ZAGREB Članica Domoljubne koalicije koja je formirala Vladu – HSP Ante Starčević je u prosincu, kako potvrđuje Robert Balić iz vodstva stranke, Ustavnom sudu predala zahtjev za ocjenom ustavnosti Zakona o životnom partnerstvu zahvaljujući kojem je od rujna 2014., kad je stupio na snagu, svoje partnerstvo ozakonilo 109 istospolnih parova. Od Ustavnog suda stranka očekuje, pojašnjava Balić, da »štiti brak kao zajednicu muškarca i žene«.

Na opasku kako Zakon o životnom partnerstvu niti ne spominje brak kao zajednicu istospolnih parova, Balić odgovara da je vlada Zorana Milanovića izigrala volju milijun hrvatskih građana koji su se na referendumu izjasnili protiv zakona, i igrom riječi natjerala vodu na svoj mlin.

Predsjednik stranke Ivan Tepeš, kako je kazao za naš list, zna za ovu inicijativu svoje stranke, ali ju ne vodi, već je to pitanje, kaže, prepušteno Baliću. Upitan ima li HSP Ante Starčević podršku Domoljubne koalicije, dakle i HDZ-a, da na Ustavnom sudu sruši zakon, Balić odgovara kako o ovome unutar koalicije još uopće nije bilo razgovora, pa se onda ni o podršci nije razgovaralo. I za samu je stranku, napominje, ovo sekundarno pitanje, jedna od sporednih stvari koja će biti stavljena na dnevni red tek nakon što se pokrene pitanje rješavanja najvažnijih, gospodarskih pitanja. Iako je »sekundarno«, ovim se pitanjem HSP Ante Starčević, najavljuju u stranci, planira ozbiljnije pozabaviti odmah nakon što nova Vlada počne s radom, i to tako što će od Ustavnog suda odgovor, odnosno pravorijek nastojati dobiti što prije.

Premijer na odlasku Zoran Milanović smatra da je moguće da će nova Vlada ukinuti institut životnog partnerstva. – Hrvatsku je ova vrsta sloboda stavila na visoko mjesto u svijetu, više nego Njemačku. To je čak važno i za posao jer kompanije odlučuju hoće li poslovati u nekoj zemlji vodeći računa o tim kriterijima. Kad je američka Indiana htjela ukinuti ta prava, najveće korporacije poput Microsofta i Googla najavile su da će napustiti tu državu. To, dakle, nije pitanje kulture srca nego i razuma, ne guraš zemlju u srednji vijek, izjavio je Milanović. (D.C.)

Pravaška inicijativa na Ustavnom sudu nije prvi pokušaj rušenja Zakona o životnom partnerstvu, kojeg je do sada sklopilo 57 muških i 52 ženska para. Udruga »U ime obitelji« Željke Markić ustavnu je tužbu podnijela prije više od godinu dana, a u prosincu prošle godine na istu adresu dostavila i požurnicu. Podsjećaju da se na referendumu u prosincu 2013. godine 66 posto birača izjasnilo za to da se u Ustav unese odredba koja štiti brak kao zajednicu žene i muškarca, da je Zakon o životnom partnerstvu neusklađen s ostatkom pravne stečevine Hrvatske te da »unosi ozbiljne prijetnje slobodi misli, govora, odgoja i vjeroispovijesti te je diskriminatoran«. Zakonom su, napominju u udruzi, uvedeni instituti iz obiteljskog prava i postupaka koji se faktično odnose na brak i bračne odnose te se uređuju na identičan način, samo pod drugim nazivom.

Ideološko pitanje

A dok su u udruzi »U ime obitelji« ogorčeni što Ustavni sud još nije donio odluku kojom će biti ispoštovana volja većine hrvatskih birača, u LGBT zajednici ne mogu vjerovati da Ustavni sud, koji bi trebao štititi ljudska i građanska prava, više od godinu dana u neizvjesnosti drži one koji su već registrirali svoje životno partnerstvo sukladno novom zakonu, odnosno one koji to tek planiraju učiniti. Marko Jurčić iz Zagreb pridea uvjeren je kako je inicijativa HSP-a Ante Starčević zapravo pokušaj te stranke da »pokaže svoju snagu unutar Domoljubne koalicije, ali tako što napada po manjini«.

»Kako je riječ, međutim, o stranci koja ima veze i s inače vrlo problematičnim ideologijama, njihova me inicijativa nimalo ne čudi«, kaže Jurčić. Ovo, dodaje, nipošto nije sekundarno pitanje za pravašku stranku, kao što u njoj to tvrde, već ideološko pitanje, kakvima se oni samo i bave. Na upit što će se dogoditi s već registriranim istospolnim partnerstvima ako Ustavni sud ocijeni zakon neustavnim, Jurčić odgovara kako o takvom scenariju u Zagreb prideu niti ne razmišljaju. Dogodi li se ipak takvo nešto, kaže, postoje mehanizmi, prvenstveno obraćanje Europskom sudu pravde, koji će obraniti stečena prava. »Ne zabrinjava nas, međutim, toliko ova inicijativa, koliko, ponovno, sve češći govor mržnje«, zaključuje Jurčić.

Na pitanje što će biti s već registriranim partnerstvima ako zakon bude srušen, Balić pak odgovara kako to pitanje treba prepustiti pravnim stručnjacima. »Mi ne možemo tražiti da se ta partnerstva ponište, ali temljne, tradicionalne vrijednosti ovoga društva moramo poštovati i zagovarati«, zaključuje.