Ett konstruerat skelett av en sjöjungfru var ett uppmärksammat aprilskämt i Köpenhamn 2010.

Ett konstruerat skelett av en sjöjungfru var ett uppmärksammat aprilskämt i Köpenhamn 2010. Ett konstruerat skelett av en sjöjungfru var ett uppmärksammat aprilskämt i Köpenhamn 2010. Bild: EPA / Birgitte Rubaek

Flera stora mediehus i Norge och Sverige har valt att skippa aprilskämten. Samma trend finns på olika håll i Svenskfinland. En orsak som nämns är att man vill ta ställning mot falska nyheter.

Nej, det här är inget aprilskämt. Aprilskämten blir färre i de nordiska medierna. Åtminstone tillfälligt.

Svenska Yles nyhetsredaktion låter bli att skämta den första april. Orsaken till det här är att aprilskämten kan tära på trovärdigheten för nyhetsrapporteringen. Andra redaktioner inom Svenska Yle har däremot haft som tradition att driva med publiken den första april.

Enligt NRK skippar många norska tidningar aprilskämten, och den svenska tidningen Journalisten rapporterar att flera medier i Sverige inte vill skämta.

Det är utvecklingen på mediefältet som är orsaken.

I takt med att det blir allt vanligare med falska nyheter som sprids i rask takt på nätet, anser de nordiska medierna att de inte vill understöda bluffandet. Inte ens på första april.

Människor jagar aprilskämt

En av de många svenska tidningarna som slopar aprilskämtet i år är Västerbottens-Kuriren. Detta trots att tidningen står för ett av Sveriges mest uppskattade aprilskämt genom tiderna, där en och samma man figurerade som far i fyra olika babyannonser samma dag.

Chefredaktör Ingvar Näslund säger att tidningen i år i stället vill upplysa läsarna om skillnaden mellan falska och seriösa nyheter.

- Vi ser det som ett lämpligt tillfälle att sätta fokus på det problem vi har med falska nyheter och uppgifter som sprids i medier som utger sig för att vara seriösa medier.

Det här är den brittiska brödtillverkaren Warburtons aprilskämt år 2014. Den verkliga skyskrapan i mitten kallas "gurkan", och Warburtons skämt gick ut på att två skyskrapor formade som brödskivor skulle byggas runt gurkan. Bild av brödtillverkaren Warburtons aprilskämt år 2014. Bild: Copyright Rex Features Ltd 2012/All Over Press

Västerbottens-Kuriren har redan tidigare skrivit om falska nyheter. På första april skriver de alltså ännu en gång.

- Vi vet ju att en sådan här dag jagar alla människor en artikel som inte är äkta i de svenska tidningarna. I Västerbottens-Kuriren kommer man inte att hitta någon sådan i år, eftersom vi anser att vi hellre fokusera på det stora problemet.

Enligt Näslund ligger fokus både på den ökade frekvensen av falska nyheter, men också nyheter som makthavare vill kalla falska nyheter men som i själva verket är obekväma nyheter.

- Falska nyheter eller fake news har blivit ett ganska vitt begrepp, men allt det som kallas falska nyheter är inte det.

Det är ännu oklart hur det går med traditionen med aprilskämt, det kan hända att de är tillbaka redan nästa år. Tiden får utvisa.

Det ska tilläggas att det förmodligen fortfarande finns svenska medier som aprilskämtar.

Trump-eran påverkar aprilskämten

Inom tidningsbranschen i Svenskfinland går åsikterna isär.

Hufvudstadsbladet har publicerat en text där tidningen har valt den svenska modellen, det vill säga första april utnyttjas för att informera om falska nyheter.

- I år har vi inget aprilskämt i HBL för att markera att vi lever i Trump-tider, där falska nyheter och så kallade alternativa fakta allt mer dominerar nyhetsrapporteringen. Skrattet fastnar ju i halsen när alla dagar börjar kännas som första april, säger chefredaktör Susanna Ilmoni.

Man kan fira första april på flera olika sätt. Den här bilden är från en första april-parad i S:t Petersburg. Parad i Sankt Petersburg den första april 2014. Bild: Anna Volkova / Pacific Press / Barcroft India/ All Over Press

Åbo Underrättelsers chefredaktör Pär Landor ser lite annorlunda på problematiken. Han anser inte att aprilskämt och falska nyheter ska kopplas ihop.

- Jag tycker man ska ta två, tre eller fyra steg bakåt innan man drar slutsatser i sådana här saker. Vi journalister har en tendens att flippa ut och se kopplingar till allt möjligt.

Landor nämner exempel som falska nyheter i koppling till Trump-administrationen i USA och de påtryckningar som Juha Sipilä anklagas för att ha utövat mot Yles finska nyhetsredaktion, men han anser att de inte ska blandas in i diskussionen om aprilskämtets vara eller icke vara.

- Var finns den logiska kopplingen mellan ett aprilskämt och de här djupa resonemangen om falska nyheter? Jag ser inte det här, säger Landor.

Susanna Ilmoni håller med om att skämten är viktiga och hon vill understryka att HBL:s beslut att lämna bort aprilskämtet inte gäller all evighet.

- Jag tror det här är en markering vi gör i år och så kanske vi hittar på något bus igen nästa år, säger Ilmoni.

Webbskämt gör det knepigt för Yle

Även Svenska Yle deltar i kampen mot falska nyheter och alternativa fakta i och med det nya programmet Bluffresan som råkar ha premiär den första april.

Svenska Yles nyhetsredaktion väljer att inte publicera några aprilskämt.

- Inom nyhetsgenren har vi, så länge jag kommer ihåg, inte haft aprilskämt. Humor, ironi och parodi är så svåra genrer att det finns en stor risk att det blir fel, säger Marit af Björkesten, chef för Svenska Yle.

af Björkesten konstaterar ändå att det många gånger funnits aprilskämt som publicerats av andra redaktioner än nyhetsredaktionen, vilket kan leda till förvirring.

- Det var enklare förr när allt publicerades skilt från varandra på olika plattformar. Men i dag när allt publiceras på webben måste vi vara jätteförsiktiga för att det inte ska blandas ihop.

Det är klart att det även för Svenska Yle gäller att ta ställning mot falska nyheter, vilket är en av orsakerna till att nyhetsredaktionen inte publicerar aprilskämt.