Opintolainaa nostavien opiskelijoiden määrä on kaksinkertaistunut kymmenen vuoden aikana, selviää Kelan opintoetuustilastosta.

Selvitimme, mikä on johtanut opintolainojen voimakkaaseen kasvuun. Kerromme myös, mikä on nyt opintonsa aloittavan nuoren lainataakka tulevaisuudessa ja miksi erot eri oppilaitoksissa opiskelevien lainamäärissä ovat niin suuria.

1. Opintolainan kasvuvauhti on ollut kova.

Valtion takaamaa opintolainaa otti viime lukuvuonna 151 000 opiskelijaa, vuosikymmen sitten heitä oli vain 75 000 eli opintovelallisten määrä on tuplaantunut. Lainaa nostaneiden määrä kasvoi 12 prosentilla lukuvuonna 2017/2018 edellisvuoteen verrattuna.

Hallitus toisensa perään on muuttanut opintotukea yhä enemmän lainapainotteisemmaksi. Viime vuonna opintorahan tasoa leikattiin ja lainaosuuden määrää nostettiin 400 eurosta 650 euroon kuukaudessa. Muutos kiihdyttää kasvua entisestään.

Kelan vastaava suunnittelija Ilpo Lahtinen sanoo, että hallitus on käyttänyt sekä keppiä että porkkanaa opintolainan käytön lisäämiseksi.

– Kun korkeakoulujen opintorahoja on leikattu, eikä muillakaan opintoasteilla ole rahaa nostettu, yhä useamman opiskelijan on pakko turvautua opintolainaan aiempaan verrattuna, Lahtinen toteaa.

Porkkanoilla Lahtinen viittaa opintolainahyvitykseen, jolla tavoitellaan opiskeluaikojen lyhenemistä.

Kela maksaa tavoiteajassa yliopistosta valmistuville 6 000 euron ylimääräisen hyvityksen opintolainaan. Ammattikorkeakoulussa hyvityssumma on 4 000 euroa. Ammattiopinnoista ei saa lainahyvitystä, koska siellä ei ole käytössä tavoitevalmistumisaikoja.

Mohamed Yusifin pitäisi valmistua lähihoitajaksi keväällä 2020. Häntä kiinnostaisi työskennellä lasten ja nuorten parissa esimerkiksi päiväkodissa tai koulussa.

Mohamed Yusif on jo valmistunut lääketeknikoksi vuonna 2017, joten kyseessä on hänen toinen ammattitutkintonsa. Yusif on nostanut enimmäismäärän lainaa, koska opintorahalla ja keikkatyöllä ei pysty elämään ja rahoittamaan opiskelua.

Hän tekee muutaman kerran viikossa työtä henkilökohtaisena avustajana Postin kotipalvelun kautta.

– Asun vielä kotona, joten saan opintotukea noin 80 euroa kuukaudessa. Se ei ole millään tasolla riittävä. Vaikka kuinka yrittäisi sinnitellä, on pakko nostaa lainaa, Yusif kertoo.

Toisaalta keikkatyön kanssa pitää olla tarkkana, jottei menetä tai joudu maksamaan takaisin opintotukea liiallisten tulojen takia.

Opiskelijoihin kohdistuu melkoisia ristipaineita. Samaan aikaan pitäisi elättää itsensä ja opiskella, jotta valmistuu ajoissa sekä uusimman väestöennusteen mukaan tehdä vielä lapsia.

2. Opintolainaa nostaneiden määrä ja summat kasvavat edelleen tulevaisuudessa.

Kelan heinäkuun tilaston mukaan 14 000 opiskelijalla oli opintolainaa yli 20 000 euroa, viisi vuotta sitten heitä oli vain 2 800. Samassa ajassa sekä lainanmäärät että lainaa nostaneiden opiskelijoiden osuudet ovat nousseet tuntuvasti.

– Heidän osuutensa, jotka joutuvat nostamaan koko lainamäärän rahoittaakseen opiskelunsa, on myös kasvanut selvästi. Heitä alkaa olla entistä enemmän, Kelan Lahtinen sanoo.

Yusif laskee, että hänellä on tällä hetkellä opintovelkaa lähes 19 000 euroa. Valmistuminen lähihoitajaksi on edessä keväällä 2020. Tuolloin Yusifin lainamäärä on kasvanut todennäköisesti vielä noin kymppitonnilla.

