Av Marius Helge Larsen

I 2011 var kravet at det skulle anmeldes trygdesvindel på til sammen 174 millioner kroner, mens kravet var økt til 270 millioner kroner i 2015, altså med 96 millioner kroner, ifølge et brev arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie (H) har sendt til Stortingets kontrollkomité.

Beløpene omtales som et «mål- og resultatkrav» som ble brukt internt.

I perioden 2010 til 2017 ble det flere ganger vedtatt prosentvise økninger i kravet.

«Skal økes med 10 prosent fra 2009», heter det i 2010 og 2011.

«Skal økes med minst 10 prosent fra 2011», heter det i 2012.

«Skal økes med minst 10 prosent fra 2012», heter det i 2013.

Tall fra Navs årsrapporter viser at Nav stort sett har innfridd målene de har satt seg.

Les også: Granskning: Flere interne Nav-varsler ble ikke fulgt opp

– Helt absurd

– Dette viser mistenkeliggjøringen av trygdemottakere på en helt parodisk måte. Man kan ikke bare vedta at man skal få inn mer penger og øke anmeldelsene med et prosentkrav per år. Det er helt absurd, sier Rødt-leder Bjørnar Moxnes til NTB.

Han mener kravene sier noe om et politisk press på Nav.

– Nav er egentlig til for å hjelpe folk som er i en vanskelig situasjon og av ulike grunner står utenfor arbeidslivet for en periode. Dessverre har vi en lang tradisjon for å se gjennom fingrene med hvitsnippkriminalitet, mens det brukes uforholdsmessig store ressurser på å forfølge folk som trenger hjelp fra velferdsstaten, sier han.

Da Nav la fram sin interne rapport om Nav-skandalen torsdag, gjorde Nav-direktør Sigrun Vågeng det klart at hun ikke har opplevd noe politisk press på hvordan man gikk etter trygdesvindlere i årene 2012–2019.

– Arbeidet mot trygdemisbruk har vært styrket i denne perioden, men det har ikke vært politisk styring av hvordan arbeidet skal gjennomføres, sa hun.

Følg Dagsavisen på Facebook og Twitter!

Sluttet med kravene

Arbeidsminister Anniken Hauglie (H) har ikke selv kommentert anmeldelseskravene som blir nevnt i brevet til kontrollkomiteen, men siterer et svar hun har fått fra Nav.

– Nivået er satt basert på en totalvurdering ut ifra tilgjengelig virkemidler for å avdekke trygdemisbruk, forklarer Nav.

I 2018 sluttet Nav med kravene for trygdemisbruksanmeldelser, noe som forklares med at man valgte å jobbe mer med «forebyggende aktiviteter», samt å øke innsatsen mot arbeidslivskriminalitet.

«Fra 2018 ble det besluttet å ta ut krav til anmeldt beløp, da vi anså at kravet isolert sett ikke er forenlig med forebyggingsaktiviteter», skriver Nav.

Les også: SV: – Forklaringsproblemet til Hauglie vokser

Problem

SVs Freddy André Øvstegård mener det er positivt at det er slutt på målstyringen av trygdemisbruksanmeldelsene.

– Jeg mener at denne typen målstyring av Nav illustrerer det overordnede problemet med hvordan Nav blir styrt. Det er tydelig at vi trenger en tillitsreform i Nav slik SV har foreslått, slik at Nav styres for å hjelpe folk og ikke ta de, sier han.

– Slike krav bidrar til å styre Nav i feil retning, at de dyktige ansatte i front føler de må holde tilbake. Konsekvensen kan jo være at folk som trenger hjelp ikke får det.

Les også: Nav-direktøren: Burde forstått omfanget tidligere

En andel

Som følge av Nav-skandalen er 111 personer blitt anmeldt på feil grunnlag i perioden 2012–2018. Til sammen er disse blitt anklaget for å ha svindlet til seg 36 millioner kroner. Disse sakene utgjør dermed bare en liten andel av de totale anmeldte beløpene.

I 2012 ble det anmeldt svindel for 210 millioner kroner av Nav, litt over målet på 208 millioner kroner det året.

De neste tre årene ble det anmeldt misbruk for henholdsvis 239, 271 og 302 millioner kroner. Disse årene var kravene i Navs målsystem på 231, 231 og 270 millioner kroner.

Les også: Feilaktige Nav-anmeldelser for 36 millioner kroner