Päättäjät kannattavat hakua Euroopan kulttuuripääkaupungiksi – Mikä olisi Tampereen vetonaula?

Lähes kaikki valtuustoryhmien puheenjohtajat kannattivat Tampereen hakemusta kulttuuripääkaupungiksi Aamulehden kyselyssä. Lauri Lylyn pormestariohjelmassa on mukana selvitys Tampereen hakemuksesta Euroopan vuoden 2026 kulttuuripääkaupungiksi. Aamulehti kysyi valtuustoryhmien puheenjohtajilta, tuleeko Tampereen hakea vuoden 2026 kulttuuripääkaupungiksi vai tukea Mänttä-Vilppulan tavoitetta tulla valituksi. Mänttä-Vilppula on jo kertonut hakevansa samaa asemaa vuonna 2026. Mukana suunnittelujoukoissa ovat kaupungin lisäksi Serlachius-museot ja musiikkijuhlat. Vetoapua matkailuun Vihreiden Jaakko Stenhäll kannatti Tampereen hakemusta. Stenhällin mielestä hanke tukisi kaupungin kulttuurielämää. Samalla matkailuelinkeino saisi hankkeesta pitkäaikaista vetoapua. Yhteistyötä Mänttä-Vilppulan kanssa pitäisi Stenhällin mielestä samalla jatkaa. Myös vasemmistoliiton Mikko Aaltonen ja keskustan Jouni Ovaska vastasivat, että hakemus tulee tehdä. Aaltosen mielestä Tampereella on nyt hyvät edellytykset hakea kulttuuripääkaupungiksi. Tampere oli yksi suomalaisista hakijoista vuonna 2011, mutta voiton vei silloin Turku. Hakemusta kannatti myös perussuomalaisten Lassi Kaleva . Kulut laskettava Hakemusta kannattivat myös Tapun varapuheenjohtaja Yrjö Schafeitel , kokoomuksen, rkp:n ja kd:n Ilkka Sasi ja sdp:n Atanas Aleksovski . Kaikki halusivat selvittää ensin hankkeen kustannukset. Oksasen mielestä kulttuuripääkaupunkivuosi toisi Tampereelle kansainvälistä näkyvyyttä ja pöhinää. Mukana tulee positiivisia imagovaikutuksia kaupungille. Ei hakemusta Ainoa valtuustoryhmän puheenjohtaja, joka kyselyssä halusi tukea Mänttä-Vilppulaa, oli vatan Aarne Raevaara . Hänen mielestään Tampereen kannattaisi hakea nimenomaan Euroopan Innovaatiopääkaupungiksi. Innovaatiopääkaupungin mukana tuleva miljoona on Raevaaran mukaan tuloa. Mänttä-Vilppula kulttuuripääkaupunkina taas lisäisi Pirkanmaan ja Tampereen vetovoimaa. "Vielä on hyvin aikaa" Hakemus kulttuuripääkaupungiksi pitää jättää pormestari Lauri Lylyn mukaan vuonna 2020. –Suunnittelulle ja päätöksille on vielä hyvin aikaa. Menestyneet kaupungit ovat käynnistäneet prosessin kahdesta kolmeen vuotta ennen hakua. Lyly kertoo, että pormestariohjelman mukaisesti perusselvitystyö hausta kulttuuripääkaupungiksi on käynnissä. Oman kulttuuriohjelman valmistelu maksaisi noin 300 000–500 000 euroa vuodessa. Kulttuuripääkaupungit valitaan kulttuuriohjelman perusteella. Tampereen pitää löytää oma teemansa hakemukseen. –Koko kaupungin yhteinen uusi näkökulma on tärkeä runko, jonka varaan voimme rakentaa pidemmällä tähtäimellä, sanoo Lyly. Teatterikesä ja alueen kaikkien kesäteattereiden työ on Lylyn mielestä yksi Tampereen ehdottomia vahvuuksia. Kaupungin teatterifestivaali on yksi