Näin hallitus muuttaisi tieliikennelakia 17 § Ajoneuvon kuljettajaa koskevat yleiset vaatimukset Ajoneuvoa ei saa ajaa se, jolta sairauden, vian, vamman, väsymyksen tai päihtymyksen vuoksi taikka muusta vastaavasta syystä puuttuu siihen tarvittavat edellytykset. 183 § Ajon estäminen päihtymyksen vuoksi Jos nautitun alkoholin toteamiseksi tehtävässä kokeessa moottorikäyttöisen ajoneuvon tai raitiovaunun kuljettajan havaitaan nauttineen alkoholia, mutta kokeen tuloksen perusteella ei ole todennäköisiä syitä epäillä hänen syyllistyneen rattijuopumukseen, poliisimies, rajavartiomies ja tullimies voivat kieltää ja tarvittaessa estää häntä kuljettamasta moottorikäyttöistä ajoneuvoa tai raitiovaunua, kunnes hänen elimistössään ei enää ole havaittavaa määrää alkoholia.

Yle kertoi tiistaina hallituksen ehdotuksesta tieliikennelain uudistamiseksi. Ehdotuksen mukaan poliisi voisi käyttää nykylakia enemmän harkintaa ajajan pysäyttämiseen.

Vaikka alkoholia olisi juotu alle rangaistavuuden rajan, virkavalta kiinnittäisi aiempaa tarkemmin huomiota esimerkiksi ajajan pupillien kokoon, puheen sammaltamiseen, väsymystilaan, heilahtelevaan ajotapaan sekä aiempiin merkintöihin. Pikkumaistissa ajaminen yhdistettynä kuljettajan kokemattomuuteen ja jäljellä olevaan pitkään matkaan voisi myös johtaa nykyistä useammin reissun keskeyttämiseen.

Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen Itä-Suomen yliopistosta pitää lakiehdotusta ongelmallisena ajajan oikeusturvan kannalta. Tolvanen on ollut keskiviikkona 2. toukokuuta eduskunnan lakivaliokunnan kuultavana asiasta.

– En ymmärrä lainkaan, miksi tällaista ajetaan lakiin. Säännösluonnos on erittäin epämääräinen, kun siinä kytketään poliisin puuttumiskynnys alkoholin vaikutuksen alaisena ajamiseen vain yleisesti todeten. Toinen poliisipartio voi päästää autoilijan jatkamaan ajoa 0,2 promillen tilassa ja toinen partio taas ei.

Tolvanen ei ole kuullut, että missään päin maapalloa olisi moista lakiuudistusta vireillä.

Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen Itä-Suomen yliopiston Joensuun kampukselta. Jouni Immonen / Yle

Jäädäänkö odottamaan pariksi tunniksi tienposkeen?

Moottoriajoneuvon kuljettaja syyllistyy rattijuopumukseen (siirryt toiseen palveluun), jos hänen veressään on alkoholia vähintään 0,5 promillea tai litrassa uloshengitysilmaa vähintään 0,22 milligrammaa. Poliisi käyttää tien päällä päihteiden käytön valvonnassa alkometrejä seulontalaitteina.

Mikäli seulontalaite osoittaa, että on syytä epäillä kuljettajan syyllistyneen rattijuopumukseen, hänet viedään joko poliisilaitokselle tarkkuusalkometrillä tehtävään jatkotutkimukseen tai terveyskeskukseen verikokeeseen. Jos puhalluskoe osoittaa nollaa, mutta kuljettaja on tunnistettavissa päihteiden käyttäjäksi, hänet viedään lääkärin tutkittavaksi.

Lakiuudistus merkitsisi aiempaa enemmän harkinnanvaraa poliisille, mikä tarkoittaisi professori Matti Tolvasen mielestä merkittävää lisätyötä virkavallalle. Se taas olisi pois esimerkiksi henkirikosten selvittämisestä.

– Jos poliisi käyttää pikkumaistissa ajamista syynä pysäyttämiseen, poliisin velvollisuus olisi jäädä tarkkailemaan alkoholin poistumista kuljettajan elimistöstä. Jäätäisiinkö sitä sitten tienposkeen odottamaan pariksi tunniksi? Ei poliisilla ole siihen aikaa tai resursseja.

Esimerkiksi 0,2 promillea tuottaa vain teoreettisen liikenneturvallisuusriskin. Matti Tolvanen

Lakiehdotukseen kielteisesti suhtautuva Tolvanen ei myöskään alentaisi rattijuopumuksen rangaistavuuden alarajaa 0,5 promillesta.

– Poliisin pitäisi saada keskittyä koviin ylinopeuksiin ja siihen, että ajetaan yli 0,5 promillen humalassa. Esimerkiksi 0,2 promillea tuottaa vain teoreettisen liikenneturvallisuusriskin.

Tulkinnanvaraiset matkan keskeyttämiset voisivat johtaa nykyistä useammin riitatilanteisiin. Jos pikkumaistissa ajaja olisi tyytymätön poliisin tekemään pikapäätökseen, olisi hänellä mahdollisuus tehdä kantelu joko poliisihallitukseen tai oikeusasiamiehelle.