Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Hva skjer med omgivelsene dersom man får ekstreme meninger og blir radikalisert i en eller annen retning? Ludvig Løkholm Lewin (34) valgte «å bli» islamfiendtlig for å se ville se hvordan folk reagerte.

- Konsekvensene av mine meninger ble langt større enn jeg hadde forestilt meg, sier Lewin til Dagbladet.

Mistet venner

Ludvig Løkholm Lewin jobber til daglig i NRK P3s dokumentaravdeling. Han ville finne ut hvordan omgivelsene reagerte dersom han flagget mer høyreekstreme holdninger og ble muslimhater. I fem uker i våres ytret han seg kritisk til islam og innvandring på nettet, blant kolleger og venner.

- Bare mine sjefer i P3 i Trondheim visste at det var et prosjekt, og én kollega i redaksjonen i Oslo, sier han.

- Det ble mye tøffere enn jeg hadde trodd. Jeg følte at jeg mistet venner og bekjente, folk sluttet å hilse eller ble kranglete på fest, jeg ble stengt ute av folk på facebook. Familien ble også veldig fortvilet, sier Lewin.

- Ble isolert og ensom

Han kontaktet politiet og fikk en liste med klassiske bekymringstegn, enten det er snakk om ekstremisme på høyre- eller venstresiden. Han tok på seg en intolerant rolle og adopterte listas innhold med hatretorikk, fiendebilder og konspirasjonsteorier.

- Men jeg fikk ikke lov av mine sjefer til å oppfordre til vold, som også er et av kjennetegnene til radikalisme, sier Lewin.

- Jeg ble møtt med øredøvende stillhet i starten. Kollegaer og venner trakk seg unna, og få konfronterte meg med mine gravis mer ekstreme holdninger. Jeg isolerte meg, og ble ensom. Det føltes som om det var veldig få som faktisk støttet meg, sier han.

En annen virkelighet

- Jeg skulle fremstå som en muslimhater, og hevdet at flyktningestrømmen til Europa er en styrt arabisk invasjon. Jeg kom med mange drøye påstander. Jeg leste ikke aviser, bare søkte informasjon på islamkritiske sider, og oppdaget at verden ble annerledes.

- På hvilke måte?

- Da jeg gikk ute, la jeg mye mer merket til folk som er mørke i huden - de var mange og over alt.

- Jeg så en annen virkelighet, en verden som var påvirket av det jeg leste og søkte. Jeg mistet venner og ble isolert. Og det er da man er sårbar og lett kan havne i miljøer som hjernevasker deg, sier Lewin.

- Ikke trekk deg unna

Forvandlingen i Lewins liv ble dokumentert med skjult kamera, som er blitt til en 40 minutters dokumentar - «Ekkokammeret» - som vises på NRK1 søndag kveld. Det skremmende var at så mange bare trakk seg unna, ikke tok et oppgjør med ham.

- Det jeg har lært, er at man ikke skal trekke seg unna og isolere folk med ekstreme meninger. Konfronter dem, sier Lewin.

Han forteller at han var i ferd med å miste søstera si, Oda Benedicte Løkholm Lewin, som sendte han denne sms-en:

«Jeg er så vanvittig glad for at dette var et prosjekt, Ludvig! I de tider der jeg har tenkt at dette kan ha vært ekte har jeg måtte veie mine verdier rundt medmenneskelighet opp mot mine familieverdier. Det er ikke en kul tankeprosess! Har spesielt vært vanskelig å tenke på om radikaliseringen kunne ført til et distansert forhold til deg. Det er ikke bare mamma som har væSrt stressa og mistet nattesøvn. Hadde tenkt til å ta en skikkelig samtale med deg om dette når jeg kom hjem fra Russland. Det er jeg så utrolig lykkelig for at jeg slipper! Glad du er deg!»

Redaktør i P3, Bjørn Tore Grøtte, forteller at dokumentaren og fortellergrepet var grundig diskutert på forhånd, men ytterst få visste om det.

- Det var Ludvigs idé og hans personlige historie. Vi ønsket å se hva som skjer når man inntar andre holdninger enn de omgangskretsen anser som politisk korrekte. Han måtte gå undercover mot egne kolleger, omgangskrets og familie - og resultatet ble utrolig interessant. Og det ble jo en tøff påkjenning for Ludvig, sier Grøtte.

- Ifølge Oslo politikammers statistikk om hatkriminalitet, ser vi at det er en oppblomstring av hatytringer og hatmotivert vold mot muslimer, sier Sindre Bangstad, forsker ved Institutt for kirke-, religion og livssynsforskning.

Dette er synlig i sosiale medier, men også andre steder i det offentlige rom, som i butikker og på gatene.

- Det er vanskelig å si om ytringene er blitt verre, men på grunn av sosiale medier er spredningen større. Omfanget handler også om det som skjer i Europa nå. Terrortrusler og terrorfrykt skaper jordsmonn for flere hatytringer, sier han.