Onsdag 16. januar utlyste Olje- og energiminister Terje Søviknes det høyeste antallet utvinningstillatelser på norsk sokkel noen gang. Det står i skarp kontrast til Jeløya-erklæringen, der regjeringen nå åpner for å innarbeide klimarisiko i beslutningsgrunnlaget ved nye utbygginger av olje – og gassfelt.

Som finansfolk er det vår jobb å vurdere investeringsrisiko på vegne av kundene våre, og Barentshavet ser ut som en risikabel oljeinvestering. Hadde det vært gjort en analyse av klimarisiko i denne utlysningen ville konklusjonen til Søviknes trolig vært en helt annen.

Synkende behov for olje

Hovedutfordringen for den sittende og kommende regjeringer er å treffe på timingen. Nå brukes godt over 50 prosent av oljen til transport. I dag er det store spørsmålet hvor fort transportsektoren elektrifiseres. Når vil elbilene påvirke etterspørselen etter olje i vesentlig grad? Og når vil kortbanenettet for flytrafikk kunne elektrifiseres?

Hovedutfordringen for regjeringer er å treffe på timingen.

Olje- og gassinstallasjonene som eventuelt bygges i de åtte utlyste feltene i Arktis vil tidligst være operative rundt 2030 og skal etter det driftes i 40 år fremover. I år 2030 har alle nye biler solgt i Norge vært utslippsfrie i fem år. Tines 600 trailere har kjørt på 100 prosent fornybar energi i fem år. Ikeas varebiler har levert møbler fra nullutslippsbiler i fem år.

Elektrifiseringen av transportsektoren skjer ikke bare i Norge. I 2025 skal også Nederland bare selge nullutslipps biler. Det gigantiske markedet i India følger etter i 2030. Storbritannia kommer i 2030 og Frankrike i 2040. Kina har varslet en liknende politikk, men har ennå ikke fastsatt tidspunktet.

Tapsprosjekt

Denne uken har Avinor lansert ambisjonen om at all innlands flytrafikk skal være elektrisk innen 2040. For ett år eller to siden var den vedtatte sannheten at dette var bransjen som aldri kunne elektrifiseres. Utviklingen i luftfarten er en av mange grunner til at tempoet i tilbudet om utvinningstillatelser bør revurderes og i større grad samsvare med gode vurderinger av klimarisiko.

Klimarisikoutvalget må jobbe raskt for å forhindre norske økonomiske tap i Barentshavet.

Når Bloomberg i tillegg konkluderer med at eksisterende oljefunn er tre ganger høyere enn det vi kan benytte i tråd med Parisavtalen, blir det tydelig at klimarisikoutvalget må jobbe hurtig for å forhindre norske økonomiske tap i Barentshavet.

Det er tid for handling. Norge må tenke langsiktig. Vi står midt inne i et grønt skifte, og risikobildet er endret. Den nye regjeringen må handle i takt med denne endringen.

FØLG DEBATTEN: Facebook OG Twitter