Keskustelu Suomeen suuntautuvien investointien kohtalosta on käynyt kiivaana sen jälkeen, kun EU:n ympäristövaliokunta esitti, että Suomen olisi pidettävä metsiensä hakkuut vuosien 2000 - 2012 tasolla, jolloin Suomessa hakattiin puuta varsin maltillisesti metsäteollisuuden ja yleisen heikon taloustilanteen vuoksi.

EU-linjaus on jyrkästi ristiriidassa Suomen hallituksen tavoitteiden kanssa, joka pyrkii hyödyntämään pitkään hakkaamatta ollutta metsää.

– No ensinnäkään en usko, että se tulee Euroopan parlamentissa läpi menemään, elinkeinoministeri Mika Lintilä sanoo.

Ministerin mukaan ympäristövaliokunnan kantaa tai sen vaikutuksia ei pidä dramatisoida. Lintilän mukaan hallituksen piirissä on kuitenkin jo vastaiskukin mietittynä. Ministeri sanoo, että investoinnit turvataan, vaikka sitten ostamalla lisää hakkuuoikeuksia.

– Jos ympäristövaliokunnan kanta menisi läpi niin me joutuisimme ostamaan näitä metsäosuuksia mailta, jotka voisivat niiitä meille myydä.

– Se tulisi kuitenkin olemaan ilman muuta Suomelle järkevämpi vaihtoehto kuin vaarantaa investoinnit.

Hallituksen kärkihankkeet tukeutuvat metsään

Metsien hakkuut ovat maan hallituksen politiikassa varsin keskeisessä roolissa, koska muun muassa hallituksen kärkihankeet työllisyystavoitteineen nojaavat isosti biotalouteen. Suomeen on vireillä myös metsäteollisuusinvestointeja.

– Kyllä hallitus tulee pitämään strategiastaan kiinni, niin etteivät ainakaan nämä asiat niitä vaikeuta, Lintilä sanoo.

Hallituksen tavoitteena on kasvattaa hakkuita nykyisestä 66 miljoonasta kuutiometristä 80 miljoonaan kuutiometriin vuodessa.

Lintilän mukaan hallituksen strategiaan pohjautuvien hakkuiden vaikutukset Suomen bruttokansantuotteeseen olisivat jopa seitsemästä kahdeksaan miljardia. Mahdollisesti tarvittavien metsäoikeuksien hinnaksi on arvioitu 10-20 miljoonaa.

Hakkuuaukea Kainuussa. Pekka Sipola / AOP

Hautala: Pelkään, että Suomeen houkuteltavat investoinnit menettävät kannattavuuttaan

Vihreiden europarlamentaarikon Heidi Hautalan mielestä näyttää, että Suomessa ei ymmärretä mihin suuntaan EU:n ilmastopolitiikka on menossa. Hautala pitää hallituksen biotaloudesta kohkaamista aivan ylimitoitettuna.

– En ymmärrä ajatusta, että veronmaksajien rahaa käytettäisiin tällaisten ylimääräisten päästöoikeuksien ostamiseen, Hautala sanoo.

– Miksei niitä käytetä pikemminkin metsätalouden ja metsäteollisuuden uusiin oikeasti innovatiivisiin investointeihin, kuten muovin korvaamiseen puuraaka-aineella.

Hautala pitää hallituksen strategiaa vanhentuneena.

– Se nojaa täysin nestemäisiin biopolttoaineisiin. Minusta on ihan selvä, että suhtautuminen näihin ei ole muualla niin positiivista kuin Suomessa on ajateltu.

– Minä pelkään, että nämä investoinnit, joita nyt yritetään houkutella, menettävät kannattavuuttaan sitä myötä kun tämä ilmastopolitiikka todentuu.

Jaakonsaari: Biotalous voi olla liiallista hypetystä

Sosiaalidemokraattien europarlamentaarikko Liisa Jaakonsaaren mielestä ympäristövaliokunnan kanta tuntuu epäoikeudenmukaiselta, koska Suomi on hoitanut hyvin metsänsä.

– Suomessa hakkuut olivat vuosina 2000-2012 melko alhaisella tasolla johtuen muun muassa metsäteollisuuden ja yleisestikin talouden hankalasta tilanteesta, Jaakonsaari sanoo.

– Kyllä tähän olisi hyvä koittaa saada korjausliikettä, Jaakonsaari jatkaa.

Biotaloushankkeiden suuresta vyörystä Jaakonsaari on Hautalan kanssa ainakin osin samoilla linjoilla.

– Onkohan tässä nyt vähän hypetystä, kuten oli kaivosalalla aikanaan, Jaakonsaari pohtii.

– Lähinnä puhun nyt Talvivaarasta, Jaakonsaari täsmentää.

Kokoomuksen europarlamentaarikko Sirpa Pietikäinen pitää ympäristövaliokunnan näkemystä ilmastopolitiikan kannalta oikean suuntaisena, mutta riittämättömänä. Myös Pietikäisen mukaan Suomessa pitäisi panostaa enemmän alan korkean tason tuotekehitykseen.

– Se ei luonnollisestikaan vastaa ihan Suomen toiveita lisätä massiivisesti bioenergian suoraa tuottamista metsistä.

– Ei tätä ole esitetty Suomen tai kenenkään kiusaksi. Meillä on nyt vain niin vähän aikaa ilmastonmuutoksen torjumisessa, Pietikäinen sanoo.

EU on sitoutunut siihen, että päästöjä vähennetään kokonaisuutena 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä.

Lue myös:

Suomen kanta jäi tappiolle Euroopan parlamentissa – Hakkuut voivat pakottaa päästöjen vähennyksiin

EU-parlamentin metsälinjaus ei kaada Kemijärven biojalostamoa – "Ei vaaranna, mutta tekee ahtaamman raon"