Klimatiltak kan gi 200 kroner dyrere bensintank

NAF ønsker fortsatt momsfritak for elbiler, flere ladere og styrket kollektivtilbud for å sikre folkelig støtte til klimakutt.

KAN BLI DYRERE: Ifølge NAF kan de nye Klimakur-forslagene kunne gi opp til 200 kroner dyrere tank med bensin. Vis mer byoutline Lise Åserud

Publisert: Publisert: 29. februar 2020 09:56

– En klimapolitikk som ikke får med seg folk er dømt til å skape sterk folkelig motstand, sier kommunikasjonssjef Camilla Ryste i bilistenes organisasjon, NAF.

Veitransport er sektoren som har størst mulighet for å kutte utslipp, ifølge «Klimakur 2030» (se faktaboks), som Miljødirektoratet med flere nylig overrakte til regjeringen.

Grepene som er foreslått kan ha til dels store følger på folks lommebøker.

Blir for eksempel CO₂-avgiften på 2.000 kroner tonnet som nevnes i Klimakur innført, vil det ifølge NAF føre til at en full tank med bensin eller diesel vil koste rundt 200 kroner ekstra.

– Ta «folkelige» grep

For å sikre «folkelig støtte» anbefaler NAF at regjeringen tar følgende grep:

forlenge fritaket for merverdiavgift for elbiler for å sikre at folk ønsker å kjøpe elbil

bygge ut flere hurtigladere for elbil, minst 5.000 ekstra innen 2025

styrke kollektivtilbudet for å gi folk et alternativ til bil

– Partiene skjønner nå at en klimapolitikk som ikke får med seg folk er dømt til å skape sterk folkelig motstand og store politiske bevegelser. Partiene søker en balansegang: mest mulig klima med minst mulig folkelig motstand, sa kommunikasjonssjef Camilla Ryste i NAF på et Zero-seminar om Klimakur denne uken.

Lenger nede i artikkelen kan du lese hvilke tiltak som foreslås i Klimakur.

Hun påpeker at en del av klimakutt-menyen i Klimakur kan bli krevende å gjennomføre.

– Færre parkeringsplasser og økte bompenger trekkes også frem som tiltak for å oppnå nullvekstmålet. Debattene og erfaringene fra forrige valg gjør nok at de fleste partier tenker seg om både én og to ganger før de kjører på med pisk uten å ha gode alternativer og gulrøtter på plass. Det tror vi i NAF er klokt, sier kommunikasjonssjefen.

ØNSKER KLIMAGREP: NAFs kommunikasjonssjef Camilla Ryste etterlyser grep som får folk med på elektrifisering og klimakutt i transportsektoren, og advarer mot sterk folkelig motstand hvis grepene gjøres. Vis mer byoutline Kjetil Malkenes Hovland, E24

Så mye kan ulike sektorer kutte: I dag er utslippene fra ikke-kvotepliktig sektor på rundt 25 millioner tonn CO₂-ekvivalenter. Dette er potensialet for klimakutt i ulike sektorer, ifølge Klimakur 2030: Veitransport: 11,8 millioner tonn CO₂-ekvivalenter

Sjøfart, fiske og havbruk: 7,5 millioner tonn CO₂-ekvivalenter

Jordbruk: 5,1 millioner tonn CO₂-ekvivalenter

Industri, petroleum og andre tiltak: 8,3 millioner tonn CO₂-ekvivalenter.

Karbonfangst -og lagring (CCS): 1,8 millioner tonn CO₂-ekvivalenter Vis mer vg-expand-down

Elbiler er det viktigste

Elektrifiseringen av den norske bilparken er det viktigste tiltaket Klimakur oppgir for transportsektoren, men det bør ifølge NAF helst skje gjennom å videreføre dagens fordeler, ikke gjennom tvang.

Ryste peker på at en eventuell innføring av merverdiavgift på elbil vil gjøre at prisen på elbiler øker med mellom 50.000 kroner og 200.000 kroner dyrere.

– Sånne summer påvirker hva slags bil vi velger å kjøpe, sier hun.

For en gjennomsnittsbilist kan det allerede lønne seg å kjøpe elektrisk bil, ifølge Klimakur. Selv om de er dyre i innkjøp, koster de lite å drive og vedlikeholde, og de gir også rabatt på parkering og bompenger. Mangel på ladere er fortsatt en barriere, påpeker Klimakur.

Kritisk til bompenger

Hvis trafikkøkning i byene skal gjøres gjennom sykling, gange og kollektiv vil det kreve «betydelige investeringer» i kollektivløsninger og gang- og sykkelveier, ifølge Klimakur. Det kan kreve nedprioritering av bilparkering, og det kan gi mindre komfort for de reisende.

En NAF-undersøkelse om reisetid viser at kollektivtrafikken ikke er rigget godt nok, påpekte Ryste på seminaret.

– Så det er ikke rart at mange opplever bompenger som et middel til å få inn mer penger, ikke til å få ned trafikken. For de har rett og slett ikke et godt nok alternativ til bilen i sin hverdag, sier hun.

