Suomalaisten matkailu Viroon ottaa nyt nopeasti takapakkia.

Tämän vuoden tammikuussa suomalaisten yöpymiset Viron hotelleissa notkahtivat 19 prosenttia vuoden takaisesta.

Viime kesän risteilyissä pudotusta oli kymmeniä prosentteja.

Viron matkailunedistämiskeskuksen johtajan mukaan valopilkkujakin on.

Margus Samelin haastattelu Tallinnan matkailusta.

Suomalaisten kaikkoamisen näkee Tallinnan katukuvassa. Suomalaisten jättämä aukko on erityisen suuri talvikuukausina, jolloin Viroon kohdistuu merkittävää turismia lähinnä naapurimaista.

Tallinnassa 90-luvulta lähtien vaikuttanut keittiömestari Juha Rantanen sanoo, että suomalaisten väsyminen Viroon oli arvattavissa. Negatiivinen kehitys on ollut nähtävissä pitkään.

− Nyt tuli hätä pöksyyn, eikä paperia enää ollut. ’Suomalaiset tulkaa takaisin, vaikka kännissäkin’ kuului alkuvuodesta hätähuuto lehdistössä, Rantanen kuvailee Viron suomalaisturismin tilaa.

Rantasen mukaan Virossa oli jo ehditty muuttua ylimielisiksi suomalaisia kohtaan, mutta nyt he ovat taas tervetulleita nostamaan Viron elintasoa.

Viron keskuspankin mukaan suomalaisten Virossa käyttämä rahasumma kasvoi viime vuonna, kun suomalaisen Kaupan Liiton mukaan Viroon jätetty rahapotti on pienentynyt vuosi vuodelta. Kuva Tallinnasta. Mostphotos

− Tallinnan modernisointi on tapahtunut meidän pekkojen ja porojen ja kahisevien rahoilla, mutta sitä ei haluta Virossa myöntää. Virossa rummutetaan omaa erinomaisuutta ja erehtymättömyyttä, vaikka todellisuudessa moni asia on vasta täysin alkutekijöissä mukaan lukien palvelukulttuuri. Suomalaisten rahat Virossa kelpaavat, mutta eivät opit.

Rantasen mukaan Virossa ei ole perinteitä kunnon asiakaspalvelusta eikä matkailumarkkinoinnista eivätkä virolaiset ole alttiita tekemään yhteistyötä etenkään ulkomaalaisten kanssa.

− Virolainen haluaa keksiä fillarin aina uudestaan. Samaan läskiämpäriin astutaan aina. Hintojen raju kallistuminen on ollut vain viimeinen niitti arkkuun.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Juhlapuheissa Tallinnasta kehitetään ihmiskasvoista ja vehreää kaupunkia, joka avautuu merelle. Mostphotos

Tuoteväärennöksiä ja potenssipillereitä

Iltalehti kokosi kymmenen syytä, miksi suomalaisten Viron-matkailu nyt vähenee:

1. Raju kallistuminen. Viron ja etenkin Tallinnan kallistuminen on suurin yksittäinen syy sille, miksei Viron-matkailu kiehdo suomalaisia entiseen malliin. Viro kallistuu verotuksen kiristyessä, mutta myös rajusta työvoimapulasta johtuvan palkkarallin vuoksi. Perusolut on Virossa jo kalliimpaa kuin Suomessa. Tallinnassa mutta Pärnussakin saa olla nykyään tarkkana, ettei lomabudjetti sula lompakossa jo matkan alkumetreillä. Jos kriteerinä on hinta, tuliaisten ostaminen on Tallinnassa jo haastavaa.

2. Horjuva palvelu. Palvelukulttuurin kehityksessä Viro ja etenkin Tallinna tuntuu kulkevan väärään suuntaan, mihin suurin syy on palveluammattien arvostuksen puute. Alan koulutus on Virossa heikkoa ja palkat surkeita. Virossa voi saada erinomaistakin palvelua etenkin kalliimmissa ravintoloissa ja omistajavetoisissa kahviloissa ja putiikeissa, mutta kokonaisuutena alalla on perusosaaminen hukassa.

