Mats Hansson har kört buss i Stockholmsområdet i över 30 år. Han är ett av sju skyddsombud på Keolis som anmälde företagets oregelbundna schemaläggning till Arbetsmiljö­verket. – Bekymret med tidsökning är att man kastas runt i mat-och sovklockan. Ojämn sömn och olika mattider varje dag är inte bra, säger han.

Det är inte okej att låta anställda jobba i hur slimmade system som helst.

I alla fall inte utan att noggrant undersöka hur det påverkar deras psykiska välmående.

Det slog Förvaltningsrätten nyligen fast i en dom som gav Arbetsmiljöverket rätt i sin kritik av kollektivtrafikkoncernen Keolis.

Sju skyddsombud från olika bussdepåer inom Keolis Stockholm vände sig under 2017 till Arbetsmiljöverket för att bussföretaget inte lyssnade på deras kritik av schemaläggning, skiftgång och pauser.

Särskilt kritiska var de till att förarna ska söka nya arbetstider var sjätte vecka och att arbetstiderna varierar stort.

Hur förarnas psykiska mående påverkas av att få olika start och sluttider varje dag och oregelbundna tider för matrast, var otillräckligt undersökt, hävdade skyddsombuden.

Och nu, två års utredande och ett överklagande senare, ger Förvaltningsdomstolen dem rätt. Rutinerna för att förebygga psykisk ohälsa är bristfälliga.

– Det är vi glada för efter flera års väntan, säger Mats Hansson, bussförare och huvudskyddsombud.

Arbetsgivaren Keolis är inte lika glad.

– Vi förstår inte Arbetsmiljöverkets kritik. Föreläggandet är otydligt skrivet och vi vet inte vad som krävs av oss som arbetsgivare utöver de initiativ som redan är tagna, säger Lisa Vene, arbetsmiljösamordnare på Keolis.

Företaget anser att det följt alla rutiner, lagar och regler.

Arbetsgivaren har haft samverkan med facket och medarbetarsamtal med de anställda, skickat ut enkäter och uppmuntrat enskilda samtal med teamledaren, men det räcker inte enligt Arbetsmiljöverkets jurist, Viktoria Hoff.

– Keolis undersökningar måste bli mer finmaskiga, säger hon.

Föreskriften om organisatorisk och social arbetsmiljö (OSA), som infördes 2016, innebär ett förstärkt krav på arbetsgivarna.

De har en skyldighet att undersöka, riskbedöma, åtgärda och följa upp alla förändringar i den organisatoriska och sociala arbetsmiljön.

Det är där Keolis brustit, enligt domslutet.

– Medarbetarundersökningar och enkäter med generella svar ger inte alltid en fullständig bild. Att arbetstagarna uppger sig vara nöjda i företaget innebär inte att det inte finns risker gällande psykisk ohälsa som behöver undersökas och förebyggas, säger Viktoria Hoff.

Även om bolaget undersökt och identifierat vissa risker har de bakomliggande faktorerna inte kartlagts tillräckligt.

Det går inte heller alltid att utläsa om åtgärder har genomförts eller följts upp, fastslår förvaltningsrätten och fastställer Arbetsmiljöverkets utdömda vite på 175 000 kronor.

Domen vinner laga kraft den 26 februari. Keolis hade vid publicering ännu inte fattat beslut om ett eventuellt överklagande.