Kotkan kupeessa sijaitseva 5 000 asukkaan Pyhtää on ulkoistamisen epävirallinen suomenmestari, jossa palveluiden ulkoistaminenkin on ulkoistettu. Pyhtää on koelaboratorio: kunnanjohto sanoo hakevansa parasta kuntalaisille, mutta lopputulosta ei tiedä vielä kukaan.

Kun saapuu Pyhtäälle, ei heti ymmärrä saapuvansa markkinaparatiisiin.

Ei räikeitä mainostauluja katujen varsilla, ei yritysten nimiä jokaisessa kadunkulmassa.

Niiden sijaan lumivaipan alla makaa tavanomaisen oloinen peruskattaus 5 000 asukkaan kunnan kylänraittia: kahden kilpailevan kaupparyhmän liikkeet, huoltoasema, kahvitupa, apteekki, kunnantalo ja terveyskeskus.

Levollinen ulkokuori hämää. Pyhtäästä on tullut Suomen ulkoistetuin kunta, joka hankkii lähes kaiken yksityisiltä markkinoilta.

Jos kunta voi olla kuin yritys, niin Oy Pyhtää Ab on aika lähellä sitä. Ab-liite eli aktiebolaget sopii sekin: Pyhtää on Kymenlaakson ainoa kaksikielinen kunta.

Epävirallinen ennätyskunta

Vielä muutama vuosi sitten Pyhtää tuotti melkein kaiken itse.

Nykyään kunta hoitaa enää lakisääteisen perusopetuksen, pääosan päivähoidosta ja esiopetuksesta – niistäkin on siivut yksityisillä – sekä rakennusvalvonnan. Tietenkin myös vastuuvirkamiehet ovat vielä kunnan leivissä tekemässä päätökset julkisen vallan käytöstä: kenet otetaan huostaan, kuka on hoidettava vasten omaa tahtoaan.

Muu on ulkoistettu, jopa itse ulkoistaminen. Kilpailutuksessa Pyhtää käyttää muun muassa kuntaomisteisen Taitoa-yhtiön asiantuntemusta.

Yle Uutisgrafiikka

Näin mittava ulkoistus on Suomen kuntakentällä poikkeus. Kokonaan sosiaali- ja terveyspalvelunsa on ulkoistanut alle 20 kuntaa: jo siihen ryhmään kuuluminen on poikkeus.

Pyhtään kärkisija on epävirallinen, sillä kukaan ei tilastoi ulkoistuksia. Kuntaliiton erityisasiantuntijan Heikki Pukin mukaan kaikki kunnat yhteenlaskettuina hankkivat noin 40 prosenttia ostoistaan yksityisiltä yrityksiltä. Pyhtäällä osuus on arviolta 70 prosenttia, eli yli 20 miljoonaa euroa noin 30 miljoonan euron budjetista.

Ehdottomasti merkittävin on koko sosiaali- ja terveydenhuollon ulkoistaminen Attendolle. Valtuusto päätti asiasta vuonna 2014, ja Attendo alkoi hoivata pyhtääläisiä vuoden 2015 alussa. Kymmenvuotisen sopimuksen arvo on 16 miljoonaa euroa.

Ennen sosiaali- ja terveyspalvelujen ulkoistamista kunnassa oli 230 työntekijää. Nyt heitä on 150, eli yhtä työntekijää kohden Pyhtäällä on 35 asukasta. Vertailun vuoksi Helsinki työllistää 40 000 ihmistä, eli pääkaupungissa on yksi kaupungin työntekijä 16:ta asukasta kohden.

Ulkoistamisten dynamo: Kunnanjohtaja eli Oy Pyhtää Ab:n toimitusjohtaja

Pyhtään kunnanvirasto on kodikas puutalo kilometrin päässä liikekeskustasta. Kuuluisan virastokissan Pörrin "työpäivä on ehtinyt jo päättyä" kuten viraston väki kertoo, mutta viime kesän tavaramerkiksi muodostuneita mystisiä punaisia kiviä löytyy aulan pöydältä.

Kulmahuoneesta löytyy mies, jota pidetään Pyhtään ulkoistamisten isänä: kunnanjohtaja Olli Nuuttila. Jos Pyhtää on Oy Pyhtää Ab, niin Nuuttila on yhtiön toimitusjohtaja.

