Ikke overraskende er der også uenighed om, hvor meget det kommer til at betyde for den almindelige bruger af de store tjenester.

Den enkelte bruger kommer ikke til at mærke det som meget, bortset fra at det ikke længere er vedkommendes ansvar at sikre, at det, der bliver uploadet på Google og Facebook, ikke krænker ophavsretten. Fremover vil det ansvar være selve platformens.

Anders Lassen, direktør for Koda. (Foto: ASGER LADEFOGED © Scanpix)

Det mener blandt andre Anders Lassen, direktør i Koda, som sikrer, at musikeres ophavsret ikke bliver krænket, og at de bliver betalt for deres værker. Han kalder reformen et skridt mod et "velfungerende digitalt indre marked".

Den er ifølge ham også med til at sikre, at særligt Youtube kommer på lige fod med eksempelvis Spotify, der betaler omkring 70 procent af deres omsætning til rettighedshaverne.

- Youtube, der bliver brugt som en musiktjeneste, kommer til at spille efter samme regler, og det her vil sikre en bedre konkurrence på markedet, samtidig med at kunstnerne bliver ved med at tjene penge, siger han og påpeger, at som det er nu, betaler Youtube kun omkring 10-15 procent.

Også medlem af Europa-Parlamentet for Radikale Venstre, Jens Rohde betragter reformen, der dog stadig endeligt skal vedtages i Europa-Parlamentet, for en sejr.

Techgiganter skal fremover lave aftaler med kunstorganisationer og ophavsretsorganisationer nøjagtigt, som vi kender det i Danmark Jens Rohde, medlem af Europa-Parlamentet, Radikale Venstre

Ved eksempelvis at betale til blandt andet Koda sikres kunstnerne en betaling samtidig med, at virksomheden har en vis brugsret af værkerne.

Men hvad siger kritikerne så?

Kritikere af aftalen understreger, at de licensaftaler som platforme som Facebook nu skal indgå kan give bagslag. For det handler ikke bare om musik eller videoer, men også den tekst, der bliver vist, når man deler links til eksempelvis nyhedsartikler.

Og her er det urealistisk at tro, at der vil blive betalt for at indgå aftaler med alle nyhedsudgivere.

Det betyder en reel begrænsning af, hvad vi som borgere kan dele og diskutere med hinanden. Rine Ronja Kari, medlem af Europa-Parlmentet, Folkebevægelsen mod EU

Ikke overraskende er de store techgiganter ikke begejstrede ved udsigten til skrappere regler.

Hos Google vil man først kigge direktivet efter i sømmene, før man forholder sig til, hvad det kommer til at betyde, men tidligere har det lydt, at det eksempelvis kan betyde et farvel til Google News.

En copyrightreform skal helst komme alle til gavn - inklusiv europæiske skabere, forbrugere små udgivere og platforme. Udtalelse fra Google

Frygten for et censureret og begrænset internet rækker dog vidt.

Flere millioner har sat deres underskrift på en "Red internettet"-protestskrivelse, ligesom adskillige foreninger på tværs af kloden har skrevet et åbent brev til EU-Kommissionen for at gøre opmærksom på deres indsigelser.

Faren er, lyder dele af kritikken, at for at overholde lovgivningen og udsigt til kunne holdes økonomisk ansvarlig, vil de store tech-giganter hellere slette lidt for meget indhold end risikere at krænke ophavsretten.

De algoritmer, firmaerne anvender, vil heller ikke være i stand til at skelne mellem, hvad der er en ophavsretslig krænkelse, og hvad der er et lovligt værk, som gør brug af en af ophavsrettens undtagelser, eksempelvis en parodi på noget, mener formand for IT-politisk forening Jesper Lund.

Ultimativ vil internettet forandre sig i retning af, at man skal have tilladelse til at tale. Algoritmer hos de store tech-giganter kommer til at afgøre, om vi kan sige det, vi ønsker at sige. Jesper Lund, IT-Politisk forening

Han frygter, at det i sidste ende kan betyde en styrket position for de store giganter, fordi de kan opfylde alle de krav, der bliver stillet i reformen, mens mindre sociale tjenester kan komme i problemer.