På tisdagen presenterades Pisa 2018, som visade att svenska elever presterar allt bättre kunskapsmässigt.

Skolverkets generaldirektör Peter Fredriksson uttryckte stor glädje:

– Jag fick reda på det preliminära resultatet i juli, innan jag gick på semester. Det var en bra semester, sa han.

Därefter glädjestrålade utbildningsminister Anna Ekström (S) under sin presskonferens och talade varmt om den svenska skolans framgångar.

Men andra delar av undersökningen valde hon att tala desto mindre om.

Elva procent hade för dålig svenska

Enligt Pisas stränga regler ska elever som nyligen anlänt till ett land och därför inte hunnit lära sig språket exkluderas. Det gäller även även elever med svåra funktionshinder och kognitiva funktionsnedsättningar.

I Pisa 2015 exkluderades 5,7 procent av Sveriges elever ur undersökningen.

I Pisa 2018 har samma siffra exploderat till 11,1 procent.

Snittet för OECD-länderna ligger på jämförelsevis blygsamma fyra procent.

Av juridiska skäl går det inte att identifiera exakt om exkludering av en elev har skett på grund av funktionshinder eller språkförbistring – men Skolverket slår själva fast att ökningen beror på invandringen.

”Detta beror framför allt på den stora invandringen under senare år, vilket medfört att en stor andel nyanlända elever exkluderats”, står det i rapporten.

”Detta på grund av de migrationsströmmar som den stora flyktingkrisen 2015 gav upphov till och som syns i statistiken över nyanlända i svensk skola”.

Sverige har nu, med sina 11,1 procent, den största andelen exkluderingar i målpopulationen av alla länder som deltagit i studien.

Oppositionens raseri: ”Tragedi”

Moderaternas utbildningspolitiska talesperson Kristina Axén Olin är mycket upprörd över regeringens glädje över Pisa-resultatet.

– Det är väldigt svårt att glädjas åt det här resultatet. Det är elva procent av Sveriges barn som exkluderades. Det är elva procent som hade så dåliga resultat i svenska att de inte ens fick vara med i undersökningen, säger hon och fortsätter:

– De här elva procenten är i klassrummen varje dag och ska också gå ut svensk skola med fullständiga betyg. Då kan man inte presentera det här som ett bra resultat.

Kristina Axén Olin pekar även på att Sverige är sämst av alla OECD-länder vad gäller kunskapsskillnaden mellan inrikes- och utrikesfödda barn.

– Pisa-rapporten är en sorglig läsning och ett bevis på att vi inte alls lyckas med svensk skola, säger M-toppen.

Liberalerna hänvisar framgångarna i undersökningen till alliansens tid vid makten. Ligger då inte även detta på er?

– Det går inte att slå sig för bröstet och tycka att den här Pisa-rapporten är positiv läsning. De barn som är i mest behov av hjälp får den inte. Vi har alla ett gemensamt ansvar att det har blivit så här i Sverige, men också ett gemensamt ansvar att lösa problemen. Det här är en tragedi som kommer sluta i förskräckelse om vi inte får ordning på svensk skola, säger Kristina Axén Olin.

Den svenska skolan placerar sig nu över OECD-snittet: