Politiet havde arbejdet på sagen i månedsvis, og nu var vurderingen, at man havde optrevlet et kriminelt netværk af de helt store.

Så under en omfattende politiaktion i februar 2015 slog 400 betjente til: 62 adresser på Sjælland og på Lolland-Falster blev ransaget. Aktionen viste sig at afsløre danmarkshistoriens største sag om organiseret menneskesmugling.

Et kriminelt netværk bestående af primært rumænere havde lokket fattige landsmænd til Danmark. Netværket gav dem en identitet, og efterfølgende blev disse identiteter brugt som rambuk til økonomisk bedrageri for et tocifret millionbeløb.

Hvepsebo-sagen, som den blev døbt, er det måske mest kendte billede på en markant udvikling i det danske kriminalitetsbillede – nemlig at organiserede, udenlandske og omrejsende kriminelle for alvor har holdt deres indtog i Danmark.

Faktisk er antallet af sigtelser rejst mod udenlandske kriminelle mere end fordoblet siden 2009. Stigningen har været konsekvent, år for år, og kulminerede i 2015 med 12.566 sigtelser, viser en ny analyse fra Rigspolitiet.

Stigningen i udenlandske kriminelle bryder med billedet af, at kriminaliteten på andre områder er stagnerende eller faldende, påpeger rigspolitichef Jens Henrik Højbjerg. Ifølge ham kan stigningen fortsætte fremover.

»Så længe der er så store velstandsforskelle i Europa, vil der være et incitament til at køre ud af sit eget land og begå kriminalitet andre steder. Der kan være mere at hente i de rigere lande, og man må formode, at det her ikke bare er et fænomen, der stopper af sig selv,« siger Jens Henrik Højbjerg.

Ifølge Rigspolitiet er det primært kriminelle fra østeuropæiske lande, der driver udviklingen. Rumænere er den langt største gruppe, men også litauere og polakker fylder op i statistikkerne.

Kriminaliteten består især af butikstyveri, databedrageri og svindel med betalingskort samt indbrud i eksempelvis private villaer – og den bliver stadig mere organiseret, påpeger rigspolitichefen. En organisering, der antager mange former.

»Det er ikke et entydigt billede, hvor der altid sidder en stor, tyk bagmand og arrangerer det hele i kulissen og bygger et stort imperium op. Nogle gange er det bare entreprenante kriminelle, som finder sammen og tager af sted. Nogle er måske gode til at kortlægge, nogle er gode til at køre bil, og nogle er gode til at få varerne afsat. Vi ser, at de kriminelle specialiserer sig på et område og bliver gode til dette speciale,« siger Jens Henrik Højbjerg.

Kigger man dybere på Rigspolitiets tal, viser det sig da også, at stigningen i antallet af sigtelser ikke modsvares af en stigning i antallet af sigtede personer. Med andre ord: De personer, der begår kriminaliteten, sigtes i gennemsnit for flere kriminelle forhold.

76 rumænere tegnede sig således i 2015 for 5.541 sigtelser for eksempelvis bedrageri med stjålne dankort.

»Det viser, at det her er professionelle kriminelle, der simpelthen lever af det. Det er deres livsform,« siger rigspolitichefen.

»Det vil være et stort tab«

I de senere år har bekæmpelsen af den omrejsende kriminalitet været et særligt fokus­område for dansk politi. En hjørnesten i dette arbejde er Danmarks medlemskab af Europol, som bruges til et tæt samarbejde med andre europæiske landes politi.

Netop Europol står Danmark lige nu til at ryge ud af 1. maj som følge af nej’et ved sidste års folkeafstemning om retsforbeholdet. Og det vil være en »alvorlig svækkelse« for dansk politi, mener rigspolitichefen.

»Det ligger i den omrejsende kriminalitets natur, at der er brug for et grænseoverskridende samarbejde, og der har Europol været særligt velegnet. Så det vil være et stort tab.«

Skulle det lykkes Danmark at få en sær­aftale om Europol, vil det også få konsekvenser, hvis den – som ventet – ikke vil give fuldt og helt medlemskab som i dag.

»Det hele hænger jo sammen. Vi bruger Europol på en måde, hvor vi må sige, at alt, hvad det tilbyder, betyder noget for vores arbejde med kriminalitetsbekæmpelse.«

Siden 4. januar har der været grænsekontrol i Danmark. Men den gør ikke den »store forskel« for bekæmpelsen af denne kriminalitetsform, siger rigspolitichefen.

»Dem, vi taler om her, er EU-borgere. Du kan jo ikke se på folk, hvad de er på vej til. Det er jo ikke sådan, at de kommer kørende med sorteper-masker, elefanthuer og brækjern. Så grundlæggende er det ikke med grænsekontrol, at vi kan stoppe dem,« siger rigspolitichefen.

DF: Udrejsekontrol er afgørende

Trods den melding ser Dansk Folkepartis retsordfører, Peter Kofod Poulsen, dog grænsekontrol som en afgørende brik i bekæmpelsen af den omrejsende kriminalitet. Derfor foreslår han at intensivere kontrollen, så man også foretager omfattende grænsekontrol ved udrejse.

»Jeg mener, det gør en kæmpe forskel, at man risikerer at blive nappet ved grænsen,« siger Peter Kofod Poulsen.

Socialdemokratiets retsordfører, Trine Bram­sen, mener ligesom rigspolitichefen ikke, at grænsekontrol vil løse problemet. Hun peger derimod på mere samarbejde med politiet i Rumænien, Litauen og Polen, hvor de omrejsende kriminelle oftest kommer fra.

»Der har vi ikke set meget initiativ fra den nuværende regering,« siger hun.

I en skriftlig kommentar påpeger justits­minister Søren Pind (V), at regeringen med den seneste politiaftale har sat flere midler af til at styrke indsatsen over for grænseoverskridende kriminalitet. Samtidig arbejder regeringen for at etablere danske fængselspladser i udlandet. Et tema, som justitsministeren skal drøfte med den rumænske justitsminister, Raluca Prunâ.

»Når de kriminelle udlændinge er dømt og udvist af Danmark, skal de ikke fylde op i danske fængsler,« skriver justitsminister Søren Pind.