Minnesmerket blir likevel oppført

Naboene går til rettssak

DELER FOLK: Minnesmerket har skapt debatt. Nå er det vedtatt tross protester. Foto: Illustrasjon NTB scanpix

Departementet sier ja til omdiskutert 22. juli-minnesmerke

Regjeringen har besluttet at det nasjonale minnestedet etter terroren 22. juli 2011 skal stå klart på Sørbråten i Hole kommune i 2017.

David Bach

Oppdatert 16. mars 2016

Artikkelen er over fire år gammel

– Vi skal aldri glemme angrepene på regjeringskvartalet og Utøya 22. juli 2011. Angrepene var en tragedie for alle berørte og rammet oss som samfunn og nasjon. Nasjonale minnesteder er viktig for at vi som nasjon skal ha et sted å sørge, savne de som gikk bort og samles om de verdiene som ble angrepet og satt på prøve den dagen, sier kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner (H).

Fakta om minnesteder etter 22. juli-angrepene * Det skal lages to nasjonale minnesteder etter terrorangrepene i Norge, ett i regjeringskvartalet i Oslo og ett på Sørbråten i Hole kommune, like ved Utøya. * Plasseringen og utformingen av det planlagte minnesmerket i Hole er omstridt, men regjeringen bestemte 16. mars 2016 at det skal stå klart i 2017. * I Oslo skal det åpnes et midlertidig minnested 22. juli 2016, som skal erstattes av et permanent minnested når det nye regjeringskvartalet står klart. Det er ikke klart når det permanente anlegget står ferdig. * På Utøya ble det i 2015 laget et minnested som består av en ring med navnene til 60 av de 69 som ble drept på øya under angrepet 22. juli 2011. * Et informasjonssenter om terrorangrepene og byggearbeidene i regjeringskvartalet åpnet 22. juli 2015, etter forslag fra støttegruppa og AUF. * I tillegg vil regjeringen opprette et 22. juli-senter for forskning på høyreekstremisme. (NTB) Vis mer

Les også: Her er minnestedet på Utøya

Regjeringen valgte å utsette etableringen av minnestedet på grunn av sterke og ulike syn blant berørte. Den nasjonale støttegruppen etter 22. juli-hendelsene ønsker etablering av minnestedet slik det er vedtatt. Naboer på Sørbråten ønsker ikke minnestedet i sitt nærmiljø.

– Vi som bor på Utstranda og fikk 22. juli rett i fanget, ønsker ikke å se et så kraftig minnesmerke hver dag, når vi drar til og fra jobb, har Utøya-helten Jørn Øverby, som var en av de første som dro ut i båten da han hørte skuddene fra øya, tidligere uttalt til VG.

Les også: Stoltenberg om 22. juli-utstilling﻿﻿: – Bildene gjord﻿﻿e sterkt inntrykk

Nå varsler naboene i Utstranda velforening at de vil gå rettens vei for å hindre at minnesmerket blir lagt til Sørbråten.

Den lille odden, som ligger omtrent en kilometer nordøst i luftlinje fra selve Utøya, skal skjæres i to og uthules, og vil ifølge naboene fra og med sommeren 2017 fungere som en evig påminnelse om massakren de var vitne til i 2011.

– Vi er overrasket og skuffet. Statsråden går imot den ekspertisen han selv har bedt om, med rapoorten fra Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS), som sier at det er svært uheldig å bygge her på grunn av den psykiske påkjenningen det vil gi, sier Utøya-helten Jørn Øverby i Utstranda vel til VG.

Har foreslått alternativ

Han poengterer at lokalbeboerne flere ganger har foreslått alternative steder å bygge et nasjonalt minnesmerke, for eksempel et sted like opp i bakken fra odden, hvor minnesmerket ikke vil være synlig fra eiendommene, og man også vil få fred og ro som besøkende til stedet. Utsikten til Utøya vil fortsatt være god.

– Da må man oppsøke minnsmerket, i stedet for at minnesmerket oppsøker oss, sier Øverby.

Dermed går det mot rettssak, bekrefter Øverby. Advokat Harald Stabell har over lengre tid jobbet med det juridiske i tilfelle det skulle komme til dette, og spesielt rapporten fra NKVTS vil bli viktig, har Stabell uttalt til NTB.

Artikkelen fortsetter under bildet.

TIL RETTEN: Jørn Øverby i Utstranda Vel ved det planlagte minnesmerket på Sørbråten. Nå varsler beboerne rettssak. Foto: Trond Solberg , VG

– Naboene har pekt ut et utmerket sted i nærheten. Det tar ikke staten hensyn til. Det blir en rettssak der naboloven står sentralt, opplyser Stabell.

Skal få «takk»

Kommunalministeren hevder regjeringen har søkt å finne en samlende løsning.

– Vi startet en ny prosess i vinter hvor vi hadde fornyet kontakt med alle de berørte, både hver for seg og samlet, for å se om det var mulig å finne en samlende løsning. Vurderingen etter de møtene var at det ikke finnes en samlende løsning, og da har tilbakemeldingene vært at alle har ønsket en beslutning. De har ønsket forskjellig beslutning, men de mener også at mer bruk av tid også hadde skapt ytterligere belastning, sier Sanner til VG.

Han legger til at om bruk av mer tid kunne løst problemene, så hadde de brukt mer tid.

– Men når vi ikke ser den muligheten, så har vi valgt å stå ved de vedtak som er fattet tidligere, sier han.

Like etter pressekonferansen sa kulturminister Linda Hofstad Helleland til VG at naboene vil få en egen takk i form av et kunstverk eller en installasjon, i tillegg til minnesmerket.

– Jonas Dahlberg har fått i oppdrag av departementene å utforme en takk til naboene og velforeningen på Sørbråten. Hva det bil bli gjenstår å se, men Sanner og jeg skal møte dem etter påske for å snakke om hva det kan se ut som, sier hun.

Kilde: NTB/VG

Publisert: 16.03.16 kl. 16:25 Oppdatert: 16.03.16 kl. 23:08

Les også