Pledoariile

DNA: Sesizati CCR

Si avocatii au cerut sesizarea CCR

"Ne vom pronunta astazi"

De principiu nu vom amana pronuntarea. Ne vom pronunta astazi

"Chichita" din OUG

"Vrem sa discutam admisibilitatea"

Articolele din Constitutie

Curtea de Apel Bucuresti a postat minuta, prin care sesiseaza CCR, pe portalul instantelor. "In baza art.29 alin.4 din Legea nr.47/1992(referitor la art.87 alin.2 din Legea nr.304/2004) din OUG 92/2018 prin raportare la dispozitiile art.15 alin.2, art.16 alin.1, art.131 alin.1, art.132 alin.1 din Constitutia Romaniei.In baza art.29 alin.5 din Legea nr.47/1992 respinge ca inadmisibila cererea de sesizare a Curtii Constitutionale cu exceptia de neconstitutionalitate a dispozitiilor art.VI din OUG 92/2018. Cu recurs in termen de 48 de ore de la pronuntare in privinta dispozitiei de respingere a cererii de sesizare a Curtii Constitutionale. Definitiva in privinta restului dispozitiilor. Pronuntata in sedinta publica, astazi, 19 octombrie 2018", este decizia instantei.Curtea de Apel Bucuresti a decis in seara aceasta sesizarea Curtii Constitutionale in cazul ordonantei de urgenta de modificare a Legilor Justitiei, promovate de ministrul Justitiei, Tudorel Toader, potrivit unor surse judiciare.Potrivit surselor citate, magistratii au sesizat CCR doar cu privire la prevederile controversatului articol VII, privind procurorii DIICOT si DNA, dar nu si in cazul articolul VI - pus in discutie de avocata Ingrid Mocanu, care privea formarea completurilor de apel.. In cazul exceptiei ridicate de Ingrid Mocanu este cu contestatie in 48 de ore", au declarat surse judicicare pentruCompletul de magistrati a pus in discutie astazi, in timpul procesului in care este judecat fostul europarlamentar Marian Zlotea si mai multi inspectori de la ANPC, daca OUG care modifica Legile justitiei este constitutionala.Practic, presedintele completului, Ruxandra Grecu, a pus in discutie daca trebuie sesizata CCR in cazul celebrului articol VII din OUG 92/2018. "Dorim sa aflam si parerea dumneavoastra", i-a intrebat aceasta pe avocati si pe procurorul DNA.Discutiile privind eventuala sesizare a CCR in cazul OUG promovate de Tudorel Toader, privind modificarea Legilor justitiei au durat aproape o ora dupa reluarea sedintei de judecata. Procurorul DNA si cea mai mare parte a avocatilor au cerut sesizarea CCR. Unii dintre aparatori au aratat ca nu se impune acest lucru.Pe de alta parte, una dintre avocate a afirmat ca s-ar impune sesizarea CCR si in cazul articolului VI, privind componenta completurilor de apel, deoarece are legatura directa cu acest proces. Cazul in care a fost ridicata exceptia este in faza de apel.Primul care a vorbit a fost procurorul DNA care a explicat ca exceptia pusa in discutie de instanta are legatura cu cauza si sa se admita. "Sunt incalcate mai multe preveri privind caracterul previzibil, claritatea legii, in raport cu rolul si statutul procurorilor", a declarat procurorul.Potrivit acestuia, prin aceasta reglementare sunt incalcate mai multe articole din Constitutie, din dreptul intern si international. El a arata ca se pune problema retroactivitatii legii si ca este vorba de o modificare a statutului procurorului."Statutul procurorului este pus sub semnul intrebarii", a mai spus procurorul DNA.Cei mai multi avocati au pus concluzii de sesizare a CCR. Printre acestia si avocata Alice Draghici. Ea a cerut chiar un termen, pentru a putea face concluzii scrise. "Exceptia este admisibila, avand in vedere ca este vorba de procurorii care participa la sedinta de judecata. Nu doar articolul VII este problema, sunt si alte probleme. Acesta are un caracter imprevizbil", a spus Draghici.Avocata a aratat ca CSM a dat deja o hotarare, dar ca este vorba de un act administrativ, care nu poate adauga la lege. "Nu CSM trebuie sa interpreteze legea, aici este necesar ca CCR si sa indice Guvernului sa faca norme tranzitorii in aceste cazuri", a arata Draghici.Draghici a mai explicat ca este injusta prevederea si in cazul delagarii sau detasarii procurorilor, pentru ca la data delegarii, procurorii respectau aceste norme. "Si incetarea delegarilor, trebuia data tot de CSM", a explicat Draghici.Alti avocati insa au spus ca legea nu poate retroactiva: "ar fi aberant acest lucru!"La finalul discutiilor care au durat circa o ora, judecatoarea Ruxandra Grecu a aratat ca: ".". Celalalt membru al completului, judecatorul Corneliu-Ioan Bogdan Tudoran a explicat ca urmeaza sa se pronunte pe ambele cereri, de sesizare a CCR in cazul articolelor VI si VII din OUG 96/2018 privind modificarea legilor justitiei.Curtea de Apel a pus in discutie articolul care a fost in discutiile membrilor CSM in aceasta saptamana si care ar putea arunca in aer activitatea parchetelor."Vrem sa discutam admisibilitatea", a explicat judecatoarea Ruxandra Grecu. Avocatii s-au opus acestei solicitari si au explicat ca nu sunt pregatiti. Initial, Completul de judecata a dat termen pentru pregatirea concluziilor, pe 2 noiembrie, dar avocatii au spus ca nu pot ajunge in acea zi, deoarece au procese."Instanta are in vedere importanta chestiunii pentru solutionarea acestui caz. Lasam dosarul la sfarsitul sedintei", a decis Ruxandra Grecu.Judecatoarea a facut trimitere la patru articole din Constitutie, relativ la prevederile OUG de modificare a Legilor justitiei., alineatul 2: Legea dispune numai pentru viitor, cu exceptia legii penale sau contraventionale mai favorabile., alineatul 2: Nimeni nu este mai presus de lege.(1) In activitatea judiciara, Ministerul Public reprezinta interesele generale ale societatii si apara ordinea de drept, precum si drepturile si libertatile cetatenilor.(2) Ministerul Public isi exercita atributiile prin procurori constituiti in parchete, in conditiile legii.(3) Parchetele functioneaza pe langa instantele de judecata, conduc si supravegheaza activitatea de cercetare penala a politiei judiciare, in conditiile legii.(1) Procurorii isi desfasoara activitatea potrivit principiului legalitatii, al impartialitatii si al controlului ierarhic, sub autoritatea ministrului justitiei.(2) Functia de procuror este incompatibila cu orice alta functie publica sau privata, cu exceptia functiilor didactice din invatamantul superior.