

Adrian Ionel, directorul Unifarm



Protest al pacienților la Ministerul Sănătății

Ministerul Sănătății confirmă că o parte dintre medicamentele aduse în țară pe 31 martie nu au ajuns încă în spitale și anunță că acestea vor fi livrate zilele următoare. Ministerul Sănătății a confirmat că imunoglobulina adusă în țară pe 31 martie, în urma activării Mecanismului de protecție civilă, a fost distribuită doar parțial către spitale, "pentru tratamentul cazurilor grave". Ministerul nu precizează ce cantitate a fost distribuită dintre cele 3.850 de doze și ce cantitate se află încă în depozitul Unifarm, dar promite că livrarea către spitale a imunoglobulinei care nu a fost încă distribuită se va face zilele următoare. ( Pe larg aici ).Reacția ministrului Sorina Pintea: "Este un departament în cadrul Ministerului Sănătăţii care se ocupă cu acest aspect. Nu mi s-a adus la cunoştinţă faptul că nu ar fi fost distribuite, dar am primit şi o informaţie azi de dimineaţă şi am trimis pe cineva să vedem exact care e situaţia, pentru că ar trebui să mai intre şi alte doze, avem un grafic de livrări. Voi verifica personal acest aspect astăzi". (Agerpres)"Cele 3.850 de doze sunt încă la Unifarm. Au ajuns in țară, dar distribuția nu a început", au declarat pentru HotNews.ro reprezentanții asociațiilor de pacienți. Ei spun că nu au primit explicații privind motivele pentru care distribuția întârzie și nici nu li s-a comunicat când vor ajunge la ei aceste medicamente."A ajuns si imunoglobulina din Austria, adusă prin mecanismul de protecție civilă. Colegii s-au întors si urmează distribuția. Ne ținem întotdeauna promisiunile" - este anunțul postat pe 31 martie pe pagina de Facebook a Companiei Naționale Unifarm, distribuitorul de medicamente al Ministerului Sănătății.Postarea Unifarm pe Facebook31 martieImunoglobulina adusă în țară pe 31 martie prin Mecanismul de protecție civilă provine de la Crucea Roșie din Austria. Cele 3.850 de doze au ajuns și ele în România cu întârziere și în cantitate mai mică decât promiseseră inițial autoritățile: potrivit declarațiilor oficialilor din Ministerul Sănătății, 10.000 de doze de imunoglobulină din Austria erau așteptate să soseacă în țară prin Mecanismul european de protecție civilă încă din săptămâna 19-25 martie, însă acest lucru nu s-a întâmplat.HotNews.ro a încercat să îl contacteze atât telefonic, cât și prin sms pe directorul Unifarm, Adrian Ionel, pentru o explicație privind motivele pentru care distribuția imunoglobulinei întârzie și când va începe aceasta, însă directorul Unifarm nu a furnizat niciun răspuns până la data publicării acestui articol.Ministrul Sănătății, Sorina Pintea, declara, la finalul lunii martie, că nu sunt probleme legate de livrarea dozelor de imunoglobulină și că întârzierile au fost cauzate de procedurile care trebuie respectate odată cu declanșarea Mecanismului european de protecție civilă.Imunoglobulina lipsește din România încă din vara anului trecut. Anul acesta au intrat în țară doar 2.600 de doze care au ajuns la pacienți, cantitate care nu este suficientă nici măcar pentru o lună: 1.000 de doze de IGVena și 600 de flacoane de Intratect la începutul lunii februarie și încă 1.000 de doze de Intratect la final de martie.În afara acestora au mai intrat în țară doar cele 3.850 de doze de Octagam prin Mecanismul de protecție civilă, la finalul lunii martie, care nu au ajuns însă la pacienți.MedicamenteÎn tot acest timp, pacienții sunt nevoiți de luni de zile să își cumpere imunoglobulină din Ungaria sau din Bulgaria, cei care își permit, chiar dacă, teoretic, tratamentul ar trebui să fie 100% compensat în România.Ministrul Sorina Pintea a anunțat pe data de 5 martie că România a activat mecanismul de protecție civilă în cazul imunoglobulinei, medicament care lipsește de pe piață din vara anului trecut: "Am considerat că nu mai avem timp. România are nevoie de acest medicament în acest moment", spunea pe 5 martie Sorina Pintea, adăugând că "din estimarile primite de la Casa de Asigurari de Sănătate, avem nevoie de 5.000 de fiole de 2, 5 mg lunar".Imunoglobulinele sunt substanțe obținute din plasmă sanguină umană și sunt medicamente esențiale pentru pacienții cu imunodeficiențe primare și boli autoimune. În lipsa administrării lor, pacienții dependenți de imunoglobulină riscă să nu își mai poată desfașura activitatea, să fie imobilizați la pat și, în cele din urmă, sunt în pericol de moarte. În plus, orice virus, inclusiv o banală răceală, le poate fi fatal. De asemenea, medicii