UPDATE – IKEA reacționează după investigația France 2 și Agent Green privitor la folosirea lemnului din păduri virgine la plăcile de PAL folosite la mobilier

Suntem la curent cu investigația realizată de France 2 și am văzut deja articolul publicat pe România Curată. Vă mulțumim pentru oportunitatea de a prezenta si poziția IKEA Group față de investigația France 2 mai jos:

Ne-am luat angajamentul de a folosi lemnul într-un mod responsabil. Standardul IWAY FORESTRY pentru furnizorii cu care lucrăm presupune cerințe stricte în privința lemnului folosit pentru produsele IKEA. Nu acceptăm lemn tăiat ilegal. De asemenea, lemnul nu trebuie să provină din păduri virgine sau din păduri cu valoare ridicată de conservare, dacă nu este certificat FSC. Standardele noastre sunt verificate îndeaproape atât de IKEA, cât și de auditori externi, la furnizori și în păduri.

Suntem la curent cu acuzațiile făcute de France 2 în legătură cu certificarea PEFC, dar singurul sistem de certificare care îndeplinește cerințele IKEA pentru surse sustenabile în prezent este FSC (Forest Ste­wardship Council). Suntem unul dintre cei mai mari utilizatori de lemn certificat la nivel global în retail și facem pași importanţi în acest sens.

Angajamentul nostru de a folosi lemnul într-un mod responsabil înseamnă că orice încălcare a acordurilor sau cerințelor legate de managementul forestier, precum intrarea lemnului exploatat ilegal în lanțul nostru de producție, este inacceptabilă. În cazul în care constatăm nereguli, livrările către IKEA sunt oprite, iar furnizorul este eliminat treptat din lanțul nostru de achiziții, dacă eforturile lui de a-și îmbunătăți activitatea eșuează.

În ceea ce privește investigația din fabrică, știm că o parte dintre furnizorii noștri au folosit Holzindustrie Schweighofer ca sub-furnizor pentru PAL și volume mici de lemn masiv în trecut. Am început să eliminăm Holzindustrie Schweighofer ca sub-furnizor după investigațiile legate de problemele pe care le-au avut cu furnizarea lemnului în 2015. După ce a fost suspendată certificarea lor FSC, nu a mai fost acceptată materie primă de la Holzindustrie Schweighofer în lanțul nostru de producție.

În legătură cu folosirea buștenilor mari pentru producția de PAL: pe lângă dimensiunea bușteanului, calitatea este un factor important. Dacă buștenii de dimensiuni mari sunt de calitate inferioară, ei nu se pot folosi în producția de mobilier masiv și ar fi mai potriviți pentru producția de PAL. Modul în care este produs PAL-ul și prețul din această industrie sunt dovezi suficiente pentru a demonstra că nu se folosește lemn de calitate înaltă pentru producția de PAL.

Ne asigurăm că toate părțile implicate în lanțul nostru de producție respectă standardul IWAY Forestry. Acesta include separarea fizică a lemnului de proveniență neclară de la sub-furnizorii noștri. IKEA se bazează din ce în ce mai mult pe FSC Chain of Custody care garantează că lemnul certificat nu este amestecat cu lemn necertificat sau care provine din surse controversate.

În legătură cu afirmațiile despre IKEA făcute de Gabriel Păun, reprezentantul Agent Green, în articolul publicat pe România Curată, ne dorim să clarificăm următoarele aspecte:

De ce lucrează IKEA cu FSC?

FSC este o organizație globală, non-profit, ce are ca scop promovarea managementului responsabil al pădurilor din toată lumea. Principalele modalități prin care face acest lucru sunt setarea standardelor, certificarea și etichetarea produselor din masă lemnoasă. IKEA lucrează cu FSC pentru că acesta este cel mai credibil sistem de certificare independentă de pe piață în acest moment. Este un sistem care implică diferiți factori interesați cu scopul de a stabili standarde care să aibă în vedere aspectele de mediu, sociale și economice în cel mai bun mod posibil. În plus, pentru mai multă credibilitate, folosește sisteme de auditare externe pentru a se asigura de conformitatea măsurilor. FSC s-a dezvoltat de-a lungul timpului datorită participării active a factorilor externi și trebuie să evolueze în continuare pentru a face față provocărilor din ce în ce mai bine.

Ne-am bucura să vedem sisteme alternative de certificare care să ofere același nivel de calitate, transparență, deschidere și credibilitate, întrucât competiția ajută la îmbunătățirea mai rapidă a standardelor și a proceselor și la reducerea costurilor pentru participanți.

