Cum depasim aceasta situatie?

Economia Romaniei are sanse ca, in urmatorii doi ani, sa atinga un nivel excelent de crestere economica estimat de specialisti la 4,4-4,8 la suta in 2016 si la 5,2-5,7% in 2017, pe fondul stimularii cererii interne, ca urmare a masurilor de relaxare fiscala. Insa paradoxul este ca, pe masura ce produsul intern brut ia avant, stimulat in primul rand de comert, rata saraciei devine tot mai mare, arata datele KeysFin.Oficial ne merge bine, daca analizam datele de la Institutul National de Statistica. Produsul intern brut (PIB) a crescut cu 5,2%, pe serie bruta, in primul semestru din 2016, si cu 5% pe seria ajustata sezonier in semestrul I 2016 comparativ cu perioada similara a anului trecut, dupa ce, in trimestrul doi, avansul PIB a fost de 1,5% fata de trimestrul 1 si de 6% fata de trimestrul 2 din 2015.In previziunile economice de primavara publicate la inceputul lunii mai de Comisia Europeana, Executivul comunitar estima ca economia romaneasca va inregistra o crestere de 4,2% in 2016, in timp ce majoritatea bancilor si institutiilor financiare prezente in tara noastra au estimat avansul intre 4,4 si 4,8%."Datele arata incurajator insa daca privim ce se ascunde in spatele acestui avans, observam ca evolutia economica se datoreaza in primul rand consumului ceea ce, pe moment este salutar, insa pe termen mediu si lung are sanse sa devina un adevarat mar otravit", spun analistii de la KeysFin."Cresterea economica sanatoasa este cea care se bazeaza pe productie, pe plus valoare, pe angrenarea unor lanturi economice pe orizontala. Fara industrie, fara productie, fara produse finite la export, economia va deveni tot mai sensibila la evolutiile externe. Daca va izbucni o noua criza, efectele ar fi devastatoare, deoarece consumul va fi primul afectat", avertizeaza acestia.Statistica mai arata un lucru ingrijorator- Romania se enclavizeaza economic, iar saracia devine, astfel, tot mai prezenta in mediul rural."Avertizam, in trecut, de faptul ca Romania se dezvolta cu trei viteze, una data de regiunile dinamice, precum Bucuresti-Ilfov, Timis-Arad si Constanta, o alta data, ceva mai lenta, data de business-urile construite in zone precum Brasov, Cluj, Arges si Galati, si o a treia, extrem de slaba, in fapt o adevarata frana pe care o pun zone monoindustriale, precum cele din Moldova, Oltenia, Baragan. Acestea au devenit adevarate enclave de saracie, in care business-ul stagneaza, iar forta de munca nu are nicio sansa decat sa migreze catre zonele cu potential", au aratat analistii.Vestea si mai proasta este ca, in ciuda cresterii economice semnificative din 2016, rata saraciei tinde sa atinga un record al ultimilor ani, dupa ce, in 2015, s-a ridicat peste nivelul de 25% (25,4%), depasind precedentul record, de 24,8%, consemnat in 2007."Sunt regiuni in Romania, precum cea de Nord-Est, acolo unde rata saraciei a atins nivelul de 35,6%. Pe aceleasi coordonate se situeaza si Regiunea de Sud-Est, cu o rata a saraciei de 33,3%, urmata de Sud-Vest Oltenia cu 29,7%, Regiunea de Vest cu 26,7% si Sud-Muntenia cu 25,5%. Media de 25% procente este asigurata de impactul situatiei din Bucuresti-Ilfov, unde rata saraciei este cea mai mica, de numai 5,5%", explica analistii de la KeysFin.Potrivit INS, in Romania sunt 8,5 milioane persoane in risc de saracie sau excluziune sociala, cifra care situeaza tara noastra pe primul loc in Uniunea Europeana in ceea ce priveste rata saraciei relative."Procentul privind saracia relativa (raportul procentual intre numarul persoanelor sarace care au un venit disponibil pe adult echivalent mai mic decat pragul stabilit la nivelul de 60% din mediana veniturilor disponibile pe adult echivalent si total populatiei) a crescut cu 3 puncte procentuale in 2015, iar in 2016 este posibil sa urmam acelasi traseu", afirma analistii.De altfel, potrivit datelor Eurostat, aproximativ 40,2% din populatia Romaniei era expusa in 2014 riscului de saracie si excludere sociala, situatie care a plasat-o pe primul loc in Uniunea Europeana, in conditiile in care, la nivelul UE, 122 de milioane de persoane, sau 24,4% din populatie, se aflau in aceasta situatie.Statisticile World Vision aratau, recent, ca aproape o treime dintre familiile copiilor din mediul rural nu au venituri suficiente pentru traiul de zi cu zi. Procentul celor care se duc intotdeauna la culcare flamanzi s-a dublat la 4% fata de 2013.Potrivit analistilor de la KeysFin, situatia actuala este de natura sa creeze un risc social, mai ales in contextul in care perspectivele unui nou val de criza sunt tot mai solide.Rolul major in diminuarea efectelor acestei evolutii economice polarizata este dat de modul in care initiativele legislative vor fi efectiv puse in aplicare astfel incat sa se creeze investitii cu dezvoltare pe orizontala, care sa asigure productie si locuri de munca mai ales in zonele defavorizate. Iar primul pas trebuie sa fie cel in infrastructura."Statisticile noastre arata ca investitiile in infrastructura se concentreaza in Transilvania, Muntenia si prea putin in Moldova, Oltenia si Dobrogea. Fara o infrastructura optima, este aproape imposibila atragerea de investitori", spun expertii KeysFin.Din analiza datelor guvernamentale, specialistii remarca faptul ca strategiile de investitii la nivel regional nu s-au tradus inca in fapte. In aceste conditii, s-a accentuat fenomenul de depopulare a unor zone din mediul rural si accentuarea aglomerarii urbane care tinde sa capete aspecte sufocante mai ales in zona Bucuresti-Ilfov."Avem nevoie sa privim Romania ca pe un business, sa ii cautam avantajele, oportunitatile, sa extragem resursele si sa optimizam relatia dintre regiunile tarii. Fara o privire de ansamblu a economiei, fara masuri de ordin fiscal de stimulare a dezvoltarii zonelor defavorizate, in special a infrastructurii, degeaba construim autostrazi in zone prospere cand mai mult de jumatate din tara nu are apa curenta si se bazeaza pe fantana din curte", afirma expertii KeysFin.Informatiile din materialul de mai sus sunt culese din barometrul privind starea business-ului romanesc, un proiect dezvoltat de KeysFin prin analiza datelor financiare privind societatile comerciale si PFA-urile active din Romania.