For de fleste betyder afskaffelsen af uddannelsesloftet, at man nu kan vælge om, hvis man ønsker en anden uddannelse, end den man har.

Men for nogen betyder det nærmere det modsatte.

Det gælder for Nicklas Skaaning, der har en kandidat i japanstudier, men ønsker at starte forfra på en bachelor på Copenhagen Business School. Han troede, det blev muligt, da et flertal i Folketinget blev enige om at afskaffe uddannelsesloftet, men nu har han erfaret, at det ikke er tilfældet. Og aldrig bliver det.

Årsagen har et navn: kandidatreglen. Det er en regel, der kort sagt betyder, at studerende, der har gennemført en kandidatuddannelse, ikke kan starte forfra på et nyt studie, med mindre der er ledige pladser.

Sådan var det også, før uddannelsesloftet eksisterede, men mens det herskede, kunne kandidater søge ind på et hvilket som helst studie efter seks år. Nu er muligheden igen helt væk.

»Det er hårdt at vide, at der ikke er nogen chance for det overhovedet,« siger Nicklas Skaaning.

Jeg synes, det er rimeligt, at dem, der endnu ikke har en kandidatuddannelse, kommer først i køen. Kasper Sand Kjær, uddannelsesordfører, Socialdemokratiet

Han har været på dagpenge i et halvt år og har svært ved at omsætte sin kandidat i japanstudier til et job. Det er derfor, at han ønsker at studere HA(kom.) på CBS, en uddannelse, han faktisk sprang fra, før han læste japanstudier, fordi han ikke var »klar«.

Det fortryder han nu.

»Mit håb var, at jeg kunne få en ny uddannelse og koble den med japanstudier, men hvis jeg kunne gøre det helt forfra, så ville jeg gøre det og studere noget andet. Jeg havde ikke gjort mig nogle ordentlige tanker om, hvilke muligheder min uddannelse ville give mig,« siger Nicklas Skaaning.

Han undersøgte allerede sine muligheder for at studere en anden kandidat, efter han havde færdiggjort sin bachelor, men feltet, han kunne vælge fra, var snævert, og han kunne ikke starte forfra, fordi uddannelsesloftet herskede.

I stedet tog han også kandidaten i japanstudier, og det er altså det, der gør, at han ikke kan vælge om i dag.

Fælden klappede

Han er ikke den eneste, der står i den situation.

Mia Nielsen skrev den 13. februar et læserbrev i Information om netop kandidatreglen, der nu forhindrer hende i at studere medicin, hvilket hun ellers siger, at hun har ønsket at gøre, så længe hun kan huske.

Til Uniavisen fortæller hun, at hun afviste at tage et job, hun ellers havde fået, da hun hørte, at politikerne ville afskaffe uddannelsesloftet. I stedet tog hun et andet job, bare for at tjene penge, mens hun læste op på nogle fag, hun skulle have for at komme ind på uddannelsen.

Hendes karaktersnit var årsagen til, at hun ikke søgte ind på medicinstudiet efter gymnasiet, men i dag ville hendes chancer for at blive optaget være bedre. Syddansk Universitet optager for eksempel 50 procent af de medicinstuderende på kvote 2, og Mia Nielsen har fået at vide, at hun var særligt godt stillet, fordi den uddannelse, hun allerede har, ligner studiet .

Men nu kan hun altså slet ikke søge om optagelse, heller ikke efter seks år.

»Under uddannelsesloftet var det også min plan, at jeg ville gå all in på den uddannelse, jeg har, men jeg fandt en ro i, at der var en vej ud efter seks år. Det er for vildt, at jeg i midten af tyverne bare må acceptere, at jeg aldrig kommer til at læse medicin. Nu fanger bordet bare.«

Havde hun på noget tidspunkt udskudt sin uddannelse og undladt at gennemføre på normeret tid, havde hun måske stadig haft valget: Så kunne hun have forladt sin uddannelse, før hun afleverede sit speciale sidste sommer og altså have undgået at få det kandidatbevis, der nu forhindrer hende i at starte forfra.