Analiza HotNews.ro

"Asa cum este acum, formularea este foarte ambigua si lasa loc la interpretari. Potrivit normelor europene, interceptarile telefonice sunt considerate un act foarte intruziv la adresa unui om, a vietii lui intime si a familiei acestuia. De aceea, trebuie prevazut in mod clar si expres CARE este organul care poate face aceste interceptari, daca acel organ are baza legala pentru acest fapt si care sunt actele care stau la baza acestora. Potrivit legislatiei actuale din Romania, organe de cercetare penala sunt numai Parchetele si cele ale Politiei. Serviciul Roman de Informatii nu are prin legea sa de functionare abilitati pentru a fi organ de urmarire penala".

Dar marea ingrijorare a procurorilor DNA este: ce se intampla cu dosarele in curs? Daca vor fi anulate probele?

Or, Curtea Constitutionala a decis ca formulareanu este clara, previzibila si predictibila in actuala formulare. Unul dintre judecatorii Curtii, Mona Pivniceru, a detaliat putin, intr-o scurta declaratie pentru Q Magazine, ce probleme ridica aceasta formulare imprecisa:Comunicatul Curtii din 16 februarie suna ceva mai tehnic: "In urma deliberarilor, Curtea Constitutionala, cu majoritate de voturi, a admis exceptia de neconstitutionalitate si a constatat ca sintagmadin cuprinsul dispozitiilor art.142 alin.(1) din Codul de procedura penala este neconstitutionala. Curtea a constatat ca textul criticat contravine prevederilor constitutionale cuprinse in art.1 alin.(3) conform carora Romania este stat de drept, in care drepturile si libertatile fundamentale ale cetatenilor sunt garantate. De asemenea, sintagma supusa controlului nu respecta conditiile de calitate inerente unei norme legale, sub aspectul claritatii, preciziei si previzibilitatii, intrucat nu permite subiectilor de drept sa determinesa realizeze masurile dispuse prin mandatul de supraveghere tehnica, masuri cu un grad ridicat de intruziune in viata privata a persoanelor. "De notat ca decizia a fost pronuntata ca urmare a unei exceptii ridicate, nu in vreunul din marile dosare de avocati celebri.In acest moment, toata suflarea din servicii si parchete asteapta cu sufletul la gura motivarea deciziei Curtii Constitutionale, pentru a aflaPractic, sunt doua variante: fie judecatorii Curtii vor spune in motivare ca supravegherea tehnica (interceptarile) poate fi realizata doar de catre procurori si politisti (organele de cercetare penala), fie cere legiuitorului (Parlamentului) sa defineasca sintagma "alte organe specializate alte statului", ceea ce lasa teoretic sansele ca SRI sa ramana pe fir. Daca ar fi nominalizat ca atare, apare problema ridicata deja de judecatoarea Pivniceru: daca nu cumva SRI devine astfel, prin lege,In asteptarea motivarii, procurorii se pregatesc deja sa-si intareasca serviciul tehnic. Sefa DNA, Laura Codruta Kovesi a anuntat, joi, ca "este posibil ca in urma motivarii acestei decizii sa fim nevoitisi de asemenea intarim serviciul pentru ca am avut situatii in care am lucrat si cu alte institutii pentru punerea in aplicare a acestor autorizatii". Kovesi a avertizat ca decizia Curtii va produce, dar nu le-a numit.Cel mai probabil sefa DNA a exprimat temerea ca probele intr-o serie de dosare in curs vor fi anulate de unele instante, dar acest decizii contradictorii - in cazul in care vor fi luate -Decizia pronuntata in RIIL este la fel de obligatorie pentru instante cum sunt si deciziile Curtii Constitutionale - astfel ca sunt sanse mari ca probele castigate sa fie pastrate.Problema nu pare chiar atat de grava din perspectiva altor structuri de parchet. "DIICOT se sprijina foarte mult pe cooperareacat