Men det er snyd for de kommuner, som ikke har så mange virksomheder i området. Det mener flere borgmestre. De foreslår derfor nu, at pengene fra selskabsskatten skal fordeles mere ligeligt mellem kommunerne.

Det skal ske igennem det nye udligningssystem, som i forvejen fordeler penge mellem kommunerne, og som politikerne lige nu forhandler om.

Udligningssystemet Udligningssystemet flytter hvert år milliarder af kroner mellem kommunerne, så også dårligt stillede kommuner har mulighed for at tilbyde børnehaver, skoler og ældrepleje på et rimeligt niveau. Politikerne skal i den kommende tid forhandle om en reform af udligningssystemet, så det bliver mere fair.

- Der skal være en mere retfærdig udligning i forhold til selskabsskatten, siger Carsten Rasmussen (S), borgmester i Næstved Kommune.

Han bakkes op af andre borgmestre, blandt andet Bo Hansen (S) fra Svendborg Kommune:

- Det er et parameter for, hvor god service kommunerne ender med at kunne give til borgerne. Derfor skal det tænkes ind. Ellers skal vi aftale, at det er godt nok med den løsning, vi har i dag. Det hører jeg bare ikke nogen, der siger, fortæller han.

Sådan bliver selskabsskatten fordelt: 85 procent af selskabsskatten går til staten.

15 procent fordeles mellem den kommune, der huser virksomheden, og de øvrige kommuner. Det sker efter en kompliceret udregning.

Reglen er, at tjener en kommune mere end landsgennemsnittet i selskabsskat per indbygger, får de halvdelen af forskellen selv – den anden halvdel omfordeles til kommuner, der får mindre end landsgennemsnittet.

Eksempelvis betyder det, at Ballerup og Gladsaxe beholder omkring 60 procent af deres selskabsskatteindtægter og sender 40 procent videre. Kilde: Økonomi- og Indenrigsministeriet (2018)

Selskabs-ahva-for-noget?

For på grund af teknikken i det nuværende system bliver alle kommuner nemlig trukket i penge, når selskabsskattekronerne triller ind – også selvom det kun er nogle kommuner, der får den helt store gevinst og kan beholde en del af pengene for sig selv.

Det dur ikke, mener Søren Steen Andersen (V), borgmester i Assens Kommune.

- Selvfølgelig må nogle kommuner tjene penge på selskabsskat, men problemet er, at andre så bliver modregnet den indtægt. Det skal laves om, siger han.

Desuden spiller geografi en rolle. For en virksomhed, der arbejder med logistik, giver det god mening at være tæt på store veje eller en stor havn. Derfor kan beliggenhed være en afgørende faktor, som er svær at konkurrere med, lyder det fra Carsten Rasmussen (S), borgmester i Næstved Kommune.

- Der er uretfærdighed i, at nogle virksomheder af historisk eller geografisk årsag ligger i nogle bestemte kommuner, og det rammer jo så os andre, der ikke har de samme muligheder for at tiltrække de virksomheder, siger han.

Millionforskel i kommunekassen

Derfor stemmer flere borgmestre i. Indtægterne fra selskabsskatten skal deles, så alle kommuner får en del af kagen – uanset hvor virksomheden ligger.

Det vil betyde, at Billund Kommune, som tjener 18.471 kroner om året per indbygger på selskabsskat, mister penge, men derimod løftes bunden i andre kommuner.

Og det er ikke bare peanuts, hvis man lægger selskabsskatten ind i den samlede udligning. Sådan lyder vurderingen fra Aalborg Universitet.

- For en almindelig kommune er der tale om 20-30 millioner, som man har mere eller mindre. Så det har en ret stor betydning i sidste ende, siger Per Nikolaj Bukh, professor på Institut for Økonomi og Ledelse.

Det koster penge at være erhvervsvenlig