Suomi jäi OECD-maiden koulutusvertailussa alle keskitason korkeakoulutettujen määrässä, ilmenee OECD:n Education at a Glance 2017 -julkaisusta. (siirryt toiseen palveluun) Suomessa siis 25–34-vuotiaista 41 prosenttia on korkeakoulutettuja, kun OECD-maiden keskiarvo on 43 prosenttia.

– Tämä on erittäin vakava asia. 1990-luvulla Suomi paistatteli tilastojen kärjessä korkeakoulutettujen osuudella ikäluokasta. Olimme maailman ykkösiä, ja tänä päivänä olemme pudonneet sinne OECD:n keskiarvon alapuolelle, mikä ei ole Suomelle oikea paikka, sanoi opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen (kok.) Ylen Ykkösaamun haastattelussa.

Luku on toki noussut Suomessa vuosien mittaan, mutta muut maat ovat ampaisseet ohi.

– Suomessa on eletty viimeiset vuosikymmenet ruususen unta tämän koulutustason suhteen. Suomessakin se on kehittynyt myönteisesti, mutta muut maat kirivät erittäin voimakkaasti tällä hetkellä – 55 maata on mennyt Suomen edelle koulutustasossa, sanoo opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen.

Ministeri ei lähde tarkemmin erittelemään, kuka on ruususen unta on nukkunut ja miksi tähän tilanteeseen on päädytty.

– Syyllisten etsimisen en näe ehkä edistävän tätä asiaa. Pidän tärkeänä, että siihen puututaan nyt tällä hallituskaudella.

Ministeri kertoo, että hänen käynnistämässään Visio2030:ssa (siirryt toiseen palveluun) määritellään korkeakoulutuksen ja tutkimuksen tavoitetila. Työ on kesken, mutta Grahn-Laasosen mukaan tavoitteeksi on kaavailtu, että 50 prosenttia ikäluokasta suorittaisi korkeakoulututkinnon.

Toisen asteen koulutus kaikille

Ykkösaamun haastattelussa puhuttiin myös 20–24-vuotiaista, jotka eivät ole töissä eikä opiskelemassa. Heidän osuutensa on Suomessa OECD-maiden keskitasoa korkeampi, ja osuus on kasvanut reilun kymmenen vuoden ajan.

Ministerin mukaan tarvetta on laajemmille yhteiskunnallisille muutoksille, ja katse tulisi kääntää yhä enemmän lapsiin.

– Meillä on ehkä tarvetta yhteiskunnassa kääntää katsetta vielä vahvemmin sinne varhaisiin vuosiin. Eli tukea perheitä, lapsia, koulutuspolkua ja vahvistaa varhaiskasvatusta. Laajemmat yhteiskunnalliset muutokset ovat siinä taustalla, ja meillä on tarvetta ottaa koppia nuorista ja lapsista jo varhaisemmassa vaiheessa.

Tässä Grahn-Laasonen nosti esiin myös toisen asteen koulutuksen, erityisesti ammatillisen koulutuksen.

– Tällä hetkellä käytännössä tilanne on se, että noin 17 prosentilta jää toisen asteen tutkinto suorittamatta, ja se on aivan liikaa. Luvun pitäisi olla niin, että jokainen suorittaa vähintään sen toisen asteen tutkinnon, hän sanoi.

Varhaiskasvatukseen panostusta

Myös varhaiskasvatuksen kohdalla Suomella on kirimistä. OECD:n mukaan varhaiskasvatukseen osallistuminen on Suomessa selvästi alle vertailumaiden tason (siirryt toiseen palveluun).

Opetusministeriltä kysyttiin, miksi hallitus kannustaa lapsia ja äitejä jäämään kotiin noin kolmeksi vuodeksi, kun muissa OECD-maissa tähdätään kahteen vuoteen.

– Hallitus on asettanut nyt tavoiteeksi, että varhaiskasvatukseen osallistumista lisätään, ja se onkin paikallaan, opetusministeri sanoi.

Varhaiskasvatuksen hyödyt heijastuvat lapsen koko loppuelämään: varhaiskasvatuksen piiriin pääsy vaikuttaa myönteisesti lapsen kehitykseen ja ehkäisyy syrjäytymistä, ministeri perusteli.

– Tähän kiinnitetään huomiota muun muassa niin, että ensi vuoden alusta varhaiskasvatuksen maksut laskevat erittäin tuntuvasti 70 miljoonalla siten, että 6 700 perhettä pääsee maksuttoman varhaiskasvatuksen piiriin. Maksut alenenevat erityisesti pieni- ja keskituloisilla, Grahn-Laasonen sanoi.

Lue myös:

Koulutusvertailun karu fakta: Joka viides nuori suomalaismies ei opiskele ja on ilman työtä