Mens kun 20 prosent av studentboligene må være tilpasset funksjonshemmede, må 100 prosent av andre nye leiligheter være så store at en som bruker rullestol kan bo i dem.

Det gjelder selv når det er små ett- og toroms leiligheter som først og fremst har unge i etableringsfasen som målgruppe.

– Det viser bare at når staten må ta regninga selv, så finner de gode løsninger som gjør at man får mer igjen for pengene, sier Per Jæger, administrerende direktør i Byggenæringens landsforbund.

Per Jæger, administrerende direktør i Byggenæringens landsforbund, mener kravet om universell utforming bør lempes på. Foto: Johnny Syversen

Jæger mener staten med dette viser at kravet om universell utforming i alle leiligheter er altfor dyrt og unødvendig.

Les også: Økonomer tror blå boligpolitikk kan gi høyere boligpriser

Les også: Vil ha mindre rigide bygningskrav

– Gjør små boliger vesentlig dyrere

Han er opptatt av at det skal være tilgjengelighet for funksjonshemmede i alle leiligheter, men at kravet ikke må gjelde for eksempel på soverommet. Næringen tar til orde for besøksstandard i alle leiligheter, og at en mindre andel bygges med universell utforming.

– Dersom en senker kravene til universell utforming blir alle leilighetene billigere, noe som også de funksjonshemmede kan nyte godt av, hevder Jæger.

Les også: – Unødvendig dyrt å bygge bolig

Boligutviklere som NRK har vært i kontakt med anslår at små toromsleiligheter i praksis bygges 3–5 kvadratmeter større på grunn av kravene til universell utforming. I sentrale strøk hevder utbyggerne at de minste boligene fordyres med ca. 100.000-200.000 kroner.

Det er ulike meninger om hvor mye dyrere boligene blir på grunn av kravene.

Ifølge NAV er det i løpet av de siste fem årene levert ut 59.934 rullestoler fra landets 18 hjelpemiddelsentraler de siste fem årene.

NAV mener tallet kan gi en god indikasjon på antall rullestolbrukere i Norge, noe som i så fall betyr at i overkant av 1 prosent av innbyggerne har behov for rullestol.

Les også: – Rullestolbrukere har vunnet fram

Les også: – Byggekostnadene har eksplodert

Sanner: – Vil ikke lempe på kravene

Men næringen får liten drahjelp fra nyslått kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner, som kan være villig til å se på kriteriene som ligger i universell utforming.

Kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner, sier kravet ligger fast. Foto: Stortinget

Likevel sier han at kravet ligger fast.

– Regjeringen vil opprettholde kravet til universell utforming. Det er viktig fordi vi skal ha et samfunn og boliger som både er tilpasset funksjonshemmede og en økende andel eldre. Samtidig er det selvsagt viktig å gå gjennom alle elementer som bidrar til å presse opp kostnadene på nye boliger, sier Sanner.

– Næringen har store forventninger til deg som minister og har tolket valgkamputspillene fra de borgerlige slik at for eksempel kravet til universell utforming er noe som kan lempes raskt. Har de forstått dere riktig da?

– De har forstått oss helt riktig når det gjelder å fremheve mindre byråkrati, vi kommer til å gå gjennom plan- og bygningsloven, og få til forenklinger, vi kommer til å gjennomgå prosesser som gjør at innsigelsene blir for lange, og vi ønsker en dialog med næringen om produktiviteten slik at vi kan holde kostnadene nede, sier kommunal- og moderniseringsministeren.

Han sier at han ser frem til innspill fra næringen og det han kaller en god dialog.

Les også: –Det bygges for få leiligheter

Les også: – Boligpolitikken er en katastrofe

– Ikke paradoksalt at staten har andre krav

– Sett utenfra kan det virke litt spesielt at når private bygger private boliger så er det fullt krav om universell utforming, mens når staten finansierer studentboliger, gjelder det kun at 20 prosent skal være universelt utformet. Er ikke det et paradoks?

– Nei, det er ikke noe paradoks. Vi har lempet for kravene for studentboliger, men ikke bare når staten bygger, men også når private bygger, slik at her er staten og private likestilt. Men det er en viktig forskjell mellom studentboliger og andre boliger, og det er at i studentboliger bor man i en kort periode, mens i andre boliger kan man bo i hele livsløpet, sier han.

– Men selv om det er private som bygger studentboliger er det vel staten som plukker opp regningen?

– Ja, men jeg kan ikke se at det er noen forskjell på dette. Poenget med å lempe på kravene for studentboliger er at det er forskjell på studentboliger og andre boliger, og når det gjelder utbygging av studentboliger er private og det offentlige likestilt, avslutter Sanner.

Les også: Vi blir mer sammensveiset av å bo trangt