Nyt jatko-opintonsa aloittavalla ja lainan enimmäismäärän nostavalla nuorella voi olla valmistuessaan jopa 40 000 euroon nouseva lainataakka niskassaan. Tutkinnon tasosta riippuen lainan määrä kasvaa noin 5 000–10 000 eurolla nykyisestä.

Kelan laskelmien mukaan nämä ovat tulevaisuudessa tyypillisiä vastavalmistuneiden opintolainamääriä:

Maisterin tutkinto suomalaisessa yliopistossa 30 000 euroa.

Ammattikorkeakoulututkinto 21 000 euroa.

Ammatillinen perustutkinto ammattioppilaitoksessa 13 000 euroa.

Monet opiskelijat suorittavat ensimmäisen tutkinnon jälkeen vielä jatko-opintoja, mikä nostaa lainan määrää.

Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.

Yle Uutisgrafiikka

Viime vuonna valmistuneiden keskimääräiset lainamäärät kuulostavat tätä vasten vielä varsin kohtuullisilta: Maisterin tutkinto noin 11 200 euroa, AMK-tutkinto noin 9 700 euroa ja ammattitutkinto 5 800 euroa.

Yli puolella yliopistosta ja ammattikorkeakoulusta vuonna 2017 valmistuneella oli opintolainaa, ammattikoulusta valmistuneista runsaalla neljänneksellä.

Opintolainaa ei siis ole tarvinnut nostaa täysimääräisenä. Tähän voi olla syynä omat tulot tai vanhempien taloudellinen tuki.

3. Ammattitutkintoa ja lukiota suorittavien lainanotossa on hätkähdyttävä ero.

Ammattioppilaitoksissa opiskelevat nostivat viime vuonna opintolainaa kymmenkertaisesti lukiolaisiin verrattuna.

Yksi selittävä tekijä on se, että ammatillisten oppilaitosten opiskelijat ovat vanhempia kuin lukiolaiset. Ammatillisessa koulutuksessa ei enää eritellä nuoria ja aikuisia, vaan opiskelu perustuu opiskelijan yksilölliselle tarpeelle.

– Erityisesti yli 20-vuotiaiden osuus perustutkinnon suorittajista on kasvanut. Ammattiin opiskelevat siirtyvät muutenkin aiemmin elämässään aikuisuuteen. Itsekseen muuttaminen ja lasten saanti on yleisempää ammattiin opiskelevien kohdalla, etujärjestö Sakkin koulutuspolitiikan asiantuntija Samuli Maxenius kertoo.

Toinen syy on ammattioppilaitoksissa ja lukioissa opiskelevien sosioekonominen tausta eli vanhempien koulutus- ja tulotaso. Hyvätuloisten vanhempien lapset menevät useammin lukioon kuin vähävaraisten perheiden lapset.

Suomen Opiskelija-Allianssin (Osku) pääsihteeri Juuso Luomala ja Suomen ammattiin opiskelevien liiton (SAKKI) koulutuspolitiikan asiantuntija Samuli Maxenius. Opiskelijajärjestöjen mielestä jokaisen pitäisi pystyä suorittamaan ammatillinen tai lukiotutkinto ilman velkaantumista. OSKU ja SAKKI

Sudanista Suomeen 11-vuotiaana muuttanut Yusif kertoo, että hän valitsi lääketeknikoksi opiskelun, koska siinä ei vaadittu lukio-opintoja ja ammatin sai kohtuullisen lyhyessä ajassa. Suomessa on vaikea päästä ammattikorkeakouluihin ja yliopistoihin.

– Ajatuksena oli opiskella ensin ammattitutkinto ja työllistyä, ja sitten hakea jatko-opintoihin. On sitten edes se työpaikka, jos ei pääse opiskelemaan, nuorimies muistelee.

Yusif työskenteli valmistumisen jälkeen kahdeksan kuukautta sairaala-apteekissa. Sitten oli edessä alanvaihto, koska lääketeknikon töitä ei ollut enää tarjolla.

