Undersøkelse: Bare én av fire får hjelp i helsevesenet

Ventetidene i sykehusene varierer med flere måneder

Bent Høie (H): - Burde bare ta få dager

FORTVILER OVER LANGE VENTETIDER: Bent Høie (H) mener de som sliter med selvskading må vente alt for lenge før de får hjelp. Nå vil han at helseministeren skal lage en ny handlingsplan for forebygging av selvmord og selvskading. Foto: Erlend Aas/SCANPIX

Kan måtte vente 245 dager på hjelp

(VG Nett) På flere helseforetak kan psykisk syke unge måtte vente i flere måneder på hjelp, dersom situasjonen deres ikke vurderes som akutt.

Oppdatert 16. november 2011

Artikkelen er over åtte år gammel

Så lang er ventetidene Akershus universitetssykehus BUP avdeling Follo: 12

Akershus universitetssykehus HF, Lillestrøm BUP: 14 uker

Helse Fonna, BUP Stord/Kvinnherad: 35 uker

Helse Førde, Nordfjord BUP: 15 uker

Ålesund sjukehus, BUP poliklinikk: 13 uker

Vestre Viken HF, Bærum sykehus, BUP Bærum: 6 uker

Tallene er ventetider på BUP for ungdom mellom 0 og 18 år som har angst og/eller depressive lidelser. Kilde er frittsykehusvalg.no Her kan du få hjelp

Mental Helses hjelpetelefon: 116 123

Kirkens SOS hjelpetelefon: 815 33 300

Røde kors-telefonen for barn og unge: 800 333 21 Vis mer

Det er bare ett av flere helseforetak i Norge hvor ungdommer kan risikere å måtte vente i ukesvis på behandling.

VG Nett har i dag skrevet om og vist dokumentaren om Ida Storm, som drev med selvskading, men som ble frisk etter å ha fått behandling.

En norsk undersøkelse fra 2010, viser at bare 23 prosent av unge som skader seg har fått hjelp innen helsevesenet.

SE DOKUMENTAREN: Idas dagbok

- Det burde være like lett å få time hos psykolog som det er å få time hos vanlig lege. Hvis du har vondt et sted tar det bare et par dager før du får time hos legen, det samme burde gjelde for psykologer, sier Bent Høie (H) til VG Nett.

Det finnes ingen egne statistikker for hvor lenge selvskadere må vente på behandling, men hvis situasjonen ikke vurderes som akutt, havner de i den vanlige køen og kan risikere å måtte vente i flere måneder. Offentlige tall på Fritt sykehusvalgs nettsider viser at ventetiden varierer fra sted til sted og at den kan være 14 uker på Ahus i Lillestrøm, 12 uker på Bryne, 10 uker på Ullevål og fem uker på St. Olavs.

IDA FRA 300 SEKUNDER: - Blodet ble mine tårer

Høie reagerer sterkt på at ventetiden er såpass lang, og mener mye av problemet er at det ikke er nok psykologer.

Se informasjon om hvor du kan henvende deg for hjelp i faktaboksen

- Behandling hjelper, jeg blir alltid blek når det skapes et bilde av at når du blir psykisk syk så er du det for resten av livet. Mange av de som søker hjelp tidlig trenger bare få behandlinger før de får hjelp.

- Mangler psykologer

Helse Fonna er blant dem som har den lengste ventetiden for barn og ungdom under 18 år i Norge, med et gjennomsnitt på 35 uker, eller 245 dager i Stord/Kvinnherad.

- Den viktigste grunnen til det er at det er mangel på barne-og ungdomspsykiatere og psykologer generelt i Norge. Dette er et særskilt problem også i Helse Fonna, sier Tone Henriksen, klinikkoverlege på klinikk for psykisk helsevern i Helse Fonna til VG Nett.

Hun understreker at ingen må vente dersom situasjonen er akutt, men sier de ikke har egne tall på hvor lang tid det tar før selvskadere får hjelp.

- Fastlegen og barne - og ungdomspsykiaterne må vurdere hvor potensielt farlig dette er, så vurderes ventetiden deretter. Selvskading er ikke en diagnose, det er et symptom på noe, derfor blir dette veldig individuelt, sier hun.

- Kan reise bort

- Når en pasient får rett til nødvendig helsehjelp og hvis vi ser at vi ikke kan tilby pasienten behandling innen fristen, så kan de velge om de vil reise til et annet sted for å få behandling. Pasientene i vårt opptaksområde har stående tilbud om å få behandling i Fana i Bergen. Det er ikke veldig lang reisevei, men dessverre så er det mange som ikke ser det som et behandlingsalternativ for sitt barn, sier Henriksen.