Organisaatiotehokkuus näkyy heti kunnantalolla: käytävillä ei ole ruuhkaa.

– Olen selvittänyt, että meillä on Suomen pienimmät yleishallinnon kustannukset. Olisikohan meitä 15 ihmistä täällä töissä. Rahat käytetään tärkeämpiin asioihin, Nuuttila sanoo.

Kunnanjohtaja Olli Nuuttila työhuoneessaan. Uudet asiat kuntakentällä kiinnostavat, ja Nuuttilakin on saanut esitellä "Pyhtään mallia" myös muiden kuntien edustajille. Jyrki Ojala

Nuuttila on entinen yritysjohtaja, joka valittiin kokoomuksen riveistä Pyhtään valtuustoon ja saman tien kunnanhallituksen puheenjohtajaksi vuonna 2008. Kunnanjohtajaksi hän nousi vuonna 2012.

Nuuttila uskoo vahvasti kilpailuttamisen etuihin. Ulkoistustielle ei ole lähdetty sokean ideologian johdattamana, hän sanoo.

– Minusta verkostomanageri on hyvä termi kuvaamaan sitä, mitä nykykunnan kannattaa olla. Me arvioimme aina, voisiko joku tehdä homman paremmin kuin me itse. Jos näin on, niin palvelu on ulkoistettu, Nuuttila sanoo.

– Ennen vanhaan kunnat hoitivat kaiken mahdollisen lumenluonnista vauvoihin ja vaareihin. Mutta ei kukaan voi olla paras kaikessa.

Ulkoistamisten putki on tehty Nuuttilan valtakaudella, ja Nuuttila on ottanut useasti kantaa markkinatuotettujen palvelujen puolesta. Juuri häntä pidetään palvelu-ulkoistusten dynamona, mutta mies itse toppuuttelee näkemystä.

– Tätä tehdään hyvässä yhteistyössä luottamushenkilöiden kanssa. Ja virkamiesjohto toimii valtuuston hyväksymän kunnan palvelustrategian pohjalta.

Ennen vanhaan kunnat hoitivat kaiken mahdollisen lumenluonnista vauvoihin ja vaareihin. Mutta ei kukaan voi olla paras kaikessa. Kunnanjohtaja Olli Nuuttila

Palvelustrategiassa linjataan, että kunnan palvelut ovat asiakaslähtöisiä, tehokkaita – ja ulkoistettuja, kun "se palvelujen turvaamisen, tehokkuuden ja laadun kannalta on perusteltua ja tuo etua".

Näin on päätetty useasti. Oy Pyhtää Ab:n toimitusjohtaja ja muu virkamiesjohto toteuttavat heille luotua strategiaa. Nuuttila oli kuitenkin vuonna 2013 yksi palvelustrategian pääluojista, eli hän toteuttaa osin itse luomaansa paperia.

Mutta kunnanjohtajana Nuuttilan rooli on olla dynamo, ei despootti. Hän johtaa, muttei ole itsevaltias. Kuntademokratiassa Pyhtään kokoomus–keskusta–demarit-vetoinen valtuusto heiluttaa tärkeimmissä ulkoistuspäätöksissä lopullista nuijaa.

Ulkoistusten kääntöpuolet: uudenvuodenlahjaksi potkut ja lomautuksia

Samaan aikaan toisella puolella kuntaa työmiehet ahertavat kinoksissa. Purolan koulun kenttää jäädyttää ulkoalueiden hoitaja Jari Puustinen, ja myrskyn aiheuttamaa sähkövikaa paikantaa Purolan metsistä huoltomies Toni Liljeqvist.

Vielä kesällä he olivat töissä kunnan teknisessä toimessa, mutta nyt työtakeissa lukee Lassila & Tikanoja. Ulkoalueiden hoidon ja kiinteistönhuollon ulkoistus astui voimaan syyskuun alussa, ja kymmenen työntekijää siirtyi yrityksen leipiiin vanhoina työntekijöinä.

Joulukuun alussa Lassila & Tikanoja ilmoitti yt-neuvotteluista. Vuodenvaihteessa kolme työntekijää sai potkut, yksi heistä omasta tahdostaan, ja loppuja seitsemää odottaa enintään neljän viikon lomautus. Työntekijät viljelivät mustaa huumoria: vanhoina työntekijöinä siirtyminen ei tarkoittanutkaan muuta kuin ikää.

Työntekijät eivät nuhteiden pelossa halua antaa haastatteluja. Lyhyet puhelinkeskustelut kuitenkin kertovat, ettei uudistus ole ollut mieleen. Yt-neuvotteluja osattiin odottaa, ja työpaikkansa säilyttäneilläkin palkka putoaa ja lomapäivät vähenevät työehtosopimuksen vaihtumisen vuoksi.

Ammattiliitto JHL:n Kaakkois-Suomen aluepäällikkö Hannu Repo on vihainen.

– Kunta olisi pystynyt tekemään säästöt itse. Miksei se lomauttanut henkilöstöään itse, jos oli tuotannollisia tai taloudellisia syitä? Nyt vastuu siirrettiin yritykselle, eli hankala asia ulkoistettiin yksityisen hoidettavaksi, Repo sanoo.

Kunta joutui myös palkkaamaan tekniseen toimeen uuden valvojan osin töiden valvojaksi. Repo epäilee, että valvojan vuosipalkka syö ison palan mahdollisista säästöistä. Kunnanjohtajan mukaan taas säästöjä syntyy.

– Ei kunta yt:itä ulkoistanut, kunta ulkoisti palvelut. Meille on tärkeää, että yritys pitää kiinni palvelulupauksestaan, Nuuttila sanoo.

Ulkoalueiden hoitaja Jari Puustinen on syyskuusta lähtien ollut Lassila & Tikanojan mies. Jyrki Ojala

Toisena kivenä kengässä painaa sivistystoimenjohtaja Tiina Rosbergin irtisanominen vuonna 2012.

Syyksi ilmoitettiin hallinnon uudelleenjärjestely ja päällekkäisten kulujen karsiminen, mutta Rosberg uskoo, että kunnanjohtaja taustajoukkoineen halusi ajaa hänet ulos kunnan tehtävistä. Rosberg valitti asiasta, joka odottaa nyt korkeimman hallinto-oikeuden (KHO) käsittelyä.

– En nähnyt tiettyjä kilpailutus- ja ulkoistamisvaihtoehtoja kunnan kannalta parhaana vaihtoehtona. Toin sen julki, ja koen että minusta haluttiin siksi päästä eroon, Rosberg sanoo.

Irtisanomispäätöksestä jätettiin valtuustossa viisi eriävää mielipidettä. Rosbergin ja kunnanjohdon sukset menivät ristiin esimerkiksi esiopetuksen ja koulukuljetusten kilpailuttamisessa. Rosbergin mukaan ulkoistamiset olivat poliittinen linjaus, johon ei sopinut puuttua.

– Varmasti ulkoistamisista voi tulla hyötyjäkin. Mutta omalla sektorillani en usko, että olisi tullut. Kunnan oma esiopetus oli juuri mitoitettu vastaamaan lapsimäärää ja valtionosuuksia. Koulukuljetuksissa paikalliset yrittäjät toivoivat, että olisi voitu kilpailutuksen sijaan suosia kunnan omia yrityksiä, Rosberg sanoo.

Hallinto-oikeus päätti asian kunnan hyväksi. Sen mukaan henkilöön liittyvästä syystä ei ollut näyttöä, ja kunnalla oli viranhaltijalakiin perustuva tuotannollinen ja taloudellinen syy irtosanomiseen.

Sote-ulkoistus meni "heittämällä läpi"

Euromäärissä suurin ulkoistus eli sote-sopimus Attendon kanssa on sen sijaan alkanut hyvin.

Ajansaanti terveyskeskuksessa alittaa kirkkaasti valtakunnalliset vaatimukset. Asiakkaat pääsevät lääkärille kiireisissä tapauksissa samana päivänä, ja kiireettömänkin ajan on yleisesti saanut alle viikossa.

Terveyskeskuksessa on nyt myös iltapäivystys. Lääkäri on paikalla kahdeksaan asti illalla – viime vuonna päivystys tosin jatkui vielä iltakymmeneen.

