Lapin ja valtakunnan vaikuttajat ovat tähän asti enimmäkseen vaienneet Kittilän päätöksenteon kriisistä, joka on – vähättelystä huolimatta – vakavin, mitä suomalaisessa kunnallishallinnossa on nähty.

Suomen Kuvalehti kysyi seitsemältätoista lappilaiselta ja valtakunnalliselta vaikuttajalta syitä vaikenemiselle ja arviota Kittilän tilanteesta. Heistä kaksitoista vastasi.

Vastanneista yksi, lappilainen kansanedustaja Mikko Kärnä (kesk), kannattaa ”Lex Kittilää”, joka mahdollistaisi valtiolle puuttumiskeinoja tilanteessa, jossa kunta on ajautunut umpikujaan. Muut eivät ottaneet selkeää kantaa tähän asiaan.

Useista vastauksista välittyy kuitenkin huoli Kittilän tilanteesta, mutta samanaikaisesti valtaosa vastaajista vetäytyy keskeneräisten oikeus- ja valitusprosessien taakse. ”Kun keskusrikospoliisi ja hallinto-oikeus tutkivat, on vaikeaa ottaa kantaa”, vaikenemista perustellaan.

Mutta SK ei kysynyt oikeusprosesseista – vaan siitä, miksi Kittilästä ei keskustella julkisuudessa.

Kittilän kriisi ei oikene vaikenemalla.

Kunnan päätöksenteko kustannetaan kuntalaisten verovaroilla – myös valtion veroilla valtionosuuksina. Muillakin kuin kittiläläisillä on oikeus kysyä Kittilän päättäjien touhujen perään.

Tuorein esimerkki Kittilän hurjasta päätöksenteosta koskee hallintojohtaja Esa Mäkistä.

Kunnan hallintosääntö uudistettiin elokuussa kunnanvaltuustossa. Tässä yhteydessä Mäkinen siirrettiin ”ulos kunnanhallituksesta”. Häneltä vietiin kunnanhallituksen sihteerin ja kunnanjohtajan sijaisen tehtävät vain siksi, että hän oli tuonut niin sanotun Eilavaara-laskun kunnanhallituksen listalle, vaikka hänellä ei ollut virkavastuulla ja kuntalakia noudattaessaan muuta mahdollisuutta. Mäkistä siis ”rangaistiin” siksi, että hän noudatti lakia.

Rikos- ja prosessioikeuden professori Pekka Viljanen Turun yliopistosta ennakoi, että poliisi joutuu tutkimaan tämän asian. Hänen mukaansa valtuusto käytti harkintavaltaansa väärin.

Virkavastuulla toimiva vt. kunnanjohtaja Kyösti Tornberg ei ole tehnyt elettäkään oikaistakseen ilmeisen asiattoman päätöksen.

Päinvastoin Tornberg on ollut itse esittelijä kunnanhallituksessa päätettäessä valtuuston päätöksen täytäntöönpanosta. Kuitenkin kunnanjohtaja ja kunnanhallitus vastaavat kunnassa päätöksenteon laillisuusvalvonnasta. Se on heidän virkavelvollisuutensa.

Kittilä on kunnallisen itsehallinnon, julkisen päätöksenteon ja verovarojen käytön paljastava näyttämö ja laboratorio samalla kertaa.

On kymmenen syytä, miksi Kittilästä ei saa vaieta.

1. Levin hissiyhtiö

Kittilä on opetus siitä, mitä tapahtuu, kun kuntapäättäjät ryhtyvät tuomioistuimeksi.

Kuntapäättäjät vaihdattivat kunnan enemmistöomistaman hissiyhtiön hallituksen, jotta poliisilta voitaisiin vetää toimitusjohtaja Jouni Palosaaresta tehty tutkintapyyntö pois. Päättäjät ilmeisesti lähtivät päätöksessään siitä, että Jouni Palosaaren toimia ei saa tutkia.

