РРО для ФОПів: які зміни щодо касових апаратів для "спрощенців" ухвалила Рада

Автор фото, UNIAN

"Сумнозвісна абревіатура РРО - реєстратори розрахункових операцій - відходить у небуття. Уряд спільно з ДФС пропонує бізнесу оновлену систему e-receipt, яка ударить по сірому імпорту, нелегальній торгівлі та контрабанді. Принципово важливо, аби в країні був порядок і всі чесно платили податки", - так описував новації для підприємців прем'єр-міністр Володимир Гройсман у 2018 році.

Тепер зміни, про які писав колишній прем'єр, втілює нова влада. 20 вересня депутати - переважно від "Слуги народу" - ухвалили два законопроєкти, які змінюють використання касових апаратів підприємцями, що платять єдиний податок. 18 жовтня президент Володимир Зеденський їх підписав.

Один із законів передбачає зміни до Податкового кодексу - щодо детінізації розрахунків у сфер торгівлі та послуг, а інший - до закону Про застосування РРО - реєстраторів розрахункових операцій, або ж касових апаратів.

Хто голосував і яка мета?

Обидва законопроєкти були ухвалені завдяки голосам фракції "Слуга народу" і набрали 237 голосів "за". Депутати від інших фракцій за проєкти переважно не голосували.

На думку авторів законопроєктів, "значні обсяги "тінізації" економіки створюють необхідність впровадження окремих мотиваційних заходів, спрямованих на виведення з тіньового обігу частки готівкових розрахунків та "відбілювання" обігу товарів, що реалізуються без офіційного відображення суб'єктами господарювання".

Простіше кажучи, автори законопроєктів розраховують на кращий облік доходів підприємців, що користуються перевагами спрощеного оподаткування, виведення з тіні великих та середніх торговельних компаній, які зловживають спрощеною системою, а також хочуть залучити покупців до фіксації порушень при розрахунках у сфері торгівлі та послуг.

Депутати дозволили бізнесменам застосовувати програмні засоби реєстрування операцій, а також підвищили штрафи за порушення у використанні РРО і узаконили так званий "кешбек" - можливість покупця поскаржитися до контрольних органів щодо невидачі чеку чи його невідповідності вимогам закону і отримати винагороду.

Кого це стосується і що зміниться?

Автор фото, UNIAN Підпис до фото, Дрібні підприємці протестували проти запровадження розрахунків через касу і 10, і 20 років тому. На ФОТО - акція підприємців, що відбувалася у 2010 році.

Касові апарати (РРО - Реєстратори розрахункових операцій) зобов'язані мати підприємці, що сплачують єдиний податок, і мають дохід у понад 1 млн грн на рік.

Проте є й винятки - так звана "група ризику". До тих, хто повинен мати РРО, незалежно від доходів, належать платники єдиного податку, що:

продають товари чи послуги в інтернеті, або надаєте послуги доставки (кур'єрські послуги),

торгують складною технікою, що підлягає гарантійному ремонту,

пункти обміну валют, АЗС,

торгують лікарськими засобами та виробами медичного призначення, надають послуги у сфері охорони здоров'я,

торгують ювелірними виробами,

торгують уживаними товарами,

працюють у сфері громадського харчування,

надають туристичні послуги або послуги з бронювання,

надають готельні послуги,

торгують запчастинами до авто.

Застосування РРО не стосуються ФОПів першої групи, підприємців, що розраховуються у безготівковій формі, виробників.

Зміни до законів передбачають, що замість РРО, підприємці можуть використовувати ПРРО (Програмні реєстратори розрахункових операцій), - власне, це програма, яку можна встановити на звичайний смартфон, і використовувати як альтернативу класичному РРО.

До того ж, сама процедура реєстрації РРО буде спрощена - через Електронний кабінет без подання реєстраційних документів, і, як очікують автори законопроєктів, стане дешевшою за рахунок виключення необхідності отримання еквайрингових послуг, послуг ЦСО (Центру сервісного обслуговування).

Строк для запровадження цієї системи у порівняні із першим читанням подовжений до 1 жовтня 2020 року - для "ризикових галузей", а з 1 січня 2021, і для решти ФОПів на єдиному податку - до 1 січня 2021 року.

