Suomen Pankki esittää uutta, tuloihin sidottua lainakattoa Suomeen. Se hillitsisi lainanantoa asuntojen hintojen noustessa nopeasti.

Suomen Pankin tekemässä vakausarviossa pohditaan, että heikon kasvun vuosina patoutunut asuntojen kysyntä saattaa purkautua talouskasvun nyt orastaessa. Se kiihdyttäisi asuntomarkkinoita ja -luotonantoa etenkin kasvukeskuksissa.

Rahoitusmarkkinoiden vakauden säilyttämiseksi tarvitaankin Suomen Pankin mukaan uusia keinoja, jotka varmistavat, että lainanhakijan maksukyky on riittävä hänen tuloihinsa nähden.

–Näitä keinoja ovat esimerkiksi uusien asuntolainojen tulosidonnainen lainakatto, asuntolainan enimmäispituus ja lyhennysvelvoite, vakausarviossa todetaan.

Omassa artikkelissaan Suomen Pankin vanhemmat neuvonantajat Jukka Topi ja Jukka Vauhkonen esittävät laskelman siitä, miten tuloihin sidottu lainakatto vaikuttaisi kuvitteelliseen Korhosten keskituloiseen perheeseen. Laskelmassa on käytetty vuosituloihin suhteutettua 500 prosentin lainakattoa.

–Korhosilla on säästöjä 20 000 euroa. Hankittava asunto on ainoa omaisuuserä, joka heillä on tarjota asuntolainansa vakuudeksi. […] Oletetaan lisäksi, että Korhosten perheen käytettävissä olevat vuositulot ovat 40 000 euroa.

–Tulosidonnainen lainakatto rajoittaisi Korhosten asuntolainan enimmäissuuruuden 200 000 euroon. Tulosidonnaisella lainakatolla ei siten olisi lähtötilanteessa vaikutusta Korhosten asunnonhankintaan, koska 90 prosentin suuruinen enimmäisluototussuhde jo muutenkin rajoittaisi heidän lainansa enimmäissuuruuden 180 000 euroon, Topi ja Vauhkonen esittävät.

Tulosidonnaisen lainakaton ansiosta Korhoset voisivat siis hankkia säästöillään ja lainalla 220 000 euron arvoisen kodin, kun taas nykyisessä järjestelmässä he saisivat 200 000 euron asunnon. Vaikutus olisi siis lievästi positiivinen. Tilanne kuitenkin muuttuu, kun Korhosten asunnon arvo kasvaa, ja he haluavat siirtyä suurempaan tai muuten arvokkaampaan asuntoon.

Topi ja Vauhkonen laskevat, että mikäli asunnon arvo kasvaisi 10 000 eurolla, mutta Korhosten tulot säilyisivät ennallaan, he saisivat uutta lainaa edelleen 200 000 euroa. Näin Korhosilla olisi varaa 230 000 euron arvoiseen asuntoon. Ero on suuri siihen nähden, että nykyisen 90 prosentin enimmäisluototuksen mukaisesti Korhoset saisivat 30 000 euron suuruiseksi kasvaneella omalla pääomalla uutta lainaa nyt 270 000 euroa. Taulukko laskelmasta alla:

–Vaikka tulosidonnainen lainakatto muistuttaa enimmäisluototussuhdetta, se soveltuu rakenteeltaan paremmin hillitsemään lainanantoa tilanteessa, jossa asuntojen hinnat ovat nopeassa nousussa. Tulosidonnainen lainakatto sitoo lainanannon määrän käytettävissä olevien tulojen kehitykseen, joka on tyypillisesti asuntojen hintojen kehitystä vakaampi, Topi ja Vauhkonen kirjoittavat.

Suomen Pankin vanhemmat neuvonantajat kuitenkin huomauttavat, että pelkän lainakaton soveltaminen voisi johtaa tilanteeseen, jossa asuntovelka ylittää asunnon arvon. Siksi lainakatto tulisi ottaa käyttöön yhdessä enimmäisluototuksen kanssa.

–Tällaiset kotitaloudet jäisivät hyvin alttiiksi omaan talouteensa tai kokonaistalouteen kohdistuville häiriöille, mikä lisäisi myös pankkien luottotappioiden kasvun todennäköisyyttä. Näin ollen olisi perusteltua soveltaa yhtäaikaisesti sekä tulosidonnaista lainakattoa että enimmäisluototussuhdetta.