Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Finansavisen har i flere artikler denne våren fokusert på Norges innvandringsregnskap.

For å dempe de statsfinansielle svekkelsene av billionforpliktelsen til innvandrerne, må sysselsettingen opp.

290 mill. på 800 deltagere

Regjeringen skal nå bruke 290 millioner kroner de neste to årene på tiltaket "Jobbsjansen", skriver Finansavisen i dag.

Tiltaket regnes som en suksess hvis 360 av 800 deltakere havner i jobb.

Hvis alle får jobb vil det koste 362.500 per deltaker. Hvis bare 360 får jobb, vil regjeringen ha brukt over 805.000 kroner på hver.

Les også: - Vi tar ikke imot flyktninger for at det skal lønne seg

Billionforpliktelse

"Jobbsjansen" er regjeringens viktigste tiltak i så måte, og retter seg mot ikke—vestlige innvandrere.

Målet er å bringe sysselsettingsgraden opp på nivå med befolkningen for øvrig - på 70 prosent. I dag er den på 53 prosent.

Med SSBs arbeidsmarkedsstatistikk som anslag på alle ikke—vestlige innvandrergrupper, må 43.000 flere ut i jobb for å nå målet, skriver Finansavisen.

Les også: Innvandring har kostet 70 milliarder på syv år

Regning på 35-50 milliarder

Det reelle behovet er altså minst 100 ganger større enn "Jobbsjansen" tar sikte på å dekke.

Gitt suksessraten på at 360 av 800 får jobb, må hele 95.000 ikke-vestlige innvandrere gjennom "Jobbsjansen" eller lignende kursing for at 43.000 skal ende opp med en jobb.

Dette vil ifølge Finansavisen i så fall koste 35-50 milliarder kroner, avhengig av om staten må lokke deltakerne med 1G eller 2G i årlig stønad.

Les også: Taper 4,1 mill. for hver ikke-vestlig innvandrer

Les også: Innvandringen til Norge har aldri vært høyere