Ammattikoululaisten vanhemmat myös pystyvät auttamaan harvemmin taloudellisesti lapsiaan opiskelun aikana kuin lukiolaisten vanhemmat. Yusif kertoo, että hänen isänsä ja äitinsä avustivat ensimmäisen tutkinnon aikaan mahdollisuuksien mukaan, mutta lainaa joutui silti nostamaan.

– Nyt ei ollut muuta mahdollisuutta kuin hakea uutta lainaa, koska koulumatkat, kirjat ja labravaatteet maksavat. On sitten lainaa toisen lainan päälle, Yusif kertoo.

Mohamed Yusif kertoo, että uutta lainaa oli pakko nostaa, koska koulumatkat, kirjat ja labravaatteet maksavat. Opintoraha ja keikkatyöstä saatavat tulot eivät kata opintokuluja ja riitä elämiseen.

Eroon vaikuttaa myös ammattioppilaitosverkoston voimakas supistaminen viime vuosina. Pienellä paikkakunnalla ei ole enää oppilaitosta, vaan tiettyyn ammattiin tähtäävä nuori joutuu muuttamaan opintojen perässä suurempaan kaupunkiin.

Lukiolaiset siis asuvat ammattikoululaisia useammin vanhempiensa luona. Yksin asuva opiskelija ei tule toimeen pelkällä opintorahalla, joten lainaa on nostettava.

Täysi-ikäinen itsenäisesti asuva opiskelija saa opintorahaa noin 250 euroa kuussa.

Opintotuki koostuu opintorahan lisäksi opintolainasta ja asumislisästä. Suomessa opiskelevan yliopisto-opiskelijan keskimääräinen opintotuki oli viime vuonna 883 euroa, ammattikorkeakouluopiskelijoilla 876 euroa, ammatillisessa oppilaitoksessa opiskelevilla 497 euroa ja lukiolaisilla 213 euroa. Suurin osa opiskelijoista on nykyään yleisen asumistuen piirissä, mutta nämä keskimääräiset summat on laskettu vain opintoetuuksista, joihin asumislisä kuuluu.

Tällä on elettävä, jos ei käy töissä tai vanhemmat eivät pysty auttamaan.

– Uusimmassa nuorisobarometrissa (siirryt toiseen palveluun) ammatillisen koulutuksen keskeyttäneistä 16 prosenttia ilmoitti rahan puutteen vaikuttaneen päätökseen melko paljon tai paljon, Suomen Opiskelija-Allianssin pääsihteeri Juuso Luomala harmittelee.

Opiskelijajärjestöt pitävät epäreiluna sitä, että opiskelijat ovat ainoa ryhmä Suomessa, jotka joutuvat rahoittamaan toimeentulonsa ensisijaisesti lainalla. Kelan linjauksen mukaan opiskelijan on myös nostettava opintolaina ennen kuin toimeentulotukea voidaan myöntää esimerkiksi kesäisin.

Mohamed Yusif valitsi ammattiopinnot lukion sijaan, koska ammatin sai kohtuullisen lyhyessä ajassa. Työllistymisen jälkeen voisi sitten miettiä jatko-opintoja.

Ammattiin opiskelevien etujärjestöjen toiveissa onkin oikeasti maksuton toisen asteen koulutus koko maassa Helsingin kaupungin jalanjäljissä. SAKKI kannattaa myös oppivelvollisuusiän laajentamista nykyisestä, OSKU ei.

Jokaisen pitäisi pystyä suorittamaan ammatillinen tai lukiotutkinto ilman velkaantumista.

– Meidän mielestä on kohtuutonta, että ensimmäistä toisen asteen tutkintoa suorittavat joutuvat velkaantumaan näin paljon. Se voisi olla perustellumpaa siinä kohtaa, kun suoritetaan toista tutkintoa, SAKKIn Maxenius sanoo.

– Tämä lisää sitä eriarvoisuutta. Onko kaikilla nuorilla samanlaiset mahdollisuudet suorittaa opintoja? OSKUn Luomala kysyy.

4. Myönteinen talous- ja työllisyystilanne lisää opintolainan nostohalukkuutta.

Opintolainan ottamista vältetään epävarmassa tilanteessa, koska laina on maksettava takaisin. Talouskasvun aikana taas löytyy helpommin töitä, joilla pystyy maksamaan elämisen, eikä lainaa välttämättä tarvitse.

