Omkring 800 nordafrikanska gatubarn, främst från Marocko, bedöms finnas i Sverige. Många av dem håller till i Stockholm och Göteborg där de, enligt polisen, bland annat livnär sig på småbrottslighet som ficktjuveri

Marocko och Sverige kom nyligen överens om att tillsätta en kommittè för att diskutera hur ungdomarna ska kunna återföras till Marocko. Enligt Ygeman kommer diskussionerna bland annat att handla om hur de ska kunna identifieras, hur de ska transporteras tillbaka till Marocko och hur de ska tas om hand i hemlandet.

.- Jag är inte främmande för att vara med och bidra exempelvis till barnhem eller omhändertagande när de här ungdomarna återvänder till Marocko, säger han.

Framförallt är detta ett sätt att garantera att de här barnen inte lämnas vind för våg, att det finns ett ordnat mottagande.

Låsa in

I väntan på att sådana frågor ska lösas vill inrikesministern också få fram fler boendeplatser i Sverige där ungdomarna kan låsas in och få den hjälp och det stöd de behöver. Det handlar om boendeplatser som drivs av Statens institutionstyrelse (SIS). De har låsbara platser för tvångsvård av unga och för sluten ungdomsvård. Ygeman pekar på att det är för lätt att avvika från de HVB-hem som används i dag.

Man klarar inte att hålla dem på den platsen de ska vara, säger han.

Ygeman understryker att ungdomarna måste bort från gatan.

Skyddslag

Det är oansvarigt att låta barnen vistas i de här miljöerna där de riskerar att råka ut för människohandel, för misshandel och är en fara både för sig själva och sin omgivning, säger han.

Ygeman pekar på att den skyddslagstiftning som finns för svenska ungdomar även kan användas för de utländska gatubarnen

Regeringen gav i oktober SIS i uppdrag att se över möjligheterna att ta fram minst tusen boendeplatser för ensamkommande barn. SIS betonar vikten av att en sådan verksamhet skiljs åt från den ordinarie verksamheten och uppger att det i dag inte finns ledig kapacitet. SIS avvaktar nu besked från socialdepartementet hur arbetet ska fortsätta.