A politikai elemző szerint nem lehet igazán komolyan vehető előrejelzést készíteni a választás kimenetelére, éppen ezért most nem elemzéssel, hanem "ködszurkálással" jelentkezett.

Diadalmámor és totális összeomlás - ez maradt a 2018-as parlamenti választás után. Magyarország tehát egyrészt olyan, mint volt immár nyolc évig, eközben mégis egészen más lett, mint április 8-án reggel volt. A nagy kérdés most az: hogy jutottunk idáig, és mi jön most. Igyekszünk válaszokat találni.

Török Gábor úgy látja, a "konzervatív" megközelítés szerint – amely a korábban ismert adatokon, logikákon, mechanizmusokon, ráción alapul – nehéz elképzelni, hogy a Fidesz ne szerezzen legalább abszolút többséget. A folyamatok, a változások, a dinamika, a közhangulat alakulása, a "megérzés" azonban inkább a meglepetés irányába mutat.

A számok azt mutatják szerinte, hogy a Fidesz számára a legrosszabb forgatókönyv a szűk abszolút többség, és akár még a kétharmad közelébe sem lehetetlen kerülniük. A közvetett elemekből, a levegőben érezhető változásokból kiindulva azonban nem tartja elképzelhetetlennek, hogy a Fidesz végül kicsivel a 100 mandátumos vonal alá kerül.

A Fidesz listás eredménye véleménye szerint a 2014-es környékén alakulhat, ő pedig a részvétel függvényében 40-45 százalék közé, 100 fideszes mandátumra várja a kormánypárt eredményét. "Ha 40 alá kerül, az már komoly meglepetés lenne, de talán az sem elképzelhetetlen." Hozzátette ugyanakkor, hogy a feltételek más irányú változtatásával akár a Medián becslése is valósággá válhat, azaz akár a 142 mandátumos, minden eddiginél nagyobb többség létrejöhet.

Kétharmad? - a Medián elsöprő Fidesz-győzelmet mért A közvélemény-kutatók között nincs vita arról, hogy a Fidesz nyeri a vasárnapi választást, a győzelem arányáról azonban nincs egyetértés. Míg ugyanis a többség valószínűtlennek tartja ezt, a Medián a legfrissebb (a HVG e heti számában megjelenő) mérésében masszív kétharmadot mért a Fidesz-KDNP-nek.

Török szerint a Jobbik a szavazatok 20-25 százalékát szerezheti meg, és ha lesz meglepetés, azt inkább az ezt meghaladó, semmint azt ezt alulmúló eredményben tudja elképzelni. Egyéniben – a 2014-esnél érezhetően magasabb országos támogatottsággal és érezhető baloldali átszavazással – 5-10, de akár 10-20 győzelmet is arathat.

A baloldali pártok együttesen 30 százalék körüli eredményt érhetnek el szerinte, ami nagyjából megfelel e pártcsalád (beleértve az LMP-t is) 2010-es és 2014-es adatainak is. A legvalószínűbbnek azt tartja, hogy az MSZP-P kapja a legtöbb listás szavazatot, és hogy mindhárom párt megugorja a maga küszöbét. "Azaz a DK és az LMP az öt, az MSZP-P pedig a tíz százalékot. Ugyanez a többi kisebb baloldali pártról már nem mondható el: bár a Momentum közel lehet hozzá, de sem ők, sem az Együtt nem látszik esélyesnek az öt százalék átlépésére."

A koordináció nyomán ezek a pártok esélyesek lehetnek arra, hogy a 2014-esnél több egyéni mandátumot szerezzenek. Akkor tíz baloldali győzelem született, most ennek a duplája sem elképzelhetetlen Budapesten és néhány nagyvárosban. A visszalépéseknek köszönhetően ráadásul mind a három politikai erő – és még az Együtt is – nyerhet egyéni mandátumot.