În perioada 20-22 martie, o delegaţie formată din autorităţi publice locale şi judeţene alături de operatori de salubritate din Oradea, respectiv Bihor, membri în grupul de lucru “zero deşeuri” iniţiat la Oradea, au participat la un schimb de experienţă şi bune practici în domeniul gestionării deşeurilor în Parma, organizat de către Zero Waste Europe şi Zero Waste Romania.

Oraşul Parma este situat în nordul Italiei şi are o populaţie de circa 200.000 locuitori, similară cu cea a municipiului Oradea. În 2013, Parma şi-a asumat oficial strategia “zero deşeuri” şi s-a alăturat reţelei internaţionale “Zero Waste Municipalities”. Prin aplicarea metodologiei “zero deşeuri” printre care instrumentul financiar “plăteşti pentru cât arunci”, colectarea separată la sursă, programată în zile diferite, inclusiv a deşeurilor biodegradabile, educaţie, recompense şi nu în ultimul rând amenzi usturătoare, Parma a reuşit în doar patru ani să reducă cu 59% cantitatea de deşeuri depozitate la rampă de deşeuri sau incinerate; să reducă cantitatea de deşeu rezidual/mixt/fracţie umedă de la 283kg la 117kg per locuitor; a creat 44 de noi locuri de muncă; a economisit aproape € 500,000 în costuri legate de gestionarea deşeurilor şi a atins un nivel de peste 80% reciclare.

Reprezentaţi ai Primăriei Municipiului Oradea, Consiliului Judeţean Bihor, S.C RER Oradea, S.C Ecobihor SRL, S.C. REOSAL S.A au putut observa procesul de colectare separată în teren, ghidaţi de către directorul IREN Ambiente Parma și vice-primarul oraşului, domnul Gabriele Folli, şi expertul zero deşeuri care a elaborat studiul de fezabilitate, planul de implementare şi monitorizare pentru Parma, expert cu aproape 30 de ani de expertiză în gestionarea deşeurilor, domnul Dr. Enzo Favoino, consultant Scuala Agrara din Monza şi preşedinte al comitetului ştiinţific Zero Waste Europe.

“Aplicarea metodologiei ‘zero deşeuri’ a însemnat o schimbare de paradigmă în percepţia asupra deşeurilor, o evoluţie majoră în mentalitatea comunităţii. A responsabilizat atât cetăţenii, cât şi industria, a educat şi mai ales a unit, a solidarizat. În 2012, am realizat primii paşi prin înlocuirea sistemului de colectare stradal cu cel de colectare din uşă în uşă, pe tipuri diferite de deşeuri, dintre care cea mai importantă, fractia biodegradabilă, ceea ce a dus la ‘înfometarea’ instalaţiei de tratare termică a deşeurilor prin dublarea cantităților reciclate în primii doi ani. Deși incineratorul reprezintă un pericol pentru sănătatea cetățenilor, în timp ce importă deșeuri din alte regiuni, închiderea acestuia trebuie să aibă loc progresiv din cauza unor contracte semnate în urmă cu mulţi ani, închiderea totală inainte de incherierea contractului însemnând penalităţi foarte mari din bani publici. Nu recomand autorităţilor publice din România să investească în astfel de instalaţii, ci să înceapă să implementeze progresiv soluţiile zero deşeuri. Nu va fi uşor, însă vă asigur că rezultatele vor merita tot efortul”, a declarat Gabriele Folli, viceprimar, oraşul Parma, Italia.

Reţeaua internaţională „Oraşe Zero Deşeuri” are rolul de a identifica şi asigura vizibilitatea pentru cele mai performante comunităţi şi oraşe şi de a recunoaşte eforturile acelora care, deşi poate că nu obţin cele mai bune rezultate în prezent, sunt complet angajate în remedierea sistemului de gestionare a deşeurilor prin implementarea unor soluţii specifice economiei circulare, respectiv metodologia „zero deşeuri”.

Oradea este municipiul cu cea mai mare rată de colectare separată, la sursă, din România, de 10% şi deţine cea mai performantă staţie de compost din România, gestionată de către Ecobihor SRL, care produce fertilizator de calitate superioară din biodeșeurile bihorenilor, comercializat şi sub formă de pământ de flori în România şi Ungaria şi magazine precum Selgros. De asemenea, Primăria Oradea este iniţiatorul modificării legislaţiei salubrizării pentru coroborarea cu legislaţia cadru deşeuri, Legea 211/2011, şi introducerea instrumentului financiar de cuantificare a serviciului de salubrizare “plăteşti pentru cât arunci”, respectiv tarif diferenţiat şi pentru cetăţeni.

În cadrul reţelei Zero Waste, primăriile beneficiază de expertiză oferită de specialişti cu renume internaţional în implementarea metodologiei „zero deşeuri”- model de ecoinovare recunoscut de către Comisia Europeană, cu impact dovedit, în alte peste 350 de oraşe europene, în tranziţia către economia circulară şi posibilitatea înfrăţirii cu alte oraşe „zero deşeuri” precum San Francisco, Capannori, Lublijana sau Parma.

În România, peste 40 de oraşe şi comunităţi şi-au asumat sau sunt în proces de asumare prin legislaţie locală a soluţiilor zero deşeuri, care pot duce la o reducere de peste 90% a cantităţii de deşeuri redirecționate de la depozitare în gropi de gunoi sau incinerare în instalaţii de tratare termică. Dintre acestea, cel mai mare municipiu este Iaşi, iar primul oraş acceptat în reţea, cu cea mai ridicată rată de colectare separată şi reciclare, de peste 40%, este Târgu Lăpuş.