Anders Danielsen Lie med knallhardt angrep på «den rusliberale skravleklassen»

– Jeg mener man bør løfte frem de mulige, positive sidene ved rusmidler, svarer kommentator Aksel Braanen Sterri.

Bård Standal (t.v.) og Aksel Braanen Sterri (t.h) er blant de Anders Danielsen Lie kritiserer. Geir Dokken // Victoria Stevens // Cornelius Poppe/ NTB scanpix

8. jan. 2017 19:01 Sist oppdatert 31. januar 2017

«Noen driver en kampanje for å gjøre enkelte rusmidler til stuerene legemidler, til tross for at det er tvilsomt om nytten oppveier risikoen,» skriver lege og skuespiller Anders Danielsen Lie i et essay i Aftenposten.

Han mener det sitter en heiagjeng klar for å reklamere for produktene på sosiale medier hver gang rusmidler viser seg som lovende legemidler i kliniske studier. «Som om de var konsulenter i et legemiddelfirma,» skriver han.

Danielsen Lie er kjent som skuespiller i flere norske og utenlandske spillefilmer og fra NRK-serien «Nobel», men praktiserer også som allmennlege på deltid.

– Ligner på overdrivelsene rundt «lykkepillen»

– Du kaller det «en kampanje» – men det er vel tross alt en liten minoritet som mener dette?

– De siste årene har seriøse aviser og medier internasjonalt hatt en veldig positiv omtalte av rusmidler som lovende legemidler i psykiatrien. Artiklene ligner på hverandre og overselger effekten som noen av disse rusmidlene viser seg å ha i ganske små studier, sier han.

– Det virker som om man allerede har bestemt seg for at psykedeliske stoffer som MDMA (ecstasy) vil være en behandlingsmessig revolusjon, uten at dette er dokumentert.

Det minner om måten mediene omtalte nye psykofarmaka på i 1990-årene, som «lykkepillen» Prozac, mener han.

– Jeg synes det er synd at ikke flere fra legestanden har deltatt i debatten. Folk med kompetanse kunne bidratt med interessante perspektiver, sier Anders Danielsen Lie. Tor G. Stenersen

– Hvor går grensen for hva rusmidler skal behandle?

Lie mener «rusliberalerne» i Norge er en gruppe skriveføre, kloke folk, og berømmer dem for å ha klart å få til et ruspolitisk paradigmeskifte.

Han er selv tilhenger av en avkriminalisering av alle narkotiske stoffer og en mer human narkotikapolitikk.

– Men det er sammenblandingen mellom dette og iveren for å få rusmidler godkjent som legemidler jeg er motstander av, understreker han.

– Hvor farlig mener du disse synspunktene er?

– Rusmidler er potente ved mange ulike tilstander. Vi bør ha en etisk debatt om hva det er riktig å behandle med rusmidler, og hvor grensen går for hva som er normalt, sier han.

– Jeg frykter at rusmidler kan bli brukt for å behandle milde og moderate psykiske plager. Etter avkriminalisering av narkotiske stoffer kan dette fort bli en ny jaktmark for legemiddelfirmaene.

Folket sier nei til legalisering av hasj – men helseministeren vil ha slutt på straff og bøter for narkotikabruk.

«Cheerleader for den rusliberale skravleklassen»

Lie beskriver kommentator i Dagbladet, Aksel Braanen Sterri, som «en slags cheerleader for den rusliberale skravleklassen,» og mener hans ytringer om rus er mer preget av «glødende aktivisme enn kjølige betraktninger.»

Dagbladet-kommentator Aksel Braanen Sterri synes det er greit at man bruker prestasjonsfremmende piller for å jobbe mer effektivt. Cornelius Poppe/ NTB scanpix

Ifølge Sterri har forskningen på illegale, narkotiske stoffer ligget død siden 70-tallet.

– Det jeg og mange andre stiler spørsmål ved, er om det er mye bra ved virkningen av disse stoffene som vi ikke får utnyttet, nettopp fordi de er ulovlige og derfor forskes lite på. Alle tror at de er mye farligere enn de er. Jeg mener man bør løfte frem de mulige, positive sidene ved dem, sier han.

Sterri sier forskningen som foregår på bruk av ulike psykedeliske stoffer er veldig spennende, som bruk av fleinsopp i psykoterapi og som lindring for døende pasienter.

– MDMA (ecstasy) ser ut til å ha lovende resultater mot depresjon og posttraumatisk stressyndrom, påpeker Sterri.

