#norskrasisme på dagsorden

TABU: Audun Lysbakken mener det er mer rasisme i Norge enn folk liker å tro. Foto: ROGER NEUMAN/FAKSIMILE FRA TWITTER

Lysbakken: På tide å kalle det rasisme

- Vi bruker ikke ordet rasisme fordi vi er så redd for å tråkke noen på tærne, sier SV-leder Audun Lysbakken. Debatten om norsk rasisme raser i sosiale medier.

Øyvind Gustavsen

Oppdatert 18. november 2013

Artikkelen er over seks år gammel

Søndag kveld fortalte medisinstudent Warsan Ismail, med profilen @somalieren, på Twitter om hvordan hun har opplevd rasisme i Norge.

Bakgrunnen var debatten i kjølvannet av Aftonbladet-journalist Ehsan Fadakars kommentar: «Norge är ett själviskt land som behandlar de fattigaste som djur»

Ismail fortalte på Twitter om sine egne opplevelser:

Tilsnakk på 17. mai

Siden har debatten gått varm under hashtaggen #norskrasisme. Ismail er ikke overrasket over engasjementet.

- Man skal ikke underspille at mange har mange negative opplevelser knyttet til sin bakgrunn, enten ved måten man behandles på av kolleger eller hendelser på skolen, sier hun til VG.

På twitter skriver @FatemehFE: «Min verste #norskrasisme oppl.var jeg som 9åring fikk tilsnakk av voksen mann på 17. mai:Hva er det du roper hurra for,dette er ikke din dag!»

@andersskyrud skriver: «Problemet med #norskrasisme er vår skråsikkerhet på at den ikke er noe stort problem, og ikke er verdt noen debatt.»

@kaizervonmaanen skriver: «Jeg er ikke rasist, men... " blir alltid etterfulgt av noe rasistisk, men blir akseptert som om det ikke var rasistisk. #norskrasisme»

FORTELL: Har du opplevd hverdagsrasisme? Fortell din historie i vår protokoll.

Ironisk

Programleder i Radio Migrapolis i NRK, Fouad Acharki, mener debatten er relevant.

- Debatten kommer stadig vekk, man trenger bare nye triggere. Denne gang var det en svenske som måtte minne oss på at rasisme finnes i Norge. Det er egentlig litt ironisk at en utenfra måtte påpeke det, sier Fouad Acharki, programleder i Radio Migrapolis på NRK.

LEI: Fouad Acharki jobber i Radio Migrapolis. Foto: NRK



Selv er han lei av å svare på hvor han kommer fra som det første en samtale inneholder.

- Jeg er lei av å bli spurt om hvor jeg opprinnelig er fra. Det bare fremmedgjør meg. Jeg synes det er uhøflig å spørre om det med én gang en samtale begynner, sier han.

- Men er det ikke legitimt å være nysgjerrig på din bakgrunn?

- Jo, men spar det spørsmålet til ut i samtalen. Det er ikke relevant å vite det med en gang vi begynner å snakke sammen.

Acharki mener hverdagsrasisme er langt mer utbredt enn voldelig rasisme i Norge.

- Hva er hverdagsrasisme?

- Det er når folk begynner å snakke til meg på engelsk. De antar at jeg ikke kan norsk, på grunn av hudfargen min. Eller at kvinner tar et ekstra grep om vesken når jeg går inn i heisen. Jeg er ganske lys i huden. Noen som er mørkere enn meg har kanskje opplevd dette enda mer.

Tabu

SV-leder Audun Lysbakken mener ordet rasisme nesten har blitt tabu.

- Vi bruker ikke ordet rasisme fordi vi er så redd for å tråkke noen på tærne. Tråden på Twitter minner oss om at det er en god del mennesker i Norge som opplever forskjellsbehandling på grunn av sin bakgrunn. Det skjer oftere enn vi liker å tro og det er på tide å kalle det rasisme, sier han.

Lysbakken trekker frem arbeidslivet og utelivet som arenaer der dette skjer.

- Forskning viser at 25 prosent mindre sjanse for å bli innkalt til jobbintervju hvis du har et utenlandsk navn. Det er reell diskriminering i det norske arbeidslivet. I utelivsbransjen oppgir 20 prosent av menn med innvandrerbakgrunn at de har blitt diskriminert, gjerne avvist i døra, sier han.

Publisert: 18.11.13 kl. 13:10 Oppdatert: 18.11.13 kl. 13:49