Får man asyl i Danmark, bliver man som regel i Danmark.

Mindst 170.700 indvandrere har flygtningebaggrund, viser Danmarks Statistiks nye rapport »Indvandrere i Danmark 2018«. Tallet kan være højere, fordi Udlændingestyrelsens tilladelser i perioden 1997-2009 ikke giver mulighed for at skelne mellem familiesammenførte til flygtninge og til andre. I alt er her i dag 493.468 ikke-vestlige indvandrere eller efterkommere i Danmark.

Det mønster, som ligger bag tallet for indvandrere med flygtningebaggrund, følger mønstrene i andre vestlige lande, forklarer Marie Louise Schultz-Nielsen, seniorforsker ved Rockwool Fonden.

Danmarks Statistik opgør ikke antallet af flygtninge, som har forladt Danmark, men ifølge Rockwool Fondens seniorforsker er 83 pct. af de voksne flygtninge, som kom til Danmark i årene 1997-2002, og som fik asyl som opholdsgrundlag, fortsat i Danmark 15 år efter ankomsten.

»Flygtninge og deres familiesammenførte er blandt dem, som er allermest tilbøjelige til at blive, mens der er meget større mobilitet blandt studerende eller folk, som kommer til Danmark for at arbejde,« siger Marie Louise Schultz-Nielsen og uddyber:

»EU-borgere kan jo rejse ud og være sikre på at kunne komme ind igen. Det kan flygtninge absolut ikke. Og alternativet i oprindelseslandet er i mange tilfælde heller ikke særligt attraktivt – nogle gange risikerer man at blive slået ihjel.«

FAKTA Definitioner: Indvandrere, efterkommere og flygtninge En indvandrer er i Danmarks Statistiks opgørelse født i udlandet, og ingen af dennes forældre er danske statsborgere eller født i Danmark. En flygtning med lovligt ophold er også indvandrer. En udenlandsk studerende og f.eks. en østeuropæisk arbejder er også indvandrere, hvis de har lovligt ophold i Danmark. Efterkommere er født i Danmark. Ingen af forældrene er både danske statsborgere og født i Danmark. Kilde: dst.dk FOLD UD FOLD UD

Løkke: Hjemsendelse er »det moralsk rigtige«

Tallet fra Danmarks Statistik skriver sig ind i en aktuel politisk diskussion om personer, som søger ly i Danmark.

Da Venstre i forrige uge holdt landsmøde i Herning, betonede partiets formand, statsminister Lars Løkke Rasmussen, at flygtninge ikke skal blive til indvandrere.

»Det er ikke nemt at bede familier rejse hjem, hvis de faktisk er faldet til. Hvis forældrene arbejder, og børnene taler dansk. Hvis de indgår positivt i vores fællesskab,« sagde Løkke og fortsatte:

»Men det er alligevel det moralsk rigtige. Vi skal ikke gøre flygtninge til indvandrere.«

Løkkes tale skrev sig samtidig ind i diskussionen om Dansk Folkepartis krav om et »paradigmeskift« i udlændingepolitikken, herunder DFs hovedkrav ved de igangværende forhandlinger om næste års finanslov, nemlig at flygtninge skal forlade Danmark, når der er fred i deres hjemland.

DFs udlændingeordfører bemærker først, at det lyder »for lavt«, at kun – mindst – 170.700 indvandrere har flygtningebaggrund.

»Ikke desto mindre bekræfter det, at rigtigt mange flygtninge bliver til indvandrere. Vi sidder lige nu og drøfter ved finanslovforhandlingerne, hvordan vi kan sikre, at folk rejser hjem,« siger Martin Henriksen.

Han medgiver, at politikere på Christiansborg i årtier har talt om netop dét.

»Det har været min oplevelse, at det bare er noget, som partierne har sagt. Men når de kom til forhandlingsbordet, har mange haft travlt med at problematisere de ting, der kunne gøre en forskel. Vi forsøger at gøre vores til, at det nu bliver anderledes,« siger DF-ordføreren.

FAKTA Her er udlændingene: Berlingske har her samlet en række fakta fra Danmarks Statistiks rapport »Indvandrere i Danmark 2018«: Blandt 30-64-årige er beskæftigelsen meget lav blandt indvandrere fra Irak, Libanon, Somalia og Syrien. Indvandrere fra Nederlandene, Tyskland og Litauen har derimod de højeste beskæftigelsesfrekvenser. Blandt indvandrere fra Rumænien, Polen og Pakistan har mellem 14 og 20 procent en lang videregående uddannelse, hvilket er mere end blandt personer med dansk oprindelse, hvor andelen er 12 procent. Blandt 30-årige ikkevestlige efterkommere har 53 procent af mændene og 69 procent af kvinderne afsluttet en erhvervskompetencegivende uddannelse. De tilsvarende andele for 30-årige med dansk oprindelse er 74 og 82 procent. For de 20-29-årige kvindelige efterkommere med libanesisk oprindelse er 33 procent hverken i beskæftigelse eller under uddannelse i 2016. Det er den højeste andel blandt de undersøgte efterkommergrupper. Drenge og piger med dansk oprindelse får højere karakterer ved de bundne prøver ved folkeskolens afgangsprøver end indvandrere og efterkommere. Baseret på karakterer i de seneste fem skoleår er karaktergennemsnittet for drenge og piger med dansk oprindelse 6,7 og 7,5. De tilsvarende niveauer for de ikkevestlige efterkommere er 5,4 og 6,1. Blandt både drengene og pigerne er det de vietnamesiske efterkommere, som klarer sig bedst med karaktergennemsnit på 6,8 og 7,8, mens det er de tyrkiske og libanesiske efterkommere, som har de laveste karaktergennemsnit. Blandt drengene ligger de på 4,7 for de tyrkiske efterkommere og på 4,8 for de libanesiske efterkommere. Opdelt efter oprindelsesland havde 20-59-årige mandlige indvandrere fra Storbritannien den største indkomst før skat i Danmark i 2017. Deres samlede gennemsnitlige indkomst var på 462.800 kroner før skat. Det er i Region Hovedstaden, at indvandrere og efterkommere udgør den klart største andel af befolkningen. Her er andelen 19 pct. Mandlige indvandrere fra Irak, Somalia og Syrien havde i 2017 en årlig indkomst før skat, der var mindre end 255.000 kr. Heraf kom mellem 38 og 67 pct. af indkomsten fra offentlig forsørgelse. FOLD UD FOLD UD

Socialdemokratiets udlændinge- og integrationsordfører Mattias Tesfaye siger:

»Asyl er blevet til indvandring, og det har aldrig været intentionen. Derfor synes jeg, det er en helt rimelig diskussion, hvordan vi sikrer, at asyl er noget, som vi giver til folk, mens de har brug for beskyttelse.«