de MH

Miercuri, 17 iulie 2019, 14:04

"Afectează mult prea puține persoane care au pensii peste 10.000 de lei dacă rămâne acest cuantum de taxare, adică suma adusă la bugetul de stat ar fi infimă, ceea ce duce la ideea unei măsuri populiste.

În 26 mai, românii au fost la un referendum pentru justiție și cu o majoritate covârșitoare au votat că nu este posibilă adoptarea de Ordonanțe de Urgență în zona organizării judiciare, care se referă în mai multe rânduri la independența judecătorilor și a instanțelor. Ori noțiunea de pensie, salariul și alte drepturi și obligații ale judecătorilor țin de independență.

Ar fi o mare greșeală o Ordonanță de Urgență pe această temă. Ar fi neconstituțională. Dacă se ia totuși în calcul o astfel de măsură, trebuie dezbatere în Parlament și Parlamentul ar trebui să decidă, mai ales într-un domeniu atât de delicat.

Ar trebui o dezbatere fără alegații populiste sau sindicaliste. Din păcate, unii judecători și asociații profesionale ale magistraților și-au asumat apărarea salariilor și pensiilor într-o manieră sindicalistă. Nu trebuie exagerări nici din partea asociațiilor de magistrați, nici a Guvernului.

Independența magistraților și prin astfel de măsuri salariale, pensii și promovări în funcții de execuție a avut un rol pentru a reduce drastic corupția și a întări integritatea în sistemul judiciar. Astăzi nu mai vorbim de un cadru extins de corupție în justiție, mai sunt foarte puține cazuri de magistrați corupți.

Consiliul Superior al Magistraturii (CSM) este garantul independenței justiției și este imperios necesar ca CSM să intervină nu doar în dezbaterea unui act normativ pe această temă. Nu am văzut la CSM un comunicat pe această temă. Dar trebuie ieșit din zona sindicalistă și populistă".

"Trebuie revăzute exagerările, dacă nu ilegalități, măcar practici imorale. Nu este posibil ca un judecător sau procuror să iasă la pensie cu o pensie în care să fie incluse drepturi salariale restante și au fost foarte multe situații imorale nu numai în raport cu ceilalalți magistrați care au ieșit la pensie raportând 80% din salariul brut, așa cum spune legea, ci și în raport cu întreaga societate.

Este imoral, este vorba de multe situații, ci nu într-un singur județ, de pensii de 20.000-25.000 de lei. Casele de pensii au o mare responsabilitate aici, pentru că nu ar fi trebui să accepte așa ceva.

Cum e posibil ca un judecător care iese la pensie să aibă pensia mai mare decât ultimul salariu pe care l-a avut în funcție? Au ieșit la pensie cu pensii mai mari decât salariul din luna anterioară".





