I tillegg har vi blitt mer bekymret for at en av våre nærmeste skal bli direkte berørt av en større hendelse eller krise. 24 prosent av de spurte var i 2017 ganske eller veldig bekymret for dette, mot 17 prosent ett år tidligere.

DSB presenterer befolkningsundersøkelsen tirsdag kveld, etter de avslutter Samfunnssikkerhetskonferansen 2018.

Tema for konferansen var «Fremtidens utfordringer – er vi forberedt?». En av problemstillingene som ble diskutert, var cybersikkerhet. Dette topper også listen over hva nordmenn er mest bekymret for.

Dette bekymrer folk Når du tenker på Norge de kommende fem år, hvor bekymret er du for at følgende hendelse inntreffer? (Framstilling basert på gruppering av svaralternativene) Cyberangrep på styringssystemer 42% Terrorangrep i Norge 37% Kapring, skoleskyting, eller annen våpenbruk mot uskyldige 29% Flom 29% Fjellskred 27% Stor ulykke med utslipp av skadelige stoffer for mennesker og natur 24% Atomulykke som medfører radioaktivt nedfall i Norge 23% Stor transportulykke (jernbane, luft, sjø, vei/tunnellbrann) 23% Orkan 19% Kvikkleireskred 16% Langvarig strømbrudd over 24 timer 15% Pandemi (eks. fugleinfluensa) 13% Krigshandlinger på norsk jord 11% Forsyningskrise (mangel på forsyning av mat, drivstoff, e.l.) 9%

Kilde: DSB

Direktør i DSB, Cecilie Daae, sier det ikke er et samsvar mellom det myndighetene er mest oppmerksomme på og det befolkningen er mest redd for.

– At folk er redd for cyber og terror, henger nok sammen med hendelsene som har vært og eksponeringen der ute. Men både klima, strømutfall og storulykker er ting DSB tenker at er mer sannsynlig og som har store konsekvenser. Den type ting er befolkningen lite bekymret for.

Daae understreker at Norge er et trygt land å bo i.

Direktør i DSB, Cecilie Daae, sier myndighetene og befolkningen ikke er bekymret for det samme. Foto: Berit Roald / NTB scanpix

– Samtidig skjer det mange ting rundt oss som får konsekvenser også for Norge, så det å ha en riktig og balansert risikoforståelse er et puslespill. Men vi ønsker ikke gjøre folk unødvendig engstelige.

For dårlige på egenberedskap

DSB mener befolkningen bør planlegge for å kunne ta vare på seg selv i inntil tre døgn, dersom en krise oppstår.

I undersøkelsen fastslår de at over halvparten av befolkningen opplever at de er for dårlig forberedt på dette.

Dette bør du ha i hus Drikkevann Tørrmat Radio med batteri Lommelykt Stearinlys Fyrstikker Ved Førstehjelpsutstyr Kokeapparat som går på gass eller rødsprit Kontanter Medisiner du er avhengig av

Kilde: sikkerhverdag.no

– Vi ser at ganske mange har for eksempel lys og fyrstikker, men så blir det dårligere jo mer komplisert beredskapen skal være, sier Daae.

Til tross for at egenberedskapen i befolkningen er lav, har de som bor på mindre steder, tettsteder og i bygder til større grad forberedt seg på hendelser i hjemmet.

– God egenberedskap gir en følelse av mestring. Hvis vi har en følelse av at vi kan klare oss i dårlig vær og uten strøm over noe tid, tenker jeg at det gir en annen type kontroll.

Enkle grep for sikkerhet på nett

Også på nett, kan noen forholdsregler være til stor hjelp. Torgeir Waterhouse, direktør for internett og nye medier i IKT-Norge, mener enkle grep vil kunne styrke cybersikkerheten til privatpersoner.

Torgeir Waterhouse i IKT-Norge sier noen få grep kan bedre sikkerheten din på nett. Foto: Pressefoto / IKT Norge

– Det viktigste er å passe på systemene vi har, enten det er en mobiltelefon, datamaskin, eller spillkonsoll, alltid er oppdatert og ved like.

Les også: I fremtiden kan mobilen redde livet ditt

Han sier at det er viktig å være bevisst når man ferdes på nett.

– Et konkret grep alle kan gjøre i forhold til passordsikkerheten sin, er å slå på det som kalles to-faktor. Det betyr at du i tillegg til vanlig brukernavn og passord også må taste inn en kode som du få mobilen når du skal logge inn et sted.

– Spør noen, les litt, få litt hjelp – så er du mye bedre sikret.