To kvinner, som ikke kjenner hverandre, håndhilser for første gang. En av dem har med seks epler. Den andre en blå tursekk for barn.

– Vil du se på den først? spør Maja Kjærran, og rekker sekken til Stine Thorshaug.

– Nei da, jeg stoler på deg, ler Thorshaug.

Og dermed var en byttehandel overstått – uten pengetransaksjon.

GENIALT: Maja Kjærran og Stine Thorshaug skal fortsette å ta del i byttegruppa. Foto: Kirsti Kringstad / NRK

– Genialt! sier Kjærran.

– En god måte å få slutt på bruk- og kastmentaliteten, mener Thorshaug.

For tiden er det mange slike møter rundt om i Orkdal i Trøndelag. Grunnen til det er en tredje kvinne.

Vokste seg langt utenfor vennegjengen

Anne Berit Grostad ønsket seg et sted hvor det utelukkende foregår bytting. Et sted hvor penger aldri er involvert i handelen.

Derfor opprettet hun Facebook-gruppen «Orkland byttesirkel».

– Jeg så for meg at det skulle bli en sær nisjegruppe. Jeg hadde aldri drømt om at den skulle vokse slik den har gjort.

Hun startet med å legge til nære venner og familie som bor i nærområdet.

Men stadig tikket det inn forespørsler fra ukjente som ville være med.

På to og en halv måned har byttesamfunnet vokst til å bestå av nesten 1.200 personer.

Grådig?

Kjøpe-, selge- og byttegrupper på Facebook er langt fra et nytt fenomen.

– Men i de ordinære kjøp- og salgsgruppene er det ikke helt innafor å selge eller gi bort en haug klesklyper, en saks eller en uåpnet bleiepakke som barnet ditt har vokst ut av. De aller fleste har ting liggende som vi ikke har bruk for. Og da går det gjerne i søpla, sier Grostad.

Til å begynne med var hun litt engstelig for å bli oppfattet som gjerrig. Hvorfor spørre om noen har et isbitbrett liggende, når du kan kjøpe et nytt for nesten ingenting?

OVER TUSEN ER MED: Det som startet med en intern gruppe blant nære venner og familie, er blitt til et samfunn av 1.200 medlemmer. Foto: Kirsti Kringstad / NRK

– Men det handler jo ikke om penger eller om ikke å ha råd. Det handler om å utnytte det man har i huset sitt.

Ekspert: – Veldig positivt, men også noen utfordringer

Flere lignende Facebook-grupper finnes andre steder i landet. I Vestfold har det raskt ballet på seg. I dag er det der fire rene byttegrupper som har eksistert i et års tid. Én av dem har passert 3.000 medlemmer.

I Rogaland er det flere grupper. Én av dem har eksistert siden 2013, og har nå litt over 7.000 medlemmer.

I gruppene kan for eksempel nattbord byttes mot brus, treningssko mot havregryn og barnebøker mot neglelakk.

NTNU-professor Arne Krokan er ekspert på teknologikommunikasjon. Han sier det er mye positivt med byttesamfunn som dette.

Ifølge ham bidrar det til mer sirkulær økonomi: Til at ressursene vi allerede har utnyttes bedre.

I tillegg sier han at det er positivt i et langsiktig miljøperspektiv, og for større likhet mellom mennesker med ulikt utgangspunkt.

– I en sirkulær økonomi, uten penger i bytte, stiller vi mer likt, påpeker Krokan.

Men i et økonomisk vekstperspektiv kan det være problematisk.

NTNU-professor Arne Krokan. Foto: Carl Stormer

– Utfordringen er at vi tar tjenester ut av markedet. Med det sparer vi skatt og avgifter. Det kan ha betydning på sikt. Hvis dette får et veldig stort omfang, kan den kommersielle omsetningen gå ned. Det har konsekvenser for arbeidsplasser og fellesskapets inntekter.

Professoren er sikker på at byttesamfunn som dette blir mer og mer vanlig i årene som kommer.

Noen vil kvitte seg med skrot

Anne Berit Grostad har lagt merke til at Orkland byttesirkel i hovedsak har to typer brukere:

De som vil bli kvitt skrot, gjerne i bytte mot mat, drikke eller snacks. De som trenger en bestemt gjenstand, og spør om noen vil bytte den vekk.

Grunnleggeren selv synes brukertypene utfyller hverandre. Selv legger hun som oftest ut det hun trenger, ikke ting hun vil kvitte seg med.

– Nå har jeg for eksempel behov for hvite blomsterpotter. I skapet har jeg svarte, som jeg ikke trenger. Det er helt sikkert noen som har hvite men ønsker svarte.

Hun påpeker at det ofte er enklere å kjøpe nytt eller selge ting for penger, men at det for de fleste medlemmene handler om noe mer.