Cu doar o lună înainte de europarlamentare, Tommy Tomescu, un dentist român ajuns în Marea Britanie în 2010, a înfiinţat Partidul Europenilor, care se va prezenta la europarlamentarele din 22 mai cu şase candidaţi.

Tomescu a povestit, pentru MEDIAFAX, că a decis să plece în Marea Britanie, după terminarea studiilor, "pentru a-şi extinde orizontul şi pentru a profesa în alt mediu". De profesie dentist şi asistent universitar la King's College London Dental Institute, Tommy Tomescu a înfiinţat, în 2013, Alianţa împotriva discriminării românilor şi bulgarilor, iar anul acesta Partidul Europenilor (Europeans Party). Formaţiunea, care se adresează imigranţilor europeni, dar şi britanicilor, îşi propune să promoveze ideile europene şi cooperarea între ţări.

Tomescu, care este preşedintele partidului, deschide lista de şase candidaţi ai formaţiunii la europarlamentare, fiind urmat de Andrzej Rygielski, un manager polonez în vârstă de 50 de ani, aflat în Marea Britanie de 8 ani, şi de Vanessa Del Carmen Guerrero Rodriguez, o dentistă originară din Spania. Pe listă se mai află britanicul Robin Ashenden, bulgarul Emil Iuliev Rusanov şi grecul Georgios Papagrigorakis.

Românul a precizat că a înfiinţat partidul "ca urmare a reacţiilor negative din partea unor politicieni, a presei britanice şi a altor persoane la adresa cetăţenilor est-europeni aflaţi în Marea Britanie".

Tomescu este realist în ceea ce priveşte şansele formaţiunii sale de a accede în Parlamentul European. "Există ceva speranţe, dar trebuie să fim realişti, partidul a fost înfiinţat cu doar o lună înainte de alegeri, nu avem foarte multe mijloace la dispoziţie, dar formaţiunea a fost înfiinţată şi ca o formă de protest, întrucât mai nimeni nu ia apărarea imigranţilor în Marea Britanie, deoarece se tem că pierd voturi", a spus Tommy Tomescu.

În Marea Britanie, sunt necesare 150.000 de voturi pentru obţinerea unui mandat de europarlamentar.

În Belgia, o româncă, fost secretar de stat, deschide lista unui partid politic pentru europarlamentare. Este vorba despre Cristina Coteanu, fost secretar de stat în cadrul Ministerului Justiţiei, plasată pe prima poziţie pe lista Federaliştilor Francofoni Democraţi (FDF), un partid francofon. Cristina Coteanu, având naţionalitate română şi franceză, are, la 35 de ani, un CV "care ar face gelos orice jurist european aflat la vârsta pensionării", nota, recent, publicaţia belgiană La Capitale.

Coteanu a absolvit Facultatea de Drept a Universităţii Alexandru Ioan Cuza din Iaşi şi pe cea a Universităţii Libre din Bruxelles. Totodată, are un doctorat la Queen Mary College al Universităţii din Londra. Este membră a Biroului Executiv al PIR (Public Interest Registry) pentru Europa - cu sediul la Reston (Virginia) în Statele Unite, precum şi al Comisiei de drept european al Baroului din Bruxelles, al Centrului internaţional de arbitraj şi mediaţie, dar şi al Asociaţiei de arbitraj cu sediul la Paris.

Ea a reprezentat MAE din Luxemburg, în cadrul unui proiect privind reforma justiţiei din Turcia. Cristina Coteanu a fost numită ca secretar de stat în cadrul Ministerului de Justiţie la 28 ianuarie 2005 pentru ca la 2 mai acelaşi an să fie eliberată din funcţie de premierul Călin Popescu-Tăriceanu.

În 2013, ea a candidat pentru funcţia de judecător din partea României la CEDO, dar nu a prins lista principală după audierile Comisiei de selecţie din Ministerul Justiţiei. Televiziunea belgiană precizează că românca este "complet necunoscută publicului belgian dar mizează pe CV-ul său impresionant pentru a-i convinge pe europeni".

Partidul Libertăţii Individuale (P-LIB) din Spania are doi români printre candidaţi.

Lista P-LIB este deschisă de preşedintele Juan Pina, iar pe locurile trei şi patru se află doi liberali români, Gelu Vlaşin, respectiv Roxana Nicula. Gelu Vlaşin, în vârstă de 48 de ani, născut în localitatea Telciu, judeţul Bistriţa-Năsăud, este rezident în Spania de peste mai bine de zece ani.

Acesta este membru al Delegaţiei Permanente a PNL Diaspora.

De profesie scriitor, Gelu Vlaşin a primit, în ianuarie 2012, Ordinul Meritul Cultural în Grad de Cavaler, la propunerea Ministrului Culturii, "în semn de apreciere pentru talentul şi dăruirea de care a dat dovadă în întreaga sa carieră literară, pentru promovarea culturii româneşti în lume şi implicarea sa constantă în strângerea legăturilor dintre românii aflaţi peste hotare".

Pe locul patru se află Roxana Nicula, unul dintre membrii fondatori ai partidului în iulie 2009. Ea a venit în Spania în anul 1998 şi este antreprenoare în sectorul conţinutului digital. A candidat la alegerile generale din 20 noiembrie 2011 pe poziţia a doua la Congresul Deputaţilor (Camera Inferioară a Parlamentului spaniol) pentru circumscripţia Madrid.

De orientare liberală, Partidul Libertăţii Individuale a fost fondat în 2009 şi nu are, în prezent, reprezentare parlamentară.

Formaţiunea se opune "xenofobiei împotriva comunităţii româneşti şi contra oricărui grup" şi consideră că "românii contribuie într-o manieră foarte importantă la generarea bunăstării în Spania".

Şi Partidul Popular al premierului Mariano Rajoy are un român pe listă. Stabilit în Spania în 2001, Marius Ionel Ioan, prim-vicepreşedinte al PDL Diaspora, se află pe locul 46, o poziţie neeligibilă.

În Italia, Partidul Identitatea Românească (PIR) va sprijini Forza Italia la următoarele alegeri europene şi administrative. În pofida denumirii, PIR este un partid mixt, din care fac parte şi italieni, în special din cadrul familiilor mixte. "Este normal ca şi italienii care se regăsesc în valorile şi idealurile noastre să adere. Noi, românii din Italia, nu vrem să ne izolăm, nu vrem să facem politică dintr-o poziţie izolaţionistă şi naţionalistă", a declarat pentru MEDIAFAX secretarul general al Partidului Identitatea Românească, Mihai Muntean.

Potrivit acordului politic dintre cele două formaţiuni, Partidul Identitatea Românească a propus două nume pentru Parlamentul European, consilierul local Cătălin Mustăţea şi responsabilul PIR pentru Toscana, Massimiliano Morandi.

"Opoziţia unor forţe interne nu a permis intrarea pe lista Forza Italia a candidaţilor noştri. De altfel, acordul politic a fost făcut destul de târziu şi ştiam că este posibil ca membrii propuşi de noi să nu se regăsească pe listele Forza Italia", a explicat Mihai Muntean.