Om de læser humaniora på Aalborg Universitet, samfundsvidenskab på CBS eller teknisk videnskab på DTU, er internationale studerende alle pengene og udgifterne værd for Danmark.

Det når de otte universiteter frem til i en stor analyse, hvor de ser nærmere på, i hvilket omfang studerende fra lande i og uden for EU bidrager til den danske samfundsøkonomi.

FAKTA Internationale dimittender Fra 2007-2011 producerede universiteterne 5.046 internationale dimittender fra kandidatuddannelserne: 508 fra humaniora 2.082 fra tek/nat 1.993 fra samf 463 fra sund Beregningerne er foretaget af Damvad. De fleste af de studerende i undersøgelsen er fra EU-lande og har dermed ret til fri uddannelse i Danmark. De har dog ikke fået SU, da undersøgelsen er fra før en dom fra 2013 om arbejdstageres ret til sociale ydelser. Men Damvad har valgt valgt at lægge det nuværende udgiftsniveau for uddannelse, SU og sundhed til grund for beregningerne. FOLD UD FOLD UD

Analysen er baseret på oplysninger om godt 5.000 internationale dimittender fra kandidatuddannelser i perioden 2007-2011. Hovedparten fra andre EU-lande. Ifølge analysen har en dimittend fra udlandet otte år efter dimission herhjemme i gennemsnit bidraget med 779.000 kroner til samfundsøkonomien.

For hovedområder som sundhed, teknik og naturvidenskab ligger bruttogevinsten ifølge analysen udarbejdet af Damvad på den gode side 970.000 kroner. Også de humanistiske dimittender fra udlandet bidrager til det danske samfund. Med 439.000 kroner brutto otte år efter dimission.

Næstformand for Danske Universiteter og rektor på Aalborg Universitet, Per Michael Johansen, hæfter sig ikke mindst ved gevinsten ved humanisterne. For nylig har DTU som bekrevet i Berlingske dokumenteret samfundsværdien af udenlandske dimittender fra det tekniske universitet.

»Det her viser, at de udenlandske studerende bidrager bredt til samfundet, ikke bare økonomisk, de er også med til at internationalisere vores uddannelser og skabe et mere mangfoldigt studiemiljø,« mener han:

»Der er altså ingen grund til at opfatte internationale studerende som en byrde for samfundet. De er guld værd for os.«

Rektoren vurderer, at der inden for it, teknik og naturvidenskab kan blive brug for endnu flere internationale studerende, da der ikke bliver uddannet tilstrækkeligt med danske kandidater. Som han ser det, er udfordringen derfor at fastholde dem, for, som analysen viser, jo længere de arbejder i Danmark, jo mere bidrager de til samfundsøkonomien.

Af analysen fremgår det, at året efter dimission er over 60 procent af de internationale dimittender fortsat i Danmark, mens det efter otte år gælder 30 procent af dem.

Men flere burde blive, mener rektoren fra Aalborg.

»Vi kommer til at kigge mere indad og se på, hvad vi kan gøre for at fastholde dem. Noget af det, vi skal sikre, det er, at når de dimitterer fra et dansk universitet, så er de bedre til at mestre det danske sporg. Bl.a. fordi det øger chancen for, at de får deres første job i Danmark og dermed bliver i landet,« forklarer han.

Ifølge chefkonsulent i Dansk Arbejdsgiverforening (DA), Jens Troldborg, bekræfter undersøgelsen, at Danmark »har brug for kompetente udlændinge«.

»Vi er nødt til at blive mere bevidste om, om hvor stor en gevinst det er for os alle sammen, at der kommer kompetente udlændinge her til landet,« siger han

Derfor efterlyser han også, at »diskussionen nu kommer til at handle mere om, hvordan vi sikrer os, at de bliver ved med at komme hertil«.

Jens Troldborg forklarer, at det ikke mindst er inden for IT, at der brug for mere arbejdskraft, end Danmark selv kan levere. Derfor ser DA gerne, at der kommer flere internationale IT-specialister, såvel studerende som uddannede, til Danmark.

»Vi mangler i den grad dygtige medarbejdere i vores virksomheder,« siger han.

Helt konkret er DA derfor fortaler for, at den såkaldte beløbsgrænse bliver sænket for IT-medarbejdere fra lande uden for EU. De skal i dag tjene små 410.000 kroner om året for at kunne blive ansat i en danske virksomhed. Ifølge DA bør dette beløb blive sat ned til 350.000 kroner om året.