Postimehe koduportaalile kirjutas üks oma hiljutises kinnisvaratehingus pettunud anonüümsust palunud naine, keda nimetame siinkohal Mariseks. Marisele jäi silma üks uusarendus ja kuigi arendaja oli Eesti turul veel uus, oli ehitaja juba vana tegija, nii ei tundunud asi kuidagimoodi kahtlane. Appi palkas Maris endale maakleri: suure ja pealtnäha usaldusväärse kinnisvarabüroo esindaja, kelle kohta naine arvas, et teda võib küll kinnisilmi usaldada. Paraku selgus õige pea, et maakler kas ei teadnud talle müüdud objektist mitte midagi või ei vaevunud klienti asjaga kurssi viima. Maris sai kodu, mis ei vastanud tema ootustele.

«See peaks olema nagu firmariiete ostmisega. Kui ostad firmapoest või suurest kaubamajast, siis loodad, et saad hea kvaliteediga originaali. Seni oli mul vähemalt selline veendumus. Aga nii need asjad meil ilmselt ei käi. Tundub, et kinnisvarafirmad üldse ei uuri, mis kvaliteediga objekte nemad müüvad,» on Maris nukker. Ta ütleb, et ei eeldagi kinnisvarabüroolt ehitusjärelvalve funktsiooni, aga mingi kontroll võiks eelneda, kui objekti kliendile maha müüma hakatakse.

Maris kontrollis ja küsis enne tehingu tegemist ise nii palju, kui vähegi oskas, kuid sellest hoolimata sai ta kodu, millel on puudusi ja mida tuleb veel pikalt parandada ja lappida, et see elamiskõlblikuks saada.

Maris ütleb, et ta ei taha kedagi süüdistada, küll aga tahab ta teada, kas maakleril pole mingit kohustust enne kontrollida, mida ta kliendile müüb. Ja kas hindamisel ei peaks tegema ka mingit füüsilist kontrolli, et veenduda, et kõik, mis visuaalsel vaatlusel elamises olemas on, tegelikult ka toimib ja oma funktsiooni täidab.

Levinud käitumisega tegu ei ole

Kinnisvarabüroo Arco Vara partnersuhete juht Daniel Chasan ütleb, et maakler kontrollib enne müügi alustamist objekti väga põhjalikult. «Objekti tausta kontrollitakse kinnistusregistrist, ehitusregistrist ja maaametist. Väga olulised on ka omanikupoolsed ütlused seoses objektiga. Enne põhjaliku taustauuringuta müüki ei alustata. Samas on oluline märkida, et maakleril on võimalik teada ainult nii palju infot kui avalikud registrid sisaldavad ning ülejäänud osas tuleb usaldada müüja ütlusi,» räägib ta.

Ka Uus Maa Kinnisvarabüroo elamispindade tegevjuht Kristi Djomin kinnitab, et eelkontrollita miski müüki ei pääse.

Chasani sõnul kohustab maaklerit eeltööks nii kutsestandard, ettevõtte sisestandard Kinnisvaramaaklerite Euroopa standard ning kui tegu on Eesti Kinnisvaramaaklerite koja liikmega, siis ka heade tavade koodeks. «Probleemiks on see, et maaklerteenuse pakkumiseks ei ole vajalik kutse omandamine nagu enamik Euroopa riikides ning see tingib maaklerite seas väga erineva teenusepakkumise kvaliteedi,» tõdeb ta.