Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Husker du Dagbladets artikkel om den fengslede polske ordføreren Piotr, som levde et luksusliv på norske EØS-penger?

Vi måtte reise til Polen for å få hull på saken. Grunnen er at Norge i forhandlinger med Island og Liechtenstein har blitt enige om et spesial-regelverk for innsyn.

Der polske myndigheter ga Dagbladet fullt innsyn om ordførerens svindel, måtte norske ansatte ved Financial Mechanism Office (FMO) i Brussel slå hånden av Dagbladets innsynsforespørsel.

De valgte å holde følgende opplysninger hemmelig:

Navnet på prosjektet

Personen som var ansvarlig

Den totale summen på prosjektet

Navnet på distriktsdomstolen som dømte i saken

Kommunen som var involvert

Dommen mot personen som var involvert

Polske myndigheter derimot, ga Dagbladet fullt innsyn i dokumentet.

Ved å dra i pilen under, kan du sammenligne hemmeligholdet Norge er enige med Island og Liechtenstein om, med polsk åpenhet:

Bekrefter hemmelig praksis

Hemmeligholdet gjelder ikke bare ordfører-saken, men samtlige prosjekter som Dagbladet har bedt om innsyn i hvor FMO mener det har foregått uregelmessigheter. Nordmenn som vil klage på hemmeligholdet må skrive på engelsk, selv om flere av de ansatte ved FMO er norske.

- Klagen må skrives på engelsk, og det må spesifiseres hvilke sladdinger i hvilke dokumenter det klages på, bekrefter kommunikasjonssjef Lillann Weggersen i EEA og Norway Grants.

EØS-minister Frank Bakke-Jensen bekrefter overfor Dagbladet at opplysninger som vil være offentlige etter norske regler, vil kunne måtte hemmeligholdes av de norske ansatte i FMO, i henhold til EFTA-reglene Norge har laget med Island og Liechtenstein.

- FMO forholder seg til EFTAs regler for dokumentinnsyn, og er ikke underlagt norsk offentlighetslov, sier han.

Utenriksdepartementet er likevel ikke enig i at juks med EØS-penger hemmeligholdes, og viser til at det som utgangspunkt er full åpenhet om hvem som får penger, og at de fleste rapporter om dette er publisert på nettstedet til Norway Grants og en søkbar portal fra regjeringen.no.

I en serie artikler retter Dagbladet søkelyset mot forvaltningen av norske skattepenger gitt til EØS gjennom ordningen «Norway Grants» og «EEA Grants». Det er her den polske ordføreren fikk pengene fra.

I gjennomgangen av flere titalls uregelmessighets-rapporter fra ordningen er det ett mønster som går igjen: Rapporter som viser at det meste er i orden blir det gitt fullt innsyn i, mens hemmeligstempling og sladding er respons der dokumentene avdekker grovere svikt og misbruk av norske skattepenger.

I henhold til regelverket er norske FMO-ansatte forpliktet til å sladde langt flere opplysninger enn hva som ville vært tilfelle i Norge.

Dagbladet har spurt om hva de ansatte synes om at regelverket de er satt til å håndheve skaper mer hemmelighold enn i Norge. Dette ønsker ikke kommunikasjonssjef Lillian Weggersen å kommentere. Hun viser til det norske Utenriksdepartementet.

Vekker oppsikt

Det kontroversielle regelverket har hittil gått under radaren, og vekker nå også oppsikt blant, politikere i Stortingets utenrikskomité.

- Jeg har ikke vært klar over at det finnes sånne regler, sier Svein Roald Hansen (Ap), som sitter i komiteen med partikollega og komitéleder Anniken Huitfeldt.

- Hemmeligholdet er uheldig, for det skaper unødige mistanker om at noe er som det ikke er som det burde være, sier Hansen videre.

- Dette er svakt. Forvaltningen av EØS-pengene er nok noe som har gått litt under radaren, og noe kanskje ikke folk flest tenker på, sier Christian Tybring-Gjedde (FrP), som er andre nestleder i komiteen.

