Valtaosa törkeistä ympäristörikoksista liittyy ympäristön pilaamiseen jätteillä. Kuva: Matti Räty

Suomen kansallisen ympäristörikosten seurantaryhmän katsauksen mukaan tutkintaan tulleiden ympäristörikosten määrä on kasvussa.

Viime vuonna oli tutkittavana ympäristön turmelemiseen liittyen 202 tapausta, törkeään ympäristön turmelemiseen 12, ympäristörikkomuksiin 246 ja luonnonsuojeluun liittyen 53 tapausta.

– Luonto- ja ympäristöarvojen merkitys ja niiden suojelu ovat viime aikoina korostuneet johtuen osaltaan ilmastonmuutoksesta, poliisitarkastaja Arto Hankilanoja Poliisihallituksesta arvioi tiedotteessa.

Hankilanojan mukaan törkeät ympäristön turmelemisen tekomuodot toteutetaan tyypillisesti liiketoiminnan yhteydessä. Valtaosa törkeistä tekomuodoista liittyvät erilaisten jätteiden muodossa tapahtuneeseen ympäristön pilaamiseen sekä osin tai kokonaan lupaehtojen vastaiseen toimintaan.

– Ilmastonmuutoksen voidaan jo nykyisellään arvioida vaikuttavan Suomen luontoon sekä eläin- ja eliökantaan haitallisesti. On odotettavissa, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi tullaan antamaan uutta tiukkenevaa sääntelyä, joka tuo päästöjen vähentämiseen ja jätteiden käsittelyyn liittyviä teknisiä ja taktisia kustannuksia nostavia vaatimuksia. Tämän johdosta ympäristörikokset, joissa laistetaan päästöjen ja jätteiden asianmukaisesta käsittelystä minimoiden suojelutoimista aiheutuvat kustannukset, muodostuvat toimijoilleen yhä tuottoisammaksi rikoshyödyksi, Hankilanoja sanoo tiedotteessa.

Ympäristörikosten vakavuutta arvioitaessa huomioidaan tavoitellun rikoshyödyn suuruuden lisäksi haittavaikutukset luonnolle.