Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

VESTBY (Dagbladet) - Vi har solgt kroneis til tre kroner, knekkebrød for en femmer og i dag har vi kjøttpølse med 90 prosent kjøtt til 13 kroner per kilo.

Thor Johansen, gründer og butikksjef i Holdbart.no, er fornøyd med utviklingen. Siden butikken åpnet 25. november i det gamle Vestbysenteret, har stadig flere funnet veien hit.

Norges første supermarked med overskuddsmat regner nå med å omsette mat for 30 millioner kroner i år.

Det engang så pulserende senteret, noen hundre meter bortenfor Norwegian Outlet, er i ferd med å fylles med nytt liv.

Uselgelig i vanlig butikk Ved første øyekast ser det 650 kvadratmeter store butikklokalet ut som et vanlig supermarked, men vareutvalget er tilfeldig. Ikke alle supermarkeder har en pall med kokeboka «Restekjærlighet», om restemat, rett innenfor døra heller.

Les også: Den elleville restematen

Alle varene skulle vært kastet eller gitt bort; på grunn av kort holdbarhet, at de er på vei ut av sortimentet, har skadet emballasje eller at emballasjen er i ferd med å skiftes.

SPARER: Helena Andersen (31) og Dag Gundersen (37) sparer mye penger på å ta turen fra Son til Vestby for å handle overskuddsmat. Hjemme har de fire barn. - Det føles godt å kjøpe mat som ellers ville blitt kastet. Vi er her nesten annenhver dag, forteller de to. Foto: TINE FALTIN Vis mer

- Denne fløtemysosten, for eksempel, selger vi billig fordi pakningen skal bli rosa. Produsenten har kjøpt ny design av Moods of Norway, sier Johansen.

Forretningsidéen er å fange opp varepartier som ikke kan gå ut til vanlige butikker og selge dem med 30-90 prosent rabatt.

Sosiale medier - De fleste kundene kommer hit for å sjekke hva vi har av tørr- og ferskvarer først, deretter supplerer de i vanlig matbutikk, sier Johansen.

Frukt og grønt får du nesten ikke, bortsett fra én og annen potetsekk og gulrøtter med et så eiendommelig utseende at andre butikker ikke vil ha dem.

Butikken har nå 30 leverandører, blant annet Norgesgruppen og Asko, og kommuniserer hva de får inn av varer på Facbook.

For å inspirere har de alliert seg med Louise Brunborg-Næss, kvinnen bak matbloggen restemat.no.

- I dag har vi billig bog, men alle vet ikke hvordan de skal bruke den. Da lager Louise mat med bog og legger ut, forteller Johansen.

Vinn-vinn Sammen med kompanjong Trond Laeng og 11 ansatte, fyller Johansen butikklokalet med stadig nye varer, alt fra sjampo til tacolefser.

FOR MYE: Trond Laeng kjøpte 15000 poser Nonstop før jul. Det var i overkant. Nå blir posene stadig billigere. Han håper å være kvitt dem til påske. Foto: TINE FALTIN Vis mer

For hver ting kundene legger i handlevogna, er det én vare mindre som kastes.

- Det er klart vi vil tjene penger, men vi er også opptatt av å spare miljøet, og at kundene skal handle billig. Dette er vinn-vinn, sier Johansen.

Les også: Slik bruker du kalkunrestene

Det var Trond Laeng som først oppdaget at overskuddsmat var blitt noe man kunne drive med kommersielt.

Først kom han over det britiske approvedfood.co.uk, deretter det svenske Matsmart.se.

- Jeg tenkte at «her er det muligheter», sier han.

MAT: Mens naboen Norwegian Outlet tilbyr billige klær og sko, er det bare mat som gjelder hos Holdbart. Foto: TINE FALTIN Vis mer

Også venner og familie er med på prosjektet. Tilsammen har gründerne investert rundt fem millioner.



Netthandel og Oslobutikk

Skulle du ha vært innom Havaristen i Enebakk eller Price Lagerbutikk i Krokstadelva, er mye likt, men Holdbart.no har spesialisert seg på mat.

De to gründerne har ikke sovet like godt hver natt siden de startet og har gjort sine dumme kjøp, som å slå til på paller med fuglemat og 15 000 poser Nonstop.

- Det tar tid å bli kvitt endel av varene, men Nonstop holder seg lenge, sier Laeng. Med stadig lavere pris håper han å bli kvitt alt til påske.

