Et femårigt barn af ikkevestlige forældre har i gennemsnit udviklet mindre empati, er dårligere til at samarbejde og har sværere ved at udtrykke sine følelser end et treårigt barn af danske forældre.

Det er en af konklusionerne i rapporten Børns tidlige udvikling og læring, som er udgivet af et forskerhold fra Aarhus Universitet, Syddansk Universitet og Ramböll.

Information har talt med tre af forskerne bag rapporten, som er enige om, at resultaterne er »stærkt bekymrende«:

»På kort sigt kan det betyde, at de ikkevestlige børn har sværere ved at deltage aktivt i fællesskabet i børnehaven. Det kan betyde meget for deres trivsel i daginstitutionen, men forskningen viser, at det også kan have langsigtede konsekvenser for deres læring i skolen. Når vi allerede i tre-femårsalderen kan se så store forskelle mellem vestlige og ikkevestlige børn, er det stærkt bekymrende,« siger Hanne Nielsen, som er manager i Rambøll.

Professor Dorthe Bleses fra Aarhus Universitet er enig:

»Jeg tror ikke, det her er overraskende for de pædagoger, der arbejder med børnene til daglig. Men for mange andre kan det være opsigtsvækkende. Der er markante forskelle på de her børnegrupper, som det er vigtigt, vi er opmærksomme på, når vi fremadrettet udvikler den pædagogiske praksis i Danmark.«

I gennemsnit har de ikkevestlige børn et udviklingsniveau, der er lavere end det, et to år yngre barn af danske forældre har. Forskellen mellem de to grupper forbliver markant op til femethalvtårsalderen, som er den ældste gruppe børn, der indgår i undersøgelsen. Der er ifølge rapporten ikke noget, der tyder på, at børn af ikkevestlige forældre indhenter de danske børns kompetenceniveau op mod skolestart.

Kilde: Rapporten ’Børns tidlige udvikling og læring’

Spørgeskema

Børnenes sociale egenskaber er blevet målt ved hjælp af et detaljeret spørgeskema, hvor barnets pædagog skal svare på en række spørgsmål. Det er spørgsmål som: ’Hvordan løser barnet en konflikt?’ ’Søger det voksenhjælp eller giver det op?’ ’Udviser barnet omsorg for andre børn, hvis de græder eller har fået fjernet et stykke legetøj?’ ’Er barnet i stand til at udtrykke sine følelser?’

»Den tilknyttede pædagog skal så vurdere de her parametre på en skala. Metoden kaldes SEAM og er meget anerkendt,« forklarer Peter Jensen, professor ved Aarhus Universitet og del af forskerholdet.

SEAM er udviklet af den anerkendte professor Jane Squires fra Oregon Universitet, som forsker i børns tidlige læring.

Hun står også bag det såkaldte ’Ages and Stages Questionnaire’, et af verdens mest udbredte pædagogiske værktøjer, der er oversat til 65 sprog. Blandt andet derfor føler det danske forskerhold sig sikre på, at deres resultater er valide.

Rapporten er en del af udviklingsprogrammet Fremtidens Dagtilbud og er en af de største af sin art. I alt 13.000 børn og 400 dagplejere har deltaget i det fireårige projekt fordelt på 140 institutioner i 14 kommuner. Bag programmet står Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling, Rambøll Management Consulting, Aarhus Universitet, UC Nord og Danmarks Evalueringsinstitut. Politiken omtalte i går rapportens konklusioner, dog uden at fokusere på forskellene mellem børn med ikkevestlige forældre og danske børn.

Foruden dårligere sociale kompetencer viser rapporten også, at børn af ikkevestlige forældre statistisk set er markant dårligere til dansk og har en ringere matematisk forståelse. Det er knap så overraskende, mener Dorthe Bleses.