- Norge bør gå i front

Heller ikke Transparency International Norge, som kjemper for åpenhet om pengestrømmer på tvers av landegrenser, hadde hørt om spesialreglene før Dagbladet tok kontakt.

Reglene innebærer at når nordmenn vil vite hvordan milliarder av norske skattepenger egentlig forvaltes, tvinges norske ansatte ved Norway Grants-kontoret i Brüssel til å praktisere et regelverk som er langt mer restriktivt enn den norske offentlighetsloven. Oppsiktsvekkende, mener Transparency Norge.

- Det kan synes som et paradoks at Dagbladets journalist måtte dra til Polen for å få innsyn i dokumenter som handler om bruk av våre felles skattepenger, sier generalsekretær Guro Slettemark. Selv om hun til nå har vært ukjent med spesialreglene for innsyn, er hun kjent med Norges bidrag til EØS.

- Forvaltningen av Norges bidrag til EØS handler om store pengesummer som går på tvers av mange land. Åpenhet om feil og misbruk er viktig, da kunnskap om hva som gikk galt får stor betydning for at andre skal kunne ta lærdom av det og forhindre at noe lignende ikke skjer igjen, påpeker Slettemark. Hun har en klar oppfordring til Regjeringen:

- Her bør Norge gå i front og sørge for åpenhet. Den lukketheten som Dagbladet har avdekket, framstår som veldig uheldig.

Krever handling

Også fra politisk hold blir praksisen møtt med kritikk og krav om regelendring.

- Det burde ikke være særlig vanskelig å bli enige med Island og Liechtenstein om en regelendring her, sier Svein Roald Hansen.

- Har vi noen tradisjon i Norge for å hemmeligholde juks med norske skattepenger?

- Nei, vi har jo ikke det. Derfor mener jeg at det ikke burde være slik i denne sammenhengen heller.

- Synes du det vil være rimelig om Norge krever at når norske penger brukes, så er det norsk åpenhet som gjelder?

- Ja, det mener jeg at EØS-ministeren bør sørge for.

Også Christian Tybring-Gjedde fra regjeringspartiet Fremskrittspartiet mener at statsråden og Utenriksdepartementet bør ta grep.

- Dersom Dagbladet her avslører at Norge har etablert et regelverk hvor man ikke gir ut detaljer som er offentlig etter den norske offentlighetsloven, så bør vi i god norsk tradisjon gå inn og endre regelverket, sier Tybring-Gjedde.

Vil skape mer åpenhet

EØS-minister Frank Bakke-Jensen forklarer at det ikke er opp til Norge alene å tvinge frem mer åpenhet, og antyder at det står på Island og Liechtenstein.

- Vi er for åpenhet om EØS-midlene, men vi kan ikke alene bestemme offentlighetsregimet rundt EØS-midlene i Brussel. Regelverket er laget etter forhandlinger mellom EØS-landene Norge, Liechtenstein og Island. Skal dette regelverket endres, må Island og Liechtenstein være enige, sier Bakke-Jensen.

- Fra norsk side ønsker vi å se på hvordan vi, sammen med de to andre, kan skape enda større åpenhet om forvaltningen av EØS-midlene, sier han videre.

Dagbladet har ved gjentatte anledninger spurt om hvilke endringer statsråden konkret ser for seg, men dette svarer han ikke på. Men han understreker at han mener at reglene gir mye åpenhet også i dag.

- I Norge praktiserer vi stor grad av åpenhet, det gjelder også EØS-midlene hvor rapporter og grundig dokumentasjon er åpent tilgjengelig, sier Bakke-Jensen.

Etter flere runder hvor Dagbladet har spurt Bakke-Jensen om hva han som politiker mener om dagens lukkethet, vedgår statsråden at eksemplene Dagbladet har gravd frem gir grunn til en gjennomgang:

- Hvis regelverket praktiseres for strengt i Brussel, kan det være grunn til å se på dette sammen med Island og Liectenstein. Det har jeg allerede anbefalt at vi følger opp, sier han.