Foto Dick Sundevall

Av Maria Robsahm 2020-04-03

Men som jag kunde visa var det dödliga våldet i Sverige som högst 1989. Sedan dess har det minskat fram till 2015 då det steg till en något högre nivå än åren innan. Men fortfarande ligger vi långt under den höga nivån för 30 år sedan.

Under dessa år har jag ägnat åtskillig tid och energi åt att påvisa lögner och falska rykten. Frågan om brottsligheten i allmänhet och det dödliga våldet i synnerhet har ju som bekant legat högst upp på den politiska agendan i flera år.

Men i dessa coronatider gav rapporten från Brå som kom i tisdags knappast en enda rubrik. Och på de sedvanliga sajterna var det tyst.

Fakta är dock fakta. Här är vad vi nu vet om det dödliga våldet under 2010-talet – och därmed kan vi också summera de senaste femtio åren:

Det dödliga våldet har minskat kraftigt sedan 1980-talet. 1989 – då det låg som allra högst – var det dödliga våldet 1,49 per 100 000 invånare (127). Den andra halvan av 2010-talet ligger i genomsnitt på 1,09 per 100 000 invånare. Den högsta noteringen per capita var 2015 med 1,14 per 100 000 invånare (112) och i faktiska antal år 2017 med 113, varav fem människor dog i terrorattentatet på Drottninggatan.

Klicka gärna på grafen nedan får att få den större.

Andra halvan av 2010-talet ligger alltså högre än åren strax innan, men ligger fortfarande långt under de högsta nivåerna för 30 år sedan – även i faktiska antal.

Genomsnittet för de senaste fem åren på 1,09 ligger faktiskt under genomsnittet för hela perioden 1970 – 2019 (1,12).

Vi har alltså haft färre mord i Sverige än för 30 år sedan – ändå finns det en vida spridd bild att detta inte är sant. Vad beror det på? Givetvis finns det ett politiskt intresse av att blåsa uppå oron kring brottsligheten. Men det räcker inte som förklaring.

Här går det inte att undvika medias roll.

Låt oss titta på utvecklingen de senaste fem åren i de tre storstadsregionerna. Antalet människor som fallit offer för dödligt våld i polisregionerna Stockholm, Väst och Syd har varierat mellan 71 och 85. Den lägsta siffran var förra året.

Det går att klicka på grafen nedan för att få den större.

Samtidigt kan vi se att siffrorna har varierat mellan dessa tre regioner. 2015 var antalet högst i Väst och lägst i Syd och 2016 var det omvänt flest i Syd och lägst i Väst. 2017 rasade antalet i höjden i Stockholm och just det året var det relativt få i Syd och Väst.

Media har en tendens att uppmärksamma ökningar men inte minskningar – och en enkel sökning visar att det var stora rubriker i samband med Stockholm 2017 men knappast några alls när siffran halverades året därpå.

Genom denna medialogik skapas bilden av att det dödliga våldet i storstäderna ständigt ökar – trots att den samlade bilden av de senaste fem åren är att det faktiskt har minskat i de tre storstadsregionerna.

Detta är en krönika. Analyser och ställningstaganden är skribentens.

Dela det här:

Tweet

E-post

