Milliardærene her til lands har fått en mulighet til å unndra seg skatt. De har i hvert fall fått en tilnærmet evigvarende utsatt skatt.

Hemmeligheten er å danne et privat holdingselskap. Dagens Næringsliv avslørte lørdag hvordan Norges rikeste har sikret seg 200 milliarder kroner i skattefrie inntekter.

Skatten kan de betale når de vil. Hvis de vil. Dette gjelder eksempelvis Petter Stordalen, Trond Mohn og Kjell Inge Røkke.

Per-Kristian Foss (H) var finansminister da skattereformen ble vedtatt i 2004, men et bredt flertall på Stortinget stilte seg bak denne. Reformen har i hovedsak virket etter hensikten. Hovedformålet var å beskatte lønn og kapitalinntekter likt, for slik å unngå uheldige tilpasninger. Reformen skulle også legge til rette for at overskudd reinvesteres i ny virksomhet uten at pengene beskattes. Skatten skal først slå inn når eierne tar utbytte privat.

Les også: Stordalen må betale 161 millioner ekstra i skatt

Men så har altså rikingene funnet et smutthull i dette systemet. «Løsningen» er å opprette et privat holdingselskap. Finansdepartementet advarte allerede i 2004 mot mulighetene til å omgå intensjonen i skattereformen. Modellen som ble valgt vil gi motiver til å ta ut kapital fra aksjeselskap på andre måter enn som formelt utbytte, var beskjeden den gang. «Dette kan for eksempel gjøres ved at selskapet finansierer kapitalvarer som fritidsbolig, båt eller lignende som benyttes av aksjonæren», skrev departementet.

Og det er dette som har skjedd, i større grad enn de færreste drømte om i 2004. Nå reageres det både fra Arbeiderpartiets og SVs side. Arbeiderpartiets Hadia Tajik støtter et skattesystem som øker sannsynligheten for at overskudd reinvesteres i selskapet, men hun er opptatt å «se hvordan vi kan hindre at noen ordner seg mer eller mindre evigvarende utsatt skatt». SVs Kari Elisabeth Kaski mener vi «må ta konsekvensen» av det vi nå ser av så mye oppsamlet formue.

Politikerne løste ett problem, men skapte en ny utfordring. De rikeste blant oss klarer tydeligvis å sno seg unna skatt. Ekstra flatterende er det når rike selverklærte «sosialdemokrater» er blant disse. Tre forskere konkluderte allerede i 2013 med at det departementet fryktet faktisk skjedde, men denne rapporten har tydeligvis gått under radaren inntil DN fortjenstfullt tok opp problemstillingen.

Spørsmålet er så om politikerne kan gjøre noe for å rette opp fadesen, eller om det er en utilsiktet virkning som vi bare må leve med. Det er å håpe at det her finnes muligheter til å tette dette smutthullet. Regjeringen må komme på banen. Dette handler i bunn og grunn om å ha et skattesystem som skaper tillit blant folk flest. Dagens system er ikke patent i så måte.

Les også: Smuler til hotell-ansatte