Iltalehden hallitusneuvotteluista saamien tietojen mukaan Antti Rinteen (sd) tuleva hallitus tekee laittoman maahantulon torjuntaohjelman, valitsee kiintiöpakolaiset jatkossa Suomeen sopeutumisen perusteella sekä ottaa jalkapannat käyttöön kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneille.

SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne johtaa hallitusneuvotteluja. Matti Matikainen

Helsingin Sanomat uutisoi (30.5.), että Rinteen tuleva hallitus aikoo nostaa pakolaiskiintiön sadalla, jolloin kiintiöpakolaisia tulisi Suomeen jatkossa 850 henkilöä vuodessa. Kiintiöpakolaisten määrä aiotaan myös linkittää turvapaikanhakijoiden määrään, jolloin pakolaiskiintiön maksimikatoksi tulisi 1050 henkilöä.

HS:n tiedot vahvistettiin perjantaina Iltalehdelle, niiden lisäksi hallituslähteistä kerrottiin, että Suomeen aiotaan jatkossa valita kiintiöpakolaisiksi sellaisia henkilöitä, jotka kaikkein ”todennäköisimmin sopeutuisivat suomalaiseen yhteiskuntaan”.

Vielä ei ole kuitenkaan päätetty, tarkoittaako tämä esimerkiksi kristittyjen pakolaisten suosimista, vai millä perusteella sopeutuminen varmennetaan.

Eräs hallituslähde perustelee sopeutumisvaatimusta muun muassa sillä, että ”on suomalaisen yhteiskunnan ja samalla myös pakolaisen etu, jos tämä työllistyy Suomeen saavuttuaan”.

Sopeutumisvaatimusta ajoi Iltalehden tietojen mukaan erityisesti keskustan lappilainen kansanedustaja Mikko Kärnä.

Maahantuloa torjutaan

Itävallassa osoitettiin viime syksynä mieltä Välimereen kuolleiden turvapaikanhakijoiden ja siirtolaisten muistoksi. Kreeta Karvala

Iltalehden tietojen mukaan hallitus aikoo myös toteuttaa laittoman maahantulon ja laittoman maassa oleskelun torjuntaohjelman, jonka sisäministeriö myöhemmin laatii. Ohjelma sisältää sekä käytännön toimenpiteitä että uusia lakihankkeita, joita ei vielä tässä vaiheessa haluttu hallituslähteistä sen enempää avata.

Erillisenä lakihankkeena tehdään myös niin sanottu jalkapantaesitys, josta HS uutisoi (30.5.).

Pantahanke tarkoittaa käytännössä sitä, että kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneille henkilöille pannaan paikannuspanta nilkkaan sen sijaan, että heidät otettaisiin säilöön.

Hallituslähde kuvasi perjantaina Iltalehdelle, että asia etenee käytännössä siten, että kun poliisi käy antamassa kielteisen turvapaikkapäätöksen, pannaan panta jalkaan sellaiselle henkilölle, joka ei asu vastaanottokeskuksessa, mutta jolla ei myöskään ole tarvetta varsinaiseen säilöönottoon.

Henkilön paikannuksen paljastavan pannan käyttöä perustellaan muun muassa sillä, että viranomaisten on tiedettävä, missä kielteisen oleskeluluvan saaneet henkilöt ovat, koska he voivat olla turvallisuusriski.

Käytännön ongelmaksi voi kuitenkin nousta se, että kaikkia kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita henkilöitä ei kyetä palauttamaan, jolloin Suomessa voisi pahimmillaan olla vuosikausia pantavalvonnassa olevia henkilöitä.

Parannuksia luvassa

Iltalehden tietojen mukaan Rinteen tuleva hallitus aikoo tehdä korjauksia myös turvapaikanhakijoiden oikeusturvaan, sillä Sipilän (kesk) hallituskaudella niihin tehtiin heikennyksiä, kun esimerkiksi avustajapalveluita karsittiin.

Tulossa olevat parannukset tarkoittavat käytännössä esimerkiksi sitä, että turvapaikanhakija voi jälleen saada avustajan mukaansa turvapaikkapuhutteluun.

Muutoksen uskotaan vaikuttavan positiivisesti myös turvapaikanhakuprosessin nopeutumiseen.

Rinteen tulevan hallitusohjelman tavoitteissa on myös turvapaikkapäätöksen tavoiteajan laskeminen kuuteen kuukauteen. Tämä olisi toteutuessaan merkittävä parannus, sillä esimerkiksi kesäkuussa 2018 jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelyaika oli Migrin mukaan jopa 20 kuukautta.

Vetovoimatekijät kuriin

Tuleva hallitus aikoo selvittää myös perheenyhdistämiseen liittyviä ongelmia.

Viime hallituskaudella kritiikkiä herättivät erityisesti perheenyhdistäjien korotetut tulorajat, jotka ovat käytännössä vaikeuttaneet perheiden yhdistämistä.

Iltalehdelle korostettiin perjantaina, että perheenyhdistämisen tulorajoja aiotaan kyllä tulevalla hallituskaudella tarkastella, mutta tavoitteena on silti säilyttää yhteispohjoismainen ja yleiseurooppalainen linja, jotta ylimääräisiä vetovoimatekijöitä Suomea kohtaan ei syntyisi.