TallinnaVirossa pidetään parlamenttivaalit 3. maaliskuuta. Äärioikeistolaista EKRE-puoluetta odottaa niissä ennusteiden mukaan historiallisen suuri äänisaalis.

Edellisissä parlamenttivaaleissa vuonna 2015 puolue sai 8,1 prosenttia äänistä ja nousi ensimmäistä kertaa parlamenttiin eli Riigikoguun. Tuoreimmat mielipidemittaukset ennustavat puolueelle tulevissa vaaleissa jopa 17 prosentin kannatusta.

Tällainen vaalivoitto tekisi EKREstä Viron parlamentin kolmanneksi suurimman puolueen keskustapuolueen ja reformipuolueen jälkeen. Jäsenmäärässä mitattuna puolue on jo maan kolmanneksi suurin.

– Mikään puolue Virossa ei ole koskaan onnistunut kasvattamaan kannatustaan yhtä paljon yhtä nopeasti, sanoo politiikan tutkija Tõnis Saarts Tallinnan yliopistosta.

Hänen mukaansa vuonna 2012 perustetun EKREn menestys on poikkeuksellinen jopa koko Euroopan mittakaavassa.

– Uusia oikeistopopulistipuolueita on syntynyt viime vuosina eri puolilla Eurooppaa, mutta harva niistä on noussut tällä vauhdilla maansa suurimpien puolueiden joukkoon.

"EKRE muokkaa Viron keskustelukulttuuria ja asenneilmapiiriä", sanoo Tallinnan yliopiston apulaisprofessori Tõnis Saarts. Silja Massa / Yle

Puolue perusti osaston Suomeen

EKRE kampanjoi parhaillaan aktiivisesti paitsi Virossa myös Suomessa. Se on nimittäin ainoa Viron puolueista, joka on perustanut Suomeen oman osaston, Ekre Soome Osakondin.

Suomen-osaston perustaminen saattaa olla fiksu veto, sillä Suomessa asuu ja työskentelee eri arvioiden mukaan joko pysyvästi tai väliaikaisesti jopa satatuhatta virolaista.

EKREn Suomen-osasto päivittää aktiivisesti Facebook-sivuaan linkkaamalla sinne esimerkiksi puolueen oman, isänmaallisen Uued Uudised (siirryt toiseen palveluun) -uutissivuston artikkeleita.

Postaukset liittyvät enimmäkseen Viron politiikkaan, mutta myös Suomen media on edustettuna. Viime sunnuntaina Facebook-sivulle esimerkiksi linkattiin kuva Iltalehden vuoden 2017 lööpistä, jonka mukaan perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho on suomalaisten 18–49-vuotiaiden pääministerisuosikki.

Kuvan jakoteksti kuului vapaasti käännettynä: "Hurraa! Siskomme ja veljemme ovat menossa oikeaan suuntaan. Auttakaa heitä! Tukekaa heitä!"

Tulevana sunnuntaina EKREn Suomen-osasto pitää Helsingissä oman vaalipäivän, jossa suomenvirolaiset voivat äänestää ennakkoon ja samalla Facebookin tapahtumakuvauksen mukaan "auttaa aidosti isänmaallinen puolue valtaan".

Viron vaaliviikonloppuna puolue aikoo kampanjoida ja vastailla ihmisten kysymyksiin Helsingin Länsiterminaalissa.

Olipa syynä EKREn aktiivinen kampanjointi Suomessa tai ei, suomenvirolaisten kiinnostus puoluetta kohtaan on Eesti Päevaleht-sanomalehden mukaan viime aikoina viisinkertaistunut (siirryt toiseen palveluun).

Arvio perustuu EKREn Helsingissä järjestämien poliittisten tilaisuuksien osallistujamääriin. Kesällä EKREn pitämään keskustelutilaisuuteen Helsingissä osallistui vain kymmenen henkilöä. Joulukuussa vastaavan tilaisuuden osallistujamäärä oli yli viisikymmentä.

Mart Helme on EKREn puoluejohtaja. Puolueen johtohahmoihin kuuluu myös Mart Helmen poika Martin Helme. Siim Lovi / ERR

Populismilla kansan suosioon

Millainen Suomessa saakka vaikuttava virolaispuolue sitten oikein on?

Politiikantutkija Tõnis Saartsin mukaan EKRE ratsastaa monien muiden Euroopan oikeistopopulistipuolueiden tavoin maahanmuuttovastaisuudella, eurokriittisyydellä sekä perinteisillä perhearvoilla.

Itä-Euroopan maiden populistipuolueille ominaiseen tapaan yksi puolueen aatteista on myös Venäjä-vastaisuus.