Yleensä osakeyhtiöissä toimitusjohtajan tulee nauttia yhtiön hallituksen luottamusta – eikä toisinpäin. Nyt Kittilässä ollaan jo kaukana siitä, mistä piti olla kyse.

Levin tapahtumista pitäisi puhua jokaisessa kunnanvaltuustossa sekä kunnanhallituksessa ja varmistaa, että kuntapäättäjät tuntevat osakeyhtiölain ja konserniohjauksen periaatteet.

2. Kunnanjohtaja Anna Mäkelän erottaminen

Jos kunnanjohtajan saa Suomessa erottaa sellaisilla perusteilla kuin Kittilän kunnan tilapäisen valiokunnan raportissa Anna Mäkelän erottamista perustellaan, kunnanjohtajien ammattikunta on vapaata riistaa – lainsuojattomia vailla minkäänlaista oikeusturvaa.

Voiko kunnanjohtajan virkavastuulla tekemä tutkintapyyntö kuntakonsernin yhtiön toimitusjohtajasta olla erottamisen peruste? Entä voiko erottamisen peruste olla virkavastuun velvoittamana eriävän mielipiteen jättäminen rakennus- ja maankäyttölain vastaisiin päätöksiin?

Erottamisraporttia varten oli kuultu joukko Kittilän päättäjiä. Heidän sanomisistaan ei ole henkilökohtaisia kuulemisasiakirjoja. Mäkelä ei siis tiedä, kuka on sanonut ja väittänyt hänen tehneen mitäkin. Raportti on koostettu ”yhteisin mielikuvin”.

Poikkeuksen teki valtuuston puheenjohtaja Inkeri Yritys (vas), joka kirjoitti oman kuulemisasiakirjansa itse, kun tilapäinen valiokunta ei saanut sellaista aikaiseksi.

Mäkelän erottamisprosessin pitäisi kiinnostaa Kuntajohtajat ry:tä. Vuosi sitten yhdistys vaikeni.

3. Inkeri Yrityksen saamat moitteet

Ennen kuin yksikään kunnanvaltuusto ryhtyy toverituomioistuimeksi ja antaa moitteet valtuuston puheenjohtajalle, kannattaisi tutkia, mitä kuntalaki asiasta sanoo.

Kunnanvaltuusto ei ole tuomioistuin. Yksittäiset valtuutetut voivat toki ilmaista mielipiteensä asiallisen keskustelun rajoissa. Jokaisen kansalaisen olisi syytä kysyä: Mitä päättäjämme kuntien valtuustoissa oikein puuhaavat?

4. Varjovalmistelu

Kunnallishallinnon periaatteiden mukaisesti virkamiehet valmistelevat esityksiä ja päättäjät päättävät esitysten pohjalta. Päätös voi olla erilainen kuin esitys.

Mutta kun poliitikot käynnistävät taustalla oman, salaisen varjovalmistelun ja yrittävät maksattaa laskun siitä kuntalaisilla, kyse ei ole enää kuntalain mukaisesta hallinnosta. Tapaus Eilavaarasta on puhuttava kaikissa kunnissa, erityisesti puolueiden valtuustoryhmissä ja jopa kunnallisjärjestöissä.

Päättäjän pitää tunnistaa käyttämänsä vallan rajat.

5. Eilavaara-asiakirjojen salaaminen

Jos kunnanjohtaja, kuten vaikkapa Kyösti Tornberg, saisi salata kiusallisiksi katsomansa asiakirjat, voisimme hyvästellä julkisen hallinnon ja samalla myös viranomaisten asiakirjojen julkisuuden. Suomen Kuvalehti ja Yle Lappi peräävät Eilavaara-asiakirjoja Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden kautta.

SK on lisäksi tehnyt Tornbergin menettelystä tutkintapyynnön Lapin poliisilaitokselle.

Ellei media perää verovaroin kustannetulta hallinnolta julkisuuslain noudattamista, kuka sitten?

6. Kunnanjohtajan virkavastuu

Kunnanjohtajalla on vastuu siitä, että hän johtaa kuntaa lakeja noudattaen. Jos kunnanjohtaja on koulutukseltaan oikeustieteen tohtori, häneltä sitä edellytetään aivan erityisesti.

