Ümbrikupalgad ja lepinguta töötamine on "maksude optimeerimine", mis läheb Eesti riigieelarvele igal aastal maksma 87 miljonit eurot. Narva ehitaja sai omal nahal tunda nende maksulõksude hinda - ta töötas kaks kuud, saamata selle eest sentigi, firma aga tegutseb edasi, nagu poleks midagi juhtunud, selgub ETV uurivast saatest "Insight".

Kahekorruseline kortermaja Narvas. Hoolitsetud trepikoda. Siin elab Igor Tsvetkov, tugev keskealine mees. Ta avab ukse ja tervitab. Tugev käepigistus reedab tublit töömeest. Tsvetkov on terve elu töötanud ehitussektoris - kord palgatöölisena, kord üritanud oma äri püsti panna.

Tsvetkov poleks ka õudusunenäos ette kujutanud, et langeb nn klassikalise Ukraina tööjõurendi ohvriks. See skeem tähendab, et Ukraina töölise "lähetab" Eestisse näiteks Poola firma. Aga Eestis ju nii ei tehta?

Muinasjutuliste tingimuste lõks

2016. aastal jättis Tsvetkov soiku oma lemmikhobid numismaatika ja filateelia: tal oli hädasti vaja leida kindel töö. Aasta lõpul naeratas õnn - talle helistas ehitusfirma Hamiland OÜ omanik Sergei Davõdovski ning pakkus tööd aedade paigaldamisel Eestis ja Soomes.

Tsvetkovi sõnul lubati talle muinasjutulisi tingimusi: 100 eurot tunnis bruto, puhkuseraha, lähetusraha - ühesõnaga, täispakett. Tsvetkov rõõmustas, pakkis kohvri ja sõitis juba kuu aja pärast Soome oma esimesse lähetusse.

"Loomulikult tahtsin ma lepingut sõlmida. Mulle öeldi, et pean ennast näitama," meenutab murest murtud Tsvetkov. Ta näitas ennast, ent Davõdovski talle raha ei maksnud. Ütles, et tellija viivitab tasumisega. Tsvetkov jäi uskuma ja nõustus septembris uuesti Soome sõitma. Jälle ei sentigi. Eestisse naasnud ehitaja ähvardas pöörduda töövaidluskomisjoni, mispeale sai hämmastava vastuse. "Ta ütles: sa ei saa üldse midagi, ja kõik," jutustas Tsvetkov.

Tsvetkovile ei jäänud muud üle kui töövaidluskomisjoni pöörduda. Tal õnnestus tõestada, et Sergei Davõdovski jäi talle võlgu üle 8000 euro. Ent kangekaelne ettevõtja ei andnud alla ja kaebas komisjoni otsuse kohtusse. Vaidlus kestis peaaegu kaks ja pool aastat. Davõdovskil ei õnnestunud oma kohustuste täitmisest kõrvale hiilida - kohus tõdes, et õigus on Tsvetkovi poolel.

Tõsi küll, summa vähenes 5000 eurole. Pärast kohtukulude mahaarvamist jäi Tsvetkovile kätte veidi üle 3000 euro. "Oleks ma ette teadnud, et see nii läheb, poleks vaidlema hakanudki. Lihtsalt poleks hakanud. See oli tõeline piin, lihtsalt kohutav: närvid, tervis ja muu," tunnistab Tsvetkov.

Surnud elus firma

Helistame Davõdovskile. Saanud aru, et tema tegevuse vastu tunnevad huvi ajakirjanikud, ütles ta, et ei saa rääkida. "Olen kaugel, põtrade juures," väitis ta. Seejärel blokeeris Davõdovski saatetiimi numbri, kirjadele ja sõnumitele ei vasta. Ajakirjanik helistas teiselt numbrilt – Davõdovski vastas. Taibanud, et need on jälle ajakirjanikud, katkestas ta kõne ja blokeeris numbri.

Mida Sergei Davõdovski kardab? "Kõige sagedamini tekivad vaidlused siis, kui puudub tööleping. Sel juhul tekib põhjendatud kahtlus, et tegemist on maksupettuse või muu sarnasega," arutles töövaidluskomisjoni juht Katrin Nirk.

