Це перемога! Як Рада приймала закон про українську мову і що він змінить 25 квітня 2019, 12:33 Сюжет Вы также можете прочесть этот материал на русском языке Акція під стінами парламенту на підтримку закону, 25 квітня 2019 року (Фото: REUTERS / Gleb Garanich)

У четвер, 25 квітня, Верховна Рада затвердила в другому читанні і в цілому законопроект, яким регулюється та закріплюється пріоритет української мови в більшості сфер суспільного життя.

Йдеться про законопроект № 5670-д — Про забезпечення функціонування української мови як державної, який вже пообіцяв підписати президент Петро Порошенко. У першому читанні він був прийнятий восени 2018 року.



Його підтримали 278 депутатів із 348 зареєстрованих у залі. Друге читання документа, поданого групою з 77 депутатів на чолі з керівником комітету ВР з питань культури і духовності Миколою Княжицьким, пройшло спокійно. Під стінами парламенту паралельно відбулася акція на підтримку законопроекту.

Після відкриття засідання парламенту депутатам знадобилася лише година, щоб остаточно узгодити законопроект. Проти його прийняття виступили депутати від фракції Опозиційний блок і депутатської групи Відродження. Більшість інших політсил, представлених у Раді, підтримали законопроект, підкреслюючи його історичне значення.

Під час голосування за законопроект про мову в сесійній залі були присутні третій президент України Віктор Ющенко та патріарх Філарет.

«Вітаю всіх українців! Мова — це перемога!» — відреагував на позитивний результат голосування спікер парламенту Андрій Парубій.

Вітаю всіх українців! Мова — це перемога!

Після першого читання до законопроекту було внесено низку правок, найважливіша з яких — трирічне відтермінування введення адміністративної відповідальності (штрафів) за порушення норм закону. «За цей час по всій країні будуть створені центри навчання українській мові», — пояснив Княжицький, виступаючи в парламенті.

Закон вступає в силу через 2 місяці після його опублікування, а окремі його положення будуть задіяні до 2025 року.

НВ розповідає про основні положення нового закону і дискусії навколо його прийняття.

Навіщо потрібен закон про мову

Нещодавно в Україні виник законодавчий вакуум у сфері мовної політики.

Понад рік тому, в лютому 2018-го Конституційний суд України визнав неконституційним скандальний мовний закон, прийнятий у 2012 році за ініціативою депутатів від Партії регіонів Сергія Ківалова та Вадима Колесніченка (Про засади державної мовної політики). До цього мовне питання в Україні регулював прийнятий ще в 1989 році закон Про мови в Українській РСР.

Після скасування закону Ківалова-Колесніченка мовне питання регулювалося 10 статтею Конституції

Після скасування закону Ківалова-Колесніченка мовне питання регулювалося 10 статтею Конституції України, згідно з якою державною мовою є українська.

Восени 2018 року до парламенту було подано відразу кілька законопроектів про мову, проте в першому читанні 4 жовтня 2018-го Рада підтримала саме законопроект № 5670-д.

Відтоді його допрацював комітет з питань культури і духовності. Тепер він містить альтернативні положення з трьох інших законопроектів про мову, які не були підтримані.

Що передбачає законопроект

Кого зобов’язує володіти українською

Кожен громадянин України зобов’язаний володіти українською мовою — «як мовою свого громадянства». При цьому держава зобов’язується надати можливість вивчити мову всім, хто не зміг зробити цього раніше.

На високому рівні вільно володіти українською мовою зобов’язані, наприклад:

держчиновники всіх рівнів ( від президента, спікера, народних депутатів, членів Кабміну і дипломатів — до держслужбовців місцевих органів влади);

від президента, спікера, народних депутатів, членів Кабміну і дипломатів — до держслужбовців місцевих органів влади); офіцери-контрактники, а також рядовий і керівний склад правоохоронних органів;

працівники судових органів влади; адвокати та нотаріуси;

члени національних агентств і комісій;

медики і педагоги, які працюють в держустановах.

Закон також вводить сертифікацію рівня володіння українською мовою для держчиновників і зобов’язує державу організувати курси для дорослих.

