Embetsmannsstaten er betegnelsen på perioden fra 1814 til 1884, da parlamentarismen ble innført i Norge.

– Byrådet er sjefen

– Det er byrådet som er sjefen, ikke embetsverket. Helt opplagt, sier professor i statsvitenskap ved Universitetet i Oslo, Tore Hansen.

Hansen er en av landets fremste eksperter på offentlig forvaltning og styring og på lokal parlamentarisme, som er styringssystemet i Oslo.

Han er uroet dersom varselet mot utdanningsbyråd Inga Marte Thorkildsen (SV) bunner i en politisk strid og en maktkamp, slik han mener mye tyder på ut fra hans kjennskap til saken gjennom mediene.

Politisering

Professor i statsvitenskap, Tore Hansen. Foto: Olav Juven / NRK

– Varslingssystemet tar sikte på saker som dreier seg om trakassering, om behandling av medarbeidere i en arbeidssituasjon, ikke om de politiske valg som foretas i kommunen, sier Tore Hansen.

– Men vet vi at det er de politiske valgene som er grunnlaget for denne saken?

– Nei, og det er det som er poenget: Man må være veldig nøye med å trekke opp linjene. Men her har det kommet uttalelser i offentligheten blant annet fra en statsråd (Anniken Hauglie til VG, jour. anm.) om situasjonen i Oslo. Da er du veldig nær en ren politisering av saken.

– Hvis dette er en politisk konflikt og skulle ende opp med at Thorkildsen må gå, hva tenker du om det da?

– Da har i og for seg byråkratiet overtatt makten fra bystyret. Det er bystyret som skal avsette et byråd, ikke administrasjonen.

– Da er vi tilbake til embetsmannsstaten?

– Det kan du trygt si, sier professor Tore Hansen.

Politikerne underordnet

Professor i statsvitenskap, Trond Nordby. Foto: Olav Juven / NRK

– Hvis det skjer, vil det kanskje være en måte å gå tilbake til embetsmannsstaten på, slik den fungerte på 1800-tallet, sier Hansens professorkollega Trond Nordby, også han statsviter og en av landets ledende eksperter på parlamentarisme.

Hva mener du med det?

– Det betyr at det er embetsmennene som avgjør og at politikerne er underordnet embetsmennene.

Utfordrer da denne saken det parlamentariske demokratiet?

– Ja, det kan det gjøre hvis Thorkildsen må gå av etter press fra anonyme byråkrater. Det vil være et brudd på det som er vanlig parlamentarisk praksis, sier Trond Nordby.

Krenker og skremmer

Det var Aftenposten som først meldte at varslere mener byråd Thorkildsen krenker, skremmer og ydmyker ledere i Oslo-skolen.

Ifølge Dagsavisen ble varselet sendt Oslo kommunes anonyme varslermottak dagen etter at Utdanningsetatens mektige direktør gjennom 18 år, Astrid Søgnen, fikk beskjed om at hun er uønsket som øverste sjef for Oslo-skolen når hun fyller 67 år 8. november i år.

Det skjedde etter en periode der ledelsen i Utdanningsetaten var sterkt kritisert i kjølvannet av Malkenes-saken, også fra politisk hold i Oslo rådhus.

Mange beskriver og opplever Osloskolen som et sted der en opplever fryktkultur og manglende ytringsklima. Merknad fra Ap, SV, MDG og V i bystyrets kultur- og utdanningskomité

Selv har Thorkildsen betegnet Utdanningsetaten som «et tankskip som skal snus».

Må stå fram

Professor Trond Nordby erkjenner at også direktører må ha rett til å si fra hvis de føler seg trakassert og utilbørlig behandlet av en leder, men sier at det må bedre grunner til for eventuelt å avsette Thorkildsen enn det han har sett til nå.

– De bør være bedre begrunnet og bedre belagt. Varslerne må ha et skikkelig fundament og stå fram og si hva det er Thorkildsen har gjort feil. Og hun må få lov til å svare der og da ansikt til ansikt overfor dem som kommer med anklagene, sier han.

Må tenke seg om

– Partene må tenke seg ganske nøye om hva de holder på med for tiden, sier Tore Hansen.

– Det kan være en trussel mot det parlamentariske demokratiet og at vi kan komme tilbake til et formannskapssystem også i Oslo (system der en administrativt ansatt rådmann og ikke et politisk valgt byråd legger fram saker for et formannskap og setter politikken ut i livet, jour. anm.).