Övervakningen på internet och på offentliga platser utökas för att förhindra allt ifrån terrordåd till stenkastning. Nu måste medborgarna få bättre koll på vem som övervakar, säger Rikard Linde på tankesmedjan Fores.

Undervakning heter det nya projekt som Rikard Linde ansvarar för på den gröna och liberala tankesmedjan Fores. Det går ut på att skapa ett mer balanserat övervakningsamhälle genom att ge medborgarna mer information om vem som övervakar. Bland annat undersöker de inom projektet möjligheten att skapa en mobilapp med information om övervakningskameror som kommer upp om man riktar mobilen mot dem.

– Egentligen borde det ju vara myndigheterna som arbetar med det här och det är också dit vi vill komma. Hela konceptet handlar om att rikta ljuset mot den som övervakar och därmed komma åt två saker: för det första att den som övervakar vet att den kommer att granskas och behöver kunna rättfärdiga hur övervakningen sker och för det andra att det stärker känslan av att man, individuellt och som samhälle, får bättre insyn och kontroll, säger Rikard Linde.

Kameraövervakning är den typ av övervakning som är enklast att utgå ifrån men projektet handlar också om annan typ av övervakning, till exempel signalspaning och övervakning på internet och i sociala medier. Det finns också exempel på områden där det redan i dag finns bra kontrollverktyg. Till exempel att alla har rätt att se vem som läst sin sjukjournal och att man får information om någon gjort en kreditupplysning och också vem som gjort det.

En risk med den utökade övervakningen är att medborgarna blir mer försiktiga i sitt beteende för att de vet att de övervakas, säger Rikard Linde.

– Det kan vara bra i fall där personen tänkt göra något dumt men det kan vara dåligt om det gör att folk som vill höja sin röst och protestera mot något inte gör det. Det riskerar att urholka demokratiska värden genom att det förändrar beteenden och skapar mindre aktiva medborgare som kanske blir försiktigare i att kritisera makthavare.