Rettelse: Artiklen er opdateret med en præcisering af, at cannabisolie ifølge videnskaben ikke kan kurere kræft.

Syge danskere søger stadig ud på det sorte marked for at købe ulovlige cannabisprodukter.

Det til trods for, at politikerne for to år siden indførte en forsøgsordning med medicinsk cannabis.

Ordningen er ganske enkelt ikke tilstrækkelig, lyder det fra både patienter og patientorganisationer.

Inderst inde har man det jo altid dårligt med at være kriminel. Men jeg tænker, at det er mit liv, der handler om. Sanne Poulsen, Suldrup

Én af dem, der i dag bruger ulovlig cannabis i stedet for den medicinske cannabis, man kan få ordineret af lægen, er 66-årige Sanne Poulsen fra Suldrup i Nordjylland.

For syv år siden fik hun konstateret lungekræft i stadie fire, hvor kræften er særligt fremskreden.

- Jeg vidste ikke, om jeg havde en uge tilbage, en enkelt måned eller flere måneder, fortæller hun.

Lægerne kunne tilbyde kemoterapi for at forsøge at holde kræften tilbage, men rask ville hun aldrig blive, lød beskeden.

- Jeg blev da ked af det, men så tænkte jeg alligevel, at jeg ville have det bedst mulige ud af hver dag, jeg var her, siger Sanne Poulsen.

Tør ikke stoppe igen

Efterfølgende besluttede hun sig for at tage en lille smule cannabisolie fra en sprøjte.

- Der er til et par år i sådan en sprøjte her med mit forbrug, forklarer hun.

Den ulovlige olie fandt hun efter at have undersøgt det over lang tid på nettet.

Selvom lægerne ikke endeligt vil erklære hende rask, har hun i dag imod alle odds overvundet kræftsygdommen. Der er dog ikke nogen forskning, der på nogen måde tyder på, at cannabisolie kan kurere kræft.

Men Sanne Poulsen tror på, at der alligevel er en sammenhæng.

Og hun har mere tiltro til den ulovlige cannabisolie, hun nu bruger, end den hun måske kan få stillet til rådighed via recept.

- Jeg tør ikke stoppe med det. Jeg er bange for, at min sygdom så vil komme tilbage, siger hun.

Lægemiddelstyrelsen har dog tidligere været ude og advare mod at købe cannabisolie på det sorte marked.

Vil have barrierer fjernet

Forsøgsordningen med medicinsk cannabis kritiseres blandt andet for, at den tillader for få produkter.

Derudover er medicinen for dyr, lyder det fra eksempelvis Scleroseforeningen.

- Vi er simpelthen nødt til at appellere til politikerne om at se på forsøgsordningen for at få fjernet nogle af de her barrierer. Det kan nærmest kun gå for langsomt, siger direktør Klaus Høm.

Om forsøgsordningen Den 1. januar 2018 trådte en forsøgsordning med medicinsk cannabis i kraft. Ordningen giver læger mulighed for at udskrive en ny type cannabisprodukter, som ikke tidligere har været lovlige i Danmark. Formålet med forsøgsordningen er at give patienter en lovlig mulighed for at afprøve behandling med medicinsk cannabis, hvis de ikke har haft gavn af godkendt medicin. Forsøgsordningen løber over fire år. Kilde: Lægemiddelstyrelsen

Et tredje problem er, at mange læger er skeptiske over for at udskrive medicinen.

Det har 24-årige Rasmus Papendick, der selv lider af sclerose, oplevet.

Han har mange kramper og spasmer, men han fik nej fra sin læge, da han spurgte, om han kunne få en recept på medicinsk cannabis.

Nu bruger han ulovlig cannabisolie, og han oplever, at det hjælper ham.

- Jeg har meget mere ro i kroppen. Det giver mig ro til at sove godt om natten, og jeg føler mig mere frisk om dagen, siger Rasmus Papendick, der ligesom Sanne Poulsen gerne vil undgå at skulle købe tingene ulovligt.

