Linda Marie Haven (66) har vært lærer på Bekkestua ungdomsskole i 19 år. Hun planlegger ikke å gi seg med det første.

– Jeg trives i jobben, selv om jeg er eldre. Jeg tenker å følge åttendeklassen min ut skoleløpet. Etter det kan jeg tenke meg å jobbe deltid, sier hun.

Haven sitter på en benk på kjøpesenteret CC Vest i Oslo, hvor hun skal møte datteren senere på dagen. Fredager har hun fri.

Hvis Haven følger elevene sine ut skolen, vil hun ha jobbet mesteparten av 60-årene. Det vil ifølge SSB-forsker Nils Martin Stølen være viktig for velferdsstaten når det blir stadig flere eldre.

Høyres landsmøte skal denne helgen diskutere et forslag om å fjerne aldersgrensen i arbeidsmiljøloven.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Enklest å gi eldre muligheten

– Tidligere var man pensjonist i noen år. Hvis du går ut som 63-åring i dag, kan du være pensjonist i nesten 30 år. Det har ikke samfunnet råd til, sier Høyres stortingsrepresentant Astrid Nøklebye Heiberg (81).

Andelen eldre over 67 år anslås å øke fra 14 prosent av befolkningen til 22 prosent i 2016 i regjeringens perspektivmelding.

Dermed vil andelen eldre over 67 per 100 yrkesaktive mellom 20 og 55 gå fra 20 til om lag 40 i 2060.

Astrid Nøklebye Heiberg er Stortingets eldste. (Foto: Kallestad, Gorm) Mer...

Da vil landet trenge flere eldre i arbeid, ifølge Heiberg.

– Det er ganske mange i 70-årsalderen som kunne tenkt seg å delta, men som ikke får lov, sier hun.

Men forslaget til Heiberg og Høyre er ikke det som gir best effekt, hvis målet er å opprettholde velferdsstaten, ifølge SSB-forsker Stølen. Han har jobbet med sysselsetting frem mot 2030 og det norske arbeidsmarkedet.

Det er eldre i 60-årene det er viktigst å beholde i arbeidslivet, sier han.

– Formålet med å rette innsatsen inn mot dem som er 62 og eldre er ut fra hva som gir effekt. Det er svært få sysselsatte som er 70 år, og det monner lite å få økt andelen som fortsetter til 71. Det monner langt mer å få økt andelen sysselsatte 61-åringer til å fortsette, sier Stølen.

Les også: Mer lønnsomt å jobbe lenger

Dyrt for samfunnet

I 2060 vil dagens trygdeordninger koste fra 20 til 90 milliarder kroner mer, ifølge en Nav-rapport fra januar.

Denne veksten vil i hovedsak komme fra økte utgifter til alderspensjon. Snittalderen for uttak av alderspensjon i Norge var 65 år i 2017.

Stølen påpeker at arbeidsmiljøloven ble endret i 2015. Da ble aldersgrensen for opphør av oppsigelsesvernet hevet fra 70 til 72 år, og det ble innført en nedre grense på 70 år for bedriftsinterne aldersgrenser.

Nils Martin Stølen viser til at det er viktigst å beholde 60-åringer i arbeid. (Foto: Mikaela Berg) Mer...

– Etter hvert som levealderen øker og helsetilstanden blir bedre, kan det være ønskelig å ta en ny økning opp til vurdering, men det er ikke på dette området effekten er størst, sier han.

– Kan man utelukke at det blir behov for å få 70- og 80-åringer i arbeid?

– Det er fornuftig at Høyre er opptatt av å få økt yrkesdeltagelse blant de eldre. Frem mot 2040 vil det være en betydelig økning i antall eldre versus yrkesaktive. For å dekke opp dette er det ønskelig at eldre står lenger i arbeid, men det er ikke yrkesdeltagelsen blant de over 70 at skoen trykker, sier Stølen.

Lærer Linda Marie Haven synes det er viktig å jobbe lenge for å sikre et godt velferdssamfunn også for kommende generasjoner.

– Men samtidig må arbeidslivet legge til rette, for vi er jo ikke 30 lenger, sier Haven.

– Da jeg begynte i arbeidslivet var det ikke ventet at kvinner med småbarn skulle være på jobb. Samfunnet har etter hvert lagt til rette for at kvinner kan være yrkesaktive. Jeg håper å være med på en holdningsendring for oss gamle og, sier Heiberg, Stortingets eldste. (Vilkår)