«Kahjuks on küsimusi, kus meie lähenemised lähevad mõnede Balti riikide omadest lahku, kusjuures mõnikord diametraalselt. Selliste hulka võib arvata nii mõningaid ajalooaspekte kui ka tänapäeva sündmusi,» ütles diplomaat intervjuus BNSile.

Tema sõnul tekitavad Venemaas «õigustatud nördimust sellised aktsioonid nagu nelja aasta eest Tallinnas aset leidnud Nõukogude sõduri monumendi rüvetamine ja järgnenud mahavõtmine».

«Kellegi jaoks pole saladuseks, et Nõukogude Liit andis Euroopa fašismist vabastamisse otsustava panuse. Riik kandis kohutavaid inimkaotusi: hukkus üle 27 miljoni kodaniku. Nende seas oli venelasi, ukrainlasi, valgevenelasi, asereid, armeenlasi, kasahhe, juute ja paljude teiste rahvaste, sealhulgas Balti rahvaste esindajaid. Venemaa kui Nõukogude Liidu õigusjärglase moraalne kohus on hoida mälestust neist ohvritest, muu hulgas sõjahaudade korrashoiu kaudu,» lausus Azimov.

«Toon teise näite sündmustest, mis ei aita kaasa Venemaa ja Eesti vahelisele teineteisemõistmisele. Need on Eesti Vabadusvõitlejate Liidu regulaarsed kokkutulekud Sinimäel, kus osalevad «mõttekaaslased» teistest Euroopa riikides. See «liit» ühendab ligi 2000 Teise maailmasõja veterani, kes sõdisid fašistliku Saksamaa poolel, sealhulgas SS-i 20. diviisis. Tuletan meelde, et SSi üksuste, kaasa arvatud Eesti Leegioni tegusid kvalifitseeris Nürnbergi sõjatribunal, mille otsused on tänini jõus, kuritegelikeks. Nende nõndanimetatud veteranide kätel on miljonite inimeste, sealhulgas rahumeelsete elanike veri,» ütles Vene diplomaat.

Tema sõnul «teeb erilist muret fakt, et taolised kokkutulekud, nagu ka Erna-laadsed sõjamängud, toimuvad Eesti ametiisikute mahitusel. Sellised faktid on tänapäeva Euroopa jaoks vastuvõetamatud».

«Midagi samalaadset toimub ka Lätis. Me ei saa leppida igal aastal 16. märtsil korraldatavate Relva SSi kunagiste leegionäride «sanktsioneeritud» rongkäikudega, kokkutulekute ja kontsertidega, samuti mälestusaktsioonidega Lestene kalmistul, kuhu on maetud endised SS-lased. Kahjuks toimub leegionäride austamine Riias sisuliselt politsei kaitse all ning muutub rahvusradikaalide manifestatsiooniks,» ütles Azimov.

Tema sõnul teeb Venemaale «jätkuvalt muret Eesti ja Läti võimude diskrimineeriv poliitika venekeelse rahvusvähemuse suhtes. Jutt käib nii piiravatest seadussätetest, mis kitsendavad keelelisi õigusi, kui ka niinimetatud mittekodanike väljalülitamisest ühiskonna- ja poliitikaelust».

«On tähelepanuväärne, et selline murettekitav olukord on kujunenud Euroopa Liidus, mis tahab olla demokraatia ja inimõiguste järgimise etalon. Iseloomulik joon: Lätis on valimisõigus ELi riikide kodanikel, kes on viibinud Lätis üle 90 päeva. Samal ajal suur osa elanikkonnast – 360 000 inimest, kes on elanud selles riigis selle loomise hetkest peale, on sellisest õigusest ilma jäetud,» ütles Vene diplomaat.