Norge havner nesten på bunnen i internasjonal skoleundersøkelse

Frafallet i videregående skole øker. Innvandrerbefolkningen er eneste lyspunkt.

Å redusere frafallet har vært en av Kristin Halvorsens hovedmålsetninger. Nye tall fra OECD viser at utviklingen går i feil retning. Thomas Winje Øijord

11. sep. 2012 12:42 Sist oppdatert 12. september 2012

Norge faller ned på 22. plass blant 25 OECD-land når det gjelder fullføring av videregående skole.

Det viser en ny rapport fra OECD, som har sammenlignet tilstanden i medlemslandenes skoler.

Kun 56,7 prosent av elevene i Norge fullfører videregående på normert tid, mot et snitt i OECD på 69,8 prosent.

— Dette er ikke nytt for oss, men bekrefter det vi har visst. Tallene viser hvor viktig det er å jobbe helt annerledes når det gjelder gjennomføring. Derfor satte vi i gang Ny GIV, sier kunnskapsminister Kristin Halvorsen (SV).

Nedgang i gjennomføring

Årets rapport fra OECD viser en nedgang i gjennomføringen i Norge fra 56,9 til 56,7 prosent. Kun Mexico, Island og Luxembourg har svakere resultater når det gjelder gjennomføring.

Forskjellen mellom gutter og jenter er stor i alle land, men ekstra stor i Norge. Bare 48 prosent av guttene fullfører på normert tid.

— Den store forskjellen mellom gutter og jenter bekymrer oss veldig. Det er en viktig årsak til at vi nå forsøker å gjøre skolen mer praktisk og relevant, sier Halvorsen.

Ny giv i 2010

I 2010 lanserte Regjeringen Ny GIV, som blant annet skal sørge for en mer praktisk tilnærming i undervisningen. Hovedmålet for prosjektet er at 75 prosent av elevene skal fullføre i 2015.

- Når vil vi se effekt av dette prosjektet?

Les også Her er OECDs råd til norsk skole de siste ti årene

— Vi ser noen tendenser, ved at vi måler overgangen mellom de ulike skoleårene. Men så kommer problemstillingen med påbyggingsåret. Rundt halvparten stryker, og det er fordi fylkene har gjort dette året svært krevende. Her er det veldig viktig at vi holder trykket oppe når det gjelder å tilrettelegge for at flere kan bestå påbyggingsåret, sier Halvorsen.

- Det absolutte bunnsjiktet

Høyre mener imidlertid det må kraftigere lut til.

— Når vi nå er nede i det absolutte bunnsjiktet, må det mer til enn snakk om ny giv og litt reparasjon i tiende klasse. Vi må ta langt mer fundamentale grep, sier Elisabeth Aspaker, Høyres skolepolitiske talskvinne.

Hun mener innsatsen for å forebygge frafall må starte langt tidligere i skoleløpet. I Ny Giv-prosjektet er det blant annet lagt inn til ekstra tett oppfølging for «utvalgte elever» siste semester på tiende trinn.

Elisabeth Aspaker, Høyres skolepolitiske talskvinne Høyre

— Det er svært tvilsom om det har noen effekt å samle de ti prosent dårligste siste halvår i tiende klasse. Vi må få bedre veiledning av elever og lærere på et tidligere tidspunkt, og Regjeringen må komme med en helt annen innsats for å få flere lærere i etter- og videreutdanning, sier Aspaker.For læreren er den aller viktigste kompenenten, ifølge Aspaker.

— Det handler ikke om å snakke ned læreren, men det er slik at vi har hatt en lærerutdanning som over lang tid har vært for dårlig til å utruste lærerne til den skolehverdagen de møter, sier Aspaker.

Innvandrere stikker seg ut

På ett område skiller norsk skole seg ut i positiv retning: Innvandrere har høyere gjennomføring enn snittet blant de ni OECD-landene som har levert tall for dette. Bare Sverige og USA har høyere gjennomføringsrate enn Norge blant elever med innvandrerbakgrunn.

57 prosent av annengenerasjonsinnvandrerne gjennomførte videregående på normert tid – altså omtrent identisk med majoritetsbefolkningen.

Bruker nesten mest penger på skole

Til tross for resultatene, viser rapporten også at Norge er blant de OECD-landene som bruker mest penger pr. elev, også justert for kjøpekraft i de enkelte landene.

Bare Sveits og USA bruker mer penger pr. elev. I OECDs statistikk er kostnaden pr. elev i Norge beregnet til rundt 81.000 kroner.

OECD-rapporten tar også for seg hvor mange som fullfører videregående to år etter normert tid. Her blir Norge forbigått av Luxembourg, men går foran New Zealand.

Les også Mange barn vergrer seg for å gå på skolen

I OECD fullfører 84,6 prosent av elevene innen to år etter normert tid. I Norge er tallet 71,6. Avstanden mellom det internasjonale gjennomsnittet og den norske skolen blir altså ikke noe bedre om man regner på denne måten. OECD-rapporten «Education at a Glance 2012» baserer seg på innrapporterte tall fra 2010. For noen uker siden kom norske 2011-tall, som bekrefter trenden i rapporten.

Fakta OECDs utdanningsundersøkelse «Education at a Glance» er en årlig undersøkelse av tilstanden i OECDs medlemsland når det gjelder lavere og høyere utdanning.Den sammenligner blant annet gjennomføring, kjønnsforskjeller, effekten av foreldrenes utdanningsnivå og økonomiske forhold i skolen. I år er også data om innvandrerbefolkningen i utvalgte land tatt med.Rapporten tar også for seg lønnsforholdene for høyt utdannede sammenlignet med de som kun har videregående skole eller grunnskolen. Norge er blant de landene der man får minst igjen økonomisk for å ha høyere utdanning.OECD er organisasjonen for økonomisk samarbeid og utvikling blant industriland. Den har totalt 30 medlemmer. Vis mer