Subjektiivisen päivähoito-oikeuden rajaaminen tarkoitaa käytännössä sitä, että jos lapsella on kotona vanhempi, varhaiskasvatuspaikka on korkeintaan puolipäiväinen.

Kunnat ja kaupungit miettivät nyt rajaavatko ne oikeutta kokopäiväiseen varhaiskasvatukseen vai eivät.

Jyväskylässä valtuusto päätti niukimmalla mahdollisella äänten erolla (34-33), että subjektiivista päivähoito-oikeutta rajataan.

Linjauksista arkeen

Käytännössä missään ei ole vielä päätetty miten päivähoito-oikeuden rajoittaminen käytännössä tehdään.

Puolipäiväinen on paperilla puolikas, ja silloin hoitopaikkaa voi olla täyttämässä kaksi lasta. Anne Niskanen

– Mietityttää, että kasvaako ryhmäkoot. Puolipäiväinen on paperilla puolikas, ja silloin hoitopaikkaa voi olla täyttämässä kaksi lasta, vaikka lapset ovat kuitenkin yhtä aikaa päiväkodissa. Ryhmäkoot kasvavat väkisinkin, ja miten sitten pystytään yksilön tarpeet huomioimaan, miettii päiväkotilapsen äiti Anne Niskanen.

Jyväskylässäkin tiedetään nyt vain se, että jos toinen vanhemmista on kotona, päivähoito-oikeus on maksimissaan 20 tuntia viikossa.

– Nyt me ryhdymme sivistyslautakunnassa pohtimaan, että kuinka rajaus käytännössä tehdään. Valtuuston linjaus oli, että rajataan, ja uskon, että lautakunta on yksimielinen siinä, että rajataan mahdollisimman vähän, sanoo Jyväskylän sivistyslautakunnan puheenjohtaja Ahti Ruoppila (sd.).

Rajoittaa, ei rajoita...

Jyväskylän lisäksi Joensuussa päätettiin päivähoito-oikeuden rajoittamisesta yhdellä äänellä. Äänin 30-29 Joensuu päätti, että se varautuu päivähoito-oikeuden rajoittamiseen.

Tampereella taas päätettiin, että päivähoito-oikeutta ei rajata. Samoin päätti Helsinki, mutta naapurissa Vantaa rajoittaa.

Muun muassa Espoossa, Porissa ja Raumalla päätöksenteko on prosessissa.

Euro konsultoi

Päivähoito-oikeuden rajaamisessa on kyse ennen kaikkea euroista. Joensuussa on laskettu, että päivähoito-oikeuden rajaaminen säästää noin 900 000 euroa.

Lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttila on omassa leikkaamiselle kielteisessä lausunnossaan (siirryt toiseen palveluun) tuonut esiin sen, että päivähoidon leikkausehdotuksella pyritään ensisijaisesti taloudellisiin säästöihin eikä sillä tavoitella ratkaisuja, jotka edistäisivät lapsen edun toteutumista.

Esimerkiksi pitkään jatkuvaan työttömyyteen liittyvät yleensä esimerkiksi taloudelliset huolet.

– 90-luvun lamavuosista tiedetään, että sellaisilla ajoilla voi olla pitkät varjot lastenkin elämään, sanoo varhaiskasvatustieteen professori Maarit Alasuutari.

Alasuutari onkin Kurttilan kanssa samalla linjalla.

Voi vain nostaa kulmakarvojaan, ja ihmetellä että miksi. Maarit Alasuutari

– Leikkaus kohdistuu siihen joukkoon, jolle nämä palvelut erityisesti pitäisi turvata. Tämä kohdentuu työttömiin ehkä kaikkein eniten, ja tästä näkökulmasta voi vain nostaa kulmakarvojaan, ja ihmetellä että miksi. Kansainvälinen keskustelu osoittaa ihan toiseen suuntaan, hän sanoo.

Kohti tuntematonta

Subjektiivisen päivähoito-oikeuden leikkaamisesta tiedetään varmaksi, että se asettaa lapset asuinpaikan mukaan eriarvoiseen asemaan.

– Emme me tiedä mitkä tämän hetken päätösten vaikutukset ovat, ei siitä ole tutkimustietoa. Joudumme valitettavasti jälkikäteen toteamaan miten asiat menivät, sanoo Alasuutari.

Varhaiskasvatus ei tasaa lasten kotitaustoista tulevia eroja, mutta se pienentää niitä.

– Jos verrataan heikommista taustoista tulevia lapsia keskenään, niin varhaiskasvatuksen piirissä olleiden selviytyminen paranee. He käyvät esimerkiksi koulunsa paremmin loppuun, ja vahvistavat siten aikuisikänsä mahdollisuuksia, Alasuutari sanoo.

Vanhemmat valitkoon lapsia kuunnellen

Suomen Akatemian rahoituksella on alkanut laaja tutkimushanke, jossa tutkitaan tasa-arvokysymyksiä varhaiskasvatuksessa ja lastenhoidossa. Subjektiivinen päivähoito-oikeus on tulossa tutkimukseen tarkasteltavaksi mahdollisena epätasa-arvon lähteenä.

Henkilökohtaisesti luottaisin vanhempien kykyyn arvioida tilannetta. Maarit Alasuutari

– Henkilökohtaisesti luottaisin vanhempien kykyyn arvioida tilannetta perheensä ja lastensa kannalta parhaalla tavalla, sanoo Alasuutari.

Keskustelussa ei juurikaan ole tullut esiin se, että monet lapset haluavat olla päiväkodissa.

– Varhaiskasvatus on lapselle se paikka, jossa kaverisuhteet luodaan. Ne alkavat olla jo aika pienestä tärkeitä lapselle. Päivähoito-oikeuden rajaaminen voi tuoda katkoja näihin suhteisiin, sillä jos lapsi taas tarvitsee kokopäiväisen paikan, ei ole sanottua, että se löytyy samasta päiväkodista, Alasuutari toteaa.

Kun lapsilta itseltään on tutkimuksessa (siirryt toiseen palveluun) kysytty mitkä asiat ovat tärkeitä ja mieluisia, ne ovat leikki ja liikunta.

– Ne yleensä merkitsevät tekemistä ja touhuamista kavereiden kanssa, Alasuutari sanoo.