NRK treffer Per Uldam Nielsen i Ølstykke i Danmark, en drøy halvtime vest for København. Det var her i Danmark han lærte å dykke av sin far.

Han drømte om å jobbe som yrkesdykker som ungdom, og 22 år gammel reiste han til Bergen for å ta yrkesdykker-utdanning.

– Norge er ganske annerledes. Det er flere muligheter der – mer utfordrende, dypere og vanskeligere, forteller han.

Allerede to uker etter endt utdanning gikk drømmen i oppfyllelse. Et firma i Nord-Trøndelag tilbød ham jobb.

– Det var mange fine folk der, og mange flinke mennesker. Lønna var grei også.

VILL VEST. Per Uldam Nielsen jobbet som innaskjærsdykker i Norge, men stusset over "cowboykulturen" som preget bransjen. Foto: Gunhild Hjermundrud / NRK

Men ganske snart begynte Nielsen å stusse over kulturen i dykkebransjen i Norge.

– Jeg hørte om ganske mange hendelser allerede før jeg opplevde noe, og da jeg dykket hendte det at man glemte å skru på kompressoren, eller skrudde av luften mens jeg var nede. Det skjedde mye rart.

Hvordan vil du beskrive bransjen?

– Det er vill vest.

Hva legger du i det?

– Alt skal gå fort, man er opptatt av å tjene penger. Ofte mangler det folk, eller så er det folk som ikke har så veldig mye peiling på dykking.

ELSKER DYKKING: Per dykker fortsatt så ofte han kan. Så lenge han har kontroll med utstyret selv, er han ikke redd. Foto: Gunhild Hjermundrud / NRK

Utrygge dykkere

NRK har vært i kontakt med flere norske innaskjærsdykkere, som jobber ulike steder i landet.

Ingen vil stå frem med navn på grunn av nåværende arbeidssituasjon, men i likhet med Per beskriver de en bransje med store problemer – særlig sikkerhetsproblemer.

En dykker forteller at da han gikk fra offshore-dykking til innaskjærsdykking, opplevde han en stor endring i hvordan sikkerheten ble ivaretatt.

– Det er ikke trygt mye av det vi holder på med, forteller han.

Frykter for livet

SKREMMENDE: Ommund Stokka i Industri Energi sier historiene til mange av dykkerne får det til å gå kaldt nedover ryggen på ham. Foto: Svein Ommundsen / NRK

NRK har fått tilgang til en undersøkelse utført av fagforbundet Industri Energi. I questback-undersøkelsen, som er gjort på FB-gruppen «Dykker søkes», spør forbundet om dykkerne har vært i farlige situasjoner.

57 prosent oppgir at de har opplevd hendelser der de har fryktet for liv og helse

92 prosent oppgir at de har hørt dykkere fortelle om situasjoner der de fryktet for liv og helse.

– Det er funn som er svært skremmende, sier Ommund Stokka i Industri Energi.

Han sier det finnes selskap som er veldig seriøse og som tar dykking på alvor, men at han mener det også er aktører som ikke tar ansvaret like alvorlig.

– Dykkerne forteller oss om hendelser de har opplevd som får det til å gå kaldt nedover ryggen på oss. Det er hendelser som ikke er sammenlignbare med andre yrker vi organiserer, sier han.

Fallende gjenstand på 300 kilo holdt på å treffe meg. Klaring på ca. 1 meter Yrkesdykker

Dykker med borhammer på skulderen. Mistet balansen så borhammer rev av dykkemasken. Dykker bevistløs. Luftambulansen raskt på stedet. De fikk liv i han, men han matte gå til psykolog dykket aldri mer Dykker Reell dybde på arbeidsplass ignorert og grunnere dybde skrevet inn i dykkerloggen for å forlenge dykketiden Dykker Bruk av forurenset gass Dykker

Fagforbundet anslår at det jobber opp mot 1000 dykkere innaskjærs i Norge.

De jobber med alt fra havbruk til anlegg og rigg. Det er en næring som har vært rammet av mange ulykker opp igjennom årene. En oversikt fra Arbeidstilsynet viser at det har vært 11 dødsfall siden 2007, og går man enda noen år tilbake, er det registrert 34 dødsfall siden 1975.

Av disse var det 12 ulykker med overflate-utstyr, og 22 med selvforsynt-utstyr.

To meter fra propellen

17. desember 2016 var Per Uldam Nielsen kun to meter fra å bli en del av denne statistikken da han dykket med overflate-utstyr utenfor Mulnesodden i Nordland.

– Vi dro ut for å bore hull til fjellbolter, som skal holde kjettinger til laksemerder. Da båten lå stabilt, hoppet jeg i sjøen.

