EXCLUSIV

Dan Șova a ajuns la comisia juridică puțin după ora 10.00, refuzând să facă vreun comentariu în fața presei. Acolo, întâmpinat de câțiva senatori juriști, i s-au pus la dispoziție cele șase volume- aproximativ 1.800 de pagini- din dosarul DNA. Dan Șova este acuzat de trei fapte de abuz în serviciu din perioada în care era ministrul Transporturilor, procurorii susținând că între firma sa, „Șova și asociații”, și complexurile energetice Turceni și Rovinari au fost încheiate mai multe contracte, din care Șova a obținut ilegal aproape 800.000 de euro. La ieșire, senatorul PSD s-a limitat să spună că acuzațiile care i se aduc sunt neîntemeiate.

În plus, Șova mai este acuzat de DNA că, în cursul lunii februarie 2015, ar fi depus la DNA 11 procese verbale care să justifice aceste contracte și care să arate că el nu este implicat în ele, însă care ar fi false, spun procurorii.

În prima zi în care a fost pus față-n față cu probele din dosarul său, Dan Șova nu a avut nevoie de avocați, fiind el însuși de meserie.

Timp de peste opt ore, Șova a studiat pagină cu pagină și chiar și-a luat notițe din dosar, pentru a-și putea pregăti apărarea în fața colegilor săi. Doar de două ori a ieșit din sală, undeva după trei ore și șase ore. „Mă întorc”, a spus el, în treacăt, cu vocea stinsă, dispărând pe holul lung de la etajul 5, căutând probabil o toaletă.

O ultimă pauză de la consultarea dosarului a avut-o după aproape opt ore, când a avut o singură remarcă: „Acuzațiile sunt neîntemeiate”.

Miercuri e o nouă zi dificilă pentru Dan Șova, când va trebui să-și convingă colegii juriști de nevinovăție, urmând ca raportul comisiei să fie finalizat în maximum trei zile și supus votului final, în plen, abia săptămâna viitoare.

Dosarul Dan Șova, în viziunea senatorilor

După fiecare oră care se scurgea, din sală se mai retrăgea câte un senator. „Nu m-am uitat încă pe dosar, o să vin mai încolo”, a spus liberala Vasilica Miron, la ieșire. „E un dosar mare?”, întrebăm noi. „Păi, are șase volume. Cred că doar dosarul domnului Vosganian avea mai multe pagini”, a explicat ea.

„Ar trebui să lăsăm justiția sa-și urmeze cursul, doar instanța poate decide. Noi doar dăm o recomandare, un raport consultativ. Eu sunt de acord cu ridicarea imunității, cu trimiterea în judecată, dar la arestare preventivă e mai sensibil, nu consider a fi chiar un pericol public”, a mai spus Vasilica Miron, pentru gândul.

De altfel, chiar și președintele Senatului, Călin Popescu Tăriceanu, a spus că în cazul parlamentarilor suspecți trebuie să fie mai rezervați și ca Senatul „este fabrică de trimis la eșafod”.

La rândul lui, senatorul PLR Petru Ehegartner a precizat că toate solicitările venite de la DNA, atunci când sunt bazate pe dovezi, trebuie votate „așa cum se cere”, inclusiv în cazul arestării preventive.

„Toate cererile care vin pentru cazuri de corupție și cu dovezi trebuie dat curs așa cum se cere. Dar dacă sunt alte situații de altă natură, atunci e altceva. Comisia juridică va arăta. Nu cunosc detalii din dosarul lui Dan Șova, trebuie să vedem poziția comisiei și cum se apără. Arestarea preventivă e necesară când persoana respectivă poate duce la distrugerea probelor. Nu cunosc cazul domnului Șova”, a declarat Ehegartner, contactat de gândul.

Amintim faptul că Dan Șova este acuzat că în 2010 a ordonat distrugerea hard-disk-urilor de la casa sa de avocatură, pentru a ascunde urmele contractelor cu cele două complexuri energetice.

