Våre fremste folkevalgte og en bred opinion på sosiale medier utøser sin forakt overfor dem som gjerne vil dra på hytta.

Hyttepåsken er nå både straffbar, skambelagt og unisont fordømt i folket. I en så dyster påskestemning er det nesten likegyldig om hytteforbudet strider mot Grunnloven eller ei. Når folk er redde blir de også sinte. Hva er vel mer logisk enn at de blir sinte på ... eh ... hyttefolk?

Ingen er sinte på helsebyråkrater som bygget ned lagrene for medisinsk utstyr, eller på kommuner som lot være å oppdatere sine smittervernplaner. Nei, det skulle tatt seg ut, det er hyttefolket vi nå skal «shame»! Forstå det den som kan.

Men litt grunnlovsrepetisjon skader kanskje ikke, blant alle Facebook-kommentarene om de latterlige og egoistiske hyttefolkene.

Les også: Nyhetsstudio: Koronaviruset

Alle som oppheld seg lovleg i riket, kan fritt ferdast innanfor grensene og velje bustad der, står det i § 106 i Grunnloven. I § 102 står det at Alle har rett til respekt for privatlivet og familielivet sitt, for heimen sin og kommunikasjonen sin. Paragraf 105 er også relevant i sammenhengen, den beskytter eiendomsretten fra statlige maktovergrep.

Problemet er at folk flest bare liker Grunnloven om formiddagen hver 17. mai. Når Grunnloven skal brukes som den rettsgarantien for borgerne den er ment som, blir den glemt. Bevegelsesfrihet er fint, men ikke over kommunegrensa. Eiendomsrett er fint, men ikke for dem som eier hytte.

Rent juridisk slås Grunnloven nå ihjel av Smittervernloven. La oss først se på § 1 i den loven, den såkalte formålsparagrafen. Den lyder: Denne loven har til formål å verne befolkningen mot smittsomme sykdommer ved å forebygge dem og motvirke at de overføres i befolkningen, samt motvirke at slike sykdommer føres inn i Norge eller føres ut av Norge til andre land. Her nevnes altså de nasjonale grensene men det er ikke et ord om kommunegrenser. Det står dermed noe om kommuner i § 7-1 i samme lov: Kommunen skal sørge for at alle som bor eller midlertidig oppholder seg i kommunen med hensyn til smittsom sykdom er sikret nødvendige forebyggende tiltak, undersøkelsesmuligheter, behandling og pleie (...).

Les også: Påskeutfart: Ikke la deg friste – hold deg på rett side av riksgrensen (+)

Merk ordet «midlertidig». Smittevernloven sier eksplisitt at folk må kunne få helsehjelp selv om de befinner seg i en annen kommune enn der de er bosatt. Så hvor kom dette hytteforbudet fra, når hverken formålsparagrafen eller andre paragrafer kan peke i den retning? Jo, den åpningen kommer i Smittervernlovens § 7-12. Der står det at hele loven kan overkjøres, dersom Kongen (altså regjeringen) finner det nødvendig. Og det er det regjeringen har gjort nå, ved å iverksette forskriften om hytteforbud.

Les også: Erna om hytteforbud: - Spill spill, og lat som du er på hytta

Hytteforbudet kunne vært gjort som lokale vedtak

Men en slik forskrift er ikke lovlig dersom de samme behovene kan løses på mindre inngripende måter, har jusprofessor Hans Petter Graver forklart en rekke steder, tydeligst i Morgenbladet. Han mener forbudet slik det står i dag er direkte grunnlovsstridig.

Han foreslår i Aftenposten, som et mindre inngripende tiltak, at hyttefolk må reise hjem hvis de blir syke. Førsteamanuensis Anne Kjersti Befring, som er ekspert på helserett, mener hytteforbudet kunne vært gjort som lokale vedtak, fordi kommunene er så ulike både i antall hytter og i reisevei til sykehus.

- MENINGSLØST: Våre fremste folkevalgte og en bred opinion på sosiale medier utøser sin forakt overfor dem som gjerne vil dra på hytta, skriver Elin Ørjasæter. Foto: Frida Marie Grande

Folkehelseinstituttet, landets fremste eksperter på smittevern, ønsket aldri noe hytteforbud. Tvert i mot. – En smittevernfaglig vurdering tilsier kanskje at det kan være nyttig å ha flere folk i fjellet enn i parker i byene hver helg, sa overlege Preben Aavitsland ved Folkehelseinstituttet til Dagens Næringsliv. Og en av Europas fremste eksperter på epidemier uttalte at det norske hytteforbudet bare var tull. I Nettavisen har tallknuseren Christian Meland regnet seg fram til at hytteforbudet vil gi 9000 flere smittede.

Hytteforbudets begrunnelse handler dog ikke om smittervern, men om beredskap. Men også argumentet om beredskap faller sammen som et korthus. Mathias Molden regnet på latenstid for korona, som tar lang tid å utvikle fra man føler seg småsyk til man eventuelt trenger hjelp. Nesten alle hytteeiere har jo bil.

