Szijjártó Péter Kolozsváron: a magyar-román határon át ingázóknak kért segítséget Kelemen Hunor

FRISSÍTVE - A határ két oldalán élő, Magyarország és Románia között ingázó alkalmazottak közlekedésének megkönnyítését kérte Kelemen Hunor a magyar külügyminisztertől pénteken. Az RMDSZ elnöke Kolozsváron tárgyalt Szijjártó Péterrel egy már korábban betervezett találkozó keretében. „Természetes, hogy a mostani körülmények között is eljövök Erdélybe, mert a magyar-magyar kapcsolatok túlmutatnak a koronavíruson” – jelentette ki a magyar diplomácia vezetője a találkozót követő sajtótájékoztatón. Szavai szerint Szíjjártó Péter "hátbaszúrásként élte meg", hogy miközben a román állam Budapest segítségét kéri, a sepsiszentgyörgyi polgármestert megbírságolják a nemzeti szimbolumok használata miatt.

Egy már korábban leegyeztetett találkozó keretében Kolozsváron tárgyalt pénteken Szijjártó Péter magyar külügyminiszter a RMDSZ vezetőségével. A megbeszélések utáni közös sajtótájékoztatón Kelemen Hunor szövetségi elnök hangsúlyozta: az eseményt azért nem mondták le a koronavírus terjedésének ellenére sem, mert a felek nagyon fontosnak tartották, hogy a személyes találkozó „a nehéz pillanatokban is” létrejöhessen.

Az RMDSZ elnöke elmondta: a pénteki megbeszélésen jelezte Szijjártó Péternek, hogy a magyar-román határ két oldalán sokan a szomszédos országba járnak be naponta dolgozni, és az egzisztenciájuk került veszélybe azáltal, hogy a magyar állam lezárta a személyforgalmat a határain. Kelemen Hunorra arra kérte a külügyminisztert, hogy a magyar állam könnyítse meg az ingázók átkelését a határon, „természetesen betartva a mindkét államban meghozott szabályokat”.

A szövetségi elnök beszámolója szerint a találkozón tárgyaltak Szijjártó Péterrel a magyar kormány erdélyi gazdaságélénkítő programjáról, amely a szavai szerint „kiváló eredményeket produkált”. Emlékeztetett, hogy a székelyföldi program keretében a kis összegű pályázatokat már kifizették, és hamarosan a nagy összegű pályázatok kifizetése is elkezdődik. Közölte: abban állapodtak meg a külügyminiszterrel, hogy „ha lehetséges lesz”, a magyar állam az év második felében Partiumra is kiterjeszti a gazdaságfejlesztési programját.

Kelemen emlékeztetett: a magyar állam Erdélyre kiterjedő programja fontos román gazdaság szempontjából is, hiszen tőke érkezik ide, itt fizetnek adót a pályázók. "Az egymásra utaltság érződik minden nap, különösen a mostani krízishelyzetben. Az államok egymásra vannak utalva, ezért a szolidaritásnak, a segítőkészségnek kölcsönösnek kell lennie" – fogalmazott az RMDSZ elnöke.

„Bukarest minden kérését teljesítettük”

A sajtótájékoztatón Szijjártó Péter úgy fogalmazott: a koronavírus-járvány mutatja meg igazán, hogy a Kárpát-medence és a nagyobb régió országai mennyire egymásra vannak utalva. Kijelentette: az elmúlt napokban Románia külügyminiszterének vagy budapesti nagykövetének nem volt olyan kérése, amelyet Magyarország ne teljesített volna, és igyekeznek ezután is segíteni.

A kormány lehetővé tették a hazatérő román állampolgároknak, hogy a kijelölt útvonalon átjussanak Magyarországon. Azt kérték a román hatóságoktól, hogy ez semmiképp ne járjon a Magyarország területén kialakuló tumultussal, közlekedési dugóval - mondta Szijjártó Péter. "Sajnos, ebből a szempontból nem teljesen pozitívak a tapasztalataink. Az éjszaka során 15-20 kilométeres sorok alakultak ki Magyarország és Románia határán a román határőrök eljárásai miatt. Arra kértük a román hatóságokat, hogy úgy alakítsák át a saját eljárásaikat, hogy a Nyugat-Európából hazatérő román állampolgárok ne Magyarországon torlódjanak fel" - jelentette ki a miniszter.

A Maszol kérdésére válaszolva Szijjártó Péter idejétmúltnak nevezte Bogdan Aurescu román külügyminiszternek azt a kritikáját, hogy Orbán Viktor kormányfő a szomszédos államok előzetes értesítése nélkül jelentette be hétfőn a személyforgalom lezárását a magyar határokon. „Bogdan Aurescu kritikája idejétmúlt. A román külügyminiszter felhívott, hogy segítsünk, és mi már segítettünk, a román állampolgárok hazatérése biztosított. De arra kérjük a román felet, hogy ne hozzanak létre 20-30 kilométeres sorokat a román-magyar határ magyarországi oldalán" – mondta Szijjártó.

Hozzátette: ha ez teljesül, készen állnak arra, hogy a határon át ingázó román és magyar állampolgárok helyzetének a megoldásáról is tárgyaljanak. Hozzátette, Magyarország ezt meg tudta oldani Ausztriával és Szlovákiával, nem rajta múlik, hogy lesz-e megoldás Romániával is. Szijjártó Péter reményét fejezte ki, hogy az elkövetkező időben Románia és Magyarország kapcsolatait a kölcsönös tisztelet, a kölcsönös segítségnyújtás és a kölcsönös lojalitás fogja jellemezni. "Ez rajtunk nem fog múlni" - tette hozzá.

Megemlítette: "ha személyesre venné", némiképp hátba szúrásnak tekintené, hogy aznap, amikor a román külügyminiszter a hazatérő román állampolgárok átutazásának a segítését kérte, a román kormány egy másik szerve azért rótt ki több ezer eurós büntetést Sepsiszentgyörgy polgármesterére, mert az a nemzeti ünnepen a nemzeti szimbólumot használta. "Jó lenne az ilyen eseteket elkerülni. Mi segítünk hazajutni a román állampolgároknak, de azt kérjük, hogy e nehéz időkben a kölcsönös segítségnyújtás, és kölcsönös lojalitás uralja a kapcsolatainkat".

Folytatnák a gazdaságélénkítő progamot

A miniszter az emberi élet védelme mellett a gazdaságok működőképességének a fenntartását is fontos célnak tekintette. Megemlítette: az akadálytalan teherforgalomhoz is együttműködést kértek a román hatóságoktól. Hozzátette: a két ország között az elmúlt évben 8,3 milliárd euró volt a kereskedelmi forgalom. Az akadálytalan teherforgalom tehát a két ország embereinek az ellátása szempontjából is kritikus fontosságú.

Szijjártó Péter megerősítette: kolozsvári útját a járvány előtt rögzítették, és fontosnak tartotta, hogy a víruson túlmutató jövőbeli együttműködés kérdéseivel is foglalkozzanak. Kijelentette: a magyar kormány készen áll az erdélyi és székelyföldi gazdaságfejelsztési program folytatására.

Magyar-román sikernek tekintette, hogy eddig 6000 pályázatot támogattak 47 milliárd forinttal a magyar költségvetésből, amelyek nyomán 87 milliárd forint befektetés jött létre, mely a magyar közösséget és Románia gazdaságát is gazdagította. "Készen állunk arra, hogy ezt a programot a Partiumba továbbvigyük, és mihelyt a körülmények megengedik, az előkészítését el fogjuk végezni" - jelentette ki.