Més de 100.000 euros per estudiar la viabilitat de construir un aeroport al país. Aquesta és la quantitat que la Cambra de Comerç va aprovar en el ple del passat 30 de maig per assentiment amb l’objectiu de tenir a finals d’any un projecte que indiqui si és possible disposar d’aquesta infraestructura al Principat. Així ho va explicar ahir a EL PERIÒDIC el president de la Cambra de Comerç, Miquel Armengol, tot assegurant que l’objectiu de la iniciativa és «connectar Andorra més enllà de les fronteres europees». «La idea és fer vols llargs fora d’Europa amb destins com Dubai o Nova York sense haver de passar per fronteres, ni cues, ni franquícies, i sense preocupar-nos per si la carretera està tallada per la neu», va exposar. Amb l’aprovació d’aquest pressupost extraordinari per fer l’estudi, Armengol demostra el seu convenciment sobre la necessitat de la instal·lació aèria, tal com ja va proposar el dia que es va presentar com a nou president de la Cambra fa només dos mesos.

Armengol té clar que un aeroport farà créixer la inversió estrangera i ajudarà al comerç del país

L’estudi es durà a terme en tres fases, de manera que si la primera dona un resultat positiu es passarà a la segona, i de ser també viable se seguirà amb la tercera i última fase. Segons Armengol, cada una costarà aproximadament un terç dels poc més de 100.000 euros del total pressupostat. En tot cas, el president de l’ens està convençut que la infraestructura és viable i necessària, ja que, segons va indicar, «diverses empreses especialitzades ens han dit que és possible» i tindrà un «gran retorn econòmic» pel país.

Un terreny ja escollit

Segons Armengol, l’aeroport no és incompatible amb l’heliport ni portarà tampoc tants problemes per determinar el lloc on construir-lo. Segons el líder de la Cambra, l’estudi de viabilitat ja es farà sobre un terreny concret que ja tenen escollit tot i que encara no el vol revelar «perquè no passi com amb l’heliport i es cremi abans d’hora». Amb tot, va assegurar que «no és un lloc conflictiu» perquè «no molestarà a ningú». Així, va afegir que s’utilitzaran «avions moderns i que no fan soroll» en un lloc en el qual «no hi ha edificis».



A més, Armengol va deixar clar que el que ha d’oferir l’hipotètic futur aeroport del Principat «no té res a veure» amb el que ofereix el de la Seu d’Urgell. «A la Seu els vols són regulars i curts i la nostra idea és oferir vols llargs i per turisme de luxe», va comentar. En aquest sentit va afegir que calculen que podrien arribar al país fins a 100.000 persones cada any a través d’aquest aeroport però que el que importa «no és la quantitat, sinó la qualitat» dels turistes. Per això, «caldrà estudiar unes tarifes que permetin filtrar el turisme que ve».

Retorn econòmic

Malgrat que encara no es té cap projecte que quantifiqui quin retorn econòmic pot tenir la infraestructura pel país, el president de la Cambra es va mostrar segur que tindrà una repercussió positiva no només perquè permetrà que entri gent d’alt poder adquisitiu, sinó perquè també cridarà l’atenció de les empreses. «Hi ha moltes empreses que no venen per no fer tres hores de cua per entrar el país. Un aeroport ens ajudarà a incrementar la inversió estrangera», va augurar.



Armengol compta amb el «suport tècnic» del Govern

El president de la Cambra de Comerç, Miquel Armengol, va assegurar ahir que l’estudi de viabilitat per construir un aeroport compta amb «el suport tècnic» del Govern amb aspectes com per exemple informació sobre la meteorologia. En aquest sentit, Armengol va informar que un cop tinguin el projecte acabat, i en cas de ser positiu, el faran arribar a l’Executiu però que, des del seu punt de vista, «és millor que ho faci la Cambra de Comerç perquè anirà més ràpid».



Preguntat en roda de premsa, el portaveu del Govern, Jordi Cinca, va indicar que estudiar les propostes és positiu especialment quan és un estudi que «ens ha de proporcionar dades tècniques, objectives i fiables sobre la viabilitat», tot afegint que de moment «en cap cas s’està parlant ja de construir res». Així, va afegir que la Cambra i el Govern col·laboren per «millorar l’oferta del país i la seva realitat econòmica». H