A Földközi-tenger vizeit is elérte a XXI. század pestise, a műanyaghulladék. A legújabb vizsgálatok szerint mikroműanyag szennyezettsége világ tengerei közül az egyik legmagasabb.

A Természetvédelmi Világszervezet tanulmánya szerint rekord méretet öltött a Földközi-tenger szennyezettsége.

Európa a világ második legnagyobb műanyag előállítója Kína után, 150 000 és 500 000 tonna makroműanyagot (flakonok, szatyrok, kupakok, szívószálak, csikkek) és 70 000 és 130 000 mikroműanyagot engedve a tengerbe évente. A Földközi-tenger mikroműanyag szennyezettségének mértéke ezúttal rekord méretet öltött, hiszen a Csendes-óceán északi részén található szemétsziget mikroműanyag koncentrációjánál négyszer többet tartalmaz. A Földközi-tenger a tengeri hulladék hatodik legnagyobb gyűjtőterületének számít, a világ vizeiben megtalálható mikroműanyag 7%-át tartalmazza, miközben a Föld vízkészletének csupán 1%-át teszi ki.

A tenger és a mediterrán partvidék hulladékproblémájának 95%-át a műanyag okozza, amely elsősorban Törökországból és Spanyolországból származik, de jelentős az Olaszországból, Egyiptomból és Franciaországból érkező szemét is.

A WWF szerint a Földközi-tenger medencéjében élő 150 millió ember fejenként 208-760 kilogramm szemetet termel évente. A nyári időszakban idelátogató 200 millió turista pedig akár 40%-kal is növelheti a térség hulladéktermelését. A tengerben található szemét a partokról, a szél és a tengeráramlatok segítségével kerül a mélybe, illetve a térség folyóiból, a Nílus, a Pó, az Ebro, a Ceyhan és a Seyhan közvetítésével.

A Földközi-tengerbe jutó műanyag komoly fenyegetést jelent a térség tengeri élővilágára. A nagyobb műanyagok megsebesítik és megfojthatják a tengeri állatokat, míg a mikroműanyagok a táplálékláncba jutva okozhatnak problémákat. A Földközi-tenger legveszélyeztetettebb állatai a madarak, halak, gerinctelenek, tengeri emlősök és a teknősök, összesen 134 állatfaj él közvetlen veszélyben.

A probléma fő oka a mediterrán országok hulladékkezelésének hiányosságában keresendő. Az Európában megtermelt 27 millió tonna műanyaghulladéknak csupán a harmada kerül újrahasznosításra. Az újrahasznosított műanyagok az európai szükséglet csupán 6%-át fedezik. Az Európában használt műanyag 40%-a csomagolóanyag, amely évente több mint 16 millió tonna hulladékot jelent.

A WWF megoldási javaslatai között szerepel többek között a jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodások bevezetése; a környezetbe bocsájtott műanyaggal szembeni fellépés nemzeti és helyi szinten; a halászati felszerelések szakszerű összegyűjtése; illetve az egyszer használatos műanyagok betiltása.

Ne feledjétek, rajtunk is múlik a megoldás!

Nyaralás közben se feledkezzetek meg a hulladékszegény életmódról. A Háztartásom hulladék nélkül rovatunkban számtalan praktikus és könnyen elsajátítható tippet és módszert ismerhettek meg a környezettudatos életmód elsajátításához.

A Földközi-tenger műanyag szennyezettsége is rámutat arra, hogy egyre nagyobb a baj, nem csak lokálisan, hanem globálisan is.

Forrás: WWF