Suomessa matkailu- ja ravintola-alalla työskentelee yhä enemmän henkilöitä, joiden äidinkieli ei ole suomi tai ruotsi. Skotlantilainen Mark Brown (selin), ranskalainen Julien Kerebel (etualalla) sekä italialainen Domiano Fabbri häärivät helsinkiläisen ravintola Fafasin keittiössä. Kuva: Mauri Ratilainen

Noin 60 000 asukkaan Rovaniemellä vieraiden kielten tarve ei ole vieraskielisistä asukkaista johtuvaa. Tarve johtuu matkailusta, sillä kaupungissa rekisteröidään vuosittain reippaasti yli 300 000 ulkomaisten matkailijoiden yöpymistä.

Visit Rovaniemen toimitusjohtaja Sanna Kärkkäinen ei pidä mahdottomana ajatuksena, että napapiirilläkin otettaisiin englanti kaupungin kolmanneksi viralliseksi kieleksi.

- Uusia rajapintoja tulee koko ajan lisää matkailun ja julkisen puolen välille. Esimerkiksi yritysneuvojat antavat yhä enemmän neuvoja englanniksi uusien yritysten perustamiseen, Kärkkäinen sanoo.

Ulkomaiset matkaajat voivat tarvita julkisen puolen englanninkielistä palvelua lähinnä sairaanhoidon, pelastuslaitoksen ja poliisin osalta. Kärkkäisen korviin on kantautunut vain positiivista palautetta englanniksi sairaalassa asioimisesta.

Kärkkäisen mukaan Rovaniemen matkailussa kielitaitoa riittää, vaikka kiinan, ranskan, espanjan, ja italian kielten osaajia voisi olla vielä enemmän.

Kilpailu turisteista on kovaa, sillä nykypäivän matkailijat osaavat odottaa korkeatasoista asiakaspalvelua, johon kuuluu monipuolinen kielitaito. Aasialaisten kielten osaamisesta on selvästi etua, Kärkkäinen toteaa.

- Venäjä oli takavuosien kultainen kieli, mutta nyt sen osaamisesta ei puhuta mitään, vaikka matkailijoiden määrä on taas nousussa.

Asiakaspalvelun lisäksi kielivaatimuksia on sisällöntuotannossa. Esitteiden, opasteiden ja verkkosivujen lisäksi olisi kyettävä tuottamaan sisältöä sosiaaliseen mediaan sekä vastaamaan nopeasti eri aikoina tuleviin kysymyksiin ja palautteisiin.

- Somekanavissa pitää näkyä 24/7. Aikaero Aasiaan on tuonut esiin työaikakysymyksen, mutta nopea vastaaminen on tapa erottua palvelussa.

Kärkkäisen mukaan Rovaniemen seudulla palveluammateissa on jonkin verran ei-kotimaisia kieliä puhuvia työntekijöitä, mikä ei kuumimman talvisesongin aikana haittaa lainkaan.

- Tänne tulevilla on yleensä suuri halu oppia suomea. Vieraskielisiä palkataan, jos kotimaista (suomea puhuvaa) työvoimaa ei ole saatavilla. Tällä hetkellä matkailussa on työvoimapula, etenkin suorittavan työn puolella.

Aasian matkailijoiden buumi tuntuu myös Oulussa asti, mikä näkyy muuttuneina kielitaitovaatimuksina. Todennäköistä on, että Oulussakin tarvitaan kiinankielisiä opasteita lähitulevaisuudessa, Business Oulun kaupan, palveluiden, matkailun ja logistiikan aloista vastaava Jyrki Kemppainen toteaa.

- Englanninkielisten matkailijoiden lisäksi lähimarkkinoilta tulevat ovat meillä merkittävässä osassa. Norjalaisia matkailijoita käy enemmän kesällä ja ruotsalaisia ympäri vuoden, Kemppainen sanoo.

Kärkkäisen mielestä matkailupitäjissä olisi jo yleisen turvallisuuden vuoksi hyvä käyttää englantia niin paljon kuin mahdollista.

- Esimerkiksi suomeksi olevat liikenneopasteet hankaloittavat matkailijoiden liikkumista. Kiinalaisten ajokorttimuutoksen myötä he voivat jatkossa vuokrata autoja Suomessa, mikä varmasti aiheuttaa jonkinlaisia haasteita liikenteessä.