Pääluottamusmies tuli töihin miten sattuu, osteli rakennustarvikkeita työnantajan laskuun ja kolaroi firman autolla

Hovioikeus jyräsi käräjäoikeuden: Jatkuvasti myöhästelleen ja töitään laiminlyöneen miehen sai irtisanoa, vaikka tämä oli pääluottamusmies ja työsuojeluvaltuutettu.

Savolaisessa kiinteistöhuoltoyhtiössä tuli kesällä 2017 mitta täyteen lähes seitsemän vuotta yrityksessä töissä olleen kiinteistöpalvelutyöntekijän suhteen. Yhtiön pääluottamusmiehenä ja työsuojeluvaltuutettuna työskennellyt mies oli jättänyt päivystysvuoron hoitamatta, ilmoitellut sairauslomistaan ja myöhästymistään miten sattuu, ostellut tarvikkeita firman piikkiin ja jättänyt välillä vastaamatta päivystyspuheluihin.

Rikkeiden ja laiminlyöntien lista oli pitkä kuin nälkävuosi, ja mies irtisanottiin heinäkuussa 2017. Vaikka maallikon silmissä vikalista oli pitkä kuin pikkuveljen Toyotalla aikanaan vuosikatsastuksessa, oli aiemmin asiaa käsitellyt Pohjois-Savon käräjäoikeus katsonut tehtäviään laiminlyöneen työntekijän joutuneen kaltoin kohdelluksi irtisanomisen yhteydessä.

Lukuisia varoituksia vuosien saatossa

Irtisanottu työntekijä oli työskennellyt yrityksessä vuodesta 2010 alkaen. 2014–2017 hän oli saanut työnantajaltaan useita kirjallisia varoituksia työtehtäviensä hoitoon tai hoitamattomuuteen liittyen. Yksin myöhästymisten takia miehelle oli annettu kirjallisia varoituksia lokakuussa 2014, lokakuussa 2015 sekä kesä- ja syyskuussa 2016.

Työnantajan mukaan miestä oli varoitusten lisäksi huomautettu myöhästelyistä suullisesti lukuisia kertoja. Hän oli ottanut oikeudekseen ilmoittaa omavaltaisesti tekstiviestillä sen, milloin tulee ajoissa töihin ja milloin ei tule.

Mies oli hankkinut myös yrityksen laskuun tarvitsemiaan rakennustarvikkeita, koska oli pystynyt näin hyödyntämään yrityksen saamat alennukset. Vaikka ensimmäisen tapauksen paljastumisen jälkeen yrityksen toimitusjohtaja oli kieltänyt näin toimimasta, se ei ollut miehen tapoja parantunut.

Liikennevahinkoja mies oli onnistunut ajamaan neljänä perättäisenä vuonna yrityksen autoilla. Kevään 2017 liikenneonnettomuuden osalta mies ei ainakaan ollut raportoinut kolarista yhtiön ohjeiden mukaisesti. Samoin oli jäänyt tulouttamatta käteisellä huoltomiehelle maksettu ovenavausmaksu.

Kieltäytyi päivystysvuorosta

Tapahtumat kärjistyivät yrityksessä kesäkuun lopulla 2017, kun työntekijä kieltäytyi suorittamasta hänelle työvuorolistaan kirjattua seuraavan viikonlopun päivystysvuoroa. Mies väitti riitakumppaninsa antaneen hänelle suukovun päätteeksi luvan jättää päivystyksen hoitamatta, mutta todellisuudessa niin ei ollut tapahtunut.

Ongelmia oli ollut jo edellisenä päivänä, jolloin kiinteistöhuollon päivystystä hoitanut mies ei ollut parin tunnin aikana vastannut puhelimeen. Vastaavia ongelmia oli pääluottamusmies-työsuojeluvaltuutetun päivystysvuoroilla ollut jo aiemmin.

Savolaisittain ”ommoo lommoo” ottanut työntekijä jäi tapahtumien jälkeen sairauslomalle. Työnantajan suuntaan sairauslomatodistukset kulkivat vahvasti myöhässä. Kun mies palasi jälleen heinäkuun puolivälin jälkeen riviin, hänet irtisanottiin pikavauhdilla.

Irtisanomispäivän aamuna oli yritysten työntekijöiden keskuudessa kierrätetty nimilistoja, johon ammattijärjestöön kuuluvat työntekijät olivat nimensä rustanneet sen merkiksi, jotta miehen saa irtisanoa pääluottamusmiehen ja työsuojeluvaltuutetun asemasta huolimatta. Koska nimiä oli irtisanomishetkellä yli puolet järjestäytyneiden työntekijöiden määrästä, ei hovioikeus tältäkään osin löytänyt irtisanomisesta moitittavaa.

Hovioikeus jyräsi käräjäoikeuden

Käräjäoikeus oli määrännyt tuomiossaan työnantajayrityksen maksamaan irtisanotulle lähes 25 000 euron korvaukset laittomasta irtisanomisesta. Lisäksi yrityksen laskua olisivat kasvattaneet myös vastapuolen oikeudenkäyntikulut sekä korvaukset Työllisyysrahastolle.

Itä-Suomen hovioikeus kallistui täysin toiselle kannalle. Yhtiö vapautettiin maksamasta laittomasta irtisanomisesta käräjäoikeuden määräämiä korvauksia sekä korvaamasta miehen lähes 16 000 euron oikeudenkäyntikuluja käräjäoikeudesta. Yhtiö vapautettiin myös velvollisuudesta suorittaa Työllisyysrahastolle yli 4300 euron korvaukset.

Täysin korvauksetta ei irtisanottu pääluottamusmies hovissakaan jäänyt. Yhtiö velvoitettiin maksamaan miehelle sairausajan palkkaa, palkkasaatavia ja odotusajan palkkaa yhteensä 1866 euroa. Tosin ex-työnantajan käräjäkuluja tuli miehen maksettavaksi yli 13 000 euroa. Ja omat noin 25 000 euron oikeudenkäyntikulut tulevat tähän päälle.

Asiassa voi hakea vielä valituslupaa korkeimmasta oikeudesta.

Juttua korjattu 29.12. kello 10.05: Jutun alussa puhuttiin virheellisesti työsuhteen purkamisesta, vaikka kyse on irtisanomisesta.