Valtion lentoyhtiö Finnair jatkaa tasaisen varmalla mutta kovin vaatimattomalla kasvu-uralla.

Yhtiön liikevaihto kasvoi viime vuonna 2,8 prosenttia ja liiketulos yli kaksinkertaistui, mutta jäi 55 miljoonaan euroon. Se on vähän yrityksessä, jonka liikevaihto oli yli 2,3 miljardia euroa. Liikevoittoprosentti oli siis rapiat kaksi.

Vaatimaton tuloskehitys ei heijastu yhtiön johdon saamissa eduissa. Toimitusjohtaja Pekka Vauramon ansiot ovat kasvaneet kolmen viime vuoden aikana lähes 30 prosenttia noin miljoonaan euroon.

Lisäksi yhtiö hankki Vauramolle viime vuonna kalliin, ylimääräisen eläkevakuutuksen. Tällaisista lisäeduista luovuttiin sen jälkeen, kun Vauramon edeltäjä Mika Vehviläinen joutui lähtemään muun muassa asunto- ja eläke-eduista syntyneen kohun jälkeen.

Vauramon tullessa yhtiön johtoon keväällä 2013 hänelle luvattiin vain työtekijän eläkelain mukaiset edut.

Nyt on toinen ääni kellossa. Yhtiön hallitus päätti viime vuonna myöntää Vauramolle maksuperusteisen eläkevakuutuksen, jonka maksu on 20 prosenttia hänen kiinteästä vuosipalkastaan. Se oli viime vuonna 648 912 euroa. Vakuutusmaksu on siis lähes 130 000 euroa.

Vauramon lisäeläkkeeseen liittyy myös niin sanottu vapaakirjaoikeus. Jos työsuhde päättyy ennen eläkeikää, hänellä on oikeus siihen mennessä kertyneeseen eläkkeeseen. Eläkeikä on alin mahdollinen eläkelain mukainen eläkeikä.

Finnairin enemmistöosakas on 55 prosentin osuudella Suomen valtio. Sen omistajaohjausyksiköstä kerrotaan, etteivät lisäeläkkeet ole valtio-omistajan tahdon mukaisia. Niitä ei kuitenkaan lähdetä kieltämään, jos yhtiön hallitus niistä päättää.

Markkinoilla Finnairilta odotettiin selvästi parempaa tulosta. Sen julkistuksen aattopäivänä tiistaina Finnairin osakekurssi nousi yli 4,5 prosenttia. Kun tulos keskiviikkoaamuna julkistettiin, kurssi kääntyi alamäkeen.

Iltapäivällä osake oli halventunut noin 4 prosenttia, vaikka yhtiö lupasi nyt ensi kertaa sitten vuoden 2007 maksaa omistajilleen myös pientä eli 10 sentin osinkoa. Osakkeita on 128 miljoonaa, joista valtiolla 71,5 miljoonaa.

Osinkoihin menee siis noin 13 miljoonaa, joka on yhtiön osinkopolitiikan mukainen määrä. Sen mukaan osinkoina voidaan maksaa noin kolmasosa voitosta.

Toimitusjohtaja Vauramo piti tulosta ”erittäin hyvänä”. Se saavutettiin, vaikka yhtiö on kasvuvaiheessa, lisää tarjontaansa ja palkkaa uutta väkeä. Kasvun kustannuksiksi hän laski noin 20 miljoonaa euroa.

Finnair on tuotantokustannuksiltaan yhä kallis, ainakin verrattuna halpalentoyhtiöihin.

Suurin yksittäinen tekijä positiivisen kehityksen takana oli suurimman kustannuserän eli polttoaineen halventuminen. Finnair lisäsi tuotantoaan lähes 6 prosenttia, mutta maksoi polttoaineesta 17 prosenttia edellisvuotta vähemmän eli 491 miljoonaa euroa.

Tämä johtui sekä kerosiinin halpenemisesta että janoisten A340-koneiden korvaamisesta uusilla A350-koneilla. Hintakehitys näyttäisi ainakin toistaiseksi olevan tiensä päässä. Lentopetrolin hinta on pikemminkin nousemaan kuin laskemaan päin.

Finnair on tuotantokustannuksiltaan yhä kallis, ainakin verrattuna halpalentoyhtiöihin. Niinpä yhtiössä säästetään.

Uusimmasta, 22 miljoonan euron säästöohjelmasta 9 miljoonaa on jo toteutettu ja loputkin haarukoitu.

”Se koostuu pienistä puroista”, Vauramo sanoi.

Yksi sellainen puro on lentäjien palkkakustannukset. Niistä neuvoteltiin pitkään ja sopu saavutettiin viime kuussa. Uusi sopimus ulottuu maaliskuuhun 2020. Tänä vuonna palkat eivät nouse lainkaan ja sen jälkeenkin alle prosentin vauhtia.

Vauramon mukaan lentäjien kokonaiskulut ovat laskussa. Siitä saadaan kiittää maltillisen työehtosopimuksen lisäksi myös ikäkehitystä. Yhtiöstä jää nyt eläkkeelle kokeneita, erittäin hyvin ansaitsevia pilotteja, joiden tilalle tulee nuorempia, selvästi vähemmän tienaavia lentäjiä.

Silti lentäjien mediaaniansiot Finnairissa ovat nousseet viimeisten kolmen vuoden aikana 7 prosenttia lähes 11 000 euroon kuukaudessa. Mediaani tarkoittaa ansiohaitarin puoliväliä.

Sekin on vaatimatonta tulokehitystä verrattuna johdon ansioiden kehittymiseen. Yhtiön vuosikertomuksen mukaan johtoryhmän kokonaisansiot ovat nousseet kolmessa vuodessa 33 prosenttia. Toimitusjohtajalla vastaava luku on 30 prosenttia. Vauramo tienasi viime vuonna 992 885 euroa.

Toisilla meni siis paremmin kuin toisilla, Finnairissakin. Matkustamohenkilökunnan mediaaniansiot laskivat kolmessa vuodessa 9 prosenttia ja olivat viime vuonna 3 837 euroa.

Lappi, tai oikeammin kotimaa, on ehkä yllättäen Finnairin tuottoisin liikennealue.

Finnairin lähitulevaisuuden valopilkuksi on yllättäen noussut kotimaanliikenne, ennen muuta Lapin suuren vetovoiman vuoksi.

Vauramo kuvasi suorastaan lyyrillisesti Lapin ”mahtavaa buumia”, jonka siivellä yhtiö lisää ensi talvikaudella tarjontaansa 18 prosenttia ja aloittaa suorat lennot myös muutamasta Euroopan suurkaupungista.

Lappi, tai oikeammin kotimaa, on ehkä yllättäen Finnairin tuottoisin liikennealue. Siinä liikevaihto suhteutettuna tarjontaan oli viime vuonna yli kaksinkertainen verrattuna kolmeen muuhun liikennealueeseen (Aasia, Pohjois-Amerikka ja Eurooppa).

Lyhyiden matkojen tuotantokustannukset ovat tosin selvästi pitkiä korkeammat.

Erittäin kannattavan, voittoprosentiltaan Finnairiin verrattuna noin 15-kertaisen, lentokenttäyhtiö Finavian perimät kotimaan maksut nousevat ensi vuonna. Se kismittää Vauramoa, joka motkottaa myös laajennustöiden aiheuttamista väliaikaisjärjestelyistä Helsinki-Vantaalla.

Liian moni kaukomatkaaja joutuu epämukavaan bussikyytiin.

”Meidän on keskusteltava näistä Finavian kanssa”, Vauramo sanoi.