Naponta egy évre elegendő napenergia érkezik a Földre, terjednek a szélerőművek, jönnek a negyedik generációs atomerőművek, de az áttörést a most készülő első fúziós erőmű jelenti. Francia-magyar energetikai konferencia volt Budapesten.

Elég lenne a Szahara 0,3 százalékát lefedni naperőművekkel, hogy egész Európát el lehessen látni megújuló energiaforrással. Ezért döntött úgy húsz jelentős német cég, hogy tárgyalásokat kezd egy óriási erőműpark megépítéséről. A projektet és a találkozót is a Desertec Foundation szervezi, a vállalat célja, hogy közel 100 gigawatt kapacitású naperőműparkot hozzon létre Észak-Afrikában.

A fenti képen piros négyzetek jelölik azokat a területeket, amiket le kéne fedni, hogy a világ, Európa, vagy a Közel-Kelet és Észak-Afrika (MENA) 2005-ös energiaigényét ki lehessen elégíteni, a legalsó négyzet pedig azt a területet jelöli, amin meg lehetne termelni a 100 gigawattot. A beruházást nehezíti, hogy a farmokat politikailag instabil országokban kellene létrehozni, ezért valószínűleg nem is egy területre összpontosítanának.

Akárhogy is, az együttesen létrejövő parkok a legnagyobb hálózatot adnák ki a világon – nyolcvanszor több elektromosságot termelnének, mint a Mojave-sivatagba tervezett társuk. Az áramot nagyfeszültségű vezetékeken keresztül szállítanák Európába a Földközi-tengeren keresztül, hogy a kontinens fogyasztásának egy jelentős részét napenergiából lehessen fedezni. A projekt még legalább 10-15 évre van a megvalósítástól, de a legkomolyabb szereplők már elkezdtek foglalkozni a beruházással.

A csapatban benne van a Siemens, a Deutsche Bank, valamint olyan energetikai cégek, mint az RWE vagy az Eon. Nyilatkozatuk szerint fontosnak tartják a küzdelmet a klímaváltozás ellen, de az is szerepet játszik elhatározásukban, hogy az egyre fogyó fosszilis energiaforrások mellett a napenergiában látják a megoldást egy 2050-es energiaválság megelőzésében. A beruházás viszont nem lesz olcsó, egy 100 gigawattos erőmű megépítési ugyanis legalább 400 milliárd eurós költséggel járna.

A farmok nemcsak Európának, hanem a térségnek is jól jönnének, mert a környékükön a megtermelt energia elhanyagolható részét felhasználva oázisokat lehetne létrehozni, amik enyhíthetnék a helyi lakosok egyre súlyosbodó vízproblémáit.

Az megújuló energiákkal foglalkozó európai hivatal vezetője, Herman Scheer azonban szkeptikus a beruházással kapcsolatban. Szerinte sokkal kisebb léptékben kéne gondolkozni, mert az óriási farmok komoly kockázatoknak lennének kitéve a homokviharok és a térség ellenségeskedő országai miatt. Mások azonban azt mondják, hogy éppen az ilyen megaprojektekkel lehetne csökkenteni a szén-dioxid-kibocsátásunkat, és csak jelentős beruházással lehet érdemben növelni a megújuló energiaforrások arányát.