ZAKON o HRT-u donesen 2010. predvidio je proizvodnju programa koji je danas zastario i ne prati trendove, kazala je Andrea Arežina Grgičević, glavna urednica portala i nelinearnih medijskih usluga HRT-a na konferenciji South East Europa Media Forum (SEEMF).

"Nama bi trebalo više novca da možemo proizvoditi i producirati nove sadržaje jer ćemo se naći u situaciji u kojoj se tučemo s velikim igračima poput Netflixa ili Amazona. Naravno, mi taj novac nemamo jer od 2012. kada je određena visina mjesečne pristojbe, raspolažemo s istom količinom novca, a morali smo proizvoditi više programa", naglasila je.

Dodala je da od 80 kuna koliko iznosi mjesečna pristojba 55 kuna ide za proizvodnju programa HRT-a, a ostatak Fondu za pluralizam medija i ostalim institucijama koje su povezane uz emitiranje i s djelatnošću javne radiotelevizije.

Urednica HRT-a se žali da bi, kad bi sad htjeli dići pristojbu, odmah bili izloženi pritisku raznih grupacija u društvu

"Kada bismo sada htjeli dići pristojbu, a zakonski bi ona mogla biti do 1,5 posto prosječne plaće u Hrvatskoj, odmah bi bili suočeni s pritiskom raznih grupacija u društvu, ne samo političkih. Kada se govori o HRT-u, stječu se politički bodovi, a u javnom prostoru se, osim toga, sluša i da javna televizija nije potrebna do toga da ne proizvodi program kakav bi trebala te da bi stoga trebalo smanjiti pristojbu", kazala je Arežina Grgičević.

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Istaknula je i da se HRT suočava s pritiscima, ne samo političkim, nego i onim iz ostalih grupacija u društvu te da stoga HRT pokušava "ploviti" i davati program kakav bi trebali pridržavajući se Zakona o HRT-u i ugovora s vladom, a istovremeno je suočen s iznimno brzim promjenama u medijskom svijetu.

"Pritom se nalazimo u situaciji u kojoj se moramo pridržavati zakona i u kojoj politika odlučuje o ravnatelju i u kojoj politika bira članove Programskog vijeća. Ne možemo govoriti o čistoj neposrednoj ovisnosti od politike, ali pritisci ne dolaze samo od politike, nego i od različitih grupacija i interesnih skupina", zaključila je Arežina Grgičević.

Na panel diskusiji "Javni medijski servisi pod pritiskom - između problema s financiranjem i političkog utjecaja" profesorica Viktorija Car sa zagrebačkog Fakulteta političkih znanosti ocijenila je kako je situacija na HRT-u posljednjih petnaestak godina "najgora ikada".

To pripisuje menadžmentu koji ne može osigurati pretpostavke za zadovoljavajući program na korist svih hrvatskih građana.

O situaciji i problemima javnih medijskih servisa u drugim zemljama govorili su i generalni direktor BHRT-a Belmin Karamehmedović te Susanne Pfab, generalna sekretarica ARD-a.