Kan ikke garantere at falske basestasjoner ikke var norsk utstyr

Før jul avviste justisminister Anders Anundsen (Frp) at mobilovervåkingsutstyret kunne være norsk. Nå kan han ikke lenger garantere det.

Før jul i fjor avslørte Aftenposten signaler fra det som høyst sannsynlig var aktive falske basestasjoner, såkalte IMSI-catchere, flere steder i Oslo sentrum. Justis- og beredskapsminister Anders Anundsen (Frp), kan ikke garantere at det ikke var utstyr norske myndigheter. PST-sjef Benedicte Bjørnland startet etterforskning etter Aftenpostens avsløringer. Christensen, Marte

6. mars 2015 20:51 Sist oppdatert 6. mars 2015

Samtidig mener Anundsen at funnene fra Aftenpostens undersøkelser kan være "ordinære basestasjoner som i en periode har fått oppjustert styrke".

Opplysningene kommer frem i et nytt brev til Stortinget denne uken, hvor Anundsen svarer på flere spørsmål om falske basestasjoner fra justiskomiteen.

Anundsens uttalelser kommer mens etterforskningen fortsatt pågår og uten at Politiets sikkerhetstjeneste (PST) har snakket med flere sentrale kilder som bisto Aftenposten med å kartlegge mobilovervåkingsutstyr i Oslo.

Her kan du lese alle mobilspionasje-sakene til Aftenposten.

Gjorde egne funn

Før jul i fjor avslørte Aftenposten signaler fra det som høyst sannsynlig var aktive falske basestasjoner, såkalte IMSI-catchere, flere steder i Oslo sentrum.

Bare timer før saken ble publisert 12. desember gjennomførte Nasjonal sikkerhetsmyndighet, med teknisk bistand fra PST, nye egne undersøkelser somkonkluderte med at det var gjort "funn".

Tre dager senere besluttet PST og Oslo politidistrikt at det var "rimelig grunn" å starte etterforskning.

Da: Avviste norske myndigheter

Den gang Anundsen at det "fremstår som utenkelig" at dette kunne skyldes falske basestasjoner som norske myndigheter benytter.

— Jeg tror du skal lete lenge i loven etter hjemmel for denne typen virksomhet,sa Anundsen til Aftenposten.

Nå: - Norge kan bruke slikt utstyr

I brevet til Stortingets justiskomité svarer Frp-statsråden slik på spørsmålet fra justiskomiteen om han kan "garantere at de falske basestasjonene/ imsi-catcherne Aftenposten har avdekket ikke er utstyr fra norske myndigheter?":

"Norske myndigheter kan benytte denne typen utstyr", og viser til straffeprosesslovens paragrafer 216a, 216b og 222d og politiloven § 17d (se faktaboks).

Anundsen understreker også at det må foreligge kjennelse fra retten eller etter beslutning fra påtalemyndigheten med rettens etterfølgende kontroll.

"I tillegg brukes metoden i enkelte nødrettssituasjoner", legger han til.

- Helt lovlig utstyr kan gi utslag

Ifølge statsråden kan Aftenpostens funn skyldes helt lovlige basestasjoner.

"En må også ta i betraktning at helt lovlig utstyr, som for eksempel ordinære basestasjoner som i en periode har fått oppjustert styrke, kan gi utslag som de Aftenposten har funnet", skriver han.

Anundsen ønsker ikke å kommentere brevet eller svare på spørsmål om saken.

Fra kilder som kjenner etterforskningen får Aftenposten opplyst at PST mener forklaringen på avisens funn er variasjoner i signalstyrken i mobilnettet og bruk av signalforsterkere.

Denne påstanden blir kontant avvist fra dem som utførte målingene i Oslo.

Avviser at de har konkludert

PST har ikke prøvd ut eller brukt den samme typen utstyr Aftenposten benyttet, men har slått fast at de har tilgang til "bedre utstyr" – uten at de vil kommentere hva dette er.

Trond Hugubakken, kommunikasjonsdirektør i PST, ønsker ikke å svare på Aftenpostens spørsmål.

— Etterforskningen pågår fortsatt, så PST har ikke trukket noen konklusjoner enda, sier han.

Reagerer på redegjørelsen

Aftenpostens 25.000 målinger før jul ble utført med kontraetterretningsutstyr som brukes i en rekke land til å avsløre mobilspionasje.

Kyrre Slettsjøe, daglig leder for sikkerhetsselskapet Cepia Technologies, som var med på Aftenpostens undersøkelser, ble innkalt til avhør av PST lille julaften.

