SYRIEN IS-terrorister från Norden har gripits av den kurdiska väpnade styrkan YPG och hålls fängslade i Rojava i norra Syrien. Flera av de gripna IS-medlemmarna ska enligt källor rest från Sverige men varken den kurdiska administrationen i Rojava eller Utrikesdepartementet kommenterar uppgifterna.

Ett flertal IS-krigare från nordiska länder har tillfångatagits av den kurdiska väpnade styrkan YPG, uppger Sveriges Radio.

Sedan offensiven mot IS-fästet Raqqa inleddes för två månader sedan har terrororganisationen förlorat cirka 70% av staden och så många som 80 IS-krigare från Sverige kan befinna sig inne i staden, uppger Dagens Nyheter.

Enligt Säpo har uppemot 300 personer rest från Sverige under de senaste sex åren för att ansluta sig till olika våldsbejakande terrorgrupper i Syrien och Irak.

Den kurdiska väpnade styrkan YPG grep flera IS-krigare från Norden och de hålls i Rojava i norra Syrien. Rojava är den benämning kurderna använder för ”västra Kurdistan” och det område av Kurdistan som i dagsläget rent officiellt räknas till Syrien. Sedan några år tillbaka utövar kurderna i praktiken ett självstyre över Rojava.

YPG, folkets försvarsstyrkor, är en väpnad gren av det socialistiska partiet PYD. YPG utgör också stommen i den USA-stödda koalitionen Syrian Democratic Forces, SDF.

YPG har tidigare, i samarbete med svenska myndigheter, gripit IS-medlemmar från Nordeuropa.

LÄS ÄVEN: Svensk-kurdisk operation i Syrien: Gripit två IS-medlemmar

Enligt Sveriges Radio finns det svenskar bland de IS-medlemmar som gripits av YPG, något representanter för Rojava-administrationen än så länge inte kommenterar.

Utrikesdepartementet kommenterar inte heller huruvida några svenskar har gripits av YPG.

– Det här är del i varför vi från svenska UD säger så pass tydligt att vi avråder från alla resor till Syrien och uppmanar att lämna landet. Omständigheterna avgör vilken typ av konsulär hjälp vi kan ge. Det får också konsekvenser om det är så att rättsvårdande myndigheter i ett visst land eller region där man själv utropat att man vill skapa en egen stat, att det får konsekvenser för hur rättsprocessen ser ut, säger Patric Nilsson, kansliråd på UD, till Sveriges Radio.