Kryptovaluta har de siste fem–seks årene fått innpass i økonomien vår, om enn veldig begrenset. Mens spekulasjonselementet i eksempelvis bitcoin får massiv oppmerksomhet, har vi langt igjen til virkelig å forstå og nyttiggjøre oss den underliggende teknologien.

Sentralbankene arbeider med å utvikle digitale sentralbankpenger, altså kontanter i digital form. I tillegg har flere store banker som JP Morgan laget sin egen stablecoin bundet til amerikanske dollar, som gjør at bankens bedriftskunder kan betale hverandre raskere og billigere. Facebook har lansert ideen om Libra, egne digitale penger for global handel, og flere regner med at Amazon, Google, Alibaba og andre følger etter. Noe grunnleggende er i ferd med å skje med pengene våre.

Ønsker du å gi ungene ukelønn, men forhindre at de kjøper godteri, kan du programmere ukelønnen

Lasse Meholm. Foto: Hegnar Media

Bitcoin, lansert i 2008, gjorde både avsender og mottager av transaksjoner anonyme. Da gjør det ikke noe om alle kan se transaksjonene. (Nå finnes det heldigvis IT-verktøy for å finne eiere av de fleste kontoene i bitcoin.) Men i tillegg ble det mulig å legge inn et dataprogram i selve betalingstransaksjonen, noe som kalles smartkontrakt. Dermed ble det plutselig mulig å programmere pengene. En annen god idé bak denne teknologien er at betalingen går kostnadsfritt fra én konto til neste, kun ved at en validator sjekker at avsender eier den mynten vedkommende sender. Mottager overtar eierskapet med det samme. Det er også umulig å manipulere eller endre noe som er gjort. Det er denne teknologien som kalles blokkjeder. De siste årene har det kommet nye teknologier bygget over samme lest som kan håndtere et nesten ubegrenset antall transaksjoner i sekundet, bortimot helt gratis og med minimalt forbruk av energi.

Ønsker du å gi ungene ukelønn, men forhindre at de kjøper godteri, kan du programmere ukelønnen. Skal du betale en håndverker for en jobb, kan du legge inn betalingen og fortelle pengene at de ikke skal inn på håndverkers konto før takstmannen verifiserer at jobben er gjort eller varen er levert. Myndighetene kunne ha støttet frisører, frilansere og håndverkere nå i koronakrisetider basert på fjorårets ligning i løpet av noen timer, og de kunne sannsynligvis forhindret at pengene ble brukt til annet enn helt nødvendige utgifter. Vedder du 100 kroner på at det blir sol neste lørdag og at Manchester United vinner 1–0, kan smartkontrakten utføre betalingen helt av seg selv dersom de to hendelsene inntreffer. Pengene har fått liv og utfører det eieren befaler. Hele økosystemet kan komme til å endre seg.

Mange av de nye teknologiene forsterker hverandre – slik som kunstig intelligens, analyser av store datamengder, tingenes internett (IoT) hjulpet av det nye 5G-nettverket, 3D-utskrifter, skytjenester og blokkjedeteknologi. Eierskap og rettigheter er også i ferd med å endre form ved hjelp av såkalte tokens (digitale mynter). Eksempler på tokens som allerede finnes er leiligheter, hus, biler, båter eller retten til å bruke en traktor de neste 12 månedene.

Det er neppe sentralbankenes oppgave å sørge for at folk kan betale anonymt

Er det en folkerett med anonymitet og privatliv når vi ønsker det? Kina i det ene hjørnet, USA i det andre, og vi i Europa i midten med GDPR. Det er neppe sentralbankenes oppgave å sørge for at folk kan betale anonymt, og det er i alle fall ikke bankenes oppgave å bidra til å skjule betalinger og formue, tvert imot. De fleste nye blokkjedeprosjektene tilfredsstiller Finanstilsynets krav i kampen mot korrupsjon, pengevasking og terrorfinansiering. Faktisk får Finanstilsynet og Økokrim nye verktøy å jobbe med nå, som vil forenkle og effektivisere bankenes arbeid. Det vil nemlig være mye enklere å benytte roboter og kunstig intelligens i en slik digital distribuert infrastruktur.

Når disse teknologiene modnes, vil vi definitivt være bedre forberedt til neste krise.

Lasse Meholm

Leder for digitale aktiva og DLT i EY Tax & Law