Pilonul I (pensia de stat) are deja un deficit de circa 2,5 miliarde de euro în 2018. Avem deja 1 pensionar per angajat și vor fi 1,2 pensionari pe angajat în 2041[1]. Consecința: în 2041, pensia medie de stat va reprezenta aproximativ 24% din salariul mediu, dacă toate contribuțiile de asigurări sociale vor merge la Pilonul I.

Dacă exact aceleași contribuții vor fi împărțite între Pilonul I și Pilonul II (fondurile de pensii obligatorii administrate privat), venitul mediu la pensie pentru un pensionar va fi de 37-45% din salariul mediu în 2041, adică cu 50-90% mai mare decât în cazul în care toate contribuțiile ar merge doar la Pilonul I.

Din acest motiv, planul Guvernului PSD-ALDE, descris în OUG114/2018, de a prădui cele 10,2 miliarde de euro acumulate în fondurile de pensii Pilonul II este un atac grav la prosperitatea a milioane de români care ar putea avea veniturile lor la pensie mult reduse dacă planul PSD-ALDE ar reuși.

Odată cu adoptarea OUG 114/2018, s-a redeschis dezbaterea privind meritele Pilonului II de pensii în comparație cu Pilonul I. Cele două sisteme, în ciuda denumirilor asemănătoare, sunt cât se poate de diferite. Vom arăta în continuare de ce avem nevoie de Pilonul II și de ce acesta este esențial pentru un nivel decent de venituri la pensie, în special pentru generația care are astăzi 30-50 de ani.

Ce este Pilonul I

Mai întâi, ce este Pilonul I, adică pensia de stat, așa cum o știm cu toții? Pensia de stat este un contract între generația de azi și generația de ieri, prin care angajații de azi se obligă să plătească un impozit, iar banii din acest impozit să fie distribuiți sub formă de pensii către pensionarii de azi. De ce fac angajații de azi acest lucru? Pentru a beneficia mâine de exact același drept la o pensie plătită din banii produși de angajații de mâine. Mecanismul pensiei de stat este unul de pură redistribuire: impozitele colectate în cursul lunii sunt imediat plătite sub formă de pensii. Nu se investește nimic și, prin urmare, nu se poate vorbi despre vreun randament al pensiei de stat. Creșterea de valoare a punctului de pensie este rezultatul unei decizii administrative, luată conform legii.

Ipoteza fundamentală din spatele pensiei de stat (Pilonul I) este creșterea populației. Dacă generația de azi este mai numeroasă decât cea de ieri, atunci un impozit moderat plătit de cei (mulți) care azi muncesc se transformă într-o pensie decentă pentru cei (mai puțini) care azi sunt prea în vârstă pentru a mai munci. Din păcate, în România nu avem o creștere, ci o scădere accelerată a populației care până în 2050 va coborî la 16 milioane de locuitori din mai multe motive:

Scăderea natalității – numărul de copii născuți de o femeie din România este mult sub 2, cifra minimă pentru a asigura o populație constantă;

Emigrația masivă, care a redus puternic numărul populației active plătitoare de impozite;

Creșterea speranței de viață – de la 68 ani în 1990 la 73 ani în 2013.

Din cauza scăderii populației, Pilonul I este într-o criză profundă, cu un deficit al sistemului de pensii de stat în 2018 de peste 11 miliarde de lei. Criza Pilonului I nu va face decât să se agraveze în următorii 20 de ani, din cauza ieșirii la pensie a generației care astăzi are 30-50 ani, așa-numita generație a „decrețeilor“, cea mai numeroasă din istoria modernă a României. În consecință, numărul de pensionari pe un angajat va crește de la 1 în prezent la 1,2 în 2041.

Care sunt soluțiile pentru a pregăti Pilonul I pentru șocul generației decrețeilor?

O primă măsură deja a fost luată: decuplarea treptată a pensiilor de stat (Pilonul I) de creșterea economică, prin Legea 263/2010. Conform acestei legi, punctul de pensie crește anual cu 100% din rata inflației plus:

Până în 2020: 50% din creșterea reală a salariului mediu brut pe anul precedent. Simplu spus, până în 2020 punctul de pensie crește doar cu jumătate din creșterea economică;

Începând din 2021, procentul din creșterea reală a salariului mediu brut se va diminua cu câte 5 puncte procentuale anual până când va ajunge la zero în 2030. Altfel spus, începând din 2030, punctul de pensie va crește doar cu inflația, iar pensiile de stat vor fi în întregime decuplate de creșterea economiei.

