Allerede 11 måneder inden en person fejlagtigt blev sigtet som følge af et forkert DNA-match, blev Rigspolitiet anbefalet altid at opdatere sine DNA-profiler.

Det viser en aktindsigt, Berlingske har fået.

Men Rigspolitiet valgte tilsyneladende ikke at følge anbefalingen. Først da Rigspolitiet stod med en konkret sag i hænderne, ændrede det retningslinjer. Sagen handlede om en person, der fejlagtigt var blevet sigtet for blufærdighedskrænkelse.

Forsvarsadvokat Mette Grith Stage kalder det bekymrende for retssikkerheden.

»DNA er et vigtigt bevis, og Rigspolitiet har jo tilsyneladende siddet inde med en viden om, at et centralt bevismiddel i tusindvis af straffesager kan behandles mere optimalt. Det vælger man så at ignorere. Det er dybt bekymrende for retssikkerheden, at der skal ske en konkret fejl, før man retter op.«

Aktindsigten består af et sagsnotat fra Retsgenetisk Afdeling på Københavns Universitet sendt til Rigspolitiet. Her svarer afdelingen på, hvornår det er relevant at opgradere DNA-profiler.

Birgitte Arent Eiriksson, vicedirektør i Justitia »Man ved, at der kan være problemer, og alligevel har man ikke ændret metode.«

Afdelingen skriver, at »det næsten altid vil være relevant at opdatere DNA-profilen«, når DNA fra eksempelvis et gerningssted matcher eksisterende DNA-profiler ved en søgning i Rigspolitiets Centrale DNA-profilregister.

Holdt ikke stik

Baggrunden er en anelse kringlet, men samtidig afgørende for at forstå problemet.

Politiet bruger som bekendt DNA som bevis i straffesager. Indtil 2012 anvendte politiet et såkaldt 10 DNA-system, men siden 2012 har politiet brugt et 16 DNA-system, som er mere præcist.

Men i politiets registre findes stadig DNA-profiler baseret på den gamle metode, som vel at mærke også er en præcis metode. Når politiet opsamler nyt DNA på et gerningssted, undersøger politiet, om det matcher eksisterende DNA-profiler i politiets registre. Men det har vist sig i flere sager, at nye DNA-profiler foretaget med 16-metoden fejlagtigt har matchet eksisterende DNA-profiler baseret på 10-metoden.

Tirsdag 22. oktober udsendte Rigspolitiet og Rigsadvokaten derfor en pressemeddelelse om, at politiet ændrede retningslinjer for brug af DNA som bevismiddel. Skærpelsen bestod i, at der fremover altid skal ske en opdatering af eksisterende 10 DNA-profiler, hvis der opstår et match, til 16 DNA-systemet.

Skærpelsen kom på baggrund af en konkret sag, hvor en person var blevet sigtet for blufærdighedskrænkelse på baggrund af et match, som viste sig ikke at holde stik, da politiet foretog en opdatering.

Sigtelsen frafaldt, da matchet viste sig ikke at holde stik.

Bjørn Elmquist, forsvarsadvokat og formand for Retspolitisk Forening »Det er noget uacceptabelt sløseri. Man burde reagere meget hurtigere på anbefalingen fra Retsgenetisk Afdeling.«

Da Rigspolitiet og Rigsadvokaten 22. oktober udsendte den førnævnte pressemeddelelse om de nye retningslinjer, sagde Rigspolitiet til Berlingske, at de kun havde kendskab til denne ene sag på det tidspunkt.

Onsdag 4. december oplyste Rigsadvokaten, at det i en kriminalsag om hærværk endnu en gang var sket, at politiet havde rejst sigtelse mod en person på et forkert grundlag, fordi DNA-beviset igen viste sig at være fejlbehæftet.

Dermed er der tale om to sager, hvor et DNA-match har vist sig at være forkert.

Sløseri

Retsgenetisk Afdeling på Københavns Universitet udfører førnævnte DNA-undersøgelser. Afdelingen er også en af høringsparterne i udarbejdelsen af de nye retningslinjer. Og som indledningsvist beskrevet i denne artikel, anbefalede afdelingen altså knap et år forinden det konkrete fejlmatch, at politiet »næsten altid« skal opdatere fra et 10 DNA- til 16 DNA-system, når en person machter en 10 DNA-profil i politiets DNA-register.