10958 de afisari

Ministrul Finanţelor, Eugen Teodorovici, a anunţat, luni, că în şedinţa Comitetului Executiv Naţional PSD a fost convenit, de principiu, un plafon de 10.000 de lei pentru pensiile speciale, celor care depăşesc această sumă urmând să le fie aplicată o "taxă de solidaritate". Marți, Teodorovici a declarat pentru HotNews.ro că viitoarea taxă de solidaritate ar urma să se aplice nu doar pensiilor speciale, ci tuturor pensiilor mari, peste un anumit plafon care urmează să fie decis Măsura este criticată dur de fostul președinte al Curții Constituționale Augustin Zegrean, care a declarat pentru HotNews.ro că guvernanții i-au "păcălit" pe magistrați sau pe angajați din SRI să iasă la pensie la 40-50 de ani, cu 25 de ani vechime, dându-le pensii mari, pe care acum vor să le reducă: "Guvernanții s-au obișnuit să facă legi prin care să păcălească populația. Așa i-au păcălit pe polițiști să iasă la pensie la 40-50 de ani, spunând că le dă o sumă de bani la ieșirea la pensie, pe care nu le-au mai dat-o, așa i-au păcălit pe militari și pe judecători să iasă la pensie cu 25 de ani vechime, dându-le pensie mare și acum vin și spun că le taie pensiiile, că sunt prea mari. E o înșelăciune. Nu a ieșit nimeni la pensie că a vrut el să iasă la 40-45 de ani , au fost ademeniți să iasă la pensie la 40 de ani. Un om care a ieșit la pensie din SRI sau din justitie a primit o pensie de 5.000-10.000 de lei și acum vin și i-o taie. Dacă rămânea la serviciu avea salariul mare".El afirmă că un astfel de act normativ ar fi total împotriva regulilor constituționale și a Dreptului."Cred totuși că cel care a făcut acest anunț nu era într-o situație foarte sigură pe el. E de neînțeles să dai lege să mărești salariile, să dai lege să mărești pensiile, iar a doua zi să vii să spui că iei de la ceilalți. Dacă vor tăia pensiile, sper că acestă nebunie se va opri la Curtea Constituțională. Și eu am pensie de magistrat, dar am muncit 42 de ani pentru asta, nu poți spune că nu au contribuit aceste categorii. În toată lumea magistrații au pensii mai mari decât restul populației. (...) Toate legile pentru pensii făcute după '90 sunt defecte, au inventat această poveste cu punctul de pensie, adică nu mai contează cât am contribuit, contează cât e valoarea punctului", a adăugat Augustin Zegrean.Judecătorul Horațius Dumbravă, fost președinte al Consiliului Superior al Magistraturii, ridică și el problema de constituționalitate a unui act normativ care ar impozita pensiile mari și spune că se intră într-o zonă a măsurilor populiste.Argumentele judecătorului:Judecătorul a mai spus că, separat, ar trebui revăzute pensiile enorme ale unor magistrați, la care s-a ajuns după ce au fost incluse drepturi salariale restante:La rândul său, judecătorul Cristi Danileț afirmă că impozitarea pensiilor mari ar putea avea probleme de constituționalitate."Și magistrații au pensii de serviciu, noi așa le numim, nu neapărat pensii speciale. O impozitare mai mare a acestor pensii înseamnă desigur o reducere a pensiilor, iar o astfel de măsură legislativă va trebui să treacă testul de constituționalitate, pentru că în urmă cu câțiva ani CCR a decis că pensiile aflate în plată nu pot fi reduse. De aceea, spun că s-ar putea să existe o problemă de constituționalitate", a declarat la RFI Cristi Danileț.El spune, de asemenea, că modificarea oricăror dispoziții legale privind salariile sau pensiile magistraților în mod firesc trebuie discutată cu reprezentanții acestora.Judecătorul crede că dacă aceste pensii vor fi reduse, va urma un val de plângeri în instanță: "Practic, ar fi vorba de o scădere a venitului net încasat de către persoanele în cauză, ceea ce indubitabil va atrage contestări în justiție, iar în justiție se va invoca excepție de neconstituționalitate și va ajunge până la urmă acest litigiu la CCR".La Curtea Constituțională există un precedent legat de reducerea pensiilor și a pensiilor speciale în 2010, după măsurile de austeritate luate de guvernarea Boc. Atunci, Cabinetul Boc a redus cu 25% salariile și voia să taie și pensiile cu 15% și să recalculeze pensiile de serviciu ale magistraţilor.În iunie 2010, Curtea Constituțională a decis că reducerea tuturor pensiilor cu 15% este neconstituţională, la fel şi articolul care prevedea recalcularea pensiilor de serviciu ale magistraţilor. În schimb reducerea salariilor bugetarilor cu 25% a fost declarată constituțională. Sesizarea la Curtea Constituțională a fost făcută atunci de PSD.În România există, conform informațiilor obținute pe surse: 161.000 de pensii speciale din zona MAI, MApN și SRI, dar nu știm, încă, câte sunt peste plafonul invocat inițial, de 10.000 de lei. De asemenea, mai sunt circa 3.800 care primesc pensie specială prin Legea 303/2004 privind statutul procurorilor și judecătorilor, în medie suma fiind de peste 18.000 lei. Mai sunt circa 1.400 de persoane care primesc indemnizație specială prin Legea nr. 83/2015 pentru completarea Legii nr. 223/2007 privind Statutul personalului aeronautic civil navigant profesionist din aviaţia civilă din România în medie de aproape 11.000 lei/lună.