TROMSØ (Nord24.no) Her graves Mjeldeelva på Kvaløya opp for å bli småkraftverk. 670 meter skal legges i rør mellom inntaket og stasjonen. Turbinen får en effekt på 1,6 MW og kan forsyne 250 husstander når den står ferdig. Pengene de betaler i strømregning ender hos det tyske investeringsfondet Aquila Capital.

Det ble klart etter at de i går overtok alle aksjer i selskapet Småkraft, som var konsesjonssøker for Mjeldeelva. På kjøpet får leieretten til flere nordnorske småkraftverk, blant annet Stubblielva og Skarelva i Beisfjord og Skjomen og Langsdalselva i Kvænangen - og et førtitalls andre norske fosser. I fjor fikk også Aquila Capital kontroll over 33 norske småkraftverk gjennom oppkjøp av Norsk grønnkraft. De er dermed den absolutt største aktøren i norsk småkraft.

Mjeldeelva Mjeldeelva renner ut i Straumsfjorden ved Mjelde på sørsida av Kvaløya. Entreprenørarbeidet utføres av Roald Madsen AS.

Per i dag er generatoren montert, og det gjenstår å bygge inntaket.

Småkraft er Norges største selskap for utvikling og bygging av småkraftverk. De driver i dag 45 kraftverk, og har over 100 under bygging. Samlet produksjon ligger på mer enn 500 gigawattimer.

I sommer solgte også Narvik-selskapet Nordkraft ut 13 småkraftverk i sitt datterselskap Nordic Power til britiske SL Capital Partners LLP (SL Capital).

Nordkraft skal være operatør for kraftverkene for den nye eieren. I avtalen er det også en intensjon om å bygge ut nye småkraftverk, selge disse videre og operere også dem.

Nordkraft solgte i fjor også Fjellkraft, etter å ha eid selskapet i bare fem år.

- Skummelt

- Dette er skummelt, en langsiktig undergraving av den norske modellen for eierskap til naturessursene, sier pensjonert professor Odd Handegård som har fulgt norsk kraftbransje i en mannsalder.

Utbygging av norsk småkraft og vindkraft er i utgangspunktet ikke lønnsomt. Norske kraftselskap sitter dermed på gjerdet.

- Men investorene fra EU tenker langsiktig. Nå kjøper de seg opp. Den dagen kraftprisene går opp er det for sent, skaden har skjedd, sier Handegård.

Odd Handegård.

Han viser til at det foreligger planer om to store kabler mellom Norge og Tyskland og Nederland.

- Når disse er bygget kan vi komme i en situasjon der halvparten av den norske vannkraften eksporteres. Det fører til fri flyt i kraftmarkedet. Det betyr ikke bare at norske husstander får en betydelig prisøkning. Også norsk industri vil rammes hardt - ikke minst fordi vi i dag bruker store mengder kraft på tiltak som elektrifisering av sokkelen, sier Handegård.

LES OGSÅ: Åpner for stor kraftutbygging i Tromsø: Gir strøm til 7000 husstander

LES OGSÅ: Nordkraft selger ut kraftverk til britisk fond

Nordkraft selger ut kraftverk til britisk fond

Privat hjemfall

Knut Olav Tveit i bransjeforeningen Småkraftforeninga sier at det som selges er leieretten til å utnytte vannfallet over en tidsperiode. Normalt vil en slik leieavtale inneholde et privat hjemfall etter et noen tiår, typisk 30-40 år. Det vil si at grunneieren da kan overta kraftverket til en på forhånd avtalt pris.

- Det er synd norske kraftselskap ikke tør satse. Det positive med dette er at det kommer inn frisk kapital. Det betyr at konsesjoner som i dag ikke er bygget kan bli realisert.

Tveit mener årsaken til de store utenlandske oppkjøpene dels er grådige offentlige eiere.

- Eierne vil ha samme utbytte uansett om kraftprisen er lav. Løsningen blir da å selge ut. Det er synd norske eiere ikke evner å tenke langsiktig, mens de utenlandske som nå kommer gjør det sier Tveit.

Nå kan private interesser få større kontroll over også offentlige kraftselskap. Denne uken sendte regjeringen forslag til en justering av industrikonsesjonsloven ut på høring.

"Departementet foreslår en lovendring som gjør at private aktører også kan erverve inntil en tredjedel av kapitalen og stemmene i offentlige ansvarlige vannkraftselskaper. I slike selskaper vil deltakerne kunne ha et annet spillerom til å avtale organisering enn i et aksjeselskap, herunder hvordan utbytte skal deles ut", skrives det i høringsnotatet.

- Dette virker ytterst tvilsomt, og undergraver dagens regelverk, mener Handegård.

Sikrer europeisk kraft

Årsaken til at utenlandske pensjonsfond og private investorer nå kjøper seg inn i norske småkraftverk, er at de tror det vil få en avgjørende rolle i EUs kraftforsyning i framtiden.

– Våre investorer er pensjonsfond og forsikringsselskaper, som har et langtidsperspektiv på investeringer. De er ikke ute etter raske penger. De vil bidra til en bærekraftig energimiks. De investerer også i solenergi, vindkraft og biomasse, sa Oldrik Verloop som jobber med vannkraft i nederlandske Aquila Capital til Nationen tidligere i år.

Aquila Capital er et datterselskap i Aquila Group, som har investeringer på i alt 2 milliarder euro i fornybar energi.

LES OGSÅ: Tror tyske investorer vil stille seg i kø for å bygge landets nest største vindkraftanlegg på Kvaløya

LES OGSÅ: Ga startskuddet for Nord-Norges største vindkraftverk

Handegård mener norske myndigheter har tatt flere dårlige avgjørelser, som nå kan føre til at norske naturressurser selges ut av landet.

- Det er fullt mulig at vi kommer til å se lignende oppkjøp av norsk vindkraft.

Troms Kraft har annonsert at Fakken er til salgs. I høst fikk også Kvitfjell og Raudfjell konsesjon. Den tyske investingsbanken Berenberg har nå fått i oppdrag å hente inn kapital.

- Vi har gjennom 20 år hatt høye subsidier på utbygging. Det har gitt et erfarent og modent marked. Nå leter investorer etter den neste bølgen, de ser mot nye markeder hvor det kommer vekst, sa Olaf Lüdemann, avdelingsleder for energi og infrastruktur i Berenberg, til Nord24.no i høst.



