Syytökset laajamittaisesta vaalivilpistä varjostivat presidentti Vladimir Putinin murskaavan ylivoimaista voittoa sunnuntaina 18. maaliskuuta järjestetyissä presidentinvaaleissa.

Putin sai yli 76 prosenttia äänistä, mikä oli hänen kaikkien aikojen paras tuloksensa. Myös äänestysprosentti nousi lähes tavoitellulle 70 prosentin tasolle. Joillakin äänestysalueilla Kamtšatkan niemimaalla ja Tšukotkassa äänestysprosentti nousi sataan.

Venäjän oppositio suhtautui epäillen virallisiin lukuihin. Yhdysvalloissa asuva entinen šakkimestari Garry Kasparov sanoi uskoneensa, että Kreml olisi tyytynyt uskottavuuden nimissä alle 70 prosentin vaalivoittoon.

Nyt tilanne näyttää hänen mukaansa samalta kuin Putinin järjestämissä jääkiekko-otteluissa, joissa presidentti tekee kymmenen maalia ammattilaisia vastaan.

”Demokratia-teatterilla pitäisi olla kelvolliset tuotannon arvot”, hän tviittasi.

Yes, I thought they would limit it to <70%, above which it becomes more like Putin's hockey games where he scores ten goals against professionals. Democracy theater demands good production values! https://t.co/i9edpNXJkQ — Garry Kasparov (@Kasparov63) March 18, 2018

Vaalitarkkailijat kertoivat tulosten väärentämisistä äänestyspaikoilla. Internetissä levisi jo vaalipäivän aikana todisteita samantapaisesta vaalivilpistä kuin aikaisempina vuosina. Videokameroille tallentui vaaliavustajia tunkemassa ylimääräisiä äänestyslippuja vaaliuurniin.

Myös niin sanotut karusellit olivat taas käytössä. Navalnyin avustajien mukaan äänestäjiä kierrätettiin busseilla äänestämässä useilla äänestyspaikoilla.

Riippumaton vaalitarkkailujärjestö Golos rekisteröi yli 2 500 vaalivilppiepäilyä eri puolilla maata.

Golosin mukaan vaaliuurnia oli asetettu useilla äänestypaikoilla valvontakameroiden ulottumattomiin. Lisäksi viranomaiset estivät monilla alueilla riippumattomien tarkkailijoiden pääsyn äänestyspaikoille.

Moskovan lähellä Ljubertsyssä kaikki yhden äänestyspaikan äänestysliput julistettiin pätemättömiksi. Vladivostokin lähistöllä pidätettiin mies, joka oli tunkemassa useita äänestyslipukkeita vaaliuurnaan.

Putinin kannatuslukuja ja äänestysprosenttia nostettiin myös niin sanotuilla hallinnollisilla resursseilla. Yritysten esimiehet patistelivat työntekijöitä äänestämään. Uutistoimisto Reutersin mukaan monet ottivat äänestyspaikoilla valokuvia itsestään, koska he tarvitsivat niitä työpaikoillaan todisteeksi.

Ihmisiä houkuteltiin äänestyspaikoille myymällä alennuksella elintarvikkeita, järjestämällä erilaisia kilpailuja ja jakamalla ilmaisia konserttilippuja.

Myös entisen kaksoisagentin Sergei Skripalin myrkytyksen aiheuttaman kriisin uskotaan aktivoineen kansalaisia uurnille. Kreml ja valtiollinen televisio ovat leimanneet murhayrityksen lännen propagandahyökkäykseksi Venäjää vastaan.

Britannia karkotti 23 vakoojiksi epäilemäänsä venäläidiplomaattia, johon Putin vastasi vaalien alla karkottamalla saman määrän brittidiplomaatteja.

Ukrainalta vallatulla Krimin niemimaalla Putin sai 92 prosenttia äänistä. Krimillä ei ollut lainkaan riippumattomia tarkkaijoijoita.

Vaalien uskottavuutta olivat varmistamassa Kremlin eri puolilta maailmaa värväämät myötämieliset ”tarkkailijat”, kuten Putinia hurmoshenkisesti kannattava dosentti Johan Bäckman. Hänen mielestään Venäjän äänestysprosessi oli ”poikkeuksellisen avoin”.

”Näitä presidentinvaaleja oli akkreditoitu tarkkailemaan noin 300 ulkomaalaista vaalitarkkailijaa, joista 43 Krimillä.

Nämä ulkomaalaiset ovat erilaisia omien alojensa kokeneita tuntijoita ja vaalitarkkailijoita, kuten entisiä tai nykyisiä kansanedustajia, politiikan tutkijoita, järjestöihmisiä ja muita asiantuntijoita ympäri maailmaa”, hän totesi blogissaan.

