SVIKT: VG og andre medier har avdekket svikt i det norske helsevesenet. Vis mer

Kommentar

Kvalitet i helsevesenet

Politikere har et ansvar for å øke kvaliteten uavhengig av VGs forsider, skriver Høyre-leder Erna Solberg.

Publisert: Publisert: 3. juni 2011 16:07

De aller fleste nordmenn har positive erfaringer i møte med norsk helsevesen. Det er en grunnleggende og god verdi ved vårt samfunn at vi er trygge på å få hjelp, uavhengig av vår egen økonomi, når vi blir syke.

Likevel er det viktig at vi hele tiden er klar over at ting kan bli bedre, og at vi er villig til å erkjenne at helsevesenet også svikter enkelte når det gjelder som mest. Hvis vi blir for opptatt av å forsvare det som er bra, greier vi ikke å ha den nødvendige kritiske innstilling til det som er dårlig.

Flere medier avdekker nå saker som viser hvordan helsevesenet har sviktet. Historiene er rett og slett hjerteskjærende. De viser med all tydelighet at kvaliteten på norsk helsevesen må heves. Avsløringene er bra, fordi det legger et press på de ansvarlige myndigheter til å jobbe for å unngå lignende feil i fremtiden.

Men avsløringer i pressen er ikke nok. Det kan ikke være slik at befolkningen ikke har tilgang til viktig informasjon om helsevesenet hvis ikke pressen gjør jobben med å finne ut av det. Det skal ikke være slik at en sak må nå forsidene av landets aviser for at det skal bli et press på å bli bedre. Det skal heller ikke være slik at når en selv eller ens nærmeste blir syke, så må man gå til pressens arkiver for å finne ut av hvor man bør søke behandling.

Derfor fremmet Høyre i 2009 et forslag om en ny kvalitetsstrategi i sykehussektoren, hvor sertifisering og måling av kvalitet i sykehusene, og åpenhet om resultatene stod sentralt. Retningslinjer for hva som er god behandling var også et av kravene. Rett og slett fordi en pasient ikke må være prisgitt den enkelte leges lyst og evne til å oppdatere seg faglig for å få forsvarlig behandling.

Høyre mener også at man burde ha flere indikatorer å måle kvalitet på, blant annet dødelighet og funksjonsevne før og etter behandling. Mulighet til å velge seg behandlingssted når det er åpenhet om resultat ved det enkelte sykehus, og mulighet til å sammenligne direkte med andre sykehus på kvaliteten og ventetiden ved den samme behandlingen ville gitt pasienter og pårørende større trygghet for at de får god behandling.

Mer åpenhet og muligheten til å velge seg til den kvalitativt beste behandlingen er viktig, men ikke nok. Høyre har også foreslått å opprette en egen havarikommisjon for helsevesenet, etter modell fra havarikommisjonen fra transportsektoren. Slik kan man gå systematisk inn i saker med et grovt uheldig utfall og analysere hvorfor det skjedde. Forhåpentligvis vil det gi oss den nødvendige kunnskapen om hva som gikk galt, hvorfor det gikk galt og hvordan vi kan unngå at det skjer igjen. Vi foreslo også at politiet burde bygge opp spesialkompetanse på å etterforske saker i helsevesenet. Grov uaktsomhet må få konsekvenser også for helsepersonell.

Når svikt skjer handler det også om den samlede faglige kompetansen i helsevesenet. Derfor var et sentralt tema på Høyres landsmøte at vi må få flere faglærte og flere spesialister i både helse- og omsorgssektoren. Flere ufaglært må bli faglært, flere sykepleiere må bli spesialsykepleiere og flere leger må bli spesialistleger. Å heve den grunnleggende kompetansen, og øke spisskompetansen er viktig for å sikre kvalitet i helsevesenet.

Pressen fortjener honnør for å gjøre oss alle oppmerksomme på slike saker, men politikerne har et ansvar for å jobbe for å øke sikkerheten og kvaliteten på behandlingen uavhengig av VGs forsider. Det krever møysommelig og langsiktig arbeid, ikke skippertak når problemene kommer for dagen.