Ansatte i både privat og offentlig sektor er blitt rammet. PST utelukker ikke at Russland på denne måten kan ha fått tilgang til sensitive opplysninger.

Russlands etterretningstjenester arbeider nå mer aktivt mot norske mål enn på flere tiår. Spionene ferdes både i det fri – men også i økende grad på internett. Ofte i kombinasjon, ifølge Politiets sikkerhetstjeneste (PST).

Sjefen for Forsvarets E-tjeneste, Morten Haga Lunde, beskriver overfor TV 2 etterretningstrusselen fra Russland som «vedvarende og høy».

Presses til å spionere

PST-sjef Benedicte Bjørnland slår nå alarm om en ny russisk etterretningoffensiv der man forsøker å plante muldvarper inne i norske virksomheter.

– Vi har flere eksempler i senere tid, og gjennom noen år, sier Bjørnland til TV 2 Nyhetene.

Metodene som de russiske etterretningstjenestene nå har tatt i bruk, er at de forsøker å presse nordmenn til å spionere på sine egne arbeidsgivere.

– Vi har fått rapportert flere tilfeller av personer som har en tilhørighet til Russland i utgangspunktet. Det kan være at de tidligere har bodd i Russland, eller at de har russisk ektefelle. Og hvor man har brukt press for å få dem til å innhente eller rapportere fra en virksomhet de arbeider i, sier Bjørnland.

Etter det TV 2 kjenner til, kan et slikt pressmiddel være direkte eller indirekte trusler mot slekt eller familiemedlemmer som oppholder seg i Russland.

Ønsker tilgang til datanettverk

Det var under en konferanse om cyberangrep og datasikkerhet i Oslo tirsdag at PST-sjefen advarte mot det hun kalte «innsidere».

Overfor TV 2 utdyper hun at dette altså er snakk om nordmenn som russisk etterretning har lykkes i å presse til å jobbe for seg. Ansatte i både privat og offentlig sektor skal ha blitt utsatt for slikt press, men Bjørnland vil ikke utdype hvilke konkrete bedrifter og etater det dreier seg om.

Det de russiske agentene først og fremst ønsker, er å få plantet skadelig programvare inne i datasystemene, eller skaffe seg passord som gir adgang til nettverkene.

Når de først er innenfor, kan store mengder informasjon hentes ut, eller man kan utføre skadeverk.

Selv om PST er blitt varslet om flere slike saker, antar de at det også fins tilfeller de ikke kjenner til, og der russisk etterretning altså har lykkes i infiltrere norske bedrifter eller statlige etater.

– Har Russland i noen tilfeller lykkes i å presse de til å dra inn informasjon?

– Vi kan ikke utelukke det. Men i de tilfellene vi har fått varsel er det fordi folk kommer til oss og forteller om en opplevelse de har hatt, og en hendelse som vi har avverget, sier PST-sjefen til TV 2 Nyhetene.

Cyberbjørnene på krigsstien

Datasikkerhetseksperter mener russisk etterretning i dag er svært aktive på internett. Den sivile etterretningstjenesten FSBs cyberkrigere kalles APT 29 eller Cozy Bear. Den militære etterretningstjenesten GRUs elitehackere går under tilnavnet APT 28 eller Fancy Bear. Tilsammen er de blitt kalt «cyberbjørnene».

De to hackergruppene opererer på litt ulikt vis. Mens førstnevnte ofte har nøyd seg med å spionere, utfører Fancy Bear de mest dramatiske dataangrepene. Amerikansk etterretning tror det var denne gruppen som lekket over 20 tusen konfidensielle e-poster fra Det demokratiske partiet i USA før valget.

Fancy Bear har også har stått bak cyberangrep som har kortsluttet transformatorstasjoner i Ukraina, og i 2015 var det i følge sikkerhetseksperter denne gruppen som hacket den franske TV-kanalen TV5. Angrepet tvang stasjonen av lufta i flere timer, og på et tidspunkt sto hele stasjonens datanettverk i fare for å kollapse.

Om denne destruktive russiske hackergruppen har vært på ferde i Norge, vil ikke myndighetene kommentere.

Håper å avverge mer spionasje

I februar i år gikk PST ut med opplysninger om at den russiske etterretningstjenestens «snilleste» hackergruppe, APT 29, hadde forsøkt å trenge inn i serverne til Arbeiderpartiets stortingsgruppe og åtte statlige etater, blant annet UD.

PST vil fortsatt ikke si om russerne klarte å hente ut informasjon.

Offentliggjøringen av saken førte til et rasende svar fra Den russiske ambassaden i Oslo.

Norske myndigheter ble beskyldt for å drive «virkelighetsfjern anti-russisk retorikk», og ambassadøren truet med å bryte all politisk kontakt dersom de norske holdningene til Russland ikke bedret seg.

Ambassaden sier i en e-post til TV 2 torsdag kveld at de foreløpig ikke ønsker å kommentere det siste utspillet fra PST.

Benedicte Bjørnland understreker at hennes hensikt med å gå offentlig ut om den nye russiske etterretningsoffensiven i Norge, ikke er å henge ut Russland.

– Når vi velger å være såpass åpne som vi har vært om dette, er det fordi vi ønsker å bidra til at den norske offentligheten og norske borgere skal være klar over at dette er en trussel og sånn sett kan det sette oss i stand til å redusere egen sårbarhet.