Policie šla najisto. Chtěla od řidiče potvrzení ve francouzštině, že má mzdu nejméně ve stejné výši jako jeho francouzský kolega. To ale řidič předložit nemohl. Stal se tak jedním z prvních v Česku, kteří dostali pokutu za to, že berou v porovnání s francouzskými zaměstnanci v kamionové dopravě příliš nízkou mzdu.

„Zaplatili jsme to za řidiče, protože s takovým opatřením nesouhlasíme. Kdyby řidič nezaplatil, nemohl by pokračovat v jízdě,“ říká Radoslav Kusák, šéf ČSAD Uherské Hradiště.

Vyjádření Radoslava Kusáka pro iDNES.cz:

Podobné pokuty se mohou stát v příštích letech samozřejmostí. Západoevropské země čím dál více chrání své pracovní trhy před řidiči z levnějších zemí tím, že vymýšlejí opatření, která mají vyrovnat náklady pro levnější a francouzské dopravce. A to nejen mzdově, ale i jinými obstrukcemi, například povinností pro řidiče přespat v hotelu, nikoliv v kabině kamionu.

Minimální mzda Minimální hodinová mzda je ve Francii v tomto roce 9,67 eura, tedy 261 Kč. V Česku je to pro srovnání 58,70 Kč za hodinu. Reálné mzdy v nákladní dopravě jsou však mnohem vyšší.

Zatím největší hrozbou pro české dopravce je podobné opatření o minimální mzdě v Německu. To dosud nezačalo být vymáháno, protože je předmětem vyšetřování Evropské komise. V Německu nicméně jezdí nejvíce českých dopravců.

„O stejném opatření uvažují i další země. Od 1. ledna 2017 Rakousko, Nizozemsko a Belgie, ještě do konce letošního roku Itálie. To je pro celoevropskou dopravu naprosto nepředstavitelné. Nejde o ochranu zaměstnance, jediným smyslem je naše firmy vytlačit z trhu,“ říká Vojtěch Hromíř, šéf sdružení autodopravců Česmad Bohemia.

Někteří autodopravci proto už teď přemýšlejí, že by do Francie přestali jezdit. „Jsme ve fázi, kdy řešíme, zda má smysl podstupovat riziko, že tam budeme platit pokuty. Zákazníci je za nás určitě nezaplatí,“ říká Pavel Bürger, jednatel firmy Bürger Transport.

Vyjádření Vojtěcha Hromíře pro Rádio Impuls:

Jedenáct zemí proti

Směrnice o vysílání pracovníků do zahraničí ukládá firmám, aby svým zaměstnancům platily nejméně tolik, kolik je minimální mzda v zemi, kde lidé dlouhodobě pracují. Pro většinu povolání má smysl. U práce, kde zaměstnanec během čtyřiadvaceti hodin projede běžně několik různých zemí, ale příliš ne.

Problémem současného stavu je, že není jasné, zda řidiči kamionů spadají do působnosti směrnice o vysílání pracovníků, nebo je třeba pro ně mít speciální právní úpravu. Právě proto se snaží některé země uvalit povinnosti minimální mzdy i na řidiče z jiných zemí.

I proto dopravci nejen z Česka proti takovému plánu dlouhodobě protestují. Našli oporu i u české vlády, která problém řeší už rok.

Minulý týden se v rámci expertní diskuse Národního konventu o EU při Úřadu vlády sešli zástupci dopravců a státní správy, aby se domluvili na dalším postupu.

Podle státního tajemníka pro evropské záležitosti Tomáše Prouzy takové překážky na vnitřních trzích vedou k oslabování hospodářského růstu, zaměstnanosti a prosperity všech členských států.

I proto od počátku česká vláda vystupuje proti zavádění těchto úprav v silniční dopravě a upozorňuje na jejich negativní dopady na mobilitu pracovních sil, fungování vnitřního trhu a na konvergenci členských států EU.

Česká vláda v červnu iniciovala společný dopis jedenácti členů EU, v němž Evropskou komisi důrazně vyzvala, aby zamezila podobným protekcionistickým úpravám. Například Německo na základě tlaku Komise i členských států v současné chvíli uvalilo na uplatňování zákona v silniční dopravě moratorium.

„Vláda chce přijmout jednotnou evropskou úpravu, takzvaný silniční balíček. Bylo by potřeba, aby jej Evropská komise předložila co nejrychleji,“ uvedl Úřad vlády. Měla by se tak uzavřít snaha těch, kteří chtějí omezovat konkurenci.

„Česká republika bude prosazovat, aby budoucí normy respektovaly rozdílné socioekonomické podmínky jednotlivých členských států a aby nevedly ke zhoršení konkurenceschopnosti českých dopravců v Evropě,“ dodal ve svém stanovisku Úřad vlády.