Kiista eläkeindekseistä Senioriliikkeen kansalaisaloitteessa tähdätään siihen, että työeläkkeitä koskeva indeksi palautettaisiin palkkaan sidotuksi. Työeläkkeissä käytettiin aiemmin ansiotasoindeksiä aina vuoteen 1977 asti. Aloitteen keskeisiä argumentteja on se, että ”nykyinen työeläkeindeksi eli ns. taitettu indeksi ei kykene ylläpitämään työeläkkeen ostovoimaa elintason noustessa”. Senioriliikkeen kansalaisaloitteen on allekirjoittanut yli 50 000 ihmistä, joten se menee eduskunnan käsittelyyn.

Eläketurvakeskuksen (ETK) tutkimuksesta ja tilastoista vastaava johtaja Mikko Kautto vastaa Puheenvuoron blogissaan Kimmo Kiljuselle, joka Suomen Senioriliikkeen johtajana on ottanut aktiivisesti kantaa indeksialoitteensa puolesta.

Kiljunen hyökkäsi edellisessä blogikirjoituksessaan ETK:ta ja tilastojohtaja Kauttoa vastaan. Kiljusen mielestä Kautto käytti Talouselämän kirjoituksessaan ”häkellyttävän poliittisen puheenvuoron kätkeytyen asiantuntijan kaapuun”.

ETK oli jo aiemmin ihmetellyt, kuinka sen tuottamia laskelmia käytetään tarkoitushakuisesti ja väärin Suomen Senioriliikkeen kansalaisaloitteessa. Nyt Kautto vastaa suoraan Kiljuselle.

– Kiljusen henkilön kohdistuvaan panetteluun ja väitteisiin on pakko reagoida. Talouselämän kirjoitukseni perustuu Eläketurvakeskuksessa tehtyihin laskelmiin indeksialoitteen seurauksista. Laskelmien tuloksista tai niiden kertomisesta ei ole pakko tykätä, mutta on erikoista leimata tiedon esittäjä poliittisesti motivoituneeksi tai ylipäätään osapuoleksi asiassa, Kautto vastaa Kiljuselle.

Kautto kirjoittaa, että Eläketurvakeskuksen lakisääteisenä tehtävänä on tuottaa tutkimus-, tilasto- ja muuta asiantuntija-arviota eläketurvan kehittämiseen ja arviointiin.

– Eläketurvakeskus ei ole poliittinen toimija eikä sillä ole mandaattia tai roolia eläkkeistä tehtävässä päätöksenteossa. Eläketurvakeskus, tai minä sen tutkimuksesta, tilastoista ja suunnittelusta vastaavana johtajana, ei ole indeksialoitteesta käytävän keskustelun osapuoli, hän selittää.

ETK katsoo joutuneensa poikkeukselliseen asemaan Kiljusen johtamassa keskustelussa.

– Viime aikoina olemme joutuneet toistuvasti tuomaan esille ja toistamaan laskelmiemme tuloksia sen takia, että Kiljunen itse esittää niistä vain osan ja jättää keskeiset seuraukset kertomatta, Kautto kirjoittaa.

– Katsotaan laskelmia millä tahansa silmälasein, indeksialoitteella toteutettava eläkkeiden tason korottaminen tuottaa suuremmat eläkemenot. Tämän Kiljunen näyttää vielä hyväksyvän mutta ei sitä, että kerromme aiheutuvan suuremman eläkemenon rahoittamisen vaativan työeläkevakuutusmaksun nostoa tai varojen syömistä. Kiljunen toistaa toistamistaan, että rahoitus hoituu ”varojen tuotoista nipistämällä” tai väittämällä erheellisesti, että varat kuuluvat ”suurille ikäluokille”. Kumpikaan väite ei pidä paikkaansa, Kautto tyrmää.

Kauton mukaan Kiljunen on ajamassaan asiassa ”täydellisen piittaamaton siitä miltä aloitteen seuraukset (varojen loppuminen ja huikeat maksunkorotukset) näyttävät muutaman vuosikymmenen perspektiivillä, kun nyt työssä olevat nuoret ovat työuransa loppusuoralla”.

– Eläketurvakeskuksen velvollisuus on kuitenkin tämäkin tuoda esille, hän toteaa.

Näin riita eläkkeistä on edennyt