Sursele citate arată că este vorba de o grupare de mare violenţă specializată în tâlhării şi furturi din magazine de lux din Belgia, Marea Britanie, Franţa, Germania, Austria, Olanda, Croaţia şi alte state.

Gruparea era organizată după reguli militare iar liderul este Adrian Botez, care a înfiinţat Academia Infractorilor Români. El conducere reţeaua din penitenciar, fiind cel care a fost eliberat anul trecut din greşeală, însă ulterior a fost prins, având de executat o condamnare de 10 ani de închisoare pentru tentativă de omor asupra lui Mironescu.

Valoarea furturilor depăşeşte 10 milioane de euro. Potrivit surselor, doar în cazul unei spargeri, anul trecut, la o bijuterie de lux din Marea Britanie s-au furat bunuri de 1,2 milioane de lire, potrivit Agerpres.

Aceleaşi surse susţin că, în Academie, au fost recrutaţi peste 100 bărbaţi. Membrii grupării aveau un cod de conduită al infractorului scris, aprobat de "comandantul suprem", Adrian Botez, care cuprindea indicaţii cum să scape de anchetatori.

Suspecţii foloseau case conspirative din Bucureşti pentru antrenamente. La sediul DIICOT vor fi aduse la audieri 22 de persoane.

Se ascundea la Cluj

Interlopul Adrian Botez, prins vineri la Cluj-Napoca, încarcerat la Rahova . Alte opt persoane, despre care poliţiştii bănuiesc că l-au ajutat pe Botez pentru a se sustrage de la executarea pedepsei, au fost aduse la Bucureşti, la sediul Poliţiei Române, pentru a fi audiate. Interlopul Adrian Marin Botez, în vârstă de 37 de ani, a fost eliberat în urmă cu şase luni din arestul Capitalei, deşi fusese condamnat la 10 ani de închisoare pentru că a încercat să îl omoare pe Dumitru Mironescu. Vineri, la Cluj-Napoca, maşina în care se afla Adrian Botez a fost blocată vineri în trafic de poliţişti. Botez ar fi locuit în Cluj-Napoca, într-o vilă închiriată prin intermediul unor persoane.

La acţiunea de prindere a lui Botez au participat poliţişti de la Direcţia de Investigaţii Criminale, Direcţia Operaţiuni Speciale şi luptători ai Serviciului pentru Intervenţii şi Acţiuni Speciale din Poliţia Română.

Subofițerii, cercetați

Cei trei subofiţeri de la arestul Poliţiei Capitalei care l-au lăsat liber pe Adrian Botez, după ce acesta a fost condamnat definitiv pentru că a încercat să îl omoare pe Dumitru Mironescu, sunt cercetaţi de procurorii Parchetului Judecătoriei Sectorului 4, pentru neglijenţă în serviciu.

Cercetările au fost deschise după ce, în noaptea de 30 iunie spre 1 iulie 2014, la arestul Poliţiei Capitalei a venit o minută de la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie în care se arăta că Adrian Marin Botez a fost condamnat definitiv la 10 ani de închisoare. Angajaţii de la arest ar fi interpretat în mod greşit documentul trimis de instanţă şi ar fi crezut că Botez trebuie de fapt pus în libertate, astfel că acesta a fost eliberat în acea noapte. Adrian Botez a fost dat atunci în urmărire, poliţiştii reuşind să îl prindă după mai bine de şase luni.

Protecție pentru șeful parchetului

Eliberarea din greşeală a lui Adrian Botez a determinat luarea unor măsuri speciale de protecţie pentru şeful Parchetului de pe lângă Tribunalul Bacău, Felix Bănilă, şi pentru familia acestuia. Protecţia pentru Felix Bănilă a fost luată la solicitarea acestuia, după ce prim-procurorul a primit pe adresa Parchetului o scrisoare de ameninţare din partea interlopului băcăuan, expediată din arestul Poliţiei Capitalei cu o noapte înainte ca acesta să fie eliberat din greşeală. Şeful Parchetului Bacău este cel care a desfăşurat ancheta în dosarul în care Adrian Botez, zis "Ţâţă", a fost condamnat pentru tentativă de omor.

În urma verificărilor interne făcute de Poliţia Română, Mihai Pruteanu, care se afla atunci la conducerea Poliţiei Capitalei, a fost sancţionat cvu avertisment. Ulterior, Pruteanu a fost eliberat din funcţie, la cerere, de ministrul Afacerilor Interne, Gabriel Oprea.

Cine este "Ţâţă"

Adrian Marin Botez, zis "Ţâţă", şi alţi şapte bărbaţi care, în 2011, au vrut să-l omoare pe Dumitru "Puiu" Mironescu au fost condamnaţi definitiv, în 30 iunie 2014, la pedepse cu executare cuprinse între nouă şi doisprezece ani de închisoare, în dosarul cunoscut ca "Bariera".

Ceilalţi şapte condamnaţi – Claudiu Laurenţiu Păvalucă, Cătălin Bogdan Rusu, Constantin Manea, Vlăduţ Romeo Zîmbrean Sbranca, Vasile Stoleru, Valentin Dorin Păvălucă şi Constantin Cătălin Crăciun – erau toţi în arest la data condamnării definitive.

Adrian Marin Botez, dat în urmărire naţională din mai 2011, fusese prins în apropierea instanţei supreme, în luna mai 2014, chiar în ziua când se judeca dosarul său de tentativă de omor, ulterior fiind dus în arestul Poliţiei Capitalei.

Dumitru Puiu Mironescu a fost victima unei tentative de asasinat, în 14 februarie 2011, în zona trecerii la nivel cu calea ferată de la Lilieci, din municipiul Bacău, agresiune comisă de mai multe persoane din anturajul lui Adrian Botez.

Adrian Botez îl considera pe Dumitru Mironescu implicat în asasinarea lui Gheorghiţă Mararu, care a fost împuşcat de Cristian Chilat, zis "Falău", în noiembrie 2010, în răfuiala de la Cafe Latino, din municipiul Bacău. În aprilie 2012, Falău a fost condamnat definitiv la 19 ani de închisoare pentru omor calificat, tentativă la omor calificat şi nerespectarea regimului armelor.