– På bunnen oppdaget jeg at hydraulikken til boremaskinen ikke virket.

Nielsen forteller at dykkelederen forlot posisjonen sin for å finne ut hva som var galt.

– Da satt den ene vikaren seg bak spakene og startet hovedpropellen. Ingen holdt øye med dykkeslangen, og den ble dratt inn i propellen. Da ble jeg dratt opp fra 16 meter og rett opp under propellen.

ØDELAGT SLANGE: Slik så dykkeslangen ut etter ulykken. Lufttilførselen ble ødelagt i propellen. Foto: Per Uldam Nielsen

Den danske dykkeren hadde et kamera festet over masken. Umiddelbart ble videosignalet brutt og da skjønte mannskapet om bord hva som var i ferd med å skje og stoppet propellen.

– Jeg hadde ganske flaks at han stoppet propellen akkurat der.

Hva tenkte du på vei opp?

– At jeg måtte puste ut. Når man blir dratt fort mot overflaten ekspanderer lungene. Da kan de revne, sier Per.

Dykket ble slutten på Nielsens karriere i Norge.

– Ulykken og alle episodene fra tidligere var grunnen til at jeg sluttet.

Gjorde du noen feil den dagen?

– Ja, det gjorde jeg kanskje. Jeg skulle ikke ha gått i sjøen den dagen med to vikarer om bord.

– Teamet var skikket

FOKUS PÅ SIKKERHET: Ola Krystad sier dykkeselskapet hans fokus på sikkerhet, og at teamet som var på jobb utenfor Mulnesodden, hadde bred og god erfaring innenfor arbeid på servicebåt. Foto: Stein Lorentzen / NRK

Daglig leder i selskapet som var involvert i hendelsen, Ola Krystad, sier det er sterkt beklagelig det Nielsen opplevde den dagen.

– Det er sånn som ikke skal skje og vi har full forståelse for at det var en skremmende opplevelse. Både for dykker og resten av teamet, sier han.

Krystad sier det er ledelsens ansvar at teamet om bord er skikket til å løse oppdraget.

– Vi vurderte det slik at teamet var godt skikket til det arbeidet som skulle gjøres.

Saken er nå under etterforskning av politiet, og politiet venter en rapport om saken i slutten av oktober.

– Arbeidstilsynet har derfor ikke anledning til å gi ytterligere informasjon om dette, sier seniorinspektør i Arbeidstilsynet, Lisbeth Tveit.

Dobler antall tilsyn

STRAMMER INN: Anniken Hauglie (H) sier myndighetene nå vil doble antall tilsyn med dykkebransjen. Foto: Paal Wergeland / NRK

Arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie (H) synes det er helt uholdbart at mange dykkere frykter for livet på jobb.

– Det er også bakgrunnen for at vi har jobbet med regelverksendringer en stund.

– Vi kommer nå til foreta tre ting. Doble antall tilsyn, stramme til eksisterende regelverk, og utvide regelverket, slik at alle dykkere skal være omfattet av et sikkert og trygt regelverk.

– Det strengere regelverket legges frem rundt juletider, mens utvidelsen av regelverket sendes på høring, og vi tar sikte på at det skal gjelde fra sommeren.

Dykkere frykter at det er det maritime regelverket som skal gjelde, og at de blir regnet som sjøfolk. Har du grunn til å frykte det?

– Det vi gjør nå er å speile regelverket slik at det er det samme regelverket som gjelder, uavhengig av hvor du dykker fra og hvordan du dykker. Det er fordi vi har sett uklarheter. Når det blir likt regelverk betyr det at man omfattes av det samme regelverket.

Hauglie sier at det er Arbeidstilsynet som vil være tilsynsmyndighet med bransjen, også på sikt.

Jobber som smed

Per Uldam Nielsen sluttet som dykker i Norge etter ulykken utenfor Mulnesodden.

– Det kunne jeg ikke forsvare det overfor familien.

Nå jobber 26-åringen som smedlæring i Danmark, men er fortsatt en aktiv dykker.

– Jeg elsker å dykke. Det er avkobling for meg, men selv om fritidsdykking kan foregå i ekstreme miljøer, er jeg aldri redd, for da styrer jeg luften selv,

Kan du tenke deg å returnere som yrkesdykker i Norge?

– Jeg liker jobben som yrkesdykker, men så lenge sikkerheten er så dårlig, skal jeg ikke jobbe med det.

SMED: Per jobber nå som smedlærling i Danmark. Han ønsker seg ikke tilbake til Norge før sikkerheten er bedret. Foto: Gunhild Hjermundrud / NRK