Jens Lavrsen åbnede for nogle uger siden et brev fra advokatfirmaet Opus.

I brevet var der et krav om betaling på over 3.500 kroner for krænkelse af ophavsretten til tre film – heriblandt den relativt ukendte film And So It Goes, som handler om en selvcentreret, ældre ejendomsmægler, der spilles af Michael Douglas.

Advokatfirmaet har sendt denne type breve til hundredvis af andre danskere på vegne af blandt andet Scanbox Entertainment, som er en filmdistributør, der har såkaldt distributionsret til den omtalte film.

I brevet hævder firmaerne, at en eller flere film er downloadet og delt ulovligt.

»Men jeg har ikke set filmene, og jeg har heller ikke downloadet dem,« siger Jens Lavrsen. Han spekulerede først på, om hans datter måske havde downloadet filmene uden at betale og uden hans viden. Men det har hun ikke, siger Jens Lavrsen.

Præcist hvor mange, der har fået et brev magen til, vil advokat Niels Dahl-Nielsen fra advokatfirmaet Opus ikke oplyse. Der er dog tale om hundredvis, bekræfter han. Tidligere på året har rettighedshavere til film sendt lignende breve ud via et andet advokatselskab, hvor der var tale om over 2.000 breve.

Af brevet fra Opus fremgår en teknisk argumentation for, hvorfor Jens Lavrsen sættes i forbindelse med krænkelsen af ophavsretten til filmene: Scanbox Entertainment og advokatfirmaet mener at have belæg for, at en konkret ip-adresse, som er et nummer, en enhed får tildelt, når den kobler til internettet, er blevet brugt til at hente og dele kommercielle film via et fildelingsnetværk.

Tidligere domme i en række retssager peger dog på, at det kan være svært at bevise, at en person er skyldig i ophavsretskrænkelse, blot fordi en ip-adresse, der er er sat i forbindelse med personen, er blevet brugt til krænkelse af ophavsret.

Per Overbeck, der var advokat i en række profilerede retssager om ophavsret fra 2008 og frem, udlægger det således:

»En ip-adresse kan godt være bevis for, hvilket hus eller lejlighed, der har internetforbindelsen. Du bliver så at sige ledt hen til havelågen eller døren. Men du kan ikke umiddelbart se, hvem eller hvilken en computer, som var opkoblet til internettet via den ip-adresse,« siger Per Overbeck, der i dag ikke beskæftiger sig med denne type sager.

Den udlægning af retssagerne bekræfter lektor i jura Clement Salung Petersen, som forsker i immaterialret på Københavns Universitet.

»Som person er du ikke objektivt ansvarlig for, hvad din internetforbindelse bliver brugt til. Det er en central præmis i de omtalte sager, som vi tidligere har set om ophavsretskrænkelse,« siger Clement Salung Petersen.

Den konklusion når også Kulturministeriet til i en rapport fra 2008. Rapporten nævner også de tilfælde, hvor der blot har været tvivl om, hvem der har haft adgang til en internetforbindelse.

Her står der, at »domstolene har været tilbageholdende med at idømme et ansvar for ophavsretslige krænkelser via en internetforbindelse, når internetforbindelsen er trådløs og usikret, og der er tvivl om, hvem der i husstanden eller udenfor kunne have foretaget krænkelserne«.

Advokat Niels Dahl-Nielsen fra Opus bekræfter da også, at det er rigtigt, at det kan få betydning for en sag, hvis eksempelvis »hr. Jensen« forklarer, at han har et trådløst netværk, som er beskyttet med kodeord, men at han har givet det kodeord ud til andre.

»Hvis jeg stiller mig op i retten, så risikerer jeg, at retten finder, at jeg ikke har bevist, at det er hr. Jensen. Det kunne ligeså godt være en af de andre, han har givet det (kodeordet, red.) til. Det er en risiko, ja. Når folk ringer og skriver ind til os og f.eks. nævner det her, så tager vi en stille og rolig snak om, hvorfor de har fået brevet,« siger Niels Dahl-Nielsen.

Åbent netværk

Jens Lavrsen, der som nævnt er en af de personer, der har fået et brev fra advokatfirmaet, siger, at hans udfordring er, at han tidligere har haft et trådløst netværk i sit hjem, som ikke har været beskyttet med et kodeord. Dermed har personer i nærheden af hans bolig potentielt kunne koble sig på nettet via hans internetforbindelse.

»Så hvis de vil trække mig i retten, må det være op til dem at bevise, at det er mig, der har gjort det,« siger han og tilføjer, at han har søgt råd hos Den Mobile Retshjælp.

