Toistaiseksi Suomi on välttynyt Lontoon, Tukholman, Pariisin tai Berliinin terrori-iskujen kaltaisilta hirmuteoilta. Varpaillaan ollaan kuitenkin jo. Suojelupoliisi nosti viime viikolla uhka-arviotaan ja kuin tilauksesta sunnuntaina Helsingin Etu-Töölössä nähtiin mittava poliisioperaatio, kun poliisi etsi terrori-iskusta epäiltyä henkilöä Temppeliaukion kirkon lähistöllä.

Operaatio oli osoitus viranomaisten kohonneesta valmiustahosta. Terrori-iskuun on Suomessa varauduttu jo monella tapaa, joista Yle kokosi muutamia tähän artikkeliin.

Rajalle lisää rautaa ja tiukempia tarkastuksia

Rajavartijat kantavat pian todennäköisesti konepistooleja pistoolien ja rynnäkkökiväärien lisäksi. Kasvavaa asearsenaalia perustellaan esimerkiksi sillä, että konepistooli pysäyttää esimerkiksi kohti ajavan auton nopeammin ja tarkemmin kuin pistooli. Konepistoolin raja-asemille tuova asetusmuutos (siirryt toiseen palveluun)tulee voimaan heinäkuun alussa 2017.

Kohonnut uhka-arvio lisää myös rajatarkastuksia ja rajavartioita Schengen-alueen ulkorajoille, eli idän raja-asemille, sekä lentokentille. Rajatarkastuksissa käytetään hyödyksi Suojelupoliisin profilointia mahdollisista uhkahenkilöistä.

Tiukempaa rajavalvontaa tulee myös EU:n asetusten myötä. Huhtikuussa jo voimaan tulleen asetuksen (siirryt toiseen palveluun) myötä kaikille Schengen-alueen ulkorajat ylittäville tehdään rekisteritarkastus tiettyihin kansainvälisiin ja kansallisiin viranomaisrekistereihin.

Vuonna 2021 EU:n komission on määrä ottaa käyttöön yhteinen matkustajatieto- ja lupajärjestelmä (siirryt toiseen palveluun). Se edellyttäisi verkossa tehtävää ennakkoilmoitusta EU:n ja Schengen-alueen ulkopuolisten maiden kansalaisilta, jotka eivät tarvitse viisumia EU-alueelle. Vastaava järjestely on esimerkiksi Yhdysvaltojen ESTA-hakemus.

Viranomaiset harjoittelevat terrori-iskun varalta

Kohonnut terrori-iskun uhka näkyy viranomaisten harjoituksissa. Esimerkiksi toukokuussa poliisi, pelastuslaitos, Rajavartiolaitos ja puolustustusvoimat harjoittelivat (siirryt toiseen palveluun) iskun varalta Rovaniemellä ja Helsingin Pitäjänmäellä. Harjoituksessa opittiin sisäministeri Paula Risikon mukaan paljon tositilanteen operatiivisesta toiminnasta, kuten sujuvasta tiedonkulusta viranomaisten ja päätöksentekijöiden välillä.

Uusi tiedustelulaki laajentaa suojelupoliisin toimivaltuuksia

Terrori-iskun estämiseen hankitaan työkaluja myös uuden lainsäädännön avulla. Näistä merkittävin on uusi tiedustelulainsäädäntö, joka laajentaisi Suojelupoliisin ja puolustusvoimien toimivaltuuksia esimerkiksi tietoverkkotiedustelussa. Jatkossa viranomainen voisi lukea kansalaisten luottamuksellisia viestejä.

Uutta lakia halutaan nimenomaan terroriuhkien torjumiseen. Lakimuutokset vaativat muutoksia perustuslakiin, ja hallitus haluaa ne voimaan nopeutetussa järjestelyssä.

Ennaltaehkäisy pureutuu terrorismin juurisyihin

Jo esiinnousseiden uhkakuvien lisäksi Suomi pyrkii estämään terrori-iskuja ennaltaehkäisevällä toiminnalla. Sellaisia on esimerkiksi useassa poliisilaitoksessa käytössä oleva Ankkuri-toimintamalli, jossa poliisi, sosiaalityöntekijä ja nuorisotyöntekijä pyrkivät katkaisemaan nuoren rikoskierteen.

Radikalisaatiota ennaltaehkäisevä työ on usein järjestövetoista. Esimerkiksi Suomen Vuolle Setlementti ry:n Exit Radinet -hankkeessa jo radikalisoituneita yritetään saada irti ääriajattelusta kokemusasiantuntijoiden, kuten entiset uusnatsien, avulla. Hanketta rahoitetaan RAY:n tuella.

Hallitus on myös perustanut oman ministeriryhmänsä, jonka tarkoitus on ennaltaehkäistä lasten ja nuorten syrjäytymistä 19 toimenpiteen avulla (siirryt toiseen palveluun).

Pelastuslaitos varautuu suuriin potilasmääriin

Kun ennaltaehkäisy epäonnistuu, mukaan astuu pelastuslaitos, joka hoitaa 80 prosenttia Suomen ensihoidollisista toimenpiteistä. Euroopassa nähdyissä terrori-iskuissa on tullut kerralla suuria potilasmääriä. Pelastuslaitos varautuu tilanteeseen lisäämällä ensihoidon kapasiteettiaan, ja ylläpitämällä valmiutta kaikkina vuodenaikoina.

Sisäiseen turvallisuuteen myönnettiin lisärahaa keväällä

Viranomaisten toimintaan panostaminen maksaa. Hallitus myönsikin puolustusvoimille, poliisille, rajavartiostolle ja suojelupoliisille keväällä 98 miljoonaa euroa lisää rahaa, jolla on tarkoitus "parantaa yhteiskunnan kriisinkestävyyttä, ennaltaestää uhkia ja vastata niihin".

Myös nuorten ja lasten syrjäytymisen ennaltaehkäisyyn annettiin lisärahaa 45 miljoonaa euroa.