Edesmenneen diktaattorin rahoja on ehkä päätynyt Libyan sisällissodan aseisiin sekä ihmissalakuljetukseen ja prostituutioon.

Belgia on löytänyt itsensä keskeltä kansanvälistä pankkiskandaalia. Maan rahoituslaitoksissa on kadonnut teille tietymättömille jopa viisi miljardia euroa. Rahat olivat Libyan entisen diktaattorin Muammar Gaddafin hallinnon jäädytettyjä varoja.

YK:n turvallisuusneuvosto määräsi vuonna 2011 kuolleen Gaddafin eri maihin tallettamat varat jäädytettäviksi, jotta ne eivät palaisi Libyassa vääriin käsiin eli muun muassa ruokkimaan maan eri klaanien välistä sisällissotaa.

Ennen kaatumistaan 2011 Gaddafin hallinto oli YK:n raportin mukaan tallettanut belgialaisiin pankkeihin noin 14,088 miljardia euroa.

Ranskankielisen RTFB-uutiskanavan mukaan varat kyllä jäädytettiin Gaddafin kuoleman jälkeen. YK:n päätöksessä ei kuitenkaan erikseen otettu huomioon eri tavoin sijoitetuista varoista maksettavia osinkoja ja korkoja. Belgialaispankit ovatkin kuluneiden seitsemän vuoden aikana maksaneet niitä erilaisille epämääräisille vastaanottajille jopa viiden miljardin euron arvosta.

Rahojen epäillään päätyneen Libyan sisällissodan eri osapuolten aseistamiseen, ihmissalakuljetukseen ja järjestäytyneen rikollisuuden pyörittämään prostituutioon.

Gaddafin perheen hallinnoima rahasto osti Nokian osakkeita 27,6 miljoonan euron edestä.

Useat belgialaiset oppositiopuolueiden kansanedustajat ovat vaatineet maansa hallitusta tilille Gaddafin jäädytettyjen varojen käytöstä, mutta toistaiseksi pääministeri Charles Michelin hallitus on vaiennut asiasta.

Brittiläisen Express-verkkojulkaisun mukaan Belgian valtiovarainministeriön viestintäosasto sanoo, että Belgia on toiminut Gaddafin varojen tuottojen vapauttamisen osalta yhdenmukaisesti muiden EU-maiden kanssa.

Tiedot Gaddafin ulkomaille piilottamien varojen määristä ovat vuosien mittaan vaihdelleet.

Hänen kuolemansa jälkeen Lähi-idän asiantuntija, professori Tim Niblock Exeterin yliopistosta arvioi The Guardian -lehdessä Gaddafin varastamia varoja vertaamalla Libyan valtion öljyn myynnin määriä ja maan julkisia menoja. Niblockin mukaan vuosittain kadonneiden varojen määrä oli useita miljardeja euroja.

Gaddafin valtakausi alkoi vuonna 1969 ja kesti yli 42 vuotta.

Belgian lisäksi useat muut maat ilmoittivat Gaddafin kuoleman jälkeen jäädyttäneensä hänen ja hänen perheensä ulkomaille sijoittamia varoja. Näiden joukossa olivat muun muassa Sveitsi, Britannia, Italia ja Ruotsi.

Suomesta Gaddafin perheen hallinnoiman Libyan investointirahaston raportoitiin ostaneen Nokian osakkeita 27,6 miljoonan euron edestä vuonna 2010.