Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan innholde utdatert informasjon

Det finnes ingen sikre tall på hvor mange som er rusavhengige i Norge. Basert på ulike undersøkelser, anslår Folkehelseinstituttet at fra hver tiende til hver femte nordmann vil få en rusrelatert lidelse i løpet av livet. Tall fra Samdata viser at i overkant av 20 000 menn og 10 000 kvinner mellom 18-90 år fikk tverrfaglig, spesialisert rusbehandling i 2015. Avhengighet av alkohol var de oftest registrerte ruslidelsene for begge kjønn. Lidelser knyttet til bruk av cannabis og opiater var vanligst for menn. Selv om kjønnsforskjellene minker, er det fortsatt flest unge menn blant personer med ruslidelser.

« I overkant av 20 000 menn og 10 000 kvinner mellom 18-90 år fikk tverrfaglig, spesialisert rusbehandling i 2015. » Lars Lien

-Tradisjonelt sett har det vært mindre stigmatiserende for menn å ruse seg, sier Lars Lien. Han er spesialist i samfunnsmedisin og psykiatri, og leder ved Nasjonal kompetansetjeneste for samtidig rusmisbruk og psykisk lidelse (ROP). Lien mener den store kjønnsforskjellen i rusmisbruk har flere og sammensatte årsaker. En av dem er at menn rent biologisk er mer impulsive og aggressive.

-Vi vet at menns prefrontale hjerne blir senere utviklet enn hos kvinner, og at de fram til 25-års alder derfor har mindre evne til mentalisering og kritisk refleksjon. Kombinert med økt impulsivitet gir dette ofte menn større risikovillighet til å prøve nye ting – deriblant rusmidler, sier Lien.

Menns bruk av rusmidler som selvmedisinering sees også i sammenheng med at de sjeldnere oppsøker helsehjelp enn kvinner. Lien sier selvmedisineringen kan deles inn i to grupper – de som starter med å bruke rus som selvmedisinering mot psykiske lidelser, og de som utvikler psykisk sykdom som en konsekvens av rusbruken.

Seksuelle overgrep Menn føler ofte på en ekstra skam rundt overgrep, fordi de har opplevd noe som bryter med det tradisjonelle mannsidealet. Les mer om menn og seksuelle overgrep

-Vi vet at selvmedisinering knyttet til fysiske smerter kan være en innfallsport til rusavhengighet. Nesten 50 prosent av pasientene med alkoholrelaterte ruslidelser har også såkalt alexthymi. Alexthymi karakteriseres av manglende evne til å sette ord på følelser, og det er dokumentert at menn oftere rammes enn kvinner, sier Lien.

Personer med ruslidelser har to til tre ganger høyere forekomst av psykiske lidelser enn gjennomsnittet i befolkningen. I følge kompetansetjenesten ROP har rundt 70 prosent av pasienter innlagt ved rusklinikker en personlighetsforstyrrelse. Tall fra 2013 viser at en av fem rusmisbrukere også har alvorlige psykiske lidelser. Det finnes ikke tall på hvor mange av disse pasientene som er menn.

-Rusmisbruk øker risikoen for psykiske lidelser, og psykiske lidelser øker risikoen for rusmisbruk. Både ruslidelsen og personlighetsforstyrrelsen bør derfor behandles samtidig og integrert, sier Lars Lien.

« Vi vet at menns prefrontale hjerne blir senere utviklet enn hos kvinner, og at de fram til 25-års alder derfor har mindre evne til mentalisering og kritisk refleksjon. » Lars Lien

Han ser også en bekymringsfull og mulig kobling mellom menns rusvaner og det store antallet selvmord blant dem. Hvert år tar rundt 400 menn livet sitt, og selvmordsraten blant menn er mer enn dobbelt så høy som hos kvinner:

-Opptil halvparten av menn som tar livet sitt har en betydelig høyere alkoholforekomst i blodet enn kvinner. Dette kan sees i sammenheng med unge menns måte å tenke og handle på. I motsetning til kvinner, er det færre menn som er deprimerte når de tar livet sitt. Mange menn ruser seg og begår selvmord impulsivt etter hendelser som at kjæresten har gjort det slutt eller at de har mistet jobben, sier Lien.

« Opptil halvparten av menn som tar livet sitt har en betydelig høyere alkoholforekomst i blodet enn kvinner. » Lars Lien

Alvorlig rusmisbruk har også stor innvirkning på levealder. Tunge rusmisbrukere lever i snitt 35 år kortere enn resten av befolkningen. I de nordiske landene er den gjennomsnittlige levealderen for alkoholikere 50 år for menn, og 55 år for kvinner.

Lars Lien understreker at det ikke finnes forskningsmessig belegg for å si at menn er mer disponert for rusavhengighet enn kvinner, men at det fortsatt finnes kulturelle forventninger om at menn ruser seg mer enn kvinner. Dette gjenspeiles også i måten vi undersøker rusbruk blant kvinner og menn. I en helt fersk undersøkelse utført ved St. Olavs Hospital i Trondheim, undersøkte forskerne kjønnsforskjellene i rus- og rusrelaterte lidelser i akuttpsykiatrien. De analyserte blod og urin for rusmidler hos pasientene som ble innlagt, og hva slags diagnose pasientene fikk. Resultatet viste at dobbelt så mange menn som kvinner fikk en rusrelatert diagnose, på tross av at det ikke ble påvist kjønnsforskjeller i rusnivået blant mennene og kvinnene.

- I dag vet vi også mye om skadevirkningene i hjernen og kroppen etter langvarig misbruk. Vi har likevel ikke klart å snu skuta når det gjelder oppfølgingstiltak etter endt behandling. Oppfølgingstilbudet er omtrent på samme nivå som det var for førti år siden. Vi ser likevel en større behandlingsoptimisme. Det er nylig opprettet et eget spesialfelt i rus- og avhengighetsmedisin. Det betyr høyere status, mer forskning på medisiner og medisinske årsaker til rusmisbruk, sier Lien.