Vi ser dem varje dag utanför affären, på biblioteket eller i fikarummet. Men behövs de analoga anslagstavlorna i dessa digitala tider? Jodå, de analoga fyller sin funktion och används flitigt runtom i Sverige, visar världens största studie på anslagstavlor.

– Istället för att ha ersatts av nya kommunikationsmedier har anslagstavlan snarare anpassats till det nya medielandskapet genom att användarna drar nytta av till exempel Facebookgrupper, Instagramkonton, e-post och webbadresser i anslagen, säger Christopher Kullenberg, docent i vetenskapsteori vid Göteborgs universitet.

Tillsammans med elva andra forskare står han bakom studien som publiceras i den vetenskapliga tidskriften Plos One. Forskarna är verksamma vid universiteten i Göteborg, Stockholm, Örebro och vid Syddansk universitet. Och det är med hjälp av närmare hundra skolklasser som forskargruppen kartlagt analoga anslagstavlor.

Används för många olika saker

Anslagstavlor används fortfarande för många olika ändamål, från att publicera köp- och säljannonser till att göra reklam för konserter och evenemang.

– Anslagstavlorna fungerar särskilt bra för att kommunicera väldigt lokala händelser, till exempel en fotbollsmatch eller för att efterlysa en bortsprungen katt. Anslagstavlor är på grund av sin platsbundenhet vad man kan kalla ett hyperlokalt medium. De är mycket effektiva när man vill nå ut till ett visst kvarter eller en specifik publik, säger Sara Van Meerbergen, universitetslektor i nederländska vid Stockholms universitet.

Världens största studie

Detta är den största systematiska studien av anslagstavlor som hittills genomförts. Vi har undersökt över tusen enskilda anslag över nästan hela landet och sedan studerat i detalj vilka typer av meddelande som förekommer, hur de är utformade och vilka andra medieteknologier de drar nytta av, säger Johan Järlehed, docent i spanska vid Göteborgs universitet.

De flitigaste användarna är olika föreningar, till exempel idrottssällskap, studiecirklar och religiösa församlingar, som tillsammans står för över 40 procent av den totala mängden anslag. Företag, som annonserar både varor och tjänster, utgör runt 30 procent och privatpersoner är avsändare i 14 procent av anslagen.

Medborgarforskning

För att kunna samla in och kategorisera anslagen tog forskarna hjälp av skolelever runt om i landet.

– Metoden kallas medborgarforskning och innebär att vi forskare tar hjälp av allmänheten, i det här fallet skolelever och lärare, i vårt arbete. Utan eleverna hade vi aldrig kunnat samla in så här många anslag från så många platser i Sverige, säger Christopher Kullenberg.

Studien:

What are analog bulletin boards used for today? Analysing media uses, intermediality and technology affordances in Swedish bulletin board messages using a citizen science approach, Plos One.

Projektet genomfördes i samarbete med den ideella föreningen Vetenskap & Allmänhet, som en del av ForskarFredag – Sveriges mest spridda vetenskapsfest.

Kontakt:

Christopher Kullenberg, Göteborgs universitet, christopher.kullenberg@gu.se, +46 (0)735083022

Sara Van Meerbergen, Stockholms universitet, sara.vanmeerbergen@su.se, +46 (0)8-163303

Johan Järlehed, Göteborgs universitet, johan.jarlehed@sprak.gu.se, +46 (0)31-7861777