Grænseværdien for nogle typer af nedbrydningsprodukter fra sprøjtemidler i det danske grundvand bliver 7,5 gange højere. Det er konsekvensen af en bred, politisk aftale om pesticidbrug, som fredag blev indgået på Christiansborg.

Aftalen giver mulighed for, at midler, som ikke kan godkendes i dag, finder vej til markerne. Det sker ved at indføre en ny test og godkendelse.

Fra 0,1 til 0,75 mikrogram pr liter

Et af punkterne er, at hvis midlets nedbrydningsprodukter ikke udgør en miljørisiko og ikke er sundhedsskadelige, så hæves grænseværdien fra 0,1 til 0,75 mikrogram per liter vand.

Partierne bag aftalen - regeringen, Dansk Folkeparti, SF, Socialdemokraterne og De Radikale - betoner i aftaleteksten, at Danmark trods lempelsen stadig vil have en særlig 'høj beskyttelse af grundvandet, som ikke gælder i resten af EU.'

'Endvidere er det Miljøstyrelsens klare vurdering, at de foreslåede ændringer af grænseværdier ikke vil ændre beskyttelsen af grundvand,' står der bl.a. i aftalen.

Det sker ekstremt sjældent, at grænseværdier for kemikalier bliver hævet. Netop grænseværdierne for pesticidrester i grundvandet er i dag politisk bestemt modsat den toksikologiske vurdering, som ligger til grund for at i nogle tilfælde at hæve dem fremover.

Ifølge Ingeniørens kilder har Miljøstyrelsen under forhandlingerne henvist til fem specifikke midler, som efter styrelsens vurdering kan blive godkendt efter de nye regler, men som er forbudt i dag. Landbruget har brug for flere midler, fordi en stadig større andel af ukrudtet på markerne bliver resistent over for de plantegifte, som landmændene i dag benytter.

Den højere grænseværdi og de flere pesticider i landmændenes sprøjter møder kraftig kritik fra de grønne organisationer.

»Flere sprøjtegifte beskytter ikke grundvandet bedre, og det er essensen af aftalen,« siger præsidenten for Danmarks Naturfredningsforening, Ella Maria Bisschop-Larsen.

Hun er »lodret imod«, at aftalen åbner for at godkende sprøjtegifte, som ikke tidligere har været tilladt i Danmark.

Læs også: Resistent ukrudt i hastig fremmarch på danske marker

Partierne skal senere i år samles for at drøfte en handlingsplan, der skal bekæmpe resistens på markerne. I 2020 skal en ny undersøgelse fastslå, om udviklingen af resistens er bremset eller ej.

Målsætning fra 2012 skal nu først opfyldes i 2020

Den nye aftale ændrer ifølge miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) ikke ved, hvad han kalder ’den ambitiøse målsætning’ fra den forrige politiske aftale om pesticidforbruget i dansk landbrug. Den aftale indebar, at pesticidernes miljøbelastning skulle sænkes med 40 procent fra 2011 til 2016. Målestokken var et indekstal for pesticidernes miljøbelastning, som blandt andet bygger på salgstal.

Men før der i 2012 blev lagt ekstra afgifter på de mest miljøbelastende sprøjtemidler, hamstrede landmændene kemikalier, som de siden har brugt af. Derfor har indekset i praksis ikke kunnet bruges til at måle udviklingen i miljøbelastningen tidligere.

Læs også: Intet overblik over forurening fra pesticider

I den oprindelige aftale skulle pesticidbelastningen som nævnt reduceres inden udgangen af 2016. Det er nu rykket til 2020, hvor den nye aftale udløber. Partierne mødes dog næste år for at drøfte, om de skal stramme målsætningen.

»Vi holder vi fast i den ambitiøse målsætning om at mindske belastningen fra pesticider. Samtidig er vi ikke bange for at følge anbefalingerne fra internationale forskere om at tillade flere nye pesticider, som ikke skader vores sundhed, grundvand eller miljø,« siger Esben Lunde Larsen i partiernes pressemeddelelse om den nye aftale.

Ingen af de andre ordførere bag aftalen nævner direkte den forhøjede grænseværdi, men Liberal Alliance har fokus på teknologi i landbruget.

