Den dyrekjøpte erfaringa starter med en fuktig fest en mørk vårnatt.To tenåringsgutter herjer med søppeldunker utenfor den gamle trekirken. De triller dunkene bort til kirkeveggen. Noen tenner på litt papir og slenger det i søpla. De går derfra. Like etter står kirken i full fyr.

– Jeg brant opp regninga i peisen, sier 24-åringen.

Han forteller om den dagen han var hjemme igjen etter å ha sona dommen på tre og et halvt års fengsel. Da kom fakturaen på 34,4 millioner kroner med 14 dagers betalingsfrist. Det var umulig å ta inn over seg et så stort beløp.

Porsgrunnsmannen har vent seg til det faste trekket. Han får uføretrygd. Derfor er ikke trekket høyere enn 1.100 kroner i måneden. Han kan gjerne tenke seg å jobbe mer og tjene mer penger, men det er ikke lett uten utdannelse.

– Jeg later som det er en del av skattetrekket.

Små og veldig store beløp

I 2017 har Statens innkrevingssentral (SI) 7.200 saker der erstatningsbeløpet varierer fra 100 kroner til 100.000. 131 saker har krav på over en million. Det høyeste beløpet er på cirka 80 millioner kroner.

– Til sammen skylder de 968 millioner kroner, forteller informasjonssjef Aleksander Millang i Statens innkrevingssentral. De krever inn penger på vegne av privatpersoner, organisasjoner, forsikringsselskaper og andre som er tilkjent erstatning.

Informasjonssjef Aleksander Millang sier det er få personer som frivillig betaler erstatningen. Derfor går SI til tvangsinnkreving. Foto: Martin Scherer/Statens innkrevingssentral

Advokat Christian Lundin mener dagens ordning fungerer bra siden etterlatte og voldsofre ikke behøver å ha kontakt med domfelte for å få utbetalt en erstatning. Foto: Håkon Jacobsen / NRK

Domfelte slipper aldri unna erstatningskravet etter en rettssak. Ansatte i SI holder øye med inntekter, eiendommer, arv og annet som kan bidra til å betale ned beløpet folk skylder.

– Vi trekker ikke mer i måneden enn at de klarer seg økonomisk. De skal ha nok penger til husleie, mat og klær, sier Millang.

– Plaster på såret

Christian Lundin var bistandsadvokat i 22. juli-rettssaken. Han har også jobbet med en rekke andre alvorlige saker der domfelte har fått store erstatningskrav.

– Det er viktig for dem som rammes av en alvorlig hendelse, å få en erstatning. Et slags plaster på såret, sier Lundin.

Det er Høyesterett som har bestemt en norm for hvor høyt erstatningsbeløpet kan være. Retten kan velge et høyere beløp. Et grovt uaktsomt drap, som for eksempel et bildrap, kan gi en erstatning på 125.000 kroner. Et overlagt drap kan gi etterlatte et erstatningsbeløp på 200.000 kroner.

Et rikt liv

Han angrer på det som skjedde da han var 17 år. Nå forsøker 24-åringen å tenke positivt på framtida.

Han har arbeidstrening på en gård i Vestfold i vinter. Der trives han kjempegodt.

– Jeg kan ikke la dette erstatningskravet styre livet mitt og psyken min.