Pensiile generației decrețeilor (care ies la pensie începând din 2030) nu pot fi susținute altfel. Alte măsuri posibile de echilibrare a Pilonului I includ:

Creșterea contribuțiilor plătite de salariații de mâine – puțin probabil (impozitarea muncii în România este deja printre cele mai ridicate din Europa), dar nu imposibil;

Extinderea vârstei de pensionare, de exemplu la 70 de ani – tot mai probabilă;

Noi contribuitori la Pilonul I prin atragerea de imigranți din afara Europei – deja se întâmplă, iar fenomenul imigrației ar putea să se accelereze;

Reducerea drastică a pensiilor speciale și limitarea pensionărilor anticipate – ambele măsuri fiind dependente de voința politică.

Dar acestea sunt măsuri doar pentru a Evita ca Pilonul I să intre în colaps. Îmbunătățirea semnificativă a nivelului de venituri ale pensionarilor „decreței“ nu poate veni decât din adăugarea Pilonului II de pensii administrate privat, un sistem introdus de multe țări afectate de scăderea populației.

Cum funcționează aceste fonduri de pensii administrate? O parte din CAS (în prezent 3,75 puncte procentuale din 25 puncte procentuale CAS total) plătit de fiecare angajat se adună într-un cont individual al angajatului deschis la un fond de pensii administrat de o firmă privată specializată. Sumele respective sunt investite de către administratorul fondului de pensii, în numele angajatului.

Administratorii fondurilor de pensii sunt în concurență cu privire la randamentul realizat. Există 7 fonduri de pensii obligatorii administrate privat, care alcătuiesc împreună Pilonul II. Toți românii (7,5 milioane de oameni) care contribuie la Pilonul II pot afla, în orice moment, prin consultare online gratuită, suma acumulată în contul lor. Sumele acumulate în contul individual sunt proprietatea privată a angajatului. Acesta le poate primi în momentul ieșirii la pensie, în bloc sau în tranșe lunare. În caz de deces, sumele acumulate revin urmașilor.

Fondul de pensii administrat privat nu poate da faliment – patrimoniul fondului de pensii și cel al societății de administrare sunt strict separate. Investițiile fondurilor de pensii Pilonul II sunt foarte prudente -cel puțin 50% din activele fondurilor sunt investite în active cu risc foarte scăzut (în principal titluri de stat) și până la circa 35%, în acțiuni, iar investițiile speculative sunt interzise. La finalul perioadei de cotizare, suma din contul de pensie privată nu poate fi mai mică decât contribuțiile virate, minus comisioanele de administrare.

Despre ce sume este vorba? Un participant la Pilonul II care a avut salariul mediu pe economie cu începere din 2008 și până în prezent și a contribuit lună de lună la Pilonul II avea deja acumulată în cont o sumă de 13.000 de lei în februarie 2018. Într-o proiecție conservatoare, același participant ar ajunge la circa 150.000 de lei acumulați în fondul de pensii Pilonul II până în 2040 .

Care este miza Pilonului II pentru contribuitorii care azi sunt în vârstă de 30-50 ani? Dacă toți contribuitorii ar plăti contribuția pentru asigurările sociale doar la Pilonul I, pensia medie ar fi echivalentă cu aproximativ 24% din salariul mediu la momentul ieșirii la pensie. În schimb, dacă exact aceeași contribuție pentru asigurările sociale ar fi împărțită între Pilonul I și Pilonul II, venitul mediu la pensie (compus din pensia de stat Pilonul I și pensia administrată privat Pilonul II) ar fi echivalent cu 37-45% din salariul mediu la momentul ieșirii la pensie . Așadar, împărțirea CAS între Pilonul I și Pilonul II ar duce la un venit la pensie mai mare cu 50-90% decât dacă toată CAS ar fi direcționată către Pilonul I.

În prezent, în jur de 4,1 milioane de angajați contribuie în mod regulat la Pilonul II, iar contribuțiile virate în conturile lor în 2018 au însumat circa 1,65 miliarde de euro. Fondurile de pensii din Pilonul II au acumulat de la înființare (în 2008) până în prezent active de 10,21 miliarde de euro și au oferit un randament mediu anual de 8,03% între 2009-2018, de 3,5 ori mai mare decât inflația.

