Nekter å betale for heisen de ikke får

Fire av de syv blokkene i et boligsameie på Ullern har heis. Da en av heisene ble skadet i brann, havnet regningen hos samtlige eiere i sameiet. Dette skaper bråk.

Disse leilighetene på Ullern er verd cirka fem millioner kroner. Likevel nekter flertallet av eierne i blokkene uten heis å betale cirka 4300 kroner i gjennomsnitt. Nå havner saken i Høyesterett. Wasim Riaz

9. mai 2013 21:54 Sist oppdatert 10. mai 2013

På utsiden er det ganske idyllisk, men på innsiden har det ulmet i Gregers Grams vei på Ullern siden 2008. Beboerne i de syv blokkene har delt seg i to, og har kjempet mot hverandre de siste årene. I mellomtiden har de brukt nesten 300.000 kroner på advokater.

Det hele startet med brann i det elektriske anlegget til en av heisene i sameiet høsten 2008. En god del av regningen på 614.000 kroner ble tatt av forsikringsselskapet og oppsparte midler i sameiet.

Restbeløpet på 200.000 kroner ble delt mellom de 46 seksjonene i sameiet. Dette likte ikke eierne i de tre blokkene som ikke har heis. De mener at de ikke skal betale for en heis de aldri vil ha nytte av.

Siden disse er i mindretall, tapte de for beboerne i blokkene med heis. Dermed gikk saken til Oslo tingrett som var enige med mindretallet i sameiet. Denne dommen ble anket til Borgarting lagmannsrett som mener at samtlige eiere må betale regningen.

Heisbombe

Denne uken har Høyesterett bestemt at saken skal behandles i landets øverste rettsorgan.

— Det er ikke overraskende at Høyesterett har sluppet saken inn. Denne typen spørsmål er ikke tidligere avgjort i noen domstol før, sier advokat Fred Gade, partner i advokatfirma Arntzen de Besche.

Han representerer mindretallet som ikke ønsker å betale. De aller fleste av disse har riktignok betalt i påvente av en rettskraftig dom.

- Hvorfor vil de ikke betale?

— Fordi heisen ikke tilhører dem, og de vil aldri ha nytte av den. Det er ikke riktig at beboerne som ikke har heis selv skal betale for andres heis, svarer Gade.

Heisene er cirka 40 år gamle, og må trolig byttes ut i løpet av få år. Hvis mindretallet i sameiet taper saken, kan de bli nødt til å ta regningen for samtlige heiser i de andre blokkene.

— Dette vil koste dem 80 000 kroner hver. Dette vil samtidig bety at de som har heis, får en høyere pris for sine leiligheter. Dette er svært urimelig, mener Gade.

Fordelingsnøkkel

Advokat Jan-Erik Nielsen i Advokatfirmaet Haavind representerer sameiet i denne saken. Han mener at samtlige eiere i sameiet må betale regningen.

— Det som er prinsipielt viktig her, er at alle sameier og borettslag har en fordelingsnøkkel man bruker til å dele fellesutgiftene mellom eierne. Dette gjenspeiler den prisen man betalte for boligene da sameiet ble opprett for cirka 40 år siden. Det er feil å endre på denne fordelingsnøkkelen i dag, sier Nielsen.

Han mener at alle eiere må være enige for å endre på denne fordelingsnøkkelen siden den ble lagt til grunn da sameiet ble opprettet.

— Hvis noen skal betale mindre, så må andre betale mer. Heiskostnadene er en felleskostnad for alle eiere, understreker Nielsen.

Det hører med til historien at beboerne som kjemper for å slippe heisregningen er med på å betale advokat Nielsen som er hyret inn av sameiet. Dette betyr at disse ikke vil slippe unna advokatutgifter, uansett utfall i retten.