Sammenlignet med de fleste andre lande i verden – selv de lande vi normalt sammenligner os med i Europa – er Danmark et overordentligt dresseret, friseret og gennemdyrket land. Vi har næsten ingen vild natur, de danske landskaber er i stort omfang plastret til med boligkomplekser og storcentre, motorveje og togbaner og højintensivt landbrug, der harver, pløjer, sprøjter og overgødsker selv de mindste jordlodder. Vore skove er i stort omfang træfabrikker – ikke vilde, frie skove, der bare er til for deres egen skyld, for fasanernes, kronhjortenes eller vores fornøjelses skyld.

Danmark har gjort sig til et af de få lande i verden, der nægter at lade blot en begrænset del af naturen i fred.

Selv overopdyrkede og tætbefolkede Holland har mere vild natur, end vi har herhjemme. Ethvert vandløb, hvert et bakkedrag, enhver lysning er i Danmark blevet set som en ressource, som vi kan underlægge vores traktorer og mejetærskere og udnytte til det sidste.

Det har vi gjort med åbne øjne, fordi antagelsen er, at det har gjort os økonomisk rigere.

Uden for enhver tvivl er det imidlertid, at naturen samtidig er blevet fattigere. Og fordi naturen bliver fattigere, bliver også vi fattigere.

Derfor fremlægger Alternativet i dag det mest ambitiøse og gennemgribende naturpolitiske program, som Danmark endnu har set. Vores naturpakke indeholder 42 konkrete forslag, der skal genoplive den danske natur, gøre den vild og mangfoldig. Naturen har brug for førstehjælp, og det vil vi gerne give den.

Mere biodiversitet

Jeg skal her ikke gå i dybden med alle 42 forslag, men jeg vil fremhæve følgende seks, som blandt andre miljø- og fødevareminister Eva Kjer Hansen (V) kan lade sig inspirere af, når hun her i løbet af foråret vil fremlægge regeringens naturpakke.

Vi foreslår først og fremmest, at al skovdrift indstilles i statens skove. De skal i stedet ligge urørt hen, så naturen kan udvikle sig i de skovørkener, som det intensive skovbrug i dag har skabt.

På den måde kan vi leve op til vores internationale forpligtelser om at bremse tilbagegangen i biodiversitet. Vi får mest biodiversitet for pengene, når vi begynder i skovene. Det er en vej til opfyldelsen af vores forpligtelser, der er omkostningseffektiv. Vi har ikke råd til at lade være.

Dertil undrer det Alternativet, at Danmarks målsætning blot går på at bremse tilbagegangen i biodiversiteten. Det er ikke ambitiøst nok, og vores mål er at øge biodiversiteten. Vi skal ikke være tilfredse med at opretholde et lavt niveau. Når biodiversitetens tilbagegang forhåbentlig er bremset i 2020, sådan som vi har forpligtet os til, skal vi frem mod 2030 sikre, at biodiversiteten øges. Ja, faktisk vil det være bedst, hvis vi kan skabe fremgang allerede inden 2020. Halvdelen af verdens vilde dyr er forsvundet i løbet af kun fire årtier, viser tal fra WWF Verdensnaturfondens Living Planet Report. Så det haster. Hvordan vil fremtidige generationer dømme os, hvis vi ikke bremser det overgreb, som vi mennesker har udsat naturen for?

Naturpoliti

Et tredje forslag i Alternativets naturpakke rummer en helt ny vision for Naturstyrelsen: Vi vil sætte styrelsen fri. Naturstyrelsen skal hverken stå for skovdrift eller landbrugsvirksomhed. Naturstyrelsen skal i stedet iværksætte tiltag, der værner om og styrker naturen.

Mangfoldigheden skal i højsædet, og Naturstyrelsen skal bruge sin tid på at formidle naturen og sikre adgang til statens naturarealer for borgerne.

Alternativet foreslår også, at ordningen med politifolk, der har natur og miljø som deres område, som vi kender det fra Midtjylland og også Norge og Sverige, udvides til resten af landet. Vi skal simpelthen være bedre til at forhindre og retsforfølge overgreb på naturen.

Alle politikredse skal have en natur- og miljøfaglig specialanklager, så kriminaliteten mod naturen forhindres eller i det mindste opklares.

En ny type naturzone

Den naturpakke, som vi fremlægger i dag, sigter bredt set mod at skabe plads til, at naturen kan udfolde sig. Vi vil give naturen rammerne til igen at kunne udfolde sig dynamisk. Vi vil beskytte de vigtigste naturområder, og fremme sameksistensen mellem landbrug, skovbrug og byer på den ene side og naturen på den anden. Derfor ønsker Alternativet ligesom Enhedslisten, at mindst 17 procent af landarealet udpeges som en ny type ’naturzone’ i planloven, ligesom vi vil etablere otte beskyttede havområder, der skal bevare det rige liv under havoverfladen.

Endelig lægger vi op til, at man ophører med primært at anskue vore vandløb og åer som afvandingskanaler for landbruget og fremover beskytter dem mod overdreven udledning af kvælstof, fosfor og andre næringsstoffer.

Det vil samtidig betyde, at vores vandløb og åer bliver levesteder for et væld af dyr og planter. Vandløb har værdi i sig selv. Det lyder måske dyrt, men indsatsen kan kombineres med, at vandløb og åer spiller en langt større rolle i forbindelse med klimasikring og -tilpasning.

Hen over nytåret oplevede vi både herhjemme og mange steder i udlandet massive mængder nedbør, der skabte dyre og ødelæggende oversvømmelser. Og det vil vi kun opleve mere af, hvorfor det i høj grad giver mening at geare naturen til at modstå store vandmasser.

Kun begyndelsen

I tråd med Alternativets principper er naturpakkens 42 konkrete forslag udviklet gennem offentlige politiske laboratorier og med input fra de fremmeste eksperter på området.

Nogle af tiltagene kræver en investering, mens det meste på sigt vil blive en økonomisk gevinst. Det gælder f.eks. oprettelsen af naturskove, som Venstre tidligere selv har foreslået, og kombineret med udsættelsen af store planteædere, som f.eks. bison og vilde heste.

Venstres argument var dengang, at det ville øge turismen og derved give økonomisk vækst i trængte landdistrikter. Det giver god mening. De syv bisonokser på Bornholm tiltrak i 2014 cirka 80.000 turister, hvilket giver solskinsøen noget af en økonomisk indsprøjtning. En indsprøjtning, som vi gerne giver til endnu flere dele af landet.

Vores naturpakke er kun begyndelsen. Vi er et rigt land med en fattig natur. Det skal vi væk fra.

Men Alternativet kan ikke gøre det alene. Og derfor inviterer vi alle aktører – og vi mener alle – til en åben og konstruktiv dialog om, hvordan vi sikrer naturen en bedre fremtid.

Vores naturpakke er en åben invitation til Eva Kjer Hansen, der til foråret vil fremlægge regeringens naturpakke. Vi har samlet 42 gode forslag, som vi håber, hun vil lade sig inspirere af.

Det 21. århundrede skal være naturens århundrede. Vi skal give tilbage. Fordi naturen fortjener det – men også fordi vi ved, at vi ikke kan leve uden naturen.