14.05.2019

În perioada ianuarie - martie 2019 p, contul curent al balanţei de plăţi a înregistrat un deficit de 1 212 milioane euro, comparativ cu 1 027 milioane euro în perioada ianuarie - martie 2018; în structură, balanţa bunurilor a consemnat un deficit mai mare cu 895 milioane euro, balanța serviciilor a înregistrat un excedent mai mic cu 112 milioane euro, balanța veniturilor primare a înregistrat un excedent de 91 milioane euro, comparativ cu un deficit de 589 milioane euro, iar balanța veniturilor secundare a înregistrat un excedent mai mare cu 142 milioane euro.

Contul curent al balanței de plăți (mil. euro) ianuarie - martie 2018p ianuarie - martie 2019p CREDIT DEBIT SOLD CREDIT DEBIT SOLD CONTUL CURENT (A+B+C) 23 013 24 040 -1 027 24 970 26 182 -1 212 A. Bunuri şi servicii 20 542 21 318 - 776 21 788 23 571 -1 783 a. Bunuri 15 510 18 195 -2 685 16 072 19 652 -3 580 b. Servicii 5 032 3 123 1 909 5 716 3 919 1 797 - servicii de prelucrare a bunurilor aflate în proprietatea terţilor 698 55 643 740 40 700 - transport 1 500 620 880 1 694 778 916 - turism - călătorii 455 752 - 297 480 886 - 406 - alte servicii 2 379 1 696 683 2 802 2 215 587 B. Venituri primare 1 593 2 182 - 589 1 797 1 706 91 C. Venituri secundare 878 540 338 1 385 905 480

p) date provizorii

Investiţiile directe ale nerezidenţilore în România au însumat 1 243 milioane euro (comparativ cu 1 555 milioane euro în perioada ianuarie - martie 2018), din care participaţiile la capital (inclusiv profitul reinvestit net estimat) au însumat 854 milioane euro, iar creditele intragrup au înregistrat valoarea netă de 389 milioane euro.

În perioada ianuarie - martie 2019, datoria externă totală a crescut cu 397 milioane euro. În structură:

datoria externă pe termen lung a însumat 67 427 milioane euro la 31 martie 2019 (67,6 la sută din totalul datoriei externe), în scădere cu 0,8 la sută față de 31 decembrie 2018;

datoria externă pe termen scurt a înregistrat la 31 martie 2019 nivelul de 32 387 milioane euro (32,4 la sută din totalul datoriei externe), în creștere cu 3,0 la sută față de 31 decembrie 2018.

Datoria externă şi serviciul datoriei externe (mil. euro) Datoria externă Serviciul datoriei externe, 3 luni 2019p Sold la 31.12.2018p Sold la 31.03.2019p I. Datoria externă pe termen lung 67 966 67 427 3 398 I.1. Datoria publică 34 763 34 738 717 I.1.1. Datoria publică directă 34 415 34 399 701 I.1.2. Datoria garantată public 348 339 16 I.2. Datoria negarantată public,

din care: 32 007 31 471 2 668 I.2.1. Depozite pe termen lung ale nerezidenţilor 2 241 1 620 759 I.3. Datoria autorităţii monetare,

din care: 1 196 1 218 13 I.3.1. Alocări de DST de la FMI 1 196 1 218 13 II. Datoria externă pe termen scurt 31 451 32 387 12 224e Total datorie externă (I+II) 99 417 99 814 15 622

e) date estimate

p) date provizorii

Rata serviciului datoriei externe pe termen lung a fost 15,6 la sută în perioada ianuarie - martie 2019, comparativ cu 21,2 la sută în anul 2018. Gradul de acoperire a importurilor de bunuri și servicii la 31 martie 2019 a fost de 4,6 luni, în comparație cu 4,9 luni la 31 decembrie 2018.

Gradul de acoperire a datoriei externe pe termen scurt, calculată la valoarea reziduală, cu rezervele valutare la BNR la 31 martie 2019 a fost de 70,0 la sută, comparativ cu 74,3 la sută la 31 decembrie 2018.

Precizări metodologice Datele prezentate în acest comunicat sunt revizuite lunar. Pentru a vizualiza datele aferente perioadei curente, precum și pe cele revizuite pentru perioada de comparație, se poate accesa link-ul Seturi de date. Seriile de date istorice lunare şi trimestriale începând cu anul 2005 se regăsesc în Baza de date interactivă. Standardul metodologic internaţional pentru elaborarea balanţei de plăţi este asigurat de Manualul FMI Balanţa de plăţi şi poziţia investiţională internaţională, ediţia a-VI-a (BPM6). Metodologia BPM6 a fost transpusă în legislaţia europeană prin Regulamentul UE nr. 555/2012 privind statisticile comunitare în domeniul balanţei de plăţi, al comerţului internaţional cu servicii şi al investiţiilor străine directe. Pentru interpretarea datelor, la contul curent se vor avea în vedere următoarele: 3.1. Bunuri (pe principiul balanţei de plăţi): Sursa datelor: Institutul Naţional de Statistică – Comerţul internaţional cu bunuri. Importurile FOB se calculează de BNR pe baza coeficientului de transformare CIF/FOB determinat de INS: http://www.insse.ro/cms/files/statistici/Importuri_CIF_FOB/coeficient_CIF_FOB.pdf. Principiul balanţei de plăţi presupune înregistrarea bunurilor pe criteriul „schimbului de proprietate economică” (se includ bunurile care intră în proprietatea rezidenţilor, indiferent dacă bunurile trec sau nu frontiera ţării respective), în timp ce în statistica comerţului internaţional, bunurile se înregistrează după criteriul „trecerii frontierei” (se includ bunurile care trec frontiera, indiferent dacă se află sau nu în proprietatea rezidenţilor). Pentru asigurarea respectării principiului „schimbului de proprietate economică”, datele furnizate de INS sunt ajustate de BNR, astfel că valorile exportului şi importului de bunuri din balanţa de plăţi sunt diferite de cele din statistica comerţului internaţional cu bunuri. Principala diferenţă dintre cele două statistici provine de la Prelucrarea bunurilor aflate în proprietatea terţilor, care, conform BPM6, a fost reclasificată de la comerţul cu bunuri la comerţul cu servicii, iar sursa datelor pentru această poziţie a fost modificată de la Comerţul internaţional cu bunuri la Cercetarea statistică trimestrială privind comerţul internaţional cu servicii, derulată de BNR; 3.2. Servicii: Sursa datelor: Cercetarea statistică trimestrială privind comerţul internaţional cu servicii; 3.3 Venituri primare: includ venituri din muncă, venituri din investiţii în active financiare (investiţii directe, de portofoliu şi alte investiţii) şi alte venituri primare (impozite, subvenții); 3.4 Venituri secundare: includ transferuri curente private şi transferuri ale administraţiei publice. Investiţii străine directe: Creditele dintre intermediari financiari afiliaţi (bănci, IFN-uri) nu sunt considerate de natura investiţiilor directe, ci se înregistrează în contul financiar/alte investiţii. Datoria externă include următoarele instrumente financiare de natura pasivelor: numerar și depozite, împrumuturi, titluri de valoare de natura datoriei, credite comerciale și avansuri primite, pasive rezultate din sisteme de asigurări, de pensii și scheme de garanții standardizate, alocări de DST de la FMI și alte angajamente. (Conform manualului FMI, External Debt Statistics Guide for Compilers and Users, 2014). Datoria externă publică directă include împrumuturile externe contractate direct de MFP și de autoritățile administrației publice locale, în baza legislației privind datoria publică, inclusiv titlurile de stat cumpărate de nerezidenți - calculate la valoarea de piață. Soldul titlurilor de stat cumpărate de nerezidenți este estimat ca diferență între soldul emisiunilor efectuate de Administrația Publică și soldul deținerilor de titluri de stat aferente sectoarelor instituționale rezidente raportat de principalii intermediari financiari atât în nume propriu, cât și în numele clienților pentru care prestează servicii de custodie, pe baza Regulamentului BNR nr. 4/2014 cu modificările și completările ulterioare. Datoria externă garantată public include împrumuturile externe garantate de MFP și de autoritățile administrației publice locale, conform legislației privind datoria publică. Rata serviciului datoriei externe pe termen lung se calculează ca raport între serviciul datoriei externe pe termen lung și exportul de bunuri și servicii. Gradul de acoperire a importurilor de bunuri și servicii se calculează ca raport între rezervele internaţionale ale României (valută + aur) la sfârşitul perioadei şi importul mediu lunar de bunuri şi servicii din perioada respectivă. Gradul de acoperire a datoriei externe pe termen scurt, calculată la valoarea reziduală, cu rezervele valutare la BNR se determină ca raport între rezervele valutare la BNR și datoria externă pe termen scurt calculată la valoarea reziduală (soldul datoriei externe pe termen scurt la care se adaugă plățile de rate de capital aferente datoriei externe pe termen lung scadente în următoarele 12 luni).

Următorul comunicat de presă “Balanța de plăți și datoria externă” va apărea pe data de 13 iunie 2019.