EU-landene skal vise solidaritet med Italien og Spanien. Men coronakrisen skal ikke diktere et øget EU-budget de næste syv år. Og krisen skal heller ikke føre til fælles gældsstiftelse.

Sådan lyder det fra statsminister Mette Frederiksen (S).

Udmeldingen kommer, efter at EU's stats- og regeringschefer torsdag har holdt endnu et videotopmøde. Her diskuterede de en fælles genopretningsplan og -fond for EU-landene efter coronakrisen.

Flere sydeuropæiske lande er ekstra hårdt ramt af coronapandemien, som har enorme økonomiske konsekvenser. Derfor har de ønsket såkaldte coronaobligationer, som er en fælles gældsstiftelse. Det afviser blandt andet Tyskland og Holland. Også Danmark er imod.

»Vi har på mødet i dag fået en meget tydelig understregning af europæisk solidaritet. Alle EU-lande fra nord til syd ønsker at udvise solidaritet. Spørgsmålet er, hvordan vi skal gøre det.

Nogle vil have en fælles europæisk gældsstiftelse. Det ønsker jeg ikke, og den debat fortsætter,« siger Mette Frederiksen.

Hun afviser samtidig, at coronavirussen vil ændre på Danmarks holdning til EU's budget. Her står Danmark fortsat fast på, at landenes bidrag skal være 1,0 procent af bruttonationalindkomsten, BNI, der er en måde at måle størrelsen på landes økonomi.

Hvis EU-budgettet øges mere end det, skal danske skatteydere sende flere penge til Bruxelles.

»Europa står i en anden situation på grund af corona. Men det gør de enkelte lande også, for coronakrisen betyder, at det danske budget også ser anderledes ud.

Der er ingen tvivl om, at der skal genereres midler til de lande, der har størst behov. Men det skal ikke ske via fælles gældsstiftelse,« siger Mette Frederiksen.

Hun mener, at der kan prioriteres inden for det nuværende budget og på den måde finde penge til at hjælpe udsatte lande.

Mette Frederiksen ser ikke for sig, at coronakrisen udvikler sig til en altomfattende ulykke for EU. Hun afviser det dystre scenarie, som Frankrigs præsident, Emmanuel Macron, har opstillet.

I et interview med Financial Times sagde Macron forud for topmødet, at EU som politisk projekt kan kollapse, hvis ikke landene laver en fond, hvor de i fællesskab hæfter for gælden.

»Jeg kan konstatere, at når vi sidder regeringslederne sammen, så er der vilje til at finde løsninger sammen. Jeg hører ikke ét eneste land, der siger, at de er ligeglade med Europa.

Tværtimod, så sidder alle og siger, at vi skal finde en fælles vej. Men selvfølgelig skal der være plads til, at man kan være uenige om, hvilken vej man skal gå. Der har vi et ansvar over for EU, men også over for vores egen befolkning,« siger Mette Frederiksen.

Er EUs skæbne på spil – eller er det at gå for vidt?

»Jeg er overbevist om, at vi finder en farbar vej. Men jeg kan ikke love, at alle lande vil være 100 procent tilfredse med resultatet,« siger Mette Frederiksen.

/ritzau/