Espoo on Suomessa ensimmäinen kaupunki, joka turvautuu kanadalaiseen lumensulatustekniikkaan. Vastaavia koneita on käytössä Pietarissa.

Lumensulatuskone sulattaa lunta vähintäänkin yhden traktorin kuormaamistahdilla. Kevyttä uutta lunta menee kitaan enemmänkin. MARKKU OJALA

Kaupunki on ostanut pitkän harkinnan jälkeen 358 000 euron hintaisen liikutettavan lumensulatuskoneen.

Sulatuskoneen teho on huima, mutta niin on kulutuskin. Polttoöljyä palaa tunnissa 200-400 litraa.

Espoo kuitenkin laskee, että koneen käyttö tulee kokonaisuutena halvemmaksi kuin lumen kärrääminen läjityspaikoille.

Espoon infrapalvelupäällikkö Toni Korjus kertoo, että päätöstä edelsi kolmen vuoden prosessi. Vuonna 2013 pääkaupunkiseudun kaupunkien edustajat kävivät yhdessä Pietarissa tutkimassa sitä, kuinka tuossa pohjoisessa suurkaupungissa hoidetaan lumi pois kaduilta ja toreilta.

Pietarissa on käytössä useita Kanadassa valmistettuja lumensulatuskoneita.

Helsinki kokeili vastaavaa konetta kuukauden viime talvena (joka oli vähäluminen). Helsingin kone oli vuokralla.

Espoo puolestaan päätti ostaa sellaisen. Kone on nyt valmiina tositoimiin kaupungin varikolla Mikkelässä -joskin lumi toistaiseksi puuttuu.

Infrapalvelupäällikkö Korjus ei ole huolissaan yhdestä alkutalvesta.

- Kone on nyt meidän oma. Sen laskennallinen elinkaari on 25 vuotta, joten kyllä sille löytyy käyttöä.

Vedeksi muuttunut lumi valutetaan viemäriverkkoon, jossa se tietenkin puhdistetaan ennen mereen laskua. MARKKU OJALA

Traktori, kaksi pariksi

Viime talvena lunta oli pääkaupunkiseudulla vähän, mutta vuosikymmenen alun suurina lumitalvina lunta kärrättiin Espoossa kaatopaikoille noin 50 000 autokuormallista. Tyypillisenä talvena kuormia on 10 000-30 000.

Korjuksen mukaan uusi liikkuva lumensulatuskone sulattaa lunta lumen tiheydestä riippuen 150-300 kuutiota tunnissa. Käytännössä kone käsittelee lunta sitä vauhtia mitä yksi traktori ehtii sen kitaan kipata.

Kevyttä uutta lunta kone sulattaa jopa kahden traktorin vauhtia.

- Kone lähtee ensimmäisenä Espoon kaupunkimaisimpiin paikkoihin, kuten Leppävaaraan ja miksei Espoon keskukseenkin. Myös Iso Omenan ympäristö tulee kyseeseen.

- Laite soveltuu hyvin esimerkiksi suurille parkkipaikoille.

Espoon lumensulatuskone on lajissaan keskikokoinen ja sitä voidaan vetää traktorin perässä aina uuteen kohteeseen. MARKKU OJALA

Vetenä viemäriin

Espoon hankkima kone käyttää kevyttä polttoöljyä. Kaasuakin harkittiin energian lähteeksi, mutta mobiilissa laitteessa kaasun poltto osoittautui liian hankalaksi ratkaisuksi.

- Mikäli aikanaan hankimme suuremman kiinteän sulatuskoneen, sen polttoaine saattaa hyvinkin olla juuri kaasu.

Sulatuskoneen säiliön alla poltin jonka lämpö nousee 1800 Celsiusasteeseen. Sulatus perustuu kuumiin ilmakupliin, jotka tunkeutuvat lumen läpi ja muuttavat lumen vedeksi.

Vesi, josta sedimentti ja muut epäpuhtaudet poistetaan, lasketaan viemäriverkkoon.

Erittäin korkean lämpötilan muodostus kuluttaa öljyä 200-400 litraa tunnissa. Toisaalta paljon palaisi polttoainetta myös kuskattaessa samat lumimassat kaatopaikalle.

Viisi kilometriä

Infrapalvelupäällikkö Korjus toteaa, että laskelmien mukaan lumen sulattaminen tulee kaupungille kokonaisuutena halvemmaksi tilanteissa joissa etäisyys kaatopaikalle on enemmän kuin viisi kilometriä.

- Rahan lisäksi huomioon on otettava myös lumen kuljettamisen liikenteelliset haitat. Lumen paikallinen käsittely vähentää tietenkin niitä.

Espoossa on kaksi lumenvastaanottopaikkaa, idässä Laajalahden Turvesuolla ja lännessä Vanttilassa. Paineita on kuitenkin, että alueille tulee muita toimintoja.

Korjuksen arvion mukaan tulevaisuudessa Espoossa olisi useampia mutta pienempiä lumenläjitysalueita. Järjestelmää täydentäisi nyt hankittu lumensulatuskone ja mahdollisesti toinen suurempi kiinteä sulatuskone.