Dette er «Klimakur 2030»: Tiltakene i den massive Klimakur 2030-rapporten kan utfordre strukturen i sektorer som landbruk, transport og industri. Den kan også kreve endringer i livsstil, som lavere inntak av rødt kjøtt og økt bruk av sykkel og gange i stedet for bil. Rapporten Klimakur 2030 ble lagt frem i januar, og er på 1.196 sider. Den tilbyr en meny på 60 typer klimatiltak (se tabell), men sier ikke noe endelig om hva det vil koste å kutte klimautslippene i Norge med 50 prosent, eller hvem som vil få regningen. – Folk må være forberedt på omstilling, sa klima- og miljøminister Sveinung Rotevatn til E24 etter å ha mottatt rapporten. Menyen av tiltak i Klimakur 2030 har et samlet potensial for kutt på 43 millioner tonn CO₂-ekvivalenter frem til 2030, vel å merke hvis kuttene gjennomføres tidlig i perioden. Blant virkemidlene som Klimakur 2030 løfter frem er endringer i skatter og avgifter, subsidier, direkte regulering samt informasjon og kampanjer. Men det blir opp til politikerne å bestemme dette, når de skal ta stilling til regjeringens klimaplan som kommer i løpet av 2020. Vis mer vg-expand-down

Vil kjempe for elbilfordeler

Under en paneldebatt med politikere i Stortingets energi- og miljøkomité på Zero-seminaret påpekte Zeros leder Marius Holm at transportsektoren spiller en nøkkelrolle i klimapolitikken.

– Det er der velgerne deres møter klimapolitikken aller tydeligst, sa Holm.

Han utfordret politikerne på om de ønsket å forlenge momsfritaket på elbiler som varer ut 2021, og på hva de vil gjøre for å nå målet om at det bare skal selges nullutslippsbiler senest fra 2025.

– Klimakur er ganske tydelig, det er jo biodrivstoff og elbiler som er løsningen på veldig mye, sa stortingsrepresentant Lene Westgaard-Halle (H), som la til at hun vil kjempe for å forlenge elbilfordelene.

– Elbilfordelene er fredet frem til 2021, men vi holder på med programprosessene i alle partiene, og dette er en av tingene som vil bli debattert mest heftig. Det er den kombinasjonen av at vi ønsker å kutte utslippene og nå målene, men vi taper ganske mye inntekter på dette, sier hun.

– Ingen moms på Porsche

Også Arbeiderpartiets energipolitiske talsmann Espen Barth Eide sier at han vil kjempe for å forlenge elbilfordelene, selv om dette vil kunne ramme statens inntekter.

– Vi kommer absolutt garantert til å opprettholde fordelene med elbil. det skal ikke på noe tidspunkt bli mindre attraktivt å kjøpe elbil foran fossilbil, heller tvert imot. Så har vi sagt at på ett tidspunkt må vi kanskje tenke på å innføre moms på de dyreste bilene, sa Eide.

– Du skal også ha med deg folk. Og vi opplever jo der ute at det er en del mennesker som reagerer på at hvis du kjøper melk eller bleier eller sykkel, så er det moms, men hvis du kjøper Porsche Taycan til 1,4 millioner, så er det ingen moms, ingen avgifter, ingenting, sa Eide, som la til at du kan komme deg til barnehagen med billigere bilmodeller enn dette.

ØNSKER KUTT: Fra venstre: Ole André Myhrvold (Sp), Espen Barth Eide (Ap), Lene Westgaard-Halle (H) og Ketil Kjenseth (V). Vis mer byoutline Kjetil Malkenes Hovland, E24

Vil neppe forby bensinbiler

Et forbud mot bensinbiler kommer neppe på tale, ifølge Høyres Lene Westgaard-Halle.

– Jeg tror ikke det kommer noe forbud mot bensinbiler. Det vil overraske meg, i hvert fall, for vi har vært så tydelige på at det ikke er aktuelt. Og det fungerer jo, elbilmarkedet kommer sånn som vi ønsker ved hjelp av kjøpsfordeler, sier hun.

Hun erkjenner at hun er bekymret for at klimakuttene vil bli dyre, og at folk vil bli forbannet.

– Ja, definitivt. Vi kan ikke legge opp til en politikk hvor vi skaper konflikt, og hvor det er steile fronter som det vi ser nå i klimapolitikken. Vi må endre folks atferd, men jeg tror mer på å gjøre det lett å velge grønt enn at det skal bli vanskeligere å la være, sier Westgaard-Halle.

Det kan bety at det vil bli et stort behov for statsstøtte til det grønne skiftet. Klimakur lister opp flere tiltak som vil kreve støtte, som et skifte til strøm på store varebiler og tyngre kjøretøy. Et alternativ til statsstøtten er å øke avgiftene for fossildrevne biler, ifølge rapporten.

Andre tiltak i transport

Klimakur har også utredet en opptrapping av omsetningskravet for biodrivstoff til 40 prosent, og oppgir at dette vil kunne øke drivstoffkostnadene med to prosent i 2025 og syv prosent i 2030 (gitt en bensinpris på 17,50 kroner vil syv prosent økning tilsvare rundt 1,20 kroner ekstra per liter).

Mindre kjøring kan ifølge Klimakur redusere utslippene fra dagens bilpark. Dette kan for eksempel oppnås med veiprising. Rapporten nevner muligheten for en flat avgift på 60 øre per kjørte kilometer, basert på GPS-målere i bilene.

Godstransport kan flyttes til sjø og bane, og en utredning viser ifølge Klimakur at 15 kroner literen dyrere drivstoff kan kutte 15 prosent av lastebiltransporten.

Et annet tiltak for å flytte gods til jernbane er å øke toglengden på Dovre- og Bergensbanen, som vil koste 1,6 milliarder kroner (2019-kroner), ifølge Klimakur.