De fem norrdiska länders flaggor vajar på en trävägg.

De fem norrdiska länders flaggor vajar på en trävägg.

En nordisk union skulle bestå av 27 miljoner människor och tillsammans skulle vi äga fem procent av världens aktier, menar bankchefen Eirik Winter. Joakim Strand (SFP) välkomnar idén medan samlingspartisten Kimmo Sasi ser svårforcerade problem.

Idén om att fösa samman de nordiska länderna i en förbundsstat är inte ny eller ens en obeprövad tanke. Från 1397 till 1523 ingick vi i Kalmarunionen som bildades av två huvudsakliga orsaker.

De nordiska folken hade mycket gemensamt, som till exempel språk och kultur. Den andra orsaken var tyskarnas expansion, eftersom tyska Hansan hade fått stor makt i Norden och unionen fungerade då som en tydlig motvikt.

Liknande argument i dag som på 1300-talet

De senaste åren har liknande tankar på en nordisk union väckts till liv igen och dagens argument för en union påminner mycket om de som fördes fram under 1300-talet.

Idén tog fart när Eirik Winter, nordisk chef för den franska storbanken BNP Paribas, skrev ett debattinlägg i Dagens Industri i oktober ifjol där han föreslog att de nordiska länderna bör bilda en union.

- Jag tror att idén låg rätt i tiden. Det är ingen unik idé i sig, men faktum är att det är bara småsaker som skiljer oss åt. Likheterna är otroligt slående.

BNP Paribas Nordenchef Eirik Winter föreslår en nordisk union. Bankchefen Eirik Winter Bild: Eirik Winter

Winter tog kontakt med företagsledare, forskare och politiker. De flesta var rörande överens om att en nordisk enhet innebär en starkare röst globalt.

- Tillsammans skulle vi vara 27 miljoner människor med en total ekonomi som skulle placera oss på tionde plats i världen. Vi får också ett säte vid G20, gruppen för de nitton större ekonomierna och EU.

Nordens röst skulle bli starkare

Enligt Winters beräkningar skulle vi med vår gemensamma ekonomi bli en stark röst på världsarenan.

- Den norska oljefonden äger två procent av alla aktier globalt. Lägg till svenska, finska och danska pensionsfonder så skulle vi tillsammans äga uppåt fem procent av alla världens aktier.

Även om de nordiska länderna har mycket gemensamt som språk och kultur, finns det också många saker som skiljer oss åt.

Norge är inte medlem i EU, och Sverige och Danmark står utanför eurosamarbetet.

- Vi ska inte stirra oss blinda på strukturer och juridik. Vi lägger fram vår sak och vår idé och så sätter vi oss gemensamt vid det globala bordet.

Winter påpekar att det främst handlar om värderingar och där är vi lika till nästan hundra procent.

Mindre viktigt var huvudstaden är placerad

Hur en nordisk union skulle se ut i praktiken har Winter också hunnit skissa på. Han förespråkar en roterande huvudstad på två år.

Efter tio år har alla fem länder haft den lagstiftande församlingen närvarande.

- Samtidigt är det mindre viktigt var den nordiska huvudstaden är placerad eftersom folk rör på sig så mycket. Dessutom för framtiden med sig digitala omröstningar och möten. Huvudstaden som symbol för maktens säte har inte längre samma tyngd.

Klar uppdelning av beslutsfattandet

Vad beträffar politiken och vad som bestäms på nationell nivå respektive unionnivå, ser Winter en klar uppdelning.

- Frågor som rör ekonomi, försvar, energi, migration, EU och liknande instanser sköts gemensamt. Sen kan en stor del skötas genom lokalstyre.

Winter menar att lokala frågor som till exempel skolor har inte så stor betydelse vid det globala förhandlingsbordet.

Om en nordisk union blir en verklighet menar Winter att vi också går mot en ljusare framtid här i norr.

- Vi skulle ha ett betydligt större inflytande globalt, vi kunde ställa krav på omvärlden i fråga om hållbarhet, där vi redan nu är världsledande.

Winter påpekar att vår beroendeställning av internationella försvarsallianser också skulle minska avsevärt om vi satsade på ett gemensamt högteknologiskt försvar inom Norden.

Winters idé har fått gehör bland företagsledare.

- De är otroligt stödjande och tänker globalt. Men också vanliga människor på små orter och ställen understöder tanken. De känner sig också hotade av vad som händer i världen.

Winter menar att om vi sätter ihop våra grundvärderingar och får större makt genom ekonomiska och försvarsmässiga medel ökar vi tryggheten för alla nordbor.

Politikerna har däremot inte välkomnat idén i samma utsträckning.

- Tyvärr faller det ofta på politiken och politikerna vill väl rädda sina jobb.

Politiker ser stora möjligheter och kolossala problem

Riksdagsledamot Joakim Strand (SFP) förhåller sig positivt till tanken på en nordisk union.

- Jag är personligen en stor anhängare av allt som har att göra med det nordiska och tycker det vore fantastiskt om vi kunde betraktas som ett enda land.

Allt som stärker det nordiska, stärker också svenskans ställning i Finland ― Riksdagsledamot Joakim Strand (SFP)

Strand ser enbart fördelar med en nordisk union. De ekonomiska musklerna en sammanslutning medför innebär också att vi i högre grad lockar till oss internationella investeringar.

- Dessutom skulle vi vara en balanserande kraft mellan öst och väst. Samtidigt också en starkare röst inom EU.

Svenskans ställning i Finland skulle stärkas

Strand tror däremot inte att en nordisk union realiseras inom en nära framtid.

- Landsgränserna rivs inte upp imorgon, men jag hoppas att vi redan nu mellan öronen tänker på Norden som en gemenskap och att vi inom EU skulle prata som en gemensam nordisk röst. Då är det heller inte så stor skillnad när det formella beslutet fattas.

Joakim Strand välkomnar en nordisk union. Joakim Strand Bild: Yle/Anna Ruda

- Vi måste också komma ihåg att allt som stärker det nordiska, stärker också svenskans ställning i Finland.

Samlingspartisten Kimmo Sasi är välbekant med förslaget på en nordisk union men ser så många problem att han anser att det faller på sin egen orimlighet.

Det betyder att Sverige och Finland skall ansluta sig till NATO och Norge och Island bör ansluta sig till EU. Det här innebär kolossala problem

― Samlingspartisten Kimmo Sasi.

- Om vi vill ha en förbundsstat så bör vi också ha en gemensam utrikespolitik. Det betyder att Sverige och Finland skall ansluta sig till NATO och Norge och Island bör ansluta sig till EU. Det här innebär kolossala problem.

Kimmo Sasi i Hangö i samband med Folktingets session 12-13.5.2017 Bild: Yle / Bengt Östling

Sasi är övertygad om att tanken på en union är omöjlig på kort sikt, men han vill ändå att det nordiska samarbetet skall intensifieras.

- Vi kunde införliva lagstiftningssamarbete mellan de nordiska länderna på nytt. Ännu på 1950- och 60-talet skapade vi rätt liknande lagar men det har upphört.

I det långa loppet kunde Sasi tänka sig att vi kunde ingå i en förbundsstat där utrikes- och säkerhetspolitiken skulle vara gemensam.

- Åtminstone i hundra år kommer vi att ha nationella parlament som stiftar lagar som är också enbart nationella.