si cu cea a SRI. Cu toate acestea, Autoritatea Nationala de Interceptari este la nivelul SRI in acest moment", a declarat Daniel Horodniceanu, citat de Agerpres, dupa bilantul DIICOT pe 2015, intrebat despre modul in care va afecta activitatea Parchetului decizia Curtii Constitutionale.Problema este ca, printr-o decizie CSAT,Prin urmare, declaratia lui Horodniceanu nu are sens. Ce nu pare sa realizeze seful DIICOT este ca in afara DNA, care are serviciu tehnic propriu, toate celelalte structuri de parchet nu dispun de asa ceva ci depind total de SRI (Autoritatea de Interceptari e totuna cu SRI iar Departamentul de Operatiuni Speciale tot cu ei lucreaza).Chiar asa, ce consecinte mai exact ar putea avea decizia Curtii? Si, mai ales, cat de mare este pericolul? Pentru a intelege exact efectele, trebuie sa intelegem insaCare este rolul SRI si, mai ales, cine face interceptarile telefonice? Aici raspunsul este dezarmant: nici in prezent SRI nu se ocupa de interceptari telefonice, ci este un simplu intermediar intre procuror si operatorii de telefonie mobila. Un intermediar care realizeaza insa si transcripturile convorbirilor. Asta inseamna, evident, si acces la informatie.Chiar daca oficial poate sustine ca n-o acceseaza, in realitate SRI vede cine ce discuta si mai poate selecta apoi informatia pe care o trimite mai departe procurorului. Nu e deloc putin lucru iar aici,Plus informatiile obtinute suplimentar despre viata privata etc. Din acest punct de vedere, pierderea inregistrata de SRI ca institutie este majora, darToate interceptarile telefonice pe care le vedem intr-un dosar penal (supravegherea tehnica) sunt, asa cum prevede legea, dispuse de un procuror. Odata deschis dosarul penal, SRI face un fel de treaba de postas intre procuror si operatorul de telefonie mobila, caruia ii pune in vedere mandatul de interceptare aprobat de un judecator.Chiar unul dintre politicienii cunoscuti ca aparatori ai SRI, Georgian Pop (PSD), a minimalizat decizia Curtii imediat dupa anuntarea ei pe data de 16 februarie, afirmand ca SRI este un simplu: "Aici discutam de autorizatii pe care un procuror le cere unui judecator. Procurorii solicita sprijinul strict tehnic de la SRI pentru a pune autorizatiile in aplicare(...) O interceprare, un filaj nu poate fi realizat de un procuror. SRI-ul executa ceea ce un procuror DNA ii cere(...) Practic SRI este un prestator de servicii".Cel mai bine a explicat cum functioneaza acest sistem fostul procuror sef al DNA, Daniel Morar, in cartea de dialoguri pe care am realizat-o in 2012 (). Morar, ajuns intre timp judecator la Curtea Constitutionala, punea in discutie inca de acum patru ani rolul de intermediar al SRI in realizarea interceptarilor. Redau mai jos dialogul integral:Este o discutie mai ampla. Trebuie sa o rezum cumva. Intermedierea intre autoritatea judiciara,procuror si judecator, pe de-o parte, si telefonia mobila, pe de alta, se face prin S.R.I. Adica S.R.I. primeste mandatul si da operatorilor de telefonie mobila dispozitie sa faca inregistrarea, fara sa spuna, de fapt, despre cine e vorba. Da niste logo-uri, pentru pastrarea confidentialitatii. E mai complicat. E o discutie tehnica.Trebuie sa intelegem ce inseamna inregistrarea, care se face printr-o combinatie intre operatorul de telefonie mobila si S.R.I. In alte legislatii S.R.I. nu e o veriga intre autoritatile judiciare si companiile de telefonie fixa sau mobila. Aceste companii au propriile divizii specializate, care se ocupa cu inregistrarile. Si acelea primesc direct mandatul de la judecator sau de la politie.Mai ales ca in Codul nostru penal se spune ca inregistrarile sunt facute de catre procuror. Pentru ca e o tara care vine dintr-un regim comunist si pentru ca intreaga logistica, pana acum douazeci de ani, legata de interceptari, a apartinut fostei Securitati. S.R.I.