Senere har flere av de samme mennene reist til utlandet for å finne kjærligheten på nytt.

– Et forkastelig kvinnesyn, mener Svein Gjerseth. Han er daglig leder ved Krisesenteret i Telemark.

– Industrilignende praksis

Kvinnene loves gjerne et liv med gull og grønne skoger i Norge.

For en del av dem blir virkeligheten en helt annen når de kommer til sitt nye hjemland.

Bare ved krisesenteret i Skien kommer det årlig rundt ti kvinner som opplyser at de er kastet på dør.

Klienter fra Thailand og Filippinene er spesielt høyt representert.

LES: Kallmyr etter NRK-sak: Vil begrense menns mulighet til å hente flere kvinner fra utlandet

Svein Gjerseth, daglig leder ved Krisesenteret i Telemark. Foto: Sindre Thoresen Lønnes / NRK

– Altfor mange opplever et liv med fysisk og psykisk vold når de flytter inn hos sin norske mann. Etter en periode kastes de ut, sier Gjerseth.

Han understreker at dette selvfølgelig ikke gjelder alle menn som gifter seg med kvinner fra utlandet, og at mange av dem finner kjærligheten og får et godt liv.

Antallet som opplever det motsatte er imidlertid så høyt, at Gjerseth mener noen må si fra.

– Sannsynligvis er dette bare toppen av isfjellet. Det er nærmest en industrilignende praksis, mener han.

Drømmen ble knust

«Sonja» kom til Norge fra Thailand for noen år siden. Hun trodde hun hadde funnet den store kjærligheten.

Slik ble det ikke.

Hun forteller NRK om det hun mener var total mangel på kjærlighet i sitt nye hjem.

«Sonja» bor nå i egen leilighet, men får fortsatt oppfølging på krisesenteret. Foto: SINDRE THORESEN LØNNES / NRK

«Sonja» heter egentlig noe annet, og ønsker ikke å stå frem med navn og bilde. Hun er en av dem som har opplevd å bli forsøkt «levert» til krisesenteret.

NRK kjenner ikke mannens identitet, og kan derfor ikke viderebringe alle påstandene kvinnen kommer med om hendelser som skal ha skjedd da de fortsatt bodde sammen.

Krisesenteret bekrefter imidlertid at eksmannen kom kjørende med henne.

De første gangene ønsket hun ikke å gå inn, men den siste gangen var det annerledes.

Hun orket ikke mer.

– Da ville jeg dit selv, sier hun til NRK.

I ettertid har hun fått hjelp, og etter å ha bodd noen måneder på krisesenteret, har hun nå fått egen leilighet et sted på Østlandet.

Fikk tilnavnet «Leverandøren»

Leder for Krisesentersekretariatet, Tove Smaadahl har på oppdrag fra NRK vært i kontakt med sentre over hele landet. De kjenner godt igjen historiene fra Telemark.

Tove Smaadahl, daglig leder for Krisesentersekretariatet. Foto: Kjersti Strømmen / NRK

En mann fikk tilnavnet «Leverandøren» internt på et krisesenter.

– Han viste seg ikke frem, men etter beskrivelse fra damene som enten var gift eller kjæreste med ham skjønte de ansatte at det var den samme mannen som i løpet av noen år hadde «sendt» fire kvinner til senteret, forteller Smaadahl.

– Det finnes også flere tilfeller der mennene tar kontakt med UDI for å varsle om at kvinnene ikke lenger er bosatt hos dem, med håp om at oppholdstillatelsen deres blir inndratt, sier hun.

Ønsker en endring

I perioden fra januar til september 2019 har 2 818 personerkommet til Norge for å bo sammen med sin norske eller nordiske partner. Det viser tall fra UDI.

Krisesenteret i Telemark er en trygg havn for både kvinner og menn. Foto: Sindre Thoresen Lønnes / NRK

Om forholdet ender med skilsmisse, er det stor risiko for at den utenlandske partneren må reise tilbake til fødelandet igjen.

For ektefeller er det nemlig et vilkår at ektefellene bor sammen og at de er gift.

Når ektefellene flytter fra hverandre, blir formelt separert eller skilt, er det ikke lenger grunnlag for oppholdstillatelse med ektefelle. Det opplyser UDI, ved presserådgiver John Olav Kroken.

John Olav Kroken, presserådgiver UDI. Foto: Nora Lie

– Da vil videre opphold i Norge avhenge av at personen fyller vilkårene for opphold på annet grunnlag, skriver han i en e-post til NRK.

Svein Gjerseth etterlyser strengere krav til mennene, og at politikere engasjerer seg mer i saken på vegne av kvinnene som rammes.

NRK har tidligere omtalt at mange utenlandske kvinner velger å leve med volden, av frykt for å bli sendt ut av landet.

– Jeg mener reglene må skjerpes inn. Forpliktelsene til disse mennene må være større enn i dag. Det kan ikke være slik at det bare er å sende kvinnene på dør eller levere dem til et krisesenter. De blir jo stående uten noen ting, sier Gjerseth.