Puolustusvoimat aloittaa tilojensa remontoinnin uuden konseptin mukaisiksi ensi keväänä.

Katso videolta, miltä puolustusvoimien koulutus- ja toimistotilat sekä varusmiesten tuvat tulevat näyttämään uudistusten jälkeen!

Varusmiespalvelus ei ole pian entisensä.

Puolustusvoimissa on käynnissä kaksi suurta uudistusta, jotka tulevat vaikuttamaan näkyvästi armeijan arkeen: tilojen remontointi uuden konseptin mukaisiksi sekä Koulutus 2020 -ohjelma. Uudistuksia on suunniteltu myös rinnakkain.

Kasarmirakennusten uudistusta ohjaa puolustusvoimien tuore työ- ja oppimisympäristökonsepti, jonka suunnitteluun on osallistunut myös puolustusvoimien vuokraamat tilat omistava Senaatti-kiinteistöt.

Konsepti on ehdottomasti tärkein hanke puolustusvoimien ja Senaatti-kiinteistöjen 15 vuotta jatkuneen yhteistyön aikana. Tuona aikana puolustusvoimien tiloihin on investoitu noin 1,3 miljardia euroa.

– Meillä on paljon tilaa, mutta myöskin paljon toimintaa. Osa tiloista on nykyisellään kuitenkin tehottomassa käytössä, taustoittaa puolustusvoimien tilahallinnan toimialapäällikkö, majuri Arjo Kaarre.

– Kasarmien neliömäärät eivät muutu, joten on mietitty toimintojen järjestämistä. Esimerkiksi joissakin kasarmien isoista luokista vuosittainen käyttöaste on alle kymmenen prosenttia, ja silloin kun niille on tarvetta, eivät ne taas riitä kaikille tarvitsijoille.

Tältä näyttää yksi nykyisen mallinen koulutustila Rannikkoprikaatissa Upinniemessä. JOONAS LEHTONEN

Digiopetusta

Tiloja täytyy siis uudistaa, koska myös tapa kouluttaa on muutoksessa puolustusvoimissa. Käyttöön on tulossa vaiheittain modulaarinen opetussuunnitelma, eli varusmiehet opiskelevat asioita jatkossa jaksomuotoisesti.

Opetuksen painopiste tulee siirtymään luokkaopetuksesta pienryhmäopetukseen. Oppimistehtäviä jaetaan jatkossa enemmän myös yksilöille: esimerkiksi luennon saattaa korvata etukäteen itsenäisesti luettava kirja.

Koulutustiloista tehdään helposti muunneltavia. Kasarmien käytävistäkin pyritään remontoimaan tiloja, joissa voidaan kouluttaa ryhmiä paremmin.

Koulutusta muuttaa myös digitalisaatio, sillä jatkossa asioita voidaan opetella ensin vaikkapa simulaattorissa ja vasta sitten maastossa. Tietokoneluokat ja kännykät tulevat aiempaa laajempaan käyttöön.

– Yksi uusi tapa opiskella ovat mikroelokuvat, jotka ovat eräänlaisia tietoiskuja. Niitä näytetään joko pienemmille tai suuremmille ryhmille, minkä jälkeen asiaa lähdetään harjoittelemaan käytännössä, Kaarre mainitsee.

Armeijan käyneille tuttu, ainainen odottelu jää lisäksi vähitellen historiaan tai ainakin vähenee huomattavasti. Yksi kantavista teemoista tilauudistuksessa on ”tilaa ja aikaa”.

– Uudistuksessa ryhmitellään toisiinsa kytköksissä olevia toimintoja lähekkäin. Siirtymiset paikasta toiseen eivät saa olla itsetarkoitus, Kaarre toteaa.

Varusmiesten muuttuvaa koulutusta tukemaan tulee tietokoneluokkia ja rauhallisia koppeja itseopiskeluun. SENAATTI-KIINTEISTÖT

Toimistot uusiksi

Varusmiesten ohella myös varuskuntien henkilökunnan tilat muuttuvat täysin. Muutos sopii valtion laajempaan tavoitteeseen, sillä Senaatti-kiinteistöt pyrkii edelläkävijäksi uudenlaisten työympäristöjen luomisessa.

Tavoitteena on luoda myös puolustusvoimien toimistotiloista mahdollisimman monikäyttöisiä: tarjolle tulee esimerkiksi tiimityöhuoneita, hiljaisia tiloja ja avoimia työpisteitä. Käytännössä kellään ei ole jatkossa omaa, nimettyä työpistettään, vaan työtehtävä määrittää tilatarpeen.

Tilanhallintapäällikkö Kaarre kertoo ”hurahtaneensa” monitilaympäristöihin konseptin suunnittelussa, mutta välttää käyttämästä ”avokonttori”-sanaa.

– Kehitämme tässäkin järkevämpiä ratkaisuja, hän tiivistää.

Silti Kaarre myöntää, että toimistotilojen tuleva mylläys on kohdannut jonkin verran vastustusta puolustusvoimissa.

– Jos 50 prosenttia uudistuksesta on tilaratkaisujen tekemistä, niin vähintään 50 prosenttia on muutoksen johtamista.

Esimerkiksi tämän näköisissä toimistoissa puolustusvoimien työntekijät tulevat työskentelemään. SENAATTI-KIINTEISTÖT

Suuret säästöt

Yhtenä seurauksenaan uusi tilakonsepti tuottaa valtiolle säästöjä jopa satoja tuhansia euroja vuodessa. Puolustusvoimat ei kuitenkaan halua kutsua uudistusta säästöohjelmaksi, eikä toisaalta myöskään investointihankkeeksi.

– Säästöt eivät ole päätavoite, vaan tilojen tehokkaampi käyttö. Muutokset tehdään normaalissa aikataulussa, ja konsepti on vain väline toteuttaa ne, Kaarre kertoo.

Uudistuksessa kunkin kasarmin majoituskapasiteetti kasvaa kuitenkin arviolta 30-50 henkilöllä. Jos varusmiesten määrä pysyy entisellään tai kääntyy laskuun, tietää tämä väistämättä joidenkin majoituskasarmien jäämistä ilman käyttöä.

Ensimmäinen uuden konseptin mukainen kasarmi toteutetaan Upinniemen Rannikkoprikaatiin. Remontti aloitetaan ensi vuoden keväällä, ja valmista on arvion mukaan syksyllä 2020.

Puolustusvoimilla on yhteensä 75 kasarmia 16 joukko-osastossa ympäri Suomen. Valtaosa niistä on peruskorjattu 2000-luvulla. Kasarmien tulevat remontit suunnitellaan puolustusvoimissa aina neljäksi vuodeksi eteenpäin, ja etusijalle asetetaan esimerkiksi terveyden tai turvallisuuden kannalta haitalliset kohteet.

Vuosittain tullaan remontoimaan uuden konseptin mukaiseksi noin neljästä viiteen kasarmia. Konsepti tarjoaa lähtökohdat remonttien laajuudelle, tekniikalle ja ilmeelle. Konkreettiset toteutukset voivat hieman vaihdella varuskuntien välillä.

– Ratkaisu voi olla yhdistelmä monesta mallista, Kaarre kertoo.