Evoluutiopsykologian dosentti Markus J. Rantala väittää, että länsimainen elämäntyyli on sotkenut ihmisten hormonitoiminnan ja lisääntymishalut.

Syntyvyyden lasku on ollut tapetilla Tilastokeskuksen synkän väestöennusteen vuoksi. Syyksi on arveltu muun muassa pätkätöiden taloudellista epävarmuutta ja lapsikielteistä ilmapiiriä.

Evoluutiopsykologian dosentin Markus J. Rantalan mielestä olennainen syy on unohtunut – biologia, tarkemmin sanottuna ihmisen hormonitoiminta.

– Evoluutiopsykologian kannalta ihminen voi kyllä tehdä mitä haluaa, mutta luonto saa meidät haluamaan tiettyjä asioita, Rantala avaa.

– Kun on hirveä vauvakuume, niin sitä ei lykätä rationaalisesti, vaikka opiskelut olisivat vielä kesken tai talo maksamatta. Tosiasia on, että nykyään ihmisten taloudellinen tilanne on parempi kuin koskaan aiemmin.

Rantalalta on ilmestymässä pian kirja Masennuksen biologia: evoluutiopsykologinen näkökulma mielialahäiriöhin.

– Entä jos syntyvyyden lasku ei johdukaan yhteiskunnallisesta epävarmuudesta vaan siitä, että sukupuolihormonien tasot ovat muuttuneet?

Hormonitoiminnassa olennaista miehille on testosteroni ja naisille estrogeeni. Kummallakin sukupuolella on molempia hormoneja, ja niitä tarvitaan. Mutta miehillä ja naisilla niiden tasot eroavat toisistaan. Estrogeenin ja testosteronin tasapaino vaikuttaa niin ulkonäön kuin käytöksen feminiinisyyteen tai maskuliinisuuteen.

Lisäksi hormonitaso vaikuttaa lisääntymishaluihin ja seksuaaliseen viettiin. Naisilla lisääntymishaluja saa kytemään estrogeenin ohella oksitosiini, joka liittyy hoivaviettiin.

Amerikkalaistutkimuksissa on havaittu, että miesten testosteronitasot ovat laskeneet, sanoo Rantala. Syynä ovat hänen mukaansa etenkin länsimaalaiset elintavat.

– Joka toinen aikuinen on vyötärölihava. Kolme neljäsosaa 30-vuotiaista ja sitä vanhemmista miehistä ja kaksi kolmasosaa naisista on ylipainoisia, hän summaa.

– Se näkyy jo armeijan kuntotesteissä ja terveystarkastuksissa: kunto on heikentynyt ja ylipaino lisääntynyt. Testosteroni estää rasvakudoksen kertymistä keskivartaloon, mutta miehillä keskivartalolihavuus on lisääntynyt.

Evoluutiopsykologian dosentti Markus J. Rantala­

Rantala nostaa tulevaisuudenkuvaksi Japanin: siellä on yleistynyt ilmiö, että nuoret miehet eivät ole kiinnostuneita seksistä tai parisuhteesta. Hän arvelee, että Suomi on matkalla samaan suuntaan.

– Ei ilmiö johdu pelkästään siitä, että istutaan vain pelaamassa tietokoneella. Jos olisi kovat seksuaaliset halut, niin kyllä he sieltä koneen ääreltä lähtisivät etsimään seksikumppania.

– On täysin mahdollista, että seksuaalisen vietin lasku johtuu hormonitasojen muutoksesta.

” Miesten sperman laatu on romahtanut viimeisten vuosikymmenien aikaan.

Rantalan mukaan myös naisilla näyttävät estrogeenitasot muuttuneen. Eli miehet ovat nykyään feminiinisempiä ja naiset maskuliinisempia.

Hän viittaa englantilaisen tutkimuksen, jossa otettiin kuvia naisista ja kysyttiin, kuinka monta lasta he haluavat.

– Ne naiset, jotka olivat feminiinisiä kasvoiltaan, halusivat enemmän lapsia.

Rantala huomauttaa, että estrogeeni säätelee lisääntymisvietin ohella myös rasvan jakautumista naisen vartalossa.

– Keskivartalolihavuus on yleistynyt naisillakin ja on merkki siitä, että estrogeenin määrä on laskenut ja testosteronin noussut.

– Jos katsoo kuvia nuorista naisista uimarannoilla 50-luvulla, näkyy tiimalasivartaloita, mitkä ovat nykyään aika harvinaisia. Naiset saattavat haluta lapsia vähemmän, koska he ovat muuttuneet miehekkäämmiksi fysiologisesti.

Mutta miksi suomalaisten sukupuolihormonitasot ovat Rantalan mielestä muuttuneet niin paljon?

Krooninen stressi, epäterveellinen ruoka, univaje ja puutteellinen liikunta – kaikki altistavat ylipainolle ja aiheuttavat kehossa matala-asteista tulehdustilaa. Se taas vaikuttaa hormonitoimintaan ja altistaa muille sairauksille, kuten masennukselle.

Rantalan mukaan masennus jo itsessään vähentää lisääntymishaluja, mutta liittyy myös laajempaan ongelmaan.

Masennus altistaa syrjäytymiselle. Rantala väittää, että lapsettomuus on yleistynyt voimakkaimmin alimmissa sosiaaliluokissa juuri tästä syystä.

Vuonna 2011 masennusta sairasti kuusi prosenttia suomalaismiehistä, mutta 2017 peräti yhdeksän prosenttia. Naisista vuonna 2011 masennusta sairasti 9 prosenttia ja vuonna 2017 jo 13 prosenttia.

– Syntyvyyden lasku alkoi samaan aikaan kuin masennus yleistyi.

Myös ympäristön kemikaalit vaikuttavat hormonitoimintaan.

– Kuinka suurta osaa ne näyttelevät sukupuolihormonitasojen laskussa, ei vielä tiedetä.

­

Elämäntapa, jossa opiskellaan ja luodaan uraa päälle kolmekymppisiksi, on evoluutiopsykologista kiinnostava ilmiö. Sen jälkeen ei ehkä enää löydykään sopivaa kumppania.

– Jos vauvakuume olisi riittävän kova, niin rima kyllä tulisi alaspäin kumppaniehdokkaiden suhteen. Tutkimuksissa tiedetään, että korkeassa sosiaalisessa asemassa olevat naiset ovat aivoiltaan keskimäärin miehekkäämpiä ja heillä on korkeampi testosteronitaso, ja testosteroni vaikuttaa kunnianhimoon.

Merkittävää Rantalan mukaan myös on, että yhä useammalla lapsia haluavalla parilla on ongelmia tulla raskaaksi. Hedelmöityshoitoja saa vuosittain jo merkittävä määrä.

– Miesten sperman laatu on romahtanut viimeisten vuosikymmenien aikaan.

Rantala painottaa, että hormonitasot eivät ole ainoa syy lapsettomuuteen, mutta sitä ei tulisi ohittaa.

– Kun lapset alkavat olla jo teini-iässä ylipainoisia, voi arvata, että varmasti se vaikuttaa hormonitoimintaan ja mielialaan tulevaisuudessa. Yhteiskunnalle on tulossa melkoinen lasku tästä. Jos olisin päättäjä, olisin yhtä huolissani tästä kuin ilmastonmuutoksesta.

Artikkelia korjattu kello 9.36.