Administrerende direktør i Kryptovault, Stig Myrseth, og talsmann Gjermund Hagesæter var tidligere denne uken på besøk i Glomfjord i Meløy kommune i Nordland. Der skal selskapet investere 50–60 millioner kroner i et nytt datasenter i gamle lokaler i Glomfjord Industripark, hvor både Yara og Marine Harvest holder til.

– Kryptovault er i ferd med å etablere seg som en stor datasenteraktør i Norge. Det er vel snakk om opp imot 80 megawatt, og det kan bli mer på sikt, sier Gjermund Hagesæter.

Les også: Kommunen mener Norges største bitcoinselskap driver ulovlig

Bruker like mye som Stavanger

Det drøyt ett år gamle selskapet er i ferd med å bli en av de virkelig store strømslukerne i Norge. Kryptovault er også i gang med å etablere seg i Sauda i Rogaland – også der med en kapasitet på 80 megawatt. Med sine to eksisterende anlegg på Follum i Hønefoss og på Dale i Hordaland med en kapasitet på henholdsvis 40 og 17 megawatt, gir det Kryptovault en samlet kapasitet på 217 megawatt.

Det tilsvarer strømforbruket til Stavanger, Norges fjerde største by, ifølge Statnett. I Stavanger bor det 133.000 personer.

Kryptovault as Driver utleie av datakraft til storkunder, og installering og vedlikehold av datamaskiner. Kraften kommer fra grønn og ren energi fra vann og vind.

Har et anlegg på Dale mellom Bergen og Voss, et testanlegg i Stavanger og et på Hønefoss.

Selskapet eier ingen maskiner, utvinner ikke bitcoin og tar heller ikke betalt i bitcoin. Inntektene kommer fra faste beløp fra kundene uavhengig av hvordan kursen på kryptovaluta beveger seg.

Største eier er Hongkong-baserte Blockseed Ventures etterfulgt av Lars Helge Helvig (Norsk Vind), Bedrock Group og gründerne.

Kryptovault er en datasenterbedrift som driver utleie av datakraft til kunder, installering og vedlikehold av maskiner. De mest betalende kundene er de som driver med utvinning av kryptovaluta, som for eksempel bitcoin.

Maskinene produserer bitcoin døgnet rundt. Dersom Kryptovault i fremtiden utnytter sin fulle kapasitet på 217 megawatt, vil det tilsvare et årlig strømforbruk på 1,9 terawattimer. Til sammenligning har aluminiumsgiganten Hydro et årlig strømforbruk på 15 terawattimer i Norge, ifølge Hydros informasjonsdirektør Halvor Molland.

På anlegget i Dale, hvor det nå kun er 17 megawatts kapasitet, vurderer Kryptovault om det skal investere millioner for å få ytterligere 100 megawatt i kapasitet.

Les også: Norske bitcoinutvinnere får lettelser i elavgiften

Fra sol til bitcoin

– Vi synes det er positivt at det skjer aktivitet og at man får til nye etableringer. Vi har et ganske variert næringsliv i kommunen, og datasentre er et friskt tilskudd, sier ordfører Sigurd Stormo (Ap) i Meløy kommune.

Ordfører Sigurd Stormo i Meløy kommune. (Foto: Foto: Meløy kommune) Mer...

Glomfjord Industripark var i en årrekke hjem for solenergiselskapet og hjørnesteinsbedriften Rec. Selskapet hadde i sin storhetstid kapasitet langt over Kryptovaults 217 megawatt. Etter tøffe år i solindustrien måtte Rec til slutt stenge og rundt 500 personer mistet jobbene sine.

Det nye datasenteret som nå skal opp å stå vil skape 12–15 nye arbeidsplasser i kommunen, og vil ifølge Gjermund Hagesæter være i drift mot slutten av året.

Det var Avisa Nordland som først meldte om saken.

Japansk børskjempe inn i Glomfjord

Kryptovaults største kunde er et børsnotert japansk selskap med 50.000 ansatte. Navnet er konfidensielt etter som selskapet ikke har varslet børsen om samarbeidet med Kryptovault.

Artikkelen fortsetter under annonsen

– Det er den japanske storkunden som skal inn i datasenteret i Glomfjord, sier Hagesæter, som sier kunden skal investere 400 millioner kroner i anlegget.