De ce acceptă IKEA lemn din Parcuri Naționale?

Potrivit legislației din România, pădurile din Parcurile Naționale sunt împărțite în diferite zone (vedeți Ordinul Ministerial #552 din 2003).

Zone diferite au regimuri de protecție și management specifice stabilite de Guvernul României. În Parcurile Naționale sunt interzise categoric tăierile în zonele de Protecție Strictă, de exemplu, în timp ce în zonele de Conservare durabilă și în zonele de Dezvoltare Durabilă în care sunt permise activitățile umane, tăierile sunt permise în general, dar în mod controlat, cu o serie suplimentară de restricții. Autoritățile din domeniul forestier eliberează autorizații de exploatare pentru fiecare sit de exploatare forestieră în parte. Volumul de lemn din siturile de exploatare autorizate legal este urmărit printr-un sistem de trasabilitate a lemnului care servește, de asemenea, ca o dovadă a legalității.

Atunci când au stabilit legislația pentru regimurile de management și protecție pentru Parcurile Naționale, autoritățile au avut în vedere și au pus în balanță interesele de mediu, sociale, precum și cele economice ale părților interesate din România. Credem în procesele democratice care ar trebui să ajute la atingerea unui echilibru și mai bun, și care ar trebui să se reflecte în legislație și reglementări.

Întotdeauna vom fi deschiși să facem parte din procesul de a îmbunătăți legislația pentru binele mediului, comunităților și al economiei.

De ce acceptă IKEA lemn din păduri virgine, dacă sunt certificate FSC?

Conform standardului nostru forestier IWAY Forestry Standard, ne-am luat angajamentul de a NU accepta lemn din Păduri cu Valoare Ridicată de conservare (PVRC) – în care este inclusă și categoria pădurilor virgine –, decât dacă sunt certificate de un sistem recunoscut de IKEA (în prezent sistemul de certificare FSC).

Conceptul de PVRC a fost introdus în regiune și promovat pentru o perioadă de 10 ani prin parteneriatul WWF – IKEA. WWF a coordonat și facilitat dezvoltarea unui ghid practic național pentru identificarea și managementul PVRC-urilor în România, cât și în Bulgaria și Ucraina.

PVRC-urile sunt în prezent în curs de identificare în regiunile WWF – IKEA, iar rezultatele se găsesc aici: http://www.lemncontrolat.ro/en/home/

În standardul FSC, PVRC au mai multe clasificări și nu toate se găsesc în România. Cerințele IKEA sunt aceleași pentru toate țările. Atunci când vorbim despre PVRC în România, potrivit standardului de management forestier FSC Românesc, pădurile virgine ar trebui să fie clasificate în categoria a 3-a PVRC „Ecosisteme rare, pe cale de dispariție sau amenințate” și, prin urmare, sunt excluse complet din managementul forestier sau exploatarea forestieră.

Conceptul de Pădure cu Valoare Ridicată de Conservare (PVRC) este acum definit specific în standardul național al sistemului de certificare FSC (Forest Stewardship Council). Cerințele standardului sunt obligatorii pentru toate organizațiile interesate de obținerea certificării FSC. Pentru cei care își doresc să afle ce implică standardele FSC referitor la Pădurile cu Valoare Ridicată de Conservare și managementul lor, vă putem recomanda să consultați: https://ic.fsc.org/en.

***

Gabriel Păun, de la Agent Green, a lucrat împreună cu o echipă de jurnaliști de investigații ai France 2, la o anchetă de presă, pentru a determina ”trasabilitatea” lemnului folosit la produsele Ikea, cel mai mare producător de mobilă de la nivel mondial. Fără să aibă idee ce va descoperi, într-un efort ce s-a întins pe o perioadă de aproape 2 ani, echipa a mers pe „urma” lemnului în sens invers, de la produsele finite (comode), la subcontractorul Ikea care produce respectivele comode (Ecolor), la furnizorul de plăci din pal pentru respectivele comode (Kronospan, cel mai mare producător de plăci aglomerate al Planetei) și la furnizorii de materie primă ai Kronospan, printre ei și o societate care exploata lemnul dintr-o pădure virgină, inclusă în catalogul PIN MATRA în 2005. Lemn debitat din pădure cu binecuvântarea Romsilva.

Gabi, după Schweighofer și Kronospan, tocmai ți-ai mai făcut un dușman. Cu ce ți-a greșit Ikea?

