Eduskunta hyväksyi keskiviikkona työttömyysturvan aktiivimallin kumoamisen.

Mikä olikaan aktiivimalli? Katso videolta selkeä selitys.

Eduskunta päätti keskiviikkona työttömyysturvan aktiivimallin leikkurin ja velvoitteiden kumoamisesta. Enää asialle tarvitaan tasavallan presidentin vahvistus.

Antti Rinteen (sd) hallitus linjasi hallitusohjelmassaan, että aktiivimallin leikkuri ja velvoitteet puretaan.

Hallitus antoi asiaa koskevan esityksen 7. marraskuuta. Pääministerinä toimii nyt Sanna Marin (sd), mutta samat puolueet jatkoivat hallituksessa samalla hallitusohjelmalla.

Keskiviikkona hallituksen esitys aktiivimallin leikkurin ja velvoitteiden purkamisesta hyväksyttiin eduskunnan toisessa käsittelyssä.

Aktiivimallin leikkuri ja velvoitteet poistuvat siten, että työttömyysetuutta saavan henkilön aktiivisuutta ei enää seurata mallin mukaisesti, eikä aktiivimalli leikkaa kertynyttä työttömyysetuutta 1. tammikuuta 2020 alkaen.

Etuutta haetaan jatkossa normaalisti, ja etuus palautuu automaattisesti täyteen tasoon, jos siihen on oikeutettu.

Aktiivimalli on herättänyt runsaasti vastustusta ja jopa suoranaista vihaa monessa työttömässä. Esimerkiksi SAK:n poliittinen mielenilmaus aktiivimallia vastaan keräsi tuhansia ihmisiä Helsingin Senaatintorille helmikuussa 2018.

Ensi vuoden alusta tapahtuu, kuten mielenosoittajat vaativat helmikuussa 2018 eli aktiivimalli perutaan. ”Aktiivimalli kakkonen” ei koskaan ehtinyt tulla voimaan. Jenni Gästgivar

”Heippa hei”

Monet poliitikot iloitsivat aktiivimallin hautajaisista Twitterissä.

Aktiivimallista vastaava sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen (vas) kuvaili tunnelmiaan päätöksen jälkeen ”aika hienoiksi”.

Europarlamentaarikko, ex-kansanedustaja Ville Niinistö (vihr) yhtyi tähän.

– Hei hei, Sipilän hallituksen ruma perintö, hän kirjoitti.

SDP:n kansanedustaja Niina Malm oli jo joulutunnelmissa.

– Heippa hei aktiivimalli! Nyt alkaa olla olo, että joulu alkaa olla ovella.

Tämä mallissa hiersi

Aktiivimalli leikkasi työttömyysetuuden tasoa 4,65 prosentilla kolmeksi kuukaudeksi, mikäli työtön työnhakija ei osoittanut tarkastelujaksolla riittävää aktiivisuutta.

Moni kritisoi aktiivimallia siitä, että se saattoi leikata työttömän etuuden tasoa, vaikka henkilö olisi yrittänyt ponnekkaasti osoittaa aktiivisuutensa. Jos työpaikkaa ei aktiivisesta hakemisesta huolimatta saanut, työllistymistä edistävällä kurssilla ei ole ollut tilaa tai vaikkapa sovittu työjakso ei osunut täysin tarkastelujaksolle, etuuden taso saattoi leikkaantua 4,65 prosentilla kolmeksi kuukaudeksi.

Lisäksi avoimien työpaikkojen ja tarjolla olevien palveluiden määrä vaihteli huomattavasti alueesta ja ammattialasta riippuen, joten työttömien mahdollisuudet täyttää mallin ehdot olivat erilaiset eri puolilla Suomea ja eri aloilla.

Esimerkiksi insinööri-Mika kertoi Iltalehden haastattelussa kokevansa aktiivimallin nöyryyttävänä. Sinnikkäästä työnhausta ja uudelleenkouluttautumisesta huolimatta hän joutui leikkurin kohteeksi.

– Hallituksen ymmärrys työttömän arjen realiteeteista on hukassa. Olen tehnyt käytännössä kaikkeni sen eteen, että olisin työelämässä. Siitä huolimatta aktiivimallin leikkuri osuu minuun.

Subjektiivinen päivähoito-oikeus palautuu

Eduskunta kumosi keskiviikkona myös toisen Juha Sipilän (kesk) hallituksen päätöksen eli äänesti subjektiivisen kokopäiväisen päivähoito-oikeuden palauttamisen puolesta.

Sipilän hallitus rajasi subjektiivisen varhaiskasvatusoikeuden 20 tuntiin viikossa vuonna 2016.

Hallituksen esitys siitä, että lapsille palautetaan subjektiivinen oikeus kokoaikaiseen varhaiskasvatukseen oli keskiviikkona eduskunnan toisessa käsittelyssä. Esitys hyväksyttiin.

Lakimuutos astuu voimaan elokuussa 2020.