Da han ytret ønske om å ha med seg advokat, fikk han beskjed om at han kunne bli pågrepet.

— Det ble klart for meg tidlig i avhørene at hovedinteressen var å finne eventuelle feil med målingene, ikke å finne de som sto bak overvåkingen, sier Slettsjøe, som har lang erfaring fra den norske etterretningstjenesten.

— Jeg kan vanskelig se for meg at de kunne klare å finne noen overvåkere, da de kom så sent i gang med sine egne undersøkelser, sier han.

Falske basestasjoner kan slås av på et øyeblikk, og da er de i praksis umulig å finne. Som Aftenposten tidligere har skrevet, forsvant signalene etter at avisen skrev om saken før jul.

— Fordrer evne til å lese manipuleringen

Sikkerhetsekspertene som har bistått Aftenposten, peker på at for å avsløre mobilovervåking er det avgjørende å analysere protokollene som sendes ut for å lokke til seg mobiltelefoner.

Infrastrukturen i GSM-nettet sender instruksjoner til mobiltelefonene tilkoblet nettet via protokoller. Falske basestasjoner tiltrekker seg mobiltelefoner ved å «manipulere» disse signalene.

— Deteksjon av falske basestasjoner fordrer evne til å «lese» denne manipuleringen, ikke til måling av signalstyrker og variasjon av disse i seg selv. Dette syntes ukjent for PST, mener Slettsjø.

Før jul la Anundsen frem et forslag som åpner for en meget kraftig utvidelse av PSTs og politiets hjemler for å bruke falske basestasjoner.

Forslaget har møtt hard kritikk fra en rekke høringsinstanser.

PST møtte opp uanmeldt i Aftenpostens lokaler

Kort tid etter at Anders Anundsen (Frp) hadde redegjort om mobilovervåkingsaken i Stortinget, dukket PSTs etterforsker opp i Aftenpostens lokaler i Akersgata.

Aftenposten utleverte store mengder rådata som lå til grunn for undersøkelsene til PST. Sikkerhetsselskapene som avisen hadde brukt som kilder i sakene, ble kalt inn til flere lange avhør rett før jul.

I tillegg dukket to etterforskere fra PST og Oslo politidistrikt opp uanmeldt i Aftenpostens lokaler og ba om å få møte en av journalistene i saken til en "samtale" umiddelbart.

PST ba også om å få utdelt telefonnumre og IMSI-numre Aftenposten hadde brukt i saken, noe avisen ikke etterkom.

Fakta Slik bruker norsk politi falske basestasjoner Politiet og Politiets sikkerhetstjeneste kan "uten tillatelse fra myndigheten ta i bruk frekvenser som er tildelt andre, dersom vilkårene for identifisering av kommunikasjonsanlegg" er til stede.Politiet kan bruke metoden når det er «skjellig grunn til mistanke» om lovbrudd som kan straffes med mer enn 10 års fengsel.Metodene kan også brukes for å forhindre lekkasjer av sikkerhetsgradert informasjon, spionasje, terrorplanlegging, sabotasje, ulovlig forstyrrelse av samfunnsordenen,Falske basestasjoner kan også brukes til å oppklare grove narkotikaforbrytelser, hvitvasking og grove ran.Lovhjemmelen er regulert av straffeprosessloven §§ 216a, 216b, 222d og politiloven § 17d, samt lov om elektronisk kommunikasjon. Vis mer

Fakta Mobilovervåking Aftenpostens kartlegging av mobilovervåkingsutstyr i Oslo avslørte at hemmelige, falske basestasjoner, såkalte IMSI-catchere, høyst sannsynlig var i bruk rundt flere sentrale bygninger i hovedstaden.Signaler fra det som høyst sannsynlig var seks falske basestasjoner ble oppdaget utenfor Stortinget, regjeringskontorene og statsministerboligen.Aftenpostens undersøkelser med kontraetterretningsutstyr viste også at det med høy sannsynlighet sto hemmelige sendere på Aker brygge og Tjuvholmen.Disse kan overvåke bevegelsene til alle mobiltelefoner i og utenfor bygningene, men kan også brukes til å avlytte samtaler.Da Aftenposten sendte funnene til Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM), gjorde de egne målinger og bekreftet egne funn.Det er ukjent hvem som står bak.Både PST og Oslo-politiet iverksatte etterforskning, en uke etter å ha fått funnene første gang, anmodet PST om å få alle utlevert grunnlagsdata fra Aftenpostens saker.Alle sakene om mobilspionasje finner du her. Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding