Tästä on kyse Maria Markus valmistui Lontoon Beer & Cider Academystä neljä vuotta sitten.

Hänestä tuli Suomen ensimmäinen ja maailman 87. olutsommelier.

Intialainen baarimikko viskasi lagertuoppiin kikherneen. Pieni palkokasvi vapautti kullankeltaiseen mallasjuomaan typpeä, ja tuopin pintaan syntyi ohut pehmeä vaahtokerros – samanlainen kuin olutkansan arvostamassa Guinnesissa.

Maria Markus sai ikimuistoisen opetuksen. Hetkeä aiemmin hän oli kysellyt erikoisoluiden perään paikassa, jossa niin ei olisi pitänyt tehdä. Tarjolla oli vain yhtä olutta, ja baarimikon mielestä se oli enemmän kuin tarpeeksi.

– Siinä hifistelijä sai nokilleen, Markus muistelee leveästi hymyillen.

Olut on naisen intohimo ja työ. Sen perässä hän matkustaa lähelle ja kauas kuullen samalla tarinoita, jotka antavat mallasjuomalle aivan erityisen merkityksen.

Markus varaa keskusteluihin ja kohtaamisiin aikaa.

– Ihmiset oluen takana ovat hyvin mielenkiintoisia. Olen muun muassa ollut tekemässä olutta saksalaisessa luostarissa panimomestarinunnan kanssa, hän kertoo.

Niko Mannonen / Yle

Markus ei pistä pahakseen, jos hänen tapaansa katsoa maailmaa ja makuja vertaa hiljattain edesmenneeseen julkkiskokkiin Anthony Bourdainiin. Mies on hänen idolinsa.

44-vuotiaan Maria Markuksen laukut on jo pakattu seuraavaa reissua varten. Oululaislähtöinen nainen ei malta pysyä kauan paikoillaan kotonaan Jyväskylän Tikkakoskella, vaikka kotiaan ja kotikaupunkiaan rakastaakin.

– Olen vähän sellainen kiertolainen.

Nainen kävelee kotitalossaan paljain varpain ja esittelee alakerran baarinurkkauksen darts-tauluineen sekä vieressä sijaitsevan joogahuoneen. Koti lienee yhtä yllätyksellinen kuin nainenkin.

Niko Mannonen / Yle

Valoisan olohuoneen seinäjulisteessa pälyilee hindujen Ganesha-jumala.

Kerran Markukselta kysyttiin, asuuko Tikkakoskella hänen lisäkseen paljon muitakin hippejä. Kysymyksen taustalla oli naisen aktiivisuus lähiruokapiirin perustamisessa vielä silloin, kun ne eivät olleet kovin tunnettuja.

Lähiruuan myötä olutrakkauskin siirtyi kokonaan uudelle tasolle.

"Tiedän oluesta – en kaikkea – mutta ehkä vähän liikaakin!"

Maria Markus valmistui Lontoon Beer & Cider Academystä neljä vuotta sitten. Hänestä tuli Suomen ensimmäinen ja maailman 87. olutsommelier. Tänä päivänä Suomesta löytyy toinenkin saman tittelin omaava olutosaaja (siirryt toiseen palveluun) (Länsiväylä), Bryggeri Helsingin ravintolapäällikkö Olli Majanen.

– Tajusin, että useimmiten ruokapöydässä nautitaan kaukaa tuotuja viinejä, ja harvemmin lähellä tuotettua olutta. En halua koskaan kilpailla oluen ja viinin välillä, mutta haluaisin tuoda oluen salonkikelpoiseksi juomaksi ja vaihtoehdoksi viinin rinnalle, Markus sanoo.

Euroopasta ja koti-Suomesta löytyy useita taidokkaita panimoita, jotka tekevät tuotetta rakkaudella ja luontoa säästäen. Kotimaisten panimoiden on todettukin olevan veden säästämisen huippuosaajia.

Niko Mannonen / Yle

Freelance-toimittajana työskentelevä Markus on tuonut oluen ilosanomaa julki kirjoittaen, kertoen ja kouluttaen. Ensimmäinen kirja on jo ulkona ja toinen suunnitteilla.

Häntä on tituleerattu myös olutlähettilääksi (siirryt toiseen palveluun)(Journalisti).

– Tiedän oluesta – en kaikkea – mutta ehkä vähän liikaakin. Olutsommelierina osaan yhdistää makuja, ruokaa ja olutta, keskenään. Innostan ihmisiä kaikin tavoin kokeilemaan maltaisia makuelämyksiä, Markus selostaa hymyillen.

Maailmalla juomakulttuurin muutos on ollut käynnissä jo pidemmän aikaa, ja olut on suosittu ja suositeltu vaihtoehto monissa Michelin-paikoissa. Silti työtä riittää vielä.

– Monella on väärä mielikuva siitä, miltä olut maistuu. Se tulee usein siitä, että on juonut lämmintä olutta muovituopista.

Jätskiä ja kaljaa

Sommelier rakastaa ahaa-elämysten tuottamista olutskeptikoille.

Olutta voi myös tarjoilla jälkiruokana. Esimerkiksi mausteisen porkkanakakun ja indian pale alen (IPA:n) liitto on taivaallinen.

