STTK:n pääekonomisti esittää blogissaan, ettei Elinkeinoelämän Keskusliiton (EK) puheenjohtajan kohua herättäneissä palkkapuheissa ole otettu huomioon kaikkia laskuja.

Toimihenkilöiden keskusjärjestö STTK:n pääekonomisti Ralf Sund kirjoittaa STTK:n blogissa, että työvoimakustannusten eli palkan alentamisella on monenlaisia seurausvaikutuksia.

EK:n puheenjohtaja Veli-Matti Mattila sanoi sunnuntain Helsingin Sanomissa, että kilpailukyvyn kannalta suomalaisten palkat ovat vielä 10–15 prosenttia liian korkeat ja että tarvitaan vielä monta kikyä.

Sundin arvion mukaan yhteiskunnan palkkasumma on noin 80 miljardia euroa. Sund laskee, että jos summasta vähennetään kertaluonteisesti 10 prosentin palkanalennus, se merkitsee kahdeksan miljardin leikkausta palkkoihin ja lisäksi säästyy sivukuluja noin kolmen miljardin edestä.

– Toimenpiteen seurauksena kulutuskysyntää katoaa yhteiskunnasta noin viisi miljardia. Tämän seurauksena varsinkin yksityisiltä palvelualoilta katoaa noin 50 000 työpaikkaa. Kaavamaisesti laskien menetys on tätäkin paljon isompi, mutta työpaikkamenetyksiä vaimentaa alentuneet palkat, Sund kirjoittaa.

Sundin mukaan verotuotot vähenisivät noin neljä miljardia. Julkiselle sektorille tulisi puolestaan noin kaksi miljardia euroa säästöä alentuneina henkilöstökuluina.

– Kannattavuus paranee osassa yrityskenttää ja se tuottaa pari sataa miljoonaa osinko- ja yritysverotuottoa. Julkiset alijäämät kasvavat vajaalla 2 miljardilla. Oletetaan, että hallitus ei salli velkaantumisen kiihtyvän eikä nosta veroja, vaan julkisia menoja karsitaan 2 miljardia. Se tarkoittaa noin 10 000 työtöntä, Sund päättelee.

Sundin mukaan vienti voisi piristyä jonkin verran, ja vientisektorille voisi syntyä joitakin kymmeniä tuhansia uusia työpaikkoja.

– Yhtä kaikki: lyhyellä aikavälillä työllisyysaste alenee lähes 2 % -yksikköä ja pitkälläkin noin prosenttiyksikön, Sund laskee.