Hvis det står til Dansk Folkeparti bliver det kommende kommunal- og regionsvalg sidste chance for udlændinge for at kunne stemme, hvis ikke de kan tale dansk.

I et nyt beslutningsforslag foreslår Dansk Folkeparti nemlig, at udlændinge fremover kun kan stemme og blive valgt til kommunal- og regionsrådsvalg, hvis de har bestået den såkaldte Prøve i dansk 3. En prøve, som i dag er forudsætning for at kunne opnå dansk statsborgerskab.

»Er det ikke bare logik for burhøns,« siger Dansk Folkepartis integrationsordfører, Martin Henriksen. »Hvis man skal deltage i et valg, så er det bare meget godt, at man kan forstå, hvad der bliver sagt og skrevet. Dansk Folkeparti så helst, at man skulle være dansk statsborger for at kunne få lov til at stemme og stille op til valg i Danmark. Men når der ikke er flertal for det, må man som minimum kræve, at folk forstår dansk for at deltage i det valg.«

Modsat ved folketingsvalg er der ikke noget krav om, at man skal være dansk statsborger for at kunne stemme til kommunal- og regionalrådsvalg samt til valg til Europa-Parlamentet, hvilket økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll (LA) ikke har tænkt sig at ændre.

Valgret Valgret til kommunalbestyrelsen og regionsrådet har enhver, der på valgdagen er fyldt 18 år, har fast bopæl i kommunen henholdsvis regionen, og som herudover enten har dansk indfødsret

er statsborger i en af de øvrige medlemsstater i Den Europæiske Union

er statsborger i Island eller Norge eller

uden afbrydelse har haft fast bopæl i riget i de sidste tre år forud for valgdagen.

Ifølge økonomi- og indenrigsministeren strider Dansk Folkepartis beslutningsforslag mod EU-retten og europarådskonvention om udlændinges politiske deltagelse på lokalt niveau. EU-retten giver ikke mulighed for at stille særlige krav til EU-statsborgere, som ikke stilles til personer med dansk indfødsret, eller krav, som EU-borgere vil have sværere ved at opfylde end personer med dansk indfødsret.

Europarådskonvention sætter også snævre rammer for de krav, der kan stilles til udlændinge, idet disse efter en periode med fast bopæl i Danmark blot skal opfylde de samme juridiske krav som personer med dansk indfødsret for at kunne stemme ved valg til lokale myndigheder.

»Regeringen kan ikke støtte dette forslag fra Dansk Folkeparti,« skriver Simon Emil Ammitzbøll i en kommentar. »For det kan ikke gennemføres inden for rammerne af EU-retten og Danmarks andre internationale forpligtelser. Regeringen har heller ikke tanker om at indføre kvalificeret valgret, hverken for udlændinge eller danskere.«

EL: Det giver ingen mening

Heller ikke Socialdemokratiet, som sammen med regeringspartierne og Dansk Folkeparti senest har været med til at gøre udlændinges vej til deltagelse i folketingsvalgene længere ved at hæve sprogkravet til statsborgerskab fra dansk 2 til 3, støtter beslutningsforslaget. Partiets ordfører, Mattias Tesfaye, henviser, ligesom økonomi- og indenrigsministeren, til, at forslaget vil være i strid med såvel EU-retten som europarådskonventionen.

»Socialdemokratiet er ikke imod, at folk skal kunne snakke dansk. Det er bare forkert at knytte det an til, at det skal afgøre, om man kan være med til at påvirke prioriteringerne i ens lokalsamfund. Hvis der for eksempel er en englænder, som bor i Albertslund, hvor jeg selv bor, og vedkommendes børn går i daginstitutioner og børnehaver, er det da naturligt, at denne er med til at forvalte det lokale demokrati. Der hvor jeg synes, det er afgørende, at danskkundskaber er knyttet til en valghandling, er der, hvor vi vedtager lovgivning. Der er en forskel på, om man skal kunne være med til at vælge de politikere som skal vedtage lovene, eller om man er med til at påvirke, hvordan midlerne skal fordeles lokalt,« siger Mattias Tesfaye.

Enhedslistens ordfører, Johanne Schmidt-Nielsen, mener, at man bør arbejde for, at flere engagerer sig i demokratiet, ikke det modsatte. Hun finder det »kun rimeligt«, at mennesker, som har boet i Danmark i tre år også har indflydelse på deres lokalsamfund.

»På den ene side siger Dansk Folkeparti, at integrationen slår fejl, og på den anden side vil de afskære borgere med anden etnisk baggrund end dansk fra at deltage i demokratiet. Det giver jo absolut ingen mening,« siger Johanne Schmidt-Nielsen.

Radikalt tankegods

Men det mener Martin Henriksen nu nok, det gør. Også selv om økonomi- og indenrigsministeren også afviser beslutningsforslaget.

»Det agter Dansk Folkeparti fortsat at arbejde for, uagtet at Simon Emil Ammitzbøll har svært ved at løsrive sig fra sit gamle parti og sine radikale tanker,« siger partiets integrationsordfører med henvisning til dennes fortid i De Radikale.

»Det handler om at blive ved, ligesom Dansk Folkeparti har gjort med andre forslag, hvor vi også først blevet mødt med kritiske bemærkninger, og så tror jeg sådan set, at der er rigtig mange danskere, som er enige med os. Tiden arbejder for vores politik på det her område, og så må vi se, om vi ikke kan skubbe lidt til.«

Ifølge den seneste opgørelse fra Simon Emil Ammitzbøll vil der på valgdagen den 21. november være 4.581.832 stemmeberettigede. Heraf er 4.222.726 danske statsborgere og 359.106 udenlandske statsborgere. De nævnte udenlandske statsborgere fordeler sig på 180.121 statsborgere fra EU-landene, 32.063 andre vestlige statsborgere og 146.922 ikkevestlige statsborgere.

Opgørelsen tager dog ikke højde for konsekvenserne af, at Folketinget den 1. juli afskaffede valgretten til kommunale og regionale valg samt europaparlamentsvalg for udlændinge på tålt ophold, udlændinge udvist ved dom og udlændinge udvist ved såkaldt administrativ afgørelse.