Nordmenn sloss i den romerske hær

De sloss for Roma, talte et fremmed språk, og brakte penger, utstyr og verdigjenstander med seg når de vendte hjem. Flere funn tyder på at nordmenn var soldater i den romerske hær, gjenskapt i filmserien "Roma" som avsluttes på TV Norge i dag.

Mye tyder på at nordmenn tjenestegjorde i den romerske hær. Foto fra serien "Rome" som i dag avsluttes på TVN. HBO

Forf>

<forf>cato Guhnfeldt <

27. nov. 2006 06:48 Sist oppdatert 19. oktober 2011

Direkte bevis, i form av for eksempel skriftlige kilder, mangler. Men indisiene er etter hvert mange på at krigere fra dagens Norge under romertiden reiste sørover til det kontinentale Europa for å tjenestegjøre i Romas legioner. Funn av våpen, belte— og remmebeslag, soldatkar og delvis også mynter, peker mot mye tettere bånd mellom dagens Norge som del av Skandinavia og Romerriket enn man til nå har trodd.- Ja, jeg tror datidens nordmenn gjorde tjeneste i den romerske hær, sier professor Heid Gjøstein Resi ved Kulturhistorisk Museum, Universitetet i Oslo. - Vi har etter hvert konstatert at en rekke gjenstander inkludert våpen som er funnet i Norge og som vi tidligere har trodd stammet fra annet hold, i virkeligheten kommer fra Romerrike. Et eksempel er slirebeslag funnet i Østfold. Nordmenn som tjenestegjorde ute må ha tatt med seg ting hjem. I tillegg har trolig også handel brakt med seg romerske gjenstander til Norge.

Sannsynlig.

Også arkeolog Johann Rasmus Brandt ved Institutt for arkeologi, konservering og middelalderstudier, Universitetet i Oslo, tror det er fullt mulig at folk fra Norden tjenestegjorde i den romerske hær, faktisk så tidlig som på 200-tallet.- Men ugjendrivelig bevis må vi lete lenge etter. Det hindrer likevel ikke at vi kan bygge opp en kjede med sannsynlighetsbevis. Hvis vi ikke forsøker, får vi aldri svar på noe, sier han.I 1835 ble Skandinavias mest gullrike grav fra yngre romertid, tilhørende en krigerfyrste fra 200-tallet, funnet på Avaldsnes på Karmøy. Graven inneholdt bl.a. et sverd med sølvprydet skjede og et skjold med sølvbule, en armring og fire fingerringer av gull, spann med sølvinnlegg, fat med løvehoder, drikkehorn, speil, spillebrikker og en skålvekt.

Nye ting.

— Gjenstandene har klare paralleller til lignende utstyr fra Mellom-Europa og kan ha tilhørt en norsk kriger som var i romersk tjeneste, sier professor Lotte Hedeager ved Institutt for arkeologi, konservering og middelalderstudier. - Med funn av romerske våpen i norske graver fra 200- og 300-tallet er det sannsynlig at "nordmenn" må ha vært i Romerriket. Gjenstandene vi finner i norske graver er nye ting, med liten slitasje og som ikke bærer preg av å ha gått i arv. Trolig har vedkommende som fikk dem med seg i graven, selv hentet dem i Mellom-Europa. Vi vet romerne hadde germanere i sin hær. Og datidens Norge var del av kulturområdet til det germanske området. Ulike grupper vandret trolig ned og kjempet både for og mot romerne. Og vi snakker ikke bare om menn. Trolig fulgte også kvinner med, sier hun. Pensjonert førsteamanuensis Laszlo Berczelli ved Kulturhistorisk Museum tilføyer: - Krigere som valgte å vende tilbake til Norge kan ha hatt bak seg en tjeneste som kan ha vart 15-20 år og som trolig også ga dem en stor sum penger, så mye at de kunne leve godt resten av sitt liv. Da krigeren på Avaldsnes døde, ble han gravlagt sammen med utstyret han hadde med seg hjem fra sin tid som soldat.

Soldaturne.

Romerske soldater var bl.a. utstyrt med enkle bronsekar, trolig brukt til mat og drikke.- Bare på Østlandet er det funnet rundt 40 slike kar, på Vestlandet noen færre. Alle har vært benyttet som urner for asken til den avdøde, opplyser arkeolog Lars Erik Gjerpe ved Kulturhistorisk Museum. - Samtlige kar funnet i Norge er produsert i Romerriket. For dem som brakte bronsekarene med seg til Norge, representerte de et viktig minne om oppholdet i Romas tjeneste. Derfor fant etterkommerne det riktig å bruke karene som urner når de som i sin tid eide dem, og som kanskje hadde fortalt sine nærmeste om sin krigstjeneste under fjerne himmelstrøk, døde.For romerne var "nordmennene" ikke noe annet enn germanere. Følgelig har det ikke vært mulig å finne registreringer av dem i de ellers fyldige romerske kildene. Ifølge Brandt er det blant navneinskripsjoner, i første rekke på graver i Roma, ikke funnet navn som peker på nordisk tilknytning. Selv germanske navn er det funnet få av.- Nordmenn reiste en del, også den gang, understreker Berczelli. - Flere dansker enn nordmenn tjenestegjorde for romerne. Nordmenn kan ha blandet seg med sine danske "brødre", da kulturskillet mellom dem ikke var stort. Selv om Romerriket ikke strakte seg til Norge, var kulturkontakten mellom Romerriket og Skandinavia mye bredere enn maktkontakten. Romerske gjenstander dukker opp hele tiden, skjønt ofte har de opphav fra de keltiske folkeslag som var assimilert inn under romersk styre.

