– Universitetene har ingen økonomiske incentiver for å utdanne folk til jobb. Det mener vi er helt feil, sier stortingsrepresentant Åshild Bruun-Gundersen (Frp). Hun vil at støtten skal gå til studier det er behov for.

LØNNER SEG: Dagens finansiering gjør at det lønner seg for studiestedene å opprette populære studieplasser, mener Åshild Bruun-Gundersen (Frp) Foto: Torstein Bøe / NTB scanpix

I dag får universitetene støtte for studenter som gjennomfører en utdanning.

Prioriterer populære studier

– Norge mangler i dag to tusen personer med kompetanse i IKT og datasikkerhet, som universitetene burde utdanne. I stedet velger de studier som er mer populære blant studentene, men som ikke gir jobb i andre enden, sier hun.

Bruun-Gundersen viser til fremskrivninger fra Statististisk sentralbyrå (SSB) som peker mot en overflod av studieplasser innen økonomi og administrasjon, samfunnsfag, humanistiske og estetiske studier.

– Her utdanner vi alt for mange, sier hun.

Bedre informasjon

Søknadsfristen for høyere utdanning går ut 15.april. Frp oppfordrer universiteter og høyskoler til å informere bedre om jobbmuligheter utdanningen gir.

– Da bør man kanskje legge til grunn statistikk for de siste fem kullene, og se hvor mange av dem som er ute i relevant jobb, sier Bruun-Gundersen.

– Skal ikke ungdommen få velge studier selv?

– Jo, men informasjon om karrieremuligheter vil være med på å bevisstgjøre studentene når de velger, svarer hun.

Får jobb

– Studentene våre får jobb, sier rektor Curt Rice ved OsloMet – storbyuniversitetet.

Han blar opp statistikk som viser at nesten 70 prosent av studentene har tilbud om jobb før de er ferdig utdannet. To år etter utdanning er det bare to prosent som oppgir at de er jobbsøkere.

STØRRE UTFORDRING: Rektor Curt Rice ved OsloMet-storbyuniversitetet etterlyser bedre finansiering av etter- og videreutdanning. Foto: Terje Bendiksby / NTB scanpix

Rice ser ikke noe behov for sterkere styring av universitetene, for bedre tilpasning til arbeidslivet.

– Vi har et tett samarbeid med arbeidslivet, men det viktigste er kanskje praksisplasser sier han, og nevner sykepleie som eksempel.

– Deres praksisperiode gir oss et veldig godt grunnlag for å være oppdatert på arbeidslivets behov. Vi får vite om studentene møter behovet, og gjøre justeringer hvis det trengs.

Jobbsjanser

Sykepleiere og lærere får jobb, mens andre kan ha større utfordringer, ifølge Rice.

– Media og journalistikk, for eksempel. Der er det så store endringer at man er litt mindre sikker, og må tenke litt bredere for hva slags karriere man kan velge seg, sier han.

– Forteller dere studentene at det ikke er sikkert de får jobb?

– Det er inne i tematikken fra første dag, svarer han.

Her kan du finne ut mer om studier og jobb: utdanning.no | Offentlig og kvalitetssikret