- Du kan oprette en dansk virksomhed et sted i Europa med et par museklik, og så er det meget nemt at lave en fiktiv ansættelse og dermed blive berettiget til barselsdagpenge - og 200.000 kr, siger Annika Jacobsen, der er afdelingsleder hos Udbetaling Danmark.

Som leder for Den Fælles Dataenhed er det hendes job at lave computerbaseret kontrol med sociale ydelser.

Og ifølge Annika Jacobsen er det både danskere og udlændinge, der benytter sig af fiktive ansættelser til uberettiget at modtage barselsdagpenge.

Det var tidligere lidt tilfældigt om vi opdagede dem eller ikke opdagede dem. Annika Jacobsen, afdelingsleder, Den Fælles Dataenhed

En fiktiv ansættelse betyder, at den ansatte reelt ikke arbejder og får løn – og dermed heller ikke har ret til barsel.

Var kun ansat i i tiden op til barsel

I en konkret sag, som Udbetaling Danmark netop har behandlet, oprettede en udenlandsk borger en virksomhed i Danmark, ifølge Udbetaling Danmark. Måneden efter blev hans kone ansat i virksomheden og var ansat præcis længe nok til at optjene retten til barselsdagpenge, som hun søgte om og fik udbetalt i sin barsel.

Efter et år blev konen igen ansat i virksomheden, igen i præcis den periode, det kræver at optjene retten til barsel. Herefter fulgte endnu en barselsperiode. Derefter blev hun ikke ansat i virksomheden igen.

Udlægningen af sagen her stammer fra anonymiserede oplysninger fra Udbetaling Danmark.

Læs også : Socialt bedrageri: Fem ud af seks anonyme anmeldelser fører ikke til noget

Skat har sidenhen vurderet, at ansættelsen var fiktiv, altså at kvinden ikke reelt har været ansat, og kvinden er nu blevet bedt om at betale omkring 400.000 kroner tilbage.

Registre køres sammen

Sagens forløb er typisk for sager om svindel med barselsdagpenge ved brug af fiktive ansættelser, som Udbetaling Danmark er blevet ekstra opmærksomme på, efter at de er begyndt at bruge registersamkøring.

Det var tidligere lidt tilfældigt om vi opdagede dem eller ikke opdagede dem. Med registersamkøring kan vi systematisk pege alle dem ud, der ser ud som om at de ikke er berettiget til ydelsen. Annika Jacobsen, afdelingsleder, Den Fælles Dataenhed

Det er en metode, hvor computerprogrammer rutinemæssige læser sig igennem oplysningerne om millioner af borgere i offentlige registre. Det er blandt andet oplysninger fra kommunernes system KMD-Sag, cpr-registret og oplysninger om boliger fra BBR.

- Og der er det så, at vores algoritmer, som vores programmører har lavet, får den her sag til at falde ud til kontrol, forklarer Annika Jacobsen.

Udbetaling Danmark Udbetaling Danmark har ansvaret for at udbetale en række offentlige ydelser. Dermed har de også til opgave at kontrollere, om der er nogen der snyder eller får de forkerte ydelser. Udbetaling Danmark står blandt andet for at udbetale. folkepension

førtidspension

barselsdagpenge

særlig enligydelse

Udbetaling Danmark har haft programmer, der kiggede efter fiktive ansættelser siden 2016. Tidligere har man også behandlet lignende sager, men uden systematik.

- Jeg vil sige, det er tæt på umuligt at finde den her slags sager uden registersamkøring, siger Annica Jacobsen og uddyber:

- Det var tidligere lidt tilfældigt, om vi opdagede dem eller ikke opdagede dem. Med registersamkøring kan vi systematisk pege alle dem ud, der ser ud som om, at de ikke er berettiget til ydelsen. At de har en høj sandsynlighed for det. Og så kan vi få nogle mennesker til at kigge på det for at afgøre, om det er noget, der skal kontrolleres.

Læs også : Kommuner vil gå endnu længere for at fange sociale bedragere

I en anden sag, som Udbetaling Danmark behandler for øjeblikket, har en mand søgt om barselsdagpenge i Danmark, kort efter at hans kone og barn tilsyneladende er kommet til landet. Sagen bliver trukket ud og kontrolleret af et computerprogram, der kigger efter forhold, der kan tyde på, at der ikke er tale om en reel ansættelse – for eksempel, at ansættelsens længde er præcis lang nok til at optjene retten til barselsdagpenge.

