Halvparten av de 60 største kjøpesentrene i Norge registrerer omsetningsfall. Kundene svikter og økningen i netthandel har vekket angsten hos eiendomsinvestorene.

I fredagens avis advarte kredittanalytiker Haseeb Syed i Danske Bank om situasjonen for handlemaskinene.

– Det er naivt å tro at ikke kjøpesenterdøden kan komme til Norge, sa Syed.

Les også: Omsetningen svikter hos halvparten av de største kjøpesentrene

Bransjeorganisasjonen Virke har allerede merket at leieprisene er under press, og at de mest attraktive kjedene nå får bedre forhandlingskort på hånden.

Artikkelen fortsetter under annonsen

– I kjøpesentrene har leien tradisjonelt vært omsetningsbasert, men det blir nå mindre og mindre vanlig fordi utleierne går over til fastpris. Fra de største kjedene hører vi at de nå får større forhandlingsmakt. Noen argumenterer med at de er trafikkdrivere og oppnår dermed bedre betingelser, sier Harald Andersen som er direktør for Virke Handel.

«Kan ikke digitaliseres»

Blant kjøpesentrene som registrerer omsetningsfall i oversikten fra Kvarud analyse er Manglerud senter, som er eid av Obos. I årets første ni måneder falt omsetningen til dette senteret med 1,8 prosent. Men konsernledelsen i Obos er likevel ikke bekymret for deres kjøpesentre.

– Kjøpesentrene har endret seg hele tiden. For noen år siden måtte man ha postkontorer og bank i sentrene. Man må ha kjøpesentre som kan være gode møteplasser. Det blir enda viktigere fremover. Selv om man kan sitte i sofaen og kjøpe joggesko på nettet fra USA, så har man ikke mindre behov for å treffe naboer og se på varer, sier konserndirektør Nils Morten Bøhler i Obos Forretningsbygg as.

Les også: Olav Thon tar netthandelen på alvor

Han legger til at kjøpesentrene som Obos eier for det meste ligger ved knutepunkter i bydeler i Oslo, som Lambertseter, Manglerud, Tveita og Holmlia.

– Vi endrer innholdet i kjøpesentrene. Nå er vi opptatt av at de har mer servering, kultur og helse enn før. På Lambertseter har eksempelvis hele bydelsadministrasjonen flyttet til senteret, som gjør at brukeren får et servicepunkt av kommunale tjenester for alle i bydelen. Vi tror at slike kjøpersentre vil klare seg, mens de sentrene som er rene handlemaskiner langs motorveiene blir taperne, sier Bøhler.

Konsernsjef i Obos Daniel Siraj bryter inn for å legge inn hva deres sentre skal tilby.

– Alt det som ikke kan digitaliseres, som varme hender. De kan man ikke 3D-printe, sier Siraj.

Satser på Holmlia

Obos satser på Holmlia, en av Oslos bydeler som har fått mye negativ omtale den siste tiden grunnet drap og bilbranner. Nå skal kjøpesenteret der oppgraderes.

– Vi skal investere en halv milliard kroner i kjøpesenter på Holmlia. Senteret ligger meget sentralt og er viktig for lokalmiljøet, sier Siraj.

Holmlia Senter ble åpnet i 1982.

– Det senteret har gått ut på dato. Nå flytter også bydelsadministrasjonen til senteret, sier Siraj.

Byggeoppdraget er tildelt Betonmast Hæhre der Obos for øvrig er medeier.

Vurderer netthandelsløsningene

Også i DNB går alarmklokkene innen tradisjonell handel. DNB har vært involvert i en rekke av konkursene. Banken har vært involvert i flere kjedekonkurser og har endt opp som eier av kjeder som Kid og Nille.

DNB måtte notere et tap på 271 millioner kroner på området små og mellomstore bedrifter da resultatet for tredje kvartal ble lagt frem i forrige uke.

Konsernsjef Rune Bjerke sier banken i enda sterkere grad vurderer bedriftenes digitale løsninger når det søkes om lån.

– Vi går inn på kundens digitale plattformer og vurderer om det holder mål. Det er tøft i varehandel nå. Da blir det spørsmål om hvem som har gode digitale løsninger og hvem som ikke har det.

Bjerke mener den sterke økningen i netthandel vil fortsette, og da er det essensielt at selskapet har en netthandelsløsning som er god.

– Digitale løsninger er en av mange parametere vi vurderer. Vi må passe på at forretningsmodellen er bærekraftig. Vi begynner jo å få en del erfaring på dette området, sier Bjerke.

Påvirker mange ansatte

Virke mener regjeringen nå må ta omstillingen innen varehandelen på alvor, slik de gjorde under oljekrisen.

– Varehandelen er landets største sysselsetter i privat sektor, med 380.000 ansatte. Deres hverdag endres når butikkene må omstille seg for å møte konkurransen på nettet. Konkurransen spisses mot utlandet og flere butikker forsvinner. Vi ser at utfordringene har nådd kjøpesentrene så vel som sentrumsbutikkene – og hele handelsnæringen, påpeker Virkes nye administrerende direktør Ivar Horneland Kristensen.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.