Крім цього "ліміт" обороту ФОПів другої групи збільшили з 1,5 млн грн до 2,5 млн грн.

Голова парламентського комітету з питань податкової політики Данило Гетманцев під час розгляду законопроєкту осоливо підкреслив, що зміни "не поширюватимуться на тих, хто праює на базарі".

Також буде створена система обліку даних РРО та ПРРО, яка має допомогти з перевіркою справжності та достовірності розрахункових документів.

Цю справжність і достовірність покупці зможуть перевіряти через Електронний кабінет, хоча детально цей процес не прописаний. Якщо покупці помітили помилку, вони можуть поскаржитися, якщо вартість товарів чи послуг, які вони придбали, перевищує 850 гривень.

Винагородою такому покупцю, якщо порушення підтвердяться, буде повне відшкодування вартості товару чи послуги. А виплачуватися все це - так званий "кешбек" - буде за рахунок штрафних фінансових санкцій, що застосовуватимуться до ФОП.

Щоправда, для цього покупець має надати низку відомостей про себе - свої паспортні дані, ідентифікаційний номер, реквізити банківського рахунку, а також відскановані копії усіх документів, які він отримав від продавця.

Зміни набувають чинності через 6 місяців від дня їх оприлюднення.

Штрафи зростуть

Законодавчі зміни також передбачають збільшення штрафів за порушення розрахункових операцій, хоча одним із перших указів президент Зеленський скасував штрафи за порушення касової дисципліни. Втім, вони зростуть не так різко, як передбачав законопроєкт після першого читання.

За порушення, вчинене вперше, у перехідний період - до 1 жовтня - штраф становитиме 10% від вартості товару, проданого із порушеннями. Зараз цей штраф становить лише 1 грн.

За кожне наступне порушення штраф 50% вартості товару.

Після завершення перехідного періоду, штраф за перше порушення становитиме 100% вартості товару, а за друге - 150%.

Принтер проти смартфона

Найзапекліші суперечки під час обговорення законопроєкту, стосувалися, фактично, відмови від паперових чеків у випадку, коли підприємець вирішить перейти на програмний РРО

"А тут саме страшне, - заявила голова податкового комітету у парламенті минулого скликання, а нині депутат від "Європейської солідарності" Ніна Южаніна. - Ми робимо спрощення, на яке справді очікує бізнес. Коли ти застосовуєш програмне РРО, програмку, іде електронний чек або через QR-код ти можеш покупцю дати можливість переконатися у покупці. Але ж ми також прибираємо обов'язковість видачі паперового чека! Ви уявляєте собі, що це - єдине фізичне підтвердження здійснення купівлі продажу? Що ми робимо?" - заявила депутат, припускаючи, що це позбавить споживачів, які не вміють або не можуть собі дозволити користуватися смартфоном, захистити свої права, як споживачів.

"Ця пропозиція є пропозицією для ФОПів, для приватних підприємців встановити принтери, - відповідь на цю критику нинішній голова комітету з фінансів, податкової та митної політики Данило Гетманцев. - Ми вважаємо, що в цьому природному конфлікті між підприємцем та споживачем, ми повинні стати на бік підприємця".

"Пан Гетманцев каже, що ми просимо підприємців купити принтер. Але він не сказав іншого: в іншому разі ми просимо бабусю купити смартфон, - заперечила Ольга Бєлькова з "Батьківщини". - Тому що у разі, як він обрав програмний РРО, який видає лише QR-код, то це означає, що у бабусі має бути смартфон".

"Усім починати цікавитися, що там ухвалюють"

Цю нову систему штрафів, і особливо те, що до контролю, або ж "стукачества" на підприємців" нова влада хоче залучити і пересічних українців, від першого до другого читання завзято критикували у соцмережах.

"Запровадити "кешбек" - тобто ще один спосіб контролю за бізнесом через використовування споживачів-стукачів. Хто подасть скаргу на роздрібного торговця - отримає компенсацію частини штрафних санкцій (поки що питання - якої частини)", - обурюється Юлія Дроговоз, віцепрезидент УСПП.

