- Mielestäni tässä on jotain pielessä, jos ihmiset eivät tiedä, miten heitä verotetaan. Kannustimet eivät voi saada tarkoitettua efektiä aikaiseksi, jos ihmiset eivät edes tiedä, mitä verotuksessa on tapahtunut, finanssineuvos Elina Pylkkänen sanoo. Siirry kuvasta toiseen klikkaamalla kuvan sivuilla olevia nuolia.

Esimerkiksi 12 000 euron vuosituloista työtön maksaa 21 prosenttia veroja ja palkansaaja 8,5 prosenttia (keskimääräisellä kunnallisveroprosentilla), valtiovarainministeriön taulukosta selviää. - Mielestäni tässä on jotain pielessä, jos ihmiset eivät tiedä, miten heitä verotetaan. Kannustimet eivät voi saada tarkoitettua efektiä aikaiseksi, jos ihmiset eivät edes tiedä, mitä verotuksessa on tapahtunut, finanssineuvos Elina Pylkkänen sanoo. Siirry kuvasta toiseen klikkaamalla kuvan sivuilla olevia nuolia.

Esimerkiksi 12 000 euron vuosituloista työtön maksaa 21 prosenttia veroja ja palkansaaja 8,5 prosenttia (keskimääräisellä kunnallisveroprosentilla), valtiovarainministeriön taulukosta selviää. - Mielestäni tässä on jotain pielessä, jos ihmiset eivät tiedä, miten heitä verotetaan. Kannustimet eivät voi saada tarkoitettua efektiä aikaiseksi, jos ihmiset eivät edes tiedä, mitä verotuksessa on tapahtunut, finanssineuvos Elina Pylkkänen sanoo. Siirry kuvasta toiseen klikkaamalla kuvan sivuilla olevia nuolia.

Kun vuositulot ovat 25 000 euroa vuodessa, marginaaliveroaste on pienempi kuin esimerkiksi 20 000 euroa vuodessa tienaavilla, ilmenee valtiovarainministeriön grafiikasta. Elina Pylkkänen kuvaa ilmiötä rytmihäiriöksi. Kuva: Valtiovarainminsteriö

Työttömän saaman päivärahan verotus on kireämpää kuin palkansaajan verotus, kun vuositulot ovat alle 38 000 euroa. Tämä yllättää valtiovarainministeriön finanssineuvoksen Elina Pylkkäsen mukaan monia, jopa kansanedustajia.

Esimerkiksi 12 000 euron vuosituloista työtön maksaa 21 prosenttia veroja ja palkansaaja 8,5 prosenttia (keskimääräisellä kunnallisveroprosentilla), valtiovarainministeriön taulukosta selviää.

– Hallitukset toinen toisensa perään 20 vuoden aikana ovat jatkuvasti kasvattaneet työtulovähennyksen kokoa kannustaakseen työn tekemistä. Tähän siinä on pyrittykin, Pylkkänen kommentoi Uudelle Suomelle.

Pienituloisten verotusta on siis kevennetty, mutta samaan aikaan työttömien verotus on pysynyt lähes ennallaan.

– Se ihmetyksesi on ihan aiheellinen sen takia, että tietävätkö kaikki tämän? Mielestäni tässä on jotain pielessä, jos ihmiset eivät tiedä, miten heitä verotetaan. Kannustimet eivät voi saada tarkoitettua efektiä aikaiseksi, jos ihmiset eivät edes tiedä, mitä verotuksessa on tapahtunut, Pylkkänen sanoo.

Hänen mukaansa myös moni kansanedustaja on ollut epätietoinen ilmiöstä ja kysellyt asiasta.

Pylkkäsen mielestä olisi tärkeää tiedottaa työttömille, mitä työn tekemisen kannustimet tekevät verotukselle: pienistä tuloista ei peritä lainkaan tuloveroa, kun ottaa vastaan työtä. Tosin hän muistuttaa, että työttömillä on sosiaaliturvan puolella kannustinloukkuja, jotka voivat vaikuttaa siihen, että esimerkiksi keikkatöitä ei kannata ottaa vastaan.

– Asumistuki ja toimeentulotuki vähenevät melkein euro eurolta palkkatulon suhteessa, Pylkkänen sanoo.

Valtiovarainministeriön toisesta taulukosta ilmenee mielenkiintoinen seikka – palkansaajan marginaaliveroaste ei suinkaan aina nouse sitä mukaa, mitä korkeampi palkka on. Kun vuositulot ovat 25 000 euroa vuodessa, marginaaliveroaste on pienempi kuin esimerkiksi 20 000 euroa vuodessa tienaavilla.

Marginaalivero eli rajavero tarkoittaa veroa, joka menee lisätulosta.

Finanssineuvos Elina Pylkkänen, mistä tämä outo kuoppa taulukossa kertoo?

–Se on ihan todellinen kuoppa, eli se ei ole mikään virhe. Meidän ansiotulon verotuksessa on jo niin monta erilaista verovähennystä, eli toinen kasvaa vielä, kun toinen vähenee. Kun on monta vähennystä samassa järjestelmässä, ne aiheuttavat tällaisia rytmihäiriöitä siellä, Pylkkänen vastaa.

–Työtulosta annetaan tulonhankkimisvähennys, joka annetaan kaikille saman suuruisena, 620 euroa, kunnallisverotuksen ansiotulovähennys ja valtionverotuksen työtulovähennys, jotka myönnetään vain työtulolle ja lisäksi vielä perusvähennys. Sen lisäksi ovat palkansaajan pakolliset sotumaksut vähennyskelpoisia verotuksessa. Kaikki nämä vähennykset vaikuttavat siihen, miltä marginaaliveroaste näyttää, eli paljonko seuraavasta tienatusta eurosta joutuu maksamaan veroa, Pylkkänen kertoo.

Hänen mielestään ansiotuloverotus on liian monimutkainen ja sitä pitäisi yksinkertaistaa, jotta ihmiset ymmärtäisivät, miten vero määräytyy ja osaisivat suunnitella työhön liittyviä valintoja paremmin.

–En usko, että monetkaan ymmärtävät, miten kaikki vähennykset vaikuttavat maksettavan veron määrään. Ilman laskentavälineitä ei pysty edes itse laskemaankaan, kun on niin monta eri tavalla vaikuttavaa elementtiä, Pylkkänen sanoo.