

rok počet událostí usmrcené osoby zraněné osoby hmotná škoda 2019 77 0 3 8 826 658 Kč 2018 83 0 2 10 223 208 Kč 2017 87 0 1 7 274 280 Kč 2016 53 0 0 5 825 139 Kč 2015 74 0 2 5 418 731 Kč 2014 66 0 1 8 797 833 Kč











Hnutí DUHA - Friends of the Earth Czech Republic

Lublaňská 18, 120 00 Praha

media@

731 465 279

www.hnutiduha.cz

Lublaňská 18, 120 00 Prahamedia@ h nutiduha.cz 731 465 279

Poslanecká sněmovna však nakonec uvěřila argumentům Federace strojvůdců, která prosadila rozsáhlé kácení stromů do zákona o drahách ve spolupráci s poslancem Martinem Kolovratníkem [4]. Hnutí DUHA upozorňovalo, že kromě železnic se kácení týká také stromů ve městech - podél tramvajových, trolejbusových a lanových tratí [5]. Otázkou zůstává, jak správci tratí nutnost pokácení značného množství stromů personálně zajistí. Již v současnosti nezvládají odstraňovat rizikové stromy. Povinnost kácet i ty zdravé může způsobit, že bude docházet k ještě větším zpožděním při odstraňování stromů, které pro bezpečnost provozu na trati představují skutečné riziko a tím pádem se zvýší počet střetů vlaků se stromy.Novela zákona neupravuje postup na pozemcích, určených k plnění funkcí lesa. Majitelé lesních pozemků vynakládají značné finanční prostředky na výsadbu a ochranu malých stromků. Ovšem pokácet je budou muset ve chvíli, kdy by se jen špička stromku při svém teoretickém pádu mohla dotknout kolejnice. To zaručuje značnou dlouhodobou finanční ztrátu všem majitelům lesních pozemků podél železnice.Vhodným opatřením po vykácení stromů kolem tratí se jeví převod těchto lesů na takzvané výmladkové lesy neboli tradiční pařeziny. Tyto nízké druhy lesa neohrožují cestující ani tratě a mohou být výhodným způsobem zisku ze dřevní hmoty. Dřevo ve výmladkových lesích se kácí již po třiceti či čtyřiceti letech a tak tyto porosty nemohou nikoho ani teoreticky svým pádem ohrozit. Dalšími výhodami výmladkových lesů jsou nulové náklady na obnovu porostu, protože stromy odrůstají samovolně z kmenů. V pestrých listnatých výmladkových lesích navíc prosperují motýli, hmyz, ptáci a další druhy zvířat a rostlin.„Dnešní ortel Sněmovny je vskutku děsivý, do naší legislativy vnáší princip kolektivní viny. Značné odlesnění v okolí drah lze však využít k přechodu na stanovištně vhodný způsob hospodaření. Nízký les, který by se obnovoval z pařezů lip, habrů a dalších listnatých stromů, vytvoří pestré přírodní podmínky kolem tratí, přinese palivo a rychlejší zisk malým vlastníkům a obcím. Navíc je bez pochyby zcela bezpečný pro cestující i personál vlaků.”[1] nově uvedená věta v § 10: „Stromoví a jiné porosty, které při svém pádu mohou zasáhnout do průjezdného průřezu dráhy, jsou stromovím ohrožujícím bezpečnost nebo plynulost drážní dopravy nebo provozuschopnost dráhy.” Při této formulaci zákona je totiž v zájmu správce železniční dráhy nenechat na sobě zodpovědnost za škodu způsobenou pádem stromu a nechat všechny stromy v dosahu tratě pokácet.[2] Údaje Drážní inspekce ke škodám způsobených srážkami vlaků se stromy:[3] více na: https://www.czrso.cz/clanek/pocet-srazek-se-zveri-se-za-5-let-temer-zdvojnasobil/?id=1745 [4] více na:[5] více na: https://zachranmelesy.cz/cs/clanky/tiskove-zpravy/novela-zakona-o-drahach-muze-vest-ke-kaceni-stovek-tisic-zdravych-stromu --