-ul le-a preluat si le-a pastrat. A existat, la un moment dat, chiar pe vremea guvernului Tariceanu, daca-mi aduc bine aminte, o revolta a companiilor de telefonie mobila. Sigur ca pana la urma lucrurile s-au lamurit. Adica, aceste companii de telefonie nu au structurile, diviziunile foarte clar conturate, iar autoritatile judiciare au o mai mare incredere in oamenii Serviciului de Informatii cu care lucreaza de atatia ani. E adevarat ca, in mare, nu avem de ce sa ne plangem, ca e discretie. Sunt nesemnificative cazurile in care am banuit o scurgere de informatii. Dar in alte legislatii se intampla cum va spun.Probabil ca, in acest moment, solutia buna este cu S.R.I. Repet, in acesti ani au fost nesemnificative cazurile in care am presupus ca au fost scurgeri de informatii. Este nevoie ca astfel de chestiuni sa fie pregatite din timp, adica sa treci puterea la niste companii private. Dar se intampla in alte tari. Din discutiile pe care le-am avut, de-a lungul acestor ani, cu experti ai Comisiei Europene, care vin din state cu un alt sistem, ni s-a spus ca ofiterii serviciilor de informatii nu au ce cauta in munca de cercetare penala, cu exceptia cazurilor privind infractiuni contra sigurantei nationale. Si aveau o nedumerire. Adica, de ce sa stie ofiterul S.R.I. detalii despre faptele de coruptie ale inspectorului de politie sau ale lui X? De ce sa stie ca se fac interceptarile nu pentru coruptie, pentru fapte de violenta, pentru omoruri, pentru orice fapte. Pentru ca le permite legea. Este o solutie la care trebuie reflectat. Cred ca-n acest moment aceasta constructie confera mai multa securitate, pentru ca eu unul nu sunt extrem de linistit cand vad ca o mare parte din fostii ofiteri S.R.I., ofiteri din armata, ofiterii din politie, mai ales cei care au lucrat in serviciile politiei, si-au construit firme de paza, care fac orice, detin si aparatura de interceptare si care ar putea deveni membri ai structurilor de securitate din cadrul companiilor de telefonie care ar gestiona activitate de inregistrare si interceptare a convorbirilor.Da, cu conditia sa gasesti varianta care sa-ti asigure confidentialitatea datelor.Vorbim despre rezistenta unor sisteme centralizate, de rezistenta statelor care au iesit in anii '90 din sistemul comunist. Am fost la seminarii internationale, unde intrebarea pusa de procurorii din statele occidentale, care n-au cunoscut acest regim, era: Cine face interceptarile? Am vazut constant ca state precum Bulgaria, Cehia, Slovacia, Ungaria, Romania raspundeau: serviciul nostru de informatii, iar celelalte spuneau: E relatia directa a ofiterului de politie sau a procurorului cu compania de telefonie. E o diferenta clara.Istoria noastra postdecembrista ne arata ca sefii serviciilor de informatii au si o cariera politica in spate. O asemenea institutie ar putea fi scoasa din ecuatie, cu conditia obligatorie de a fi asigurata confidentialitatea datelor. De ce? Pentru ca e un principiu al unei societati democratice ca nicio institutie sa nu-si asume mai multe competente decat cele oferite de lege. Actualul nostru cod de procedura si legea se refera la autoritatile judiciare. Atunci, asa trebuie sa fie. Dar e o discutie care se va rezolva cu foarte mare greutate.Serviciile de informatii, pana la urma, trebuie sa lucreze pe legile constituite de o putere civila, de un Parlament. Dar serviciile de informatii, si nu ne referim doar la Romania, sunt tot