Dobro mi je ovdje. Naučio sam dosta o životu, kazao nam je Antonio Prajdić, učenik četvrtog razreda Klesarske škole u Pučišćima. Maturanta koji se školuje za klesarskog tehničara, a poslije namjerava na fakultet, najviše zanima arheologija. Na Brač je stigao s Pelješca, a kad bi za vikend išao u svoj Viganj, hvatao bi trajekt Supetar – Split, pa bi išao katamaranom do Korčule, te brodicom do Orebića, gdje bi ga netko pokupio do Vignja. I većina drugih učenika u Pučišća je stigla iz drugih mjesta Hrvatske te Bosne i Hercegovine, a ove godine među njima je i učenik iz Njemačke i jedan iz Češke. Onima koji trebaju smještaj, na raspolaganju je učenički dom s 50-ak mjesta, pa se tako od srednjoškolskih dana uče i životu izvan roditeljskog doma.

Klesarska škola, jedina ove vrste u Hrvatskoj, u ovoj školskoj godini ima 75 učenika. Školuju se za klesare u trogodišnjem obrazovnom programu i za klesarske tehničare u trajanju od četiri godine. Za rudarske tehničare ove godine nije bilo interesa. Klesari su deficitarna struka, pa za njihovo školovanje i država daje stipendije, ukupno 9000 kuna po učeniku. Pojedine bračke općine daju i stipendije za klesarske tehničare.

Škola ima tradiciju dulju od stotinu godina, a u Europi je specifična jer njeguje rimski način obrade kamena ručnim kovanim alatima i mnogi dolaze sa svih strana da bi to vidjeli i naučili. Tako godinama ugošćuju učenike iz Francuske u suradnji s organizacijom Les Compafgnon du Devoir, koja obuhvaća mrežu strukovnih škola na području cijele Francuske. Od 2001. godine Klesarska je škola učlanjena u Europsku udrugu klesarskih škola i klesarskih obrtnika "European Association of Building Crafts and Design" sa sjedištem u Bruxellesu.

Dominik Grden rođen je u Njemačkoj, hrvatskih je korijena, a stigao je iz njemačkoga grada Grassaua. U prvom je razredu i želi biti klesar.

– U Njemačkoj se više radi sa strojevima i na montaži, a ovdje s alatima. Rekli su mi ako zaista želim naučiti posao, da ću najviše naučiti ovdje. Lijepo mi je, a kad završim školu preuzet ću jednu radionicu u Njemačkoj – kaže Dominik.

Tijekom godine školu u Pučišćima i radionicu prepunu učeničkih radova posjećuju i brojni turisti. Sezona organiziranih turističkih dolazaka, koja je počela proljetos, završila je početkom studenoga, ali pojedinačno turisti dolaze i dalje. Privlači ih bijeli kamen i stoljetna tradicija kamenarstva i klesarstva na otoku Braču, na kojem se kamen ne vadi kao drugdje već bere kao dragocjen plod.

Učenici koji se školuju za klesare imaju puno prakse i, kako kaže meštar Daslav Petrović, jedan od četvorice koji učenicima prenose praktična znanja o kamenu i klesarstvu, nigdje se ne susreću sa zanatom kao ovdje. Oni najtalentiraniji odmah dobivaju složenije zadatke, bez obzira u kojem su razredu. A svaki od njih svoj prvi isklesani rad nosi doma za uspomenu i to je ujedno motiv za daljnji rad.

– Oni koji ovo vole i žele, imaju što naučiti, a naši najbolji učenici se bilo gdje u svijetu mogu zaposliti odmah po završetku škole i kao vrsni klesari dobro živjeti – ističe majstor Petrović koji u školi radi 25 godina. Uskoro kad se osnuje učenička zadruga, na čemu se radi, radovi srednjoškolaca će se prodavati.

– Kroz učeničku zadrugu možemo financirati neke svoje potrebe, npr. za maturu ili izvanškolske aktivnosti. To je dobro i za školu, jer bi se za nas više čulo – kaže Antonio Prajdić. Isti interes imaju i njegove kolege Petar Stojak i Kristijan Markota iz Knina, Mijo Šuljak iz Cavtata, Valentina Kosanović iz Supetra, Stipe Čikeš iz Šestanovca, Veselko Ilić iz Metkovića i Michele Špaček iz Pule.

