Urmareste Modifică dimensiunea fontului: Play

Bucureşti, 3 nov /Agerpres/ - Asociaţia Parcul Natural Văcăreşti solicită Ministerului Mediului urgentarea lansării procedurii legale de dare în administrare a parcului, lucru care va permite nu doar valorificarea acestuia în interes public, ci şi o mai bună pază şi protecţie a sa şi a cetăţenilor, a declarat joi directorul executiv al APNV, Dan Bărbulescu.



"Înfiinţarea parcului ne-a dovedit că se poate, depindem însă de procedura pe care trebuie să o lanseze Ministerul Mediului. Să sperăm că nu o s-o amâne la nesfârşit. Cu cât se amână lucrurile, cu atât Parcul Natural Văcăreşti rămâne un parc înfiinţat pe hârtie, o arie naturală protejată. Poate fi în continuare un spaţiu al nimănui chiar dacă este bogat în diversitate. Fără o administraţie bine instituită, zona o să rămână cu un statut incert", a precizat Bărbulescu, într-o conferinţă de presă.



El a adăugat că Ministerul Mediului a explicat amânarea lansării acestei proceduri din motive de ordin juridic.



"Am avut discuţii cu cei de la minister, avem o comunicare cu Ministerul Mediului, au invocat motive de ordin juridic. De aceea vorbeam de o oarecare inerţie pe care o simţim. Pe de altă parte, e şi nevoia de a interveni. Cu cât se amână acest proces, cu atât pericolele continuă. Adică, am înfiinţat parcul, a fost doar începutul proiectului. Va trebui să colaborăm cu Ministerul Mediului şi cu Primăria Generală a Capitalei, cu primăriile de sector, să putem oferi acest proiect oamenilor", a susţinut Bărbulescu.



La rândul său, preşedintele APNV, Florin Stoican, a spus că procedura de dare în administrare a parcului dă posibilitatea oricărei persoane juridice române să vină cu o ofertă prin care dovedeşte unei comisii de evaluare că este cea mai în măsură să administreze parcul.



"Va fi o sesiune de dare în administrare a parcului, un fel de licitaţie în care orice persoană juridică de pe teritoriul românesc poate veni cu o ofertă prin care dovedeşte unei comisii de evaluare că este cea mai în măsură să administreze parcul. Această ofertă trebuie să dovedească trei lucruri: capacitate ştiinţifică, tehnică şi financiară pentru administrare, adică trebuie să vii cu resursele de cercetare şi financiare de acasă, să faci administrarea acestui parc", a spus Stoican.



El a adăugat că şi APNV va veni cu propria ofertă.



"Parcul natural va avea o administraţie de minimum şapte oameni, angajaţi să se ocupe strict de treburile administrative, va avea un consiliu ştiinţific format din cercetători, persoane fizice independente, care vor avea drept de veto asupra tuturor proiectelor care vor fi propuse pentru parc şi va avea un consiliu consultativ format din toţi factorii interesaţi, care va asigura platforma şi baza consultării publice pentru toată capitala. Absolut tot ce se face în parcul natural trebuie să treacă prin aceste trei filtre, iar tot ce se face va fi scris şi stipulat într-un plan de management, care se întocmeşte o dată la cinci ani, în care se spune ce se face mai departe. Indiferent cine va fi administratorul parcului, trebuie să fundamenteze acest plan. Asta înseamnă nişte studii şi cercetări, pentru că nu ai cum să ştii ce construieşti, ce conservi, dacă nu ştii unde eşti în momentul de faţă", a punctat Stoican.



Potrivit oficialilor APNV, în prezent se încearcă să se coaguleze mai multe idei într-un proiect coerent, dar soluţia finală va fi aleasă în baza unui concurs internaţional de arhitectură şi amenajare peisagistică.



"Noi avem în momentul de faţă doar idei, încercăm să le coagulăm într-un proiect coerent, dar soluţia finală va fi aleasă în baza unui concurs de arhitectură şi amenajare peisagistică. Vrem să îl facem internaţional, să vină foarte multe idei şi din ele să alegem ce e mai bun pentru viitorul acestei zone care, din punctul meu de vedere, are trei elemente esenţiale: conservarea naturii, potenţial de educaţie ecologică - acest parc este în mijlocul a 10% din populaţia ţării. Putem aici să aducem şcoli, organizaţii să vadă, lângă ei acasă, ce înseamnă natură şi conservarea speciilor. Apoi, această zonă poate deveni atracţia turistică numărul 1 a Capitalei", a arătat Stoican.



El a mai precizat că parcul va avea trei zone funcţionale: o zonă de protecţie strictă ce va cuprinde bălţile cele mai valoroase unde natura trebuie lăsată aşa cum e ea şi să se facă doar cercetare şi doar, eventual, o apropiere a omului ca să vadă de departe ce se întâmplă în ciclurile naturale, o zonă tampon în care se vor putea face activităţi de ecoturism, de educaţie ecologică gen trasee tematice, observatoare ornitologice, nişte punţi suspendate către anumite bălţi în care vor veni grupuri şi vor vedea cum se desfăşoară viaţa naturală la patru kilometri de centrul Capitalei şi va mai fi o zonă amenajabilă pentru recreere şi petrecerea timpului liber.



Cât priveşte costurile, oficialii APNV au estimat o investiţie de aproximativ 10 - 15 milioane de euro.



"Nu trebuie să investim sute de milioane de euro pentru amenajare. Noi am făcut nişte estimări, mai mult de 10 - 15 milioane de euro nu e nevoie. Înseamnă în principal investiţie într-un centru de vizitare, o clădire în care vor fi acvarii, spaţii de conferinţe, zone de educaţie ecologică, laboratoare de cercetare şi multe alte lucruri de apropiere a naturii. Apoi, în exterior, vor fi amenajate parcări, piste de biciclete, zonă de alergare, locuri de joacă, recreere, promenadă, trasee tematice, observatoare ornitologice, plus partea de cercetare, reconstrucţie ecologică, reintroducere de specii", a spus preşedintele APNV.



Acesta a subliniat că se doreşte ca zona să fie 100% deschisă publicului, pe dig se va putea plimba oricine, dar nu va putea merge oricine în zonele care sunt sensibile, cu floră şi faună protejate.



Parcul Văcăreşti se întinde pe o suprafaţă de 180 de hectare, se află la numai 4 km de centrul Bucureştiului şi constituite una dintre cele mai largi şi biodiverse zone umede din Europa. Parcul Văcăreşti a fost declarat parc natural şi arie naturală protejată în baza unei hotărâri de Guvern din luna mai a acestui an. AGERPRES/(A - autor: Sorin Peneş, editor: Andreea Rotaru)