Gav daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen (V) ordre til, at embedsmænd i Udenrigsministeriet skulle levere et juridisk notat, som kunne blåstemple Danmarks deltagelse i Irak-krigen tilbage i 2003?

Det spørgsmål bliver nu på ny relevant, efter at flere anonyme embedsmænd i bogen Mørkelygten af journalist Jesper Tynell har givet udtryk for, at et afgørende notat om det juridiske grundlag for krigen, som blev leveret til Folketinget, var politisk bestillingsarbejde fra VK-regeringen.

LÆS: Embedsmænd klamrede sig til ’juridisk halmstrå’ for at opfylde krigsønske

En af de involverede embedsmænd fortæller, at efterspørgslen efter et notat, der kunne bane vej for dansk krigsdeltagelse, kom mest tydeligt til udtryk i de meldinger, der kom fra Statsministeriet. Det skete ifølge embedsmanden ’fra allerhøjeste sted’.

Det skete desuden uden om ministeriets formelle kommandoveje, og meldingerne blev mundtligt overleveret til juristerne i det såkaldte Folkeretskontor i Udenrigsministeriet, fortæller embedsmanden. Det var netop det kontor, som udfærdigede notatet til Folketinget om det juridiske grundlag for Irak-krigen.

Vigtigt at få svar

Jens Elo Rytter, der er professor i forfatningsret på Københavns Universitet, mener, at det er et vigtigt spørgsmål at få afklaret, om Anders Fogh Rasmussen gav ordren og gik uden om den daværende udenrigsminister Per Stig Møller (K).

»Hvis det er tilfældet, har Anders Fogh Rasmussen et selvstændigt ansvar for, at Folketinget fik den opfattelse, at der var et juridisk grundlag for krigen, selv om embedsmændene anså det for stærkt tvivlsomt,« siger Jens Elo Rytter, der har læst embedsmændenes udtalelser.

LÆS: Fogh ville vide, om han kunne retsforfølges

I et af bogens øvrige kapitler fortæller en anden embedsmand fra Udenrigsministeriet, at det er almindeligt, at embedsværket efterlever henstillinger fra regeringens centrale ministre og ministerier, når de skriver notater til deres egen minister og offentligheden. Det kan ske for at hjælpe ministeren, men også for at undergrave ministeren:

»Det er en åben sandhed og velkendt, at der er alle mulige, som varetager de interesser, de mener, er Statsministeriets interesser. (…) Så er der både den pæne udgave af det og den grimme udgave af det. Begge ting sker hele tiden. (…) Den grimme er selvfølgelig, at du har to ministre fra to forskellige partier. Statsministeriet vil så typisk – men det kan også være Finansministeriet eller andre – sikre, at deres politik kommer ind gennem de kanaler, de nu har længere nede i systemet,« siger embedsmanden.

Svar, Fogh

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra Anders Fogh Rasmussen om embedsmændenes udtalelser siden torsdag i sidste uge. Men Fogh burde svare på embedsmændenes ’beskyldninger’, mener Holger K. Nielsen, der er SF’s forsvars- og udenrigsordfører.

Hvis det juridiske grundlag for Irak-krigen var politisk bestillingsarbejde, er spørgsmålet, hvor bestillingen kom fra. Wiktor Dabkowski

Han forventer, at den såkaldte Irak-kommission, der skal undersøge grundlaget for Danmarks deltagelse i krigen, vil indkalde den tidligere statsminister som vidne.

»Når det er sagt, synes jeg, at det ville være passende, hvis Anders Fogh allerede nu forholder sig til påstanden, for vi kan jo ikke vide, hvornår han eventuelt skal afhøres af Irak-kommissionen – det kan jo tage lang tid, inden det kommer til at ske,« siger Holger K. Nielsen.

Nikolaj Villumsen, der er forsvarsordfører for Enhedslisten, deler synspunktet om, at Fogh bør svare på embedsmændenes udtalelser.

»Det nytter ikke noget, at han ikke svarer på kritikken, for den er så alvorlig, at vi må kræve at få et svar fra ham. Hvis det forholder sig, som de anonyme embedsmænd siger, er det ikke bare dybt alvorligt, men også en stor forbrydelse,« siger Nikolaj Villumsen og fortsætter:

»Alt tyder på, at Folketinget dengang blev vildledt til at gå i krig på et fejlagtigt grundlag, og det er Anders Fogh Rasmussen nødt til at forholde sig til. Især når man tænker på, hvilke konsekvenser Irak-krigen har haft, blandt andet det faktum, at krigen har banet vejen for Islamisk Stat.«

Fem år til undersøgelse

Nils Bernstein, daværende departementschef i Statsministeriet, ønsker ikke at kommentere udtalelserne fra embedsmændene. Han mener, at det ville være »forkert« af ham at kommentere dem, eftersom der er nedsat en undersøgelseskommission.

Juraprofessor Jens Elo Rytter peger imidlertid på, at det er centralt, at ordren ifølge den anonyme embedsmand blev overleveret mundtligt.

»Det kan gøre det vanskeligt at bevise, om denne melding er kommet fra Statsministeriet. Omvendt kan man sige, at kommissionen kan basere sig på mundtlige udsagn fra embedsmændene, som dog kan være noget svagere dokumentation end skriftlige kilder,« siger Jens Elo Rytter.

I det kommissorium, som danner grundlag for Irak-kommissionen, står der, at kommissionen »bør« tilrettelægge arbejdet, sådan at den »så vidt muligt« kan afgive beretning i 2017.

Undersøgelsen dækker også dansk krigsdeltagelse i Afghanistan, og de involverede myndigheder har anslået, at materialet kan omfatte op mod én million dokumenter, alt efter hvordan det afgrænses.

Michael B. Elmer, der er formand for kommissionen, ønsker ikke på nuværende tidspunkt at oplyse, om kommissionen kommer til at udspørge Anders Fogh Rasmussen som vidne.

Information har forsøgt at få en kommentar fra forhenværende udenrigsminister Per Stig Møller (K) og Venstres forsvarsordfører, Troels Lund Poulsen. Det har ikke været muligt mandag.

LÆS: Krigen; løgnen; flugten fra ansvaret