Bygger opp database med alle landets studenter

Et privat rekrutteringsfirma bygger nå opp en database med navn og adresse på alle landets uteksaminerte studenter, etter å ha fått ja fra Kunnskapsdepartementet.

Er du student ved NTNU, Universitetet i Bergen eller Universitetet i Oslo, må du regne med å havne i databasen til rekrutteringsfirmaet Rekruttering AS. AFP

Johnny Gimmestad

9. januar 2012

Alle norske studenter som har gått ut fra høyskoler eller universitet de siste 15–20 årene må nå regne med å havne i databasen til firmaet Rekruttering AS i Drøbak.

Firmaet har allerede fått en mengde adresselister med slike opplysninger, blant annet fra NTNU i Trondheim og fra Det juridiske fakultet ved Universitetet i Bergen. Nå står Universitetet i Oslo for tur.

— Jeg kan bekrefte at vi nylig har mottatt en henvendelse om slike lister fra AS Rekruttering. Henvendelsen gjelder navn, adresse og dato for eksaminering for alle våre uteksaminerte studenter fra midten av 90-tallet og frem til i dag; total ca. 55.000 studenter.

Det sier Monica Bakken, studiedirektør/fagdirektør ved studieavdelingen hos Universitetet i Oslo, til Aftenposten.no. Bakken har også registrert at firmaet fikk medhold i sitt krav om å få slike lister utlevert fra NTNU i Trondheim. Det skjedde etter at lærestedet først stilte seg negativt til henvendelsen.

Til etterretning

— Vi tar avgjørelsen fra Kunnskapsdepartementet til etterretning. Likevel må vi foreta en egen vurdering, først og fremst knyttet til personvernet, før vi fatter et vedtak i saken. Det kan blant annet være forhold knyttet til hvilke adresser studentene befinner seg på som er problematiske, sier Bakken, som regner med å ha svaret klart om få dager.

— Vårt firma akter å bygge opp Norges største database på alle som har høyere utdanning her i landet. Det er vi godt i gang med, sier Kjell F. Klynderud, daglig leder i Rekruttering AS til Aftenposten.no.

Og han tilføyer:

Les også Skeptiske til å bruke Internett på eksamen

— Og de opplysningene vi ønsker å legge inn i registeret er offentlig tilgjengelige og langt mindre omfattende enn det man finner i andre, offentlige registre som f.eks. Brønnøysundregistrene.

Medhold fra Kunnskapsdepartementet

— På bakgrunn av dette kan jeg overhodet ikke forstå at det skal være problemer knyttet til personvernet ved de informasjonene vi ber om. Det har jo også Kunnskapsdepartementet gitt oss klart medhold i, på bakgrunn av en klagesak vi fremmet etter at NTNU i første omgang sa nei.

Les også Datatilsynet mistenker at datatrafikken din lagres

Klynderud har ikke full oversikt over hvor mange navn som nå befinner seg i basen, men anslår at det kan være rundt 100 000, pluss/minus 20 prosent. Og det er før navnene fra Universitetet i Oslo er kommet inn.

Mangler folk og apparat

— Per i dag har vi ikke folk og apparat til å håndtere alt dette. Det vil vi bygge opp etterhvert, sier han, og legger til at datasikkerheten er godt ivaretatt.

Alle opplysninger skal ifølge Klynderud befinne seg i firmaets egen base og vil ikke bli utlevert til andre aktører, for eksempel i forbindelse med reklame.

— Vårt mål er både å betjene firmaer som søker medarbeidere på ulike fagfelt og personer som er åpne for nye, profesjonelle utfordringer. Fremover blir jobben å skaffe mer utfyllende informasjon fra faggrupper som er særlig aktuelle for våre oppdragsgivere – det kan være alt fra jurister til ingeniører og IT-folk. Blant dem vi har henvendt oss til hittil er det få som har reservert seg mot å gi slik informasjon, sier han.

Datatilsynet: Svært problematisk

- Denne saken er bare begynnelsen på en utvikling mot mer omfattende bruk av offentlige dataregistre, ikke minst fra kommersielle aktører, men også fra kriminelle. Dette har flere svært problematiske sider, både i forhold til personvern og taushetsplikt, sier informasjonsdirektør Ove Skåra i Datatilsynet til Aftenposten.no.

Han viser til at det utvidede dokumentbegrepet i den nye offentlighetsloven åpner for at enhver som ønsker det kan be om slike opplysninger som AS Rekruttering nå gjør, uten å måtte gjøre rede for hva opplysningene skal brukes til. Dette gjelder også for studenter som tok eksamen før den nye offentlighetsloven ble vedtatt i 2009.

— Resultatet er at opplysninger studenter har gitt fra seg de siste 15–20 årene til bruk for universitetets administrasjon av studentforholdet, som navn, adresse, mobilnummer og e-postadresser, kan bli utlevert i stor skala til kommersielle aktører. Men også kriminelle bander og andre tvilsomme aktører kan få slik tilgang, sier Skåra.

- Ingen plikt

Han ser også mulige sikkerhetsproblemer for utenlandske studenter, som ikke ønsker at informasjon om hvor de studerer eller hvilke fag de tar skal komme på avveie.

- Er det ingen krav til sikkerheten ved behandlingen av disse registrene?

— Ikke før virksomheten som har mottatt registrene tar opplysningene i bruk. Universitet kan heller ikke stille noen krav til utleveringen, verken når det gjelder hvem de skal utlevere til , eller til hvilke formål, sier Skåra og fortsetter:

-Universitetet har heller ingen plikt til å informere studentene om at opplysningene blir utlevert, men vi oppfordrer dem sterkt til å gjøre det. Dermed får studentene muligheten til å kontakte virksomheten som har stått for datainnsamlingen og kreve opplyst om hvordan opplysningene om dem vil bli behandlet videre, hva opplysningene skal brukes til og om de vil bli utlevert til andre. Basert på dette kan den som er registrert kreve å få opplysningene om seg selv rettet eller slettet.

Dette har flere svært problematiske sider, både i forhold til personvern og taushetsplikt, sier informasjonsdirektør Ove Skåra i Datatilsynet til Aftenposten.no. Øhman Rolf/Aftenposten