Baqer Alizada i samtale med bistandsadvokat Widerøe under dobbeltdrap-rettssaken. Bak eldste sønn Quasem, helt til høyre mor Ziagul. En av tolkene med ryggen til. Foto Øyvind Thuestad

Utenriksdepartementet visste at familien Alizada ikke kunne returnere til avreiselandet, men likevel innvilget UDI familien på seks visum. Nå søker familien asyl i Norge.

Den afghanske familien Alizada, som bodde i Tyrkia, søkte turistvisum til Norge for å kunne begrave sønnen Reza i oktober i fjor. Reza var en av de to afghanske asylsøkerne som ble drept i Prinsens gate i Trondheim 17. september.

Reza kom til landet som enslig, mindreårig asylsøker. Da han ble drept bestemte Trondheim kommune seg for å betale reisen til Norge for hans foreldre, pluss kost og losji, slik at de kunne delta i begravelsen. En aksjon samlet inn penger slik at også fire søsken kunne bli med.

17. oktober ankom familien Norge på et syvdagers turistvisum. Dagen etter var det et møte hvor både familiens bistandsadvokat Erik Widerøe, representanter for familien og Trondheim kommune var tilstede. Da ble Trondheim kommune informert om at familien ikke lenger hadde godkjent opphold i Tyrkia, opplyste Widerøe til Document 24. oktober. Samme dag ble det kjent at mor, far og fire søsken søker asyl i Norge.

Ifølge bistandsadvokaten søkte de opphold i Norge fordi Tyrkia ikke ville slippe dem inn igjen dersom de returnerte. Familien hadde midlertidig oppholdstillatelse i Tyrkia, og reglene er slik at hvis de da reiser ut av Tyrkia, får de ikke returnere.

Dette ble altså kjent for Trondheim kommune først etter at de kom dit. Norske myndigheter var derimot klar over risikoen for at familien ville kunne søke asyl, bekreftet UDI overfor Document 25. oktober.

Likevel innvilget man visum.

– Vi innvilget dem visum til Norge av humanitære årsaker, slik at de kunne ta farvel med sin sønn og bror, sa fungerende avdelingsdirektør Jonas Folmo i UDI til Document.

Det som derimot ikke har vært kjent før er at norske myndigheter var fullt klar over av familien var avskåret fra å returnere til avreiselandet Tyrkia dersom de dro til Norge. Er man utlending med midlertidig oppholdstillatelse i Tyrkia, får man ikke returnere om man reiser ut.

Dette ble far i familien, Baqer Alizada, informert om av tyrkiske myndigheter et par uker før avreise, sa Alizada til Document i mars. Vi intervjuet Baqer Alizada via tolk på tinghuset i Trondheim under rettssaken etter dobbeltdrapet.

Han la til at han også hadde vært i kontakt med den norske ambassaden i Ankara i god tid før avreise, og sa at han derfra fikk samme beskjed: Dere vil ikke kunne returnere til Tyrkia.

Document har spurt ambassaden på generelt grunnlag hvilke betingelser som må foreligge for at en utlending med midlertidig oppholdstillatelse i Tyrkia kan få visum til Norge, og om det er et absolutt krav at returforutsetningene må være oppfylt, dvs at det må sannsynliggjøres at vedkommende vil reise tilbake til Tyrkia etter endt opphold.

Førstesekretær for migrasjonssaker Jan-Fredrik Senum ved ambassaden i Ankara tar forbehold om at det er vanskelig å svare konkret på et generelt spørsmål, men viser til at det «for søkere i Tyrkia som ikke er tyrkiske borgere, er det et krav at søker må kunne dokumentere et lovlig opphold i Tyrkia (…) Videre må søker dokumentere en returadgang til Tyrkia»

«Når det gjelder ditt andre spørsmål er det viktig å ha in mente at vurdering av returforutsetninger ikke er absolutte, men snarere en gradering fra svake til sterke returforutsetninger. Hvis en visumsøker har en annen intensjon med reisen enn å returnere til hjemland/oppholdsland etter endt opphold, skjer det i praksis aldri at dette er informasjon som tilfaller ambassaden. Hvis det motsatte mot formodning skulle være tilfelle, vil vedkommende få avslag. For de tilfeller hvor en søker vurderes å ha svake generelle og individuelle returforutsetninger, kan likevel visum innvilges hvis det foreligger tilstrekkelig sterke velferdshensyn».

Vi spurte UDI om det er rutine at UD informerer UDI om at retur til avreiseland er umulig i forbindelse med søknad om visum, og om det ble gjort i dette tilfellet.

Vi fikk følgende skriftlige svar fra kommunikasjonsrådgiver Maya Liu Bøckman Vinje:

«Ettersom UDs utenriksstasjoner er UDIs førstelinjetjeneste er jeg litt usikker på hva du mener. Det er i hvert fall ikke rutine at UD informerer UDI om at retur til avreiseland er umulig. Visumsøknader skal som regel behandles på utenriksstasjonene. Om det er tvil hos utenriksstasjonen/førstelinjen om hvorvidt noen skal få innvilget visum, blir saken sendt videre til UDI for behandling.»

Informerte Utenriksdepartementet UDI om at familien ikke ville kunne returnere til Tyrkia dersom de fikk visum for å komme til Norge?

Søknaden er vurdert og avgjort av Utlendingsdirektoratet, bekrefter Per Wiggen i UD i epost til Document i dag:

«Den informasjonen som sendes til UDI fra ambassaden i Ankara finnes i sakens dokumenter. UDI har gitt retningslinjer for forberedelse av visumsaker, blant annet i RS 2010-181. Utenriksdepartementet har ikke mulighet til å gi opplysninger om innholdet i konkrete enkeltsaker. Spørsmål knyttet til hvilke vurderinger som er gjort i denne saken, eller hva disse er basert på, må rettes til UDI.»

Kommunikasjonsrådgiver Tom Ruud i UDI svarer slik onsdag ettermiddag:

«Vi kan som sagt ikke uttale oss om den spesifikke saken uten en samtykkebegjæring fra personen det er snakk om, men på generelt grunnlag, så kan vi si at enhver stat er pliktige til å ta imot sine statsborgere. Når det gjelder eksempelvis Afghanistan, så har regjeringen inngått en returavtale (tilbaketakelsesavtale) med det landet, jamfør noe av det vi snakket om på telefonen.»

Før rettssaken i mars ble det kjent at familien Alizadas asylsøknad var avslått. Avslaget er anket. Overfor Document etterlater Baqer Alizada ingen tvil: