Derfor publiserer Aftenposten hele datagrunnlaget for mobilspionasje-sakene

6. jan. 2015 18:49 Sist oppdatert 7. januar 2015

Aftenposten publiserer nå hele vårt rådatamateriale til mobilspionasje-sakene slik at alle kan danne seg et inntrykk av vårt arbeid.

Kommentar

Dette er en kommentar. Den gir uttrykk for skribentens analyser og meninger.

Alt datamaterialet ligger klart til nedlasting nederst i saken.

Aftenposten har brukt store ressurser på å innhente og tolke materialet som danner grunnlaget for våre avsløringer om mobilovervåking i Oslo. Materialet er meget omfattende: 56.000 måledata med den tyskproduserte mobiltelefonen CryptoPhone, 47.000 GPS-data og 25.000 målinger med det avanserte kontraetterretningsutstyret Falcon II.

Aftenpostens kartlegging er utført med bistand fra sikkerhetsselskapene Aeger Group og CEPIA Technology. Målingene med det mest avanserte utstyret ble utført i uke 49–51. Vårt arbeid med mobilspionasje-sakene har samlet strukket seg over flere måneder.

Hvem står bak?

Målingene viser at det med meget stor sannsynlighet har foregått overvåking av mobiltrafikk på flere steder i Oslo sentrum, blant annet ved Stortinget og nær Statsministerens kontor. Ut fra målingene har det ikke vært mulig for Aftenposten eller våre samarbeidspartnere å gi noen indikasjoner om hvem som står bak overvåkingen.

Etter våre avsløringer har vi fått innspill og spørsmål fra data— og etterretningskyndige miljøer verden rundt. Mange har ønsket å se materialet og få innsyn i våre metoder. Vi publiserer nå hele vårt rådatamateriale slik at alle kan danne seg et inntrykk av det. Kanskje er det spor eller informasjon som Aftenposten og våre sikkerhetseksperter har oversett, og som kan bidra til å kaste lys over hvem som står bak.

LES OGSÅ:

Les også Flere ulike aktører sto trolig bak mobilspionasjen

Ansvarspulverisering

Allerede før vi publiserte den første artikkelen i desember kontaktet Aftenposten Politiets sikkerhetstjeneste (PST), teleselskapene, Nasjonal sikkerhetsmyndighet og Post— og teletilsynet (som fra nyttår har fått navnet Nasjonal kommunikasjonsmyndighet) med tilbud om å gå gjennom våre funn. Hensikten var todelt: For det første luke ut naturlige forklaringer eller mulige feilkilder i materialet, for det andre gi PST muligheten til å sikre bevis. PST ønsket på daværende tidspunkt ikke å se på vårt datagrunnlag. To døgn etter publiseringen skiftet imidlertid PST mening og ba om innsyn i våre rådata. Det er dette materialet vi nå publiserer i sin helhet.

Det ligger i sakens natur at de hemmelige tjenestene ofte ikke kan eller vil snakke om det de vet, det de ikke vet, hvilke metoder de bruker eller for den saks skyld – hvilke feil de gjør. Aftenpostens reportasjer har imidlertid med all tydelighet avslørt at det hersker en tilstand av ansvarspulverisering mellom flere etater som hver for seg arbeider med samfunnssikkerhet: PST, Nasjonal sikkerhetsmyndighet og Nasjonal kommunikasjonsmyndighet. Disse etatene legger vekt på det forebyggende arbeidet, ingen har definert det som sin oppgave å jakte på dem som driver ulovlig overvåking av norske borgere og institusjoner.

Aftenposten viser i dag full åpenhet og publiserer hele vårt råmateriale. Når justisminister Anders Anundsen onsdag redegjør for Stortinget om mobilovervåkingssaken, må han gjøre det klart hva PST og andre myndigheter har gjort for å forebygge og etterforske det som fremstår som grov kriminalitet. Noe annet kan vanskelig oppfattes som annet enn forsøk på å dekke over kritikkverdige forhold som han selv bærer det konstitusjonelle ansvaret for.

Video: Se Aftenposten avsløre hvordan deler av mobiltrafikken i Oslo høyst sannsynlig ble overvåket: