Lyder nogle millioner om året tillokkende? I så fald kan en master i ledelsesudvikling meget vel være vejen frem. 16 procent af dem, der har gennemført uddannelsen, er nemlig at finde blandt den ene procent af danskere, som tjener mest – godt og vel tre millioner kroner om året i gennemsnit.

Vil du derimod øge sandsynligheden for at være blandt de i alt 43.000 danskere, så bliv aktuar.

Her er hele 25 procent at finde blandt den ene procent, der tjener bedst. Til gengæld må de så nøjes med en indtægt på to millioner kroner om året. Det fremgår af en kortlægning fra den borgerlig-liberale tænketank CEPOS, der har analyseret, hvilke uddannelser de 43.000 bedst tjenende danske skatteborgere har bag sig. For den 45-årige aktuar i forsikringsselskabet Tryg Bjørn Sandqvist, kan høj løn dog ikke stå alene.

»Er det kun pengene, der tæller, ryger man ud på første år. Man skal brænde for matematik og statistik, og det har jeg altid gjort. Da jeg søgte ind på studiet i 1988 tænkte jeg ikke alverden over, hvor meget jeg kunne komme til at tjene. Mit eneste kriterie var, at det skulle handle om matematik og være et studie, der rettede sig mod det private erhvervsliv. Det havde min far, som var forsker på DTU, i kraftige vendinger rådet mig til,« siger den 45-årige cand.act., der er leder af gruppen af prisaktuarer hos Tryg – det hold, som fastsætter prisen for op mod hver femte danskers forsikringer.

»Hvis aktuarerne regner forkert på priser og hensættelser, kan det koste selskabets overskud. Det kan godt være svært at forklare ledelsen, når resultaterne af ens analyser viser et mere negativt billede, end de forventer,« siger Bjørn Sandqvist.

Derfor dominerer DJØFerne

Listen over de 43.000 bedst tjenende danskeres uddannelser indeholder især mange uddannelser inden for DJØF-området. DJØF-karrierekonsulent Frederik Iuel har en mulig forklaring. Han mener, at passion for jobbet, høje ambitioner og lysten til at finde nye løsninger og udveje er nogle af de vigtigste årsager. »Vores medlemmer går meget op i at forbedre og udvikle løsninger på problemer. De jagter konstant noget bedre, og det er en vigtig drivkraft, hvis man vil helt til tops,« siger Frederik Iuel.

Karrierekonsulenten understreger, at man skal være afklaret omkring, hvor mange timer man vil afsætte til arbejde, for vil man op blandt de 43.000 højest lønnede danskere, kræver det ofte ikke kun den rigtige uddannelse, men også flid og en målrettehed ud over det sædvanlige.

Høj løn er godt for butikken

Danmark Høj løn koster naturligvis arbejdsgivere mange penge, men tænketanken CEPOS mener dog, at det er en fordel for det danske samfund, at flere vælger uddannelser, som ofte udløser en høj løn.

»Løn er det bedste mål, vi har for produktivitet. Hvis flere tager uddannelser med høj løn, vil velstanden stige, fordi produktiviteten samlet set stiger,« forklarer cheføkonom i CEPOS Mads Lundby Hansen. Han peger dog samtidig på, at ikke kun uddannelsesvejen, men også iværksættersporet kan føre ind i de højtlønnedes klub. Dette kræver så til gengæld, at man kan udvikle et produkt, der sælger.

Formår man ikke det, er valget af den rette uddannelse med andre ord vejen. For at sikre, at flere unge vælger studier, der giver høj løn, foreslår CEPOS brugerbetaling på uddannelser. »Brugerbetaling på uddannelser kan sikre, at unge ser studievalget som en investering fremfor et forbrug. Det er rimeligt, at unge selv betaler en del af uddannelsen, når både industriarbejderen og håndværkeren betaler for uddannelsen via deres skat,« siger han.

For at få flere kanaliseret over i studier, der giver en højere løn, foreslår CEPOS en brugerbetaling på 5.000 kroner per semester kombineret med en lavere topskat. »Men alle kan selvfølgelig ikke blive aktuarer. Vi har også brug for faglærte,« siger Mads Lundby Hansen.

Pædagog ønsker brugerbetaling

I den ende af uddannelsesskalaen, hvor færrest bliver en af de 43.000 bedst lønnede danskere, ligger pædagoger og frisører. CEPOS har beregnet, at blot 0,1 procent med baggrund i disse uddannelserender i toppen.

I børnehuset Den Blå Planet i Odense overrasker tallet ikke. Udsigten til en højere løn ville da heller ikke få den 35-årige pædagog Iben Bøgelund til at skifte job.

»Jeg troede gennem mange år, at jeg skulle blive advokat, hvis jeg ville have en karriere, hvor jeg kunne hjælpe andre.« Iben Bøgelund fortæller, at det var et tilfælde, at hun endte med at følge i sin mors fodspor – hun er ligeledes pædagog. »Jeg havde været i London efter gymnasiet og kom hjem med en kæmpe gæld.

Jeg arbejdede derfor nogle timer som medhjælper i min mors børnehave og blev enormt begejstret. Da jeg senere valgte pædagogfaget, var der nogle, der rynkede på næsen. Min farmor sagde, at jeg var for kvik. Men det er en kæmpe tilfredsstillelse at udvikle fremtidens samfundsborgere. Forældrenes anerkendelse er meget vigtigere end løn,« siger Iben Bøgelund, som derfor også går ind for brugerbetaling på uddannelsesområdet.

»Det vil frasortere dem, der alligevel dropper ud, fordi pædagogstudiet var dér, de kunne komme ind,« siger Iben Bøgelund, som i øjeblikket er ved at læse en diplomuddannelse i pædagogisk ledelse. Berlingske har tidligere i serien »De Bredeste Skuldre« beskrevet, at Danmarks rigeste betaler 37 mia. kr. i skat – svarende til 70.000 offentlige ansattes løn. På grund af beregningsforskelle i forhold til uddannelse, er de to grupper dog ikke helt identiske.