– Vi prøver å få enda en lege hit så vi kan dele på ansvaret. Hvis ikke er jeg på vakt hele året alene.

Det sier Sinne Simony Marken, overlege i Vega kommune. Om den nye forskriften fra Helse- og omsorgsdepartementet forblir uendret og trer i kraft 1. mai, vil hun bli tvunget til å være tilgjengelig for utrykning 24 timer i døgnet.

– Jeg får nok ikke så mye fritid nei, humrer Sinne.

Grunnen er at hun er den eneste i Vega som har spesialisert seg på allmennmedisin.

Den nye forskriften sier at alle legekontor skal ha en på vakt som kan være tilgjengelig for å assistere legekontoret. Det var Brønnøysunds Avis som først omtalte situasjonen på Vega.

Hva innebærer den nye forskriften? Ekspandér faktaboks Helse- og omsorgsdepartementet vil endre den såkalte akuttmedisin-forskriften. Denne forskriften er til for å bidra til at befolkningen mottar forsvarlige og koordinerte akuttmedisinske tjenester utenfor sykehus. Departementet vil gjøre det slik at en lege kun kan ha vakt alene om han eller hun har godkjenning som spesialist i allmennmedisin eller har godkjenning som allmennlege. Hvis disse punktene ikke er oppfylt, må kommunen etablere en såkalt bakvakt, som betyr at en allmennlege alltid må være tilgjengelig for å rykke ut om det behøves. Dette kan ifølge flere kilder bli problematisk for små kommuner med en liten legevakt og få leger med spesialisering i allmennmedisin.

Frykter for rekrutteringen

Flere legeforeninger reagerer på forskriften, og nestleder i KS Nordland Monika Sande, frykter at rekrutteringen vil lide på bakgrunn av dårlige betingelser.

Les også: Kommunale fastlegestillinger kan være løsningen på prekær legemangel

– Vi er jo bekymret. Dette vil føre til en stor belastning på dem som har nettopp denne utdanningen. Det vil bli vanskeligere å få tak i vikarer, og tiltaket som er satt for å hjelpe legeordningen kan ende opp med å svekke den.

Monika Sande, KS Nordland Foto: Laila Gabrielsen

– Så du tror ikke dette er gjennomførbart?

– Nei. Når du ser på den merbelastningen de får når de må være bakvakt hele tiden, så er det ikke det. Hvis man i det hele tatt skal ha leger, så må man legge til rette for at det skal være mulig å ha en sånn jobb, sier Sande.

Ut ifra de potensielle konsekvensene er ikke Sande fremmed for å kalle forskriften et såkalt skrivebordsvedtak.

– Det kan jeg si meg helt enig i. Til tross for gode intensjoner, så ser de tydeligvis ikke konsekvensene i hva de gjør.

Søker seg bort fra utdanningen

Nestleder i Nordland Legeforening Benjamin Storm, er heller ikke nådig når han omtaler den nye forskriften for fastleger.

Benjamin Storm Foto: Barbro Andersen / NRK

Storm forklarer at det ikke er vanlig å være spesialist i allmennmedisin i småkommunene, og at de kan slite med rekrutteringen om arbeidsvilkårene blir dårligere.

– Det er absolutt en risiko. Unge leger søker seg allerede bort fra allmennmedisin, og hvis det å være fastlege på et lite sted betyr hard vaktbelastning, så ser det enda dårligere ut.

– Hva er ditt råd til departementet?

– Det er jo som man sier ellers i Norge, at det er ingen skam å snu. Lytt til erfarne fjellfolk, i dette tilfellet leger, avslutter Storm.

I en e-post til NRK, skriver Helse- og omsorgsdepartementet at de tar bekymringene på alvor og vil nøye vurdere behovene for tiltak.