Regjeringen vil endre lovverket og lempe på taushetsplikten. Da vil kontrolletatene lettere kunne dele informasjon som kan avsløre grov arbeidslivskriminalitet.

Regjeringen skjerper kampen mot arbeidslivskriminalitet og vil nå gjøre det lettere for offentlige etater å dele viktig informasjon.

I dag hindrer taushetsplikten kontrolletatene i å utveksle og innhente informasjon.

– Vi ønsker å endre loven og sender nå ut et forslag på høring for å gjøre det lettere for kontrollmyndighetene å dele informasjonen seg i mellom, sier arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie til TV 2.



– Vil rydde opp



Hauglie bekrefter at Regjeringen har fått mange tilbakemeldinger fra kontrolletatene som jobber mot arbeidslivskriminalitet.

– Det er en del begrensinger blant annet i informasjonsdelingen som vi nå ønsker å rydde opp i for å gjøre arbeidet mot kriminelle enda mer slagkraftig, sier Hauglie.

Regjeringen mener lovendringen vil være viktig i kampen for å bekjempe en kriminalitet som hvert eneste år i sum totalt estimeres til 40 milliarder kroner.



Spydspiss



Spydspissen i dette arbeidet er syv ulike A-krimsentre, som avslører alt fra svart arbeid og menneskehandel til skattekriminalitet og trygdebedrageri.

ved A-krimsentrene sitter representanter fra NAV, politiet, skatt, kemner og arbeidstilsynet side om side. De kriminelle nettverkene er ofte involvert i saker som på ulikt vis angår disse etatene. Når de jobber sammen, er det lettere å skaffe oversikt og se sammenhenger som gjør myndighetene i stand til å etterforske og avsløre kriminelle.

– I dag sitter de med ulik type informasjon som man ikke har anledning til å dele med hverandre. Når vi nå endrer loven så vil jo det kunne deles på en enklere måte og det vil være lettere å ta de kriminelle aktørene, sier Hauglie som mener stortinget vil støtte lovforslaget.



– Veldig positive nyheter



Det er i dag blant annet slik at mye av informasjonen som NAV sitter på er taushetsbelagt. Ved å kunne dele mer av dette, mener myndighetene at man skal bli enda mer effektive i kampen mot A-krim. Lovendringen vil ikke omfattet sensitive personopplysning knyttet til eksempelvis helse.

– Vi som jobber med A-krim ser selvfølgelig veldig positivt på den lempingen av taushetsplikten som nå regjeringen foreslår og det er ingen tvil om at de kriminelle er de eneste som har tjent på den strenge praktiseringen som i dag, sier Rudolf Christoffersen, påtaleansvarlig ved A-krimsenteret i Bergen.

280 milliarder kroner

Hvor mye de kriminelle har tjent er usikkert, men i følge anslag kan omfanget av arbeidslivskriminalitet de siste ti årene tilsammen utgjøre mellom 280 og 400 milliarder kroner.



I Jeløy-erklæringen fra Regjeringen blir det slått fast at man sal gjennomgå strafferammer og lovverk, effektivisere inndragning av utbytte fra arbeidslivskriminalitet, styrke det internasjonale samarbeidet og generelt forsterke innsatsen.

Når noen i arbeidsmarkedet bevisst bryter loven for å redusere sine produksjonskostnader og maksimere profitten, fører det til at seriøse aktører utkonkurreres. A-krim viser at lovbrudd særlig knytter seg til lønns- og arbeidsforhold, trygder og skatter og avgifter.