Marit Arnstad, parlamentarisk leder i Senterpartiet, forteller at partiet ikke vil støtte regjeringens forslag til tiggeforbud. Foto: Aas, Erlend / NTB scanpix

Peter Christian Frølich i justiskomiteen (H) bekrefter at regjeringen dropper forslaget om tiggeforbud. Foto: Hans Jørgen Brun – Stortingsgruppen har bestemt at vi ikke vil støtte forslaget om et tiggeforbud som nå er sendt på høring, sier parlamentarisk leder Marit Arnstad til NTB.

Regjeringen var avhengig av støtte fra Senterpartiet for å få vedtatt tiggeforbudet. Justisdepartementet kommer nå til å droppe hele forslaget om tiggeforbud.

Peter Christian Frølich (H) i justiskomiteen bekrefter dette.

– Vi har trukket forslaget, som opprinnelig kom fra et stortingsflertall, om å innføre et nasjonalt tiggeforbud, sier Frølich til NRK.

Landsmøtet i Senterpartiet vedtok for to år siden å støtte forslaget fra Høyre og Frp, selv om det var delte meninger blant delegatene. Det ble et knapt flertall for å støtte tiggeforbudet.

LES OGSÅ: Derfor stemmer Senterpartiet mot et tiggeforbud.

– Ikke akseptabelt

Forbud mot tigging Ekspandér faktaboks Det nasjonale forbudet mot tigging i Norge ble opphevet i 2005.

Den rødgrønne regjeringen avviste i 2013 å forby tigging. I stedet ble politiloven endret slik at kommunene i sine politivedtekter kunne sette vilkår for pengeinnsamling og gi politiet myndighet til å pålegge meldeplikt og lage et register over pengeinnsamlere.

Høyre/Frp-regjeringen gikk i sin politiske plattform etter valgseieren i 2013 inn for at hver kommune skulle kunne forby tigging.

I april i fjor fremmet regjeringen et lovforslag som innebar endring av politiloven og dermed en åpning for kommunale tiggeforbud. Det ble vedtatt med Senterpartiets støtte og innført fra 1. juli. (Kilder: NTB, Justisdepartementet)

Medvirkning til tigging Ekspandér faktaboks Medvirkning tar ifølge lovforslaget sikte på alle former for bistand og ytelser som legger til rette for at det kan være mulig å utøve tigging eller for at tiggingen skal bli mer effektiv. Eksempler på medvirkning kan bl.a. være at en person: helt eller delvis dekker reiseutgifter for en person for at vedkommende skal kunne tigge.

sørger for å transportere en person for at vedkommende skal kunne tigge.

sørger for forsyninger eller utstyr for en person for at vedkommende skal kunne tigge.

tilrettelegger overnattingsmuligheter for en person for at vedkommende skal kunne tigge. Dette gjelder ikke tilrettelegging som inngår som ledd i sosialtiltak i regi av offentlige myndigheter eller veldedige organisasjoner.

tar hånd om eller oppbevarer penger fremskaffet ved tigging.

varsler eller på annen måte tilsikter å forhindre kontroll fra politiets eller andre myndigheters side. Kilde: Justisdepartementet.

Nå har altså partiet snudd, og det setter en stopper for regjeringens ønske om å forby både tigging og såkalt medvirkning til tigging.

– Å straffe medvirkning til tigging er ikke akseptabelt. Det kan ikke være straffbart å gi folk klær, mat og husly, sier Arnstad.

Arnstad understreker at det heller ikke blir aktuelt å støtte et nytt forslag om nasjonalt tiggeforbud dersom regjeringen skulle legge fram et slikt.

– Jeg kan ikke se for meg at vi vil støtte et forbud uansett hvordan det utformes. Et generelt forbud uten medvirkning er å gå lenger enn vi åpnet for i fjor. Et forbud mot organisert tigging argumenterer Justisdepartementet selv imot i høringsnotatet, blant annet fordi det er vanskelig å avgrense.

Artikkelen fortsetter under bildet.

Jan Olaf Helleland er glad for at Senterpartiet stopper regjeringens forslag. Foto: Nina M. Eriksen / NRK

– Gode nyheter

Utenfor Stortinget møter NRK Jan Olaf Helleland. Flere ganger i uken sitter han på Karl Johan med koppen foran seg. Han er godt kledd, for ute er det minusgrader.

– Jeg ble urolig da jeg hørte om lovforslaget. Vi plager ingen ved å tigge, sier han.

Han er rusavhengig, og har tigget de siste seks årene.

– Jeg trenger penger til stoff, men også til mat og andre ting. Fra sosialen får jeg ikke nok, sier han.

– Dagens lovverk er godt nok

Regjeringens forslag om å forby tigging skulle ligge ute til 15. februar. Slik blir det likevel ikke.

– Regjeringen trekker tilbake høringsforslaget, sier statssekretær i Justisdepartementet, Vidar Brein-Karlsen (Frp) til NRK.

Se intervju med statssekretæren her:

Justisdepartementet om tiggeforbud Du trenger javascript for å se video.

Voldsom debatt

Debatten har rast etter at NRK satte søkelys på at også velmenende privatpersoner kunne rammes dersom forslaget ble vedtatt, og havne i fengsel i inntil ett år for å hjelpe tiggere med mat, husly eller penger til transport.

Regjeringen har ønsket å straffe tigging, og hjelp til tiggere, blant annet for å få bukt med eventuelle bakmenn.

– Det var dette som var hovedsaken for Senterpartiet da landsmøtet vårt gikk inn for et tiggeforbud, sier Arnstad.

I tillegg ønsker regjeringen å straffe personer som legger til rette for tigging ved å bistå tiggere med ulike ytelser (se faktaboks).

Opposisjonen har ment at man ikke trenger et slikt forbud fordi man allerede har bestemmelser som forbyr menneskehandel og annen beslektet kriminalitet. Nå har Senterpartiet inntatt samme standpunkt.

Artikkelen fortsetter under videoklippet.

Harald T. Nesvik om tiggerforbudet Du trenger javascript for å se video.

Glad for snuoperasjonen

Iselin Nybø, justispolitisk talskvinne i Venstre, er glad for at Senterpartiet har trukket sin støtte til tiggeforbud. Foto: Johan B. Sættem

– Man kan ikke forby fattigdom, og man kan ikke straffe grunnleggende medmenneskelighet, sier justispolitisk talskvinne i Venstre, Iselin Nybø.

Venstre, som ikke ønsker forbud mot tigging, er glad for at Senterpartiet nå har snudd.

– Sp har gjort en anstendig, men nødvendig snuoperasjon når de nå trekker støtten til et nasjonalt tiggerforbud, og heller ikke vil straffe medvirkning til tigging, slik Justisdepartementet foreslår, sier Nybø.