På et seminar i regi av Finansdepartementets rådgivende utvalg for modell- og metode­spørsmål mandag advarer Handelsbankens sjeføkonom Knut Anton Mork mot hva som vil skje i det aktiviteten på sokkelen begynner å skrumpe inn for alvor.

- Lønnsnivået i Norge må betydelig ned hvis vi skal kunne konkurrere med våre handelspartnere, sier han til Dagens Næringsliv.

Dette vil få betydelige konsekvenser for A/S Norge, mener sjeføkonomen.

- På den ene siden er det veldig greit å si at et fall i oljeprisen ikke betyr noe for det norske budsjettet. Det gjør det riktignok, men da via fastlandsøkonomien. I årevis har politikere vedtatt budsjetter under forutsetning av at skatte og avgiftsinngangen skal forstette å komme, men i realiteten vil den ikke kunne vedvare, hevder Mork.

Les også: Bratt nedtur for norsk økonomi

«Lønnsboom»

Sjeføkonomen viser til den rollen oljeboomen har spilt for pris- og lønnsdannelsen i fastlandsøkonomien.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Finansdepartementets råpdgivende utvalg for modell og metodespørsmål Ble opprettet i mai 2011

Skal gi faglige råd knyttet til Finansdepartementets arbeid med makroøkonomiske problemstillinger

Ledes av professor Steinar Holden (Universitetet i Oslo) - Etterspørselspresset fra sokkelen ligger bak oppgangen vi har sett i produktpriser og lønninger. Dette handler om mer enn at det er blitt skapt arbeidsplasser og at næringslivet er blitt dreid i retning olje. Det er blitt en lønnsomhetsboom - og derfor en lønnsboom - som vi må regne med blir reversert den dagen oljealderen er over, sier Mork.

- Jeg tror vi kan komme til å se press også på lønnsnivå. Med andre ord snakk om lønnsreduksjon i nominell forstand, sa han under sitt innlegg mandag.

Ifølge Mork er det «slående» at ledende politikere i mange år har påstått at de ikke har brukt oljepenger utover det som følger av handlingsregelen.

- Det mener jeg er feil. Det er blitt brukt adskillig med oljepenger, men det har kommet i form av skatteinngang fra fastlandsøkonomien, sier han.

Les også: Kan tvinge Opec til krisekutt

- Vil komme

«Etterspørselen fra petroleumsnæringen ser ut til å gi negative impulser inn i fastlandsøkonomien, og lavere priser på olje og gass kan forsterke nedgangen», skriver Finansdepartementet i innkallingen til mandagens seminar.

Mork understreker at debatten er høyaktuell.

- Vi begynner å få en smakebit på dette allerede. Vi kan få oppsving igjen, men vi vet at den endelige nedgangen til slutt vil komme - og at vi er veldig dårlig forberedt på den, mener han.

Ifølge SSB slår lavere oljepris ganske raskt kraftig inn i norsk økonomi.

Byrået spår nå en oljepris rundt 70 dollar gjennom 2015, før den skal stige gradvis opp mot 80 dollar ved utgangen av 2017, viser prognosene som ble lagt frem i slutten av forrige uke.

SSB mener dette fører til klart lavere oljeinvesteringer, lavere lønnsvekst, lavere privat forbruk, lavere boligprisvekst, lavere vekst i fastlandsøkonomien og svakere kronekurs.

Les også: Bremser oljeinvesteringene

Tror på omstilling

Dette er riktignok det kortsiktige konjunkturbildet. På sikt er det lite som peker i retning av krise i norsk økonomi, mener SSB-forsker Ådne Cappelen, som også gjestet mandagens seminar.

- Ja, vi blir fattigere, oljefondet blir mindre og finanspolitikken må bli strammere. Vi legger imidlertid vekt på at det tross alt er mekanismer i økonomien som bidrar til omstillinger over i andre næringer, sier Cappelen til Dagens Næringsliv.

- Det blir blant annet mindre konkurranse om ressursene innenlands som gjør at tradisjonell, konkurranseutsatt sektor blir i stand til å ekspandere, utdyper han.

Dette mener Cappelen han allerede i dag ser tegn til.

- For tiden planlegger industriselskaper store investeringer i Norge. Hydro på Karmøy er bare ett eksempel, sier han og legger til:

- Slik var det også på begynnelsen av 90-tallet. Krise i norsk økonomi gjorde at man måtte ta et grep for å ekspandere i konkurranseutsatt sektor igjen.

Les også på DN.no i dag:

Apax byr på Evry

Abercrombie strippet for salg

USA i dag: Advarer mot dollar-smell (Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.