Politiet brukte falske basestasjoner i 107 tilfeller i fjor – kraftig vekst fra året før

I 2014 sa myndighetene at de brukte falske basestasjoner for å overvåke egne borgeres mobilbruk én gang. Tre år senere har rapporteringen om bruken skutt i været.

Hver gang myndighetene setter i gang en operasjon med mobilovervåking i et område, skal de etter loven varsle tilsynsmyndighetene. Branislav Nenin / Shutterstock / NTB scanpix. Montasje: Per Byhring

22. jan. 2018 18:30 Sist oppdatert 23. januar 2018

Ved hjelp av de hemmelige senderne, som opptrer som falske basestasjoner i mobilnettene, kan Politiets sikkerhetstjeneste (PST) og norsk politi overvåke mobilaktiviteten i et område.

Norske myndigheter holder hemmelig når og i hvilke områder de setter opp mobilovervåking i Norge. Men se for deg avgangshallen på Oslo Lufthavn eller Karl Johans gate en travel lørdag som tenkte eksempler.

Med et tastetrykk vil den såkalte IMSI-catcheren utgi seg for å være en ordinær basestasjon i mobilnettene til for eksempel Telenor eller Telia. Den falske basestasjonen utkonkurrerer alle andre basestasjoner i området. Telefonene kobler seg på.

De som overvåker, kan se hvilke telefoner som er aktive i området, følge bevegelsene til enkeltpersoner og samle data over mobiltrafikken i området de overvåker.

Avhengig av utstyret som brukes, kan identiteten til opptil 1000 mobiltelefoner registreres i løpet av minutter.

Hver gang myndighetene setter i gang en operasjon med mobilovervåking i et område, skal de etter loven varsle tilsynsmyndighetene.

Før Aftenpostens artikler om mobilovervåking i 2014 var den offisielle versjonen fra norske myndigheter at dette utstyret ikke ble brukt i det hele tatt av politiet eller PST.

Kun ett varsel kom inn, fra Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM). Men nå skyter bruken av denne typen mobilovervåking i været.

Slik blir politiets nye overvåkingshverdag: Her er de nye overvåkingsmetodene

– Beredskap blir stadig viktigere

I 2016 kunne Aftenposten for første gang presentere et større innblikk i norske myndigheters hemmelige mobilovervåking.

Tall som inntil da hadde vært unntatt offentligheten, viste at Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom) ble varslet om opprettelse av såkalte «mobilregulerte soner» i 35 tidsperioder i 2015.

I februar i fjor ga norske myndigheter for første gang innsyn i en oversikt over hvor ofte de bruker falske basestasjoner i løpet av et helt år. Det ble da rapportert om 71 varsler om oppretting av falske basestasjoner fra politiet, PST og Nasjonal sikkerhetsmyndighet. Tilsynsmyndighetene sa da at de regnet med at all bruk ble varslet.

Tall Aftenposten har fått innsyn i, viser at veksten i antall varsler fortsetter i ekspressfart. I fjor brukte politiet, PST eller NSM falske basestasjoner ved 107 tilfeller.

– Vi konstaterer at det har vært en økning i varslene om bruk av IMSI-catchere. Bakgrunnen for økningen kan vi ikke si sikkert, men generelt vet vi jo at sikkerhet og beredskap blir stadig viktigere, og at elektronisk kommunikasjon er vesentlig på «alle sider» i samfunnet, sier Elisabeth Aarsæther, direktør i Nasjonal kommunikasjonsmyndighet (Nkom).

Nyttig i etterforskning

I 2015 innrømmet Oslo-politiet overfor Aftenposten at de bruker falske basestasjoner i gjennomsnitt én gang hver eneste uke for å overvåke mobiler.

– Vi varsler alt til Nkom. Utover det ønsker vi ikke å kommentere metodebruken, sier Unni Grøndal, pressesjef i Oslo politidistrikt til Aftenposten om fjorårets vekst i antall varsler.

