Det viser beregninger som nyhetsportalen Barentsobserver.com har gjort.

Ved å gå gjennom informasjon fra flere kilder, både russiske og internasjonale, har nettstedet funnet ut at en stadig større den av Russlands totale atomvåpenarsenal de neste ti årene vil bli utplassert på ubåter med base tett opp til grensa mot Norge.

– Den strategiske betydningen av Kola blir viktigere de neste årene. Flere atomvåpen blir utplassert nær norskegrensa og kommer til å seile i våre nære farvann. Flere strategiske atomvåpen betyr mer militær spenning, sier Thomas Nilsen, ansvarlig redaktør i Barentsobserver.com.

Han og reporterne i Barentsobserver har i en årrekke fulgt det russiske militæret, og har inngående kjennskap til den russiske ubåtflåten i Barentshavet.

600 stridshoder om 10 år

Russland sin nyeste strategiske ubåt, Jurij Dolgoruky, blir formelt overført til Nordflåten i dag. Dette er den første av i alt åtte nye ubåter med interkontinentale raketter som skal baseres ved Nordflåten og Stillehavsflåten.

Hver av disse ubåtene vil føre 160 til 200 atomstridshoder, tilsvarende antallet på de fryktede Typhoon-ubåtene som var i drift på 80-tallet.

Nilsen mener at så mange som 600 atomstridshoder om ti år vil være plassert på ubåter som seiler ut fra Kola, litt færre enn det vil være plassert til lands. Den relative andelen av strategiske raketter på land andre steder i Russland vil minke, mens atomraketter på ubåter vil øke.

Nordflåten har i dag seks atomdrevne strategiske ubåter – hvorav fem i dag er i drift.

Den sjette, Jekaterinburg, er inne til omfattende reparasjon etter den dramatiske brannen som rammet ubåten mens denne lå i flytedokk nord for Murmansk for litt over et år siden.

Flere atomubåter

I Sovjetunionen sitt nordvestlige militærdistrikt var det på det meste 10.000 atomstridshoder under den kalde krigen.

Nilsen mener det knapt finnes noe annet område som er gått gjennom en så omfattende militær nedrustning som kyststrekningen fra Fiskerhalvøya til Murmansk. Fra nærmere 150 atomubåter under på slutten av 80-tallet er det nå bare 21 igjen i drift.

Oversikten fra Barentsobserver viser derimot at dette antallet nå igjen kommer til å stige markant det neste tiåret.

– Norge har bidratt vesentlig med økonomisk støtte til opphogging av gamle atomubåter, men vi har et ikke-forhold når det gjelder å direkte snakke om atomvåpen. Det er synd vi nå får en økning i antall atomvåpen etter 20 år med kontinuerlig nedrustning på Kola, sier Nilsen.

Antallet atomubåter vil også øke. Det blir flere seilinger, også nær norsk farvann.

– Dette vil øke faren for ulykker, noe som gir Norge nye utfordringer i vår beredskap. Historien viser at det ikke alltid er de gamle ubåtene som er innblandet i ulykker.

Både Komsomolets, som gikk ned i april 1989, og Kursk som gikk ned i august 2000, var relativt nye og moderne ubåter, sier Nilsen.

Maksimum 1550 hoder

Den nye START-avtalen mellom Russland og USA, regulerer det totale antall atomstridshoder til maksimum 1550. Det som imidlertid ikke er regulert av noen nedrustningsavtaler er såkalte ikke-strategiske atomstridshoder.

Russland og USA gir ikke ut noen informasjon om antallet slike ikke-strategiske atomvåpen.

Under den kalde krigen ble tusenvis av ikke-strategiske, eller taktiske atomstridshoder, lagret hos den sovjetiske flåten, inkludert den nordlige flåten, melder Barnetsobserver.com.