Lääkekannabista on ollut mahdollista saada Suomessa reseptillä vuodesta 2008. Sitä määrätään hoidoksi useisiin sairauksiin, pääasiassa kuitenkin krooniseen kipuun ja MS-taudin aiheuttamaan lihasjäykkyyteen.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea myöntää erityisluvan kannabisvalmisteen käytölle lääkärin kirjoittaman reseptin ja erityislupahakemuksen perusteella.

Vuonna 2017 Fimea myönsi tällaisia lupia 373 kappaletta. Se oli enemmän kuin koskaan aikaisemmin.

Sitten tapahtui notkahdus. Vuonna 2018 heltisi enää 269 erityislupaa.

Fimea ei ole kiristänyt käytäntöjään. Lääkärit vain alkoivat yhtäkkiä kirjoittaa huomattavasti aiempaa vähemmän kannabisreseptejä.

Jo alkuvuodesta 2018 sosiaalisessa mediassa alkoi levitä huhuja, että jokin viranomainen estäisi lääkäreitä enää määräämästä lääkekannabista.

Useat henkilöt, jotka kertoivat käyttävänsä lääkekannabista, väittivät lääkärinsä sanoneen, ettei voi enää kirjoittaa kannabisreseptejä, vaikka haluaisikin.

Suomen Kuvalehti sai kahden tällaisen lääkärin yhteystiedot ja haastatteli heitä sähköpostitse ensimmäisen kerran maaliskuussa 2018. Lääkärit esiintyvät jutussa nimettömänä, koska uskovat, että heidän henkilöllisyytensä selviämisestä voisi olla haittaa potilaille.

Molemmat lääkärit kertoivat saaneensa syksyllä 2017 Kelasta kirjeen, jonka tulkitsivat pyrkimykseksi puuttua työhönsä.

”Kirjeessä selitettiin, että vain lääkeluettelossa olevaa Sativexia ylipäänsä saa määrätä, ei missään tapauksessa Bediol- tai Bedrocan-valmisteita”, kuvaili toinen SK:n haastattelemista lääkäreistä kirjeen sisältöä.

Sativex-suusuihke on ainoa Suomessa saatavilla oleva kannabisvalmiste, johon ei tarvita erityislupaa. Sitä käytetään vain MS-taudin aiheuttaman lihasjäykkyyden hoitoon.

Bedrocan ja Bediol ovat kannabiskasvin kuivattua kukintoa, jota voidaan määrätä erityisluvalla. Erityisluvista yli 90 prosenttia myönnetään kukintovalmisteille.

”Samalla uhkailtiin, että Kela toimittaa lääkäreiden tiedot Valviraan, jos määräävät tällaisia ja etenkin, jos joku henkilö hakee tähän toimeentulotukea. Kirjeessä sanottiin myös, ettei ole lääketieteellisiä syitä määrätä kannabinoidia”, lääkäri jatkoi.

Valvira on Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto. Se voi puuttua lääkärin toimintaan ja äärimmillään kieltää ammatinharjoittamisen.

Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian tutkijat koostivat vuonna 2017 raportin, jossa käytiin läpi 10 000 tutkimusta kannabiksen terveysvaikutuksista. Raportin mukaan näyttöä on siitä, että kannabis voi lievittää kipua monilla potilailla ja vähentää kemoterapiahoidossa olevien syöpäpotilaiden pahoinvointia ja oksentelua.

Sativex on saanut Suomessa myyntiluvan, koska sen on tutkitusti todettu auttavan MS-taudin lihasjäykkyyteen. Käytännössä Sativex on suihkeeksi uutettua kannabiskasvia, joten myös kannabiskasvi auttaa lihasjäykkyyteen.

Osa lääkäreistä suhtautuu kannabikseen jyrkän kielteisesti. Monilla ei ole siitä lainkaan tietoa.

Osa lääkäreistä taas kertoo huomanneensa, että joillain potilailla kannabis lievittää kipua paremmin kuin muut vaihtoehdot ja aiheuttaa vähemmän negatiivisia sivuvaikutuksia.

