Helseminister Bent Høie har advart mot at krefter utenfor landet kan bruke pandemien til å destabilisere samfunnet. Det er en betimelig advarsel.

Det er særlig to land som trekkes frem, og basert på historiske erfaringer og allerede identifisert aktivitet er scenarioene rimelig sannsynlige. Russland er offensive og kan bruke krisen til å splitte nasjoner og undergrave tilliten til myndigheter og institusjoner. Jeg har tidligere omtalt deres tilnærming som splitt og hersk.

Kina vil fremme sin autoritære samfunnsmodell som overlegen, vise til kaos og mangler i Vesten, samtidig som de dekker over at krisen utartet på grunn av sensur og autoritært styre. Globale forsyningskjeder har gitt store økonomiske innsparinger, men viser nå hvor sårbare de er. Kina vil trolig forsøke å reetabler seg som en sikker handelspartner. Det er bra for oss, da medisiner og medisinsk utstyr i stor grad har opphav i Kina.

Les også Sverre Strandhagen: Putin bruker virusfrykt som nytt våpen

Påstanden om at korona er et amerikansk biologisk våpen kommer nå både fra Russland, Kina og Iran. Russiske medier har en alternativ versjon hvor britene står bak, og kinesisk UD har antydet at amerikanske militære brakte korona til Wuhan. Gjennomslaget er nok lite i Europa, men betydelig større etter hvert som viruset sprer seg i Afrika og Midtøsten.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Russland har en lang historie med å utnytte sykdom for undergraving. På 80-tallet gjennomførte de «Operation Infektion», hvor USA ble beskyldt for å ha skapt aids som et biologisk våpen. Historien ble spredt via aviser i den tredje verden, og nådd etter hvert Europa. I dag kan det samme gjøres på timer med sosiale medier. Russiske RT Espanol spredte i 2014 analyser om at ebola kom fra det samme amerikanske militære forskningssenteret, og russiske blogger hevdet myndighetene skjulte utbrudd av ebola i USA. DN har allerede påpekt hvordan Russland nylig brukte pandemien for å skape konflikt og demonstrasjoner i Ukraina.

Destabilisering utnytter gjerne eksisterende svakheter, og oftest misnøye. Vi er langt fra der i dag, men når ordførerne har jaget folk fra hyttene, eventuelt satt dem i karantene, avhengig av lokale syn, vi har tatt siste farvel med kjære på Skype, firmaet er konkurs, myndighetene har akkumulert flere feilgrep, og alle er slitne, da kan vi være der. Spillerommet for å forsterke misnøye, spre feilaktige historier og skape splittelse vil være stort. Folkehelseinstituttet påpeker i sin nylige risikovurdering at «en del av tiltakene vil neppe bli akseptert av deler av befolkningen, iallfall hvis tiltakene pågår lenge og affiserer folks liv, helse og kanskje inntekt betydelig.»

Det er en rekke metoder som kan brukes for å undergrave tillit:

Forsterke eksisterende misnøye med myndighetenes tiltak

Mer generelt forsterke følelse av håpløshet

Påstander om at mørke krefter står bak

Steigan.no har antydet at World Economic Forum visste om pandemien allerede i oktober

Spre historier om feilgrep eller urimelige beslutninger





Geir Hågen Karlsen Mer...

Hvis situasjonen kraftig forverres kan det være potensial for rene panikkhistorier. 10. april 1940 gikk det rykter om flyangrep i Sør-Norge, og store deler av Oslos befolkning flyktet hals over hode på det som senere er kalt panikkdagen. Mulige scenarioer som rykter om kraftig smitteutbrudd, myndigheters manglende styringsevne, eller omfattende innstrammingstiltak kan utløse panikkhamstring eller flukt. I USA har vi allerede sett feilaktige meldinger om full nasjonal karantene.

Les også: Rusten russisk retorikk

Hvis noen vil oss virkelig vondt, er tiden inne for å angripe nettet. Det vil føre til enorme praktiske problemer for alle som jobber og studerer hjemmefra, gjøre det vanskeligere å komme ut med riktig og troverdig informasjon, og åpne opp for rykter og desinformasjon. Kombinerte scenarioer, hvor vi har store reelle samfunnsmessige problemer på mange områder, slitasje og kanskje manglende tillit over tid, er godt grunnlag for å så splid. Vi må påregne ryktespredning, undergraving og mistillit.

De mer alvorlige scenarioene er lite sannsynlige, men det har skjedd mye usannsynlig de siste årene. Årvåkenhet er uansett på sin plass.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.