Myös henkilöstön asema otettiin hyvin huomioon, kunnassa kiitellään. Muutama lähellä eläkeikää oleva työntekijä sai jäädä kunnan palvelukseen, jotta heidän eläke-etunsa eivät heikkene, ja Attendo vuokraa heidän työvoimaansa kunnalta.

– Toiset ovat kunnassa olleet ulkoistuksia vastaan ja toiset puolesta, mutta sote meni heittämällä läpi. Se oli hyvin valmisteltu sopimus, ja asioista pystyttiin neuvottelemaan Attendon kanssa. Ei jäänyt tunnetta, että olisimme olleet alakynnessä, sanoo neuvotteluissa ollut JHL:n pääluottamusmies Paula Laakso.

JHL:n aluepäällikkö Repo ihmettelee, miksi soten ja teknisen toimen ulkoistukset sujuivat täysin eri hengessä.

– Attendon kanssa päästiin asiallisesti sopimukseen, jossa lähellä eläkeikää olevat jäivät kunnan palvelukseen. Me taas saimme vääntää todella pitkään kahden hengen jäämisestä kunnalle, jotta he eivät menettäneet eläkkeestään useita satoja euroja. Minua hämmästytti kunnan erilainen suhtautuminen soteen ja tekniseen puoleen, Repo sanoo.

Pelastavatko ulkoistukset Pyhtään?

On vielä mahdoton arvioida, ovatko ulkoistamiset Pyhtäälle siunaus vai peikko.

Sosiaali- ja terveyspalvelujen kokonaisulkoistusta on takana vasta vuosi, teknisen toimen ulkoistusta neljä kuukautta ja muitakin suurimpia ulkoistuksia vain kaksi tai kolme vuotta.

Kuntatalous on yhtä paineissa kuin muuallakin, muttei erityisen tiukka. Pyhtää nosti veroprosenttiaan täksi vuodeksi 19,75:stä 20,25:een, mikä on pienelle kunnalle tavanomainen lukema.

Asiantuntijoiden mukaan ulkoistamisten tarkkoja hyötyjä ja haittoja on ylipäätään vaikea mitata.

– Ainakin alkuvaiheessa näyttää siltä, että sosiaali- ja terveyspalvelut ulkoistuskunnissa pelaavat. Mutta tämä on aika uusi ilmiö, ja hyötyjen näyttäminen vaatii pitemmän ajan. Hinta kertoo vain osatotuuden, eikä ajan saaminen lääkärille kerro vielä hoidon kokonaisuudesta, sanoo sosiaali- ja terveysasioiden johtaja Tarja Myllärinen Kuntaliitosta.

Hinta kertoo vain osatotuuden. Kuntaliiton sote-johtaja Tarja Myllärinen

Mittaamisen hankaluudesta puhuu myös Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulun kuntatutkija Asko Uoti.

– Hinnassa voidaan päästä halvempaan lopputulokseen. Mutta palvelun vaikuttavuus ei ole sitä mikä jää viivan alle, vaan sitä miten kuntalaiset kokevat palvelun. Tuloksia ei usein saada vuodessa-kahdessakaan, palvelujen järjestämistä tutkinut Uoti sanoo.

Kunnanjohtaja Nuuttilan mukaan ulkoistamiset ovat tuoneet tehoa ja laatua.

– Kuntalaiset ovat olleet tyytyväisiä palveluihin, ja me olemme saaneet kustannuskehityksen hallintaan ja laadun ylös. Olen siitä hyvässä asemassa oleva kunnanjohtaja, että tiedän mitä meidän kulumme ovat vuonna 2020.

Sote-kulujen kasvu on Attendon sopimuksessa rajattu ensimmäisten kahden vuoden jälkeen kolmeen prosenttiin vuodessa.

Pyhtään 3D-navetassa syntyy turbon kompressorin pyörä. Kunta hakee 3D-tulostuksesta valttikorttia. Seudullisen elinkeinoyhtiö Cursorin tuella pystytetystä navetasta halutaan rakentaa Aalto-yliopiston ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston tukemina maan ensimmäinen valtakunnallinen osaamiskeskus. Jyrki Ojala

Teknisen toimen ulkoistus on ollut henkilöstölle vaikea pala, mutta kuntalaisten palveluihin sillä ei vaikuta olleen suurta merkitystä. Lähinnä Pyhtäällä kyrsii se, että kun ennen huoltomiestä saattoi nykäistä hihasta, nyt kaikki on hoidettava palvelupyyntöjen kautta.