– Ikke galt å bruke prestasjonsfremmende stoff på jobb

– Mener du fremdeles at ukonsentrerte studenter bør ta ADHD-medisinen Ritalin for å få bedre prestasjoner, slik du skrev i en kronikk i Universitas i 2013?

– Vi bruker jo det prestasjonsfremmende stoffet kaffe dagen lang på kontoret. Slik jeg ser det, er det ikke galt å bruke et prestasjonsfremmende stoff som Modafinil for å gjøre en jobb på seks timer istedenfor åtte, sier Sterri.

Han sier dette stoffet har få bivirkninger sammenlignet med Ritalin.

(Modafinil er et sentralstimulerende stoff som brukes først og fremst mot narkolepsi, men også mot ADHD – red anm.)

– Debatten i Norge stort sett dønn ruskonservativ

Han tror Lie er blitt forledet til å tro at kampanjen for å fremme rusmidler som psykofarmaka er en stor «trend i tiden».

– Vi som hevder disse synspunktene, er en minoritet som får liten støtte. Debatten i Norge er stort sett dønn ruskonservativ, så han har ingenting å frykte, sier han.

Seniorforsker Jørgen G. Bramness mener det bør forskes fordomsfritt på ulovlige, narkotiske stoffer som legemidler, men fastslår at forskningen hittil viser liten effekt. Universitetet i Oslo

– Inngangsport til mer liberal forskrivning

Seniorforsker Jørgen G. Bramness ved Nasjonal kompetansetjeneste for samtidig rusmisbruk og psykisk lidelse er enig med Lie i at utspill om rusmidler til medisinsk bruk kan minne om kampanjer.

– Ofte er det folk med andre interesser enn å bruke rusmidler som legemidler som er opptatt av dette. Argumentene brukes som en inngangsport til en mer liberal forskrivning av rusmidler, slik vi kjenner det fra legalisering av cannabis til medisinsk bruk i USA.

Diskusjonen rundt disse stoffene har helt klart elementer av politikk ved seg, sier han.

− Når det gjelder psykedelia, for eksempel LSD, er det en sterk tradisjon på verdensbasis å bruke dem mot psykiske lidelser, både ved psykose og rusmisbruk. Men forskningen viser svak effekt, sier han.

− Pr. i dag er det helt klart ingen indikasjoner på at MDMA bør anbefales til medisinsk bruk.

Ecstasy-piller som inneholder MDMA. United States Drug Enforcement Administration (DEA).

Fakta Fakta om MDMA / Ecstasy Ecstasy er betegnelsen på stoffet MDMA (metylen-dioksi-metamfetamin), men brukes også om andre beslektede stoffer. Dette er ”designer-drugs” som fremstilles ulovlig i laboratorier. Den kjemiske strukturen til MDMA ligner både på det sentralstimulerende stoffet metamfetamin og hallusinogene stoffer som meskalin. Stoffet selges enten som pulver, tabletter eller kapsler med logo. Virker på hjertet og blodårene. Man får raskere puls, høyere blodtrykk, økt kroppstemperatur og muskelspenninger med økt muskelaktivitet. Kan føre til hjerterytmeforstyrrelser, hjerteinfarkt, hjerneblødning, alvorlig oppheting og i verste fall akutt svikt i indre organer. Avhengigheten er mindre uttalt enn for mange andre rusmidler. Kilde: Folkehelseinstituttet Vis mer

- Om fem år vil MDMA være å få på resept, spår Bård Standal. Geir Dokken

– Lie bommer i kritikken

– Anders Danielsen Lie bommer i påstanden om at dette er en kampanje, sier Høyre-politiker og nestleder i Foreningen tryggere ruspolitikk, Bård Standal. Han er en av dem Lie kritiserer i essayet sitt for å drive reklame for MDMA (ecstasy) som legemiddel.

– Internasjonalt er forskere nå ganske entusiastiske over potensialet flere rusmidler viser seg å ha i behandling, men Norge ligger litt bakpå, sier Standal.

– Vi har lagt bak oss 40 år der ting som definitivt burde vært forsket på ikke er blitt det. De siste fem-ti årene har verden kollektivt senket skuldrene.

Standal spår at MDMA om fem år vil være å få på resept mot tunge depresjoner og posttraumatisk stressyndrom.

– MDMA som legemiddel har allerede kommet langt i godkjenningsprosessen i USA. Og det mest fantastiske er at det vil ha kurativ virkning – ikke som mange av dagens medisiner, som bare doper folk så langt ned at de glemmer smerten, hevder han.

- Spørsmålet er om vi ønsker et samfunn der vi behandler lette og moderate mentale plager med rusmidler, sier skuespiller og lege Anders Danielsen Lie. Tor G. Stenersen