Jos joku lapsista joutuu kotileikissä koiraksi, joka heitetään koirankoppiin ulos, aikuinen voi keksiä, että koira lähteekin koiranäyttelyyn ja voittaa kaikki.

Jo pienet lapset osaavat joukosta sulkemisen taidon. Vaikka etäältä katsottuna kaikki lapset näyttävät päässeen mukaan leikkiin, niin näin ei välttämättä ole: Roolit on voitu jakaa niin, että yhdelle lapsista jää niin sanotusti vain luu käteen.

Kasvatustieteilijä Laura Repo antaa vuosien kokemuksella neuvoja erilaisiin tilanteisiin.

Kia-Frega Prepula / Yle

1. Sä et tuu meidän joukkueeseen

Kömpelöksi koettu Kalle jätetään aina viimeiseksi, kun lapset valitsevat pelaajia urheilujoukkueisiin, eikä kumpikaan puoli halua häntä joukkoonsa. Kun pelaajia on pariton määrä, joku ehdottaa, että "yli jäänyt" Kalle ottaisi valmentajan roolin penkillä. Hän suostuu, mutta ilme synkistyy pelin jatkuessa, kun hänet vaimennetaan kerta toisensa jälkeen.

Joskus aikuisen täytyy ensin tarkistaa omat asenteensa: Aikuisen ei sovi ajatella, että Kalle ei voi pelata, koska hän ei ole riittävän taitava ja pilaa muiden pelin. Kaikkien on saatava kokeilla ja saatava myös onnistumisen kokemuksia. Näiden tarjoaminen on aikuisen vastuulla.

Lapset eivät voi tässä tilanteessa jakaa itsenäisesti joukkueita, vaan aikuinen tekee sen.

Aikuinen sopii yhdessä lasten kanssa, tarvitaanko valmentajaa ja mitkä ovat valmentajan tehtävät. Jos valmentaja valitaan, aikuinen varmistaa, että jokainen on vuorollaan valmentaja.

Aikuinen voi tarvittaessa mennä mukaan tukemaan sitä joukkuetta, jossa Kalle pelaa.

Aikuinen ei voi jaella ohjeita pelikentän laidalta; peli rakennetaan yhdessä lasten kanssa.

Sanna Kähkönen / Yle

2. Sä oot koira, saat vaan haukkua

Nuorempi lapsi otetaan kotileikkiin mukaan perheen koiran rooliin. Tytöt laittavat ruokaa ja kahvittelevat. Koira pyrkii mukaan keskusteluun. Koiralle sanotaan, että se voi ainoastaan haukkua. Kun turhautunut ”koira” haukkuu tytöistä liian kovaa, se annetaan pois.

Tytöt ehkä kokevat, että pieni sotkee leikkiä. Aikuista tarvitaan ohjaamaan pieni leikkiin mukaan siten, että se tyydyttää pienintä, mutta ei estä tyttöjen leikin kehittymistä.

Pieni tarvitsee myös harjoitusta ja kokemuksia leikkiin liittymisestä ja leikistä.

Tyttöjen kanssa voidaan sopia, että aikuinen ja pieni ovat leikissä mukana hetken, jonka jälkeen aikuinen keksii pienelle muuta kivaa tekemistä. Näin tytöt saavat jatkaa leikkiä myös kahden kesken. Koira voi esimerkiksi lähteä koiranäyttelyyn, jonka se voittaa.

Jos joku leikkii koiraa, sen tulee olla vapaaehtoista ja koiran tulee saada osallistua leikkiin ja siihen liittyviin päätöksiin juonen kulusta.

Kimmo Hiltunen / Yle

3. Mä en oo sun pari

Isommat tytöt ovat aamulla aiemmin jakaneet ryhmän tytöt pareiksi. 5-vuotias ei ehdottomasti halua leikkiä poikien kanssa, joten hän kertoo illalla kotona, ettei hänellä ollut yhtään kaveria koko päivänä päiväkodissa.