E24 skrev tidligere i år at det kan dreie seg om det japanske selskapet GMO internett Group. I september i fjor kunngjorde selskapet at det vridde virksomheten sin mer inn mot kryptovaluta og blokkjedeteknologi. Selskapet er notert på Tokyo-børsen og opprettet i år datterselskapet GMO-Z.com norway as, som skal drive med drift av datakraft. I rapporten for første kvartal annonserte GMO at datterselskapet GMO-Z.com skal utvinne kryptovaluta i Norge. GMO eier blant annet enn japansk kryptobørs med over 140.000 kunder.

Gjermund Hagesæter ønsker hverken å bekrefte eller avkrefte om det er GMO som er kunden.

At norsk strøm brukes til å produsere bitcoin har hisset på seg både politikere og miljøorganisasjoner. Global produksjon av bitcoin bruker mer energi enn Østerrike, har like stort årlig karbonavtrykk som New Zealand og kan forsyne 6,8 millioner amerikanske husholdninger med energi.

Bitcoin Digital valuta bygget på blokkjedeteknologi som lar brukeren sende penger hvor som helst, når som helst.

Utviklet av pseudonymet Satoshi Nakamoto i 2008 og 2009.

Har ingen sentral utsteder eller kontroll.

Transaksjon er offentlig, men partene forblir anonyme.

Brukes til donasjoner, lagring av verdier, spekulasjon, ordinær netthandel og i sine tidlige år kjøp av illegale varer.

Blokkjede er teknologien bak desentraliserte valutaer som bitcoin og ethereum.

Én bitcoin er torsdag morgen verdt 11.000 dollar, ifølge DN Investor. Bitcoinkursen har steget mer enn 125 prosent siden midten av mars.

– Vi er kjent med at det er utvinning av bitcoin og blokkjedeteknologi som i første omgang skal tilbys fra dette datasenteret. Som kommune fokuserer vi først og fremst på investeringene som blir gjort i infrastruktur, sier ordfører Stormo i Meløy.

Ekstra kraftinntekter

Kryptovault vil også etablere seg i Sauda og har inngått en intensjonsavtale med kommunen.

– Vi har kontakt med et asiatisk selskap om anlegget i Sauda. Det er noen som vil inn så snart som mulig, sier Hagesæter.

Ordfører Asbjørn Birkeland (Sp) i Sauda kommune har fulgt med på debatten om hvorvidt bitcoindatasentre burde ha redusert elavgift eller ikke.

– Alle er klar over at datamaskiner kan brukes til nyttige formål, underholdningsformål, mindre nyttige formål og det kan også brukes til litt lugubre formål. Men så lenge de forholder seg til norsk lov, kan ikke vi som lokalsamfunn gjøre annet enn å tilrettelegge, sier Birkeland.

Ordfører Asbjørn Birkeland i Sauda kommune. (Foto: Foto: Ragne B. Lysaker/Senterpartiet) Mer...

Birkeland peker også på de økonomiske fordelene det er for en kraftkommune som Sauda å ha et datasenter som trekker mye energi. Kraftprodusenter i kommunene må nemlig avgi ti prosent av det de produserer i konsesjonskraft til kommunen. Dermed får kommunen konsesjonskraft til kostpris tilsvarende mengden av kraft som blir produsert i kommunen. Denne kan selges for markedspris, og da vil kommunen tjene penger.

– Det betyr at vi kan hente inn noen ekstra kraftinntekter på å ha en sånn industri, sier Birkeland.

Les også: Blokkjede kan gi milliardbesparelse

Kan bli mer på Vestlandet

Også han har fått med seg støyproblemene som har vært knyttet til Kryptovaults fabrikker på Dale og Hønefoss. Der har naboene sendt inn klagesaker til kommunen etter å ha gått igjennom sommeren med langt høyere støynivåer enn det som er anbefalt for industri.

– Sauda er en plass som har betydelig industri fra før, så vi er vant til at du både ser og hører industri, men det skal selvfølgelig være innenfor lovlige grenser, sier Birkeland.

Gjermund Hagesæter forsikrer om at de vil ha kontroll på støyen.

– Nå kommer vi til å gjøre ting ordentlig fra starten av slik at dette med støy ikke skal være en utfordring, sier han.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.