Den danske solforskeren Henrik Svensmarks teori om at kosmisk stråling kan danne skyer stemmer.

Utslipp av klimagasser får det meste av skylden for den globale oppvarmingen.

Henrik Svensmark har siden 2008 vært ansatt i Dansk Romsenter. (Foto: Privat)

Den danske solforskeren Henrik Svensmark har siden 1996 hevdet at klimagasser ikke er hele forklaringen: Effekten av kosmisk stråling har også betydning.

Nå er den omstridte teorien hans bekreftet.

Stråling danner skyer

Teorien til Svensmark går ut på at kosmisk stråling kan danne skyer. Jo kraftigere strålingen er, desto flere skyer dannes det.

De siste årene har magnetfeltet til solen vært uvanlig sterk, og Svensmark mener det har fanget opp mye av den kosmiske strålingen før den når frem til jorden. Det har altså blitt dannet færre skyer.

- Det er ingen tvil om at dette har gitt en stor del av den oppvarmingen vi har sett til nå, sa Svensmark til TV 2 i 2007.

Les: Har solen skylden?

Tegningen viser hvordan strålingen fra rommet treffer atmosfæren og gir opphav til en kaskade av ladde partikler. Det er disse som skaper aerosolene, som igjen kan danne skyer. (Foto: NASA)

Kontroversiell

Helt siden 1937 har det vært kjent at utbrudd på solen skjermer for den kosmiske strålingen.

At dette kan forklare den globale oppvarmingen har likevel vært omstridt, blant annet siden det ikke har vært mulig å påvise de fysiske mekanismene bak teorien til Svensmark.

FNs klimapanel valgte derfor å ikke legge vekt på teorien hans.

Les: Omstridt klimateori

Fortsatte arbeidet

Skyene skygger for sollyset, og kjøler ned jordoverflaten. (Foto: Ronald Toppe)

Svensmark har fortsatt arbeidet sitt. I 2009 klarte han å påvise at skydekket på jorden ble redusert med rundt sju prosent etter hvert utbrudd på solen.

Eksplosjonene er for kortvarige til at dette har betydning for klimaet, men styrket Svensmarks hypotese om at kosmisk stråling danner skyer.

Les: Har solen skylden likevel?

Bekreftet

Nå har Svensmark og forskergruppen hans klart å bekrefte hypotesen sin i et laboratorium.

Figuren er hentet fra artikkelen til Svensmark, og viser sammenhengen mellom dannelse av aerosoler og styrken på strålingen. (Foto: Geophysical Research Letters)

– Det er for første gang lykkes oss å observere at de elektrisk ladde partiklene som kommer fra verdensrommet og treffer atmosfæren med høy fart, kan ionisere luften og sette i gang dannelsen av aerosoler, som siden gjør at det dannes skyer, sier fysikeren Martin Bødtker Enghoff fra DTU Space til videnskab.dk

Resultatene ble publisert i Geophysical Research Letters 12. mai.

Effekten er ukjent

Så langt har forskerne vist at strålingen danner aerosoler. Nå arbeider de med å finne ut om disse aerosolene vokser til vanndråper og skyer.

Klarer forskningsgruppen å vise også dette, er neste skritt å finne ut hvor stor betydning variasjonene i den kosmiske strålingen har for klimaet.

Les også: Norske forskere er avventende