Perustuslaki vei hallituksen valtaa – Näin Björn Wahlroos kehittäisi perustuslakia

Uusi perustuslaki murensi toimeenpanovaltaa: presidentistä tuli seremoniallinen, mutta pääministeri jäi koalitionsa vangiksi. Björn Wahlroos haluaa paremmat edellytykset demokraattiselle johtajuudelle. Tänään julkaistussa EVA Pamfletissa Hiljainen vallankumous Björn Wahlroos esittää kymmenen ehdotusta päätöksenteon notkistamiseksi ja valtiosäännön kehittämiseksi.

Onko Suomi muuttunut mahdottomaksi hallita, kysyy Björn Wahlroos perustuslakia käsittelevässä EVA_Pamfletissa Hiljainen vallankumous, joka on tarkka perustuslain määräaikaiskatsaus korjausehdotuksineen.

Wahlroosin mukaan uusi perustuslaki on todennäköisesti myötävaikuttanut Suomen poliittisen järjestelmän toimintahäiriöihin. Valtaa siirrettiin presidentiltä pääministerille ja eduskunnalle, mutta samassa valtaa kuin huomaamatta katosi.

”Koska pääministeri käyttää valtaa vain kollegion, valtioneuvoston, puheenjohtajana, hänen valta-asemansa ei tänään ole mitenkään verrattavissa entisen hallitusmuodon presidentille antamaan asemaan”, Wahlroos sanoo. Pääministeri ei pysty puuttumaan sisäpoliittiseen tai taloudelliseen kriisiin ilman yksimielistä hallituskoalitiota.

Parlamentarisoidessa haihtuneen toimeenpanovallan lisäksi Wahlroosin tarkastelussa ovat muut toimeenpanovaltaa murentavat perustuslain kohdat. Hän puuttuu muun muassa perustuslakivaliokunnan kokoonpanon, perusoikeuksien tulkinnanvaraisuuden ja asiantuntijavallan aiheuttamiin ongelmiin.

”Kritiikissä ei ole kyse siitä, ovatko asiantuntijat muodollisesti päteviä. Sitä he kiistatta ovat, ainakin akateemisessa mielessä. Kyse on siitä, että monet niistä kysymyksistä, joihin he ottavat kantaa, eivät ole yksinomaan asiantuntemuksella ratkaistavissa. Ne ovat, tai vähintäänkin sisältävät, arvokannanottoja.”

Ei vain ongelmia, vaan myös ratkaisuja

Wahlroos esittää pamfletissaan kymmenen ehdotusta perustuslain kehittämiseksi (tiivistettynä)

1. Perustuslakivaliokunnan kokoonpanoon huomio

Jäseniksi tulisi pyrkiä valitsemaan enemmän lainopillisen koulutuksen saaneita ja kokeneita kansanedustajia.

2. Perustuslakivaliokunnan työskentelytapa muodollisemmaksi

Työskentelytapa enemmän oikeudenkäyntiä muistuttavaksi. Lakiesityksen tekijälle, yleensä hallitus, oma “asianajaja” argumentoimaan lakiesityksen perustuslaillisuuden puolesta.

3. Perustuslakivaliokunnan oman valmisteluorganisaation vahvistaminen

Valiokunta vähemmän riippuvaiseksi ulkopuolisista asiantuntijoista.

4. Perustuslaille tuomioistuinperusteinen jälkivalvonta

Tehtävä uskottava joko korkeimmalle oikeudelle tai perustettava sitä varten perustuslakituomioistuin.

5. Perusoikeuksien tulkinnassa palattava sanatarkkaan perinteeseen

6. Taloudellisten, sivistyksellisten ja sosiaalisten oikeuksien dimensiointiin liittyy poliittisia arvokannanottoja



Kuuluu eduskunnalle ja sen muille valiokunnille.

7. Perusoikeuksien sitovuuden selkeyttäminen

Viisainta olisi todeta, etteivät perustuslain toisen luvun perusoikeudet voi sitoa tai velvoittaa yksityisiä kansalaisia.

8. Eduskuntavaalijärjestelmää tulisi korjata

Paikallisesti edustavammaksi ja vaalit voittaneita suurempia puolueita suosivaksi.

9. Valtion menokaton käyttöönottoa harkittava

10. Tasavallan presidentin valtaoikeuksien vahvistamista harkittava

Erityisesti ulkopolitiikan osalta.

EVA_Pamfletti_Hiljainen vallankumous

Katso video! Björn Wahlroosin haastattelu on katsottavissa tästä linkistä tai Wahlroosin kuvaa klikkaamalla.