Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Frukbarhetstallet er det laveste noen sinne i Norge. Det er bekymringsverdig, mener Arbeiderpartiets Hadia Tajik, Ingvild Kjerkol og Anette Trettebergstuen, som nå går nå sammen for å få motkjempe trenden.

I 2017 ble det født 56 600 barn i Norge, 2 300 færre enn året før. Nedgangen tok Norge til det laveste fruktbarhetstallet noen gang, med 1,62 barn per kvinne.

- Den generasjonen som er i arbeid i dag finansierer velferden for både de eldre og barna som yter omsorg fra samfunnet. At det blir født nok unger har noe å si på bærekraft, verdiskapning og velferd i Norge. Derfor er vi opptatt av det, og derfor er vi bekymret for det, sier Hadia Tajik.

Personlig beslutning

Trekløveren vil bruke anledningen kvinnedagen 8. mars til å dele budskapet. Politikere har ikke noe med å legge seg opp i folks valg om å få barn eller ikke, sier Tajik, men politikken kan gjøre det lettere for de som ønsker barn.

- Det å få unger er en dypt personlig beslutning som den enkelte familie og den enkelte kvinne må gjøre. Det politikken kan gjøre er å legge til rette for folk, sier Tajik.

Klar slagplan

Kjerkol mener at antall barn som fødes er et uttrykk for et samfunns bærekraftighet, og tror at gode fellesskapsordninger er det som gir friheten til å velge å stifte familie.

- Derfor må samfunnet legge til rette for at folk føler at det er trygt og sikkert å få barn. Det handler om at du kan komme tilbake i jobb etter fødsel, at helsetjenesten oppleves som trygg og god og at det er nok barnehageplasser, sier Kjerkol.

Selv om velferdsordninger ikke betaler seg selv, mener Trettebergstuen at tiltak for gjøre lettere å stifte familie bør bygges ut.

- Å bruke penger på å få opp fruktbarhetstallet gjennom velferdsordningene lønner seg. Barn er tross alt fremtidige skattebetalere, sier Trettebergstuen.

Utsetter førstegangsfødsel

Stadig flere kvinner utsetter å få sitt første barn. 30 år tilbake i tid var mors gjennomsnittsalder rundt 25 år. I fjor var den 29,3 år.

- En konsekvens av at mange kvinner utsetter sin første fødsel kan være at det blir vanskelig for dagens kvinner å få like mange barn som sine forgjengere, sier Espen Andersen i Statistisk Sentralbyrå.

De som ble fedre for første gang hadde en gjennomsnittalder på 31,7 år i fjor.

Flere karrierefedre

Foreldrepermisjonsordningen i Norge omtales som verdens beste, og Redd Barna rangerer Norge på topp i sine tilstandsrapporter om verdens mødre.

Samtidig er det stor forskjell på menn og kvinner når det kommer til karriere.

- Vi vet at menn som kommer seg opp og frem i arbeidslivet, gjerne har en kone som er hjemme, men kvinner som gjør det samme, gjerne også har en mann som gjør karriere, sier Tajik.

Videre mener Tajik det må legges til rette for at også de skal kunne ha et familieliv selv om begge er aktive og i jobb.

- Arbeid er hovedfaktor

Tall fra SSB viser at fruktbartstallet i Norge hadde en stor nedgang på 70-tallet. Fra 80-tallet og var det en positiv trend frem til 2009.

Trettebergstuen tror arbeid er hovedfaktoren når kvinner bestemmer seg om å få barn. Hun mener mange opplever det å kombinere arbeidslivet med familielivet som en tidsklemme.

- Det første mange tenker på når de vurderer å få barn er «har jeg trygg jobb, eller ikke?», sier Trettebergstuen.



Troen på fremtiden

- Gledesåret etter krigen, 1946, gav det største antallet fødte som noen gang er registrer i Norge, sier Kjerkol.

Kjerkol mener det ikke er rart at fruktbarhetstallet går ned, når det til stadighet er snakk om at vi må omstille oss og at vi ikke kan regne med at de velferdsgodene vil være like gode i fremtiden.

- Det er opp til oss selv hvor mye verdier vi klarer å skape som samfunn. Der har nok vi et mer optimistisk fremtidssyn, legger Kjerkol til.