Forvirringen om den danske teststrategi fortsætter.

Sent søndag aften beklagede sundhedsminister Magnus Heunicke (S), at de danske sundhedsmyndigheder ikke havde fulgt tilstrækkeligt op på et sydkoreansk tilbud om flere testkit til Covid-19.

Men nu siger Kåre Mølbak, faglig direktør i Statens Serum Institut, at det ikke var en fejl at afvise tilbuddet, selvom der er udfordringer med testkapaciteten i Danmark.

- Nej, det fortryder jeg overhovedet ikke. Det, vi kunne få leveret fra Sydkorea, er ikke det, vi har brug for nu, siger han i et interview på P1.

Skiftende forklaringer Mandag den 16. marts WHO opfordrer alle verdens lande til at 'teste, teste, teste'

Magnus Heunicke annoncerer, at man har investeret i en ny coronatest, så flere danskere kan testes hurtigere. Onsdag den 18. marts Sundhedsstyrelsens direktør Søren Brostrøm afviser, at WHO's anbefalinger er møntet på Danmark. Han påpeger, at Danmark snart når en testkapacitet som Sydkorea.

Sundhedsstyrelsen ændrer teststrategi: Sundhedspersonale i kritiske funktioner med milde symptomer kan nu blive testet for coronavirus. Torsdag den 19. marts Lægemiddelstyrelsen afviser, at der er udfordringer med at skaffe testudstyr nok til den nye strategi.

Medicinalvirksomheden Roche Diagnostics udtaler, at både de nye og de gamle coronatest snart risikerer at komme i restordre. Fredag den 20. marts Magnus Heunicke siger til P1, at ’alle former for testudstyr er en global mangelvare’, men fastholder, at man inden for få dage vil mere end fordoble antallet af daglige tests.

Søren Brostrøm siger på et pressemøde, at vi vil blive udfordret på kapaciteten til at teste. Lørdag den 21. marts Flere regioner melder ud, at de ikke har testudstyr nok til at teste det kritiske sundhedspersonale, men er nødt til at prioritere syge borgere. Søndag den 22. marts Den private medicinalvirksomhed PentaBase siger til EB, at de har henvendt sig til Sundhedsstyrelsen for at tilbyde et samarbejde om coronatest – men uden at få svar.

Berlingske skriver, at Statens Serum Institut har takket nej til et tilbud om sydkoreanske testkit.

Magnus Heunicke sender en mail til Folketingets partiers sundhedsordførere, hvor han beklager, at 'de danske sundhedsmyndigheder ikke i tilstrækkelig grad har fulgt op på henvendelsen'.

Magnus Heunicke annoncerer en mere offensiv teststrategi. Det er dog de samme grupper, der skal testes, som hidtil har indgået i Sundhedsstyrelsens retningslinjer.

Magnus Heunicke påpeger, at WHO's anbefalinger om at teste flere gælder alle lande. Også Danmark. Mandag den 23. marts Magnus Heunicke siger på et pressemøde, at myndighederne har kontaktet de sydkoreanske myndigheder for at vurdere og afklare muligheden for køb af nye testkit. Samtidig fortæller han, at der er 14.000 flere testkit på vej til Danmark. Tirsdag den 24. marts Magnus Heunicke siger til P1, at han 'ikke er tilfreds' med, at Sundhedsstyrelsen 'ændrede prioritering til fortrinsvis at teste alvorligt syge'.

- De PCR-testkit, som Sydkorea tilbød, mangler vi overhovedet ikke. Det er nogle andre materialer, der er brug for i laboratoriet, for at vi kan løse problemstillingen. For eksempel materialer til forbehandling af prøver. Det var ikke det, de kunne levere.

Men sundhedsministeren har været ude at undskylde?

- Ja, og det har jeg ingen kommentarer til, siger Kåre Mølbak.

På et pressemøde kl. 14 i dag kaldte sundhedsministeren det for en 'søgt uenighed' mellem ham og myndighederne.

- Jeg har været ude på vegne af myndighederne med en undskyldning til ordførerne. En undskyldning, der handler om, at man ikke reagerede hurtigt og præcist nok på tilbuddet fra Sydkorea, sagde Heunicke.

Sydkoreansk tilbud skal undersøges igen

Søndag aften lovede sundhedsministeren Folketingets partiers sundhedsordførere, at hans ministerium igen vil undersøge muligheden for at købe testkit fra Sydkorea.

- Ministeriet er ved at afklare det præcise forløb, men mit ministerium har allerede her til aften rakt ud til den sydkoreanske ambassade i København med henblik på i morgen tidlig at genetablere en kontakt om muligt køb af testkit fra de sydkoreanske leverandører, skrev Magnus Heunicke i en mail til ordførerne.

Mailen blev sendt, efter Berlingske kunne fortælle, at en sydkoreansk embedsmand havde kontaktet de danske myndigheder med et tilbud om at levere testudstyr til Danmark.

- Svaret fra de danske myndigheder var, at man havde 'situationen under kontrol', og jeg fik det klare indtryk, at den danske kapacitet var fuldt ud tilstrækkelig, forklarede embedsmanden SangHwan Kim til Berlingske.

Tidligere samme dag kunne Ekstra Bladet fortælle, at den private medicinalvirksomhed PentaBase sender mere end 100.000 coronatests ud af landet. Virksomheden havde forgæves henvendt sig til Danske Regioner og Sundhedsstyrelsen med et tilbud om samarbejde.

Ifølge Kåre Mølbak kan de forskellige tilbud dog ikke løse Danmarks udfordringer med testkapaciteten.

- Det er international krise, vi står i, og alle lande er ramt af forsyningsproblemer, siger han til P1.

- De henvendelser, der har været af mere eller mindre seriøs karakter, har altså ikke været bud på at løse den udfordring, man har i Danmark i forhold til testkapacitet, og som er den samme udfordring, alle andre lande står overfor.

Forvirrende udmeldinger

I første omgang lød udmeldingen fra sundhedsmyndighederne, at vi ikke ville komme til at mangle udstyr til at teste.

- Danmark vil snart nå en testkapacitet som Sydkorea, lovede Sundhedsstyrelsens direktør Søren Brostrøm onsdag den 18. marts.

Han påpegede samtidig, at 'vores største udfordring bliver på personalesiden og ikke udstyrssiden'.

Også Lægemiddelstyrelsens direktør Thomas Senderovitz garanterede til Finans.dk, at der var rigeligt udstyr på lager.

Men ifølge Roche Diagnostics, virksomheden bag flere af Danmarks testsystemer, er der risiko for, at testudstyret inden længe kommer i restordre.

- Vi leverer test til hele verden, og vi kan ganske enkelt ikke følge med efterspørgslen, sagde Roche Diagnostics kommunikationschef, Lars Berendt, den 19. marts til Detektor.

Dagen efter indrømmede sundhedsminister Magnus Heunicke også, at det er en udfordring at testudstyr er en 'global mangelvare'.

Kort efter måtte flere regioner opgive at indfri Sundhedsstyrelsens nye retningslinjer, fordi de ikke har testudstyr nok.

- Vi har testkit til godt en uge, lød meldingen eksempelvis fra Region Hovedstaden den 21. marts.

Forsyningsproblemer

Søndag varslede sundhedsminister Magnus Heunicke så en 'mere offensiv teststrategi for Covid-19 i Danmark'.

- Der er opjusteret på den maskinelle kapacitet, som aktuelt kan levere 3.000 test dagligt i Danmark. Der er dog en række andre flaskehalse i form af materialer, testkit og personale, lød det i en pressemeddelelse.

Der er dog ikke tale om en 'ny' teststrategi, siger Kåre Mølbak i interviewet på P1.

- Nej, der er ingen ny strategi, men der er en intention om at teste meget bredere, også folk der har milde symptomer, siger han.

Du siger, der er en intention om at teste mere, men har vi kapacitet til det?

- Vi har i princippet den maskinelle kapacitet, og vi har også personer til at betjene de maskiner, men der er forsyningsproblemer på forskellige materialer.

Hvad er det?

- Det er blandt andet nogle materialer, man bruger i forbindelse med forbehandling af prøver, inden man kan køre en test på dem. Det er sådan, at man får en prøve ind i laboratoriet, og så laver man en forbehandling af prøven, inden den kan testes.

- Der har været meget snak om testkit, men i virkeligheden trykker skoen et andet sted, og det er på leverancer af plastvarer og materialer, der skal bruges til forbehandling af prøver.

Kommer de ude fra, eller er det noget, vi kan producere i Danmark?

- De kommer ude fra. Det er ikke noget, vi producerer i Danmark, men man forsøger at etablere nogle alternative produktioner. Det er ikke helt så simpelt, som det er blevet fremstillet i medierne.