Люди, які отримали громадянство за заслуги перед країною, також повинні будуть протягом року вивчити українську мову. Іспит з української буде обов’язковим і для тих, хто отримує українське громадянство в звичайному порядку.

У яких сферах закріплює права української мови

Законопроект стосується виключно офіційної сфери та публічної площини. У ньому детально прописано, яким чином пріоритет української мови повинен дотримуватися в різних сферах суспільного життя.

Акція під Верховною Радою, 25 квітня 2019 року / Фото: REUTERS / Gleb Garanich

Серед таких сфер (подаємо лише деякі норми вибірково):

офіційні засідання, заходи, зустрічі в органах державної влади ( повинен бути передбачений їх переклад на українську — синхронний або послідовний);

повинен бути передбачений їх переклад на українську — синхронний або послідовний); освіта ( з 2025 року мовою зовнішнього незалежного оцінювання є українська мова, крім ЗНО з іноземних мов; проте для нацменшин або корінних народів законопроект гарантує право на навчання рідною мовою разом з українською — для цього повинні бути створені окремі класи або групи);

з 2025 року мовою зовнішнього незалежного оцінювання є українська мова, крім ЗНО з іноземних мов; проте для нацменшин або корінних народів законопроект гарантує право на навчання рідною мовою разом з українською — для цього повинні бути створені окремі класи або групи); культура та індустрія розваг ( заходи і їх супровід мають проводитися українською мовою);

заходи і їх супровід мають проводитися українською мовою); кіно ( не більше 15% реплік в українському кіно іншими мовами та з обов’язковими українськими субтитрами);

не більше 15% реплік в українському кіно іншими мовами та з обов’язковими українськими субтитрами); телебачення ( україномовні передачі і фільми повинні становити не менше 75% загальної тривалості передач і фільмів в кожному проміжку часу між 07.00 та 18.00 і між 1.00 і 22.00);

україномовні передачі і фільми повинні становити не менше 75% загальної тривалості передач і фільмів в кожному проміжку часу між 07.00 та 18.00 і між 1.00 і 22.00); друковані та інтернет-ЗМІ ( передбачено посилення норм для газет і журналів, які видаються в Україні - вони зможуть видавати версії іншими мовами лише за наявності аналогічної україномовної; а зареєстровані в Україні ЗМІ повинні зробити українську версію сайтів стартовою за замовчуванням);

передбачено посилення норм для газет і журналів, які видаються в Україні - вони зможуть видавати версії іншими мовами лише за наявності аналогічної україномовної; а зареєстровані в Україні ЗМІ повинні зробити українську версію сайтів стартовою за замовчуванням); книговидавництво ( не менше 50% своєї продукції українською мовою, крім видання продукції мовами корінних народів, також місця поширення повинні будуть мати не менше 50% друкованої продукції українською мовою.

не менше 50% своєї продукції українською мовою, крім видання продукції мовами корінних народів, також місця поширення повинні будуть мати не менше 50% друкованої продукції українською мовою. транспорт ( транспортні послуги надаються українською мовою, проте прописано низку винятків);

транспортні послуги надаються українською мовою, проте прописано низку винятків); сервісна сфера ( підприємства і організації всіх форм власності, що працюють з клієнтами та споживачами, мають обслуговувати українською мовою — іншою лише на прохання клієнтів).

Чи регулює документ повсякденне спілкування?

Ні. Норми законопроекту НЕ поширюються на приватне спілкування та мову релігійних обрядів.

Як контролюватимуть виконання закону

Повинна бути створена Національна комісія зі стандартів державної мови. Вона буде затверджувати норми правопису; стандарти української термінології, транскрипції і транслітерації; а також методи і порядок перевірки володіння українською мовою.

Крім того, законопроект вводить посаду «мовного омбудсмена» — уповноваженого із захисту української мови.

