Daca Kovesi a putut contesta decizia CCR de demitere din functie.

Sursa: CEDO

Sursa: CEDO

Ce reclama Kovesi

Potrivit datelor de pe portalul CEDO, curtea a adresat autoritatilor romane in 30 ianuarie patru intrebari pe baza celor semmnalate de fosta sefa a DNA.Detalii despre acest proces pot fi accesate pe site-ul CEDO:1. Prima intrebare se refera la respectarea laturii civile a Articolului 6, paragraful 1 din Conventie. Articolul 6 paragraful 1 () din Conventie aplicabil din perspectiva civila in prezentul caz?"Orice persoana are dreptul la judecarea cauzei sale in mod echitabil, in mod public si in termen rezonabil, de catre o instanta independenta si impartiala, instituita de lege, care va hotari fie asupra incalcarii drepturilor si obligatiilor sale cu caracter civil, fie asupra temeiniciei oricarei acuzatii in materie penala indreptate impotriva sa. Hotararea trebuie sa fie pronuntata in mod public, dar accesul in sala de sedinta poate fi interzis presei si publicului pe intreaga durata a procesului sau a unei parti a acestuia, in interesul moralitatii, al ordinii publice ori al securitatii nationale intr-o societate democratica, atunci cand interesele minorilor sau protectia vietii private a partilor la proces o impun, sau in masura considerata absolut necesara de catre instanta cand, in imprejurari speciale, publicitatea ar fi de natura sa aduca atingere intereselor justitiei, conform paragrafului 1 al Articolului 6".2. Cea de a doua intrebare este: ""?3. "Avand in vedere ca petenta sustine ca demiterea ei a fost rezultatul punctelor de vedere exprimate public in timpul mandatului, a existat vreo incalcare a dreptului ei la libera exprimare, in conformitate cu prevederile Articolului 10 paragraful 1 din Conventie? Daca da, aceasta interferenta este reglementata in lege si in acord cu termenii Articolului 10 paragraful 2?", este cea de a treia intrebare.Paragraful 1 al Articolului 10 prevede ca "Orice persoana are dreptul la libertate de exprimare. Acest drept include libertatea de opinie si libertatea de a primi sau a comunica informatii ori idei fara amestecul autoritatilor publice si fara a tine seama de frontiere. Prezentul articol nu impiedica Statele sa supuna societatile de radiodifuziune, cinematografie sau televiziune unui regim de autorizare"Paragraful 2 al aceluiasi articol mentioneaza ca "Exercitarea acestor libertati ce comporta indatoriri si responsabilitati poate fi supusa unor formalitati, conditii, restrangeri sau sanctiuni prevazute de lege care, intr-o societate democratica, constituie masuri necesare pentru securitatea nationala, integritatea teritoriala sau siguranta publica, apararea ordinii si prevenirea infractiunilor, protectia sanatatii, a moralei, a reputatiei sau a drepturilor altora, pentru a impiedica divulgarea informatiilor confidentiale sau pentru a garanta autoritatea si impartialitatea puterii judecatoresti".4. A patra intrebare este daca petenta a avut la dispozitie acces la o cale de atac interna pentru a-si rezolva problemele semnalate in contestatie, asa cum prevede Articolul 13 din Conventie.Articolul 13 din Conventie, referitor la "Dreptul la un remediu efectiv", prevede ca "Orice persoana, ale carei drepturi si libertati recunoscute de prezenta Conventie au fost incalcate, are dreptul de a se adresa efectiv unei instante nationale, chiar si atunci cand incalcarea s-ar datora unor persoane care au actionat in exercitarea atributiilor lor oficiale"."Curtea a decis sa trateze cu prioritate prezenta cauza in temeiul art. 41 din Regulamentul Curtii", se arata in comunicarea CEDO obtinuta de, la inceputul lunii februarie.Pana pe 19 martie, partile pot ajunge la o solutionare pe cale amiabila (friendly settlement) a litigiului in fata Curtii Europene a Drepturilor Omului. Daca doreste intelegerea, Guvernul trebuie ca in acest termen sa comunice care este propunerea concreta pe care o face dnei Kovesi.Daca pana pe 19 martie nu se ajunge la o solutie amiabila, Guvernul de la Bucuresti are la dispozitie 6 saptamani sa trimita la CEDO observatiile sale, adica propria aparare.Amintim ca Laura Codruta Kovesi sustine in plangerea adresata CEDO ca procedura de revocare a incalcat drepturile omului pentru ca nu a avut calitatea de parte in conflictul solutionat de instanta constitutionala, nu a fost citata in fata Curtii Constitutionale si nu a avut posibilitatea de a avea cel putin calitatea de intervenienta pentru a exprima un punct de vedere in apararea sa.In plus, deciziile CCR nu pot fi contestate, potrivit legislatiei din Romania."Am formulat in luna decembrie 2018 o plangere, in nume personal, la Curtea Europeana a Drepturilor Omului, in care am aratat ca au fost incalcate mai multe drepturi prevazute in Conventia Europeana a Drepturilor Omului in ceea ce priveste revocarea din functia de procuror sef al DNA ca urmare a Deciziei nr.358 din 30 mai 2018 pronuntata de Curtea Constitutionala", a declarat Kovesi.In 30 mai 2018, Curtea Constitutionala a constatat existenta unui conflict juridic de natura constitutionala intre ministrul Justitiei si presedintele Klaus Iohannis, generat de refuzul sefului statului de a da curs propunerii de revocare din functie a procurorului-sef al Directiei Nationale Anticoruptie, Laura Codruta Kovesi.