Tuntematon sotilas -tv-sarja on ollut tämän talven tapaus, joka on kerännyt Ylellä miljoonayleisön. Aku Louhimiehen ohjaamassa versiossa Eero Aho esittää Antti Rokkaa, mutta tiedätkö, kuka oli oikeassa elämässä Rokan esikuva?

Tuntemattoman sotilaan hahmoista alikersantti Antero Rokka lienee mieleenpainuvin. Ylivertainen taistelija, kumartelematon oman tiensä kulkija, joka ei pelkää vihollista eikä sotaherroja.

Rokan kiehtovuutta korostaa se, että romaanin hahmoista juuri hän on lähimpänä todellisuuden esikuvaansa, oikeaa ihmistä. Tosin romaanin ilmestymisen aikoihin 1954 tätä ei tiedetty. Se ei estänyt Rokan esikuvan arvuuttelun alkamista. Kirjan sankarille haluttiin löytää kasvot todellisuudesta.

Valtakunnan ykkössotilaan viittaa ehdittiin muutaman kiihkeän kuukauden aikana sovittaa useammallekin miehelle. Jalkaväkirykmentti 8:n 1. konekiväärikomppaniassa oli palvellut heimosotilas, virolainen niikaima Antti Rokka, mutta hän ei monestakaan syystä puolesta sopinut romaanihahmon esikuvaksi. Kymenlaaksosta löytyi jo melkein varma Rokka, kunnes Väinö Linna itse keväällä 1955 päätti ilmoittaa Rokan esikuvan: hän oli JR 8:n ensimmäisessä konekiväärikomppaniassa palvellut sakkolalainen pienviljelijä Viljam Pylkäs.

Viljam Pylkäs oli Antero Rokan esikuva.­

Linna kirjoitti kirjan julkaisemista seuraavana keväänä Punkalaitumella asuvalle Pylkäkselle ja kertoi tämän osuudesta.

Sillä Sinä olet Rokan esikuva. Kuten olet huomannut, olen minä muunnellut tapahtumia, sijoittanut niitä toiseen aikajärjestykseen, siirrellyt toisten miesten tekoja toisille ja niiden edespäin. Mutta ne kuuluvat romaanin luonteeseen ja ovat sikäli todenmukaisia, Linna kirjoitti.

– Kyllä Pylkäs oli Rokan esikuva, ei siitä ole epäilystä, vahvisti IS:n haastattelussa vuonna 2012 myös Helge Ruuna, jonka isä Toivo Ruuna oli Rokan pakkikaverin eli Suen Tassun esikuva ja naapurikylän poikia ja tunsi Pylkkään sotatien kuin omansa.

Lue lisää: Tuntemattoman sotilaan yksityiskohdat herättävät keskustelua – kuvataanko elokuvassa historiaa todenmukaisesti? IS selvitti

Vuonna 1912 syntynyt Pylkäs asui pientä maatilaa Sakkolan Haparaisten kylässä, Taipaleen joen tuntumassa Itä-Kannaksella. Talvisodassa hän osallistui ankariin Taipaleen lohkon taisteluihin kotikulmillaan.

Viljam Pylkkään kotitalo Sakkolassa Haparaisen kylässä, kuvattu 21.6.1990.­

Talvisodan päätyttyä Pylkkään perhe siirtyi evakkoon Lempäälään, mukanaan muutaman kuukauden ikäiset esikoislapset.

Jatkosodassa Pylkäs määrättiin JR 8:aan.

Pylkäs ja Ruuna liittyivät sotaan heinäkuun lopulla, kun ensimmäisiä täydennyksiä lähetettiin JR 8:aan. Varusmiehistä koottua rykmenttiä käytettiin kovissa paikoissa ja sen tappiot olivat puolet koko 11. divisioonan tappioista. Kun Pylkäs liittyi rykmenttiin, oli se Laatokan pohjoisrannalla Lunkulan saaressa.

Tiettävästi Linna otti kontaktia Pylkäkseen ensimmäisen kerran Pyhäjärven taisteluiden yhteydessä syyskuun 1941 alussa. Huolto ei pysynyt korpiseutuja etenevien joukkojen kintereillä, joten pula ruuasta oli kova. Pylkäs keräsi Rummukaisen kanssa perunoita keittoon ja Linna halusi samalle sopalle. Pylkäs kuitenkin osoitti peltoa ja käski mennä keräämään omat perunat, tarina kertoo.

