Professor: – En sensasjon

STOLTE: Legestudentene Inger Nilsbakken (21) og Linnea Berg Karlsen (20) har nå fått publisert sin artikkel i Tidsskrift for Den norske legeforening. – Vanvittig artig, sier studentene. Foto:Terje Mortensen,VG

To nysgjerrige Tromsø-studenter kan endre medisinen verden rundt

TROMSØ (VG) Inger Nilsbakken (21) og Linnea Berg Karlsen (20) har gjort en oppdagelse som kan endre metodikken for hurtig påvisning av spinalvæskelekkasje verden rundt.

Thor Harald Henriksen

Terje Mortensen

Oppdatert 14. november 2014

Artikkelen er over fem år gammel

Som førsteårsstudenter ved medisinstudiet på Universitetet i Tromsø (UiT) oppsøkte Nilsbakken og Karlsen nevrokirurgisk avdeling ved Universitetssykehuset Nord-Norge (UNN) på fritiden for å lære mer.

Der ble de oppmerksomme på en metode nevrokirurgene brukte for å påvise spinalvæskelekkasje i forbindelse med hodeskader: Når blank spinalvæske blandes med farget klorheksidin – som brukes til desinfisering – endrer fargen seg raskt fra gul til rødlilla.

Kirurgene hadde ingen forklaring

Spinalvæske i øre eller nese indikerer lekkasje fra hjernen eller ryggmargen, og det er da viktig å komme raskt i gang med antibiotikabehandling for å forhindre hjernehinnebetennelse.

– Vi spurte kirurgene hvorfor væsken blir rødlilla, men ingen kunne svare på det. Vi søkte i både norsk og internasjonal faglitteratur, men fant ingen forklaringer på fenomenet, forteller Linnea Berg Karlsen til VG.

Artikkelen fortsetter under bildet.

JUBEL: De unge medisinstudentene sammen med Raymond Jakobsen ved avdeling for laboriatoriemedisin ved UNN som er medforfatter av forskningsartikkelen. Foto:Terje Mortensen,VG

Karlsen og Nilsbakken, som kommer fra henholdsvis Øksnes og Kolbotn, fant frem medisin- og kjemibøkene og satte i gang sitt eget forskningsprosjekt i samarbeid med Raymond Jakobsen ved avdeling for laboratoriemedisin ved UNN.

Høyere pH enn andre kroppsvæsker

– Vi var kjent med at fenolrødt er en kjent pH-indikator, som får et lilla fargeomslag ved pH-verdi rundt 8. Vi samlet derfor inn en rekke spinalvæskeprøver og undersøkte pH-verdien. Når spinalvæske kommer i kontakt med luft, får den en verdi på over 8, som skiller seg fra blod, slim og spytt som har lavere pH, forteller Inger Nilsbakken.

Det er nemlig den røde fargetilsetningen, fenolrødt, i desinfeksjonsvæsken som reagerer med spinalvæsken.

Fargen er egentlig tilsatt for at man skal se hvor desinfeksjonsvæsken er påført. Farget klorheksidin brukes i dag bare i Norge og på enkelte andre skandinaviske sykehus. Ellers i verden blander man i jod, som ikke reagerer på samme måte.

Ifølge studentene eksisterer det i dag ingen gode hurtigdiagnostiske tester for påvisning av spinalvæske.

– Teknikken er svært enkel og billig, og vi synes den fortjener å bli bedre kjent, sier Nilsbakken.

Studentenes oppdagelse kan derfor endre metodikken for hurtigpåvisning av spinalvæskelekkasje – verden rundt. Den tryggeste metoden i dag er en laboratorietest, men da kan det ta både timer og dager før det foreligger svar.

Publiseres i medisintidsskrift

Legestudentene har nå fått publisert sin artikkel «Påvisning av spinalvæskelekkasje med farget klorheksidin» i Tidsskrift for Den norske legeforening.

– Dette er en sensasjon, sier Rune Henning, professor ved UiT og overlege ved nevrokirurgisk avdeling på UNN.

Han er en av flere norske nevrokirurger som har brukt metoden i mange år, uten å reflektere over hvorfor fargeforandringen skjer. Hennig berømmer studentene, som bare var 19 og 20 år da de startet forskningsprosjektet, for å gjøre metoden kjent for alle.

– Dette er en solskinnshistorie om to engasjerte studenter som har løst et problem som er viktig for mange, sier Hennig til VG.

Han tror artikkelen vil få oppmerksomhet, også internasjonalt.

– Ja, det tror jeg. Pasienter som lekker spinalvæske har stor tilbøyelighet til å utvikle hjernehinnebetennelse. Denne klorheksidinen ligger i alle legevesker. Drypper det blank væske fra øret eller nesen, kan leger og annet helsepersonell raskt få bekreftet eller avkreftet spinalvæskelekkasje ved å påføre en dråpe farget klorheksidin, sier Hennig.

Redaktør: – Grunn til å være stolte

– Det er veldig bra at medisinstudenter tar initiativ til å undersøke fenomener de møter i praksis i studietiden, og ekstra hyggelig er det når det resulterer i en vitenskapelig artikkel. Det er svært sjelden så unge forfattere publiserer hos oss, og de har god grunn til å være stolte av arbeidet de har gjort, skriver Charlotte Haug, sjefredaktør i Tidsskrift for Den norske legeforening, i en epost til VG.

Etter at denne saken ble publisert torsdag ettermiddag, har flere tatt kontakt med VG og henvist til en svensk forskningsartikkel hvor sammenhengen ble påvist allerede i 2006.

– At man kan påvise spinalvæske med klorheksidin har vært kjent i kliniske miljøer i lang tid, men vi vet lite om i hvilken grad metoden blir benyttet rundt om på sykehusene. Med denne artikkelen blir metoden kjent for flere leger.

– I artikkelen gir studentene også en forklaring på hvorfor man får fargeomslaget, noe mange sikkert har lurt på. I Tidsskrift for Den norske legeforening er studentenes prosjekt presentert i sjangeren «Medisinen i bilder», hvor vi publiseres bilder av pasienter, prosedyrer, diagnostikk eller behandling. Vi har ikke klassifisert dette som forskning, men vi håper at mange leger lærer noe nytt og nyttig av å lese artikkelen, skriver Haug.

Publisert: 13.11.14 kl. 15:46 Oppdatert: 14.11.14 kl. 14:44

Les også

Mer om Helse