Päästetään ääneen syyttäjä Heikki Patomäki ja puolustuksen Heikki Pursiainen vastalauseineen.

Patomäki: Kapitalistinen markkinatalous on kehkeytynyt vuorovaikutuksessa modernien tieteellisten ja teknisten vallankumouksien kanssa. Marx kuvasi ”Kommunistisessa manifestissa” sitä kuinka voittoa tavoitteleva pääoma ja tuotantovoimien kehitys kietoutuvat yhteen, mullistaen elämänolosuhteet kaikkialla maapallolla.

Pursiainen: Marx oli kuitenkin täysin väärässä siitä, mihin suuntaan kapitalismi kehittyi hänen ajoistaan. Kommunistinen manifesti on kiinnostava ainoastaan aatehistoriallisesta näkökulmasta.

Patomäki: Ennennäkemätön vauraus ja absoluuttinen kurjistuminen kulkevat käsi kädessä. Kuitenkin kapitalistinen markkinatalous muuttuu ja kehittyy ajan myötä. 1930- ja 40-lukujen kokemusten jälkeen luotiin demokraattinen hyvinvointivaltio ja sekatalous, jossa kapitalistinen voittomotiivi ja yksityisen rahapääoman sijoittaminen ja lainaaminen olivat vain yksi osa kompleksista yhteiskuntaa.

Pursiainen: Kapitalismi, tai markkinatalous, jota sanaa aion jatkossa käyttää, on johtanut ennen näkemättömään rikkauteen kaikkialla, missä sitä on kokeiltu. Me länsimaiden asukkaat olemme suunnattoman rikkaita verrattuna Marxin aikalaisiin. Kaikki me, jopa meistä köyhimmät.

Markkinatalouden laajeneminen Aasiaan viime vuosikymmenten aikana on nostanut satoja miljoonia ihmisiä köyhyydestä. Viime aikoina on saatu heikkoja viitteitä siitä, että markkinatalous ja sen luoma hyvinvointi alkavat nostaa päätään myös Afrikassa.

Maailman tulonjako on tasaisempi kuin koskaan teollisena aikana. Ihmiset elävät pidempään, lapsia kuolee yhä vähemmän. Vaikka ihmisten pelastaminen köyhyydestä on kaikkea muuta kuin valmis projekti, suunta on oikea.

Tuloerojen muutos OECD-maissa -infografiikka Kuva: Annukka Palmén-Väisänen/Yle

Nykytilanteen eriarvoisuudesta on keskusteltu ahkerasti sen jälkeen, kun ranskalaisen ekonomisti Thomas Pikettyn hittikirja Pääoma 21. vuosisadalla julkaistiin.

Piketty osoitti eri maiden verohallintojen vuosien aikana keräämien tietojen pohjalta, että viime vuosikymmeninä kaikkein suurimmat tulo-osuudet ovat reippaasti kasvaneet. Rikkaista tulee siis jatkuvasti yhä rikkaampia.

Pohjoismaiden suurimman pankin Nordean hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos, joka istuu myös Pursiaisen luotsaaman Liberan hallituksessa, argumentoi Pikettyä vastaan viime vuonna ilmestyneessä kirjassaan Talouden kymmenen tuhoisinta ajatusta.

Wahlroos nostaa esiin sen, että viime vuosikymmenien aikana maailman köyhimpien tulot ovat kasvaneet kaikkein eniten. Hänen mukaansa eroa lännen ja muun maailman välillä ovat kaventaneet juuri markkinaehtoiset talousuudistukset.

Äärimmäinen köyhyys maailmassa -infografiikka Kuva: Annukka Palmén-Väisänen/Yle

Pasi Moision mukaan nykyjärjestelmä ansaitsee kiitoksen, sillä sen vallitessa äärimmäinen köyhyys on kääntynyt laskuun. Moisio huomauttaa silti, että vauraissa maissa tuloerot ovat kapitalismin aikana kasvaneet ja kasvavat todennäköisesti myös tulevaisuudessa.

”Vaikeaa on sen sijaan sanoa, mikä on syy ja mikä seuraus. Vauraissa yhteiskunnissa, joissa tuloerot ovat kääntyneet kasvuun, on myös samoihin aikoihin lähtenyt liikkeelle maailmanhistoriassa ennennäkemätön teknologian kehitys”, Moisio sanoo.

Matti Tuomalan mielestä selitys ontuu hieman, sillä kaikissa maissa samanlaisella teknologian muutoksella ei ole ollut samaa vaikutusta.