Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Tirsdag kom Nav med tall for ytelser utbetalt i 2016.

Rapporten viser at 21 prosent av den norske befolkningen i alderen 18 til 66 år mottok en ytelse til livsopphold til enhver tid i 2016.

Aller høyest andel har kommunen Ballangen i Ofoten. Der mottok 39,1 prosent av innbyggerne i arbeidsfør alder en form for livsoppholdsytelser i løpet av fjoråret.

- Slitt i mange år

Ordfører i Ballangen, Per Kristian Arntzen (Sp), er dessverre blitt vant til at hjemkommunen kommer dårlig ut på statistikken.

- Vi har slitt med dette i mange år. Det må samtidig ikke elendighetsbeskrives fullstendig. Vi har en del mennesker med dårlig helse, som rammer oss hardt, sier Arntzen til Dagbladet.

Men hva er det som gjør at kommunen med sine omkring 2500 innbyggere langs Ofotfjorden sliter med en så stor andel mennesker som er avhengig av offentlig støtte? Navs statistikk innebærer både dagpenger, tiltakspenger, sykepenger, arbeidsavklaringspenger, uføretrygd eller stønad til enslige foreldre.

PENDLING: Skjombrua på veien til Ballangen. Brua er bindeleddet mellom Narvik og Ballangen. Mange arbeidere pendler ut fra Ballangen. Foto: Lars Eivind Bones / Dagbladet Vis mer

Svaret er, som vanlig, ikke enkelt. Ballangen er den største jordbrukskommunen i Ofoten med sin kjøtt- og melkeproduksjon. Gjennom lange tider er det imidlertid gruvedrift som har vært viktigst for kommunen.

Gruvekommune

Allerede i 1636 var Bals kobberverk i drift, og det er det første kjente eksempel på gruvedrift i Nordland. Ordfører Arntzen tror noe av forklaringen ligger der.

- Ballangen har vært et gruvesamfunn i mange år. Det er noe av det tøffeste du kan jobbe med her i livet, fastslår Sp-ordføreren.

Han hadde selv foreldre som ble arbeidsledige da det største gruveforetaket i kommunen, Bjørkåsen Gruber A/S, sluttet med utvinningen av svovelkis i 1964 etter nesten 50 år i drift.

- Det var ikke de samme ordningene på den tida som i dag, og førte nok til en god del uføretrygdede, sier han.

- Tøft og tungt arbeid

Hans egne foreldre etablerte imidlertid et familieselskap i entreprenørbransjen da den største gruva ble lagt ned. Det har også vært en gjennomgangstone at folk har gått over til bygg- og anleggsbransjen - som i dag er en svært viktig næring for kommunen.

- I 2004 ble også gruve nummer to lagt ned. Mange av de som jobbet der var unge og spreke og gikk over i tunnelarbeid eller annen type tøft og tungt arbeid. Mange har ikke klart å stå arbeidslivet ut, og har kanskje vært spredd utover. Likevel har de hatt hus, gårdbruk eller annet som har knyttet dem til Ballangen og som gjør at vi kommer dårlig ut på statistikken, sier han.

Det er gruppa 55-67 år som skiller seg mest ut og hvor flest mottar ytelser. Men også mange unge går på Nav, noe som bekymrer ordføreren enda mer.

- Det er ikke noe greit å ligge sånn til på en slik statistikk. Samtidig skal ikke de som dessverre ikke kan jobbe på grunn av helsa få et negativt stempel. Mange har gjort sin samfunnsplikt som de må betale for seinere.

Holdninger

ORDFØRER: Per Kristian Arntzen (Sp). Foto: Ballangen kommune Vis mer

Arbeidsmarkedet er i dag preget av mange pendlere, blant annet til Narvik. Bygg og anlegg, mekanisk industri og landbruk er blant det lokalbefolkningen livnæres på.

- Det merkes ikke direkte negativt at vi kommer dårlig ut på statistikken. Folk trives med å bo her. Mange dyrker friluft, og i Ballangen har alle muligheter til å leve et godt liv, sier Arntzen.

Blant de fem kommunene med høyest andel innbyggere i arbeidsfør alder med livsoppholdsytelser ligger fire i Nord-Norge. De fem er Ballangen (39,1 prosent), Dyrøy (33,5 prosent), Hasvik (33,4 prosent), Gjerstad (33,4 prosent) og Lavangen (33,3 prosent).

- Hva forteller dette oss?

- Det er jo livsfarlig å si, men kanskje vi må jobbe med holdningene. Samtidig er det sammensatt, og jeg skal ikke si så mye om andre kommuner. Jeg vil heller ikke si at det er samme årsak som her i kommunen, sier Arntzen.

Nye tiltak

Han sier det har vært mye synsing i kommunen og hvorfor de ligger an som de gjør. I 2020 skal Ballangen slå seg sammen med Narvik og trolig også Tysfjord. Innen den tid håper Arntzen kommunen ligger langt bedre an på statistikken.

- Vi setter i gang tiltak med Nav og helsevesenet. Før man begynner å behandle pasienten, må man vite hva som feiler den. Derfor må vi kartlegge hva slags tiltak som kan være nyttige. Jeg håper vi skal få det her rimelig under kontroll. Det er aldri for seint, men vi er er der vi er på statistikken i dag. Vi får se om et år, kanskje vi kan snakke at det har skjedd noe positivt og at vi har fått til den største snuoperasjonen, sier ordføreren.

I løpet av hele 2016 mottok i underkant av 1,2 millioner innbyggere disse ytelsene fra Nav for en kortere eller lengre periode i Norge. Det tilsvarer hver tredje innbygger i alderen 18 til 66 år.

174 milliarder

I gjennomsnitt mottok 15 prosent av innbyggerne i Oslo slike ytelser hver måned i fjor, fulgt av Akershus på 17 prosent og Sogn og Fjordane på 18 prosent. I den andre enden av skalaen finner vi Østfold og Aust-Agder der 27 prosent av befolkningen i arbeidsfør alder var mottakere av livsoppholdsytelser fra Nav.

- Fylker som Oslo, med en relativ ung befolkning og stort arbeidsmarked, vil naturlig nok ha lavere andel innbyggere med livsoppholdsytelser enn andre, sier arbeids- og velferdsdirektør Sigrun Vågeng.

De fem kommunene med lavest andel innbyggere i arbeidsfør alder med livsoppholdsytelser fra Nav er Bærum (12,4 prosent), Bykle (13,3 prosent), Hemsedal (13,6 prosent), Sogndal (13,9 prosent) og Asker (14,1 prosent). Totalt i løpet av 2016 utbetalte Nav nærmere 174 milliarder kroner i livsoppholdsytelser til innbyggere bosatt i Norge.