Se așteaptă raportul comisiei juridice

Colegii săi așteaptă, mai degrabă, raportul comisiei juridice. Cu greu găsești un senator dispus să-și spună părerea despre caz, mai ales din rândul celor de la putere. Când te apropii de ei și-i întrebi de Dan Șova, aproape toți dau să fugă. „Așteptăm raportul comisiei” – acesta este răspunsul aproape standard.

„Luni vom afla ce spune comisia juridică, dosarul e acolo, se ocupă ei, nu intrăm noi ceilalți. Sunt tot felul de poziții pe care le au colegii, nu pot nici nu-i contrazic, nici să-i aprob. E o decizie pe care o luăm în grup împreună, abia luni discutăm. E mare diferență între dosar… între ce apare în presă și ce e în dosar. Unul ca mine ce concluzie să tragă, care n-a văzut nimic?”, a declarat liderul senatorilor PSD, Ilie Sârbu, pentru gândul.

Pe de altă parte, sunt și câțiva senatori ceva mai fermi. Un exemplu ar fi pesedistul Șerban Nicolae, avocat de meserie, care a spus că situațiile în care se cere arestarea preventivă ar trebui să fie excepționale. În plus, pesedistul susține că parlamentarii nu ar trebui să fie niște roboți care să voteze la comandă.

„Dacă nu sunt lăsat să decid și să îmi asum această răspundere pentru votul meu, înseamnă că nu mai este nevoie de parlamentari. Asta poate să o facă niște mașini, programăm un calculator și ori de câte ori se produce cererea, calculatorul va da soluția votului. Ar însemna că nu există niciun fel de nuanțare, niciun fel de diferență de la caz la caz și ceea ce este și mai grav ar însemna că România este prima țară din UE care golește de conținut o dispoziție constituțională”, a precizat Nicolae, contactat de gândul.

Pentru majoritatea senatorilor este însă suspectă „aglomerarea” solicitărilor DNA. „Nu face bine imaginii României”, a argumentat Șerban Nicolae.

De aceeași părere este și Petru Ehegartner, fără a avea însă și o explicație.

„Este suspectă chestiunea aglomerării solicitărilor. Nu avem explicații, situațiile care se invocă erau demult în spațiul public, trebuie să vedem de ce se aglomerează acum la asemenea proporții”, a mai spus senatorul PLR.

La rândul lui, Ilie Sîrbu preferă să nu se pronunțe. „Nu am ce să comentez, nu știu dosarele. Nu mă pronunț că nu fac eu programul DNA, nu lucrez la DNA, noi facem doar ce trebuie să facem noi aici. Nu știu de ce vin azi trei și de ce nu au venit astă-vară trei”, a spus senatorul.

Șerban Nicolae (PSD): Este exclus să votez mereu pentru cererile procurorilor, altfel nu ar mai fi nevoie de parlamentari

Senatorul PSD, Șerban Nicolae, a precizat pentru gândul că arestarea preventivă ar trebui să se producă doar în cazuri excepționale și că valul de cereri din ultima perioadă nu „face bine imaginii României”.

„Se conturează impresia că întreaga clasă politică este una suspectă în termeni generic de comiterea unor fapte penale, că nu poți avea încredere în politicieni și în clasa politică. S-a mers în unele cazuri până la privarea de libertate, cu condamnare, fără să fie neapărat nevoie de măsura preventivă a arestării. În multe situații din cele prezentate Parlamentului, există cazuri în care nu se justifică în interesul soluționării cazului sau aflării adevărului. Aș da exemple ca Adrian Năstase, Relu Fenechiu, Miron Mitrea, Dan Voiculescu, caz absolut notoriu, Dan Diaconescu, deși nu este parlamentar în care cercetarea s-a făcut în stare de libertate, ceea nu a împietat asupra soluției pronunțate. Rămân la părerea că arestarea, în forma ei severă, ar trebui să fie invocată doar atunci când există fapte cu violență, când există temeri justificate că cel în cauză urmărește să se sustragă și să influențeze părți din dosar, să distrugă probe.

