Kansantalouden tilinpidon perusteet uudistuvat kesän ja syksyn aikana. Koko EU:ta koskeva uudistus muuttaa muutamia keskeisiä laskentaperusteita. Vähän kärjistäen siitä seuraa, että Suomen bruttokansantuote ponkaisee reilut neljä prosenttia ilman yhtäkään uutta tehdasta tai rakennustyömaata.

Suomen kohdalla hyvin suuri vaikutus on yritysten tuotekehitysmenojen uudella tulkinnalla.

– Kyllä keskeinen uudistus liittyy siihen että tuote- ja kehitysmenot jatkossa käsitellään eri tavalla tässä kansantalouden tilinpidon kehikossa. Kun ne aiemmin olivat juoksevia menoja, niin tässä uudessa laskentatavassa ne käsitellään investointeina, jotka kerryttävät taloudellisia varoja, kertoo tilastopäällikkö Matti Okko Tilastokeskuksesta.

Samanlainen tulkinta koskee muun muassa puolustusvoimien ase- ja kalustohankintoja.

Velkakin kasvaa

Uudistuksessa muuttuu myös julkisen sektorin määrittely, ja sen seurauksena kasvaa Suomen julkinen velka.

Bruttokansantuotteen kasvun ansiosta Suomen talouskasvuun suhteutettu velka ei kuitenkaan kasva, vaan hieman pienentyy. Paljon puhuttu 60 prosentin velkaraja ei kuitenkaan siirry mitenkään kauas.

– Tällä laskutikulla vaara olisi vähän vähäisempi, mutta ei Suomen koko talouden kuva tästä mihinkään ole muuttumassa. Talous on kasvanut huonosti useamman vuoden ja näkymä tästä eteenpäin on varsin maltillinen, vaikkakin piristyvä, toteaa valtiovarainministeriön osastopäällikkö Markus Sovala.

– Oikeastaan se on vähän sama kuin näitä kesäsäitä arvioisi, arvioidaan niitä celsius- tai fahrenheitasteilla. Ei se lämpötila siitä mihinkään muutu, vaikka lukemat heilahtavat, Sovala jatkaa.

Suomen bruttokansantuote on kuitenkin uudistuksen jälkeen nelisen prosenttia aiempaa suurempi ja se vaikuttaa muun muassa Suomen Euroopan unionille maksamaan jäsenmaksuun.

– Meillä on joku arvio, että se voisi lisääntyä 35 miljoonaa euroa vuodessa. Se on toki iso summa, mutta vain suuruusluokkaa viisi prosenttia Suomen nettomaksuosuudesta, toppuuttelee Markus Sovala.

Tilastokeskus siirtyy käyttämään uusia laskentaperusteita pääosin heinä-syyskuun aikana.

Tuoreimpien tilastojen lisäksi Tilastokeskus on laskenut uudestaan myös vanhat luvut uusilla määrityksillä, jotta tilastot pysyvät vertailukelpoisina. Tilastoja on jouduttu laskemaan uudestaan 1970-luvulta asti.