Křižovatkou u pražského Masarykova nádraží (potažmo ústím ulice V Celnici) dnes pomyslně končí výstavní střed Prahy. Následuje spíše neupravená ulice Na Florenci, která se kříží s Křižíkovou, jež vede pod magistrálou k autobusovému nádraží Florenc.

Právě toto území již delší čas plánovala zastavět a výrazně proměnit česko-slovenská investiční skupina Penta. Pro osobní angažovanost jednoho z partnerů skupiny se obřímu developerskému projektu začalo přezdívat „Dospivova ulice“.

Ta by měla ve finále prodloužit pomyslný „zlatý kříž“ pražských high streets, který nyní tvoří Pařížská ulice, Václavské náměstí, ulice Na Příkopě a okolí náměstí Republiky.

Dosud nejvýraznější krok k samotné výstavbě udělala Penta letos v lednu, kdy po několikaleté snaze získala pozemky náležící k Masarykovu nádraží, když jejich převod schválila dozorčí rada Českých drah (více jsme psali zde).

Ve čtvrtek díky tomu Penta oficiálně představila vizualizace projektu, který pro ni připravil slavný ateliér Zaha Hadid Architects.

„Vypsali jsme soutěž, kam se přihlásila skutečná esa. Projekt Zahy byl jasně nejlepší, přesto jsme na něm skoro další tři roky společně pracovali. Přistupovali jsme k němu s velkou pokorou, šance změnit velkou část centra Prahy bývá naprosto výjimečná i po dlouhých desetiletích. Věřím, že odborná i laická veřejnost se shodnou na tom, že Zaha Hadid přinesla do Prahy světovou architekturu,“ okomentoval projekt spolumajitel Penty Marek Dospiva.

Slavná architektka Návrh projektu vznikl v ateliéru Zahy Hadid, která je považovaná za nejvlivnější a nejoceňovanější architektu posledních let. Britka iráckého původu proslula například návrhem Rosenthalova střediska pro současné umění v Cincinnati, budovy ústředí BMW v Lipsku, opery v jihočínském Kantonu nebo plaveckého stadionu pro olympijské hry v Londýně. V Česku byla známá i jako členka poroty, která v březnu 2007 vybrala nakonec neuskutečněný návrh architekta Jana Kaplického na novou budovu Národní knihovny v Praze na Letné. Zaha Hadid letos v březnu ve věku 65 let zemřela v Miami na infarkt (nekrolog si můžete přečíst zde). Její úmrtí podle vyjádření zasáhlo i investory z Penty. „Central Business District je jeden z jejích posledních projektů, na kterém se osobně podílela. Česká metropole tak dostane příležitost se pyšnit dílem architektky, která se zapsala do dějin světové architektury,” říká k tomu mluvčí Penty Ivo Mravinac.

Představený projekt sestává z osmi komerčních budov, které by dohromady měly nabídnout plochu 90 tisíc metrů čtverečních. Počítá se hlavně s kancelářemi, v parterech i s obchodními prostory.

Penta chce začít v ulici Na Florenci, na jejíž druhé straně již nedávno postavila budovu Florentina, která je nyní pronajatá a Penta ji prodává (více čtěte zde). První budova by podle mluvčího Penty Iva Mravinace mohla být hotová do roku 2019, celý plánovaný projekt nejdříve v roce 2023. Investiční skupina plánuje do celého území investovat přes 6,5 miliardy korun.

Další etapa má následovat u křižovatky ulic Hybernská a Opletalova. Okolo 135 milionů korun má směřovat na rekonstrukci sousedního Masarykova nádraží, kde podle vizualizací vznikne přemostění nástupiště a propojení ulice Na Florenci a zmíněné křižovatky.

Kromě toho, že se má stát ulice Na Florenci bulvárem, slibuje Penta i vznik veřejných prostranství, která by měla plnit funkci náměstí. Ta mají vzniknout u haly Masarykova nádraží a za magistrálou směrem na Florenc.



Podívejte se, jak to u Masarykova nádraží vypadá teď - a co se tam chystá:



Penta plánuje stavět i na pozemcích, které (zatím) nemá

Jako poslední je v plánu náměstí s novými stavbami u autobusového nádraží Florenc. I když převodem pozemků od Českých drah získala Penta rozhodující impuls, pozemky pro všechny plánované stavby ukázané na vizualizacích nemá. Týká se to právě zamýšlené budovy, která má podle návrhu stát na „druhé straně magistrály“, v těsném sousedství parkoviště autobusového nádraží.

Tento pozemek totiž vlastní firma ČSAD Praha holding, která provozuje i samotné nádraží. „Je zřejmé, že budovy na vizualizaci nerespektují majetkové vztahy a zasahují i na pozemky, ke kterým Penta nemá žádná majetková ani smluvní práva,“ potvrzuje ředitel ČSAD Pavel Vráblík.

Podle něj Penta ČSAD oslovila a o pozemku s ním jednala, nicméně žádná dohoda nenastala. „ČSAD má na pozemku své zájmy, připravuje zde vlastní komerční projekt a je připraveno ke koordinaci s vlastníky sousedního pozemku,“ říká k tomu Vráblík.

Jeho firma se ale obvykle do celého developerského procesu nepouští. Například na Pankráci, kde zdědila pozemky po kdysi plánovaném autobusovém nádraží, je přeprodala jiným developerům, kteří na nich následně postavili kancelářská centra.