Efter tre bank på en dør, der tilhører et parcelhus i Holeby på Lolland, kommer Lissi Hansen på 81 år iklædt en rød striksweater ud og åbner. Vi spørger, om vi må tale med hende om at være boligejer på Lolland i anledning af, at de på Christiansborg i øjeblikket forhandler om en ny boligskat.

»Ja, vi har jo godt nok boet her i 57 år,« siger Lissi Hansen. Desværre skal hendes mand Svend lige til at sove til middag, så vi får at vide, at vi kan komme tilbage kl. halv to, når han er stået op.

I mellemtiden kører vi rundt i den lille landsby Holeby, der ligger 20 minutter fra Maribo, den næststørste by på Lolland. På en stikvej fra centrum, der udgør en lille købmand, går den pensionerede butiksarbejder Annelise tur med sin sorte labrador.

»Det er der ikke noget nyt i,« siger Annelise – der ikke vil have sit efternavn i avisen – om boligudspillet, hvor den nye trekløverregering blandt andet lægger op til en fastfrysning af grundskylden og en flad skat, så alle boligejere betaler 0,6 procent uanset husets værdi.

VLAK-regeringen finder boligskatten og især de planlagte stigninger i grundskylden for høje og uretfærdige og vil med udspillet rette op på det. Men ved bl.a. en fastfrysning af grundskylden vil boligskattelettelserne i regeringens udspil koste staten 32 mia. kroner, og det er der endnu ikke fremlagt finansiering af.

Forhandlingerne fortsætter i denne uge, hvor regeringen også har varslet, at den vil præsentere finansieringen. Men udspillet er allerede blevet mødt med kritik, ikke mindst i en ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som viser, at en boligejer i Rudersdal Kommune vil opnå en besparelse på 22.000 kroner om året frem til 2020, mens en boligejer på Lolland vil få 1.600 kroner om året ud af regeringens forslag.

Derfor har Socialdemokratiet allerede i de indledende forhandlinger – hvor også Dansk Folkeparti og Radikale Venstre er med – udtrykt skepsis ved forslaget.

»Vi er nogle andre partier, som har blik for Sønderjylland og Nordjylland og Sjælland og Fyn og øerne,« sagde S-formand Mette Frederiksen til DR i forrige uge og kaldte udspillet en hjælp til danskere med »de allerdyreste huse«. Samtidig viser tal fra Danmarks Statistik, at en flad skat kun vil blive relevant for boligejere i 12 af de rigeste kommuner i Danmark.

Skævvridning

»Derinde i København bliver der ikke lavet politik til vores fordel. Det er dem, der også får topskattelettelser, der vinder på det hele,« siger Annelise.

På det modsatte fortov kommer en kvinde gående med en indkøbsvogn fyldt med spånebrænde.

»Kom herover, Lisbeth, hvis du vil give dit besyv med til avisen,« kalder Annelise.

»Det bliver ulige,« siger Lisbeth, da hun hører, hvad vi taler om.

»Og så kalder de Lolland for Udkantsdanmark og bliver ved med at tale om at gøre noget ved det, men der sker kun det modsatte,« siger Annelise.

Siden Venstre fik regeringsmagten, har de lagt op til at støtte væksten i yderkommunerne, som længe har oplevet befolkningsflugt og faldende vækst. Med udspillet ’Vækst og udvikling i hele Danmark’ fra 2015 skulle der med 100 nye tiltag sættes gang i hjulene i de danske landområder.

Men ifølge AE-rådets analyse vil både fastfrysningen af grundskylden og afskaffelsen af den progressive boligbeskatning være med til at skabe større økonomiske skel mellem kommunerne i Danmark.

Da regeringen med Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og Radikale Venstre i forrige uge forhandlede om den nye boligskat, udtalte tidligere overvismand Peter Birch Sørensen til Berlingske:

»Det vil give en regional skævvridning, og det vil samtidig have en tendens til at gavne dem med de højeste indkomster. Det er dem, der har råd til at bo de dyre steder i landet,« sagde han.

I går kom der ifølge Jyllands-Posten nye beregninger fra Skatteministeriet, der afviser kritikken af, at boligudspillet giver en regional skævvridning. Kigger man på det samlede boligudspil – og altså ikke kun fastfrysningen af grundskylden og den flade skat – er det nemlig yderkommuner som Odsherred, Lolland og Lemvig, der opnår den største procentvise skattelettelse.

Boligejere i Odsherred vil således opnå en lettelse på 47 pct., mens boligejere på Frederiksberg samlet set opnår en lettelse på 10 pct.

Men Socialdemokratiet fastholder kritikken: »Det er korrekt, at det er geografisk skævt, når man isoleret ser på afskaffelsen af millionærknækket,« siger Benny Engelbrecht til Jyllands-Posten.

Svend og Lissi Hansen bor i hus i Holeby på Lolland. De får ikke megen glæde af regeringens planer om en ny boligskat.

Ikke misundelig

I Maribo går 51-årige Jeanette Wrede rundt i sit rækkehus på 100 kvadratmeter, som hun netop har solgt for 950.000 kroner. Hun skal flytte ind i et større hus i byen.

Mange af hendes ting er allerede pakket ned i flyttekasser, tilbage i vindueskarmen står to lysestager med kunstig væge og en rødstribet Kähler-vase.

For et år siden sagde Jeanette Wrede sit job op som specialpædagog efter at have været sygemeldt med stress. Siden har hun arbejdet som livredder i Maribos svømmehal. Hun er »ikke misundelig« over, at borgerne i Rudersdal kan se frem til en skattegevinst som følge af en fastfrysning af grundskylden.

»Vi bor jo ikke her, fordi husene er billige. Jeg har altid boet her, og jeg kunne ikke tænke mig at flytte andre steder hen, for jeg har det godt, hvor jeg er,« siger hun.

Men ifølge Jeanette Wrede er det ikke »rimeligt«, at Lolland er en af de kommuner, der får mindst ud af regeringens forslag om en ny boligskat.

»Der er jo mange mennesker hernede, som kunne bruge de penge, som staten giver til de rige i skattelettelser,« siger hun.

Efter kontanthjælpsloftet blev vedtaget af regeringen, har Lolland oplevet en stigende strøm af kontanthjælpsmodtagere, viser tal fra kommunen. Bare de seneste 12 måneder er der flyttet 217 personer, der er på offentlig forsørgelse, til Lolland.

»Det er sjældent, der flytter nogle hertil, som tjener penge selv. Og det gør det lidt svært, når kommunekassen i forvejen er tom, og pengene ikke følger med dem, der kommer,« siger Jeanette Wrede.

»Mange kommuner bliver rigere, og vores bliver fattigere.«

Tilbage i 1946

86-årige Svend Hansen er stået op fra sin middagslur, og Lissi har hængt vasketøjet til tørre i deres tilfrosne have. Huset byggede Svend, der var maskinarbejder på fabrikken i Holeby, tilbage i 1960.

Han fortæller, at det gamle hus på et tidspunkt i 1980’erne var vurderet til over 600.000 kroner, og en ejendomsmægler opfordrede Lissi og Svend Hansen til at sælge, mens de kunne tjene på det.

»Men var du rigtig klog, min ældste søn havde lagt murstene, som det her hus er bygget med, i hånden på mig. Nej, vi skulle ikke sælge,« siger han og kigger sig omkring i stuen med væg-til-vægtæppe, der er fyldt med nips, karafler, porcelænsfigurer, potteplanter med svigermors skarpe tunge, broderede puder og omkring 40 planter i vindueskarmen.

I dag er huset ifølge Svend »ikke en skid værd«.

For et halvt år siden blev to huse, man kan se fra ægteparrets stuevindue, solgt for … »… sidder I ned?« spørger Svend Hansen og holder en kunstpause.

»150.000 kroner!« udbryder han og banker i bordet, så borddugen med flæser og blomster løfter sig. Stueuret i rummet slår to slag.

»Husene herovre bliver solgt for en slik,« siger Lissi Hansen og drejer hovedet over mod en række ramponerede huse med mørklægningsgardiner for vinduerne på den anden side af vejen. De bliver lejet ud.

»De er nogle værre stakler, dem derovre. De kommer næsten aldrig ud af huset,« siger hun.

Lissi er skeptisk over for regeringens nye boligudspil.

»Det får vi jo ikke noget ud af hernede,« siger hun.

Svend tysser på sin kone.

»Nu skal du ikke begynde at sige noget, du ikke ville have sagt til hverdag, Lissi,« afbryder han. Bag ham hænger et gulnet bryllupsfotografi af Lissi og ham.

»Jeg talte med en oppe fra det nordlige København. Han havde en månedshyre på 45.000 kroner! Hernede er den vel på en 22.000 stykker i gennemsnit.«

Ærgerlig viceborgmester

På kommunekontoret i Maribo på Lolland sidder viceborgmester Henrik Høegh (V). Han mener ikke at udspillet gavner udligningen mellem kommunerne.

»Vi har en lang række af elementer omkring udligning, som vi gerne vil snakke med vores kolleger på Christiansborg om. Her bliver boligskatten en af de ting, som vi synes skal med,« siger han.

Viceborgmesteren så helst, at der var »en fair og lige beskatning.«

»Bor man i et område med lave boligpriser, så har man også en lav beskatning, og bor man i områder med høje boligpriser, så har man en højere beskatning. Det synes jeg er ret naturligt,« siger han.

De 1.600 kroner, som boligejerne på Lolland får ud af skattelettelserne, vil man ifølge Henrik Høegh ikke lægge mærke til.

»1.600 kroner om året bliver sgu ikke til mange basører. Det synes jeg ikke er fair,« siger han.

Torskerogn er dyrere

Tilbage i huset hos Lissi og Svend Hansen har stueuret slået tre slag.

»Det er nu uretfærdigt med de boligskatter,« prøver Lissi igen. »Politikerne derinde i Folketinget ved ikke noget om, hvad der sker her på Lolland.«

»Nu bevæger du dig ud på glatis igen, Lissi,« siger Svend. »Det der politik, det ved vi ikke så meget om.«

Det ældre ægtepar fra Lolland kigger på hinanden. Svend ryster på hovedet.

»Torskerognen er så meget dyrere inde i København. Priserne er højere, så måske har de mere brug for pengene end os,« siger Svend Hansen til sin kone og får det sidste ord i sagen.