Hvis den kommende offentlighedslov havde været gældende sidste år, ville den såkaldte skattesagskommission med stor sandsynlighed aldrig være blevet til noget. Og på samme måde kunne flere andre sager fra den seneste tid være blevet hemmeligholdt som følge af de mange begrænsninger af retten til aktindsigt.

Det var Politiken, som den 10. november 2011 afslørede, at departementschef i Skatteministeriet Peter Loft havde holdt fem møder med sagsbehandlerne i SKAT København om statsminister Helle Thorning-Schmidt (S) og hendes mand, Stephen Kinnocks, skattesag.

Fire dage senere krævede skatteminister Thor Möger Pedersen (SF) redegørelser for forløbet fra Peter Loft og direktør for SKAT København Erling Andersen. Og disse redegørelser fik senere ministeren til at nedsætte kommissionen, som begyndte sine første afhøringer sidst på sommeren i år.

Politikens afsløring var baseret på aktindsigter i kalenderne for direktørerne i Skat København. Og den slags aktindsigter vil snart ikke længere være mulige. Det følger af den politiske aftale, som blev offentliggjort i onsdags, efter regeringen i al hemmelighed har forhandlet den på plads med Venstre og Konservative. Partierne bag aftalen er således enige om »en undtagelse af alle sager om førelse af en kalender fra retten til aktindsigt«, som der står i Justitsministeriets baggrundspapir.

»Hvis vi ikke havde søgt den aktindsigt og fået den, er der formentlig ingen, der ville have vidst, at Peter Loft havde holdt de fem møder,« siger journalist Bo Maltesen, som skrev historien i Politiken.

»Om sagen kunne være blevet afdækket på anden måde, tør jeg ikke sige, men jeg er ikke i tvivl om, at det var vores historie, der fik den til at rulle.«

Forskningschef på Journalisthøjskolen Oluf Jørgensen, der er ekspert i offentlighedsret, bekræfter, at den kommende offentlighedslov ville have forhindret aktindsigt i kalenderne i SKAT København.

»Det er meget tankevækkende, at der nu indføres en undtagelse i offentlighedsloven, som, hvis den havde været gældende tidligere, ville have forhindret afsløringen af en meget stor sag om magtmisbrug,« siger Oluf Jørgensen.

Bødskovs hemmeligholdelse

Når justitsminister Morten Bødskov (S) i februar forventes at fremsætte forslaget til en ny offentlighedslov, vil han også lukke af for aktindsigt i papirer, der er blevet udvekslet mellem forskellige ministeriet eller styrelser som led i rådgivningen af ministre. En historie, der således ville kunne være blevet forhindret af de planlagte regler, handler om netop Morten Bødskov.

I juli i år kunne Information fortælle, at ministeren siden december 2011 havde hemmeligholdt for Folketinget, at den irakiske regering efter Justitsministeriets vurdering havde brudt aftalen om hjemsendelse af afviste asylansøgere.

Selv om medlemmer af Folketingets Udlændingeudvalg gang på gang ved blandt andet samråd om hjemsendelse af asylansøgere spurgte til sagen, fortiede Bødskov, at myndighederne i Bagdad ikke længere ville tage imod de afviste irakere.

Information afdækkede forløbet på baggrund af sagsakter fra Udenrigsministeriet, som via den danske ambassade i Bagdad havde formidlet dialogen om sagen mellem Justitsministeriet og de irakiske myndigheder. Og netop den type korrespondance mellem forskellige ministerier vil fremover blive undtaget fra aktindsigt, såfremt de kan tænkes at skulle indgå i rådgivning af ministrene. Det ville ifølge forskningschef Oluf Jørgensen kunne siges at være tilfældet i dette eksempel, eftersom Morten Bødskov netop blev spurgt til sagen af medlemmer af udlændingeudvalget.

En af de politikere, der kritiserede Morten Bødskov skarpt på grund af sagen, var Enhedslistens Pernille Skipper. Hun er også blandt kritikerne af den nye offentlighedslov.

»Det er endnu et eksempel på sager, som vi ikke ville kunne få indsigt i med den nye offentlighedslov. Og det er hele kernen af problemet, at vi ikke vil få indsigt i det, hvis f.eks. ministre fortier noget for Folketinget eller beder embedsmænd om bestillingsarbejde for at understøtte deres egen politik frem for at lave saglige vurderinger. Det er ren rygdækning fra regeringens side,« siger Pernille Skipper.

Terrorister i Danmark

For få uger siden udgav journalisten Mathias Seidelin den anmelderroste dokumentariske bog Allahs danske krigere, der blandt andet afslører, at Danmark under Nyrup-regeringen gav opholdstilladelse til medlemmer af terrororganisationen Al-Gamaa al-islamyya.

»Et centralt dokument i bogen er et notat, skrevet af en kontorchef i Udenrigsministeriets første kontor. Notatet handler om hovedpersonen Abu Talal, og det dokumenterer, at de danske myndigheder havde stor viden om hans gruppe. De vidste f.eks., at det var folk, der slog ihjel,« siger Mathias Seidelin.

Han tror ikke, at han kunne have fået aktindsigt i dette notat, hvis den kommende offentlighedslov havde været gældende.

»Notatet ville i høj grad kunne kaldes rådgivning af ministre, så derfor havde jeg nok ikke kunnet få det. Dermed havde offentligheden ikke haft mulighed for at finde ud af, hvad den danske regering vidste og ikke vidste, da man gav asyl. Dengang blev regeringens viden hemmeligholdt, også selv om medlemmer af Folketinget spurgte,« forklarer Mathias Seidelin.

Den politiske aftale om en ny offentlighedslov indeholder – med ganske små ændringer – samme bestemmelser som et lovforslag fremsat af daværende justitsminister Lars Barfoed (K) i december 2010.

I forbindelse med det lovforberedende arbejde kunne Information fortælle om en lang række andre journalistiske historier, som ikke kunne være afdækket så grundigt, hvis VK-regeringen var kommet igennem med de begrænsninger af retten til aktindsigt, som altså nu ser ud til at blive lovfæstet. Det gælder blandt andet Berlingskes Cavlingpris-vindende serie ’Forbrydelsen’ om politiets svigt af borgere, der ringede til alarmcentralen; det gælder Politikens afdækning af, at Lars Løkke Rasmussen (V) som sundhedsminister undlod at følge et råd fra et enigt embedsmandsudvalg om at lade privathospitalerne konkurrere om prisen; Nils Giversen og Christoffer Guldbrandsens dokumentarfilm Den Hemmelige Krig om tilfangetagelser i Afghanistan; og Peter Øvig Knudsens bøger om Blekingegadebanden, der indbragte forfatteren Cavlingprisen.