Får vi prata om volymer nu?

Sverige är ett av de tre EU-länder som beviljar flest asylansökningar per capita. Och även om politikerna har stramat åt migrationen till vad de påstår är ”EU:s miniminivå” så beräknar Migrationsverket fortfarande med att långt fler kommer hit än till andra länder.

Foto: Maja Suslin / TT

Detta är en ledare i Kristianstadsbladet. Kristianstadsbladets politiska hållning är liberal.

Det var länge tabu att prata om hur många flyktingar som Sverige kunde ta emot. I februari 2013 sa Tobias Billström (M) i Agenda: ”Volymen spelar roll, få förnekar att det är en skillnad mellan att ta emot tusen eller tiotusen”.

Ojojoj, det var inte populärt.

Stefan Löfven (S) skrev på Facebook att Moderaterna använder ett ”avhumaniserande språk, där människor på flykt från krig beskrivs som "flöden" och "volymer". ”Det är oanständigt”, röt han (4/2 -13).

Vi pratar inte på det sättet. Invandring har berikat Sverige, sa Fredrik Reinfeldt (M).

Anders Lindberg från Aftonbladets ledarsida kallade det sverigedemokratiskt språk.

De senaste åren har debattklimatet varit högljutt och destruktivt. Alla som har ett hjärta vill väl hjälpa dem som har det svårt, men antal har betydelse – särskilt i en stat som Sverige med högt skattetryck, ett generöst mottagningssystem och tungrodd arbetsmarknad.

Vi är många som skulle vilja säga som Annie Lööf (C) skrev på Twitter på söndagen: ”Sverige behöver långsiktiga, liberala strukturreformer inom främst 3 områden: Fler jobb och rörligare arbetsmarknad, fler bostäder och rörligare bostadsmarknad, och ett skattesystem som gynnar jobb, företagande o konkurrenskraft”. Hon föreslog blocköverskridande lösningar, men är det någon som på allvar tror att S skulle gå med på det under det närmaste decenniet? Vilken värld lever man i då? Vilken tidsrymd?

Självklart behöver vi fortfarande prata om volymer. Om fler ska dela på resurserna – på bostäder, platser i skolan och på vårdcentraler – blir det trångt. Kostnaderna blir dessutom höga om nyanlända inte kommer i arbete, och någon ska betala. Notan landar på skattebetalarna.

Lomma kommun har betalat 65 000 kronor per familj och månad för att husera tre nyanlända familjer på hotell. Totalt ska 89 personer tas emot av kommunen under året och nästa år kommer 61. ”Det är en oerhörd påfrestning på vår organisation i många avseenden”, kommenterade kommunalrådet Robert Wenglén (M).

I Trelleborg har budgeten för flyktingmottagning sprängts med 3 miljoner, och hundratusentals kronor går till tomma anläggningar och boenden. Enligt Hem & Hyras genomgång har sex av tio kommuner någon form av förtur till sina hyresbostäder och det vanligast skälet är att vara nyanländ.

Halmstad kommun kommer att behöva göra nedskärningar i den sociala verksamheten med drygt 60 miljoner kronor, med anledningen av ett högt mottagande av ensamkommande.

Arbetslösheten bland de nyanlända är hög, och det frestar självklart på. Riksdagsledamoten Gulan Avci (L) kritiserade i helgen regeringen för att den stör pengar över dyra arbetsmarknadsprogram. Traineejobb och extratjänster har inte funkat.

Dessutom förändras landets demografi, vilket absolut inte behöver vara till det sämre, men det är värt att påpeka. 1960 var 4 procent av befolkningen utrikes födda, enligt SCB. Andelen hade ökat till 7,5 procent 1980 och till 11,30 år 2000. 2017 var 18,5 procent av svenska folket födda utomlands. Andelen med utländsk bakgrund – det vill säga utrikes födda och inrikes födda med två utrikes födda föräldrar – var 24.1 procent.

Sverige kan som en konsekvens av detta även komma att förändras kulturellt. Även om värderingar och traditioner inte ligger i generna följer de ofta med den kulturella kontexten i hemlandet, vilket kan ha betydelse för hur svenskarna röstar, hur familjer formas och så vidare.

World Values Survey kommer nu att studera värderingar hos nyanlända, särskilt de som kommer från utomeuropeiska länder. Man har valt ut elva skånska kommuner, varav Kristianstad är en. Generalsekreteraren Bi Puranen avslöjade att det tidigare har ansetts som känsligt att undersöka den här gruppens åsikter kring religion, jämställdhet, demokrati, familj och relationer. ”Om vi går tillbaka bara fem år när jag började prata om det här då var det mycket att sopa under mattan, inte prata om det och inte låtsas att det var så”.

Så som Sverige är organiserat idag spelar antal och andel roll och det är arrogant av ledande makthavare att ignorera det. Forskaren Joakim Ruists beräkningar ”indikerar att nettoomfördelningen via de offentliga finanserna till en genomsnittlig flykting under hela dennas livstid i Sverige uppgår till i genomsnitt 74 000 kronor per år”. Skattebetalarna som ska betala – eller de som behöver vänta längre i BUP – behöver svar, planer, långsiktigt hållbara strategier. Vi behöver politiker som vågar.

Även om Löfven tidigare menade att det var oanständigt att prata om volymer har han tack och lov själv kommit till insikten om att det är nödvändigt. ”Regeringen anpassar asylreglerna till EU:s miniminivå”, meddelade S i november 2015 efter den stora överenskommelsen.

Men förra året fick 26 775 personer asyl i Sverige. I Norge fick 4 770 personer asyl och motsvarande siffra för Finland och Danmark var 3 430 och 2 365. Det betyder att vi gav asyl till mer än dubbelt så många som dessa tre länder tillsammans. 25 OECD-länder tog emot färre asylsökanden än Sverige.

Under perioden 2018-2021 räknar Migrationsverket med 122 000 asylsökande. Enligt prognosen som kom i juli tror man att vi samma tid ger asyl till 143 400 personer.

Man kan blunda för detta. Eller så kan man se.

Den som blundar kommer att fortsätta som vanligt, vilket inte har fungerat så bra; åren går och problemen växer. Den som vågar se kan få integrationen att fungera bättre och därmed öka de nyanländas chans att bygga en framtid här, minska kostnaderna samt dämpa främlingsfientliga toner.

Även vi som vill ha ett öppet samhälle måste ha mod att stänga. Och prata – om volymer.

Rättelse: