Får ikke komme inn i Forsvaret fordi han har bodd tre år i Kina

Hvorfor kan vi ikke bli behandlet som norske? Det er norsk ungdom med tildels tynne tråder til andre land som spør.

Mathias Skou (19) har etnisk norske foreldre og bare norske røtter. Men de siste tre årene har han bodd med foreldrene i Kina, fordi faren jobber for Veritas. Det gjør at Forsvaret ikke kan sikkerhetsklarere ham.

18. juli 2015 10:07 Sist oppdatert 18. juli 2015

Det strømmer på med reaksjoner på Forsvarets håndtering av sikkerhetsklarering av norsk ungdom med dobbelt statsborgerskap, eller med tilknytning gjennom foreldre og besteforeldre til utvalgte andre land.

Mandag 13. juli fortalte Aftenposten at Winnefride Steen (19) og Elfati Berisha (18) likevel får komme inn i Hans Majestet Kongens Garde, etter at de først ble innkalt til førstegangstjeneste, så fikk en kald skulder med beskjed om at sikkerhetsklarering kunne ta ett år eller mer, og så fikk høre at sakene var hurtigbehandlet.

Det siste skjedde etter at forsvarsminister Ine Eriksen Søreide grep inn.

Ifølge Søreide er det drøyt 30 som har opplevd det samme som Winnefride Steen og Elfati Berisha. Forsvaret har hurtigbehandlet sakene til halvparten av disse og gitt grønt lys.

Vet ikke når — eller om - avklaring fra Forsvaret kommer

Men de siste par dagene har den ene ungdommen etter den andre tatt kontakt med Aftenposten, enten selv eller gjennom foreldre.

De er i samme eller lignende situasjon som Steen og Berisha. Flere av dem kjenner ikke til at de er en del av de 30, og de vet ikke når de måtte få en avklaring fra Forsvaret.

De, og foreldrene, er til dels frustrert, til dels rasende over behandlingen. De påpeker at de faktisk er norske, for noen er det første gang de opplever å bli behandlet annerledes enn venner og jevnaldrende i sitt eget land.

De opplever at utdanning og annen fremtid blir satt på vent med ett eller flere år.

Rotnorsk - men har bodd tre år i Kina

Her er årsakene til at ungdommene holdes på en armlengdes avstand:

Mathias Skou Privat

Mathias Skou (19) har etnisk norske foreldre og bare norske røtter. Men de siste tre årene har han bodd med foreldrene i Kina, fordi faren jobber for Veritas. I Kina har gutten gått på britisk skole. Nå i sommer flytter familien tilbake til Norge.

Beskjeden fra Forsvaret er at han ikke får møte til sesjon 2 fordi han ikke kan sikkerhetsklareres. På spørsmål til Forsvaret om hvorfor får familien beskjed om at de siste to årene for Mathias ikke er «sporbare». Familien har anket saken.

— Dette var jeg ikke forberedt på, konstaterer Mathias Skou.

— Vi tok kontakt med Forsvaret tidlig i juni. Da virket alt greit, jeg skulle få en senere sesjon siden jeg kom helt fra Shanghai. Men i juli fikk vi beskjed om at det likevel ikke gikk, på grunn av sikkerhetsklarering, og at Norge ikke har noen avtale med Kina om dette.

— Jeg synes dette er litt kjipt. Jeg har jo bare gått på skole, er en ungdom som er opptatt av skole og utdanning, sier Skou, som nå planlegger å utdanne seg på høyskole i Edinburgh, London eller Oslo.

Moren, Julie Gjørven, stiller følgende spørsmål:

Hva skal foreldre gjøre som har barn i 15 års alder, og som planlegger å oppholde seg utenlands noen år. Kan de ta sjansen?

Født og oppvokst i Norge - så plutselig «utvidet sikkerhetsklarering»

Sofia Jøssang Kerchaoui valgte å gi opp Forsvaret etter behandlingen hun fikk. Privat

Sofia Jøssang Kerchaoui (19) er født og oppvokst i Norge, har etnisk norsk mor og far som har norsk og marokkansk statsborgerskap. Det siste gir automatisk også Sofia dobbelt statsborgerskap.

Hun fikk først beskjed om at hun skulle inn i Forsvaret i januar 2016, i Sjøforsvaret. Hun var klar for å utsette utdanning i to år for å få dette til. I mai fikk hun brev om «utvidet sikkerhetsklarering», som ville ta minst halvannet år. Hun får tidligst komme inn i 2017.

Og NB! Dersom hun ikke svarte på denne siste henvendelsen ville Forsvaret oppfatte det som om hun ikke ønsket å tjenestegjøre!

Jøssang Kerchaoui valgte å droppe Forsvaret. Det ville tatt henne tre studieår å få avtjent verneplikten.

— Behandlingen av Forsvaret var veldig uventet. Jeg ble veldig lei meg da brevet om sikkerhetsklarering kom, sier hun på klingenede haugesundsdialekt.

— Jeg trodde ikke det skulle ha noe å si at jeg har to statsborgerskap, når jeg er født og oppvokst i Norge og far lenge har hatt norsk statsborgerskap. Dette var heller ikke noe tema på sesjon 1 eller 2.

— Forsvaret har ikke ringt meg. Da jeg selv ringte ble jeg satt til én som ikke viste noe interesse for min sak. Nå har jeg andre planer, jeg skal til Frankrike for å lære fransk, sier Jøssang Kerchaoui.

Moren, Gunn Tove Jøssang, er hardere i klypa.

— Dette ligner diskriminering. Det er viktig at ungdommer ikke utsettes for vilkårlig behandling. Vi mener Sofia er behandlet respektløst og amatørmessig, sier Jøssang.

- Ingen av mine venner er utsatt for samme prosess

Amin El Edrissi (19) er født på Aker sykehus og oppvokst i Norge. Foreldrene kom fra Marokko på 1980-tallet. Etter sesjon 2 fikk han beskjed om at førstegangstjenesten ved Luftforsvarets rekruttskole skulle begynne i januar 2016.

I begynnelsen av juni kom brev om sikkerhetsklarering, og at tjenesten er utsatt med ett år.

— Jeg sendte en mail til Forsvaret tidlig i juni der jeg krevde en begrunnelse for hvorfor akkurat jeg er blitt bedt om å gå igjennom denne prosessen, skriver Amin El Edrissi til Aftenposten.

— Jeg har aldri hatt noen politisaker, har ikke rulleblad. Jeg har heller ikke fått bot for å snike i kollektivtrafikk. Jeg forsto meg ikke på hvordan jeg kan være en trussel på noen som helst måte. Jeg har spurt alle vennene mine som skulle bli stasjonert samtidig som meg, og flere som skulle avtjene verneplikten om akkurat dette. INGEN fikk et slikt brev som jeg fikk.

— I mailen skrev jeg blant annet at foreldrene mine er fra Marokko. Ja, men Marokko har frihandelsavtale med blant annet Norge, de har et samarbeid!

— Foreldrene mine kom lovlig (!) til Norge på 80-tallet, og har aldri hatt noe problem med staten. Førstegangstjenesten min skulle begynne i januar 2016, nå har den blitt forflyttet ett år og jeg mister TRE utdanningsår!, skriver El Edrissi.

Rotnorsk mor har selv vært i Forsvaret, men...

André Konarboland Privat

André Konarboland (18) er født og oppvokst i Norge. Moren er etnisk norsk og har selv gått befalsskole. Hennes far var yrkesmilitær. Andrés far kom fra Iran som 19-åring, har bodd her i 28 år og er norsk statsborger. Foreldrene eier og driver to apotek.

André har søkt befalsskole, og tok kontakt med Forsvaret fordi han ikke fikk beskjed om han kom inn. Da fikk han beskjed om at han måtte sikkerhetsklareres og at dette kunne ta tid fordi faren var fra Iran.

