Foto: Guliver Image/Getty Images

LIJEČENJE KOMPLEKSA zakutka austrijske skijaške carevine stotinama milijuna kuna stanovnika Zagreba, zvano Snježna kraljica, neće se održati početkom siječnja zahvaljujući neprirodno toplom vremenu za ovo godišnje doba.

Zagrebu 2014. ne treba Snježna kraljica

Razumni građani Zagreba s radošću su dočekali ovu vijest, jer iz svojih džepova, izbušenih stalno novim i sve višim nametima, ionako plaćaju najskuplje režije od Praga do Atene, e da bi stotine savjetnika iz gradskog Holdinga imale za limuzine i kartice bez limita, ali kako istovremeno običnim smrtnicima nitko ne bi imao i gdje odvesti krupni otpad.

Treba li uopće napominjati (očigledno treba) u kakvom nevremenu živimo i kako je neukusno paradu kiča, luksuza, rasipništva, malograđanštine i skorosteka, koja već desetljeće obilježava početak godine u metropoli, gledati u eri kada u Zagrebu ima više nezaposlenih i siromašnih nego ikad prije, a njihov broj i dalje će rasti?

Kraljevi i kraljice iz VIP i Platinum šatora

Svatko od nas tko svakog dana prolazi zagrebačkim ulicama, u 100 metara ovog grada vidjet će jednako toliko ljudi, građevina i potencijalnih projekata, kojima su novci što se pijano rasipaju po Sljemenu, prijeko i daleko potrebniji. "Pijano" nije riječ slučajno zalutala u ovu rečenicu. Pitajte one koji su vidjeli kako se nakon utrke iz VIP i Platinum šatora sa "champagneom i finger foodom" odnose kartoni najboljih viskija i buteljki vina, a gdje završavaju prehrambene delicije, bolje ni da ne znate.

Iz Grada poručuju kako utrci doprinose "samo" s 4.5 milijuna kuna, ali ne kažu da u to nisu uračunati ogromni troškovi na vodu za proizvodnju umjetnog snijega, zatim struja, kao ni prijevoz desetaka tisuća gledatelja do vrha "Zagrebačke gore" i natrag. Tako da se priča o tome da cijela histerija i blokada grada dok se njime voze ne Obama i Putin, nego Schild i Matt, košta samo 23 milijuna kuna, u čemu prenapregnuta zagrebačka kasa sudjeluje tek s 4.5 milijuna kuna, može nataknuti mačku o rep.

Stotine milijuna kuna otišlo je iz džepova stanovnika glavnog grada, da bi se pokazali pred svijetom

Dvije utrke u tri dana, zajedno sa svim popratnim sadržajima, Zagrepčanke i Zagrepčane do sada su koštale preko 400 milijuna kuna. Što se s tim u gradu moglo napraviti, popraviti, zbrinuti, slobodno sami izračunajte i razmislite dok proklinjete što vam dijete čeka red za vrtić ili gledate sve one raspadnute i po život opasne fasade po centru.

Ali, te oronule i tmurne zagrebačke slike ne idu, poput onih blještavih i glamuroznih sljemenskih, u 22 zemlje svijeta, niti ih gleda 300 milijuna gledatelja, što će iz Grada izrecitirati kao razlog održavanja i plaćanja utrke. Međutim, stranim gledateljima ostane u sjećanju staza kao i svaka druga, skijašicama i skijašima puno više nagradni fond od kojeg je veći samo onaj u Kitzbuhelu, a nas 790 tisuća nakon toga plaćamo bezobrazno visoke račune za vodu. Između ostalog i zato što dragi Bog agramerski naredi stvaranje snijega na plus 10

Sljemenska proizvodnja snijega i imitacija života

A kad smo već kod imitiranja zime za šatorsku seleb imitaciju života na Medvednici, dok se na obližnjim livadama za niže staleže plebejci guraju za porciju graha, svakako moramo odati poštovanje najnapaćenijima među sljemenskim parijama - ljudima koji su prijašnjih godina po 24 sata, danonoćno "pravili snijeg" (od 20 milijuna litara vode, pa se grade i akumulacijska jezera i tako narušava Park prirode) i nanosili ga na stazu koja je zbog nedovoljne hladnoće i neprirodno nanesenog snijega, često na rubu pucanja.

