Lägsta ålder för att ta ut allmän pension ska höjas successivt – från 61 år i dag till 64 år 2026. Det första steget ska tas nästa år, då pensionsåldern höjs till 62 år.

Detta gick den parlamentariskt sammansatta pensionsgruppen ut med i december 2017.

Men eftersom regeringskaoset har dragit ut på tiden har förslaget blivit liggande och ännu inte klubbats igenom i riksdagen. Det har i sin tur bidragit till att det pratats om att hela reformen kan senareläggas.

1958 sista årskull för pension vid 61

– Om inte regeringen snart kommer med sin departementsskrivelse och remitterar förslagen hinner de inte gå igenom hela processen, säger Ole Settergren, analyschef på Pensionsmyndigheten.

Han fortsätter:

– Om man inte hinner lägga fram det här i tid för att få en lagförändring 1 januari 2020 kommer förmodligen de aviserade förändringarna behöva förskjutas. Det är 61-årsgränsen som då skulle förflyttas.

Just nu är årskull 1958 den sista som kan ta ut allmän pension vid 61. Men förskjuts pensionsreformen kan det bli läge även för -59:orna.

Det här innebär höjd pensionsålder • År 2020 höjs den lägsta åldern för att ta ut allmän pension från 61 till 62 år. Är du född 1959 eller 1960 kan du tidigast ta ut din allmänna pension vid 62 års ålder. • År 2023 höjs den lägsta åldern för att ta ut allmän pension till 63 år. Är du född 1961 eller 1962 kan du tidigast ta ut din allmänna pension vid 63 års ålder. • År 2026 höjs den lägsta åldern för att ta ut allmän pension till 64 år. Är du född 1963 eller senare kan du tidigast ta ut din allmänna pension vid 64 års ålder. • År 2020 höjs åldern för las till 68 års ålder. Är du född 1953 har du då rätt att vara kvar på jobbet till 68 års ålder enligt lagen om anställningsskydd. • År 2023 höjs åldern för las till 69 års ålder. Är du född 1955 eller senare har du då rätt att vara kvar på jobbet till 69 års ålder enligt lagen om anställningsskydd. Källa: Pensionsmyndigheten Visa mer Visa mindre

Förslag om höjd pensionsålder nära

Men enligt uppgifter till Expressen är ett förslag om höjd pensionsålder, som sen ska skickas ut på remiss, nära förestående.

Vad händer med utredningen om höjd riktålder?

– De flesta reformer ska vara sjösatta till 2020. Det här är ett av områdena som jag kunnat arbeta vidare med under övergångsregeringen, säger Annika Strandhäll i Expressens privatekonomiska tv-magasin Dina Pengar.

LÄS MER: Det innebär förändringarna i pensionen

Det ryktas om att utredningen kan skickas ut redan under onsdagen, stämmer det?

– Det ligger i närtid, mer kan jag inte säga. De olika ledamöterna och jag har arbetat med det här hela hösten och vi tror vår tidsplan kan hållas.

Annika Strandhäll ansvarar för pension

Annika Strandhäll kommer även framöver, i rollen som socialförsäkringsminister, att fokusera på pensionsfrågor.

– Vi plockar över pensionsfrågorna som tidigare legat hos finansmarknadsministern. Det blir en tydligare pensionsportfölj, säger hon.

En av de stora pensionsutmaningarna är fattigpensionärer. Enligt siffror från EU ligger drygt 300 000 äldre svenskar under gränsen för risk för fattigdom.

Annika Strandhäll vill bland annat se reformer på arbetsmarknaden för tryggare anställningar för kvinnor – och på så sätt, i förlängningen, bättre pensioner för kvinnor. Foto: ANNA-KARIN NILSSON

Hur kommer man till rätta med detta?

– Det handlar om att göra fortsatta tydliga satsningar för att förbättra för de pensionärer som har det sämst ställt. För mig som jämställdhetsivrare så konstaterar jag att det i den här gruppen är en överväldigande majoritet kvinnor som arbetat ett helt liv som fått väldigt dåliga pensioner. Jag känner att jag har ett väldigt tydligt mandat att förbättra det för den här gruppen, säger Annika Strandhäll.

LÄS MER: Så rustar du dig för pension redan vid 61

Rent konkret, vad kan göras för att förbättra för den här gruppen?

– Rent konkret så gjorde vi en stor pensionsöverenskommelse med fem andra partier som vi nu omsätter. Det handlar om en höjd garantipension och höjt bostadstillägg. Men jag ser också fram emot att fortsätta ta initiativ under den här mandatperioden för att höja pensionerna för de sämst ställda pensionärerna.

Kritik från pensionärsorganisationer

Strandhäll fortsätter:

– Men det måste ske med respekt för hur vårt pensionssystem ser ut. Att det lönar sig att arbeta ska prägla pensionssystemet.

Pensionärerna har pekats ut som vinnare i överenskommelsen mellan S, MP, C och L. Men pensionärsorganisationerna jublar enbart försiktigt – och saknar en översyn av hela pensionssystemet.

Annika Strandhäll svarar på kritiken:

– I grunden har vi ett bra pensionssystem i Sverige. Det är finansiellt stabilt och det finns en bred politisk uppslutning kring. Det är ett system som värnar arbete.

Samtidigt får pensionssystemet kritik att pensionen minskar med tiden och det känns inte som det har så stort folkligt stöd?

– Det är en av orsakerna till att vi under förra mandatperioden tecknade en stor pensionsöverenskommelse. Fokuset i överenskommelsen är att trygga pensionerna långsiktigt.

Expressens privatekonomiska tv-magasin Dina Pengar sänds på Expressen TV i kväll, tisdag, klockan 19.15.