Gymnasieeleverne skal indstille sig på, at der ikke længere er frit valg mellem en lang række studieretninger, de skal opnå mindst 4 i karakter i folkeskolen for at sikre sig adgang til gymnasiet, og så skal de alle kunne matematik på mindst middelniveau.

Sådan lyder beskeden fra undervisningsminister Ellen Trane Nørby (V), der efter påske præsenterer sit udspil til en omfattende gymnasiereform. Et udspil, der ikke blot er justeringer af den nuværende reform fra 2005, men »en reel ny reform«, som ministeren udtrykker det.

For selv om gymnasiet udefra ligner en gedigen succes, som de unge strømmer til, er sandheden, at alt for mange ender med et eksamensbevis, der ikke åbner dørene til de job, Danmark har brug for at få besat, lyder analysen fra ministeren før præsentationen af udspillet.

Hvor mange studieretninger skal der være i det nye gymnasium?

»Der kommer til at ske en markant reduktion – også i forhold til den tidligere SR-regerings forslag med cirka 90 studieretninger. 90 er fortsat alt, alt for mange, og det antal skal barberes ned,« siger Ellen Trane Nørby, der mener, at der i dag er så mange studieretninger, at der mest af alt er tale om »en labyrint«.

Regeringen vil skære de nuværende cirka 400 studieretninger i de tre gymnasiale uddannelser ned til knap 50 på landsplan. Særligt det almene gymnasium, der er langt det største, bliver ramt. I dag er der samlet set 209 studieretninger på landets stx-gymnasier, men fremover skal der kun være 18 at vælge imellem.

Afskærer man dermed ikke eleverne fra selv at kunne påvirke sammensætningen af fag?

»Rigtigt mange unge farer vild i deres valg af studieretning og ender med fagkombinationer, der ikke er adgangsgivende til et videre studie. Det skal gøres lettere for dem at se, hvilke uddannelser de forskellige retninger sigter mod, og hvad de forskellige fag giver adgang til,« forklarer ministeren.

Alle skal kunne matematik

Gymnasiet af i dag og i morgen skal kunne noget andet og mere, end den seneste gymnasiereform fra 2005 lagde op til. I mange år har vi talt om, at Danmark skal leve af viden, og der har været udbredt enighed om, at uddannelserne ikke kan blive lange og akademiske nok.

Men den verden, som fremtidens studenter udklækkes til, efterspørger faglærte og højtuddannede med tekniske, digitale og naturvidenskabelige kompetencer. Det er den verden, der populært omtales som »den fjerde industrielle revolution«.

IT-Branchen melder for eksempel, at fire ud af ti virksomheder har svært ved at få besat ledige stillinger, og i 2025 vil der mangle 13.500 ingeniører og naturvidenskabelige kandidater, viser en prognose fra Ingeniørforeningen. Til gengæld er efterspørgslen på akademikere i lønmodtagerjob i den offentlige sektor halvlunken.

Hvorfor er der behov for en helt ny gymnasiereform ti år efter den seneste?

»Alt for mange bruger ikke i dag deres studentereksamen til at læse videre, og for mange unge er nødt til at tage suppleringsfag efter gymnasiet, fordi de ikke har de fagkombinationer, der giver direkte adgang til de videregående uddannelser. Hvis vi ikke formår at sikre, at de unge får kompetencer, som matcher de job, der efterspørges, vil vi se endnu flere nyuddannede unge uden arbejde. Og vi vil se endnu flere jobfunktioner flytte ud af landet.«

Den fjerde industrielle revolution stiller store krav til fremtidens gymnasium, understreger ministeren. Derfor kan vi lige så godt begynde at vænne os til det: Alle skal kunne matematik.

I regeringens udspil vil matematik på mindst B-niveau være et krav på alle studieretninger, og det er kun elever med tre fremmedsprog, der undtagelsesvist kan nøjes med at have matematik på C-niveau.

»Matematik B er adgangsgivende til de fleste studier, og hvis det står til os, skal man ikke fremover kunne tage en gymnasieuddannelse, uden at man har matematik på mindst B-niveau. Medmindre man er supersproglig.«

Matematik skal være mindre teoretisk

Det stærke matematiske fokus skal være med til at dæmme op for de senere års stadigt voksende strøm af nye studenter mod suppleringskurser i især matematik og naturvidenskab efter studentereksamen. Tallene taler deres tydelige sprog: Antallet af kursister på suppleringskurserne er femdoblet på få år.

Topscoreren er netop matematik B, der står for en femtedel af suppleringskurserne. Samtidig er matematik dog også det fag, som flest elever dumper i, mens de går i gymnasiet, så det er ikke uden grund, at en del elever forsøger at undgå det. I 2015 fik 18 procent af eleverne en dumpekarakter i skriftlig matematik på B-niveau til studentereksamen.

Er matematik på B-niveau ikke for svært til, at man kan kræve, at alle skal have det?

»Matematik på B-niveau er i dag meget teoretisk, og der er rigtigt mange elever, der dumper. Derfor skal det nytænkes og være mere anvendelsesorienteret. I dag bliver det nemt en masse formler og teori, mens det ikke handler så meget om, hvordan man bruger matematik i det daglige, hvis man for eksempel er sygeplejerske, har brug for matematik som støttefag i en samfundsvidenskabelig uddannelse eller har brug for matematik i sin privatøkonomi.«

Adgangskrav splitter

Da SR-regeringen sidste år måtte opgive at gennemføre en justering af gymnasiereformen, skyldtes det en afgrundsdyb uenighed i forligskredsen om adgangskravene til gymnasierne.

Forligspartierne i rød blok ønsker karakteren 02, så gymnasier og erhvervsskoler ligestilles, mens Venstre og de Konservative har peget på 4 og Dansk Folkeparti på 6.

I den seneste uge har både Danske Gymnasier og Danske Erhvervsskoler anbefalet et 4-tal i adgangskrav, mens både lærer- og elevorganisationer holder fast i helt at afvise karakterkrav.

Socialdemokraterne og de Radikale står meget fast på karakteren 02. Kunne I finde på at bryde gymnasieforliget for at få et højere karakterkrav?

»Vi har ikke lagt vores udspil frem endnu, så lad os nu tage tingene i den rigtige rækkefølge. Jeg håber selvfølgelig på, at Socialdemokraterne og de Radikale vil være med til at påvirke fremtidens uddannelse,« siger Ellen Trane Nørby og tilføjer:

»4 i dansk og matematik er vores udgangspunkt, for på den måde demonstrerer man, at man har den nødvendige faglige ballast i forhold til at tage en gymnasieuddannelse.«