Overalt i Europa utvikler folk nye allergier fordi vi blir påvirket av stadig flere kjemikalier. Forskerne er særlig frustrerte over MI – et veldig allergifremkallende stoff som har erstattet de utskjelte parabenene.

Verden er etter hvert så full av kontroller, forbud og merker om allergivennlige produkter at du kan få inntrykk av at du er godt beskyttet.

Det er du ikke.

Hver dag foregår en kamp i laboratorier rundt om i Europa mot en lang rekke allergifremkallende stoffer som industrien tilsetter alle slags produkter.

Folk har fått eksem og andre allergiske reaksjoner av: dongeribukser, leggbeskyttere, implantater, våtservietter, gel til ultralydskanninger, motorsager, gummihansker, madrasstrekk mot midd, vannsenger, lærprodukter, brusbokser, tapet og mye mer.

Pakkes inn med kjemikalier

Forskerne oppdager nå den ene nye allergien etter den andre, og det er ikke så rart.

Det blir vanskeligere og vanskeligere å unngå allergifremkallende stoffer, såkalte allergener.

– Vi finner stadig nye allergener. Andre er velkjente, men blir brukt i nye produkter. Samtidig blir folk mer utsatt enn tidligere, så vi ser flere og mer varierte allergier, fortalte en av Europas ledende forskere på feltet – Magnus Bruze, professor ved Lunds Universitet – nylig under en konferanse i København.

E-sigaretter, telefoner og kremer

De giftige stoffene er ikke bare å finne i billige produkter fra Øst-Europa eller Kina. Det gjelder mange populære merker og utbredte produkter.

Les også: Gården beskytter mot astma og allergi

På konferansen i København fortalte ledende forskere om problemer med alt fra nikkel i iPhone 5, tannlegeredskaper og e-sigaretter til eksem på grunn av solkremer fra Nivea og Piz Buin, ja, faktisk fra apotekernes egen hudserie, A-Derma.

MI finnes overalt

Det største problemet for tiden er stoffet MI – methylisothiazolinon. Det har vært kjent siden 1980-tallet som tilsetningsstoff i industrien, men siden 2005 har det også blitt brukt i kosmetikk og andre produkter. Dermed har det spredd seg til veldig mange mennesker, forteller en dansk professor.

– MI er fortsatt ikke regulert, kanskje fordi det er et viktig stoff i mange vannbaserte produkter. Industrien har ikke funnet alternativer til det. Det finnes mange steder hvor du ikke venter det. Flere typer oppvaskmiddel har det også. Hvis du blir allergisk, har du et stort problem, sier Klaus Ejner Andersen, professor ved Syddansk Universitet og Odense Universitetssykehus.

Methylisothiazolinon (MI) MI har etter hvert avløst sin forgjenger, methyl-chlorisothiazolinon (MCI). Det er et konserveringsmiddel som blir brukt i industri, kosmetikk og husholdningsprodukter for å holde bakterier og andre mikroorganismer vekk – samme funksjon som parabener har.

Les også: Kjemikalie i tannkrem og kosmetikk kan øke allergirisiko

Andersen forteller om Emma, som utviklet allergi da hun som baby ble tørket med våtservietter med MI. Da foreldrene fire år senere flyttet inn i en ny leilighet, hevet Emmas ansikt opp i en tydelig allergisk reaksjon. Det viste seg at malingen i leiligheten var tilsatt MI.

Fra asken til ilden

MI har blitt mer og mer utbredt fordi det kan erstatte de såkalte parabenene – som er mistenkt for å ha hormonforstyrrende effekter.

– Jeg mener parabener er mye sikrere. Nå bruker produsentene erstatninger som gir en lang rekke andre problemer, mener Andersen.

En katastrofe

Han får støtte fra Magnus Bruze fra Lunds Universitet. Erfaringen fra Sverige er at ti prosent av pasientene er overfølsomme for MI, et stoff han oppdaget skadelige virkninger av allerede i 1987.

– Problemet er at MI nå er mye mer utbredt. Vi fant allergier hos industriarbeidere, men nå brer det seg til forbrukerne, og det er en katastrofe, sier Bruze.

Forskernes kollega i Belgia, An Goossens fra universitetet KU Leuven, kaller allergi mot MI «en verdensomspennende epidemi».

– Når man først har blitt utsatt for det én gang, kan det blusse opp bare det har vært brukt som lim i gulvteppet. Vi har prøvd å påvirke myndighetene, for vi trenger europeisk lovgivning nå, sier Goossens.

Stort detektivarbeid

Forskerne har nådd frem til konklusjonene sine gjennom et stort detektivarbeid.

Når en pasient oppsøker lege på grunn av eksem, kløe, hevelser, utslett eller andre allergiske reaksjoner, kan det være vanskelig å finne ut hva som ligger bak.

Selv om man finner ut at det er den nye dongeribuksen som er synderen, er det ikke godt å vite hvilket stoff det er pasienten reagerer på. Produsenten er sjelden interessert i å levere fra seg informasjon.

Ved hudavdelingen på Odense Universitetssykehus er legene spesialister på å analysere ulike produkter. Klaus Ejner Andersen forteller at det kan være vanskelig. Det finnes ingen metode for å avsløre alle kjemiske forbindelser. Forskerne må vite hvilket stoff de vil lete etter.

– Mange av disse allergiene er jo ikke vanlige. Vi blir først klar over at de eksisterer når vi tester for dem, sier Andersen.

Flere forskjellige allergier

Både Magnus Bruze og Klaus Ejner Andersen påpeker at det ikke er flere som blir allergiske, selv om det blir flere typer allergi.

– Vi dør jo ikke lenger av tuberkulose og infeksjoner, så fokus flytter seg over på noe annet, sier Klaus Ejner Andersen.

Referanse:

Jakob Torp Madsen & Klaus Ejner Andersen: Airborne allergic contact dermatitis caused by methylisothiazolinone in a child sensitized from wet wipes, Madsen JT, Andersen KE. Contact Dermatitis 2014, Doi: 10.1111/cod.12191 Sammendrag.

© Videnskab.dk. Oversatt av Lars Nygaard for forskning.no.