Karoline Brix Andersson havde ikke i sin vildeste fantasi forestillet sig, hvad hun ville sætte i gang, da hun i december sidste år åbnede munden ved et internt evalueringsmøde på Københavns Universitet.

Her satte den biologi-studerende nemlig spørgsmålstegn ved sin undervisers brug af køn i en opgave.

Sammen med sit biologi-hold på Københavns Universitet skulle Karoline måle gennemsnitshøjden blandt sine studiekammerater.

Men der var et problem.

»Det var en opgave, hvor vi skulle måle gennemsnitshøjden blandt eleverne på holdet, og der var kun mulighed for at vælge han- eller hunkøn,« siger Karoline Brix Andersson til B.T.

Karoline synes, at opgaven var upassende.

»Det hele bunder i, at vi har en tendens til, at der kun er to biologiske køn. Men hvis man kigger på kønsidentitet, så handler det om, at man biologisk godt kan være en mand, men identificerer sig med en kvinde. Eller som intetkønnet,« fortæller Karoline, der også mandag stod frem i Uniavisen.

Kort tid efter deltog Karoline i et fokusgruppemøde på skolen, hvor en række studerende og undervisere har mulighed for at dele erfaringer og evaluere undervisningen.

I slutningen af mødet valgte Karoline at nævne opgaven, og at den ifølge hende ekskluderede dem, der ikke kan identificere sig med et køn.

Underviseren bag opgaven, Dean Jacobsen, sagde efter kort stilhed: »Jeg hører, hvad du siger.«

»Tak,« sagde Karoline og gik ud fra, at han forstod budskabet.

Karoline, der er førsteårsstuderende, hørte da heller ikke mere til sagen før midt i januar.

Her stod Dean Jacobsen nemlig pludselig frem i et debatindlæg i Jyllands-Posten, hvor han kaldte Karolines 'klage' for absurd.

Karoline var ikke nævnt ved navn i artiklen, men ikke desto mindre var debatindlægget og de efterfølgende artikler om emnet hård kost midt i eksamenslæsningen.

»Jeg synes, det var ubehageligt at læse om det på den måde.«

»Det var ikke nemt at sidde og læse til eksamen, mens sagen rullede. Jeg har aldrig haft et ønske om, at den her sag skulle køre rundt i medierne på den måde,« siger hun.

Hun synes, det er ærgerligt, at Dean Jacobsen ikke tog dialogen med hende, men i stedet startede en lavine i pressen, hvor hun ikke selv kom til orde.

Tager man et kig på de forskellige mediers kommentarspor på Facebook, hvor Karolines kønsspørgsmål diskuteres, står det hurtigt klart, at der også findes en stor gruppe af folk, der intet galt kan se ved opgaven.

Karoline er dog ikke i tvivl.

»Når det er sådan en opgave, så tvinger han de studerende til at være enten en mand eller kvinde. Det er der ingen grund til. Der er heller ikke noget fagligt argument. Opgaven handlede om at måle et gennemsnit, og det kan man både med to og tre køn,« siger hun.

Hvis vi pludselig skal tilføje et ekstra køn i en universitetsopgave, så stopper det vel ikke her? Så skal vi vel til at ændre næsten alt?

»Jo, og der er mange eksempler i dagligdagen, hvor der er et problem med kønnene.«

»Eksempelvis også flybilletter: Hvorfor er det relevant, om det er en mand eller en kvinde, der skal sidde i et fly?« siger Karoline.

Karoline Brix Andersson ønsker ikke at stå frem med billede i B.T.