Venstre beskyldes nu for vildledning i kølvandet på de seneste oplysninger fra GEUS om fund af giftstoffet desphenylchloridazon i 29 procent af overvågningsboringerne for grundvand og i godt 26 procent af de almene vandværkers boringer.

I de to typer boringer var grænseværdien på 0,1 mikrogram pr. liter overskredet i henholdsvis 17 procent og knap 10 procent af målingerne.

Desphenylchloridazon er et nedbrydningsprodukt fra sprøjtemidlet chloridazon, der blev brugt af landbruget til især at bekæmpe ukrudt i roemarker i perioden 1964 til 1996. Men selv om midlet har været forbudt i over 20 år, findes det altså fortsat foruroligende mange steder i grundvandet i markante koncentrationer.

At GEUS nu har taget prøver, kortlagt og afsløret forureningens omfang skyldes alene, at desphenylchloridazon ved en tilfældighed blev fundet ved en boring i Region Syddanmark sidste år. Indtil da var der ikke blevet målt for stoffet i grundvandet.

»Alt tyder på, at vi står med den mest omfattende grundvandsforurening i Danmark nogensinde,« lød det onsdag fra Carl-Emil Larsen, direktør i DANVA, vandsektorens interesseorganisation.

»De nyeste resultater viser, at problemet med sprøjtemidlet er landsdækkende, at flere hundrede vandværker er ramt, og at forureningen ligger dybt i grundvandsmagasinerne.«

’To grænseværdier’

I et længere interview i Danmarks Radios P1 Morgen onsdag efterlod Venstres miljøordfører, Erling Bonnesen, imidlertid et indtryk af, at der ikke er så meget at bekymre sig om.

»I Venstre tager vi rent, sundt drikkevand til danskerne meget, meget alvorligt,« sagde miljøordføreren.

»Derfor er jeg også glad for, at vi har to grænseværdier. Der er den sundhedsfagligt fastsatte grænseværdi, og den er heldigvis ikke overskredet i de her sager, og så er der en ekstraordinær, politisk fastsat, meget lavere grænseværdi, netop for at vi kan holde godt øje med det, og det bakker vi selvfølgelig fuldstændig op om i Venstre, så vi får holdt rigtig godt øje med det. Men det er værd lige at notere sig, at den sundhedsfagligt fastlagte grænseværdi, den er ikke overskredet.«

Læs også Danmark mangler ikke vand. Men vi risikerer at mangle rent drikkevand

Erling Bonnesen understregede sin pointe flere gange:

»Vi har de fagligt fastsatte sundhedskriterier, de er heldigvis ikke overskredet. Det er jo faktisk sådan, at man sådan lidt malerisk kan sige, at man skal drikke tøndevis af vand og nærmest drukne i det, inden at man bare kommer i nærheden af den sundhedsfastlagte faglige grænseværdi. Så er der de meget lavere politisk fastsatte grænseværdier for at holde ekstra øje med det, fordi måleapparaterne er blevet meget bedre nu, så vi kan holde meget bedre øje med det.«

Kun én grænseværdi

Udtalelserne fremkalder stærk kritik fra flere branche- og fagfolk.

»Der er ikke nogen sundhedsbaseret grænseværdi i Danmark eller i EU,« siger Walter Brüsch, mangeårig grundvandsgeolog hos GEUS, i dag geologisk seniorrådgiver for Danmarks Naturfredningsforening.

»Der er ikke nogen sundhedsfaglig grænseværdi for vand,« siger professor i toksikologi Lisbeth E. Knudsen, Institut for Folkesundhedsvidenskab på Københavns Universitet.

Grænseværdien er på 0,1 mikrogram pr. liter og gælder for alle pesticider og nedbrydningsprodukter. Den blev i sin tid fastsat på EU-niveau med den politiske motivation, at sprøjtegifte ikke hører til i drikkevand, og at grænsen derfor skal svare til det mindste, man kan måle – på daværende tidspunkt 0,1 mikrogram pr. liter.

