Fotó: III. Koordinációs Módszertan

Százával találhatók ilyen, és hasonló önmagát ismétlő, és ezért szinte teljesen érthetetlen részek abban a négy tanulmányban, amelyeket a Türr István Képző és Kutató Intézet (TKKI) rendelt meg uniós forrásokból az Emberi Erőforrások Minisztériuma uniós fejlesztésekért felelős helyettes államtitkárának korábbi kft-jétől.

Az Emmi háttérintézményénél az elmúlt években nagyüzemben folyt a különféle oktatási és társadalompolitikai könyvek és tanulmányok gyártása. Az intézet fizetett az Indexen nemrég bemutatott nyúlkönyvért is. A mezőgazdasági oktatási segédanyag, amely nem más, mint egy több mint 20 éves amerikai tankönyv magyarítása, nettó 24,6 millió forintba került.

A Türr Intézet a most bemutatott tanulmányt a „társadalmi felzárkózás szakpolitikai eszközeinek integrált fejlesztése és a területi együttműködések esélyegyenlőség elvű fejlesztésének modellezése a közszolgáltatások terén” – első olvasásra nehezen értelmezhető – című félmilliárd forintos államreform (ÁROP 1.1.9.) projektjének részeként készíttette. A 2012-es gyorsított tárgyalásos tenderen a meghívott cégek közül a budapesti székhelyű Adequo Kft. került ki győztesen, miután 24 millió forint plusz 27 százalék áfáért vállalta négy tanulmány előállítását.

Fotó: Döntéshozatali kézikönyv A társadalmi felzárkóztatás helyi szintű szabályzó rendszere

A nyilvános pályázati kiírásban - a címeken kívül - semmilyen követelmény, tartalmi kritérium sem található, a hirdetményben csak és kizárólag terjedelmi elvárások szerepelnek:

Tanulmányok készítése a következő témákban:

Koordinációs módszertan kidolgozása (30 ív)

Indikátorrendszer alkalmazása (30 ív)

Döntéshozatal - elemzés (45 ív)

Döntéshozatal – kézikönyv (15 ív)

Az Adequo Kft. be is tartotta a követelményeket: az előírt méretben egyetlen hónap alatt leadta az írásokat, de a jelek szerint menet közben - vagy már előtte -elfogyott a mondanivalója.

A cég honlapján olvasható tanulmányok ezért kínos szakdolgozatokhoz lettek hasonlatosak: a szakirodalomból vett idézetek, ismertetések mellett egész fejezeteket töltöttek ki szakkifejezések ismételgetésével, redundáns megfogalmazásokkal és bulletpointos felsorolásokkal nyilvánvalóan azzal a céllal, hogy a szöveg elérje a tenderelőírásnak megfelelő hosszúságot. A helykitöltés érdekében indokolatlanul nagy, de lényegében triviális tartalmi részeket illusztráló szerkezetábrákat is bevetettek.

Fotó: Döntéshozatali kézikönyv

A tanulmányok hosszú hivatkozási listát vonultatnak fel, de vadonatúj megállapításokkal nem igazán járultak hozzá a hátrányos helyzetűek felzárkóztatásának elméleti megközelítéséhez. A Döntéshozatal kézikönyve című alkotás például az összefoglaló fejezetben a következő főbb megállapításokat sorolta fel:

a társadalmi felzárkóztatást végzőknek a hátrányos helyzetűekkel szoros együttműködésben kell a társadalmi felzárkóztatás megvalósítani

a társadalmi felzárkóztatás hatékony megvalósítása érdekében helyi szintű szabályozási rendszereket kell felállítani

társadalmi felzárkóztatás csak a szeretet alapján valósítható meg.

A nyertes cég rövid idővel a pályázat kiírása előtt Garai Péter tulajdonában volt. Garait nemrég nevezték ki EU-s fejlesztésekért felelős helyettes államtitkárrá, 2011-től 2013-ig ő volt a TKKI pécsi igazgatóságának vezetője.

Az Adequo minimális forgalmú cég, egyedül a 2012-es megrendelés dobta meg komolyabban a bevételeit, de az éves árbevétel még akkor sem lépte át a 40 millió forintot. Garai Péter 2010 januárja és 2011 júliusa között volt a kft. egyik tulajdonosa.

Az Index információi szerint Balog Zoltán miniszter októberben elrendelte a TKKI egyes uniós projektjeinek visszamenőleges átvilágítását. A belső vizsgálat egyelőre nem zárult le. Az intézet szerint azonban nincs probléma a felzárkóztatás-elméleti tanulmányokkal.

A tanulmányokat az intézet munkatársai elolvasták, majd - elfogadást követően - a TKKI további felhasználásra továbbította azokat.

- írta a sajtóosztály az Indexnek hozzátéve, hogy a projekt elsődleges célcsoportja a közigazgatásban dolgozó, a felzárkózási szakpolitikában érintett kormánytisztviselők voltak, a másodlagos célcsoportba viszont beletartozott Magyarország valamennyi állampolgára.

Garai Péter helyettes államtitkár az Index kérdésére azt írta, 2012-ben nem volt már kapcsolata a céggel, "a projekt vonatkozásában pedig sem személyében sem tisztségében nem állt fenn érintettség vagy összeférhetetlenség".