Den kommunala förvaltningens finansiering sker framför allt genom emitterade räntepapper och lån. Även om finansieringen via emittering av räntebärande värdepapper har ökat är lån fortfarande en betydande del av den kommunala förvaltningens totala skuldsättning. Räntebärande värdepapper och lån utgjorde vid slutet av tredje kvartalet 22 respektive 42 procent av den kommunala förvaltningens totala skulder.

Statens skulder fortsatte att minska

Sedan 2015 har statens skulder gått i motsatt riktning jämfört med den kommunala förvaltningens. Under de tre första kvartalen 2019 uppgick den statliga förvaltningens nettotransaktioner till -164 miljarder och i slutet av det tredje kvartalet hade den statliga förvaltningen skulder på 2 007 miljarder kronor. Vid utgången av andra kvartalet 2016 var den statliga förvaltningens skulder på rekordhög nivå, men sedan dess har de statliga skulderna minskat med 171 miljarder kronor.

Icke-finansiella bolag minskade sin upplåning

Icke-finansiella bolags nettoupplåning via lån i monetära finansinstitut var under tredje kvartalet 2019 negativ för första gången på nästan tre år. Det innebär att de icke-finansiella bolagen betalat av mer än de lånat under kvartalet. Även upplåningen via emitterade räntebärande värdepapper sjönk under kvartalet efter två kvartal med hög nettoupplåning.

Den totala skulden för lån i monetära finansinstitut och emitterade räntebärande värdepapper uppgick vid utgången av det tredje kvartalet till 3 764 miljarder kronor. Det var en ökning med 37 miljarder kronor jämfört med föregående kvartal. Att skulden ökade trots negativ nettoupplåning förklaras framför allt av att den svenska kronan försvagades mot de flesta valutorna under kvartalet och att hälften av den emitterade värdepappersskulden är utgiven i utländsk valuta.