FARLIG: Antallet vådeskudd i politiet er nær tre­doblet siden i fjor. For første gang er det like mange vådeskudd i politiet som i Forsvaret. To politifolk er skadeskutt.

Bevæpning

Aldri før har Forsvaret avfyrt færre vådeskudd, og aldri før har politiet avfyrt så mange. Innføringen av midlertidig generell bevæpning har gjort at antallet vådeskudd har skutt i været hos politiet.

Så langt i år har Forsvaret rapportert inn 25 vådeskudd til generaladvokaten. Ingen av disse endte i personskade. Politiet har også rapportert inn 25 vådeskudd. To av disse fikk alvorlige konsekvenser.

Bevæpning: • Vådeskudd: Ukontrollert avfyring med et våpen. Kan skje med skarp- eller løsammunisjon og er uavhengig av om noen blir truffet eller ikke. • Justisdepartementet innførte midlertidig generell bevæpning av politiet den 25. november i fjor. Årsaken var trusler om terrorangrep mot politi. • Rapporterte vådeskudd i Forsvaret: 2011: 119, 2012: 77, 2013: 78, 2014: 44, 2015: 25 (per 11. desember) • Rapporterte vådeskudd i Politiet: 2011: 4, 2012: 2, 2013: 6, 2014: 9, 2015: 25 (per 11. desember) Kilde: Forsvardepartementet, Politidirektoratet, NTB

På helsa løs

En politikvinne ble skutt i leggen i lokalene til politiet i Namsos 20. november. Det er uklart om det var selvskudd eller om hun ble skutt ved et uhell av en kollega. Skadene beregnes som moderate. Søndag forrige uke smalt det igjen da en politikvinne i Hordaland skjøt seg selv i foten med eget våpen i politibilen. Ifølge TV 2 er det foreløpig uklart om hun får varige skader.

Justisdepartementet utvidet nylig den generelle bevæpningen med åtte uker til slutten av februar. Politiet har vært midlertidig bevæpnet siden 25. november i fjor.

Utilgivelig

Jan Tore Berg-Knutsen er president i Norges Skytterforbund (NSF), som organiserer 33.000 skyttere. Han er ikke overrasket over at vådeskuddene går av oftere enn før.

– Politiet er bevæpnet med våpen som ikke kan sikres. Da er det utilgivelig at de går med en kule i kammeret, sier han.

Han forklarer at de aller fleste pistoler har en utvendig sikring som må løses opp før det er skuddklart. Norske politivåpen mangler denne funksjonen.

– Vi har sett mange rare vådeskudd siden politiet ble bevæpnet. Det er en kombinasjon av manglende våpendisiplin, dårlig våpenhåndtering og at de bærer våpenet skarpt ladd. Det tullet må de slutte med, sier Berg-Knutsen.

Politidirektoratet har forklart de avsikrede våpnene med at politiet skal kunne reagere raskt i en akutt situasjon. Berg-Knutsen avviser at dette er et problem. Han mener mange farlige situasjoner kunne vært unngått hvis politiet hadde kula i magasinet slik at de måtte ta ladegrep før våpenet var skuddklart.

– For en amatør tar det tre sekunder å ta ladegrep. For en våpenkyndig person tar det ett sekund å gjøre det skyteklart. Så enkelt kan man løse det, sier han.

Tredobling

Forsvarets styrker i fredstid er på cirka 25.000, inkluderte befal, vernepliktige og sivilt ansatte og soldater på internasjonale oppdrag. For Forsvaret representerer 25 vådeskudd en klar forbedring.

I 2013 var det 94 refselser for ukontrollert avfyring. I fjor var det 44. For politiet markerer 25 vådeskudd en mindre lystig rekord. 6500 politifolk bærer våpen til daglig. I 2014, det siste året før den midlertidige bevæpningen satte inn for alvor, gikk det av ni vådeskudd.

På ett år har antallet vådeskudd nær blitt tredoblet. Ni vådeskudd pleide å være mye. I 2013 var tallet seks, og i 2012 ble det kun rapportert inn to vådeskudd i politiet.

Ikke ladd

– Vi har et stort fokus på sikkerhet i forbindelse med håndtering av våpen. Dette uavhengig av om det er løs eller skarp ammunisjon. Forsvaret har en 0-visjon på antall vådeskudd, forteller major Vegard Finberg ved forsvarssjefens pressestab.

Finberg forteller at det er strenge regler for å gå med ladd våpen i militæret. Jevnt over går ikke militæret med skarpladde våpen (kule i kammeret) på tjeneste i Norge.

– I hvilke situasjoner er tillatt å ha våpnene usikret med kule i kammeret i Forsvaret?

– Generelt kun når man har et legalt mål å skyte på, som på skytebane etter ordre eller i strid, sier Finberg.

Han understreker at på internasjonale oppdrag kan reglene variere noe i felten.

Farlig ammunisjon

Politiets valg av ammunisjon kan bidra til å gjøre vådeskuddene enda farligere. I 2014 byttet politiet fra helmantlet til ekspanderende ammunisjon.

Ekspanderende ammunisjon rives i stykker og utvider seg når den treffer motstand. Dette reduserer risikoen for gjennomskyting og skade på sivile i en skuddsituasjon, men øker sjansen for omfattende skader for den som blir truffet. Det er grunnen til at bruk av ekspanderende ammunisjon er forbudt mot mennesker i krigssituasjon. Ammunisjonen brukes av politiet i en rekke land.

Politidirektoratet opplyser at de ikke hadde anledning til å kommentere økningen i vådeskuddene før tidligst mandag.

jos@klassekampen.no