Valget er over – kan dere slutte å kalle meg «profitør»? | Bjarte Nord

Bjarte Nord, Eier av Pioner barnehager

27. september 2017

«Profitør» er et ord som mange nok forbinder krigsprofitør, det klinger ikke særlig bra, mener debattanten. Sharomka / Shutterstock / NTB scanpix / privat

Retorikken rammer også oss som er små aktører. Kanskje er det vi som tar denne merkelappen aller tyngst?

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Profitør, en som skaffer seg uberettiget profitt (f.eks. krigsprofitør), ifølge Store norske leksikon.

Valgkampen har vist det norske demokratiet fra sin beste side: Viktige saker er blitt satt på dagsordenen. Vi har jevnt over politikere som er verdig vervene de er gitt av befolkningen.

En tendens som ikke er fullt så verdig, er et skarpt og generaliserende ordskifte. På ytterste venstre fløy – og hos enkeltpolitikere i Ap og Sp – har kommersielle barnehageaktører alle som én blitt stemplet som «profitører» før dette valget.

«Profitør» er et ord som mange nok forbinder krigsprofitør, det klinger ikke særlig bra. Landssviker, judas, eller «brunstripete» – som folk med tvilsomme holdninger under andre verdenskrig ble kalt – kan kanskje være assosiasjoner.

Bekymret for mangfoldet

Som pedagog undrer jeg hvilke verdier som formidles til kommende generasjoner gjennom et generaliserende og populistisk ordskifte. Ønsker politikerne at barna våre skal lære av denne måten å omtale hverandre på og ta det med i skolegården?

Undertegnede er barnehagelærer og eier av tre kommersielle, private barnehager, én i Oslo og to på Vestlandet.

Jeg er altså i gruppen som får merkelappen «velferdsprofitør».

Jeg kunne ikke tenke meg å jobbe med noe annet og er ytterst takknemlig for tilliten jeg har fått av staten til å forvalte noe som er så viktig for de første årene av et barns liv.

Les også Kolberg: Ønsker at Økokrim etterforsker «velferdsprofitørene»

De store kjedene som Espira, Læringsverkstedet og FUS har de siste årene overtatt mer og mer av det private barnehagemarkedet. Det vekker bekymring for mangfoldet.

Flere mindre aktører, inkludert undertegnede, arbeider for bemanningsnormer og krav om gode lønns- og pensjonsvilkår for de ansatte i alle barnehager, både private og kommunale.

På landsmøtet i Private Barnehagers Landsforbund (PBL) i vår ble forslaget om å støtte innføring av en bemanningsnorm dessverre stemt ned, fordi de store kjedene har flertall.

Rammer også små

Problemet er at «velferdsprofitør»-retorikken også rammer oss som er små aktører. Kanskje er det vi som tar denne merkelappen aller tyngst?

Flere av de små, enkeltstående aktørene som har arbeidet i egne barnehager, en stor del av arbeidslivet, har kastet inn håndkleet.

Årsaken er dels gode tilbud fra de store kjedene, men også en usikkerhet om det er en fremtid for barnehagedrift med den hatefulle retorikken vi møtes med.

Fremfor å stemple alle barnehageaktører som «profitører», er min oppfordring til SV-leder Audun Lysbakken og Rødt-leder Bjørnar Moxnes følgende: Inviter på en kopp statssubsidiert kaffe i stortingskantinen, så kan vi ta en prat.

Om hva vi kan gjøre for å beholde mangfoldet i sektoren, om bemanningsnormer og hvilke grep som er mulig å ta innenfor dagens regelverk for å sikre at ikke enkeltaktører kan ta ut uberettiget utbytte gjennom barnehagedrift.