Kansanedustaja Erkki Tuomioja (sd) rökittää nimeltä mainitsemattomia sotilaita sekä ulkoministeriön ja puolustushallinnon virkamiehiä vehkeilemisestä poliittisen johdon selän takana, kun Suomi on valmistellut osallistumistaan kansainvälisiin sotilaallisiin harjoituksiin.

Paraisilla lauantaina puhuneen kansanedustaja Erkki Tuomiojan (sd) mukaan harjoitustoimintaan osallistumista valmistelleet sotilaat ja muut virkamiehet ovat ”vedättäneet” Suomea mukaan myös sellaiseen harjoitustoimintaan, jonka ensisijaisena ellei ainoana tarkoituksena on Yhdysvaltain johtaman Nato-liittokunnan voimannäyttö ja poliittisen viestin lähettäminen Venäjälle.

Tuomioja näkee salaliittolaisia. Hän vihjasi, että sotilaiden ja virkamiesten toiminta on jopa voinut olla rikollista.

- Tällöin poliittinen harkinta harjoitusten muiden asiayhteyksien ja tarkoitusperien suhteen on joko kokonaan sivuutettu tai tehty virkamiesten toimesta tarkoittamatta tai tahallisesti poliittisten päättäjien ohitse. Tarkoittamaton tiedon salaaminen ja päättäjien harhaanjohtaminen on huolestuttavaa ja anteeksiantamatonta, mutta tahallinen suorastaan rikollista, Tuomioja pamautti Suomen Geopoliittisen seuran keskustelutilaisuudessa.

Iltalehti kysyi Tuomiojalta puheen jälkeen, onko hänellä mielessä jokin tuore tapaus. Tuomioja tyytyi viittaamaan Yhdysvaltain Oregonin kansalliskaartin lentoyksikön vierailuun ja harjoitukseen Karjalan lennostossa vuonna 2016, minkä poliittista luonnetta Suomen päättäjät säikähtivät.

Vierailun valmistelua vahti silloinen puolustusministeriön kansliapäällikkö Arto Räty. Hän sai poliitikoilta satikutia eikä tullut uudelleen valituksi virkaansa eli hän sai käytännössä potkut.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Erkki Tuomioja epäili sotilaita ja virkamiehiä salaliitosta. Entinen ulkoministeri puhui keskustelutilaisuudessa Paraisilla lauantaina. Pääesikunnan päällikkö, kenraaliluutnantti Timo Kivinen (selin) kiirehti puheen jälkeen Tuomiojan pakeille. OLLI AINOLA

Rajoituksia harjoituksille

Tuomiojan puheille antaa lisäpontta se, että hän valmistelee sosiaalidemokraattien hallitusohjelmatavoitteita. Tuomioja on kansanedustaja Jutta Urpilaisen ohella Sdp:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen työryhmän puheenjohtaja.

Tuomiojan lauantainen puhe oli polveileva ja vaalipuheen kaltainen. Vanha sotaratsu asetti kolme rajoitusta Suomen osallistumiselle kansainväliseen sotilaalliseen harjoitteluun.

Suomen ei hänen mukaansa pidä osallistua harjoitustoimintaan, joka sisältää Naton artikla 5:n soveltamista, on jännittyneeseen kansainväliseen tilanteeseen liittyvää sotilaallista voimannäyttöä ja/tai antaa sekä kotimaassa että ulkomailla ”väärän kuvan” Suomen puolustuksen luonteesta ja siihen liittyvistä sitoumuksista.

Tuomioja väitti, että viime vuosina harjoituksia on käytetty vähintään yhtä paljon ”valmiuksien näyttämiseen” kuin niiden kehittämiseen. Tämä tarkoittaa hänen mukaansa, että harjoituksilla on selvä poliittinen viesti.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Tuomioja puhui Kuitian linnan tuulisella pihalla. Kartanon suojatakki oli tarpeen viileän ilmanalan vuoksi. Taustalla penkeille istumassa kartanonisäntä Ilkka Herlin sekä keskustan kansanedustaja Matti Vanhanen. OLLI AINOLA

Liittoutumattomuus ei ole ohjelmajulistus

Tuomioja toimi ulkoministerinä kokoomuslaisten Jyrki Kataisen ja Alexander Stubbin hallituksissa vuosina 2011-2015, joiden hallitusohjelmissa Suomi jäädytti niin kutsutun Nato-option eli hallituspuolueet olivat ennalta sitoutuneet siihen, ettei Suomi hae sotilasliiton jäseneksi.

Esimerkiksi presidentti Sauli Niinistö on natkuttanut siitä, että Suomi näin ennalta itse rajasi poliittisia toimintamahdollisuuksiaan.

Tuomiojan puheen perusteella arvioiden Sdp ei heti uudestaan toista samaa virhettä. Tuomioja olisi periaatteessa valmis luopumaan liittoutumattomuudesta, jos se on perusteltu Suomen turvallisuudelle.

- Liittoutuminen voisi olla perusteltua jos tietäisimme varmuudella sen olevan tapa - ja vielä ainoa sellainen - jolla voimme estää joutumisen sotilaallisen hyökkäyksen kohteeksi tai muulla tavoin joutumisen sotilaallisen konfliktin osapuoleksi ja maaperäksi.

Tätä ei saa kuitenkaan saisi sanoa Nato-optioksi eikä sitä pitäisi hänen mielestään ”hehkuttaa”.

- Sotilaallinen liittoutumattomuus on nykyisin enemmän tilannekuvaus kuin ohjelmajulistus, Tuomioja selitti.

Tuomioja melkein tunnusti, että kylmän sodan aikana Nato oli tasapainottava tekijä ja se ehkäisi ennalta konflikteja. Hän silti muistutti, että Nato pärjäsi tehtävässään myös ilman Suomen jäsenyyttä.