Kinas krav til universiteter får alarmen til å gå i flere land. Likevel vil Norge styrke samarbeidet.

Forskningsminister Iselin Nybø (V) skal være i Kina hele neste uke for å fremme samarbeid med partikontrollerte kinesiske universiteter. – Pinlig og uforståelig, sier Kina-ekspert.

Partileder Xi Jinping har lagt ned et krav om at kommunistpartiet skal ha full kontroll over hva som skjer på kinesiske universiteter. Her bivåner studenter ved Tianjin-universitetet partilederen i forbindelse med en minnemarkering for andre verdenskrig i 2015. AP / NTB scanpix

10. apr. 2018 16:35 Sist oppdatert 11. april 2018

Moderne vitenskap er tuftet på ideen om at fakta trumfer alt annet – religion, ideologi eller personlige preferanser. Slik er det ikke i Kina, der kommunistpartiet krever full kontroll over all forskning og utdanning.

– I Kina råder det ikke akademisk frihet. I de senere år har utviklingen gått i feil retning, sier Stein Ringen, som underviser i sosiologi på Oxford-universitetet og som har skrevet boken Det perfekte diktatur om Kina.

Søndag reiser forskningsminister Iselin Nybø (V) til Kina for et fem dager langt besøk der hun skal fremme akademisk samarbeid med kineserne. Med seg har hun en delegasjon på 23 personer – inkludert samtlige norske universitetsrektorer. I tillegg reiser minst 216 personer over for å delta på det faglige programmet som er satt opp i forbindelse med Nybøs besøk.

– Norske institusjoner bør holde i mente at kinesiske partnere er del av et diktatorisk statsapparat hvor kritisk akademisk virke undertrykkes, advarer Ringen.

Les også I Norge avgjør kredittrangeringen din om du får lån i banken. Kinas nye system vil avgjøre om du også får sitteplass på toget.

«Partiet står over dem alle»

Denne undertrykkelsen er blitt større de siste årene. I takt med at partileder Xi Jinping har styrket sitt eget grep om makten i Beijing, har han også strammet inn kraftig på universitetenes frihet.

– Å rette seg etter partiets ledelse er essensielt for å utvikle høyere utdanning i dette landet, sa han i 2016.

Forskningsminister Iselin Nybø tar med seg rundt 240 mennesker fra det norske forskningsmiljøet når hun til uken reiser til Kina. Torgeir Strandberg

Og i vinter krevde partiet at samtlige utenlandske utdanningsinstitusjoner i Kina må ha et partimedlem som viserektor i tillegg til en egen partienhet som får innsyn i og innflytelse over driften.

– Myndighetene, militæret, samfunnet og skolene – nord, sør, øst og vest – partiet står over dem alle, sa Xi da han åpnet partikongressen i Beijing i oktober.

De siste tiårene har utenlandske utdanningsinstitusjoner flokket til Kina for å fremme akademisk samarbeid. De siste 15 årene er det opprettet rundt 2000 slike samarbeid mellom utenlandske og kinesiske universiteter.

Men partiets økende makt skaper uro i en rekke land, ikke minst fordi de utenlandske utdanningsinstitusjonene forventes å rette seg etter kommunistpartiets regler.

– Kinas strategi for å bringe vestlig ekspertise til Kina var å få store institusjoner til å investere masse tid og penger for å ansette folk og å bygge skolene. Så fort de har lagt inn all denne tiden og pengene, begynner Kina å redusere friheten til folk på disse skolene samtidig som de strammer inn den ideologiske kontrollen, sier William Callahan, professor i statsvitenskap ved London School of Economics, til nettstedet The Times Higher Education.

Les også Mot enevelde i Kina | Arne Jon Isachsen

Nybø: – Vi må forholde oss til Kina slik det er

Forsknings- og høyere utdanningsminister Iselin Nybø «arvet» denne turen fra sin forgjenger, men hun er entusiastisk når hun snakker om hvorfor hun gleder seg:

– Kina er i ferd med å bli en av de aller største kunnskapsprodusentene i verden. De har jo et uttalt ønske om å gå fra «made in China» til «invented in China.» De ønsker å være med på å finne løsninger på fremtidens utfordringer, for eksempel som en del av arbeidet med Paris-avtalen. Vi er et lite land, og vi håper at vi kan være en del av den utviklingen, sier hun.

