Arbejdstilsynet er vant til at håndtere personfølsomme oplysninger. Det siger tilsynets direktør, Peter Vesterheden, på baggrund af et lovudkast, der har ført til kritik fra flere af Folketingets partier og IT-Politisk Forening. Sidstnævnte mener, at Arbejdstilsynet vil bruge lønoplysninger fra SKAT til et andet formål, end de er indsamlet til – uden borgernes samtykke.

»Men den enkelte borgers oplysninger indgår jo i mange andre myndigheders behandlinger. Man siger jo heller ikke fra til forskningsprojekter eller andet,« siger Peter Vesterheden.

Lovforslaget vil betyde, at Arbejdstilsynet får adgang til 2,8 millioner borgeres lønoplysninger hos SKAT, som skal sammenkøres med cpr-registret, så tilsynet også får adgang til oplysninger om borgeres statsborgerskab. De oplysninger skal bruges i kampen mod social dumping.

– Kritikken går på, at SKAT’s oplysninger er indsamlet med ét formål. Nu vil I bruge dem til et andet formål. Det ser du ikke noget problematisk i?

»Vi har forholdt os til, hvordan vi kan målrette vores tilsyn. Der kan være andre overvejelser, men de overvejelser, vi har haft i denne sammenhæng, er, hvordan vi kan målrette vores tilsyn derhen, hvor der er størst risiko for et dårligt arbejdsmiljø,« siger Peter Vesterheden.

– Men du ser ikke noget problematisk i, at man bruger oplysninger, som er indsamlet med ét formål til et nyt formål?

»Nej, det er jo mere en politisk vurdering. Den vurdering, vi har lavet i Arbejdstilsynet, er, hvordan vi kan beskytte lønmodtagerne mod et dårligt arbejdsmiljø, som vi har et naturligt fokus på.«

Ordførere åbner for ændring

Peter Vesterheden oplyser, at lovforslaget er blevet til, fordi der i Arbejdstilsynet var et ønske om at få adgang til SKAT’s data.

– I stedet for at lade tilsynet få direkte adgang til lønoplysninger fra SKAT, kunne I bede SKAT lave analyserne. På den måde mindsker I spredningen af data og dermed risiko for misbrug, fordi færre vil have adgang til oplysninger. Hvorfor ikke gøre det?

»Alt kan jo lade sig gøre, men det skal også foregå på en effektiv og målrettet måde for os alle sammen. Vi er jo vant til at håndtere data, og vi behandler efter helt samme regler, som SKAT skal, og alle andre myndigheder, som modtager personfølsomme oplysninger.«

– Men det er SKAT’s data. Hvorfor ikke lade dem lave analyserne?

»Ja, det er rigtigt, at det i lovgivningens forstand er SKAT’s data. Men det er jo myndighedsdata, som vi som myndighed kan bruge.«

– Men hvorfor ikke lade SKAT lave analyserne, så I mindsker risikoen for misbrug?

»Jeg ved ikke, om vi øger risikoen ved at få dem.«

– Er det ikke den naturlige konsekvens af, at flere mennesker får adgang til data?

»Det ved jeg ikke, om det er. Det er jo i høj grad maskinel behandling. Det er jo ikke sådan, at folk sidder og bladrer i lønsedlerne.«

Både Socialdemokraternes og Radikale Venstres ordfører på området har betonet, at lovudkastet stadig er i høring, og at der dermed stadig er mulighed for at ændre det. Forslaget vil ikke betyde, at Arbejdstilsynet kan irettesætte virksomheder, der udbetaler en lav løn, men kun sætte ind over for virksomheder, når der sker social dumping i forhold til arbejdsmiljø.