Et hidtil ukendt notat kaster lys over flere potentielle benspænd for regeringens vision om at gøre Lindholm til et nyt udrejsecenter for »udviste kriminelle og udlændinge«.

Øen huser i dag viruslaboratorier, der arbejder med blandt andet rabies og svinepest, og det har således tidligere været beskrevet, at øen skal renses efter mere end 80 år som forsøgsø og ikke rummer rent drikkevand.

Et hidtil ukendt notat til Udlændinge- og Integrationsministeriet tegner dog et mere alvorligt billede.

Foruden manglende drikkevand mener DTU, at cirka en fjerdedel af bygningerne på øen i Stege Bugt er nedrivningsmodne. Samtidig døjer Lindholm med flere jordoprensninger end hidtil omtalt og en kloakering, som er »dimensioneret til den nuværende anvendelse«.

Udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) er dog ikke tvivl om, at »Lindholm er egnet til at huse et udrejsecenter«.

Nedrivningsmodent

I kølvandet på at Udlændinge- og Integrationsministeriet første gang forhørte sig om Lindholms potentiale som flygtningeø, bestilte ministeriet et såkaldt baggrundsnotat hos Bygningsstyrelsen.

Styrelsen, som administrerer statens ejendomme, skulle undersøge mulighederne for at oprette et »særcenter for en gruppe på Lindholm«. Baggrundsnotatet er en faglig redegørelse, som sidenhen kan anvendes som udgangspunkt for politisk behandling.

Notatet skulle være færdigt på lige over 24 timer, hvilket tilsyneladende var tilstrækkeligt til at tegne et skarpere billede af øen.

Berlingske har fået aktindsigt i dokumentet, hvoraf det fremgår, hvor dårlig en forfatning øen er i, og ikke mindst, hvor lidt der kan genanvendes.

Baggrundsnotat fra Byggestyrelsen »I forhold til den eksisterende bygningsmasse, så er den generelt i så dårlig stand, og det forventes kun, at en begrænset del vil kunne genanvendes.«

Ifølge Bygningsstyrelsen har DTU, som i dag står for driften af Veterinærinstituttet på øen, udpeget 11 af øens i alt 47 bygninger som nedrivningsmodne. Udfordringerne er imidlertid ikke kun de bygninger, som bør fjernes. Notatet slår samtidig fast, at det forventes, at en stor del af Lindholms bygninger »ikke kan genanvendes til andet formål«.

»I forhold til den eksisterende bygningsmasse (på øen, red.), så er den generelt i så dårlig stand, og det forventes kun, at en begrænset del vil kunne genanvendes,« skriver styrelsen, som samtidig skriver:

»En undtagelse er dog hovedbygningen, som forventes at kunne genanvendes. Det betyder, at der må forventes en del nedrivningsarbejde samt nybyggeri, hvilket (...) vil stille store krav til håndteringen af den eksisterende jordforurening.«

Nedslidte bygninger er dog ikke øens eneste udfordring.

Hvor er Lindholm? Zoom ud på kortet og se. (Artiklen fortsætter under grafikken).



Henter kort...

Ikke muligt med konkret tidsplan

Såfremt Lindholms i alt 25 nedrivningsmodne bygninger bliver jævnet med jorden, står spørgsmålet om oprensning og senere nedlukning – også kaldet »dekommissionering« – af bygninger efter årene som viruslaboratorium tilbage. Af en oversigt i et af notatets bilag fremgår det, at otte af de resterende bygninger står til at skulle dekommissioneres, når DTU næste år forlader øen.

Der er ifølge Bygningsstyrelsen tale om en proces, som det »ikke på nuværende tidspunkt er muligt at give en konkret tidsplan for«. Styrelsen forventer, at en plan for oprensningen af øen og laboratorier vil være klar inden jul.

Da regeringen og Dansk Folkeparti 30. november fremlagde finansloven, fremgik det imidlertid af aftaleteksten, at etableringen af et udrejsecenter »vil ske trinvist frem mod 2021, hvor det forventes, at centret kan tages i brug«.

Hvad siger grundnotatet? (Artiklen fortsætter under dokumentet).

