Länsi-Ruotsissa ollaan perustamassa eristettyä asuinaluetta. Suomalaiset asiantuntijat tyrmäävät idean: lähtökohtaisesti kaupunki kuuluu kaikille.

Ruotsiin ollaan perustamassa vartioitua, aidattua asuinaluetta Poppel Parkia. Rakennusprojektin nettisivuilla mainostetaan moderneja taloja kauniine pihoineen, yhteistä uima-allasta ja bulevardeja. Tulevalle asuinalueelle pääsee sisälle kauko-ohjattavasta portista, ja aluetta ympäröi metrin korkuinen aita.

Asuinalueprojektista Kungsbackan kunnassa Hallandin läänissä Länsi-Ruotsissa uutisoi ruotsalaislehti Aftonbladet. Taloja on alueella yhteensä 11, ja niiden pinta-ala on 54 neliömetristä 118 neliöön. Asuntoja voi vielä varata itselleen – myynti on parhaillaan käynnissä. Talojen hinnat vaihtelevat yli 209 000 eurosta 439 000 euroon.

­

Aftonbladetin haastattelema Poppel Parkin rakennusmestari Bengt-Åke Sparrman perustee aitoja turvalla: niiden ansiosta kuka vain ei voi kävellä asuinalueelle.

Ruotsalaislehden mukaan taloista ovat olleet kiinnostuneet iäkkäät ihmiset, joita kiehtoo mukava ja huoleton asuminen.

­

Voitaisiinko tällainen aidattu asuinalue perustaa Suomeen?

Asuntomarkkina-asiantuntija Hannu Ahola asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksesta ARA:sta toivoo, että Suomeen ei alettaisi rakentaa muureja ja portteja asuinalueiden suojiksi.

– Mitään tämänkaltaista ei ole vielä esitetty Suomessa. En usko, että kukaan olisi sellaista ehdottamassakaan. Suomi on turvallinen yhteiskunta – muureja ei tarvita, Ahola perustelee.

Hän huomauttaa, että Suomen asuntopolitiikassa on aina korostettu asuinalueiden tasa-arvoisuutta.

– Tällainen ilmiö kertoo yhteiskunnan eriarvoisuuden lisääntymisestä ja siitä, että yhteiskunta ei toimi, jos ihmiset tarvitsevat erityistä suojelua muurien ja porttien takana. Toki vartiointiliikkeet voivat tehdä sopimuksia suoraan omakotitalon omistajan kanssa.

”Ei pohjoismaisen demokratian mukaista”

Myös Helsingin kaupungin asemakaavapäällikkö Olavi Veltheim tyrmää ruotsalaisten uuden idean.

– Jenkeissähän vastaavaa on tehty jo pitkään, ja ilmeisesti ilmiö on tulossa Pohjoismaihin. Suomessa pyritään toistaiseksi ylläpitämään avointa yhteiskuntaa. Suljettuja alueita ei ole toimintasuunnitelmassa, eikä sellainen ole kaupunkipolitiikkamme mukaista, Veltheim toteaa.

Hänen mielestään muurein suojeltu asuinalue tuntuu ajatuksena vieraalta.

– En näe sen olevan pohjoismaisen demokratian mukaista. Ilmeisesti segregoitumiselle on markkinoita: hyvin toimeentulevat haluavat eristäytyä muusta yhteiskunnasta. Pelko on markkinatavaraa, Veltheim arvioi.

Jo marraskuussa 2013 ulkoministeri Erkki Tuomioja ennusteli Suomen Kuvalehdessä, että rikkaiden vartioidut asuinalueet voivat olla kohta Suomenkin todellisuutta.

Saareke vaikea toiminnallisesti

Ympäristöneuvos Antti Irjala ympäristöministeriöstä rakennetun ympäristön osastolta puolestaan näkee aidoin eristetyn asuinalueen toiminnallisesti ongelmallisena.

– Se, että asuinalueelle ei pääsisi sisälle, kuulostaa oudolta ja hankalalta. Suomessa puistot ja kadut ovat julkista tilaa. On asunto-osakeyhtiöitä, joiden sisäpiha ei ole julkinen, mutta jos kyseessä on isompi asuinalue, tilanne on monimutkainen. Asuinalueen suunnitteluun kuuluu myös turvallisuus, Irjala pohtii.

– En näe mitään syytä rakentaa sellaista asuinaluetta. Esimerkiksi uima-allas voi olla muutenkin yksityisessä käytössä. Yhdyskunnan alueena se olisi kuin saareke, josta ei pääsisi läpi. Lähtökohtaisesti kaupunki on suunniteltu kaikkien asukkaidensa käyttöön, Irjala korostaa.