En række elnet-selskaber har købt stort ind af arbejdskraft fra koncernrelaterede selskaber i stedet for selv at ansætte medarbejdere. Et problem, mener flere kritikere, mens elnet-selskaberne fastholder, at det er en konsekvens af lovgivningen.

Jakob Martini, f. 1977, er journalist på Finans, hvor han dækker banker, pension og realkredit. Han har beskæftiget sig med forskellige grene af erhvervsjournalistikken i en årrække. På dagbladet Børsen har han siden 2008 dækket klima og kultur ud fra en pengevinkel. I 2012 blev han en del af Børsens finansredaktion, inden han skiftede til Finans i september 2014. Jakob gør en dyd ud af at trække svært gennemskuelige problemstillinger frem i lyset. På finansområdet har det bl.a. ført til lovændringer og øget kontrol omkring investeringsforeninger og pensionsselskaber. Jakob er desuden erklæret rock-nørd, elsker sine vinylplader og kan tale længe og indgående om Manchester United.

Jesper Høberg, f. 1975, er chef for Finans’ gravergruppe. Jesper er uddannet journalist på Danmarks Journalistskole i 2002, og efter et kort vikariat hos Ritzaus Bureau landede han på Jyllands-Posten som erhvervsjournalist. Her har han stået bag en lang række dagsordensættende historier og artikelserier om blandt andet korruption i FN’s olie-for-mad program, kollapset i Genan og Johan Schlüter Advokatfirma. I 2004 blev han nomineret til Cavling-prisen for afsløringen af, at TDC havde udnyttet et hul i skatteloven til at score et kunstigt skattefradrag i milliardklassen. I 2013 blev han nomineret til FUJ-prisen for fremragende undersøgende journalistik, og i 2017 var han med til at vinde FUJ-prisen for afsløringer af, hvordan bilbranchen barberede store summer af registreringsafgiften på leasingbiler. Han er født i Nordsjælland, men fastholder, at han tidligt konverterede til jydedommen, og at han i dag er full blown nordjyde.

Selv om de største elselskaber er underlagt krav om adskillelse af elnet og kommercielle forretninger, har flere elnetselskaber tilknyttet så få medarbejdere, at reglerne ifølge kritikere er blevet undermineret.

Finans har gennemgået elnet-selskabernes regnskaber, og de viser f.eks., at Ørsteds elnet-selskab, Radius, der snart overgår til SEAS-NVE’s ejerskab, i 2018 realiserede en omsætning på næsten 2 mia. kr. med blot én ansat.

Al øvrig arbejdskraft købte Radius af Ørsted.

Siden har Radius tilført 22 medarbejdere, men selskabet køber stadig langt størstedelen af sin arbejdskraft af andre selskaber i koncernen.

»Hele idéen om selskabsadskillelse bliver illusorisk, når medarbejderne sidder andre steder end i netselskaberne,« siger Jette Miller, der som direktør i De Frie Energiselskaber repræsenterer strømhandelsselskaber, der konkurrerer med de store energikoncerner om at sælge el til danskerne.

Elnet-selskaberne distribuerer strøm til private forbrugere og virksomheder og fungerer som monopol-forretninger.

Hov, det her indhold benytter cookies Øvrige cookies, det gør du her: På denne plads ville vi rigtig gerne have vist dig indholdet, men det kan vi desværre ikke, da du har fravalgt cookies. Vil du se indholdet skal du acceptere, det gør du her: opdater dit samtykke.

Reglerne om såkaldt funktionel adskillelse skal sikre, at elnet-selskaberne fungerer uafhængigt af kommercielle interesser i de store energikoncerner, der også producerer og handler med strøm.

For nylig konkluderede konsulentfirmaet Implement i en rapport, at de nuværende regler ikke er tilstrækkelige til at sikre vandtætte skotter mellem elnet og kommercielle aktiviteter bl.a. på grund af de få ansatte.

Professor i energiplanlægning på Aalborg Universitet Frede Hvelplund siger:

»Man kunne få den tanke, at formålet er at trække penge ud af et selskab, der er underlagt priskontrol, til et kommercielt selskab.«

Det afviser Radius-direktør Jens Fossar Madsen:

»Vi køber ind til markedspriser, og derfor mener jeg, at der ikke er noget at kritisere.«

Eniig, der er fusioneret med SE, valgte i 2019 tilføre sit elnet-selskab, N1, 225 medarbejdere for at skabe øget transparens.

Både N1 og Radius oplyser, at lovgivningen har spændt ben for at udnytte ansatte i elnet-selskaber på tværs af koncernen, og derfor har det givet mening at have færrest muligt ansatte.