Den 30 maj 2016.

En grupp vänner sitter och grillar på von Rosens väg i Malmö, inte långt från Rosengårdsskolan i Malmö. Det är tidig högsommarvärme och flera barn leker på gården. Det hörs skratt och skrik och på balkongerna njuter folk av grilldofterna och av solljuset som omfamnat området. Det är en av årets första sommardagar.

Plötsligt avbryts allt av flera pistolskott.

En i sällskapet, en 24-årig man, har blivit träffad. Först i ryggen, sedan i magen.

Offrets vänner ser två, eventuellt tre, män försvinna från platsen. Efter sig lämnade de patronhylsor och märken i asfalten från kulorna.

24-åringen ligger kvar med kraftiga blödningar. Senare konstateras att en av kulorna träffat en femkrona i hans väska, vilket innebar att han ”bara” träffades av fyra skott och inte fem.

Här gick skottet in i väskan och träffade femkronan. Foto: Polisen

Femkronan i väskan räddade sannolikt hans liv.

I polisförhör pekar 24-åringen ut de skyldiga. Han berättar i detalj om hur ett brödrapar skjutit honom samtidigt som deras pappa stod en bit bort och uppmanade sina söner att ”göra slut på honom.

Sammanlagt tre personer namnges för dådet.

För två veckor sedan åtalades bröderna och pappan för mordförsök.

Men när rättegången inleds har 24-åringen plötsligt glömt vem som sköt.

I förundersökningen finns uppgifter att de misstänkta gärningsmännen erbjudit honom en stor summa pengar för hans tystnad - så kallade blodspengar.

I Malmös kriminella kretsar är det inte längre lagen som styr vilka straff som delas ut.

För att förstå det kriminella fenomenet ”blodspengar” måste man också förstå hur våldsvåg efter våldsvåg drabbat Malmö. För några år sedan var antalet mord så högt Malmöpolisen fick låna mordutredare utifrån.

Stefan Sintéus, polisområdeschef i Malmö, intervjuas av Kvällspostens Micke Ölander. Foto: Helena Sjögren

Sedan mitten av augusti sitter en särskilt sammansatt grupp av poliser och försöker lösa de skjutningar som inträffat sedan den 1 januari år. Bland annat med underrättelser som samlas in av kriminalunderrättelsetjänsten för att få en bild av vilka kriminella grupperingar och nätverk som är aktiva i staden.

Skjutvapen används allt oftare på gator och torg för att lösa konflikter. Det är en typ av grova våldsbrott som är svåra att lösa.

Men det betyder inte att polisen i Malmö saknar kunskap om vad som händer.

– Vi har en ganska bra uppfattning om vilka personer det handlar om, säger Stefan Sintéus.

Han var tidigare chef för vad som kallades länskriminalen i Skåne och har lett kampen mot den grov organiserad brottsligheten. Sedan dess har Sintéus avancerat till polisområdeschef för Malmö.

"Vi har sett det i många utredningar här i Malmö"

Nu berättar han om mördarna som går fria, som köper sin frihet och någon slags förlåtelse genom att betala ut pengar till ett mordoffers anhöriga.

– Det är nog vanligare än vad man tror i de här kretsarna, antingen att man med pengar köper sig frihet eller tyvärr ibland hot. Eller att man på något sätt sätter sig i skuld om man inte kan betala, säger Stefan Sintéus.

Hot för att tysta vittnen är inget nytt, inte heller tystnadskulturen bland kriminella. Men spår av privata, ekonomiska uppgörelser med blodspengar blir ibland synliga i polisutredningar.

– Vi har sett det i många utredningar här i Malmö att det finns pengar med i bilden och oförklarlig tystnad från vittnen och målsägande som inte kan förklaras med att de skulle vara hotade, säger Sintéus.

Det betyder alltså att poliser och åklagare med insyn i sådana utredningar vet att det går misstänkta mördare fria?

– Ja. I kriminella kretsar anses det vara OK att köpa loss sig själv eller att en släkting får ersättning om en anhörig blivit dödad, säger han.

Foto: Google Maps

Några våningar ovanför mötesrummet där vi intervjuat Stefan Sintéus har kriminalkommissarie Bo Lundqvist sitt tjänsterum. Han har varit spaningsledare i ett stort antal mordutredningar i Malmö. I dag är han chef för Kalla Fallgruppen i polisens Region Syd.

Han har jobbat på "fältet" i många år och gör det fortfarande. Bo Lundqvist har varit den som kommit till mordplatser och med egna ögon sett vad som hänt och lett spaningsarbetet efter mördare.

Han har också direkt erfarenhet av hur det uppstått misstankar om att tystnad köpts med blodspengar

– Vi har haft anledning att misstänka det både när det gäller mord och mordförsök, säger han.

Uppgörelserna misstänks ha skett genom särskilda förhandlingar, helt privat.

– De inblandade parterna möts och förhandlar helt enkelt fram en summa. Målsägande säljer helt enkelt sitt vittnesmål, säger han.

