Pärast seda, kui Tartu Ülikool kevadel linna korvpalli esindusmeeskonna mudelit ümber kujundama hakkas, on klubi edasiste perspektiivide osas korvpalliavalikkuses üks jagu mõtteid vahetatud. Ülikooli visioonil, mis rõhutab üliõpilasspordi olulisust, leidub palju kriitikuid. Noortest mängijatest koosneva võistkonna konkurentsivõimelisusse väga ei usuta, ebarahuldav tase võib saalist viia ka publiku. Samas näitasid viimased aastad üsna üheselt, et Eesti meistrivõistlustel finaali jõudev koosseis ei pruugi samuti tribüüne täis tuua.

Selle nädala esmaspäeval avaldati ajakirjanduses kokku seitsme inimese poolt korvpalliavalikkusele adresseeritud ettepanekute pakett, kus eeskätt ülikooli ja linna kutsutakse üles uutele läbirääkimistele.

Artikli avaldanud initsiatiivgrupp soovib, et Tartu meeskond hakkaks tulevikus baseeruma sihtasutusel, mille tuumikpartneriteks oleksid Tartu Ülikool ja Tartu linn ning mis kaasaks väga otseselt korvpallikogukonda. Ettepanekute autorite arvates saab õige tee olla vaid profitasemel meeskond. Initsiatiivgruppi kuuluv Tanel Tein sõnastab Tartu korvpalli olulise probleemi.

"Täna pole korvpallijuhti Tartus ja ei ole inimesi, kes igapäevaselt panustaks. See on põhiline probleem, miks me selle ettepanekuga välja tulime," rääkis endine korvpallur ja initsiatiivgrupi liige Tanel Tein intervjuus ERR-ile. "Läbi tuleb mõtestada tegevused, kuidas edasi minna üheskoos. Keegi ei soovi teha eraldi mingit tegevust. Täna pole korvpallijuhti Tartus ja see on kõige suurem probleem."

Mida arvavad ajakirjanduses kõlanud ettepanekutest Tartu linn ja ülikool? Linna sporditeenistuse juhataja Veljo Lamp soovib kahe konkureeriva meeskonna tekkimist vältida. Kunagise Rock'i hiilguse taastamine on vähemalt unistusena kahtlemata hoidmist väärt.

"Loomulikult Tartul võiks olla tugev korvpallimeeskond, olgu ta profimeeskond või muu mudeliga," rääkis Tartu sporditeenistuse juhataja Veljo Lamp. "Pigem peaks korvpalli ringkonnast endal tulema see sisend, et millisena nad asja näeksid. Linn saab olla siin kaasarääkija ja kaasaaitaja, mitte otseselt võtma juhtrolli enda kanda."

Võtmeküsimus näib olevat siiski raha, õigemini selle puudumine. Tartu Ülikooli kantsler Meelis Luht selgitab, et sisuliselt on esindusmeeskond juba viimasel kolmel hooajal pankrotis olnud. Luht arvab, et teise korvpallimeeskonna tekkimist pole mõtet karta - see võimalus eksisteerib alati. Ülikool panustab aga selgelt üliõpilasspordile, mis võiks ühiskonnale anda oluliselt rohkem kui lihtsalt korvpallimeeskonna.

"Kui me võtame vana meeskonna kuju, milee eelarve oli miljoni alla otsekuludena, siis ülikool maksis sellest kinni enamiku," rääkis Tartu Ülikooli kantsler Meelis Luht. "Kui me tahame midagi muuta, siis peaks see olema vähemalt samas suurusjärgus raha, mis siia juurde tuleb, aga ma ei näe, et see on täna reaalne. Lihtsalt raha ja rahaotsustajad on läinud Eestist eemale. Tartu on liiga väike turg, et seda head aega, mis kunagi Rockil oli, tagasi saada."

Miks siis oleks Tartule profimeeskonda vaja? Tein toob välja spordivõistkondade esindusfunktsiooni, kuid rõhutab ka noorte korvpallurite arenguvõimalustega seotud küsimusi.

"Hetkel, kus korvpalliakadeemia on just tootmas esimesi aastakäike professionaalseid sportlasi, siis me võtame neilt nagu väljundi ära tippsporid näol," jätkas Tein. "Lapsed, kes kümme aastat tagasi kooli sporti tulid tegema, eesmärgiga jõuda tippu, mängida tipptasemel, siis täna lõikame neilt selle väljundi justkui noaga läbi."