Sumele acumulate ar fi trebuit, de fapt, să fie mai mari cu circa 1,37 miliarde de euro. Guvernele succesive au derogat de la legea care prevedea creșterea progresivă a procentului de contribuții sociale care merg la Pilonul II. Altfel spus, contribuitorii actuali au fost deja păgubiți cu o sumă enormă.

Se pare că pentru Guvernul PSD-ALDE această pagubă nu este de ajuns. Ar dori, prin OUG 114/2018, să captureze Pilonul II în întregime și în acest scop a pus la punct un plan în trei pași:

Pasul 1: Forțarea retragerii administratorilor fondurilor de pensii din Pilonul II, prin creșterea la nivele aberante a cerințelor de capital. Astfel, administratorii fondurilor de pensii Pilon II ar trebui să aducă vreo 800 de milioane de euro capital suplimentar față de un nivel de aproximativ 73 de milioane de euro în prezent. Această cerința este fără egal în Europa, mai ales având în vedere că 65% din activele fondurilor de pensii sunt titluri de stat, adică active socotite cu risc zero.

Pasul 2: Trecerea fondurilor de pensii Pilonul II sub controlul Guvernului, direct sau indirect. Cum? Există un risc ridicat ca niciun administrator privat să nu aducă sumele suplimentare la capital, din cauza randamentelor infime pe care le-ar realiza la capitalul astfel contribuit. În absența majorării de capital, administratorilor li se va revoca licența, fondurile de pensii vor intra în administrare special, iar Guvernul va luă măsuri pentru a permite Ministerului Finanțelor sau unei alte entități controlate de Guvern să administreze fondurile de pensii.

Pasul 3: Direcționarea unei mari părți din banii din fondurile de pensii către proiectele PPP (Parteneriat Public Privat). Unul dintre motivele esențiale pentru care Coaliția PSD-ALDE nu atrage fonduri europene este acela că din aceste fonduri le este greu să fure. De aceea preferă proiecte în Parteneriat Public-Privat, unde partenerul privat poate fi convins să „cotizeze”la partid, chiar dacă proiectele PPP împovărează cetățenii acestei țări cu datorii și cu cheltuieli (de exemplu, autostrăzi cu taxă) pe care nu le-ar avea dacă finanțarea ar fi din fonduri europene nerambursabile.

Guvernului PSD-ALDE nu îi pasă că în acest fel va reduce drastic venitul încasat la pensie pentru milioane de pensionari din generația „decrețeilor“. Singurul plan este pe termen scurt – să își umple buzunarele cât mai repede și, după ei, potopul.

Ce își propune PLUS să facă pentru a opri acest plan ?

Să se opună prin toate mijloacele adoptării OUG114 că lege

Să atace pe toate căile legale deciziile care vor împiedica funcționarea fondurilor de pensii Pilonul II în beneficiul contribuitorilor

Dacă Guvernul va reuși desființarea fondurilor de pensii Pilonul II, PLUS se angajează că va acționa pentru reînființarea acestora imediat după ce va ajunge la putere

Propune o guvernare competență și cinstită, care să convingă românii să rămână în țară și să plătească taxe aici, ceea ce va aduce și bani mai mulți pentru plata pensiilor viitoare.

Ce poate fiecare cetățean să facă pentru a opri acest plan?

Mai întâi, trebuie să vezi ce sumă ai acumulat în cont – vezi https://asfromania.ro/scr/petitiiFP

Poți să le scrii parlamentarilor din județul în care locuiești, pentru a le cere să respingă modificările la Legea 411/2004 (Legea Fondurilor de Pensii Administrate Privat) aduse de OUG114.

Poți să distribui acest document în rețeaua ta socială

Poți să convingi rude, prieteni, cunoștințe, vecini, să citească acest document și să scrie la rândul lor către ASF sau către parlamentarii care îi reprezintă în Parlamentul României.

Poți să tipărești acest document și să îl trimiți părinților, rudelor, prietenilor, sub forma unei scrisori către cei dragi, care trebuie să înțeleagă ce se întâmplă.

DAR, MAI ALES, poți să ieși la vot și să îi trimiți acasă pe cei care vor să îți prăduiască banii de pensie.

[1] Studiu EFOR – Pensiile romanilor in 2040, ianuarie 2015.