Viljam Pylkäs (oikealla) kuvattuna jatkosodan aikana.­

Pylkäksen luontaiset taistelijakyvyt tulivat pian esiin. Vilgan kylän vaiheilla miehiä ampui venäläinen pienoiskranaatinheitin, naku. Pylkäs päätti eliminoida heittimen. Hän hiipi aseen luo ja käpyjä nakkelemalla harhautti vartiomiehen kauaksi, sitten ryntäsi heittimelle ja kannatti sen venäläisillä omien puolille.

Tieto sankariteosta levisi. Linna laittoi kirjassaan Rokan tekemään saman kesällä 1944.

Rokan hurjin sotasuoritus, venäläisen partion tuhoaminen konepistoolilla hankeen, on sekin totta. Todellisuus vain on vielä ankarampi. Pataljoona oli torjumassa venäläisten hyökkäystä Pertjärvellä huhtikuussa 1942.

Vieressä taistelevan JR 61:n kaistalla pikakiväärimies kaatui ja suomenruotsalainen vänrikki tuli hakemaan apua. Pylkäs otti Suomi-konepistoolin ja asettui odottamaan lähestyvää noin sadan miehen taisteluosastoa. Lippaiden täyttäjäksi tuli sotamies Kärkkäinen. Noin 20 metrin päästä Pylkäs avasi tulen, joka niitti armottomasti vihollisia hankeen.

– Ammuin kiivaasti. Aseeni kuumeni. Maa ympärillä oli mustana, sillä lumi oli sulanut, Pylkäs muisteli tapahtunutta 1955 Kaarlo Nuorvalan äninauhalta kokoamassa kirjassa.

Viljam Pylkäs selvisi sodasta hengissä.­

Pylkäs sai itse pienen osuman päähän. Kun hän makasi hetken tajuttomana, Kärkkäinen oli lähteä karkuun.

Linna sai kuulla tapauksesta tilanteen rauhoituttua.

– Vähältä piti, ettei Selma jäänyt leskeksi, Pylkäs muisteli Linnan sanoneen.

Aamulla suomalaiset, Pylkäs mukaan lukien, kävivät paikalla. Sotamies Rummukainen keräsi myöhemmin aukealta 80 kokardia. Tuntemattomassa sotilaassa Rokan tuhoaman vihollisosaston vahvuus oli noin 50 miestä.

Konepistoolini oli kaatanut ainakin 80 vihollista. Minua aivan kammotti enkä voinut olla ajattelematta, että sota on todella kauheata, Nuorvala kirjoittaa Pylkkään sanoneen.

Metsänreunasta johti verinen polku yli suoalueen, jonne venäläiset olivat vetäytyneet.

Lue lisää: Koskela, Rokka, Lammio... Kuka Tuntemattoman sotilaan hahmo olet – testaa

Tieto Yrjö-tukikohdan tapahtumista eteni pataljoonaan ja sieltä edelleen saksalaisten korviin. Pylkkäälle myönnettiin arvokas saksalainen kunniamerkki Rautaristi. Se jäi korkeimmaksi tunnustukseksi Pylkkäälle, vaikka Mannerheim-risti olisi voinut tulla kyseeseen. Sittemmin hänelle myönnettiin neljännen luokan Vapaudenristi.

Pylkäs, kuten Tuntemattoman Rokka, haavoittui, mutta selvisi elossa. Pylkkään vaimo Selma ja hänen isänsä olivat joutuneet kesällä 1944 evakkoon Rautalammille. Tila Sakkolan Haparaisissa oli nyt venäläisten hallussa. Pylkäs halusi jatkaa siitä, mihin oli jäänyt eli oman tilan viljelyä.

Keväällä 1946 perhe sai maapaikan vuokrarahalla Punkalaitumelta. Pian lähistöltä löytyi myynnissä ollut tila, jonne perhe muutti vuoden 1947 lopulla.

Hämeessä Pylkäs hankki lisätienestiä porsaskaupalla, olihan hänen syntymäpitäjänsä Sakkola siitä kuulu.

– Kuljin talosta taloon ja tiedustelin porsaita, Pylkäs muisteli 1955 ääninauhalle tuota elämänsä vaihetta.

Maanviljelijä Viljam Pylkäs kuvattu 1980-luvun puolivälissä.­

Sodanaikaiset vammat pakottivat Pylkkään luopumaan karjatilan hoitamisesta.

– Pylkkäät muuttivat sitten meidän naapuriimme Lempäälään, Helge Ruuna muisteli IS:lle vuonna 2012.

Tuntemattomista tunnetuin Viljam Pylkäs kuoli Lempäälässä 1999. Hän oli tuolloin 86-vuotias.

Lue lisää: Tuntemattomasta sotilaasta tehty tv-sarja räjäytti jättipotin, mutta moni asia on elokuvaan verrattuna toisin – näin paljon ne eroavat toisistaan