Bare én av ti utlendinger fikk sjekket ID

1,6 million utlendinger fått D-nummer av Folkeregisteret, slik at de kan skaffe seg bankkort, skattekort, trygd og pensjon m.m. Men bare 10 prosent har vært gjennom sikker ID-kontroll.

Eksperter ved Nasjonalt ID-senter sjekker ID-papirene til en asylsøker. Men bare 10 prosent av de 1,3 million utlendingene som har fått d-nummer fra Folkeregisteret, har vært gjennom «sikker ID-kontroll» ifølge Riksrevisjonen. Espedal Jan Tomas

5. nov. 2013 15:35 Sist oppdatert 5. november 2013

— Det norske samfunnet har ikke oversikt over hvem som faktisk har en reell og aktuell tilknytning til Norge, konkluderer Riksrevisjonen.

Det kommer frem i Dokument nr. 1, som ble lagt frem av riksrevisor Jørgen Kosmo i dag.

— Alvorlig og kritikkverdig, mener Riksrevisjonen.

Får bankkort og trygd

I 2013 er det utstedt 1,6 million D-numre fra Folkeregisteret til utenlandske statsborgere. 300.000 av disse er ikke lenger i bruk.

Opplysningene i D-numrene brukes til å utstede bankkort, skattekort og til å avgjøre om utlendingen har trygd- og pensjonsrettigheter i Norge.

Les også Søkte asyl i Norge og syv andre land

— Riksrevisjonen er kritisk til at det er knyttet stor usikkerhet til d-nummerpopulasjonen, skriver Riksrevisjonen og riksrevisor Jørgen Kosmo i sin rapport til Stortinget.- Kun ti prosent har vært gjenstand for sikker ID-kontroll.

— Riksrevisjonen ser alvorlig på at det er mangler ved kvaliteten i folkeregisteret, særlig D-nummerpopulasjonen og adresse- og familierelasjoner, og at det norske samfunnet ikke har oversikt over hvem som faktisk har en reell og aktuell tilknytning til Norge.

Stor risiko for svindel

Rekordstor innvandring og økt trafikk over grensene gjør at folkeregisteret knaker i fundamentet.

— Risikoen for at noen tilegner seg et fødsels- eller D-nummer på uriktig grunnlag, er økende, innrømmer Finansdepartementet.

Les også Storstilt svindel med norske asylsøkerbevis

Aftenposten har tidligere skrevet om at det er store mangler i ID-kontrollen av utlendinger. Titusener av utenlandske statsborgere har fått opphold i Norge, uten at myndighetene vet sikkert hvem der.

Stoltenberg-regjeringen har tidligere varslet at man vil modernisere folkeregisteret. Dette vil imidlertid først skje fra 2020.

En tettere sammenvevd verden, med økt flytting av personer, arbeid og kapital over landegrensene, har økende betydning også for norsk statsforvaltning. Riksrevisjonen ser alvorlig på at det her er avdekket betydelige mangler og svakheter ved håndteringen på flere områder.

Staten fikser ikke globaliseringen

Folkeregisteret og Skatteetaten er ikke den eneste statlige etaten som sliter med økt bevegelse over landegrenser.

— En tettere sammenvevd verden, med økt flytting av personer, arbeid og kapital over landegrensene, har økende betydning også for norsk statsforvaltning. Riksrevisjonen ser alvorlig på at det her er avdekket betydelige mangler og svakheter ved håndteringen på flere områder, konkluderer Stortingets kontrollorgan.

Les også Politiet vet ikke hvem de pågriper og fengsler

Trygdemilliarder til utlandet

Revisjonen av regnskapet til Arbeids— og velferdsetaten viser at det er «betydelige svakheter» i forvaltningen av utenlandssaker.

Samtidig som eksporten av trygdeytelser øker kraftig og langt flere r utlendinger opptjener trygderettigheter i Norge, er det store mangler vd.

Arbeids- og velferdsetaten har fremdeles ikke en total oversikt over omfanget av utenlandssaker.

Det er ikke utviklet et samlet register for medlemskap i folketrygden.

Utenlandssaker ikke er prioritert i arbeidet med utvikling og vedlikehold av systemstøtte.

Riksrevisjonen advarer mot at «manglende kontroll med utbetaling av ytelser til personer bosatt i utlandet kan undergrave tilliten til arbeids- og velferdsetaten». Manglende kontroll kan også gi økt risiko for misbruk og for at brukerne ikke får rett ytelse til rett tid.

– Det må gis høy prioritet å sikre bedre oppfølging av den økende forflytningen av personer, arbeid og kapital over landegrensene, sier Kosmo.

Leder av Riksrevisjonen, Jørgen Kosmo. Roald, Berit

Fakta D-nummer Skal du jobbe og oppholde deg i Norge i mindre enn 6 måneder, må du ha et D-nummer for å bli registrert i Folkeregisteret. Et D-nummer er nødvendig for å få skattekort.D-nummer tildeles...... personer som har ikke har fødselsnummer og som ikke skal registreres som bosatt i Norge.... ved begrunnet behov som blant annet:å være skatte- eller avgiftspliktig til Norgeå ha et kundeforhold med norsk bankå ha konto i Verdipapirsentralen VPSå motta trygdeytelser fra Norgeå ha fast eiendom i Norgeå inneha posisjoner i juridiske enheter eller av andre grunner registreres i foretaksregisteret eller løsøreregisteret.Kilde: Skatteetaten Vis mer