Det regjeringsoppnevnte utvalget som har vurdert konsekvensene av generell bevæpning av politiet la onsdag fram sin rapport for justis- og beredskapsminister Per-Willy Amundsen (Frp). Utvalget er også bedt om å foreslå framtidige modeller for bevæpning av norsk politi.

Snortheimsmoen sier til NRK at han mener hans forslag vil føre til færre farlige situasjoner for publikum. Foto: Jorunn Hatling / NRK

Onsdag morgen meldte NRK at splittet bevæpningsutvalg ikke vil at politiet skal bære våpen på hofta til enhver tid, noe utvalgsleder Anne Kari Lande Hasle bekreftet da rapporten ble lagt frem.

Flertallet på fem medlemmer mente dagens ordning, med fremskutt lagring, var tilstrekkelig. Det er ikke Anders Snortheimsmoen, tidligere leder i beredskapstroppen, enig i.

– Medlemmet Snortheimsmoen legger større vekt på at politiet må ha høyere beredskap for å være bedre forberedt på det uforutsigbare som ligger i dagens trusselbilde, og han foreslår en bevæpningsmodell med uladd våpen på tjenesteperson, altså fremskutt lagring på kropp, sier Hasle.

Utvalget som har sett på konsekvenser av bevæpning av politiet la frem sin rapport for justisminister Per-Willy Amundsen (Frp) onsdag. Foto: Håkon Jacobsen / NRK

– Unngår å sette publikum i fare

Snortheimsmoen sier til NRK at hans ståsted innebærer at politiet skal ha våpen på hofta, og mulighet til å lade det raskt om en farlig situasjon oppstår.

– Da har man innsatsevne og kapasitet som polititjenesteperson. Man unngår å komme i situasjoner der man må avbryte en tjenestehandling for å gå tilbake og hente våpen, og dermed utsette publikum for og andre for stor fare, sier Snortheimsmoen.

Han sier det er uforutsigbarheten som ligger i dagens trusselbilde som gjør at han har falt ned på en slik vurdering.

– Det er ikke primært terror jeg tenker på, men den midlertidige bevæpningen viste at det ofte skjer hendelser der våpen er avgjørende for politiet.

Vil ikke ha politi med «militærpreg»

Utvalgsleder Hasle sier hun har inntrykk av at politiet selv mener ordningen med midlertidig bevæpning, som har blitt videreført en rekke ganger de siste årene, har fungert godt.

Samtidig mener Hasle det er grunn til å tro at publikum ikke nødvendigvis oppfatter dette på samme måte, til tross for få negative tilbakemeldinger. Intervjuer utvalget har gjort med representanter fra publikum tyder på at flere har opplevd terskelen for å ta kontakt med politiet som høyere, sier Hasle.

Hasle viste også til at flere opplevde politiet som mer aggressive.

– Det er store variasjoner mellom ulike lands polititradisjoner. Det er en tilbakeholden tradisjon og en militaristisk tradisjon. Det norske politiet har vært et eksempel på den tilbakeholdne tradisjonen, og dette ønsker vi å videreføre, sier Hasle.

Bevæpningsutvalgets leder Anne Kari Lande Hasle overrekker rapporten til justisminister Per-Willy Amundsen. Foto: Terje Pedersen / NTB scanpix

Anbefaler å prøve elektrosjokkvåpen

Utvalget har kommet til at de foreslår at norsk politi skal teste ut bruk av såkalt elektrosjokkvåpen. Politidirektoratet har tidligere sagt at de jobber med å utrede denne muligheten.

– Utvalget anbefaler at elektrosjokkvåpen utprøves slik at politiet i patruljerende tjeneste får et nytt taktisk våpen som er mindre dødelig enn skytevåpen, sa utvalgsleder Anne Kari Lande Hasle da hun la fram bevæpningsutvalgets rapport onsdag formiddag.

Investeringskostnadene for prøveordningen er anslått til 31,4 millioner kroner i 2018 og de årlige driftskostnadene til om lag 12,7 millioner i 2019 og 2020.

30 SEKUNDER: Innsatsleder Roger Pettersen i Romerike politidistrikt viser hvor lang tid det tar å hente fram våpenet fra våpenkassa. Du trenger javascript for å se video. 30 SEKUNDER: Innsatsleder Roger Pettersen i Romerike politidistrikt viser hvor lang tid det tar å hente fram våpenet fra våpenkassa.

PF-leder for bevæpning

Politiet har i dag en ordning med såkalt fremskutt lagring, der politiets skytevåpen ligger låst i en kasse i politibilen. Utvalget er bedt om å evaluere både denne ordningen, og den ekstraordinære perioden mellom 25. november 2014 til 3. februar 2016, da politiet var midlertidig bevæpnet på grunn av et skjerpet trusselbilde.

Leder i Politiets Fellesforbund, Sigve Bolstad, har lenge vært en forkjemper for bevæpning av politiet. Bolstad sier til NRK at han hadde håpet at utvalget ville komme til et annet resultat.

– Vi mener først og fremst at det er belegg for å kunne si at norsk politi burde kunne være bevæpnet. Vi har vært midlertidig bevæpnet i 14–15 måneder, med et godt utfall og ros blant annet fra politidirektøren, sier Bolstad onsdag.

Tidligere har blant andre Oslo politiforening gått ut og advart mot konsekvensene av å være ubevæpnet. Foreningsleder Kristin Aga mener det svekker terrorberedskapen å kun ha fremskutt lagring i bilene.

– Grundig og omfattende

Justisminister Per-Willy Amundsen kaller rapporten som ble overlevert onsdag grundig og omfattende, og sier den vil bli vurdert grundig når man skal komme fram til «en bevæpningsmodell som er i stand til å møte morgendagens utfordringer».

– Så får det så være at mitt utgangspunkt politisk sett er litt annerledes enn konklusjonene som utredningen peker i retning av, sa Amundsen onsdag.

Utredningen skal nå sendes ut på høring, og høringsutspillene skal gjennomgås nøye, sa justisministeren, som lovet at saken skal få høy prioritet.

Leder i Oslo politiforening, Kristin Aga, og Håvard, som er tillitsvalgt i Oslo-politiet, mener et ubevæpnet politi gir dårligere terrorberedskap. Foto: Martin H. W. Zondag / NRK