EU vil investere 7,5 milliarder kroner i fire supercomputere. To af disse skal være i absolut verdensklasse, mens de to andre bliver et niveau under.

Ambitionen er, at computerne skal stå færdige i 2020. Det oplyser Europa-Kommissionen i en pressemeddelelse.

- Supercomputere er den motor, der driver den digitale økonomi. Det er et barsk kapløb, og EU halter på nuværende tidspunkt bagefter: Vi har ingen supercomputere i den globale top ti, siger Andrus Ansip, Kommissionens næstformand med ansvar for det digitale indre marked.

Problem for konkurrence, sikkerhed og privatliv

Når EU-landene ikke selv har nogle af verdens mest kapable 'regnemaskiner', betyder det, at regnekraften til de mest komplekse opgaver må købes i andre lande.

Læs også : Supercomputere skal redde syge og sundhedsvæsenets økonomi

Det er ikke blot et problem for konkurrenceevnen, men også for kontrollen med europæiske data.

- Denne mangel på uafhængighed udgør en trussel mod privatlivets fred, databeskyttelse, kommercielle forretningshemmeligheder og dataejerskab navnlig til følsomme anvendelser, lyder skudsmålet.

Skal redde klimaet og udvikle ny medicin

Områderne, hvor supercomputere kan assistere, er mange.

- De kan hjælpe os med at udvikle skræddersyet medicin, spare energi og bekæmpe klimaændringer på en mere effektiv måde, siger kommissæren med ansvar for den digitale økonomi og det digitale samfund, Mariya Gabriel.

Læs også : Supercomputer skal hjælpe med at gøre os raske

Udover anskaffelsen af de superkraftige computere skal milliarderne bruges på at opbygge en europæisk infrastruktur. Det gælder blandt andet et forsknings- og innovationsprogram, som har til formål at udvikle teknologier, der skal køre på disse supercomputere.

Derudover skal den såkaldte EuroHPC-infrastruktur give det europæiske erhvervsliv bedre adgang til supercomputere med henblik på udvikling af nye, innovative produkter.

Danmark er ikke med

EuroHPC-erklæringen, som ligger til grund for den tværeuropæiske supercomputerinfrastruktur, blev søsat i marts 2017, hvor syv lande underskrev erklæringen.

Senere er seks andre lande stødt til, men Danmark er endnu ikke ombord.

Andre medlemslande kan dog til enhver tid tilslutte sig samarbejdet under forudsætning af, at de bidrager til finansieringen.

Kina har de to kraftigste computere

Verdens suverænt kraftigste computer er den kinesiske Sunway TaihuLight, der med sin ydeevne på 93 petaflops er næsten tre gange hurtigere end nummer to på listen, som ligeledes befinder sig i Kina.

Læs også : Kinesisk supercomputer smadrer al konkurrence

Schweiz indtager tredjepladsen, mens Japan har den fjerdehurtigste computer. USA tager sig af pladserne fra 5-8, mens Japan også sidder på plads 9 og 10.

Den hurtigste computer der befinder sig i EU, CINICA, har hjemme i Bologna i Italien. Den indtager pt.14-pladsen på ranglisten over supercomputere.