Leevendamaks kohtunike ülekoormust ja kohtuasjade menetluste venimist tahab justiitsministeerium anda Harju ja Tartu maakohtutele juurde ühe kohtuniku koha Tartu halduskohtus täitmata ametikohtade arvelt.

Harju maakohtu esimees Meelis Eerik tunnistab, et maakohtu kohtunike praegune arv ei vasta jätkuvalt kohtu töökoormusele.

"Kasvanud on tsiviilasjade arv, mistõttu on eriti just tsiviilasju menetlevad kohtunikud olnud viimastel aastatel ülekoormatud. Püsiv ülekoormus ei võimalda vastata menetlusosaliste ootustele ega kohtute arengukavas seatud eesmärgile üldjuhul menetleda kohtuasi ühe aasta jooksul," kirjutas Eerik justiitsministeeriumile saadetud kirjas.

Viimastel andmetel on Harju maakohtus üle 365-päevaseid menetlusi 16 protsenti ehk ligi 850 tsiviilasja.

"Tsiviilkohtunikud töötavad võimete piiril. Süüteovaldkonnas annavad endiselt tooni jätkuvalt menetluses olevad 20 mahukat ja pikka üldmenetlusasja, mis 22 kriminaalkohtuniku juures, kelle hulgas tuleks maha arvata neli eeluurimiskohtunikku ja üks täitmiskohtunik, tähendab samuti ülekoormust," nentis Eerik.

Harju maakohtu esimehe hinnangul ei ole kohtusisene ümberspetsialiseerumine ühel või teisel viisil võimalik ning leevendust tooks vähemalt ühe või kahe kohtuniku koha lisandumine.

Ministeerium: halduskohtu ametikoha koormus on neli korda väiksem

Nüüd on justiitsministeerium teinud ettepaneku tõsta kohtunike mõnda aega täitmata olnud ametikohti ümber süsteemi sees. Ettepaneku järgi suurendataks Harju maakohtu kohtunike arvu ühe ja Tartu maakohtu Tartu kohtumaja kohtunike arvu samuti ühe võrra.

Tartu halduskohtus vähendatakse samal ajal kohtunike arvu kahe võrra, kusjuures kummaski kohtumajas (Tartus ja Jõhvis) vähendatakse kohtunike arvu ühe võrra. Muudatuse järgselt jääks Tartu halduskohtus ametisse kaheksa kohtunikku.

Sarnaselt Harju maakohtu esimehele leiab ka justiitsministeerium, et nii Harju kui ka Tartu maakohtus on töökoormus viimastel aastatel olnud võrreldes teiste kohtutega suurem kõigis menetlusliikides. Neisse on laekunud aastas keskmiselt 100 kohtuasja kohtuniku kohta rohkem, kui teistesse maakohtutesse (Viru ja Pärnu).

Samal ajal on justiitsministeeriumi teatel halduskohtutes alates 2015. aastast töökoormus vähenenud 24,8 protsenti. Halduskohtuniku ametikoha koormus oli ministeeriumi andmetel keskmiselt 93,8 haldusasja, mis on võrreldes maakohtute ametikoha keskmise koormusega ligikaudu neli korda väiksem.

Ministeeriumil oli laual ka alternatiivne ettepanek, millega tõstetaks Harju maakohtus kohtunike arvu kahe võrra, kuid see tähendanuks, et Tartu maakohtus jäänuks kohtunike arv üldse tõstmata.

Neljapäeval arutas justiitsministeeriumi ettepanekuid kohtute haldamise nõukoda oma elektroonilisel istungil ja andis kooskõlastuse sellele variandile, millega tuleb nii Harju maakohtusse kui ka Tartu maakohtusse mõlemasse üks kohtuniku koht juurde. Kui justiitsminister määruse allkirjastab, saab järgmisel kohtunike kohtade täitmise konkursil juba muudatustega arvestada ja just neisse kohtutesse kohtunike leidmiseks konkursi teha.

Riigikohtu esimees: kohtuasju ei tohi võrrelda üks-ühele

Villu Kõve. Autor/allikas: Presidendi kantselei

ERR-i artikli ilmumise järel saatis oma kommentaari riigikohtu esimees Villu Kõve, mille avaldame muutmata kujul.

"Süveneva kriisi tõttu võib prognoosida plahvatuslikku koormuse kasvu maakohtutele sellistes vaidlustes nagu elatiste vähendamine, krediidivõlad, maksejõuetus, lepingute lõpetamised jne. Seetõttu tuleb keerulistes valikutes praegu toetada Tartu halduskohtu kahe täitmata kohtunikukoha üleviimist maakohtutesse.

Küll aga ei saa nõustuda artiklis kõlanud justiitsministeeriumi mehaanilise tõlgendusega nagu oleks halduskohtunike töökoormus neli korda väiksem maakohtunike koormusest ja halduskohtunikud teeksid seega vähe tööd. Kohtuasju ei ole õige võrrelda üks-ühele. Näiteks üks põhiseaduslikkuse järelevalve vaidlus ei võrdu mahu poolest ühe mobiilivõla vaidlusega. Halduskohtute koormus on viimastel aastatel olnud optimaalne, suuresti tänu menetlusseadustiku remondile. Pigem on mujal ülekoormust näha. Me ei saa jääda lõputult halduskohtust maakohtusse kohti üle viima. Seepärast tuleb maakohtute olukorra parandamiseks kindlasti otsida ka täiendavaid teid.

Kutsun keerulisel ajal kogu kohtusüsteemi üles ühtsusele. Ka halduskohtutel on praegu täita väga tähtis roll täidesaava riigivõimu tasakaalustamisel. Avaldan toetust kõigile tublidele halduskohtunikele, kes otsuste taustal on end puudutatuna tundnud."