Najsportskija smo nacija na svijetu, o nama pišu i stranci...

Naši uspjesi sigurno imaju veze s genima. Puno je ljudi ovdje više od prosjeka. Usto imamo i dobar sustav, prepoznajemo talente rano i dajemo im priliku da se razviju, rekao je Dino Rađa Bildu o ovom fenomenu

<p>Po svim ekonomskim parametrima <strong>Hrvatska </strong>je jedna od najlošije plasiranih zemalja Europske unije. Zaista je pravo čudo, a vjerojatno ni nama samima nije jasno kako, da smo toliko uspješni u sportu. Zemlja smo od oko četiri milijuna stanovnika s lošim demografskim trendovima, ali nekako smo uvijek u vrhu.</p><p>Pred nama su polufinala vaterpolskog i rukometnog Eura. Naši su još "živi", još su u turniru, a protivnici su <strong>Španjolska</strong>, odnosno <strong>Norveška</strong>. Zaista je teško sjetiti se reprezentacija u tim sportovima koje toliko traju.</p><p><strong>POGLEDAJTE VIDEO:</strong></p><p>- Ajde, recite mi, koja to reprezentacija ima kontinuitet kao mi? Stalno smo ovdje, stalno smo pri vrhu. Dobro, možda nismo osvojili medalja kao neke druge reprezentacije, ali nam se nikad nije dogodilo ovo što se događa Francuzima. Pa oni svako malo ispadnu u prvom krugu - zavapio je izbornik rukometne reprezentacije Lino Červar nakon što se Hrvatska pobjedom nad Njemačkom plasirala u polufinale Eura.</p><p>Ma, lako za vaterpolo i rukomet, tu stvarno imamo tradiciju. A kako nekom neupućenom strancu objasniti formulu kojom smo došli do srebra s nogometnom reprezentacijom na SP-u u Rusiji. Samo par mjeseci kasnije zgražali su se <strong>švicarski novinari </strong>i čelnici Young Boysa nad stadionom Maksimir, a taj stadion je "ponajbolje" što hrvatski nogomet ima. </p><p>Da rezimiramo... Srbija ima "svemirski" nogometni kamp, <strong>Albanija </strong>je nedavno napravila nacionalni stadion od 22.500 mjesta novcem jedne privatne kompanije, Mađarska je otvorila još jedan stadion... Gotovo sve zemlje u hrvatskom okruženju uložile su masovne napore i hrpu love u infrastrukturu, a kod nas se još ništa nije pokrenulo. Čini se kao da je HNS sva nadanja usmjerio ka Osijeku i Pampasu koji se radi u većoj mjeri financiran mađarskim kapitalom.</p><p>No, ne zanima to izbornika Zlatka Dalića, Modrića, Rakitića, Rebića i ekipu. Oni su odigrali onako kako znaju, uzeli srebro i ujedinili naciju. Nikad ispunjenije zagrebačke ulice dočekale su ih opijene euforijom po najvećoj žegi. </p><p>Često si volimo tepati da smo najsportskija nacija na svijetu. Što bi bila definicija toga? Pa... Vjerojatno toliko dobrih rezultata u raznim sportovima na toliko mali broj stanovnika, a uz gotovo nikakva ulaganja. Ipak, nisu rezultati naših sportaša prošli neopaženo ni u inozemstvu.</p><p>BBC je 2013. objavio članak u kojem se autor <strong>Guy De Launey </strong>pita u čemu je tajna hrvatskog sportskog uspjeha, te pokušava dokučiti kako tako mala zemlja može biti tako velika u brojnim sportovima.</p><p>Za sugovornike je uzeo Igora Štimca, Petra Skansija i Romea Jozaka, a svi su mu kazali isto: "Nevjerojatno smo talentirani".</p><p>“Fizičke predispozicije bi mogle imati važnu ulogu. Jedna od prvih stvari koju će posjetitelj zapadnog Balkana uočiti je velik broj visokih ljudi u Hrvatskoj, Srbiji i Crnoj Gori. Statistika potvrđuje taj dojam, no mora biti nešto više od toga. S 10 puta većom populacijom, Engleska također ima puno visokih i snažnih igrača, no na FIFA-inoj ljestvici se nalazi ispod Hrvatske", pisao BBC-jev autor.</p><p>Prije dvije godine ode o našim sportašima pisali su i njemački mediji.</p><p>"S 4,2 milijuna stanovnika <strong>Hrvatska </strong>ima tek nešto više stanovnika od Berlina (3,5 milijuna) i svejedno je sportski svjetski velikan. U odnosu na broj stanovnika i najbolja sportska zemlja na svijetu", pisao je njemački <strong>Bild </strong>hvalospjeve Hrvatskoj.</p><p>Bacili su se pedantni njemački novinari u analizu...