Preşedintele PSD Liviu Dragnea a ajuns în această dimineață la Înalta Curte de Casație și Justiție. El avea programat un nou termen în procesul în care este acuzat de instigare la abuz în serviciu, alături de fosta sa soţie şi de nouă angajaţi ai Direcţiei Generale de Asistenţă Socială şi Protecţia Copilului Teleorman.

Foto: Inquam Photos / Octav Ganea

ACTUALIZARE. Liviu Dragnea s-a declarat nevinovat, cu toate că două dintre persoanele coinculpate - membre PSD - și-au recunoscut vinovăția. În cazul lor se va aplica o procedură simplificată.

Procesul a fost amânat pentru 28 martie. S-au cerut noi audieri de martori.

„Este problema dumnealor”, a declarat Liviu Dragnea întrebat despre faptul că cele două angajate ale DGASPC și-au recunoscut, practic, vinovăția. „Nu schimbă cu nimic nici atitudinea mea, nici adevărul”, a adăugat liderul PSD. El a spus că e nevinovat și a anunțat că va aduce martori care nu au mai fost audiați până acum.

Judecătorii Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţiei au citit rechizitoriul din dosarul de abuz în serviciu în care Liviu Dragnea este acuzat alături de fosta lui soţie, Bombonica Prodana, şi de angajaţi ai Direcţiei Generale de Asistenţă Socială şi Protecţia Copilului (DGASPC) Teleorman. Ulterior, instanţa i-a întrebat pe inculpaţi dacă recunosc integral faptele de care sunt acuzaţi şi vor să fie judecaţi în procedură simplificată, care le-ar putea aduce reducerea cu o treime a pedepselor pe care le-ar putea primi.

Întrebat de instanţă dacă vrea să fie judecat prin procedura simplificată, Liviu Dragnea a spus că vrea să fie judecat prin procedura normală, pentru că se consideră nevinovat şi nu poate astfel să recunoască acuzaţiile pe care i le aduc procurorii DNA. Dragnea a spus că nu se va prevala de dreptul la tăcere, ci vrea să fie audiat, relatează News.ro.

Cinci inculpaţi au ales judecata prin procedură normală, susţinând că acuzaţiile aduse de procurorii DNA sunt nefondate.

Instanţa a luat la cunoştinţă că una dintre inculpate, Adriana Botorogeanu, a depus o declaraţie prin care recunoaşte acuzaţiile care i se aduc şi vrea să fie judecată prin procedură simplificată, aceasta nefiind prezentă la termenul de marţi întruncât este bolnavă.

Gheorghe Nicuşor, fost şef al Serviciului Administrativ, Patrimoniu, Tehnic, Aprovizionare din DGASPC Teleorman, şi Anisa Stoica, care la data faptelor era angajată la aceeaşi instituţie, le-au spus judecătorilor că recunosc faptele şi vor procedură simplificată.

Întrebat dacă în cazul procesului său va invoca decizia instanței de la Alba Iulia, care a anulat pedeapsa de 3 ani de închisoare cu executare a fostului secretar general al Consiliului Judeţean Hunedoara în baza hotărârii CCR referitoare la articolul din Codul Penal care reglementează abuzul în serviciu, Liviu Dragnea a evitat să dea un răspuns clar, dar a subliniat că decizia curții de la Alba Iulia arată că Guvernul a avut dreptate când a motivat controversata OUG 13 prin faptul că dorește să nu se ajungă la practică neunitară în instanțe. Liviu Dragnea consideră că instanța din Alba Iulia a procedat corect. „Dacă ordonanța 13 nu era abrogată, nu apăreau astfel de decizii”, a adăugat Liviu Dragnea. „Încă o dată se dovedește că demersul Guvernului a fost corect, legal și constituțional”, a punctat el. Președintele Camerei a dat asigurări, în context, că OUG 14, de abrogare a OUG 13, va fi adoptată în procedură de urgență. „În schimb, problema vidului legislativ rămâne”, a completat Liviu Dragnea.

„Dacă aţi adus în discuţie decizia definitivă a instanţei de la Alba-Iulia, nu vreau să fac referire la procesul meu. Pentru că am spus că eu vreau să merg cu acest proces în speranţa că măcar la acest proces, măcar în această clădire, vom ajunge la adevăr. Dar decizia instanţei de la Alba-Iulia a arătat încă o dată că Guvernul a avut dreptate. Guvernul a spus, în toată perioada de după adoptarea ordonanţei respective, că principala motivaţie o reprezintă motivaţia de a nu se ajunge la practică neunitară în instanţe, de a nu exista situaţia care din păcate s-a întâmplat - sau din fericire - în care o instanţă a considerat că Constituţia trebuie respectată şi trecând termenul de 45 de zile după ce un articol a fost criticat de CCR, a considerat că nu mai produce efecte juridice”, a declarat Dragnea. El s-a întrebat ce explicaţii ar mai putea da, după această decizie a instanţei de la Alba-Iulia, preşedinte Klaus Iohannis, procurorul general, DNA şi Consiliul Superior al Magistraturuii. „Dacă Ordonanţa 13 nu era abrogată, nu apăreau astfel de decizii. Ce o să se întâmple acum? O să fie criticaţi judecătorii din acel complet?”, a arătat Dragnea.