3. Laatuongelmat. Tasalaatuisuuden kanssa Viron ravintoloilla on suuria haasteita. Ruoka-annosten sisältö vaihtelee liian usein sen mukaan, kuka on kauhanvarressa keittiön puolella. Asiakkaalta laskutetaan ravintola-annoksen hinta yksinkertaisesta kotiruuasta. Aika monessa Tallinnan ravintolassa uskotaan, että tuotteen ja palvelun laatu kasvaa automaattisesti sen myötä, kun hintaa ruuvataan ylöspäin. Hapuilun vastapainoksi Virossa on niitäkin ravintoloita, joissa on osaava ja yrittävä keittiö. Ne tunnistaa siitä, etteivät ne muuta nimeään, konseptiaan ja henkilökuntaansa joka kevät.

4. Epärehellisyys ja rikollisuus. Henkeen ja terveyteen kohdistuva vaara ei Tallinnassa ole enää sen suurempi kuin Helsingissä. Suomalaisten kyniminen keskittyy Tallinnan satama-alueeseen, joka on kaupungin käyntikortti. Maihin saapuessaan suomalainen kohtaa ensimmäisenä mafiataksit, jotka rokottavat matkasta kaupungille mitä vain. Niiden vieressä päivystävät polkupyörätaksit, jotka nekin rokottavat matkasta ihan mitä vain. SadaMarketissa suomalaisille kaupitellaan tuoteväärennöksiä ja intialaisia potenssipillereitä. Tällainen teatteri oli ehkä väistämätön osa Tallinnaa 90-luvulla, muttei saisi olla enää.

5. Tyly kaupunkikuva. Juhlapuheissa Tallinnasta kehitetään ihmiskasvoista ja vehreää kaupunkia, joka avautuu merelle. Linnahallin-Kalamajan-Noblessnerin kävelypromenadi jäi kuitenkin lähtökuoppiinsa, ja nyt sataman ja Kadriorgin väliin merenrannalle tehdään uutta autotietä. Keskikaupungille rakennetaan betoni- ja lasitorneja kauppakeskuksia, mutta ei puistoja ja pyöräteitä. Liian moni risteys on Tallinnassa jalankulkijalle hengenvaarallinen, ja niistä yksi sijaitsee jokaisen turistin kävelyreitillä Ahtri-kadulla. Merestä ja puistoista pääsee onneksi nauttimaan Pärnussa.

6. Lapsiperheet paitsiossa. Tallinnan uuden T1-kauppakeskuksen lasten puuhamaa tuli tarpeeseen, sillä paljoa muuta tekemistä lapsilla ei Tallinnassa ole etenkään keskikaupungilla. Ulkoleikkipuisto sijaitsee kilometrien päässä Kadriorgissa, ja Lotte-kahvila suljettiin lopullisesti. Tallinnan katuja ja jalkakäytäviä ei ole suunniteltu lastenvaunuja ja -rattaita varten. Vauvanhoitohuoneiden puutteesta marmattavat paikallisetkin lastenvanhemmat, ainoa taitaa olla Kaubamaja-tavaratalossa. Tallinnassa on ravintoloita, jotka velottavat jopa maitopullon lämmittämisestä.

7. Huono kunnossapito. Tallinnassa talvi tulee joka kerta yhtä yllättäen. Virossakin talon asukkaiden on huolehdittava kadusta talonsa edessä, mutta miksi vaivautua, kun kaupunkikaan ei huolehdi omista kaduistaan? Tammi–helmikuussa Tallinnan keskustan jalkakäytävät ovat luistinratoja ja kattojenreunoilla roikkuu metrien pituisia jääpuikkoja. Lumenpudottajat ovat töissä Suomessa. Virossa teille ruiskitaan roppakaupalla suolaa, minkä vuoksi kenkien käyttöikä on lyhyt. Kunnossa ei Tallinnassa pidetä niitäkään turistien käyttämiä katuja, jotka johtavat satamasta keskustaan.