Euroopan merkittävimmistä ja toimii näyteikkunana suomalaisen ja kansainvälisen teatterin parhaimmistoon. "Vahvistaa elinvoimaa" Kulttuuripääkaupungiksi hakeminen antaa Lylyn mielestä mahdollisuuden kaupungin monipuoliseen kehittämiseen. Jo vuoden 2011 hakemus yhdisti kulttuuriväkeä. Hausta syntyi esimerkiksi 37 tapahtuman Pirkanmaan festivaalit Pirfest ry. –Toteutuessaan status näkyy monin tavoin ja tuo kaupunkiin paljon vierailijoita, mutta vaikutukset ovat pitkäkestoisempia. Parhaimmillaan Euroopan kulttuuripääkaupunkivuosi luo Lylyn mukaan fyysisiä, aluetaloudellisia ja sosiaalisia rakenteita, jotka vahvistavat kaupungin elinvoimaa pitkälle tulevaisuuteen. Lyly arvioi, että Tampere ja Mänttä-Vilppula voivat tehdä hakuprosessissa yhteistyötä. Hankkeissa on toivottavasti mukana koko Pirkanmaa. –Molemmat hankkeet etenevät omassa aikataulussaan. Perusvalmistelu on tässä vaiheessa käynnissä. Jo hakuprosessi ja valmistelu poikivat uuden tekemisen meininkiä ja aktiivisuutta. Tanskan Århus ja Kyproksen Pafos ovat Euroopan kulttuuripääkaupunkeja vuonna 2017. Molempien kaupunkien ohjelmissa esitellään kaupunkien kulttuuria ja tarkastellaan Euroopan tämänhetkisiä sosioekonomisia ongelmia eri taidemuotojen avulla. Århusin teema on uudet ajattelutavat. Kaupungissa nähdään tänä vuonna esimerkiksi katoilla esitettävä viikinkiperformanssi, eri puolille kaupunkia ja rannikkoa levittäytyvä taidenäyttely ja kansainvälinen lastenkirjallisuuden festivaali. Århusin kulttuuriohjelmassa lapset asetetaan etusijalle. Århusiin kokoontuu satoja lapsia luomaan tulevaisuuden maata tapahtumasarjassa nimeltä Land of Wishes. Pafosin teemana on maanosien ja kulttuurien saattaminen yhteen. Pafos ammentaa monikulttuurisuudestaan ja maantieteellisestä läheisyydestään Lähi-itään ja Pohjois-Afrikkaan. Pafos esittäytyy valtavana ulkoilmanäyttämönä, jolla ikivanhat kulttuuriperinteet ja nykyaikaiset tavat luoda, ajatella ja elää kohtaavat toisensa. Vuonna 2016 Euroopan kulttuuripääkaupunkeja olivat Puolan Wroclaw ja Espanjan San Sebastian. Århusin ja Pafosin jälkeen kulttuuripääkaupunkeja ovat Maltan Valletta ja Hollannin Leeuwarden vuonna 2018, Bulgarian Plovdiv ja Italian Matera vuonna 2019 sekä Kroatian Rijeka ja Irlannin Galway vuonna 2020. Vuoden 2021 Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi on suositettu Romanian Timisoaraa, Kreikan Elefsinaa ja Serbian Novi Sadia. Virallinen nimeäminen tapahtuu myöhemmin. Euroopan kulttuuripääkaupunki -aloitteen käynnisti Kreikan kulttuuriministeri, näyttelijä Melina Mercouri vuonna 1985. Kulttuuripääkaupungit valitaan kulttuuriohjelman perusteella. Ohjelmalla on oltava eurooppalainen ulottuvuus, sen on saatava kaupungin asukkaat mukaan osallistumaan ohjelmaan ja sen on sovittava yhteen kaupungin kehittämistavoitteiden kanssa. Lähde: Euroopan komission Suomen edustusto