Foto: Stanislav Milojković

Između ostalog, propisano je da se moratorijum odnosi na kredite, ali i na sve druge obaveze koje dužnici imaju prema bankama, kao i da zastoj u otplati teče od desetog dana od kada banka objavi ponudu za moratorijum, osim ako du`nik izričito ne zahteva da se moratorijum primenjuje i pre tog datuma, na šta ima pravo.

Saopštenje NBS objavljujemo u celosti:

„Kako su propisi objavljeni u „Službenom glasniku RS“ 17. marta 2020. godine, a stupili na snagu 18. marta 2020. godine, obaveza banke (i davaoca lizinga) je da dužnicima ponudi zastoj u otplati obaveza (moratorijum) u naredna tri dana (do 21. marta) te da na svojoj internet prezentaciji objave ponudu o zastoju otplate obaveze. Nakon što banka/davalac lizinga objavi ovu ponudu na svojoj internet prezentaciji dužnik ima rok od 10 dana od dana objavljivanja da tu ponudu odbije, a, ako to ne učini – smatraće se da je ponuda prihvaćena tog desetog dana. Moratorijum proizvodi pravno dejstvo istekom roka od 10 dana od dana objavljivanja ponude banke/davaoca lizinga. Dakle, banka/davalac lizinga ima pravo da naplati rate kredita/lizinga koje dospevaju do dana od kog moratorijum počinje da proizvodi pravno dejstvo (koji, u zavisnosti od dana objavljivanja ponude banke, može biti najkasnije 31. mart 2020. godine), osim ako je klijent izričito zahtevao primenu moratorijuma pre isteka tog roka (a od dana objavljivanja ponude).

Moratorijum podrazumeva zastoj u otplati obaveza prema banci po osnovu kredita ali i svih drugih obaveza dužnika prema banci. Dužnici koji imaju više kredita imaju pravo na moratorijum u otplati rata za sve kredite. Ukoliko dužnik nakon objavljivanja ponude nastavi da uredno izmiruje obaveze, to ga ne sprečava da u toku trajanja vanrednog stanja primeni moratorijum. Primera radi ako dužnik ponudu za moratorijum u propisanom roku nije odbio, a otplatio je jednu dospelu ratu kredita, narednog meseca se i na tog dužnika primenjuje moratorijum ukoliko ne isplati ratu.

Banka tokom trajanja vanrednog stanja koje je uvedeno zbog pandemije ne obračunava zateznu kamatu na dospelo a neizmireno potraživanje. Nakon prestanka moratorijuma (koji ne može biti kraći od 90 dana odnosno od trajanja vanrednog stanja za vreme trajanja pandemije) dužnik nastavlja da otplaćuje kredit na koji način se period otplate faktički produžava za tri meseca. Svakako, ukoliko bi dužnik od banke zahtevao drugačiji način otplate za koji smatra da je za njega adekvatniji, banka mu treba izaći u susret. U odnosu na redovnu (ugovorenu) kamatu koju banka obračunava za vreme trajanja zastoja, ista se pripisuje dugu i raspoređuje se ravnomerno na preostali rok dospeća.

Radi lakšeg razumevanja u nastavku dajemo reprezentativne primere za gotovinske i stambene kredite na koje je primenjena Odluka o privremenim merama za očuvanje stabilnosti finansijskog sistema.“

Podržite nas članstvom u Klubu čitalaca Danasa U vreme opšte tabloidizacije, senzacionalizma i komercijalizacije medija, duže od dve decenije istrajavamo na principima profesionalnog i etičkog novinarstva. Bili smo zabranjivani i prozivani, nijedna vlast nije bila blagonaklona prema kritici, ali nas ništa nije sprečilo da vas svakodnevno objektivno informišemo. Zato želimo da se oslonimo na vas. Članstvom u Klubu čitalaca Danasa za 799 dinara mesečno pomažete nam da ostanemo samostalni i dosledni novinarstvu u kakvo verujemo, a vi na mejl svako veče dobijate PDF sutrašnjeg broja Danas. Učlani se