Evakuointisuunnitelmat eivät ole kunnissa tarpeeksi tuttuja. Nyt on kiire päivittää valmiussuunnitelmat ajan tasalle.

Kuntien varautuminen poikkeusoloihin ei ole sisäministeriön mukaan vielä tarpeeksi hyvällä tasolla.

– Eivät ne kovin hyvällä mallilla ole, kommentoi pelastusneuvos Janne Koivukoski sisäministeriön pelastusosastolta nykyisiä valmiussuunnitelmia.

Laki muuttui tämän vuoden alussa. Yhtenä sen velvoitteena on päivittää suunnitelmat ajan tasalle vuoden loppuun mennessä. Koivukoski tietää, että työ on monessa kunnassa meneillään.

– Aikataulu oli tiukka. Uskon, että suuri osa työstä saadaan tehtyä.

Poikkeusolojen väestönsiirtoja eli evakuointia on treenattu alkuviikolla laajassa harjoituksessa viiden maakunnan alueella. Karttaharjoituksessa oli mukana yhteensä 85 kuntaa Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan alueelta sekä Keski-Suomesta ja Pirkanmaalta.

Alun perin oli jo tiedossa, että evakuointisuunnitelmia on vain harvassa kunnassa.

– Väestönsuojelu ei ole ollut meillä harjoituksissa pitkiin aikoihin, ainakaan kymmeneen vuoteen. Harjoitukset ovat koskeneet lähinnä myrskyjä ja kyberuhkia, perustelee pelastustoimen ja varautumisen johtaja Tarja Wiikinkoski Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta.

Suojapaikkoja 3,5 miljoonalle

Väestönsiirrot voisivat tulla kyseeseen etenkin sotatilanteessa, mutta myös esimerkiksi radioaktiivisen vuodon takia. Wiikinkoski muistuttaa, että aina väestönsuoja ei ole ensisijainen turvapaikka, vaan se voisi olla myös oma koti.

Suomessa pomminkestävä väestönsuojapaikka löytyy tarvittaessa noin 3,5 miljoonalle kansalaiselle. Eniten väestönsuojia on suurissa kaupungeissa, koska ne on luokiteltu mahdollisiksi hyökkäyskohteiksi.

Uudenmaan alueelta suojelukohteisiin kuuluvat esimerkiksi Helsinki, Espoo ja Vantaa, mutta myös esimerkiksi Järvenpää ja Porvoo.

– Vasta 90-luvulla, kun säädöstöä ruvettiin muuttamaan, suojia on rakennettu myös pienempiin kuntiin ja haja-asutusalueille, jos rakennuksen pinta-ala on ylittänyt tietyn neliömäärän, pelastusneuvos Koivukoski sanoo.

Aluksi raja oli 600 neliötä, nyt jo 1200. Suojien vaatimukset eivät ole suuremmin muuttuneet ja poikkeusoloissa niiden pitää taata turvaa pommien lisäksi myös kemiallisten ja radioaktiivisten aineiden varalta.

Suurin osa suojista on kohtalaisen hyvässä kunnossa, vaikka vanhimmissa väestönsuojissa suodatinlaitteistot eivät täytäkään nykyvaatimuksia. Paikalliset pelastuslaitokset tekevät tarkastuksia väestönsuojiin noin kymmenen vuoden välein. Vastuu tarkastuksen tilaamisesta jää taloyhtiölle.

Taloyhtiöiden väestönsuojat toimivat usein kalustevarastoina tai sosiaalitiloina. Pasi Takkunen / Yle

Pyörä- tai häkkivarasto = väestönsuoja

Väestönsuojia on rakennettu varta vasten kerrostaloihin ja yrityksiin ja niitä löytyy myös vaikkapa jää- tai urheiluhalleista.

Tilaa voidaan käyttää pyörävarastona tai kerhohuoneena, kunhan sen pystyy ottamaan kriisin tullen käyttöön 72 tunnissa.

– Suomalainen väestönsuojarakentaminen lähtee siitä, että emme rakenna turhia tiloja. Väestönsuojien pitää olla normaaliolojen käytössä. Asuntoyhtiöissä ne monesti ovat niin sanotussa kanakoppivarastokäytössä tai ne ovat pyöräsuojia tai muita suksien säilytystiloja, Janne Koivukoski selvittää.

Tarja Wiikinkoski muistuttaa, että kolmen vuorokauden säännön takia tiloihin ei saa kuitenkaan rakentaa kiinteitä rakenteita.

Alkuviikon aikana tehdyssä harjoituksessa koko yksittäisen kunnan väkimäärä piti siirtää muualle. Toisessa harjoituksessa kuntaan täytyi asuttaa merkittävä määrä lisää asukkaita.

Wiikinkoskin mukaan kaksipäiväinen harjoitus koettiin hyödylliseksi, koska se helpotti suunnitelmien päivittämistä. Viranomaisyhteistyössä jäi vielä hiottavaa.

– Lyhytaikainen majoitus onnistuu kunnissa paljon paremmin kuin pitkäaikainen sijoittaminen, Wiikinkoski summaa harjoituksen saldoa.