Riigipeade auks süüdati Valgas 16 küünalt. EELK peapiiskop emeeritus Andres Põder meenutas nende nimesid ja Valga vallavanem Margus Lepik pani küünlad põlema, vahendas "Aktuaalne kaamera".

Konstantin Pätsi muuseumi esimees Trivimi Velliste tõdes, et mälestusteenistusega antakse au oma riigi juhtidele. "Ja loomulikult seejuures peame alati meeles ka seda, mis oli 1944.aastal, märkis ta.

Velliste tegigi laupäeval ettepaneku, et vastupanuvõitluse päev võiks olla ka suurpõgenemise mälestuspäev.

"19. ja 22. september on lähestikku ja kuuluvad ajalooliselt kokku, sest 75 000 pakku läinut olid kahtlemata vabadusvõitlejad," ütles Velliste.

74 aastat tagasi oli olukord, kus minna ei tahetud, kuid jääda ka ei saanud. "Kas nüüd, mil oleme oma elu peremehd, peab kodumaalt lahkuma seetõttu, et ei saa leiba lauale? Või on vaja ikka rohkem ja rohkem võid? Kui palju on küllalt? Olukorras, kus Euroopa on hävitamas oma juuri, pole Eesti ühiskonna suurim mure mitte eurode arv ühe inimese kohta, vaid sidusaine tugevus Eesti inimeste vahel," leiti Valgas riigivanemaid meenutades.

"Valga on vastupanus märgilise tähendusega linn. See oli Vabadussõjas väga tähtis ja see on ka meie hilisemas vabadusvõitluses olnud tähtis," ütles Velliste.

Vastupanuvõitluse päevast osavõtnud asetasid pärgi ja lilli Valga Vabadussõja ausamba, Soome Põhja Poegade ja ka Eesti metsavendade mälestustahvli juurde.

Mõne aasta pärast ületab vaba Eesti aeg võõra ikke all elatud päevade arvu - see hetk saabub 30. novembril 2021. aastal.