– Vi har måket nok snø. Det var ekstremt mye på søndag. Jeg tror jeg var ute og måket fem ganger, sier statsmeteorolog Eirik Samuelsen.

Denne helgen var det meldt om skogbrannfare og godvær sør i landet. I nord snødde det. Mye.

De offisielle målingene viser at det kom 30 centimeter nysnø i Tromsø denne helgen.

– Men det er lokale forskjeller. Her hvor jeg bor, på Kvaløya, kom det mer enn det, sier Samuelsen.

Og på Breivikeidet i Tromsø kom det 47 centimeter nysnø fra søndag til mandag.

– Jeg har aldri vært borti så mye snø på ett døgn, sier meteorologen.

SPENNENDE: Statsmeteorolog Eirik Samuelsen synes det er spennende å følge med på snømengden i år, selv om han innrømmer at det blir litt i overkant mye snømåking. Foto: NRK

Lukter på rekorden

Mandag er snødybden i Tromsø på 169 centimeter, 13 centimeter unna nivået på samme tid i rekordåret i 1997. Da ble det til slutt målt 240 centimeter snø ved værvarslinga på toppen av Tromsøya.

Eirik Samuelsen tror det skal litt til å slå den rekorden.

– Nå blir det mildvær, så det blir spennende å se hvor mye av snøen som forsvinner da. Men det kommer nye snømengder når det fryser på senere i uka. Prognosene tyder på at det kan komme samme mengder som i helga som var, sier han.

Og allerede er årets vinter full av rekorder og nestenrekorder i nord.

Har ikke vært mer på 20 år

I tillegg til snødybden, måler også værvarslinga hvor mye snø som kommer hver vinter. Det gjør de ved å utføre egne målinger på hvor mye nysnø som legger seg hvert døgn, og legger dette sammen.

I Tromsø har det så langt i år kommet 653 centimeter snø. Ikke siden vinteren 1999/2000 har det vært mer snø på samme tid.

Tabellen viser de mest snørike vintrene i Tromsø siden de begynte å måle total snømengde i 1988/89.

Også andre steder i Nord-Norge har det kommet uvanlig mye snø.

På Ystnes i Finnmark var snødybden på 280 centimeter den 1. april. Det er det høyeste som er målt på noen stasjon Finnmark noensinne, og den høyeste snødybden som noen gang er målt i lavlandet i Troms og Finnmark.

I tillegg er det slått to rekorder i Karasjok og en rekord i Ytre Holmbukt i Tromsø.

Store variasjoner

En annen ting som er spesielt med årets vinter i Nord-Norge er de store temperatursvingningene som har vært. Etter hvert store snøfall har det kommet mildvær.

– Det er ikke normalt med såpass store bølgedaler i temperaturen. Det skyldes en spesiell vinter i den øvre troposfæren, ved at den såkalte polarvirvelen holder seg ganske stabil over Nordpolen, og dirigerer varmluft fra øst og kaldluft fra vest inn over landet vårt, forklarer Samuelsen.

Som en konsekvens av de store snømengdene og endringer i temperaturer, melder NVE nå om betydelig snøskredfare flere steder i Norge.