Vaatame põgusalt üle Davõdovski firma Hamiland OÜ esitatud majandusaruanded ja andmed. Näib, et tegemist on "kulude optimeerimisega" maksudest kõrvalehoidmise teel. Korjame paberid kokku ja läheme maksu- ja tolliametisse, ent maksuauditi osakonna valdkonnajuht Oscar Õun laiutab käsi: konkreetseid juhtumeid me ei kommenteeri.

Seejuures kinnitas ta kaudselt mõningaid "Insighti" järeldusi: "Ümbrikupalkade maksmisega kaasneb alati oma käibe varjamine, katse varjata tulusid. Asi ei piirdu kunagi ainult ümbrikupalga maksmisega, seepärast peame välja selgitama ka teised maksuriskid."

Siin aga hakkab Sergei Davõdovski soodne, ent valedele rajatud ärimudel õmblustest rebenema. Hamiland OÜ osaleb Soomes kohalikel hangetel ega saa oma käivet varjata, vastasel juhul teda lihtsalt ei palgataks. Nii tekivad majandusaruannetesse sellised numbrid nagu 100 000, 200 000 ja 300 000 eurot. Hamiland OÜ püüab esineda tagasihoidliku, ent tegutseva ehitusfirmana.

Eestis seevastu püüab Sergei Davõdovski jätta muljet, et firma on peaaegu surnud, ja näitab kvartali maksudeklaratsioonides minimaalseid või nullkäibeid. On selge, et seda tehakse käibemaksu maksmisest kõrvalehoidmiseks.

"Kui me avastame anomaaliaid või on dokumentides erinevad andmed, on asi selge. Tuleb aru saada ja välja selgitada, millest need mittevastavused tingitud on," nõustus MTA ametnik Oscar Õun.

Vaatame teisigi riskitegureid, millele maksuinspektorid tähelepanu juhivad. Tööjõukulud on minimaalsed. Sadade tuhandete eurode suuruste käivete juures on aastane kasum 500-1000 eurot. See ja teisedki andmed tunnistavad, et Sergei Davõdovski petab mitte ainult töötajaid, vaid tõenäoliselt on aastaid täiesti banaalselt tüssanud ka riiki.

"Mind kutsuti Narva maksuametisse ülekuulamisele, andsin oma ütlused," meenutas Tsvetkov. Sellest on möödunud üle pooleteise aasta, ent Hamiland OÜ tegutseb edasi, nagu poleks midagi juhtunud. "Millest see räägib? Keegi ei tee midagi."

Uppuja päästmine on uppuja enda asi

MTA maksuauditi osakonna valdkonnajuht Oscar Õun kehitab õlgu: seadus ei luba üksikjuhtumeid kommenteerida. "Ümbrikupalgad on Eesti suurim maksuprobleem. Seda makstakse kuuele protsendile töötajatest ja see toob kaasa suuri maksukadusid. Riik kaotab sellelt umbes 87 miljonit eurot aastas," selgitas Õun.

Sellele lisanduvad käibemaksu mittelaekumisega seotud kahjud. Põhjus, miks Sergei Davõdovski veedab aega Soomes, mitte ei anna maksuametnikele ütlusi, on proosaline: kontrollimist vajavaid kahtlasi ettevõtteid on ligi 21 000. Ametnike käed jäävad lihtsalt lühikeseks.

"Seepärast tegeleme esmajärjekorras kõige suuremate rikkujatega," selgitas Õun.

Lepingu sõlmimisest ja ausa palga saamisest peaksid eelkõige olema huvitatud töötajad, arvab ametnik. Samal arvamusel on töövaidluskomisjoni juht Katrin Nirk: "Iga töötaja saab nõuda lepingu allkirjastamist ja kõigi maksude tasumist."

Ent kui uskuda MTA läbiviidud küsitlust, on iga teine Eesti elanik valmis saama ümbrikupalka, kui see tagab suurema sissetuleku. See on ärevust tekitav näitaja.

Kibeda kogemuse saanud Tsvetkov on teinud oma vigadest järeldused ja vannub, et ei lähe enam iial lepinguta tööle. "Olen püüdnud mitu korda tööd leida. Olen alati viinud jutu töölepingule. Mulle öeldakse, et ei, liiga tark oled," kurdab ta. "Mis järelduse ma tegin? Vahetasin eriala."

Praegu töötab ehitussektoris pettunud Tsvetkov raamatupidajana.