Et Oslo-budsjett uten pomp og prakt | Andreas Slettholm

28. sep. 2016 13:29 Sist oppdatert 29. september 2016

Oslo-byrådet vil fremstå som nøysomme og ansvarlige, men bruker likevel mer penger enn forgjengerne. Og lanserer et svært optimistisk klimabudsjett.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

Vi har fått et nytt byråd i Oslo, men noe forblir likt. Oslo er i sterk vekst, og det til enhver tid sittende byråd mener at alle andre ikke har tatt innover seg hva slags konsekvenser veksten har.

Når man sitter og skrur sammen et budsjett, blir realitetene svært tydelige: Nødvendige investeringer i skoler, drift av eldreomsorg og en stadig voksende kollektivtrafikk spiser mye av kaken.

Har man i tillegg lovet flere lærere, 3000 nye barnehageplasser og gratis aktivitetsskole på østkanten, forsvinner pengene fort.

Investerer mer

Dette gjør at byrådet øker utgiftene mer enn den mye omtalte eiendomsskatten bringer av inntekter. Særlig investeringsbudsjettet vokser, hvilket binder opp kommunens utgifter i gjeldsbyrder og fremtidige driftsutgifter. I likhet med mange av byens borgere, vil også kommunen selv slite dersom rentene øker.

Finansbyråd Robert Steen (Ap) og resten av byrådet ønsker likevel å fremstå som mer ansvarlige og nøkterne enn forgjengerne.

Stadig minner byrådet om at de borgerlige har sørget for store, langsiktige utgifter i Bjørvika, ønsket å arrangere OL og bevilget penger til festlige arrangementer som X-games og verdensmesterskap i Holmenkollen.

Mindre til fest, pomp og prakt, og mer til de virkelige utfordringene, er signalet fra byrådet. Satsing på kommunale bad, breddeidrettsanlegg og oppgradering av øyene i Oslofjorden er alle tiltak som retter seg mot vanlige borgeres behov.

Verdensnyhet

Det er imidlertid på miljøområdet ambisjonene er aller størst, synliggjort gjennom et eget klimabudsjett.

I det som lanseres som en verdensnyhet, skal det regnskapsføres hvilke tiltak som blir gjennomført, og hvor mye CO₂ som kuttes.

46.000 tonn skal for eksempel kuttes i varetransporten, gjennom etablering av loste- og lasteplasser og endring av innkjøpsstrategien. 30.000 tonn kuttes gjennom å gjøre alle busser og båter fossilfrie.

Summen av alle tiltak skal gi en reduksjon på mer enn 50 prosent i 2020. Det er optimistisk. Klimabudsjettet til Oslo kommune har også flere høyst tvilsomme forutsetninger, fordi kommunen ikke selv har styringen.

Håper på staten

De to største enkeltpostene i klimabudsjettet er talende: Statens planer om storskala karbonfangstanlegg er regnet inn, til tross for at det allerede er forsinket, og heller ikke nødvendigvis blir lagt til Klemetsrud i Oslo.

Det andre store tiltaket, å fortsette utfasingen av oljefyring, forutsetter at et statlig forbud kommer på plass innen 2020.

Man kan også innvende at i budsjettsammenheng er de rundt 500 millionene som settes av til ekstra klimasatsing ikke er all verden i et totalbudsjett på over 67 milliarder. Fordelen med et klimabudsjett er imidlertid at det skaper en tydeligere og mer konkret forbindelse mellom overordnet politikk og konkrete tiltak. Lykkes byrådet med å få i stand en fornuftig rapportering, vil klimabudsjettet kunne gi arbeidet for å få ned utslippene et betydelig økt trykk.

Merkbart på miljø

Det er også på miljø- og samferdselsområdet folk flest vil merke konsekvensene av budsjettet.

Ruter får økt sine bevilgninger betydelig, og det ligger penger til både Fornebubanen og planlegging av nye trikketraseer, blant annet på Ring 2.

Bevilgningene til flere sykkelveier øker, slik at byrådet ikke ligger så verst an med sitt mål om 60 kilometer mer sykkelvei innen 2019. For å lage et sammenhengende sykkelveinett skal 1300 parkeringsplasser fjernes innenfor Ring 2. De som blir igjen, skal bli dyrere.

Skolen ingen vinner

Høyres Øystein Sundelins beskrivelse av budsjettet som «visjonsløst» er muligens myntet på andre områder enn klimapolitikken. Partiet forsøker å gjøre skolen til årets budsjettaper i Oslo. Det er nok å ta litt hardt i, men noen budsjettvinner er Oslo-skolen heller ikke. Det er neppe dristig å anta at Høyre på dette punktet vil legge inn mer penger i sitt alternative budsjett.

Utdanningsetaten må tåle et kutt i rammene fra de rødgrønne. All den tid Arbeiderpartiet nasjonalt ser ut til å ville gjøre skole til en valgkampsak, kunne man for eksempel forvente at byrådet fant penger til fullt ut å kompensere elevtallsveksten i neste års budsjett.

Ikke veldig overraskende

Budsjettets hovedtrekk er ikke veldig overraskende sammenlignet med byrådserklæringen. Det inneholder en tydelig sosial profil og en offensiv miljøpolitikk. Så gjenstår det å se om velgerne blir fornøyde nok med dagens politikk til å akseptere mer eiendomsskatt, flere restriktive miljøtiltak og dyrere kollektivpriser.

andreas.slettholm@aftenposten.no

Twitter: @slettholmen