Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Kritikere mener oljeministeren kan ha brutt informasjonsplikten overfor Stortinget. Saken gjelder spørsmål om lønnsomheten til det omstridte Goliat-feltet i Barentshavet.

Terje Søviknes (Frp) fortalte Stortinget at departementet hans ikke hadde gjort egne beregninger om lønnsomheten til Goliat. Men tallene lå hele tiden tilgjengelig i Oljedirektoratet. Det bekrefter direktoratet overfor Dagbladet. Oljedirektoratet er underlagt Søviknes' eget departement.

Disse tallene fra Oljedirektoratet ble også brukt i regjeringens arbeid med nasjonalbudsjettet for 2018, ifølge en gjennomgang fra nettstedet Upstream, som meldte om saken først. Oljedepartementet sto oppført som kilde for tallene da budsjettet ble offentliggjort.

Sa tallene ikke fantes

Men likevel påsto altså Søviknes, i et skriftlig svar til Stortinget 31. oktober, at departementet hans ikke har regnet på lønnsomheten til Goliat-feltet. Flere, deriblant SV og Bellona, reagerte umiddelbart på saken.

«Departementet har ikke en egen beregning for hvilket tidspunkt feltet gir positiv nåverdi eller hvilken oljepris feltet trenger framover for å oppnå en gitt avkastning på investert kapital», hevdet Søviknes overfor Stortinget.

Oljeministeren har senere sagt det samme i intervju med Dagbladet.

Direktoratet hadde tallene

Upstreams gjennomgang av nasjonalbudsjettet for 2018 viser at olje- og energidepartementet - gjennom Oljedirektoratet - selv satt på tallgrunnlaget Stortinget ba om.

Oljedirektoratet bekrefter også selv at de har på tallene om lønnsomheten til hvert enkelt oljefelt tilgjengelig.

- Ja, vi får rapportert tall fra oljeselskapene hvert år, også tall som sier noe om lønnsomheten. Men de tallene er ikke offentlig, sier Bjørn Rasen i direktoratet til Dagbladet.

- Hvorfor er ikke tallene tilgjengelig for offentligheten?

- Fordi det er arbeid vi gjør på oppdrag fra olje- og energidepartementet, svarer Rasen.

Kritikere har lenge påstått at Goliat aldri vil bli lønnsom for staten grunnet budsjettoverskridelser og lav oljepris. Oljedepartementet er også blitt beskyldt for å forsøke å rosemale regnestykkene knyttet til oljefeltet, selv om Søviknes har sagt at han ikke vet om Goliat blir en suksess eller ei.

Petroleumsloven

Rolf Wiborg, tidligere ressursdirektør i Oljedirektoratet, sier det er enkelt for Søviknes å skaffe de omstridte beregningene: Det er bare å spørre.



- Oljedirektoratet foretar fortløpende beregninger på lønnsomheten til felt, også etter utbygging. Slike beregninger blir rene gjetninger, men at departementet kan fremskaffe dem dersom de ønsker, er helt klart. Retningslinjene, tildelingsbrevene og petroleumsloven har krav om se på lønnsomhet for samfunnet, sier Wiborg til Dagbladet.

Brukte utregningene i budsjettet

Tallene Rolf Wiborg og Oljedirektoratet sikter til ble også brukt av Søviknes' eget departement i arbeidet med nasjonalbudsjettetfor 2018.

Blant annet på figur 2.8 på side 31 i budsjettet presenterer regjeringen beregninger basert på tall Oljedirektoratet har fått fra operatørene på norsk sokkel, inkludert italienske Eni, som driver Goliat.

Som statsråd er det naturlig at Søviknes er tungt involvert i arbeidet med nasjonal- og statsbudsjettet, og det er Søviknes' eget departement som står som kilde for beregningene i nasjonalbudsjettet.

- Bortimot en dødssynd

Allerede 1. november var flere forundret over at Søviknes hevdet at departementet ikke har beregninger over når oljefelt ligger an til å gå med overskudd.

Blant dem som uttalte seg var forvaltningsekspert Jan Fridthjof Bernt ved det juridiske fakultet ved UiB.

- Hvis det finnes slike prognoser, og statsråden sier at dette ikke finnes, har han et meget alvorlig problem, da det å gi feil informasjon til Stortinget er bortimot en dødssynd, sa Bernt til Teknisk Ukeblad.

RAPPORTERING: Det er her oljeselskapene melder inn inntekter til staten. «Reporting of monthly production and sales per sub-project» står i skjemaet Eni har fylt ut og sendt til OD. Skjermdump: OD. Vis mer

Varsler gjennomgang

Snaue to uker senere, mener SVs Lars Haltbrekken at det er grunn til å se nærmere på om Søviknes nå har begått denne «dødssynden».

- Siste ord i denne saken er definitivt ikke sagt. Det er åpenbart behov for å gå flere runder med statsråden. Det som kommer fram nå, gjør at vi må se om Søviknes har overholdt sin informasjonsplikt til Stortinget, sier Haltbrekken til Dagbladet.

- Synes du det virker slik per nå?

- Jeg synes i alle fall det er grunn til å sette store spørsmålstegn ved informasjonen Søviknes har bidratt med. Dette er meget alvorlig, sier SV-eren videre.

Søviknes' svar

Olje- og energiminister Terje Søviknes bedyrer at han er opptatt av å gi Stortinget så grundige svar som mulig, og fastholder at han ikke tilbakeholdt informasjon:

- Departementet gjør ikke beregninger av skatteinntekter for enkeltfelt gjennom levetiden. I Norge beskattes oljeskapenes totale virksomhet på norsk sokkel - ikke enkeltfelt, sier statsråden til Dagbladet.

- For å sikre at spørsmålene fra Stortinget om Goliat ble besvart med oppdaterte og relevante tall ba departementet derfor operatøren gjennom en egen forespørsel om de tall som ville belyse det aktuelle spørsmålet på en best mulig måte, sier Søviknes videre og legger til:

- Ved spørsmål fra Stortinget er det derfor viktig å innhente oppdatert informasjon fra operatøren.

Rolf Wiborg, tidligere ressursdirektør i OD, er ikke imponert over Søviknes' forklaring til Dagbladet.

- Hvem er det Søviknes tror han jobber for? Han jobber for skattebetalerne og Stortinget, ikke for Eni. At en statsråd sier han må spørre Eni for å få svar på staten Norge sin lønnsomhet, er hinsides all fornuft, sier Wiborg til Dagbladet.

Skandalene

Goliat-feltet har fått stadig mer negativ oppmerksomhet den siste tida: SV har også før denne nyheten vurdert å la kontrollkomiteen på Stortinget vurdere Søviknes' håndtering av saken. Torsdag denne uka skrev Dagbladet om e-poster mellom departementet og italienske Eni.

Kritiske røster hevdet e-postene avslørte at departementet la press på selskapet for å gi et tidspunkt for økonomisk gevinst på Goliat som stilnet kritikere i Norge.

Departementet avviser blankt at det er tilfellet.

Goliat-feltet har hatt en rekke problemer etter at produksjonen startet i mars i fjor. Ifølge miljøstiftelsen Bellona er det så langt rapportert om 47 hendelser på plattformen, inkludert gasslekkasjer, strømbrudd og skader.

Det skal ligge rundt 180 millioner fat med olje under havbunnen på Goliat-feltet. Det er investert over 50 milliarder kroner i Goliat, og det hersker stor usikkerhet rundt hvor høy oljeprisen må være før olja som pumpes opp fra havbunnen i det hele tatt er lønnsom.