La vicepresidenta del govern de Mariano Rajoy, Soraya Sáenz de Santamaría, ha afirmat aquest dijous al migdia que la gran manifestació de Brussel·les, que ha reunit uns 45.000 catalans en defensa del seu Govern i dels presos polítics, ha estat possible per la condició d'espanyols dels manifestants. Ha estat "gràcies al seu DNI espanyol", dels concentrats, ha dit, que la capital belga s'ha pogut omplir de bufandes grogues, banderes i pancartes. El document d'identitat de l'Estat és, per la líder popular, un símbol de la Constitució i de la integració de l'estat espanyol a les institucions europees, i és a través d'ell que els manifestants obtenen els drets de circulació i de manifestació que els han permès anar fins a la capital de Bèlgica per protestar contra l'actitud del govern espanyol envers l'independentisme.

Acompanyada del portaveu del govern espanyol, Íñigo Méndez de Vigo, durant la compareixença posterior al consell de ministres espanyol d'aquest mateix matí, Sáenz de Santamaría ha respost d'aquesta manera a la pregunta que li ha fet un periodista en relació a la manifestació que està tenint lloc a Brussel·les aquest mateix dijous. La vicepresidenta espanyola ha aprofitat una altra pregunta per carregar contra la independència, que ha qualificat de projecte '"impossible, immadur i inviable". En aquest sentit, també ha dit que comportament dels polítics catalans al llarg del procés, i en vista dels resultats -"està 'kaput'", ha afirmat- "diu més de la seva incompetència que de les seves idees".

La vicepresidenta del govern espanyol també ha parlat dels efectes de l'aplicació de l'article 155 de la Constitució espanyola i del conseqüent govern directe de Catalunya des de Madrid. En aquest sentit, Sáenz de Santamaría ha donat les gràcies als treballadors de la Generalitat que han permès que "l'administració ordinària" de Catalunya funcioni bé i que els serveis públics no hagin estat perjudicats per la inestabilitat política derivada de la suspensió de l'autonomia catalana i ha reivindicat la convocatòria de 2.000 noves places de mestres i professors -acordada pel Govern de Carles Puigdemont mesos enrere- com una de les mostres de l'eficiència del control directe de Moncloa sobre l'administració autonòmica catalana.