Turu-uuringute AS teostatud ja Eesti Inimõiguste Keskuse tellitud avaliku arvamuse uuring Eesti elanike hoiakutest LGBT kogukonna ja teemade suhtes toob välja, et suhtumine on viimaste aastate jooksul veidi paranenud. Varasemast enam pooldavad uuringule vastanud seda, et geid ja lesbid peaksid olema kaitstud diskrimineerimise eest töökeskkonnas, hariduses, kaupade ja teenuste kättesaadavuse osas. Tõusnud on kooseluseadust pooldavate inimeste arv, 49 protsenti.

Eesti Inimõiguste Keskuse juhataja Kari Käsper kommenteerib tulemusi: „Esmakordselt on kooseluseaduse vastased selges vähemuses. See on ennustatav: sama on juhtunud ka teistes maades, kui on aru saadud, et samasooliste perede kooselu õiguslik reguleerimine ei too kaasa ootamatuid negatiivseid tagajärgi.”

Suhtumine erineb ühiskonnagrupiti

Homoseksuaalsus on keskmisest vastuvõetavam naiste, 20-29aastaste, eestikeelsete, kõrgharidusega ja kõrgema sotsiaalse staatuse kui ka sissetulekuga inimeste, Tallinna ja Lõuna-Eesti elanike seas; keskmisest vastuvõetamatum aga meeste, üle 60aastaste, muukeelsete, Ida-Virumaa ja väiksemate linnaliste piirkondade elanike seas. Kui eestlastest nõustub samasooliste kooselu registreerimisega 59 protsenti, siis venekeelsetest 26 protsenti. Suur vahe on ka suhtumises samasooliste abiellu (45 protsenti vs 22 protsenti).

Võrreldes varasemate tulemustega on ühiskonna suhtumises homoseksuaalsusesse toimunud oluline muutus – üldiselt arvatakse, et see on muutunud vastuvõetavamaks. Kui eestikeelse elanikkonna jaoks on kõige valdavam seisukoht, et homoseksuaalsus on Eesti ühiskonnas pigem vastuvõetav (29 protsenti), siis venekeelse elanikkonna seas on keskmisest märgatavalt enam neid, kes arvavad, et see on täiesti vastuvõetamatu (42 protsenti) - need arvamused on ajas veelgi polariseerunud, selgus uuringust.

Kokkupuude ja suhtumise kujunemine