Ylimmän syyttäjän oikeudenkäynnissä pohditaan nyt sitä, mitä on tahallisuus.

© Heikki Saukkomaa / Lehtikuva ja Deep Lead Oy

Matti Nissinen kehuu Deep Leadin valmennusta yrityksen verkkosivuilla. © Heikki Saukkomaa / Lehtikuva ja Deep Lead Oy

Apulaisoikeuskansleri Kimmo Hakonen on tuhonnut valtakunnansyyttäjä Matti Nissistä vastaan ajamansa syytteen tahallisesta virkarikoksesta, katsoo prosessioikeuden emeritusprofessori Jyrki Virolainen blogikirjoituksessaan.

Suomen Kuvalehti kertoi torstaina 19. lokakuuta, että Hakonen on luopunut Nissisen alaisten kuulemisesta todistajina oikeuden käsittelyssä.

Nissisen alaiset – muun muassa apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske sekä valtionsyyttäjät Christer Lundström ja Jukka Rappe – olivat poliisikuulusteluissa kertoneet moneen kertaan ottaneensa esiin Nissisen esteellisyyden, kun virastossa oli ostettu koulutusta Nissisen veljen yritykseltä ilman kilpailutusta.

Nissinen on myöntänyt esteellisyytensä ja myös syyllisyytensä tuottamukselliseen – eli huolimattomuudesta tehtyyn – virkarikokseen. Tahallisena hän ei tekoaan pidä.

Nissisen puolustus myöntää lisäksi ainakin Jorma Kalskeen kanssa vuonna 2010 käydyt keskustelut, mutta kiistää Nissisen syyllistyneen tahalliseen tekoon, vaikka koulutuksia ostettiin Nissisen veljen firmalta syyttäjän mukaan tähän vuoteen saakka.

Nissisen puolustuksen mukaan Nissinen ei kuitenkaan tekojen aikaan hahmottanut esteellisyyttään niin selvästi kuin nyt jälkikäteen. Jutun syyttäjänä toimiva apulaisoikeuskansleri syyttää Nissistä kuitenkin ensisijaisesti tahallisesta teosta.

Tämän syytteen Hakonen on nyt emeritusprofessori Jyrki Virolaisen mukaan itse kaatamassa.

Virolainen muistuttaa blogissaan, että korkein oikeus tekee ratkaisunsa pelkästään pääkäsittelyssä esitetyn todistelun varassa. Näin ollen alaisten kuulustelukertomuksia ei huomioida. Heidät olisi pitänyt kutsua todistajiksi. Nyt kysymystä tahallisuudesta arvioidaan vain Nissisen kertoman perusteella.

”On siten johdonmukaista lähteä siitä, että kun syyttäjä on luopunut kymmenen todistajan, joita voidaan perustellusti kutsua avaintodistajiksi, kuulemisesta pääkäsittelyssä, hänen näyttönsä perustuu yksinomaan Matti Nissisen omaan kertomukseen ja asiassa esitettäviin kirjallisiin todisteisiin.

Kun Matti Nissinen tulee epäilemättä 15.11. kertomaan, että hänen toimintansa perustui ajattelemattomuuteen ja harkitsemattomuuteen, KKO ei voi tuomita häntä tahallisesta virkarikoksesta”, Virolainen kirjoittaa.

Suomen Kuvalehden haastattelemat muut professorit eivät ole näkemyksissään yhtä jyrkkiä.

Itä-Suomen yliopiston professori Matti Tolvanen on lähes päinvastaista mieltä. Hänen mielestään oikeus voi ratkaista kysymyksen tahallisuudesta Nissisenkin kertoman perusteella, koska Nissinen on itsekin myöntänyt käyneensä keskusteluja esteellisyydestään kesken epäiltyjen virkarikosten tekemisen.

”En katso Kalskeen ynnä muiden kuulemisella olevan enää merkitystä asiassa. Laki suorastaan kieltää todistelun seikasta, joka ei ole riitainen. Tahallisuuden arviointi on tapauksessa oikeuskysymys, ei näyttökysymys”, sanoo Tolvanen.

Tolvanen katsoo, että Nissisen tapauksessa esteellisyys on niin ilmiselvä, että voidaan kysyä, onko uskottavaa, ettei Nissinen asemassaan ja koulutuksellaan ymmärtäisi esteellisyyttään.

