Terveyskeskus ei ole aina oikea osoite sinne hakeutuvalle. Omahoitaja voi ohjata asiakkaan esimerkiksi seurakunnan palvelujen pariin.

Pieni osa terveyskeskusasiakkaista tarvitsee runsaasti palveluita. Heillä on muun muassa verenpainetautia, kolesteroliongelmia, sydänsairauksia, diabetestä ja muita pitkäaikaissairauksia. Mutta myös muita syitä runsaille käynneille löytyy.

Porilaisessa sote-keskus Cottonissa työskentelevä sairaanhoitaja Marika Riihikoski kertoo, että vastaanotolle tulee paljon ihmisiä esimerkiksi yksinäisyyden takia.

On vaikea määrittää, mitkä ovat hyväksyttyjä syitä terveyskeskuskäynneille. Riihikoski ajattelee, että turhia käyntejä ei olekaan.

– Asiakkailla on aina joku tarve ja me haluamme täällä selvittää, mikä se tarve on.

Käytännössä terveyskeskus ei kuitenkaan ole kaikille sinne hakeutuville oikea osoite. Siksi Porissa etsitään nyt muita keinoja auttaa asiakkaita.

Keskimäärin 32 käyntiä

Porin perusturva on päättänyt tavoittaa kaikki, jotka ovat käyneet viimeisen kahden vuoden aikana vähintään 18 kertaa terveyskeskuksessa. Käytännössä monelle on kertynyt käyntejä huomattavasti enemmän.

Perusturva löysi järjestelmistään 264 runsaasti palveluita käyttävää asiakasta. He ovat käyneet terveyskeskuksessa kahden viime vuoden aikana keskimäärin 32 kertaa.

Porin pääterveysasemalla on jatkuvasti asiakkaita. Omahoitajat ohjaavat osan heistä muiden palveluiden pariin. Päivi Meritähti / Yle

Paljon palveluita käyttäviä asiakkaita löytyy joka puolelta Suomea. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan heitä on noin 7–10 prosenttia kaikista asiakkaista. Tämä joukko käyttää suurimman osan Suomen sosiaali- ja terveydenhuollon palveluista.

– Heidän käyttämiensä sote-palvelujen kulut ovat arviolta noin 80 prosenttia kaikista kustannuksista, THL:n sivuilla (siirryt toiseen palveluun) kerrotaan.

Apua esimerkiksi seurakunnalta

Porin perusturva tarjoaa paljon palveluita käyttäville asiakkaille omaa hoitajaa. Osa asiakkaista on ehtinyt tavata omahoitajansa jo syksyn aikana, loput saavat yhteydenoton viimeistään keväällä.

Asiakas voi jatkossa ottaa yhteyttä suoraan omahoitajaansa, kun terveydentila mietityttää. Asiakkaan luvalla omahoitaja konsultoi muita asiantuntijoita, eikä asiakkaan välttämättä tarvitse käydä useilla eri vastaanotoilla.

Tilanteet vaihtelevat kuitenkin suuresti. Omahoitaja tekee asiakkaan kanssa yksilöllisen hoitosuunnitelman ja jatko riippuu pitkälti siitä.

– Voi olla, että käynti omahoitajalla riittää, voi olla, että mukaan tulee käyntejä lääkärillä tai sosiaalityöntekijällä. Voi kuitenkin olla myös niin, että käyntejä ei tarvita tai ne painottuvat enemmän seurakunnalle tai järjestökentälle, Marika Riihikoski toteaa.

Kankeutta järjestelmissä

Omahoitajamalli ei ole uusi keksintö. Porin perusturva oli jo muutama vuosi sitten mukana hankkeessa, jossa sitä kokeiltiin. Silloin malli ei vielä jäänyt käyttöön. Nyt on toisin. Sen puolesta puhuu laaja koulutuspaketti, joka on räätälöity henkilökunnalle yhdessä kolmannen sektorin kanssa.

Vielä siinä riittää silti työstettävää. Mikään järjestelmä ei hälytä, jos joku käyttää palveluita usein. Ja vaikka heitä etsisi järjestelmistä tietoisesti, on tilastointi työlästä.

