EU vill förbjuda konstgräsplaner redan 2022

Stora konsekvenser kostnadsmässigt

Av: Anna Andersson

Publicerad: 21 juli 2019 kl. 20.33

Uppdaterad: 31 juli 2019 kl. 13.51

Från och med 2022 vill EU förbjuda det konstgräs som används på majoriteten av alla fotbollsplaner i dag. Det skulle innebära stora kostnader för Sveriges kommuner och en enorm påverkan på svensk fotboll.

Framförallt för barn- och ungdomsidrotten.

– Det skulle få oerhörda konsekvenser på kort sikt, säger Cristel Brorsson på SvFF.

Den ansedda tyska tidningen Welt am Sonntag skriver att EU vill förbjuda konstgräsplaner som innehåller vulkaniserat gummi från och med 2022. I Tyskland handlar det om 5000 fotbollsplaner och det skulle få oerhörda konsekvenser för fotbollen i landet.

I Sverige finns det över 1000 konstgräsplaner och enligt Naturvårdsverket byggs det ungefär 100 nya planer varje år. I många av dem har underlaget fyllts med granulat för att ge planen så bra spelegenskaper som möjligt, oftast handlar det om SBR (återvunna maskin- och bildäck), EPDM (nytillverkat vulkaniserat industrigummi), TPE (nytillverkad termoplast) eller R-EPDM (återvunnet gummi från till exempel kabel eller lister). SBR är det vanligaste fyllnadsmaterialet och används i mellan 60 och 70 procent av alla konstgräsplaner.

– De flesta planer i dag har SBR, EPDM eller TPE. Det finns absolut på de allsvenska arenorna. Det finns TPE på de planer vi har installerat och jag kan inte tänka mig att det är något annat material i de andra. De behöver bytas ut om beslutet går igenom, säger Andreas Jakobsson som är Buisness Unit Manager på Unisport som installerat majoriteten av de konstgräsplaner som används i allsvenskan.

500 ton mikroplaster försvinner varje år

Tidigare i år publicerade Europeiska kemikaliemyndigheten ett förslag till ett totaltförbud mot vulkaniserat gummi ( så som SBR, EPDM och TPE) i konstgräsplaner och enligt förslaget vill myndigheten enbart tillåta organiskt nedbrytningsbar ifyllnad. Anledningen är att vulkaniserat gummi räknas som mikroplaster och de kan inte brytas ner naturligt. När de lämnar fotbollsplanen via exempelvis skor, kläder eller snöröjning sprids de ut i vår miljö. Svenska miljöinstitutet uppskattar att ungefär 500 ton mikroplaster försvinner från svenska konstgräsplaner varje år, men man vet inte hur stor del som slutligen hamnar i haven.

Foto: Naina HelÈn JÂma/TT / TT NYHETSBYR≈N

– Vi försöker hitta nya alternativ till ifyllnadsmaterial och arbetar med forskning för att ta reda på varifrån mikroplasterna i vår natur kommer om konstgräset är den stora boven. Vi vill ta reda på var det största problemet ligger. Medvetenheten finns hos oss och har funnits länge, säger Cristel Brorsson i Svenska Fotbollsförbundets anläggningskommitté.

– Vi har genomfört flera åtgärder på våra anläggningar, vi har filter i dagvattenbrunnarna, vi har portar där spelarna borstar av sig efter att ha varit på planen och vi har också silar i duscharna på anläggningen för att kunna återanvända granulatet. Vi vill naturligtvis inte att det sprids i vår miljö.

Stora konsekvenser för barn och ungdomar

Svenska fotbollförbundet har en anläggningsfond där föreningar och kommuner kan ansöka om bidrag till att förbättra sina konstgräsplaner. Ett stort antal av Sveriges konstgräsplaner är kommunala och om EU fullföljer sina planer kommer det att få stora konsekvenser, både ekonomiskt och för många fotbollsspelande barn och ungdomar.

– Det beslutet måste gå i hop med möjligheten för barn att idrotta. Vi vill ju att barnen ska röra mer på sig än vad de gör i dag och då måste förutsättningarna finnas, säger Cristel Brorsson.

– I dag har vi konstgräsplaner som är öppna från klockan 08.00 på morgonen till klockan 22.00 på kvällen. Plockar man bort alla de planerna vet jag inte var vi ska hitta plats för alla barn och ungdomar som spelar fotboll. I södra Sverige kanske det går, men i norr är det helt omöjligt. Det går inte.

Även allsvenskan måste byta underlag

Även den svenska elitfotbollen skulle påverkas om det vulkaniserade gummit i konstgräs förbjuds. I dag spelar tio av de 16 lagen i allsvenskan på konstgräs och det ligger även konstgräsplaner på flera av de träningsanläggningar som används av både elitlag och ungdomslag.

– Om beslutet går igenom behövs en förändring, absolut, förklarar Andreas Jakobsson på Unisport.

– Redan i dag finns det andra organiska alternativ och om detta blir verklighet så kommer vi att hitta andra typer av material. Produkterna utvecklas hela tiden.

Vilka kostnader innebär det för kommuner och fotbollsföreningar runt om i Sverige?

– De nya planerna behöver inte vara speciellt mycket dyrare än de som ligger på de stora arenorna i dag. Däremot är det en högre kostnad än exempelvis SBR som är det billigaste alternativet som finns på marknaden i dag och som också är vanligast.

Fotnot: EU dementerade senare Welt am Sonntags uppgifter om att man vill förbjuda konstgräs, något som flera svenska medier rapporterade om.

Foto: Naina Helén Jåma/TT / TT NYHETSBYRÅN

FAKTA Varför används granulat i konstgräset? Konstgräsplaner och även fallskydd på lekplatser innehåller små korn av gummi eller plast, det kallas för granulat. Det är det ifyllnadsmaterialet som till stor del bestämmer spelplanens egenskaper. Det ger bland annat en stötande funktion till grässtråna så att de står upp, samt tillför svikt och mjukhet. Det gör också att gräset påminner mer om naturgräs, underlaget blir mer dämpande och påverkar bollens sätt att studsa. LÄS MER

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 21 juli 2019 kl. 20.33

LÄS VIDARE