Miljøpartiet De Grønne vil sende deg i «rørpost» til København, raskt, grønt og billig

Hyperloop skal gjøre det mulig å reise 50 mil på en halvtime til en femtedel av prisen for å fly. MDG mener Norge bør sette seg i førersetet.

I rør med tilnærmet vakuum skal det være svært energieffektivt å sende små vogner i høy hastighet over lange avstander. Trygt og billig skal det også bli. u3d / Shutterstock / NTB scanpix

18. mai 2017 11:44 Sist oppdatert 18. mai 2017

– Rørpost mellom storbyer, det er det som er greia. Dette kan bli et område hvor Norge kan bruke eksisterende kunnskap for å utvikle høyteknologi for det 21. århundre, mener Per Espen Stoknes.

Han er fagansvarlig og forsker innenfor grønn innovasjon og grønn vekst på Handelshøyskolen BI, og annenkandidat for Miljøpartiet De Grønne i Oslo.

Partiet, som har landsmøte denne helgen, skal behandle følgende forslag fra fylkeslaget i Østfold:

«I neste stortingsperiode utrede en hyperloopbane Oslo-København som kan dekke godstrafikken og persontrafikken.»

Partiets sentralstyre støtter forslaget.

Er du en ekte MDG-velger? Ta testen her.

Fakta Dette er hyperloop Tesla-sjef Elon Musk publiserte i august 2013 et dokument der han presenterte detaljerte planer for et helt nytt transportsystem: Hyperloop. Ideen er å sende mennesker og varer i små kapsler gjennom rør der lufttrykket er svært lavt. Det lave lufttrykket gjør at friksjonen blir minimal, noe som sørger for at hastigheten kan komme opp i 1200 kilometer i timen. Kapslene flyter på «luftputer» som dannes når luften suges inn foran og presses bakover. Musk vil ikke bygge et hyperloop-system selv, men han oppfordret andre til å bruke ideene hans til å gjøre drømmen til virkelighet. Teknologien vil bli svært miljøvennlig fordi det brukes svært lite energi på å sende kapslene fremover. Solcellepaneler på toppen av rørene kan gjøre at hyperloop-systemet faktisk produserer mer strøm enn det bruker. Den lave energibruken skal også bidra til å holde prisene på et nivå på eller under dagens saktegående tog. Vis mer

Toppfart: 1200 km i timen

Begrepet «hyperloop» dukket første gang opp i 2012, da Tesla-gründer Elon Musk lanserte ideen om å sende folk i en slags rørpost mellom Los Angeles og San Francisco på USAs vestkyst.

Den omtrent 560 km lange turen, som i dag tar nærmere seks timer i bil, skulle kunne gjøres unna på 35 minutter, ifølge Musk. Det forutsetter en gjennomsnittshastighet på 970 km i timen og en toppfart på 1200 km i timen.

Budsjettet på 7,5 milliarder dollar tilsvarte 45 milliarder kroner med daværende kronekurs.

Les om da Aftenposten besøkte Hyperloop One i Los Angeles: Disse rørene kan bli fremtidens superfremkomstmiddel

Mener Norge har kunnskapen

– Hyperloop-teknologien er under utvikling. Første sted i verden hvor dette kommer i drift over en viss distanse, blir trolig Dubai. Det jobbes hardt med å sikre finansiering til å bygge ut mellom San Francisco og Los Angeles. I tillegg tas det også initiativ til blant annet Helsingfors-Stockholm, sier Stoknes.

Han presiserer at MDG-forslaget dreier seg om å utrede, tenke trasévalg og se på økonomien.

– Dermed, når teknologien er modnet i pilotprosjekter i Dubai, USA og eventuelt Helsingfors-Stockholm, kan Norge være med å dra i gang en ny næring i det 21. århundre, sier han.