EKRE perustettiin vuonna 2012 vanhan agraaripuolueen, Viron Kansanliiton, pohjalle. Perustamisajankohta oli Tõnis Saartsin mukaan otollinen.

– Vuonna 2007 alkanut talouskriisi oli nostanut konservatiiviset ja nationalistiset arvot pinnalle Virossa samoin kuin muuallakin maailmassa. Samaan aikaan tapahtunut sosiaalisen median läpimurto sai nämä aatteet leviämään nopeasti maasta toiseen, Saarts sanoo.

Puolueen suosiota lisäsi Saartsin mukaan virolaisten pettymys EU:hun.

– Virossa vallitsee tunne, ettei maata vieläkään pidetä täysivaltaisena Euroopan Unionin jäsenenä. Viro on ponnistellut täyttääkseen EU:n vaatimukset, mutta monista ihmisistä tuntuu, että vaatimuksia tulee jatkuvasti vain lisää ja lisää, Saarts sanoo.

Vuoden 2015 pakolaiskriisi lisäsi EKREn suosiota räjähdysmäisesti. Tuolloin puolue otti myös näkyvästi kantaa Suomen pakolaispolitiikkaan.

– Pakolaistulva romahduttaa suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan, puolueen keulahahmoihin kuuluva Martin Helme totesi tuolloin Tallinna24-lehden haastattelussa. (siirryt toiseen palveluun)

Helme ja muut EKREn poliitikot ovat maalailleet uhkakuvia Viroon saapuvista pakolaisvirroista ja varoittaneet, ettei Viron pidä tehdä pakolaispolitiikassa Suomen ja Ruotsin tekemiä virheitä.

Varoittelu tuntuu ylimitoitetulta, sillä Viro on ottanut vastaan vuoden 2015 jälkeen vain 206 kiintiöpakolaista, joista melkein puolet on jo muuttanut pois maasta.

Kahdenkymmenen viime vuoden aikana Viro on vastaanottanut kaikkiaan vain viitisensataa pakolaista.

EKRE tunnetaan myös avoimen rasistisista kommenteistaan. Martin Helmen lausahdus "Kui on must, näita ust" eli "Näytä mustalle ovea" nousi puolueen iskulauseeksi.

– Tuo tai muut puolueen jäsenten rasistiset kommentit eivät ole herättäneet Virossa juuri minkäänlaista julkista vastareaktiota. Poliitikkojen urat ovat saaneet jatkua, Tõnis Saarts sanoo.

– En usko, että yhtä avoimella rasismilla olisi mahdollista pärjätä politiikassa Länsi-Euroopassa, esimerkiksi Suomessa.

EKRE muokkaa poliittista puhetta

Viron parlamenttivaalien voittajaksi ennustetaan keskustapuoluetta, joka on tällä hetkellä Viron pääministeripuolue. Keskustapuolueen kannatus on kyselytutkimusten mukaan noin 33 prosenttia. Maan toiseksi suurimman puolueen eli reformipuolueen kannatus puolestaan on noin 25 prosenttia.

Tõnis Saarts ei usko EKREn koskaan kasvavan maan suurimmaksi puolueeksi.

Puolueen olemassaolo on hänen mukaansa kuitenkin jo muuttanut maan poliittista kenttää.

– EKRE taivuttaa politiikan perinteisiä sääntöjä normalisoimalla rasistista ja kärjistävää puhetta. Muut puolueet kokevat, että pystyäkseen kilpailemaan äänestäjistä EKREn kanssa niiden täytyy käyttää yhtä teräviä ilmauksia ja yhtä mustavalkoisia yleistyksiä.

Tällainen politiikan ja demokratian hiljainen muutos on Saartsin mielestä huolestuttavaa.

– En usko, että Virolle käy kuten Unkarille, jossa oikeistopopulistit ovat ottaneet vallan. Mutta on mahdollista, että maan yleinen keskustelu- ja asenneilmapiiri muuttuu entistä kovemmaksi.

Viron parlamenttivaalit järjestetään 3. maaliskuuta.

Helsingissä järjestetään tänään 12.2. Kello 17–19 keskustelu Viron vaaleista. Tapahtumassa ovat puhumassa kaikkien Viron suurimpien puolueiden edustajat. Tapahtuma tulkataan suomeksi ja sitä voi seurata suorana Tuglas-seuran verkkosivuilta. (siirryt toiseen palveluun)

Lue myös:

Virossa YK:n siirtolaisuussopimus oli kaataa hallituksen – Maahanmuutosta tulee vaaliteema kevään parlamenttivaaleihin

Viron maalisvaaleissa punnitaan myös korkea alkoholivero – toinen pääpuolue jäädyttäisi korotukset, toinen laskisi veroa