atrag atenția că, în lipsa tratamentului, pacienții cu imunodeficiențe primare riscă să râmână cu sechele ireversibile din punct de vedere fizic.Potrivit Asociației Române a Pacienților cu Imunodeficiente Primare (ARPID), în România sunt în jur de 500 de bolnavi care fac tratament cu imunoglobulină, o parte dintre ei copii. O a doua categorie - câteva sute - sunt pacienții cu boli autoimune. Dacă pacienții cu imunodeficiențe primare depind de imunoglobulină la fel cum pacienții cu diabet sunt dependenți de insulină, în cazul celor cu boli autoimune, tratamentul cu imunoglobulină este necesar în situații de criză.Otilia Stângă și fiica sa, MaiaTratamentul cu imunoglobulină este, teoretic, 100% compensat în România. Pentru cei dispuși să îl cumpere, un flacon de 5 grame se vinde, în medie, cu 1.000 de lei (în Germania ajunge la 470 de euro). În functie de înălțime și de greutate, un pacient are nevoie de la 10 grame pe lună (un copil mic) până la 125 de grame (un adult), explică Otilia Stângă, vicepreședintele Asociației Române a Pacienților cu Imunodeficiențe Primare și mama unei fetițe de 12 ani care suferă de imunodeficiență primară.Imunoglobulinele se află pe lista de medicamente esențiale a Organizației Mondiale a Sănătății (medicamente considerate necesare în fiecare țară din lume) și au ajuns și pe lista medicamentelor esențiale din România în toamna anului 2016 (prin Hotărârea de Guvern nr. 800/2016 pentru aprobarea Metodologiei privind modul de calcul și procedura de avizare și aprobare a prețurilor maximale ale medicamentelor de uz uman cu autorizație de punere pe piață în România). Fostul ministru al Sănătății, Vlad Voiculescu, explica, la acea vreme, că scopul acestei masuri era ca medicamentele esențiale din lista OMS să fie prezente pe piața romanescă în cantități suficiente, iar importurile în procedură de nevoi speciale (la prețuri mult mai mari decat cele obișnuite) să poată fi evitate (nota de fundamentare a HG nr. 800/2016 poate fi citită aici ).În cazul imunoglobulinelor, numărul pacienților care au nevoie de acest tratament nu este foarte mare în România (câteva sute), astfel că producătorii care aduc medicamentele în țară nu sunt motivați de profit, daca prețul este unul redus. În 2016, Guvernul a decis majorarea prețurilor lor, pentru a reduce astfel riscul ca ele să dispară din țară. Fostul ministru Vlad Voiculescu a introdus pe lista medicamentelor esențiale medicamentele considerate esentiale de Organizatia Mondială a Sănătății. Pretul acestora a crescut de la cel mai mic preț european la media celor mai mici trei prețuri europene - o creștere mică, dar suficientă pentru a îi motiva pe producători să aducă medicamentele în România.Pe 22 martie 2017, fostul ministru al Sănătății, Florian Bodog, a abrogat Hotarârea de Guvern nr. 800/2016 , astfel că o parte dintre medicamentele esențiale de pe lista Organizației Mondiale a Sănătății au disparut din nou de pe lista medicamentelor considerate esențiale în România și, ușor-ușor, și de pe piața românească. Odată cu anularea măsurii, producatorii s-au retras treptat de pe piața românească din cauza prețului prea mic, iar medicamentele au dispărut. După abrogarea HG 800/2016, noua metodologie este aprobată prin ordin de ministru."Pentru că imunoglobulina este produsă din plasmă sanguină umană, cantitatea este limitată și se produce doar la cerere. Cu 6 luni înainte, e totul contractat. Nici dacă ai bani nu se vând, doar dacă găsești într-un spital care are stoc suplimentar. Trebuiau din iulie (2017 - n.red.) să facă ceva, nu se ajungea în această situatie", explică Otilia Stângă, vicepreședintele Asociației Române a Pacienților cu Imunodeficiențe Primare.Otilia Stângă povestește că producătorii au început încă de acum mai bine de 2 ani să amenințe cu retragerea de pe piața din România, din cauza prețurilor mici. Dupa ce situația s-a calmat în toamna anului 2016, după adoptarea HG 800/2016, promovată de fostul ministru Vlad Voiculescu, problemele au revenit în primăvara lui 2017, dupa ce HG a fost abrogată de ministrul Bodog.La acest lucru se adaugă cantitatea limitată în care se produc aceste medicamente, dar și faptul că producătorii au obligații față de țările care sunt pe lista donatorilor de plasmă, unde România nu mai este din 1992, din cauză că nu a respectat criteriile de siguranță. "Sunt țări care nici nu plătesc pentru imunoglobulină, primesc contra donârii de plasma. Dar România nu mai are dreptul să doneze plasma", mai spune Otilia Stângă.