Yle uutisoi tänään, että hallitus suunnittelee rajua muutosta sakkojärjestelmään. Lakimuutos määräisi poliisille vuotuisen sakkorajan, jonka jälkeen poliisi ei voisi antaa enää sakkoa esimerkiksi näpistyksestä, vaan juttu olisi vietävä tuomioistuimeen. Tuomioistuimessa maksamattomat sakot muunnettaisiin vankeudeksi.

Lakimuutos lisäisi merkittävästi sakkovankien määrää vankiloissa. Tällä hetkellä vankilaan tuomitaan vuodessa noin 1800 henkilöä, joilta ei saada tuomioistuimen määräämää sakkoa perittyä.

Yli 60 prosenttia sakkovangeista on iältään 20–40-vuotiaita. Keskimäärin sakkovangit istuvat vankilassa 16 vuorokautta.

Lakimuutos toisi Rikosseuraamuslaitoksen arvion mukaan vankiloihin vuosittain 500–700 uutta sankovankia.

"Sakkovangit ovat heikko-osaisin kansanosa"

Vankien terveystarkastuksessa on havaittu, että sakkovangit ovat poikkeuksellisen huonokuntoisia, kun heitä vertaa muihin vankeihin.

Suomen vankeinhoidosta vastaava pääjohtaja Esa Vesterbacka sanoo, että vankilaan päätyvät sakkovangit ovat yleensä henkilöitä, joilla on hyvin paljon terveydellisiä ja sosiaalisia ongelmia.

– He ovat heikko-osaisin kansanosa, Vesterbacka sanoo.

Pääjohtaja Vesterbacka näkisi nämä ihmiset mieluummin jossain muualla kuin vankiloissa.

Suomessa valmisteltiin 2000-luvulla sakkovangeille niin sanottua sopimushoitoseuraamusta, jossa vankilan sijaan sakkovanki lähetettäisiin päihdehoitolaitokseen. Tämä olisi toteutunut, jos henkilö itse olisi sitoutunut päihdehoitoon. Uudistus kaatui Vesterbackan mukaan valtion ja kuntien rahoituskysymyksiin.

Poliisihallitus: Näpistyksestä tyypillisesti 12 päiväsakkoa

Poliisihallituksen arvion mukaan tuomioistuimiin päätyisi vuosittain 10 000 sakkojuttua, jotka nykyisin hoitaa poliisi. Näistä noin 5500 juttua olisi näpistyksiä. Poliisin sakkokäsikirjan mukaan poliisi kirjoittaa näpistyksestä 6 päiväsakkoa, jos anastetun tavaran arvo on vähäinen. Poliisihallituksen mukaan näpistyksestä seuraa tyypillisesti 12 päiväsakkoa.

Oikeusministeriössä on pohdittu lakimuutoksen valmistelussa, että neljä päiväsakkoa voisi vastata yhtä vankilavuorokautta. Tämän hetkisen lain mukaan kolme maksamatonta päiväsakkoa vastaa yhtä vankilavuorokautta.

Oikeusministerin on määrä linjata tämä asia lakiehdotukseen pian. Lakiehdotus on lähdössä lausuntokierrokselle muutaman päivän sisällä.

"Tässä vaiheessa en lähde sitä kommentoimaan"

Oikeusministeri Antti Häkkänen (kok.) kertoi keskiviikkona Ylen uutisessa vievänsä lakiehdotuksen eduskuntaan syksyn alussa. Häkkänen katsoo, että se ei ole oikein, jos rikoksista selviää ilman seuraamusta, jos jättää sakot maksamatta.

Vankeinhoidon pääjohtaja Vesterbacka sanoo ymmärtävänsä nykyisen lain uskottamuusongelman.

Hänen mukaansa ongelmallista on kuitenkin se, että vankilaan voisi joutua esimerkiksi näpistyksestä saadusta maksamattomasta sakosta, kun lähtökohtaisesti näpistyksestä ei voida tuomita vankeutta.

Vesterbacka myös muistuttaa, että pelkkä vankeusrangaistus ei vaikuta rikosten taustalla oleviin syihin.

– Sakkovangeilla on suuri tarve terveydenhuoltoon, kuten erityisesti päihdekuntoutukseen. Eräs vaihtoehto voisi olla sitoutuminen päihdehoitoon sakon muuntorangaistuksen sijasta. Uskon tällaisen vaihtoehdon olevan mahdollinen myös seuraamusjärjestelmän uskottavuuden kannalta

Vesterbacka kuitenkin huomattaa, että jos laki tulee voimaan, hänen laitoksensa kyllä hoitaa sakkovangit. Siihen hän on tyytyväinen, että hallitus on varannut rahat kustannuksiin, joita uusista sakkovangeista tulee vankeinhoitoon.

– Jos laki säädetään, meidän tehtävämme on rangaistusten täytäänpano.

Lakiuudistusta valmistellaan oikeusministeri Antti Häkkäsen johdolla oikeusministeriössä, jonka alla Rikosseuraamuslaitos toimii. Kannattaako Rikosseuraamuslaitoksen pääjohtaja Esa Vesterbacka oikeusministerin haluamaa lakimuutosta?

– Lakiehdotus tulee todennäköisesti Rikosseuraamuslaitokselle lausunnolle. Tässä vaiheessa en lähde sitä kommentoimaan, Vesterbacka sanoo.