Hvis man sammenligner en 20-årig ikke-vestlig mand med en helt tilfældig dansk mand, vil der være stor forskel på deres risiko for at få en dom

Nydanmark: Integration er kommet for at blive Integration er kommet for at blive. I årtier har politikerne forsøgt at finde formlen på det nye Danmark, som består af flere nationaliteter, men vi er ikke i mål. Derfor sætter Ekstra Bladet fokus på Nydanmark. Gennem besøg hos personerne, der har med integration at gøre, søger vi debat og inspiration. Håbet er, at vi kan finde løsninger, der kan gøre Nydanmark bedre.

Hvis dine forældre er født i Somalia eller Syrien, er der en markant større risiko for, at du er kriminel, end hvis din mor og far er født på Samsø eller i Svendborg.

Faktisk er danske andengenerations-indvandrere fortsat markant overrepræsenteret i kriminalitets-statistikkerne, og de er endnu mere kriminelle end deres udenlandsk-fødte forældre, der i forvejen er mere kriminelle end etniske danskere.

Mere sårbare

Kriminaliteten i landets udsatte boligområder er da også blandt de største indsats-områder i regeringens nye ghetto-udspil.

En rapport fra Danmarks Statistik viser, at indvandrernes efterkommere har et kriminalitetsniveau, der er knap 220 pct. over den mandlige befolkning som samlet gruppe. Hvis man korrigerer for alder, ligger efterkommere 145 pct. over gennemsnittet. Det betyder, at hvis der i en gruppe af danskere er ti, der får en dom, er der i en sammenlignelig gruppe 24,5 efterkommere af indvandrere.

Særligt efterkommere af indvandrere fra lande som Somalia, Marokko, Syrien og Libanon slår ud på den forkerte side i kriminalitets-statistikken.

Og det er der nogle helt naturlige forklaringer på, hvis man spørger Lars Højsgaard Andersen, seniorforsker ved Rockwool-Fonden.

– Mange faktorer spiller ind. Men generelt taler vi om unge mænd med en dårlig tilknytning til uddannelse og arbejdsmarkedet. Det er mænd, som er mere sårbare over for at ende i kriminalitet end deres danske modstykker, forklarer Lars Højsgaard Andersen.

– Det handler om de bosætnings-mønstre, der er i spil. At de simpelthen er i områder, hvor der begås mere kriminalitet.

Kilde: Danmarks Statistik, Regeringens 'Økonomisk Analyse nr. 30', Rockwool-Fonden

En helt anden opvækst

Det er særligt blandt indbyggerne i landets udsatte boligområder, hvoraf 22 er på regeringens såkaldte ghetto-liste, at kriminaliteten begås. Og her kan unge efterkommere af indvandrere se frem til en helt anden opvækst end danske unge.

– Ikke-vestlige efterkommere er typisk børn af flygtninge, som generelt har meget svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet.

– Det påvirker de muligheder, de selv får i livet. Og det kan give risiko for at ende i kriminalitet, siger Lars Højsgaard Andersen.

– Hvis du sammenligner en 20-årig ikke-vestlig mand med en helt tilfældig dansk mand, vil der være stor forskel på deres risiko for at få en dom. Deres generelle livsvilkår er meget forskellige. Og man kan faktisk ikke rigtig sammenligne de to størrelser, konstaterer han.

Netop landets ghettoer kan se frem til at blive mødt af særligt skrappe metoder i forsøget på helt at få afskaffet ghettoerne i Danmark og samtidig få nedbragt kriminaliteten.

Kilde: Danmarks Statistik, Regeringens 'Økonomisk Analyse nr. 30', Rockwool-Fonden

Det går den rigtige vej





Trods den store forskel på, hvor ofte unge danske mænd og unge danske efterkommere af indvandrere ender i kriminalitet går det ifølge seniorforsker Lars Højsgaard Andersen den rigtige vej.

– Ungdomskriminaliteten er generelt faldet for mænd. Der har været en ret fantastisk udvikling siden 90'erne – og i 2010'erne er det raslet ned, siger Lars Højsgaard Andersen.

– Det ser vi også blandt de unge indvandrere og efterkommere. Men risikoen for at komme i kriminalitetsstatistikkerne er stærkt forhøjet, hvis man er efterkommer af særligt ikke-vestlige indvandrere.

Forbedring på vej

Børn af indvandrere født i 1987 var allerede kriminelle i 11 pct. af tilfældende, når de fyldte 18.

Det tal er dog faldet til seks pct. af de børn, der blev født i 1997 – altså næsten en halvering, skriver Rockwool Fonden i en rapport fra slutningen af 2017.

Hvor forskerne har mange svar på, hvorfor børn af indvandrere er mere kriminelle end indvandrerne selv eller jævnaldrende danske unge, så kniber med at kunne forklare, hvorfor det – langsomt – går den rigtige vej.

– En mulighed er, at der har været den samme kriminalitet, som der hele tiden har været, men at politiets ressourcer er blevet omprioriteret. Og at kriminaliteten simpelthen ikke bliver opklaret og registreret på samme niveau som tidligere. Det er en reel mulighed.

Ghettoudspil kan give bagslag

I regeringens nye ghetto-udspil er der særligt fokus på forbrydere i landets udsatte boligområder.

I udspillet bliver der lagt op til en stærkt omdiskuteret mulighed for, at politidirektører kan udpege særlige ’skærpede strafzoner’ i og omkring disse boligområder. Begår man kriminalitet inden for sådan en zone, bliver man straffet dobbelt.

Hensigten er, at kriminelle i disse områder skal blive afskrækket fra at begå forbrydelser, men kan ende med det stik modsatte, mener Lars Højsgaard Andersen.

– Det kan både have en afskrækkende effekt, hvor man, før man bryder loven, afvejer konsekvensen. Det kan betyde mindre kriminalitet, som er det politikerne håber, siger seniorforskeren, der dog langt fra kan garantere, at det går sådan:

– Omvendt risikerer man, at man straffer hårdere mod en gruppe, som alligevel havde været på kant på loven. Og det kan være meget kontraproduktivt, da det kan være svært at komme ind på arbejdsmarkedet, hvis man har en dom.