BRØYTEBIL: Bjørnar Moxnes har fått mer tro på Stortinget etter å ha oppholdt seg der i et halvt år. Men Rødt-lederen vil ikke være lojal til Stortingets regler og snakker om «brøytebil­parlamentarisme».

Rødt

Rødt er i medvind. Partiet ligger over sperregrensa på to av fire målinger i april og har nå en oppslutning på 4,4 prosent på snittet av målingene denne måneden.

Rødt hadde ikke voldsom tro på at Bjørnar Moxnes skulle utrette store ting på Stortinget.

De labre forventningene skyldtes blant annet «en mistanke om at Stortingets makt over samfunnsutviklingen er overdrevet», skreiv Rødt-ledelsen i en kronikk i Dagsavisen nylig.

Nå, litt over seks måneder etter valget, har Rødts tro på stortingsmakt styrket seg, forteller Moxnes:

– De i Rødt som har tenkt at Stortinget bare er en talerstol for å fremme våre primærstandpunkter og ingenting annet, har nok opplevd at vi også kan få til ting, sier Rødt-lederen, som også var skeptisk selv:

– Men nå har vi fått vedtatt noen forslag i Stortinget. Det tror jeg ingen av oss så for oss at vi faktisk skulle få til i et parlament med borgerlig flertall og hvor Rødt er til venstre for venstre-opposisjonen.

Rødts gjennomslag: • Foruten å felle Sylvi Listhaug har Rødt fått gjennomslag for følgende: • Regjeringen må arrangere 100-årsjubileum for allmenn stemmerett i 2019. • Regjeringen må også komme med en sak til Stortinget som bidrar til at organisasjons­graden kan økes. • Rødt har i tillegg fått gjennomslag for et par metoo-forslag, sammen med SV, blant annet at grense­setting skal trekkes inn i seksualundervisningen i skolen.

Brøytebil på tinget

I Rødt snakkes det om «brøytebil-parlamentarisme» eller «domino-parlamentarisme».

Begrepene betegner Rødts strategi for stortingsarbeidet, som går ut på å fremme forslag som de andre partiene ikke vil stille selv, men som likevel får flertall når de først fremmes. Det gjelder bare å velge saker det er stort engasjement for utenfor Stortinget, slik at de andre partiene presses til å stemme for, forteller Moxnes. Mistillitsforslaget mot Sylvi Listhaug er partiets kroneksempel.

Foruten å felle en justisminister har Rødt fått gjennomslag for et par andre egne forslag (se faktaboks).

– Hva er den beste veien til makt for dere? Brøytebil-parlamentarisme, som er et begrep dere bruker, eller samarbeid?

– Det er ikke enten eller. Vi snakker jo godt med alle partiene i opposisjonen, også KrF. Ikke minst dem når det gjelder kamp mot profitt i velferden, der de har en nøkkelrolle. Men det er en fare for at Stortinget forandrer deg mer enn du forandrer politikken på Stortinget, hvis du er hundre prosent lojal til alle skrevne og uskrevne regler som finnes her, sier Moxnes.

Respekt og servilitet

Moxnes mener disse reglene sannsynligvis eksisterer for å få nye partier inn i folden og for få de nye partiene til å oppføre seg som de store partiene vil at de skal oppføre seg.

– Er man lojal til det, tror jeg vårt handlingsrom blir ganske begrenset. Men når vi stiller forslag og tar det første skrittet, som de andre partiene kanskje ikke vil ta, har vi sett at det har vært avgjørende. Uten at vi fremmet mistillitsforslaget mot Sylvi Listhaug, hadde hun kanskje sittet som justisminister i dag, fortsetter han.

– En setter seg ikke i respekt hos andre ved å være underdanig og servil. Det er sjelden en vei til framgang. En skal vise respekt for andre partier, men også følge egen strategi.

Ikke all makt i denne sal

Samtidig har ikke Rødts tro på stortingsmakten tatt helt av.

I tillegg til de folkevalgte styres Norge av «mektige bedriftseiere, EU, multinasjonale selskaper og en elite som aldri er på valg», heter det i kronikken fra Rødt i Dagsavisen. «Og etter 30 år med stadig økende forskjeller har de på toppen nå så mye makt og så mye innflytelse over samfunnsutviklingen, at vi mener at stemmeretten er undergravd», heter det videre.

– Civita-leder Kristin Clemet omtalte nylig Rødt som et autoritært parti, basert på prinsipprogrammet deres. Hva tenker du om kritikken?

– Det at en tenketank finansiert av Rederiforbundet ledet av en tidligere Høyre-statsråd er kritisk til sosialismen, er sånn det skal være. Ros fra den kanten hadde vært mer urovekkende, svarer Rødt-­lederen.

– Men vi står på solid demokratisk grunn. Vårt prosjekt er å jo å utvide folkestyrets virkeområde til også å gjelde økonomien. Civita står i en konservativ tradisjon, som vi får respektere. Men forsøket på å framstille Rødt som et autoritært parti, er nok ikke særlig vellykket. Dessuten har landsmøtet vårt vedtatt at vi skal behandle vårt prinsipprogram i 2019. Så dersom det er noen uklarheter, så vil det være noe som landsmøtet kan ta stilling til.

– Vil du selv ta initiativ til noen endringer?

– Vi setter ned en komité som skal lage forslag, så vil jeg vurdere om jeg skal fremme forslag ut ifra hva de legger fram. Det vil være en grundig prosess, som startes nå før sommeren.

politikk@klassekampen.no