Det er næppe kun i Estland, at Danske Banks hvidvaskkontrol har været yderst lemfældig. Nu tyder en konkret sag på, at det også har været tilfældet herhjemme.

En konto i Danske Bank Erhverv Direkte i København er blevet brugt til overførsler af mere end 50 millioner kroner. Pengene menes at have direkte forbindelse til den verserende Operation Greed-sag om svindel med moms og skat for 290 millioner kroner og hvidvask for mere end 500 millioner kroner.

Dokumenter relateret til sagen viser, at en 23-årig litauisk håndværker, der var sat ind som stråmand i en virksomhed, kunne oprette en firmakonto i Danske Bank Erhverv Direkte uden selv at møde op.

I løbet af de følgende ti måneder fakturerede virksomheden for over 40 millioner kroner arbejdskraft inden for håndværksydelser, kørsel, logistik, vagtpersonale, plejepersonale, it-ydelser, telemarketing og mentorer. Derudover blev der faktureret for over ti millioner kroner ved salg af biler og byggematerialer.

Ifølge Skats overslag fakturerede litauerens firma 212.000 arbejdstimer, vel at mærke uden nogensinde at udbetale løn. Firmaet efterlod en gæld til den danske statskasse på over 34 millioner kroner i form af manglende indbetaling af moms, A-skat og AM-bidrag, viser en gennemgang fra Skat.

»Det er simpelt hen ikke godt nok. Danske Bank skal ifølge hvidvaskloven kende deres kunde og hans formål. Det er simpelthen en dumper,« siger bankekspert og seniorrådgiver Lars Krull fra Aalborg Universitet.

Den engelske hvidvaskekspert Graham Barrow er også stærkt kritisk over for Danske Banks rolle i sagen:

»I modsætning til de mulige hvidvasksager i Estland skete dette i hjertet af Danske Bank lige under ledelsens næse. Det var efter, at de havde lukket non resident-porteføljen ned i Estland, og dette eksempel viser, at de stadig ikke havde lært lektien og stadig ikke havde effektive kontroller på plads. At sige at problemet kun var i Estland er noget vrøvl,« siger Graham Barrow til Information og erhvervsmediet Finans.

Uddrag fra Skats redegørelse om transaktionerne i det firma, der anklages for at være blevet brugt til hvidvask i Greed-sagen. Firmaet blev forlangt tvangsopløst og derefter erklæret konkurs i starten af 2017, efter at der var flyttet mere end 50 millioner kroner gennem firmaets erhvervskonto i Danske Bank i København.

De nye oplysninger kommer frem, efter at Dagbladet Information sammen med erhvervsmediet Finans og researchorganisationen CORRECTIV i projektet Grand Theft Europe i et større samarbejde med i alt 35 mediepartnere har afdækket, hvordan forskellige netværk i årevis har svindlet for milliarder af skattekroner i omfattende momssvindel over hele Europa.

Hvidvaskloven fastslår, at banker skal kende deres kunder. Derfor skal banker altid bede om at se pas, kørekort, sygesikringsbevis eller anden form for identifikation. De skal også spørge om det forventede forretningsomfang, f.eks. hvor mange ind- og udbetalinger, overførsler og korttransaktioner der foretages.

Videre overvåger banker alle transaktioner, herunder ind- og udbetalinger samt overførsler til og fra udlandet. Mistænkelige overførsler skal indberettes til politiets såkaldte hvidvasksekretariat. Der er ingen bagatelgrænse.

Ingen garanti

Danske Bank afviser over for Information og Finans, at den nye sag kan sammenlignes med Danske Banks hvidvasksag fra Estland:

»Man bliver nødt til at skille det lidt ad. Sagen i Estland handlede om en helt særlig portefølje af kunder og et setup, vi aldrig skulle have haft. Vi har siden lukket ned for porteføljen og strammet vores processer og rutiner på tværs af hele banken,« siger pressechef i Danske Bank Kenni Leth.

»Vi skal gøre alt for at forhindre, at vi kan blive brugt til for eksempel hvidvask og svindel, og derfor investerer vi massivt i hele tiden at forbedre os. Men vi kan aldrig garantere, at vi fanger alt.«

Kenni Leth kan ikke svare på, hvor mange mulige momssvindelsager Danske Bank har kendskab til, men henviser til, at banken har pligt til at indberette til myndighederne om mistænkelige transaktioner eller forhold.

»Vi har besluttet, at vi over de næste tre år vil skærpe vores indsats for at skabe forbedringer på området, og derfor har vi øremærket op til to milliarder kroner til blandt andet investeringer i at forbedre processer og it-systemer,« siger Kenni Leth.

50 kr. i timen

Direktøren i PV Holding IVS, et såkaldt enkroneselskab, var en litauisk håndværker, der som 22-årig blev inviteret til Danmark for at arbejde sort. Året efter blev hans identitet brugt til at oprette flere firmaer i Danmark, blandt andet PV Holding IVS. Information og Finans har dokumenter om sagen fra Operation Greed-retssagen i Glostrup og fra konkurssagen i Skifteretten.

Her er flere mænd anklaget for at have fremskaffet danske legitimationspapirer, NemID med videre, fra et antal personer og oprettet virksomheder med stråmænd indsat som ejere og direktører.

Håndværkeren har i retten forklaret, at han fik 50 kroner i timen. Manden boede sammen med en anden litauer i et kollegieværelse i Taastrup.

I retten forklarede den unge litauer, at hans arbejdsgiver tog en kopi af hans pas. Under vidneforklaringen blev litaueren forelagt forskellige dokumenter, men afviste, at det var hans underskrift, der var på papirerne.

Da kontoen blev oprettet, skete det uden personligt møde, fremgår det af dokumenter fra konkursbehandlingen af sagen:

» … kontooprettelse er sket ved indsendelse af underskrevet kundeaftale bilagt bl.a. legitimationsoplysninger og selskabsdokumenter«, skriver kurator, advokat Anne Birgitte Gammeljord.

En udregning, som Skat foretog, efter at virksomheden var blevet erklæret konkurs, viser, at den unge litauers enkroneselskab skulle have beskæftiget 95 fastansatte syv dage om ugen for at kunne levere de arbejdstimer, der var blevet faktureret.

»Efter Skats opfattelse, har selskabet ikke kunnet levere disse ydelser uden brug af arbejdskraft,« hedder det i en skrivelse fra Skat.

På baggrund af udregningerne fastslog Skat, at firmaet skyldte i alt 34,6 millioner kroner i moms, A-skat og AM-bidrag.

51 mio. kr. i omsætning

Kontoen i Danske Bank blev oprettet den 11. januar 2016 og lukket igen den 1. december 2016. Firmaet nåede i de første ti måneder af 2016 op på en samlet omsætning på 51 millioner kroner, der alle er passeret via firmaets konto i Danske Bank.

»Alle alarmklokker burde have ringet,« siger den anerkendte britiske hvidvaskekspert Graham Barrow. Han har arbejdet som rådgiver i forhold til bekæmpelse af hvidvask i en række storbanker.

Ifølge Graham Barrow burde Danske Bank have overvåget det samlede beløb, der flød via kontoen.

»Da dette foregik, var lovene meget klare. Disse aktiviteter skulle altid opdages, fordi der var så mange røde flag. F.eks. en ung direktør med en adresse, som ikke lå i en erhvervsejendom. ’Kend din kunde’-processerne skulle klart vise kontoens formål, og hvordan den skulle bruges. Og når millionerne startede med at flyde igennem kontoen, burde en alarm været gået i bankens software, fordi det var meget usædvanlig opførsel. Det burde have været opdaget af bankens transaktionsovervågning, så det virker, som om der var en række ting, der simpelthen ikke fungerede,« siger Graham Barrow.

Dokumenter fra sagen viser, at pengestrømmene gik igennem kontoen i Danske Bank Erhverv Direkte videre til en konto i Nykredit, der tilhørte et københavnsk vekselbureau. Vekselbureauets direktør har forklaret, at pengene derefter blev udbetalt kontant i forskellige valutaer.

»Når næsten alle pengene sendes til en valutavekselvirksomhed, er det bare latterligt. Det ligner, at nogen blot sender penge ud af landet. Det burde være et stort rødt flag for banken,« siger den britiske hvidvaskekspert Graham Barrow.

Bankerne giver legitimitet

Ejeren af vekselbureauet er nu på anklagebænken i den omfattende svindelsag, der under kodenavnet Operation Greed er for byretten i Glostrup. 17 personer er tiltalt for svindel for mere end 500 millioner kroner, herunder momssvindel for 290 millioner kroner.

I februar 2017 blev den unge litauers firma forlangt tvangsopløst, fordi der ikke var en lovlig ledelse eller revisor. På det tidspunkt var pengene for længst væk.

Ifølge den franske momssvindelekspert Marius-Christian Frunza fra firmaet Schwarzthal Kapital opererer momssvindlere ofte i komplekse netværk, der har brug for at kunne flytte store summer hurtigt rundt for at kunne opretholde svindlen. Derfor har de behov for, at bankerne åbner dørene uden at stille for mange spørgsmål.

»Bankerne giver pengene legitimitet, og af samme grund er bankerne helt ekstremt vigtige, hvis man vil momssvindlen til livs. For hvis bankerne først begynder at stoppe for pengestrømmene, bliver det jo nærmest umuligt for bagmændene at operere,« siger Marius-Christian Frunza.

Den danske momsekspert Søren Engers fra revisionsfirmaet Baker Tilly opfordrer til, at der bliver strammet op for bankernes efterlevelse af hvidvaskreglerne:

»I dag har vi hvidvaskreglerne, og alligevel kan du finde banker, der stadig tager for let på det. Men altså, hvis du vil det her til livs, er det gennem pengeinstitutterne. Det er gennem hvidvaskreglerne. Og så er det en mere effektiv forebyggende momskontrol,« siger Søren Engers.

Den unge litauiske håndværker delte en etværelseslejlighed på 28 kvadratmeter med en anden ung håndværker og intet mindre end seks firmaer, der tilsammen efterlod en gæld til skattevæsenet på 77 millioner kroner. Ifølge anklageskriftet i Greed-sagen blev de to litaueres identitet overtaget og deres NemID brugt til al kommunikation med myndighederne. Alle de seks firmaer, som litauerne har lagt identitet til, indgår i Greed-sagen.