Teini-ikäisen huone on pahimmillaan sikolätti, joka on täynnä vaatekasoja, roskia ja vanhentuneita ruokia. Vaikka vanhempi huutaisi naama punaisena, niin se ei tunnu tepsivän nuoreen.

Teini-iässä nuori harjoittelee elämisen taitoja, joihin kuuluu oman huoneen siisteydestä huolehtiminen. Eikä puhtaus ole nuoren tärkeysjärjestyksessä kovinkaan korkealla.

Teini-ikäisen makuuhuoneen lattia voi pullottaa epämääräisiä kasoja, joista löytyy puhtaita ja likaisia, jopa hikisiä vaatteita toisiinsa kietoutuneina. Erilaisia elukoita ja bakteereja keräävistä ruokalautasista voi nähdä viikon ruokalistan. Oveen kiinnitetyssä lapussa lukee: "Stop! Tänne ei ole asiaa".

Vanhempi turvautuu usein tuttuihin keinoihin. Jos teini ei liikauta eväänsäkään huoneensa siivoamiseksi, kokeillaan huutamisen ohella kiristystä ja uhkailua. Harvoin nekään toimivat. Lopputuloksena on, että huoneessa on kaksi murrosikäistä, jotka huutavat kilpaa toisilleen.

Hahmo- ja psykoterapeutti Liisa Halonen toteaa, että riitatilanteessa vanhempi huutaa nuorelle, koska on itse asiassa vihainen itselleen. Vanhemman olisi pitänyt opettaa siivoaminen jo lapsena. Mutta voiko teini-ikäinen enää oppia siivoamisen taidon?

Hahmo- ja psykoterapeutti Liisa Halonen vastaa vanhempia askarruttaviin kysymyksiin.

Miksi nuorten huoneet ovat usein sotkussa?

Siivoaminen ei ole nuoren mielessä ensimmäisenä, muistuttaa Halonen. Kehitysvaiheen tärkeämpiin asioihin kuuluvat eriytyminen vanhemmista ja seksuaalinen kehittyminen. Jos vanhempi ei ole opettanut lasta huolehtimaan huoneestaan jo lapsena, niin teini-ikäisenä se on Halosen mukaan hankalaa enää oppia.

Halosen mukaan oman huoneen puhtaus tai siivottomuus liittyvät itsemäärämisoikeuteen. Nuori kokee, että hänellä on omaan huoneeseen päättämisoikeus – jopa sotkuun.

"Meidän vanhempien olisi hyvä nähdä, että joskus sotku voi olla ilmaus nuoren omasta tahdosta, jolle hän ei tunne muuten olevan tilaa", toteaa Halonen. Tämän vuoksi vanhemman tulisi miettiä, että miten vanhempana voi tukea nuoren omaa tilaa ja tahtoa, jotta hänen ei tarvitse käyttää huoneen siivoamista tai siivoamatta jättämistä ainoana kanavana.

Onko koti aikuisenakin läävä, jos teini ei osaa pitää huolta edes omasta huoneestaan?

Vanhemman ei kannata ajatella näin automaattisesti, toteaa Halonen. Muutosta voi tapahtua jo pahimpien murrosvaiheiden jälkeen, jolloin eriytymisen vaihe on ohi. Halonen sanoo huolestuneille vanhemmille, että eriytymisen jälkeen nuori alkaakin usein välittämään omasta huoneestaan ja sen siisteydestä.

Jos teini ei ole oppinut siivoamaan lapsena, Halonen suosittelee vanhempia kokeilemaan siivoamista nuoren kanssa yhdessä. "Hyvällä onnella nuori saattaa jatkossa siivota jälkensä itse", kertoo Halonen.

Puoli seitsemän/Yle, Helena Lappeteläinen

Miksi huutaminen ei tepsi nuoreen?

Halosen mukaan se lisää nuoressa vastarintaa. Samalla hän muistuttaa, että “tässäkin suhteessa lapset ovat erilaisia – toiset saattavat siivota pelosta”. Silloin vanhemman kannattaa miettiä, onko vanhemman tärkein intressi huoneen siisteys. Halonen haluaisi vanhempien antavan tilaa muille asioille.

Pitääkö siivoamisesta palkita rahalla?

Osa vanhemmista saattaa hinnoitella kodin tehtävät ja palkita nuorta siivoamisesta. Halonen toivoo, että lapset ymmärtäisivät siivoamisen kuuluvan osaksi elämää.

Vanhempien kannattaa keskustella nuoren kanssa siitä, miten perheessä jaetaan siivoukseen liittyvät tehtävät. Halonen suosittelee selvittämään nuorelta, että mitä hän haluaisi tehdä ja mitkä siivoustehtävät olisivat hänelle mieluisia.

Onko tärkeää, että nuoren huone on siisti?

“Onhan se hienoa, jos näin on”, toteaa Halonen. Hän toivoo, ettei siitä tulisi vanhemmalle päähänpinttymä. “Itse olen tehnyt niin, että olen antanut nuoren olla omissa sotkuissaan ja sulkenut oven”, kertoo Halonen.

Hän muistuttaa, että vanhempien ei pitäisi arvostaa nuorta tekojen ja suorittamisen kautta. Vanhempi voisi pikemminkin pohtia, että minkälainen ihminen nuori on.

Halonen pitää tärkeänä sitä, että lapsi tulee nähdyksi ihmisenä ja vahvistaa nuoressa jo olevia vahvuuksia.