Industria manufacturieră din Germania are cea mai slabă evoluţie din ultimul deceniu. Doar această comparaţie cu 2009, primul an după criză, când recesiunea făcea ravagii, e suficient pentru a pune cel puţin pe gânduri. E un semn grav şi pentru România, în condiţiile în care peste un sfert din exporturi au destinaţia Germania şi orice evoluţie slabă acolo înseamnă probleme pentru industria românească, cea care oricum resimte din plin efectul şi, după date recente, ar urma să se ducă şi mai jos.

Indicele Markit privind intențiile de achiziții ale managerilor a ajuns la una dintre cele mai slabe valori. În septembrie, a ajuns la 41,4 puncte - orice valoare sub 50 de puncte înseamnă contracţie. Potrivit Markit, economia germană riscă să nu înregistreze creșteri trimestriale până la finele anului.

Activitatea din fabricile germane s-a redus în septembrie cu cel mai rapid ritm din ultimul deceniu, iar creșterea din sectorul serviciilor s-a temperat. Consumul, cererea internă au ţinut cât de cât economia în ansamblu pe linia de plutire, însă deja se pierde viteză pe servicii.

Era, totuşi, de aşteptat. O activitate industrială în restrângere are ca efect o mai slabă cerere pentru servicii din partea companiilor din domeniu. Apoi, o încetinire sau o scădere în servicii duce la o încetinire a angajărilor, care mai apoi afectează serviciile, pentru că slabeşte cererea. Sunt legate şi ţin, de fapt, de mecanismele valabile în toate economiile, nu doar în cea germană.

La noi, industria manufacturieră are deja un an de suferinţă. Este un sector în care am avut concedieri şi este cel mai afectat de schimbarea climatului.

Situația din Germania, cea mai mare economie a continentului, necesită atenţie. Berlinului i se cere intervenţia. Guvernul a anunţat la un moment dat că, în caz că situaţia o va impune, atunci va veni cu un pachet de stimulare a economiei în valoare de 50 de miliarde de euro. Cei mai mulţi analişti ar spune că acum este momentul, însă nu există răspuns de la oficiali.

Guvernul german a lansat însă un plan economic ţintit pentru protejarea climei, un plan de 100 de miliarde de euro până în 2030. Unul care este considerta insuficient şi de ecologişti, şi de economişti.

Editare web: Luana Păvălucă