Emmanuel Macroniin kohdistuneen hakkeri-iskun ajoitus oli harkittu, sillä ehdokkaat tai esimerkiksi Ranskan sisäministeriö eivät saa kommentoida tietovuotoa kampanjakiellon takia. Kyseessä on viime hetken yritys horjuttaa keskustaliberaalin ehdokkaan uskottavuutta, kirjoittaa Pariisista Annastiina Heikkilä.

Keskustaliberaalin Emmanuel Macronin kampanjaorganisaatio on kertonut joutuneensa suuren tietomurron kohteeksi juuri ennen sunnuntaina pidettäviä presidentinvaaleja. Macronin kampanjaväki ehti lähettää hakkeroinnista tiedotteen muutamaa minuuttia ennen puoltayötä ja tuolloin alkavaa kommentointikieltoa.

Hakkeri-iskun ajoitus on harkittu, sillä presidenttiehdokkaat tai asiantuntijat eivät saa tänään tai huomenna kommentoida asiaa kampanjakiellon takia. Ranskalaisia tiedotusvälineitä on myös kielletty käsittelemästä julkisuuteen vuotaneiden asiakirjojen sisältöä.

Samaan aikaan hakkeroidut asiakirjat leviävät vauhdilla netissä: Wikileaks twiittaa niistä ja Ranskan äärioikeiston suosima 4chan-foorumi jakaa kuvakaappauksia sähköposteista ja tilitapahtumista. Macronin kampanjatiimin mukaan osa niistä on väärennettyjä.

Toimittajille tilanne on hankala. Heidän nenänsä eteen tiputetaan kampanjan loppuvaiheessa läjä sekalaisia ja luottamuksellisia asiakirjoja, joista uutisoiminen voi vaikuttaa äänestäjien päätökseen.

Jäitä hatussa kannattaa olla. Toimittajien velvollisuus on välittää ja analysoida kansalaisten kannalta olennaista tietoa. Nyt siihen yllyttävät kuitenkin tahot, jotka pyrkivät horjuttamaan vaalien ennakkosuosikin Emmanuel Macronin asemaa.

Macron on joutunut vaalikampanjansa aikana toistuvasti hakkerointiyritysten, äärioikeiston trollien ja valheellisten huhujen kohteeksi. Helmikuussa Ukrainasta käsin toimineet hakkerit kaatoivat ehdokkaan kampanjaorganisaation serverit. Maaliskuussa kampanjaväki joutui ison tietojenkalasteluyrityksen kohteeksi.

Macronin lähipiiri on syyttänyt hakkeroinnista Venäjää. Heidän mukaansa Moskova pyrkii pelaamaan äärioikeistolaisen ja Venäjä-mielisen ehdokkaan Marine Le Penin pussiin. Kreml on kiistänyt väitteet.

Mitä vaikutuksia presidenttikisan ennakkosuosikkiin kohdistuneella hakkeri-iskulla voi olla vaalin lopputulokseen? Ennen sunnuntai-iltaa sitä voi vain arvailla, sillä gallup-kyselyitä ei saa viikonlopun aikana enää tehdä.

Oikeistopopulisti Marine Le Pen on pyrkinyt toistuvasti rakentamaan Macronista kuvaa kierona ja kansasta etääntyneenä pankkiirina. Hänen kampanjaväkensä toivoo, että vuodetut dokumentit ja niistä sosiaalisessa mediassa käytävä keskustelu vahvistavat tätä mielikuvaa.

Toisaalta Le Pen itse on jäänyt viime päivinä toistuvasti kiinni valheellisten huhupuheiden levittämisestä vastaehdokkaastaan. Viimeisin hakkeri-isku saattaa siis yhdistyä kansalaisten mielessä häneen ja äärioikeistolaisen puolueen röyhkeyteen.

Selvää on, että vaalitulokseen pyritään vaikuttamaan yhä härskimmin, myös Ranskassa. Eivätkä ranskalaiset pidä ohjailusta – varsinkaan, jos se vaikuttaa tulevan ulkovaltojen taholta.

Lue myös: Ranskalainen nettitrolli tehtailee äärioikeiston propagandaa huumorin varjolla – “Sammakkoa on vaikea syyttää natsiksi tai fasistiksi”