– Man tar et regelverk og gjør det ualminnelig knotete og utilgjengelig, sier Tore Berg til Dagsavisen.

Han er seniorrådgiver i Virke, hovedorganisasjon for tjenestenæringene.

– Dette er en regel som pålegger arbeidsgiver uvanlig mye jobb i forhold til hva bedriften får ut av det, sier han.

Les også: Kulturministeren føler seg som en budsjettvinner

– Krøkkete

Den nye skatteregelen ble innført i revidert statsbudsjett i fjor, og videreført i regjeringens forslag til statsbudsjett i år.

– Vedtaket er at arbeidsgivere framover skal rapportere inn skatt på alle typer naturalytelser en medarbeider får av en tredjepart. Du hører selv hvor krøkkete det lyder, sier Berg.

Et par eksempler for å gjøre det enklere å forstå:

* Dersom en bedrift sponser en festival, vil bedriften oftest motta fribilletter til festivalen i motytelse. Dersom de ansatte i bedriften bruker disse fribillettene, skal bedriften nå rapportere inn billettenes verdi til skattemyndighetene, og skatte av verdien.

* Et annet eksempel er ansatte ved museer, som har et frikort som gir dem gratis inngang på museer i andre byer. Dersom den museumsansatte bruker dette kortet framover, skal hun eller han fortelle det til sin arbeidsgiver, som så skatter av det.

Følg Dagsavisen på Facebook og Twitter!

Mye merarbeid

Man skal også skatte av verdien på rabatter, for eksempel på treningssenter.

– Det blir ganske enkelt veldig mye informasjonsinnhenting. Hvem mottar hva, og hva er verdien. Med så mye merarbeid, er det mer sannsynlig at mange bedrifter heller vil forby sine ansatte å motta slike ytelser. Hele systemet virket laget for å gjør det vanskelig for arbeidsgiver, som må bruke mye mer tid på regnskap og administrasjon, sier Tore Berg i Virke.

Saken fortsetter under bildet.

Tore Berg i Virke.

Frykter sponsorflukt

Musikkfestivalen Miniøya deler Virkes bekymring.

– Gratis billetter er en viktig del av pakkene vi har å tilby våre sponsorer. Verdien på sponsorbilletter synker betraktelig når det kommer en avgift på toppen. Generelt er det mindre attraktivt å sponse kulturbransjen enn sportsbransjen. Vi er et alkoholfritt familiearrangement. Uten alkohol har vi allerede lavere inntekter enn festivaler for voksne. Vi er helt avhengige av offentlige tilskudd og sponsorer. Mister vi større deler av sponsorbudsjettet vårt har vi ikke mulighet til å drive Miniøya videre, sier Henriette Larsen, som er daglig leder for Miniøya.

Les også: Regjeringen vil senke skatten for menigmann og selskaper

Dyr regnskapsføring

I tillegg å være mottaker av sponsormidler fra næringslivet, er Miniøya også en liten arbeidsgiver.

– Vi er fire ansatte, med nok å gjøre. Skal vi måtte skatte av alt våre ansatte mottar av slikt som ligger i grenseland mellom ytelser og relevant del av arbeidet, blir det såpass mye ekstraarbeid at jeg framover heller vil måtte takke nei til for eksempel billetter til forestillinger og konserter i regi av våre samarbeidspartnere. Selv om dette er ting vi burde gå på for faglig påfyll, inspirasjon eller nettverksbygging. Ikke bare vil det koste oss i kroner og øre å benytte oss av sponsorbilletter, vi vil også ha utgifter til regnskapsfører og administrasjon, sier Henriette Larsen.

– Liten inntjening

Tord Berg i Virke mener regjeringen kjører over det private næringslivet med dette vedtaket.

– Det ble vedtatt litt hals over hode som en innskutt setning i revidert nasjonalbudsjett, uten begrunnelse. Det er vanskelig å se for seg noen reell skatteproveny på dette. Men kostnaden er stor for hver bedrift, og forslaget som helhet kan ha stor og negativ påvirkning på norske festivaler og andre kulturbedrifter, sier han.

Dagsavisen har vært i kontakt med Finansdepartementet, som så langt ikke har besvart henvendelsen.

Les også: Vil redde Jo Strømgren