»Rent sprogligt er det forventeligt, at det tager længere tid at lære to sprog end ét, som det ofte er tilfældet i ikkevestlige hjem. Men det er iøjefaldende, hvor mange børn der når skolealderen uden at have de dansksproglige kompetencer, som gør det muligt for dem at tage imod læring i skolen.«

Hun peger på, at de ikke-vestlige børns dårlige sociale kompetencer til dels kan forklares med deres sproglige udfordringer:

»Eftersom de har relativt dårlige sprogkompetencer sammenlignet med danske børn, kan det spille en rolle i forhold til deres omgang med andre børn, hvordan de udtrykker deres følelser, og så videre.«

En anden forklaring kan være kulturelle forskelle, forklarer Hanne Nielsen: »Det kan være forskellige forståelser af børneopdragelse; for hvad der er god og mindre god social adfærd over for andre børn. Det er en udfordring ved testen, vi må være bevidste om, men som kan være svær at sætte sig ud over. Det er et emne, vi mangler mere viden om.«

Risiko for kriminalitet

Børnene med ikkevestlig baggrund, der ifølge undersøgelsen er bagud på færdigheder inden skolestart, har større risiko for at ende i en kriminel løbebane. Det mener kriminolog på Syddansk Universitet Linda Kjær Minke.

»De her børn har dårlige kort på hånden, og når de så starter i uddannelsessystemet, kan man være bekymret for, at de ikke magter at følge med. At de selv dropper ud eller på anden måde ikke formår at gennemføre deres skoleuddannelse, og så har man balladen.«

Forskning viser nemlig, at fastholdelse i uddannelsessystemet har en kriminalpræventiv effekt, og Linda Kjær Minke opfordrer derfor til at tage hånd om de udfordrede børn så tidligt som muligt.

»Det er vigtigt, at man hjælper og støtter dem til ikke at droppe ud af skolesystemet, når de kommer så langt. For hvis de dropper ud, vil der være meget stor sandsynlighed for, at de begår kriminalitet,« siger hun.

De konkrete tiltag til at hjælpe og støtte de udsatte børn, må være op til skolesystemet at vurdere, mener Linda Kjær Minke. Hun pointerer, at forskning viser, at tidlig forebyggelse er noget af det vigtigste for at holde børn ude af kriminalitet.

Hvad er et normalt barn?

Udviklingsprogrammet Fremtidens Dagtilbud har løbende været udsat for kritik fra andre forskere og pædagogernes fagforening BUPL. Også den aktuelle rapport om børns tidlige udvikling og læring er problematisk, mener Annegrethe Ahrenkiel, der er lektor i pædagogik på Roskilde Universitet.

»Jeg er grundlæggende kritisk over for metoden, som jeg mener skaber en meget snæver forståelse for, hvad et ’normalt barn’ er. Når de måler de sociale færdigheder, er det noget med, om barnet kan finde ud af at skifte fra en aktivitet til en anden og samtidig fordybe sig. Det er et bestemt type tilpasset barn, der belønnes gennem den her måling.« siger hun.

Ahrenkiel har observeret nogle af de sprogtest, der ligger til grund for rapporten. Hun mener, forskerne også har en meget snæver forståelse for, hvad sprog er.

»Der var en pige, der skulle sige, hvad der var på et billede. Hun svarede ’tommeltå’. Det skulle pædagogen så bedømme som forkert, fordi de korrekte svar var storetå eller tå. Men i en kommunikativ sammenhæng kan den pige jo sagtens gøre sig forståelig. Det fremgår bare ikke af testen, hvor man kun kan svare enten rigtigt eller forkert,« mener Annegrethe Ahrenkiel, som sammenligner testen med de omdiskuterede nationale test i folkeskolen.

Rapporten problematiseres også af Lars Holm, der er lektor ved Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse ved Aarhus Universitet:

»Jeg er betænkelig ved de kategorier, man har opstillet, mellem ’vestlige’ og ’ikkevestlige’. Er de kategorier så entydige, som rapporten giver udtryk for? Uanset hvor børn kommer fra i verden, er der indbyrdes forskelle på dem. Ved at lave de kategorier, fremstiller rapporten et underliggende argument om, at der i ikkevestlige lande er en særlig struktur, der gør, at børn er mindre empatiske. Det mener jeg er værd at problematisere,« siger Lars Holm.