Крім того, законопроект вводить штрафи — ця норма набуде чинності через три роки — за порушення законодавства у мовній сфері (у Кодекс про адміністративні правопорушення):

порушення в держорганах, в судах, на комунальних підприємствах тощо — штраф для посадових осіб від 200 до 400 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

порушення в освіті, науці, культурі, книговиданні, публічних заходах, у рекламі тощо — штраф від 200 до 300 неоподатковуваних мінімумів;

недотримання мовних норм на телебаченні і радіо — штраф від 500 до 600 неоподатковуваних мінімумів;

недотримання мовних норм в друкованих ЗМІ - штраф від 400 до 500 неоподатковуваних мінімумів.

Спроби встановлення в Україні офіційного багатомовності будуть визнаватися «діями, які провокують мовний розкол, міжетнічне протистояння і ворожнечу».

А публічну образу української мови запропоновано вважати протиправним діянням, аналогічним нарузі над державними символами України (прапор, герб, гімн). За нього передбачена кримінальна відповідальність — позбавлення волі до трьох років.

Чому документ викликав багато суперечок

Ухвалення законопроекту в першому читанні восени 2018 року — традиційно для мовної теми — спровокувало в суспільстві і політичних колах України велику дискусію.

Так, зауваження до окремих положень документа висловлювали представники різних експертних сфер.

У наукових колах відзначали очевидні складнощі з пошуком перекладачів з вузьких тем

Зокрема, у наукових колах відзначали очевидні складнощі з пошуком перекладачів з вузьких тем для іноземних спікерів наукових конференцій в Україні.

«А в математиці, наприклад, навчання перекладачів не допоможе — потрібно просто дуже глибоко розуміти матеріал», — пояснювала раніше в коментарі журналу НВ кандидат фізматнаук Ірина Єгорченко, старший науковий співробітник Інституту математики НАНУ.

Документ називали спірним і багато учасників ринку друкованих ЗМІ. Адже він зобов’язує видавців, що випускають іншомовний продукт, додруковувати окремий тираж українською.

«Ця норма створена людьми, які не розуміють, як працює ринок преси. І чим він відрізняється від радіо», — говорив в жовтні журналу НВ Олексій Погорєлов, гендиректор Української асоціації видавців періодичної преси.

Крім того, категорично проти прийняття подібного закону взагалі виступали проросійські політичні сили в Україні - мовляв, він обмежує права російськомовного населення країни.

Так, виступаючи 25 квітня 2019 року в ході розгляду законопроекту в парламенті, нардеп від Опозиційного блогу Олександр Вілкул назвав документ «ганебним».

«Ніде, окрім будівлі Верховної Ради, окрім як в запаленому мозку депутатів, немає мовної проблеми, — заявив він з трибуни Ради. — Цей законопроект про заборону розмовляти будь-якою мовою, крім української, всюди крім побуту — ганебний».

Лідер фракції Самопоміч Олег Березюк заявив, що новий закон зробить Конституцію України «дієвою та повною»

У той же час документ підтримував Петро Порошенко, який висловив надію на його прийняття в своїй промові після поразки у другому турі виборів.

Його позицію в ході вирішального голосування підтримали більшість депутатів парламенту і члени Кабміну. Так, голова фракції БПП Артур Герасимов і віце-прем'єр В’ячеслав Кириленко відзначили, що мовне питання є в тому числі питанням національної безпеки. А лідер фракції Самопоміч Олег Березюк заявив, що новий закон зробить Конституцію України «дієвою та повною», маючи на увазі наповнення змістом її мовної статті 10.

За прийняття законопроекту активно виступали також багато представників української інтелігенції, культурного та громадського середовища, нагадуючи про необхідність відновити історичну справедливість і права української мови.

Перед голосуванням 25 квітня в сесійній залі продемонстрували відеозвернення, у якому підтримати законопроект закликали актриси Наталія Сумська та Ірма Вітовська, музиканти Олег Скрипка, Сергій Фоменко (Фома), сестри Тельнюк, Тарас Компаніченко, голова Інституту національної пам’яті Володимир В’ятрович, патріарх Філарет, видавець Іван Малкович, письменниця Оксана Забужко, літератор і художник Лесь Подерев’янський, а також українські ветерани АТО.