Conflictul de tip militar va fi înlocuit în viitor de forme regionale de război hibrid, asimetric, de mici dimensiuni, iar România va trebui să găsească formule de prevenire a acestui tip de conflict, în condiţiile în care ţara noastră "are resursă umană şi suficient de multă inteligenţă pentru a fi una dintre cele mai puternice şi relevante forţe în materie de cybersecurity", a declarat vineri europarlamentarul Norica Nicolai, la conferinţa internaţională 'Agenda Viitorului'.



"Parteneriatul estic este ţinut cumva artificial în viaţă, lucrez în parteneriatul estic, mă ocup de Moldova şi sunt raportorul Uniunii pe Azerbaidjan. Încercarea noastră de a avea o viziune pe est, de acolo de unde de fapt vine pericolul, nu aş prea fi foarte optimistă că poate avea mult succes (...). Conflictul de tip militar va fi dominat, nu totalitate, înlocuit de forme de război hibrid, asimetric. Eu cred că vom asista la foarte multe conflicte de mică dimensiune, regionale, în care intervenţiile militare vor fi făcute fie în baza mandatelor ONU, deci al dreptului internaţional, fie în raport de aranjamente bilaterale, aşa cum s-a întâmplat cu intervenţia Franţei în Mali, la cererea preşedintelui, şi bineînţeles de interese regionale ale unor state relativ puternice din punct de vedere militar", a precizat Norica Nicolai.



În opinia europarlamentarului, este important ca România să găsească formule de prevenire a acestui conflict.



"Trebuie să existe doar o voinţă politică, o viziune cu privire la concept şi românii pot face lucrul ăsta foarte bine, nu numai în beneficiul ţării noastre, ci şi în beneficiul tuturor. Altfel, o înzestrare minimă de un anumit standard, atâta cât îţi permite economia şi te lasă structura şi socială să faci, este utilă. Eu cred că în momentul de faţă drumul spre care am pornit spre înzestrare este un drum util. Spre să-i facem faţă pe toate componentele, dar oricum nimeni nu-şi poate permite să spună că este relevant în ceea ce priveşte abordarea tuturor armelor", a subliniat Nicolai.



Ea a mai relevat importanţa dublării acestor eforturi printr-o diplomaţie "mult mai activă şi mai eficientă".



"Cred că o diplomaţie mult mai activă, mult mai eficientă, poate fi mult mai utilă. Oricum, procesul de pace în următorii ani va fi unul relativ, putem avea tipuri de conflicte oriunde în lume şi astăzi, într-o societate informaţională în care trăim oriunde am fi, nu mai suntem departe de ele. Dincolo de o realitate pe care o înţelegem, nu ne-am fi dorit-o, dar trebuie să o acceptăm, să învăţăm din ea şi să reacţionăm pentru a menţine pacea, cred că România poate face lucrul ăsta", a punctat Norica Nicolai.



Europarlamentarul român a afirmat că viziunea europeană "va fi parţial abandonată în aceste ultime şase luni", afirmând că din toamna viitoare se va putea discuta "ceva mai aplecat din punctul de vedere al instituţiilor europene".



"Probabil că viziunea europeană va fi parţial abandonată în aceste ultime şase luni, trebuie să fim foarte sinceri, avem alegeri, avem un buget de adoptat. Probabil că bugetul pentru următorii şapte ani nu va fi adoptat în acest mandat, ceea ce creează probleme inclusiv din punct de vedere al susţinerii unei politici comune de securitate. Nu ştiu dacă vom avea în viitoarea Comisie şi în viitorul Parlament acelaşi tip de voinţă politică şi de determinare în a susţine acest proiect. Din toamna viitoare putem să discutăm ceva mai aplecat din punctul de vedere al instituţiilor europene. Din punctul de vedere al statelor membre, şi trebuie să recunoaştem că principalele promotoare ale acestui concept sunt Franţa şi Germania, eu personal cred că riscăm să avem ceva dificultăţi, pentru că îmi este foarte clar, în actualul context şi din Franţa, şi din Germania, că această agendă nu va mai fi prioritară nici pentru preşedintele Macron şi nici pentru doamna Merkel, care se apropie de un final de mandat şi alegerile pentru Parlamentul European vor fi decisive cu privire la viitorul actualului guvern din Germania", a comentat Nicolai.



În cadrul evenimentului, organizat de Institutul de Politici Liberale în parteneriat cu Fundaţia Friedrich Naumann pentru Libertate, s-au dezbătut patru teme legate de fenomene care marchează în prezent societatea: migraţia, revoluţia digitală, modificările climatice şi globalizarea.



Dezbaterile au ca scop schimbul de idei pentru conturarea unei viziuni asupra viitorului României în perspectiva anului 2030. La eveniment au participat personalităţi care au prezentat şi analizat provocările politice, economice şi sociale cu care România se poate confrunta în viitor. AGERPRES /(A-autor: Sorin Peneş, editor: Mihai Simionescu, editor online: Adrian Dădârlat)

Citeşte şi:

Dumitraşcu (ARSCM): România se află într-o situaţie îngrijorătoare la combaterea schimbărilor climatice, dar nu de panică totală

Gerea: Sistemul Energetic Naţional are nevoie de un backup, pentru că este epuizat din punct de vedere moral

Sandu (SMR): Schimbările climatice nu sunt o poveste inventată; dezastrele naturale duc la pierderi economice majore

Ministrul Mediului: Cauza principală a schimbărilor climatice nu este natura, ci suntem noi

Conferinţa ''Agenda Viitorului'' tratează vineri teme legate de fenomene ce marchează în prezent societatea