Olje- og energidepartementet melder i ettermiddag at de kommer til å gjøre «bredere vurderinger» knyttet til lønnsomheten av Goliat før skatt.

Årsaken er den pågående diskusjonen der olje- og energiminister Terje Søviknes har blitt beskyldt for å holde Stortinget for narr.

– I lys av den pågående debatten om lønnsomhet ved Goliat-feltet er det viktig at vi har et godt faktagrunnlag, heter det i meldingen.

Ikke fornøyd

Saken startet med at SVs Heikki Holmås spurte statsråden om når Goliat ville bli lønnsomt for Staten.

Søviknes henvendte seg da til Goliat-operatør Eni Norge for å få tall. Ifølge oljeselskapet ville feltets inntjening overstige utbyggingskostnadene på 50,8 milliarder kroner, samt driftskostnadene på 1,5 milliarder kroner i året, i 2019/2020.

Altså i løpet av drøye tre års drift.

2019/2020 ble også årstallet Søviknes endte opp med å sende til Stortinget. Etter hvert viste dette seg å være feil: Tallet skulle egentlig være 2022.

SV var ikke fornøyde med svaret fra Søviknes, da de mente dette ikke besvarte spørsmålet på når Staten ville gå i pluss fra Goliat-prosjektet.

Stortingsrepresentant Lars Haltbrekken sendte dermed nok et spørsmål om lønnsomheten for Staten på Goliat.

OED har funnet Goliat-tall

Da svarte Søviknes at departementet ikke har denne typen beregninger på enkeltfelt.

Saken tok dog en ny vending tidlig denne uken, da oljeavisen Upstream meldte at Olje- og energidepartementet faktisk hadde disse tallene: Hvert år rapporterer nemlig alle selskap detaljert om hvert enkelt felt i drift.

Rapporteringen går til Oljedirektoratet, og inkluderer kapitalutgifter, driftskostnader, produksjonsprofiler, fremtidige produksjonsprognoser, estimerte produksjonsvolumer og fremtidige planer for økt oljeutvinning.

I tillegg skal tallene - ifølge Upstream - også inkludere forventet framtidig inntekt fra feltet.

I pressemeldingen fra Olje- og energidepartementet går det også fram at det finnes ytterligere beregninger fra Goliat-feltet i Oljedirektoratet.

Dette stammer fra 2015.

– Oljedirektoratet følger alle felt for å sikre god ressursforvaltning. I den forbindelse gjøres det ulike vurderinger og analyser knyttet til beslutninger som skal tas av rettighetshaverne, ifølge meldingen.

Videre skriver de at «departementet er blitt kjent med» at direktoratet i 2015 i tillegg laget et internt notat som belyste lønnsomheten ved Goliat-utbyggingen.

– Notatet bygget på operatørens oppdaterte kostnadsestimater og produksjonsprofiler på det tidspunktet. Notatet viste at det er svært lønnsomt å komme i produksjon raskest mulig. Med forutsetningene direktoratet brukte, oppsummerte notatet Goliat som marginalt lønnsomt eller marginalt ulønnsomt, avhengig av om assosiert gasseksport starter i 2030, ifølge departementet.

Gjør ikke løpende vurderinger

I pressemeldingen fra OED heter det også at de er svært opptatt av å gi Stortinget korrekt informasjon.



– For å sikre at spørsmålene fra Stortinget om Goliat ble besvart med oppdaterte og relevante tall hentet departementet i tråd med vanlig praksis inn oppdaterte tall fra operatøren. Oljedirektoratet gjør ikke egne, løpende lønnsomhetsberegninger for enkeltfelt i drift, heter det.



OED skriver også følgende om tallene som blir levert til Oljedirektoratet i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett:

– Den årlige RNB-rapporteringen danner blant annet grunnlaget for departementets beregninger av forventet framtidig kontantstrøm fra norsk sokkel på aggregert nivå i regjeringens budsjettprosess. I RNB-prosessen beregnes ikke lønnsomhet for enkeltfelt, ifølge departementet.

SV reagerer

- Det er åpenbart at statsråden kunne gitt Stortinget den informasjon vi ba om og at han ikke har gitt oss all relevant informasjon i saken. Det er oppsiktsvekkende at han er så uinteressert i om staten vil tjene penger på Goliat. Han har ikke en gang giddet å spørre sine egne fagetater om hvilken info de har og hvilke vurderinger de er i stand til å gjøre. Sv ser svært alvorlig på saken og vil forfølge den videre, sier Lars Haltbrekken i SV.

- Oljedirektoratet har hatt mulighet til å gi Søviknes svar på de spørsmål vi har stilt, i stedet har han henvendt seg til det italienske oljeselskapet ENI, legger Haltbrekken til.

TU har kontaktet OED og venter på svar.