Oikeustapauksia tulee lisää, koska lainsäädäntö on kehittynyt ja tietoa ympäristöongelmien vakavuudesta on aiempaa enemmän.

Britannian hallitus sai helmikuussa oikeudessa tuomion: hallituksen toimet ilmansaasteiden vähentämiseksi eivät ole olleet riittäviä. Oikeus määräsi pikaisia muutoksia saasteongelmaan korjaamiseksi.

Hallituksen vei oikeuteen ClientEarth -ympäristöjärjestö.

Kansalaisten ja järjestöjen nostamat ympäristöoikeusjutut ovatkin lisääntyneet huimasti viime vuosina.

Yksi tuoreimmista tapauksista on 25 kolumbialaisen nuoren tammikuun lopussa jättämä haaste maan hallitukselle. Haaste koskee Amazonin alueen metsähakkuita: Kolumbia sitoutui Pariisin ilmastosopimuksessa lopettamaan metsäkadon kokonaan, mutta siitä huolimatta kato on noussut 44 prosenttiin vuoden 2015 jälkeen.

Yhdysvalloissa on menossa paljon seurattu Juliana vs US -niminen oikeusjuttu. 21 nuorta aktivistia Oregonista on haastanut presidentti Donald Trumpin ja tämän hallintoa oikeuteen, koska Yhdysvaltojen hallinnon ilmastomuutospolitiikka on aktivistien mukaan epäonnistunut suojaamaan nuorten perustuslaillista oikeutta asumiskelpoiseen ympäristöön.

ClientEarth -organisaation lontoolainen juristi Sophie Marjanac toteaa Reutersin haastattelussa, että ympäristöasioissa käräjöiminen tulee todennäköisesti lisääntymään, koska varsinkin Yhdysvalloissa päättäjät eivät tee juuri mitään ympäristöongelmien korjaamiseksi.

”Kun johtajat eivät tee velvollisuuttaan ilmasto-ongelman puolesta, niin uskon, että lakituvilla tulee olemaan suurempi rooli”, Marjanac sanoo.

Kaikki oikeustapaukset eivät pääty aktivistien voittoon. Norjan hallitus voitti tammikuun alussa oslolaisessa tuomioistuimessa tapauksen, jossa ympäristöjärjestöt Greenpeace ja Natur og Ungdom olivat haastaneet hallituksen oikeuteen sen avattua uusia öljynporausalueita arktisella Barentsinmerellä.

Hollannissa oikeus määräsi hallituksen leikkaamaan kasvihuonekaasuja 25 prosenttia.

Itä-Suomen yliopiston kansainvälisen oikeuden professorin Kati Kuloveden mukaan syitä ympäristöoikeustapausten määrän kasvuun ovat kehittynyt lainsäädäntö, tietoisuus ympäristöongelmien vakavuudesta sekä hollantilaisen järjestön Urgenda Foundationin menestyksekäs esimerkki.

Urgendan edustamana 900 hollantilaista haastoi vuonna 2015 maan hallituksen oikeuteen, koska se ei ollut pitänyt kiinni ilmastolupauksistaan. Oikeus määräsi hallituksen leikkaamaan kasvihuonekaasuja 25 prosenttia vuoden 1990 tasosta.

”Oikeustapauksessa Hollannin hallituksen katsottiin rikkoneen huolehtimisvelvoitettaan, ja se velvoitettiin toteuttamaan omat ympäristölupauksensa. Lisäksi jutussa vedottiin ihmisoikeuksiin, joita tuomioistuin ei kuitenkaan suoraan soveltanut”, Kulovesi sanoo.

Kulovesi toteaa, että ajatus ympäristöongelmien ratkaisemisesta oikeudessa ei ole uusi. Jo 1990-luvun alkupuolella oli esillä ajatus, että ilmastonmuutoksesta eniten kärsivät maat voisivat haastaa eniten saastuttavat maat oikeuteen. Tuolloin ilmastolainsäädäntö oli vielä hyvin kevyttä, nykyään on olemassa enemmän sitovia kansainvälisiä ilmastosopimuksia.

”1990-luvun alkupuolella oli vain Riossa solmittu YK:n ilmastomuutosta koskeva puitesopimus, joka ei velvoittanut kuitenkaan lainsäädäntöön. Nyt puhutaan ilmasto-oikeudesta ja on kansainvälisiä ilmastosopimuksia, Kioton sopimus ja Pariisin sopimus. EU:ssa on laaja ilmasto- ja energia-alan lainsäädäntö”, Kulovesi sanoo.

Hän mainitsee yhdysvaltalaisen Sierra Club -ympäristöjärjestön Beyond Coal -kampanjan esimerkkinä hyvin menestyneestä, juristien vetämästä hankkeesta. Sierra Clubin onnistui George W. Bushin presidenttikaudella 2000-luvun alussa estää juristien avulla liki 200 suunnitellun hiilivoimalan rakentaminen.

On vielä aikaista sanoa, mihin suuntaan tulevat oikeustapaukset kääntyvät.

Eri maissa ilmastolainsäädäntö on kehittynyt eri tahtiin. Euroopan unionissa ja sen jäsenmaissa kehitys alkoi todenteolla viitisentoista vuotta sitten. Ensimmäinen varsinainen ilmastolaki säädettiin Britanniassa 2008, ja Suomeen tällainen laki tuli 2015.

Jos päättäjät ovat vastahakoisia korjaamaan ympäristöongelmia, niin voiko lakituvassa saada ratkaisun ongelmaan? Kulovesi toteaa, että tuomioistuimen päätös velvoittaa hallituksia toimimaan.

”Oikeusvaltiossa noudatetaan tuomioita. Se on laajempi asia, jos ei noudateta.”

Vaikka kansalaiset ja järjestöt ovat saaneet lakituvassa muutamia voittoja, Kuloveden mukaan on vielä aikaista sanoa, mihin suuntaan tulevat oikeustapaukset kääntyvät.

”Perulaisen maanviljelijän kanne Saksassa energiafirma RWE:tä vastaan kaatui, Norjassa juttu ei mennyt läpi ja Hollannissa tuomioistuimen päätöksestä on valitettu. Puolen vuoden päästä olemme viisaampia.”