Udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) indledte ugen med at tage skarpt afstand fra »griske flygtninge«, som havde fundet »et smart trick« – de lader sig familiesammenføre for derefter at søge at opnå asyl i Danmark, når de allerede er kommet hertil, hvorved kommunen forpligtiges til at skaffe en bolig til familierne.

Det skete i en artikel og en blog på dagbladet BT:

»Når jeg hører om sager, hvor flygtninge kommer hertil med krævementalitet, griskhed og mangel på taknemmelighed, bliver jeg harm.«

Hun slog også fast, at »de griske flygtninge skal stoppes«.

Anledningen til ministerens harme var et brev fra Tårnby Kommune, hvor én familie havde søgt om asyl efter at være blevet familiesammenført med et barn på ni år.

»Jeg spørger mig selv om, hvad en familie som denne egentligt vil her? Hvis man begynder med at kræve og spekulere i, hvordan man får pumpet systemet mest som noget af det første, når man kommer hertil, så har man en uanstændig mangel på taknemmelighed over for Danmark. Det land og folk som hjælper én, fordi man er flygtet fra krig.«

Men ifølge JuraRådgivningen på Vesterbro, som har været partsrepræsentant i sagen med den niårige og hendes familie, er der tale om alt andet end griskhed. Der er tale om nød. I et åbent brev til Inger Støjberg i Information i dag tager JuraRådgivningen til genmæle:

Den niårige var flygtet fra krigen i Syrien med sin onkel og tante og deres børn, der beskrives som en stærkt traumatiseret familie. Da familien til den niårige opnåede familiesammenføring med sin far, bedstemor og tre søskende, ønskede Tårnby Kommune ikke at hjælpe med en lejlighed.

Derfor havde familien, som var helt uden netværk i Danmark, ikke andre muligheder end at rykke sammen i onklens lejlighed – fire voksne og seks børn under tolv år – skønt den ikke var stor nok. Faktisk varslede boligselskabet en opsigelse af lejemålet, da boligselskabet havde fået nys om, at der boede 10-13 personer i en lejlighed godkendt til maksimalt otte personer.

Det var først efter en stribe henvendelser til kommunen om hjælp – en hjælp, som er kutyme i mange andre kommuner ifølge JuraRådgivningen – at JuraRådgivningen ikke så nogen anden udvej for familien end at søge og opnå asyl, hvorved kommunen ville være forpligtet til at finde en passende bolig til den traumatiserede familie fra Syrien.

Smålighed

Grådighed fra flygtningenes side er der ifølge Asrin Mesbah på ingen måde tale om. I brevet til Støjberg skriver hun:

»I mine øjne er det udtryk for en ubegribelig smålighed og ureflekteret hetz mod en befolkningsgruppe, der har meget ringe muligheder for at svare igen.«

Hvis der er nogen, der skal bebrejdes i den sag, er det ikke »griske« flygtninge, men JuraRådgivningen, da det er på deres rådgivning, at familien som sidste udvej søgte og opnåede asyl som konventionsflygtninge, siger formanden.

Dermed ønsker hun også at gå i rette med udtalelser fra Tårnbys borgmester om, at der skulle være tale om, at der »foregik noget suspekt«, eller at familien skal være kommet foran i boligkøen.

»De er stadig væk slet ikke opført i nogen boligkø,« siger Asrin Mesbah fra JuraRådgivningen.

Jytte Lindgård, formand for Foreningen af Udlændingeretsadvokater kalder det »groft« at så tvivl om familiens motiver:

»Der er ikke tale om, at nogen shopper rundt efter noget her. De kan slet ikke shoppe, for det er ikke dem, der vurderer, om de har krav på asyl. Der er tale om, at flygtninge opfylder de i øvrigt meget skrappe betingelser for asyl. Punktum. Og når man opfylder disse betingelser, har man også ret til en bolig.«

Tårnbys borgmester, Henrik Zimino (S), ønsker ikke at udtale sig om den konkrete sag. Han ønsker heller ikke at stå på mål for udtalelser om griskhed, som ikke er hans.

»Jeg har intet udestående med den familie. For mig handler det om det principielle: Hvordan kan det overhovedet ske, at Udlændingestyrelsen pludselig giver familiesammenførte flygtningestatus, når de selv frivilligt har betalt for at rejse hele vejen herop? Den familie må selv skaffe sig en bolig ligesom alle andre,« siger han.

400 sager over to år

Ifølge Inger Støjbergs ministerium er der tale om adskillige hundrede sager årligt, hvor personer skifter opholdsstatus.

»Vi ved, at der er omkring 400 sager over de sidste to år, så det er ikke et enkeltstående problem.«

Information har forelagt ministeren indholdet af det åbne brev og kritikken fra udlændingeadvokaterne. Hun gentager det synspunkt, at familierne er griske, når de søger asyl efter at have opnået familiesammenføring.

»Vi har en familie, som er kommet herop som familiesammenførte, og så er de i et sikkert land …«

– Men anerkender du, at de har en ret til at søge om asyl?

»Og det er så den ret, de har benyttet sig af. Det er konventionsbestemt, og derfor har det lange udsigter at få ændret den del. Det, jeg kan gøre, er at sætte en stopper for de åbenlyse urimeligheder, der ligger i det her. Derfor har jeg valgt at gå den vej, at jeg trawler lovgivningen igennem og ser på, om der er andet, der skal ændres i samme ombæring.«