Håbet er at gøre det klart, at maden godt kan holde sig et par dage ekstra. Det skal give mindre madspild.

Når du griber en mælk i kølemontren i supermarkedet og lige tjekker datoen, kan du snart finde en anden tekst på kartonens top end hidtil.

Den velkendte formulering "bedst før" får nemlig en tilføjelse, så der fremover vil stå:

Bedst før 5/3, ofte god efter.

Formålet er at få flere danskere til at dufte til og smage på deres varer, før de smider dem i skraldespanden.

Hver tredje dansker tror nemlig fejlagtigt, at ”bedst før” er det samme som sidste anvendelsesdato, viser en undersøgelse udarbejdet af Landbrug og Fødevarer, Stop Spild af Mad og Forbrugerrådet.

Men der er en vigtig forskel.

Formuleringen "sidste anvendelsesdato” bruges på fødevarer, hvor der kan være en sundhedsrisiko, hvis de indtages, efter datoen overskrides. Derfor bør den overholdes.

“Bedst før”-datoen er derimod vejledende og bruges til fødevarer, som ikke udgør en sundhedsrisiko efter udløb. Man kan derfor trygt vurdere dem ved at se, lugte og smage på dem, selvom datoen er overskredet.

Store virksomheder ombord

Den lille sætning "ofte god efter" vil fremover være at finde på madvarer som øl, mælk og chokolade.

Det er virksomheden Too Good To Go, der har taget initiativ til tilføjelsen, og store virksomheder som Coop, Unilever, Arla, Thise, Urtekram, Løgismose Meyers, Toms, Carlsberg og Urtekram har tilsluttet sig.

Håbet er at reducere madspild.

En rapport fra EU-kommissionen anslår nemlig, at op mod ti procent af det europæiske madspild skyldes forvirring om datomærkningen.

Mulig gevinst på 13,5 milliard

I Danmark smider vi årligt 715.000 tons mad ud til en værdi af 13,5 milliarder kroner.

- Det ultimative ville være at lave en lovændring, så det blev obligatorisk, at det altid hed "bedst før, ofte god efter". Men det kræver en ændring på EU-niveau, og det vil vi arbejde på, siger administrerende direktør i Too Good To Go, Mette Lykke.

- I mellemtiden vil vi gerne steppe op og tage ansvar herhjemme. Derfor er vi meget glade for, at mange producenter også vil være med til at reducere madspild.

Tredje forsøg

Coop er en af de virksomheder, der er klar til at ændre datomærkningen.

De første produkter med mærkningen: Unilever: Knorr og Hellmann’s. Carlsberg: Nogle af de mørkere øl med høj alkoholprocent Toms: Chokoladeplader, Guld Karameller og Pariserlinser. Arla: 24 mælk Coop: Irmas økologisk sødmælk, letmælk, minimælk & skummetmælk. Änglamark skummetmælk, minimælk & letmælk. Fakta 365 Økologi skummetmælk, minimælk, letmælk & sødmælk. Thise: Thise jersey skummet, mini, let & sød. Urtekram: Bønner og linser Emmerys: Skyr, rugbrødschips, rugbrødscrumble, granola, honningristet musli, burgerboller. Letz sushi: Dips og dressinger, soya, ingefær, marinader, og tørvarer som ris og nødder Løgismose Meyers: TBD

De starter med at teste formuleringen på deres mælk, og det er ikke første gang, den får ny ordlyd.

Tidligere stod der "mindst holdbar til" på kartonerne i deres supermarkeder, I dag står der "bedst før", som så fremover tilføjes "ofte god efter".

- Vi har eksperimenteret en del med teksten, men vi er stadig ikke i mål. Der er stadig en del forvirring om datomærkningen. Nu håber vi, at vi kan sætte endnu mere fokus på, at man ofte sagtens kan bruge varen, når datoen er overskredet, hvis man har opbevaret den korrekt, siger Signe Didde Freese, CSR-direktør i Coop.

Hun understreger, at hvis formuleringen på mælken er en succes, vil det formentlig blive udbredt til en række andre varer også.

Frygter at forvirre forbrugerne

Det skal man dog ikke forvente hos rivalen Salling Group, der står bag Netto, Føtex og Bilka.

De afviser at være en del af tiltaget.

- Den lidt upræcise mærkning for holdbarhed kan føre til tvivl hos forbrugerne. Vi ønsker ikke, at ansvaret for fødevaresikkerhed skal skubbes over på hverken forbrugerne eller medarbejderne i butikken, siger Mai Bakmand, kommunikationskonsulent i Salling Group.

To mærkninger

Også hos Forbrugerrådet Tænk har man forbehold overfor det nye initiativ. Der eksisterer allerede to forskellige datomærkninger: ’'Sidste anvendelsesdato’ og 'Bedst før'.

- Vi ved, at forbrugerne er forvirrede over, at vi har to forskellige datomærkninger, siger Sofie Søndergaard Risborg, der er projektleder i Forbrugerrådet Tænk.

For ikke at øge forvirringen mener Tænk kun, at det nye datomærke ’bedst før, ofte god efter’ skal bruges på nogle udvalgte varegrupper.

- Denne datomærkning giver mening på rigtig mange produkter, specielt produkter med lang holdbarhed som pasta. Men der er produkter, som nogle producenter vælger at sætte 'sidste anvendelsesdato' på og andre vælger at sætte ’bedst før’ på – for eksempel skiveskåret skinke, gravad laks og røget laks. Der synes vi ikke, det giver mening at lave den her tilføjelse, siger Sofie Søndergaard Risborg.

Tillid til forbrugerne

Hos Coop har man dog tillid til, at forbrugerne godt selv kan vurdere varerne.

- Vi synes, det her er et godt initiativ, hvis man skal være en ansvarlig virksomhed og reducere madspild. Det gør det tydeligere, at man godt kan spise maden efter "bedst før"-datoen, hvis man har opbevaret den korrekt. Det har vi fuld tillid til, at vores kunder godt kan finde ud af, siger Signe Didde Freese fra COOP.

Det gælder for alle datomærkninger, at datoen kun gælder så længe, at madvaren er uåbnet og er opbevaret korrekt. Efter åbning ændres madens holdbarhed og afhænger herefter af opbevaringsmåden. Nedenfor kan du se, hvordan forskellige typer af madvarer opbevares bedst, og hvor længe de normalt kan holde sig.