Exclus să votez mereu pentru cererile procurorilor. Ar însemna să abdic de la responsabilitate, ar însemna că nu mai sunt un parlamentar, ci un funcționar, ceea ce este o lovitură pentru democrație”, a spus senatorul PSD.

El a precizat că dacă ar trebui să se voteze automat pentru încuviințarea cererilor venite din partea procurorilor, atunci nu ar mai fi nevoie de parlamentari.

„Dacă nu sunt lăsat să decid și să îmi asum această răspundere pentru votul meu înseamnă cu mai este nevoie de parlamentari. Asta poate să o facă niște mașini, programăm un calculator și ori de câte ori se produce cererea calculatorul va da soluția votului. Ar însemna că nu există niciun fel de nuanțare, niciun fel de diferență de la caz la caz și ceea ce este și mai grav ar însemna că România este prima țară din UE care golește de conținut o dispoziție constituțională”, a afirmat Nicolae.

Potrivit acestuia, președintele PSD, Victor Ponta, nu poate impune parlamentarilor o decizie în privința cererilor venite din partea procurorilor.

„Victor Ponta a precizat cât se poate de explicit că nu poate impune o decizie, cu atât mai mult cu cât avem o dispoziție constituțională care spune că mandatul imperative este nul și concret nu seamănă un caz cu celălalt. Ar fi absurd să tratăm funcționărește chestiuni care sunt date prin vot. Ar însemna că nu mai e nevoie de vot, am goli de conținut o dispoziție constituțională. Iar imunitatea parlamentară nu este o invenție românească, ci a statelor democratice. Putem renunța la ea, dar am fi prima și singura țară din UE care ratifică o astfel de atitudine”, a spus Șerban Nicolae.

El a dezvăluit că încearcă să-și convingă colegii ca referatul pe care îl trimite Parchetul să fie distribuit fiecărui senator, exact ca un proiect de lege.

„Mulți se ascund la adăpăstorul necunoașterii, mulți spun, eu nu am văzut dosarul, nu sunt de meserie, or în Parlament nu votăm pe meserii, dacă ar fi așa am face un Parlament doar de juriști, eventual de juriști specializați în drept penal. Votăm fiecare în funcție de propria conștiință, este o chestiune de responsabilitate, nu există o situație pentru a abdica de la răspundere, porți răspunderea votului tău. Dacă ar fi după mine, ar trebui să avem sesiuni de vot, de două trei zile. Nu te poți ascunde la adăpostul unei decizii de partid.

Ajungi în Parlament că reprezinți niște cetățeni. Un parlamentar trebuie să judece și să își asume răspunderea. În Comisia Juridică se dă un vot cu titlu de recomandare”, a fost poziția senatorului PSD.

Acesta a criticat mesajele postate pe Facebook de președintele Iohannis, în care șeful statului critica parlamentarii pentru votul dat în unele cazuri.

„Sunt neinspirate mesajele lui Iohannis, din punctul meu de vedere președintele Iohannis ar trebui să înțeleagă că rolul constitutional al președintelui României nu este de a trage la răspundere oameni pentru votul exprimat. Ar trebui să înțeleagă că nimeni nu poate impune unui parlamentar cum să voteze. Eu pot să fiu sancționat la următoarele alegeri de electorat. Să vină cineva, indiferent care îi este funcția și să-mi spună cum să votez înseamnă să facă democrația inutilă și ineficientă. Eu nu pot să intervin asupra actelor președintelui și atunci nici președintele nu ar trebui să intervină asupra actelor Parlamentului”, a subliniat Șerban Nicolae.

Întrebat dacă nu se va considera că parlamentarii fac scut pentru a-și apăra un coleg, senatorul PSD a răspuns că parlamentarii nu sunt obligați să voteze cum le spun procurorii.

