UKVALIFISERT: Bent Arne Aasli har jobbet med vann og avløp siden han var 16 år. Nå mener regjeringen han ikke er kvalifisert til å gjøre jobben sin fordi han ikke har nok studiepoeng.

Arbeidsliv

– Jeg har ikke mye skole å skryte av, fikk bare tatt ungdomsskolen før jeg begynte å jobbe. Men, jeg skaffet meg fagbrev og har jobbet med alle typer oppdrag i vann og avløp i 30 år. Jeg har solid real­kompetanse, sier Bent Arne Aasli, daglig leder i Bent Aasli AS.

Nå står Aasli AS og mange av de 2000 små og mellomstore bedriftene i anleggsbransjen i fare for å miste godkjenningen de trenger.

Nye utdanningskrav gjør at Aasli og mange av hans mest erfarne kolleger blir avskiltet til sommeren. Nå skal antall år på skolebenken avgjøre hvem som kan få oppdrag.

Godkjenningsordning: • Direktorat for byggkvalitet har en sentral gradert godkjenningsordning som viser hvor avanserte oppdrag firmaer i bygg og anleggs­næringen kan ta. • Ordningen er i prinsippet frivillig, men i praksis er godkjenningen viktig for hvilke oppdrag man får. • Regjeringen skjerpet kravene til formell utdanning. Firmaer uten ingenører eller teknisk fagskoleansatte vil kun få utføre den minst krevende type oppdrag fra 1. juli 2018.

Degraderes

Klassekampen møter Aasli i en grøft på Rælingen utenfor Oslo. Her jobber firmaet hans med å rehabilitere vannledninger for kommunen.

Etter flere år i bransjen startet Aasli for seg selv i 1996. Det har gått bra. De siste ti årene har firmaet med ti ansatte vært travle med å ruste opp kommunal infrastruktur på Romerike. Kommunene er fornøyde og har gitt dem mer å gjøre.

Nå kan det bli slutt på oppdragene.

– At jeg plutselig ikke skal være kvalifisert fordi jeg ikke har ingeniørutdannelse, gjør meg forbannet. Det går på yrkesstoltheten løs.

Forskriftsendring

Direktoratet for byggkvalitet har tre tiltaksklasser firmaer i anleggsbransjen kan godkjennes innenfor. Tre er de mest avanserte oppdragene, mens én er de enkleste. Hvilken klasse man er godkjent innenfor, avgjør hvilke jobber firmaet kan ta.

Siden 1997 har det stått i veilederen til byggsaksforskriften at firmaer godkjent til tiltaksklasse tre skal ha minst én ansatt med ingeniørutdannelse. For klasse to er det forventning om minimum én ansatt med mesterbrev eller teknisk fagskole.

Så lenge kravene lå i veilederen, var det rom for skjønn. Mange firmaer er godkjent for høyere tiltaksklasse fordi de gjør bra arbeid. I 2016 flyttet regjeringen utdanningskravet inn i forskriften. Dermed ble en anbefaling til lov, og muligheten til å legge vekt på realkompetanse forsvant.

Gjelder mange

Regjeringen har gitt firmaene til 1. juli 2018 med å skaffe seg riktig formell kompetanse. For Aaslis del betyr det at han har et drøyt halvår på å ta seks år skolegang.

– Dette er å avskilte fagfolk, med fagbrev, som har jobbet hardt i årevis, bygget opp bedrifter fra bunnen og ansatt folk. Bare fordi de ikke har tatt teknisk fagskole eller ingeniørstudier, sier Julie Brodtkorb, direktør i Maskinentreprenørenes forening.

De organiserer firmaer innenfor anleggsarbeid på områder som vei, varme, vann og avløp, brønnboring, avfall og skog. Medlemsbedriftene deres utgjør rundt 85 prosent av anleggsbransjen. I fjor hadde de 30.000 ansatte i jobb og omsatte for 80 milliarder.

Brodtkorb har ikke sikre tall på hvor mange av medlemmene som rammes av endringene, men sier det gjelder mange. Hun mener det er håpløst å skulle tvinge folk med tiår med yrkeserfaring tilbake på skolebenken.

– Kommunaldepartementet må komme med et klart signal om at de skal løse dette uten at folk mister godkjenningene sine. Mange frykter for framtida, sier Brodtkorb.

Klassekampen har bedt om kommentar fra kommunal­minister Jan Tore Sanner (H), men departementet ønsker ikke å kommentere. De viser til Direktorat for byggkvalitet som sier at et forslag til nye godkjenningsregler skal ut på høring rundt nyttår.

jos@klassekampen.no