Bitcoin er blitt beskyldt for å være mange ting. Svindel og miljøkatastrofe er en gjenganger, men en næring på steinaldernivå er ikke ofte hørt.

DN har tidligere denne uken skrevet om hvordan selskaper som produserer kryptovalutaer slik som bitcoin, betaler den laveste satsen for elavgiften, og således sparer flere millioner kroner på en offentlig «gavepakke».

Les også: Norske bitcoinutvinnere får lettelser i elavgiften

Lettelser i elavgiften Etter Stortingets årlige vedtak om avgift på elektrisk kraft, skal det som utgangspunkt betales avgift til staten med 16,58 øre per kilowattime på all elektrisk kraft som leveres i Norge.

I vedtaket står det også at det skal betales en redusert sats på 0,48 øre per kilowattime for kraft som leveres til datasentre med uttak over 0,5 megawatt. For at et datasenter skal få redusert sats, må det ha lagring og prosessering av data som sin hovedsakelige næringsvirksomhet. Det har produksjon av bitcoin og annen kryptovaluta og dermed nyter de også godt av redusert sats.

Andre næringer som får redusert sats er industri, bergverk og arbeidsmarkedsbedrifter som driver med industriproduksjon, fjernvarmeprodusenter og skip i næring.

Noen næringer får også fritak fra elavgiften.

LO-sekretær Are Tomasgard har ansvaret for LOs energipolitikk og mener bitcoinproduksjon ikke er forenlig med den norske modellen, og kaller det en utfordring.

«Skatteevne og skattevilje»

– Vår modell preges av virksomheter med både skatteevne og skattevilje for å finansiere en sterk offentlig sektor som gir konkurransefordeler tilbake som kompetente arbeidstagere og gode velferdsordninger, sier han.

LO-sekretær Are Tomasgard har ansvar for energipolitikken i LO. (Foto: Vidar Ruud/NTB Scanpix) Mer...

– En del nye næringer som vokser frem, er på steinaldernivå når det gjelder slike dimensjoner, sier Tomasgard, som mener at dersom kryptovalutanæringen skal utvikles i Norge, er det betinget at i all hovedsak er den som må tilpasses den norske modellen, og ikke omvendt.

– Vi tilpasser oss modellen. Dette er teknologiarbeidsplasser, sier Gjermund Hagesæter, talsmann for datasenterbedriften Kryptovault.

Kryptovault leier ut plass og datakraft til selskaper som utvinner bitcoin. Selskapet bruker like mye strøm som Mandal kommune alene og har kapasitet til å bruke mer enn Stavanger by, dog 100 prosent fornybart. Selv om Kryptovault gjennom andre selskaper produserer bitcoin driver det fortsatt med prosessering og lagring av data, og får dermed redusert sats på elavgiften. Det sparer de 28 millioner kroner på i året, ifølge Hagesæter.

– Vi har skatteevne og skattevilje. Vi har 35 ansatte som jobber hos oss, og det er godt betalte ansatte, og det kommer til å øke raskt, sier Hagesæter.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Gratispassasjerer

Han sier blokkjedeteknologien som er teknologien bak bitcoin, er i en veldig tidlig fase og at det er utvilsomt positivt at Norge deltar i å bygge opp kompetanse rundt teknologien.

Hagesæter er ikke meget tilfreds med angrepet fra Tomasgard.

– Hvorfor vi skal betale mer avgifter enn annen kraftkrevende tungindustri vet ikke jeg. Det han gjør er at han går til angrep på all annen kraftkrevende industri. Hvis han sier at vi ikke har skatteevne og skattevilje, og vi betaler mer avgift enn kraftkrevende industri, er det like mye angrep på dem sånn som jeg opplever det, sier han.

Tomasgard i LO erkjenner at LO hele tiden må justere «den norske modellen» til utviklingen i resten av verden. Spesielt den teknologiske utviklingen.

– Men det betyr ikke at vi skal etablere gratispassasjerer, sier han, og understreker at han og LO følger utviklingen i næringen.

– Når det gjelder de konkrete prosjektene DN har sett på, vil vi sammen med forbundene våre se nærmere på disse og hvilke utfordringer de kan gi oss, sier han.

Han mener selskaper som er tilknyttet bitcoinproduksjon, burde betale full elavgift og er positiv til at stortingspolitiker Lars Haltbrekken vil be regjeringen vurdere å endre bestemmelsen.

Kan bidra positivt

Direktør Ole Børge Yttredal i Norsk Industri synes det er viktig at datasentre er en del av norsk fremtidig industri og mener det kan bidra positivt inn i norsk industri. Han er imidlertid veldig vag med å svare på hva han synes om at det brukes så strøm på å produsere bitcoin i Norge.

Strømforbruk og bitcoin Bitcoinsystemet bruker nå i snitt 963 kwh per betaling, som tilsvarer strømforbruket til en norsk husholdning i over to uker.

Hele systemet bruker nå strøm tilsvarende 71,12 terawatt per time per år ifølge Digiconomist.net.

Det tilsvarer 0,32 prosent av verdens totale energiforbruk.

Forbruket er drevet frem av stigende bitcoinkurs, men har bremset opp og utvikler seg flatt i sommer.

Ifølge Digiconomist er de totale kostnadene tilknyttet bitcoinproduksjon på 3,6 milliarder dollar globalt årlig. Totale inntekter beregnes til 5,8 milliarder dollar årlig.

– Vi ser at det er en problemstilling som man bør ta tak i og vurdere. Det er veldig mye kraft, sier han.

Yttredal sier det blir viktig å stille krav til hva industribedrifter eventuelt kan yte tilbake hvis kraftsituasjonen blir stram slik som den har vært denne rekordvarme sommeren.

Det var Skatt vest som først brakte problemstillingen på bordet for Skattedirektoratet. Skatt vest var ikke nådig i sin beskrivelse av bitcoinproduksjon og skrev: «Formålet synes primært og nærmest alene å være ren verdispekulasjon, hvor innsatsfaktoren primært er kraft».

Direktoratet var imidlertid klar i sin konklusjon: produksjon av kryptovaluta skal betale laveste sats for elavgift.

Kryptovault produserer selv ingen bitcoin og tar heller ikke betalt i det.

– Vi ønsker stabile og forutsigbare inntekter, og det mener vi gir de tryggeste teknologiarbeidsplassene som kan utvikle seg voldsomt i årene fremover, sier Gjermund Hagesæter.(Vilkår)