Museokortti lukuina Ensimmäisenä vuonna kortteja on myyty 60 000 – tavoite oli 20 000. Kuluvana vuonna kortilla tehdään varovaisen arvion mukaan 600 000 museokäyntiä. Tähän mennessä jokainen kävijä on käyttänyt korttiaan keskimäärin kymmenen kertaa. Museokortin käynnit vastaavat viidennestä kaikista maksavien asiakkaiden museovierailuista. Ensimmäisen vuoden aikana kortin tuottoja on tuloutettu museoille 2,2 miljoonaa euroa. Museokorttikohteita on runsaat 220. Seuraavana mukaan tulevat Helsingin luonnontieteellinen museo, Kaisaniemen ja Kumpulan kasvitieteelliset puutarhat sekä Heinolan museot. Museokortin käyttäjät antavat asteikolla 1–5 kortin arvosanaksi 4,83. Yli 90% käyttäjistä arvioi, että kynnys poiketa museoon on kortin myötä madaltunut, saman osuus vastaajista aikoo uusia korttinsa. Lähes 80% kortin käyttäjistä käyttää myös muita museon palveluita, kuten kauppaa tai kahvilaa.

Helsinkiläinen Pertti Messo tekee Kiasman kassalla keskiviikkoiltapäivänä kauppaa Museokortista. Vajaalla 60 eurolla pääsee vuoden ajan vapaasti yli 220 museoon ja kohteiden määrä kasvaa koko ajan. Kun eläkkeellä on aikaa piipahdella vaikka päivittäin, maksaa kortti vikkelästi itsensä takaisin.

– Voin käydä Kiasmassa, huomenna mennä Kansallismuseoon, Ateneumiin, tai HAMiin, eikä tarvitse koskaan miettiä, että raaskiiko mennä. Maksaa kerralla vuoden, niin siinä se on.

Puoliso Marja-Liisa Fors-Messo hankki oman korttinsa jo lokakuussa, mutta on päässyt vauhtiin vasta hiljattain.

– Nyt olen oikein kunnolla sisäistänyt tämän, että voin käydä samassa museossa moneen kertaan, katsoa näyttelyä rauhassa ja tulla sitten uudelleen. Tämä on hyvin kätevä!

Samaa tyytyväistä hyrinää huokuu liki 7 000 vastaajan asiakastyytyväisyystutkimus. Kouluarvosana huitelee kiitettävässä. Korttilaiset ovat lisänneet museokäyntejään, uskaltautuneet uusiin kohteisiin ja omaksuneet matalan kynnyksen piipahtelukulttuurin.

Avoimissa vastauksissa korttia kiitellään parhaaksi keksinnöksi sitten kirjastolaitoksen.

Museokorttiasiakkaat käyttävät rahaa oheispalveluihin muita enemmän. Anne Niskanen / Yle

Kortti lisää vipinää myös museokaupoissa

Vielä ei ole käytettävissä kokonaisen vuoden vertailutietoja siitä, miten Museokortti on lisännyt kävijämääriä. Se kuitenkin tiedetään, että museoissa maksavien asiakkaiden osuus on noussut ensimmäistä kertaa 2010-luvulla. Tämän uskotaan johtuvan juuri Museokortista.

Museoille on tuloutettu jo 2,2 miljoonaa euroa Museokortin tuottoja. Ne jyvitetään kävijämäärän perusteella, joskin osa käytetään museoiden yhteismarkkinointiin ja korttisysteemin ylläpitoon.

Tyytyväisyyttä on kyselty myös museoilta. Puolet kyselyyn vastanneista arvelee, että ovi käy entistä tiuhempaan kortin ansiosta. Lähes puolet museoista katsoo, että koko alan näkyvyys on kohentunut ja kolmannes laskee myyntitulojen kasvaneen kortin myötä.

Tuntuma on oikea, myötäilee Museoliiton pääsihteeri Kimmo Levä. Museokorttilaiset käyttävät muita kävijöitä hövelimmin rahaa museokaupoissa ja kahviloissa, ja tulevat yleensä näyttelyyn lipun ostavan kaverin kanssa.

Jos nykytahti jatkuu, tuovat korttilaiset ystävineen lisälipputuloja 5,5 miljoonaa euroa ja käyttävät oheispalveluihin 2,8 miljoonaa. Vaikka osa heistä tulisi museoon muutenkin, on jo nyt selvää, että kassa kilisee museoissa entistä paremmin. Tarpeen se onkin.

– Julkinen rahoitus ei ole vuosiin kasvanut, joten kaikki se, mitä pystytään muulla lailla keräämään rahaa, on museoille merkityksellistä. Pääsymaksutuloilla on suurempi merkitys museoille kuin menneinä vuosina.

Kortti kännykkään, klubi-iltoja ja maakuntamatkoja

Museokortin kehitysjohtaja Seppo Honkanen julistaa Suomen Museokortin maailman kolmen parhaan joukkoon. Enempää niitä ei olekaan. Vastaava systeemi on käytössä vain Sveitsissä ja Hollannissa, josta Suomen korttiin haettiin mallia.

Suomalainen Museokortti kuitenkin erottuu muista kattavuudellaan ja teknisellä ylivertaisuudellaan, painottaa Honkanen. Sitä myös jalostetaan koko ajan.

Asiakassivulla voi nähdä kaikki kohteet, joissa on käynyt ja tehdä kortista kestotilauksen. Seuraavaksi luvassa on älypuhelinsovellus, jolla voi esimerkiksi etsiä lähellä olevia korttikohteita.

Kehitteillä on myös palautejärjestelmä, jota pitkin voi laittaa terveisiä museoille ja erityisesti bisnesasiakkaita houkutteleva mahdollisuus kortin personointiin, maalailee Honkanen.

– Jos yritys antaa liikelahjaksi Museokortin, joka on varustettu yrityksen logolla, se pääsee lahjansaajan lompakkoon seuraavaksi vuodeksi.

Iso osa tulevaisuudennäkymistä on myös yhteisöllisyydellä. Jo nyt museokorttilaisille on järjestetty klubi-iltoja ja maakuntamuseomatkoja. Sisävesiristeilyä puuhataan seuraavaksi.

Yhä useammalla Kiasman kävijälläkin on Museokortti. Yle

Tuleeko Museokortista kulttuuriviennin hittituote?

Jos kyseessä on suorastaan nerokas keksintö, niin miksi se on keksitty vasta nyt?

– Kaikki hyvät keksinnöt ovat sellaisia, että ne tuntuvat täysin ilmeisiltä sen jälkeen, kun ne on keksitty, leukailee kehityspäällikkö Seppo Honkanen.

Jos Suomen kortti on niin ylivertainen, niin saadaanko malli myytyä maailmalle? Kiinnostusta on ainakin Pohjoismaissa. Museoliiton arvio on, että yksityinen bisnes ei markkinoilla mellasta, sillä siltä puuttuvat kontaktit, joita kattojärjestöiltä löytyy. Pelikentällä on siis tilaa.

Onko käsissä seuraava kulttuuriviennin lippulaiva?

– Tähän me tähtäämme tietenkin, täällä meillä Museokortti on rakennettu. Kun me saamme kieliversiot valmiiksi – tänä vuonna käyttöön tulee englanninkielinen versio – niin tottakai tarjoamme tätä myös muualle, sanoo Honkanen.

Paljonko Museokortin globaalilla tuotteistamisella voisi tienata? Kenen taskuun voitot valuvat?

– Sitä on mahdoton vielä sanoa, mutta jos joku tällä tienaa, niin suomalaiset museot. Koko liikevaihto palautetaan Suomen museoille.