– Åsane trenger en raskere bybane – Vi skal ikke sove i timen når det gjelder Bybanen mot nord, sier Martin Smith-Sivertsen, og lover fullt trøkk for Åsane - med en bane som har langt høyere gjennomsnittshastighet enn den sørgående traseen.

Byrådslederen innrømmer at det gjenstår litt arbeid med å finne de gode løsningene for å få Bybanen gjennom Bergen sentrum og videre til Åsane. Dette var forutsett, og er noe han tar på alvor.

– Det er snakk om å bruke tilstrekkelig tid for å finne de gode løsningene, sier han.

– Denne tiden skal vi bruke fornuftig, slik at vi får fullt trøkk for Åsane.

Færre svinger, flere tunneler

Han støtter seg her på et stort politisk flertall for løsningen med lang tunnel ut av Bergen sentrum. Dette ser han på som første byggetrinn av det han ser for seg som en raskere bane mot Åsane.

– Vi må bygge en mer effektiv bane mot nord, med færre svinger og flere tunneler, mener han.

– Gjennomsnittshastigheten mot sør er rundt 25 kilometer i timen. Da velger jeg heller en raskere bane mot Åsane, selv om den ellers blir langt på vei som den eksisterende.

De fire bystyrepartiene som er imot en tunnelløsning (Venstre, KrF, SV og Byluftlisten) har nå gått sammen i en bybaneallianse. De ønsker nå å ta opp igjen diskusjonen om en dagløsning gjennom sentrum.

Uenig med Tvinnereim

– Det blir litt rart dersom Bergen sentrum skal bli den eneste bydelen uten bybane, sa gruppeleder for Byluftlisten, Endre Tvinnereim, i et intervju med Åsane Tidende forrige fredag.

– Vi får heller ingen glede av den såkalte skinneeffekten, der byutviklingen nærmest kommer av seg selv der bybanen går. Utover i Sandviken kan det her åpne seg mange muligheter, hevdet han videre.

Ikke plass til byutvikling

– Jeg er veldig uenig med Tvinnereim, slår Smith-Sivertsen fast.

– Det er ikke aktuelt å bygge nytt på Bryggen. Min holdning er at den historiske sentrumskjernen i Bergen er for trang til at det kan bli snakk om noe byutvikling her. Det er ikke mulig med den topografien som er på Bryggen og i Vågsbunnen. Dessuten har vi bare to veier; Øvregaten og Bryggen. Det er ikke mulig å få plass til all trafikken i disse to gatene.

– Men gjennomgangstrafikken skal vel inn i den planlagte bymiljøtunnelen. Hva blir igjen på Bryggen da, bortsett fra en flott kulisse?

– Det er helt feil. Bryggen er Bryggen, med store gode flater i front. Området er ikke så attraktivt om vinteren, men om sommeren er det full aktivitet her. Da er det et byrom som brukes.

Vil skape «gåbyen»

– Men den brukes vel mest av turister?

– Det er jeg for så vidt enig i. I kommuneplanens samfunnsdel har byrådet lagt frem begrepet «gåbyen». Bergen har et ganske kompakt sentrum, der alt er i tilgjengelig avstand innenfor sentrumskjernen.

– Mange næringsdrivende frykter at sentrum dør, og at handelen gradvis flytter seg ut til bydelssentrene. Hvordan vil du motvirke det?

– Løsningen er å sikre at Bergen sentrum får vokse og bli større og mer attraktiv. Jeg mener at sentrum er betydelig bedre enn sitt rykte. Men vi må få vekk gjennomgangstrafikken, og vi må få til en sammenheng mellom Vågsbunnen, Bryggen og Torget. Det er dette som er middelalderstrukturen i Bergen, og som vi gjennom de siste 80 årene har gjort om til en ferdselsåre.

Bybanen sperrer for gående

Smith-Sivertsen ser for seg en sammenhengende ferdselsåre for gående fra Byparken til Dreggen.

– Det er ikke slik at vi er nødt til å putte en skinnegående bybane gjennom dette området for å gjøre det mer attraktivt, sier han.

– Jeg har sett nok steder i utlandet der bybaner blir en sperre som bryter opp bystrukturen.



En bane over Bryggen mot Åsane, med avgang hvert femte minutt, blir en slik sperre, ifølge Smith-Sivertsen.

– Sentrum overlever dersom vi skaper trivsel. Mine ambisjoner innen miljø og klima og for Bergen sentrum er nok mye høyere enn det denne Bybanealliansen kan skilte med.

Underjordisk knutepunkt

Byrådslederen tror at en bybanetunnel med innslag fra Rådhuskvartalet, gjerne som et knutepunkt for banen fra nord (Åsane), vest (Fyllingsdalen) og sør (Fana), er det mest realistiske. Her kan det også bli aktuelt med en underjordisk stasjon.

– Vil ikke dette være svært fordyrende?

– Nei, ikke så lenge det kun er snakk om én underjordisk stasjon. Men det hadde blitt kostbart om vi skulle lagt alle stoppene under bakken. Her må vi se på hva som er mulig, og finne realistiske løsninger. Vi må ha en bane som er optimal, og som er raskere enn den som går sørover.

Åsane trenger arbeidsplasser

Fredrik Barth, som er sivilarkitekt med nasjonalt fagansvar for byutvikling i Asplan Viak, mener at det er en selvmotsigelse å ta til orde for en hurtiggående bybane, siden konseptet handler mer om byutvikling på stoppestedene og transport over kortere avstander enn det å komme seg fort inn til eller ut fra Bergen sentrum.

– Er ikke dette et viktig poeng?

– Når det gjelder Bybanen mot Åsane, så har vi der muligheten til å lage en raskere variant. Åsane sentrum er et bra bydelssenter, og det å ha en effektiv, god og populær transportåre vil gjøre sentrum enda bedre. Jeg tror ikke vi bare skal bygge bybane kun for de som reiser to til tre stopp.

– Men det er vel et politisk mål med korte reiser, der folk bor, handler og jobber innenfor samme område?

– Det er riktig. For Åsanes del handler dette om å skape flere arbeidsplasser lokalt.



