Filmul publicat pe Internet în care o vânzătoare de la un magazin din Odorheiu Secuiesc ar fi refuzat să servească un român pe motiv că nu vorbea maghiară a fost tăiat la montaj și alterat de mai multe ori, iar autorul acestuia „provoacă, incită prin atitudinea adoptată și interpretează cu rea intenție comportamentul vânzătoarei", arată concluziile anchetei Consiliului Național pentru Combaterea Discriminării (CNCD), care s-a autosesizat în cazul care a revoltat Internetul. Concret, CNCD a constatat că cel care a făcut filmare nu a fost discriminat, acesta utilizând prejudecăți din societatea românească, având ca scop tensionarea relațiilor interetnice. Din vizionarea filmului, sunt cel puțin patru momente în care filmul este tăiat sau alterat.

CNCD a stabilit că bărbatul care a filmat incidentul de la magazinul Kaufland din Odorheiu Secuiesc nu a fost discriminat și nici nu a existat un tratament diferențiat, iar „refuzul de a avea acces la serviciile punctului Grill nu a fost din cauza apartenenței autorului testării la o naționalitate sau din cauza limbii române, ci din cauza faptului că cererea a fost formulată înainte de începerea programului de lucru”. Consiliul apreciază că autorul filmului a realizat ceea ce se numește „testare”, dar acesta nu a respectat regulile pe care le are o astfel de simulare, urmărind să demonstreze că toate persoanele care solicită îm limba română serviciile punctului de lucru Grill sunt refuzate. „Autorul testării provoacă, incită prin atitudinea adoptată și interpretează cu rea intenție comportamentul vânzătoarei, cunoscând faptul că punctul de lucru Grill deschide la ora 10:00, văzând că nici alți clienți nu au fost serviți înainte de ora în cauză”, se arată în comunicatul CNCD.

Membrii Colegiului Director explică faptul că filmul începe cu momentul în care autorul testării solicită vânzătoarei să-i vândă mici și concomitent îi întinde acesteia o bancnotă de 10 lei. Vânzătoarea spune în maghiară „na bine” și ia bacnota de 10 lei, murmură ceva neinteligibil, la care autorul testării întreabă dacă a fost înjurat, dacă vânzătoarea a spus ceva de „baszom” (înjurătură în limba maghiară)? Vânzătoarea îi răspunde în maghiară că nu a spus nimic („semmi”). Autorul testării întreabă alți clienți care erau prezenți ce a spus vânzătoarea? Vânzătoarea le spune celorlalți clienți în limba maghiară următoarele: „eu îl servesc, dar eu voi fi cea f…”, mai arată CNCD. Ulterior, vânzătoarea încearcă să pună în funcțiune casa de marcat pentru a opera plata, dar nereușind acest lucru, procedează la restituirea sumei.

„La acest moment filmul pare a fi tăiat prin montaj și reluat cu următoarea întrebare a autorului testării către vânzătoare: ‘de ce nu mă serviți pentru că sunt român sau de ce?’. După această întrebare filmul este din nou tăiat și reluat cu intervenția tatălui

vânzătoarei care declară că nu este nicio problemă că fiica sa nu știe românește”, mai arată Colegiul Director.

Cel care a filmat scena a continuat apoi să insiste cu întrebări referitoare la faptul că ar fi discriminat pentru că este român: „De ce nu mă servești pentru că sunt român?… Cum este posibil așa ceva…”. În acest moment, filmarea este din nou alterată, imaginile sunt tăiate la montaj și se reiau cu o discuție în care autorul îi spune unei persoane că a fost deranjat pentru că în Secuime trebuie să știe limba maghiară, moment după care, în final, pleacă spunând că „ungurii se iau la bătaie” că nu vorbește limba maghiară și că așa ceva nu se poate „în țara mea”.

„Filmul nu este redat în integralitatea sa, fiind ușor de observat că este în mai multe momente tăiat și prelucrat. (…) La final, filmul nu redă întregul dialog dintre autorul testării și șeful ierarhic superior al vânzătoarei, când i se explică din nou că servirea sa nu a fost posibilă pentru că punctul de lucru s-a deschis la ora 10:00. De altfel, autorul testării declară expres la final că a fost deranjat de atitudinea tatălui vânzătoarei care a declarat că trebuie să cunoască limba maghiară în Secuime”, mai arată cei de la CNCD.

Concret, Consiliul Național pentru Combaterea Discriminării a constatat că nu s-a săvârșit o faptă de discriminare directă, pentru că nimeni nu a fost servit la punctul Grill înainte de începerea programului, deci nici autorul filmulețului nu a fost tratat diferențiat.

„Refuzul de a avea acces la serviciile punctului Grill nu a fost din cauza apartenenței autorului testării la o naționalitate sau din cauza limbii române, ci din cauza faptului că cererea a fost formulată înainte de începerea programului de lucru. (…) Prin publicarea filmului testării s-a generat în societate o instigare la ură pe criteriul apartenenței etnice, săvârșită prin răspândirea unor informații incomplete sau false.

Fapta prezentată prin filmul din speță, nu întrunește elementele constitutive ale discriminării directe, lipsește tratamentul diferențiat și nu există un raport de cauzalitate între criteriul invocat și faptă”, concluzionează CNCD, care recomandă reprezentanților magazinului să adopte măsuri pentru a se asigura că limba română este cunoscută la un nivel rezonabil de angajați.

Ce nu s-a văzut în filmul incidentului de la Odorheiu Secuiesc. Cele 15 minute dinainte ca un client să fie refuzat pe motiv că nu știe maghiară

Incidentul de la Odorheiu Secuiesc, în care un bărbat susține că a fost refuzat de o vânzătoare pentru că nu vorbea limba maghiară, a căpătat o altă turnură. După ce filmulețul a devenit viral pe Facebook și a stârnit un val de reacții, versiunea reprezentanților hipermarketului, susținută de camerele de supraveghere, este una complet diferită față de cea prezentată de clientul nemulțumit. Imaginile filmate la magazin demonstrează că bărbatul a venit la punctul de servire înainte de începerea programului cu clienții, arată retailerul, că acesta a insistat de trei ori într-un interval de aproximativ 15 minute să-i fie luată comanda, iar în urma celui de-al treilea refuz a înregistrat discuția respectivă în care angajata a părut iritată.