Verificare

Pentru a verifica această afirmație, am descărcat de pe siteul oficial al Ministerului Dezvoltării Regionale și Administrației Publice, cel care se ocupă de PNDL, lista obiectivelor de investiție pentru PNDL 1 și PNDL 2. Am sortat fiecare Unitate de Administrare Teritorială care a primit fonduri de la PNDL în funcție de mediul din care provine, rural sau urban, și am făcut calcule.

Am putut vedea că, de fapt, nu sunt „aproape 12.681 obiecte de investiții”, așa cum a declarat doamna Dăncilă, ci cu aproape o mie mai puțin, adică 11.700 obiecte de investiții.

De asemenea, nu sunt finanțate 10.387 de proiecte în mediul rural, ci 9.624 de proiecte în valoare de 32,6 miliarde de lei, nu de 34,25 miliarde. Mediul urban are doar 2.076 de proiecte care sunt în valoare de 12 miliarde de lei.

În urma calculelor, putem vedea că în mediul rural s-au dus aproximativ 73% din fondurile alocate pentru proiecte, deci, într-adevăr, peste 70%, și în mediul urban aproximativ 27%.

Dacă ne uităm însă la impactul proiectelor finanțate din PNDL, putem observa că nu există o evoluție spectaculoasă în mediul rural în urma finanțărilor din acest program. Dacă ne uităm la perioada de după aderarea României la Uniunea Europeană (2007), observăm că în domeniile acoperite de PNDL – apă, canalizare, drumuri – nu există o evoluție semnificativă ca urmare a acestei finanțări. De exemplu, dacă în 2014 numărul localităților din mediul rural racordate la canalizare creștea cu 13.10%, în 2017 (în plin PNDL) rata de creștere este aproape la jumătate (7.58%)