Valmistelijan yhteystiedot Liikenneinsinööri Pekka Stenman, puh. 040 163 7226, etunimi.sukunimi@tampere.fi

Lisätietoja päätöksestä Suunnittelupäällikkö Ari Vandell, 040 564 4518, etunimi.sukunimi@tampere.fi

Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus pyytää Tampereen kaupungilta lausuntoa valtatien 12 Porintie ja Pispalan valtatien liittymän kääntymiskaistan jatkamisesta.

Lausunnot

Valtatie 12 eli ns. Nokian moottoritie on merkittävä sisääntuloväylä luoteiselta Pirkanmaalta Tampereelle. Se palvelee merkittävästi mm. Tesomalla, Nokialla ja Sastamalassa asuvia, Tampereen keskustassa töissä ja asioimassa käyviä. Pirkanmaan ELY-keskuksen mukaan väylän liikenne jonoutuu säännöllisesti jopa n. 400 m pituudelle Nokian suunnasta saavuttaessa etenkin aamuruuhkan aikana. Osa autoilijoista ohittaa nykyisin jonoja ajamalla pientareen reunaa hyödyntäen ja kääntymällä Pispalan valtatielle. Pirkanmaan ELY-keskus haluaisikin jatkaa kääntymiskaistaa, jotta pientareella ajo loppuisi. Perusteluiksi ELY-keskus esittää liikenneturvallisuuden parantumisen sekä joukkoliikenteen sujuvuuden parantumisen.

Tampereen kaupunki on yhtä mieltä Pirkanmaan ELY-keskuksen kanssa siitä, että liikenneturvallisuuden parantamiseksi, eli pientareella ajamisen estämiseksi, on tarpeellista tehdä toimenpiteitä. Kaupunki ei kuitenkaan pidä kääntymiskaistan pidentämistä oikeana ratkaisuna.

Tampereen kaupungilla on käynnissä Pispalan valtakunnallisesti arvokkaan kulttuuriympäristön asemakaavoitus, jossa laaditaan alueen arvokasta rakennuskantaa suojeleva sekä jossain määrin uutta rakentamista mahdollistava asemakaava. Asemakaavoituksen yhtenä keskeisimmistä tekijöistä on liikenne, sillä Pispalan alue sijaitsee liikennemelun kannalta erittäin hankalasti rautatien ja kohtuullisen vilkkaasti liikennöidyn Pispalan valtatien vaikutusalueella. Alueen melutasot ovat jo nykyisellään osittain sellaisella tasolla, ettei kaavamerkinnöissä voida tietyille alueille sallia nykyisten vaatimusten mukaan asumista lainkaan. Aihe on herättänyt paljon keskustelua alueen asukkaiden ja Tampereen kaupungin välillä niin yleisötilaisuuksissa kuin asemakaavan palautteiden muodossa. Asukkaat ovat lähes yksinomaan toivoneet erilaisia liikenteen rauhoittamistoimenpiteitä Pispalan valtatielle aina hidasteista läpiajokieltoon, paitsi melun myös liikenneturvallisuuden parantamisen vuoksi. Pirkanmaan ELY-keskuksen tavoite pidentää Pispalan valtatien kääntymiskaistaa valtatiellä 12 on ristiriitainen em. asukkaiden ja kaupungin yhteisten tavoitteiden kanssa, sillä se melko varmasti lisäisi Pispalan valtatien houkuttelevuutta autoliikenteen reittinä ruuhka-aikoina. Tampereen kaupungin mielestä liikennettä pitäisi pyrkiä ohjaamaan pääsääntöisesti Nokian moottoritieltä suoraan Paasikiventielle, eikä Pispalaan. Kaupunki on alustavalla tasolla pohtinut jopa koko kääntymiskaistan poistamista tämän tavoitteen saavuttamiseksi kauempana tulevaisuudessa. Kaupunki esittääkin, että ensisijaisena vaihtoehtona valtatielle 12 tulisi tutkia nykyisen piennaralueen kaventamista, jotta nykyisen kaltainen pientareen kautta ohittaminen voitaisiin estää.

Kaupungin näkökulmasta liikenteen jonoutuminen ruuhka-aikoina pitäisi olla tulevaisuudessa aikaisempaa hyväksyttävämpää, jotta kaupungin tavoitteet kestävien kulkumuotojen edistämiseksi voidaan saavuttaa. Väylästön kehittäminen ja infraan investoiminen ruuhkien purkamiseksi on omiaan ylläpitämään yksityisautoilun roolia sujuvimpana kulkumuotona kaupungin keskustaan. Panostuksia tulisi ohjata entistä enemmän joukkoliikenteen, kävelyn ja pyöräilyn olosuhteiden parantamiseen yksityisautoilun sijasta.

Tampereen kaupungin joukkoliikenteen linjasto 2021 -suunnitelmassa Nokian moottoritieltä Pispalaan kääntyy vain yksi paikallisliikenteen bussilinja Keho-Tampere, joka liikennöit 30 min vuorovälillä ruuhka-aikaan ja sen ulkopuolella 1 h vuorovälillä. Lisäksi tällä hetkellä reittiä käyttetään jonkin verran kotimaan linja-autoliikenteessä (mm. Onnibus, Länsilinjat). Kääntymiskaistan pidentämisellä ei voida arvioida olla merkittävää vaikutusta joukkoliikenteen sujuvuuteen, koska liikennöintimäärät ovat varsin vähäiset, ja kaukoliikenteestä suuri osa liikennöi ruuhka-aikojen ulkopuolella.