KYNISK: Matprat bør skifte navn til Tomprat eller Tullprat. Alt handler om økt salg av kjøtt, skriver kronikkforfatterne.

Debatt

Matprat og tullprat

Både mennesker, dyr og verden generelt har godt av at vi spiser mindre kjøtt. Men Matprat vil ha det annerledes.

Oppdatert 5. september 2012

Dette er en kronikk. Kronikken gir uttrykk for skribentens holdning. Du kan sende inn kronikker og debattinnlegg til VG her.

Artikkelen er over åtte år gammel

Hege Ulstein og Yngve Ekern , forfattere av boken «Kjøttfrie dager»

«Ved å spise kjøtt vil kroppen få tilført næringsstoffer som bidrar til at hud, hår og negler tar seg best mulig ut, samt styrker immunforsvaret, opprettholder humøret og gir drivstoff til muskulaturen». Slik lyder kostholdsrådet fra Opplysningskontoret for egg og kjøtt, også kjent som Matprat.

For mye kjøtt

Navnet bringer tankene til et offentlig organ. Men opplysningskontoret er ikke norske myndigheters forlengede arm inn på ditt kjøkken. Det er en bransjeorganisasjon som er betalt av norske bønder via omsetningsavgiften.

Målet er å få norske forbrukere til å spise mer mat laget av egg - og kjøtt: Kylling, kalkun, svin, storfe, lam og rein. «Markedsføring, teknologiske løsninger, presseaktiviteter, samarbeid med handelen og satsninger mot skole og utdanning er de viktigste virkemidlene for å nå vårt mål,» skriver Matprat på sine egne nettsider.

Nettsider som for et utrent øye kan se ut som en koselig hjemmeside for matinteresserte, og som bugner av alle tenkelige og utenkelige oppskrifter på kjøtt. Søker du på «vegetarisk» får du følgende melding: «Søket ga ingen treff».

Hege Ulstein, forfatter av boken «Kjøttfrie dager».

Er dette så ille, da? For å svare på det spørsmålet må vi først ta for oss de skadevirkningene et for høyt kjøttforbruk har. Og de er mange.

Etter en begredelig sommer med regn og flom her i Norge, ekstrem tørke i USA og både flom og tørke i Kina og Australia - for å nevne noe - er vi igjen blitt minnet om at klimaendringene er i ferd med å feste seg for alvor.

De fleste vet at for mye bilkjøring, for mange flyreiser og energisløsing fører til at klimaregnskapet går i minus. Men langt færre er klar over at kjøtt er en av de aller største klimasynderne. FN har regnet ut at 18 prosent av verdens klimautslipp kommer fra kjøtt.

Det er mer enn all transport - fly, biler, lastebiler, tog, motorsykler og mer til - til sammen. Går du til innkjøp av en ettkilos biff må du kjøre bil fra Oslo til Sandefjord for å produsere like mye klimagasser som kjøttstykket har påført atmosfæren.

Yngve Ekern, forfatter av boken «Kjøttfrie dager».

Et effektivisert og strømlinjeformet landbruk, der kravet til lav pris og store kvanta styrer utviklingen, bidrar til elendig dyrevelferd. Særlig gjelder dette de stadig mer populære kjøtt-typene fra fjørfe og svin.

Forskrifter, tilsyn og økt bevissthet blant kylling- og svineprodusenter kan fjerne de verste konsekvensene. Men den største synderen er likevel den enorme etterspørselen. Det er en utopi å tro at vi kan fortsette å spise 60 millioner kyllinger i året uten at det går alvorlig ut over kyllingenes velferd.

Men Matprat forholder seg ikke til at kjøttet de pusher på forbrukerne en gang har vært levende dyr som har hatt det svært miserabelt. De forholder seg til kjøtt, ikke til dyr. Det er det som er deres mandat. Et nytt søk på matprat.no illustrerer poenget: Det finnes null artikler om dyrevelferd der.

Det er usunt!

Helsemyndighetene er glassklare: Det er usunt å spise for mye kjøtt. Maksimum et halvt kilo i uka. «Det anbefales et kosthold som hovedsakelig er plantebasert, og som inneholder mye grønnsaker, frukt, bær, fullkorn og fisk, og begrensede mengder rødt kjøtt, salt, tilsatt sukker og energirike matvarer,» lyder kostholdsråd nummer én fra Helsedirektorater.

Mens helsemyndighetene mener at dette betyr to kjøttmiddager i uka, har kjøttportalen Matprat frekt nok doblet tallet: «Et av helsemyndighetenes kostråd handler om å begrense inntaket av rødt kjøtt til 500 gram ferdig tilberedt vare i uka, noe som tilsvarer 700-750 g råvare.

I praksis vil dette si at du kan spise 100 gram kjøttpålegg, samt fire middager, forutsatt normal porsjonsstørrelse på 150 gram. For kylling og kalkun gjelder ikke denne begrensningen,» er kostholdsrådene slik de framstilles på matprat.no.

Man skal være forsiktig med å anklage noen for løgn, men en så grovt fordreid framstilling av faglige helseråd, med økt salg av kjøtt som eneste formål, er kynisk og sleipt. Matprat bør vurdere å skifte navn til Tomprat eller Tullprat dersom de ønsker å fortsette på denne måten.

Viktig bidragsyter

Opplysningskontoret for egg og kjøtt bærer naturligvis ikke ansvaret alene for at vi har et lite bærekraftig, lite dyrevennlig og lite sunt nivå på kjøttforbruket. Men de er en viktig bidragsyter - og et godt eksempel på hvordan kjøttbransjen fører forbrukerne bak lyset for å øke sin egen omsetning.

La matpraten gå for døve ører, og lytt heller til helsemyndighetene, klimaforskerne og dem som tar dyrevelferd på alvor. Tygg på det - og gjerne en saftig veggisburger, også.

Publisert: 05.09.12 kl. 13:48 Oppdatert: 05.09.12 kl. 15:13