servicii de informatii, vor sa aiba cat mai multe informatii. Dar va fi decizia unui Parlament, iar in acest moment aceste servicii exercita atributiile prevazute de lege.Eu personal spun ca intr-o societate democratica e normal ca, in viitor, un serviciu de informatii sa nu fie neaparat o veriga intermediara intre autoritatea judecatoreasca si cei care asigura, din punct de vedere tehnic, valorificarea mandatelor. In Romania zilelor noastre, serviciile de informatii asigura insa confidentialitatea si corectitudinea necesare activitatii judiciare legate de interceptarea si inregistrarea convorbirilor telefonice. Nu stiu cat de viabila ar fi cealalta solutie acum.interviul a fost realizat in vara lui 2012 si a fost publicat in cartea Daniel Morar. Un procuror in lupta cu sistemul, Humanitas)Ca sa rezumam, in ce priveste interceptarile telefonice -- rolul SRI nu este chiar atat de important. Unii vor spune ca, fiind sistem militarizat, SRI asigura confidentialitatea operatiunii de interceptare mai sigur decat niste civili, ca serviciul dispune de servicii specializate de traducere in diferite limbi daca infractorul este de alta nationalitate, ceea ce procurorii nu pot asigura in acest moment. Pe de alta parte, nu stim exact in privinta confidentialitatii cum stau lucrurile cata vreme serviciile scapa de un control civil eficient., evident ca SRI a castigat in toti acesti ani o experienta deloc neglijabila, specialisti antrenati in filajeDar pana la urma si experienta acumulata reprezinta un know - how transferabil intre institutiile statului, chiar daca cere timp si resurse.in procesul de reasezare a sistemului, dar nu chiar atat de grave precum anunta vestitorii apocalipsei.Atentie mare, SRI nu pierde, din perspecitva interesului public, chiar atat de multa putere cat s-ar parea la prima vedere.. Nu mai vine totul pe tava. Dar, atentie, SRI se va ocupa in continuare de cazurile de siguranta nationala (asta nu le-a luat-o nimeni) si va putea solicita mandate in acest sens. Amenintarile si vulnerabilitatile la siguranta nationala sunt cele definite de CSAT (terorism, coruptie), care ofera astfel un mandat politic de actiune serviciului de informatii.Ce se va intampla cu dosarele penale deschise deja sau in cazurile de condamnari si care contin inregistrari realizate de SRI? Sunt toate aceste probe nule? Potrivit judecatorului Mona Pivniceru, citat de Q Magazine,In tot cazul, potrivit informatiilor HotNews.ro, mai multi penali au introdus deja cereri de revizuire a unor sentinte definitive pe motiv ca interceptarile in baza carora au fost condamnati ar fi nelegale.tot printr-o decizie a Curtii Constitutionala, anuntata joi, 3 martie. Astfel, revizuirea hotararilor judecatoresti definitive nu se mai poate face chiar daca hotararea s-a intemeiat pe o prevedere legala declarata neconstitutionala. (Vezi detalii aici Daca o multime de mari cercetati penal, in frunte cu Dan Voiculescu, care a si cerut deja anularea probelor (interceptari) in dosarul de santaj cu RDS-RCS, scapa basma curata? Aici lucrurile inca nu sunt clare si depinde mult de cum va arata motivarea Curtii.In concluzie, indiferent de cum isi va motiva Curtea Constitutionala decizia - in varianta care exclude total SRI de pe firul interceptarilor sau in varainta in care lasa loc unei clarificari legislative -iar lovitura aplicata luptei anticoruptie pare mai degraba o reasezare de sistem, in urma careia SRI va juca un rol ceva mai putin important iarmentionat in dialogurile cu Daniel Morar. Ca orice reasezare de sistem, cutremurul va produce, inevitabil, rateuri pana cand noul mecanism va incepe sa functioneaze.