Det ble i januar avholdt en konkurranse om å utvikle farkoster til en hyperloop. Her monterer en gjeng fra det tekniske universitetet i München sitt bidrag, WARR Hyperloop. En ny, forbedret versjon skal komme i løpet av sommeren. MONICA ALMEIDA / X03919

Fakta Slik kan passasjeropplevelsen bli Til tross for at hastigheten er ekstrem, er målet at gravitasjonskreftene aldri skal overstige 1G.

I svinger vil passasjerene ikke kjenne annet enn et økt trykk mot setet.

Kapselvognen krenger oppover i røret i svingen.

Det blir ikke mulig å se ut, fordi det må være stål i hele røret.

I motsetning til fly og tog, skal det ikke bli kø ved boarding. Årsaken er hyppige avganger.

Kapslene bærer med seg luft til passasjerene. Det er umulig å puste i vakuumrøret.

Dersom banen stopper, skal oksygenmasker gi luft. Akkurat som i et fly. Vis mer

– Dette blir en ny reisemåte, en femte type transport i tillegg til tog, bil, fly og skip, som helt sikkert blir realisert. Men hvor fort og hvor utbredt det blir, er vanskelig å spå. Det var heller ingen som for 100 år siden så for seg dagens nettverk av flyplasser. En stor fordel med hyperloop er at det kan gå fra bysentrum til bysentrum. Da blir både bil og fly utkonkurrert, sier Stoknes.

– Og da må myndighetene være med?

– Ja, det er ingen bedrifter som kommer til å dra dette i gang, siden det krever en veldig stor investorkostnad til forskning og utvikling. Myndighetene må med de første ti årene. Men kostnader til drift og vedlikehold antas å være veldig små, rundt 20 prosent av det flyselskapene har. Omtrent det eneste man bruker energi på, er å pumpe luft ut fra rørtunnelene for å komme nær vakuum.

Selskapet Hyperloop One i California samlet i 2016 inn 100 millioner dollar (820 millioner kroner) for å fortsette arbeidet med å bygge hyperloop-systemer. Bildet ble tatt da Aftenposten var på besøk i juni 2016. Kristoffer Rønneberg

Anslår 20 år før det er på plass

Avstanden mellom Oslo og København, langs E6 via Malmö og over Øresundsbroen, er cirka 600 km. Men det er ikke gitt at traseen må gå på landjorden.

– Alternativene for hyperloop som krysser vann, er undersjøisk tunnel eller et rør senket ned i vannet. Er det noe vi i Norge kan, er det å bore i berg. I tillegg har vi en norsk subseanæring som eventuelt kan få rørene til å ligge stabilt i vann, mener han.

Stoknes tror ikke sikkerheten er noe problem.

– Når vil du anslå at dette kan være i drift fra Oslo?

– Det er vanskelig å si. Men det tar 10–15 år å bygge ut et oljefelt i Nordsjøen. Legg på fem til ti år til, så skriver vi 2037. Det er ikke særlig lenge i et historisk verdensperspektiv, sier Stoknes.

Regjeringen vil satse mest på vei, bane og buss

Samferdselsminister Ketil Solvik-Olsen (Frp) viser til at Regjeringen i Nasjonal transportplan (NTP) skisserer «et bredt og omfattende arbeid med å utvikle og ta i bruk ny teknologi.»

– Gjennom arbeid med lovverk og støtteordninger legges det til rette for uttesting av autonome kjøretøy i Norge, skriver han i en e-post til Aftenposten.

Statsråden mener hyperloop er en spennende teknologi som kan vise seg å ha livets rett, men:

– Det gjenstår samtidig å se om dette er billig og fungerer godt på de reisene hvor man i dag har størst utfordringer – hverdagsreisene til og fra arbeid. Vi kommer derfor fortsatt til å satse de største pengene på utbygging av vei, jernbane og gode bussløsninger. Og så skal vi være godt forberedt på de muligheter som fremtiden bringer, skriver Solvik-Olsen.