Valtiovarainministeri Mika Lintilä (kesk) katsoo, että suurlähettiläät kantavat osaltaan tärkeää vastuuta siitä, että katse maailmanpolitiikassa säilyy riittävän kauaskantoisena ja syy- ja seuraussuhteet kirkkaina.

Valtiovarainministeri Mika Lintilä (kesk) on huolissaan multilateralismin kriisistä. Multilateralismilla tarkoitetaan kansainvälistä, monenkeskistä yhteistyötä ja päätöksentekoa.

Lintilä nosti huolensa esiin puheessaan suurlähettiläspäivillä.

”Se, mistä olen niin talouden, turvallisuuden kuin ilmastonkin näkökulmasta huolissani, on nationalismin aatteeseen verhottu voimistuva kriittinen suhtautuminen monenkeskiseen yhteistyöhön. Lyhytjänteinen oma maa ensin -ajattelu kerää suosiota kaventaen ja hämärtäen käsitystä kansallisesta edusta”, Lintilä sanoi puheessaan.

Ministerin mielestä on paradoksaalista, että tämä tapahtuu aikana, jolloin verkottuneessa maailmassa syy- ja seuraussuhteet ovat entistä monimutkaisempia.

”Multilateralismin kriisi ei näy vain protektionismin nousuna kauppapolitiikassa, vaan myös kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden vakaudessa, turvallisuudessa sekä laajemmin vaikeutena kantaa vastuuta ja tehdä vaadittavia uudistuksia ilmastonmuutoksen tai muuttoliikkeen kaltaisten maailmanlaajuisten haasteiden edessä.”

Protektionismi on nostanut päätään Yhdysvalloissa Donald Trumpin kaudella ja hän on jopa uhannut vetää Yhdysvallat pois Maailman kauppajärjestö WTO:sta. Lisäksi Yhdysvallat ja Venäjä ilmoittivat puolisen vuotta sitten, että ne irtautuvat kylmän sodan lopulla solmitusta INF-sopimuksesta, joka on kieltänyt maasta laukaistavat lyhyen ja keskipitkän matkan ohjukset. Myös strategisten aseiden rajoittamissopimuksen jatko on epävarma.

EU puolestaan on yrittänyt turhaan sopia yhteisestä maahanmuuttopolitiikasta. Lisäksi Britannia on jättämässä EU:n. Lintilän esiin tuoman kriisin taustatekijöitä on useita.

Ministerin mukaan monenkeskisen järjestelmän tukeminen ja rakentaminen on rauhan, vakauden ja taloudellisen menestyksen kulmakivi.

”On vaarallinen kehityssuunta, jos pikavoittojen populismi päästetään ohjaamaan ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Ulko- ja turvallisuuspolitiikan fundamentteja ei voi eikä pidä arvioida kvartaaleittain sillä perustein, mitä yksittäisestä diplomaattisesta tai kriisinhallinnallisesta ponnistuksesta jää viivan alle. Populismin, nationalismin ja individualismin kyllästämässä ideologiassa tällainen kaventunut ja aikajänteeltään lyhentynyt ajattelu kuitenkin nostaa päätään.”

Lintilän mukaan Rinteen hallitus haluaa edistää voimakkaasti monenkeskistä järjestelmää ja tätä viestiä viedään eteenpäin nyt myös EU:n puheenjohtajamaana. Multilateralismi on Lintilän mielestä Suomen etu.

”Pieni maa pärjää suurvaltojen sanelemassa kahdenvälisten diilien maailmassa vain utopioissa. Ei ole etumme, että isot sopivat asioista pienten yli. Monenkeskisen järjestelmän olemassaolosta ja vaikutuksista tarvitaan lisää ääntä, jotta emme jatkossakaan käännä selkää monenkeskisyydelle ja tarjoa lääkkeeksi sulkeutumista ja protektionismia etsiessämme ratkaisuja globaalin työnjaon ja digitalisaation kaltaisiin haasteisiin.”