Statskassen er klar til at yde milliarder i kompensation til firmaer og erhvervsdrivende, så de kommer gennem coronakrisen så uskadt som muligt. Nu foreslår Enhedslisten (EL), at der skal gælde særlige regler for firmaer, der gennem de seneste fem år har spekuleret i ikke at betale skat i Danmark.

»Vi skal ikke åbne kassen for selskaber i skattely, der ikke bidrager til fællesskabet. Selskaber i skattely skal ikke have de samme privilegier som selskaber, der betaler dansk selskabsskat,« siger Rune Lund, der er skatteordfører for EL.

»Skattely koster i forvejen Danmark et kæmpe milliardbeløb årligt og skaber unfair konkurrence. Det er især de største multinationale selskaber, der benytter sig af disse skumle manøvrer. Hvis vi ligefrem forærer disse selskaber støttepenge, så sætter nasseriet nye rekorder.«

Konkret foreslår Enhedslisten derfor, at multinationale selskaber, der enten ikke har betalt dansk selskabsskat de seneste fem år eller kun har haft en påfaldende lav skattebetaling, og som tillige er placeret i skattely, kun skal kunne få støtte fra hjælpepakkerne, såfremt de betaler det tilbage med renter. Ifølge forslaget gælder det midler fra både den midlertidige kompensation for virksomheders faste udgifter og kompensationsordningen for aflyste større arrangementer.

– Der kan vel være gode grunde til, at et firma ikke betaler skat?

»Ja, selvfølgelig. Men hvis manglende skattebetaling kombineres med en placering af moderselskab, varemærker eller patenter i skattely, så tyder det på, at der spekuleres i at undgå at betale skat,« siger Rune Lund.

»Jeg mangler endnu at se et multinationalt selskab, som ikke på en eller anden måde indgår i en skattelykonstruktion,« tilføjer han.

Finansordfører René Christensen fra Dansk Folkeparti er umiddelbart »enig i intentionen« i Enhedslistens forslag.

»Hvis man ikke bidrager til festen, kan man heller ikke være en del af den fri bar. Men umiddelbart kan jeg ikke overskue konsekvenserne, så det er absolut noget, man kan spørge ind til,« siger René Christensen.

»Vi vil godt spille ind på den dagsorden, men det er vigtigt, at det ikke bliver for bureaukratisk.«

Troels Lund Poulsen fra Venstre afviser derimod forslaget:

»Venstre kan ikke støtte forslaget fra Enhedslisten, og på baggrund af aftalen fra den 19. marts med opbakning fra alle partier i Folketinget blev det jo heller ikke en del af den politiske aftale,« skriver han i en mail.

Erhvervsminister Simon Kollerup (S) skriver i en kommentar til EL’s forslag, at »i de ordninger, som regeringen laver sammen med Folketingets partier i disse uger, er der i høj grad også fokus på, at dokumentationen fra virksomhederne skal være i orden for at få del i hjælpepakkerne. Det er afgørende for, om man rent faktisk er berettiget til hjælp. Vi har også aftalt, at vi kun yder kompensation til virksomheder med et dansk CVR-nummer, som dermed er skattepligtige i Danmark«.

Hvem får udbetalt penge?

Enhedslisten vil tage udgangspunkt i henholdsvis EU’s sortliste og ’gråliste’ over lande med langvarig tradition for skattely. Det er for eksempel Amerikansk Samoa, Caymanøerne, Fiji, Oman og Seychellerne fra sortlisten. Det kan også være lande som Maldiverne, Thailand, Australien og Marokko fra ’grålisten’.

Foreløbigt er det uklart, om Erhvervsstyrelsen agter at offentliggøre navnene på de firmaer, der får bevilget coronakompensation. »Erhvervsstyrelsen er i gang med at undersøge mulighederne for at offentliggøre dataudtræk vedrørende ansøgninger om kompensation,« skriver styrelsens kommunikationsafdeling i en mail.

Den udmelding kommer bag på Rune Lund.

»Det er ikke et problem, som vi har haft oppe at vende med regeringen. Vi har bare antaget, at i hvert fald Folketingets partier vil få adgang til navnene på firmaerne, blandt andet fordi vi skal evaluere ordningen. Og så vil det være helt essentielt at få oplysninger helt ned på firmaniveau,« siger han og peger på, at der altid har været offentlighed om for eksempel modtagerne af satspuljemidlerne.

»Så det vil være naturligt, at offentligheden også kan få det at vide,« mener han.

EL understreger i forslaget, at sigtet ikke er at ramme en typisk franchisetager hos et multinationalt selskab, altså den konkrete tankstation eller burgerbar, eftersom de typisk hverken er multinationale selskaber eller har placering i skattely og tillige ofte betaler selskabsskat.

»Forslaget skal ramme det multinationale selskabs danske hovedselskab, der tjener penge på franchisetagerne, og som sender disse fortjenester i skattely for at undgå dansk selskabsskat,« siger Rune Lund.

– Hvordan vil I sikre, at det ikke bliver eksempelvis den enkelte tankpasser, der rammes?

»Multinationale selskaber, herunder de store olieselskaber, kan være konstrueret på mange forskellige måder. Men ved at præcisere i vores forslag, at det kun er det multinationale selskab, der bliver ramt, betyder det, at det ikke rammer den person, der driver et dansk selskab i form af en benzintank.«