Senere konstaterer lægerne, at Oscar Jerris har meningitis.

Det kunne derfor være gået grueligt galt, hvis familien ikke var kommet på hospitalet før, vurderer Carsten Schade, speciallæge i infektionssygdomme og overlæge på infektionsmedicinsk afdeling på Aarhus Universitetshospital.

- Når Oscar kommer ind på hospitalet, så har han blodforgiftning, han er septisk, og han er syg, siger Carsten Schade og forsætter:

- Den tid der går fra symptomer, til du kommer i behandling, er afgørende for overlevelsen.

For mange specialer

Tilbage sidder Oscars’ mor og far, Marie og Michael Jerris, og er glade for, at deres søn overlevede uden mén. På trods af forløbet har de ikke mistet tilliden til sundhedsvæsenet, men tanken om, at der kan ske fejl, sidder i baghovedet, og derfor tager de også deres forholdsregler nu.

- Lunten er blevet kortere. Hvis svaret ikke passer os, så tager vi det ikke for gode vare. Vi kommer ikke til at æde alt, hvad fagfolkene siger til os, forklarer Michael Jerris.

Sagen om Oscar Jerris får Kent Kristensen, lektor i sundhedsjura på Syddansk Universitet, til at gentage kritikken af personalesammensætningen hos 1813.

- Havde vi lyttet til lægen, havde vi måske ikke haft Oscar her i dag. Derfor kan man godt sidde nu og tænke, at det her er langt fra godt nok Marie Jerris, mor til Oscar Jerris

- Når vi ser på den måde, vagtplanen er sammensat på, så er der et væld af forskellige specialer. Det er læger uden fagligt speciale, og det er læger under uddannelse. Det betyder, at vi i teorien kan have læger siddende, der har ganske få måneders praktisk erfaring, siger han.

Svært for selv erfarne læger

Overlæge Carsten Schade mener, at selv for de mest erfarne læger, kan det være vanskeligt at visitere spædbørn. Særligt når det foregår over telefon.

Derfor er han også overrasket over, at en forholdsvis uerfaren læge, får lov til at sidde i røret, siger han.

- Det er rigtig svært at vurdere spædbørn, fordi deres symptomer kan være uspecifikke. Derfor er det en god idé, at barnet kommer ind og bliver vurderet af en læge, siger han.

Han bliver bakket op af Lars Bjerrum, professor i almen medicin ved Københavns Universitet, der kalder visitering af akutte patienter for noget af det sværeste i lægefaget.

- Det kræver stor erfaring og stor viden, og det kræver en speciallægeuddannelse i almen medicin, siger han.

Hos Marie og Michael Jerris vidste man ikke, at det var en læge, der tog telefonen tilbage i januar, og de kan ikke undgå at tænke på, at en måske mere erfaren læge kunne have sparet familien for denne skræmmende oplevelse.

-Havde vi lyttet til lægen, havde vi måske ikke haft Oscar her i dag. Derfor kan man godt sidde nu og tænke, at det her er langt fra godt nok, siger Marie Jerris.

Regionen erkender fejl

Trine Mottlau, der er vicedirektør for Region Hovedstadens akutberedskab, erkender, at der blev begået fejl i Oscar Jerris' sag.

- I denne her sag laver lægen en fejlvurdering. Lægen burde have henvist Oscar til en læge på en børnemodtagelse.

- Og når sundhedsfagligt personale laver en fejlvurdering, så har vi fokus på, hvordan vi lærer vi af det, så det ikke gentager sig. Derfor har vi besluttet at lave en kerneårsagsanalyse på denne her sag, for at finde ud af hvorfor der er handlet, som der er handlet, forklarer Trine Mottlau.

- Vi har talt med eksperter, som hæfter sig ved, at denne her læge har under et års erfaring som uddannet læge. De mener ikke, det er tilstrækkelig erfaring, når man skal sidde og visitere på en akuttelefon. Er du enig i den vurdering?

- Jeg er enig i, at retningslinjen i forhold til, hvordan Oscar skulle have været visiteret, ikke er efterlevet. Men at sætte et lighedstegn mellem det og den faglige kompetence, det kan jeg ikke gøre på nuværende tidspunkt. Derfor laver vi nu en kerneårsagsanalyse for at finde ud af, hvorfor man ikke har efterlevet den retningslinje.