Pirkanmaan sairaanhoitopiiri seuloo edelleen sairaalabakteeri MRSA:ta muita sairaanhoitopiirejä tarkemmin. Sairaanhoitopiiri katsoo, että seulonta on yhä tarpeellista, vaikka sairaalabakteeriepidemian huippuvuosista on aikaa jo lähes kymmenen vuotta.

– Edelleen seulomme paljon ja enemmän kuin muualla. Toki tulevaisuudessa varmaan täytyy pohtia, kuinka kauan tämä on tarpeellista, sanoo Tampereen yliopistollisen sairaalan infektiolääkäri Jaana Syrjänen.

Tiukka seulonta alkoi Pirkanmaalla vuoden 2011 lopulla. Syynä oli se, että vuosina 2008–2011 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alueella todettiin vuosittain noin 400–420 hoitoon liittyvää MRSA-tartuntaa. Tartunnoista yli 80 todettiin Tampereen yliopistollisessa sairaalassa.

Poikkeuksellisen laaja MRSA-epidemia alkoi Pirkanmaalla jo vuonna 2001. Tampereen yliopistossa 25. toukokuuta tarkastettavan Elina Jokisen väitöskirjan mukaan vuoden 2014 loppuun mennessä todettiin yhteensä 4 118 MRSA-tartuntaa. Tartunnoista 3 527 eli 87 prosenttia oli peräisin sairaalasta ja erityisen paljon niitä todettiin pitkäaikaishoitolaitoksissa.

Tänä vuonna Taysissa vain muutama tapaus

Seulonnan ja erityisesti parantuneen sairaalahygienian ansiosta tartuntojen määrä on laskenut huippuvuosista selvästi.

Syrjänen kertoo, että vuonna 2017 tartuntoja oli noin sata, joista Taysissa alle 30. Tänä vuonna tartuntoja on Taysissa ollut vain muutamia.

– Pirkanmaa on nykyisin MRSA:n suhteen samalla viivalla kuin muutkin sairaanhoitopiirit. MRSA:n aiheuttamien verenmyrkytysten määrä on nykyään kansallista keskitasoa, Syrjänen sanoo.

Syrjänen sanoo, että MRSA on myös taloudellinen kysymys. MRSA:n hoitoon käytettävät antibiootit ovat selvästi kalliimpia kuin muut antibiootit. Tartuntojen ja infektioiden väheneminen on siis myös säästänyt rahaa.

Maksakirroosi ja sydänsairaus lisäävät kuolemanriskiä

MRSA-bakteeritartunta voi johtaa hengenvaaralliseen verenmyrkytykseen. Jokisen väitöstutkimuksen perusteella keuhkokuume lisää kuolemanriskiä. Iho- tai luuinfektiossa riski on pienempi.

Myös muun muassa maksakirroosi, korkea ikä ja sydänsairaus kasvattavat MRSA-bakteerin aiheuttamaan verenmyrkytykseen liittyvää kuolemanriskiä.

– Ei MRSA ole Pirkanmaalta hävinnyt, eikä Suomesta muualtakaan, eikä koskaan tule kokonaan häviämäänkään, Syrjänen sanoo.

Koko maailmassa oikeastaan vain Pohjoismaat ovat pystyneet pitämään MRSA-bakteerin kurissa. Tosin Tanskassakin tilanne on Syrjäsen mukaan heikentynyt. Britanniassa tilanne oli erittäin huono, mutta siellä on tehty paljon torjuntatyötä ja tilanne on nykyisin parempi.

Potilas voi huomauttaa työntekijää käsihuuhteen käytöstä

Syrjänen sanoo, että tärkeimmät keinot MRSA-tartuntojen ehkäisyyn ovat käsihygienia ja tartunnan saaneen potilaan hoidossa noudatettavat varotoimet. Tällaisia potilaita hoidetaan yhden hengen huoneissa, kuten tarvittaessa muitakin vastustuskykyisten mikrobien kantajia.

Tays on ottanut myös potilaat ja omaiset mukaan ehkäisytyöhön. Jokaisesta potilashuoneesta pitäisi löytyä huoneentaulu, jossa korostetaan käsihygienian tärkeyttä.

– Huoneentaulussa sanotaan myös, että on oikein huomauttaa työntekijälle, mikäli hän ei käytä käsihuuhdetta, Syrjänen sanoo.

Monilla Taysin osastoilla on esillä myös tieto siitä, milloin osastolla on viimeksi tapahtunut MRSA-tartunta.

Lisäksi eri yksiköiden osastoilla on hygieniayhdyshenkilöitä. He ovat oman työnsä ohella hygienia-asioihin erikoistuneita sairaanhoitajia.

Hygieniayhdyshenkilöt ohjaavat hygieniakäytäntöjä omilla osastoillaan, seuraavat käsihygienian toteutumista ja pitävät huolen siitä, että käsihuuhteita on saatavilla ja raportoivat infektioista Taysin infektioyksikköä. He myös huolehtivat, että erilaiset näytteet on otettu asianmukaisesti. Nämä käytännöt on viety myös esimerkiksi ympärivuorokautiseen vanhustenhoitoon.