Discuția despre impozitarea veniturilor Bisericii nu este una nouă și a fost readusă în spațiul public de multe ori după 1989, mai ales în preajma campaniilor electorale. Politicienii s-au ferit să vorbească însă deschis despre o astfel de posibilitate, mai ales că în multe campanii electorale, rolul Bisericii Ortodoxe, spre exemplu, a fost unul important pentru candidații înscriși în bătăliile politice.

Discuția despre impozitarea veniturilor Bisericii nu este una nouă și a fost readusă în spațiul public de multe ori după 1989, mai ales în preajma campaniilor electorale. Politicienii s-au ferit să vorbească însă deschis despre o astfel de posibilitate, mai ales că în multe campanii electorale, rolul Bisericii Ortodoxe, spre exemplu, a fost unul important pentru candidații înscriși în bătăliile politice. De aceea, majoritatea mesajele venite dinspre spațiul public au fost de susținere a cultelor religioase, discuția despre impozitarea veniturilor Bisericilor venind mai ales dinspre societatea civilă.

„Asta este o discuție pe care o vom avea eventual la final de an, când facem bugetul pe 2016, dar nu se va discuta acum”, a fost răspunsul ministrului de Finanțe, Eugen Teodorovici, la finalul discuțiilor despre noul Cod Fiscal, când a fost întrebat dacă se poate ajunge la impozitarea veniturilor Bisericii.

Surse guvernamentale au declarat pentru gândul că se poate ajunge la o formulă în care să fie impozitate doar micile venituri ale Bisericii, precum vânzarea de lumânări sau alte produse bisericești, nu și arendele încasate pe suprafețele de pământ deținute. Proiectul, care momentan nu are o susținere majoritară în Guvern, din cauza faptului că se apropie un an electoral, ar presupune însă că fondurile strânse din aceste impozite s-ar reîntoarce de la stat către Biserici pentru proiecte cu caracter social. Ar fi însă un prim pas, prin care anumite acțiuni economice ale Bisericii ar putea să fie impozitate, chiar dacă banii se reîntorc tot către cultele religioase, au declarat pentru gândul surse guvernamentale.

Patriarhia Română și eparhiile sale au declarat anul trecut la Ministerul de Finanțe profituri totale de aproape 7,5 milioane de euro, bani înregistrați în contabilitate ca excedent, pentru că structurile Bisericii Ortodoxe Române sunt entități juridice fără scop patrimonial. Cea mai bănoasă eparhie a BOR este Arhiepiscopia Bucureștilor, cu un profit pe 2014 de 1,67 milioane euro, urmată de Mitropolia Moldovei, Episcopia Sloboziei și Călărașilor și de Arhiepiscopia Timișoarei. Doar două sunt eparhiile care au ieșit pe minus anul trecut: la Craiova s-a raportat o gaură de peste 2,3 milioane de euro, iar la Episcopia Severinului și Strehaiei pierderea a fost de peste 75.000 euro. Nu toate eparhiile BOR și-au depus bilanțurile contabile la Ministerul Finanțelor. De asemenea, nu se găsesc date financiare publice despre entitățile BOR care desfășoară strict activități economice. Spre exemplu, doar Basilica Travel, agenția de pelerinaje a BOR, a raportat un profit de aproximativ 115.000 euro pe 2014.