Da denne grænse i 1993 blev diskuteret, argumenterede den agrokemiske industri via sin europæiske brancheorganisation ECPA for, at grænsen ikke havde noget videnskabeligt grundlag, og at EU i stedet burde definere individuelle grænser for de enkelte sprøjtemidler baseret på Verdenssundhedsorganisationen WHO’s toksikologiske retningslinjer for enkeltstoffer.

Den europæiske vandsektors organisation EurEau argumenterede omvendt for at fastholde forsigtighedsprincippet, afspejlet i de 0,1 mikrogram pr. liter, mens bl.a. sammenslutningen af europæiske miljøorganisationer, European Environmental Bureau, dokumenterede, at sundhedsfaglige grænser efter WHO-filosofien ville lede til en langt større, samlet belastning af grundvandet med pesticider.

EU endte med at fastholde kravet om højst 0,1 mikrogram pr. liter, og det er da også til dato den eneste grænse, der er angivet i Miljøministeriets drikkevandsbekendtgørelser, herunder den seneste fra oktober 2017.

Ikke ’ekstraordinær’

»Kravene i grænseværdierne er udtryk for nultolerance over for udvaskning og en garanti til danskerne, så de til enhver tid har tillid til deres drikkevand,« siger Karsten Bjørno, kommunikationschef i DANVA.

»Det er vildledning af befolkningen, når Venstres miljøordfører melder ud, at grænseværdien er ’ekstraordinær’. Det er et reelt, politisk fastsat krav, som vandværkerne skal efterleve. De politiske fastsatte grænseværdier er selve grundstenen i danskerne tillid til deres rene drikkevand. Rokker vi ved grænseværdierne, så opstår der forvirring. Så vil kunderne ikke kunne huske, om det er det ene eller andet stof, de skal holde øje med,« lyder det fra DANVA.

I Miljøstyrelsen bekræfter kontorchef Lea Frimann Hansen, at der ikke er to slags grænseværdier, som vandværkerne skal forholde sig til. Kravet til dem er bekendtgørelsens grænse på 0,1 mikrogram pr. liter.

»Når Venstres miljøordfører taler om den sundhedsfagligt fastsatte grænseværdi, så tænker han på den ’sundhedsmæssigt acceptable daglige indtagelse’, som er den koncentration, Styrelsen for Patientsikkerhed forholder sig til, når de afgør, om et givent fund frembyder en sundhedsmæssig risiko.«

Denne såkaldte ADI-værdi er for desphenylchloridazon 300 mikrogram pr. liter for voksne og 50 mikrogram pr. liter for børn. Det højeste fund i de aktuelle målinger offentliggjort af GEUS er 11 mikrogram pr. liter.

I den forstand har Erling Bonnesen ret i, at de aktuelle fund ikke truer sundheden, siger Lea Frimann Hansen.

Både hos DANVA og Danmarks Naturfredningsforening er man bekymret for, at nogle – ligesom i 1990’erne – søger at undergrave grænseværdien på 0,1 mikrogram pr. liter og gøre det legitimt at forurene drikkevandet til langt højere værdier, fordi det nu i stadig flere boringer faktisk er mere forurenet.

»Det er skadeligt, når brancheorganisationer for snævre erhvervsinteresser vil diskutere, om grænseværdier skal hæves for enkelte midler med en begrundelse om, at et pesticid er mindre farlig end et andet,« anfører DANVA.

Miljøordfører for Venstre Erling Bonnesen giver ikke meget for kritikken om, at den politisk fastsatte grænseværdi er ved at blive undergravet:

»Det kan jeg fuldstændig afvise. De politisk fastsatte grænseværdier er til for, at vi bedre kan holde øje med udviklingen af pesticideniveauet. Derudover har vi nogle sundhedsfagligt fastsatte kriterier, og så længe de ikke overskredet i nogen målinger, kan man roligt drikke vandet i Danmark. Det er dét, der betyder noget,« siger Erling Bonnesen til Information.