Norge sender spesialstyrker til Jordan – skal trene opp syriske krigere

– ISILs fremmarsj berører vår sikkerhet. Vi styrker nå den norske innsatsen ved å øke vårt bidrag til koalisjonen mot ISIL, sier statsminister Erna Solberg i en pressemelding. Norge sender 60 soldater.

Statsminister Erna Solberg, forsvarsminister Ine Eriksen Søreide og utenriksminister Børge Brende holdt pressekonferanse i forbindelse med ytterligere bidragi kampen mot IS. Cornelius Poppe, NTB Scanpix

2. mai 2016 17:19 Sist oppdatert 2. mai 2016

Regjeringen opplyste om det nye norske bidraget på en pressekonferansei ettermiddag. Kunngjøringen skjedde etter at Regjeringen først hadde informert Stortingets utvidede utenrikskomité og fått ryggdekning av flertallet. Bare SV og Sps medlemmer på møtet ikke imot. MDG var ikke representert.

– ISILs brutale holdninger og handlinger har tatt livet av mange sivile og drevet enda flere på flukt. De har rammet Europa med vold og terror og unge mennesker er blitt radikalisert og vervet som fremmedkrigere. Holdningene og handlingene må bekjempes av en samlet verden og med en rekke ulike virkemidler. Vi styrker nå den norske innsatsen ved å øke vårt bidrag til koalisjonen mot ISIL både gjennom et nytt militært bidrag og med å forsterke den sivile innsatsen, sier statsministeren.

En styrke på 60 soldater

Regjeringen har besluttet å stille et nytt militært bidrag til koalisjonens operasjon. Styrken på rundt 60 soldater vil bidra med trening, rådgivning og operativ støtte til lokale syriske grupper som selv kjemper mot ISIL. Det norske bidraget vil inkludere norske spesialstyrker. De norske styrkene vil ha base i Jordan.

– Koalisjonen har etterspurt denne typen kapasitet og et slikt bidrag er høyt verdsatt. Striden skal kjempes av andre, men vi kan bistå ved å sette dem i stand til å kjempe, sier forsvarsminister Ine Eriksen Søreide.

Det ligger i denne operasjonen at de norske styrkene har mandat til å kunne trene, rådgi og gi operativ støtte fra syrisk territorium dersom operasjonskonseptet krever det. Hvis operasjonskonseptet utvikles, og situasjonen tilsier trening og støtte på syrisk territorium, vil regjeringen konsultere Stortinget særskilt om dette.

65 land i koalisjonen mot IS

Mer enn 65 land og organisasjoner har sluttet seg til koalisjonen mot ISIL. Koalisjonen inkluderer både vestlige land og land i regionen.

Ifølge Regjeringen har FNs sikkerhetsrådsresolusjon 2249 oppfordret alle medlemsland til å styrke innsatsen i kampen mot ISIL i Irak og Syria. Denne resolusjonen ser på Irak og Syria som ett område når det gjelder utbredelsen og bekjempelsen av ISIL.

USA og Frankrike har på vegne av koalisjonen anmodet Norge om å styrke vår militære og sivile innsats.

– ISIL må bekjempes i både Syria og Irak. Det kollektive selvforsvaret av Irak gir et folkerettslig grunnlag for å ta denne kampen også i Syria. Sikkerhetsrådets resolusjon 2249 understøtter dette, sier utenriksminister Børge Brende.

– I tillegg vil vi bidra med et begrenset antall personer for å styrke kunnskapen om fremmedkrigere i regionen. Vi trenger bedre situasjonsforståelse for å hindre ekstremisme og radikalisering i regionen og i Europa, sier Erna Solberg.

Vil kunne øke trusselen mot Norge

Regjeringen erkjenner at et styrket norsk militært bidrag mot ISIL vil kunne øke trusselen mot Norge. Samtidig mener den det vil det være en risiko ved å ikke gjøre noe.

— En av grunnene til at vi bidrar til koalisjonen er jo nettopp å bekjempe ISIL og dermed redusere faren for terrorangrep mot norsk og europeisk jord. Dette er en del av den helhetlige vurderingen som er gjort før beslutningen ble tatt, sier statsministeren.

