– Vi må enten ned på dyremengden, eller finne spredningsareal andre steder. Og det blir det krig om, sier Frank Tunheim, leder i Klepp Bondelag på Jæren.

Det kan i Norge bli behov for mer enn 62.000 fotballbaner mer i såkalt spredningsareal, altså areal hvor det spres gjødsel. Grunnen er at landbruket skal forurense mindre. Landbruksdirektoratet, Mattilsynet og Miljødirektoratet har nylig revidert den såkalte gjødselvareforskriften, og foreslår strengere regler.

Frank Tunheim, leder i Klepp Bondelag. Foto: Privat

Forskriften bestemmer blant annet hvor stort område en bonde trenger for å kvitte seg med en viss mengde skit.

I dag må bonden ha fire dekar, eller 4000 kvadratmeter, per melkeku. Det kan bli økt med 20 prosent hvis det mest moderate forslaget går gjennom, og rammer da over 600 bønder i hele landet.

Kan øke til 134.000 fotballbaner

I det mest radikale forslaget er det derimot snakk om en 50 prosents økning. Det betyr at det trengs 134.000 fotballbaner mer til spredning av gjødsel i Norge.

Over 5500 bønder i Norge kommer til å ha for lite areal å kan spre gjødsel på.

Bønder med for lite spredningsareal Ekspandér faktaboks I det mest moderate forslaget vil norske bønder samla mangle 447.000 dekar spredningsareal. Hvis det mest radikale skulle bli vedtatt, mangler 955.000 dekar.

Allerede i dag har 2200 foretak, eller bønder, som det som regel er, for lite spredningsareal for gjødsel

En økning fra dagens fire dekar til fem dekar per gjødseldyrenhet (GDE) betyr at over 2800 bønder, 600 flere enn i dag, har for lite areal

En økning til seks dekar per gjødseldyrenhet gjør at over 5500 bønder får for lite areal, 3300 flere enn i dag

Bønder som har for mye i dag, leverer gjødseloverskuddet til produsenter av hagegjødsel eller til bønder som driver planteproduksjon

Det går ulikt antall dyr på en gjødseldyrenhet (GDE). Ei melkeku, sju sauer, to hester, 18 slaktegris eller 1400 slaktekyllinger tilsvarer alle én GDE. (Kilde: Landbruksdirektoratet)

På Jæren får en innskjerping spesielt store ringvirkninger. Det er nemlig ikke noe annet sted i Norge med like stor husdyrtetthet.

– Begge forslaga er såpass radikale at det vil få konsekvenser for landbruket, sier Geir Skadberg, landbruksdirektør i Rogaland.

Bøndene må enten skaffe mer spredningsareal, eller kutte ned på antall dyr. Sistnevnte er ikke landbruksdirektøren særlig lysten på.

I dag trenger bonden fire dekar per melkeku. Dyr måles i gjødseldyrenhet (GDE), og ulike gårdsdyr har ulike krav. For eksempel tilsvarer en GDE sju sauer, to hester, 18 slaktegris eller 1400 slaktekyllinger. Foto: Hilde Skarvøy Gjestland / NRK

– Vi er slik innstilt at det ikke er en setning vi formulerer. Vi tenker ikke i de baner, sier Skadberg.

Heller ikke bondelagslederen anser færre dyr som noen god løsning.

– Prisene går ikke akkurat opp, og hvis vi skal gå ned på dyreantallet, blir vi bare enda mer pint. For utgiftene stiger hele tida, sier Frank Tunheim.

Bakgrunnen for det hele er fosfor. Grunnstoffet brukes blant annet i kunstgjødsel og kraftfôr, og er nødvendig for plantene. Blir det for mye av det i naturen, får det et nytt navn: forurensning.

LES OGSÅ: Menneskeavføring er gull for jorda

Kan brukes på roser og i kornåkre

Skadberg har imidlertid flere forslag til hvordan gjødselfloken kan løses.

– Vi har en million småhager i dette landet, og de fleste kjøper gjødsel til både roser og gras. De bør bruke organisk gjødsel, og det kan landbruket produsere. Dessuten kunne kornområdene på Østlandet og i Midt-Norge med fordel tatt imot gjødsel produsert i Rogaland, sier han.

Forslaget til den nye forskriften blei nylig levert fra Landbruksdirektoratet, Mattilsynet og Miljødirektoratet til Landbruks- og matdepartementet (LMD). LMD behandler saken sammen med Klima- og miljødepartementet. Reglene skal først ut på høring, før de til slutt skal vedtas av politikerne.