Nye læreplaner i skolen: Mer praktisk skoledag for de yngste

Fagene blir mer praktiske og utforskende, og det blir mer læring gjennom lek for de yngste barna. For de litt eldre forsvinner mange, men ikke alle karakterene i sidemål.

Kunnskapsminister Jan Tore Sanner (i midten) presenterte onsdag nye læreplaner i alle grunnskolens fag. Det skjedde på Smestad skole i Oslo. Håkon Mosvold Larsen, NTB scanpix

18. nov. 2019 10:34 Sist oppdatert 18. november 2019

Mandag la kunnskapsminister Jan Tore Sanner (H) frem de nye læreplanene for grunnskolen og for fellesfagene i videregående skole. De skal tas i bruk fra og med skoleåret 2020/21. Endringene er de største i norsk skole siden 2006.

I de nye læreplanene videreføres dagens fag og timetall, men det innføres tre tverrfaglige temaer:

Demokrati og medborgerskap

Bærekraftig utvikling

Folkehelse og livsmestring

Temaene skal inngå i fagene der det er naturlig. For eksempel er bærekraftig utvikling lagt inn i norskfaget, og demokrati og medborgerskap er lagt inn i matematikk.

– Mange har ønsket at de tverrfaglige temaene skal få en større plass i skolen. Det har jeg lyttet til, og temaene er tatt inn i flere fag etter høringen, sier Sanner i en pressemelding.

Kritisk tenkning og digitale ferdigheter skal også blir en mer sentral del av hva norske barn skal lære på skolen.

Fakta Dette er nytt: Fagene skal fornyes og slankes for å gi rom til mer dybdelæring. Nye læreplaner i alle fag ble lagt fram mandag 18. november. Tre tverrfaglige temaer innføres i skolen: demokrati og medborgerskap, bærekraftig utvikling, folkehelse og livsmestring. Disse temaene skal inngå i fagene der dette er naturlig. Læring gjennom lek og utforskning blir vektlagt mer i læreplanene for de yngste barna i skolen. Flere fag blir mer praktiske og utforskende. Eksempelvis kunst og håndverk og naturfag. Digital dømmekraft, digital skaperkraft og programmering får mer plass i skolen og inngår i læreplaner i flere fag allerede fra de første trinnene. Eksempelvis samfunnsfag og matematikk (algoritmisk tenkning og programmering). Kritisk tenkning og kildekritikk blir sterkere vektlagt i de nye læreplanene, for eksempel i samfunnsfag og engelsk. Det er laget nye vurderingstekster som skal støtte læreren i vurderingsarbeidet. De er utviklet for hvert trinn det er angitt kompetansemål for, slik at de er tilpasset elevenes alder og modenhetsnivå. Kilde: Kunnskapsdepartementet. Vis mer

Mer fordyping i fagene

– Det har vært en svært tydelig tilbakemelding fra elever, lærere og forskere at dagens læreplaner har gapt over for mye. Det betyr at elevene ikke har fått tid til å gå mer i dybden i de enkelte fag, sier kunnskapsminister Jan Tore Sanner (H) til NTB.

De nye læreplanene har færre kompetansemål enn i dag. Antallet reduseres fra 129 til 41 i KRLE, fra 103 til 62 i samfunnsdag og fra 161 til 95 i norsk.

Mens noen mål er tatt ut, er andre blitt bredere, slik at hver enkelt lærer og skole står friere til å prioritere selv innenfor hvert enkelt fag.

Det betyr ikke at elevene skal lære mindre, understreker Sanner. Men de nye læreplanene skal gi mer tid til fordypning.

– Jeg mener at de læreplanene vi nå har fått på plass, vil bidra til at elevene lærer mer, og at de også lærer fagene bedre.

Les også «Hvorfor er det så lite tilrettelegging for de sterke elevene?»

Mer lek og praksis

Flere av fagene skal samtidig bli mer praktiske og utforskende med de nye læreplanene. Det kan hjelpe elever som i dag opplever de praktiske fagene som for teoritunge, mener Sanner.

Det blir også i større grad lagt vekt på læring gjennom lek i læreplanene for de yngste barna.

– Det er viktig at elevene kommer raskt i gang med å lære å lese, skrive og regne. Men elevene kan lære mye gjennom leken. Læring gjennom lek er en velprøvd metode både i barnehage og i skole, sier Sanner.

Han tror endringen vil gjøre overgangen fra barnehage til skole mykere.

Les også Skolen hans måtte hastestenge. Bastian (8) vil mest sannsynlig aldri få begynne på den nye nærskolen.

Kutter sidemålskarakterer

Et mer kontroversielt grep i de nye læreplanene er at det blir slutt på karakter i sidemål til jul for elever på 8. og 9. trinn i grunnskolen og på 1. og 2. trinn på videregående. Halvårsvurderingen i sidemål skal derimot beholdes i avslutningsårene.

I videregående skole skjer det samme. På yrkesfag blir det én felles standpunktkarakter i skriftlig norsk. På studieforberende linjer blir det én felles karakter underveis, men to separate på vitnemålet. Hva som skjer med avgangseksamen i norsk, er ennå ikke bestemt.

Noregs Mållag mener regjeringen senker statusen til nynorsk i norskfaget.

– Det vil være med på å senke kompetansen i nynorsk som sidemål i samfunnet og å øke språkskiftet fra nynorsk til bokmål i videregående, sier leder Magne Aasbrenn.

– Har ikke satt av penger

Ap og SV er også kritiske til de nye læreplanene. Mens Ap etterlyser finansiering, mener SV at bærekraftig utvikling må få en mer sentral plass.

Det store spørsmålet er om de nye læreplanene faktisk vil bety endringer for elevene og lærerne i klasserommet, mener Torstein Tvedt Solberg, som er utdanningspolitisk talsperson for Arbeiderpartiet og nestleder i Stortingets utdanningskomité.

– Sanner må slutte å tro at han kan innføre store endringer i skolen uten å betale for det. Skolene får enormt kort tid på å gjøre store endringer, uten at det er satt av penger til å gjøre jobben, sier Solberg.

Han berømmer likevel Sanner for å ha slanket læreplanene og lagt opp til en mer praktisk skole.

I arbeidet med de nye læreplanene har regjeringen mottatt over 20.000 innspill og 7.000 høringssvar. Læreplanene skal innføres fra høsten 2020.

Vi har startet ny karrierepodkast. Hør den her:

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding