Er dekningen vår av Trump rettferdig?

16. juli 2018 09:18 Sist oppdatert 16. juli 2018

USAs president Donald Trump ankommer til en tale i White Sulphur Springs i Vest-Virginia i USA 3. juli. Evan Vucci/ AP, NTB scanpix

Introduksjonen av Donald Trump på den amerikanske politiske scenen har forsterket noen journalistiske dilemmaer.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

“Som Aftenposten-abonnent ønsker jeg gjerne at de artiklene jeg leser skal informere meg på en objektiv og nøytral måte, jeg ønsker ikke å bli servert artikler som dette som inneholder kun negativt om høyreorientert politikk», skrev en leser til vår korrespondent i USA, Christina Pletten.

Aftenpostens lesere er dypt engasjert i amerikansk politikk og vår dekning av den.

Mange av dem som henvender seg til korrespondent Christina Pletten, klager på at vi ikke fremstiller Trump rettferdig, at vi i mindre grad dekker det som går bra og at vi overdriver det som er negativt med den amerikanske presidenten.

Flere mener også at vi må ta innover oss at Trump ikke er en politisk president, men en forretningsmann som styrer USA etter andre prinsipper.

Protester mot Donald Trumps besøk utenfor boligen til den amerikanske ambassadøren til London i Regent´s Park i London torsdag. Gareth Fuller / TT NYHETSBYRÅN

Noen journalistiske dilemmaer

Tilbakemeldingene er gode, og vi må fortsette å diskutere hvordan vi sikrer balansen i vår journalistikk – ikke bare når vi skriver om Trump, men også når vi jobber med norske forhold.

Introduksjonen av Donald Trump på den amerikanske politiske scenen har forsterket noen journalistiske dilemmaer:

Blir balansen oppfylt dersom antallet kritiske saker og positive saker om hvor bra USA går, er likt over tid?

Oppfylles balansen dersom vi skriver mindre om Trump og mer om de politiske sakene i delstatene?

Opplever leserne balanse dersom journalistikken i større grad befatter seg med å forstå Trumps velgere på grasrota i USA heller enn å konsentrere seg om administrasjonen?

Korrespondentenes føringer

Flere amerikanske medier begrunner den iherdige kritiske journalistikken mot Trump med at hans utøvelse av presidentskapet ikke kan behandles som en normaltilstand.

Aftenpostens korrespondent har laget noen føringer for sitt eget arbeid:

Vi må ha et bredt kildetilfang, som også inkluderer blogger og konservative medier, men også direkte kilder (både eksperter og vanlige folk) og lokale medier/fagpresse/forskning.

Vi må prøve å ettergå informasjon ved å sjekke originalkilden.

Vi må stille spørsmål ved premisset for saker og unngå å konkludere for mye på idéstadiet

Vi må ikke være redde for å fortelle at Trumps retorikk og metoder er uten presedens, kan få store konsekvenser og utløser svært kraftige reaksjoner.

USAs førstedame Melania Trump, Tysklands kansler Angela Merkel, NATO-sjef Jens Stoltenberg og USAs president Donald Trump under NATO-toppmøtet i Brussel tidligere denne uken. Yves Herman, Reuters/ NTB scanpix

Vi må være bevisst på at Trump representerer storstilt disrupsjon av den etablerte verdensordenen, men også at disrupsjonen han representerer er ønsket av hans velgere (“disrupsjon” er et relativt nytt begrep om teknologi som kommer og velter en hel bransje over ende, f.eks. Amazon. Mange mener det samme nå skjer i politikken).

Vi må også være bevisst på at mange av problemene Trump skal takle ikke er skapt av ham, og at disrupsjon skaper sterke reaksjoner.

Vi må lete etter originale historier og saker som belyser samfunnsutviklingen, og ikke bare dekke de store dramasakene som amerikanske medier vier mye av sin tid til.

Vi må ha et kritisk forhold til anonyme kilder og rykter som preger en del av dekningen i amerikanske medier.

Førstedame Melania Trump, president Donal Trump, britenes statsminister Theresa May og hennes mann Philip May sammen under velkomstsermonien ved Blenheim Palace i Oxfordshire torsdag. Pablo Martinez Monsivais, AP/NTB Scanpix

Må utgå fra fakta

Vi skal rapportere, men vi må også stille krav til at de som skal rapportere har oversikt over flest mulig perspektiver i sakene de skal skrive om.

Hvordan henger ting sammen? Er det noe de ikke har tenkt på som forklaringer, som er viktig å opplyse leserne om?

Journalistikken må utgå fra fakta. Alle faktaene må være korrekte. Men i tillegg må konteksten vurderes nøye.

Vi hører veldig gjerne mer fra leserne om vår dekning av Trump og USA.