Kesäkuun 26. päivä on muun muassa Jarkon, Jeren ja Jorman nimipäivä.

Kesäkuun 26. päivä on muun muassa Jarkon, Jeren ja Jorman nimipäivä. Valtteri Kykkänen / Yle

Mistä on kyse? Kotkalaisvaltuutettu Jorma-Kalevi Merivirta vaihtoi vastikään etunimensä Mertsuksi

Merivirta on yrittänyt saada vanhan lempinimensä viralliseksi jo vuosien ajan

Nimitutkijan mukaan äänteet vaikuttavat nimen saamiin lisämerkityksiin

Perussuomalaisten kotkalainen kaupunginvaltuutettu Jorma-Kalevi Merivirta tunnetaan nykyään virallisesti nimellä Mertsu Merivirta. Hän yritti muuttaa etunimensä ensimmäisen kerran jo yli 20 vuotta sitten, mutta silloin nimilautakunta ei Mertsua hyväksynyt. Mertsi olisi lautakunnalle kelvannut, mutta sitä valtuutettu ei halunnut.

– Suomi oli silloin niin konservatiivinen paikka. Nyt viimein aika oli kypsä ja ihmiset ovat valveutuneempia. Nykyään on jo muitakin u-päätteisiä nimiä.

Mertsu on ollut Merivirran lempinimi jo armeija-ajoista lähtien 70-luvulta. Nyt hän Suomen ensimmäinen Mertsu-niminen mies.

Mutta mitä vikaa Jorma-Kalevissa oli?

Pornoteollisuus otti Jorma-nimen niin halventavaan käyttöön, että siitä oli päästävä eroon Mertsu Merivirta

– Olen saanut kristillisen kasvatuksen ja pornoteollisuus otti Jorma-nimen niin halventavaan käyttöön, että siitä oli päästävä eroon, perustelee Merivirta.

R-kirjain tekee nimestä maskuliinisen

Jormaa käytetään toisinaan kuvaamaan miehen sukuelintä. Nimityksen alkuperää ei tunneta. Helsingin yliopiston nimistön tutkimuksen dosentti Minna Saarelma-Paukkala arvioi, että nimen lisämerkitys ilmestyi kieleen 90-luvulla.

– Ehkä se on miehekkääksi koettu nimi. Yleensä sellaiset nimet, joissa on r:ää, kuten Tarmo, Jorma tai Martti, niin ne koetaan maskuliinisemmaksi kuin ne joissa on kevyempiä vokaaleja ja muita äänteitä.

– Siinä on varmaan käynyt niin, että joku on keksinyt hauskan ilmaisun ja kun muut ovat sen huomanneet, niin se yhtäkkia sitten leviää ja kaikki alkavat käyttää tätä samaa, sanoo Saarelma-Paukkala.

Jos Jormalla ei ole aina helppoa, samaa voi sanoa myös Urposta tai Yrjöstä, joiden nimiä voidaan käyttää ivallisessa mielessä.

Pientä oksennusta sanotaan Pirjoksi, isompaa Yrjöksi ja todella isoa oksennusta Kyöstiksi Minna Saarelma-Paukkala

– Olen kuullut, että oksennuksen eri asteita voidaan kuvata etunimillä. Pientä oksennusta sanotaan Pirjoksi, isompaa Yrjöksi ja todella isoa oksennusta Kyöstiksi. Äänteellisesti ne kuvaavat ilmiötä, josta on kysymys.

Vihtori alistuva, Justiina tomera

Tutkija lohduttaa nimensä vuoksi kiusattuja sillä, että muodit tulevat ja menevät eikä tietyllä nimellä ole huonoa kaikua ikuisesti. Esimerkkeinä hän mainitsee Uunon ja Taunon, jotka ovat alkaneet jälleen kiinnostaa uutta sukupolvea.

Populaarikulttuurilla on oma vaikutuksensa nimiin ja niiden merkityksiin. Esimerkiksi Vihtoria on alettu käyttää synonyymina vaimon tahtoon alistuvasta miehestä. Taustalla on sarjakuva Vihtori ja Klaara.

Äärimmäisen tomeraa naista saatetaan puolestaan nimittää Justiinaksi, viittauksena Pekka Puupään vaimoon. Toisaalta reipasta tyttöä sanotaan peppimäiseksi Peppi Pitkätossun mukaan. Miksi negatiiviset piirteet liitetään useammin juuri miesten nimiin?

– Mielenkiintoinen kysymys. Ehkä toisten kiusoittelu on poikaporukoille tyypillisempää. Tytöt myöskin kiusoittelevat, mutta tekevät sen vähän eri keinoilla, toteaa dosentti Minna Saarelma-Paukkala.