Vt. kunnanjohtaja Kyösti Tornbergin lausunnot hallinto-oikeudelle tehtyihin valituksiin ovat lainoppineidenkin mielestä hämmentäviä.

Yle Lappi uutisoi kesäkuussa vt. kunnanjohtaja Tornbergin kummallisista selityksistä hänen salattuaan niin sanotut Eilavaara-asiakirjat. Tornberg kertoi tuolloin toimittajalle, että poliisi oli pyytänyt häntä salaamaan asiakirjat. Poliisi kiisti tämän tiedon.

Syksyä kohden Tornbergin selitykset ovat muuttuneet yhä kummallisemmiksi.

7. Kuntapäättäjien virkavastuu

Jos virkamies, kuten Kittilän kunnan hallintojohtaja Esa Mäkinen, noudattaa lakia ja joutuu siitä päättäjien hampaisiin, on koko kunta-alalla älähdyksen paikka.

Olisiko kunnissa aika kerrata kuntapäättäjien virkavastuut? Tässä olisi Kuntaliitolla työsarkaa.

8. Kunnallisen päätöksenteon uskottavuus

Keskusrikospoliisin tutkinnasta huolimatta Kittilän päättäjät eivät ole tehneet juuri elettäkään väistyäkseen edes tilapäisesti päätöksenteosta kunnallisen itsehallinnon yleisen uskottavuuden nimissä. Monet päättäjistä tietävät jo, ovatko he epäiltyinä keskusrikospoliisin suorittamassa tutkinnassa.

Tässä olisi uutisaihe Lapin medialle: onkohan asiallista, että epäiltyinä olevat istuvat päättämässä jopa asioista, joita poliisi tutkii?

9. Kunnallisen päätöksenteon laillisuus

Kittilän päätöksenteko on uskomattomien selitysten soppa. Kuten vaikkapa: kunnanjohtajan erottaminen ei ole lainkaan oikeudellinen kysymys. Mutta onhan se oikeudellinenkin kysymys.

Toimittaja ei ole kirjuri, joka kirjaa totuutena kaiken kuulemansa. Median pitäisi selvittää lukijoilleen, mikä kaikki selitysten virrasta on pitävää faktaa ja mikä ”silkkaa huttua”.

Lapin yliopistossa on toimiva ja hyvä oikeustieteiden tiedekunta, josta löytyy apua. Lappilaisilla on oikeus tietää, mitä Kittilän päätöksenteossa todella tapahtuu – ja medialla on velvollisuus kertoa siitä.

10. Lex Kittilä

Mitä kauemmin Kittilän sotkuista vaietaan, sitä varmemmin Lex Kittilä tulee kuntaväkeä vastaan.

Kyse ei ole ainoastaan siitä, mitä tuomioistuimet Kittilän päätöksenteosta aikanaan sanovat. Kyse on myös siitä, millaisia menettelytapoja siedämme julkiselta kunnalliselta itsehallinnolta, jonka kustannamme verovaroin.

Näitä tutkitaan

Ainakin nämä asiakokonaisuudet ovat keskusrikospoliisin tutkinnassa:

Valtakunnansyyttäjänviraston avaama tutkinta kunnan enemmistöomistaman hissiyhtiön Oy Levi Ski Resort Ltd:n toimitusjohtajan Jouni Palosaaren toiminnasta hissihankinnassa.

Kuntapäättäjien toiminta hissiyhtiöön liittyvässä tapahtumavyyhdissä.

Kuntapäättäjien toiminta kunnanjohtaja Anna Mäkelän erottamisasiassa.

Eilavaara-asiakirjat ja niihin liittyvä lasku kunnanhallitukselle.

Lapin poliisilaitos tutkii:

Vt. kunnanjohtaja Kyösti Tornbergin päätös salata niin sanotut Eilavaara-asiakirjat. Tutkintapyynnön tehnyt Suomen Kuvalehti.

Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden käsittelyssä: