Salah Abdeslam tiger i den belgiska rättssalen där han nu står åtalad för att ha skjutit mot poliser i Bryssel i mars 2016. Han deltog även i Parisdåden i november 2015.

Två av Abdeslams kumpaner vid Paris- och Brysseldåden, Mohamed Belkaid och Ossama Krayem, har bott i Sverige. Belkaid sköts ihjäl av polisen vid samma skottdrama som Abdeslam nu står åtalad för, men Krayem lever och inväntar rättegång i belgiskt fängelse.

Spåren efter dem leder till Brandbergen.

Det var under 90-talet som ”det nordafrikanska nätverket”, som Säkerhetspolisen kallar jihadistkretsarna runt en viss lägenhetsmoské, fick fäste i Stockholmsförorten Brandbergen.

Jihadister aktiva i Sverige sedan 90-talet

Kärnan utgjordes av medlemmar av den algeriska terrorgruppen GIA (Groupe Islamique Armé). Gruppens mål var att destabilisera Algeriet och deras medel var kidnappningar, bilbomber – och att utradera hela byar.

Under 90-talet tog GIA terrorn till Frankrike, där de bland annat genomförde en serie bombdåd i Paris tunnelbana för att tvinga Frankrike att dra in stödet till den algeriska regeringen.

För andra celler i väst var strategin av ett annat slag. Per Gudmundson, som länge granskat svenska jihadister, citerar al-Qaida-strategen Abu Musab al Suris förklaring till varför jihadister sökte sig till Skandinavien: det var "möjligt att utnyttja de relativt slappa säkerhetsåtgärderna och välfärdssystemen".

Extremism går i arv

Sverige var under lång tid förskonat från terror – men inte från terrorister. Här vilade de upp sig, fixade finansiering och rekryterade nyfrälsta jihadister att skicka ned till Afghanistan och Somalia. Och senare till Irak och Syrien.

Jihadism tycks nämligen vara en familjeangelägenhet: fäderna reste till al-Qaida, sönerna – och döttrarna – ansluter sig till IS.

Samtidigt har antalet våldsbejakande islamister i Sverige vuxit från något hundratal till tusentals, enligt Säpo. Åtminstone 300 har rest till kriget i Syrien, där de fått vapenträning och samlat våldskapital.

Kriminella rekryteras

Jihadister rekryteras inte längre på universiteten, utan bland kriminella. Enligt polisen finns en allt tydligare koppling mellan organiserad brottslighet och jihadistgrupper. Ibland används intäkterna från brottsligheten för att finansiera terrorism utomlands, ibland handlar det mer om att religionen får rättfärdiga den kriminella livsstilen.

Nyrekryterna är ofta individer som haft kontakter med socialtjänsten och rättsväsendet i åratal innan de radikaliseras. Ändå tycks myndigheterna vara tagna på sängen.

Terrordåden i Paris, Bryssel och Barcelona dödade 181 och skadade 780 personer. Svenska myndigheter kan inte två sina händer bara för att slakten inte skedde på svensk mark. Gärningsmännen levde här. De borde ha stoppats här.

Läs också: Sverige måste trappa upp arbetet mot terror