Amnestys svenska avdelning har tillsammans med Diakonia (kyrklig samlingsverksamhet för välgörenhetsarbete) och Fair Action (en ideell förening som specialiserar sig på att granska produktionen av varor och tjänster ur ett miljö-, och människorättsperspektiv) – nyligen släppt en granskning av flera större svenska företag.

Sedan 2016 krävs det av företag som lever upp till vissa ekonomiska kriterier, som att till exempel inneha minst 250 anställda, samt företag som är av “allmänt intresse”, att de redogör för icke finansiell information i en hållbarhetsrapportering.

Det är dessa hållbarhetsrapporteringar som välgörenhetsorganisationerna gått igenom. I ett pressmeddelande beskriver de resultatet som “både nedslående och förvånande“.

Amnesty uppger att flera aktörer inte har sammanställt informationen på ett tillräckligt vis, och kommenterar att “många av [företagen] inte ens lever upp till de krav som den nya lagstiftningen ställer”.

Granskningen hävdar inte att något företag aktivt kränker mänskliga rättigheter, utan hanterar frågan om företagen tar ett ansvar för att försäkra sig om att deras arbete indirekt inte bidrar till detta; som att exempelvis kontrollera att man inte luras till att köpa produkter som framställts via tvångsarbete.

13 av de 28 granskade företagen gav ingen redogörelse för eventuella kopplingar mellan sina verksamheter och riskerna att påverka mänskliga rättigheter i negativ riktning. Detta bedöms vara allvarligt, då bland annat den blomstrande IT-industrin riskerar att köpa kobolt från gruvor i Kongo där barn har satts i slavarbete.

I pressmeddelandet står att läsa: “För många av de granskade företagen verkar arbetet med mänskliga rättigheter inte vara en fortlöpande process med regelbundna analyser, återkopplingar och uppdateringar. 19 av 28 företag analyserar till exempel inte om deras policy avseende mänskliga rättigheter har följts i praktiken.”

Människorättsexperten Ulrika Sandberg tillägger att i pressmeddelandet att: “många av företagen inte heller lever upp till FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Bara 5 av de 28 företagen har redovisat att de specifikt har genomfört [ett systematiskt och löpande arbete med att identifiera och hindra negativ påverkan på mänskliga rättigheter], vilket krävs enligt FN:s vägledande principer”

Amnesty avslutar med att förespråka en striktare lagstiftning i Sverige. De vill att en så kallad “kallad human rights due diligence” (d.v.s den självgranskning Ulrika Sandberg hänvisades till inte utfördes i dagsläget) skall göras till ett måste för de större svenska företagen.

0 0 vote Article Rating