EU vet inte alltid vårt bästa, Federley

Replik från Sverigedemokraterna om brexit

Publicerad: 03 februari 2020 kl. 11.21

Uppdaterad: 06 februari 2020 kl. 15.34

Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet.

Foto: TT Likt många liberaler föreställer sig Fredrick Federley att om folket inte röstar som experterna i Bryssel önskar måste de vara okunniga vilseledda rasister. Replik från SD:s EU-parlamentariker.

REPLIK. Fredrick Federley har svårt för folkviljan när utfallet inte faller honom i smaken. Likt många liberaler föreställer han sig att om folket inte röstar som experterna i Bryssel önskat måste de vara okunniga vilseledda rasister. Men kanske vill väljarna bara bevara ett mått av självständighet och demokratiskt inflytande över sina länder.

Federleys argumentation mot brexit bygger på tre ben: att de brittiska väljarna är dumma, okunniga och missledda; att brexit ökar rasism; och, att experterna i Bryssel vet vårt bästa och aldrig agerar i sitt egenintresse. Låt oss granska argumenten.

► Federley menar att väljarna missleddes att rösta för brexit. Det är fel. I realiteten har britterna röstat för utträde ytterligare tre gånger de senaste 3,5 åren.

Första gången väljarna röstade för brexit var givetvis i folkomröstningen som hade landets högsta valdeltagande någonsin. I parlamentsvalet 2017 fick partierna som lovade genomföra brexit en överväldigande majoritet. I Europaparlamentsvalet gav väljarna Brexit Party flest röster. Slutligen avgjordes frågan i december när Tories – vårt systerparti – fick egen majoritet med vallöftet ”Get Brexit Done”.

Liberaldemokraterna – Centerpartiets systerparti – som gick till val på att stanna i EU gick tillbaka kraftigt. Tydligare än så kan inte folkviljan uttryckas. Marknaden har dessutom ge folket rätt då pundet stärkts och IMF förutspår högre tillväxt.

► Federley hävdar att Storbritannien blivit isolationistiskt och rasistiskt. I Sverige har vi vant oss vid att brunmålande är ett argument, men det är det inte. Det är ett argumentationsfel vars syfte är att misstänkliggöra motparten.

Britterna är samma folk som före folkomröstningen. Det som orsakat främlingsfientlighet är att många britter känt sig trängda av miljoner EU migranter – i dess ursprungliga betydelse – och att unionen vägrat ge dem lite andrum. Hade EU visat en aning förståelse och varit lite flexibla hade brexit inte hänt.

► Kärnan i Centerns artikel är att demokrati och folkligt inflytande är bra så länge väljarna ger rätt svar. Den underförstår att experterna skall ha den verkliga makten eftersom de vet bättre än väljarna. Likt Marie Antoinette undrar skattefrälset i Bryssel varför arbetslösa brittiska fiskare blir sura när EU subventionerade spanska trålare fiska i vattnet utanför deras byar. Över gratisbubbel hör man frågan: Kan de inte som vi glädjas åt unionstanken i stället?

Federley hävdar att Sverige ”för varje euro vi betalar […] får vi tillbaka sex euro”. Han vilseleder. Jämförelsen av en statsutgift med en hypotetisk samhällsekonomisk beräkning av en tillväxtökning är som att jämföra äpplen och enhörningar.

EU:s framtid skall nu omförhandlas. Vi vill att unionen reformeras och att både budgeten och byråkratin bantas. Tyvärr driver Centern på för att öka EU:s befogenheter, ytterligare centralisera makten och minska de nationella parlamentens inflytande. En sådan oönskad utveckling blir tyvärr lättare att driva igenom när Storbritannien lämnat.



Charlie Weimers, Europaparlamentariker (SD)

Peter Lundgren, Europaparlamentariker (SD)

Jessica Stegrud, Europaparlamentariker (SD)



⁠ Häng med i debatten och kommentera artikeln

– gilla Aftonbladet Debatt på Facebook.

Texten är en replik. Läs hela debatten här

Gå med i vår opinionspanel du också

Vill du vara med och svara på Inizios undersökningar där vi tar reda på vad svenska folket tycker om olika frågor? Resultat presenteras bland annat i Aftonbladet. Det är frivilligt att svara, du är anonym och kan gå ur när du vill. Klicka på länken för att anmäla dig.

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 03 februari 2020 kl. 11.21