Pieksämäen paikallisliikenteen bussissa numero 1 Naarajärveltä Kontiopuistoon on hieman ennen kahdeksaa aamulla hillitön tungos. Koululaisia parveilee bussissa niin paljon, että käytävät ja jopa bussin etuoven edusta ovat täynnä lapsia. Eikä kukaan maksa mitään. Vanhimmat koululaiset joutuvat tosin vilauttamaan sinistä korttiaan erottuakseen lukiolaisista ja ammattikoululaisista.

– Hyödynnän ilmaisia bussimatkoja lähes päivittäin. Menen kouluun ja kavereitten luokse. Viikonloppuisin menen bussilla kaupunkiin, 14-vuotias Miro Nykänen sanoo.

Koululaisten ilmaisia bussimatkoja on kokeiltu Pieksämäellä nyt reilun vuoden ajan. Kokeiluun lähdettiin, sillä kaupunki halusi tukea koululaisten liikkumista esimerkiksi harrastuksiin. Arveltiin, ettei kokeilu näkyisi lipputulojen menetyksenä merkittävästi, sillä koululaiset käyttivät bussivuoroja niin vähän. Vuoden aikana tilanne on mullistunut: matkustajamäärät ovat kasvaneet 70 prosentilla ja myös maksavia asiakkaita on nyt seitsemän prosenttia enemmän kuin ennen.

– Äidit ja isät matkustavat lastensa kanssa. He maksavat lipun ja lapset matkustavat ilmaiseksi. Myös monet koululaiset, jotka ovat oppineet matkustamaan bussilla ilmaiseksi nuorempana, jatkavat paikallisliikenteenkäyttöä sittenkin, kun se on maksullista, pohtii linja-autonkuljettaja Ari Eskola.

Kaupungissa koetaan, että ilmaiset bussimatkat ovat myös parantaneet liikenneturvallisuutta.

– Lasten ei tarvitse kulkea tuolla aura-autojen seassa ja mopoilukin on vähentynyt, Eskola arvioi.

Kaupungin kassa ei laihtunutkaan

Pekka Havukainen/Yle

Koululaisten ilmaiset matkat ovat Pieksämäellä mahdollisia, sillä kaupunki ostaa koko paikallisliikenteen liikennöitsijältä könttäsummalla, jolloin lipputulot vaikuttavat kaupungin kassaan, eivät linja-autoyrittäjän kukkaroon. Aikaisemmin liikennöitsijä ajoi paikallisliikennettä omakustanteisesti, mutta asiakasmäärien vähentyessä vuoroja olisi pitänyt karsia niin paljon, että kaupunki katsoi niin sanotun bruttohinta-sopimuksen paremmaksi vaihtoehdoksi.

Odotus oli, että lipputulojen menetyksen takia kokeilusta tulisi kustannuksia noin 30 000 euroa, mutta toisin kävi: Kokeilun aikana kaupungin kassa on laihtumisen sijaan lihonut.

– Uusien asiakkaiden lisäksi päiväkotien ja koulujen kalliit tilausajot on hoidettu nyt paikallisliikenteellä, samoin kuin osa lakisääteisistä koulukyydeistä, liikennesuunnittelija Pasi Haverinen kertoo.

Valtakunnallisesti poikkeuksellinen järjestely olisi mahdollista myös useissa muissa Suomen pikkukaupungeissa. Suuremmissa kaupungeissa paikallisliikenne on joko kokonaan itsenäistä tai osin tuettua yritystoimintaa, jolloin ilmaisten lippujen korvaaminen liikennöitsijälle voi muodostua ongelmaksi.

– Ympäri Suomea on tullut useista kunnista yhteydenottoja ja on osoitettu kiinnostusta kokeilua kohtaan, Haverinen sanoo.