Sinna Pirskanen ja Hugo-poika valmistavat tofuwokkia lounaaksi.

Sinna Pirskanen ja Hugo-poika valmistavat tofuwokkia lounaaksi. Toni Pitkänen / Yle

Trendiä on jouduttanut perheiden, nuorten miesten ja myös keski-ikäisten kasvanut kiinnostus kasvisruokaan.

Kuopiolaisen Sinna Pirskasen perheessä lihamakaronilaatikon sijaan tehdään tänä päivänä tofuwokkia. Muutos kohti kasvisruokia tapahtui, kun esikoinen tuli allergiseksi maitotuotteille. Korvikkeeksi löytyi kauramaito, ja pikku hiljaa perheen ruokapöytä alkoi täyttyä kasvis- ja vegaaniruoasta.

– Se tapahtui yksi tuote kerrallaan. Ensimmäisten joukossa esimerkiksi jauheliha vaihtui soijarouheeseen. Siinä samalla myös tietämys eri vaihtoehdoista alkoi kasvaa hiljalleen, Pirskanen kertoo.

Sinna Pirskanen perheineen on yksi esimerkki suomalaisista, joiden kulutustottumukset ovat muuttuneet viime vuosien saatossa. Tämä näkyy myös vegaani- ja kasvisruokatuotteiden yleistymisenä kauppojen tuotevalikoimassa.

Tähän asti kasvisruoasta ovat olleet kiinnostuneempia nuoret naiset. Nyt perheet, nuoret miehet ja myös keski-ikäiset ovat alkaneet syödä entistä enemmän kasvisruokaa.

Keskolta kerrotaankin valmiiden vegaani- ja kasvisruokatuotteiden, kuten kasvispakasteiden ja puolivalmisteiden myynnin kolminkertaistuneen vuodesta 2016 ja S-ryhmällä se on kaksinkertaistunut.

Kasvisruoka maistuu pääkaupunkiseudulla

Kasvisruokatrendi näkyy koko maassa, mutta kysyntä painottuu pääasiallisesti pääkaupunkiseudulle. Esimerkiksi Keskolla viidesosa kauramaidon myynnistä tulee Helsingistä.

– Tämä on tuplasti enemmän, kun vertaamme perusmaidon myynnin osuutta pääkaupungissa suhteutettuna koko Suomeen, osto- ja myyntijohtaja Janne Vuorinen kertoo.

Keskolla maidon korvaavien tuotteiden kuten kaura- ja soijamaidon menekki on kasvanut 50 prosenttia alkuvuodesta ja S-ryhmä kertoo lukemien olevan kymmenien prosenttien nousussa.

Jos jokainen vähentäisi yhden aterian verran liharauoan määrää päivässä tai viikossa, sillä olisi merkittävät vaikutukset ilmastolle. Sinna Pirskanen

Keskon mukaan härkis ja nyhtökaura maistuvat myös pääkaupunkiseudulla. Helsinkiläiset syövät neljäsosan koko Suomen härkiksestä ja nyhtökaurasta. Esimerkiksi Pirkanmaalla ja Varsinais-Suomessa joka kymmenes kuluttaja valitsee kyseiset tuotteet ostokoriinsa.

Kaupungeittain pääkaupunkiseudun ulkopuolella kasvisruoka maistuu erityisesti suuremmissa yliopistokaupungeissa kuten Turussa, Tampereella ja Oulussa.

Arvot ostokäyttäytymisen muutoksen taustalla

Kuluttajien kasvanut kiinnostus kasvis- ja vegaaniruokaan näyttää liittyvän ympäristöön, mutta myös terveelliset elämäntavat ovat muutoksen taustalla.

– Kyllä ne taustatrendit, eettisyys, ekologisuus ja terveellisyys ovat selittävät tekijät muutoksessa. Samaan aikaan markkinoille on tullut hittituotteita, jotka ovat kasvattaneet ilmiötä ja vauhdittaneet sen kasvua, S-ryhmän valikoimajohtaja Antti Oksa kommentoi.

Myös nelihenkisen perheen äiti Sinna Pirskanen pitää ekologisuutta yhtenä tekijänä, joka vaikutti koko perheen ruokailutottumuksien muutokseen.

– Ajattelen, että jos jokainen vähentäisi yhden aterian verran liharauoan määrää päivässä tai viikossa, sillä olisi merkittävät vaikutukset ilmastolle. Toki myös eettisyys ja terveellisyys ovat taustalla.

Vaikka Pirskasen perheessä syödäänkin jo pääasiallisesti kasvis- ja vegaaniruokaa, toiveruokapäivänä lapsille maistuvat nakit ja ranskalaiset.

Lue myös:

Tutkijat: Outo ruoka lisää tasa-arvoa