– Täytyy tunnustaa, että koko kesä meni näiden 264 henkilön raportoimiseen. Meillä on vielä paljon tehtävää, että raportointi olisi nopeaa ja siitä saataisiin tietoa, että ollaan menossa oikeaan suuntaan, Porin perusturvajohtajan sijainen Anna-Liisa Koivisto toteaa.

Tähän mennessä selville saatujen tietojen perusteella suurin osa Porin perusturvan paljon palveluita tarvitsevista asiakkaista on ikäihmisiä. Heistä hienoinen enemmistö on naisia ja useimmiten he ovat käyneet terveydenhoitajan vastaanotolla.

Asiakkaan omat toiveet esiin

Asiakkaiden pitää olla omahoitajamallissa myös itse aktiivisia. He täyttävät jo ennen ensimmäistä käyntiä omahoitolomakkeen, jossa kertovat, millaiseksi kokevat oman terveydentilansa.

– Kun asiakas tulee lomakkeen kanssa vastaanotolle, saa ammattilainen käsityksen, mistä asiakas haluaa keskustella ja mihin asioihin hän haluaa tukea ja muutosta, sairaanhoitaja Marika Riihikoski toteaa.

Sairaanhoitaja Marika Riihikoski pyytää ennen vastaanottoa asiakkaita kirjaamaan omia toiveitaan hoitosuunnitelmasta. Päivi Meritähti / Yle

Riihikosken kokemuksen mukaan asiakkaat ovat pitäneet tällaisesta suunnitelmallisuudesta.

– Heillä on takana useita käyntejä ja ammattilaiset ovat vaihtuneet usein. Kokonaistilannetta ei ole välttämättä kunnolla arvioitu. Nyt omahoitajat kuuntelevat ja tekevät hoitosuunnitelman yhdessä asiakkaan kanssa.

Säästötkin mielessä

Paljon palveluita käyttäneet 264 asiakasta ovat aiheuttaneet Porin perusturvan alueella kahden viime vuoden aikana 700 000 euron kustannukset.

Vaikka säästöpaineet ovat kovat, haluaa Porin perusturvajohtajan sijainen Anna-Liisa Koivisto painottaa, että työtä tehdään asiakkaiden hyväksi.

– Totta kai tämä tuo ratkaisuja myös talouden näkökulmasta, mutta enemmän meitä perusturvan ammattilaisia pitää kiinnostaa, että meillä käyvä asiakas saa oikeanlaista hoitoa ja oikeaan aikaan.

Koivisto on huomannut jo nyt, että ammattilaisilla itsellään on peiliinkatsomisen paikka. Jatkossa harkitaan, onko esimerkiksi automaattisista kontrollikutsuista syytä luopua.

– Ehkä me itsekin pidämme vastaanottomääriä korkeina, kun teemme asioita totuttujen tapojen mukaan. Ehkä kontrolliaikaa ei tarvitse sopia valmiiksi vaan asiakasta voi pyytää ottamaan yhteyttä, kun tulee tarvetta, Koivisto pohtii.

Vähemmän jonoja, kaikille aikoja

Anna-Liisa Koivisto ei halua syyllistää paljon terveyskeskuspalveluita käyttäviä asiakkaita – kunhan he käyttävät palveluita todelliseen tarpeeseen. Hän toivoo, että asiakkaat ymmärtäisivät, etteivät kaikki voi käydä terveyskeskuksessa kymmeniä kertoja vuodessa.

– Jos kaikki tekisivät niin, olisi meillä ammattilaisten aikaa vain joskus ja jollekin. Pitää olla yhdenvertainen mahdollisuus kaikille.

Omahoitajamallin tavoite onkin kirkas: hoitoa kaikille, mutta oikeanlaista ja oikeassa paikassa.

– Terveyskeskuslääkäreiden vastaanottoaikoja vapautuu, kun kaikki eivät tarvitse lääkäriaikaa vaan heidät voidaan hoitaa moniammatillisena yhteistyötä, Koivisto toteaa.

Ainakin toistaiseksi asiakkaat ovat ottaneet tämän tavoitteen vastaan hyvin.

– Osa asiakkaista on aiemmin kokenut, etteivät he ole tulleet kuulluiksi asiassaan. Nyt he pääsevät itse vaikuttamaan siihen, Marika Riihikoski toteaa.