Vanhemman on tärkeä kertoa lapsen kokemuksesta lastentarhanopettajalle.

Päiväkodissa tulee huolehtia, etteivät muutamat lapset manipuloi ja hallitse koko ryhmää päättämällä leikkipareista toisten puolesta.

Esimerkin ryhmä kaipaa selvästi runsaasti ennaltaehkäisevää työtä. Onko jostain tullut stereotypioita vahvistavaa viestiä, että tytöt leikkisivät vain tyttöjen kanssa? Vai onko poikien leikin juoni tytön mielestä tylsä? Miksi tyttö on loppupäivän yksin, jos muiden antamat leikkiparit eivät ole sopivia?

Aikuisten tulisi yhdessä paneutua siihen, mitä 5-vuotias on oikeastaan kokenut.

Wasim Khuzam / Yle

4. Kuinka paljon sä syöt?

Isommat lapset kyselevät pienemmältä lapselta päiväkodin pihalla keinuissa, että paljonko tämä syö, mitä tämä syö ja kuinka usein tämä syö, ja poistuvat hihitellen. Pullukka pikkutyttö kertoo kotona äidille, että isot tytöt kyselivät häneltä syömisestä. Lapsi antaa ymmärtää, ettei hän ymmärtäisi yhteyttä syömisestä vihjailun ja painon välillä. Myöhemmin häntä haukutaan jo erilaisin nimityksin.

Vanhemman on tärkeä kertoa tilanteesta lastentarhanopettajalle, koska tilanne vaatii päiväkodin ryhmältä paljon ennaltaehkäisevää työtä.

Millaiset normit lasten käyttäytymistä säätelevät? Miksi lapset kiinnittävät huomioita toisen syömiseen tai painoon? Tuleeko jonkun lapsen kotoa käsityksiä ylipainosta? Tarvitaanko vanhempien ja henkilöstön yhteistä pohdintaa siitä, miten kotien arvot heijastuvat lapsiryhmään?

Päiväkodissa voidaan lukea kirjoja siitä, kuinka kaikki ovat omanlaisiaan ja hyväksyttyjä sellaisena kuin ovat ja keskustella aiheesta. Tässä tapauksessa tulee kuitenkin olla hyvin sensitiivinen eikä puhua ylipainosta eikä muutoinkaan osoitella tyttöä. Ylipainosta ei pidä puhua, vaan omanlaisuudesta ylipäätään.

Ryhmän käyttäytymisnormeja tulisi johdatella sallivampaan suuntaan.

Tuija Veirto / Yle

5. Et pääse mukaan kun sulla ei oo keijulelua

Ryhmä lapsia leikkii jollain brändilelulla lelupäivänä. Yksi lapsi, jolla on samanlainen mutta ei kallista merkkiversiota, yrittää mukaan. Et voi tulla, kun toi ei ole samanlainen! Joku meinaa jo heltyä, mutta lopuksi kaikki ovat tiukkana: väärällä lelulla ei pääse mukaan.

Erilaiset trendilelut voivat aiheuttaa poissulkemista. Ratkaisuksi kuitenkaan ei tule ottaa näiden lelujen kieltämistä. Sen sijaan ryhmässä tulee tehdä paljon työtä ilmiön ennaltaehkäisemiseksi.

Aikuiset osallistuvat leikkeihin ja näyttävät esimerkillään, miten kivaa on leikkiä myös toisenlaisilla keijuleluilla.

Pohditaan myös millaiset normit lasten käyttäytymistä säätelevät? Miksi lapset kiinnittävät huomioita uusimpiin trendeihin ja miksi toisen lelu ei kelpaa? Tuleeko jonkun lapsen kotoa käsityksiä tästä?

Aikuiset myös puuttuvat, ohjaavat ja opettavat, ettei ketään saa sulkea porukan ulkopuolelle. Aikuiset opettavat lapsille kohteliaan käyttäytymisen periaatteet.

Ylen artikkeli teinien koulukiusaamisesta