Politiheste er for dyre, for ufleksible og for risikable til at gøre nytte i operativt politiarbejde.

Det fastholder Københavns Politi, efter at regeringen og Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovsaftalen er blevet enige om at genoprette det ridende politi i København.

Politiet vurderer, at de »ulemper ved genindførelse af en fuldt operativ rytterisektion«, som Københavns Politi beskrev i et notat i juni 2016, »stadig gør sig gældende«, skriver justitsminister Søren Pape Poulsen (K) i et nyt svar til Folketinget.

Dermed modsiger politiet Dansk Folkepartis retsordfører, Peter Kofod Poulsen.

I forbindelse med finanslovsaftalen sagde han til Ritzau, at politiheste »er rigtigt gode at sætte ind ved demonstrationer, hvor de faktisk er med til at spare politibetjente på jorden«. Men i notatet fra 2016, som Information tidligere har fået aktindsigt i, fremgår det, at brug af politiheste ved demonstrationer øger risikoen for konfrontationer.

Måske af den grund skal politihestene ifølge finanslovsaftalen bruges til patruljering i turistområder og til honorære formål – og altså ikke i forbindelse med demonstrationer, sådan som DF’s retsordfører lagde op til. Begrebet honorære formål dækker blandt andet over karetture med kongehuset.

Dyrt og ufleksibelt

Også denne anvendelse af politiheste får imidlertid kritiske bemærkninger i notatet fra 2016. Ganske vist giver politiheste stor synlighed og attraktionsværdi ved patruljering i turistområder som Strøget. Og ganske vist har politihestene traditionelt været en del af kortegen til de kongeliges karetture gennem byen, hvor betjentene til hest har overblik over situationen fra højden.

Men, skriver Københavns Politi i notatet: På trods af attraktionsværdien hæmmes den operative effekt af hestepatruljering i turistområder af manglende fleksibilitet og mobilitet. I dag løser politiet samme opgave mere fleksibelt og frem for alt langt billigere med cyklende betjente.

Og på trods af overblikket under karetturene har politihestene aldrig i praksis indgået i PET’s organisering af sikkerheden omkring kongehuset. I dag klares kortegeopgaverne af motorcykelbetjente.

Samtidig »begrænses« hestene af, at de »som transportmiddel ikke kan efterlades uden opsyn, til sammenligning med cykel eller bil«. Og så er de dyre. Selv hvis man nøjes med en model med seks heste, som fortrinsvis anvendes på honorære opgaver, vil det ifølge notatet ikke være »i overensstemmelse med en effektiv udnyttelse af ressourcer«.

Information har forgæves forsøgt at få en kommentar fra DF’s retsordfører. Men han har tidligere sagt, at han ikke tillægger Københavns Politis notat stor betydning.

»Det bærer præg af at være skrevet af de samme personer, der i sin tid afskaffede det ridende politi i København,« sagde Peter Kofod Poulsen til Information i 2016.

Rytterisektionen blev nedlagt i 2012 i forbindelse med en sparerunde. På finansloven for 2018 er der afsat otte millioner kroner til en genetablering. Fra 2019 stiger beløbet til 10 millioner kroner årligt. Ifølge justitsminister Søren Pape Poulsens svar til Folketinget kan det tage »mere end to år, før hestene kan indgå i politiarbejdet«.

Frilandsmuseum

Det er Enhedslistens retsordfører Rune Lund, der har stillet de spørgsmål, justitsministeren nu har svaret på. Han mener, det er problematisk, at Dansk Folkeparti og regeringen »stopper hestene ned i halsen på politiet, når politiet ikke er interesserede i dem«.

»Der er politibetjente, der kommer til at bruge tid på at ride heste i stedet for at lave politiarbejde,« siger Rune Lund.

»Vi står i en situation, hvor der ikke er sammenhæng mellem de arbejdsopgaver og ressourcer, politiet har. Så skal man altså ikke lægge hindringer i vejen for, at politiet kan løse deres arbejdsopgaver så godt som overhovedet muligt.«

– Men der bliver jo sat nye penge af. Så det er vel ikke sådan, at det kommer til at koste noget i forhold til, hvad politiet laver i dag?

»Problemet er lige nu, at der simpelthen ikke er betjente nok. Så lige nu vil der være tale om betjente, som skal gå fra at lave én aktivitet i dag, som vil være mere effektiv i forhold til at forebygge, opklare og efterforske kriminalitet, til i stedet at skulle ride heste.«

– Der er afsat otte millioner til næste år og 10 millioner årligt i de kommende år, så formentlig er det jo ikke så mange heste, der vil være tale om. Betyder det virkelig noget i det store billede?

»I det store billede betyder det måske ikke så meget. Men det er alligevel et mærkeligt signal at sende til politiet, at Dansk Folkeparti i en finanslov får presset noget igennem, som politiet decideret er imod, og som de ovenikøbet bekræfter, at de er imod, efter at finanslovsaftalen er indgået.«

– På finansloven afsætter man jo penge til alle mulige små museer og sådan nogle ting. Man kunne jo se det her som en turismeting. En slags frilandsmuseum. Hvorfor er det ikke okay?

»Jeg synes ikke, politiet skal rende rundt og lege frilandsmuseum i en situation, hvor de er under hårdt pres. Heller ikke selv om det er et mindre beløb i den store sammenhæng.«