Graţiela Gavrilescu a declarat, luni, în cadrul unei vizite la fosta rampă de gunoi a municipiului Cluj-Napoca, de la Pata Rât, afectată de alunecări de teren, că deşeurile din judeţul Cluj s-au plimbat prin toată ţara, la Alba, la Bihor, la Odorheiul Secuiesc, oriunde dar numai într-un depozit conform nu s-a făcut depozitarea.

„Niciun depozit din judeţul Cluj nu este conform, sunt şase şi toate neconforme. Deşeurile din judeţul Cluj s-au plimbat prin toată ţara, la Alba, la Bihor, la Odorheiul Secuiesc, oriunde dar numai depozitarea lor într-un depozit conform nu s-a făcut. Sunt foarte întârziaţi cu punerea în aplicare a SMID-ului (centru de deşeuri cu fonduri europene – n.a.), au avut bani din fonduri euopene pentru perioada 2007 – 2013, proiect care s-a fazat, nu s-a finalizat. Depozitul ar trebui să finalizat în 2020. Le voi face astăzi grafic de lucrări celor de la Consiliul Judeţean Cluj şi vom veni în fiecare lună, alţii au făcut absorbţii de sute de milioane de euro, acesta de ce nu se poate face? De ce să punem sănătatea populaţiei în pericol? De ce nu sunt în stare responsabilii de aici, începând de la Primăria Cluj-Napoca şi de la CJ Cluj? Este inadmisibil. Să vedem dacă plouă cum toate deşeurile sunt în stradă. Clujul are situaţia cea mai grea, cea mai urâtă şi nu ştiu ce judeţ o să îşi mai permită să primească deşeurile din judeţul Cluj”, a spus Gavrilescu.

Aceasta a promis că va fi foarte drastică cu toate instituţiile Ministerului Mediului de la Cluj dacă nu şi-au îndeplinit atribuţiile.

„Am vrut să vedem ce se întâmplă cu depozitul de la Pata Rât, pentru că este o pată neagră pe toată zona aceasta de plin centru al Ardealului şi este inadmisbil, a depăşit cu mult ceea ce se întâmplă la Braşov”, a subliniat ministrul Mediului.

Potrivit acesteia, CJ Cluj a plătit deja pentru situaţia creată şi a dat înapoi 20 de milioane de euro pentru lipsă de management, pentru neconformitate.

„Este inacceptabil ca fiecare clujean, fiecare român, să plătească pentru o proastă gestiune a banului public din cauza celor de la judeţul Cluj. Ne intereseasă siguranţa cetăţeanului. (…) Şi asta ce să însemne, nepăsare, lipsă de rea voinţă? Că nu cred că înseamnă prostie, exclus, nu iau în calcul acest lucru. Vreau să văd cu ce soluţie vine CJ Cluj, dar vreau să fie una sustenabilă, pertinentă şi rapidă. Dacă vedem 3 excavatoare care se mişcă în loc să zbârnîie pe şantier… Este inadmisbil, am tras un semnal de alarmă din momentul în care vremea rea a început să apară, să ajugem să ne punem mâna în cap şi din punct de vedere al pericolului asupra sănătăţii populaţiei?”, a mai spus Graţiela Gravrilescu.

Ministrul Mediului va avea, luni, la Prefectura Cluj, o întâlnire cu autorităţile locale şi judeţene pe tema gestionării deşeurilor din judeţ.

Gavrilescu cere demiterea şefului Comisariatului Gărzii de Mediu Cluj;nu a fost vigilent la Pata Rât

Graţiela Gavrilescu a declarat, luni, la Cluj-Napoca, într-o conferinţă de presă că solicitarea demiterii şefului Comisariatului Gărzii de Mediu Cluj vine după concluziile unui raport de control al Ministerului Mediului.

„Pentru că am constatat şi în urma raportului de control făcut de Direcţia de control a Ministerului Mediului, raport de control care mi-a fost prezentat în urma controlului pe care l-am solicitat acum trei săptămâni la Garda de Mediu Cluj, cer public comisarului general al Gărzii de Mediu demiterea comisarului şef de la Cluj. Asta pentru că am considerat şi în urma raportului Corpului de control, dar şi în urma realităţii de astăzi, că Garda de Mediu, care ar fi trebuit să dea şi mai multe amenzi, să fie extrem de vigilentă şi să apere cetăţeanul din Cluj, nu a făcut lucrul acesta, cu toate că legea îi dădea voie. Pata Rât e un depozit care şi-a sistat activitatea în 2010, care trebuia de foarte mult timp să fie închis”, a spus Graţiela Gavrilescu.

Potrivit acesteia, judeţul Cluj are cele mai multe probleme legate de mediu, întrecând din acest punct de vedere judeţul Braşov.

„La Pata Rât nici nu mai stăm de vorbă. Este inadmisibil ca de aproximativ 7 ani de când am dat sistarea pentru acest depozit să nu se fi făcut nimic. Dimpotrivă, dacă a fost o mică ploaie sau mai mare, tot levigatul să-l vedem că va ajunge cumva, undeva în viitor, chiar în stradă. Cred că autorităţile locale, în special Consiliul Judeţean, nu are nici un pic de responsabilitate. Cred că măsurile pe care trebuiau să le întreprindă trebuiau să le facă demult. Şi dacă nici acum în al 12-lea ceas nu se vor trezi, atunci cred că problemele vor fi de altă natură”, a mai spus ministrul Mediului.

Gavrilescu a afirmat că orice leu pe care România îl va scoate pentru neîndeplinirea sarcinilor de mediu se va repercuta asupra autorităţilor publice locale care nu şi-au făcut treaba, fiind nefiresc să plătească alte judeţe pentru ceea ce nu se face la Cluj.

Vicepreşedintele Consiliului Judeţean Cluj, Vakar Istvan, a declarat, la rândul său, că s-a făcut o analiză a stării proiectului Centrului Integrat de Management al Deşeurilor (CMID), care se construieşte din fonduri europene, şi care este în întârziere.

„Normal că trebuie să ne asumăm acest lucru. Asta este. Explicaţii există, deoarece legislaţia este stufoasă. Trebuie să-i dau, totuşi, dreptate dnei ministru, fiindcă trenează de foarte mult timp şi e şi această criză a levigatului care a apărut în urma alunecării de teren”, a spus Vakar.

Graţiela Gavrilescu a efectuat, luni, o vizită la fosta rampă de deşeuri a municipiului Cluj-Napoca de la Pata Rât, afectată de o alunecare de teren, şi la CMID, şi a avut o întâlnire la Prefectura Cluj cu autorităţile judeţene şi locale şi cu reprezentanţii instituţiilor de mediu din judeţ.