Ali, takvi smo mi Hrvati: Prvaci "improvizacije", što je tek uopćena riječ za ničim, osim u kompleksima utemeljenom izmišljanju nemogućeg, razmetanju i pokazivanju pred bogatijim i razumnijim stranicima, kao da sutra neće svanuti jednako sivo kao i ono dan prije i poslije nego što će se kičasto okruniti i stotinama tisuća eura oblijepiti Kraljica, Kralj Sljemena i njihova prateća svita.

"Neprocjenjiva vrijednost za promidžbu Zagreba"... da, Slovencima i Austrijancima svi zimski turisti bježe na Zagrebačku rivijeru

Tekst se nastavlja ispod oglasa

Naravno, nitko da naruči studiju isplativosti cijelog tog mega-projekta i još većeg troška za Zagreb i njegovu turističku ponudu. Ali, nakon što su na sljemensku ušminkanu verziju Maksimira sa vodospremama za snijeg ubačene stotine milijuna, nismo primjetili da Slovenci ili Austrijanci zbarajaju gubitke i zimske turiste koji su pobjegli na Zagrebačku snježnu rivijeru, kao ni da su skijaši sa ulica glavnog grada istisnuli u njemu svake godine sve brojnije backpackere.

I sve to za zemlju i grad čija skijaška "tradicija" obuhvaća vanserijska natjecateljska postignuća jedne obitelji i ona itekako serijska desetaka tisuća ostalih, ali koje ne žive za ledenjake i danonoćne treninge, nego za sarmu i kuhano vino na zimovalištima od Jahorine do Schladminga.

Kao i prilikom drugih megalomanskih i vremenu potpuno neprimjerenih projekata, onima koji ih naručuju i čijim biznisima pogoduju, puna su usta "zajednice", "rekreativaca" i svih onih kojima to ostaje i za koje se to zapravo radi. Da, kao da oni koji skijaju, sankaju i bordaju na Sljemenu dva tjedna godišnje, to ne bi mogli raditi i bez tamo utrošenih tko zna koliko stotina milijuna kuna.

Zemlja bez skijaške tradicije i Sljeme u koje su ulupane stotine milijuna - bez žičare!

Usprkos vrtoglavim ciframa ulupanima na Sljeme, već skoro sedam godina u funkciji nije jedan od simbola Sljemena za zajednicu, rekreativce i zaljubljenike u taj krasni komad prirode - turistička žičara. Eto, koliko se misli na one čija slika ne odlazi u 22 zemlje i za 300 milijuna ljudi.

Ali, kad već nema sniježnog bijelila, nije sve tako crno, barem što se skrbi za skijaše amatere tiče, jer kako kaže Vedran Pavlek, prvi operativac hrvatskog skijanja, utrka se mogla održati da su organizatori kupili snijeg (sic!) iz Innerkremsa, ali se to nije napravilo, jer ga onda "ne bi ostalo za rekreativce".

Što nakon Ivicinog odlaska u penziju?

Pitanje je što će uopće od ove utrke ostati nakon 2014. Ne zbog otkazivanja slaloma koji su se trebali voziti za tjedan dana, to je normalna pojava, nego zato što se Ivica Kostelić umirovljuje nakon Olimpijskih Igara u Sočiju. Nakon toga, muški slalom na Sljemenu, koliko god bio atraktivniji od ženskog, mogla bi zadesiti sudbina onog za dame, koji nakon Janicinog umirovljenja i izostanka približno dobre nasljednice, privlači osjetno manje gledatelja.

Hrvatske sportske greške i zablude ispravljaju međunarodne insitucije i globalno zatopljenje

Eto, kao što nam je Fifa u slučaju "Za dom Joea" očitala lekciju iz naše povijesti i kaznila ga kada se HNS nije usudio, tako nama sada globalno zatopljenje (ili zahlađenje?) i biologija rade uslugu i rješavaju nas poreza na provincijske komplekse i preseravanje.

Žrtve prekida Kraljevske tradicije na Sljemenu: Nosači sponzorskih jaknica i Bruno Kovačević