I fjor utlyste regjeringen en anbudskonkurranse om å drifte et kommersielt gjeldsregister for staten. Ved utløp av konkurransen er det to søkere. Bransjeorganisasjonen for finansnæringen, Finans Norge, og it-selskapet Evry.

Gjeldsregisteret skal gi banker og finansforetak full informasjon om hvor mye forbruksgjeld en lånesøker har.

Les også: Mener Bank Norwegian skjuler dårlige betalere

Tiårsjubileum for gjeldsregister

Det er ti år siden første gang Barne- og familiedepartementet utredet et gjeldsregister. Den gang som nå var det sterk vekst i forbrukslån som var årsaken til at Stortinget ønsket et gjeldsregister som gir oversikt over den samlede usikrede gjelden til enkeltpersoner.

Forbrukslån Usikret gjeld, inkludert kredittkort.

Utgjør rundt tre prosent av husholdningenes samlede gjeld, men 14 prosent av samlet rentebelastning. Årsvekst i utlån på 11 prosent per 30. september i fjor.

Forbrukslånsbanker har lånt ut nær 115 milliarder kroner i Norge.

Mislighold og tap på forbrukslån er høyere enn for andre typer lån til privatpersoner. Kilde: Finanstilsynet/Norges Bank

I starten av 2008 utgjorde nordmenns forbrukslån rundt 39 milliarder kroner. Nå er tallet 100 milliarder kroner per utgangen av tredje kvartal i fjor, ifølge Finanstilsynet.

Gjeldsinformasjonsloven Lovforslaget går ut på at private aktører gis adgang til å etablere egne foretak som kan formidle gjeldsopplysninger mellom banker og andre kredittytere til bruk ved kredittvurdering.

Det åpnes i første omgang for formidling av opplysninger om forbrukskreditter.

Bakgrunnen for at ordningen er begrenset til forbrukskreditter er både at denne kredittypen er en dominerende årsak til gjeldsproblemene i private hushold i dag, samt at det ikke finnes noe annet register over slike kreditter. Dersom erfaringene med den foreslåtte ordningen er gode, vil andre kredittyper, som for eksempel boliglån, kunne inntas senere

Les også: Frykter forbrukslån selges som noe annet

Finanstilsynet har uttrykt sterk bekymring for veksten i forbrukslån. Det utgjør fortsatt en liten andel av den samlede gjelden hos nordmenn, men de høye rentene gjør at forbrukslån står for 14 prosent av nordmenns samlede renteutgifter. Veksten i forbrukslån er også over dobbelt så høy som veksten i sikrede lån, 15 prosent.

Mange har ikke oversikt over egen økonomi

Krangel om personvern, og et ønske fra den Blåblå-regjeringen i 2013 om at gjeldsregisteret ikke skal drives av staten, men av private aktører, har bidratt til at det ti år etter første initiativ fortsatt ikke er et gjeldsregister på plass.

Artikkelen fortsetter under annonsen

Men nå skal det skje. Departementet har seks måneder på seg til å behandle de to søknadene og kåre en vinner.

Juridisk direktør Evy-Ann Hagen i Finans Norge sier de har lang erfaring med å lage effektive fellesløsninger for næringen.

– Så da var det naturlig for oss å si at dette ansvaret kan vi ta. Vi vil likevel se konsesjonsvilkårene før vi tar en endelig beslutning, sier Hagen.

Finans Norge har etablert et selskap som heter Norsk Gjeldsinformasjon as for anledningen.

Les også: Vurderer å stramme inn på forbrukslån

Finans Norges løsning er å lage en spørreportal. Det vil si at bankene gir tilgang til de opplysningene de har om en kunde. En bank som lurer på om en kunde har forbrukslån andre steder, kan søke med kundens personnummer i de andre bankenes opplysninger.

– Kunden kan søke selv også. Det er ikke alle som har oversikt over sin egen økonomi, sier Hagen.

Hun mener dette er den beste teknologiske løsningen å få frem gjeldsinformasjon på.

– Det er bedre enn å drive et register. Da må du flytte personopplysninger ut av bankene. Det er vi skeptisk til. Særlig nå med den nye personvernlovgivingen på trappene, sier Hagen.

Evry vil lage register

Den andre søkeren, Evry, ser det ikke på samme måten. De har søkt om å få drive et register.

Evry leverer it-tjenester til 50 norske banker i dag, inkludert låneadministrasjonssystemer.

– Vi kan integrere et saksbehandlingssystem hos kundene. Det gjør det enklere for brukerne. Alt personvern er selvfølgelig ivaretatt. Vi forvalter store datamengder og offentlig register i dag, så vi er godt kjent med denne problemstillingen, sier konserndirektør Kolbjørn Haarr i Evry Norge.

Han kan ikke si noe om hva slags omsetning de ser for seg med den nye tjenesten.

– Dette er en tilleggstjeneste til alt annet vi leverer til bankene. Det er vanskelig å si noe om omsetning, sier han.

Ville hatt oversikt over all gjeld

Evy-Ann Hagen i Finans Norge synes det er synd regjeringen har begrenset gjeldsinformasjonsloven til bare å omfatte forbrukslån.

– Vi skulle gjerne hatt et gjeldsregister for all gjeld. Da ville bankene fått en bedre oversikt, men får vi til dette med forbrukslån, så kan jo neste versjon bli en mer omfattende utgave, sier hun.(Vilkår)