DNA investighează o rețea de medici care prescriau produse scumpe contra unor comisioane din partea companiilor farmaceutice și distribuitorilor. Aceasta nu este însă singura reţea de acest tip destructurată de procurorii anticorupţie, fenomenul fiind unul extins.

Procurorii anti­corupție au demarat o investi­gație pentru destructurarea încă unei rețele care frauda bugetul Casei Naționale de Asigurări de Sănătate prin prescrierea unor medicamente mai scumpe necesare în tratamentul cancerului. DNA a realizat ieri 61 de percheziții la clinicile de oncologie din cadrul spitalelor judeţene Sibiu, Zalău, Târgu Mureş, Cluj-Napoca și Bistrița, la Casa Judeţeană de Asigurări de Sănătate Sălaj, la Institutul Oncologic din ­Cluj-Napoca, la companii farmaceutice şi la distribuitori de medicamente.

Printre cei suspectați în dosar se numără 16 medici, dintre care unii ar avea funcții de conducere în cadrul unităților percheziționate, coordonatori şi responsabili ai Programului Național de Sănătate, dar și un inspector al Direcţiei de Sănătate Publică Mureș. În fine, unii dintre doctorii vizați de anchetă ar fi făcut parte din comisiile de achiziţii de medicamente organizate la nivelul spitalelor, și ar fi fost plătiți pentru ca unitățile medicale să cumpere medicamente mai scumpe.

Cum acționa rețeaua

Procurorii susțin că mai multe companii farmaceutice le-ar fi oferit unora dintre medicii implicați în dosar excursii în diverse ţări sau bunuri și le-ar fi achitat cheltuielile la diverse simpozioane şi congrese internaţionale, inclusiv cele personale. Toate aceste ”favoruri” ar fi fost condiționate de obligativitatea ca doctorii să prescrie medicamentele pentru bolnavii de cancer pe care le produc sau pe care le distribuie companiile în cauză. Acestea sunt însă mai scumpe, deși au aceeași substanță activă și același efect ca medicamentele generice, ieftine, potrivit anchetatorilor.

O astfel de excursie ar fi fost organizată în 2013, pentru aproximativ 30 de medici care au mers la Paris, dar în documente a fost trecută o deplasare la un eveniment de profil în Ottawa. Medicilor le-au fost decontate cheltuieli de cazare, masă, transferuri, bilete de avion și bilete de spectacol. O altă excursie, care apare în acte că s-a desfășurat în San Diego, tot în 2013, a avut loc, de fapt, doar parțial în acest oraș. Medicii ar fi mers trei zile și în Las Vegas. Conform surselor judiciare, reprezentantul firmei de medicamente a solicitat agenției de turism ca pe facturile ce vor fi emise să apară numai destinația San Diego, unde avea loc un congres despre reumatologie, pentru a ascunde că deplasarea în Las Vegas a avut în realitate un scop turistic. Compania de medicamente a încheiat mai multe contracte de sponsorizare cu participanții la aceste deplasări, medicii având calitatea contractuală de beneficiari.

De asemenea, specialiștii aflați în vizorul anchetatorilor ar fi fost implicați și în realizarea unor studii clinice ­remunerate, deși acestea nu ar fi avut o bază reală. Astfel, doctorii erau recompensați financiar și în acest mod pentru că prescriau medicamente mai scumpe decât era necesar. Actele de corupție investigate ar fi fost comise în perioada ­2012-2015.

Rețelele din oncologie, cele mai prolifice

Aceasta nu este singura rețea descoperită de procurori în ultimii ani. În 2013, DIICOT a descoperit că, în perioada 2010–2012, doi medici de la Spitalul Judeţean Deva au completat în fals sute de reţete cu medicamente pentru pacienţi cu afecţiuni oncologice, aflaţi in tratament, potrivit pressalert.ro. Apoi, reţetele erau depuse spre decontare la Casa Judeţeană de Asigurări de Sănătate Hunedoara, prin intermediul a trei societăţi care deţin farmacii în oraşele Hunedoara şi Deva. Astfel, s-ar fi încasat ilegal 3.300.000 de lei.

În 2014, procurorii au pornit o investigație vizându-i pe proprietarii grupului medical Polisano din Sibiu, acuzați că ar fi pus la punct o rețetă similară de fraudare. Astfel, anchetatorii suspectează că farmacii din grupul Polisano ar fi achiziționat în mod fictiv medicamente pentru tratamentul cancerului, pe care, tot în mod fictiv, le-ar fi și acordat unor pacienți pe baza a 1.100 de rețete false. Medicamentele nu ar fi fost niciodată achiziționate și predate pacienților, dar ar fi fost decontate de casa de asigurări 8,3 milioane de lei. După demararea anchetei, Ilie Vonica, proprietarul Polisano alături de soția sa, s-a sinucis.

La începutul acestui an, poli­țiștii au descoperit o rețea care ar fi adus din Turcia medicamente contrafăcute pentru tratarea cancerului şi le-ar fi vândut în România printr-un lanţ de farmacii. Medicamentele care au ajuns la bolnavii de cancer nu erau periculoase pentru organism, dar nici nu conţineau substanţa activă care ar fi trebuit să-i ajute, deoarece conțineau în unele cazuri doar ser fiziologic.

Sponsorizările sunt necesare

Președintele Asociației Naționale pentru Protecția Pacienților afirmă că, în continuare, bolnavii de cancer se confruntă cu o criză a medicamentelor. „Concurența neloială dintre companiile farmaceutice a dus, pe lângă alți factori, la dispariția de pe piață a medicamentelor ieftine, accesibile pacienților“, a precizat Vasile Barbu. Acesta susține că doctorii au nevoie, din păcate, de sponsorizările companiilor farmaceutice, pentru a participa la congrese medicale, dar că există legi care obligă la transparenţă în realizarea plăţilor.