CASH IS KING: Leder i organisasjonen «Ja til kontanter», Hans Christian Færden (t.v.) ønsker at det skal være et fritt valg om man vil betale med kontanter eller kort. Til høyre er nestleder Jørund Rytman. Bildet er tatt under etableringen av interesseorganisasjonen hos Myntverket på Kongsberg i 2016. Foto: Jørn Wad IKKE VG-BILDE

Går til «krig» for å beholde kontanter

Det må være mulig å betale hos legen eller på polet

uten at betalingen blir registrert, mener både selverklærte kontantforkjempere og Datatilsynet.

9. januar 2017

Artikkelen er over tre år gammel

– Det er rett og slett skummelt for personvernet hvis kontanter blir borte, sier Hans Christian Færden, mannen bak interesseorganisasjonen «Ja til kontanter».

I lørdagens VG fortalte statsminister Erna Solberg om Høyres plan for et digitalt Norge: Kontantløst samfunn innen 2030 er et av målene.

Det gjør «kontant-sjef» Færden bekymret.

– Når vi er i matbutikken, på apoteket, på polet eller hos legen blir kortbetalingen registrert. Mange bank- og forsikringsselskaper går hånd i hånd, og det er en risiko for at våre digitale betalingsspor kan misbrukes, av næringsinteresser eller byråkrati. Jeg sier ikke at det skjer, men at den som vil må kunne få lov til å bruke kontanter dersom vedkommende vil, sier Færden. Han opprettet en Facebook-gruppe i 2014, som en reaksjon på at Finans Norge sa de ville fjerne kontanter inne 2020. Gruppen har ifølge Færden rundt 26.000 medlemmer.

Les mer: DNB vil fjerne kontantene i Norge.

Frykter de vil tape pengene

I helgen skrev Færden i et innlegg på gruppens hjemmeside: «Nå starter «krigen» for kontantene».

– Noen ønsker også å ha penger i kontanter for at ikke bankene skal investere pengene, og tape dem. Finanskrisen har lært oss at det kan skje.

– Hva skal de som ikke vil bruke kort gjøre?

– Noen har lansert ideen om at eldre kan betale med kontantkort. Men hva hjelper det når kontantkortene må kjøpes med bankkort, og at de som ikke kan forholde seg til et kortsamfunn, uansett da må bruke kort.

– Kontanter gjør det enklere å skjule kriminalitet?

– Den største kriminaliteten er i dag digital, bare se på hackingsaken i forbindelse med det amerikanske valget.

– Er ikke dette en veldig bakstreversk holdning?

– Poenget er at de må være valgfrihet. Vi er ikke mot kort.

– Hvordan skal dere vinne krigen?

– Ved å bli en folkebevegelse.

Må kunne betale anonymt

Direktør Bjørn Erik Thon i Datatilsynet mener det er viktig å utvikle anonyme betalingsløsninger.

– Hvorvidt det er kontanter eller noe annet spiller ingen stor rolle, men det må være mulig å betale uten å legge igjen spor.

– Hva med gruppen eldre og andre som ikke kan eller vil bruke kort?

– Det er lenge til 2030, så det er god tid til å lære opp de som ikke bruker kort. Generasjonen som ikke bruker betalingskort er vel da også i ferd med å forsvinne, sier Thon.

PROGRAMMERING VIKTIG: – Skal vi sikre at digitaliseringen fører til arbeidsplasser i Norge, så må vi ha riktig kompetanse. Vi savner et fokus på programmering i grunnskolen, og et utstyrsløft i yrkesfagene, sier nestleder i Arbeiderpartiet, Hadia Tajik. Foto: Christian Clausen VG

Nestleder i Arbeiderpartiet Hadia Tajik mener vi går i retning av et kontantløst samfunn.

– Men for noen, særlig eldre mennesker, kan det nok bli vanskelig å kvitte seg helt med kontantene. Og blir vi helt kontantløse, blir det også umulig å leve anonymt. I spesielle situasjoner kan det være nødvendig, som når kvinner flykter fra voldelige hjem, sier Tajik.

Les: Kontantene forsvinner i butikkene

Vil ha egen digi-minister

Administrerende direktør i IKT Norge, Heidi Austlid sier det må lages gode overgangsordninger.

– I København kommune har de lykkes godt med å lage såkalte borgersentre der folk kan få hjelp til å digitalisere seg. Det gjelder ikke bare eldre. Det er flere grupper som ikke blir digitale over natten. Men målet må være et samfunn som fungerer kontantfritt, med løsninger som kan brukes digitalt av alle, sier hun.

Les VGs store nyttårsintervju med Solberg: 2016 gikk bedre enn jeg trodde

Austlid mener Norge snarest må få en egen ministerpost for å få fart i digitaliseringen.

– Vi er at av landene i verden med høyest digital kompetanse, og overmodne for å betjene oss selv, men tjenestene er ikke gode nok. Folk må fremdeles oppsøke kontorer, skrive brev og stå i kø. Skal vi lykkes må ha gode selvbetjeningsløsninger hos alle, enten det er NAV eller barnehager. Det eneste vi har lykkes med er digitaliseringen av skatt, sier Austlid.

Publisert: 09.01.17 kl. 14:09

Les også