I en ny rapport från Kriminologiska institutionen studeras lagföringsutvecklingen från 1970-talets mitt fram till år 2017. Genom att länka data från över 15 miljoner individer till lagföringsregistret har det för första gången i Sverige blivit möjligt att studera den långsiktiga brottsutvecklingen för olika grupper i samhället. Att studera utvecklingen efter kön, ålder, födelsekohort, utländsk och socioekonomisk bakgrund är också unikt i internationellt hänseende.

En övergripande fråga rapporten tar sig an är om brottsligheten blivit mer jämlikt eller mer ojämlikt fördelad under de senaste 40 åren.

Författarna till rapporten är Olof Bäckman, Felipe Estrada, Anders Nilsson och Fredrik Sivertsson samtliga forskare vid Stockholms universitets kriminologiska institution.

Några resultat som ni särskilt vill lyfta fram?

Något vi känner igen från tidigare studier från Sverige och även andra länder är att skillnaderna i lagföringsnivåer minskar mellan män och kvinnor och också mellan unga och äldre. När det gäller kön och ålder har vi därför en utveckling mot en mer jämlik fördelning av brottsligheten. I samhällsdebatten har detta ibland förklarats med att jämställdheten lett till att kvinnor tar efter männens destruktiva beteende. Vi visar dock att utvecklingen mot minskade könsskillnader beror på att mäns lagföringsnivåer minskar och därigenom närmar sig kvinnornas.

När det gäller utländsk och socioekonomisk bakgrund har vår kunskap om utvecklingen hittills varit begränsad. Det har gjorts ett flertal undersökningar av skillnader i brottslighet efter utländsk bakgrund, men det vi kan visa, och som inte gjorts tidigare, är hur dessa skillnader utvecklats över en längre tidsperiod. Först och främst kan vi visa att lagföringsnivåerna har minskat för alla män oavsett var i världen de är födda. Intressanta resultat här är vidare att överriskerna för utlandsfödda minskar under slutet av den period vi studerar. Samtidigt har överrisken för de som är födda i Sverige och har utlandsfödda föräldrar ökat.

En utveckling som inte alls kunnat fångas i den tidigare forskningen rör den som handlar om grupper med skilda socioekonomisk bakgrund. Vi kan påvisa ökade skillnader i lagföringsnivå mellan de från låg- respektive höginkomstfamiljer.

När vi tar hänsyn till individers socioekonomiska bakgrund försvinner i princip helt nivåskillnaderna i lagföringar mellan män från olika härkomstgrupper. Bland kvinnorna ser vi istället att unga kvinnor med utländsk bakgrund har en underrisk att lagföras.

Är det något som förvånat er?

Med tanke på att det är så pass lång tidsperiod vi studerar, där samhället förändrats i flera avseenden och också samhällets syn på och reaktion på brott förändrats, så hade vi nog förväntat oss lite större variation i skillnaderna i brottslighet. En sådan kanske oväntad stabilitet rör den lilla högaktiva gruppen som vi vet finns i varje födelsekohort. Genom vår kohortansats kan vi exempelvis se att en procent av männen i en kohort står för drygt 35% av alla lagförda brott som kohorten drar på sig upp till 25 års ålder. Den lilla gruppens andel av alla lagförda brott har dock inte förändrats på något avgörande sätt bland männen. Bland kvinnorna ser vi dock en förändring där den mest belastade gruppens andel står för en mindre del av brotten som kvinnorna lagförs för.

Ett annat oväntat och intressant resultat är att bland de unga som tillhör de som haft föräldrar med lägst inkomster så blir en större andel unga kvinnor lagförda för t ex våldsbrott än unga män som har rika föräldrar.

Vad ska ni göra härnäst?

Rapporten är i huvudsak beskrivande, för att bättre förstå ett par av de resultat vi visar på, till exempel den ökade överrisken för de från mer resurssvaga hem, och att överrisken i slutet av perioden är högre för barn till invandrare, så vill vi ta analysen ett par steg till. En aspekt här är att även se till bostadsområden för att fånga segregationens betydelse för riskerna att lagföras för olika typer av brott. Det kan vi inte göra för en lika lång tidsperiod, men i alla fall från 1990-talet och framåt.

Vi har redan nu påbörjat en studie tillsammans med nordiska kollegor där vi vill jämföra utvecklingen för individer med olika härkomst. Mot bakgrunden att vår migration sett delvis olika ut genom åren blir det förstås intressant att närmare studera hur pass lika eller olika vår utveckling är.

Läs hela rapporten Den ojämlika brottsligheten (2409 Kb)

Tabellbilaga: Rapport 2020:1. Den ojämlika brottslighetsutvecklingen. Tabellbilaga. (194 Kb)

Läs även mer om projektet här.

I samband med publiceringen av rapporten har Dagens Nyheter skrivit ett reportage om rapporten. Läs hela reportaget på Dagens Nyheters hemsida.