Fra og med 1. januar kan alt av NRKs arkivmateriale bli tilgjengeliggjort på nett.

Tidligere har innviklede rettigheter stanset gjenbruken av noen av tidenes mest populære serier, men en ny avtale mellom NRK og rettighetshaverorganisasjonen Norwaco sikrer nå at publikum kan få tilgang til alt NRK har produsert eller finansiert siden 1960.

Labbetuss (Geir Børresen) og Vibeke Sæther fra Barne-TV. Foto: NRK / NRK/Arkiv

Enorm etterspørsel

– Nå kan vi åpne opp vår felles kulturarv fra forrige århundre radio og TV, og på den måten gi folk anledning til å gjenoppleve nostalgiske øyeblikk, og gjensyn med det som er historiske opplevelser, sier Olav Nyhus, juridisk direktør i NRK til NRK.no.

Et kjapt søk i NRKs elektroniske publikumsservice viser at det til tider har vært enorm etterspørsel etter mange serier som gikk før årtusenskiftet.

LES: Eia og Tuftes gjennombrudd blir tilgjengelig på NRK.no

De siste månedene har debatten rundt Jul i Skomakergata gått varm, etter at NRK prioriterte en annen produksjon som sin julekalender.

Minst 1200 personer har ringt eller skrevet til NRK og bedt om å få serien tilbake. I tillegg har svært mange engasjert seg i sosiale medier.

Nå får de også ønsket oppfylt på nett.

Hvilke serier ønsker du deg? Send oss dine ønsker her!

Disse karene hadde sin storhetstid i forrige århundre. Nå kan de gjøre comeback i nett-TV. Foto: Sverre Følstad / Scanpix

At den nye avtalen er i boks betyr at du fra årsskiftet vil ha mulighet til gjensyn med Fysikk på roterommet, Romligane, Pompel og Pilt, spenningsserien Rød snø og det meste av annet innhold NRK har produsert eller finansiert.

Jobben med å digitalisere hele NRKs arkiv er ikke liten, men den har også foregått en stund. Det er anslått at NRKs kostnader i forbindelse med arbeidet vil være i hundremillionersklassen fram til 2019.

Foreløpig fram til 2019

Bård og Haralds første humorserier kan igjen sees på NRK. Foto: NRK

– Vi startet digitalisering for lenge siden, og vi tenkte ikke bare på publisering, men på konservering. Den investeringen hadde vi gjort uansett. Når vi snakker om verdien av det vi publiserer, er det ikke slik at verdien stiger i løpet av tiden, vi må se hvor glade publikum er i dette tilbudet, sier Nyhus.

– Tidligere måtte vi klargjøre rettighetene enkeltvis. I og med at det i mange tilfeller er mange rettighetshavere, måtte vi kontakte hver og en for å gjøre program tilgjengelige. Det trenger vi ikke lenger gjøre, sier han.

Avtalen har tatt tre år å forhandle fram, og begge parter beskriver prosessen som nybrottsarbeid. Til tross for at arbeidet er ventet å ta lang tid å ferdigstille, går den ut i 2019, etter bare seks år.

– Hvorfor bare seks år?

– Dette er en helt ny avtale, og vi må se på hvordan bruken blir i framtida. Hvis dette viser seg å bli populært, kan vi se om vi vil utvide avtalen i fremtiden, og tilby nyere materiale, for eksempel.

– Men det er ikke gitt at alt har så stor verdi. Det er mye gull i NRKs arkiver, men jeg mistenker at det også er en del gråstein. Og alle er kanskje ikke geologisk interessert, sier Nyhus.

Motparten i forhandlingene har vært Norwaco, organisasjonen som ivaretar rettighetshavernes interesser. Etter tre år er de begeistret for endelig å ha signert med NRK.

– Det er gledelig at denne arkivskatten åpnes. Det er positivt for våre medlemmer at det de har medvirket i kommer ut, og at vi kan bidra til å åpne arkivet for publikum. Det betyr også at det går penger tilbake til rettighetshaverne, sier direktør Cathrine Nagell i Norwaco til NRK.no.

– Det har vært en lang prosess, for det er nybrottsarbeid når vi ikke har hatt denne typen avtale før.

– Men avtalen løper altså bare til 2019. Er det grunn til å tro at det vil bli harde forhandlinger da?

– Begge parters intensjon at dette er en avtale som skal videreføres. Det er første gang vi har en slik arkivavtale, så vi ønsket en tidsbegrensing. Dermed kan vi stoppe opp og se hvordan tilbudet mottas og brukes.