– Vi kan ikke tillate trusler fra terrororganisasjoner å bestemme vår sikkerhetspolitikk. Bekjempelse av ISIL er en langvarig investering i vår egen sikkerhet, sier forsvarsminister Ine Eriksen Søreide.

Les også:

Les også Vestlige fremmedkrigere håper å krige mot IS i Irak

Sivil innsats

Norge har også styrket den sivile innsatsen i regionen.

– I 2016 vil Norge bidra med tilsammen 200 millioner kroner til stabiliseringstiltak i Irak og i Syria. Det er viktig å bidra til å stabilisere utsatte områder i Irak og Syria. Både for å hjelpe sivilbefolkningen i områder hvor ISIL er drevet ut og for å hindre at andre ekstremistiske grupperinger får etablert seg, sier utenriksministeren.

I Syria vil det også være behov for kartlegging og minerydding etterhvert som områder frigjøres fra ISIL. Norge er i år rede til å bidra med opptil 50 millioner utover stabiliseringsstøtten til dette formålet. Norge bidrar med 10 milliarder kroner over fire år. Dette er det største humanitære bidraget noensinne.

Stortinget orientert i ettermiddag

SV og Sps medlemmer i den utvidede utenrikskomiteen på Stortinget sier nei til å sende spesialstyrken.

— For det første mener vi Norge bør konsentrere sin innsats i Syria om det politiske og det humanitære. For det andre er vi bekymret over at dette over tid kan trekke oss dypere inn i konflikten i Syria og at det kan bli et ønske om å bidra mer. Vi er også usikre på amerikanernes strategi i Irak og Syria og ikke minst på om vi kan stå inne for de alliansepartnerne vesten har i dette området. Alt dette gjør at vi ikke kan gå inn for å gå inn med styrker selv, sier SVs parlamentariske leder Audun Lysbakken til Aftenposten.

Les også:

Les også Slik vil Trump snu USAs utenrikspolitikk på hodet

Usikre på hvilke styrker som skal trenes

Han legger til at det er uklart hvilke styrker Norge skal trene og påpeker at mange av dem som kjemper mot ISIL selv beskyldes for grove menneskerettighetsbrudd.

— Vi kan ikke gå inn med norske bidrag så lenge vi ikke er trygge på hvilke styrker det dreier seg om, sier han. Han legger også til at det også er diskutabelt om det er et folkerettslikt mandat på plass og opplyser at SVs nei til å bidra også dreier seg om hvor mange internasjonale konflikter Norge skal delta i og legger til at vår forsvarsevne er under press.

Sps parlamentariske leder Marit Arnstad påpeker noe av det samme. Hun viser også til at det er en uoversiktlig situasjon og ulike allianser i området.

— Jeg er usikker på om vi vet hvordan de man nå skal trene opp, vil kunne bli brukt senere, sier hun.

Les også:

Les også Sp og SV mot soldater til Irak

Ap: folkerettslig mandat på plass

Arbeiderpartiet støtter det nye norske bidraget.

– Vi har forsikret oss om at det folkerettslige mandatet er på plass. Norge bidrar i dag til trening av kurdiske soldater inne i Irak, og vi støtter nå utvidelsen av engasjementet til også å omfatte spesielt utvalgte syriske grupper, sier lederen av Stortingets utenriks— og forsvarskomité Anniken Huitfeldt til NTB.

Huitfeldt sier at Ap noterer at regjeringen vil holde Stortinget løpende oppdatert, og at den vil komme tilbake til Stortinget dersom det kommer forslag om å utvide det militære bidraget.

Også KrFs Line Henriette Holten Hjemdal og Venstres parlamentariske leder Trine Skei Grande sier de har fått tilsvarende forsikringer om det folkerettslige mandatet og at partiene derfor kan støtte den økte norske innsatsen.

Skei grande understreker imidlertid at Norge og den vestlige verden også må han en plan for hva slags styre man vil ha i området når IS er bekjempet.

— Den planen må vi legge, sier hun og mener det er viktig å være "like tung på den humanitære" innstasen som på å bekjempe dem man er i mot.

-Vi kan ikke stå opp for vestlige verdier bare med våpen, sier hun og påpeker at det er viktig med humanitær bistand, hjelp til minerydding og oppbygging av f.eks. sykehus.