Kriminalkommissarie Bo Lundqvist har mött brottsoffer som indirekt antytt att de fått betalt för tiga och inte peka ut gärningsmän Foto: Christer Wahlgren

Vissa målsägande, som till exempel har utsatts för ett grovt våldsbrott, har ibland själva antytt att det skett en förhandling.

– Det finns flera tillfällen då målsägande inte direkt hymlar om det. De säger det rakt på sak. Meningen är att vi ska förstå att vi ska släppa utredningen eftersom den är avklarad, säger Bo Lundqvist.

Vad kan det handla om för summor?

– Det kan variera väldigt mycket men säkert i hundratusenkronorsklassen. Men det kan också vara frågan om tjänster av olika slag, säger Bo Lundqvist.

"Mördarnas anhöriga betalade tre miljoner kronor till offrets familj"

Han drar sig till minnes ett särskilt fall, ett fortfarande olöst mord.

– Mördarnas anhöriga betalade tre miljoner kronor till offrets familj.

Han vill inte gå in på hur det stod klart för honom och utredarna, men menar att det inte råder några som helst tvivel om att en sådan uppgörelse träffades.

– Efteråt kom offrets anhöriga till oss på förhör. De var tillmötesgående men vi fick ingen som helst information, säger han.

Mordet är fortfarande olöst. Mannen som alla misstankar pekade mot har aldrig blivit åtalad.

Så förhandlas blodspengar ■ Förhandlingar är bara meningsfulla om båda parter är överens om vem eller vilka som skjutit. Kort efter händelsen tas kontakt med antingen den som drabbats eller anhöriga. Kontakten tas oftast av en neutral mellanhand.

■ Budskapet framförs - förövarens familj vill göra upp och inleda förhandlingar. Erbjudandet kan handla om annat än pengar.

■ Förhandlingarna avslutas. Ibland kan ersättningen uppgå till 100 000-tals kronor. I ett fall fick en familj till ett mordoffer tre miljoner konor, enligt uppgifter till polisen.

■ Utredningen av brottet stannar av. Vittnen och offer tar tillbaka vad de sagt, ändrar uppgifter eller vill inte medverka. Visa mer Visa mindre

Att stoppa förekomsten av blodspengar är svårt, och sänder enligt Bo Lundqvist besvärande signaler.

– Svensk rättsordning når inte in i alla kretsar och har inte den utslagsgivande kraften som den ska ha och måste ha, säger han.

Kan du se någon möjlighet att få stopp på det här?

– En framkomlig väg är att domstolar lägger mycket större vikt vid förhör som polis hållit innan det blir rättegång. Många gånger får vi detaljerade uppgifter, säger Bo Lundqvist.

Kriminalkommissariens poäng är att domstolar nästan alltid lägger större vikt vid vad som sägs i själva domstolen än vad som sagts under förundersökningen.

Kammaråklagare Magnus Pettersson har lett ett stort antal förundersökningar som gällt mord, mordförsök och andra grova våldsbrott i Malmö. För honom är förekomsten av blodspengar inget nytt. Han har stött på brottsoffer som erbjudits pengar för att inte berätta.

– Ja, i ett antal av de grova våldsbrott som jag hanterat under senaste åren har det funnits sådana uppgifter. Det ligger i saken natur att den som berättar för oss som regel är personer som tackat nej sådana erbjudanden, säger Magnus Pettersson.

Ibland tar det lång tid från att ett brott begåtts till att det blir rättegång.

– Vi kanske måste börja fundera på att snabba upp processerna, säger Stefan Sintéus.

Von Rosens väg i Malmö. Foto: Fritz Schibli

Samtidigt säger han att falska vittnesmål inte är det enda man bör fokusera på för att bekämpa blodspengarna och gängkriminalitet.

– Det handlar om hur man bär vapen på allmän plats, hur man går med skyddsväst, hur man handskas med handgranater....Hela det paketet borde man lyfta ut och se i ett isolerat sammanhang. Precis som man gjort med terroristlagstiftningen.

Sintéus poäng är att den som ingår i ett kriminellt nätverk eller den som stöttar ett kriminellt nätverk ska få ett hårdare straff.

Det enskilda brottet – som att till exempel vittna falskt om ett mord – skulle då bestraffas hårdare om den som ljugit är en del av ett kriminellt nätverk.

"Vi är på väg mot ett gangstervälde där man sluter sig och löser saker och ting själva"

Hur det går i rättegången där den skjutne 24-åringen tog tillbaka sitt utpekande av männen som sköt honom återstår att se.

Anhöriga till de misstänkta bröderna har i förhör berättat att offret och hans släktingar erbjudits 400 000 kronor för att inte peka ut gärningsmannen.

Och när rättegången inleddes hade något inträffat. 24-åringen ändrade då återigen sina uppgifter och berättade att det inte varit de tilltalade som skjutit honom.

Rättegången avslutas i nästa vecka. Oavsett hur det går i just det här fallet står det klart att blodspengar i allt högre grad ersätter traditionell rättsskipning.

– Vi är på väg mot ett gangstervälde där man sluter sig och löser saker och ting själva. Det är frågan om ett parallellt samhälle, säger Stefan Sintéus.