Suomessa vain pieni joukko lääkäreitä määrää kannabista. Tämä on johtanut tilanteeseen, jossa heidän nimiään kysellään sosiaalisessa mediassa ja keskustelufoorumeilla.

Monet potilaat, jotka uskovat tai toivovat kannabiksen auttavan heidän oireisiinsa, hakeutuvat näiden lääkäreiden vastaanotolle.

”Minulla on potilaita, joilla olen nähnyt elämänlaadun paranevan, ja muut lääkkeet ovat jääneet pois”, sanoo toinen SK:n haastattelema lääkäri.

Hänen mukaansa kannabis on pitkäaikaisen kivun hoidossa muita vaihtoehtoja turvallisempi.

”Enemmän ongelmia potilaat kokevat opiaateista ja Lyricasta. Lyricasta vieroittautuminen on tosi vaikeaa. Ihmisiä on ollut metadonivieroituksessa opiaattien takia.”

Lyrica on reilut kymmenen vuotta sitten markkinoille tullut lääke, jonka piti olla turvallinen. Sen kuitenkin huomattiin aiheuttavan negatiivisia sivuvaikutuksia ja riippuvuutta.

Lääkäri korostaa, ettei kannabis ole mikään yleiskipulääke. Hän on kiinnostunut sen tehosta yksittäistapauksissa.

Yleinen argumentti kannabiksen lääkekäyttöä vastaan on se, ettei sitä ole tutkittu riittävästi. Tällä viitataan yleensä kliinisten lääketutkimusten kolmannen vaiheen tutkimuksiin.

”Kannabis on kokemukseen perustuva lääke. Tutkimustiedon puute ei ole todiste tehon puutteesta yksittäistapauksissa.”

Valkonen kiisti, että pyrkimyksenä olisi ollut puuttua lääkäreiden toimintaan.

Kumpikaan SK:n haastattelemista lääkäreistä ei ollut säilyttänyt saamaansa kirjettä. Niinpä väitteisiin kirjeistä sisältöineen oli saatava vahvistus Kelasta.

Kysymyksiin vastasi ensin maaliskuussa 2018 Kelan lakimies Thea Järvenpää. Hän myönsi kirjeiden lähettämisen, mutta kertoi niiden sisältäneen vain informaatiota kannabisvalmisteiden huomioon ottamisesta toimeentulotukea myönnettäessä.

Järvenpään mukaan taustalla oli toimeentulotuen siirtyminen kuntien vastuulta Kelalle vuoden 2017 alussa.

Syyskuussa 2017 Kela kiristi käytäntöään sen suhteen, mitä lääkkeitä toimeentulotuki korvaa. Jos asiakkaan hoito poikkeaa yleisestä käytännöstä, Kela tutkii ensin, voidaanko lääkitys myöntää toimeentulotukena.

Asiakkaalta voidaan pyytää lisäselvitys, jos hänelle määrättyä lääkettä voi käyttää myös päihteenä. Tällaisia lääkkeitä ovat muun muassa jotkin ADHD-lääkkeet, vahvat kipulääkkeet ja lääkekannabis.

Muutos on johtanut siihen, että moni potilas joutuu nykyisin maksamaan itse lääkityksen, johon on aiemmin saanut toimeentulotukea.

SK kysyi, lähestyikö Kela kirjeillä myös lääkäreitä, jotka olivat määränneet muita toimeentulotuen ulkopuolelle pudonneita lääkkeitä, vai oliko lääkekannabis poikkeus.

Tähän kysymykseen Järvenpää ei vastannut.

Myöhemmin Kelan vastaava asiantuntijalääkäri Helena Kastarinen kuitenkin vahvisti, että Kela oli lähestynyt vain lääkekannabista määränneitä lääkäreitä.

Tammikuussa 2019 Suomen Kuvalehti tavoitteli Järvenpäätä uudelleen. Tämä oli virkavapaalla ja kysymyksiin vastasi etuuspäällikkö Marja-Leena Valkonen.

Valkonen kertoi saman kuin Järvenpää, mutta paljon muutakin.

