Stadig flere greier ikke å betjene forbrukslånene sine, samtidig som den totale gjeldsbelastningen i norske husholdninger når rekordnivåer.

Veksten i forbrukslån

Finanstilsynet tegner et nedslående bilde av bakrusen som følger den norske lånefesten i en ny og omfattende rapport.

Nordmenns samlede forbruksgjeld har økt videre til 117 milliarder kroner, mot 106 milliarder for ett år siden, viser den ferske tilsynsrapporten, kalt «Finansielt utsyn».

Veksten er ikke like kraftig som tidligere år, men kommer samtidig som antallet misligholdte forbrukslån øker kraftig, og gjeldsbelastningen i norske husholdninger er «høyere enn noen gang».

Tapsrisikoen for forbrukslånsbankene er nå «betydelig», advarer tilsynet, som også er bekymret for nordmenns økonomi.

Inkasso-eksplosjon

– En stor andel av husholdningene er sårbare for inntektsbortfall og renteøkning. Den høye gjeldsbelastningen innebærer at selv en moderat renteoppgang vil føre til betydelig høyere rentebelastning, kommenterer finanstilsynsdirektør Morten Baltzersen.

Det siste året har husholdningenes samlede gjeld økt med 5,6 prosent. Forbrukslån vokser fortsatt mer enn øvrige lån, med en vekst på 7,4 prosent de siste tolv månedene.

Nå har nordmenn i underkant av fire prosent av sin totale gjeld i forbrukslån – og et økende antall klarer ikke å betale avdragene sine i tide:

Ved utgangen av fjoråret hadde hele 470.000 forbrukslån gått til inkasso.

– Det sier seg selv at dette er et eventyrlig antall, kommenterer Baltzersen.

Andelen misligholdte forbrukslån ligger nå på åtte prosent, mot én prosent for totale utlån. Misligholdende har vært økende helt siden 2014.

Avdekket nye regelbrudd

– Det er en risiko for at sårbare husholdninger tar opp forbrukslån med høy rente som de senere ikke vil være i stand til å betjene. Dette kan føre til utlånstap og tap av omdømme for bankene og stor personlig belastning for den enkelte låntager, sier Baltzersen.

Bankene må ta deler av skylden, mener Finanstilsynet. De har lenge irritert seg over at reglene for forsvarlige utlån ikke følges, tross flere innstramminger de siste årene.

I år har Finanstilsynet gjort nye stedlige tilsyn, og de konkluderer med at flere banker fortsatt opptrer uansvarlig.

Disse bankene overvurderer blant annet søkernes betjeningsevne – og har aktivt tilbudt nordmenn høyere forbrukslån enn de selv har søkt om, ifølge tilsynet, som bemerker at dette «ikke er i tråd med god forretningsskikk».

De navngir ikke forbrukslånsbankene dette gjelder.

Flere forbrukslånsbanker har overfor E24 bedyret at utlånspraksisen deres har blitt skjerpet den siste tiden.

Frykter norske banker blir «hardt rammet»

I forbindelse med tirsdagens rapport har Finanstilsynet også gjort en ny stresstest av norske banker.

De konkluderer med at «mange banker kan bli hardt rammet ved et kraftig tilbakeslag i norsk økonomi» – et scenario som ikke er urealistisk, selv om sannsynligheten for at det skjer er lav, bemerker tilsynet.

– Finanstilsynets stresstest viser at flere banker ikke vil tilfredsstille de regulatoriske kravene til kapitaldekning ved utgangen av perioden. Beregningene understreker behovet for å opprettholde kapitaldekningen i bankene, sier Baltzersen.

Mandag bestilte Finansdepartementet råd fra Finanstilsynet om hva som bør skje med boliglånsforskriften, som formelt utgår ved nyttår. Forskriften har blitt fornyet og strammet inn flere ganger de siste årene.

I tirsdagens rapport skriver tilsynet at forskriften definitivt har bidratt til strammere utlånspraksis – men de bemerker at nordmenns samlede gjeld likevel fortsetter å øke.

Et av hovedformålene med boliglånsforskriften var nettopp å forhindre dette.

Hvorvidt dagens forskrift bør få en erstatter hvor boliglånskravene blir endret, er noe Finanstilsynet nå skal vurdere.

Departementet har gitt dem frist til 10. september med å servere sine råd.