»Ny teknologi skal bringes i spil i arbejdet med at nedbringe pesticidbelastningen, og derfor har det været vigtigt for Liberal Alliance, at vi sætter fokus på sprøjte- og præcisionsteknologi,« siger miljøordfører Carsten Bach.

SF og R: Vi skal ikke sprøjte os ud af problemerne

Den konservative miljøordfører Mette Abildgaard lægger vægt på kontrollen med pesticider, så de hurtigt kan komme af markedet, hvis de skaber problemer for miljøet.

»Vi vil derfor inden 2021 følge op på, hvordan de nye vurderingsprincipper har virket i praksis,« siger hun.

Mens Enhedslisten og Alternativet udvandrede fra forhandlingerne tidligere på ugen, er de tre øvrige partier fra rød blok med i aftalen. De lægger vægt på aftalens ord om at godt landmandskab skal bekæmpe resistent ukrudt.

»Det er en mere moderne og ansvarlig tilgang at bruge for eksempel sædskifte til at undgå resistens fremfor at ville sprøjte sig ud af problemerne,« siger De Radikales Ida Auken. Hun bliver suppleret af SF's Trine Torp.

»Vi er glade for principperne for godt landmandskab skal være udgangspunktet for en handlingsplan mod resistens, sådan at ændrede dyrkningsmetoder kan føre til mindre brug af pesticider,« siger SF-ordføreren.

Landbruget: Vi har 100 færre aktivstoffer end vores nabolande

Landbrugets organisation, Landbrug & Fødevarer, tager imod den nye aftale med kyshånd, fordi den vil give flere forskellige sprøjtemidler at vælge imellem,

'Landbruget har længe kæmpet for at få adgang til flere midler, for at kunne bruge de rigtige midler, hvilket i sidste ende fører til et mindre brug,' skriver organisationen i sin pressemeddelelse. Den nævner, at danske landmænd har 100 færre godkendte aktivstoffer til rådighed end konkurrenterne i vores nabolande.

»Vi vil med flere midler bruge mindre, det er godt for både landmændene og miljøet,« siger administrerende direktør Karen Hækkerup.

Naturfredningsforening: Flere sprøjtegifte beskytter ikke grundvandet bedre

Helt, helt anderledes ser både vandværkerne og Danmarks Naturfredningsforening på aftalen.

Naturfredningsforeningens præsident, Ella Maria Bisschop-Larsen, ser tilbage på de 20-30 år, hun efter eget udsagn har beskæftiget sig med sprøjtemidler, miljø og beskyttelse af grundvand.

»Der er reelt aldrig taget fat på at bringe forbruget derned, hvor det er politisk aftalt, at det skal være,« siger hun.

»I stedet ændrer vi løbende opgørelsesmetode. Hver gang det sker, går der tre-fire år, inden man kan opgøre udviklingen sikkert i den. I den periode kan man ikke rigtigt gøre noget. Man venter så at sige på, at det ikke virker. Når så det er dokumenteret, så ændres opgørelsesmetoden igen,« sukker hun.

Vandværkerne: Folk vil ikke have rester af sprøjtemidler i deres vand

Vandselskabernes organisation, Danva, fremhæver også, at målet for at nedbringe antallet af gange, landmændene kører ud med sprøjten, helt enkelt er sløjfet.

Læs også: Pesticider i hver fjerde drikkevandsboring

Seniorkonsulent Claus Vangsgaard er, som han konstaterer, »ret loren« ved udelukkende at måle et indekstal for miljøbelastningen. Det inkluderer påvirkningen af sundhed for både mennesker og dyr.

»Men når det gælder grundvandet, så handler det om, hvor mange gange landmanden kører over marken med sprøjten. Der skal køres så få gange som overhovedet muligt. Ellers stiger risikoen for problemerne med nedsivning, for eksempel i forbindelse med regnskyl,« forklarer han.

Vandværkerne er desuden stærkt kritiske over for at have grænseværdien for nedbrydningsprodukter i grundvandet.

»Det kan godt være, man ikke kan bevise, at der er sundhedsskadelig effekt, men forbrugerne vil ikke have dem. Folk vil ikke drikke rester af sprøjtemidler - selv ikke, hvis det bliver sagt, at de er uskadelige,« fremhæver Claus Vangsgaard.