Olsen ber næringslivet bidra mer etter oljeprisfallet

Lav rente og mer oljepenger har drevet omstillingen etter fallet i oljeprisen. Det kan ikke fortsette. Sentralbanksjef Olsen venter på resten av næringslivet.

Klokken 18 torsdag holder sentralbanksjef Øystein Olsen sin årstale. Mye makt er samlet i salen. Larsen, Håkon Mosvold / NTB scanpix

16. feb. 2017 18:09 Sist oppdatert 16. februar 2017

– Omstillingene ligger stadig foran oss, sier sentralbanksjef Øystein Olsen til Aftenposten.

Det er noen timer før han går på talerstolen for å holde årstalen i Norges Bank torsdag kveld.

Han lar seg ikke imponere av næringslivets evne til å utnytte den svake kronekursen de siste årene.

– Så langt er det imidlertid kun innen turistnæringen at den svakere kronen har slått ut i klart høyere aktivitet, sier han.

Fra 2013 til i fjor svekket kronen seg med 20 prosent overfor industriens konkurrentland.

Svekket kronekurs veksler opptjente utenlandske penger om til flere norske kroner. En svekkelse på 20 prosent betyr en radikal forbedring i lønnsomheten og konkurranseevnen til norske bedrifter som konkurrere med utlandet.

Torsdag skjedde det mye. Finansministeren endret regelen for å bruke oljepenger.

«Mild vinter»

Olsen starter talen med å beskrive situasjonen i en norsk økonomi på vei inn i sitt tredje smertefulle år etter fallet i oljeprisene.

Også i år bruker han værbilder for å beskrive økonomien. «Norsk økonomi – en mild vinter» er hans kortversjon.

– Men det skyldes også at vi har fyrt godt, sier han. Lav rente og økt bruk av oljepenger har mildnet vinteren.

Kjølig til omstillingsevnen

Han dukker dypere inn i tallene for endringer i sysselsettingen fra høsten 2014 til utgangen av 2016. De viser:

To av tre nye jobber kom innen offentlig sektor og bygg og anlegg

Veksten i disse næringene har veid opp for nedganger i oljerelaterte virksomheter, der hver femte jobb er blitt borte.

Alle disse næringen har vært gode å ha for folk som har mistet jobben. Men Olsen svarer et kontant «Nei!» på spørsmålet om vi kan fortsette å stole på bygg og anlegg og offentlig sektor.

– Fremover trenger norsk økonomi flere ben å stå på. Over tid må en mye større del av sysselsettingsveksten komme i privat sektor. Veksten i boligbyggingen kan ikke, bør ikke og vil ikke fortsette i samme tempo, sier han.

– Hva er løsningen på lengre sikt?

– Nye spirer som blir til blomster som blomstrer i større deler av norsk økonomi, sier han.

Olsen og Jensen fyrer med penger

Så kommer han inn på fyringen i økonomien. Den har han selv og finansminister Siv Jensen stått for.

Jobber i offentlig sektor er lette å skape ved å bruke mer penger på statsbudsjettet.

Men også de nye jobbene i bygg og anlegg er skapt av politikk.

– Den sterke jobbveksten innen byggevirksomheten har sammenheng med den økonomiske politikken som har vært ført. De offentlige investeringene er blitt trappet opp, og lave renter har bidratt til høy boligprisvekst og etter hvert sterk økning i bolig byggingen, sier Olsen i talen.

Han peker på at antallet oppstartede nye boliger i fjor var det høyeste siden tidlig på 1980-tallet.

Andre næringer må ta over

Olsen etterlyser nye næringer som kan overta etter boligbygging og offentlig sektor.

– Det er ikke bærekraftig at sysselsettingsveksten fremover skal holdes oppe av offentlig sektor og bygg og anlegg, sier Olsen.

Fyringen må avta

Olsen støtter økt oljepengebruk og tar ansvaret for den lave renten i årene etter oljeprisfallet.

– I den aktuelle situasjonen har det vært fornuftig å føre en kraftfull motkonjunkturpolitikk, sier han til de inviterte gjestene i salen.

Men så kommer pekefingeren. Fyringen kan ikke forsette.

– Samtidig må vi erkjenne at økt oljepengebruk og lav rente ikke er løsningen på utfordringer norsk økonomi står overfor på lengre sikt, sier han.

Ikke mer oljepenger

Som alle år tidligere er Olsen også i år bekymret for den økende bruken av oljepenger på statsbudsjettet.

2016 var et merkeår i pengebruken.

– I fjor ble det for første gang tatt penger ut av fondet for å dekke det oljekorrigerte underskuddet, sier han.

Sagt på en annen måte: Finansministeren bruke mer oljepenger enn det som kom inn fra Nordsjøen i løpet av året. Hun tok i tillegg penger ut av fondet.

Olsens konklusjon er enkel:

– Perioden med økt bruk av oljeinntekter bør nå være over.

Dette gjelder nesten uansett. Han sier at «en videre opptrapping av pengebruken fra dagens nivå vil være dristig, selv om fondet skulle vokse videre.»

Taus om renten

Olsen sier mye om pengebruken på statsbudsjettet, men er bortimot taus om den historisk lave styringsrenten han selv har satt.

Han vedkjenner seg at han fyrer opp gjeldsveksten og nybyggingen av boliger.

– Men Norges Bank kan ikke ta hovedansvar for utviklingen i boligpriser og gjeld, sier han.

Dette er det Finansdepartementet og Finanstilsynet som i hovedsak skal ta seg av.

I sine siste prognoser før jul spår Olsen at styringsrenten i år og neste år blir litt lavere enn i fjor. For 2019 spår han den til 0,8 prosent som et årlig gjennomsnitt. Nå er den 0,5 prosent.

Olsen fyrer hardt så langt prognosen hans strekker seg.