Nybø legger til at hun opplever stor interesse fra Kina på flere områder innen norsk forskning, deriblant polarforskning, mat- og landbruksforskning samt barnehager.

– Vil du ta opp den reduserte akademiske friheten i Kina med vertskapet ditt?

– Vi må jo forholde oss til Kina slik Kina er. Men våre verdier og interesser ligger til grunn for samarbeidet med Kina, slik det gjør i alt internasjonalt samarbeid. Den akademiske friheten ligger i ryggmargen til våre folk. Der det er naturlig, er det også noe vi vil ta opp med kinesiske myndigheter. Men det er ikke derfor vi reiser til Kina, vi drar dit for å styrke samarbeidet på utdannings- og forskningsfronten, sier hun.

I 1989 krevde tusenvis av studenter i Beijing politiske reformer i Kina. De fredelige protestene på Den himmelske freds plass fikk en blodig slutt da partiledelsen sendte inn soldater for å fjerne demonstrantene. I tiårene etterpå har partiet jobbet for å unngå at studentene skal reise seg på nytt. Sadayuki Mikami / AP / NTB scanpix

Kina-ekspert og forfatter Torbjørn Færøvik rister på hodet over hele besøket.

– Norske universiteters naive iver etter å samarbeide med Kina bør mane til uro. Det er for meg helt uforståelig at de er så opptatt å samarbeide med det største og farligste diktaturet i verden. Hele prosjektet er pinlig og uforståelig, sier han.

Les også Norsk ekspert: Kinas drapsstatistikk er en bløff. De reelle tallene er mange ganger høyere.

Cambridge-forlag sensurerte seg selv

Det siste året har alarmklokkene ringt i flere land på grunn av det akademiske samarbeidet med Kina – fordi mange mener at kinesiske myndigheter også prøver å påvirke studenter og universitetsledelsen utenfor Kinas grenser.

– Jeg har hatt kinesiske studenter som ikke tør å snakke i timene fordi de er redde for å si noe galt som vil bli videreformidlet til partimyndighetene av andre studenter, sier en professor Aftenposten har snakket med ved et stort universitet utenfor Kina.

Kontrollen over kinesiske studenter i utlandet er kjent som qiaowu. Blant annet er studentorganisasjonene, også i Oslo, direkte underlagt ambassaden i det enkelte land.

Handelshøyskolen BI har et tett og godt samarbeid med Fudan-universitetet i Shanghai. Her feirer noen av de nyutdannede fra 2016-kullet. Hege Janson Skogen / Handelshøyskolen BI

Utenlandske universiteter kan også bli presset til å unngå følsomme temaer – ting som Tibet, Taiwan, Liu Xiaobo, massakren i Beijing i 1989 – dersom de ønsker å fortsette samarbeidet med kineserne.

I fjor høst, for eksempel, ble Cambridge University Press heftig kritisert da ledelsen fjernet hundrevis av forskningsrapporter fra nettsidene etter at kinesiske myndigheter truet med å sperre nettsidene i Kina.

BI: Har ikke merket noe press

Av norske universiteter er det Handelshøyskolen BI som har den største tilstedeværelsen i Kina. Siden 1996 har BI drevet et MBA-program på Fudan-universitetet i Shanghai. Sissel Hammerstrøm, studiesjef for Kina-avdelingen ved BI, sier at hun aldri har merket noe press fra Kina eller opplevd noen utfordringer i forbindelse med partiets krav om økt kontroll over universitetene i landet.

– Vi har aldri opplevd at våre kurs har fått noen føringer for hva vi kan undervise, sier hun.

– Er det kinesiske kommunistpartiet representert i BI-ledelsen i Shanghai?

– BIs leder for kontoret i Shanghai er ikke partimedlem. Utover dette har BIs kinesiske ansatte anledning til å melde seg inn i kommunistpartiet, slik alle kinesiske borgere har, svarer Hammerstrøm.