Overdosedødsfall, rusomsorg, heroinbehandling og så videre er hyppige tema i mediene. Likevel er det lovgivningen rundt bruk av cannabis som ofte bidrar til sterkest engasjement. Mange mener mye om dagens kriminalisering av bruk og omsetning. Faktagrunnlaget er imidlertid heller dårlig. Det finnes forsvinnende lite forskning på hva som vil skje med forbruket når lovgivningen liberaliseres. Vil flere da begynne å bruke stoffet? Vil de som allerede bruker, bruke mer? Vil bruken av andre rusmidler, som alkohol, gå ned - eller opp? Spørsmålene er mange, de forskningsmessige godt dokumenterte svarene er foreløpig få. I disse dager publiserer vi en artikkel i et internasjonalt fagtidsskrift, som bidrar noe til å fylle kunnskapshullet.

Mangelfull forskning skyldes ikke manglende interesse, men mangelfulle data. Skal en undersøke effekten av en avkriminalisering vil ikke en enkel sammenligning av forbruket før og etter endringen gi et fullgodt svar på virkningene. Dette fordi man ikke vil vite hvordan utviklingen ville vært uten reformen. Ideelt sett skulle før-og-etter resultatene fra ett land med liberalisering sammenlignes med et tilsvarende land som ikke gjennomførte noen lovendring. I praksis er dette vanskelige å finne.

Ett unntak er Australia. Australia har i løpet av de siste tiårene avkriminalisert bruken av cannabis i fire av sine åtte delstater. Dermed kan vi undersøke effekten av politikkendringen ved å sammenligne utviklingen i disse. Avkriminaliseringen gjelder for personer over 18 år og innebærer at de som tas for cannabisbruk får en bot (rundt 1000 kroner). Dersom boten betales, forsvinner saken ut av verden. Da blir det ingen oppføring i strafferegisteret og dermed heller ikke visumnekt til USA, innsnevring av yrkesvalgmuligheter eller lignende. Det er verdt å merke at ingen australske stater har legalisert bruken, det vil si ingen har tillatt at cannabis lovlig kan omsettes eller brukes, de har bare avkriminalisert.

Hva har så avkriminaliseringen ført til? Vi fant at det kun var en liten, og midlertidig, økning i antall personer som brukte cannabis. I løpet av de fem første årene etter lovendringen økte andelen cannabisbrukere med cirka ettprosentpoeng og økningen syntes ikke å fortsette utover femårsperioden. Viktigere var det imidlertid at de som startet med cannabis, gjorde det tidligere enn før liberaliseringen. Mens de fleste cannabisbrukere hadde debutert med stoffet i 18 års alderen før reformen, ble tyngdepunktet nå flyttet til 16 år. Den medisinske forskningen er tydelig og samstemt i at cannabisbruk er skadeligere jo tidligere (og oftere) man bruker stoffet. Siden hjernen hos yngre tenåringer fremdeles er i utvikling, kan en tidligere debutalder gi betydelige negative effekter for skoleprestasjoner, psykiske problemer, hukommelse, språkutvikling og avhengighet. En tidligere debutalder er derfor alvorlig.

Et viktig spørsmål for Norge er om resultatene fra Australia for nye brukere og debutalder vil ha gyldighet også her, dersom vi skulle innføre en avkriminalisering. Det er selvfølgelig vanskelig å gi bastante svar, men at en mer liberal lovgivning kan senke debutalderen også i Norge, virker ikke usannsynlig. Selv om liberaliseringen i prinsippet kun skulle gjelde personer over 18 år, kan de yngre, som i Australia, feiltolke signalet og begynne før denne alderen. Fra en lovlig vare som alkohol, vet vi at debutalderen i flere tiår har ligget rundt 15 år, til tross for at aldersgrensen for lovlig kjøp er 18. Blant norske 18-30 åringer ligger debutalderen for cannabis i dag på 17.9 år.

FØLG DAGBLADET MENINGER PÅ TWITTER OG FACEBOOK

Når det gjelder nyrekruttering, kan man nok ikke se bort fra at en slik lovendring vil kunne ha større effekt på antall nye brukere i Norge enn i Australia. Det som peker i en slik retning er at andelen som har prøvd cannabis er vesentlig lavere i Norge (19 prosent versus 33,5 prosent i Australia), noe som betyr at gruppen av potensielle nye brukere er større her. Det vil alltid være mange i en befolkning som ikke vil bruke cannabis uansett lovgivning. Når det er relativt flere i Norge som ikke ennå har prøvd stoffet, vil muligheten for nye brukere imidlertid være større og dermed kan en liberalisering gi større utslag på antall brukere her enn i Australia.

I Norge er trolig en avkriminalisering av cannabisbruk en mer aktuell politikk enn en legalisering. En legalisering, slik blant annet to amerikanske stater nylig har innført, vil kunne få betydelig større virkninger både for nyrekruttering, debutalder og bruk blant etablerte brukere. Politikernes oppgave blir å veie opp ulempene ved en senket debutalder og potensielt noen flere brukere, med de ulempene dagens kriminalisering har for unge mennesker som søker et alternativt rusmiddel til alkohol.

Flere viktige spørsmål står fremdeles ubesvarte. Mange vil derfor følge utviklingen i USA med stor interesse, uansett narkotikapolitisk ståsted. Så er det opp til politikerne om en avkriminalisering eller legalisering vil vinne fram også her.

KOMMENTARFELTET BLE DEBATTLEDET AV JAN-ERIK SMILDEN.