– Pelko, että jäisi valmistumisen jälkeen työttömäksi ja opintovelan maksussa tulisi ongelmia hälvenee, kun yhteiskunnan tilanne vaikuttaa kokonaisuudessaan valoisammalta, Kelan Ilpo Lahtinen arvioi.

Lainaraha on myös ollut halpaa, koska korkotaso on ollut pitkään ennätysalhainen, lähellä nollaa.

Lahtinen kuitenkin näkee lainapainotteisen opintotukijärjestelmän horisontissa synkkiä pilviä. Korot nousevat jo vuoden sisään. Talous ei enää kasva eikä työttömyys laske yhtä voimallisesti kuin parina viime vuotena..

Kelan vastaava suunnittelija Ilpo Lahtinen varoittaa lainapainoitteiseen opintotukeen liittyvästä riskistä. Korkojen nousu voi kasvattaa opintolainan loppusummaa tuntuvasti. Kela

Opiskelijoilla voi olla lähivuosina opintovelkaa tutkinnon tasosta ja kestosta riippuen 20 000–40 000 euroa.

Lahtinen laskee, että 25 000 euron lainalla koron nousu puolesta prosentista viiteen prosenttiin merkitsisi noin 50 euron lisäkustannusta kuukaudessa. Vuodessa lisäkuluja kertyisi 600 euroa.

Ei kuulosta kovin pahalta summalta, mutta jos lainan takaisinmaksuaika on 12 vuotta, koron nousu kasvattaisi lainan kokonaiskuluja jo kunnolla, 7 200 euroa.

Lahtisen mielestä päättäjien tulisi reagoida ajoissa, jos talousmittarit painuvat takaisin punaiselle.

– Muuten tulee ihan aidosti ongelmia yksilöille ja myös valtiolle, kun hoitamattomien opintolainojen arvo ja määrä alkaa kasvaa. Jos korot nousevat yli viiden prosentin, meillä pitäisi olla käytössä mekanismeja, joilla helpotetaan korkorasitusta, hän sanoo.

Mohamed Yusif toivoo löytävänsä töitä valmistumisen jälkeen, koska lähihoitajista pitäisi olla työmarkkinoilla pulaa tällä hetkellä.

– Voi tietysti käydä huono tuuri. Aiemmin oli pula lääketeknikoista, mutta kun valmistuin töitä ei enää ollut.

Yusif aikoo erikoistua lähihoitajaopinnoissaan lapsiin ja nuoriin. Tulevaisuudessa hän haluaisi työskennellä päiväkodissa tai koulunkäyntiavustajana. Yusif on mukana myös ammattiyhdistystoiminnassa, koska häntä kiinnostaa nuorisotyö.

Ajatus kymmenien tuhansien velkataakasta opintojen jälkeen kuitenkin hieman hirvittää.

– Sillä hetkellä se pelastaa, mutta vaikeuttaa elämää tulevaisuudessa. Maksat sitten loppuelämäsi pois sitä lainaa, Yusif huokaisee.

Lue myös:

Oletko parikymppinen opiskelija? Tulevaan työhösi toivotaan joustoja, jotta voisit hankkia lapsia – 4 tärkeintä puheenaihetta väestöennusteesta

Sadasta suomalaisesta 44 tekee nyt töitä ja tilanne heikkenee – asiantuntijoiden kolme ratkaisua ongelmaan

Tilastokeskus: Suomessa on nyt vähiten nuoria yli sataan vuoteen – väkiluku kääntymässä laskuun 2035

Yli kolmanneksella vaikeuksia selvitä lukion tai ammattikoulutuksen kuluista – Viidennes työskentelee lukion ohessa

Korkeakouluja piiskataan tuottamaan yhä enemmän tutkintoja – uusi rahoitusmalli keppinä kahden vuoden kuluttua

Joonas Pitkänen, 28, valmistui huimassa kolmessa vuodessa maisteriksi, mutta kammoaa silti hallituksen patistelua – opiskeluajat ovat lyhentyneet vain hieman

Tarkennettu 19.11 10.25 keskimääräisten opintotukien summia maininnalla, että kyseiset luvut on laskettu asumislisällä, vaikka suurin osa opiskelijoista on nykyään yleisen asumistuen piirissä ja SAKKIn ja OSKUn kantaa oppivelvollisuusiän nostamiseen.