Mye uoppdaget.

— Siden vikingene senere tjenestegjorde som leiesoldater for keiseren i Bysants, er det ikke urimelig å anta at nordmenn mange århundrer tidligere også var leiesoldater i Romas hærer, mener numismatiker Svein Gulli ved Kulturhistorisk Museum. - Vi vet romerne hadde germanske leiesoldater og betalte dem med mynt. Det var en bred og sterk handelsmessig og kulturell kontakt mellom Romerriket og dagens Norge under hele romertiden. Det har vært altfor lite systematisk forskning for å se de ulike regioner, den norske og den romerske, i en sammenheng. Her tror jeg det er mye å hente i årene som kommer, sier han. De danske myrfunn, av store mengder soldatutrustning etter ett eller flere slag, bør nevnes. Fra enkelte hold er det blitt antydet at utstyret stammer fra "norske" hærstyrker. Funnene inneholder bl.a. beslag og føringer for remmer som man også finner paralleller til i Romerriket. Tilhørte utstyret norske leiesoldater fra en romersk hær på vei tilbake til Norge? Noe sikkert svar vil vi trolig aldri få.

Mynter viktige spor

Det er gjort funn av flere romerske mynter i Norge, men antallet blekner likevel mot kjempefunn i både Sverige og Danmark.Innen Skandinavia er svært mange romerske mynter funnet på Gotland hvor det synes å ha vært en opphopning av importmynter, og nye funn gjøres hele tiden. I Danmark har man også funnet spor av myntimport. Ved hjelp av metalldetektorer gjøres det stadig småfunn, særlig av små bronsemynter og som også har vært i sirkulasjon på dansk område.- Totalt sett og ikke minst sammenlignet med våre naboland er det funnet skuffende lite romerske mynter i Norge, opplyser arkeolog og myntekspert Håkon Ingvaldsen ved Kulturhistorisk Museum, Universitetet i Oslo. - Totalt er det funnet rundt 100 mynter i Norge, mens det i både Sverige og Danmark er funnet mange tusen. I Sverige var det import av romerske edelmetallmynter både på 200- og 400-tallet. Romerske mynter i Norge har i hovedsak dukket opp enkeltvis i graver, bortsett fra et mindre antall mynter som ble funnet i Kristiania på 1800-tallet. Denarer funnet i Skandinavia er som regel preget av sterk slitasje, og var trolig et par hundre år før de havnet i en grav. Denarer var så sjeldne at de faktisk ble kopiert, og åtte imitasjoner utstyrt med hempe er funnet i Norge.- En stor bronsemynt med en diameter rundt fem centimeter, en såkalt sesterts fra keiser Neros tid i det første århundre etter Kristus, ble funnet i Gokstadskipet fra 900-tallet. Den kan ha vært brukt som amulett eller smykke. Øvrige mynter er funnet over hele landet, de fleste på Østlandet, særlig i Vestfold og Akershus. De norske myntene stammer fra hele romertiden, fra keiser Claudius i det første århundre etter Kristus og ut romertiden. Ett unntak er en denar fra århundret før Kristus, funnet i Rogaland i 1754, opplyser Ingvaldsen.Han har ikke kunnet påvise noe mønster når det gjelder sammensetningen av de norske romermyntene. Det er ingen overhyppighet når det gjelder visse verdier eller metaller, og sammensetningen virker tilfeldig. Men nettopp det kan tyde på at myntene har tilhørt enkeltpersoner, og at større import ikke har funnet sted. Det er heller ikke funnet spor av sirkulasjon av romerske mynter i Norge.

Gjenstander fra Romerriket funnet i en grav i Østfold: En vinøse, dekorerte glasskåler, spenner/fibulaer og gullringer. EIRIK IRGENS JOHNSEN / KULTURHISTORISK MUSEUM / UNIVERSITETET I OSLO

Fakta ROMERRIKET 752 før Kristus: Byen Roma blir etter tradisjonen grunnlagt 510/509 før Kr.: Den siste kongen blir avsatt. 509–ca. 300 før Kr.: Den eldre republikk. Stenderkamp mellom patrisiere og plebeiere. 300–ca. 130 før Kr.: Den klassiske republikk. Romerriket blir den førende stat i Middelhavsområdet. De politiske institusjoner blir stabilisert med Senatet som det ledende organ. 130–31 før Kr.: Senrepublikken; periode preget av borgerkriger og revolusjoner. Det politiske system undergraves bl.a. av ambisiøse enkeltpersoner med egne hærer (Marius, Sulla, Pompeius, Caesar). 27 før Kr.: Octavian overtar makten og blir kalt princeps, keisertiden innledes (prinsipatet). Octavian får tilnavnet Augustus. 0–200: Pax Romana, en lang freds- og oppgangstid begynner. 117: Ved Trajans død når Romerriket sin største utstrekning. 235–284: Soldatkeisernes tid. 284: Ved Diokletians reformer innledes en periode med enevelde; prinsipatet avløses av dominatet. 324–337: Keiser Konstantin innfører kristendommen. 330: Hovedstaden flyttes fra Roma til Konstantinopel. 395: Riket blir delt i det vest-romerske og østromerske (bysantinske) rike. 476: Det vestromerske riket faller sammen; den siste keiseren Romulus Augustulus faller for germaneren Odovaker. Kilde: Store norske leksikon Vis mer