- De er returnektere

— Det er feil å snakke om papirløse i Norge. De har kilovis av papirer. Returnektere er en riktig beskrivelse, sier statssekretær Pål K. Lønseth i Justisdepartementet.

Publisert: Publisert: 12. januar 2012

- Det er vanskelig med barna. På den ene siden er de ikke selv ansvarlige for den situasjonen de er i. Men dette er et dilemma, sier Pål K. Lønseth. Foto: Scanpix

Torunn Egge Roux Journalist

Denne artikkelen er over åtte år gammel

— Mener regjeringen at barn som vokser opp i Norge, mange av dem er født her, også er returnektere?

— Det er vanskelig med barna. På den ene siden er de ikke selv ansvarlige for den situasjonen de er i. Men dette er et dilemma. Foreldrene har ansvaret for sin og barnas situasjon. De har fått sin rett, ved å få søke om beskyttelse, men unnlater å gjøre sin plikt som er å forlate landet når avslaget kommer.

- Er det rimelig at barna skal betale prisen for foreldrenes handlinger?

— Vi skal ta hensyn til barna, men det hensynet må vektes blant annet mot faren for at vi gir incitamenter til id-juks. Veldig mange foreldre kommer til Norge med flere identiteter og ulike livshistorier.

- Hvor lenge er det rimelig at barn skal bo i Norge uten at vi gir dem rettigheter?

— Det må vurderes individuelt, slik det gjøres i dag. Det handler om grad av tilknytning, blant annet.

Stortingsmelding

Lønseth bekrefter at dette er et av temaene som nå diskuteres internt i regjeringen i forbindelse med stortingsmeldingen "Barn på flukt" som er ventet i løpet av vinteren. Han legger ikke skjul på at der er intern uenighet om dette.

Fra flere hold, blant annet fra Utlendingsdirektoratet, er det kommet forslag om at barn som har vært i Norge i fire år eller mer skal få lovlig opphold.

- Blir det slik?

— Vi har ikke konkludert, det vurderes hvor grensestolpen skal settes. Men det er stor skepsis til en slik regel, det gir voksne for store muligheter for å skyve barna foran seg.

Statssekretær Lønseth mener det i dagens forvaltning tas tilbørlig hensyn til barna og barns situasjon.

— Regelverket praktiseres romslig, antakelig for romslig.

Tvangsretur

- En del asylsøkere som har fått endelig avslag på sine søknader om beskyttelse kan ikke returnere, blant annet fordi dere i Justisdepartementet ikke har fått til returtravtaler med en del land. Hvor lenge skal de leve som papir- og rettighetsløse?

— Vi har gode, frivillige ordninger som blant annet innebærer utstrakt økonomisk støtte. Vi er åpne for å forbedre disse ytterligere. Forøvrig er det mulig å tvangssende til de aller fleste landene. Det er også slik at Norge gir opphold til prosentvis flere asylsøkere fra land som Etiopia og Eritrea enn de fleste andre europeiske land. Vi har heller ikke hørt at noen skal ha blitt forfulgt etter at de har blitt returnert.

- Er det så sikkert at norske myndigheter ville fått informasjon om slik forfølgelse?

— Vel. Med det støtteapparatet denne gruppen har i Norge, er det sannsynlig.

Skattekort

Mange med avslag på oppholdssøknaden har i mange år arbeidet i Norge fordi de hvert år mottok stattekort i posten.

- Er det urimelig at de gikk ut fra at de hadde lov til å bruke dette kortet?

— Ja. De visste utmerket godt at de ikke hadde rett på det skattekortet som kom i posten. De skulle returnert det og reist ut av Norge.

- Så der har ikke vært noen systemsvikt?

— Jo, systemet skulle fanget dette opp mye tidligere. Men det er like fullt et personlig ansvar.

Regularisering

- Hvor lenge kan Norge leve med en voksende befolkningsgruppe som mangler legale papirer og som er uten rettigheter?

— Det er en vanskelig situasjon mange er i, det anerkjenner jeg fullt ut. Men vi kan ikke fjerne det personlige ansvaret. Svaret på utfordringen er å arbeide enda hardere med returordninger.

- Hvorfor avviser regjeringen en regulariseringsordning, slik de fleste europeiske land gjennomfører med ujevne mellomrom?

— Fordi det bare vil skape nye ulovlige. Det vil svekke legitimiteten i avslagene.