Kampen mot terrororganisation IS har intensifierats efter attentaten i Paris.

USA:s president Barack Obama sa i ett tal i söndags att målet är att "förgöra IS".

Nu vill USA att Sverige hjälper dem i kampen. Den amerikanska försvarsministern Ashton Carter skickade nyligen ett brev till sin svenske kollega försvarsminister Peter Hultqvist där han bad om stöd i kampen.

Sverige överväger nu om man ska bistå USA.

– Brevet kom för inte särskilt länge sedan och det bereds just nu, säger Marinette Nyh Radebo.

Hon vill inte gå in på närmare detaljer:

– I och med att hela brevet är hemligstämplat och det även råder utrikes- och försvarssekretess kan vi inte gå in i detaljer, säger Marinette Nyh Radebo.

Internationell kamp

Under ett framträdande på Harvard förra veckan berättade Ashton Carter att han förra måndagen skickat brev till försvarsministrarna i ett antal länder för att be om hjälp och också föreslå hur länderna kan stötta. Målet ska vara att påskynda processen att kampen mot IS blir internationell.

Under framträdandet konstaterar Carter att Frankrike är i chock efter attackerna i Paris, att Storbritannien just godkänt insatser mot IS och att det finns ett "bestämt" men varierat stöd i Europa och arabländerna i kampen mot IS.

– USA måste leda denna kamp men vi behöver att andra är med oss, vi behöver att andra länder gör mer, säger Carter enligt en artikel på Harvards hemsida.

"Inga tidsramar"

Talespersonen Laura Seal på USA:s försvarsdepartement säger att hon inte kan gå in på detaljer kring de "privata, diplomatiska diskussionerna" men skriver i ett mail att "USA och Sverige har ett mycket nära samarbete kring en rad säkerhetsutmaningar".

– Vi värdesätter högt Sveriges befintliga bidrag som medlem i koalitionen mot IS via landets säkerhetsutbildare i Irak. Precis som för alla koalitionsmedlemmar är alla beslut som rör Sveriges bidrag i kampen mot IS ett suveränt beslut för regeringen och det svenska folket.

Frågan som skickades till Sverige ska nu beredas av utrikes- och försvarsdepartementet. Peter Hultqvist kommer inte kommentera ärendet förrän den beredningen är klar.

– Jag har tyvärr inga tidsramar för när det blir, utan det här måste gås igenom väldigt noga och seriöst för att se vad vi ska svara på detta, Marinette Nyh Radebo.

Försvarsutskottet kommer att informeras om brevets innehåll inom kort.

En liknande förfrågan har även gått till bland annat Norge.

– Det är en förfrågan om att bidra med stridsflyg, logistikstöd och specialstyrkor, säger norska försvarsministern Ine Eriksen Søreide till NTB och som återges i norska medier bland annat tidningen Dagbladet.

Försvarsutskottet inte informerat

Försvarsutskottets ordförande Allan Widman (L) berättar att han blev varse om förfrågan från USA genom medierna, trots att det sammansatta försvars- och utrikesutskottet avhandlat den svenska insatsen i Irak tidigare under dagen.

– Jag tror att i det läge som landet allmänt befinner sig i så skulle jag vilja rekommendera regeringen att tidigt förankra sig hos den politiska oppositionen, säger Allan Widman.

Det som ligger närmast till hands är att öka de redan existerande stödinsatserna till förmån för kurdiska peshmerga som slåss mot IS på marken.

– Vad jag framför allt tror att det kan handla om är att stödja peshmerga materiellt med understödsvapen, sjukvårdsutrustning, transportstöd och skydd mot kemiska och andra massförstörelsevapen.

"Finns inga gränser från svensk sida"

Men om det finns en efterfrågan och en samordning så är Widman villig att involvera Sverige betydligt mer än så, och nämner spaningsflyg som en åtgärd som redan diskuteras.

Kan bombflyg bli aktuellt?

– Vi kan alltid bidra och framställs en sådan förfrågan, om brevet från USA innehåller det, så är jag inte främmande för den tanken, säger Allan Widman.

Var går gränsen?

– Jag är av uppfattningen att det inte finns någon politisk lösning som inkluderar IS, utan där handlar det om en strid på liv och död. Har man det perspektivet så finns egentligen inga gränser från svensk sida förutom det vi själva har att förfoga över, säger Allan Widman.

Han understryker att en svensk markinsats inte är möjlig på eget initiativ, utan i så fall skulle ske i samordning med den USA-ledda koalitionen med stöd från både Nato och FN.

Drar paralleller till fransk förfrågan

Åsa Lindestam, S, är vice ordförande i försvarsutskottet. Hon befinner sig i USA på konferens när Expressen når henne och har inte fått någon information om detta i förväg.

– Vi måste titta över förfrågan, jag tror att den har gått ut väldigt brett och då kanske inte vi ska bidra med dussinvaror som alla andra också erbjuder. Jag tror att vi har förmågor som är speciella för oss, säger Åsa Lindestam.

Efter attackerna i Paris för ett par veckor sedan gick Frankrike ut och bad om hjälp att med landets militäroperationer utomlands. De ville ha stöd i kampen mot Islamiska staten i Syrien och Irak. Landets försvarsminister Jean-Yves le Drian åberopade då en solidaritetsklausul.

Åsa Lindestam drar paralleller mellan detta och den amerikanska utrikesministerns förfrågan – men hon tror inte på idén att skicka Jas-plan.

– Det som hände förra gången, när vi fick förfrågan från Frankrike, gick Kristdemokraterna och Liberalerna ut och sa direkt att de ville att vi skulle erbjuda flygplan. Är det något man har gott om så är flygplan. Man måste ha sans och vett för att tänka på vad vi skulle kunna bidra med, säger Åsa Lindestam.