Prioriteetide tutvustamist ja sellele järgnevat arutelu saab jälgida otseülekandes, tegemist on päevakorra teise punktiga. Peaministri sõnavõtt algab orienteeruvalt Eesti aja järgi kell 11.25.

Eesti saadikud eesistumisest



Nelja fraktsiooni kuuluvad kuus Eestist valitud parlamendiliiget on ühel nõul, et digitaalse ühtse turu väljaehitamine saab olema eesistumise ajal keskseks teemaks. Samuti on päevakorral ELi idapartnerluse edendamine ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika süvendamine.

„Edukas eesistumine tähendab eelkõige võimekust viia 27 eri karakteriga, erinevate rahvuslike ja geograafiliste eelistustega valitsust ühtsete, EL üldistele huvidele vastavate kokkulepeteni,“ ütleb Euroopa Rahvapartei fraktsiooni kuuluv Tunne Kelam. „See väljakutse on Eesti juhtpoliitikute ja ametnike võimekuse kullaprooviks.“

Kelami sõnul tuleb Eestil aidata kaasa võimalikult ühtse julgeoleku- ja kaitsepoliitika kujundamisele. „Ületada tuleb ebakindlus ja pragmaatilised kõhklused Venemaa agressiooni hindamisel ning tekitada uut dünaamikat idanaabruspoliitikas,“ märgib saadik. Samuti on vaja tagada nii ühtse digituru kui ühtse energiapoliitika tegelik rakendamine.

„Liikmesriikide valitsuste tasandil tuleb luua tingimused Euroopa Komisjoni algatatud dereguleerimise programmi elluviimiseks, mis hõlbustaks eeskätt väikeettevõtjate tegevust ja tugineks kindlalt lähimuspõhimõttel,“ lisab Kelam.

Sotsiaaldemokraate ja demokraate esindava Marju Lauristini hinnangul on Eesti eesistumise üheks peamiseks prioriteediks digitaalühiskonna arendamine. „Kuna Eesti on selles valdkonnas korduvalt liidriks tunnistatud, on meil kohustus sellega tegeleda ja võimalikult paljud eelnõud, mis digitaalteemasid puudutavad, lõpule viia.“

„Teine prioriteet on seotud meie pikaaegse vastutusega selle Euroopa osa eest, mis ei ole veel täielikult vaba ja demokraatlik. Idanaabruspoliitika on kindlasti üks Eesti prioriteete,“ lausub Lauristin.

„Samuti on oluline, et hoiame kodupublikut Eestis kursis sellega, mida eesistumine kaasa toob ning millised on Eesti kohustused, kuid ka võimalused enda arenguks sellel perioodil,“ räägib Lauristin.