Hvis man leder længe nok, så kan man af og til finde det. Den ene sætning, hvor embedsværket i kort form kryber til korset: Ja, vi tog fejl …

I den 14 sider lange afgørelse om tildeling af førtidspension, som Christina Fleischer modtog fra Borgercenter Voksne i Københavns Kommune en måned før jul, står sætningen øverst på side otte:

»Det er i ressourceforløbet ikke lykkedes at udvikle din arbejdsevne eller bedre dit faglige funktionsniveau.«

Læs også: Blind skal skrive på computer som led i arbejdstræning

I sig selv er det en sandhed med modifikationer. Formuleringen dækker nemlig over, at Christina Fleischer har været nødt til at blive indlagt ni gange i løbet af de to år, ressourceforløbet har varet. Siden hun blev sygemeldt i 2008, har hun været indlagt 19 gange.

I dag anerkender kommunen, at hendes tilstand på trods af »forsøg på gennemførelse af ressourceforløb« ikke er bedret, »men at der tværtimod er sket en forværring af borgers tilstand«, som kommunen skriver i en mail til Information.

Derfor vil den 47-årige kvinde, der lider af en sjældent forekommende psykisk lidelse, hvor hun bl.a. får såkaldt transitive synshallucinationer om opsprættede og blodige kropsdele, fremover få førtidspension i stedet for at være i ressourceforløb.

Men hov! Det var netop nytten af et ressourceforløb, som kommunen for knap to år siden var så skråsikker på, at den fandt det på sin plads at tilsidesætte en klar lægelig advarsel.

Som Information i sommer beskrev i en aktikelserie om førtidspension (»De måske egnede«), hvor Christina Fleischer stod frem med sin historie, havde en overlæge direkte og utvetydigt advaret kommunen mod at sætte hende i »enhver form for beskæftigelsesindsats«.

Læs også: Hvor mange indlæggelser endnu, før Christina får førtidspension?

Men den advarsel blev siddet overhørig af kommunen.

Dengang mente kommunen tværtimod, at kvindens »komplekse problemer« bedst kunne løses via »et helhedsorienteret forløb« med bl.a. »indsatser i form af virksomhedspraktik med henblik på at udvikle din arbejdsevne« og mentorstøtte.

Reelt er der dog ikke sket andet i de to år, end at Christina Fleischer har fortsat sin kontakt til det distriktspsykiatriske center, hun i forvejen har været tilknyttet. På intet tidspunkt har hun været i stand til at indgå i nogen form for praktikforløb eller modtage mentorstøtte, således som kommunen ellers lagde til grund.

Ikke flere tiltag

Ifølge en statusattest fra Distriktspsykiatrisk Center Frederiksberg/Vanløse fra august har Christina Fleischer således fået intensiv behandling med ugentlige psykologsamtaler, stabil medicinsk behandling uden ydre stressbelastninger.

Alligevel har hun i de forløbne to år, hvor hun har været i ressourceforløb, oplevet »en betydelig progression« af sygdommen »med forværring af bizarre vrangforestillinger, somatiske vrangforestillinger, synshallucinationer og transitivisme«.

Læs også: Har Krølle udsigt til at få arbejde?

DPC ser også en klar sammenhæng mellem antallet af indlæggelser og symtomforværring ved stigende aktiviteter.

»Det vurderes samlet, at dit funktionsniveau er særdeles dårligt og forværret gennem de senere år. Det vurderes at være en betydelig risiko for forværring af dine symptomer ved yderligere belastning, herunder aktiviteter helt ned til et par timer om ugen,« skriver en overlæge på centret.

Det svarer næsten ord til andet til den tidligere advarsel fra overlægen om at undgå enhver form for beskæftigelsesindsats.

I afgørelsen om tildeling af førtidspension anerkender kommunen, at det nu er dokumenteret, at Christina Fleischers arbejdsevne ikke kan forbedres, og at der ikke er uprøvede behandlingsmuligheder.

»Efter en samlet faglig vurdering anser vi det for dokumenteret, at din arbejdsevne er nedsat i et omfang, som udelukker selvforsørgelse«, skriver kommunen og tilføjer, at der ikke kan »peges på tiltag, hvorved der kan ske en udvikling af din arbejdsevne«.

Privat speciallæge nødvendig

Når kommunen skal forklare, hvorfor Christina Fleischer nu kan få den førtidspension, som hun fik afslag på i 2014, henviser kommunen også til en ny erklæring fra en psykiatrisk speciallæge.

I erklæringen fra september er lægens konklusion, at »funktionsniveauet er således varigt nedsat til det ubetydelige«, og at »prognostisk finder jeg tilstanden for stationær«.

Videre skriver speciallægen, at kvindens psykiske sygdom og mange indlæggelser på grund af selvmordstanker danner »et klart mønster, således at symptomerne forværres markant ved selv minimalt pres, som fx at skulle til samtale eller deltage i møder. Patienten har på ingen måde kunnet deltage i aktiveringsforsøg«.

Men – som speciallægen også har tilføjet – har en sådan deltagelse »de seneste år været direkte lægeligt kontraindiceret«.

Læs også: Kommer Carol på arbejdsmarkedet, før hendes øjne visner helt?

Alligevel fastholder Københavns Kommune, at det først er med bl.a. speciallægeerklæringen fra september, at der er »dokumenteret en varig nedsættelse af borgers arbejdsevne til det ubetydelige«, hvilket er forudsætningen for at få tildelt førtidspension. Christina Fleischer er naturligvis glad for, at hun nu er tildelt førtidspension. »Det betyder, at jeg kan få mere ro til at få det så godt, som jeg nu kan få det, fordi jeg ikke har det pres hængende over mig, at jeg måske skulle i praktik et eller andet sted. Nu kan jeg bruge kræfterne på at deale med min sygdom,« siger hun.

Men hun er også utilfreds med, at hun først skulle bruge to år på et ressourceforløb, selv om der fra lægelig side var blevet advaret mod det, fordi det ville forværre hendes sygdom. Og det var akkurat dét, der kom til at ske.

»Det er ubegribeligt for mig, at der skal en erklæring fra en privatpraktiserende speciallæge til, før kommunen tager det alvorligt. Speciallægen siger ikke andet, end lægerne fra det distriktspsykiatriske center har sagt igen og igen,« siger hun.

Kommunen anerkender, at der kom en lægelig advarsel mod at sætte kvinden i ressourceforløb.

»På daværende tidspunkt fandt vi dog ikke, at det var dokumenteret, at borger havde så betydelige varige funktionsnedsættelser«, at et »hensyntagende« ressourceforløb ville udgøre en helbredsmæssig risiko,« skriver kommunen i mailen til Information.