KRITISK SØKELYS: - Bruken av humanitære midler har frustrert oss svært lenge, sier Atle Fretheim i Leger uten grenser. Foto: TERJE BRINGEDAL

Leger uten grenser: Norsk bistand styres av politiske interesser - ikke behov

BERGEN/TROMSØ (VG) Hvert år bevilger Norge tre milliarder kroner til humanitær hjelp. Ofte brukes ikke pengene der behovet er størst, men i land hvor Norge har politiske interesser, hevder Leger uten grenser.

Frank Haugsbø

Eirik Linaker Berglund

Oppdatert 18. desember 2013

Artikkelen er over seks år gammel

I en ny rapport som offentliggjøres fredag, kommer organisasjonen med krass kritikk av norsk bistandspolititikk.

- Norge bruker humanitær støtte som virkemiddel for å tjene politiske interesser heller enn å hjelpe de menneskene som har størst behov for hjelp, slår Leger uten grenser fast.

De tre milliardene som brukes til humanitær bistand, eller nødhjelp, utgjør ti prosent av det totale bistandsbudsjettet. Pengene skal gå til å dekke grunnleggende behov som blant annet mat, helsehjelp og beskyttelse.

Rapporten: Bryter med stortingsmelding

Leger uten grenser har analysert alle tildelingene til humanitære prosjekter i 2012. Organisasjonen mener det er mange eksempler på at midlene ikke havner der nøden er størst.

- Palestina mottok for eksempel 122 millioner kroner i humanitær hjelp i 2012. Den sentralafrikanske republikk mottok null. Dette til tross for at en palestiner i gjennomsnitt lever 24 år lenger enn en sentralafrikaner, sier lege Atle Fretheim i Leger uten grenser til VG.

I rapporten slås det fast at Norges bruk av politiske interesser som et kriterium ved humanitære bevilgninger, bryter med prinsippet om upartiskhet, slik dette er lagt til grunn i Stortingsmelding 40.

- Må gå til grunnleggende behov

Ifølge kartleggingen organisasjonen har gjort, ble koordinering og beskyttelse prioritert høyest ved tildelingene i fjor. Kun seks prosent av nødhjelpsmidlene ble brukt til matvarehjelp, og ti prosent til helsehjelp.

- Det må forventes at de ti prosentene som skal gå til humanitær hjelp, faktisk går til å dekke grunnleggende behov. Dette er ikke tilfelle i dag. Norge prioriterer ikke de sektorene som har størst betydning for mennesker i nød, sier Fretheim.

Millioner til konferansevirksomhet

Under gjennomgangen fant Leger uten grenser flere eksempler på tildelinger som organisasjonen mener er i strid med intensjonene.

- Flere hundre millioner gikk til aktiviteter som konferansevirksomhet eller opplysningskampanjer som ikke direkte kommer mennesker i nød til gode. Det må stilles spørsmål ved om støtte til småbønder i Uganda eller idrett for barn og unge i Midtøsten er å regne som humanitær innsats.

Leger uten grenser mener flere stater mottar mer humanitær støtte enn de faktiske behovene skulle tilsi. Dette gjelder blant annet de palestinske områdene, som har spilt en sentral rolle i norsk utenrikspolitikk siden Norges deltagelse i forhandlingene som ledet frem til Oslo-avtalen.

Kritisk til Palestina-penger

I rapporten påpekes det at helseindikatorene i Palestina er gode, med en levealder på høyde med Ungarns.

- Et barn i Tsjad er over seks ganger så utsatt for å dø før det fyller fem år, som et palestinsk barn. Likevel mottok Palestina 3,5 prosent av den totale humanitære hjelpen fra Norge i 2012, mens Tsjad fikk 0,00022 prosent.

Fretheim understreker at organisasjonen ikke har noe imot støtte til Palestina, men at det bør være rom for dette innenfor den delen av bistandsbudsjettet som er forbeholdt langsiktig utviklingshjelp.

... og kritisk til Afghanistan-midler

Leger uten grenser peker også på Afghanistan, der Norge har økt nødhjelpsbevilgningene betydelig etter starten på ISAF-oppdraget i 2001.

- De humanitære behovene i Afghanistan etter invasjonen er uomstridte, men landet hadde da allerede gjennomlevd over 20 år med borgerkrig. Det var først da internasjonale soldater var på bakken at disse behovene ble relevante for norske myndigheter.

UD: Bred enighet

- Jeg ønsker ikke å kommentere Leger uten grensers kritikk av enkeltvurderinger gjort under tidligere regjeringer, sier statssekretær Hans Brattskar (H) i UD.

- Det er bred enighet om norsk humanitær politikk. Vi er opptatt av å opprettholde et høyt nivå på humanitær innsats, og har blant annet gått inn for å øke støtten til humanitær innsats i Syria, Filippinene og Den sentralafrikanske republikk. Senest i går, torsdag, økte vi støtten med 20 millioner kroner til Den sentralafrikanske republikk slik at den totale norske humanitære støtten til landet nå er oppe i 52 millioner norske kroner for 2013.

Brattskar sier Norge gir 380 millioner kroner til FNs nødhjelpsfond (CERF) i 2014.

- Mandatet til dette fondet er nettopp å sikre rask og effektiv bistand der behovene er størst, også til glemte kriser. Når det gjelder Afghanistan, er det viktig å understreke at det har vært humanitær krise i mer enn 30 år og Norge har gitt humanitær støtte også i årene før 2001, sier statssekretæren.

Publisert: 13.12.13 kl. 02:46 Oppdatert: 18.12.13 kl. 11:09

Mer om Politikk