Reelt burde tæt på en fjerdedel af Lindholms bygninger ifølge DTU rives ned. Dertil kommer, at otte bygninger står over for en omfattende oprensning efter at have været i kontakt med smittefarligt materiale, og at yderligere fem af øens bygninger – heriblandt flere boligarealer og kantinebygningen – er noteret som i den værst mulige forfatning efter DTUs bygningstilstandsskala.

Samtidig påpeger notatet, at »der forefindes en mulig jordforurening på mindre dele af området«. Dette fører til en »begrænset anvendelse af øen« med særlig henvisning til oprydning efter øens to lossepladser og »lækage fra kloakkerne«.

Styrelsen lægger dog vægt på andet end de gamle bygninger – ikke mindst fordi Lindholms natur giver nogle ganske særlige muligheder.

Havfugle begrænser

Mens regeringen lægger planer for et kommende udrejsecenter, pointerer Bygningsstyrelsen, at Lindholm allerede er beslaglagt i andet ministerielt regi, idet øen i Stege Bugt indgår som et af i alt 252 områder omfattet af bevaringsprojektet Natura 2000.

En redegørelse fra Miljø- og Fødevareministeriet udgivet i 2016 konkluderer, at Lindholm har gode forhold for, at havfugle som havterner og klyder kan leve i området.

»Dette kan have en indflydelse på, hvad øen fremadrettet kan anvendes til,« skriver Bygningsstyrelsen i notatet fra 10. november og uddyber:

»I forhold til Natura 2000 betyder det blandt andet, at tiltag kun må ske, såfremt naturinteresserede tilgodeses. Derudover er dele af området omfattet af strandbeskyttelse, beskyttende sten- og jorddiger (og) beskyttede naturtyper.«

Det er ikke umuligt at tilsidesætte områdernes beskyttelsesstatus – men det kræver mere end Folketingets godkendelse.

I et svar til Berlingske skriver Miljø- og Fødevareministeriet, at en ophævelse kan ske, hvis der »foreligger egentlige faglige fejl« i udpegningsgrundlaget, eller hvis der skal laves korrektioner såsom en forkert indtegning på et kort. Både en ophævelse eller ændringer af Natura 2000-områders beskyttelse skal godkendes af Europa-Kommissionen.

Det samlede notat blev leveret til Udlændinge- og Integrationsministeriet 10. november.

Inger Støjberg, udlændinge- og integrationsminister »Det vil jo kræve en meget omfattende indsats, hvis vi skulle undersøge samtlige mindre danske øer.«

»Lindholm er egnet«

Spørger man udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg er hun ikke i tvivl om øens muligheder.

I et skriftligt svar til Berlingske lægger ministeren vægt på, at formålet med udrejsecentret var at »holde bedre styr på«, hvor kriminelle udviste og personer på tålt ophold befinder sig.

Samtidig lægger ministeren vægt på, at et udrejsecenter på Lindholm under alle omstændigheder vil være mere isoleret end de øvrige danske udrejsecentre. Hun understreger, at Lindholm blev undersøgt, idet øen er »ubeboet, statsejet og står til at blive ledig, fordi DTU forventer at fraflytte øen med udgangen af 2019«.

»Jeg kan jo af gode grunde ikke referere fra vores fortrolige forhandlinger, men jeg kan sige, at valget meget hurtigt faldt på Lindholm af de førnævnte grunde. Det vil jo kræve en meget omfattende indsats, hvis vi skulle undersøge samtlige mindre danske øer for at finde ud af, om de potentielt vil kunne huse et udrejsecenter. Sådan en undersøgelse har mit ministerium ikke igangsat i forbindelse med finanslovsforhandlingerne. Men det mener jeg heller ikke er afgørende, for som sagt var der sådan set bred enighed om, at Lindholm er egnet til at huse et udrejsecenter,« skriver ministeren og uddyber:

»I forhold til de eksisterende bygningers forfatning vil jeg bare sige, at det jo hele tiden har været meningen, at de skal dekommissioneres – altså at der skal renses og ryddes op efter DTUs brug af øen. Det er en proces, der var planlagt, og som finder sted uafhængigt af planerne om at etablere Udrejsecenter Lindholm. Når øen er gjort klar til nyt brug, vil der blive igangsat en byggeproces. Det er jo helt naturligt, at der skal ske tilpasninger, når øen går fra et formål til et andet.«

Ifølge tal fra Finansministeriet er der afsat 210 millioner i 2020 til etableringen af udrejsecentret på Lindholm.