Arbeiderpartiet og politiet betalte for omstridt karttjeneste

Arbeiderpartiet, offentlige kontrollorganer som politi, Sivilombudsmannen, Statens Innkrevingssentral og Trygderetten har alle brukt penger på Det Norske Kartselskapet (DNK).

En rekke offentlige etater har betalt for en karttjeneste som skal ha svært liten verdi. Arbeiderpartiets hovedkvarter er ikke lenger søkbart i kartet. Ap har valgt å si opp avtalen.

18. apr. 2013 12:23 Sist oppdatert 19. april 2013

Aftenposten skrev i dag om at Ahus granskes for bruk av 3,7 millioner kroner for DNKs karttjeneste.

Professor Terje Midtbø ved NTNU mener denne tjenesten har svært liten verdi. Nå viser det seg at langt flere etater i norsk offentlig forvaltning har gått inn på kontrakter med Det Norske Kartselskapet AS før de senere har angret. Flere følte det var vanskelig å komme ut av kundeforholdet.

Regjeringspartiet Ap

Også det sentrale partiapparatet i Arbeiderpartiet har vært kunde hos DNK.

— Det stemmer at vi hadde et kundeforhold til Det Norske Kartselskapeti 2011. Vi valgte ikke å forlenge avtalen med selskapet fordi vi vurderte det dithen at vi ikke hadde behov for tjenestene de kunne tilby. Vi erfarte at det var enklere å bli kunde hos selskapet enn det var å avvikle kundeforholdet, skriver assisterende partisekretær Odd Erik Stende i Det norske Arbeiderpartiets hovedkontor i en e-post.

Les også - Jeg fatter ikke at helsekroner blir brukt på dette

Han forteller at han ikke vet hvem som inngikk avtalen. — Vi fant ut at det ikke var behov for dette, sier Stende.

Lotteritilsynet

Økonomisjef i Lotteri- og stiftelsestilsynet, Stig Starheim, sier at de har avviklet en gammel avtale med DNK.

- Vi kan hente tilsvarende tjenester gratis på nett. Dette har kostet oss flere hundre tusen kroner i tillegg til trøbbel ved oppsigelse av avtalen. Vi måtte betale for 2013 for å komme oss ut av avtalen. I det hele tatt har dette vært en dyrekjøpt erfaring med masse fakturaer å holde styr på, sier Starheim.

I dag bruker de Google maps.

— Det kan vi få gratis, sier rådgiver Bjørn Leirdal i tilsynet.

Har du tips om denne saken? Kontakt våre journalister her!

Politiet

Romerike politidistrikt har også vært kunde hos DNK.

— Jeg arvet dette da jeg overtok jobben, men det var en utfordring å komme ut av avtalen i 2010. De har fortsatt å sende regninger helt frem til desember 2012. Jeg ser på denne saken som enten en utrolig mangel på oppfølging fra vår side eller en stor grad av frekkhet, sier administrativ leder Sissel Rødaas Bjerke til Aftenposten.

- Vurderte dere å politianmelde dette?

— Nei, de lovet bot og bedring. Det er jo opp til oss å følge med. Nå er vi bare lykkelige over at vi kom ut av det, sier representanten for Romerike politidistrikt.

Også Politihøgskolen har vært kunde.

— Politihøgskolen har kjøpt enkelte tjenester fra DNK i 2010 og 2011. Politihøgskolen har betalt ca 38 000 kroner for tjenester fra selskapet. Avtalen ble avsluttet høsten 2011 fordi vi mente å ha mottatt for mange fakturaer, samt at produktet ikke var av en slik karakter at vi ønsket å fortsette, skriver kommunikasjonssjef Torill Gulbrandsen i en e-post.

Statens innkrevingssentral

De fleste av oss forbinder Statens innkrevingssentral med innkreving av fartsbøter, gebyrer og avgifter.