„Pe logica asta ar însemna ca nici judecătorii să nu se opună propunerilor venite din partea procurorilor, pentru că noi suntem în faza în care cererile vin de la procurori. Ar fi trist ca cineva de meserie să gândească în acești termeni, dincolo de faptul că e contrar oricărei teorii de bun simț, e contrar unor cazuri concrete și am dat cazuri celebre”, a adăugat pesedistul, care a precizat că nu știe cum va vota în cazul senatorului Dan Șova.

„Din păcate democrația a devenit mai degrabă un concurs de imagine, un concurs de frumusețe publică. Asta e dăunător democrației, există o goană după imagine sau o goană după simpatie publică, se amestecă în sondaje popularitate cu gradul de încredere persoane și instituții care au funcțiuni diferite în statul român, ceea ce subminează baza democrației. Toate regimurile dictatoriale și autocratice au speculat aceste presupuse slăbiciuni ale democrației. Poate că unii o fac acum din inconștiență, fără să-și dea seama cât de rău este să prezinți opiniei publice o imagine care denaturează importanța democrației, care denaturează rolul Parlamentului și în care se subminează dreptul de a avea o altă opinie”, a fost mesajul de final al lui Nicolae.

Bumbu (UNPR): Nu votez pentru arestare

Senatorul UNPR, Liviu Bumbu, susține că nu va vota pentru arestarea colegilor din Parlament.

„Eu sunt pentru anchetare, dar sunt contra arestării preventive. Poate fi folosită această arestare preventivă în scop politic, gândiți-vă la o situație de vot în care o majoritate depinde de două trei voturi, depinde de doi trei arestați preventiv”, a declarat pentru gândul senatorul UNPR.

El a precizat că în cazul senatorului PSD, Dan Șova, nu va vota pentru arestarea preventivă a acestuia.

„Anchetarea se poate face, care este problema? Anchetarea se poate face, nu este nicio problemă, de ce arestare preventivă, de ce arestare preventivă? Care este motivația de arestare preventivă? Arestarea preventivă poate duce ușor la abuzuri”, a fost poziția senatorului Bumbu.

Ghișe: Ponta să ne spună de ce a pus-o pe Kovesi la DNA

Senatorul Ioan Ghișe susține că există o complicitate între procuratură, servicii și infractori, deoarece cazurile au ieșit la iveală așa de târziu după producerea faptelor.

„Arată că serviciile de informații au fost complici cu cei care au comis infracțiuni , în sensul că i-au protejat atâția ani. Voi vota în mod diferențiat, una este să se aducă un caz cu fapte mare de periculozitate în trecutul apropiat și alta pentru fapte înaintea condiției de a fi parlamentar. În funcție de caz judecăm diferențiat și votăm după conștiință”, a precizat pentru gândul Ghișe.

El a spus că este curios să vadă ce acuze i se aduc lui Șova.

„Nu este firesc să lași un cetățean să acceadă de mai multe ori la funcția de demnitar atunci când comite fapte de corupție și aceste infracțiuni sunt cunoscute de organele de urmărire penală. Te întrebi de ce foști primari, parlamentari de ce au fost lăsați în libertate să candideze, să fie aleși, nu este o complicitate de ordin politic a procuraturii, serviciilor, cu cei care comit infracțiuni”, a declarat Ghișe.

Senatorul a criticat și el pozițiile președintelui Iohannis cu privire la votul dat în Parlament pe solicitările venite din partea procurorilor.

„Domnul președinte Iohannis nu are calitatea să ne spună cum să votăm, pentru că încalcă prevederile Constituției. Justiția nu este independentă, este o complicitate între servicii și Parchete și de aceea am propus înființarea unei comisii de anchetă privind abuzurile din ultimii zece ani”, a spus senatorul.

El i-a cerut premierului Ponta să răspundă de ce a propus-o pe Laura Codruța Kovesi în fruntea DNA, dacă a criticat-o atunci când era procuror general.

„Premierul ar trebui să răspundă la această întrebare, de ce persoana pe care a considerat-o nepotrivită pentru funcția de procuror general, de ce a pus-o să conducă DNA-ul?”, a întrebarea lui Ghișe pentru premierul Ponta.

