Nordmenn klarer ikke å skille mellom ekte og falske nyheter. Sikkerhetsdirektør Roar Thon frykter konsekvensene ved en krisesituasjon.

– Alle bør være bekymret for falske nyheter. Alt som er skapt for å lage forvirring og usikkerhet, og som fører til at beslutninger tas på feil grunnlag, bør bekymre alle, sier Roar Thon, fagdirektør i Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM).

I en fersk rapport fra Norsk senter for informasjonssikring (NorSIS) ytrer Thon bekymring for konsekvensene falske nyheter kan ha for tryggheten i samfunnet.

– Falske nyheter kan føre til at vi tar feil beslutning basert på feil grunnlag. Man kan tenke seg en samfunnskrise hvor den norske befolkningen tror de leser råd fra myndighetene, mens det viser å egentlig være det stikk motsatte, sier Thon, og slår fast:

– Å ta feil avgjørelse basert på feil informasjon kan i verste fall føre til at menneskeliv går tapt.

Klarer ikke skille ekte og falsk

En krisesituasjon kan være så mangt, men Thon mener vi kontinuerlig lever med situasjoner hvor det er viktig med korrekt informasjon. Han trekker frem de mystiske hundedødsfallene i fjor som et eksempel på noe som førte til hyppig spredning av falske nyheter.

– I flere miljøer ble ryktene som spredte seg rundt årsaken til hundesykdommen etablert som en slags sannhet. Selv om mange er bekymret for falske nyheter, er det mange som også ubevisst bidrar til å spre dem, sier Thon.

– Nå har vi koronaviruset som det er viktig med korrekt informasjon om. Hva er riktig, og hva er galt? Hvis noen bevisst ønsker å tukle med hva som er sant, kan det bli svært problemfylt.

Ifølge en undersøkelse fra Medietilsynet klarer ikke over halvparten av de over 60 år å skille falske nyheter fra de ekte. Blant de under 30 år har en av tre problemer med å se om en nyhetssak er ekte eller falsk.

– Det er ikke bare de eldre som sliter med å skille falske og ekte nyhetssaker, dette er utfordrende for alle. Fremover vil vi bare slite enda mer, på grunn av enda bedre teknologi, spår Thon.

Troverdige kopier

Det var foran stortingsvalget i 2017 at NSM begynte å følge spesielt nøye med på spredningen av falske nyheter. Blant annet ble det avdekket flere falske kontoer i sosiale medier som utga seg for å være fremtredende politikere.

– Vi har en beredskapsordning knyttet til sosiale medier, der vi jevnlig oppdager falske profiler for myndighetsorganer, rikspolitikere og politiske partier. Når vi for eksempel får nye statsråder, dukker det typisk opp en rekke falske kontoer, sier Thon.

NSM rapporterer de falske kontoene inn til Facebook eller andre aktuelle sider, og får dem raskt stengt ned dersom de bryter med sidens retningslinjer.

NSM har tidligere også funnet en kopi av TV2.no, som Thon mener kunne utgjort en stor trussel mot samfunnssikkerheten om den ble misbrukt til falske nyheter.

– Mennesker med uærlige hensikter oppretter profiler og nettsider som ser ut til å være noe de absolutt ikke er. De lager en kopi av en troverdig kilde. Dette kan brukes til å overta det som egentlig er en troverdig kilde.

Skadelig for demokratiet

Ifølge rapporten «The Global Disinformation Order», utgitt av Oxford Internet Institute ved University of Oxford i 2019, har organisert sosial manipulasjon fra myndigheter eller politiske partier av en befolknings meninger gjennom bruk av sosiale medier funnet sted i hele 70 land, inkludert Sverige, Storbritannia og Tyskland.

– Vi har høy grad av tillit til hverandre. Mange i den eldre garde er oppvokst med få aviser og en holdning om at det som står i avisa må være sant. Nå blir vi bombardert med informasjon fra alle kanter. Falske nyheter kan også være sendt videre fra mennesker vi kjenner, som kan øke troverdighetsgraden, sier Thon.

Thon tror stadig flere lever i en verden hvor bare får bekreftet holdningene de allerede har gjennom sosiale medier. Dette mener han fører til at de forskjellige meningsleirene står enda sterkere mot hverandre, ofte basert på feil fakta.

– Dette er utfordrende for oss som samfunn, og utvilsomt ikke bra for demokratiet. Vi må være bevisste på at vi utsettes for falske nyheter. Folk må være mer skeptiske, og stille spørsmål til hvorvidt det de blir fortalt faktisk er riktig. Ikke ta alt for god fisk.

Trussel mot kritisk infrastruktur

Seniorrådgiver Hans Marius Tessem i NorSIS sier det viktigste for å treffe gode avgjørelser i krisesituasjoner er at riktig informasjon kommer ut.

– Falske nyheter er en kjempeutfordring, og kan i spesielle tilfeller utgjøre en trussel mot kritisk infrastruktur. Informasjonsmengden er veldig stor, og det er blitt vanskelig å vite hva som er pålitelige kilder, sier Tessem.

Han mener det er blitt en utfordring for aktører med balansert informasjon å nå frem med sitt budskap.

– Vi må bli bedre på kildekritikk, men de som har troverdig informasjon må også bli bedre til å spre denne infoen på en måte som gjør at man skjønner at det er riktig info. Det er viktig at kildene vi stoler på blir lettere tilgjengelig.

Slik avslører du falske nyheter: 1. Vær skeptisk til fengende eller utrolige overskrifter. 2. Er du i tvil om hvem som står bak artikkelen, undersøk kilden. 3. Sjekk om saken har en forfatter. 4. En ekte nyhet spres fort, sjekk flere kilder for å se om saken er sann. 5. Vær ekstra oppmerksom på saker som vekker sterke følelser. 6. Et bilde kan også lyve – gjør et bildesøk i Google.

Tallene i Medietilsynets undersøkelse, som viser at nordmenn sliter med å skille ekte og falske nyheter, kommer ikke som noe sjokk på seniorrådgiveren.

– Det er ikke overraskende i det hele tatt. De falske nyhetene lages gjerne på en måte som får dem til å virke troverdige, sier Tessem, som oppfordrer nordmenn til å ta seg bryet med å dobbeltsjekke informasjon de leser på nett.

– Ikke vær en viderebringer av falske nyheter. Da blir du bare en nyttig idiot. Mye av de falske nyhetene spres gjennom sosiale medier. Hvis noen du stoler på deler noe, er det mer troverdig. Derfor har vi alle et ansvar for hva vi deler.