Netthets er som et slag i trynet

KOMMENTAR: Det er ikke greit å kalle noen for «fitte» fordi de mener at barn ikke skal retusjeres på barnehagefoto. Netthets mot kvinnelige politikere må slås kraftigere ned på.

Publisert: Publisert: 28. september 2018

Syv av ti kvinnelige rikspolitikere sier at hets har gjort dem mer forsiktige. Én av tre har sluttet å ytre meningene sine på nettet, ifølge Amnesty. Foto: Carina Johansen

Hilde Øvrebekk Kommentator

Denne artikkelen er over ett år gammel

«For ei fitte», «du er ikke egnet til å være mor», «du har ingenting i politikken å gjøre». Dette var noen av meldingene Ap-politiker Tonje Brenna fikk etter at hun startet en debatt om det var greit eller ikke å retusjere bort barns sår og snørr på barnehagebilder.

Brenna, som er gruppeleder i Akershus Arbeiderparti, måtte i etterkant fjerne over 300 meldinger og blokkere en håndfull personer fra Facebook. Meldingene var så hatefulle og skremmende at hun nå vurderer å trekke seg fra politikken.

I et intervju i Aftenposten sier Brenna at hun er redd for at disse menneskene skal gjøre henne noe om de treffer henne på gaten.

«Ellers er det intensiteten som er truende. Hatet virker så rødglødende. Det er skremmende. Jeg har aldri følt et sånt hat, jeg», sier hun.

Økt aggressivitet

Brenna er ikke den eneste kvinnelige politikeren som har fått gjennomgå etter å ha ytret seg i den offentlige debatten.

MDG-politiker Lan Marie Nguyen Berg er ett eksempel. Et annet er AP-politiker Hadia Tajik. Og det finnes mange andre.

Til Aftenposten sier statsminister Erna Solberg at hun har merket en økning i antall aggressive kommentarer, som «nazikjerring», «fascist», «muslimhore» og «tjukke megge». Og at «landssviker» er dagligdags på hennes Facebook-side.

Hulda Holtvedt (18), talsperson for Grønn Ungdom (MDGs ungdomsparti), forteller til Aftenposten at hun var bare mellom 13 og 16 år da hun fikk grove trusler om blant annet voldtekt.

Holtvedt er en av 50 kvinnelige riks- og lokalpolitikere som er intervjuet i Amnesty International Norges rapport «Kvinnelige politikeres erfaringer med netthets», som ble publisert i juni i år.

Mer forsiktige

Her kommer det fram at syv av ti kvinnelige rikspolitikere sier at hets har gjort dem mer forsiktige. Én av tre har sluttet å ytre meningene sine på nettet.

Kvinner får ikke mer hets enn menn, mener Amnesty, men hetsen er både mer personlig og seksualisert.

I etterkant av Brennas opplevelse av netthets la MDG-politiker Une Bastholm ut en video til støtte for Ap-politikeren. «Jeg vil ikke leve i et sånn samfunn hvor kvinner i politikken opplever den type hets», sier hun.

Onsdag kveld la gruppelederen for MDG i Stavanger, Daria Maria Johnsen, ut Bastholms video, sammen med følgende tekst:

«Si klart og tydelig NEI til netthets! Nå har det vært flere kvinner både i politikk og samfunnsdebatten som har blitt hetset på det groveste - kun fordi de er kvinner og tør å ta ordet... Vi kan være uenig om budskapet, men likevel ha respekt for hverandre som medmennesker. Ta sak, ikke person. Uansett kjønn.»

Skremmende

Noen av svarene hun fikk er rett og slett skremmende.

Én skriver at han selv aldri hadde sendt direkte meldinger med trusler og hets, men at han skjønner at det rabler for folk såpass mye at de gjør det.

En annen skriver at han mener det er sunt når politikere er redde for å gjøre folket sinte, for det betyr at de frykter å tråkke over grensen.

En tredje skriver at «det er de som har oppført seg så uredelig som mulig for å skaffe seg makt som blir hetset. Sånn må det få være. Rævpuler du la oss si noen hundre tusen velgere. Bør du ha ryggrad nok til å tåle kritikk, motstand og hets for det».

Dette er bare noen smakebiter.

Underskriftskampanje

Amnesty har startet en underskriftskampanje for en ny lov som skal beskytte kvinner mot hatefulle ytringer.

I straffeloven står det i dag at det ikke er lov å komme med hatefulle ytringer på grunn av en persons etnisitet, religion, seksuelle orientering eller nedsatte funksjonsevne. Amnesty mener at det også bør bli ulovlig å krenke og nedverdige andre på grunn av en persons kjønn.

Når hetsen blir så voldsom at kvinner spesielt blir skremt bort fra samfunnsdebatten, blir det et stort problem for demokratiet. Hvis kvinner trekker seg fra politikken fordi de ikke orker flere hatmeldinger og trusler, vil det føre til mindre mangfold og dårligere beslutninger.

Forsøk på å kneble andres meninger gjennom å komme med personlig hets og trusler, er også en alvorlig trussel mot ytringsfriheten.

Ny lov?

Regjeringen jobber med dette temaet og har sendt ut et forslag på høring. Dette handler om å sikre at kjønn, kjønnsuttrykk og kjønnsidentitet får et strafferettslig diskrimineringsvern, blant annet gjennom en inkludering i straffelovens paragraf 185 om hatefulle ytringer.

De venter nå på innspill, før det skal avgjøres om dette skal fremmes som et lovforslag i Stortinget.

Det er helt greit å være uenig i sak, og å bli sint fordi ting ikke går den veien du vil. Men å sjikanere andre personlig og komme med trusler, er helt uakseptabelt. Det er også et stort samfunnsproblem hvis det er nok av andre som støtter opp om og sier de forstår denne oppførselen.

Som et slag

I dag er konsekvensene av å sitte bak en dataskjerm og lire av seg hatefulle ytringer ikke store nok. Når det i tillegg ikke er mulig å trenge gjennom til enkelte og få dem til å forstå at slik oppførsel ikke er greit, bør vi kanskje se på om andre virkemidler må tas i bruk.

Økte ressurser til politiet er kanskje ett svar. Et annet kan være å ha en lavere terskel for å anmelde det som oppleves som hets og trusler.

Vi godtar ikke at noen angriper andre fysisk. Vi må heller ikke godta at noen angriper andre gjennom netthets og trusler, som ofte slår et menneske like hardt som et fysisk slag.

Aftenbladet stenger kommentarfeltet:

Innslaget av personangrep, hatefulle og usaklige ytringer under denne artikkelen ble etterhvert så mange at vi velger å stenge debatten.

Ellen Kongsnes, nyhetssjef