Tampereen kaduilla pöllyää nyt pahasti – Tutkija: pienhiukkaset aiheuttavat Suomessa kymmeniä ennenaikaisia kuolemia vuodessa

Aamulehti Tampereen Epilän ilmanlaadun mittausasemalla mitattiin tiistaina vuoden ensimmäiset vuorokausiraja-arvot ylittävät hiukkaspitoisuudet. Hiukkasten raja-arvo vuorokaudessa on 50 mikrogrammaa kuutiometrille ilmaa. Epilässä arvoksi mitattiin 75. Vaikeaa alkaa olla myös siitepölyallergikoilla, kun lepän ja pähkinäpensaan siitepölyä on jo kaukokulkeutunut Suomeen Länsi-Euroopasta. – Lisäksi nyt alkaa olla sitä pahinta katupölykautta, toteaa Tampereen ympäristötarkastaja Veera Intihar . Katupölystä oireita monelle Katupölystä oirehtii moni ja perusterve aikuinenkin voi saada siitä erilaisia ärsytys- ja hengitysoireita, kuten silmien kutinaa, nuhaa ja yskää. Erityisen alttiita oireille ovat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkijan Taina Siposen mukaan lapset, iäkkäät ja hengitys- ja sydäntauteja sairastavat. – Lisäksi noin kymmenen prosenttia ulkoilmassa leijuvasta katupölystä koostuu pienhiukkasiasta. Näiden on arvioitu aiheuttavan Suomessa 50–60 ennenaikaista kuolemantapausta vuodessa. Katupöly on suurimmaksi osaksi hienoksi jauhautunutta asfalttia ja hiekkaa. Sekaan voi sekoittua myös autojen osista irronneita metalli- ja kumihiukkasia, kasvijäänteitä ja siitepölyä. Joukkoliikenne voisi parantaa ilmanlaatua Tampereella ilmanlaatua tarkkaillaan neljällä mittausasemalla Epilässä, linja-autoasemalla, Kalevassa ja Pirkankadulla. Näistä Epilä on torstaihin mennessä ollut ainoa asema, jolla hiukkasten raja-arvot ovat ylittyneet. Tilannetta seurataan tiiviisti. Esimerkiksi Pirkankadulla pienessä huoneessa ruksuttavat hiukkasanalysaattorit mittaavat pitoisuuksia jatkuvasti. – Kerran tunnissa tiedonkeruukone kerää asemilta datan talteen ja välittää tiedon valtakunnalliseen ilmanlaatuportaaliin, kertoo Intihar. Korkeille hiukkaspitoisuuksille Intihar nimeää kaksi päätekijää. Toinen on pölisevä hiekoitushiekka ja toinen asfaltin pintaa jauhavat nastarenkaat. – Turvallisuus edellä tietenkin mennään, mutta omaa ajoa ajatellen voi miettiä, voisiko nastarenkaat jo vaihtaa. Toinen keino vaikuttaa ilmanlaatuun olisi suosia joukkoliikennettä. Mitä vähemmän keskustassa liikkuu autoja, sitä parempi ilmanlaadulle. Hiekoitussepelin siivoustyöt jo aloitettu Katupölyn määrään vaikuttaa paljon myös se, miten hiekoitushiekkaa poistetaan kaduilta. Siksi THL:n Taina Siponen toivoo, että kaupungit varaisivat poistoon riittävästi koneita ja tekijöitä. – Sekin auttaa, että hiekoitushiekkana käytettäisiin pestyä, karheaa sepeliä. Aivan akuuteissa tilanteissa pölyämistä voidaan vielä ehkäistä ruiskuttamalla kaduille suolaliuosta, joka sitoo pölyä. Tampereella hiekoitushiekan poistaminen aloitettiin maaliskuun puolivälissä ja se pyritään tekemään pölyttömästi, kertoo kunnossapitopalveluiden yksikön päällikkö Reijo Lahtinen . – Kaikissa harjalaitteissamme pitäisi olla kastelujärjestelmä eli hiekka kastellaan tai sumutetaan ennen siivousta. Ensimmäisenä siivoustyöt on aloitettu pahiten pölisevillä pääväylillä. Kun kaikki ryhmät pääsevät säiden salliessa hiekan poistoon, liikenteessä on noin 80 puhdistuskonetta. Tavoitteena on Lahtisen mukaan se, että kadut olisi saatu puhtaaksi vappuun mennessä.