Yle haastatteli 14-vuotiasta, kiusattua poikaa. Hän ei esiinny jutussa omalla nimellään.

Yle haastatteli 14-vuotiasta, kiusattua poikaa. Hän ei esiinny jutussa omalla nimellään. Minna Aula / Yle

14-vuotiasta Peteä kiusataan koulussa.

Hän on etsinyt hikipäässä hävinnyttä koulukirjaansa, koska pelkäsi saavansa Wilma-merkinnän. Hän uskoo, että kiusaaja vei kirjan. Kadonnut koulureppu taas löytyi pölyisen kaapin alta. Useamman kerran, jo vuosien ajan hän on kuunnellut pilkkahuutoja ja nauruja koulun pihalla ja kestänyt selän takana puhumista.

Kun kiusaaminen siirtyi koulumaailmasta someen, hänellä napsahti.

Poika marssi rehtorin kansliaan kertomaan tilanteesta. Reippaan kuoren alla on myös surua, jonka hän näyttää kotona.

Äiti istui talon terassilla kun Pete tuli koulusta. Hän huomasi heti, että kaikki ei ole kunnossa. Poika kertoi, että häntä kiusataan nyt somessa. Kaveriporukan perustamaan peliaiheiseen WhatsApp-ryhmään oli laitettu pilkkaviestejä hänestä. Pete järkyttyi, kun hänen puhelimensa piippasi, ja viesteissä ilkuttiin hänen esiintymistään perheensä yritysvideolla.

Haukkuminen jatkui koulussa myös kasvotusten. Petellä oli yllään sama paita, kuin markkinointivideolla. Häneltä kysyttiin, vaihtaako hän koskaan vaatteita?

Polkupyöräilystä rapaantuneille housuille myös naurettiin ja ilkuttiin, että taitaa seiskaluokkalaisella olla pissat housuissa.

Kiusaaminen sosiaalisessa mediassa satutti.

Pete harrastaa metalliesineiden etsimistä. Minna Aula / Yle

Muistot tulvivat Peten äidin mieleen. Hän osaa samaistua ja lukea poikansa tunteita hyvin. Hän tietää, miltä kiusaaminen tuntuu.

Äiti on syntynyt Venäjällä ja 1990-luvulla Suomessa häntä ryssiteltiin paljon.

– Saatettiin sanoa, että hei ryssä, sinä tapoit minun ukkini. Minut heitettiin kiveen ja päälle syljettiin. Tiedän hyvin, miltä Petestä tuntuu.

Kiusaaminen ei häviä mielestä pois.

– Tuntuu väärältä, että oma lapsi joutuu kokemaan sen saman, äiti sanoo.

Somessa on helppo kiusata

Kesälomaa on vielä muutama päivä jäljellä. Pete haluaa nauttia niistä, eikä ajatella koulua. Kiusaajia hän ei ole kesällä kohdannut, mutta tuleva tapaaminen koulumaailmassa mietityttää.

– Odotan, että ei minua ei enää kiusata, että se olisi nyt vihdoin loppunut, Pete sanoo.

Peteä ei jännitä, mutta monia kesälaitumilta kouluun palaaminen jännittää. Toisaalta taas, kiusaaminen ei välttämättä ole ollut kesätauolla, koska yhä useammin kiusataan sosiaalisessa mediassa.

Tuoreen kyselytutkimuksen mukaan kiusaamisen määrä on lähes tuplaantunut parin vuoden takaisen kyselyn tuloksiin verrattuna. Kyselyyn vastanneista suomalaisista nuorista, lähes joka neljäs kokee kiusaamista sosiaalisessa mediassa. Nuorten mielestä somessa on helpompi kiusata kuin kasvotusten.

Noin 85 prosenttia vastaajista on myös sitä mieltä, että somessa on pienempi kynnys trollata ja härnätä kuin arkielämässä.

Kyselyyn vastanneet nuoret itse ehdottavat, että sosiaalisen median käyttöä tulisi opettaa nuorille koulussa tai kotona. Moni kokee, että opettajat eivät kuitenkaan ole tarpeeksi perillä some-maailmasta.

Tutkimustulokset käyvät ilmi Oulun kaupungin sivistys- ja kulttuuripalveluiden ja oululaisen verkkopalveluihin ja sosiaaliseen mediaan keskittyneen Ebrand Oy:n tutkimuksesta (siirryt toiseen palveluun). Aineisto kerättiin 2019 tammi–maaliskuun aikana. Kyselyyn vastasi 6247 Suomessa asuvaa 13–29 -vuotiasta.

Tiedonjano ja perhe kannattelevat

Metallinpaljastin nuuskii varvikkoa ja piippaa. 14-vuotias Pete iskee lapion mättääseen ja toivoo löytävänsä uuden metalliesineen aarteeksi rasiaansa. Maasta löytyy rautainen koukku. Rehellinen nauru purkautuu vaalean pojan koko kehosta, vaikka aarre ei tällä kertaa ollutkaan kummoinen.

Paras löytö tähän mennessä on leijonilla koristeltu, hopeinen luokkasormus.

