Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia on myöntänyt kemian tämänvuotisen Nobel-palkinnon litium-ioniakkujen kehittäjille. Palkitut ovat John Goodenough, Stanley Whittingham ja Akira Yoshino.

Litium-ioni- eli li-ionakut ovat kevyitä, uudelleenladattavia ja tehokkaita akkuja, joita käytetään nykyään niin puhelimissa ja tietokoneissa kuin sähköisissä kulkuneuvoissa.

Näiden akkujen tulo markkinoille vuonna 1991 loi pohjan langattomalle, fossiilisista polttoaineista riippumattomalle yhteiskunnalle, ja ihmiskunta on hyötynyt niistä suuresti, Nobel-raati kiittää.

The 2019 #NobelPrize in Chemistry has been awarded to John B. Goodenough, M. Stanley Whittingham and Akira Yoshino “for the development of lithium-ion batteries.” pic.twitter.com/LUKTeFhUbg — The Nobel Prize (@NobelPrize) 9. lokakuuta 2019

Brittiläinen Stanley Whittingham alkoi 1970-luvun öljykriisin aikana tutkia, miten fossiiliset polttoaineet olisivat korvattavissa uusiintuvilla energialähteillä. Litium-ioniakku kykenee säilömään suuren määrän aurinko- tai tuulienergiaa.

Whittingham päätyi suprajohdintutkimuksissaan litiumakun katodiin, jonka titaanidisulfidi kykenee molekyylitasolla tallettamaan litiumioneja. Keksintö oli kuitenkin akkujen käytön kannalta liian räjähdysherkkä.

Yhdysvaltalainen John Goodenough tuli siihen tulokseen, että katodin mahdollisuudet olisivat vielä suuremmat, jos se tehtäisiin metallioksidista metallisulfidin sijasta. Hän totesi parhaaksi kobolttioksidin, mikä osoittautui läpimurroksi voimakkaiden akkujen kehittämisessä.

Japanilainen Akira Yoshino teki näistä havainnoista ensimmäisen kaupallisesti toimineen sovelluksen vuonna 1985. Reaktiivisen litiumin sijasta hän käytti anodissa hiilipohjaista materiaalia. Tulos oli kevyt ja kestävä akku, joka voidaan ladata satoja kertoja.

Kaikki palkintoperusteet ovat luettavissa Nobel-säätiön sivulta (siirryt toiseen palveluun) ruotsiksi ja englanniksi.

Palkittavassa kolmikossa on kaikkien aikojen vanhin Nobel-voittaja: Goodenough on 97-vuotias.

Jaossa vielä neljä Nobelia

Nobel-viikko alkoi maanantaina solututkijoille myönnetyllä lääketieteen palkinnolla. Voittajat ovat yhdysvaltalaiset Gregg Semenza ja William Kaelin sekä brittiläinen Peter Ratcliffe, jotka ovat tutkineet, miten solut havaitsevat käytettävissään olevan elintärkeän hapen määrän ja reagoivat siihen.

Tiistaina julkistettiin fysiikan palkinto. Sen saivat maailmankaikkeuden synnyn ja eksoplaneettojen tutkijat, kanadalais-yhdysvaltalainen James Peebles ja sveitsiläiset Michel Mayor ja Didier Queloz.

Torstaina voittajien joukkoon liittyy kaksi kirjailijaa, ja viikko huipentuu perjantaina Oslossa julkistettavaan rauhanpalkintoon. Ensi maanantaina vuorossa on vielä taloustieteen palkinto.

Kirjallisuuspalkintoja myönnetään tänä vuonna kaksi, sillä viime vuonna palkintoa lykättiin Ruotsin akatemiassa kehkeytyneen skandaalin vuoksi.

Palkinnot ovat arvoltaan yhdeksän miljoonaa Ruotsin kruunua eli runsaat 830 000 euroa. Rahat ovat peräisin säätiöltä, jonka dynamiitin keksimisellä rikastunut kemisti-insinööri Alfred Nobel perusti testamentissaan. Taloustieteen palkinnon rahoittaa Ruotsin keskuspankki.