Inițiativa a aparținut televiziunii franceze. Intenția materialului a fost să arate că nu există trasabilitate a lemnului pe Planeta Pământ, iar consumatorul nu are nici o șansă să știe de unde vine lemnul. Că e din pădure tropicală din Indonezia, că e din pădure temperată din România sau boreală din Finlanda, nu poți să știi. Nu există trasabilitate, deși există patalamalele alea, PEFC și FSC de care se prevalează Ikea, totul este un pârț în spate, iar standardul este de fapt slab. Asta vreau eu să adaug. Așa cum se vede în materialul video al France 2, jurnalista a întins o capcană PEFC-ului, care e cel mai mare certificator din lume. PEFC-ul a certificat peste 300 de milioane de hectare de pădure. După cum se vede din capcana întinsă de jurnaliștii de la France 2, au aplicat și ei fictiv ca să obțină certificat pentru pădurea lor ”fictivă”, care nu exista. Era o pădure care era fie pe un aerodrom, o fermă de porci, centrală nucleară, sau discotecă din Paris. Și au primit prin poștă certificatele. Deci s-a văzut că e apă de ploaie cu certificatele alea.

Cât costă un astfel de certificat?

Câteva zeci de euro. E prima taxă, dar după aia te costă în fiecare an reînnoirea. E ca un fel de donație. Îți dai seama, din peste 300 de milioane de hectare de pădure, or fi vreo 30 de milioane de proprietari și dacă pentru fiecare proprietari înmulțești cu 68 de euro, te duci spre miliard la venituri doar din asta.

Certificatorii taxează proprietarii la hectar?

Se ia pe suprafață în principiu și pe numărul de proprietăți. Cu cât e mai mare proprietatea cu atât îți ia mai mult, că se presupune că vin să îți facă o inspecție, să vadă pădurea, dacă are regenerare, etc.

Gabi, să revenim la scandalul pe care l-ați declanșat în legătură cu proveniența lemnului din produsele IKEA. Ce ați descoperit?

Sincer, nici nu ne-a fost complicat. France 2 fiind televiziune mare și alergând de pe o parte pe alta a Planetei, s-a lucrat 1,5 ani la material. I-am ajutat cu pregătirile. Nu mi-a fost foarte greu să găsesc o pădure virgină din care se taie și să urmărim lemnul până la depozitul firmei Susai, care dădea și la Schweighofer și la Kronospan. E cea care apare și în investigația mea cu camera ascunsă cu depozitele care exploatează lemn ilegal. Iar firma Kronospan face plăci care merg la firma Ecolor din Jucu Herghelie, județul Cluj. Iar Ecolor e fabrică care are contract exclusiv cu Ikea, 100%.

Când spui că lemnul care a fost folosit la mobila IKEA provine din păduri virgine, ce dovezi ai? Respectivele păduri se suprapun pe hărțile PIN MATRA?

Nu doar că se suprapune pe PIN MATRA, e mai mare decât era pe PIN MATRA, dar ce au tăiat ei era exact în PIN MATRA și ne-am dus la șeful de ocol de la Oțelu Roșu și ne-a zis: ”Domne, da. Știm că e pădure virgină, dar șeful ne-a zis să tăiem. Șeful fiind cel care coordonează Direcția Silvică Reșița. A zis ăla să tăiem și dacă a zis, să tăiem. Aici a fost unn abuz al Direcției Silvice Reșița. Nu știu ce încadrare din punct de vedere legal are faptul că șeful de ocol știa că e pădure virgină și n-a făcut nimic. De asemenea Garda Forestieră are o responsabilitate, pentru că dacă un corp de pădure nu mai corespundea criteriilor de pădure virgină, Garda Forestieră trebuia să dea un înscris, dar n-a dat. Iar în consecință, ce am reușit să mai salvăm din această pădure virgină, a intrat în Catalogul Național al Pădurilor Virgine, să știi, odată cu primul val al pădurilor virgine introduse în Catalog.

La ce distanță se află corpul de pădure introdus în Catalogul Național al Pădurilor Virgine și Cvasivirgine, la propunerea voastră, față de locul unde s-au tăiat arbori seculari folosiți la mobilă?

În imediata vecinătate, pentru că ce s-a tăiat s-a pierdut, iar ce este în imediata vecinătate, unde nu s-a pătruns, s-a introdus în Catalog. E vorba de pădurea Olteana din Munții Țarcu.

Descrie un pic pentru cititorii noștri cum arată acel corp de pădure virgină vecin cu zona defrișată din care s-au făcut mobile?