Peten jokainen päivä alkaa hyvillä mielin, koska on useita asioita, joissa hän on hyvä. Matikassa ja englannissa ainakin. Imurointikin sujuu, mutta kuuntelemisessa on vielä opettelua.

Siitä on muistona perheen talon etupihalla sängelle leikattu pensas, jota perheen äiti pyysi vain hieman siistimään.

Kommellus naurattaa.

Pete on kokenut kiusaamista jo usean vuoden ajan. Minna Aula / Yle

Pete on hyväntuulinen, avulias ja kova lukemaan. Monta sataa sivua sisältävät, historialliset teokset hän ahmii hetkessä.

Äiti kirjoittaa blogissa perheen tapahtumista. Hän on rehellisesti kertonut perheen vaikeistakin tilanteista, lapsen menettämisestä ja pienen keskosvauvan selviytymistaistelusta. Ne kaikki ovat yhdistäneet perhettä. Myös kiusaaminen on koko perheen huoli.

– Äiti, kirjoita blogi, itkuinen poika pyysi sinä päivänä, kun häntä haukuttiin some-ryhmässä.

Pitkään keskusteltuaan he päättivät kirjoittaa julkisen tekstin yhdessä. Peten mielestä myös kiusaaja tarvitsee apua.

– Kiusaajien pitäisi saada jostakin tukea. Että löytäisivät jonkun, jonka kanssa puhua.

Syntyi teksti kiusaamisesta, siihen puuttumisen vaikeudesta ja kiusatun omista tuntemuksista. Pete kirjoitti blogiin useamman kappaleen verran.

Ei saa mennä kiusaajan lankaan

“Hei, olen Pete ja minua kiusataan koulussa aika paljon. Kiusaajien kannattaisi miettiä, miltä kiusatusta tuntuu. Tunnen surua, mutta kun pääsen kotiin on heti parempi tunne, koska tiedän, että perhe tukee minua. Jos sinua kiusataan, nokka ylös vain.”

Teksti sai valtavasti palautetta.

Tavallisesti perheen blogia lukee muutamia kymmeniä tai satoja, kiusaamisesta kertovaan tekstiin lukukertoja tuli hetkessä reilu tuhat ja siihen kirjoitettiin useita kannustavia kommentteja. Moni kertoi myös oman tarinansa siitä, kuinka perheen lasta on kiusattu ja miten voimattomaksi se vanhemman tekee.

Äiti kertoo saaneensa myös äärimmäisen pysäyttäviä tarinoita muilta kiusattujen vanhemmilta. Surullisin viesti kertoo siitä, kuinka kiusaaminen lopulta päättyy lapsen itsemurhaan.

– Joku sanoi, että kiusaamisen lopettaminen ei ole rakettitiedettä, mutta tuntuu se välillä olevan. Vuodesta toiseen jatkuvaa ja kulkee sukupolvelta toisella.

“Jos tämä blogi menee jonnekin, leviää ja sille nauretaan, aivan sama. Minä olen jo kokenut niin paljon kiusaamista.”

Pete halusi kirjoittaa tekstin, jotta kiusaaminen loppuisi. Minna Aula / Yle

Kiusaaminen on jatkunut pitkään.

Välillä on ollut helpompaa, mutta vanhemmat ja Pete odottavat koululta enemmän.

Peten koulun rehtori toteaa, että yksikin kiusaamistapaus on liikaa ja että koulu pyrkii niihin puuttumaan. Iso osa kiusaamisesta yleensäkin tapahtuu vapaa-ajalla, johon koulun on hankala puuttua. Sosiaalisessa mediassa tapahtuneita konflikteja selvitetään usein, Peten rehtori myöntää.

Yhdessä kirjoitetusta blogitekstistä on ollut perheelle todella paljon apua.

– Ei ole tullut sellaista palautetta, että mitä te itkette siellä. On kannustettu, että puhukaa ja puuttukaa, äiti jatkaa.

Poika ja äiti ovat käyneet yhdessä läpi kiusaamistilanteita ja puhuneet siitä, miltä se tuntuu. Äidin ohje pojalle on, että ei saa mennä kiusaajan lankaan. Ei saa luulla, että itsessä olisi joku vikana.

Tekstin julkaisemisen jälkeen Pete on kasvanut. Teinipojan venähtämisestä ei niinkään ole kyse, vaan henkisestä kasvusta.

– Poika kasvoi parissa viikossa kymmenellä vuodella. Näkyy, kuinka paljon kiusaaminen on kaivertanut häntä.

Peten nimi on muutettu. Yle on halunnut suojata perheen yksityisyyttä haastateltavan nuoresta iästä johtuen.

Keskustelu aiheesta on auki kello 22 saakka.

Lue myös:

Empatiakyky tippuu murrosiässä, ja se voi tehdä nuoresta kiusaajan – tähän yritetään puuttua teknologian avulla

Lähteet: Tutkimus: Suomessa asuvien 13–29 -vuotiaiden nuorten sosiaalisen median palveluiden käyttäminen ja läsnäolo