– Toisaalta jäätelön ja imperial stoutin yhdistelmä on oma suosikkini.

Hän kannustaa ennakkoluulottomuuteen. Vaikka oluet olisi mahtavaa saada osaksi kaikkien arvostetuimpien ravintoloiden juomalistaa, voi tajunnan räjäyttävä kombo löytyä myös läheisen grillin sapuskasta ja mallasjuomasta.

Viimeisimpänä projektinaan Markus oli perustamassa olutravintolaa keskelle jyväskyläläistä markettia (siirryt toiseen palveluun) (Viisi tähteä). Se sai olutsommelierin iloitsemaan: vihdoinkin ollaan pääsemässä eroon holhousvaltiosta!

– Siellä oli hyvä fiilis, eikä minkäänlaisia häiriöitä. Ihmiset tulivat maistelemaan erilaisia oluita lähiruuan ja sushin kanssa. Se oli osoitus siitä, että voidaan ottaa askelia eurooppalaisempaan suuntaan ja poistaa tabuja alkoholin ympäriltä.

Niko Mannonen / Yle

Olutmaailman on pakkokin muuttua.

Nuori sukupolvi jättää useammin mäyräkoirat kauppaan päätyen valitsemaan määrän sijasta laatua. Ravintoloissa kauppansa tekevät Instagram-kelpoiset juomat.

– Olutta käytetään hillitysti ja hallitusti. Silloin ravintolatkin joutuvat miettimään tarjontaa myös heille. Se on todellakin hyvä asia.

Matala-alkoholillisten oluiden suosio on lähtenyt hienoiseen kasvuun viime vuosina. Panimoliiton tilaston mukaan kahdessa vuodessa kasvua on ollut lähes 8 prosenttia.

Maria Markus liputtaa maistelukulttuurin ja makuelämysten jakamisen puolesta.

– On ihan väärä ajatus, että olutta pitäisi juoda puolen litran tuoppi kerrallaan.

Alkoholittomien oluiden suurkuluttaja

Maria Markus laskee pitkälle ruokapöydälle tottuneesti aromilaseja ja erilaisia kruunukorkillisia pulloja.

Hän suhauttaa ne auki ja antaa samalla muutaman muistisäännön.

Ensimmäinen asia on se, ettei olutta kannata nauttia välttämättä liian kylmänä. Tummempi tai vahvempi olut kannattaa ottaa huoneenlämpöön hyvissä ajoin. Silloin aromit tulevat paremmin esille.

Niko Mannonen / Yle

Lagerit ja vehnäoluet taas maistuvat viileämpinä. Varsinkin jälkimmäinen on hyvä aloittelevan oluen maistelijan valinta.

– Vehnäolut maistuu niille, jotka eivät ole olleet oluen kanssa syvällisemmin tekemisissä. Samoin tummat lageroluet. Sellaiset, joissa on vähän makeutta. Douple IPA:t kannattaa aloittelijana jättää hyllyyn ja totutella makumaailmoihin myöhemmin.

Tällä kertaa tarjolla on alkoholitonta olutta ja muutamia hieman alkoholia sisältäviä tuttavuuksia.

– Joskus vitsailen, etten käytä alkoholia muuten kuin töissä. Olen alkoholittomien oluiden suurkuluttaja. Siksi olen tosi onnellinen, että niistäkin on alkanut löytyä hyvin makuja.

Oluessa alkoholin määrä vaikuttaa kaloripitoisuuteen.

– Alkoholiton olut on terveellisin juoma, mitä ravintolassa veden jälkeen voi juoda. Siinä on hyvin vähän kaloreita ja se on puhdas luonnontuote.

Oluenkin takana on nainen

Hetkinen. Tässähän ihan unohtaa, että olut on perinteisesti miesten juoma. Tölkit pöytään, sauna päälle ja rairai.

Maria Markus kohauttaa olkapäitään stereotypioille.

– Alunperinhän olutta tekivät naiset. Jos historiaa katsoo taaksepäin, naisilla on ollut oluen parissa vahva rooli. Meilläkin on Suomessa aivan mahtavia naispanimomestareita. Se on vain jostain syystä kääntynyt sellaiseksi miehiseksi kulttuuriksi.

Niko Mannonen / Yle

Maria Markus on paitsi olutsommelier, myös kahden teini-ikäisen äiti. Roolit sopivat yhteen suorastaan kuin porkkanakakku ja IPA-olut. Kun pulloja on ollut kotona pöydällä jatkuvasti, lapsetkaan eivät ole osoittaneet alkoholiin erityistä kiinnostusta.

– Avoimuus on varmasti avainsana ihan kaikissa perheissä. Salailu tuo asioihin mystiikkaa, joka saa kiinnostumaan entistä enemmän.

Kun äiti reissaa, lapset ovat vuorostaan isänsä luona.

– Haluaisin tehdä kunnon roadtripin. Käydä luostaripanimoita ja muita erikoisuuksia läpi sekä kertoa koko kansalle elämyksistä.

Milloin tai missä tilanteessa olut on maistunut erityisen hyvältä? Entä oletko löytänyt itse hyviä makupareja oluen kanssa? Voit keskustella aiheesta 4.5. kello 23 saakka.