Brødreparet fra Andøya driver innen eiendom, hotell, asylmottak, barnehager og helse- og omsorgstjenester gjennom flere Norlandia-selskaper i inn- og utland. I fjor hadde de totalt en omsetning på rundt fem milliarder kroner, oppgir Roger Adolfsen til Dagsavisen.

Selv står han oppført med over 250 millioner kroner i formue, viser tall fra Skatteetaten. Det samme gjør broren Kristian Adolfsen. Ifølge Roger Adolfsen er det nesten ingenting av formuen hans som stammer fra Norlandia.

– Det meste av formuen min kommer fra eiendomsselskaper. Noe er fra barnehager, men vi eier også skianlegg og resortanlegg, og hoteller og annen eiendom i Sverige, sier han.

Store i Oslo

Adolfsen hevder også at han ikke tar ut utbytte fra det offentlig finansierte velferdsselskapet. VG skrev i fjor at Norlandia Care i september 2015 og mars 2016 tok ut et utbytte på 102 millioner kroner til eierne av selskapet. Det er feil, sier Roger Adolfsen.

– Dette er snakk om internt utbytte. Pengene tas ikke ut av konsernet, sier Adolfsen.

Norlandia driver til sammen 58 barnehager landet rundt, 17 av dem i Oslo. For disse mottok selskapet 180 millioner kroner i tilskudd og overføringer fra Oslo kommune i fjor, opplyser byrådssekretær Halvard Halleland.

Følg Dagsavisen på Facebook og Twitter!

– Monopol

Daglig leder Linn Herning i For Velferdsstaten kaller Adolfsen-brødrene «idealtypen av velferdsprofitører».

– De kan egentlig ingenting om sektorene, men har brukt overskuddet fra hotellvirksomheten til å investere i hele bredden av velferdstjenester. Det overrasker meg ikke at de har stor formue, sier Herning, som understreker at størrelsen på formuen ikke nødvendigvis forteller hele historien.

– Det er ikke alle som tjener godt som har en stor formue, for eksempel hvis de er i en investeringsfase.

Ifølge Herning er både barnehagesektoren i ferd med å bli fullstendig monopolisert, og viser til at det i dag er fire store aktører i sektoren. Monopoliseringen er ifølge Herning problematisk av flere grunner.

– Hva gjør det med fagutviklingen i barnehagene at én aktør har så stor makt? Og hva gjør staten hvis en aktør som eier en fjerdedel av barnevernsmarkedet sier at de trenger mer penger for ikke å gå konkurs?

Kutt i personalkostnader

På sikt kan også utbyttemodellen svekke troverdigheten til barnehagesektoren som helhet, frykter daglig leder Robert Ullmann i Kanvas-barnehagene, som drives av en ideell stiftelse.

– Noen få bruker barnehagesektoren som modell for å generere store utbytter. Så lenge det er lovlig, ligger kanskje problemet et annet sted enn hos eieren. Spørsmålet er om Kunnskapsdepartementet vil lykkes med å regulere sektoren slik at dette ikke forekommer i framtida.

Han er også bekymret for at de ideelle barnehagene i framtida må vike for de kommersielle, blant annet på grunn av eiendomsprisene.

– Jeg vet ikke om det er riktig at kommersielle krefter lett skal komme til barnehageeiendom ved at en kommune gir dem tillatelse til å kjøpe eiendommen til regulert pris og som ti år senere kan selges til kjempegevinst.

Ullmann viser også til at det største inntjeningspotensialet i barnehagene er gjennom å kutte i personalkostnader.

– Skal du sitte igjen med svært store marginer, må du ha få ansatte per barn. De eneste som taper det, er barna.

– Blir rike på velferd

Etter Adolfsen-brødrene, er Sævareid/Aase-familien nest øverst på formuestoppen. Eli Sævereid og mannen Sigurd Steen Aase eier Trygge Barnehager AS, som driver 175 «FUS»-barnehager. De har spredd formuen på seg selv og de tre barna, og til sammen sitter familien på en formue på nærmere 100 millioner kroner. Trygge Barnehager AS omsatte i fjor for nærmere 2,4 millioner kroner, viser tall fra Proff.no.

– Sløsing med offentlige penger, mener SV-leder Audun Lysbakken.

– Ikke bare havner norske velferdskroner i private formuer, men vi vet også at norsk velferd i noen tilfeller er eid av oppkjøpsfond med tilhold i skatteparadis. Vi er redde for at dette bare en begynnelsen på en utvikling der barnehage og velferd blir big business, sier Lysbakken.

Han mener vi allerede ser tegn til at privatiseringen går ut over kvaliteten i barnehagene.

– Jo mer kommersiell sektoren blir, jo større grunn er det til å frykte at det vil gå utover kvaliteten. Vi ser allerede tegn til det, blant annet ved at voksentettheten i snitt er lavere i private barnehager.

Det avviser Aase i Trygge Barnehager AS.

– Private barnehager skårer høyere i brukertilfredshet og har lavere sjukefravær enn kommunale. Dermed er det høyere faktisk voksentetthet i private barnehager. Lysbakken og Herning drømmer om et Norge à la Cuba og Venezuela. Ser vi på oppslutningen til SV er det få i Norge som deler deres drømmer, skriver han i en sms til Dagsavisen.

Så rike er barnehage-eierne

Norlandia

Eies av Kristian Arne Adolfsen

Inntekt: 13.264.339

Formue: 251.150.511

og Roger Adolfsen

Inntekt: 8.275.308

Formue: 255.029.295

Læringsverkstedet

Eies av Hans Jacob Sundby

Inntekt: 4.044.789

Formue: 25.176.455

og Randi Lauvland Sundby

Inntekt: 3.299.573

Formue: 17.181.282

Trygge barnehager

Eies av Eli Sævareid

Inntekt: 2.164.275

Formue: 22.157.731

Sigurd Steen Aase

Inntekt: 5.331.563

Formue: 5.874.376

Eystein Sævareid Aase

Inntekt: 2.515.410

Formue: 45.425.465

Urd Ragnhild Sævareid Aase

Inntekt: 380.497

Formue: 15.802.130

og Gaute Sævareid Aase

Inntekt: 239.307

Formue: 11.118.935