"Va invit sa vizitati cat de repede se poate muzeul nostru, pentru ca in ritmul in care restituim lucrarile, s-ar putea ca intr-un viitor nu foarte indepartat sa nu mai aveti ce vedea. In ultimii ani, acest patrimoniu a fost departe de a fi protejat", a afirmat Theodorescu, la Palatul Parlamentului.Ea a precizat ca din anul 2000, MNAR a restituit 2.000 de lucrari, in majoritatea lor plasate in tezaur, in viitorul foarte apropiat urmeaza sa restituie 253 si alte cateva sute sunt in litigii "care nu iau in considerare istoria colectionismului in Romania" si ca aceste colectii au fost donate inaintea celui de-al Doilea Razboi Mondial. Theodorescu a sugerat o analiza la nivelul muzeelor din tara pentru a afla cate lucrari au fost restituite din colectiile statului."Pe de alta parte, in aceasta lupta, care i-a impresionat, in cele din urma, chiar si pe cei de la Curtea de Conturi, care au facut diligente pe langa Ministerul Culturii sa modifice aceasta lege (n.r. - Legea 182 privind protectia patrimoniului cultural mobil), practic, noi nu am fost sustinuti de nimeni. Rareori de Ministerul Culturii, niciodata de Ministerul Finantelor si, pe cale de consecinta, nu ni s-au admis probe, cum este cazul notoriu al Cuminteniei (n.r. - Cumintenia Pamantului), nu ni s-au admis acte, nu ni s-au admis martori si s-au pierdut procesele. Din punct de vedere al asistentei juridice a muzeului, nu s-a gasit nici cea mai mica falie, pentru ca am fost controlati o jumatate de an de Corpul de Control al Primului-Ministru si de Curtea de Conturi", a adaugat Roxana Theodorescu.Directorul MNAR a explicat ca bunurile au fost restituite unor "cumparatori de drepturi litigioase" care s-au angajat sa declare la Directia Patrimoniu a Municipiului Bucuresti ca sunt detinatorii unor piese clasate tezaur."Nu stiu daca au facut-o sau nu. Ceea ce stiu este ca Directia de Cultura a Municipiului Bucuresti nu a controlat nici o singura data daca aceste lucrari clasate in tezaur si restituite de noi sunt protejate, sunt tinute intr-un microclimat optim, cum cere legea. Pe cale de consecinta, ma opresc aici, atragandu-va atentia ca la ora la care vorbim sunt alte lucrari in litigiu, intre care (...) Muzeul Zambaccian, imobil si colectii, unde sunt singurii impresionisti de valoare din Romania. (...) Situatia este mai mult decat grava", a subliniat Theodorescu.Ea a mentionat ca printre propunerile inainte de MNAR se numara aceea ca in aceste procese statul sa fie reprezentat de un procuror."Noi am inaintat niste propuneri. (...) Una dintre ele ar fi ca in aceste procese care apara valori, practic, pe care nu le putem evalua sa fie statul reprezentat de un procuror, care poate altfel face rost de probe, care poate sustine altfel cauzele, pentru ca sunt motivatii ale instantelor pe care nici controlorii Curtii de Conturi nu le-au inteles", a spus directorul MNAR.Roxana Theodorescu a subliniat ca nu stie o alta tara care sa fi restituit operele de arta si ca in cazul in care colectiile Dona vor fi restituite de instanta MNAR, nimeni nu mai stie unde se afla."Dupa stiinta mea, Romania este singura tara care a restituit opere de arta si nu i-a despagubit in bani pe aceia care au dovedit ca le-au fost confiscate lucrari. (...) Una dintre colectiile restituite face obiectul unei cercetari penale, pentru ca s-au vandut de mai multe ori drepturile litigioase, pe parcursul acestei operatiuni, s-au descoperit niste acte notariale care sunt dubioase. Va asigur ca (...) daca se va castiga acest proces si se va ajunge la concluzia ca aceste opere trebuie restituite, nimeni niciodata nu va mai reface aceasta colectie de 247 de lucrari (colectiile Dona - n.r.), despre care nu mai stie nimeni unde se afla", a afirmat directorul MNAR.