Вона також вважає, що пропозиція Програмного РРО як альтернативи до традиційного - "лише вигляд діджиталізації", і що "насправді касові апарати ніхто міняти не збирається", адже навіть нові моделі РРО наразі не проходять реєстрації у податковій. Вона також звертає на кулуарний і закритий характер обговорення законопроєктів, що визначатимуть життя бізнесу на найближчу перспективу.

Проте є і більш широкі оцінки ситуації на прикладі двох конкретних законопроєктів.

"З перших днів призначення нова влада пішла в наступ на бізнес", - написав у Facebook співвласник "Нової пошти" Володимир Поперешнюк.

"Законопроєкти 1053, 1073, що повертають так звану "п'ятикратку", яку раніше скасував президент, впроваджують систему наклепу покупця на підприємця, розширюють застосування реєстраторів (РРО) та інші ініціативи із "закручування гайок" бізнесу", - вважає підприємець і додає: "Ми це вже проходили з їхніми попередниками".

Пропустити Facebook допис, 1 Контент недоступний Дивіться більше у Facebook BBC не несе відповідальності за контент інших сайтів. Кінець Facebook допису, 1

Є й такі, хто звертає увагу на те, що законодавчі ініціативи "Слуги народу" розходяться із обіцянками президента Зеленського під час виборів.

"Правильні тези президента в його програмі, але чомусь повністю викривляються і з'являються законопроєкти, в основі яких - контроль за всім, - від громадянина до бізнесу, збільшення податкового навантаження і жорсткі штрафи", - пише у Facebook експерт Українського інституту майбутнього Даніїл Монін, Він навіть подає порівняльну табличку обіцянок Зеленського та ініціатив голови парламентського комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Данила Гетманцева, представника "Слуги народу".

Пропустити Facebook допис, 2 Контент недоступний Дивіться більше у Facebook BBC не несе відповідальності за контент інших сайтів. Кінець Facebook допису, 2

"Ейфорія від концентрації законодавчої і виконавчої влади під парасолькою АП скоро мине. На жаль, без підйому економіки всі озвучені на найближчі 5 років цифри і плани - неможливі!" - вважає підприємець Олександр Соколовський, і радить "усім починати цікавитися, що там планують ухвалювати на цьому тижні - нам потім із цим жити і працювати!"

Втім, є й більш позитивні оцінки, які, переважно, зводяться до того, що напрямок на детінізацію і створення рівних правил для усіх учасників ринку є вірним, але законопроєкти - "сирими", і такими, що не враховують реалій життя - від монополізації ринку РРО та їхньої вартості до можливих перебоїв із електрикою чи зв'язком, коли реєстрація покупки може зірватися з причини, яка не залежить від підприємця, і за що він заплатить штраф.

Втім, більшість із цих звинувачень голова парламентського податкового комітету Данило Гетманцев назвав "міфами" у колонці до "Української правди". Він пояснив, що зміни стосуватимуться переважно "великого бізнесу, який видає себе за малий".

"З весни 2020 року ми плануємо фіскалізувати декілька галузей, які несуть найбільший ризик ухиляння від податків - це насамперед продаж ювелірних виробів, ресторанний бізнес та торгівля електронним обладнанням з гарантією. Саме там великий бізнес найчастіше видає себе за малий".

Ініціатор змін також запевнив, що "ніяких дорогих касових апаратів не знадобиться":

"Йдеться про звичайний мобільний додаток, схожий на програми інтернет-банкінгу. Така система видаватиме електронні чеки, які покупець зможе отримати, наприклад, через e-mail або месенджер".

Він також пояснив, що "кешбек" дійсно буде, але його запровадження - справа неблизького майбутнього:

"Ми дійсно передбачили процедуру "кешбеку", тобто премії покупцеві, який повідомив фіскальні органи про фіктивний чек. Але її запровадження - довгий процес, як і сама процедура. Усі перевірки, судові процеси та нарахування виплат триватимуть рік-півтора від моменту подання покупцем заяви".

Водночас у ЄБА привітали ухвалення законопроеєктів, "які активно підтримувались Європейською Бізнес Асоціацією".