ReykjavikIslannin hallituspuolueet kärsivät vaalitappion lauantain parlamenttivaaleissa. Kaikki äänet on saatu laskettua. Äänestysprosentti oli 81,21%

Pääministeri Bjarni Benediktssonin johtama Itsenäisyyspuolue on edelleen maan suurin puolue, mutta menetti neljänneksen paikoistaan.

Sen hallituskumppaneista Valoisa tulevaisuus on putoamassa eduskunnasta ja Reformipuolue menetti puolet paikoistaan.

Sosialidemokraatit menestyivät

Itsenäisyyspuolueen haastajan, pääministeriehdokas Katrin Jakobsdottirin johtama Vihreä vasemmisto voitti lisäpaikan, mutta sen vaalitulos jäi odotettua pienemmäksi. Suurin voittaja on Sosialidemokraatit, joka nousi kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi.

Viime vaalien yllättäjän, Piraattipuolueen, suosio suli ja se menetti puolet paikoistaan.

Näiden oppositiopuolueiden mahdollisena pidetty koalitio ei sekään saanut riittävää enemmistöä parlamenttiin hallituksen muodostamiseksi.

Pääministeriehdokkaana pidetty Vihreän vasemmiston puheenjohtaja sanoi lauantaina, että puolueen ensisijiaisena tavoitteena on ollut muodostaa opposition enemmistöhallitus.

Kaksi uutta puoluetta parlamenttiin

Parlamenttiin tulee kahdeksan puoluetta, joiden joukossa on kaksi uutta, Keskustapuolue ja Kansanpuolue.

Niiden menestystä voidaan pitää näiden vaalien jonkinlaisena yllätyksenä. Yksi entisistä pääministereistä, Sigmundur Gunlaugsson, perusti Keskustapuolueen juuri ennen vaaleja.

Hallituksen muodostamisesta tulee vaikeaa, koska perinteisillä oikeisto- ja vasemmisto-blokeilla ei ole enemmistöä parlamenttipaikoista. Paikkamenetysten vuoksi yksikään puolue ei itsestäänselvä pääministeripuolue.

Vaalitulos vaatii uusia ratkaisuja

Puolueiden puheenjohtajat sanoivat Islannin television lähetyksessä, että vaalitulos edellyttää uudenlaista halukkuutta kompromisseihin ja uusia ratkaisuja. Kaikkien toiveena on korjata poliittinen epävakaus.

Epävakaudesta kertoo se, että puolentoista vuoden aikana Islannissa on ollut jo kolme pääministeriä, nyt nimettävä on neljäs.

Islantilaisten väsymys poliittisiin skandaaleihin ja poliitikkoihin on näkynyt mielipidemittauksissa, jotka ovat kertoneet alhaisesta luottamuksesta poliittisiin päätöksentekijöihin.

Hallitusneuvotteluista vaikeat

Presidentti Guðni Thorlacius Jóhannesson nimittää vaalituloksen vahvistamisen jälkeen hallituksen muodostajan, jonka hän arvelee parhaiten saavan aikaan enemmistöhallituksen. Hallituksen muodostajan ei tarvitse välttämättä olla suurimman puolueen puheenjohtaja.

Itsenäisyyspuolueen puheenjohtaja, pääministeri Bjarni Benediktsson ei vielä yöllä myöntänyt vaalitappiota, vaan kiitteli puolueen tulosta voitoksi ja oli valmis hallitusvastuuseen.

Vasemmisto-opposition vaalivoitto saattaa kuitenkin nostaa hallituksen muodostajaksi pääministeriehdokkaana pidetyn Vihreän vasemmiston Katrin Jakobsdottirin.

Vaalituloksen selvittyä puoluejohtajat itsekin ennakoivat vaikeita hallitusneuvotteluja. Viimeeksi Islannin hallitusneuvottelut kestivät kaksi kuukautta.

Lue myös juttu Islannin vaaleihin johtaneen poliittisen kriisin taustoista : Nuoren Birnan murha oli liikaa - Pitkään vaienneet pedofiinien uhrit nousivat kapinaan, hallius kaatui eikä Islanti ole enää entisensä (siirryt toiseen palveluun)