Maahanmuuttajat halutaan nopeammin töihin: Ammattikouluun ei pian enää vaadita kielikoetta

Espoolainen Ajay Kumar aloitti lähihoitajaopinnot huhtikuussa ammatillisessa aikuiskoulutuskeskuksessa Amiedussa Helsingin Pitäjänmäessä. Amiedulla on pitkät perinteet maahanmuuttajakoulutuksessa. –Isäni oli hoitajana armeijan sairaalassa Delhissä. Minä kävin siellä vapaaehtoistyössä. Hoitotyö on minulle läheistä, koska olen hoitanut perheeni vanhuksia. Ennen opiskelijavalintaa selvitetään kunkin opiskelijan tausta. Onko hän mahdollisesti tehnyt jo kotimaassaan tai kotoutumiskoulutuksen työharjoittelussa alaan liittyvää työtä tai mitä hän on aiemmin opiskellut. Suomeen Kumar muutti Intiasta kolme vuotta sitten espanjalais-suomalaisen vaimonsa kanssa. Kumarin anoppikin on lähihoitaja ja Kumarilla on Suomessa intialainen ystävä, joka on lähihoitaja. Hän tietää, että lähihoitajille on hyvin töitä. Hallituksen tavoitteena onkin saada maahanmuuttajia entistä nopeammin opiskelemaan ja työelämään. Kumarin 18 opiskelijan lähihoitajaryhmä opiskelee uudessa maahanmuuttajien ammatillisen osaamisen kehittämisohjelmassa eli MAOssa. Opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi MAO-ohjelmaan 20 miljoonaa euroa tälle vuodelle. Ohjelmassa on noin 3000 aloittajaa. –MAOn idea on siinä, että opiskelemaan pääsee aiempaa alhaisemmalla kielitaidolla. A-tason kielitaidolla pääsee opiskelemaan, kun ennen on vaadittu B1-tason kielitaitoa, kertoo Amiedun suomen kielen opettaja Anni Piikki . Kielen opetus painottuu käytännön ammattisanastoon ja luonnollisesti arkikieleen, niin että opiskelijat pärjäävät töissä. –MAOssa työharjoittelun ja opiskelun jaksotusta on uudistettu. Opiskelijat ovat joka viikko alkuviikon työharjoittelussa ja torstain ja perjantain koulussa. Kumar hoitaa työharjoittelussa vanhuksia Aurorakodissa, Espoossa. –Intiassa vanhukset hoidetaan perheessä, joten vanhusten hoitokoti oli minulle aivan uusi asia. Töissä minulla on ohjaaja, joka neuvoo käytännön asioissa. Miten asiakasta nostetaan niin, että hänellä on hyvä olla ja niin, että se on hoitajallekin hyvä asento, Kumar kertoo. Ammatillisen aikuiskoulutuksen ja nuorten ammatillisen perustutkinto-opetuksen käytännöt yhdistyvät vuoden alusta, kun uusi laki ammatillisesta koulutuksesta tulee voimaan. –Yhteishaun yhteydessäkin oleva pakollinen valtakunnallinen kielikoe poistuu, mutta tulevaisuudessa koulutuksen järjestäjän tulee tarjota kieliopintoja, jotka antavat opiskelijalle edellytykset suorittaa tavoitteena oleva tutkinto, kertoo neuvotteleva virkamies Ulla-Jill Karlsson opetus- ja kulttuuriministeriön ammatillisen koulutuksen osastolta.