Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): - Jeg har aldri, noen gang opplevd at Arbeiderpartiet har latt personvern gå foran når det skal måles opp mot noe annet. Aldri.

Derfor fraråder Trine Skei Grande Erna Solberg å søke flertall for en ny nasjonal datalagringslov, etter at EUs datalagringsdirektiv havarerte i EU-domstolen denne uka.

- Gjør de det, går det garantert galt igjen, sier hun.

Venstre-lederen er ikke den eneste på Stortinget som er skeptisk til «masseovervåkings-kameratene», Høyre og Ap, som i 2011 sørget for flertall for å innføre datalagringsdirektivet i Norge - mot alle andre partiets vilje.

- Slik jeg kjenner dem, har Høyre og Ap aldri vært særlig opptatt av personvern. De har ikke tatt personlig frihet og personvern på alvor. Det er noe som har kjennetegnet dem i flere saker, sier SV-leder Audun Lysbakken.

- Høyre og Ap bør nå gå i seg selv og vurdere sin personvernpolitikk. Det er ingen tvil om at de har tatt feil, og at vi har fått rett, både med hensyn til personvern og hastverket i denne saken, sier Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum.

LES OGSÅ: Seier for individets rettigheter, pinlig for Høyre og Ap, skriver Andreas Wiese

Stanser DLD i Norge DLD-motstanderne på Stortinget - det vil si alle bortsett fra Høyre og Ap - kunne trekke et lettelsens sukk i går, da regjeringen besluttet å stanse arbeidet med å innlemme EU-direktivet i norsk rett. Skrotingen skjer etter at EU-domstolen tirsdag erklærte direktivet for ugyldig, med begrunnelsen:

«Direktivet innebærer et meget omfattende og særlig alvorlig inngrep i den grunnleggende rett til respekt for privatlivet og til beskyttelse av personopplysninger, uten at dette inngrepet er begrenset til det strengt nødvendige».

- Domstolvedtaket i EU er tydelig. Når vi har lagt saken på is, er det ikke vits i å utrede noe som ikke eksisterer. Nå må vi begynne på saken fra scratch, sier en lettet samferdselsminister Ketil Solvik Olsen (Frp) til Dagbladet.

-Nå har jo Erna gjort det hun ikke vill gjøre på onsdag. Da (i Størtingets spørretime) hørtes hun ut som om EU-domstolen hadde gjort en feil. Nå har hun tydeligvis realitetsorientert seg, og forhåpentligvis tatt litt mer inn over seg alvoret i den feilen Høyre og Arbeiderpartiet har gjort, sier Lysbakken.

- Dette er ikke bare en dom over datalagringsdirektivet, denne dommen bør føre til sjelegransking i Høyre og Arbeiderpartiet, legger han til.

- Senterpartiet har hele tida vært imot masseovervåking. Ingen i Norge hadde godtatt at Posten førte register over alle brev som sendes. Det er ingen grunn til å godta dette for digitale brev, heller, sier Slagsvold Vedum.

- Som Frp-er er jeg godt fornøyd. Det er godt å slippe å innføre noe jeg er imot, selv om jeg som statsråd lojalt vil innføre vedtak som er gjort i Stortinget selv der jeg er personlig uenig, sier Solvik-Olsen.

- Frp ønsker ikke masseovervåking. Diskusjonen er om alle skal overvåkes eller om overvåkingen skal skje basert på mistanke. Der har Frp og Høyre hatt ulik inngang, legger han til.

Les også: Venstre: - Vi bør skrote hele datalagringsdirektivet

Les også: EU-domstolen: Datalagringsdirektivet er ugyldig

Vil fortsatt ha lov Men Høyre og Ap vil fortsatt ha en eller annen datalagringslov. Statsminister Erna Solberg (H) sier at regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med et lovforslag.

- Først må vi kartlegge implikasjonene som EU-dommen har. Utifra det vil vi vil snakke med regjeringspartnerne og med Arbeiderpartiet, sier hun.

BEGYNNER PÅ SCRATCH: Regjeringen legger DLD-arbeidet på is. Foto: Terje Bendiksby / NTB scanpix Vis mer

Arbeiderpartiet ønsker også et nasjonalt regelverk og vil avvente regjeringens initiativ, opplyser leder av Stortingets justiskomite, Hadia Tajik (Ap) til Dagbladet.

- Jeg er helt enig med regjeringen i at arbeidet med å innføre datalagrinsdirektivet må legges vekk. Samtidig er det behov for nasjonale reguleringer av hvordan trafikkdata skal håndteres, oppbevares, når de skal slettes, hvem som skal ha tilgang til disse dataene og når de skal få tilgang. I dag er disse forholdene vilkårlig håndtert, og det bærer ikke lenger. Det er heller ikke bra for personvernet, sier hun.

Tajik vil ikke svare på om Arbeiderpartiet regner avtalen partiet inngikk med Høyre i 2011, som sørget for flertall for Stortingets DLD-vedtak, som gyldig i dag.

- Avtalen er ugyldig Skei Grande er imidlertid klar:

- Den avtalen omhandler noe som ikke eksisterer lenger. Det er som om noen skulle hatt en avtale om å gå over en bro som ikke finnes.

Men i motsetning til Venstre-lederen mener Solvik-Olsen at «ansvaret ligger nå på Høyre og Arbeiderpartiet».

- Det er naturlig at de snakker sammen. Så må Stortinget diskutere saken på ny. Jeg tror alle er enige om at politiet må ha et verktøy overfor kriminelle, sier han.

Skei Grande mener derimot at det naturlige er at Høyre «samarbeider med de partiene de har en samarbeidsavtale med», det vil si Høyre, Frp, Venstre og KrF.

Lysbakken ser også med uro på hva Høyre og Arbeiderpartiet kan enes om på bakrommet. Han advarer dem sterkt mot å koke opp en «ny nasjonal lov, som vil være like dårlig for personvernet».

- Behovet for et slikt nasjonalt regelverk er sterkt overdrevet. Dette er ikke et lovløst rom, sier han.

Han oppfordrer Solberg å gå i dialog med hele Stortinget, også «det store mindretallet som fikk rett».

Senterparti-leder Slagsvold Vedum sier han vil vente og se hva regjeringen kommer med, men varsler allerede nå:

- Dersom lovforslaget innebærer massevervåking, vil Senterpartiet stemme imot.