– Ennen oma talonmies hoiti asioita, mutta nyt kaikki pitää tilata erikseen. Oli kivaa, kun lapsetkin oppivat tuntemaan sen saman tutun ihmisen. Ja työt ovat varmaan aika kalliita, elleivät ne kuulu perussopimukseen, sanoo päiväkodissa työskentelevä pääluottamusmies Laakso.

Palvelujen laatua ja kunnan talouskehitystä syynätään kunnassa tulevina vuosina tarkasti, myös ulkopuolisten toimesta. Esimerkiksi JHL:n Repo aikoo pitää teknisen toimen ulkoistamistuloksia silmällä.

– Tätä seurataan tarkkaan. Olen myös kysynyt Lassilalta & Tikanojalta, saavatko he tarjouksellaan tulosta aikaiseksi, Repo sanoo.

Kuntalaiset hoomoilasina: "Vasta aika näyttää"

Mitä Oy Pyhtää Ab:n osakkaat eli kuntalaiset miettivät ulkoistusten keskellä? Kahvitupa Uudessa Pulliksessa käy työpäivän päättymisen aikaan vilkas puheensorina.

– Melkein päivittäin tässä tulee keskustelua siitä, täyttyvätkö ne asiat, joita kunta on ulkoistamisilla hakenut, kahvilla istuva Toni Nieminen sanoo.

– Kun sopimuksia alettiin tehdä, niin puhuttiin että kunta säästää. Nyt on kuultu aika monia puheenvuoroja ettei välttämättä olekaan säästetty, esimerkkinä vaikka tekninen toimi. Kai ulkoistamista ajaa kunnan johtoporras, mutta millä vaikuttimilla? Sitä me ei välttämättä oikein hyvin tiedetä.

– Vähän hoomoilasena tässä on oltu. Näkee sitten, mitä tulee ja millä kustannuksilla, täydentää vieressä istuva Henrik Mickos.

Keskustelua kuunnellut mies huikkaa poistuessaan Niemiselle ja Mickokselle kasvot peruslukemilla:

– Kai kerroitte, että meitä on kusetettu ja rankalla kädellä?

Kai ulkoistamista ajaa kunnan johtoporras, mutta millä vaikuttimilla? Sitä me ei välttämättä oikein hyvin tiedetä. Toni Nieminen

Ulkoa kipakasta pakkasesta löytyy myös myönteisiä mielipiteitä.

– Saattaa olla tervetullutkin asia, saadaan uusia näkökantoja palveluihin eikä takerruta vanhaan kaavaan. Olen ymmärtänyt, että terveyskeskuspalvelua olisi kehuttu hyväksi, Jari Kottila sanoo.

Moni ei edes tiedä asuvansa epävirallisessa suomenennätyskunnassa. Ulkoistuksista tärkeintä eli terveyskeskusta moittii silti harva.

– Marevanin uhrina käytän terveyskeskusta jatkuvasti, ja se on toiminut erittäin hyvin, ei voi kiistää. Mutta joku ottaa välistä katteen, joten varmaksi ei voi tietää mennäänkö parempaan suuntaan, Jouko Mikkonen sanoo.

Mikkonen muistuttaa samasta asiasta kuin asiantuntijat: vasta aika näyttää.

– Ei voi oikein lausua mitään, ennen kuin on kokemusta. On vaikea tulkita syntyykö säästöä, ja ovatko palvelut tappiollisia vai ei. Vasta aika näyttää, eikä siihen riitä vuosi tai kaksi vaan ehkä viisi vuotta.

Mitä seuraavaksi?

Palataan vielä kunnantalolle, sillä kunnanjohtajalta on kysyttävä vielä yksi kysymys. Onko seuraava ulkoistus jo suunnitelmissa?

– Joitain pieniä juttuja on, joita saatetaan tarkastella kriittisesti, Nuuttila sanoo.

– Muuten markkina alkaa olla rajallinen. Olemme hankkineet kumppanin melkein kaikkeen, jossa on riittävästi kilpailua. Eikä perusopetuksessa Suomessa ole pahemmin markkinoitakaan.