Нинішній директор ДБР Роман Труба активно оскаржував рішення місцевих рад на підтримку Євромайдану. Більшість із таких адміністративних позовів задовольняв Львівський окружний адміністративний суд.

Про це йдеться у влозі Данила Мокрика для Bihus.Info.

Під час Революції Гідності Роман Труба працював прокурором Пустомитівського району Львівської області. У той період, з листопаду 2013 року по лютий 2014 року, місцеві ради Львівщини регулярно приймали політичні рішення на підтримку Євромайдану. Цілу низку таких рішень Роман Труба оскаржував в суді.

В розпорядженні BIHUS.Info є копії декількох таких позовів, отриманих як з власних джерел, так і у відповідь на запити на публічну інформацію. Ось, до прикладу, позов прокурора Труби до Лисиничівської сільської ради за 20 грудня 2013 року. В ньому він вимагає скасувати рішення “Про неприпустимість відмови від євроінтеграції”.

Прокурор наполягав: сільрада не мала права приймати таке рішення, бо зовнішня політика і міжнародні відносини не входять до її повноважень. Відтак це рішення 16 січня 2014 року скасував Львівський окружний адмінсуд 16 січня 2014 року.

Загалом в Реєстрі судових рішень можна знайти близько десятка рішень Львівського окружного суду за подібними позовами Романа Труби. Щоправда, в більшості з них вказана лише посада прокурора Пустомитівського району, без ПІБ.

Так, Роман Труба оскаржував рішення на підтримку Євромайдану Пустомитівської районної ради (наприклад, рішення про підтримку резолюції Євромайдану і заборону Януковичу підписувати Угоду про Митний Союз), Пустомитівської міської ради, Містківської сільської ради і Сороки-Львівської сільської ради.

Одразу після перемоги Революції Гідності нинішній директор ДБР повідкликав свої позови, які ще залишалися на розгляді в суді. Таким чином Роман Труба відкликав, наприклад, позови до Пустомитівської райради.

У коментарі BIHUS.Info Директор ДБР підтвердив свою тодішню позицію щодо рішень місцевих рад.

“Питання місцевих рад – це вирішення питань місцевого значення. Питання зовнішньої політики належать до повноважень Президента, Прем’єр-міністра і Верховної Ради. Так передбачено в Конституції і так передбачено в Законі. Якщо би місцеві ради приймали рішення про зовнішньополітичний напрямок нашої держави в партнерстві з Російською Федерацією, моя реакція була би однозначною (такою ж – ред.)”, – сказав Роман Труба.

При цьому він наголосив, що його правову позицію підтвердив і Львівський окружний адміністративний суд, задовольняючи ці адміністративні позови.

Подібні адміністративні позови не є підставою для люстрації згідно із законом “Про очищення влади”. Однак зараз триває судовий процес за позовом народного депутата від БПП Юрія Македона щодо люстрації директора ДБР з інших підстав. Нардеп намагається довести, що Романа Трубу мали би люструвати за переслідування активіста Андрія Шевціва під час Революції Гідності.

Відповідачі у цьому судовому процесі, зокрема – Міністерство юстиції, наполягають, що Роман Труба і в цьому випадку не підпадає під люстрацію, бо Андрій Шевців не був виправданий за процедурою, передбаченою законом “Про очищення влади”.