Kun tavaraa ja jätteitä vuosikausia hamstrannut ihminen häädetään kodistaan tai asunnosta löytyy pitkään kuolleena lojunut ihminen, paikalle hälytetään suojapukuun sonnustautunut raivaaja.

Sebastian Eklund muistaa vielä ensimmäisen työkeikkansa raivaussiivoojana.

– Kun oven aukaisi sadat, jos ei tuhannet, kärpäset hyökkäsivät saman tien. Se oli sellainen pilvi. Sen muistaa kyllä. Ja sitten kuvottava haju sen jälkeen, Eklund muistelee.

Kerrostaloasunnossa oli asunut mies koiransa kanssa. Eklund arvelee, ettei koira ollut käynyt ulkona vuosiin. Asuntoa ei ollut siivottu. Koiran jätöksiä ja muuta jätettä oli joka puolella.

– Siellä oli usean kymmenen sentin kerros tavaraa ja, kun päästiin lattiapintaan, loppu oli multaa, Eklund kuvailee.

Alalla 14 vuotta ollut Eklund, 40, työskentelee nykyään Lassila &Tikanojalla vahinkosaneeraustiimin työnjohtajana. Hänet ja hänen tiiminsä kutsutaan paikalle silloin, kun asunto on päässyt niin siivottomaan kuntoon, että normaali siivous ei enää riitä. Eklundin tiimi siivoaa myös niin sanottuja kalma-asuntoja eli asuntoja, joihin joku on kuollut.

Ennen sitä ehkä jopa halusikin tietää, mikä on ollut syynä siihen, että näin on päässyt käymään. Sebastian Eklund

Ruumiita hän ei näe. Viranomaiset ovat vieneet ne pois ennen kuin Eklund tulee paikalle.

– Jos matto tai lattiapinnoite on kärsinyt, se leikataan pois siltä alueelta, mihin ihminen on kuollut, ettei omaisten tarvitse nähdä sitä fyysistä kuolemanpaikkaa tai muita jälkiä.

Jos haju on tarttunut irtaimistoon, kaikki tavara kannetaan ulos.

Eklund käyttää työssään suojapukua, johon kuuluu kokovartalohaalari, hengityssuojain, kumihanskat ja turvakengät.

Sebastian Eklund käyttää työssään suojapukua. Lenni Kuivalainen / Yle

Miltä tuntuu mennä saastaisiin asuntoihin?

Eklundin mukaan työhön turtuu, kun sitä tekee pitkään.

– Ennen sitä ehkä jopa halusikin tietää, mikä on ollut syynä siihen, että näin on päässyt käymään. Nykyään sitä miettii, että montako päivää tässä menee, paljonko tässä tarvitaan porukkaa, joutuuko pinnoitteita uusimaan ja mitä täytyy ilmoittaa isännöitsijälle.

Kaikki eivät työhön pysty. He tekevät muita töitä, kuten tulipalojen jälkeisiä saneerauksia ja vesivahinkojen korjaamista.

– Siellä kuitenkin on kaikennäköisiä valokuvia ja esineitä, jotka kertovat siitä ihmisestä ja hänen elämästään. Ne täytyy jotenkin sulkea pois.

Hamstraajien asunnot tupaten täynnä

Hamstraajien eli keräilijöiden asunnot ovat tupaten täynnä tavaraa.

– Hyvä tai paha esimerkki voi olla sellainen, että kun oven avaat, siinä on vaatetta ja muuta rojua niin, että sinne ei pääse kuin kiipeämällä sinne asuntoon, eli siellä katonrajassa on metri tilaa, missä voi kävellä. Jossain vaiheessa pääsee tunnelia pitkin johonkin, missä on enemmän tilaa.

Asuntojen lattiatasossa voi olla jo maatunutta tavaraa.

– Ruokaa, vaatteita, roskiksista kerättyä tavaraa, mitä vain, Eklund luettelee.

Erakkoja enemmän paremmilla asuinalueilla?

Eklundin mukaan siivottomassa kunnossa olevia asuntoja löytyy kaikenlaisilta asuinalueilta.

Nykyään kaikki on niin automatisoitua. Ovesta ei tarvitse astua ulos. Sebastian Eklund

– Väittäisin, että erakoitumistilanteita saattaa löytyä jopa enemmän paremmilta alueilta.

Erakoita on hänen mukaansa ylipäänsä yhä enemmän.

– Nykyään kaikki on niin automatisoitua. Ovesta ei tarvitse astua ulos maksamaan pankkiin mitään laskuja, vaan kaikki hoituu, jos tilillä vaan on fyffeä.

Myös huumeluolat ovat Eklundin kokemuksen mukaan lisääntyneet viime vuosina.

Järkyttävimpiä raivauskohteita ovat olleet huumeasunnot, joissa on neuloja joka puolella, ja asunnosta löytyy myös lastenhuone, jossa on asunut pieniä lapsia.

Myös itsemurhan tehneiden ihmisten asunnot ovat olleet häiritseviä.

Poikkeuksellisen epäsiistejä koteja tai asuntoja, joissa joku on ollut pitkään kuolleena, eli niin sanottuja kalma-asuntoja, tulee Eklundille vastaan noin kerran kuukaudessa. Eklundin kutsuvat yleensä paikalle omaiset, isännöitsijä, vuokranantaja tai sosiaaliviranomaiset.

Suojavarusteet likaisen asunnon siivoamiseen. Lenni Kuivalainen / Yle

Kuka asunnoissa asuu?

Helsingin sosiaali- ja terveysviraston asumisneuvontaan tulee vuosittain noin 300 tapausta, jotka liittyvät asunnon huonoon hoitoon. Näistä raivaussiivousta täytyy tehdä noin 50 asunnossa.

Siivottomien asuntojen asukkaat ovat useimmiten yksin asuvia, vähintään keski-ikäisiä ihmisiä. Lapsiperheitä on vähemmän.

Asukkaat ovat yleensä ajautuneet siihen tilanteeseen aika pitkän ajan kuluessa. Anne Kinni

Asunnon huonon hoidon taustalla on usein mielenterveys- ja päihdeongelmia, muistisairauksia tai neurologisia sairauksia. Myös avioero tai työttömyys voivat olla osatekijöitä.

– Asukkaat ovat yleensä ajautuneet siihen tilanteeseen aika pitkän ajan kuluessa. Taustalla voi olla äkillinen elämäntilanteen muutos tai se, että toimintakyky on jostain syystä alentunut, selittää johtava sosiaaliohjaaja Anne Kinni Helsingin sosiaali- ja terveysviraston asumisneuvonnasta.

Kinnin mukaan varsinaisia hamstraajia tai keräilijöitä on vain pari prosenttia kaikista heille tulevista tapauksista.

Yhä enemmän vanhusten asuntoja

Kinnin mukaan siivottomien asuntojen määrä on lisääntynyt hitaasti mutta tasaisesti viimeisten viiden vuoden aikana. Yhä useammin epäsiistissä asunnossa asuu vanhus.

– Asukkaat ovat huonokuntoisempia. Aika usein siellä takana on muistisairauksia. Asukkailla ei ole riittävää toimintakykyä asunnon kunnon ylläpitoon, Kinni selittää.

Joskus likaisesta asunnosta löytynyt ihminen voi tarvita jopa sairaalahoitoa. Tavoitteena kuitenkin on, että hän pystyy palaamaan asuntoonsa.

– Tavoite on aina, että ihminen voi asua omassa kodissaan mahdollisimman pitkään, mikäli hän kykenee siihen, Kinni sanoo.