Liviu Dragnea a ajuns la curtea supremă în jurul orei 9:00. El a fost întrebat, la sosirea la curtea supremă, despre gestul colegului său de partid, Șerban Nicolae, președintele Comisiei juridice a Senatului, care a dat-o afară pe reprezentanta Parchetului General la discuțiile despre ordonanța de urgență 14. Inițial, liderul PSD a refuzat să facă orice declarații, spunând că vrea să ajungă la ședința de judecată, apoi le-a spus jurnaliștilor că nu știe despre ce e vorba și i-a trimis să-l întrebe pe Șerban Nicolae însuși.

Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie a început în 31 ianuarie judecarea pe fond a dosarului în care Liviu Dragnea este acuzat de instigare la abuz în serviciu şi instigare la fals intelectual. De la primul termen al procesului au lipsit şase inculpaţi, printre care şi Bombonica Prodana (fostă Dragnea), care a formulat o solicitare de judecare în lipsă. Alţi cinci inculpaţi au cerut atunci instanţei amânarea judecării cauzei, pentru a-şi angaja avocaţi.

Dosarul angajărilor fictive

Preşedintele PSD, Liviu Dragnea, a fost trimis în judecată de procurorii Direcţiei Naţionale Anticorupţie în 15 iulie 2016, pentru instigare la abuz în serviciu şi instigare la fals intelectual.

Potrivit procurorilor, în perioada iulie 2006 - decembrie 2012, Liviu Dragnea, în calitate de preşedinte al Consiliului Judeţean Teleorman, respectiv de preşedinte al PSD Teleorman, a determinat-o pe Floarea Alesu, la acea vreme director executiv al Direcţiei Generale de Asistenţă Socială şi Protecţia Copilului Teleorman, să îşi încalce atribuţiile de serviciu prin menţinerea în funcţie şi implicit plata drepturilor salariale pentru două angajate ale aceleiaşi instituţii.

"În realitate, cele două persoane şi-au desfăşurat activitatea la sediul organizaţiei judeţene Teleorman a partidului politic al cărui preşedinte era inculpatul Dragnea Nicolae Liviu, aspect cunoscut de acesta din urmă", susţine DNA.

Fosta soţie a lui Dragnea, Bombonica Prodana, este acuzată de abuz în serviciu, alături de foşti şefi din Direcţia Generală de Asistenţă Socială şi Protecţia Copilului Teleorman.

Bombonica Prodana a fost pusă sub acuzare pentru că, în perioadele 3 martie - 1 august 2008 şi 3 iulie 2009 - 1 august 2010, nu a sancţionat două subordonate încadrate în funcţia de referent la instituţiile pe care le conducea, deşi ştia că nu s-au prezentat la serviciu şi nu au respectat prevederile contractului individual de muncă şi fişa postului.

Prejudiciul în acest dosar se ridică la 108.000 de lei.

"Această conduită infracţională a fost de natură să aducă persoanelor respective avantaje patrimoniale necuvenite în cuantum total de 108.612 lei, reprezentând drepturi salariale încasate necuvenit de către inculpatele Botorogeanu Adriana (75.593 lei) şi Stoica Anisa Niculina (33.019 lei), sumă cu care Direcţia Generală de Asistenţă Socială şi Protecţia Copilului Teleorman s-a constituit parte civilă în procesul penal", arată procurorii DNA în rechizitoriu.

Liviu Dragnea a fost condamnat definitiv, în 22 aprilie 2016, de instanţa supremă, la doi ani de închisoare cu suspendare, în dosarul "Referendumul", după ce iniţial primise un an de închisoare cu suspendare.

Secretar general al PSD la data comiterii faptelor din dosarul "Referendumul”, Dragnea a fost judecat pentru infracţiunea de folosire a influenţei sau autorităţii de către o persoană care deţine o funcţie de conducere într-un partid, în scopul obţinerii pentru sine sau pentru altul de foloase necuvenite.

Conform procurorilor, Liviu Dragnea a coordonat un mecanism complex, în care a implicat mai multe persoane asupra cărora avea influenţă în virtutea funcţiei pe care o deţinea, având ca scop fraudarea rezultatelor privind participarea la vot, scrie News.ro.