Mistä on kyse? Yhä useampi suomalainen on herkistynyt sähkölle

Lääkärit eivät tunnista sähköyliherkkyyttä, osoittaa Turussa tekeillä oleva tutkimus

Sähköyliherkkyys ei ole Suomessa luokiteltu sairaudeksi, toisin kuin Ruotsissa

Sähköyliherkkä joutuu pahimmassa tapauksessa eristäytymään yhteiskunnasta

Sähköyliherkkyys on lisääntynyt merkittävästi, mutta enemmistö sairastuneista kokee saaneensa epäasiallista kohtelua terveydenhuollon ammattilaisilta. Näin osoittavat ennakkotiedot vuoden vaihteessa julkaistavasta Turun ammattikorkeakoulun tutkimuksesta, jossa kerätään tietoa sähköyliherkistä ja säteilevien laitteiden terveysvaikutuksista.

- Sähköherkkyys ei ole marginaalinen, vaan yhä kasvava ilmiö suomalaisessa yhteiskunnassa. Sillä on kansantaloudellisia vaikutuksia ja se aiheuttaa paljon inhimillistä kärsimystä, tiivistää projektipäällikkö ja tutkija Marjukka Hagström.

Keskittymiskyvyn totaalinen häiriintyminen, huono vointi, hengenahdistus, kasvojen punottaminen ja vatsakrampit. Hanna Nurminen

Matkapuhelinten ja muiden langattomien laitteiden yleistyminen lisää väestön altistumista sähkömagneettisille kentille. Ruotsissa sähköherkkyys on virallisesti tunnustettu toimintarajoite, josta kärsii arviolta 250 000 ruotsalaista. Sähköherkillä on oma vammaisliittonsa, ja he saavat valtion tukea.

Suomessa sähköherkkä on jätetty omilleen.

- Tutkimusta pitää ehdottomasti lisätä, koska sähkömagneettinen saaste lisääntyy ympäristössämme koko ajan, sanoo Turun ammattikorkeakoulun radio- ja EMC-laboratorion päällikkö Reijo Ekman.

Hengenahdistusta, iho-oireita, vatsakramppeja

Viime viikolla myös Työterveyslaitos, Turun yliopisto ja Säteilyturvakeskus tiedottivat tutkimuksesta, joka osoittaa sähkömagneettisten kenttien vaikuttavan aivojen aineenvaihduntaan ja verenkiertoon. Koneen säätiön hallituksen puheenjohtaja Hanna Nurmisen mukaan oireita voi olla paljon:

- Keskittymiskyvyn totaalinen häiriintyminen, huono vointi, hengenahdistus, kasvojen punottaminen ja vatsakrampit, hän luettelee.

Kesäkuussa sosiaali- ja terveysalan asiantuntijalaitosten yhteenliittymä Soterko, Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos, Työterveyslaitos ja Säteilyturvakeskus nostivat ympäristöherkkyydet nostetaan selvityksen kohteeksi.

- Se on se kauhukuva mitä ajattelen, että enhän mä pysty sitten asumaan samassa taloudessa poikien kanssa, sanoo Pekka Leskelä, kahden pienen pojan isä, joka joutui vaihtamaan omakotitalon viiden neliön hirsimökkiin maaseudulla.

Euroopan neuvoston suositus on, että jäsenvaltiot perustaisivat alueita, joissa langattomat verkot eivät toimi. Neuvosto suosittelee myös säteilyn raja-arvojen laskemista sekä lasten ja nuorten suojelemista pitkäaikaiselta säteilyaltistukselta.

Yle TV2 Silminnäkijä: Sähköä paossa ke 26.9.2012 klo 22.10