Han overvejede først at betale regningen på 3.700 kroner og så forsøge at finde ud af, om han kunne få beløbet tilbage senere ved at bevise sin uskyld. Men han endte med ikke at gøre det.

»Jeg vil ikke betale for noget, jeg ikke har gjort,« siger han og tilføjer, at han gerne stiller sig computer frem til nærmere undersøgelse, hvis det skulle blive nødvendigt. Han siger også, at han sagtens kan sætte sig ind i, at download og deling af materiale, som er beskyttet af ophavsret, er et problem. »Jeg kender mange, der spiller musik, og som har prøvet at lave en plade og leve af det. Det er skidesvært,« siger Jens Lavrsen.

»Så jeg kan godt forstå, at firmaerne gerne vil gøre noget ved problemet, men jeg kan ikke forstå den måde, de vælger at gøre det på,« tilføjer han og kalder metoden med at sende breve ud til folk for »lumsk«.

»De udnytter folk, der ikke har viden eller kan søge den selv – eller folk, som ikke tror på, at systemer kan fejle. Det er lidt ligesom folk, der går på skadestuen og får at vide, at deres barn ikke fejler noget. Dem, der har overskuddet, stopper op og kræver, at deres barn bliver undersøgt ordentligt. Dem, der ikke har overskuddet, mister deres barn, fordi det har slugt et batteri,« siger Jens Lavrsen.

Den påstand afviser Niels Dahl-Nielsen fra Opus.

»Vi gør meget ud af at være pædagogiske,« siger han og henviser til, at der i det brev, der er sendt ud, er en liste over ofte stillede spørgsmål, og at der på advokatfirmaets hjemmeside også er yderligere oplysninger.

Information har været i kontakt med to andre personer, der har modtaget brevene fra advokatfirmaet Opus. De erkender, at de har brugt forskellige fildelingsnetværk, som kan bruges til at hente materiale, der både er og ikke er beskyttet af ophavsret. Men ingen af dem har nogen erindring om at have set eller downloadet filmen And So It Goes, som påstanden lyder i brevet fra Opus.

Privat efterforskning

Scanbox Entertainment og advokatfirmaet Opus finder de personer, som firmaerne sender pengekrav til, ved at efterforske dem privat. Det sker blandt andet ved hjælp af specialudviklet sporingssoftware fra det tyske firma Excipio.

Præcist hvordan processen foregår, er uklart ud fra de oplysninger, som Information er i besiddelse af. Men det står klart, at firmaerne via denne software ikke får fat i navne på de personer, som angiveligt har downloadet og delt film.

»Den software, som benyttes, registrerer alene ip-adresser, der har været aktive i et bittorrent-netværk (fildelingsnetværk, red.) og tidspunktet, hvor aktiviteten har fundet sted. Det er disse data, vi går videre til retten med,« oplyser advokat Niels Dahl-Nielsen.

Derfor har firmaerne brug for at få knyttet ip-adresserne til konkrete personer. En aktindsigt i et retsdokument fra Retten på Frederiksberg viser da også, at Scanbox Entertainment har krævet, at teleselskabet TDC udleverede navne og adresser på en liste over et ukendt antal ip-adresser, som i løbet af et halvt år angiveligt har været aktive i download og deling af film.

Oplysningerne fik firmaerne tilsyneladende, uden at TDC protesterede. Det fremgår også af retsdokumentet: »Dommeren bemærkede, at TDC i skrivelse af 29. juni 2015, har erklæret, at selskabet ikke ønsker at være til stede i retsmødet og i øvrigt ikke har kommentarer til sagen«. Det er en helt sædvanlig fremgangsmåde for TDC og andre bredbåndsudbydere, oplyser TDC.

Retten fandt det derefter sandsynliggjort, at der er sket krænkelse af Scanbox Entertainments af rettigheder og pålagde TDC at udlevere navnene knyttet til listen af ip-adresser.

Dommer Kari Sørensen fra Retten på Frederiksberg vil dog gerne understrege, at retten kun handler på baggrund af en begæring fra rettighedshavernes advokater – og det er vel at mærke kun, hvis lovens betingelser er opfyldt, at eksempelvis Scanbox Entertainment kan få krav på at få udleveret navnene fra teleskaberne.

»Retten går ikke ind og tager stilling til spørgsmålet uopfordret,« siger Kari Sørensen. Hun fortæller, at en del borgere har henvendt sig til retten efter at have modtaget breve fra advokatfirmaet Opus.