Ved manuel kontrol fandt den medarbejder, der undersøgte sagen, at manden og hans familie har adresse på et kollegieværelse i Danmark. Samtidig viser oplysninger fra Sverige, at samme mand også har adresse på et kollegieværelse i Sverige, hvor han ifølge det svenske virksomhedsregister også har et firma, oplyser Udbetaling Danmark.

Sagen er endnu ikke afsluttet, men Udbetaling Danmarks formodning er, at der er tale om svindel.

Omfang endnu ukendt

Udbetaling Danmark kan endnu ikke sige, præcis hvor mange sager om svindel med barselsdagpenge, som registersamkøringen har fanget, da det kun et fåtal af sagerne, der er afsluttet. Aktuelt har man 700 potentielle sager, hvoraf man regner med at ca. 400 vil blive til sager, der skal kontrolleres af en medarbejder.

- Vi kan se rigtig mange sager, som vi skal have oplyst. Og der er selvfølgelig en lang sagsbehandlingstid. Og det, at du falder i registersamkøring, gør jo ikke at du nødvendigvis er skyldig. Der lever vi jo i et retssamfund, siger Annika Jacobsen.

I 2017 fangede registersamkøring svindel med barselsdagpenge til en værdi af 4,9 millioner kroner, viser tal fra Udbetaling Danmark. I 2016 var tallet 1,5 millioner kroner. Udbetaling Danmark vurderer, at tallet vil vokse i takt med, at sagerne om fiktive ansættelser, som i de to eksempler ovenfor, bliver afsluttet.

Myndighederne afslørede i alt socialt bedrageri for 468 millioner kroner i 2017 og 300 millioner kroner i første halvdel af 2018, viser tal fra Kommunernes Landsforening og Udbetaling Danmark.

Vanskeligt at forhindre

Selvom Udbetaling Danmark nu er blevet opmærksomme på, at der foregår brug af fiktive ansættelser til uberettiget at få udbetalt barselsdagpenge, er det ikke så lige til at hente pengene hjem igen.

- Hvorfor kan man ikke bare sige – inden man udbetaler nogen penge – er du berettiget til det her eller er du ikke?

- Hvis du lever op til beskæftigelseskravet på fire måneder, så ser det på papiret ud, som om du er berettiget. Når du kigger i e-indkomst (et offentligt register, red.) hvor alle lønindbetalingerne opgives til Skat, så ser det også ud, som om du har fået løn, siger Annika Jacobsen.

Omdiskuteret metode

Registersamkøring, som Udbetaling Danmark benytter sig af, betyder, at hundredtusindvis af oplysninger om borgere behandles i de computere, der undersøger for snyd. Også selvom det jo altså kun er ganske få af de borgere, der viser sig at have snydt. Det bekymrer tænketanken Justitita.

- Når vi lever i et velfærdssamfund, er det helt naturligt at vi skal have en kontrol med de udbetalinger, der foregår. Men det, der foregår i Udbetaling Danmark, rejser nogle spørgsmål om, at der er tale om en krænkelse af retten til privatliv, siger Birgitte Arent Eiriksson, vicedirektør, Justitia.

Hun kritiserer, at registersamkøring giver indsigt i oplysninger, som borgerne har opgivet uden at vide, at de ville blive brugt på denne måde.

- Der er tale om en meget problematisk og omfattende overvågning af borgerne, hvor man samkører oplysninger fra mange forskellige registre og dermed også kan danne sig et mere generelt indtryk af, hvad det er for nogle borgere, og hvilket liv de har, siger Birgitte Arent Eiriksson.

Hos Udbetaling Danmark afviser Annika Jacobsen tænketankens bekymring.

- Registersamkøring sorterer bare sagerne. Man tager dem ud, der har en høj sandsynlighed for snyd. Og hvis du bliver taget ud til kontrol, så vil du altid få det at vide. Der sidder ikke nogen og kigger på dig, medmindre der bliver skrevet til dig, siger Annika Jacobsen.

Fakta om socialt bedrageri