– Utviklingen må snus, og vi må begynne å hente tilbake noe av de store avgiftslettelsene som fossile biler har fått de siste årene, sier Marius Holm, leder i Zero.

Dersom engangsavgiftene hadde vært holdt på 2008-nivå, ville staten hatt 11,2 milliarder mer i inntekt i fjor. Tre av disse milliardene kommer fra elbilpolitikken. Det øvrige inntektsbortfallet på 8,2 milliarder kommer som følge av redusert gjennomsnittlig avgift på fossile biler, viser ferske utregninger konsulentselskapet Cowi har gjort for Zero.

Bare fra 2016 til 2017 er forskjellen i faktisk proveny fra engangsavgiften på 1,5 milliarder kroner. Mens det gode bilsalget med 158.650 nye personbiler, hentet inn mer avgifter, gjorde lavere avgifter for bensin- og dieselbiler alene til at staten fikk inn 1,34 milliarder mindre i proveny, har Cowi regnet ut.

Grafen viser statens inntekter på bilavgiftene siden 2008. (Foto: Cowi) Mer...

Dette har fått miljøorganisasjonen Zero til å reagere. Zero-leder Marius Holm mener Stortinget har brukt milliarder nesten uten å få utslippskutt, samtidig som elbiler er blitt mindre konkurransedyktige sammenlignet med fossile biler.

– Avgiftene er i dag satt ut fra målet om å få utslippene ned på 85 gram per bil – målt etter en målemetode som vi nå vet gir store feil. Det er på tide at vi innretter avgiftene for å nå nullutslippsmålet, sier Holm, som hevder at målet om en rask utfasing av fossildrevne biler er avhengig av at forskjellen i pris opprettholdes og gjøres enda større.

Les også: Her er BMWs neste elbil

Må gjenspeile faktisk utslipp

Både Zero og Norsk elbilforening er enige om at satsene i avgiftssystemet må tilpasses slik at de gjenspeiler det bilene faktisk slipper ut, noe som blir lettere da det fra og med neste år er innført nye måter å teste bilene på, som gir tilgang på mer realistiske utslippstall.

Artikkelen fortsetter under annonsen

–Avgiftslettelsene for fossilbilene er resultatet av en villet politikk over tid, i kombinasjon med juksing med utslippstall. Skal vi nå målet, må vi hente igjen etterslepet. Om vi skal nå Norges klimamål, må antallet elbiler passere 400.000 allerede i 2020, sier Christina Bu, generalsekretær i Norsk elbilforening.

I regjeringserklæringen er det satt et mål om at nybilsalget i Norge skal være utslippsfritt i 2025.

– Neste års statsbudsjett er regjeringens første mulighet til å vise at de mener alvor med elbilpolitikken. Avstanden i pris mellom elbiler og utslippsbiler må opprettholdes og helst økes, for at 2025-målet om utfasing av fossilbilsalget skal være gjennomførbart i det tempoet som er nødvendig, sier Bu.

Elbilavgift etter 2021

De norske bilavgiftene er basert på CO2-utslipp, vekt og NOx-utslipp, mens ladbare hybrider har en vektrabatt for å kompensere for batterienes tyngde, og elbilene er fritatt for alle avgifter. Zero foreslår at regjeringen neste år senker innslagspunktene for CO2-avgiften, reduserer vektrabatten for ladbare hybrider og beholder avgiftsfordelene for elbiler.

– En forutsetning for at staten etter 2021 kan innføre moms og avgift for elbil, er at 2019, 2020 og 2021 benyttes til å øke avgiftene reelt på bensin- og dieselbiler, sier Marius Holm.

Da Høyre tok opp dette spørsmålet på sitt landsmøte tidligere i april, ble det en tilsvarende debatt. Forbrukerorganisasjonen Naf mente da at om målet er 100 prosent elbil, så får man holde seg til det målet, og ikke blande inn et mål om økte avgifter i tillegg.

– Marius Holms ønske om å øke statens avgifter, er ikke et miljøtiltak, det er et forslag for å øke statens inntekter, sa kommunikasjonssjef Inger Elisabeth Sagedal til DN.

Torsdag denne uken har han og Zero invitert en rekke politikere for å diskutere bilavgifter.

Her kan du se video av en bil som ikke akkurat er utslippsfri: (Vilkår)