Västsahara ockuperades 1975 av Marocko. I december 2012 ställde sig en majoritet i Riksdagen bakom en motion från Vänsterpartiet om att erkänna staten Västsahara.

– Erkännandet är en viktig signal till det västsahariska folket men även till Marocko om att vi inte godkänner deras ockupation. Vi har drivit frågan mycket länge, berättar Hans Linde, Vänsterpartiets talesperson i internationella frågor. Och nu har det äntligen gett resultat.

I dagsläget har ett 80-tal länder erkänt Västsahara. Sverige kommer att bli det första EU-landet. Men regeringen, som var emot beslutet, försöker just nu förhala verkställigheten.

I januari 2013 besökte Jonas Sjöstedt, Vänsterpartiets ordförande, och Hans Linde befrielserörelsen Polisario.

– Vi fick ett mycket fint bemötande i flyktinglägren, berättar Hans Linde. Vi träffade Västsaharas president och representanter från Polisario, men också helt vanliga människor.

– Från Polisario ser man beslutet i Sveriges Riksdag som en av de stora symbolsegrarna i modern tid. Man hoppas på en förskjutning inom EU så att fler länder följer efter med ett eget erkännande. Samtidigt är många västsaharier ganska uppgivna. Bland ungdomar pratas det öppet om att förhandlingarna inte lett till någonting och de funderar på om den väpnade kampen är ett bättre alternativ, säger han.

Idag avskiljs det ockuperade Västsahara av en 200 mil lång mur och och miljontals landminor. Det befriade Västsahara och flyktingarna har ingen del i de rikedomar som finns i form av fiske och fosfat i den ockuperade delen. Det beräknas att 70 procent av världens fosfortillgångar finns just i Västsahara och Marocko.

FN har fördömt ockupationen av Västsahara. Ändå händer inget? Varför?

– Det beror på att Marocko har mäktiga allierade i Spanien och Frankrike som också har stora ekonomiska intressen och nära band med Marocko. Dessa länder har i sin tur fått med sig EU. Därför är beslutet i Sveriges Riksdag så viktigt.

För 20 år sedan utlovades en folkomröstning för Västsaharas folk. Kommer den att bli av?

–Möjligheterna idag är mycket små om det inte sätts en mycket hårdare press på Marocko. Marocko har förhalat en folkomröstning i 20 år och omvärlden har tillåtit det.

EU har nu upprättat ett handelsavtal med Marocko. Hur ser du på det?

– Det var olyckligt att man ingick ett handelsavtal från början, man ska inte ingå avtal med ockupationsmakter, säger Hans Linde. Nu när det ändå finns har vi lyft frågan i Riksdagen om en tydligare produktmärkning.

– Coop, Axfood med flera butikskedjor har sagt att de inte ska sälja västsahariska produkter, men det är svårt för dom att avgöra varifrån varorna egentligen kommer.

Krisen i Europa slår hårt även mot de västsahariska flyktingarna. I lägren finns små möjligheter att odla och de flesta flyktingar är helt beroende av hjälp utifrån. Många kommuner och regioner i Spanien har tidigare, till skillnad från centralregeringen, gett humanitärt stöd, men det har nu minskats med 60 procent. Exempelvis avslutas nu ett spanskt projekt som ger alla skolbarn frukost.

Hans Linde har lyft frågan om ökat humanitärt stöd till flyktingarna i Riksdagen, genom en interpellation till biståndsminister Gunilla Carlsson. Vänsterpartiet vill att stödet ökar, både från Sverige enskilt och att biståndsministern också verkar för ökat stöd från EU och FN.

Idag förmedlar Sverige ett stöd på 32 miljoner kronor under tre år. Det är i form av kläder och konserver med makrill. Makrillen är oerhört uppskattad i lägren och trots att flyktingarna endast får en burk per månad utgör makrillen för många den enda källan till protein.

Bildtext: Hans Linde och Jonas Sjöstedt besökte bland annat den västsahariska kvinnoorganisationen. De har hand om frågor som jämställdhet, it- utbildning och idrott.

Foto: José Gutierrez