Yhteinen pöytä -projektin kuljetusauto sytyttää spontaanin riemun, kun se kurvaa Martinlaakson kyläyhteisön ruuanjakopisteelle. Hävikkiruoka otetaan sydämellisesti, jopa haltioituneesti vastaan.

– Nyt on ihanaa! Tulee todella hyvää ruokaa, Martinlaakson kyläyhdistyksen puuhanainen Eila Nurmi hihkaisee.

– Katsokaa! Makkaraa, munia, lihaa! Ne heitettäis roskin, mutta näille tää on elämä.

Martinlaakson kyläyhdistyksen puuhanainen Eila Nurmi otti innostuneena vastaan ruokahävikistä koostuvan ruoka-apulastin.­

Eila Nurmi viittaa pitkään ruoanhakijoiden jonoon, joka kiemurtelee vanhan ostoskeskuksen takana.

– Tässä on eläkeläisiä. Siellä ei ole kaikilla ollenkaan ruokaa. Mä tiedän.

Oheisella videolla Yhteinen pöytä noutaa hävikkiruokaa Kauppakeskus Jumbon Prismasta ja K-citymarketista. Sen jälkeen ruoka-apu viedään Martinlaakson kyläyhteisön jakelupisteelle.

– Viime kerralla saatiin jauhelihaa mielettömästi. Ajattele, kun sai jakaa kolme pakettia jokaisella ja jonossa oli sataviiskymmentä. Upeeta!

Eila Nurmi ihasteli ruoka-avun kautta saatuja lihoja.­

Ruoka-apulasti koostui usean vantaalaisen kaupan ja tukun ruokahävikistä. Kyse oli syömäkelpoisista tuotteista, joita ei pantu enää tuona aamuna myyntiin, vaan kerättiin hyllyiltä odottamaan Yhteisen pöydän kylmäkuljetusautoa.

Mukana oli tuote-eriä, joiden viimeinen myyntipäivä oli lähellä. Ne haettiin aamupäivän aikana ja toimitettiin nälkäisten kuluttajien saataville heti puolen päivän jälkeen.

Lakialoite ja pilottihanke ruokahävikin kimppuun

Syömäkelpoisen ruuan hävikki on vakava ja valtava ongelma. Suomen koko elintarvikeketjussa päätyy roskiin tai biojätteeksi noin 400 miljoonaa kiloa ruokaa vuodessa. Pelkästään kotitalouksissa tuhlataan noin 140 miljoonaa kiloa ja kaupoissa noin 70 miljoonaa kiloa.

Tällä kertaa ruoka-apulastissa oli mm. vihanneksia.­

Uusin käänne ruokahävikin suitsimiseksi on pakolla uhkaaminen, sillä sata kansanedustajaa on allekirjoittanut lakialoitteen, joka velvoittaisi yrityksiä ja julkisia keittiöitä luovuttamaan hävikkiruuan hyväntekeväisyyteen.

Lue lisää: Yli 100 kansanedustajaa kannattaa mullistavaa lakia – ylimääräinen ruoka lahjoitettava leipäjonoihin

Pilottihanke Yhteinen pöytä käynnistettiin jo viime vuoden heinäkuussa. Se on ponnistus hävikkiruoan jakeluksi ja yhteisölliseksi ruoka-aputoiminnaksi. Idea on Saksasta (Berliner Tafel = Berliiniläinen pöytä).

Vantaan Koivukylässä sijaitsevassa Yhteisen pöydän terminaalissa on 350 neliön tilat. Kaksi isoa kylmähuonetta ja kaksi kylmäkuljetusautoa ovat kovassa käytössä.

Yhteinen pöytä -projektin varastotilat avattiin viime syyskuussa Vantaalla.­

– Vantaan kaupunki ja Vantaan seurakunnat ovat tehneet ainutlaatuista työtä. Tämä on vaatinut kaupungilta ison investoinnin ja seurakuntayhtymä maksaa meille toimintarahaa, Yhteisen pöydän palveluesimies Hanna Kuisma kertoo.

Vantaa teki terminaaliin noin puolen miljoonan euron satsauksen. Toimintakulut ovat noin 300 000 euroa vuodessa.

15 tonnia ruoka-apua joka viikko

Yhteisen pöydän toiminta-ajatus on tehokas. Se hakee itse tai sinne tuodaan hävikkiruokaa, jota jaetaan eteenpäin ruoka-apuverkostolle. Yhteinen pöytä kuljettaa 10-15 tonnia hävikkiruokaa viikossa.

– Me haemme Vihannestukku Caternetistä, Arla tuo itse meille. Joskus tulee Fazerilta ja HKScanilta, sitten meillä on neljä tukkua, joilta haetaan silloin tällöin. Ja 15 kauppaa, joista meidän kylmäauto hakee joka päivä, palveluesimies Kuisma luettelee.

Yhteinen pöytä -projektin työntekijät lastasivat ruokaa viime syyskuussa.­

– Meillä on 35 paikan verkosto Vantaalla, johon viedään ruokaa. Siellä on seurakuntia, muita kirkkoja, kaupungin asukastiloja, yhdistyksiä ja nuorisotiloja.

Julkisten keittiöiden ruokahävikin eli ns. tähdelounaan noutaminen on säännöllisen epäsäännöllistä. Vantaalaiset koulukeittiöt ilmoittavat Yhteiseen pöytään, kun päivän lounasta on jäänyt riittävästi yli. Tämä tähdelounas noudetaan ja jaetaan eteenpäin.