Henriksen sier de også stiller høye krav til de ansatte for at ventetiden skal bli kortere.

- Det er veldig mye fokus på produktiviteten til de ansatte. Men dette blir igjen en flaskehals; det er tverrfaglige team som jobber, de fleste er ikke spesialister og jo mer de jobber, jo mer jobb blir det for psykiateren fordi det er så få av dem.

Dersom det er en fare for at pasienten skal ta sitt eget liv, skal det ikke være noen ventetid. Helsedirektoratet har laget en veileder som viser hvor lang ventetid det maks skal være for gitte pasienter.

Setter ingen krav

- De siste årene har det vært en kraftig opptrapping av antall som får behandling. Nå legger vi også inn en økning på 1,4 milliarder til spesialisthelsetjensten, svarer Robin Kåss, statssekretær i Helse - og omsorgsdepartementet, på spørsmål om hva de gjør for å korte ned ventetidene for psykisk syke unge.

LES OGSÅ: - Fikk mentalt juling

Han sier de fremdeles mener ventetiden er for lang, men vil ikke sette et krav til hvor kort den bør være.

- Vi mener generelt at ventetidene bør være lavest mulig. Vi har klart å få den fra gjennomsnittlig 88 til 65 dager, i tillegg til at det er mange som får øyeblikkelig hjelp og de er ikke med i ventelistetallene.

Han mener de allerede gjør mye for å forebygge selvskading.

- Det viktigste arbeidet for å få til dette, er det arbeidet som gjøres i hver enkelt kommune. Det ansvaret som kommunen har, klargjøres i den nye folkehelseloven og en ny kommunallov, så her har vi stort ansvar og store muligheter til å forebygge og behandle.

Han mener også at det å ha trygge oppvekstforhold generelt hjelper til med å få ned antall selvskadere.

- Det er viktig at kommunene har apparater for å fange opp de som er i risikosonen. Skolehelsetjenesten, helsepersonell, fastlege, legevakt og lærere har mulighet til å fange opp ungdom som er i risikosonen, og her vet vi at mange kommuner i dag gjør en veldig god jobb, men hører også historier om svikt kommunen.

Vil ha ny handlingsplan

27. oktober ba Bent Høie helse- og omsorgsminister Anne-Grethe Strøm Erichsen om å lage en ny handlingsplan for å forebygge både selvskading og selvmord. Hun bekreftet at de vil lage en ny handlingsplan for forebygging av selvmord.

- Den forrige handlingsplanen på selvmord ble avsluttet i 2002, og jeg mener det nå er behov for å sette i gang en ny. Den nye bør omfatte både selvskading og selvmord, sier han, og mener handlingsplanen bør legge vekt på forebyggende tiltak.

- Det er mye som kan gjøres der; få mer åpenhet om psykiske lidelser i skolen slik at barna tør å snakke med familie og venner om det og tør å oppsøke hjelp. Mange lider i det skjulte og er redde for å bli møtt med fordommer og da blir de veldig, veldig syke før de får den hjelpen de trenger. Det burde bli like naturlig å snakke om sine psykiske lidelser som det er å snakke om somatisk sykdom, sier han.

- Klarer ikke fange dem opp

En rapport fra 2010 viser at bare 23 prosent, eller drøyt én av fire unge selvskadere, aldri får hjelp i helsevenenet.

- Det er mange vi ikke klarer fange opp. De går alt for lenge og tenker at de må klare å komme seg på rett kjøl selv, at de må greie å fikse livet sitt selv, sier Anita Johanna Tørmoen, stipendiat ved Nasjonalt senter for selvmordsforskning og forebygging, til VG Nett.

Hun mener flere lar være å fortelle til noen at de skader seg selv. Det selv om de går til psykolog eller får annen hjelp - fordi selvskading er tabu å snakke om.

Hun mener helsevesenet må prøve å fange opp selvskaderne og ta i mot pasienter i faresonen på en bedre måte.

- I psykisk helsevern må vi bli flinkere til å spørre om selvskading og selvmordstanker slik at man får det på bordet på lik linje som når man spør om alkohol, rus og lignende. Det er en viktig kilde til å gi god hjelp.

Publisert: 16.11.11 kl. 18:53 Oppdatert: 16.11.11 kl. 21:39

Mer om Helse