— Jeg må spørre hvor lenge man må ha bodd i Norge for å få lov til å kalle seg norsk, sier Beryl Kristensen, mor til André Konarboland.

— Skal min sønn straffes for at han tilfeldig har en far fra et annet land? Har ikke min mann gjort seg fortjent å kalle seg Norsk?

— Jeg snakket med Forsvarets opptakskontor og de kunne si at Andre hadde gjort det veldig bra på sesjon og var en de virkelig ville ha inn men at det første mars var kommet nye strengere regler for å bli sikkerhetsklarert.

— For oss er dette diskriminering på høyeste nivå, noe vi aldri trodde vi skulle oppleve. Vår sønn vil gå i bestefars fotspor og utdanne seg i Forsvaret. Nå er livet hans satt på vent. Han fortjener å bli behandlet som det han er, nemlig norsk, og få en sjanse på lik linje med andre, sier Kristensen.

Vokst opp og hatt all skolegang i Norge

Gutt (19) har vokst opp i Norge med svenskfødt mor. Faren har gambisk bakgrunn, og bor i Sverige. Gutten har gått på Bolteløkka skole i Oslo og har all skolegang her.

Forsvaret vil ikke kommentere land eller foreldre

Aftenposten har stilt Forsvaret en rekke spørsmål om hvorfor forhold som midlertidig familieadresse i Kina og perifer tilknytning til land som Gambia eller Marokko slår ut slik det gjør for norske ungdommer. Om det har noen betydning at norskfødt mor selv har gått befalsskole osv,.

Forsvaret ønsker ikke svare på noe av dette.

Ifølge major og pressetalsmann for forsvarssjefen Vegard Finberg er det de som har vært nærmest innrykk i Forsvaret som har fått «hurtigbehandlet» sikkerhetsklarering.

De andre skal ivaretas gjennom «forbedrede rutiner og prosesser».

I en mail presiserer Finberg at samtlige som skal jobbe eller tjenestegjøre, sivilt eller militært, i Forsvaret, må gjennomgå en klareringsprosess.

Alle gis individuell behandling, og utfallet av hver sak er ifølge Finberg umulig å forutsi.

Av de sakene som er til behandling har ingen så langt endt med endelig avslag på førstegangstjeneste eller annen tjeneste.

Fakta Problemer med klarering kan ramme over 2300 Aftenposten skriver her om ungdom i vernepliktsalder som får problemer når de skal inn i Forsvaret, politiet eller enkelte andre deler av statsapparatet.De er norske statsborgere men har også tilknytning til andre land, enten ved dobbelt statsborgerskap eller ved at en eller to foreldre har et annet opprinnelsesland.De ønsker seg inn i Forsvaret. De blir i første omgang godt mottatt. Så får de beskjed om at de må sikkerhetsklareres. Klareringer som kan ta ett år, kanskje to, kanskje mer. Alt etter hvor godt samarbeid Norge har med «det andre landet».Vi har flere eksempler på at unge med tilknytning til Russland, Kenya, Kosovo og andre land først får positive tilbakemeldinger. De blir også innkalt til tjeneste, for så å få kontrabeskjed. Gjerne etter at frist for søknad til videre utdanning er gått ut.De opplever at de blir satt på vent. At de får kryssende signaler. De lurer på hvor lenge de skal regnes som innvandrere.Hvilke land det kreves ekstra sikkerhetsklarering for endrer seg løpende. Listen er uansett gradert. Aftenposten har vært i dialog med Forsvaret rundt en liste over land som med høy sannsynlighet inngår her. Listen er så oversendt en forsker ved Statistisk sentralbyrå. Ut fra mengden av ungdommer som var 18 år i januar 2015 har hun resonnert seg frem til et antall som ligger an til å havne i en situasjon med sikkerhetsklarering. Svaret er: 2330. Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding