Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): En slik ekstraskatt på datatrafikk, som i stor grad blir brukt til å streame film, er allerede på plass i Frankrike og diskuteres heftig i Danmark.

Forslaget er tidligere lansert av Produsentforeningen, som organiserer de som lager film, tv-serier og spill. Nå sier Arbeiderpartiets mediepolitiske talsmann Arild Grande at det er en god idé.

- Jeg vil invitere til en bred prosess i Stortinget som kan munne ut i en avtale om hvordan vi kan styrke norsk film. Noe av det mest interessante er å se på hvordan telekombransjen, som tjener store penger på at folk streamer film, også kan bidra til produksjon av norsk film, sier Grande til Dagbladet.

Han antyder at invitasjonen kan komme før jul.

Taper inntekter I dag sliter mange filmprodusenter og distributører fordi salget av avgiftsbelagte DVD- og Bluray-plater har falt i takt med at stadig flere tegner abonnement på brukervennlige og billige nettbaserte filmtjenester.

På samme måte som i musikkbransjen genererer slike tjenester mindre inntekter til de som lager innholdet, enn den gamle modellen med salg av fysiske produkter gjorde.

I Danmark falt det forrige uke på plass et bredt politisk forlik om en ny filmavtale som gir den danske filmbransjen en ekstrabevilgning på 70 millioner kroner over de neste fire årene, for å hjelpe bransjen med omstillingen til nettdistribusjon. Samtidig oppfordrer den danske kulturministeren filmbransjen til å bruke de fire årene til å finne nye forretningsmodeller.

Mens de danske produsentene ønsker avgift på datatrafikk, mener danske telekomselskaper at det er bedre å redusere kinoenes eksklusive visningsrett av nye filmer, slik at de istedet kan selges dyrere på nett. Det er kinoene på sin side sterke motstandere av - i Danmark som i Norge.

Ufint Torgeir Waterhouse, direktør for Internett og nye medier i IKT-Norge, synes imidlertid forslaget er prinsipielt galt, fullt av praktiske problemer - ja, «direkte ufint».

- Det kan sammenliknes med at taxinæringa blir pålagt å betale utesteder som går med underskudd, fordi de tjener penger på at folk drar på byen, sier han.

MOTSTANDER: Telekombransjen kjemper mot avgifter på bredbåndstilgang. Torgeir Waterhouse i IKT Norge mener det er ufint å foreslå en slik ekstra skatt. Foto: IKT Norge Vis mer

- Det er sikkert ikke få næringer som gjerne skulle ønske seg en særskatt på andres produkter for å finansiere sin egen drift. Men å ha internett er i dag et premiss for fullverdig deltakelse i samfunnet, og det blir helt feil å tvinge folk til å være med på å finansiere norsk film for å komme seg på nett, mener han.

- Det er ikke vanskelig å ha sympati for filmbransjen og forståelse for at det er vanskelig å lage film i Norge. Jeg er enig i at samfunnet bør legge til rette for det og at myndighetene bør bruke penger på det. Men en ekstraskatt på datatrafikk er helt feil måte å gjøre det på, sier Waterhouse.

Store omstillinger Men Grande mener bredbåndsleverandørene tjener gode nok penger til at en særskatt øremerket filmproduksjon er et rimelig krav.

- Det gavner også dem dersom det blir et bedre tilbud av norsk film til brukerne, sier Grande, som også mener internasjonale streamingtjenester som Netflix burde bidra mer til produksjon av lokalt innhold i landene de opererer.

- Hvis man skal ha filmskatt på bredbånd, hvorfor ikke musikkskatt og nyhetsskatt?

- Arbeiderpartiets ambisjon er å utvikle en moderne og fremtidsrettet politikk som kan bidra til å styrke norske aktører i svært hard internasjonal konkurranse. Forslaget om økt samfunnsansvar for bredbåndsaktørene er ett av mange steg. Vi står overfor store problemstillinger som vi skal ta på alvor. Folks medievaner endrer seg raskt, og film-, musikk- og mediebransjen opplever store omstillinger, sier Grande.

