Росія хоче переговорів із Зеленським про воду для Криму. Чи це можливо?

Автор фото, AFP Підпис до фото, Армянськ, АРК, травень 2014 року, одразу ж після припинення постачання води до Криму

Росія хоче домогтися від нового керівництва України відновлення постачання прісної води до Криму і планує ініціювати переговорний процес із Києвом.

Після анексії Криму Росією у 2014-му Україна зупинила постачання води із Дніпра до Кримської автономії Північно-Кримським каналом, внаслідок чого впродовж п'яти років півострів потерпає від нестачі прісної води.

12 серпня постійний представник анексованого Криму при президенті Росії Георгій Мурадов заявив, що російська влада півострова має намір звернутися до керівництва Росії з проханням ініціювати переговорний процес з Україною щодо пропуску на півострів вод Дніпра.

Російські ЗМІ зазначають, що Георгій Мурадов як аргумент назвав те, що Дніпро - це й російська річка, бо бере початок у Смоленській області РФ і має протяжність територією Росії близько 500 км.

"Це не вода ріки Дніпро, яка належить Україні, це наша вода, що йде із території Російської Федерації", - сказав Георгій Мурадов.

"Мала повне право"

З приходом до влади президент Зеленський і його команда не порушували тему відновлення подачі прісної води до Криму Північно-Кримським каналом.

Проте 13 серпня призначений Володимиром Зеленським постійний представник президента України в Криму Антон Кориневич різко відповів на закиди росіян про те, що Україна перекрила "річище Дніпра". Чиновник наголошує, що перекрите не річище, а "технологічна споруда", розташована на ріці, маючи на увазі Північно-Кримський канал.

Автор фото, Ukrinform Підпис до фото, Північно-Кримський канал, 2016 рік. Вода - не дніпровська, а дощова, яку пити не можна

"Крим є територією України. Крим не є територією РФ. Тому РФ не може ставити у міждержавних відносинах питання, пов'язані з Кримом. Питання, пов'язані з Кримом, може ставити лише держава-суверен, тобто Україна. Річка Дніпро не тече по території Криму. Україна перекрила не річище Дніпра, а перекрила технологічну споруду (канал), яка знаходиться на території України. На це Україна має повне право", - написав він у Facebook.

"В цілому, саме держава-окупант повинна відповідати за забезпечення окупованої території всіма необхідними ресурсами. Тож усі претензії держави-окупанта на дніпровську воду не мають будь-якого правового чи міжнародно-правового підґрунтя", - заявив представник президента.

Лідер меджлісу кримських татар Рефат Чубаров переконаний, що такі дії України цілком відповідають міжнародному праву.

За його словами, "держава, яка зазнає збройної агресії і окупації частини своєї території, не просто має право, а й зобов'язана (!) використовувати природні ресурси, наявні на її території, задля визволення захоплених територій або хоча б ускладнення для держави - окупанта закріпитися на окупованій нею території".

Він закликав нову владу "навіть гіпотетично" не обговорювати тему можливого постачання води, електроенергії або відновлення залізничного сполучення між материковою Україною і Кримом.

За його словами, таке обговорення можливе лише за однієї умови: у разі "безумовної, повної і негайної деокупації Криму та відновлення державного суверенітету України над Кримським півостровом і прилеглими водами Чорного і Азовського морів".

Автор фото, Getty Images Підпис до фото, Рефат Чубаров попереджає, що влада не повинна "навіть гіпотетично" розмовляти із Росією про відновлення роботи Північно-Кримського каналу

"Розвернути Дніпро"

Впродовж п'яти років після анексії Криму у російських ЗМІ за участі політиків і науковців обговорюється тема постачання вод Дніпра до Криму з російської території. Проте ця ідея, на думку більшості експертів, у тому числі російських, виглядає як безглуздя.

Оскільки для цього треба було б розвернути річку, створивши нове річище із Білорусі, територією якої також тече Дніпро, до Росії - з невідомими екологічними наслідками, не кажучи вже про фінансову складову. А після розвороту ще треба вирішити, як води Дніпра потраплятимуть до Криму.

Однак російські ЗМІ пишуть про те, що такий проєкт можливий, хоч би для того, щоби залякати Україну і примусити відкрити Північно-Кримський канал.

Росія також неодноразово заявляла про те, що готова сплачувати Києву за постачання води каналом.

Води вистачає?

У той самий час, і в Україні, і в Росії, лунають заклики не перебільшувати загрози нестачі прісної води в Криму.

Представник президента України в анексованому Криму Антон Кориневич твердить, що за усіма підрахунками, "прісної води в Криму для потреб населення вистачає".

Це підтверджує і експерт Центру військово-політичних досліджень Олексій Копитько.

"Води для потреб населення в Криму достатньо. Це підтверджують кримські вчені. Щоб напоїти людей, домашніх тварин і забезпечити технічні потреби населених пунктів, води достатньо. Води в Криму не вистачає для обслуговування військової бази і (...) для промисловості)", - пише пан Копитько у Facebook.

Північно-Кримський канал був побудований у 1963 році. Ним Крим отримував близько 85% прісної води.

З травня 2014 року подача води Північно-Кримським каналом перекрита. Але на території Криму є кілька водосховищ, які наповнюються водою з природних джерел: дощами. снігом, меншими річками.

Одне з таких водосховищ - Чорноріченське - забезпечує водою Севастополь та навколишні населені пункти. Друге водосховище - Міжгірне - до анексії було резервним і саме воно заповнювалося дніпровською водою з Північно-Кримського каналу. Третє водосховище - Сімферопольське - наповнюється водами ріки Салгир і опадами.

Окрім того, як пише російська преса, після 2014 року кримчани масово почали буріння свердловин. Резервним постачанням експерти називають також води гірських і підземних річок.

Звісно, дніпровська вода вирішила б усі проблеми Криму. Але для нової влади тепер питання відкриття Північно-Кримського каналу - передусім політичне, а не гуманітарне.