SälenNaton pääsihteerin Jens Stoltenbergin tuore lausunto ruotsalaislehdelle Dagens Nyheterille särähtää suomalaisten korvaan. Naton ulkopuolella ei ole mitään muuta maata, joka olisi lähempänä sotilasliittoa kuin Ruotsi, Stoltenberg sanoo.

Siis lähempänä kuin Suomi? Huoli Ruotsin aikeista liittyä Natoon meistä piittaamatta on ollut vilkkaasti esillä presidenttiehdokkaiden tenteissä.

Stoltenberg antoi haastattelun muutamaa päivää ennen kuin hän astuu ruotsalaiseliitin eteen turvallisuuspoliittisessa seminaarissa Sälenissä. Yleisön joukossa istuu Ruotsin kuningas, pääministeri, ulko- ja puolustusministerit, puolustusvoimien komentaja, oppositiojohtaja sekä lukuisa joukko kansanedustajia, virkamiehiä ja tutkijoita.

Stoltenbergin puhetta kuunnellaan tarkasti, koska Nato-kysymykseen liittyy Ruotsissa juuri nyt monenlaisia jännitteitä.

Ensi syksynä käytävissä valtiopäivävaaleissa ratkaistaan myös Ruotsin Nato-linjaus. Vallasta kisaavat nykyinen pääministeri, sosialidemokraattien puheenjohtaja Stefan Löfven ja haastaja, Ruotsin kokoomuksen puheenjohtaja Ulf Kristersson.

Oppositiojohtaja Kristersson haluaa Ruotsin Naton jäseneksi. Hänen johtamansa porvariblokin puolueet ovat kaikki siihen sitoutuneet, vaikka esimerkiksi keskustan sisällä on myös jäsenyyden vastustajia. Ruotsi on Naton jäsen kymmenessä vuodessa, Kristersson sanoi juuri ennen Säleniä lehtihaastattelussa.

Sälenissä seurataan myös sosialidemokraattien ykkösministerien perheriitaa Nato-suhteista. Sosialidemokraattien kanta Nato-suhteisiin ja jäsenyyteen on ratkaiseva, mutta se on tällä hetkellä ristiriitainen.

Löfvenin luottomies, puolustusministeri Peter Hultqvist on vienyt Ruotsia viime vuosina yhä lähemmäksi Natoa ja Yhdysvaltoja. Ruotsin Nato-kumppanuus on Suomen malliin saanut erilaisia vahvistuksia kuten isäntämaasopimuksen, tiivistyneitä sotaharjoituksia ja kahdenvälisiä sopimuksia Nato-maiden kanssa.

Samaan aikaan ulkoministeri Margot Wallström on ajanut YK:n ydinaseet kieltävän sopimuksen allekirjoittamista. Useat Nato-maat, erityisesti Yhdysvallat, varoittivat Ruotsia turvallisuuspoliittisten suhteiden vaarantumisesta.

Sopimus haudattiin kesällä yli vaalien tehtävään selvitykseen, mutta Wallströmiä ei sillä hiljennetty. Hän kehotti joulun alla radiohaastattelussa Natoa pidättäytymään lausunnoista, joilla uhkaillaan ja pelotellaan Ruotsia.

Todennäköisesti Naton pääsihteeri joutuu Sälenissä valitsemaan sanansa eri tavoin riippuen siitä kumman kanssa puhuu, puolustus- vai ulkoministerin.

Viimeisimmässä mielipidemittauksissa (DN/Ipsos) joulukuussa ruotsalaisten Nato-vastustus oli noussut 40 prosentista 44 prosenttiin. Nato-jäsenyyttä kannattaa 31 prosenttia ruotsalaisista. Kantaansa ilmoittamattomia on edelleen paljon, joten näistä prosenteista ei ole vankkaa tukea poliitikkojen päätöksentekoon.

Sälenin keskustelujen kannalta kiinnostavampaa on se, että kuusi kymmenestä ruotsalaisesta uskoo, että Nato tulee Ruotsin avuksi kriisitilanteessa, vaikkei Ruotsi ole Naton jäsen.