Oslo politidistrikt vil fortsette med doble bøter for narkotikabesittelse i belastede områder. – Stikk i strid med regjeringens politikk, mener Rusmisbrukernes interesseorganisasjon.

I deler av Oslo gir politiet høyere bøter for narkotikabesittelse, sammenlignet med resten av landet.

– Oslo har hatt omfattende problemer med rusmiljøer i mange år, og vi satte i gang med forhøyede bøtesatser allerede i 2010, forteller politiadvokat Henriette Taxt Røstadli.

De forhøyede satsene som brukes i deler av Oslo er en fordobling av bøtene som brukes i resten av landet, og skal minst medføre et tap på 10.000 kroner for den som bøtelegges.

Leder i Rusmisbrukernes interesseorganisasjon, Kenneth Johansen, er i tvil om dobbelstraffen bedrer narkotikasituasjonen i Oslo.

– Straffen har store menneskelige og økonomiske utgifter, og foreløpig er det også umulig å si om det har noen positiv effekt for samfunnet i det hele tatt, mener Johansen.

Saken til Høyesterett

De forhøyede bøtesatsene har ikke blitt forbigått i stillhet. I 2013 ble de prøvd i rettssystemet.

– Saken ble anket til Høyesterett, der vi fikk medhold. Så har vi håndhevet denne praksisen frem til vi skulle revidere bøtedirektivet i 2019. Da foreslo politimesteren å konkretisere hvor denne praksisen skulle brukes, sier Røstadli.

19. desember i 2019 la Oslo politidistrikt til et nytt vedlegg til bøtedirektivet, som skrev at de høye bøtesatsene nå skulle brukes på «steder der det er en åpenlyst omsetning av narkotika» og «steder der det er en spredningsfare til unge».

FORTVILER: Kenneth Johansen frykter dobbeltstraffen gjør vondt verre. Foto: Terje Bendiksby / NTB scanpix

Den samme dagen leverte rusreformutvalget sin utredning til Helse -og omsorgsdepartementet.

Utredningen sin tittel er «Fra straff til hjelp», og formålet med utredningen er «å endre myndighetenes reaksjoner mot personer som tas for bruk og besittelse av narkotika fra straff til hjelp, behandling og oppfølging».

Kenneth Johansen satt selv i rusreformutvalget. Han reagerer på Oslopolitiet sin timing.

– Jeg mener at det var svært umusikalsk at politiet i Oslo velger å videreføre en form for dobbeltstraff, samme dag som vi overrekker utredningen. Jeg opplever at politiet fører en egen politikk som er stikk i strid med regjeringens politikk.

– Vi hadde ikke lest Rusreformutvalgets innstilling før vedlegget om dobbeltstraff ble vedtatt, forteller Røstadli.

– Ville dere ha gjort noe annerledes om dere hadde lest utredningen?

– Det er et hypotetisk spørsmål jeg ikke ønsker å kommentere, og jeg vil heller ikke si noe om vi har vurdert å fjerne disse satsene, sier politiadvokaten.

Skjønn avgjør

Vedlegget definerer ikke hvor nære man må være områdene som gir dobbelstraff.

– Om man blir tatt for narkotikabesittelse vil politibetjenten avgjøre hvor nær personen er de aktuelle områdene og om den forhøyede bøtesatsen skal brukes, sier politiadvokaten.

–Tror du noen vil oppleve dette «skjønnet» som urettferdig?

– Ja, det kan være. Men om man velger å gå med narkotika i nærheten av en skole, så tenker jeg at da er det ikke antall meter som teller. Da handler det om formålet om å hindre spredningsfare, sier Taxt Røstadli.

Johansen mener på sin side at dobbeltstraffen gjør vondt verre.

– Dette vil ramme de som har det vanskeligst fra før av. Folk fra sosioøkonomisk vanskelige bakgrunner trenger ikke mer gjeld.

Utredning på høring

Rusreformutvalget sin utredning er på høring, og er dermed ikke vedtatt.

– Utredningen er på høring, men det er likevel tydelig hvilken vei regjeringen ønsker å gå; fra straff til hjelp, sier Johansen.

Taxt Røstadli forteller at straffeordningen ikke er tiltenkt å løse narkotikaproblemet alene.

– Vi er ydmyke for tanken om at dette kanskje ikke er den optimale løsningen. Det er vanskelig å si noe helt konkret om effekten av forhøyede bøter, særlig fordi det er vanskelig å måle alle de som faktisk lar seg påvirke av en slik praksis.

Politiadvokaten understreker hva som er intensjonen med denne ordningen.

– Hovedformålet er først og fremst det som er politiets primæroppgave, nemlig forebygging. Men det er også viktig å ta innover seg at straff ikke alene kan bekjempe narkotikakriminalitet, sier politiadvokaten.

Høringsfristen på Rusreformutvalget sin utredning er satt til 2. april i 2020.