50 uker er satt av til behandling av den flere år lange striden, som handler om utbygging av riksvei 4 i Innlandet.

Utbygger NCC og Vegvesenet er uenige om prislappen på arbeidet som har blitt utført. I høst skal de etter planen møtes i Gjøvik tingrett.

I Gjøvik tingrett arbeider det fire dommere.

En av dem blir trolig bundet opp til saken i to år. Først ett år i retten og deretter ett år med skriving av dommen.

– Det fører til at andre viktige volds- og krimsaker blir satt på vent. Det er uheldig og svært krevende, sier sorenskriver Ingjerd Thune.

STRIDENS KJERNE: I 2013 fikk NCC oppdraget med å bygge ut riksvei 4 mellom Gran og Jaren blant annet med Granstunnelen. Prislappen var på 1,1 milliarder kroner, men i februar 2018 krevde NCC 800 millioner kroner mer enn det opprinnelige beløpet og stevnet Statens vegvesen. Foto: Mette Finborud Børresen

Saksbehandling i norske domstoler Foto: Roald, Berit / SCANPIX Ekspandér faktaboks I 2018 behandlet tingrettene og Oslo byfogdembete over 14 000 sivile saker og omtrent 13 000 meddomsrettsaker.

I 2018 var 19 domstoler utenfor målsettingen om saksbehandlingstid for tvistesaker.

Saksbehandlingstiden er tiden det går fra en sak kommer inn til domstolen til dom er avsagt.

Målet for gjennomsnittlig saksbehandlingstid for de alminnelige domstolene er tre måneder i straffesaker og seks måneder for sivile saker. Kilde: Domstol.no

Ny Norgesrekord?

NCC og Vegvesenet ba opprinnelig om 70 ukers behandlingstid. Av hensyn til andre saker komprimerte Gjøvik tingrett tiden til 50 uker.

Det blir elleve og en halv måned.

Til sammenlikning var fem måneder satt av da Eirik Jensen-saken gikk i Oslo tingrett i 2017.

Tingrettssaken mot Anders Behring Breivik ble gjennomført på to måneder i 2012.

TIDKREVENDE: Rettssaken mot Eirik Jensen startet 9. januar 2017. Siden den ni måneder lange rettssaken i Oslo tingrett har saken blitt behandlet to ganger i Borgarting lagmannsrett. Foto: Martin Giæver / NRK

Norgeshistoriens lengstvarende rettssak pågikk i nesten ett år i 2002 og 2003, ifølge professor ved Universitetet i Stavanger, Terje Våland.

Han har skrevet doktorgrad om konflikter i forretningsrelasjoner. På generelt grunnlag mener han at advokater i slike saker har ulike roller.

Noen har egeninteresser i at mekling ikke lykkes slik at sakene havner i retten, mener Våland.

– Det er et spørsmål om dette er så interessant at det er viktig for samfunnet at den belyses rettslig. Det er et kjempedilemma. Spesielt hvis kommersielle aktører spekulerer i at saken kommer for retten, mener han.

Professoren ser tendenser til at flere og flere konflikter i industrien havner i retten.

– En del uenigheter krever lang behandling og kan være nyttige fordi de har læringsverdi. Samtidig akselererer en del saker inn i rettssystemet, sier han.

Frykter utsettelser

I fjor foreslo Domstolkommisjonen å legge ned to av tre norske tingretter.

Kommisjonen mente det ville være viktig for både effektivitet og rettssikkerhet.

Bakgrunnen var blant annet at domstolene behandler stadig mer komplekse og tidkrevende saker.

Forslaget fikk sterk kritikk av både politikere og sorenskrivere rundt om i landet.

Sorenskriver Ingjerd Thune er ikke i tvil om at tingretter med få ansatte opplever stort press når de skal behandle omfattende tvister.

– For en liten tingrett legger det beslag på store ressurser. Denne saken vil oppta 25 prosent av de faste dommerressursene våre, opplyser hun.

VEGSTRID: Saken handler om kostnader ved utbyggingen av riksvei 4 mellom Gran og Jaren. Foto: Lars Bilit Hagen / NRK

I dag overholder tingretten på Gjøvik Stortingets krav om tre måneders behandlingstid for straffesaker og seks måneder for sivile saker.

Thune er bekymret for at statistikken kan endre seg.

– Når en dommer, og kanskje en varadommer, blir opptatt med denne saken i opptil to år kan det føre til lenger saksbehandlingstid. Det er uheldig for både tiltalte og fornærmede, sier hun.

Denne uken startet en måneds lang rettsmekling mellom NCC og Vegvesenet.