Høye bompenger og avgift på flyreiser rammer de med dårligst råd mest. Miljøregningen går til de med minst penger.

NETTAVISEN MENER: Grønne avgifter kan være bra for miljøet. Men det er et stort paradoks at de er usosiale. Både flypassasjeravgiften og de nye bompengene rammer usosialt.

Folk flest betaler 88 kroner i flypassasjeravgift uten å blunke. Det er uansett mindre enn halvliteren de skyller i seg før flyavgangen, eller wienerbrødet og kaffen, for å ta et alkoholfritt alternativ.

Hvorfor kan likevel en flyapassasjeravgift på 88 kroner ramme Ryanair og medvirke til å legge ned en flyplass? Svaret er at den er øremerket for lavprissegmentet - altså de som lettest lar seg påvirke av prisendringer for å la være å fly.

Les bloggen Nett på sak: Skreddersydd for å ramme Ryanair

En tommelfingerregel sier at 10 % økning av billettprisen, gir 10 % fall i etterspørselen. Hvis det er riktig, får man 10 ganger mer effekt av avgiften på en billett til 440 kroner i forhold til en på 4.400 kroner.

Den faste flyplassavgiften på 242 kroner som allerede er innarbeidet, virker på samme måten: Den rammer skjevt sosialt, og de med dårligst råd tar i praksis miljøregningen ved å fly mindre.

Det ferskeste eksempelet er bompengeringen som skal innføres mot Oslo for å finansiere Oslopakke 3. Planen er å ta 53 kroner i rushtiden om morgenen og om ettermiddagen. Og dersom det blir for mange biler, vil man skru opp prisen ytterligere.

Effekten blir selvsagt at de som uansett har råd, vil fortsette å kjøre bil. Mens folk som har dårligere økonomi - og kanskje et dårlig kollektivtilbud - blir presset ut. Det er bra for miljøet, men igjen er det de med dårligst råd som tar miljøregningen.

Da saken ble behandlet i Samferdselskomiteen i Oslo i forrige uke, sa Fremskrittspartiets Tommy Skjervold at de nye bompengene vil «påvirke mange innbyggeres hverdagslogistikk, det vil straffe de som er avhengige av bil i hverdagen på en urettmessig måte. Økte satser og også enda flere bomsnitt vil gjøre Oslo til en by hvor kun de høytlønnede har råd til å benytte bil».

Nå forurenser flypassasjerer på billigbillett like mye som de som sitter på business class, og bilkjøring gir like utslipp uansett om bilføreren er lavtlønnet eller direktør. Samfunnsøkonomisk kan det argumenteres for at bompenger er rettferdig, fordi de som bruker veien, også betaler den.

Fly og veien er åpen for de rike og høytlønte, så det kan hevdes at politikerne legger til rette for dem med høyest verdiskapning. Men særlig sosialt er det ikke.

Nettavisen mener at grønne avgifter er bra, men at de bør utformes slik at alle tar sin andel av det grønne skiftet. Når det kun er de med dårlig råd som må endre seg, er det kanskje bra for miljøet - men ikke for alle.

Hva mener du er viktigst? At grønne avgifter er bra for miljøet, eller at de rammer sosialt urettferdig?