Informasjonssjef Tore Bratt i sentralen forteller at DNK først fikk en avtale med dem i 2009. Denne ble ifølge Bratt sagt opp samme år etter dobbeltfakturering. I 2012 greide DNK å komme tilbake, etter avtale med en ny person. Også denne gangen med dobbel faktura, ifølge Bratt. Avtalen ble sagt opp på nytt.

- Nå er instruksen at alle slike henvendelser skal innom meg, sier Bratt.

Han forteller at de får mange tilbud.

— Vi har strammet kraftig inn på rutinene. Det har også ført til færre henvendelser, sier Bratt.

Trygderetten

Leder i Trygderetten, Knut Brofoss, bekrefter at de kjøpte tjeneste hos DNK for en tid tilbake.

- Det var en glipp fra vår side, da vi ikke trenger noe sånt. Trygderetten skal ikke en gang oppsøkes, da vi kun har skriftlig saksbehandling. Ingen har behov for å vite hvor vi befinner oss, sier Brofoss.

Det endte med at de sa opp avtalen.

— Fakturaene fortsatte å komme. En av dem var 13.800 kroner for et halvt år. Vi bare nektet å betale, og hørte ikke mer. Noen fordeler skal man ha ved å være en rettsinstans i staten, sier Brofoss.

- Normale bestillinger

Daglig leder i DNK, Lasse Krogh Lysø, sier at bestillingene fra etatene har skjedd på helt normal måte.

— Vi har undersøkt detaljene. Det er dokumentert at kunden har bekreftet ordren og avtalen om hvilke adresser som omfattes på en helt normal måte. Når kunden har ønsket å avslutte bruken av løsningen, så har oppsigelsen av avtalen skjedd helt etter det som er avtalt, sier Lysø.

Han forklarer at når kunden opererer med kartløsninger for flere adresser, så faktureres hver ordre for seg.

— Vi har registrert at noen kunder synes det blir mer forvirrende enn oppklarende å få flere separate fakturaer. Derfor er vi i gang med å endre vårt fakturasystem slik at de kunder som ønsker det, kan få en samlefaktura. Forhåpentlig vil det bidra til å tydeliggjøre at det ikke på noen leveranser faktureres noe annet enn akkurat det som er avtalt, sier Lysø.

Fornyer avtaler

Han sier at tusener av kunder i offentlig og privat sektor er fornøyde, og fornyer avtalene år etter år.

— Men vi er selvsagt ikke fornøyd når vi får høre at noen kunder likevel er utilfredse. Vi vil ta kontakt med dem og gjøre vårt beste for å rydde opp i dette, sier Lysø.

Han reagerer på utsagn om frekkhet fra Sissel Rødaas Bjerke i Romerike politidistrikt.

— Politiet er selvsagt et godt eksempe på en type virksomhet vi gjerne leverer løsninger til, spesielt fordi de jo har mange stasjoner, lensmannskontorer og politivakter som publikum enkelt skal finne frem til. Når det gjelder Romerike politidistrikt, har vi mottatt skriftlig bestilling fra Sissel Rødaas Bjerke selv. Hun har også skrevet til oss og presisert hvilken fakturainformasjon som skal settes på hver ordre. Vi er derfor litt forbauset over å høre fra Aftenposten at hun ikke er tilfreds, men vi kommer til å ta kontakt med henne for å høre hva hun egentlig mener, sier Krogh Lysø.

Han sier at han kan dokumentere at alle kundene har bestilt og godkjent kartløsninger.

— Samtidig synes vi Aftenposten vinkler sin serie av saker om dette noe underlig etter at vi har vist redaksjonen skriftlige kopier av avtaler og bestillinger. Når en organisasjon selv har bestilt et produkt, og så senere skifter mening til at de ikke lenger ser nytten av produktet, så skulle man tro at det var deres rutiner for vurdering av bestillinger som sto i fokus, sier Krogh Lysø.

Assisterende partisekretær Odd Erik Stende i Ap mener de ikke hadde behov for karttjenesten. Foto: Arbeiderpartiet.