– Skal ikke «århundrets gjennombrudd» bli tillatt i Norge?

Gjennombrudd i forskning på en blek alge kan bety noe for hvilken mat vi skal spise i fremtiden. Men streng regulering kan hindre bruk av metoden her til lands.

Biologene endret mikroalgen slik at den fikk mindre av pigmentet fucoxanthin. Alger med mindre pigment kan dyrkes ved høyere tetthet. Det kan gjøre det lettere å dyrke større mengder av algen til blant annet laksefôr. Marianne Nymark, NTNU

Marianne Nymark, Forsker, Institutt for biologi, NTNU

Atle Bones, Professor, Institutt for biologi, NTNU

28. februar 2019

Viten er Aftenpostens satsing på forskning og vitenskap, der forskere og fagfolk fra hele landet bidrar med artikler.

Viten er Aftenpostens satsing på forskning og vitenskap, der forskere og fagfolk fra hele landet bidrar med artikler.

GMO har mange hørt om. Det er en forkortelse for «genmodifiserte organismer», og de får endret arvematerialet sitt ved hjelp av moderne genteknologi.

I Norge må det søkes om godkjenning for å bruke planter eller dyr avlet frem med teknikker klassifisert som GMO. I andre land er teknikker forbudt i Norge og EU tillatt.

Hvorfor?

Les også Bioteknologirådet vil myke opp loven om genteknologi

Forsker Marianne Nymark,, Institutt for biologi, NTNU.

Professor Atle Bones, Institutt for biologi, NTNU.

CRISPR og GMO

En EU-domstol plasserte nylig en genredigeringsmetode kalt CRISPR som GMO. Vi mener det var veldig uheldig. Du setter nemlig ikke inn fremmed DNA i organismen ved bruk av CRISPR, men redigerer isteden organismens eget.



CRISPR er kalt «kanskje århundrets største vitenskapelige gjennombrudd» av biologiprofessor Eric Lander fra Massachusetts Institute of Technology (MIT). Det er en billig og effektiv metode for å redigere i levende organismers gener.



Mulighetene er enorme. Arvelige sykdommer kan korrigeres slik at de ikke videreføres til senere generasjoner. Kanskje kan den brukes på mygg for å stanse spredning av malaria, eller for å reparere gener involvert i kreftutvikling.



Mottok Kavliprisen

Da amerikanske Jennifer Doudna og franske Emmanuelle Charpentier gjorde et gjennombrudd med Cas9-enzymet i 2012 og 2013, begynte hjulene virkelig å rulle.

Emmanuelle Charpentier (t.v.) og Jennifer Doudna gjorde gjennombruddet med CRISPR-metoden. De mottok Kavli-prisen for dette i 2018. Peter Barreras / TT NYHETSBYRÅN

Cas9-enzymet kommer fra bakterien Streptococcus pyogenes. Bakterien har et godt utviklet «immunforsvar», blant annet basert på at Cas9-enzymet guides til og kutter i stykker virus som angriper bakteriene.



Forskerne kopierte bakteriens immunforsvar og brukte samme prinsipp for å gjøre endringer i plante- og dyreceller. Gjennom en RNA-guide gir Cas9 beskjed om hvor i DNA-et det skal klippe.

Les også Emmanuelle Charpentier håper at teknologien hennes ikke vil bli brukt til å forvandle menneskearten



Kunnskapsmangel

Den største forskjellen er tid. Det vi før har brukt flere generasjoner på å endre, kan nå endres raskt og mye mer presist. Samtidig er det vanskelig å overbevise folk flest og politikerne. Vi mener dommen i EU skyldes kunnskapsmangel.

For CRISPR er mye mer presis enn alle de andre teknikkene, også de som ikke er klassifisert som genteknologi. Likevel er de mer upresise teknikkene tillatt. Vi har hatt dem lenge, og da oppleves de vel som tryggere.

Det fantastiske er at vi med CRISPR kan endre på en helt spesifikk plass i arvestoffet: Tenk deg menneskenes samlede DNA, genomet, som en tekst skrevet i bøker som dekker en vegg på 5 meter fra gulv til tak. Det vi gjør med CRISPR/Cas9 tilsvarer å ta frem en bok i samlingen, bla opp på en bestemt side, gå til en bestemt linje på siden og rette opp i ett ord i denne teksten.

Fakta Vil lage mer presist system for CRISPR

Biologene ved NTNU har søkt om et prosjekt for å lage et mer presist system for CRISPR. Mye av teknologien de utvikler vil være universell, selv om detaljer må tilpasses hver organisme. De vil gjøre systemet DNA-fritt. Cellene som skal endres tilføres ikke nytt DNA, men redigeringsverktøyet overføres på nanopartikler. Fordelen med det er at de bare virker en kort tid. Ingen DNA overføres, og etter et par celledelinger er det i praksis bare villtypeceller igjen, men med ønsket endring. Vis mer



Mange jobber nå med å utvikle CRISPR-teknologien slik at endringene blir helt presise, litt som å bytte ut en feil bokstav i en tekst (se fakta).

CRISPR blir tillatt i Norge og Europa også. Dommen utsetter det bare.

Innen klinisk bruk er det ikke utenkelig at dette først blir brukt for å forsøke å redde pasienter med kronisk dødelige sykdommer.

Les også Kavli-pris for forskning som hindres av lovverket



Tok saksen med ut

En utfordring med CRISPR nå er at enzymsaksen som klipper i DNA blir igjen der inne, og fortsatt er aktiv etter den ønskede genredigeringen. Vi kan heller ikke si sikkert at saksen bare klipper på den ønskede plassen i det ønskede genet.

Men foreløpig virker ikke kutting på feil sted som et stort problem, og det kan kontrolleres.

Biologer ved NTNU har som en av to forskergrupper i verden vært først med å bruke CRISPR i alger slik at saksen ikke ble igjen. Vi endret en mikroalge slik at den fikk lavere pigmentinnhold og skiftet farge fra brun til grønn. Etterpå tok vi med oss gensaksen ut.

Les også Vil genredigere bort kreft, blindhet, HIV og arvelige sykdommer



En alge med mindre pigment slipper mer lys gjennom og kan dyrkes med større tetthet. For lite biomasse pr. liter er største hindring for lønnsom dyrking av mikroalger. Alger er mat for laks. Algene produserer omega-3-fettsyrene i fisken. Jo mer mat vi får til på liten plass, desto mer effektiv produksjon.



Hvis vi ikke etterlater oss gensaksen inne i organismen, er det mulig at dette ikke blir klassifisert som GMO, siden den da ikke inneholder noe «fremmed» DNA.

Akkurat det kan være godt nytt for norsk havbruk. Og for jordens økende befolkning.

Ingenting negativt påvist

All mat vi spiser er foredlet gjennom styrt avl. Tre av fire mennesker på kloden spiser også mat som er foredlet med genmodifisering. Alle tiårene vi har hatt med mat avlet frem med genteknologi har vist at GMO-mat ikke er farlig.

På cirka 12 prosent av verdens landbruksareal dyrkes GMO-planter uten at det er påvist negative helseeffekter.

Mennesker blir syke av dårlig behandlet tradisjonell mat. Ingenting tyder på at mat foredlet med CRISPR eller genteknologi er mer helsefarlig. Likevel er nordmenn fortsatt skeptiske.

Vi håper og tror at dette vil endre seg.

Følg Aftenposten Viten på Facebook og Twitter!