Tidligere generaladvokat: Bare tull av Stoltenberg å si at Norge ikke var i krig

– Norske soldater var i krig og legitime mål for libyske styrker, sier tidligere generaladvokat Arne Willy Dahl.

– Norge var i krig i Libya, og norske soldater et legitimt mål, sier tidligere generaladvokat Arne Willy Dahl som er uenig med daværende statsminister Jens Stoltenberg. Junge, Heiko / SCANPIX

13. sep. 2018 17:07 Sist oppdatert 13. september 2018

– Bare tull, sier Dahl om daværende statsminister Jens Stoltenberg utsagn om at Norge ikke var i krig i Libya.

I Libya-rapporten kommer det frem at statsministeren og den politiske og fagmilitære ledelsen av Forsvaret var uenig om hvorvidt Norge var «i krig» i og med Libya.

Til Stortinget sa Stoltenberg 29. mars 2011:

– Norge er i folkerettslig forstand ikke i krig. Hadde vi vært det hadde blant annet norske soldater vært legitime mål. Det er de ikke, sa Stoltenberg da.

Petersen-utvalget påpeker at det står «i kontrast» til et skriv som Forsvarsdepartementet hadde oversendt Forsvarsstaben fem dager tidligere om de folkerettslige rammebetingelsene for norske styrker i Libya.

Les også: Norges ledelse manglet kunnskap om Libya

Genèvekonvensjonen: «Krig eller væpnet konflikt»

– Det er ingen tvil om at denne situasjonen etter krigens folkerett er definert som en internasjonal væpnet konflikt, der koalisjonsstyrkene deltar på vegne av sine stater, som etter krigens folkerett er å anse som parter i den væpnede konflikten i Libya, siterer rapporten fra skrivet.

Departementet slår videre fast at norske styrker etter folkeretten er lovlige militære mål. Dahl er ikke i tvil om at Forsvarsdepartementets tolkning er juridisk korrekt.

– Det er helt uforståelig for meg at tidligere statsminister Jens Stoltenberg kunne si at Norge ikke var i krig, sier han.

– Går man ut fra norsk lovverk har man bestemmelser for krig som helt åpenbart er beregnet på konflikt hvor Norges sikkerhet er i fare, som typen 9. april. De passer helt åpenbart ikke i situasjonen i 2011 opp mot Libya. Så slik sett hadde Stoltenberg et poeng.

– Men, det er ett stort og viktig men: I Genèvekonvensjonene av 1949 heter det at alle de aktuelle folkerettslige reglene «gjelder i krig eller annen væpnet konflikt».

– For «Krigens lover» er det irrelevant om man nasjonalt sett vil kalle det krig eller ikke. For det var ingen tvil om, og ingen har hevdet noe annet, enn at det var væpnet konflikt i Libya.

– Ord spiller ingen rolle ved fronten

– Og da er «krig» og «væpnet konflikt» likestilt?

– Ute ved fronten spiller det ingen rolle hvilket ord eller uttrykk man bruker.

– Norske soldater var et legitimt mål og kunne lovlig drepes av libyske styrker?

– Ja. Fra libysk side.

– Hvorfor sa Stoltenberg at Norge ikke var i krig?

– Jeg tror det Stoltenberg sikter til er det diplomatiske forholdet mellom Norge og Libya. Det kan han ha rett i. Det var meg bekjent ikke erklært krig fra noen av partenes side. Men det er de folkerettslige reglene om hvordan krig skal utkjempes som er det Forsvarsdepartementet har fokusert på, og det har de åpenbart rett i, sier Dahl.

Han tror generelt at den fagmilitære ledelsen fokuserer på regler soldatene skal følge rent praktisk. Mens politisk ledelse mer legger vekt på det politisk/symbolske.

FN: Væpnet konflikt er sidestilt med krig

– Det var politisk viktig ikke å kalle operasjonen «krig»?

– Ja. Men allerede i 1949 da Genève-konvensjonene ble utarbeidet sa man at du kan kalle det hva du vil, men væpnet konflikt er sidestilt med «krig» når det gjelder hvilke regler som skal følges, sier Dahl, som ble pensjonert i 2014.

Jusprofessor Christoffer Conrad Eriksen, som har sittet i utvalget, sier til NTB at han ikke vil spekulere i «hva Stoltenbergs positive kunnskap var».

– Men den informasjonen som ble gitt til Stortinget, stemte ikke med instruksen som Forsvarsdepartementet hadde gitt til Forsvaret fem dager tidligere, sier han.

Dreier seg om soldatenes rettigheter

Professor Kristian Berg Harpviken ved PRIO sier at ordkrigen om «krig» eller ikke, er en kjempeviktig debatt.

– Det dreier seg rett og slett om hva slags rettigheter og beskyttelse norske soldater har når de er ute i krigen på vegne av Norge. Det var parallelle uklarheter under Afghanistan-engasjementet. Det har enorm betydning for hva slags rettsansvar norske soldater har, og hvem de skal stå til rette for, sier Harpviken.

– Hvorfor bruker man ulike ord?

– Perspektivene er forskjellige: Noen er opptatt av straffansvar, andre av Norges relasjon til allierte. Derfor oppstår uenigheten. Konsekvensen av de forskjellige perspektivene kan være veldig viktige for norske stridende.

– Norge var i krig?

– Det virker for meg helt åpenbart, og enda mer åpenbart når Arne Willy Dahl mener det.

– Bare strid om ord eller større alvor?

– Det viser at man ikke har gjort en grundig nok jobb i regjeringsapparatet i å skape en felles oppfatning av hva man går inn i.

– Hva er forskjellen på «krig» og «væpnet konflikt»?

– I daglig tale, politiske resolusjoner og debatter bruker man oftest «væpnet konflikt», og det er synonymt med krig. Denne bruken skyldes at i dag foregår de fleste konflikten mellom en stat og en ikke-statlig aktør, sier Harpviken.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding