De skulle være til at kende, men Københavns Politi har ikke kunnet løse opgaven. De to betjente, som på billedet står og snakker med en demonstrant under den daværende kinesiske præsident Hu Jintaos besøg i København i 2012. Demonstranten ville fra Kongens Have vise det tibetanske flag, når Hu Jintao kom til Rosenborg Slot, men det lykkedes ikke for ham. Han blev nemlig ulovligt frihedsberøvet af betjenten i en time – det fik han i går Østre Landsrets ord for. Den manglende identifikation af betjentene er ikke noget, der imponerer demonstrantens advokat Claus Bonnez:

»Det virker underligt for mig, at politiet, som til daglig opklarer kompliceret kriminalitet, ikke kan finde to af deres egne kolleger, når de får udleveret fotos af dem,« siger han og tilføjer »Dem af alle.«

Den manglende identifikation bliver også påtalt i domsresumeet fra Østre Landsret: »Trods et tydeligt foto (… ) har det ikke været muligt for Københavns Politi at identificere de pågældende betjente,« står der.

Direktør i den juridiske tænketank Justitia, Jacob Mchangama, siger, at det er bemærkelsesværdigt, at man noterer detaljen om billedets kvalitet så tydeligt: »Jeg læser hele dommen som et svip til politiet. Andre kan selvfølgelig læse det anderledes,« siger Jacob Mchangama.

Den manglede identifikation er blot et blandt mange forsøg fra Politiet på at dække over, hvad der reelt skete i Kongens Have, mener Claus Bonnez. Ifølge advokaten benægtede politiet først, at de overhovedet havde været i kontakt med en demonstrant i Kongens Have. Da billedet kom, kunne de ikke identificere to af betjentene, og endelig ønskede de ikke at udlevere de lydfiler, som kunne hjælpe med opklaringen af sagen. Da det blev dem pålagt at udlevere filerne, modsagde indholdet politiets oprindelige forklaring i sagen, nemlig at man ikke gik efter demonstranter med tibetanske flag. På lydfilerne hører man flere gange, at flagene spiller en central rolle i politiets indsats:

»Han står inde i Kongens Have med det her flag (...) altså det skulle være det tibetanske flag. Så skal man jo beslutte sig for, hvad man gør ved ham,« siges der om demonstranten. Og et andet sted i byen spørger en politipatrulje om følgende: »Skal vi tage flaget fra dem eller hvordan?« Svaret kommer prompte: »Tag flaget fra dem, kom!« Meget tyder altså på, at man er gået efter de demonstranter, der havde flag, som kunne virke stødende på den kinesiske præsident, hvilket vil være i strid med demonstrationsfriheden. Dommen i Østre Landsret forholder sig alene til frihedsberøvelsen, men kommer alligevel ind på det andet spørgsmål også. Lyd- og videoklippene viser ifølge Østre Landsret, at »politiet udfoldede bestræbelser på at hindre personer i at holde det tibetanske flag op, så det var synligt for den kinesiske præsident.«

Det glæder Claus Bonnez, der fører en anden sag i Københavns Byret, som netop omhandler dette.

Jacob Mchangama er enig i, at der tilsyneladende har været et motiv for politiet.

»Hele sagen er langt ude og giver et giver et bekymrende billede. Man vil ikke udlevere lydfiler, man kan ikke identificere betjentene, og politiets forklaringer stemmer ikke overens med lydfilerne,« siger han og tilføjer: »Det virker som om, at man bevidst er gået efter de tibetanske flag, selv om man har sagt det modsatte. Ministeren bør gå ind i sagen.«

Ikke første gang

Det er ikke første gang, at det er svært at arbejde sammen med politiet, når det kommer til identifikation af hændelser og betjente. Et af de mest berømte eksempler var under klimatopmødet COP15, hvor i alt fem personer blev fejlagtigt anholdt og frihedsberøvet, fordi politiet havde forvekslet en uskyldig flyttemand med en eftersøgt terrorist. Her opgav man også at finde de involverede betjente.

Claus Bonnez er formand for Landsforeningen Krim. I det regi har man lavet en rapport om 13 sager, som blev droppet, fordi politiet ikke kunne identificere betjente.

»Man sagde dengang, at det var en enlig svale, men vi ser det altså i ret mange sager,« siger Claus Bonnez.

I forbindelse med Politikens dækning af sagen om flyttemanden oplyste direktøren for de gamle politiklagenævn, Helle Lokdam, at det i 100 til 150 af de 700 klagesager, hun havde haft med at gøre i klagenævnene, ikke var muligt for politiet at identificere de involverede betjente.

Sagerne om de manglende identifikationer viser, at der er behov for nummerering af betjente, mener direktør i Det Uafhængige Politiklagemyndighed, Kirsten Dyrman:

»Det er utilfredsstillende, når man ikke kan finde frem til betjentene. Vi håber, at numrene, som kommer til foråret, vil afhjælpe problemet,« siger hun.

Jacob Mchangama er enig. Han ser nummereringen af betjentene som »en anerkendelse af, at der har været nogle udfordringer.«

Claus Bonnez mener, at billede og videodokumentation, f.eks. via kropskameraer er langt mere effektfuldt: »Politiet har særlige beføjelser. Derfor skal vi også kunne kontrollere deres arbejde.«

Det var i går ikke muligt at få en kommentar fra Københavns Politi. Formand for Politiforbundet Claus Oxfeldt ønsker ikke at kommentere den konkrete sag og afviser, at politiet skulle have et generelt problem med identifikation af betjente.