Fakta om Arktis Ekspandér faktaboks Arktis er definert som området nord for polarsirkelen. Arktis er delt mellom åtte stater: Norge, Sverige Finland, Danmark (Grønland), Island, Russland, Canada og USA.

Klimaendringene har gitt dobbelt så stor temperaturøkning i Arktis som i resten av verden. Havisen smelter langt raskere enn klimaforskerne trodde for bare få år siden. Perioden 2005 - 2010 er den varmeste som noen gang er registrert i området.

Redusert havis kan også åpne nye områder for skipsfart, fiske, gruvedrift og olje- og gassutvinning. Rundt 20 prosent av verdens uoppdagede olje- og gassreserver befinner seg trolig i Arktis, ifølge amerikanske anslag.

Det kan ha katastrofale følger for blant andre isbjørnen om isen forsvinner. Kilde: NTB

– Det er i noen grad sannsynlig at det fram mot 2020 vil oppstå mindre militære sammenstøt, skriver det danske Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) i rapporten «Efterretningsmæssig risikovurdering 2011» som ble offentliggjort i november i fjor.

Kommunikasjonsrådgiver Anna Trei i FE bekrefter overfor NTB at dansk e-tjeneste fortsatt står for innholdet i rapporten.

LES OGSÅ: Dette skal gi unike bilder av livet i havet på Svalbard

Den økte interessen for Arktis i mange land skyldes at issmeltingen skaper en ny situasjonen for utvinning av ressurser og skipsfart i nordlige farvann.

Dansk etterretning understreker at de arktiske kyststatene, USA, Canada, Russland, Norge og Danmark, har fastslått at de vil løse problemer ved forhandlinger og følge anbefalingene fra FNs såkalte Sokkelkommisjon.

– Militær makt

Men til tross for løfter om å forhandle, mener dansk e-tjeneste at uvennlige episoder kan oppstå. Spillet om retten til å utvinne naturressursene i Nordishavet vil bli intensivert.

– Det kan bety at noen av kyststatene vil ledsage politiske og juridiske uoverensstemmelser med demonstrasjoner av militær makt, skriver FE, som også nevner eksempler på det man tror kan oppstå:

– Sjikane av andre staters militære styrker, deres sivile forskning eller utnyttelse av naturressursene, for eksempel oljeboring eller fiske i eller nær omstridte områder, er hva Danmarks FE forestiller seg.

Forsvarets Efterretningstjeneste understreker at det ikke er sannsynlig at slike sammenstøt utvikler seg til «militær konflikt», altså krig.

Men Arktis kan bli preget av konflikt, gjensidig mistillit og militære spenninger, særlig hvis den politiske situasjonen mellom USA og Russland blir mer spent.

Russland vil likevel neppe begynne en tydelig militær opprustning om ikke andre arktiske kyststater eller Kina gjør det, mener etterretningstjenesten.

Liten fare

Den norske etterretningstjenesten har en langt mer positiv vurdering. Det framgår av den norske e-tjenestens åpne trusselvurdering fra 2011.

«I dagens situasjon har de arktiske kyststatene stor grad av sammenfallende interesser i regionen, noe som innebærer at det er liten fare for konflikt på kort sikt», heter det innledningsvis i kapittelet «Nordområdene og Arktis».

– Vi innestår for de vurderinger vi gjorde da, men ser at det på flere områder har skjedd en ytterligere positiv utvikling, sier forsvarssjefens talsmann, oberstløytnant Bent Ivan-Myhre, til NTB.

– Norges forhold til Russland er historisk godt. Det gjelder også samarbeidet om spørsmål i nordområdene. Flere land forbereder sokkelkrav, men vi forventer at alle disse vil skje innenfor rammen av folkeretten, tilføyer han

Russland ledende

Den norske militære etterretningstjenesten har i sin åpne trusselvurdering for 2012 ingen helhetsvurdering av situasjonen i Arktis.

Men «etableringen av såkalte «arktiske brigader» representerer en videreføring og modernisering av de eksisterende militære styrkene i de russiske nordområder og viser at Russland er seg sin rolle som regional stormakt bevisst», heter det.

– Brigadene viser at Russland satser på å sikre sine interesser i nordområdene og tar mål av seg til å være den førende nasjon i regionen, mener norsk etterretningstjeneste blant annet.