Etyjin Venäjän presidentinvaalien tarkkailuoperaation neuvonantajaryhmää johtanut Ilkka Kanerva arvosteli Bäckmania ja muita Venäjän pestaamia vaalitarkkailijoita.

”Tämä on todella häiritsevä seikka. Toiminta ei ole mitenkään asianmukaista”, Kanerva kommentoi STT:lle.

Kanervan mukaan vaalit oli järjestetty aikaisempaa läpinäkyvämmin. Ääntenlaskennassa oli silti edelleen huomattavia ongelmia. Myös kansalaisten poliittisia oikeuksia ja sananvapautta rajoitetaan hänen mukaansa entiseen malliin.

Kanervan johtamaan tarkkailijaryhmään kuulunut kansanedustaja Kimmo Kivelä (sin.) seurasi vaalitoimitusta moskovalaisessa lähiössä, jossa kaikki sujui moitteettomasti.

”Vaalien tulos oli varmistettu jo etukäteen”, Kivelä sanoo.

”Teknisesti vaalit hoidettiin mallikelpoisesti. Kuulimme tietysti huhuja moneen kertaan äänestämisestä. Myös vaalisalaisuudessa oli toivomisen varaa niillä äänestyspaikoilla, joissa ei ollut sähköistä äänestyskonetta.”

Venäjän keskusvaalikomissio myönsi, että joillakin vaalialueilla oli epäselvyyksiä. Sen mukaan ne eivät kuitenkaan vaikuttaneet vaalien tulokseen.

Venäjän vaalit ratkaistiin todellisuudessa jo hyvissä ajoin ennen äänestyspäivää, sillä Kremlin ainoaa todellista haastajaa, korruptionpaljastaja Aleksei Navalnyia ei päästetty ehdokkaaksi.

Putinilla oli seitsemän vastaehdokasta, mutta kukaan heistä ei edustanut todellista oppositiota.

Ainoat nykymenoa arvostelleet ehdokkaat olivat kommunistien Pavel Grudinin ja liberaali tv-toimittaja Ksenia Sobtšak, joilla ei ollut alun alkaenkaan todellisia mahdollisuuksia Venäjän nykyisessä ilmapiirissä.

Grudinin kiilasi vaaleissa toiseksi päihittämällä kansalliskiihkoisen Vladimir Žirinovskin, mutta hänen kannatuksensa jäi noin 12 prosenttiin. Žirinovski sai 5,7 prosenttia ja Sobtšak sai 1,7 prosenttia äänistä. Muiden kannatus jäi alle prosenttiin.

Putinin voitonjuhlat alkoivat illalla jo ennen virallisten tulosten julistamista Maneesinaukiolla Kremlin kupeessa. Virallisesti vaalijuhlan aiheena oli Krimin Venäjään liittämisen neljäs vuosipäivä, joka huomioitiin näyttävästi myös valtion televisiokanavilla.

”Kiitos kannatuksestanne”, Putin huusi kannattajilleen. ”Kaikki tänään äänestäneet kuuluvat meidän suureen kansalliseen joukkueeseemme.”

Putinin murskavoitto merkitsee todennäköisesti sitä, että jännitteiset suhteet länteen jatkuvat.

Venäjästä on tullut kansainvälisen politiikan häirikkö, joka haastaa maailmanpolitiikassa Yhdysvaltain johtoaseman keinoista piittaamatta ja siinä sivussa myös EU:n.

”Uskon, että Yhdysvallat ja Britannia ovat ymmärtäneet, että he eivät voi vaikuttaa vaaleihimme”, parlamentin ylähuoneen jäsen Igor Morozov sanoi Venäjän televisiossa. ”Kansalaisemme ymmärtävät, millaisessa tilanteessa Venäjä on nykyisin.”

Putin on johtanut Venäjää 18 vuotta ja hän jatkaa vielä ainakin kuusi vuotta. Perustuslain mukaan nyt alkava neljäs presidenttikausi on Putinin viimeinen. Perustuslakia voidaan kuitenkin muuttaa tarvittaessa, tai Putinille voidaan räätälöidä uusi kansakunnan johtajan virka.

Presidentti on vasta 65-vuotias ja hyväkuntoinen, joten hän voi jatkaa Venäjän johdossa vielä pitkään.

Juttu julkaistu 19.3.2018 klo 11:41. Juttua päivitetty klo 12:33, lisätty Kimmo Kivelän kommentti.