Kaksoisraiteen rakentaminen pääradan pohjoisosiin on Oulun kaupunginjohtajan mukaan tärkeä hanke. Kuva: Maiju Torvinen

Oulu on tehnyt aloitteen Tampereelle, Seinäjoelle ja Kokkolalle, että kaupungit käynnistäisivät yhteistyön pohjoisen pääradan eli Suomi-radan kunnostamiseksi.

Kaksoisraiteen suunnittelu ja rakentaminen tulee aloittaa mahdollisimman pian. Kaupungit ovat suhtautuneet aloitteeseen erittäin myönteisesti.

Tampere onnistui jo saamaan suunnittelurahan Tampereen ja Helsingin välille ensi vuoden valtion talousarvioesitykseen.

Suomi-radan osuus koko maan junalla matkaavasta henkilöliikenteestä on ylivoimaisesti suurin. Henkilöliikenne kasvaa vuoteen 2035 mennessä rataväleistä riippuen jopa yli 100 prosenttia. Kaukoliikenteessä tehdään ennusteen mukaan vilkkaimmilla rataosuuksilla jopa 9 miljoonaa matkaa vuodessa.

Nykyisellään rata ei kykene tarjoamaan tarvittavia liikennepalveluja. Raiteen kapasiteettivaje muodostaa esteen nopean henkilö-, taajama- ja tavaraliikenteen kehittämiselle. Kapasiteettivaje näkyy myös ratapihojen ja satamayhteyksien toiminnassa.

Suomi-radan tavara- ja henkilöliikenne edellyttävät jo nykyisillä kuljetusmäärillä kaksoisraiteen rakentamista Oulun ja Limingan välille. Myös Ylivieskan ja Limingan välisen kaksoisraiteen suunnittelu täytyy aloittaa. Nykyisen Ylivieska–Oulu-raiteen kapasiteetti ja erityisesti tärinöistä aiheutuvat nopeusrajoitukset eivät mahdollista radan tehokasta käyttöä ja liikenteen kasvua.

Oulun sataman syväväylän ruoppaus on alkanut. Kun syväväylä valmistuu, se mahdollistaa liikennemäärien huomattavan kasvun sekä raiteilla että maanteillä. Tämä edellyttää kuitenkin, että satamaan johtavat maantie- ja raideyhteydet saadaan kuntoon.

Oulun tavara- ja henkilöratapihojen heikko kunto, kehittymättömyys ja heikot yhteydet muille väylille lisäävät logistisia kustannuksia ja heikentävät seutumme sekä koko valtakunnan kilpailukykyä.

”Tavoitteena tulee olla, että Oulusta pääsee Helsinkiin neljässä tunnissa, Tampereelle kolmessa tunnissa, Kokkolaan tunnissa.”

Tehottomat ja toimimattomat ratapihat voidaan saada kaavoituksen ja rakennusoikeuksien kautta tuottamaan rahaa investointeihin.

Kaksoisraiteeseen ja ratapihoihin tehtävät investoinnit mahdollistavat henkilö- ja tavaraliikenteen kehityksen sekä lyhentävät junaliikenteen matka-aikoja. Nykyiset henkilöliikenteen matka-ajat Oulusta Tampereelle ja Helsinkiin ovat liian pitkät.

Tavoitteena tulee olla, että Oulusta pääsee Helsinkiin neljässä tunnissa. Tämä lyhentäisi myös matka-aikoja maakuntakeskusten välillä, jolloin Kokkolaan pääsisi tunnissa, Seinäjoelle kahdessa tunnissa ja Tampereelle kolmessa tunnissa.

Pohjois-Suomen elinkeinoelämän ja kilpailukyvyn kannalta olisi tär-keää myös se, että junaliikenteen matka-ajat lyhenisivät myös Kemiin, Rovaniemelle ja Kajaaniin.

Oulun asemanseudun rakentaminen etenee. Alueen suurin omistaja on Senaatti Kiinteistöt, joka omistaa 57 prosenttia alueesta.

Asemaseudun kehityshankkeesta järjestetään kilpailutus ja eri tahot saavat tarjota toteutusratkaisujaan tarjouspyynnön mukaisesti. Kilpailun tarkka aikataulu tarkentuu myöhemmin.

Tarve on myös selvittää, onko mahdollista toteuttaa raideyhteys Oulun lentokentältä pohjoiselle pääradalle eli Suomi-radalle.

Oulun lentokentältä ja Oulun rautatieasemalta matkustaa molemmista vuosittain jo yli miljoona matkustajaa, ja määrät ovat vahvassa kasvussa.

Pohjois-Suomen lentoraide, joka yhdistäisi lentokentän ja rautatieaseman, mahdollistaisi laajan maakunnallisen ja kansainvälisen kasvun ja yhteistyön. Suomi-radalta on etäisyyttä Oulun lentokentälle vain noin kuusi kilometriä.

EU-komissio antoi toukokuussa ehdotuksensa vuosien 2021-2027 rahoituskehykseksi jäsenmaiden ja EU-parlamentin käsittelyyn. Liikenneverkkoja koskien ehdotuksen keskeinen tavoite on varmistaa yleiseurooppalaisen, liikennekäytävistä muodostuvan TEN-T-ydinverkon valmistuminen vuoteen 2030 mennessä.

Oululle komission kesäkuinen ehdotus sisälsi ilouutisen. Nyt ehdotetuista yhdeksästä EU:n ydinverkkokäytävästä kaksi on Suomen alueel-la, ja ne ulottuvat myös Ouluun.

Pohjanmeren–Itämeren-käytävä, joka aiemmin ulottui vain Helsinkiin, esitetään laajennettavaksi Helsingistä niin kutsutun Botnian käytävän eli Perämerenkaaren kautta Luulajaan. Skandinavian–Välimeren-käytävä, josta Suomessa oli jo aiemmin osuus Venäjän rajalta Haminan, Kotkan ja Helsingin kautta Turkuun, laajenisi nyt Ruotsissa Tukholmasta pohjoiseen Uumajan ja Luulajan kautta Ouluun.

Jos EU-komission ehdotus toteutuu, on se niin taloudellisesti kuin poliittisestikin juuri se ratkaisu, jota vuosikausien vaikuttamistyöllä Oulussa, Perämerenkaarella ja arktisessa yhteistyössä on tavoiteltu.

Tällöin Suomella on mahdollisuus hakea EU:lta tukea Suomi-radan, E4 -valtatien ja muidenkin Pohjois-Suomen yhteyksien parantamiseen. Oululle Suomi-radan toteutuminen osana TEN-T-ydinverkkolinjausta on erittäin tärkeää.

Päivi Laajala on Oulun kaupunginjohtaja.