Perustuslaki ei sano mitään, minkä puolueen edustaja tulisi valita eduskunnan puhemieheksi, politiikan toimittaja Mika Lehto muistuttaa.

Hallituskonkelon sivutuotteena tiedossa on lukuisa määrä poliittisia lehmänkauppoja.

Puhemiehen valinta on nyt poikkeuksellisen kiinnostava.

Se varsinainen puhemies valitaan vasta hallitusneuvottelujen jälkeen, mutta pelisäännöt olisi syytä tietää. Pelisääntöjä ei ole, on vain vakiintuneita tapoja hoitaa asia.

Perustuslaki ei sano yhtään mitään siitä, minkä puolueen edustajasta pitää tulla eduskunnan puhemies.

Jos perussuomalaiset jää hallituksen ulkopuolelle, antaako tuleva hallitus eduskunnan johtamisen Jussi Halla-ahon (ps) perussuomalaisille?

Eduskunnan puhemies on tällä vuosituhannella ollut aina eduskunnan toiseksi suurimmasta puolueesta.

Uuden eduskunnan toiseksi suurin puolue on perussuomalaiset. Perussuomalaiset haluaa aivan oikeutetusti puhemiehen paikan itselleen.

Jos perussuomalaiset menee hallitukseen, he puhemiehen paikan saavat. Perussuomalaiset voi myös keskuudestaan valita, kuka heidän kansanedustajistaan puhemieheksi nousisi.

Neljä vuotta sitten perussuomalaiset oli kakkospuolue, meni hallitukseen ja nosti puhemieheksi Maria Lohelan.

Ei perussuomalaisilla ole automaattista oikeutta puhemieheen.

Tulevat hallituspuolueet voivat aivan erinomaisesti perustella, että ei missään ei lue, kenelle puhemiehen paikka vaalituloksen mukaan kuuluu.

Maan tavan mukaisesti puhemiehen puoluekanta on ratkaistu hallitusneuvotteluissa.

Vuonna 1999 hallitusneuvotteluissa puhemiehen paikka meni eduskunnan kolmospuolueelle kokoomukselle. Keskusta oli vaalituloksissa kakkonen, se jätettiin hallituksen ulkopuolelle, ja sai varapuhemiehen paikan.

Kolme kertaa vuoden 1999 jälkeen hallitusratkaisu on ollut sellainen, että hallituksen kakkospuolue on ollut myös eduskunnan kakkospuolue.

Jos perussuomalaiset ei hallitukseen tule tai mahdu, antaako uusi, kenties Antti Rinteen (sd) johtama hallitus eduskunnan johtamisen perussuomalaisten käsiin?

Hyvä veikkaus on, että ei anna.