Under måndagen överlämnades Narkotikastraffutredningen till justitieminister Beatrice Ask. I linje med den nuvarande regeringens uttalade ambition om att driva en restriktiv och sträng narkotikapolitik föreslår utredaren en skärpning av lagen.

Straffen för de allra grövsta narkotikarelaterade brotten föreslås bli strängare genom en uppdelning av de nuvarande straffskalorna för grovt narkotikabrott och grov narkotikasmuggling. Den föreslagna rubriceringen är ”synnerligen grovt narkotikabrott” och ”synnerligen grovt narkotikasmugglingsbrott”.

Det kommer bland annat att innebära att straffen för illegal hantering av större mängder narkotika, liksom att en eller flera personer gör stora vinster på andras missbruk, kommer att skärpas, eftersom straffskalan för denna typ av brott markant förskjuts uppåt.

Jämfört med i dag kommer detta exempelvis att göra det svårare för domstolar att vid de allra grövsta brotten utdöma fängelsestraff under sex år, en höjning med hela fyra år från dagens gällande minimigräns.

Inger Forsgren, ordförande för organisationen Rättigheter frigörelse hälsa likabehandling, RFHL, är rädd att den aviserade hårda linjen i narkotikapolitiken kan få oönskade spridningseffekter i landets domstolar när även vanliga narkotikabrott ska bedömas.

– Det här kan resultera i en generell förskjutning mot hårdare straff för alla typer av narkotikabrott, ett tänk bland domarna som förstärker den moralism och de fördomar som finns inom rättsväsendet, säger hon.

Inger Forsgren menar att det som behövs för att komma till rätta med problemet är en större satsning på vården och att man förstärker rehabiliteringskedjans alla delar, såväl vård som det sociala skyddsnätet.

– Många fångar i landets fängelser har ett beroende i botten. Det är ett sjukdomstillstånd och de behöver hjälp och stöd att ta sig ur det, inte hårdare straff.

Enligt justitiedepartementets presstjänst anser alliansregeringen att det är viktigt att narkotikalagstiftningen ger uttryck för en sträng, fast och konsekvent syn på narkotikabrott.

I en kommentar till Arbetaren skriver departementet att regeringen vill fortsätta driva en ansvarsfull politik på narkotikaområdet och att man även kommer att fortsätta satsa på missbruksvård.

Inger Forsgren känner dock inte igen beskrivningen om satsningar på vård av missbrukare.

– Jag vågar påstå att det idag nästan inte satsas på missbruksvård överhuvudtaget, men det är ju inget som enbart faller på den sittande regeringen. Det har varit en negativ trend sedan ett femtontal år tillbaka, med ett säkerhetstänk och hårda straff istället för fokus på rehabilitering, säger hon.

Den skärpta lagen föreslås börja gälla från den 1 juli 2015.