Advarer mot privat overvåking

Ansatte i private tele- og internettselskaper bistår PST og politiet i avlytting – uten å være sikkerhetsklarert.

Ved Telenors politisvarsenter på Fornebu bistår ansatte politiet og PST 24 timer i døgnet med avlytting. Nå reagerer Post- og teletilsynet og Stortingets EOS-utvalg på at de ansatte ikke blir sikkerhetsklarert, selv om de får svært sensitiv informasjon. Ingar Storfjell

1. apr. 2013 16:07 Sist oppdatert 1. april 2013

Dermed øker faren for at opplysninger om politiets og PSTs overvåking havner på avveie. — Bekymringsfullt, sier direktøren for Post- og teletilsynet Torstein Olsen og Stortingets kontrollutvalg.

Flere tusen avlyttes

Ved politisvarsenteret til Telenor på Fornebu sitter Telenor-ansatte klare til bistå politiet og PST 24 timer i døgnet året rundt for å avlytte telefonene og datatrafikk.

På kort varsel – etter at politiet eller PST har fått hjemmel - sørges det for å starte avlytting. Og dette skjer i større skala enn de fleste er klar over.

2200 mobiltelefoner og andre kommunikasjonsanlegg ble avlyttet i løpet av 2010 og 2011. Avlyttingen skjedde i nesten 400 saker under etterforskning rettet mot 923 mistenkte kriminelle.

Post- og teletilsynet reagerer

Private selskaper og leverandører at mobil- og teletjenester spiller en nøkkelrolle i overvåking av både nett og telefoner.

Nå viser det seg at de ansatte som bistår politiet og PST i de private selskapene ikke er sikkerhetsklarert.

Årsak? Det er ikke lov å sikkerhetsklarere dem.

Les også PST hørte alt som foregikk hos familien i 14 dager

— Det er bekymringsfullt. Det er bra at dette nå blir avdekket og kommer til overflaten, sier direktør i Post- og teletilsynet Torstein Olsen.

— Når selskapene bistår politiet og PST får de kjennskap til etterforskningsmetoder, konkrete saker og mulige mistenkte. Da er det svært viktig at dette er personell som kan håndtere dette på en sikker og trygg måte, sier Olsen.

Saken kommer opp etter at Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste i fjor for første gang gjennomført inspeksjon ved Telenors senter på Fornebu.

Senteret har vært i drift siden i 2002.

– Ikke hjemmel

— Utvalget har forstått det slik at det ikke er hjemmel til å kreve at personell som skal bistå ved kommunikasjonskontroll skal sikkerhetsklareres, skriver utvalget til Stortinget.

— For utvalget fremstår det som bekymringsfullt at personell som arbeider med PSTs kommunikasjonskontrollsaker ikke er sikkerhetsklarert.

Telenor selv ønsker ikke å kommentere saken:

— Vi ønsker ikke å gå inn i EOS-utvalgets bekymringer, sier informasjonssjef i Telenor Norge Kristin V. Tønnessen.

— Dette gjelder ikke bare Telenor, men alle selskapene som bistår politiet og PST. I praksis er det de 5–10 største selskapene og netteierne, sier direktør i Post- og teletilsynet Torstein Olsen.

- Hva er grunnen til at disse ikke blir sikkerhetsklarert?

- Det er en sterk inngripen mot en person å bli sikkerhetsklarert. Da skal man grave i deres personlige forhistorie og egnethet. Blir de ikke sikkerhetsklarert, så får det stor betydning for hva slags jobber de kan ha. Men dagens regelverk er nok ikke oppdatert og bør endres, sier Olsen.

Fakta Hemmelig overvåking Politiet og PST har de siste ti årene fått økte fullmakter til kommunikasjonskontroll.Hovedregelen for at noen kan bli utsatt for hemmelig avlytting, er at de er mistenkt med skjellig grunn for en forbrytelse som kan føre til 10 år i fengsel eller mer.7 av 10 avlyttingssaker gjelder narkotikakriminalitet.De fleste andre avlyttingssakene gjelder drap, organisert kriminalitet, seksuelle overgrep, grov korrupsjon og innsidehandel, samt terroretterforskning.I om lag halvparten av avlyttingssakene fører kommunikasjonskontrollen til konkrete resultater i form av pågripelse, beslag eller viktig informasjon, ifølge politiet selv.Eksempler på hemmelig overvåking politiet kan bruke er telefonavlytting, romavlytting, skjult fjernsynsovervåking, skjult overvåking av datamaskiner eller teknisk sporing ved hjelp av GPS. Vis mer