Regjeringen foreslår i statsbudsjettet for 2014 å øke satsningen på IT i politiet med rett i underkant av en halv milliard kroner.

Dette er penger som blant annet skal gå til å gjennomføre tekniske endringer og sikkerhetstiltak for ikrafttredelse og oppfyllelse av politiregisterloven. Det skal også komme et saksbehandlersystem, samt inngås avtale med leverandør av pass og ID-kort, som vil kunne ligge til rette for et nasjonalt ID-kort i 2016.

Det skal også brukes penger på en fornyelse av politiets IT-system som er knyttet til straffesaker. Kostnaden for det som er beskrevet over er på 200 millioner kroner.



Men den største kostnadsposten er nemlig implementering av det omstridte Datalagringsdirektivet. Her har regjeringen satt av 233 millioner kroner i 2014-budsjettet.

– Beløpet skal dekke merutgifter hos tilbyderne av elektroniske kommunikasjonstjenester. Inntil 13 millioner kroner av beløpet skal gå til mottak og dekryptering av data i politiet, skriver Justisdepartementet i en pressemelding.

Det omstridte direktivet vil tre i kraft første januar 2014, men det er fremdeles mye som er uklart. For det første er direktivet svært omstridt i EU, noe som kan føre til at det kommer endringer. Personvern-grupper har vært svært kritiske til at trafikkdata fra teletilbydere skal kunne hentes ned av politiet i den utstrekning som direktivet ligger opp til.

Dessuten er det en kostbar satsning for en politietat som har betydelige uløste IT-oppgaver.



I tillegg til kostnader for Datalagringsdirektivet foreslåes det at domstolene får 38 millioner friske kroner til å utvikle et «robust og bærekraftig IKT-system for all saksbehandling i domstolene» samt at PST får 2,8 millioner kroner til et nytt system for å bearbeide og vurdere informasjon.

Nasjonal Sikkerhetsmyndighet får 16 millioner kroner mens Høyskolen i Gjøvik får fire millioner kroner til forskning og utvikling innen IT-sikkerhet.

Totalt får justissektoren dermed tilført 493,8 IT-millioner for neste år, dersom budsjettet blir stående.

Les også: