Faldende oliepriser og en stor tilstrømning af flygtninge lægger hårdt pres på dansk økonomi i de kommende år. Sådan lyder konklusionen i regeringens konvergensprogram, der blev offentliggjort tirsdag formiddag. Konvergensrapporten er en oversigt over Danmarks økonomiske formkurve, som regeringen sender til EU.

Regeringen skriver, at dansk økonomi fortsat er i fremgang, men skærer alligevel i sine forventninger til væksten for de kommende år. Væksten for 2016 nedjusteres fra 1,9 pct. til 1,1 pct., mens væksten i 2017 nedjusteres fra 2,0 pct. til 1,7. I gennemsnit ventes en BNP-vækst på ca. 1,75 pct. om året i 2016-20.

»Der er ingen tvivl om, at vi står over for en stor økonomisk udfordring de kommende år. Derfor er det afgørende, at vi prioriterer med omhu, og at alle dele af den offentlige sektor fokuserer på at løse opgaverne smartere, så vi kan få mere velfærd for de penge, der er. Samtidig vil vi også se på reformjusteringer, som både kan øge råderummet ved at øge beskæftigelsen og løfte væksten i samfundet,« siger finansminister Claus Hjort Frederiksen.

Selvom regeringen skærer markant i sine forventninger til væksten for i år, er Claus Hjort Frederiksen stadig alt for optimistisk, mener Steen Bocian, der er cheføkonom i Dansk Erhverv.

»Et mere realistisk bud på væksten i år ligger på 0,5 - 0,7 pct. - og det er faktisk et optimistisk bud. Det gør, at vi nok også får svært ved at hive væksten op på 1,7 pct. næste år. Vi venter en noget lavere vækst både i år og næste år. Det er ikke hensigtsmæssigt, at regeringen konstant har for høje forventninger til væksten. Det gør nemlig, at behovet for reelle økonomiske reformer bliver undervurderet,« skriver Steen Bocian i en kommentar.

Hos Danske Bank er cheføkonom Las Olsen helt enig med sin kollega hos Dansk Erhverv.

»Både tallene for sidste del af 2015 og indikatorerne for de første måneder af i år peger den forkerte vej. Det ser for eksempel ud til, at væksten i første kvartal var tæt på nul. På den baggrund er også det nye skøn meget, meget optimistisk. Det vil enten kræve meget kraftig vækst i dette og næste kvartal, eller at tidligere tal fra Danmarks Statistik bliver revideret«, skriver Las Olsen.

Regeringen forudser, at de offentlige finanser vil komme yderligere under pres i takt med, at der gradvist bliver flere ældre og tilsvarende færre i beskæftigelse. Derfor ligger det i kortene, at der skal sættes flere reformer i søen.

»Med uændret politik vil der fra 2030 til 2055 være udsigt til betydelige offentlige underskud, der overstiger grænsen i budgetloven – og som dermed også kan føre til overskridelser af grænsen på 3 pct. af BNP i EU's Stabilitets- og Vækstpagt under lavkonjunkturer,« lyder det på finansministeriets hjemmeside.

Hos tænketanken Cepos mener cheføkonom Mads Lundby Hansen, at statsminister Lars Løkke Rasmussen må se at komme i arbejdstøjet.

»Indtil videre har Løkke kun gennemført reformer, der øger beskæftigelsen med beskedne 1.300 personer. Det er alt for lidt. Thorning gennemførte reformer, der øgede beskæftigelsen med ca. 30.000 personer. Derfor bør der gennemføres en markant skattereform, der reducerer skatten på både arbejde og sænker væksthæmmende afgifter,« siger Mads Lundby Hansen.