De igangværende planlovsforhandlinger kan være endestationen for den tidligere SR-regerings plan om flere billige boliger i landets største byer.

Alle partierne i blå blok melder sig parate til at fjerne den del af planloven, der betyder, at kommuner kan kræve, at en fjerdedel af alle nybyggede boliger skal være almene boliger.

Det er boliger, som er opført med økonomisk støtte fra kommunen, og som lønmodtagere med almindelige indkomster kan betale. Den nye planlov kan derfor medføre markant færre almene boliger i hovedstaden.

FAKTA Fakta: Nye boligkvarterer Berlingske beskrev tirsdag, hvordan flere nybyggede boligkvarterer i København har gennemsnitskvadratmeterpriser på over 50.000 kroner. Det betyder, at lejlighederne er så dyre, at mange almindelige lønmodtagere ikke har mulighed for at flytte ind i kvartererne, medmindre det sker i almene boliger.

I dag fremgår det af den planlov, der blev vedtaget af den tidligere SR-regering, at kommuner kan kræve, at op til 25 procent af boligerne i nye områder bliver almene boliger, som det blandt andet er sket i Ørestad, Carlsberg Byen og Levantkaj i Nordhavn.

Nu har blå blok imidlertid flertal for at fjerne kravet om de 25 procent forud for genoptagelsen af forhandlingerne om den nye planlov i næste uge. FOLD UD FOLD UD

Dansk Folkepartis erhvervsordfører, Hans Kristian Skibby, forhandler om den nye planlov på vegne af sit parti. Han har ikke noget imod almene boliger, men er modstander af den planlov, den tidligere SR-regering vedtog.

»Vi har ikke noget imod almene boliger. Vi har noget imod, at man reelt eksproprie­rer. At man sådan uden videre kan tage 25 procent af andres jord. Man skal huske på, at det er pensionskasserne, der køber meget af det her jord fra kommunen, og da det er dig og mig, der ejer pensionskasserne, bliver det i sidste ende pensionisterne, der betaler regningen for de almene boliger. Man fodrer grisen med sin egen hale,« siger Hans Kristian Skibby.

Berlingske kunne tirsdag fortælle, at den gennemsnitlige kvadratmeterpris i Københavns nye bydele kan koste helt op til 54.000 kroner.

Det medfører, at boligsøgende, der leder efter en lejlighed på 100 kvadratmeter i Nordhavn, Carlsberg Byen eller på Islands Brygge, i gennemsnit skal betale mere end fem millioner kroner. Det kræver to indkomster på 750.000 kroner eller en solid opsparing. Derfor rejser spørgsmålet sig nu, om København bliver en by kun for eliten.

København bliver et VIP-projekt

Overborgmester i København, Frank Jensen (S), er opmærksom på de høje priser på boliger i de nye bydele. Han frygter, at København kun bliver for de rigeste, hvis kravet om almene boliger bliver fjernet

»Hvis regeringen og Dansk Folkeparti som varslet afskaffer 25 procentkravet i planloven, har vi ingen muligheder for at sikre boliger i København, som almindelige indkomster kan betale – så bliver København et rent VIP-projekt. Og det vil i mine øjne være meget sørgeligt,« siger overborgmester Frank Jensen og fortsætter:

»Konkret har vi lige nu planlagt 3.300 almene boliger, hvor vi bruger 25 procentkravet i planloven – eller »billig bolig-loven«, som den også kaldes. Dermed sikrer vi eksempelvis, at der bliver bygget omkring 1.000 almene boliger i Ørestad, 600 i Carlsberg Byen og 1.000 på Levantkaj i Nordhavn, som er til at betale for sygeplejersker, politi­betjente og folkeskolelærere. Det er helt centralt for mig, at vi bevarer København som en blandet by, hvor folk med forskellig baggrund, kultur og social status bor dør om dør og lærer hinanden at kende,« siger Frank Jensen.

Men på højrefløjen er Venstre, de Konservative, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti skeptisk over for de beføjelser, kommunerne har gennem planloven. Venstres boligord­fører, Britt Bager, har tidligere kaldt 25 procentkravet »et angreb på den private ejendomsret«.

Liberal Alliances erhvervsordfører, Joachim B. Olsen, mener ikke, at kommunerne skal diktere privates investeringer.

»Hvis man er privat bygherre, og man har noget grund, som man gerne vil udvikle, skal der ikke komme en kommune og sige, hvad du skal bruge 25 procent af grunden til,« siger han.

Dårligere afkast til pensionister

»Det mest kendte eksempel er Carlsberg Byen, hvor det er lønmodtagernes pensioner, der bliver investeret gennem pensionsselskaberne. Det giver et dårligere afkast til dem, hvis der kommer nogle politikere og fortæller, at 25 procent skal bruges på noget, som der er en langt lavere forrentning på,« fortsætter han.

Se billederne: Her er de nye boliger for Københavns elite

Ifølge centralt placerede kilder i forhandlingerne vil blå blok gå langt for at få Socialdemokraterne med i aftalen. Men socialdemokraternes Morten Bødskov, der forhandler på partiets vegne, er dog ikke i tvivl.

Der bliver ingen planlovsaftale med Socialdemokraterne, hvis kravet om billige boliger bliver fjernet.

»Vi har sagt til regeringen, at der ikke bliver nogen aftale med Socialdemokraterne, hvis regeringen fastholder det her krav. Og det gør der ikke, fordi det er afgørende, at når der bygges i storbyerne, så skal der være mulighed for at sikre, at man også har boliger, som almindelige familier har råd til at betale,« siger Morten Bødskov.

»Vi tror, det er bedst for byerne, at man er i stand til at sikre bare nogenlunde blandede kvarterer, og ikke få millionær-enklaver, som der meget vel kan komme, hvis ikke man har muligheder for kræve, at hver fjerde bolig er en almen bolig,« understreger han.

Københavns Kommune har regnet sig frem til, at der frem mod 2027 skal opføres 45.000 nye boliger for at imødekomme den årlige befolkningstilvækst.

Det fremgår af Københavns Kommunes Kommuneplan 2015. Det er både almene, private og studieboliger. To tredjedele af boligerne skal bygges i de nye byområder Ørestad, Sydhavn, Indre Nordhavn og Carlsberg Byen, hvor der stadig er udbygningsmuligheder.

I perioden 2009-2015 har Københavns Kommune besluttet af bygge 4911 boliger.

Det forventes, at forhandlingerne om den nye planlov genoptages i næste uge.