Nenäliinoja ei saa tilata. Sairaalan poliklinikan roskikset pursuavat, koska ne tyhjennetään enää kerran viikossa. Keskellä yötä on soitettava ylilääkärille, jos aamuun tarvitaan sijainen. Yksi ihminen hoitaa kolmen työt.

Pohjois-Karjalassa sosiaali- ja terveyspalveluista vastaavan Siun soten työntekijät kertovat säästöjen näkyvän kaikkialla arjessa. Yleisimmin kortilla on työntekijöiden jaksaminen.

– Turhautumista ja ahdistumista on paljon. Suosituimpia keskustelun aiheita on, että minne täältä lähtisi, kertoo päivystyksessä lääkintävahtimestarina työskentelevä Mika Kähkönen.

Siun sotea on pidetty valtakunnallisen soteuudistuksen pilottimaakuntana. Erittäin tiukkaa budjettia toteutetaan jo toista vuotta.

Suosituimpia keskustelun aiheita on, että minne täältä lähtisi. Lääkintävahtimestari Mika Kähkönen

Maanantaina Siun soten työntekijöiden mielet mustuivat entisestään, kun Siun soten johto kertoi edessä olevasta kulukuurista. Kuntayhtymän talous on osavuosikatsauksen perusteella painumassa 20 miljoonaa euroa miinukselle.

– Palveluntarve on yksinkertaisesti kasvanut. Palvelujen ostoihin on mennyt enemmän rahaa, samoin henkilöstökulut ovat tänä vuonna olleet joka kuukausi pari prosenttia suuremmat kuin mitä oli budjetoitu, kertoo Siun soten toimitusjohtaja Ilkka Pirskanen.

Asikkaita on ollut enemmän sekä sosiaali- että terveyspalveluissa. Siun soten toimialoista vain pelastuslaitos ja ympäristöterveydenhuolto ovat pysyneet annetuissa raameissa.

Asuntoja myyntiin, lomautukset harkinnassa

Miljoonien alijäämän korjaamiseksi kuntayhtymän johto selvittää kaikki mahdolliset keinot kiristää vyötä.

Henkilöstölle lähetetyssä kirjeessä kerrotaan, että 14 miljoonaa euroa on tarkoitus saada kasaan omaisuusjärjestelyin.

– Meillä on esimerkiksi asuntovarallisuutta, jolle ei tällä hetkellä ole tarvetta. Kuntayhtymä omistaa Joensuusta 150 asuntoa ja selvitämme, onnistuuko niiden myyminen, Ilkka Pirskanen kertoo.

Iso siivu säästöistä on lankeamassa työntekijöiden kannettavaksi: tavoitteena on 6–7 miljoonan euron tulosparannus loppuvuoden aikana.

– Jos merkittäviin henkilöstösäästöihin päädytään, niin se tarkoittaa yt-neuvotteluja. Mutta ensin pitää selvittää, mitä henkilöstöpuolella ylipäätänsä on tehtävissä, Pirskanen painottaa.

Palveluja on ehkä karsittava

Jos ammattiliitoilta kysytään, tehtävissä on vain vähän. Tehyn Siun soten ammattiosaston puheenjohtaja Vilja Laurila-Rontti pitää kuuden miljoonan euron tulosparannusta mahdottomana.

– Työntekijät joustavat jo nyt sen, minkä voivat. Vaihdetaan vuoroja, tehdään ylitöitä. Vielä ei olla katkettu, mutta se ei kyllä ole kaukana, Laurila-Rontti toteaa.

Siun Soten JHL:n pääluottamusmies Matti Pesonen arvioi, että palveluja on pakko karsia.

– Pitää karsia palveluja, jotka eivät ole lakisääteisiä. Samoin on selvitettävä, onko koko palveluverkkoa mahdollista ylläpitää tällaisilla budjeteilla. Muuta vaihtoehtoa ei ole. Työntekijät eivät jaksa loputtomiin, Pesonen painottaa.

Korostan oikein isoilla kirjaimilla, että potilasturvallisuutta ei vaaranneta. Siun soten toimitusjohtaja Ilkka Pirskanen

Kuntayhtymän väläyttämiin lomautuksiin ja osa-aikaistamisiin työntekijät suhtautuvat varauksella.

