Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Skrur du også av TVen når nyhetene står for dør, simpelt hen fordi du ikke orker å se flere bilder av krig, terror og fattigdom? Har du inntrykk av at verden går til helvete og at dommedag er rett rundt hjørnet? Har du mistet alt håp om at det er noe du kan gjøre for å endre verden, og gitt opp alt av engasjement fordi du føler at det ikke nytter? En fattig trøst er at du ikke er alene.

Men heldigvis tar vi feil. Verden går faktisk fremover. I 2015 gikk verdens stater sammen om en historisk klimaavtale og en global agenda for å avskaffe fattigdom, utjevne sosiale ulikheter og bremse klimaendringene innen 2030. Polio er nesten utryddet, antall mennesker som lider av sult er kraftig redusert, og aldri før har det blitt investert så mye i fornybar energi som nå.

Foto av Kari Eiring. Vis mer

Visst har vi lang vei å gå før verden er rettferdig og trygg for alle, men på mange områder er vi på rett vei. Da er det er urovekkende at nordmenn tror det står mye verre til i verden enn hva det faktisk gjør.

Dette er nylig bekreftet av en undersøkelse gjort av Norstat i 2016. 90 prosent av verdens barn får begynne på grunnskole i år, men bare syv prosent av alle de Norstat spurte svarte at de trodde denne andelen var 90 prosent eller høyere. Halvparten av alle nordmenn tror at fattigdommen i verden er doblet de siste 15 årene. Sannheten er at den er halvert.

Media er en av nordmenns største kilde til informasjon om internasjonal utvikling, og bør derfor ta sitt ansvar på alvor. Nyhetsredaksjoner har en større og viktigere rolle enn å skape klikk og «likes» gjennom sensasjonbaserte og konfliktsøkende nyhetssaker. Men i stedet for å engasjere, skaper dagens mediebilde apati og fremmedfrykt, og kan føre til feilaktige beslutninger som ikke har grunnlag i virkeligheten.

Under ebola-epidemien i Liberia, Sierra Leone og Guinea i Vest-Afrika, valgte europeiske turister å kansellere sine reiser til Kenya i frykt for smittefare. Dette til tross for at Kenya ligger like langt fra de rammede områdene som England gjør.

Så langt vi vet var det ingen som innstilte reisen sin til London av frykt for å bli smittet av ebola. Eksemplet viser hvordan det skjeve bildet av det afrikanske kontinentet hindrer utvikling, denne gang i form av tapte inntekter for turistnæringen i Kenya.

Positiv utvikling skjer sjelden med et smell, slik som en bilbombe eller et jordskjelv. Positive endring skjer gradvis, litt som å plante et frø i en potte med jord, som dag etter dag, nesten umerkelig, vokser seg større og plutselig har blitt en fullvoksen plante. Ganske magisk!

Minst like magisk er det at det over hele verden bor mennesker som jobber for at verden skal bli et bedre sted å leve. Både beslutningstakere og menn og kvinner i vanlige yrker. Likevel går mange av disse små og store fremskrittene under radaren, nettopp fordi de ikke oppstår som et resultat av en brå endring.

Vi mener at disse fremskrittene fortjener mer oppmerksomhet. Det er minst like viktig, kanskje til og med viktigere, å formidle alle de gode historiene. Om vi skal klare å avskaffe all fattigdom innen 2030 og gi skolegang til de siste 10 prosent av verdens barn, må vi vite hvordan verden faktisk ser ut og vi må vite at det nytter å jobbe for en rettferdig verden.

Et feilaktig verdensbilde er et demokratisk problem. Vår oppfatning av verden gjenspeiles i meningene våre, og meninger danner grunnlaget for politikk. Når politiske beslutninger tas basert på feilaktig informasjon risikerer vi at det foreslås feilslåtte løsninger.

Endring skjer, men det kommer ikke gratis. Vi trenger at mennesker får muligheten til å bry seg. Skal vi forstå en kompleks verden må vi få vite om både de positive og de negative nyhetene. Det er først når folk får et balansert syn på verden at vi kan håpe på at de lar TVen stå på, og tenker: “hva kan jeg gjøre?” i møte med utfordringene verden står ovenfor.

Med mål om å øke nordmenns kunnskaper om internasjonal utvikling og nyansere det negative mediebildet, gjennomfører SAIH, Spire og Changemaker kampanjen Verdens Beste Nyheter. På kampanjedagen 9. september vil over 300 frivillige i 30 norske byer dele ut 100.000 gratisaviser med kun positive nyheter.

Dette gjør vi fordi selv om det er mye fryktelig som skjer i verden, kjemper også mennesker hver dag med å endre og påvirke sine og andres lokalsamfunn, og det nytter.