Akava esitti kuvion, jonka mukaan työn verotuksen progressiivisuus on kasvanut. Kuva: Akava

Akavan mukaan ansiotulojen verotus on kireää erityisesti asiantuntijalle, johdolle ja myös keskituloiselle. Verotuksen progressiivisuus on lisääntynyt. Akava esittää tuloverotuksen keventämistä kaikissa tuloluokissa.

Korkeasti koulutettujen työmarkkinajärjestö Akava vaatii Suomeen kannustavampaa verotusta. Puheenjohtaja Sture Fjäderin mielestä hallituksen veropolitiikka on ristiriidassa hallitusohjelman strategisten linjausten kanssa.

–Nyt on niin, että entistä vähäisempi porukka tekee yhä suuremman määrän veroja [verotuloja]. Se on väärä suunta. Pitäisi pyrkiä siihen, että mahdollisimman suuri porukka maksaa veroja, jotta verotus olisi kaikille maltillisempaa, Fjäder sanoi Akavan tiedotustilaisuudessa Helsingissä.

Akava on kaivanut esiin valtiovarainministeriön valtiosihteerin Martti Hetemäen verotyöryhmän raportin vuodelta 2010.

–Se oli niin laaja työryhmä ja hyvä raportti. Toivomme, että hallitus ottaisi sen käyttöön ja toteuttaisi sen, Fjäder sanoi.

Hän korostaa, että tiukka progressiivinen verotus vähentää kannustimia kouluttautua lisää ja siten edetä työuralla.

–Kun Suomi haluaa olla osaamisintensiivisten työpaikkojen maa, jossa maksetaan parempaa palkkaa. Nykytilanne on, että hallitus toimii hallitusohjelman strategisia valintoja vastaan. Nykyinen veropolitiikka ei tue osaamiseen perustuvaa talouskasvua millään palkkatasolla, Fjäder sanoi.

Akavan esimerkissä tuodaan esiin, kuinka verotus vie merkittävän osan esimerkiksi 300 euron palkankorotuksesta, tienaa henkilö sitten 2400 tai 3200 euroa kuukaudessa. Lue lisää aiheesta: Akava: 2400 €/kk tai 3200 €/kk – 300 euron palkankorotus ei kannata

Fjäder linjasi, että veropolitiikan pitäisi tukea työllistymistä, osaamisperusteista kasvua, inhimillisen pääoman kertymistä ja myös kannustaa uudelleenkouluttautumaan sekä kantamaan vastuuta.

–Sanoisin näin, että ahkeruuden verotusta pitää alentaa, hän totesi.

Hän muistuttaa, että hallitus on ilmoittanut, että jos kilpailukykysopimus saadaan aikaan, on ostovoimaa tukeviin veronalennuksiin käytettävissä noin 900 000–1 000 000 euroa.

–Nyt on käytetty noin 450–500 miljoonaa euroa eli 500 miljoonaa on käytettävissä 2018–2019. Se pitäisi toteuttaa samalla tavalla kuin tämä toteutettiin, eli kaikissa tuloluokissa tasaisesti 0,6 prosenttia, Fjäder sanoo.

Hänen mukaansa Hetemäen työryhmän idea oli, että ylikireä verotus haittaa työmarkkinoita ja palkitsemista.

–Se strategia, jota jo Paavo Lipponen laittoi sisään 1995 hallitusohjelmaan, oli että Suomi elää osaamisesta. Silloin pitää myös veropolitiikassa kannustaa osaamisen kerryttämiseen, Fjäder sanoi.

Akavan pääekonomisti Eugen Koev esitteli tiedotustilaisuudessa Akavan esityksen verotuksen muuttamiseksi kannustavampaan suuntaan.

Hän esitteli kuvion, jossa näkyy vuoden 2010 palkkaverotuksen tilanne verrattuna vuoden 2017 arvioon sekä Hetemäen esitykseen.

–Verotus on pienipalkkaisilla keventynyt, keskipalkkaisilla pysynyt ennallaan ja siitä eteenpäin kiristynyt. Progressio on kokonaisuudessaan kiristynyt. Aivan pienillä palkkatasoilla se on keventynyt, Koev sanoi.

Akavan esityksen mukaan ansiotuloverotukseen pitää tehdä mittava keventämisohjelma, joka olisi suuruudeltaan noin 1,5–2 miljardia euroa. Kevennys pitäisi tehdä kaikissa tuloluokissa, mutta painopisteenä olisi Akavan mukaan kokoaikatyössä olevien palkansaajien tulonlisäykseen kohdistuvan verorasituksen keventäminen. Solidaarisuusvero ja eläkeläisten raippavero pitäisi Akavan mielestä kokonaan poistaa seuraavan vaalikauden alussa eli 2019.

Akava laskee, että veronkevennykset voitaisiin rahoittaa paranevalla työllisyydellä, arvonlisäveron ja haittaverojen maltillisella nostolla sekä karsimalla ”tehottomista yritystuista”.

Fjäder myöntää, että esitykset ovat rajuja.

–Tässä roolissa tapaa paljon yritysjohtajia. Myös on käyty keskustelua maan hallituksen kanssa siitä, että miksi investointeja tulee Suomeen tai ei. Moni yritysjohtaja nostaa esiin palkitsemisen, Fjäder sanoi.

Fjäder mainitsi puhuvansa tehtävistä, joissa ”maksetaan vähän parempaa palkkaa”, kuten johto-, tutkimus-, markkinointi- ja myyntitehtävistä.

– Jos he haluavat palkita työntekijän sadalla eurolla, verokiila on niin kova, että palkitseminen alkaa olla vaikeaa Suomessa. Sen takia me esitämme nyt näin rajuja esityksiä, hän sanoo.

Fjäderin mukaan kannustinloukkuja purkamalla työllisyysaste voitaisiin saada nousemaan yli hallituksen tämänhetkisten tavoitteiden.

–Kannattaa poistaa kateuskeskustelu veropolitiikasta ja -keskustelusta ja miettiä, miten yhdessä saamme mahdollisimman suuren talouskasvun ja työllisyysasteen 75:een [prosenttiin], vaikka hallituksen tavoite on 72, hän sanoi.