Kurditaustainen ruotsalainen tutkija Nima Sanandaji kävi kertomassa, miksi naiset eivät etene johtajiksi. Keskeisin syy on hänen mielestään pohjoismainen hyvinvointivaltio.

Musiikkitalon yksi suuri sali täyttyy Helsingissä keskiviikkoaamuna, kun kurditaustainen ruotsalainen tutkija Nima Sanandaji puhuu Evan tilaisuudessa aiheesta ”Miksi naiset eivät etene?”.

Sanandaji on syntynyt Iranissa, mutta muuttanut jo lapsena Ruotsiin ja hän tuntee hyvin Pohjoismaisen hyvinvointiyhteiskunnan.

Hänen näkemyksensä menee päälinjoissaan näin: pohjoismaisissa hyvinvointivaltioissa naiset osallistuvat hyvin työmarkkinoille, mutta etenevät urallaan hitaasti. Miksi? Koska hyvinvointivaltio antaa avokätisesti tukia, verot ovat korkeat ja julkisella sektorilla on heikot työnteon kannustimet.

Sanandaji sanoo ihmetelleensä, miten Pohjoismaissa naiset eivät etene yrityksissä huipulle asti, vaikka he elävät maailman kenties tasa-arvoisimmissa maissa.

– Pohjoismainen malli rohkaisee naisia osallistumaan työmarkkinoille. Korkeat verot ja avokätiset etuudet kannustavat monia naisia tekemään työtä osa-aikaisesti tai vaikka he tekisivät töitä kokopäiväisestikin, niin heillä on vähemmän työtunteja kuin kokopäiväisesti työskentelevillä miehillä.

– Avokätiset vanhempainvapaajärjestelmät kannustavat naisia pysymään kauemmin pois työelämästä, mikä haittaa heidän urakehitystään.

–Pohjoismaisissa hyvinvointivaltioissa koulutus, terveydenhuolto ja vanhustenhoito ovat julkisen sektorin vastuulla. Näillä aloilla työskentelee paljon naisia, Nima Sanandaji sanoo.­

– Tästä seuraa, että he panostavat vähemmän uraansa. Ja Pohjoismaiden hyvinvointivaltiopolitiikka vahvistaa tätä vaikutusta, hän sanoo.

Niin Sanandaji kuin hänen puheitaan kommentoimassa ollut kansanedustaja Elina Lepomäki (kok) pitivät päivähoitojärjestelmää oikein toimivana ”keskimääräiselle” perheelle. Sellaiselle, jossa töistä voi lähteä päivittäin kello 16 ja kahdeksan tunnin työpäivä riittää. Mutta kun puhutaan huipulle nousemista, työpäivät ovat todella paljon pidempiä.

Yleisö nyökyttelee.

Ruotsi on tehnyt hyviä ratkaisuja

Miehet tekevät pidempää päivää, mutta naiset ovat paremmin koulutettuja, Sanandaji jatkaa. Hänestä tämä voisi periaatteessa tasoittaa puntit. Mutta ei. Seuraava ongelma seuraa siitä, mille aloille naiset hakeutuvat.

– Pohjoismaisissa hyvinvointivaltioissa koulutus, terveydenhuolto ja vanhustenhoito ovat julkisen sektorin vastuulla. Näillä aloilla työskentelee paljon naisia.

– Julkisella sektorilla kilpailu ja sitä kautta naisten palkkakehitys on heikompaa, hän jatkaa.

Hänen mielestään Ruotsi teki erittäin viisaasti, kun naisvaltaisia julkisen sektorin aloja on avattu kilpailulle ja yksityistäminen on nostanut naisten palkkoja.

Sanandaji sanoo, että vuonna 2017 naisia oli Ruotsissa johtavissa tehtävissä 39,5 prosenttia, kun Suomessa luku oli 31,5 prosenttia.

Miksi pitää siivota kotinsa itse?

Ongelmia on siis siinä, että naiset ovat liian kauan pois työmarkkinoilta, hakeutuvat väärille aloille ja lisäksi aloille, joilla ei ole palkkakilpailua.

Jos keskivertoperheen mukaan viritetyt päivähoitopalvelut eivät riitä, niistä maksaa kuitenkin verotuksessa. Tämän lisäksi pitäisi palkata kodinhoitoapua, joka voi tulla todella kalliiksi.

Kansanedustaja Elina Lepomäen (kok.) mukaan päivähoitojärjestelmä suosii ”keskimääräisiä” perheitä.­

Kuulijat ovat nyökytelleet valtaosalle Sanandajin ajatuksia ja pystyvät selvästi samaistumaan Lepomäen näkemyksiin.

Lopuksi yleisö pääsee kysymään. Viimeinen kysyjä sanoo, että hän allekirjoittaa valtaosan Sanandajin ajatuksista. Mutta eikö Sanandaji näe mitään ratkaisua siinä, että myös lasten isät osallistuisivat enemmän kotitöihin ja hakisivat useammin lapsen hoidosta, koska tästä hän ei ole sanonut mitään. Näin sekä äidit että isät voisivat tehdä huippu-uraa. Yleisö taputtaa kysymykselle.

Tilaisuuden jälkeen jään tekemään haastattelua. Kysyn, onko hänen esityksensä saanut kaikissa Pohjoismaissa samanlaisen vastaanoton.

– Norjassa he olivat hyvin yllättyneitä tuloksistani, Ruotsissa vastaanotto on ollut oikein hyvä ja Islantiin en ole vielä ehtinyt, vaikka kutsu on tullut. Tanskassa en ole käynyt puhumassa tuloksistani.

– Ymmärrän sen pohjoismaisen ajatuksen, että osa ratkaisua on, että miehet tekevät enemmän kotitöitä. Ehkä se on Lähi-itä minussa, joka sanoo, että miksi ette osta enemmän kodinhoitopalveluita. Silloin sekä nainen että mies voivat tehdä niitä asioita, jotka kiinnostavat. Olen täysin vastaan sitä kovin pohjoismaista näkemystä, että jokaisen pitää siivota kotinsa itse. Miksi? Eikö ole parempi tehdä sitä, missä on hyvä ja saada siitä niin paljon palkkaa, että voi ostaa palveluja.

Sanandaji toistaa näkemyksensä, että naiset kouluttavat itsensä todella korkeasti, mutta valitsevat aloja, joilla ei makseta kovin paljon palkkaa.

Miten 37-vuotias Sanandaji on järjestänyt oman elämänsä? Hän on ihan pienen tyttären isä. Saako hän arjen rullaamaan?

– Ei se aina kovin hyvin onnistu. Tehdä tutkimusta, johtaa ajatuspajaa ja olla pienen lapsen isä. Yritän saada asiat sujumaan, hän naurahtaa.