Bergenseren sitter hjemme i sofaen med PC-en i fanget. Medlemmene i Facebook-gruppen kommer fra hele landet. Loe er en av lederne for gruppen som søker erstatning etter vaksineforsøket mot smittsom hjernehinnebetennelse på 1980-tallet.

Selv fikk hun diagnosen ME for ti år siden. Hun fikk et svar på hvorfor hun plutselig ble så trøtt i ungdommen, en trøtthet som aldri ga seg.

– Da var det mange brikker som falt på plass, sier Loe, som likevel mener hun er en av de heldige.

– Mange er mye dårligere enn meg. Noen er sengeliggende, andre er helt uføre. Jeg klarer å jobbe deltid, sier Loe.

Historien om den norske meningokokk B-vaksinen Ekspandér faktaboks Rundt 1975 startet en alvorlig epidemi av smittsom hjernehinnebetennelse. Ingen vaksine var tilgjengelig.

Statens institutt for folkehelse utviklet derfor en egen vaksine, MenBvac.

Den ble testet på rundt 5300 personer. Ifølge Folkehelseinstituttet ga vaksinen god virkning og få bivirkninger.

I 1988 startet en stor kampanje rettet mot ungdomsskoleelever. 88.800 elever ved 690 skoler fikk to doser av vaksinen, mens 83.000 elever fikk placebo.

Vaksinen ga en beskyttelse på 57 prosent.

Antallet smittetilfeller falt utover 1990-tallet, og helsemyndighetene vedtok å ikke innføre rutinemessig vaksinasjon med MenBvac.

I 2006 viste TV 2 en dokumentar som hevdet at det kunne være en sammenheng mellom vaksinen, ME og relaterte lidelser.

En granskning konkluderte med at det ble gitt for dårlig informasjon om mulige bivirkninger da vaksinen ble gitt.

Folkehelseinstituttet hevder at det ikke finnes en medisinsk sammenheng mellom ME/fibromyalgi og vaksinen.

Likevel har noen få blitt tilkjent erstatning i norsk rett for skader som de mener knyttes til vaksineprogrammet mot hjernehinnebetennelse.

Når ankesaken til Rønnaug Rye-Hytten kommer opp med interessegruppen som medparter, blir det det første gruppesøksmålet mot den norske stat etter dette vaksineprogrammet.

Dugnad for folkehelsen

170.000 ungdomsskoleelever deltok i vaksineforsøket i 1988.

Vaksinen skulle bekjempe smittsom hjernehinnebetennelse. En variant av sykdommen hadde blomstret opp i årene etter 1975, og hundrevis ble smittet hvert år. De fleste var under 25. Mange døde av sykdommen.

– Vi var med på en dugnad. Jeg husker vi syntes det var viktig å stille opp, sier Loe.

FRYKT: Smittsom hjernehinnebetennelse var en av de store sykdomsbekymringene på 1980-tallet. Vaksinen var kjærkommen. Faksimiler fra VG 26. og 28. mai 1986.

Men flere hundre har i årene etter ment at vaksinen har gjort dem syke.

Folkehelseinstituttet mener det ikke er en sammenheng mellom ME og vaksineforsøket, og svært få har nådd frem i rettssystemet med en slik påstand.

Men i 2013 vant May Britt Hovland fra Årdal en slik sak etter at staten anket helt til Høyesterett. Hun hadde tatt den samme vaksinen.

– Det var en svært viktig seier for oss, sier Loe.

Tapte i tingretten

Nå står striden om kravene til de 150 saksøkerne er foreldet. Vanligvis er foreldelsesfristen 20 år. I januar tapte Rønnaug Rye-Hytten sitt vaksinesøksmål i Oslo tingrett. Retten mente at saken hennes var foreldet.

Loe og hennes Facebook-venner har nå hektet seg på ankesaken til Rye-Hytten. Det betyr at når saken kommer opp for Borgarting lagmannsrett, vil gruppen være medparter og dele på regningen for å få søksmålet til retten.

ANKER: Rønnaug Rye-Hytten førte sak i Oslo tingrett og tapte. I ankesaken får hun 150 personer med på laget. Foto: PRIVAT

– Det er jeg veldig glad for. Sammen står vi sterkere, sier Rye-Hytten fra Notodden, som har fibromyalgi og er ufør.

Advokat Anita Bergh Ankarstrand i Pasientskadenemnda sier til NRK at de må forholde seg til foreldelsesfristen på 20 år.

– Vi har ikke myndighet til å hevde noe annet enn at sakene er foreldet. Den myndigheten har bare departementet, sier Ankarstrand.

– Ingen medisinsk sammenheng

Pasientskadenemnda mener det ikke er en bevist sammenheng mellom vaksineforsøket og ME eller fibromyalgi.

– Men i vaksinesaker er det et eget regelverk som gjør at man kan få erstatning, selv om det ikke er en bevist medisinsk sammenheng, sier Ankarstrand

Pasientskadenemnda antyder at det kan gå to år før ankesaken kommer opp.

– Tid har vi nok av, svarer Rye-Hytten.