Det generelle bildet er at kundene kommer og varene forsvinner. Nå er avtale i boks med Bring, og om noen dager starter de netthandel med overskuddsmat.

De ser seg også om etter lokaler rundt Alnabru og Oslo Vest.

- Tida er moden for å bekjempe matsvinn. Vi har tro på at kundene vil komme også der, sier de to.

Best før, god etter Ifølge de to kastes det årlig 230 000 tonn mat som kunne vært spist. Mye av dette skyldes at forbrukere og butikker kaster produkter som har passert best før-datoene.

MOT MATSVINN: Kjellfrid Moe vil engasjere seg kampen mot matsvinn. -Det er fælt å tenke på at alt dette egentlig skulle kastes, sier hun. I dag trenger hun middag til barnebarnet kommer på besøk. Foto: TINE FALTIN Vis mer

62 000 tonn mat kommer av ulike årsak som av forskjellige grunner aldri kommer til salg i butikken. Det kan dreie seg om varer som ikke har lang nok holdbarhet fra de forlater grossisten, varer som tas ut av sortimentet, og varer som har passert best-før-datoen.

- Når det er mindre enn 100 dager igjen av holdbarhetstiden, vil ikke de store kjedene ta inn produktene, forklarer Laeng.

- Best før betyr jo ikke dårligere etter, sier han og påpeker forskjellen på best før og siste forbruksdato.

Den siste datoen må alle forholde seg til. Heller ikke på Holdbart.no finner du varer som har passert denne datoen.

Begeistret - Vi er her annenhver dag, sier Helena Andersen (31), på handlerunde med mannen Dag Gundersen (37).

Hjemme har de fire unger. Å kjøre et kvarter fra Son til Vestby sparer dem for store summer.

De legger opp menyen etter hva de får av ferskvarer i butikken, kjøper billig og putter i fryseren.

BEGEISTRET: Elisabeth Hellerud er ofte innom med mannen Ingar. - Vi tar turen fra Drøbak og plukker med oss, sier hun. Hun håper på et litt bredere sortiment med færre søtsaker og flere sunne varer. Foto: TINE FALTIN Vis mer

- Slik rekker pengene mye lenger, sier Helena.

Kundene i butikklokalet er generelt noe eldre. Som Kjellfrid Moe (65) fra Ås, på jakt etter noe godt til middag når barnebarnet kommer på besøk til middag.

-Det blir nok kjøttkaker, eller kanskje de gode pølsene til fire kroner pakka, sier hun.

Matsikkerhet Moe har langt fartstid fra helsevesenet og er nøye på hygiene og kjøleforhold.

- Jeg har vært her masse siden starten. Endel ting har jeg satt i kjøleskapet og spist når holdbarhetsdatoen er passert. Det har ikke vært noe i veien med maten. Er noe dårlig, kjenner man det, lukter det, og ser det, sier hun.



Gründernes inntrykk er de eldre og de helt unge er minst redde for overskuddsmat.

- Folk i 20-30 åra virker mer styrt av datostempelet, sier Laeng.

Danskene flinkest Det skjer mye i Norge innen restemat akkurat nå. På Blindern drives en egen studentrestaurant,«Kutt Gourmet», basert på overskuddsmat.

Privatpersoner i Oslo selger middagsrester på nettet gjennom tjenesten «Resterant», mens restaurantene får avsetning på sine usolgte matporsjoner gjennom den danske appen «Too Good To go».

Danskene ligger et hakk foran oss og har redusert sitt matavfall med 25 prosent de siste fem åra. Det er rekord i Europa.

DAGENS KUPP: Røkte kjøttpølser til 13 kroner pr. kilo. Foto: TINE FALTIN Vis mer

Likevel er det langt igjen. Fremdeles kaster danskene mer enn 700.000 tonn mat.

Åpner butikk i København Mandag 22.februar åpner danskenes første butikk med overskuddsmat i København. Butikken skal ligge på Nørrebro og skal drives av Kirkens Nødhjelps søsterorganisasjon i Danmark.

Nørrebro ble valgt fordi det bor mange unge der som engasjerer seg i kampen mot matsvinn og liker idéen om å bruke overskuddsmat.

Varene skal selges med 30-50 prosent rabatt. Kostnadene skal holdes nede ved at det er frivillige som jobber i butikken. Hvis butikken er blir en suksess, er planen å utvide konseptet til resten av landet.

