Hallitusohjelman kirjaus: ”Mahdollistetaan kunnille toteuttaa esiopetuksessa olevan lapsen hoito maksullisena kerhotoimintana. ---Kunnat voisivat toteuttaa esiopetuksessa olevan lapsen hoidon päivähoidon sijaan edullisempana kerhotoimintana, mistä syntyisi säästövaikutuksia. Edellyttää perusopetuslain ja päivähoitolain muuttamista. Voisi tulla voimaan 2017.”

Hallitusohjelmasta löytyy esiopetukseen eli esikouluun liittyvä kirjaus, joka on alkanut herättää laajempaa huolta maanantaina.

Hallitus pyrkii säästöihin mahdollistamalla kunnille esiopetuksessa olevan lapsen päivähoidon toteuttamisen maksullisena ”kerhotoimintana”. Kyse on siis ajasta, jonka lapsi on päivähoidossa lakisääteisen ja maksuttoman, noin nelituntisen esikoulupäivänsä lisäksi. Tämä esikoulun oheinen päivähoito maksaa nykyisinkin perheelle.

Hallitusohjelman mukaan kunnat voisivat vuodesta 2017 lähtien hakea säästöjä toteuttamalla esiopetusta ”päivähoidon sijaan edullisempana kerhotoimintana”, mikä huolestuttaa varhaiskasvattajia.

– Tämä on ihan karmea juttu suoraan sanottuna, Lastentarhanopettajaliiton puheenjohtaja Anitta Pakanen sanoo Uudelle Suomelle.

Pakanen kertoo, että valtaosa 6-vuotiaista esikoululaisista tarvitsee nelituntisen esiopetuksen ohella kokopäiväistä päivähoitoa. Näin ollen samat lastentarhaopettajat, jotka hoitavat esiopetuksen, vastaavat myös koko päivän varhaiskasvatuksesta.

Muun muassa tämä muuttuisi, mikäli kunnat luopuvat esikoululaisten päivähoidosta ja siirtävät sen toteuttamisen kerhotoiminnaksi, ja seuraukset olisivat Pakasen mukaan varhaiskasvatuksen kannalta muutenkin dramaattisia. Esimerkiksi esiopetuksen pedagogisen henkilöstön määrä tippuisi, Pakanen kertoo.

Nykyisin esiopetus on kiinteä osa varhaiskasvatusta, joten käytössä on päiväkotien kokopäiväryhmien kasvattaja-lapsi-suhdeluku eli seitsemän lasta yhtä aikuista kohti (hallitusohjelman myötä 1/8).

– Jos tämä muuttuu niin, että on vain tämä maksuton esiopetusaika, niin silloinhan se muuttuu osapäivämitoitukseksi, eli mitoitus olisi perusopetuslain mukainen 13 esioppilasta ja yksi opettaja, Pakanen sanoo.

Kenties vielä konkreettisempi muutos olisi se, että kerhohoidon myötä esikoululaisen päivähoito ei välttämättä enää tapahtuisi samassa tilassa kuin esiopetus. Lapset saattaisivat siis joutua vaihtamaan paikkaa kesken päivän.

– Se voi olla, että esioppilaat kuljetettaisiin jonnekin muualle tai sitten olisi joku kolmannen sektorin toimija, mikä tahansa yhdistys tai asukasyhdistys, joissa ei ole mitään kelpoisuusvaatimuksia, Pakanen sanoo.

PÄIVITYS: Lue tästä Uuden Suomen jutusta, kuinka Kuntaliiton varhaiskasvatuksen erityisasiantuntija kommentoi Lastentarhanopettajaliiton huolia ja tulkintoja.

– Ainahan voi maalailla tuollaisia uhkakuvia, että sitten kaikki eskarilaiset kuljetetaan toisiin tiloihin, mutta kuinka todellista se on, niin sitähän ei meistä kukaan osaa sanoa. Kyllä mä luulisin, että kunnan päättäjillä on viisautta siinä, että mikä on lapsen kannalta järkevää toimintaa ja sen mukaisia ratkaisuja pyritään tekemään, Kuntaliiton Jarkko Lahtinen sanoo. Lue koko haastattelu tästä linkistä.

Kerhotoiminta-kirjaukseen otti kantaa myös opetusalan kattojärjestö OAJ, jonka mukaan hallitus linjasi esiopetusikäiset ”kokonaan säännellyn varhaiskasvatuspalvelun ulkopuolelle”, koska kerhotoimintaa ei kirjauksessa määritellä mitenkään.

– Kerhoja vetävien ammatillisesta kelpoisuudesta ei ole säädöksiä, ja ryhmäkokojen suuruus on täysin auki. Sääntelemättömyyden jatkumisen hallitus vielä erikseen vahvistaa liitteessä. Suunnitelmissa on säätää laki, jonka mukaan kerhotoiminnassa ei tarvitse noudattaa säädöksiä taikka suosituksia, OAJ väittää.

Anitta Pakanen kuvailee kerhotoimintaa näin:

– Sitä voi toteuttaa kuka tahansa, missä tahansa, miten tahansa, Pakanen sanoo.

– Aika villiin tilanteeseen tämä meidän pienet kuusivuotiaat vie pitkin valtakuntaa.

Henkilöstö vähenee, ryhmät suurenevat ja ”iltapäivät ollaan missä tahansa”, Pakanen tuskailee. Hän toivoo, että kunnilta löytyisi viisautta välttää kerhotoimintaan siirtyminen, mutta ei usko siihen.

– Täällä on todella laidasta laitaan näitä sovelluksia, jos kunnille annetaan vapaat kädet, hän sanoo.

– Ja ne säästötavoitteet [hallitusohjelmassa] nousivat vuoteen 2020 mennessä koko ajan, niin sehän tarkoittaa sitä, että pikkuhiljaa kunnat ajetaan tähän kerhotoimintaa. Eihän ne säästöt muuten synny.

Esiopetuksessa on yli 40 000 lasta vuosittain. Uudistus edellyttäisi perusopetuslain ja päivähoitolain muuttamista.

OAJ:n asiantuntijat puhuvat tiedotteessa esiopetusikäisten päivähoidon purkamisesta, mitä he pitävät eriarvoistavana kehityksenä.

– Käykö nyt niin, että vain varakkailla vanhemmilla on mahdollisuus ostaa laadukasta varhaiskasvatusta lapsilleen? Vai onko peräti niin, että jomman kumman vanhemman – siis äidin – on jäätävä kotiin, kysyy OAJ:n tiedotteessa erityisasiantuntija Ritva Semi.

Uusi Suomi ei tavoittanut OAJ:n asiantuntijoita maanantai-iltana.

Aiheeseen liittyen oppositiosta nostettiin maanantaina esiin myös maksullisen peruskoulun uhkakuva.

– Hallitus tuo vaivihkaa maksut myös velvoittavaan opetukseen. Esiopetus säädettiin edellisen hallituksen toimesta velvoittavaksi ja nyt uusi hallitus aikoo mahdollistaa kunnille maksujen perimisen esiopetuksesta, kirjoittaa kevään vaaleissa eduskunnasta pudonnut SDP:n entinen sivistysvaliokuntavastaava Tuula Peltonen Puheenvuoron blogissaan.

– Tästä on vain pieni loikka maksulliseen peruskouluun. Voi voi... kärjistää Akavassakin vaikuttava Peltonen.