VANSKELIGERE OG DYRERE: Samferdselsdepartementet lanserer snart handlingsplanen for innfasing av lavutslippsbiler. Det betyr at det blir mer lønnsomt å kjøre klimavennlig. Foto: Scanpix

Vil tvinge flere bilister til å reise kollektivt

(VG Nett) Færre parkeringsplasser, dyrere parkering, innkjøringsforbud i byer, og skyhøye avgifter for å kjøre i rushtiden. Om ikke lenge kan tiltakene være på veiene der du bor.

Oppdatert 8. april 2011

Artikkelen er over ni år gammel

«Alle» virkemidler skal tas i bruk for å få ned klimautslippene fra den norske bilparken.

I løpet av året håper Samferdselsdepartementet å legge frem sin store handlingsplan for raskere innfasing av lavutslippsbiler.

- Den røde tråden er at det i enda større grad vil lønne seg for lommeboka å kjøre klimavennlig, og i enda større grad kommer det til å koste å ikke gjøre det, sier statssekretær i samferdselsdepartementet Lars Erik Bartnes (Sp).

Han sier at departementet vil legge frem en pakke av tiltak som lokale myndigheter kan ta i bruk.

- «Pakken» inneholder dyrere kjøring i rushtiden, parkeringsrestriksjoner, oddetallskjøring (biler med partall og oddetall på slutten av bilnummeret får kjøre annen hver dag), økte drivstoffavgifter, vi vurderer alt, sier Bartnes.

Kommunene som innfører mange tiltak, skal få penger av staten til kollektivtrafikk.

- I Trondheim er det innført tidsdifferensiert bomring. Det er dyrere å kjøre når køene er lengst. Pengene fra staten er brukt på lavere kollektivpriser. Veksten i bruk av kollektivtransport er på 18 prosent, mens biltrafikken er redusert med ti prosent, sier Bartnes.

- Men hvordan skal dere få folk over til jernbanen når togene ikke kommer og folk må stå på toget?

- Det er satt i gang et stort arbeid på jernbanen, og vi har lovet gradvis bedre tilbud. Både i Sørlandsområdet, rundt Stavanger og i Trøndelag er det store prosjekter på gang, sier Bartnes.

I går brakte VG Nett saken om at regjeringen varsler at den arbeider med å endre systemet for bilavgifter på statsbudsjettet for neste år. Det legges frem til høsten.

Stortingsrepresentant Bård Hoksrud fra Fremskrittspartiet sa i den muntlige spørretimen på Stortinget i går at avgiftssystemet langt på vei utelukkende har til hensikt å «ta bilistenes penger».

Han mener staten villeder forbrukerne, blant annet fordi det ikke er samsvar mellom avgiftenes størrelse, utgiftene de er ment å skulle dekke, og formålet med dem.

Les: Togkaoset: 465 signalfeil på bare tre måneder.

Les også: Slik er NSBs nye regiontog.

Offensive EU

GÅR NED: - Nye biler som selges i Norge i dag er blant de mest klimavennlige i Europa, i 2005 var det motsatt. Nå er snittutslippet for nye biler 135 gram CO2, mål er under 120 gram i 2012, sier Bartnes. Foto: Samferdselsdepartementet



EU-kommisjonen har lagt frem sine forslag til transport frem til 2050. Målet er å kutte utslippene av CO2 fra transport med 60 prosent innen 2050 for å spare miljøet og ikke minst bli mindre avhengig av importert olje.

Virkemidlene i planen, som i hovedsak omfatter reiser i og mellom byer, og ikke minst transport av varer, er kruttsterke:

* Forbud mot kjøring i byer for bensin- og dieselbiler.

* Overføre halvparten av transportreisene som er lenger enn 30 mil, både for mennesker og varer, over til vann eller tog.

Slagordet skal være «forurenser betaler», og pengene fra forurensere skal pumpes inn i bedre infrastruktur.

Les: Her er Norges 50 gjerrigste biler.

Tilrettelegging

Avdelingsleder for transport i miljøorganisasjonen Zero, Gøril Andreassen, synes EU er svært konstruktive.

- Vi støtter forslaget om å halvere antall bensin- og dieselbiler i byene innen 2030 og også å forby dem helt innen 2050, sier Andreassen.

Andreassen peker på at EUs transportkommisær Siim Kallas sier at løsningen på klimaproblemet ikke handler om at folk ikke skal kunne reise når de har behov for det.

- Løsningene på klimaproblemet handler om å legge til rette for smarte løsninger. Nå må våre egne norske politikere være minst like ambisiøse som EU, sier hun.

Les: Kjør gjerrig - spar 4000.

DET BLIR KRONER AV DET: Norske bilister betalte nesten 55 milliarder kroner i avgifter i fjor. Det er ny rekord, ifølge Bilimportørenes Landsforening (BIL). Foto: Statens vegvesen

Prisen ned

- I Norge ser vi også de samme trendene med befolkningsvekst i og rundt de store byene, sier Paul Hegna, direktør Informasjon, Miljø og Samfunnsansvar i Norges største bilimportør Harald A Møller.

- Det vil komme krav til bilprodusentene både i forhold til lokal forurensning og CO2-utslipp. Langt frem i tid vil nok bytrafikken i store byer i Europa bestå av elbiler, hybridbiler, eller hydrogenbiler, sier Hegna.

Han sier at det ikke er gjort i en fei å øke rekkevidden og redusere prisen på elbiler.

- Det vil ta tid. Dagens pris for batterier ligger på om lag 300 euro (2337 kroner) per kilowattime. Dersom en bil skal ha en rekkevidde på opp mot 300 kilometer, er det behov for en batterikapasitet på cirka 40 kilowattimer, altså cirka 12.000 euro (93.500 kroner), bare for batteriene. Dette er samme pris som man i dag kan kjøpe en komplett ny Volkswagen Polo BlueMotion for, sier Hegna.

Han sier at det er forventet at prisen på batterier vil gå ned, men det vil kreve støtteordninger i mange år for å få en stor andel elbiler på veiene.

Finansminister Sigbjørn Johnsen har sagt at han vil frede alle fordelene som er ved å kjøpe elbiler, blant annet null moms, gratis bomring og tillatelse til å kjøre i kollektivfeltet.

Publisert: 07.04.11 kl. 17:11 Oppdatert: 08.04.11 kl. 08:37

Mer om Miljø