Kritiserer mediene for å skape angst etter terrortrussel

«En terrortrussel i Norge får så mye medieoppmerksomhet at det skremmer hele den norske befolkning. En oppskrift på kollektiv angst»

De mange medieoppslagene om terrortrusselen skaper unødvendig frykt i befolkningen, mener krisepsykolog Atle Dyregrov. Ørn E. Borgen

Ragnhild Stenvaagnes

27. juli 2014 21:50 Sist oppdatert 28. juli 2014

Det skrev krisepsykolog ved Senter for krisepsykologi i Bergen, Atle Dyregrov, på Twitter lørdag.

— Jeg ønsket å formidle min mening om den voldsomme medieoppmerksomheten og den formen mange av artiklene om terrortrusselen får. Det produseres mange saker som åpenbart skaper bekymring. Vi kan ende opp med en frykt i befolkningen som vi ikke er tjent med, sier Dyregrov om hvorfor han skrev meldingen.

Krisepsykologen sier man allerede ser at terrortrusselen påvirker folks hverdagsliv.

Fotballag trekker seg fra Norway Cup, folk endrer på reiseplanene sine. Én av fem forteller at trusselen gjør dem redde, ifølge en meningsmåling VG har gjort.

- Ikke feil av PST

Dyregrov kritiserer ikke PST og myndighetene, som valgte å gå ut med informasjonen om terrortrusselen, men mener mediene er årsaken til et unødvendig høyt fryktnivå i befolkningen.

– Jeg tror de har gjort en riktig beslutning med å gå ut med informasjonen, som jeg opplever har vært nøktern. Om noe skulle skje, og det viser seg at myndighetene satt på informasjon uten å fortelle om det, ville det vært skadelig for tilliten befolkningen har til myndighetene.

Mona Marlene Lund har angst:

Les også Det er bedre å leve i et kjent helvete enn i et ukjent paradis

Krisepsykologen påpeker at politiet har oppfordret folk til å opptre rolig og som normalt.

— Men når mediene stadig lager «katastrofeoppslag», får det en effekt motsatt av hva justismyndighetene og helsemyndighetene ønsker, sier han.

- Hva er det konkret du mener mediene gjør feil?

— Det har med mengden å gjøre, og omfanget av katastrofetyper og spekulative oppslag. Selv om det ikke er kommet ny informasjon, er det dag etter dag like mye dekning av saken. Man vrir nye saker ut av den lille informasjonen man har. Selv om noe skulle skje, tror jeg ikke det er til hjelp å ha så omfattende dekning om lite nytt. Dessuten er nytteverdien av informasjonen om hva folk kan gjøre rent konkret for å forberede seg på terror, lik null, sier han.

- Kan skape paranoia

Dyregrov sier at konsekvensen av mediedekningen kan være at man nærmer seg «amerikanske tilstander».

— I USA er befolkningen veldig fryktsom. Når fryktnivået i befolkningen er høyt, kan det gi oss en mer paranoid innstilling mot dem som er annerledes. Det kan blant annet gå utover nye landsmenn. Vi vet også at det å gå rundt med bekymring kan påvirke både kropp og sjel.

- Tror du mediedekningen kan føre til mer diskriminering og trakassering i samfunnet?

— Jeg tror ikke det er så enkelt å være muslim eller å ha et utseende som folk kan forbinde med denne terrortrusselen, sier Dyregrov.

Dyregrov sier at frykten som han nå opplever brer seg i befolkningen, kan ha langvarig virkning, selv når den nåværende trusselsituasjonen er forbi.

— Det kan bli lettere å aktivisere engstelsen vår. Trusler, som det kan komme flere av, kan lettere få oss opp på et nivå hvor vi blir mer emosjonelle og mindre rasjonelle. Som nasjon var vi veldig uskyldige frem til 2011. Vi levde på en illusjon om at slikt ikke skjer med oss. Nå er det nesten så vi forventer at det er hos oss ting vil skje. Jeg tror ikke vi i det lange løp er tjent med å gå rundt med en radar og skanne omgivelsene etter fare, som uskyldige passasjerer på fly, sier Dyregrov.

Kronikk:

Les også Syv strategier for å leve med trusler om terror

— PST burde tiet

Aftenposten skrev søndag om den tidligere lederen av sikkerhetspolitiet i Danmark, Hans Jørgen Bonnischen, som mener PST ikke burde gått ut med informasjon om trusselen.

Bonnischen mener det gir terroristene en seier gjennom at frykt sprer seg.

— Man kan jo se at dette allerede har satt Norge i en sjokk- og alarmtilstand. Man stabiliserer det omdømmet terroristene gjerne vil ha, nemlig et omdømme som noen man skal frykte og som kan angripe hvert øyeblikk, sier Bonnichsen til Berlingske.

- Gjør jobben sin

Kjersti Løken Stavrum, generalsekretær i Norsk Presseforbund, gir Dyregrov rett i at terrortrusselen skaper frykt. Å kritisere mediene, mener hun imidlertid blir helt feil.

— Det er myndighetene som har satt både tonen og volumet. På første gang på 40 år ble det innkalt til pressekonferanse, hvor de velger å fortelle om en terrortrussel, og forteller at de har mer informasjon enn de kan gå ut med. Politimyndighetene har avblåst ferier, innkalt personell, innført pass- og ID-restriksjoner. Dyregrov har rett i at dette skaper angst, men dersom mediene skulle valgt å dempe dekningen ut i fra en tanke om at dette har ikke folk godt av å vite, ville ikke mediene gjort jobben sin, sier hun.

Stavrum sier hun ikke har sett tilfeller av usaklige eller støtende artikler om terrortrusselen.

— Jeg oppfatter at mediene stort sett har gjort jobben sin. Det er en vanskelig situasjon, hvor det tydeligvis foreligger mer informasjon enn det man får. Derfor er det vanskelig for mediene å være kritiske til budskapet myndighetene kommer med.

På en pressekonferanse lørdag, roste politidirektør Odd Reidar Humlegård mediene for sin dekning av terrortrusselen.

Krisepsykolog Atle Dyregrov mener mediene overdimensjonerer dekningen av terrortrusselen.