Kommentar

For mange land lønner innvandring seg

Av Astrid Meland

Det gjør det ikke i Norge.

11. desember 2018

Dette er en kommentar. Kommentaren gir uttrykk for skribentens holdning

Artikkelen er over ett år gammel

Den nye FN-plattformen for migrasjon ble klappet igjennom i Marokko i går. Noen av delegatene satt riktignok og kikket ned i mobilene sine. En stille protest eller ei, det var ikke så mange land som sa nei.

Samtidig fikk forsamlingen presentert tall som viser hvordan det går med migrantene.

En ny, omfattende rapport fra OECD sammenligner innvandrere og deres barn på områder som jobb, skole, helse og inntekt i den vestlige verden.

les også Omstridt migrasjonspakt vedtatt på FN-møte

For å ta det verste først: Det går skikkelig dårlig i Frankrike, Belgia og Nederland. Land som Frankrike, der «de gule vestene» demonstrerer, har hatt stor arbeidsledighet og stor innvandring fra fattige land, men nesten ingen integreringspolitikk.

Norge derimot, bruker milliarder på integrering. Og det må sies, det er ofte vanskelig å se at dette er vel anvendte penger.

Men noe riktig må vi ha gjort, siden Norge skårer over snittet på alle faktorer: Vi har flere i jobb enn snittet i Vesten. Flere innvandrerkvinner jobber i Norge. Etterkommerne gjør det bedre på skolen enn snittet i EU.

En forklaring er selvsagt den solide, norske økonomien, velferdsstaten og den lave ledigheten.

les også Regjeringen med ny integrerings-strategi: Én krone investert, er fire igjen

Men vi gjør det også bedre på omtrent alle faktorer enn våre nordiske naboer. I Sverige er trangboddheten og fattigdomsraten for innvandrere skyhøy i forhold til Norge.

I Finland går det dårligere med arbeidsdeltakelsen (60 prosent).

I Danmark, hvor Dansk Folkeparti nylig har fått med regjeringen på et «paradigmeskifte» hvor de går imot integrering, har de virkelig noe å slite med. Andregenerasjon i Danmark gjør det oppsiktsvekkende nok dårligere enn innvandrere, og henger nesten to år etter innfødte på PISA-testen. I Norge er det snakk om rundt et halvår (s. 191).

les også Seks av ti innvandrere i jobb fem år etter introduksjonsprogrammet

Men samtidig gjør Norge det på langt nær så godt som de store migrantlandene, som New Zeland, Australia og Canada. For de kan trygt fortsette med sitt. I disse landene lønner innvandring seg. Migrantene jobber mer enn befolkningen ellers.

Slik er det ikke i Norge.

Eller, det vil si, våre arbeidsinnvandrere fra EU jobber mer enn innfødte nordmenn, med en sysselsettingsrate på 81 prosent. Disse lønner seg altså, fordi innfødtes sysselsettingsrate ligger på 76 prosent. (s. 275). For øvrig har SSB litt andre tall brutt ned på flere grupper som ikke lønner seg.

En årsak til at mange ikke lønner seg, er at vi ganske nylig har tatt imot mange flyktninger. Vi har som de andre nordiske landene ganske mange nyankomne med lav utdanning. Samtidig har mange andre land høyere andel lavt utdannede, viser rapporten (s. 270).

les også En symbolsk liten sak

I Canada, hvor det er liten innvandringsmotstand, plukker de sine innvandrere selv. De har null i gruppen med svært lav utdannelse.

Når innvandrere i Norge har en sysselsettingsrate på 68 prosent, er det bedre enn i alle våre naboland og godt over snittet for EU på 64. Men det er fortsatt ikke bra nok.

Ser vi på innvandrerkvinner er sysselsettingsandelen 63 prosent, mens norske kvinner har 75. Selv om dette er høyere enn snittet i EU, på 57, er det et stort gap som må tettes.

Det er vanskelig fordi norske kvinner jobber mye mer enn snittet. I Hellas er godt under halvparten av de innfødte kvinnene i arbeidslivet. Og der er nesten like mange innvandrerkvinner i arbeid.

les også Det var ingen elite som sviktet oss

Ser man positivt på dette, kan man altså sammenligne Norge med resten av Europa. Men man får et mer negativt bilde når man sammenligner innvandrere med norske innfødte, som gjør det enda bedre.

Og det er dette det handler om i vår hjemlige innvandringsdebatt. Det hjelper ikke all verden at innvandrere i Norge gjør det bedre enn i Hellas.

les også UDI: En høy andel takker nei til asyl i Norge

Likevel gir fremgang på de fleste parameter en betinget grunn til optimisme. I Norge svarer 90 prosent av innvandrerne at de føler seg svært nær eller nær Norge. Sammenlignet med snittet gjør Norge en god jobb.

Rapporten peker også på områder Norge kan forbedre. Mens bare 10 prosent av de innfødte er overkvalifisert, gjelder dette 30 prosent av innvandrerne i Norge. Det er bortkastede ressurser.

Dessuten er det flere av innvandrerne som ønsker seg jobb enn blant de inaktive nordmennene.

Et annet problem er at færre innvandrerbarn går i barnehage (80 vs. 90 prosent).

les også Regjeringen tar grep for integrering: Færre flyktninger til innvandringstette områder

Vi må fortsette å jobbe med å tette gapet mellom nordmenn og innvandrere. Mange av de rundt 750 000 innvandrerne våre er kommet for å bli. Vi har ikke noe annet valg enn å gjøre det beste ut av det.

Særlig bør vi fokusere på de dårligst integrerte kvinnene. De må ikke betales for å gå hjemme. For vi vet at når mødre jobber og er i kontakt med resten av samfunnet, gjør barna deres det bedre.

I 1973 jobbet bare 20 prosent av norske gifte kvinner fulltid. Altså på linje med pakistanske kvinner generelt og somaliske kvinner i 50-årene i dag i Norge. Ikke at det er bra nok på noe som helst vis.

Men politikk kan ha noe for seg.

Publisert: 11.12.18 kl. 10:08

Mer om Innvandring Integrering Migrasjon EU OECD Marokko