Når det officielle Danmark, oftest under Transportministeriet, bestiller rapporter om, hvilke veje og jernbaner det kan betale sig at investere i, er regnemaskinen indstillet helt skævt.

Det konkluderer miljøorganisationen Rådet for Grøn Omstilling (tidligere Det Økologiske Råd), efter at rådet har udgivet en ny rapport om regnemetoderne.

»Værdisætningen af vores fælles fremtid er helt skæv«

»De økonomiske regnemaskiner, vi bruger på transportområdet, kommer frem til, at det er meget billigt at øge belastningen på klimaet, men enormt dyrt at mindske klimabelastningen. Det hænger ikke sammen og er et udtryk for, at værdisætningen af vores fælles fremtid er helt skæv,« siger rådets transportmedarbejder, Jeppe Juul, i en tilhørende pressemeddelelse.

Resultatet er, konkluderer rapporten, et samfund, der har gjort sig afhængig af bilen. Det skyldes ikke kun, at regnemaskinen er forkert indstillet, men også, at den regner på det forkerte, nemlig den enkelte vej eller jernbane.

Læs også: Dårlig byplanlægning gør flere til pendlere

Men hver enkelt vej bidrager til at øge mobiliteten for landet bilister, hvilket igen får flere til at investere i bil. Det gør det igen til en bedre investering at bygge nye veje, hvor bilerne kommer hurtigere frem. Men den overordnede, selvforstærkende effekt fremgår ingen steder af de officielle regnestykker.

Forkætrede tidsgevinster

Hovedårsagen til, at nye vejprojekter næsten altid giver samfundet en positiv værdi, er tidsgevinster. De får en bestemt værdi, alt afhængig af, om der er tale om erhvervstrafik, fritidstransport, varebiler, lastbiler osv. Værdierne varerier derimod ikke, afhængig af om bilisterne sparer en time eller to minutter.

Når blot der er tilstrækkeligt mange biler, løber tidsgevinsterne op i enorme beløb. Rapporten bruger en forlængelse af Hillerød-motorvejen som eksempel.

Her bliver gevinsten af, at bilisten kommer hurtigere frem, sat til 3,6 milliarder kroner, hvis der skal bygges en ny motorvej, i den officielle rapport, som Vejdirektoratet udarbejdede i 2018.

Det giver motorvejen en nutidsværdi, et andet centralt begreb i rapporterne om veje og jernbaner, på tre mia. kr.

Rådet for Grøn Omstilling høvler for eksemplets skyld halvdelen af værdien af tidsgevinsterne. Det får motorvejens nytidsværdi til at styrtdykke til 1,25 mia. kr.

For billigt at udlede CO2

Dertil kommer, argumenterer rådet, at Danmark helt enkelt sætter skadeværdien af at udlede CO2, eller spare klimaet for samme, for lavt. Energistyrelsen anbefaler, fremhæver rapporten, at der udarbejdes såkaldte usikkerhedsberegninger med en CO2-pris på 1.000 kr. per ton. Det er ca. tre gange højere end de priser, som Danmark i dag regner med.

Hvis de højere CO2-priser og en øget pris for luftforurening fra bilerne kommer med i regnestykket for at forlænge Hillerødmotorvejen, falder nutidsværdien yderligere små 300 mio. kr.

Rapporten fremhæver desuden, at vi slet ikke sætter pris på f.eks. de visuelle og landskabsmæssige barrierer, som en vej eller jernbane udgør, eller for den sags skyld på, hvad infrastruktur gør for livskvaliteten i de byer, hvor de bliver bygget.

Derfor argumenterer Rådet for Grøn Omstilling for, at der er behov for et helt nyt beslutningsgrundlag, når vi skal investere i fremtidens trafik.

»En bæredygtig transportplanlægning vil bl.a. lægge vægt på visioner for klima og miljø og for et attraktivt bymiljø (livable cities). Planlægningen skal omfatte alle trafikformer med vægt på deres miljø- og klimabelastning. Der er behov for, at flere ture foretages ved gang og cykling samt med kollektiv transport,« konkluderer rådet.