Der bliver ikke lagt fingre imellem i Christian Lollikes opsætning af Oehenschlägers »Aladdin« på Det Kongelige Teater. Her er en burkaklædt kvinde, der giver et blowjob, et sortmalet ansigt og en masse nøgne tissemænd i religiøst tøj. Men der er grænser. Da holdet ville vise en tegning af profeten Muhammed, greb Det Kongelige Teaters ledelse ind.

Det fremgår af forestillingen: På et tidspunkt stopper skuespillerne op og forklarer, at man ville have vist tegningen, hvis ikke teatret havde stoppet det med henvisning til publkums sikkerhed. Forløbet bekræftes af forestillingens instruktør.

»Teatret vurderede, at det ville indbefatte en sikkerhedsrisiko og bad os derfor lade være,« fortæller Christian Lollike, der ikke tog kampen op.

»Jeg har ikke lyst til at udsætte folk for fare, men der hænger jo flere billeder af profeten i Davids Samling, så jeg synes egentlig, at det er vigtigt at få gjort op med den myte, at enhver tegning af profeten er forbudt. Man risikerer at fastholde en forestillingen om, at ALLE muslimer bliver krænkede, eller at der er et billedforbud. Den fordom synes jeg, at det er vigtigt at få gjort op med«.

Sicilia Gadborg er fortæller i Lollikes opsætning af "Aladdin" Fold sammen Læs mere Læs mere

Vil ikke provokere uden grund

Det er ikke første gang, at Det Kongelige Teater roder sig ud i en debat, der handler om fremstillingen af islam og muslimer. For to år siden var det dramatikeren Hassan Preisler, der anklagede skuespilchef Morten Kirkskov for at være for bange for at vise Preislers bearbejdning af »De Sataniske Vers«.

Dengang svarede skuespilchefen, at afslaget handlede om kvalitet, ikke om frygt. Med »Aladdin« er det anderledes.

Ifølge skuespilchef Morten Kirskov var det ham, der frarådede holdet at vise en tegning af Muhammed af sikkerhedsmæssige årsager. Han understreger, at det heller ikke var kunstnerisk nødvendigt at vise tegningen.

»Det var ikke relevant for den forestilling, vi laver at vise et billede af profeten. Der var nok af andre store emner at diskutere. Og jeg gider ikke at provokere for at provokere«, siger Morten Kirkskov og understreger, at der aldrig var et egentligt Mohammed-billede med til prøverne. Det var kun noget, man talte om.

»Forestillingen består blandt andet af overvejelser om, hvad man kan sige om hinanden, og der har været masser af vildt kontroversielle emner oppe at vende. Nogle af dem sidder stadig i forestillingen, men det må være op til den enkelte publikummer at vurdere, hvad der er kontroversielt«, siger Morten Kirkskov, der understreger, at sagen aldrig var et stort problem.

»Hvis holdet havde insisteret på at vise tegningen, kunne det sagtens være, at forestillingen så anderledes ud«, som Kirkskov skriver i en mail til Berlingske.

Er det ikke problematisk at sætte »Aladdin« op med en instruktør, der er kendt for at være kontroversiel, og så alligevel gribe ind og begrænse hans kunstneriske frihed?

»Jeg diskuterer altid det kunstneriske udtryk med instruktørerne, kontroversielle eller ej. Fokus i forestillingen ligger på heltinden, prinsesse Gulnare og hendes kamp for f.eks. seksuel frihed, og det er ikke så afgørende, om man ser et billede af profeten i den sammenhæng eller ej,« skriver Morten Kirkskov.