De borgerliges ønske om at nedsætte arveafgiften vil primært kommer de rigeste til gode, og der vil mangle milliarder af kroner til vores fælles velfærd.

En nedsættelse eller fjernelse af arveafgiften vil være en skatterabat, som primært vil komme de mest velhavende til gode. Samtidig mangler de partier, der ønsker at afskaffe afgiften, at svare på, hvor de vil finde en erstatning for de 4,4 mia. skattekroner, der pt. kommer i indtægter fra arveafgiften. 4,4 mia. kr. svarer til tusindvis af manglende offentligt ansatte, hvilket vil sige sygeplejersker, der kommer til at mangle på hospitalerne, færre SOSU-assistenter i hjemmeplejen eller pædagoger, der ikke er råd til i vuggestuen og børnehaven.

En nedsættelse eller fjernelse af arveafgiften vil føre til mere ulighed. Det er nemlig primært de mest velstillede, der vil nyde gavn af en lavere arveafgift. Ligesom det i dag også primært er de mest velstillede, der nyder gavn af de nuværende regler. Beskatningen af arv er meget lav, i det arveafgiften lige nu er 15 procent for nære familiemedlemmer, der arver over en bundgrænse på 289.000 kr.

I dag er det sådan, at 55 procent af dem, der går bort, efterlader sig under 289.000 kr., hvormed der slet ikke betales arveafgift. Det er altså ikke folk med de laveste lønninger og indkomster, der primært vil nyde godt af en afskaffelse af arveafgiften. Det er primært de rigeste. Til gengæld vil det kunne mærkes af os alle sammen, hvis der lige pludselig mangler milliarder til velfærd.

Gentofteborgerne kan glæde sig

En lavere eller eventuelt helt fjernet arveafgift vil desuden være geografisk skæv. I Nordsjælland vil der være endnu en grund til at lade champagnepropperne springe. I Lolland Kommune blev der i gennemsnit efterladt 514.000 kr. i 2016-2017. I Gentofte er tallet 3,7 mio. kr. Det er samtidig i Gentofte, at arvingerne i forvejen har de største formuer, inden de arver. En afskaffelse eller nedsættelse af arveafgiften vil derfor gøre Danmark mere skævt.

Sidst med ikke mindst er det ikke bare en politisk forkert vej at øge uligheden i Danmark. Det er også økonomisk tåbeligt. En række internationale undersøgelser viser nemlig, at der er sammenhæng mellem ulighed og lavere økonomisk vækst. Dermed betyder mindre ulighed også en bedre økonomi for os alle sammen som samfund. Og mere ulighed det modsatte.

Hæv afgiften for de rigeste arvinger

I stedet for at sænke eller fjerne arveafgiften burde vi faktisk sætte den i vejret for de største arveformuer. Enhedslisten har foreslået at sætte arveafgiften op til 30 procent for store arve, hvilket vi synes bør defineres som den del af arven, der ligger over 750.000 kr. Det er socialt retfærdigt. Pengene ønsker vi bl.a. at bruge på at sætte skatten ned for dem, der tjener mindst, hvilket vi definerer som folk, der tjener under 300.000 kr. om året. Vi synes selv, det er et relativt moderat forslag. Den franske økonom, Thomas Piketty, mener, at man kan gå op til en beskatning af arv på 50-60 procent. Vi er dog klar til et kompromis. Hvis man for eksempel kunne sætte arveafgiften op for de store arve og samtidig bruge en del af provenuet på at hæve grænsen på de 289.000 kr. til eksempelvis 350.000 kr., så kunne man nok lave en aftale med Enhedslisten. Det ville også betyde, at endnu flere arvinger til mindre beløb ville slippe helt for at betale afgift.

Hvad, vi ikke er klar til, er derimod, at arveafgiften endnu engang skal sættes ned. Regeringen har allerede fået igennem med Dansk Folkeparti, at arvinger til familieejede virksomheder skal betale en arveafgift på kun 5 procent. Det er der flere milliardærarvinger i vores land, der kan glæde sig over. Regningen er betalt af fælleskassen med en årlig udgift på 1 mia. kr. Denne nedsættelse for milliardærarvinger vil vi rulle tilbage. Og vi vil til enhver tid kæmpe mod, at der gennemføres yderligere afskaffelser af arveafgiften, der rammer skævt, socialt såvel som geografisk, og som vil betyde, at der kommer til at mangle milliarder af kroner til vores fælles velfærd.