Regjeringen betaler for planting av den samme typen trær som de bruker millioner på å fjerne

Regjeringen mener utenlandske bartrær skader norsk natur. Derfor brukes flere millioner på å fjerne dem.

Klima- og miljøminister Ola Elvestuen var med på å fjerne edelgran i et naturreservat i Asker i helgen. Nå utredes forbud mot å plante fremmede treslag. Paal Audestad

25. sep. 2018 23:35 Sist oppdatert 26. september 2018

Men samtidig gir staten også penger til skogeiere som vil plante enda flere av de samme fremmede trærne.

I 2017 og hittil i år er det gitt tillatelse til å plante flere titusen nye fremmede bartrær på flere hundre dekar her i landet.

Når det gis tillatelse til å plante, får ofte skogeieren økonomisk tilskudd til treplantingen – uavhengig av om det er norsk gran eller utenlandsk gran.

– Et paradoks, sier klima- og miljøminister Ola Elvestuen.

Fire miljøorganisasjoner arrangerte «pøbelgrandugnad» rundt i landet. Her er det SABIMA-leder Christian Steel som angriper fremmede små granbusker. Paal Audestad

70.000 fotballbaner

I tiårene etter krigen ble sitkagran, lutzgran og andre edelgrantyper plantet ut i enorme mengder. De vokste raskt. Perfekt for effektiv skogreisning. På Vestlandet og i Nord-Norge ble folk kalt ut på dugnad for å hjelpe til å plante.

Det vokser nå sitkagran på 500.000 dekar i Norge. Det tilsvarer arealet av omtrent 70.000 fotballbaner.

Men, som med så mange andre fremmede arter, noen av utlendingene spredte seg raskt og er flere steder blitt en trussel mot norske stedegne treslag.

Artsdatabanken skriver på fremmedsartslisten av sitkagran har «svært høy risiko» for spredning og negativ økologisk effekt.

Derfor bruker Regjeringen i år mange millioner kroner på å fjerne disse treslagene.

Og i forrige uke ble to grunneiere på Stokkøya i Åfjord kommune tildelt Regjeringens kulturlandskapspris for at de fjernet fremmede bartrær og dermed reddet de gamle kystlyngheiene.

Mange naturreservater er truet av fremmede treslag som sprer seg. Det brukes millioner på å fjerne dem, men det gis også støtte til å plante flere. Paal Audestad

Les også Clintons valgkampsjef til Aftenposten: Trump vil gjøre uopprettelig skade for klimaforskningen

Elvestuen: «Truer naturreservatene»

Sist helg arrangerte flere miljøorganisasjoner «pøbelgrandugnad» flere steder rundt i landet. Klima- og miljøminister Ola Elvestuen var med på å luke edelgran på Konglungen i Asker.

– Fremmede arter er et stort problem som truer vårt artsmangfold. Flere av dem blir invaderende og truer verdiene i naturreservatene, sier statsråden.

– Derfor foreslår vi i statsbudsjettet for neste år å bruke mer penger på å fjerne fremmede arter. I år bruker vi 26 millioner kroner. Neste år foreslår vi å øke til 36 millioner kroner, sier Elvestuen.

– Men hvorfor gis det da støtte til å plante nye slike trær?

– Det er et paradoks. I regjeringserklæringen fra Jeløya står det at regjeringen vil stanse planting av såkalt «svartelistede» arter, det vil si fremmede arter med høy eller svært høy økologisk risiko. Derfor har vi satt i gang en utredning av et mulig forbud mot de utenlandske treslagene som har høyest risiko. Miljødirektoratet og Landbruksdirektoratet er i gang med å utrede et forbud, sier han.

Om det blir et forbud og eventuelt når, kan han ikke si før utredning og eventuell høring er gjennomført.

– Det må bli slutt på statens sponsing av pøbelgran, både som klimatiltak og generell skogbruksplanting, sier skogbiolog Trude Myhre i WWF.

– Jeg har store forventninger til at Regjeringen fjerner den statlige støtten til granplantingen i statsbudsjettet for 2019, sier skogbiolog Trude Myhre i WWF.

Klima- og miljøminister Ola Elvestuen varsler en kraftig opptrapping av støtte til å fjerne fremmede arter i norsk natur. Men et forbud mot å plante nye fremmede trær kan han ikke love før det er ferdig utredet. Paal Audestad

Les også Verdens eldste tegning er funnet. Vi kunne tegne for 73.000 år siden.

Frustrert lokalbefolkning

«Pøbelgrandugnaden» som Elvestuen var med på, ble arrangert av Naturvernforbundet, WWF, Botanisk Forening og Sabima.

– Det er snart bare skognæringen selv som ønsker å drive med dette, sier Gjermund Andersen i Naturvernforbundet.

– Lokalbefolkningen på Vestlandet og i Nord-Norge er frustrerte og sinte. Både sitkagran og lutzgran ødelegger den lokale naturen, sier Andersen.

Trude Myhre i WWF er spesielt bekymret for at naturreservatene ødelegges av de fremmede treslagene:

– Det er veldig alvorlig at de fleste av naturreservatene våre rett og slett har en haug med fremmede treslag som truer den allerede truede naturen som var utgangspunktet for vernet, sier Myhre. Hun sier problemet er størst langs kysten av Vestlandet og Nord-Norge.

– Selv små granplantefelt kan spre seg voldsomt og true naturen på stedet, sier biologen som skrev masteroppgave om supersjeldne lavtyper som lever på eldgamle asketrær på Vestlandet.

– De gamle trærne trues blant annet av gran som spirer oppe i trekronene og dermed ødelegger de gamle trærne ovenfra, sier hun.