«Vi renger et mangfold av medier. Ikke bare ensporede og politisk korrekte medier som stort sett vikler sakene helt likt – og ofte feil. Noen frykter åpenbart et nyansert og mangfoldig mediebilde. Jeg synes det er lavmål å oppfordre til boikott av medier man ikke liker, men slår gjerne et slag for mediemangfold ved å støtte Resett med et månedlig beløp. Det oppfordrer jeg også andre til å gjøre», skrev Jon Helgheim på Facebook 19. april.

Helgheim bekrefter at han nå har støttet nettstedet Resett økonomisk.

– Det var det jeg gjorde idet jeg la ut den posten, sier han til Dagsavisen Fremtiden.

Resett har blitt svartelistet av flere annonsører i kjølvannet av en kampanje lansert av en rekke Twitter-brukere som har tatt kontakt med annonsører og uttrykt misnøye med at de har annonsert på nettstedet. Tirsdag forrige uke skrev Resett at Google hadde blokkert alle annonser på nettsiden deres. Statssekretær Sveinung Rotevatn (V) i Klima- og miljødepartementet har gått ut og støttet kampanjen mot Resett. Rotevatn har slått fast at han mener det Resett driver med ikke er journalistikk, men snarere politisk kampanjevirksomhet

– Når en statssekretær går ut og i realiteten oppfordrer til boikott følte jeg at jeg måtte gjøre noe, sier Helgheim om utspillet fra regjeringspartneren i Venstre.

– Jeg tegnet et abonnement hos Resett. De har en ordning hvor man enten velger et årlig beløp eller et månedlig beløp. Jeg tror jeg valgte det månedlige, sier han.

Les også: Frp-topp: – Det er biologiske forskjeller som gjør at kvinner vil jobbe mindre enn menn

Mener pressen er opptatt av å skjule hvem som står bak lovbrudd

– De tradisjonelle mediene framstår like og vinkler sakene helt likt selv om det oppfattes som feil vinkling for veldig mange, sier Helgheim.

– Hva mener du konkret med det?

– De fleste medier er opptatt av å skjule mest hvem som står bak lovbrudd, for ikke å spre fordommer eller hva de tror de gjør. Resett er mer interessert i å få fram hele bildet ved å være åpen om sånne ting. Det er komisk når man i de tradisjonelle mediene skriver at gjerningspersonen var norsk statsborger. Det blir som et kodeord for at personen har innvandrerbakgrunn.

– Mener du pressen bør skrive hvorvidt gjerningspersonen har innvandrerbakgrunn i alle kriminalsaker?

– Nei, det er ikke nødvendig i alle saker. Det skal være et redaksjonelt ansvar, men det pakkes i for stor grad inn og gjemmes bort i dag, selv om det ville vært gode grunner for å opplyse om det.



Når Helgheim blir spurt om eksempler på i hvilke saker han innvandringsbakgrunn er relevant, nevner han kriminalitet begått av unge gjengangere i Oslo.

– Det er riktignok en stund siden jeg jobbet med dette, men politiet har delt opp etter noen kategorier, hvorav unge gjengangere er en kategori, og en annen kategori er enda mer handbarkede kriminelle. Jeg spurte om innvandringsbakgrunn på begge kategorier, men fikk bare svar innenfor den ene av de to kategoriene.

– Hva slags refleksjoner har du gjort deg rundt det å støtte Resett økonomisk som politiker?

– Det er mye enklere det enn å støtte flere andre aviser, som jeg også gjør og har gjort, som kan få seg til å trykke de underligste leserinnlegg og skrive de merkeligste forvrengte saker, og som skriver kommentarer hvor avisens mening kommer fram, og som er fullstendig hårreisende.

– Hvilke aviser abonnerer du på ellers da?

– Nå er det ikke så mange, men jeg tror til med jeg har betalt for Dagsavisen.

