Lavinu je pokrenuo splitski gradonačelnik Andro Krstulović Opara kada je tijekom zadnje sjednice Gradskog vijeća, odgovarajući na pitanje o funkcioniranju gradske uprave, iznio frapantan podatak da je suočen s tim da na posao ne dolazi gotovo petina zaposlenika zbog bolovanja.

Točnije, od nabujaloga činovničkog aparata u Banovini, odnosno 453 ljudi na gradskoj platnoj listi, 71 je prošloga tjedna bio na bolovanju. Njih 17 posto.

Dio je sasvim sigurno iz opravdanih razloga i ozbiljnih zdravstvenih problema otvorio bolovanje, no sasvim sigurno među službeno bolesnima ima i onih koji bi došli na posao da rade u nekoj privatnoj firmi i da im je naknada plaće za vrijeme bolovanje 70 posto, kakva je u brojnim tvrtkama u realnom sektoru.

No, neimare u splitskoj gradskoj upravi kolektivni ugovor štiti bolje nego ličke medvjede pa gotovo i ne osjete razlike u plaći kad ne rade - naknada im je čak 95 posto! I tako puna 42 dana, dok teret bolovanja snosi poslodavac. Prevedeno, blesav je onaj koji i s najmanjom prehladom dolazi na posao...

- U Gradu je uvijek petina zaposlenika ili na godišnjem ili bolovanju po sili prilika, jer nema dovoljno stolica, stolova i ureda za sve tamo zaposlene - komentirao je jedan čitatelj, referirajući se na činjenicu da je u posljednjih deset godina broj zaposlenih narastao za 100 ljudi.

Sjajan 'kolektivni'

Sjajnim kolektivnim ugovorom mogu se pohvaliti i zaposlenici zadarske gradske uprave. Tamo ima 180 radnika, koje također pripada pravo na čak 95 posto plaće i za dane provedene na bolovanju.

U kolektivnom ugovoru piše da u slučaju bolovanja zaposleniku pripada "naknada plaće na teret poslodavca u visini 95 posto od njegove prosječne plaće isplaćene za mjesec neposredno prije nego je nastao slučaj bolovanja".

Pritom se naknada plaće zaposlenika kada je na bolovanju zbog profesionalne bolesti ili ozljede na radu isplaćuje sukladno zakonskim propisima i podzakonskim aktima, što zapravo znači da primaju stopostotni iznos.

Unatoč tome što imaju gotovo jednaku plaću i kad su na bolovanju, podaci zadarskog Upravnog odjela za financije, gdje se pri obračunu plaća najlakše vidi broj odsutnih gradskih službenika, pokazuju da je "na današnji dan na bolovanju 3,94 posto djelatnika".

Prevedeno na jezik brojeva, na bolovanju je samo šest-sedam ljudi iz gradske uprave, što zaista nije broj koji bi izazvao preveliku pažnju, naročito kad se usporedi s njihovim daleko boležljivijim kolegama iz Splita.

Osim ovih 95 posto plaće koliko dobiju i kad su na bolovanju, zaposleni u zadarskoj upravi po kolektivnom ugovoru imaju i cijeli niz drugih pogodnosti o kojima radnici u privatnom sektoru mogu samo sanjati.

Primjerice, imaju pravo na plaćeni dopust do 10 radnih dana u jednoj kalendarskoj godini, za ženidbu i rođenje djeteta pet radnih dana, toliko dobiju i u slučaju smrti nekog iz obitelji u koju su ubrojeni očuh i maćeha, te roditelji supružnika.

Tegobe s vezivnim tkivom

Sukladno podacima iz Grada Šibenika, i njihovi su radnici "otporniji" od splitskih. Možda dijelom i zato što prilikom korištenja kraćih bolovanja djelatnik ostvaruje 90 posto iznosa od svoje prethodne plaće. Prosječno ih bude četiri do pet posto na bolovanju.

Podatke o opravdanim izostancima zaposlenika Grada Dubrovnika nismo dobili, jer se tamošnje službenici, po svom starom običaju, i u ovom slučaju izvlače na Zakon o zaštiti osobnih podataka. Pritom ih nismo pitali tko je i radi koje dijagnoze na bolovanju, nego su nas zanimale gole brojke. Opet ništa.

No, zato su nam u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje kazali kako stopa bolovanja u Hrvatskoj iznosi 3,29 posto, a na području Regionalnog ureda Split (obuhvaća područne službe HZZO-a Split, Šibenik, Dubrovnik i Zadar) je u razdoblju od siječnja do srpnja 2017. godine zabilježeno ukupno 95.634 slučaja bolovanja uz prosječno trajanje bolovanja od 19 dana.

Najčešći uzroci bolovanja su bolesti mišićno-koštanog sustava i vezivnog tkiva, ozljede, trovanja i određene druge posljedice s vanjskim uzrokom, te mentalni poremećaji i poremećaji ponašanja.

Zadar: plaćena razonoda Zadarskim činovnicima u gradskoj upravi kolektivni ugovor omogućuje plaćeno vrijeme sudjelovanja u amaterskim kulturnim i športskim natjecanjima i sindikalnim susretima, a pet dana imaju i u slučaju elementarne nepogode.

Tu su i uredno regulirani dani godišnjeg odmora, te rast plaće za 0,5 posto po godini radnog staža, a osnovica za obračun plaće ne može biti manja od 48,70 posto prosječne plaće u državi. Pri odlasku u mirovinu, dobiju otpremninu od 6 prosječnih bruto plaća u državi, a imaju i pravo na jubilarne nagrade za ukupan rad u Gradu Zadru: "jubilarke" kreću s 10, a završavaju s 40 godina radnog staža, a nagrade su od 0,8 do 3,2 bruto prosječne plaće. P.O.

Split: mogu što hoće Među svim ostalim pravima, djelatnici splitske gradske uprave imaju kolektivnim ugovorom zajamčeno pravo na regres, božićnicu i darove za djecu, a osim plaćenog dopusta, može im se odobriti i dopust bez naknade plaće do 30 dana u tijeku kalendarske godine, pod uvjetom da je "takav dopust opravdan i da neće izazvati teškoće u obavljanju poslova upravnog tijela". Taksativno se navodi kako na dopust mogu otići i radi gradnje, popravka ili adaptacije kuće ili stana, njege člana uže obitelji, liječenja na osobni trošak, sudjelovanja u kulturno-umjetničkim i sportskim priredbama, osobnog školovanja, doškolovanja, osposobljavanja, usavršavanja ili specijalizacije... Također, splitski činovnici svakih pet godina imaju pravo na jubilarne nagrade.

Šibenik: brzo ozdrave - Kod djelatnika gradske uprave Grada Šibenika bilježi se mali broj kraćih bolovanja u trajanju od tri ili sedam dana, rijetko 10 dana, ovisno o dijagnozi - veli nam Mladena Baran Jakelić, pročelnica Ureda gradonačelnika grada Šibenika, sumirajući da bi nekakav prosjek bio "ukupno 4-5 djelatnika na bolovanju na zaposlenih 100 djelatnika na mjesečnoj bazi. Z. P.