza je ljudem preprečevala odhod. Nauk zgodovine je jasen: če iz kluba EU napravite zapor, ne bo želja po izhodu zaradi tega nič manjša." Njegove opazke so naletele na ostre kritike. Po umoru savdskega disidentskega novinarja Džamala Hašodžija na konzulatu Savdske Arabije v Istanbulu pa je zavrnil pozive k ustavitvi prodaje orožja Savdijcem: "Od tega so odvisna delovna mesta v Združenem kraljestvu, zato se bomo glede prodaje orožja držali utečenih postopkov." (vb)

V Dogodkih in odmevih je o tem poročal novinar nacionalnega radia Matjaž Trošt, čemur lahko prisluhnete na tej povezavi. (minutaža: od 13:10 naprej)

Arhiv Večera

Na Facebooku se je na to odzval poslanecin kritiziral svojega nekdanjega strankarskega šefa Mira Cerarja. Zapisal je: "Britanski zunanji minister) pride s prošnjo k nam (dogovoriti se z našim zunanjim ministrom, kako se izogniti trdemu Brexitu brez dogovora Združenega kraljestva z EU) ter nas arogantno žali. Mi nikoli nismo bili 'vazalna država Sovjetske zveze'.

Minimalno, kaj od svojih predstavnikov (diplomatov ter tistih, ki imajo splošna pooblastila predstavljati in zavezovati državo po mednarodnem pravu - tj. predsednika, predsednika vlade in zunanjega ministra) pričakujem in zahtevam v mednarodnih odnosih, je, da na žalitve države in vseh nas, ki smo njeni državljanke in državljani, takoj ustrezno reagirajo. Ne pa, da so ponižno tiho in morda niti ne opazijo, da nas nedopustno žalijo."

Mednarodni politolog, v prejšnjem sklicu DZ sicer Brglezov svetovalec dr. Boštjan Udovič je dodal še: "Mi, vazalna državica? Še sovjetska? Je kdaj gospod Hunt prebral morda Churchillove spomine? Ali pa kakršnokoli Taylorjevo knjigo. Morda E. Hobsbawma. Ni. Ker če bi, bi vedel o zgodovini Slovenije kaj več."

Za odziv smo zaprosili tudi slovensko zunanje ministrstvo.