Den åpne gullgruven Marlin i Guatemala. Den åpne kullgruven Cerrejón i Colombia.



Felles for de begge – de er i urfolksområder.



Fellestrekk nummer to – de som bor i området rundt gruvene er blant de fattigste i verden.



Fellestrekk nummer tre – gruvene eies av selskaper som Oljefondet har investert i.



Les også: Overså advarsler om overgrep i årevis

Investert over 13 milliarder

Disse opplysningene kommer fra en ny rapport fra Studentenes og Akademikernes Internasjonale Hjelpefond (SAIH). Rapporten lanseres i Oslo kl. 1900 i kveld.



Marlin-gruven i Guatemala eies av Goldcorp, som er et Canadisk gruveselskap. Mens Cerrejón-gruva i Colombia eies av BHP Billiton PLC, Anglo American Platinum Ltd og Glencore Xstrata Plc.

Rapporten med navn «Ta først, spørre etterpå» er forfattet av programrådgiver i Studentenes og Akademikernes Internasjonale Hjelpefond (SAIH) Eva Maria Fjellheim. Hun gjorde case-studier i Guatemala og Colombia i perioden mai-juli i år. Foto: Privat



Statens Pensjonsfond Utland (SPU) eier aksjer i alle selskapene, med en verdi på over 13 milliarder kroner til sammen.



Hva mener du? Bør Norge investere i slike selskaper? Diskutér under!

Ikke spurt de berørte

Både Guatemala og Colombia har ratifisert ILO-konvensjon 169 om Urfolk og stammefolks rettigheter. Mens selskapene som eier gruvene er medlem i ICMM – International Council on Mining & Metals.



Dermed har både statene og selskapene forpliktet seg til å respektere urfolksrettigheter. ILO-konvensjonen legger til grunn at urfolk har rett til konsultasjoner før et eventuelt inngrep i deres tradisjonelle områder, samt at inngrep som gruveprosjekt først skal forhåndsgodkjennes av urfolket i området.



Hverken statene eller selskapene har brydd seg om denne retten, konkluderer rapporten.

Les også: Ap krever oljefondet ut av kullselskap

Ført til voldelige konflikter

De har videre brukt uetiske og feilaktige metoder for å oppnå samtykke fra lokalbefolkningen i forbindelse med ekspansjon av sin virksomhet.



Dette har ført til et høyt konfliktnivå mellom selskapene og lokalbefolkningen, noe som har resultert i grove menneskerettighetsbrudd, som vold, tvangsforflytning og forfølgelse.



Flere menneskeliv har gått tapt i løpet av de 30 årene Cerrejón-gruva og de 10 årene Marlin-gruva har vært i drift.



Opp til Finansdepartementet

På Oljefondets hjemmeside kommer det fram hvor mye Norges pensjonsfond har investert i de ulike selskapene.



SAIH mener Oljefondet ikke må investere i selskaper der urfolks rettigheter ikke har blitt tatt hensyn til.



Til NRK sier Oljefondets medieavdeling at det er opp til Finansdepartementet å avgjøre hvor Oljefondet skal eller ikke skal investere.



Rapporten lanseres kl. 1900 i kveld på Kulturhuset på Youngstorget i Oslo.



Les også: Fra Guatemala til Sápmi for å lære