Ubudin kaupunkiin alkoi tulvia turisteja sen jälkeen kun siellä kuvattiin Hollywood-elokuva Eat, Pray, Love.

Ubudin kaupunkiin alkoi tulvia turisteja sen jälkeen kun siellä kuvattiin Hollywood-elokuva Eat, Pray, Love. Jenny Matikainen / Yle

Kansainvälisen matkustamisen määrä kasvaa räjähdysmäisesti. Ongelmaksi se muodostuu, kun turistikohdetta ei ole suunniteltu vastaanottamaan matkailijalaumoja. Liikaturismi on jo ongelma.

Ennusteiden mukaan vuonna 2020 turistimatkoja ulkomaille tehdään maailmassa jo 1,4 miljardia vuodessa.

Se on valtava määrä, joka kohdistuu paljon yksittäisiin turistikohteisiin.

– Perinteiset massaturismikohteet yleensä kestävät suuret matkailijamäärät. Siellä on matkailua varten rakennettu infrastruktuuri, kertoo vastuullisen matkailun asiantuntija Anu Nylund, joka vieraili maanantaina A-studiossa.

Ongelmaksi turismi voi muodostua, kun siihen ei ole valmistauduttu. Silloin puhutaan liikaturismista.

– Ongelma on se, että suosittuja paikkoja ei ole varsinaisesti rakennettu matkailulle.

Esimerkiksi Barcelonassa ja Venetsiassa asukkaat ovat järjestäneet mielenosoituksia vaatien katujaan takaisin. Myös Amsterdamissa on ryhdytty tositoimiin matkailijoista aiheutuvien haittojen suitsimiseksi.

Filippiineillä suljettiin hiljattain kokonainen saari siivoustalkoita ja kunnostustöitä varten.

Liikaturismin ongelmat häämöttävät jo kotimaassakin

Suomessa tilanne on hyvä, koska mallia on kyetty ottamaan muista maista. Ongelmakohtia on nähty etukäteen ja niihin valmistaudutaan.

Silti nopeasti lisääntyneiden matkailijamäärien vuoksi liikaturismin piirteitä löytyy paikoittain Suomestakin.

– Suomenlinna on keskustelussa aika ajoin. Myös Rovaniemeltä on kuulunut, että paikalliset joutuvat muuttamaan omia elintottumuksiaan, koska matkailijoita on yhtäkkiä niin valtavasti, Nylund kertoo.

Lentäminen aiheuttaa suurimmat ympäristöhaitat

Suurin osa matkailun ympäristöpäästöistä syntyy lentomatkoista.

Ruotsissa haittoja suitsitaan vastikään käyttöön otetulla lentoverolla.

Yli puolet suomalaisistakin kannattaisivat lentoveron käyttöönottoa, selviää Suomen luonnonsuojeluliiton tuoreesta tutkimuksesta (siirryt toiseen palveluun).

A-studiossa maanantaina vieraana ollut “Grand Canarian roskankerääjä”, oululainen Jussi Isoaho maksaa jo nyt lentämisestä vapaaehtoisen hiilikompensaation.

– Lentoveroon pitäisi saada koko EU mukaan, silloin saisi riittävän iso massa mukaan ja pienempikin maksu voisi silloin toimia, Isoaho pohtii.

– Toinen keino olisi se, että saadaan vielä hanakammin kaikki kompensoimaan päästöjä, Nylund lisää.

Onko vastuullinen matkailu mahdollista?

Kestävämmän matkailun parissa uransa tehneen Nylundin mielestä matkailija voi vaikuttaa valinnoillaan paljon. Ykkösenä listalla on valita suorat lennot. Välilaskut aiheuttavat paljon päästöjä.

– Valmismatkojen lennot ovat paras vaihtoehto, koska ne on yleensä myyty täyteen, Nylund kertoo.

Lomakohteen paikallisia haasteita auttaa se, että matkustaa sesongin ulkopuolella.

– Ei aina tarvitse mennä silloin kun muutkin on.

Myös paikallisten yritysten suosiminen kohteissa on suotavaa.

– Mielestäni ihmisillä on vastuu aina tästä maapallosta, oli lomalla tai kotimaassa. Kun menee lomalle, voi pitää myös siellä huolta ja auttaa, Isoaho muistuttaa.

Muokattu ke 23.5. kello 9.55, Anu Nylundin titteli korjattu.

Katso koko keskustelu Areenasta.

LUE LISÄÄ

Suomalaisperhe lähti unelmiensa matkalle, mutta turistien seassa ei mahtunut surffaamaan – Lomaparatiisit syödään, juodaan ja rakastetaan pilalle