For 100 år siden var heste stadig det primære middel til at transportere mennesker og varer på land. Men så kom bilen og gjorde hestene arbejdsløse.

Omtrent det samme er ved at ske for mennesker, lyder det fra Kristoffer Stensbo-Smidt, der er forsker i kunstig intelligens og forsøger at holde trit med udviklingen.

- For 100 år siden tænkte hestene heller ikke, hvis de tænkte så langt, at det var et problem, at der kom biler ind på deres arbejdsmarked og tog nogle af deres job. 'Der vil være noget andet arbejde til heste på et tidspunkt,' tænkte man. Men når man kigger tilbage, automatiserede bilen arbejdsmarkedet for heste, siger Kristoffer Stensbo-Smidt, der postdoc på Datalogisk Institut ved Københavns Universitet.

Vi er ikke længere ved at automatisere vores muskler, men simpelthen vores hjerner. Kristoffer Stensbo-Smidt, forsker ved Københavns Universitet.

- Det er lidt det, der er ved at ske med kunstig intelligens og kontorjob. 'Nå ja, vi kan nok finde noget andet at lave'. Men kunstig intelligens kan efterhånden gøre så mange ting, at der ikke er meget at lave, siger han.

900.000 danske arbejdspladser forsvinder

Rapporter anslår, at omkring 30 procent af alle arbejdspladser inden for de næste 20 år vil være overtaget af robotter og software. Og i dag har Aarhus Universitet og McKinsey udgivet en rapport, der anslår, at 40 procent af den danske arbejdstid allerede nu kan overtages af robotter.

Læs også : Rapport: Robotter kan overtage 40 procent af dit arbejde

Men hvor udviklingen hidtil har handlet om at øge produktiviteten ved at lade maskiner og robotter overtage det manuelle arbejde, er den kunstige intelligens i gang med at overhale 'hjernerne' indenom, en udvikling så voldsom, at den betegnes som den fjerde industrielle revolution.

- Revolutionen rammer nogle helt andre typer job end tidligere. Tidligere industrielle revolutioner har typisk ramt arbejderen med meget fysisk arbejde. Denne gang rammer det mere hjernearbejdet, de mere intellektuelle kontorjob, dem der bruger rigtigt meget tid foran en computer. Det er dem, som skal være rigtigt nervøse for den her udvikling, siger Kristoffer Stensbo-Smidt.

- Vi er ikke længere ved at automatisere vores muskler, men simpelthen vores hjerner, fortsætter han.

To ud af tre børn

Udviklingen, som nedbryder de helt grundlæggende jobfunktioner, kaldes også for disruption.

Vi står ved indgangen til en teknologisk revolution, som fundamentalt vil ændre den måde, vi lever, arbejder og relaterer os til hinanden på. I dens skala, måde og kompleksitet vil transformationen blive noget, som menneskeheden ikke har erfaret før. Formand for World Economic Forum, Klaus Schwab.

Det emne var øverst på dagsordenen, da World Economic Forum sidste år holdt topmøde i Davos. I den forbindelse udgav organisationen en rapport, der blandt andet anslog, at 65 procent af de børn, der i dag begynder i skolen, kommer til at have stillinger, der slet ikke eksisterer i dag.

I de 15 lande, der indgår i rapporten, forventer World Economic Forum, at syv millioner job fordufter.

- Det er det, man kan kalde skrivebordsarbejde, der får problemer, altså kontorjob i det hele taget. Men det er også længere oppe i samfundet i de lidt længere uddannelser som advokater og praktiserende læger. Der har man efterhånden systemer, som går ind og kan erstatte en hel del af deres arbejdsfunktioner. Det er ikke længere arbejdere i bunden af samfundet, der skal frygte for automatiseringen, men folk foran skrivebordet, foran en computer.

Han henviser til, at man i dag roligt kan lade en robot overtage en stor del af email-korrespondancen.

- Det er folk, som bruger rigtigt meget tid på at skrive og læse ting. Det er dem, der skal være nervøse her, siger Kristoffer Stensbo-Smidt.

Software kigger på, hvordan vi arbejder

Han nævner IBM-computeren Watson, der er i stand til at læse og forstå patientjournaler, forskningsartikler og kliniske studier og på få sekunder kan gennemgå millioner af disse for at finde den bedste behandling til patienter med cancer.