VATIKAN - "Nomen est omen" (ime je znak), izreka koja postoji još od starog Rima ponovno je u središtu pozornosti jer će novi papa, čak i prije nego što izgovori prve riječi u javnosti, katolicima širom svijeta poslati poruku samim odabirom svojeg papinskog imena, navodi agencija Reuters u srijedu u duljoj analizi te teme.

Ima novog pape čut će se prvi put kad kardinal protođakon izađe na balkon bazilike svetog Petra i mnoštvu okupljenom na Trgu svetog Petra objavi - "Habemus papam" (Imamo Papu).

Novi papa će već odabirom imena, smatra britanska agencija, natuknuti glavni smjer u kojem će se kretati njegov pontifikat. Izabere li neko davno zaboravljeno ime iz prošlosti, poput Hilarija ili Zefirina, primorat će vjernike na konzultaciju povijesnih knjiga kako bi pokušali shvatiti što se krije iza toga, ali odabirom imena modernih papa, poput Benedikta, Ivana Pavla ili Ivana, dat će do znanja da želi nastaviti upravljati Katoličkom crkvom na temelju odrednica pontifikata pape čije je ime preuzeo.

Ime koje se često spominjalo u vatikanskim kuloarima prije nego što se 115 kardinala izbornika u utorak zatvorilo u Sikstinsku kapelu kako bi na konklavama izabrali novog poglavara pastve koja broji 1,2 milijarde ljudi u svijetu bilo je Franjo - ime koje bi, po Reutersu, mogao izabrati kardinal iz Bostona Sean O'Malley ako bude izabran za novog papu.

O'Mallaey je franjevac poznat po skromnosti i zato bi, procjenjuje Reuters, mogao biti prvi u povijesti koji bi izabrao ime po svetzom Franji Asiškom, reformistu iz 13. stoljeća koji je živio u siromaštvu, a svojim sljedbenicima poručivao - "Uvijek propovijedajte Evanđelje, ako treba i riječima".

Irska kladionica Paddy Power, koja nudi oklade ne samo na kandidate koji mogu postati novim papom, već i na njihovu dob i ime koje će izabrati kao najvjerojatniji odabir stavila je ime "Lav" (latinski Leo), koje se doima progresivnim jer je posljednju papa tog imena, Lav XIII, tijekom pontifikata od 1878. do 1903. pridonio prilagodbi Crkve modernom poimanju industrijskog doba.

Njegova enciklika "Rerum Novarum" (O novim stvarima) bila je prva koja se bavila društvenom pravdom i branila prava radnika. U njoj je istaknuo da su i komunizam i kapitalizam loši sustavi i da država treba raditi u cilju opće koristi svojih građana.

Upravo za zalaganja siromašnih i obespravljenih to bi ime, po Reutersovoj procjeni, mogao odabrati najveći favorit iz Južne Amerike, brazilski kardinal Odilo Scherer, ako bude izabrana na konklavama.

Drugo ime koje se najčešće spominje je Pio (latinski Pius - pravedan, vjeran, odan, pobožan...). koje je posljednji put odabrao Papa koji je Crkvu vodio od 1939. do 1958., a za koje bi se mogao, prema Reutersu, odlučiti izabrani kardinal vrlo konzervativnih stajališta, budući da su u posljednjih 150 godina četvorica Papa nosila to ime, a svi su bili izraziti konzervativci koji su vjerovali u centraliziranu papinsku vlast.

Pio IX (1846-1878.) odbacio je demokraciju kao društveno uređenje, Pio X (1903.-1914.) osuđivao je tadašnju suvremenu liberalnu politiku, a Pio XI (1922.-1939.) ostao je upamćen kao autokratski Papa. Za pontfikata Pija XII (1939.-1958.) izvršen je udar na liberalne teologe, a pamti ga se i po kontroverznom odnosu prema židovima i optužbama da se nije usprotivio Hitleru i Mussoliniju tijekom 2. svjetskog rata.

Konzervativni krugovi tvrde da je Pio XII učinio što je mogao u obrani židova protiv holokausta, zbog čega su predložili njegovu kanonizacijum, ali su židovske skupine od Vatikana zatražile da to ne čini dok se ne raščisti njegova uloga u 2. svjetskom ratu.

Ime Pio mogao bi izabrati jedan od najizglednijih kandidata za novog papu, milanski kardinal Angelo Scola, koji je na nedjeljnoj misi rekao da bi idući papa trebao voditi Crkvu "po uzoru na velike pape posljednjih 150 godina".

Spominje se i dosad najpopularnije ime koje su kroz povijest birali nasljednici svetog Petra. Ivan XXIII (1958.-1963.) bio je posljednji u nizu papa tog imena, a po uzoru na njega, novi bi Sveti otac mogao biti sućutni svećenik ili reformist, smatra Reuters. Ivan XXIII bio je osoba vedra duha koji je sazvao Drugi vatikanski koncil (1962.-1965.) koji je rezultirao nekim reformama koje su posljednja dva Pape željeli oslabiti i poništiti.

Promjena imena i trenutku preuzimanja novog položaja poznata je od starorimskih careva koji su preuzimanjem vlasti mijenjali i imena i titule, iako je ista praksa poznata i iz Biblije, jer su pod novim imenima poznati i sveti Petar - prvi Papa - i sveti Pavao.

Prvi Papa za kojeg se zna da je promijenio ime bio je Ivan II 533., čije je krsno ime bilo Merkur, ali je on smatrao da se najviši kršćanski svećenik ne smije zvati po imenu poganskog rimskog božanstva.

Pogansko ime Oktavijan natjeralo je i 18-godišnjaka, čiji je izbor za papu 955. bio namješten, da odabere ime Ivan XII, a zanimljiva je situacija iz 1009. kad je za izabran čovjek po imenu Petar, koji ga se odrekao u korist imena Sergije IV jer nije želio da ga se uspoređuje s prvim Papom.

Njemački kardinal Joseph R atzinger odabir imena Benedikt XVI nakon izbora 2005. objasnio je željom da oda počast svetom Benediktu iz Nursie, "čiji život odražava kršćanske korijene Europe" i papi Benediktu XV (1914.-1922.) koji je tijekom 1. svjetskog rata zagovarao pomirbu.

Albino Luciani, izabran 1978., prvi je odabrao dva imena kao papa. nazvavši se Ivanom Pavlom I želio je pokazati da će se u pontifikatu naslanjati na reforme Ivana XXIII, ali i na tradicionalne vrijednosti svojeg neposrednog prethodnika Pavla VI (1963.-1978.)

Njegov je pontifikat trajao samo 33 dana prije nego što je umro, pa je poljski kardinal Karol Wojtyla u njegovu čast odabrao papinsko ime Ivan Pavao II.

No malo je vjerojatno da će se ijedan novi papa u skorijoj budućnosti odlučiti za ime Ivan Pavao, jer ako će povijest Woytilu pamtiti kao Ivana Pavla Velikog, kako ga nazivaju njegovi brojni poklonici, svatko tog imena suočava se s ozbiljnom opasnošću da ostane poznat kao Ivan Pavao Manji.