8. Markkinoinnin karsiminen. Viro päätti vähentää matkailumarkkinointia suomalaisille ja suunnata sitä sinne, josta sitä ei moni löydä, eli internetiin. Samalla Viron matkailubyrokraatit ilmoittivat, että suomalaisten osuus Viroon tulevista turisteista on liian suuri. Voiko matkailumarkkinointia enää enempää mokata?

9. Kyllästyminen. Virossa on rampattu jo tarpeeksi. Suomalaisiin on iskenyt Viro-ähky samaan aikaan, kun muut Itä-Euroopan maat ovat entistä houkuttelevampia kohteita.

10. Tilastoharha. Tilastot antavat ristiriitaisia tietoja. Viron keskuspankin mukaan suomalaisten Virossa käyttämä rahasumma kasvoi viime vuonna, kun suomalaisen Kaupan Liiton mukaan Viroon jätetty rahapotti on pienentynyt vuosi vuodelta. Suomalaiskatoa Viron hotelleissa voi osin selittää sillä, että yövytään kotimajoituksissa. ”Tutkimukset” ovat usein kyselyitä, joita tehdään johdattelevin kysymyksin ja pienelle porukalle. Kiistaton fakta kuitenkin on, että suomalaisturismi Viroon on laskussa.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Tallinnan katuja ja jalkakäytäviä ei ole suunniteltu lastenvaunuja ja -rattaita varten. Mostphotos

Suomessa liioitellaan suomalaiskatoa

Viron matkailunedistämiskeskuksen tuore, vasta puoli vuotta virassaan ollut johtaja Margus Sameli myöntää olevansa murheissaan suomalaisturistien kaikkoamisesta.

Hänen mielestään tilanne ei kuitenkaan ole niin katastrofaalinen kuin voisi ymmärtää suomalaislehtien uutisoinnista. Virossa tehtyjen laskelmien mukaan Viron suomalaisturistien määrä notkahti viime vuonna vain viisi prosenttia edellisvuodesta ja heidän Viroon jättämänsä rahasumma jopa kasvoi.

− Ilonpilkkuja löytyy. Tartossa suomalaismäärät ovat kasvaneet vahvasti Otepäällä järjestettyjen Maailman Cup -hiihtokilpailujen vuoksi, Sameli kertoo.

− Aiomme jatkossakin panostaa Viron suurtapahtumien markkinointiin.

Sameli toivoo, että useammat suomalaiset eivät jäisi Tallinnaan, vaan löytäisivät muunkin Viron. Toistaiseksi suomalaisturisteista 70 prosenttia pysyy Tallinnassa.

− Kasvava trendi on se, että suomalaisperhe tulee Viroon omalla autollaan ja tutustuu Viroon laajemmin.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Viron matkailunedistämiskeskuksen johtajan Margus Samelin mukaan suomalaisturismin tila Virossa ei ole niin katastrofaalinen kuin suomalaislehtien uutisoinnista voisi ymmärtää. Albert Truuvaart

Viro ei ole halpakohde

Matkailunedistämiskeskus toimii järjestäjänä Viron matkailualan tärkeimpien toimijoiden palavereissa, joita on tähän mennessä järjestetty kaksi. Palavereissa pohditaan nimenomaan suomalaisturistien houkuttelemista takaisin Viroon.

Margus Sameli ei usko, että Virosta ja etenkään Tallinnasta on tullut niin kallis matkakohde, että suomalaiset sen vuoksi olisivat hylänneet Viron. Hänen mielestään Viron kalleutta on liioiteltu Suomessa.

− Halpakohde emme ole, mutta haluamme olla kohde, jossa hinnan ja laadun suhde on hyvä. Toisaalta pitää muistaa, etteivät turistiviranomaiset päätä hintatasoa. Siitä päättävät yrittäjät.

Suomalaisten marmatusta Viron heikosta palvelutasostakaan Sameli ei allekirjoita, eikä hän pidä ongelmana sitäkään, etteivät asiakaspalvelijat enää puhu suomea.

− Olemme tutkineet näitä asioita, eivätkä huono palvelu tai kielitaito ole nousseet esiin suomalaisten mielipiteissä.