</p><p>"<strong>Rukometaši </strong>(brončani s Europskog prvenstva 2016.) i <strong>vaterpolisti </strong>(svjetski prvaci 2017.) uvijek su među favoritima na svakom natjecanju. <strong>Goran Ivanišević</strong> velika je zvijezda i osvajač Wimbledona 2001., a <strong>Janica Kostelić</strong> je 2002. i 2006. osvojila četiri olimpijska zlata i dva srebra te je jedna od najuspješnijih skijašica u povijesti."</p><p>Sugovornika fenomena najsportskije nacije na svijetu odlučili su potražiti u<strong> Dini Rađi</strong> koji godinama radi u HKS-u.</p><p>- Naši uspjesi sigurno imaju veze s genima. Puno je ljudi ovdje više od prosjeka. Usto imamo i dobar sustav, prepoznajemo talente jako rano i dajemo im priliku da se razviju - rekao je Rađa koji je s Hrvatskom osvojio legendarno srebro na Olimpijskim igrama 1992. godine.</p><p>Valja tu dodati i nogometnu reprezentaciju sa svjetskom broncom 1998., Čilića, Ćorića, Davis Cup naslove iz , Ivu Majoli, veslače, Podravku, RK Zagreb...</p><p>Nevjerojatni su bili i uspjesi Janice i Ivice u alpskom skijanju. Baš kad smo pomislili da nakon njih nećemo imati skijaše vrijedne same svjetske elite ukazao se <strong>Filip Zubčić</strong> i osvojio drugo mjesto na veleslalomskoj utrci u Adelbodenu. Prvo je to postolje za hrvatske skijaše nakon pet godina i Ivičine bronce u kombinaciji. I tako će uvijek isplivati "neki" Zubčić, Rodeš, Kolega... </p><p>Ima još jedan snažan argument da nas se prozove najsportskijom nacijom svijeta. Ivano <strong>Balić </strong>proglašen je najboljim rukometašem svih vremena, Luka <strong>Modrić </strong>osvojio je Zlatnu loptu za 2018. godinu, a Sandro <strong>Sukno </strong>bio je najbolji vaterpolist svijeta. 2017. Hrvatska je tako postala jedina država na svijetu koja u tri loptačka sporta ima najbolje individualce na svijetu.</p><h2><strong>Sve hrvatske medalje na Olimpijskim igrama</strong></h2><h2>Ljetne Olimpijske igre</h2><p><strong>Barcelona 1992.</strong></p><p>Srebro, košarka, muški</p><p>Bronca, tenis, Goran Ivanišević</p><p>Bronca, tenis, Ivanišević/Prpić</p><p><strong>Atlanta 1996.</strong></p><p>Zlato, dizanje utega, Nikolaj Pešalov</p><p>Bronca, veslanje, osmerac</p><p><strong>Atena 2004.</strong></p><p>Zlato, rukomet, muški</p><p>Srebro, plivanje, Duje Draganja</p><p>Srebro, veslanje, Siniša i Nikša Skelin</p><p>Bronca, dizanje utega, dizanje utega, Nikolaj Pešalov</p><p>Bronca, tenis, Ančić/Ljubičić</p><p><strong>Peking 2008.</strong></p><p>Srebro, gimnastika, Filip Ude</p><p>Srebro, atletika, Blanka Vlašić</p><p>Bronca, streljaštvo, Snježana Pejčić</p><p>Bronca, taekwondo, Martina Zubčić</p><p>Bronca, taekwondo, Sandra Šarić</p><p><strong>London 2012.</strong></p><p>Zlato, atletika, Sandra Perković</p><p>Zlato, streljaštvo, Giovanni Cernogoraz</p><p>Zlato, vaterpolo, muški</p><p>Srebro, veslanje, četverac na pariće</p><p>Bronca, taekwondo, Lucija Zaninović</p><p>Bronca, rukomet, muški</p><p><strong>Rio de Janeiro 2016.</strong></p><p>Zlato, Šime Fantela i Igor Marenić, klasa 470</p><p>Zlato, Sara Kolak, koplje</p><p>Zlato, Sandra Perković, disk</p><p>Zlato, Martin i Valent Sinković, dvojac na pariće</p><p>Zlato, Josip Glasnović, trap</p><p>Srebro, vaterpolska reprezentacija, muški</p><p>Srebro, Tonči Stipanović, klasa laser</p><p>Srebro, Damir Martin, samac</p><p>Bronca, Filip Hrgović, boks</p><p>Bronca, Blanka Vlašić, skok u vis</p><h2>Zimske Olimpijske igre</h2><p><strong>Salt Lake City 2002.</strong></p><p>Zlato, veleslalom, Janica Kostelić</p><p>Zlato, kombinacija, Janica Kostelić</p><p>Srebro, superveleslalom, Janica Kostelić</p><p>Zlato, slalom, Janica Kostelić</p><p><strong>Torino 2006.</strong></p><p>Zlato, kombinacija, Janica Kostelić</p><p>Srebro, kombinacija, Ivica Kostelić</p><p>Srebro, superveleslalom, Janica Kostelić</p><p><strong>Vancouver 2010.</strong></p><p>Srebro, superkombinacija, Ivica Kostelić</p><p>Srebro, slalom, Ivica Kostelić</p><p>Bronca, biatlon (10 km), Jakov Fak</p><p><strong>Soči 2014.</strong></p><p>Srebro, super-kombinacija, Ivica Kostelić</p>