Knaphedsdiskursen kalder

Også Line Togsverd, der er forsker og underviser på pædagoguddannelsen i Aarhus, er kritisk over for rapporten fra Fremtidens Dagtilbud. Hun mener som Annegrethe Ahrenkiel, at rapporten fremstiller en snæver forståelse for, hvad et barn skal kunne.

»De måler på en række parametre, som scorer højt på det, man kan kalde de institutionstilpassede børn. Dem, der opfører sig pænt og kan sidde stille. Der er mange gode færdigheder, de måler på, men rapporten siger ikke noget om de sider af barnet, vi også sætter pris på i Danmark. Ting som selvstændighed og opfindsomhed,« siger hun. Togsverd mener, at Fremtidens Dagtilbud taler ind i en generel tendens i det danske samfund til at ville evidensbasere velfærdsområdet:

»Vi lever i sådan en knaphedsdiskurs, hvor det bliver italesat, at der er knaphed omkring ressourcerne. Dermed bliver det sund fornuft at bruge metoder, der kan give klare, målbare resultater også i den pædagogiske sektor. Kritikken af det kan være, om det er den økonomiske fornuft og rationalitet – at alle pædagogiske indsatser skal kunne betale sig og effektmåles – der skal være styrende i daginstitutionerne.«

Kritikken fra de tre forskere afvises imidlertid fra forskergruppen bag Fremtidens Dagtilbud.

»Vi har brugt validerede redskaber, som også er brugt i international forskning. Der er selvfølgelig måleusikkerheder ved ethvert instrument. Men det, at vi har så stor en børnegruppe, gør, at det ikke har nogen betydning for den overordnede konklusion af undersøgelsen. Nemlig at der er store forskelle på børns kompetencer, som kan måles helt fra to års alderen,« siger Dorthe Bleses.

Ifølge forskerholdet er resultaterne så entydige, at det kalder på en politisk reaktion.

»Det tyder på, at nogle børn ikke får det fulde udbytte af den pædagogiske praksis, der er i dagtilbuddene. Vi skal blive bedre til at være opmærksomme på de her børn, og vi bør afprøve nye læringsværktøjer, der kan udbedre forskellen mellem de danske og de ikkevestlige børn,« siger Dorthe Bleses. Forskerholdet afprøver derfor også effekten af nye pædagogiske indsatser, såsom ’SPELL’ og ’Fart på sproget’, der har vist sig at have en positiv effekt på børnenes læring:

»Det er 20-ugersforløb, som har vist sig at have en målbar effekt på børnenes sprogudvikling, også hvis de har en anden baggrund end dansk. Så vi har indsamlet noget viden, vi synes er vigtig at få sat i spil.«

»Men samtidig er der stadig masser af viden, vi ikke har endnu, og som vi i samarbejder med pædagogerne og dagplejerne om at blive klogere på. Vi må få undersøgt mulighederne for at skabe dagtilbud, der passer ind i vores nordiske børnehavekultur, samtidig med at vi ved, det giver bedre resultater for børnene.«

Børne- og undervisningsminister Ellen Trane Nørby havde ikke mulighed for at deltage i et interview med Dagbladet Information. I en skriftlig kommentar svarer ministeren:

»Vi skal blive langt bedre til at bryde den negative sociale arv. Også for børn med en anden etnisk baggrund. Det handler grundlæggende om at sikre alle børn i Danmark en bedre start i livet og nedbryde chanceuligheden. Vi risikerer at ende med store integrationsproblemer, hvis vi ikke allerede i dagtilbuddene har fokus på at styrke især børnenes dansksproglige kompetencer. Vi er netop i gang med at forbedre de pædagogiske læreplaner, såvel som vi har taget og vil tage en række initiativer for at løfte kvaliteten på vores dagtilbudsområde.«