Boligminister Kaare Dybvad (S) har længe haft øjnene rettet mod dem: Udenlandske kapitalfonde, der investerer i danske ejendomme, sætter dem i stand og bagefter skruer lejen så meget i vejret, at beboerne er nødt til at flytte.

Nu lægger han et konkret lovforslag på bordet, der skal sætte en stopper for den slags manøvrer.

Det vil vi ikke finde os i. Det er os, der skal bestemme, hvordan vores hovedstad skal udvikle sig, ikke udenlandske kapitalfonde. Boligminister Kaare Dybvad (S)

- Der er mange mennesker, der ikke har råd til at bo i vores hovedstad, og vi er nødt til at tage styringen tilbage og ikke overlade det til udenlandske kapitalfonde, siger boligminister Kaare Dybvad.

Kontrolindgrebet består konkret af et krav om højere energimærker, en form for karensperiode på 10 år, før en investor må hæve lejen, mulighed for fastfrysning af valuarvurderinger og en justering af, hvor meget lejen må stige.

Kort sagt: slut med boligspekulation, forklarer ministeren.

Løber med gevinsten

- Det er en løsning, der sikrer, at man ikke som investor kan sætte lejen op, presse folk ud og tjene nogle hurtige penge, siger Kaare Dybvad.

Renoveringerne er nemlig ikke problemet, fastslår han. Det er, at investorerne bagefter løber med gevinsten og i værste tilfælde efterlader lejerne uden andre muligheder end at flytte.

- Det vil vi ikke finde os i. Det er os, der skal bestemme, hvordan vores hovedstad skal udvikle sig, ikke udenlandske kapitalfonde, fastslår ministeren.

Rosa Lund (EL) er ikke overbevist om, at boligministerens forslag løser problemet med husleje på himmelflugt. (Foto: Niels Christian Vilmann © Scanpix)

Lovforslaget fra ministeren kommer på dagen, hvor boligordførerne for alle Folketingets partier bortset fra Liberal Alliance skal mødes til det, der er døbt 'Blackstone-forhandlinger', for tredje gang.

Specifikt kredser forhandlingerne om Boliglovens paragraf 5,2, hvis hensigt er at gøre det attraktivt at renovere de aldrende boliger i byerne, men som bliver udnyttet af boligspekulanter - for eksempel den amerikanske investeringsfond, Blackstone.

Har ikke flertal

I Enhedslisten så man gerne, at paragraf 5,2 bare blev afskaffet.

Den omstridte 5.2-paragraf Det er paragraf 5, stk 2 i boligreguleringsloven, der gør det muligt for udlejere at tjene stort på at købe og renovere ejendomme.

Den omdiskuterede paragraf blev indført for at give private udlejere et økonomisk incitament til at renovere og modernisere ældre ejendomme.

Paragraffen giver nemlig mulighed for, at udlejer kan hæve huslejen markant, hvis de har sat boligen i stand ved fraflytning for mindst cirka 250.000 kroner.

Finten ligger i, at udlejer kan flytte huslejen ud af den restriktive boligreguleringslov og over i lejeloven. Det betyder, at boligen kan udlejes efter "det lejedes værdi", som er markant højere.

- Det er vigtigt at vi får en sikkerhed for, at huslejen ikke bare kan stige og stige og stige, og jeg er ikke sikker på, at det, ministeren foreslår er nok, siger Rosa Lund.

For der er ikke nogen garanti til lejerne, mener hun. I bedste fald kun én der gælder i 10 år.

- Vi udskyder bare problemet, siger hun.

Enhedslisten så hellere, at man arbejdede med et afkastloft, altså en grænse for, hvor stort afkast investorerne må have.

- Eller bøder til udlejere, der overtræder loven, og måske et forbud mod så igen at købe ejendomme. Der er nødt til at være sanktioner, siger Rosa Lund.

På den modsatte side af bordet kommer blandt andre Radikale Venstre og Venstre til at sidde - for begge partier holder fast i behovet for at gøre det attraktivt at renovere boliger i de større danske byer.

- Det her skal vi se nærmere på, siger Venstres boligordfører, Heidi Bank.

- Det, der er vigtigt for os er, at sikre andelsbolighaverne, så de ikke taber værdi, og så skal lejerne have bedre rettigheder. Og det synes vi ikke, vi kan se i udspillet fra ministeren.

For bordenden skal netop boligminister Kaare Dybvad finde et flertal, og det kan han altså ikke tælle til endnu.

Her kan du læse, hvordan alle partierne forholder sig til spørgsmålet om paragraf 5,2.

Forslaget fra boligministeren • Spekulantstop Der foreslås indført en periode på 10 år, hvor en ny ejer af en udlejningsejendom er i karantæne. Ejeren må i denne periode udføre gennemgribende forbedringer, men kan ikke opkræve husleje efter § 5, stk. 2, før lejemålet er genudlejet efter udløbet af karensperioden. Indtil da vil der alene kunne opkræves almindelige forbedringsforhøjelser.

• Huslejebremse I dag må lejen for lejemål, som er gennemgribende forbedret, i henhold til boligreguleringslovens § 5, stk. 2, ikke fastsættes til et beløb, der væsentligt overstiger det lejedes værdi. Regeringen foreslår at fjerne marginen for det lejedes værdi, så lejen ikke kan sættes op på en måde, som kan føre til en prisspiral.

• Grønt energikrav Regeringen foreslår, at energimærkekravet hæves, så udlejer skal have bragt hele ejendommen op til minimum energimærke C, før huslejen kan fastsættes efter § 5, stk. 2.

• Valuarvurderinger Valuarvurderede andelsboligforeninger vil som udgangspunkt blive påvirket af initiativerne, fordi de er vurderet som en privat udlejningsejendom. Med henblik på at sikre, at initiativerne ikke har negative konsekvenser for andelsværdierne, foreslår regeringen at give andelsboligforeninger mulighed for at fastholde de gældende valuarvurderinger.

• Andelsboligudvalg Regeringen foreslår endvidere at nedsætte et udvalg med deltagelse af Transport- og Boligministeriet, Erhvervsministeriet og interessenterne på området med henblik på at gennemgå og stille forslag til justeringer af finansieringsreglerne for andelsboliger, så de ikke stilles ringere end ejerboliger.

• Tilbudspligt Endelig foreslår regeringen en ændring af lejelovens regler om tilbudspligt, så det ikke er muligt at omgå reglerne ved at placere ejendommen i et selskab.

• Kilde: Transport- og Boligministeriet