E exact ca un Jurassic Park. Era neatinsă. O compoziție foarte spectaculoasă. Domină fagii seculari, dar și de toate vârstele. Am găsit paltin de munte, am găsit gorun și brad, dar 90% e fag. E senzațional. E într-o gaură abruptă uitată efectiv de lume și de vreme, că n-au avut acces la ea. Pădurea e valoroasă. Am fost și vara și iarna și noaptea. Este efectiv paradis. Nu știu cum a scăpat, dar a scăpat.

Gabi, zi adevărul. Ai mobilă Ikea acasă?

Nu am mobilă Ikea acasă. Am mai avut niște bucăți în trecut pe care le-am ținut până m-am mutat. Îți dai seama, că nu le dai la gunoi dacă le ai. În prezent nu am mobilă Ikea, ci doar mobilă second hand din antichități. Am avut mobilă Ikea până în 2008, când am înțeles ce înseamnă FSC-ul (vezi aici și aici) pe care-l folosesc ei și pe care-l criticăm foarte aspru. Eu am corespondență scrisă cu Ikea. Compania Ikea acceptă lemn din Parcuri Naționale, deși la noi ariile protejate sunt sub asediul drujbelor. Tu știi foarte bine, că ai scris de cei 75% din păduri, versus 40% cât s-au aprobat să fie introduse sub protecție la Parcul Național Cheile Nerei Beușnița. Noi cerem companiilor ca până când suprafețele sub protecție din Parcurile Naționale nu ajung la minim 75% non-intervenție, să refuze lemnul din Parcuri Naționale. Dacă Schweighoferul a făcut-o, nu înțeleg de ce n-o face și Ikea și ceilalți. Dacă e un Parc Național cum e Nera unde se exploatează 60%, Ikea îl acceptă.

Voi vreți să schimbați standardele de bune practici ale Ikea. Dar spune-mi te rog care e rolul jucat de Ikea în tot acest lanț, fiindcă până la urmă ei contractează producția de mobilă de la un terț, care e subcontractorul lor? Cum ai caracteriza Ikea după această investigație?

Lacomă și iresponsabilă și precauția pe care o aplică ei pentru a evita lemnul ilegal sau nesustenabil este minimă. Exigență minimă, superficială. Standardul la FSC știi ce prevede? Ca 5% dintr-o proprietate să fie protejată. Deci indiferent că e pădurea personală a Ikea, sau a ta și a mea, ca frați, familie, noi dacă avem 65% păduri virgine în proprietatea noastră, că așa ne-a binecuvântat Dumnezeu, nu trebuie să protejăm 65%, ci doar 5%. Restul de 60% tu poți să-i tai, că așa prevede standardul. Iar ei asta și fac. Din partea lor așteptăm responsabilitate, cu atât mai mult cu cât Ikea a devenit oficial cel mai mare proprietar privat de pădure din România, cu peste 60.000 ha. Din cauza aceste dimensiuni enorme, Ikea are o responsabilitate foarte mare în România.

Cum caracterizezi practicile Kronospan? Până la urmă ei sunt năzdrăvanii care livrează panourile din plăci aglomerate pe care le găsim în mobile ale Ikea

Kronospan în primul rând au mințit la ce scrie pe site-ul lor oficial, când au scris că iau doar resturi de lemn de slabă calitate. Eu am filmări încă nepublicate, în care arăt cum pe poarta lor intră bușteni cu diametrul de peste 1 metru. Exact lemnul ăla găunos, din păduri virgine, îl cumpără ei, că e bun de rumeguș, de făcut plăci. Deci cel mai valoros lemn din lume din punct de vedere al biodiversității, ajunge cel mai ieftin lemn din lume, pe care-l bagă la tocătură și-l face plăci.

Aici puteți vedea ancheta jurnalistică integrală realizată de France 2 cu ajutorul Agent Green:

România Curată a solicitat corporației Ikea să emită un punct de vedere referitor la ancheta tv a jurnaliștilor de la France 2. În momentul când ni se va remite răspunsul Ikea, îl vom atașa prezentului text.

Notă: Redactarea și publicarea articolului s-a realizat din Proiectul “Să facem împreună legi pentru natură!”, derulat de Federația Coaliția Natura 2000 România în parteneriat cu Societatea Academică Română și co-finanțat printr-un grant din partea Elveției prin intermediul Contribuției Elvețiene pentru Uniunea Europeană extinsă. Acest articol nu reflectă neapărat poziția oficială a guvernului elvețian. Responsabilitatea pentru conținutul acestuia este asumată de redacția România Curată.