Les også: Yousuf Gilani forsvarer Resett

MDG-er ba Siv Jensen fjerne Helgheim fra verv

Rauand Ismail, bystyrekandidat for Oslo MDG, skrev i fredag i Dagbladet at Helgheims oppfordring til å støtte Resett bør medføre at han mister vervet som innvandringspolitisk talsperson i Frp.

«Frp-leder Siv Jensen burde svare med å avskjedige ham på dagen», skriver Ismail.

Han skriver videre at han mener Resett ikke er en medieaktør, men et nettsted for konspirasjonsteorier mot politikere.

«Når en av Frp's mest sentrale politikere uttrykker støtte til Resett er det ikke bare fatalt for den norske høyresida, det gjør ytringsrommet trangere for de av oss med minoritetsbakgrunn», skriver han i innlegget.

Helgheim går til motangrep.

– At MDG står for at noen skal miste jobben for å mene noe MDG ikke liker er ganske hårreisende. Det er sjelden man hører noe så ytterliggående. Ytringsfrihet står nok ikke så høyt der i gården, sier han om utspillet.

– Hva synes du personlig om Resett og det de skriver?

– I likhet med i andre aviser skrives det mye rart der óg. Det er ikke sånn at jeg tegner abonnement bare fordi jeg liker det. Noen ganger er det en nødvendighet. Jeg betaler også for andre aviser som kan få seg til å skrive det utroligste. Terskelen min for å ta et lite oppgjør med noe som har stått på trykk i Resett er ganske lav, og det har jeg gjort flere ganger. Jeg vet at redaktøren der faktisk lytter. Tar man kontakt med andre redaktører er de så stolte og stae at det er aldri snakk om å endre noe som helst på saker. Resett har mange ytringer, leserinnlegg og blogginnlegg på trykk, og mye av det om skrives om der er jeg totalt uenig i. De har jo ikke så mange nyhetssaker, det er mest debattinnlegg. Men man må tåle at folk har meninger er uenig i, sier Helgheim.

– Statssekretær Sveinung Rotevatn (V) mener Resett ikke driver med journalistikk. Hva tenker du du om det?

– Om han skulle ha rett, har ikke det noe å si. Det er helt likegyldig.

– Det er et faktum at redaktøren der ikke er med i redaktørforeningen og at Pressens Faglige Utvalg har utestengt Resett…

– De har ikke de ressursene til å drive journalistikk som alle andre har, med pressestøtte og det ene og det andre. Jeg har snakket med flere av dem som driver mellom nyhetsnettsted og blogg, og de har ikke ressurser. Men man skal respektere dem også. De skriver også nyhetssaker hvor de jobber og graver, sier Helgheim.

Følg Dagsavisen på Facebook og Twitter!

– Det skal svært mye til å finne noe som helst positivt ved innvandring

– Du skriver at du støtter et nyansert og mangfoldig mediebilde. Hvor nyansert og mangfoldig synes du Resett er?

– Jeg mener ikke at én mediekanal kan skape et nyansert mediebilde. Det at vi har medier som fokuserer på forskjellige ting skaper til sammen nyansene. Dermed bidrar Resett også til å få fram nyansene.

– Dagsavisen, Aftenposten og andre norske medier skriver både om positive og problematiske aspekter ved innvandring. Har du noen gang sett en artikkel som vektlegger de positive sidene ved innvandring hos Resett?

– Det er en dårlig sammenligning. Det skal svært mye til å finne noe som helst positivt ved innvandring hvis man ser på det rent politiske.

– Betyr dette at du mener det ikke finnes noe som helst positivt med innvandring?

– Ikke rent politisk. Man finner positive ting ved mennesker fra andre kulturer som skaper nye og positive menneskelige inntrykk i hverdagen. Det er interessante mennesker fra alle verdenshjørner. Men rent politisk bidrar innvandring til problemer og kostnader på alle fronter, hevder Helgheim.

Les også: – Surrealistisk at et utsagn jeg kom med kunne endt i regjeringskrise