”Hänen ainut pelastuksensa on, jos hän saa tuomioistuimen vakuuttuneeksi siitä, että hän ei ole osannut soveltaa lakia oikein niihin tosiseikkoihin”, Tolvanen sanoo.

Rikossyyte käsitellään suoraan korkeimmassa oikeudessa, joten muutosta ei voi hakea.

Apulaisoikeuskansleri Hakosen ilmoitus luopua todistajista löytyy 15.11. pidettävän oikeudenkäynnin kirjallisesta valmisteluaineistosta.

”Tulkitsen vastaajan korkeimmalle oikeudelle 6.10.2017 antamaa vastausta niin, että vastaaja myöntää osallistuneensa esteellisenä kaikkien syytteessä tarkoitettujen hankinta-asioiden käsittelyyn. Jos näin on, luovun haastehakemuksessa nimettyjen todistajien kuulemisesta”, Hakonen kirjoittaa.

Tässä Tolvasen ja Virolaisen päättelyt siis menevät ristiin.

Virolainen näyttää uskovan, että Nissisen todistuksen perusteella häntä ei voi tuomita tahallisesta virkarikoksesta. Tolvanen puolestaan katsoo, että Nissisenkin myöntämät tosiseikat riittävät asian arvioimiseen.

Valtakunnansyyttäjän rikossyyte käsitellään suoraan korkeimmassa oikeudessa. Tämä tarkoittaa sitä, että tuomioon ei voi normaaliin tapaan hakea muutosta ylemmästä oikeusasteesta. Tuomio pitäisi siis saada kerralla oikein.

”Oikeudenkäyntiaineistoa eli sitä aineistoa minkä perusteella tuomioistuin voi arvioida, onko syyte tullut toteennäytettyä vai ei, on ainoastaan oikeudenkäynnin pääkäsittelyssä esitetty aineisto”, muistuttaa rikosprosessioikeuden professori Mikko Vuorenpää.

Vuorenpää ei halua ”pitkällä kepilläkään koskea” kysymykseen siitä, toimiko Hakonen oikein luopuessaan todistajista, jotka ovat kertoneet ilmaisseensa Nissiselle huolensa koulutushankinnoista.

Ilmeisesti pitkälti juuri näiden alaisten kertomusten perusteella poliisitutkinnassa epäilty rikosnimike koveni tuottamuksellisesta tahalliseen virkarikokseen.

Sekä Tolvanen että Vuorenpää muistuttavat kuitenkin, että syyttäjä voi hyvin kutsua todistajia vaikka käsittelyn aikana, mikäli Nissinen esimerkiksi kertoisi asioista eri tavalla kuin tähän asti.

Rikosoikeuden professori Jussi Tapani sanoo ensin ihmetelleensä Hakosen ratkaisua, mutta ymmärtävänsä sen perustelun.

Hänkään ei Vuorenpään tavoin halua ottaa suoraan kantaa siihen, vaikuttaako Hakosen todistajista luopuminen siihen, että Nissisen syyte tahallisesta teosta kaatuu. Hän katsoo kuitenkin, ettei Hakosen alunperin nimeämien todistajien kuuleminen pahaakaan tekisi.

”Tämä tahallisuusarviointi on erittäin vaikeaa ja ajattelisin olevan toivottavaa, että silloin se tehdään mahdollisimman laajan ja monipuolisen aineiston pohjalta”, hän sanoo.

Vuorenpää muistuttaa myös siitä, että kun asia käsitellään vain kerran korkeimmassa oikeudessa, olisi Nissisenkin etu, ettei jälkipuheille jäisi sijaa.

Näin voisi hänen mukaansa tapahtua, jos oikeuden ratkaisu jättäisi tilaa tulkinnalle, että syytteen tueksi esitetty näyttö ei ole ollut riittävää.

”Jos tuomio tulee tuottamuksellisesta teosta ja vaikka korkein oikeus katsoisi, että on ihan riidatonta, että alaiset ovat Nissisen esteellisyydestä huomauttaneet, niin tähän jää tämä, että oli luovuttu todistajista.

Arvaa huviksesi, saadaanko sen jälkeen lehdissä ihmisille selitettyä, että kyse oli oikeuskysymyksen tulkinnasta, eikä todistelun puutteesta”, sanoo Vuorenpää.

Apulaisoikeuskansleri Kimmo Hakonen ja emeritusprofessori Jyrki Virolainen kieltäytyivät SK:n haastattelusta.

Viisi faktaa valtakunnansyyttäjän oikeusjutusta