Tänavu esimese seitsme kuuga tasuti makse 5,4 protsenti rohkem kui mullu samal ajal, teatas rahandusministeerium

Alkoholiaktsiisi tasumine oli juulis kõrgel varude taastamise ning müügi kasvu tõttu

Aktsiise kokku on seitsme kuuga tasutud 7,4 protsenti rohkem kui aasta varem. Aktsiisitulu mõjutas kõige enam alkoholiaktsiisi langetamine alates 1. juulist, mille tulemusel müüdi kaupluste tavapärased vana aktsiisimääraga laovarud minimaalsele tasemele. Juulis soetasid jaemüüjad alkohoolseid jooke rohkem, et taastada tavapärane laoseis.

Täiendavalt kasvatas aktsiisitulu ka jaekaupluste alkoholi jaemüügi kasv madalamate hindade tõttu. Juulist langetati kange alkoholi, õlle ja siidri aktsiisimäära 25 protsenti.

Tööjõumaksude laekumist juulis toetas palgakasvu kiirenemine

Palgakasv kiirenes juulis 1,2 protsendipunkti võrra ja see oli laiapõhjaline - kaheksast suuremast tegevusalast kiirenes keskmine palk kuues, eranditeks töötlev tööstus ja ehitus. Palkade kasv aeglustus juunis ajutiselt, mille põhjus võib olla puhkusetasude ühtlasem välja võtmine maksuvaba tulu süsteemi muutuse tõttu.

Sotsiaalmaksu tasuti juulis 9,9 protsenti rohkem kui mullu samal ajal, kasv oli varasemast kiirem. Füüsilise isiku tulumaksu tasumist mõjutas lisaks palgakasvule ka rohkem kui 7 miljoni euro võrra suurem juurdemääratud tulumaksu summa.

Kuigi suur osa inimesi kasutas möödunud aastal maksuvaba tulu vähem, kui neil õigus oli, leidus ka neid, kes kasutasid seda rohkem. Sellest tulenes ka juurdemääramiste kasv, mida juulis laekus ligi 11 miljonit eurot. Kokku on juurde määratud tulumaksu 50 miljonit eurot, millest enamik tasutakse oktoobris.

Eesti tarbijate säästumäär on endiselt kõrge, mis avaldab mõju käibemaksu laekumisele

Juulis kasvas keskmine palk maksu- ja tolliameti deklaratsioonide alusel 7,4 protsenti, mis on ühtlasi olnud tugeva kasvuga ka aasta esimeses pooles, kuid tarbijakindlus on seevastu taastunud visalt. Võrreldes eelmise aasta sama ajaga on tarbijajulgus siiski paranenud.

Eesti tarbija säästumäär (12 protsenti) on Euroopa Liidu keskmisega samas suurusjärgus, kuid sissetulekute taset arvestades siiski kõrge. Eesti töötaja säästab praegu sama osakaalu oma palgast nagu taanlased või iirlased.