– Esimerkiksi päivystyksessä lomautukset tietävät ruuhkien lisääntymistä, koska muuta toimintaa ajetaan alas, lääkintävahtimestari Mika Kähkönen huomauttaa.

– Ja lasku tulee Siun sotelle, kun hakeudutaan muualle hoitoon, Vilja Laurila-Rontti lisää.

Hoitoonpääsy vaikeutuu, jonot pitenevät

Siun soten asiakkaat tulevat huomaamaan tiukan taloudenpidon. Sitä ei kiistä kukaan.

– Korostan oikein isoilla kirjaimilla, että potilasturvallisuutta ei vaaranneta eikä lakisääteisten palvelujen tuotantoa. Jos nämä uhkaavat jäädä hoitamatta, sitten meidän pitää tehdä tappiota, toimitusjohtaja Ilkka Pirskanen painottaa.

Kentällä ongelmia on havaittu jo nyt.

Päättäjien pitää herätä. Jos palvelut aiotaan turvata, niin rahaa pitää saada lisää. Tehyn Siun Soten ammattiosaston puheenjohtaja Vilja Laurila-Rontti

– Ajoittain on ruuhkatilanteita, joissa potilasturvallisuus on vaarassa. Potilasmäärä kasvaa niin suureksi, ettei pystytä sanomaan, onko kaikilla kaikki hyvin. Vointi voi muuttua odottaessa, kun ruuhkassa jonotusajat venyvät hyvin pitkiksi, Mika Kähkönen kertoo.

Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen tekemän FinSote-selvityksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) pohjoiskarjalaiset kokevat jo tällä hetkellä saavansa liian vähän lääkäripalveluja tarpeeseen nähden.

"Päättäjien on linjattava, ketä hoidetaan ja ketä ei"

Ammattiliitot penäävät vastuuseen Siun soten omistajakuntia, viime kädessä kuntapäättäjiä.

– Päättäjien pitää herätä. Jos palvelut aiotaan turvata, niin rahaa pitää saada lisää. Tämä on arvovalintakysymys, Tehyn Siun soten puheenjohtaja Vilja Laurila-Rontti painottaa.

Hän pitää Siun soten budjettia alun pitäen alimitoitettuna.

– Tästä on tosi vaikea ottaa säästöjä. Jos rahaa ei tule lisää, päättäjien on linjattava, ketä hoidetaan ja ketä ei.

Kuntayhtymän johdossa väitettä liian pienestä budjetista ei niellä.

– Viime vuoteen verrattuna budjettiraami on 0,25 prosenttia suurempi. Omistajat varmaan aavistivat, että pelkästään valtakunnalliset palkankorotukset tulevat olemaan isommat. Mutta onko se alibudjetointia? Omistajilla on ollut ajatus, että pystymme vähentämään ostopalveluja ja sijaisten käyttöä, mihin emme kuitenkaan ole kyenneet, Ilkka Pirskanen selittää.

Siun soten toimitusjohtaja Ilkka Pirskanen osasi odottaa sotekulujen kasvua. Heikki Haapalainen / Yle

Edessä lisää laihoja vuosia

Väestötilastojen valossa Pohjois-Karjalassa on syytä tottua siihen, ettei palveluja ole tarjolla entiseen malliin.

– Osasin odottaa, että tämä vuosi on vaikeampi kuin viime vuosi. Silloinkin budjetti ylittyi, mutta vain vähän, Ilkka Pirskanen sanoo.

Lähes koko maassa kunnat onnistuivat suitsimaan sote-kuluja. Tulevaisuudessa tehtävä käy kuitenkin vaikeammaksi.

– Ensi vuosi on tätäkin vaikeampi. Palvelujen tarve kasvaa, mutta kuntien kyky rahoittaa sote-palveluja ei kasva samaa tahtia. Tiesin jo tähän työhön ryhtyessä, että talouteen ja rakenteisiin pitää pystyä tekemään isoja muutoksia, Ilkka Pirskanen sanoo.

Itä-Suomessa sairastavuus on suurta, mutta samat ongelmat ovat edessä kaikkialla.

– Ei tämä meidän tilanne poikkea millään tavalla muun Suomen tilanteesta. Samojen ongelmien kanssa painitaan kaikkialla.