Perussuomalainen ajatuspaja Suomen Perusta on tehnyt tutkija Samuli Salmisen mukaan laajimman turvapaikanhakijoiden elinkaarikustannuksia käsittelevän tutkimuksen Euroopassa.

Siinä on tämän päivän tilastojen perusteella laskettu arvio, kuinka paljon Irakissa ja Somaliassa syntyneet, 20–24-vuotiaana Suomeen tulleet turvapaikanhakijat keskimäärin maksavat Suomelle koko elämänsä aikana. Tulokseen on laskettu verotulot töistä, julkiset menot kuten asumis- ja toimeentulotuki ja mahdolliset rikos- ja oikeudenkäyntikulut.

Tulokseen liittyy kuitenkin epävarmuustekijöitä sikäli, että tämän päivän tilanne ei välttämättä kerro näiden maahanmuuttajaryhmien työllistymistilanteesta esimerkiksi 30 vuoden kuluttua.

Lisäksi juuri nyt Suomessa on poikkeuksellisen suuri turvapaikanhakijoiden joukko, jotka odottavat joko oleskelulupaa tai maasta poistamista turhautuneena, mikä voi lisätä rikollisuutta. Tutkimus pohjautuu viranomaisrekistereistä kuten Tilastokeskuksesta ja THL:stä kerättyihin tietoihin vuosilta 1995–2011.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Varauksista huolimatta irakilaisten ja somalien elinkaarikustannukset ovat tutkimuksen mukaan karua luettavaa.

Yksi irakilainen maksaa Suomelle tutkimuksen ennusteen mukaan keskimäärin 690 000 euroa. Yksi somali maksaa 951 000 euroa elämänsä aikana. Lasten vaikutus mukaan luettuna elinkaarikustannukset ovat entistä suuremmat. Tätä on verrattu valtaväestön odotusarvoon, joka on tutkimuksessa nolla.

Hajonta on suurta. Tämä tarkoittaa, että joidenkin irakilaisten ja somalialaisten sekä heidän perheidensä vaikutus voi kääntyä tuloiksikin yhteiskunnalle. Vastaavasti yksittäisten perheiden kulut voivat nousta miljoonien eurojen kansantaloudellisiin tappioihin.

Kokonaisuuteen ja ennusteeseen vaikuttaa valtavasti, syrjäytyvätkö turvapaikanhakijoiden lapset vai työllistyvätkö he.

Perussuomalaisten mukaan tutkimuksen johtopäätös on se, ettei Suomen kannata ottaa turvapaikanhakijoita tai kiintiöpakolaisia lainkaan. Ei ainakaan Irakista tai Somaliasta, kun asiaa tarkastellaan julkisen talouden kannalta.

Tutkimuksessa on kuitenkin se varaus, että nykyinen turvapaikanhakijoiden ja oleskeluluvan saaneiden kulu- ja tulorakenne voisi muuttua tulevaisuudessa ja kääntää odotusarvot satojatuhansia euroja positiivisemmaksi. Tällä hetkellä sellaista ei kuitenkaan tutkijan mukaan ole nähtävissä.

Tutkimuksessa todetaan, että vastaanoton kustannukset muodostavat vain 4–6 prosenttia elinkaarikustannuksista eivätkä sinänsä vaikuta juurikaan Suomeen jäävän turvapaikanhakijan elinaikaisiin kansantaloudellisiin kustannuksiin.

Tutkimus julkaistiin maanantaina työmiehen tuumaustunnilla.