Debatten om topskattelettelser har sat gang i en større talkrig om prisen for at sænke skatten. Og skal man tro formand for Liberal Alliance, Anders Samuelsen, koster topskatten faktisk mere end staten får ind i skat:

- Det koster 1,80 kr. hver gang staten hiver 1 kr. ind i topskat. Er det virkelig det værd? Sådan lød det forleden fra partilederen på Facebook.

Det har fået en læser til at skrive til Detektor, som har undersøgt, hvad Anders Samuelsen bygger sin påstand på.

Regnestykke vendt rundt

Det viser sig, at Liberal Alliances formand vender en beregning fra Finansministeriet rundt.

BNP BNP er værdien af landets samlede offentlige og private produktion. Kilde: Danmarks Statistik

Når Anders Samuelsen skriver, at det koster 1,80 kroner, hver gang staten får en krone ind i topskat, baserer han det nemlig på beregningerne fra ministeriet, som viser, at en sænkning af topskattesatsen for én milliard kroner vil øge BNP med 1,8 milliarder kroner. Blandt andet fordi en sænkning af topskatten ifølge ministeriet vil få danskerne til at arbejde mere.

Ifølge Anders Samuelsen går Danmark dermed glip af en mulig forøgelse af BNP på 1,80 kroner, hver gang staten indkræver en krone i topskat. Og det er det, han mener, når han siger, at det koster 1,8 kroner, hver gang staten indkræver en krone ind i topskat.

1.8 milliarder forsvinder ikke fra statskassen

Men det er vel at mærke ikke statskassen, der går glip af de 1,80 milliarder kroner, fortæller professor ved Institut for Økonomi på Aarhus Universitet Bo Sandemann Rasmussen:

Tip os Detektor blev opmærksom på påstanden, fordi en læser tippede redaktionen. Har du hørt noget, du mener trænger til et faktatjek, så skriv til Detektor på Detektor@dr.dk.

- Det potentielle tab ved ikke at sænke topskatten ligger ude i samfundet – altså på BNP - fordi ministeriet antager, at folk vil arbejde mere, hvis man sænker topskatten. Det er altså ikke decideret forkert, det der bliver sagt, men det er heller ikke særlig præcist formuleret.

Det er ikke ”gratis” at indkræve skat

Det ”koster” altså ikke statskassen 1,80 kroner, hver gang der indkræves en krone i topskat. Men ifølge Finansministeriet ville nogle af de penge, der eventuelt bruges på at nedsætte topskatten, dog komme ind igen.

Ifølge beregninger fra ministeriet vil en del af skattelettelserne nemlig blive brugt af borgerne på øget forbrug. Og det vil give ekstra indtægter til statskassen i form af moms og afgifter. Dertil kommer, at en fjernelse af topskatten ifølge Finansministeriet vil få folk til at arbejde mere, og det vil øge indtægterne til staten i form af øget skatteindbetaling.

Regnestykket fra Finansministeriet bygger dog på antagelser om danskernes reaktion på skattelettelser, som er omdiskuterede blandt økonomer – en diskussion Detektor tager fat på d. 1. september, hvor programmet sender live på DR2 om topskat.