Jaakko Virtasella on ollut ajokortti 70 vuoden ajan ja hän on omistanut tuona aikana 11 eri autoa.

Jaakko Virtasella on ollut ajokortti 70 vuoden ajan ja hän on omistanut tuona aikana 11 eri autoa. Kirsi Partanen / Yle

Liikenteen turvallisuusvirasto Trafissa mietitään vaihtoehtoa, jossa ikääntyneiden ajo-oikeus voisi säilyä pitempään, mikäli autossa on esimerkiksi hätäjarrutusjärjestelmä ja muita turvavarusteita. Trafin liikennejohtaja Marko Sillanpään mukaan tarkoitus ei ole rajoittaa, vaan mahdollistaa ikääntyneiden ajamista.

Ikääntyneet eivät ole ongelma liikenteessä, mutta heitä on auton ratissa koko ajan enemmän. Suuret ikäluokat ovat autoilleet nuoresta pitäen, joten jo kymmenen vuoden päästä merkittävä osa autoilijoista on ikäihmisiä.

Trafissa mietitään jo nyt, miten ikääntyneet pidettäisiin turvallisimmin ratissa.

– Autokannan ikä on iso kysymys. Meillä usein ajatellaan, että vanhaa autoa ei enää kannata vaihtaa muutamaksi vuodeksi. Meidän mielestä taas auto kannattaisi nimenomaan vaihtaa silloin, kun ikäännytään. Liikenneturvallisuuden parantumisen yksi keskeisin syy on, että autotekniikka kehittyy. Alle viisi vuotta vanhoissa autoissa hyvin harvoin kuollaan onnettomuuksissa, sanoo Trafin liikennejohtaja Marko Sillanpää.

Trafissa toivotaan, että perinteisen kaiken tyrmäävän palauteryöpyn sijaan asiaa pohdittaisiin hiukan laajemmasta vinkkelistä. Ikäihmisen omatoimisen liikkumisen mahdollistaminen on paitsi inhimillistä, myös koko yhteiskunnan talouden kannalta järkevää. Kun ajaa itse, maksaa kulunsakin itse.

Auttava auto kaikin maustein

Trafi esitteli vastikään ideaansa myöntää 16-vuotiaille auton ajamiseen oikeuttava harjoittelulupa. 16-vuotiaan ajaminen perustuisi automaattiseen ajotavan seurantalaitteeseen, josta on saatu hyviä kokemuksia.

Nyt Trafissa tuumaillaan, josko sama laite toimisi myös ikäkuljettajien tapauksessa. Ikääntyneet voisivat laitteella itse seurailla, miten liikenteessä on mennyt. Seurantalaitteen antama palaute on rehellisempää kuin pelkääjän paikalla istuvan puolison.

– Pitää olla valmiuksia kokeilla. Ei aina voi etukäteen tietää, onko joku hyvä vai huono, Sillanpää muistuttaa.

Liikennejohtaja Sillanpään mukaan vanha malli, että ikääntyvän ajokortti otetaan pois joskus jopa varmuuden vuoksi, ei ole enää samalla tavalla perusteltua, jos tekniikan annetaan auttaa. Ongelma on se, että juuri ikäautoilijat ovat usein kovin kiintyneitä tuttuun, mutta vanhaan autoonsa, jossa vivut löytyvät tutuista paikoista.

– Nyt mietitään, voisiko ajo-oikeutta tulkita niin, että oikeus voisi säilyä pitempään, jos sinulla on tarvittavat turvavälineet. Usein ajatellaan, että turvallisuus ja ajamisen helppous ovat ristiriidassa. Esimerkiksi automaattivaihteistoa tai navigaattoria ei mielletä turvavälineeksi.

Ja sitten se autoverouudistus

Trafin Sillanpää ottaa johtavaksi viranomaiseksi ehkä hieman yllättäen voimakkaasti kantaa myös Suomen autoverotuksen epäkohtiin. Hyvään suuntaan ollaan menossa, mutta Sillanpään mukaan uuden auton hankinnan verotuksesta olisi pikaisesti päästävä vuosittaiseen maksumalliin.

– Ajoneuvokannan täytyy meillä uudistua. On mietittävä, mitkä ovat ne toimenpiteet. Esimerkiksi tuo vero on sellainen. Jos se autovero kerättäisiin vuosittain, silloin turvalaitteillakaan ei olisi autoveroa.

Suomessa uuden auton ostajan keski-ikä on korkea. Kuusikymppiset jättävät kuitenkin mielellään kalliilta kuulostavat lisävarusteet tilauslomakkeesta ruksaamatta. Suomalaismiehestä tuntuu helposti siltä, että peruutuskameraa, kaukovaloautomatiikkaa tai muun liikenteen rytmiin mukautuvaa vakionopeussäädintä ehdotteleva automyyjä epäilee hänen ajotaitoaan.

Sillanpää tietää, että avaamalla keskustelun ikääntyneiden ajamisesta, hän sohii samalla tavalla muurahaispesään kuin 16-vuotiaiden ajo-oikeuden ehdotuksessaan. Kritiikkiä pitää kestää, muuten mikään ei muutu.

– Missään tapauksessa tämä ei ole vastakkainasettelu vanhat vastaan nuoret. Tässähän on pyritty nimenomaan parantamaan turvallisuutta. Ja kun on esitetty epäilyksiä, on meidän tehtävä hakea näihin faktoja. Ei kannata lähteä stereotypioita käymään läpi, vaan keskitytään faktoihin. Esimerkiksi nuorten kohdallahan jokainen sukupovi sanoo aina, että nuoret ovat hulttioita, Sillanpää toteaa.