Controverse legate de negocierile intre statul roman si proprietarele sculpturii



Pentru mai multe amanunte, vezi Achizitia "Cuminteniei Pamantului" devine incerta.

Liviu Dragnea a lansat luni o ipoteza socanta in scandalul Cumintenia Pamantului. Presedintele PSD a declarat ca "daca s-ar fi cautat poate ca s-ar fi gasit documentele care atestau ca (sculptura - n.red.) e deja proprietatea statului roman".Reamintim ca Guvernul Ciolos a initiat o colecta publica pentru a strange 6 milioane de euro, o parte a sumei totale de 11 milioane de euro pe care se angajase ca o va plati actualilor proprietari. Colecta publica a esuat, strangandu-se doar 1,1 milioane de euro. Declararia lui Dragnea este stranie in conditiile in care actualele proprietare au castigat un proces cu statul roman, care a durat ani de zile, in urma caruia instanta a stabilit ca nu exista nici un titlu valabil translativ de proprietate catre statul roman. Dupa ce au castigat acest proces, proprietarele au inceput negocierile cu statul roman.Proprietarii sculpturii "Cumintenia Pamantului", Paula Ionescu si Alina Serbanescu, au acceptat, in martie 2016, suma 11 milioane de euro pentru lucrare si termenul de 31 octombrie, pentru a primi banii pe care statul roman a decis sa ii plateasca pentru lucrarea lui Constantin Brancusi. Astfel, Guvernul a stabilit ca 5 milioane de euro sa fie alocati de la buget, iar restul de 6 milioane de euro sa fie acoperiti cu donatii, proces care a esuat in cele din urmaInitial, in septembrie 2014 cand a fost demarata procedura de vanzare, statul roman avand drept de preemtiune, proprietarii au solicitat suma de 20 de milioane de euro, invocand expertiza unui evaluator independent. Statul roman, prin comisia de negociere de la nivelul Ministerului Culturii, nu a fost de acord cu aceasta suma si a cerut alte evaluari.privind stabilirea masurilor necesare pentru achizitionarea operei de arta, au fost facute alte evaluari de catre experti romani independenti.Insa Guvernul din perioada 2014-2015 ar fi voit sa ofere si mai putin: maxim 3,5 milioane de euro. Ofertele nu ar fi fost acceptate de catre proprietarii "Cuminteniei Pamantului".Aceasta era condusa chiar de ministru. In martie 2016, Vlad Alexandrescu a anuntat ca dupa noi negocieri cu proprietarii, acestia au acceptat suma de 11 milioane de euro. Noua comisie de negociere, stabilita de Guvernul Ciolos, nu a mai solicitat nicio alta expertiza. De aici devine neclar cum s-a ajuns la suma de 11 milioane de euro, in conditiile in care doua expertize cerute de fosta comisie de negociere aratau ca valoarea este mult mai mica. De altfel, chiar Vlad Alexandrescu a vorbit in luna decembrie 2015, in Parlament, despre sumele rezultate in urma celor doua expertize. Noua comisie de negociere a acceptat suma de 11 milioane de euro, dupa o analiza a intregii documentatii, potrivit notei de fundamentare a OUG 10/2016. Contactat in noiembrie 2016 de HotNews.ro, Vlad Alexandrescu a spus ca, intr-adevar,Intrebat cum s-a ajuns la suma de 11 milioane de euro in conditiile in care cele doua expertize aratau mult mai putin, Vlad Alexandrescu a afirmat ca cele doua expertize au fost facute de doi evaluatori numiti de Ministerul Culturii, ceea ce inseamna ca nu erau chiar independenti. Aceasta chiar daca in nota de fundamentare amintita se arata ca erau experti independenti. In opinia fostului ministru, expertiza invocata de proprietari, cea care evalua opera la 20 de milioane de euro, "este cu adevarat independenta", deoarece fusese ceruta in instanta in timpul procesului de retrocedare.Intrebat cum a fost eliminata casa de licitatii Artmark din calitatea de intermediar, Alexandrescu a raspuns ca nu stie. Acesta sustine ca a avut o discutie cu proprietarii, solicitandu-le sa renunte la intermediar, pentru a nu creste si mai mult suma. Ulterior, ar fi primit o scrisoare de la Artmark prin care anunta ca renunta la calitatea de intermediar. Intrebat de ce ar fi renuntat proprietarele la intermediar, nefiind specialiste in opere de arta, Alexandrescu a spus ca oricum acestea erau reprezentate de doi avocati.