– Det er veldig bra å spare en halv milliard på 50 millioner brukt, sier kommunal- og moderniseringsminister Monica Mæland.

50 millioner er kostnadene for Statens innkjøpssenter. Før helgen fikk statsråden presentert en foreløpig vurdering av virksomheten ved senteret.

En egen gruppe på ti personer i statens Direktorat for forvaltning og ikt (Difi) har siden 2016 arbeidet med å forbedre statens egne innkjøp.

Det er «bulkvarene», materiell eller tjenester de aller fleste av de aktuelle 190 statlige instansene trenger, som gradvis skal bli gjenstand for store, statlige fellesavtaler.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Kan spare 200 mill. i året

Innkjøpssenteret er et prøveprosjekt over en fireårsperiode. Oslo Economics (OE)/Inventura har nå på oppdrag fra departementet evaluert resultatene siden starten tidlig i 2016.

Statens innkjøpssenter Opprettet i 2016, ti ansatte. Skal profesjonalisere innkjøp, kutte kostnader og oppnå bedre priser ved å forhandle samlet for et par hundre statlige instanser. Til nå er syv avtaler inngått. Disse er om kjøp av: Forbruksmateriell

Reisebyråtjenester

Internrevisjon

Mobiltelefoni

Telefoner og nettbrett

PC-klienter

PC-skjermer

Med forbehold for blant annet at lavthengende frukter muligens plukkes først, ser utrederne positive resultater.

OE anslår at staten og leverandørene til sammen kan spare drøye to hundre millioner kroner årlig over fire år på langt mindre arbeid med å regne på tilbud og kjøp. Videre kan ifølge OE staten alene spare mer enn 500 millioner kroner i reduserte priser på de store fellesinnkjøpene i perioden.

I sum settes da total samfunnsøkonomisk gevinst til rundt 800 millioner kroner over de fire årene.

Les også: Det offentlige fortrenger privat virksomhet

I OEs spørreundersøkelse har de statlige enhetene som har deltatt vært like tilfredse med ny kjøpsordning som de var med de tidligere. Mer overraskende er det kanskje at et stort flertall av de spurte leverandørene også er fornøyde.

Marginene kan være presset, og leverandørene bruker lengre tid på å regne på de enkelte storkontraktene. Men til gjengjeld blir det langt færre mindre kontrakter å beregne og å slåss om.

– Jeg er glad leverandørene også er fornøyde, sier statsråd Monica Mæland.

Telia-eide Phonero har inngått samleavtale gjennom innkjøpssenteret om å levere mobiltelefoni og mobilt bredbånd til Stortinget og et dusin andre statlige institusjoner.

Kontrakten på to pluss to år handler om 35.000 sim-kort og et beløp på 40–50 millioner kroner.

Kommunal- og moderniseringsminister Monica Mæland fikk denne uken vite hvor mye staten sparer på storinnkjøp. Fra venstre avdelingsdirektør Asgeir Fløtre i departementet, statsråden og Steffen Sutorius, sjef i Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi). Det er uklart om Difi fikk rabatt på storinnkjøp av rosa smoothies. (Foto: Gorm K. Gaare) Mer...

– Vi er rimelig fornøyde, sier Phonero-sjef Åsa Lunde om den nye innkjøpsmotparten.

Selskapet medgir å ha blitt klemt på pris i det som også på forhånd var et hardt konkurransemarked.

– Men vel så mye som pris, handlet det om produkter, tjenester og kvalitet, sier Phonero-direktøren.

Hun ønsker at staten legger opp til utviklingssamarbeid med sine leverandører.

– Derfor er det bra at Statens innkjøpssenter nå også ønsker hjelp med tjenesteløsninger og arbeidsprosesser, sier Lunde.

Fra én til 20?

De totale kjøpsavtalene til nå for Statens innkjøpssenter dreier seg om én milliard av årlige statlige kjøp på rundt 115 milliarder kroner.

Besparelsene på de syv inngåtte avtalene anslås å være fra 38 prosent (mobiltelefoni) til to prosent (forbruksmateriell).

Innkjøpssenteret og Difis folk tror felleskjøp for én milliard kunne økes til 20 milliarder basert på anslagene over varer og tjenester hvor svært mange i staten trenger det samme.

Moderniseringsministeren peker på at hun har hatt noe bekymring for at en stor statlig innkjøper kunne utløse konsentrasjon til få tilbydere og dermed redusert konkurranse.

Mæland har imidlertid blitt beroliget av å få vite at innkjøpssenteret hadde stoppet en potensiell konkurranse fordi det bare var to tilbydere.

– Jeg har ingen ting imot at private leverandører tjener penger. Men det er også en oppgave å sikre at staten får mest mulig igjen for pengene, sier Mæland.

Derfor luftet hun onsdag også muligheten for at det enkelte statlige organ kunne pålegges å betale en liten egenandel for jobben det nye innkjøpssenteret utfører.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.