Mette Grith Stage spørger retorisk, »hvorfor i alverden er det ikke sket noget før«.

»Hvis Rigspolitiet allerede i november 2018 fik at vide, at det er relevant med en opgradering af DNA-profilen, er jeg meget forbavset over, at man ikke har handlet på det noget før. Jeg synes ikke, det er særligt betryggende for retssikkerheden, at der ikke sker noget fra myndighedernes side, før man står med en konkret fejl i efteråret 2019,« siger hun.

Også forsvarsadvokat og formand for Retspolitisk Forening, Bjørn Elmquist, finder det kritisabelt, at Rigspolitiet ikke har reageret på anbefalingen fra Retsgenetisk Afdeling, før det blev bekendt med en konkret sag.

»Det er noget uacceptabelt sløseri. Man burde reagere meget hurtigere på anbefalingen fra Retsgenetisk Afdeling. Hvis forsvarsadvokater tilsvarende var lige så efterladende i vores virke, så ville hammeren falde meget hurtigere – og med tilbagevirkende kraft. Desværre er det ikke et enkeltstående tilfælde – vi har jo set det i teledatasagen også, hvor man ligeledes sad på hænderne uden at reagere.«

En oprydning

Birgitte Arent Eiriksson, der er vicedirektør i den juridiske tænketank Justitia, mener, at det er »utrolig vigtigt«, at myndigheder reagerer prompte, når der kan være tvivl om sikkerheden af bevismidler.

»Det er retssikkerheden, der er på spil. Selv om sagerne ikke er kommet for retten, er det stadig meget uheldigt. Det er sært, at man venter så længe med at følge anbefalingerne. To personer bliver sigtet for noget, de aldrig har gjort,« siger hun og fortsætter:

»De bliver sigtet på baggrund af, at myndighederne ikke anvender de metoder, de jævnfør anbefalingen burde, når de skal analysere tekniske beviser. Man ved, at der kan være problemer, og alligevel har man ikke ændret metode.«

Ifølge Birgitte Arent Eiriksson har Rigspolitiet i denne sag ikke udvist rettidig omhu, fordi det ikke har fulgt anbefalingerne.

»Når man ser på dette i lyset af teledatasagen, viser det, at der er brug for en generel og hurtig oprydning i politiet, når det gælder håndtering af tekniske beviser,« siger hun.

Kan føre til uskyldig mistanke

Berlingske har spurgt Rigspolitiet, hvorfor man først 21. oktober i år valgte at ændre retningslinjerne for opdatering af DNA-profilerne, når Retsgenetisk Afdeling på Københavns Universitet godt og vel et år før, 5. november 2018, anbefalede at gøre netop dette.

I svaret til Berlingske fortæller Rigspolitiet, at man informerede politikredsene om anbefalingen i november 2018. Til spørgsmålet om, hvorfor man ikke fulgte anbefalingen, har Rigspolitiet nøjedes med at redegøre for, hvad anbefalingen fra Retsgenetisk Afdeling går ud på, og hvad baggrunden er for den.

»Det følger af den anbefaling fra Retsgenetisk Afdeling fra november 2018, som politikredsene blev informeret om i november 2018, at det næsten altid vil være relevant at opdatere en DNA-personprofil i tilfælde, hvor personen var involveret i et match fundet ved en søgning i DNA-registret.«

»Der kan ved søgning i DNA-profilregistret opstå tilfældigt sammenfald mellem et spor og en DNA-personprofil fra en person, som ikke har afsat sporet, hvilket kan føre til, at en uskyldig person kommer under mistanke. Denne risiko er forhøjet, når en mulig mistænkt alene identificeres på baggrund af et sammenfald i DNA-registret med en DNA-profil baseret på 10 DNA-systemer.«

Det forventes, at de nye retningslinjer om opdateringen af DNA-profiler træder i kraft i begyndelsen af 2020.