- Inderst inde har man det jo altid dårligt med at være kriminel. Men jeg tænker, at det er mit liv, der handler om, siger Sanne Poulsen.

Når flere læger er skeptiske, skyldes det, at man ikke har evidens for, at medicinsk cannabis har en effekt, lyder det fra formanden for Lægeforeningen i Nordjylland Søren Lunde.

- Der skal flere tal på bordet, før vi ved, at det virker, siger han.

Læger står i et dilemma

Derfor står lægerne i et svært dilemma.

- Udskriver man et præparat, hvor man ikke til fulde kan stå på mål for, hvordan det virker, og hvad det eventuelt har af bivirkninger, så er vi derude, hvor man faktisk ikke ved, om man gør noget godt for patienten, siger Søren Lunde.

Derfor bør forsøgsordningen ændres, så man bliver bedre i stand til at vurdere, hvad der virker og ikke virker.

Det mener Peter Leutscher, der er overlæge og leder af Klinisk Cannabis Forum, hvor mere end 120 forskere og læger er engagerede.

- Vi står faktisk med det samme vidensniveau eller mangel på samme, som da vi startede for to år siden, siger han.

Han mener, at medicinen i forsøgsordningen har været så begrænset, at man slet ikke kan konkludere noget ud fra brugen de seneste år.

- Virker det efter hensigten, lindrer symptomerne, eller er der bivirkninger? De ting er jo enormt vigtige for at kunne vurdere forsøgsordningen, og det har vi ikke, siger han.

Når langt fra alle patienter

Faktisk har flere end ventet fået adgang til medicinsk cannabis.

Da man satte forsøgsordningen i søen, regnede man med, at 1.500 personer ville få en recept i løbet af 2018 og 2019.

Men ifølge de seneste tal fra Sundhedsdatastyrelsen har flere end 2.100 personer nu en recept på medicinsk cannabis.

Forsøgsordningen omfatter kun en brøkdel af vores medlemmer, nemlig dem med såkaldt neuropatiske smerter. Det er dybt beklageligt. Mette Bryde Lind, Gigtforeningen

Alligevel er også Gigtforeningen kritisk over for den nuværende ordning.

En intern rundspørge lavet blandt foreningens medlemmer viser, at ni ud af ti med gigt er åbne for at bruge medicinsk cannabis, hvis de fik muligheden.

Det er bare ikke tilfældet, fortæller direktør Mette Bryde Lind.

- Forsøgsordningen omfatter kun en brøkdel af vores medlemmer, nemlig dem med såkaldt neuropatiske smerter. Det er dybt beklageligt, siger hun.

Gigtforeningen er desuden skeptisk over for, at lægerne står alene med ansvaret, når deres vidensgrundlag ikke er større.

- Det er en brist i ordningen, siger Mette Bryde Lind.

Minister: Ikke godt nok

En lang række partier stod i 2017 bag ordningen. Heriblandt Socialdemokratiet.

Nuværende sundhedsminister Magnus Heunicke (S) erkender i den sammenhæng, at forsøgsordningen ikke har fungeret som ønsket.

- Det er ikke godt nok. Vi må være ærlige og sige, at forsøgsordningen ikke er rullet ordentligt i gang, og derfor er jeg også åben over for at forlænge den, så man har et reelt grundlag at træffe beslutninger ud fra, siger han.

Derfor vil Magnus Heunicke nu sætte gang i en midtvejs-evaluering.

- Det er jo ny grund, vi går på her, og derfor er det vigtigt, at vi gør det fagligt funderet. Men vi har også nogle patienter, vi skal tage hensyn til, og i øjeblikket er de på både det grå og det sorte marked.

Synes du, det er okay, at man midt i sådan en forsøgsordning må søge ud på det sorte eller grå marked?

- Nej, det synes jeg ikke. Det er hele formålet med forsøget, at vi skal have det stoppet, siger han.