Fakta IMSI og basestasjon? Her er ordforklaringene du trenger Basestasjon: En radiosender som er bindeleddet for trafikk mellom mobil­telefonene og telefonnettet. IMSI-nummer: Et unikt, globalt nummer for hvert mobilabonnement. Dette identifiserer den enkelte bruker. IMSI står for International Mobile Subscriber Identity og er på opptil 15 sifre. IMSI-fanger: Overvåkingsutstyr for mobiltrafikk. Opptrer som en falsk basestasjon mellom mobilbrukere og de ekte basestasjonene. Brukes til avlytting, jamming, kartlegging eller hacking. Vis mer

Det finnes flere måter politiet kan overvåke mobiltelefoner på. I en etterforskning kan IMSI-catchere være et svært nyttig verktøy for å avsløre hvilke telefoner det kommuniseres med i et nettverk, i spesielle miljøer eller mellom personer man etterforsker.

Med en IMSI-fanger kan politiet eller PST også danne seg et bilde av hvilke personer som passerer i et område, eller hvem som er inne i en bygning.

Har politiet eller PST først fanget et IMSI-nummer fra en mobiltelefon, kan de etterspørre mer data fra teleselskapene.

Det er Nasjonal kommunikasjonsmyndighet som mottar varslene om bruken av falske basestasjoner. Her møter avdelingsdirektør Einar Lunde og assisterende direktør Elisabeth Sørbøe Aarsæther pressen på vei inn i et hastemøte i Samferdselsdepartementet etter Aftenpostens saker om mobilovervåking i 2014. Jan Tomas Espedal

Tilsynsmyndigheten: Ikke overrasket

Falske basestasjoner kan også brukes som et hjelpemiddel ved pågripelse og ransaking, hemmelig ransaking og romavlytting som ledd i en etterforskning. Man kan også «ta ut» gitte telefoner man ønsker å blokkere, for eksempel i et rom.

Nkom sier de ikke har innsikt i hvordan IMSI-catchere er brukt i de 107 sakene.

– Men det er korrekt at svært mye og stadig mer kommunikasjon foregår over mobilen og på mobile enheter, som jo er viktigere i all kommunikasjon i samfunnet, både når det gjelder tradisjonell bruk og som «datamaskin». Da er det fra vår side som myndighet for elektronisk kommunikasjon, ikke overraskende at slike verktøy også er mer aktuelle å benytte til forebyggende formål, etterforsknings- og sikringsformål, sier Aarsæther.

PST-sjef Benedicte Bjørnland sa i 2015 at PST de siste tre årene har brukt IMSI-catchere ved «i overkant av 30 anledninger i Oslo-området». Her sammen med Signe Aaling, politiadvokat i PST. Ørn Borgen / Aftenposten

Mener alt blir varslet nå

Politiet, PST, Forsvaret og Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) har adgang til å opprette falske basestasjoner.

PST-sjef Benedicte Bjørnland sa i 2015 at PST de siste tre årene har brukt IMSI-catchere ved «i overkant av 30 anledninger i Oslo-området».

Tilsynsmyndigheten vil ikke offentliggjøre hvor ofte utstyret brukes av de ulike etatene.

PST vil ikke gi opplysninger om bakgrunnen for varslene for 2017. Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) vil heller ikke si hvor ofte de brukte falske basestasjoner i fjor og viser til sikkerhetsloven.

Nkom mener de nå blir varslet om all bruk av falske basestasjoner fra myndighetenes side.

– Dette baserer vi på de tallene vi har, og på økningen i dem. Nkom er opptatt av at denne typen bruk av frekvenser som er tildelt mobiloperatørene, i minst mulig grad skal forstyrre den vanlige mobilkommunikasjonen. Vi har, meg bekjent, ikke fått melding fra mobilselskapene om forstyrrelser i mobilnettene som kan skyldes bruk av denne type utstyr, sier Aarsæther.