De fleste politikerne i Bergen vil ikke ha Bybanen her

Dette er grunnen til at de likevel ikke banker gjennom en tunnel.

Publisert Publisert 19. april 2016

BRYGGEN: Denne uken vedtar politikerne etter alt å dømme, å sende Bybanen over Bryggen. Nøyaktig hvordan det vil se ut, vet vi ikke. Men dette er én illustrasjon. Foto: Tor Sponga (Illustrasjon)

Denne artikkelen er over fire år gammel

Bryggen. Tunnel. Bryggen. Tunnel. Tunnel. Bryggen.

Det har vært mye frem og tilbake. Men onsdag denne uken vil flertallet av politikerne i Bergen stemme for at Bybanen skal gå over Bryggen på sin vei mot Åsane.

Dette til tross for at de fleste av dem heller vil at Bybanen skal gå i tunnel.

Bare tre Bryggen-partier

Faktisk er det sånn i Bergen at bare tre partier egentlig vil ha Bybanen over Bryggen. Dette er Venstre, KrF og SV. I kommunevalget i fjor høst fikk disse partiene totalt 24.000 stemmer.

Til sammenligning fikk de andre seks partiene over 100.000 stemmer.

Det vil si at under en femtedel av velgerne egentlig har stemt på et parti som vil ha Bybanen over Bryggen.

Hvordan har det seg da at en bybanetunnel ikke er banket gjennom for lenge siden?

Det kan bli enda en omkamp om bybanen. Vi spurte bergenserne hva de synes om det:

Slik styres Bergen

Grunnen er at Bergen blir styrt på en annen måte enn de fleste andre kommuner. Det blir kalt for byrådsmodellen eller byparlamentarisme.

Dette vil egentlig si at Bergen blir styrt på samme måte som hele Norge. Vi har et bystyre, som er et slags Storting. Her sitter alle politikerne som er stemt inn i valget.

I tillegg har vi et byråd, som kan sammenlignes med en regjering. De skal gjennomføre det bystyret bestemmer at de skal gjøre.

For at denne «regjeringen» skal styre effektivt og få gjort det de vil, trenger de mest mulig støtte i bystyret. Helst flertall.

Hvis ikke kan «regjeringen» risikere å bli avsatt. Dette skjer dersom over halvparten av politikerne i bystyret ikke har tillit til dem lenger.

Forhandlet Bybanen vekk

Ingen partier i Bergen er store nok til å styre alene. Da må de samarbeide. Og for å få det til, trenger de en avtale om hvilken politikk de skal føre sammen.

I valget i fjor fikk Arbeiderpartiet flest stemmer. Men likevel måtte de forhandle seg frem til en avtale med andre partier. De kunne ikke samarbeide med hvem som helst, for eksempel vil Arbeiderpartiet og Høyre være svært uenige om mange saker.

Valget falt derfor på Venstre og KrF. Den ene store saken de var uenig om, var nettopp hvor Bybanen skulle gå. Og for at Arbeiderpartiet skulle få komme til makten, lovet de Venstre og KrF at Bybanen skal gå over Bryggen.

Fortsatt innviklet å forstå? Se denne 90-sekunders videoen om hvordan Bybanen ble brukt i forhandlinger:

Slik styres de fleste andre kommuner

I de fleste andre kommuner har man ikke et byråd, men et formannskap. Der sitter det representanter fra de ulike partiene i kommunestyret, fordelt etter hvor store de ulike partiene er.

Formannskapet ledes av en ordfører, som blir valgt av kommunestyret.

Et formannskap kan ikke bli kastet på samme måte som et byråd. Det er heller ikke avhengig av å ha et flertall i ryggen. Formannskapet er valgt for fire år – helt til neste valg.

Ordføreren må ha flertall for å bli valgt i utgangspunktet, men heller ikke ordføreren er avhengig av å ha støtte fra flertallet gjennom hele fireårsperioden.

Se bare hvordan ordføreren i Odda hadde det i fire år:

Les også - Du ska'kje kødda med Rødt i Odda!

I slike kommuner er det derfor mulig å danne ulike allianser fra sak til sak. Partier kan samarbeide med ett parti i en sak, og et annet i en annen sak.

Og satt på spissen: Hadde Bergen hatt denne modellen, ville Bybanen mest sannsynlig ikke gått over Bryggen.

Les også:

Les også:

Les også Legger frem nytt bybaneforslag mot Åsane

BT mener:

Publisert Publisert: 19. april 2016 18:31 Oppdatert: 19. april 2016 19:33