Skal kutte antibiotikabruken med 30 prosent

TILTAK: Helse- og omsorgsminister Bent Høie (H) legger torsdag fram sin handlingsplan mot antibiotikaresistens. Foto: Ole Gunnar Onsøien , NTB scanpix

Vil massevaksinere voksne i Norge

Helseminister Bent Høie (H) har fått nok av den utstrakte antibiotikabruken i Norge. I dag legger han frem en rekke tiltak for å kutte i medisinbruken.

Karoline Flåm

Oppdatert 7. januar 2016

Artikkelen er over fire år gammel

Vaksinasjonsprogram for voksne, strengere medisinstyring på sykehusene, kortere reseptgyldighet - og samtalegrupper for leger.

Dette bare noen av tiltakene helseministeren legger på bordet når han idag legger frem regjeringens handlingsplan mot antibiotikaresistens.

Bak handlingsplanen står også Legeforeningen og Tannlegeforeningen.

Bruken av antibiotika i Norge er stor - og problemet med resistens er omfattende både i Europa og globalt. Nå vil regjeringen kutte bruken med hele 30 prosent innen 2020.

HYPPIG BRUKT: Ulike former for antibiotika, både flytende og i pilleform. Foto: Gorm Kallestad , NTB scanpix

– Konsekvensene hvis vi ikke lykkes med dette arbeidet er dramatiske, sier Høie til VG.

To norske foreldre: Derfor vaksinerte vi ikke barna våre

Vaksine for voksne

Blant tiltakene for å nå målet, er innføring av et eget vaksinasjonsprogram for voksne.

Dette vil komme i tillegg til dagens barnevaksinasjonsprogram og det allerede etablerte tilbudet om influensavaksine til utsatte grupper.

Gir ny vaksine til norske babyer: - Forstår at foreldre er skeptiske

Tanken er at økt bruk av vaksiner vil kunne redusere forekomsten av infeksjoner og dermed også behovet for antibiotika.

Les også: Sølje Bergmann om reaksjonene etter vaksineskepsisen

Henriette Steenstrup inn i vaksinedebatten: - Ikke en privatsak

– Vaksinering er et viktig virkemiddel i kampen mot resistens. Derfor har regjeringen foreslått et vaksinasjonsprogram for voksne. Hvis vi får tilslutning fra Stortinget, så vil Folkehelseinstituttet vurdere hvilke vaksiner som kan være aktuelle, sier Høie til VG.

– Er det snakk om vaksiner for hele befolkningen, eller kun for utsatte grupper?

– Det er noe Folkehelseinstituttet må vurdere faglig. Men visse vaksiner vil kunne omfatte hele befolkningen, ja, sier Høie.

Regjeringen har for øvrig akkurat besluttet at alle kvinner som er født mellom 1991 og 1996 skal få tilbud om HPV-vaksine, som kan beskytte mot forstadier av livmorhalskreft og også andre krefttyper.

I dag er HPV-vaksinen et tilbud til jenter i 7.klasse. Det nye tilbudet vil gjelde i en tidsramme på to år fra og med høsten 2016.

Les også: Frikjenner HPV-vaksinen for to alvorlige bivirkninger

Mindre medisinpakker

ANTIBIOTIKA I NORGE Antallet utskrevne resepter på antibiotika har steget jevnt og trutt siden 2004, med unntak av en svak nedgang i 2013 og 2014.



Årlig skrives det ut rundt 1,2 millioner resepter på antibiotika.



I snitt tar hver nordmann antibiotika hvert fjerde år. Kvinner bruker mer enn menn.

Kilde: Norsk reseptregister, Folkehelseinstituttet Vis mer

Her er noen av de andre totalt tyve tiltakene i handlingsplanen mot antibiotikaresistens:

• Gyldighetstiden for resept for antibiotika skal reduseres. I dag er den på ett år, som for andre resepter, men mange resepter blir ikke hentet når de skal.

• Sørge for bedre tilpassede medisinpakningsstørrelser, for å unngå at unødvendig store doser skrives ut.

Et eksempel på for store pakningsstørrelser, er legemiddelet mecillinam som brukes mot urinveisinfeksjon. Det selges i en minstepakning på 20 tabletter, mens man ved en ukomplisert urinveisinfeksjon ofte ikke trenger mer enn totalt ni tabletter.

• Fastleger og legevaktsleger skal få tilbud om å delta i samtalegrupper med kolleger for å gjennomgå egen forskrivningspraksis av antibiotika. Her skal de få bedre oversikt over hvor mye antibiotika de skriver ut og rådgivning om hvordan de kan redusere bruken.

• Det skal også opprettes en nasjonal styringsgruppe som skal jobbe med antibiotikaresistens-problemet.

• Sykehusene skal allerede fra neste uke innføre såkalte «styringsprogrammer», som skal overvåke og redusere bruken av såkalt bredspektret antibiotika. Dette er etter modell fra Danmark og Sverige, der de har hatt god effekt med slike programmer.

Dør av vanlige sykdommer

Bakgrunnen for tiltakene er at overdreven eller unødvendig antibiotikabruk skaper antibiotikaresistens - et omfattende og potensielt svært farlig helseproblem.

Flere fagfolk har lenge advart mot resistensproblemet.

– Dette er helsesektorens klimautfordring. Konsekvensene er dramtiske, sier Høie, og utdyper:

– Mye av det vi kjenner som moderne medisin i dag, vil ikke kunne brukes dersom dette problemet får eskalere. En rekke medisinske behandlinger - operasjoner, kreftbehandlinger - vil bli umulige. Folk vil kunne dø av helt vanlige sykdommer, legger han til.

«Fortsetter dagens utvikling med økende antibiotikaresistens, kan vi om kort tid komme i en situasjon der infeksjonsrisikoen ved å gjennomføre standardoperasjoner som keisersnitt, hofteoperasjoner og hjertekirurgi blir for stor. En slik utvikling vil få store konsekvenser for nordmenns helse,» heter det i handlingsplanen som idag legges frem.

Det er særlig allmennleger, fastleger og legevaktsleger som må skrive ut mindre antibiotika. 80 prosent av all forskrivning skjer her, og statsråden mener potensialet for reduksjon er stort.

– Men som med klimautfordringen er ikke dette noe som løses kun lokalt eller nasjonalt. Det må løses internasjonalt, sier Høie.

Les også: - Uforståelig at nordmenn dropper vaksiner

Publisert: 07.01.16 kl. 11:40 Oppdatert: 07.01.16 kl. 13:23

Les også

Mer om Helse