– Kad smo bili u prvom razredu, uvijek se postavljalo pitanje zašto se ne prodaju učenički radovi, a dolaze brojni ljudi koji ih razgledaju. Sad će se i to promijeniti – ističe Valentina Kosanović, učenica četvrtog razreda za klesarskog tehničara. Jedina je cura u ovoj generaciji, a kaže da je bila jedna i prije nje i da sad ima još nekoliko u prvom razredu i jedna u trećem.

– Mi smo prva generacija koja će imati učeničku zadrugu, većina učenika je zainteresirana – dodaje i Petar Stojak, kojega je u Pučišća privukla ručna obrada kamena.

A ravnateljica Klesarske škole Tamara Plastić ističe kako nastoje motivirati i usmjeriti učenike na poduzetničko razmišljanje, a istovremeno oplemeniti njihov život i rad aktivnostima koje će financirati vlastitim sredstvima koje su sami osmislili i zaradili. Škola je u zadnjih pet godina uključena kao partner u niz EU projekata, a svaki je na određeni način unaprijedio rad škole.

­– Još uvijek smo u projektu EARN koji je usmjeren na poboljšanje strukovnog obrazovanja klesara, posebno praktične nastave i suradnje s poslodavcima. Projekt ima za cilj kreirati klesare kao kompletne ličnosti koji će osim stručnih kompetencija biti obučeni i za komunikaciju s partnerima, kupcima i svim dionicima u procesu od ugovaranja klesarskih poslova do isporuke i montaže proizvoda. S tim ciljem osnivamo učeničku zadrugu – ističe prof. Plastić.

Srednjoškolci s kojima smo razgovarali kažu kako je škola dobro opremljena, bave se i sportskim aktivnostima, imaju dobru ekipu i u učeničkom domu i u mjestu. Onima koji su stigli s kopna, u početku je bilo malo teže, ali navikli su se na otok. Dio njih već ima posao, koji će kad završe školu preuzeti, a učenici u četverogodišnjem obrazovnom programu u pravilu žele nastaviti školovanje na jednom od srodnih fakulteta.

Oni koji su ove školske godine u završnim razredima neće imati priliku učiti i u novom aneksu školske zgrade koji se gradi jer je još upitno kad će biti gotov, ali za očekivati je da će se u dogledno vrijeme nekim novim generacijama uz jedinstvenu rimsku obradu kamena u tom novom objektu pružiti specijalizacija rada na strojevima i na montaži.

Projekti

2012. KAMEN_STONE

Škola sudjeluje u projektu prekogranične suradnje triju hrvatskih županija: Splitsko-dalmatinske, Zadarske i Dubrovačko-neretvanske te BiH. "Kroz ovaj projekt povezali smo se, ili ojačali postojeće veze, sa svim gospodarstvenicima i privrednim subjektima u djelatnosti kamenarstva s tih područja", kaže ravnateljica Plastić.



2013. – 2015. SAFEQU

Kroz projekt SAFEQU sudjelovali su u izradi materijala, uglavnom animiranih kako bi bili razumljivi na cijelom području EU, za siguran način rada u kamenolomima. Danas te materijale koriste za dio nastave u predmetu Zaštita na radu.

– Kao nastavak ovog projekta prije nekoliko dana smo potpisali i drugi projekt pod nazivom SAFEPLACE koji će na isti način razraditi i siguran način rada pri montaži kamena. Vodeći partneri su iz Španjolske, a partneri na projektu su osim Klesarske škole, Nijemci, Talijani i Francuzi – informira ravnateljica.



2014. – 2016. STONEPLACING

Projekt STONEPLACING je projekt usmjeren na izradu europskog kurikula za montažu kamena. Projekt je nastao s obzirom da na razini EU-a ne postoji sustavan način poučavanja montaže kamena niti kurikul po kojemu bi se poučavalo. U tijeku je gradnja aneksa školske zgrade u kojoj je predviđen i poligon za montažu. U školi se nadaju da će se uspjeti integrirati i taj kurikul temeljen na praktičnoj nastavi, možda uz manje korekcije.



BRABOURG

Dana 20. rujna 2017. zgotovili smo projekt BRABOURG. Projekt otkrivanja baštine, poveznica i sličnosti na Braču i u Burgundiji. Projekt je rezultirao monografijom BRAČ – BOURGOGNE priča o kamenu, mobilnosti učenika Klesarske škole u Dijonu te učenika iz Dijona na Braču, koskurikularne pedagoške sekvence koje su nastale kao timski rad nastavnika uključenih škola – kazuje Tamara Plastić.