Molden fant at hytteforbudet ikke gir bedre helseberedskap. Han er hverken lege eller helsebyråkrat, men regnestykket er lett å ettergå for interesserte. Jeg anbefaler særlig Bent Høie å ta seg tid til den øvelsen.

Les også: Hytteforbudet kan gi 9.000 flere smittede!

Ordførere og fylkesmenn lobbet fram forbudet

Hytteforbudet ble foreslått av lokale kommuneleger som og lobbet fram av ordførere og fylkesmenn. Og folk flest, som aldri har vært særlig opptatt av Grunnloven, støtter helhjertet opp om forbudet. Hele 86 prosent er for, bare ti prosent er klart mot, ifølge en måling utført av TV2. – Det forteller meg at det norske folk er opptatt av at vi er solidariske i denne situasjonen, sier Bent Høie.

Og da forbudet ble innført, messet både Erna og han at det handler ikke om meg, det handler om vi.Selveste stortingspresidenten benyttet anledningen til vise sin forakt for hyttefolket: De må bare slutte med denne masingen, sier hun.

Det er sterk retorikk for å «shame» de få hytteeierne som har turt å minne om sine grunnlovsfestede rettigheter. For dette handler ikke bare om en påske som gikk ad undas. Det handler om langt mer alvorlige situasjoner de par millioner nordmenn med tilgang til hytte.

Det handler om elektrikeren i full jobb som må sove i bilen, fordi han ikke vil smitte andre i husstanden i risikogruppa. Han har hytte i nabokommunen men nektes å bruke den. Det handler om han som er gift med en intensivsykepleier og bor i en trerommer med unger som klatrer på veggene.

Far kunne dratt på hytta med ungene for å skjerme mor, men det er altså forbudt. Det handler om eldre som er vant til å tilbringe halve året på hytta, men som nektes å bruke den når de trenger den som mest.

Les også: Elin Ørjasæter: Korona-forbud mot å dra på hytta kan ende i forakt for lover og regler

Kommunene har tid til dispensasjoner

Jeg har fått mange mailer etter min første hyttesak. De fleste handler om smittevern, fra familier som fortviler over at de ikke kan bruke sin egen eiendom. De trenger den for å skjerme sårbare familiemedlemmer, eller for å gi en hardt arbeidende helsearbeider ro, mens ungene blir med den andre forelderen på hytta.

Disse folkene møter nå ikke bare et forbud mot å bruke sin egen eiendom, men også offentlig «shaming» fra våre ledende folkevalgte.

Den mailen som gjorde mest inntrykk kom fra et eldre ektepar med en datter med alvorlig hjertesvikt. Datteren hadde tre små barn, og de spreke besteforeldrene ønsket å ha barna boende hos seg, mens moren dro til selvvalgt isolat på hytta. Dersom hun hadde gjort det hadde hun altså fått politiet på døra, eller sivilforsvaret.

Selvfølgelig er det mange hytteeiere som lever greit med forbudet. Men ved å åpne for dispensasjoner, som for familien over, hadde hytteforbudet blitt mindre inngripende. Men også de som søkte om dispensasjon blir nå unisont latterliggjort: Kommunene har jo ikke tid til slikt!

Virkelig ikke? Det finnes da mange funksjoner i kommunene som kan utsettes i en krisetid. Dersom kommunene hadde omdisponert sitt personell, slik ethvert sykehus gjør i disse dager, så kunne de selvfølgelig behandlet søknader om dispensasjon.

Vilkår for lovlighet av forbudet

Er dette hytteforbudet virkelig lovlig? Adele Matheson Mestad Mestad er jurist og direktør ved Norges Institutt for menneskerettigheter, så hun burde kunne svare. Det gjør hun, ganske så presist: «Slike inngrep kan staten lovlig gjøre, sier hun til NRK, men da må det være nødvendig og forholdsmessig».

Instituttet hun leder ba derfor om dokumentasjon på vurderingene som ble gjort forut for hytteforbudet: – Vi har fått til svar at det ikke finnes noe skriftlig materiale, fordi den ble innført som hasteforskrift, sier Matheson Mestad.

Tygg på den. Hytteforbudet ble innført i samtlige 356 kommuner, på bakgrunn av et reelt behov hos bare en liten håndfull kommuner. Uten et fnugg skriftlig dokumentasjon på hvilken vurdering som var gjort om hvorvidt tiltaket var både nødvendig og forholdsmessig. Grunnloven kan nå printes ut fra Lovdata og brukes som dopapir.

Kombinasjonen av myndigheter som bryter med rettsgarantier og et folk som krever handlekraft, er verdt å advare mot, sier Hans Petter Graver til Morgenbladet. Les den setningen en gang til. Det er en presis beskrivelse av hva hytteforbudet egentlig handler om: Symboltung distriktspolitikk, ikke helse.

Det er rom for tabber, men ikke for «shaming»

Det er forståelig, ja uunngåelig, at politikere gjør tabber når de må handle raskt på grunnlag av usikker informasjon. Det er utilgivelig at de følger opp ved å utpeke de som blir rammet til syndebukker, slik stortingspresidenten gjorde ved sin «shaming» av hyttefolk.

Jusprofessor Hans Fredrik Marthinussen kaller hytteforbudet er en skikkelig juridisk godbit. Det går rett inn i flere av de mest grunnleggende juridiske avveiingene, og gir godt materiale til juridisk undervisning og lærebøker i årene fremover, skriver han i Rett24. Han mente først at hytteforbudet var lovlig, men har nå falt ned på at det er ulovlig, i en argumentasjon han hevder at kun jurister vil forstå (og det stemmer, den var ganske så juridisk teknisk).

Men nøkkelen til å vurdere hytteforbudet ligger neppe i juridisk-tekniske analyser, men i forståelsen av ordene nødvendig og forholdsmessig, slik Matheson Mestad forklarer.

Les også: Hoff og Johaug brøt hytteforbudet

Hytta er en del av hjemmet

De siste 20 årene har helt vanlige folk i alle samfunnsklasser investert mer enn 200 milliarder i hyttene sine, ifølge beregninger gjort av Finansavisen. Dette er den største kapitaloverføringen fra by til bygd i løpet av denne perioden. Flere og flere har "flerhus-hjem", de deler hjemme-funksjonene. De har en sentral leilighet til jobb-livet, mens hytta brukes til all rekreasjon, forklarer forskeren Tor Arnesen i Finansavisen fredagsbilag 3.4.2020.

Jeg kjenner et par småbarnsfamilier som har organisert livet sitt slik . De har en liten leilighet med kort vei til jobb og barnehage. Så har de investert i en bynær hytte der de tilbringer alle helger. De klager selvfølgelig ikke nå, det ville vært sosialt selvmord. Nå sitter de oppå hverandre i byen på tredje uka med stengte skoler. Det hadde vært interessant å se et regnestykke over hva hytteforbudet koster i form av tapt velferd.

Ifølge sjefen for Prognosesenteret Bjørn-Erik Øye har hytta en særlig viktig funksjon som tilfluktssted i kriser. Hvis alt i livet rakner, da kan vi søke tilflukt i livet på hytta. Han sier det er merkelig at myndighetene ble overrasket over at folk valfartet til hytta nettopp når krisen traff oss.

Det som er enda merkeligere, sier han til Finanavisen (3.4.2020), er at alle disse som dro til hytta ble idiot-erklært i mediene. De har i tiår blitt oppmuntret av hyttekommunene til å investere nettopp hos dem, og ble så unisont latterliggjort, og truet med politi, sivilforsvar og fengselsstraff. Alt dette fordi de trodde de eide sin egen hytte og hadde rett til å bruke den også i en krisetid.

Les også: Elin Ørjasæter: Digitale møterom tar av: Korona lærer oss å bruke dem

Norge er ikke lenger ett rike

Når korona-krisen er over er ikke Norge lenger ett rike. Vi er tilbake i en dyp splittelse mellom by og land, mellom hytteeierne og vertskommunene. For selv om hytteeiere flest nå kappes om å slutte opp om forbudet i et samstemt og vettskremt anfall av lydighet, vil de neppe ha samme glede av hytta som før. Den kan jo fratas dem når som helst det skulle passe politikerne og folkemeningen. Den vil bli fratatt dem nettopp i kriser, når de trenger den som mest.

Hytteforbudet blir langvarig

Men dette forbudet er bare midlertidig, forsikres det. Det tror jeg ikke noe på. Måten forbudet kom til, og latterliggjøringen av dem som er rammet, tyder på noe annet. Forbudet kan bli stående lenge, og innført igjen og igjen i kriser, uten noen fornuftig begrunnelse. Og dermed får bygdefolkets latente hat mot hytteeierne et utløp de er fornøyd med. Hytter generelt vil falle i pris, fordi det er en type eiendom som når som helst kan blir fratatt en.

Det kunne vært anderledes. Denne situasjonen kunne fått et annet svar, nemlig at skatteinngangen ble mer rettferdig fordelt mellom by og land. Når folk tilbringer halve livet på hytta hadde det også vært rimelig at de betalte mer skatt til hyttekommunen. Det er diskusjonen vi burde fått etter dette, men den tviler jeg på at vi får, i dette primitive politiske klimaet av "shaming".

Hytteforbudet er bare ett eksempel på mulige grunnlovsbrudd i disse tider. Andre er blant annet kommunale innreise-restriksjoner/karanteneregler og kommunale forbud mot private sammenkomster. Men hytteforbudet er spesielt fordi det ble innført på nasjonalt nivå, og fordi sammenhengen mellom formålet og tiltaket er så svak.

Dette ble altså våren da vi skrotet eiendomsretten, bevegelsesfriheten og retten til privatliv. Norges organisasjon for menneskerettigheter, NIM, vil ikke mangle arbeidsoppgaver fremover.