”Lääkekannabisvalmisteissa väärinkäytön vaara on ilmeinen, minkä vuoksi lääkäreitä pyydettiin kiinnittämään huomiota niiden määräämiseen. Tutkimusnäyttö ja kansalliset hoitosuositukset eivät tue lääkekannabiksen käyttöä minkään kiputilan hoidossa”, Valkonen kuvaili kirjeen sisältöä.

”Kirjeen lopussa on myös lyhyesti muistutettu lääkäreitä siitä, että Kela voi ilmoittaa Valviraan seikasta, joka voi vaarantaa asiakas- tai potilasturvallisuutta. Cannabis Flos -valmisteen käyttöä ei voida pitää yleisen hoitokäytännön mukaisena minkään sairauden hoidossa, vaan kyseessä on kokeellinen hoito”

Cannabis Flos -valmiste tarkoittaa kukintoina myytäviä kannabisvalmisteita.

Kirje siis sisälsi paljon muutakin, kuin vain informaatiota kannabisvalmisteiden huomioon ottamisesta toimeentulotuessa.

Valkonen kiisti, että pyrkimyksenä olisi ollut puuttua lääkäreiden toimintaan. Ainakin yhdessä tapauksessa Kelan ilmoitus oli kuitenkin johtanut konkreettisiin toimenpiteisiin.

Valvirasta kerrottiin, että virasto oli antanut kesäkuussa 2018 kirjallisen varoituksen yhdelle lääkekannabista määränneelle lääkärille.

Valviran mukaan lääkäri oli ”laiminlyönyt lääkkeiden määräämisestä koskevassa lainsäädännössä edellytettyä erityistä huolellisuutta ja varovaisuutta määrätessään potilailleen lääkekannabista”.

Kyseisen lääkärin toimia oli alettu tutkia Valviran saatua Kelalta ilmoituksen ”lääkekannabiksen määräämisestä epätyypillisillä indikaatioilla”.

”Odotan, että yleiseurooppalainen suvaitsevaisuus ja ymmärtämys jonain päivänä saapuu EU:sta myös Suomeen.”

Kummankin SK:n haastatteleman lääkärin työhön Kelan kirje on tehnyt pysyvän vaikutuksen.

He arvelevat, että tulevat todennäköisesti jatkamaan jo aloitettuja ja toimiviksi todettuja kannabishoitoja, mutta tuskin enää kirjoittavat uusia reseptejä.

Toinen lääkäreistä sanoo, että lääkekannabiksen asema Suomessa on heikentynyt kivunhoidon alueella.

”Käytännössä tiedän, että monet lääkärit ovat tulkinneet asiaan liittyvää negatiivista keskustelua siten, etteivät määrää lainkaan kannabisvalmisteita.”

Hän itse näkee asian niin, että lääkekannabis kannattaisi säilyttää eräänä mahdollisuutena auttaa potilaita.

”Odotan, että yleiseurooppalainen suvaitsevaisuus ja ymmärtämys jonain päivänä saapuu EU:sta myös Suomeen.”

Maailmalla lääkekannabiksen suosio on lisääntynyt sen jälkeen, kun siitä tuli Suomessa sallittua vuonna 2008. Euroopan maista muun muassa Saksa, Puola ja Tsekki ovat laillistaneet kannabiksen lääkekäytön.

Yhdysvalloissa kannabis on laillinen lääke jo 33 osavaltiossa. Australiassa kaikki osavaltiot kattava laillistaminen astui voimaan vuonna 2016.

Länsimaista varsinaisia edelläkävijöitä ovat Kanada ja Israel. Kanada salli kannabiksen käytön lääkkeenä vuonna 2001 ja Israel jo 1990-luvulla.

Helmikuussa 2019 Euroopan parlamentti hyväksyi päätöslauselman, jossa muun muassa halutaan lisää rahoitusta lääkekannabiksen tutkimukseen ja kehotetaan jäsenmaita purkamaan esteitä, jotka haittaavat kannabiksen käyttöä lääkinnällisiin tarkoituksiin.