Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

For et år siden ble det innført nye regler som sier at elever og foreldre kan henvende seg direkte til Fylkesmannen dersom de mener skolen ikke gjør nok for å ivareta et trygt og godt skolemiljø.

Før helgen meldte NTB om at det første året med den nye klageordningen har resultert i 1402 innmeldte saker, hvorav elevene får medhold i et stort flertall. Fylkesmennene har vurdert at skolene i fire av fem tilfeller ikke har gjort nok for å hjelpe elevene.

Karianne Nergård Smitt er leder i det frivillige nettverket «Foreldrenettverk mot mobbing», og har som mor opplevd å ikke bli tatt på alvor av dem som skal sikre at barna får en trygg skolehverdag.

Etter mange års kamp mot skolevesen, kommune og Fylkesmann, så hun og familien seg nødt til å bytte skole opptil flere ganger.

FRUSTRERT: Karianne Nergård Smitt har gått igjennom mange års kamp for å bli tatt på alvor, selv om et av barna hennes har opplevd langvarig grov mobbing på skolen. Foto: Privat Vis mer

- Det verste er å ikke bli trodd i det man forteller, og oppleve at barnas subjektive opplevelser blir bagatellisert og feiet under teppet, sier hun til Dagbladet.

Mener ny lov ikke ivaretar barnas sikkerhet

Den nye ordningen skal gjøre det enklere, tryggere og raskere for eleven å få den hjelpen de har behov for. Den pålegger skolene å lage skriftlige planer og iverksette tiltak for å bedre hverdagen til elevene som varsler om mobbing.

Smitt synes det er positivt at det har blitt enklere å ta kontakt med Fylkesmannen når man ikke opplever tilstrekkelig hjelp fra skolen.

Gjennom de mange henvendelsene hun får fra foreldre til «Foreldrenettverk for mobbing», er hun likevel bekymret for at både de som håndterer klagene og de som skal følge opp elevene, ikke har nok kompetanse til å ta tak i alvorlige problemstillinger knyttet til mobbesaker.

- Mitt inntrykk er at mange av de som jobber med tematikken ikke har nok kompetanse på feltet, og går inn på individ- fremfor på systemnivå. Vi trenger et nasjonalt klageorgan og et kompetansesenter for mobbing, som kan bidra til å øke kunnskapen og styrke barnas retssikkerhet, sier hun.

Selv etter at den nye loven trådte i kraft, opplever «Foreldrenettverk for mobbing» jevn pågang fra frustrerte foreldre som trenger råd i møte med klageinstansene.

Store forskjeller mellom kommunene

På vårparten gikk Barneombudet gjennom saksbehandlingen til landets fylkesmenn i 462 skolemiljøsaker.

Gjennomgangen viser at det er store forskjeller mellom de ulike fylkeskommunene, når det kommer til hvor rask og grundig saksbehandling elevene som melder inn mobbesaker får - stikk i strid med både barnekonvensjonen og opplæringsloven.

Det betyr at mange barn må vente mens situasjonen ikke bedrer seg. Det betyr også at det er store ulikheter i hva Fylkesmennene pålegger skolene av tiltak for å bedre barnas skolehverdag.

- Uakseptabelt

ETTERLYSER KONKRETE TILTAK: Barneombud Inga Bejer Engh mener situasjonen er kritikkverdig. Foto: NTB Scanpix Vis mer

Nyinnsatt barneombud og tidligere statsadvokat Inga Bejer Engh mener det er uholdbart:

- Det er nødvendig med tiltak som sikrer at Fylkesmannsembetene har likere praksis i saksbehandlingen av skolemiljøsaker. Alle elever skal få like god hjelp uavhengig av hvor de bor. Jeg forventer at kunnskapsministeren setter inn tiltak som sikrer en koordinering av praksis og høy kvalitet på saksbehandlingen, skriver Bejer Engh i en kommentar til Dagbladet.

Også kunnskaps- og integreringsminister Jan Tore Sanner mener dagens situasjon er kritikkverdig:

- Det er uakseptabelt at så mange barn og foreldre opplever at skolen ikke gjør nok for å stoppe mobbingen. Elevene skal få hjelp med en gang mobbingen skjer, og skolenes ledelse skal prioritere et godt læringsmiljø. Det gjelder også når elever eller foreldre melder saken til fylkesmannen for å få hjelp der. Fylkesmennene skal hjelpe elevene raskt, og sikre at både kommuner og skoler blir bedre til å følge opp og stanse mobbingen, sier Sanner.

Han forteller at regjeringen har doblet bevilgningen til klageordningen for å sikre rask behandling. I 2018 blir det brukt totalt 34 millioner kroner på ordningen.

Denne høsten kommer det på plass et mobbeombud i alle fylker. Ombudet har imidlertid ingen sanksjonsmuligheter overfor skolene.

Videre opplyser Sanner om at det jobbes løpende med evaluering av dagens ordning. I regi av Kunnskapsdepartementet har han invitert inn fylkesmenn, Barneombudet, mobbeombud, skoleeiere, ansatte i skolen samt elever og foreldre til et møte i september, der de skal drøfte erfaringer i lys av den nye ordningen og veien videre.