– Våre forfedre har drevet rein over grensen i flere hundre år, kanskje 500 år, kanskje lenger. Sverige og Norge har undertegnet og besluttet reindriften over grensen. To stater krangler, men det er vi svenske samer som må bevise at vi har denne retten, sier ordfører Per-Anders Nutti i Saarivuoma sameby.

ORDFØRER I SAARIVUOMA SAMEBY: Per-Anders Nutti. Foto: Arild Moe / NRK

I flere hundre år har rein fra Sverige beitet ved Altevatn i Indre Troms. De svenske reinsamene bruker den såkalte Lappekodisillen fra 1751 når de argumenterer for at de har rett til å la dyrene beite i Norge.

Lappekodisillen er en avtale som blant annet bestemmelser om reindriftssamers rett til å føre reinsdyr over grensen mellom Norge og Sverige.

Lappekodisillen Ekspandér faktaboks Et tillegg til grensetraktaten av 1751 mellom Danmark-Norge og Sverige (som da omfattet Finland)

Inneholder blant annet bestemmelser om reindriftssamers rett til å føre reinsdyr over grensen mellom Norge og Sverige

Lappekodisillen har gjennom tidene vært tolket som en viktig juridisk aksept av samiske rettigheter ettersom den anerkjente samene som en egen folkegruppe

I 1972 kom det et tillegg til Lappekodisillen, som regulerte disse tillatelsene, men denne opphørte i 2005

Siden den tid har det oppstått en konflikt mellom Norge og Sverige knyttet til hvilke lover som gjelder i dag

De to nabolandene har ikke klart å komme til enighet om en ny avtale (Kilde: Store Norske Leksikon)

Trusler og ødeleggelser

Men reglene i saken er uklare. Blant annet er det uenighet om Lappekodisillen fortsatt gjelder. Samtidig har ikke Norge og Sverige klart å bli enige om en ny avtale som regulerer reindriften langs riksgrensen.

Det har fått store konsekvenser for både reineiere fra den svenske samebyen Saarivuoma, norske hytteeiere og Bardu kommune.

Flere av reindriftssamene føler seg trakassert av hytteeiere, som mener samene ikke har rett til å bygge og bo der. Ett av medlemmene i samebyen har anmeldt det de tolker som en drapstrussel, da noen lagde et stort kors av stein utenfor lavvoen deres i sommer.

Norske hytteeiere mener på sin side at noen reindriftssamer har bygd gjeterhytter ulovlig og tett inn til de norske hyttene, og flere irriterer seg over støy fra det de mener er unødvendig ATV-kjøring.

– Det er vel noen som mener de har tatt seg til rette. Det har vært en konflikt som har vart i mange, mange år. Jeg er glad for at det endelig blir en rettslig avgjørelse. I dag flyter alt, sier Ivar Foshaug, som leder Altevatn hytte- og båtforening, med rundt 350 medlemmer.

ATV-KJØRING: har satt spor i naturen. Foto: Lisa Rypeng / NRK

I tillegg har konflikten fått store konsekvenser for de norske reineierne, blant annet Hjerttind reinbeitedistrikt, som har vinterbeite i området.

I retten

Den senere tid har også norske myndigheter satt foten ned for svensk rein som beiter på norsk side. Myndighetene mener de svenske reineierne ikke har beiterett i Norge, og at den store mengden svensk rein som i dag beiter på norsk side gjør at norske beiter blir brukt for hardt.

Men nå skal denne årelange striden avgjøres. Denne uka gikk rettssaken mellom samebyen Saarivuoma og den norske stat i Senja tingrett

I retten hevdet reindriftssamene at de har beiterett hele året, og dermed også rett til å sette opp gjeterhytter i området. Disse rettighetene mente reindriftssamene de hadde gjennom Lappekodisillen og fra 1751 og sedvaneretten.

Sedvaneretten sier blant annet at den som i lang tid har brukt en fast eiendom, og trodd at man var eier eller har bruksrett på området, kan bli grunneier, eller få ulike bruksrettigheter til eiendommen.

Sedvaneretten/Alders tids bruk Ekspandér faktaboks Den som i lang tid har brukt en fast eiendom, f.eks. et grunnstykke, og trodd at man var eier eller bruksrettshaver, kan gjennom reglene om alders tids bruk bli grunneier, eller erverve ulike bruksrettigheter til eiendommen. Visse vilkår må være oppfylt, bl.a: Ha brukt grunnstykket i minst 50 år og ofte bortimot 100 år i sammenheng. Hvor lang tid som kreves, vil variere fra sak til sak og med brukens omfang og intensitet. Kilde: Norges domstoler, Finnmarkskommisjonen

Men norske myndigheter at Lappekodisillen ikke gjelder lenger.

– Kan ende i menneskerettighetsdomstolen

Ifølge jussprofessor Øyvind Ravna ved UiT Norges arktiske universitet er dette en så prinsipiell sak at den kan ende i Menneskerettighetsdomstolen og FNs menneskerettighetskomite.

ØYVIND RAVNA: er jussprofessor ved Universitetet i Tromsø, og mener saken kan ende i Høyesterett. Foto: Privat

Han mener det er beklagelig at dette spørsmålet må løses av domstolen. Han sier Norge og Sverige er kjent som internasjonale fredsmeklere, land som ivaretar rettighetene til sine urfolk.

– Etter mitt skjønn burde begge land være i stand til å komme frem til en beitekonvensjon som deres reindriftsutøvere kan akseptere. Når det er sagt, er det rett og riktig slik saken står nå, at den blir vurdert av en uavhengig domstol, sier Ravna.

SIDE OM SIDE: Der Barduelva, Målselva og Dividalelva renner, har svenske reindriftssamer og norske hytteeiere levd side om side i årevis. Nå er reindriftssamene drevet vekk. Foto: Lisa Rypeng

– En gordisk knute for kommunen

På rådhuset i Bardu kommune venter ordfører Toralf Heimdal (Sp) spent på resultatet fra tingretten.

Rundt vannet Altevatn i Bardu, har de svenske reindriftssamene satt opp rundt 60 gjeterhytter. Bardu kommune har så langt gitt syv forelegg for hytter kommunen mener er ulovlig satt opp. Medlemmene av samebyen nekter å godta foreleggene, og saken skal opp i retten senere.

Utfallet av rettssaken mellom samebyen og den norske stat vil derfor få betydning for saken mellom samebyen og Bardu kommune.

BARDU-ORDFØRER: Toralf Heimdal er glad for at den mangeårige konflikten i Bardu nå skal avgjøres av domstolene. Foto: Lisa Rypeng / NRK

Ordfører Heimdal beskriver rettsforholdene som en gordisk knute for kommunen, et uttrykk som gjerne brukes om vanskelige og øyensynlig umulige problemer som kun kan løses ved radikale eller resolutte midler.

Han er derfor glad konflikten nå havner i domstolene.

– Det er et område som betyr veldig mye for mange. Vi ser på det som en stor fordel at saken nå kommer til domstolene slik at rettighetsforholdet blir avklart, medgir han.