Overborgmester Frank Jensen (S) lægger op til at gøre op med årtiers boligpolitik i hovedstaden.

Siden 1990’erne har der i København været et krav ved nybyggeri, der betyder, at nye boliger i gennemsnit skal være 95 kvadratmeter, men det lægger Frank Jensen nu op til at bløde op, så halvdelen af nybyggeriet kan være mindre end 95 kvadratmeter. Tidligere har 25 procent af nybyggeriet fået dispensation for kravet.

»Vi skal have flere mindre boliger eller helt små boliger«, siger Frank Jensen.

»Det vil gøre det mere interessant for investorer at investere i boliger i København«.

Opblødningen af kravet sker som led i en plan for at få sat turbo på at øge boligmassen, så priserne på lejligheder, rækkehuse og huse ikke løber løbsk. Samtidig ønsker Frank Jensen at målrette et større antal boliger til det stigende antal af københavnere, der bor alene.

Der skal bygges 60.000 nye boliger i København i perioden fra 2019 til 2031 eller i gennemsnit 5.000 nye om året. Det vil kunne holde prisstigningerne på landsgennemsnittet, står der i en analyse fra økonomiforvaltningen. Holder byggetempoet fra årene mellem 2010 og 2017, hvor der blev bygget godt 18.000 nye boliger, vil priserne på boliger i København stige langt mere end i resten af landet.

Boligpriser i 2031 Der er udsigt til stigende boligpriser i Københavns Kommune i de kommende 12 år på 3,5 til 5,4 procent om året, når priserne er renset for inflation, hvis der bygges i samme tempo som i årene fra 2010 til 2017. Det vil betyde, at en 65 kvadratmeter lejlighed i Brønshøj, som i dag (2018) koster knap 2 millioner kroner, vil være steget til 3,6 millioner kroner i 2031, hvis udviklingen fra 2010 til 2017 fortsætter. Hvis der bygges 60.000 boliger på 12 år, vil lejligheden være steget til 2,15 millioner kroner. En lignende lejlighed i København K koster i dag (2018) næsten 3,3 millioner kroner, men vil 2031 koste 6,2 millioner kroner, hvis den historiske prisudvikling fortsætter. Med 60.000 nybyggede boliger over 12 år havner prisen i stedet på 3,7 millioner kroner. Kilde: KK’s økonomiforvaltning Vis mere

»Hvis ikke vi bygger flere boliger, end vi har gjort fra 2010 til 2017, vil prisudviklingen betyde, at mennesker med helt almindelige indtægter ikke vil have mulighed for at finde en bolig i København«, siger Frank Jensen.

Planerne om at bløde op på 95 kvadratmeterkravet og holde gang i boligbyggeriet i København vækker glæde hos transport-, bygnings- og boligminister Ole Birk Olesen (LA), som har været en skarp kritiker af boligpolitikken i hovedstaden.

»Det er nyt, at København prioriterer, at der skal bygges mange boliger«, siger Ole Birk Olesen, der mener, at Københavnske politikere har gået for meget op i, hvilke type boliger der skulle bygges.

»Det er indlysende rigtigt, at hvis man har stigende priser, fordi udbuddet af boliger ikke følger med efterspørgslen, så løser man det problem ved øget udbuddet af boliger. Det har København ikke haft fokus på tidligere«.

Ministeren forstår dog ikke, hvorfor reglen om 95 kvadratmeter ikke helt afskaffes.

»Det eneste, sådan en regel gør, er at sørge for, at boligerne ikke helt passer til den efterspørgsel, der er efter boliger i København«, siger Ole Birk Olesen.

I Boligøkonomisk Videnscenter betegner direktør Curt Liliegreen det som »nødvendigt« at bløde kravet op om 95 kvadratmeter som gennemsnit på en bolig.

»Boligpolitikken bliver moderniseret, så den passer til vores tid og den nuværende befolkningssammensætning. 70 procent af københavnerne er singler, som ikke skal bruge store og dyre lejligheder, og mange af de unge singler bliver i øjeblikket boende hjemme hos forældrene eller deler en lejlighed«, siger Curt Liliegreen, der peger på, at bygherrerne også gerne vil have større frihed, og uddyber:

»Bygherrerne vil også gerne bygge et miks af forskellige størrelse af lejligheder, så opblødningen af kravet giver entreprenørerne frihed til at lave det miks, de gerne vil«.