Skarvberget är namnet på en plats vid E4 norr om Gävle, ungefär i höjd med Björke. Det finns en rastplats där intill vägen.

Namnet dyker ofta upp i samband med trafikolyckor på E4. I arkiven hittar vi rapporter om 59 olika incidenter och olyckor vid eller nära Skarvberget, sedan år 2000. Mörkertalet är större eftersom vi inte har rapporterat om alla olyckor.

Om man tittar på E4 norr om Gävle i stort, inte bara vid Skarvberget, har det varit en sträcka där många allvarliga olyckor har skett. Sträckan mellan Gävle och Axmartavlan kallades för dödens väg.

När vi försökte ta reda på varför vägsträckan vid Skarvberget är så olycksdrabbad fick vi höra märkliga historier.

Gabriella Gulliksson på Trafikverket säger att den sträckan de senaste åren har varit förskonad från dödsolyckor eller olyckor som leder till allvarliga skador. Men det händer mycket vid Skarvberget.

– Den här sträckan sticker ut något, tillsammans med vissa andra platser och sträckor längs E4, när det gäller händelser, stopp, störningar och olyckor utan personskador.

När E4 där byggdes om till en så kallad två plus en-väg, alltså mötesfri väg där det varierar mellan ett och två körfält, var det en av de första två plus en-vägarna i sitt slag. Det kan spela in, tror Gabriella Gulliksson.

– Omkörningsfälten på den här två plus en-sträckan är något kortare än vad man bygger i dag när man bygger nya två plus en-vägar, säger hon.

En annan förklaring tror Gabriella Gulliksson kan vara att vägen är bomberad på ett gammalmodigt sätt. Vägar är vinklade, bomberade, på ett visst sätt för att regnvatten ska rinna av dem.

Men det finns helt andra förklaringar. Det har länge talats i trakten om att bygget av E4 retade upp något i naturen. Något djupt inne i skogarna, som borde ha lämnats ifred.

I artiklar om händelser vid Skarvberget står det ibland saker som kan tyckas märkliga. Tre gånger har fordon börjat brinna under färd, precis i höjd med Skarvberget. Det står om förare som drabbats av plötsliga sjukdomsfall vid samma ställe. Många bilar har fått punktering och tekniska problem just där.

Stig Edvinsson från Bergby har arbetat med trafikfrågor i 30 år, ofta tillsammans med Trafikverket. Han följde vägbygget och minns diskussioner om övernaturliga väsen när E4 norr om Gävle prospekterades på 1980-talet.

– På några möten som jag var på i samband med vägbygget fick jag veta att Trafikverket fått ganska många brev där det frågades "hur i helvete kan ni bygga en väg över platsen där trollen bor?". Jag har inte sett breven själv men de ska ha kommit från en trollgumma ute i skogarna, säger han.

Trollgumman ska ha varit orolig över att trollen skulle bli arga och störa trafiken.

En annan teori är att tomtar spelar spratt på vägen och orsakar olyckor. Marianne Lundqvist jobbade som journalist i Hamrånge och fick höra talas om tomtarna.

– Det sades att där ska man inte bygga för då kommer tomtarna. Det ska ha varit så att människorna rörde sig på mark som man inte ska röra, säger Marianne Lundqvist.

På sajter och diskussionsforum på internet talas det i stället om vittra, ett folk som likt vättarna bor under marken, i stenblock eller i gamla träd. Motorvägen norr om Gävle ogillas av vittrorna. Därav alla olyckor.

Krister Wimark bor sedan länge i Hamrånge. Han har hört många historier om Skarvberget. Krister Wimark säger att han själv bor tillsammans med småfolk och vad han kallar för "något slags väsen" på sin gård. Han säger att han har en koppling till naturen.

– Det är trollska områden där uppe i de skogarna. Det skulle inte förvåna mig om det finns hemliga dokument över saker som de stötte på när de skulle bygga vägen. Kanske handlade det om småfolk, jag vet inte riktigt, säger Krister om Skarvberget.

Själv är han dock säker på vad som gör att bilar krockar titt som tätt uppe vid E4. Han tror på ett slags väsen. Avlidna människor som är kvar hos oss levande.

– Det var en fredad plats förut. Gamla befästningar och hus. Folk har haft sina liv där och arbetat och slitit, till och med före vikingarnas tid. Jag tror att de som har bott där förut är förbannade.

På Island tar myndigheterna ibland hänsyn till vad som kallas för huldufólki∂, det vill säga alverna, när man bygger vägar och hus. Vägar kan ibland ta en oväntad sväng runt vad som sägs vara alvernas bostäder.

Vi frågade Gabriella Gulliksson på Trafikverket om vad myndigheten tror om vättar, tomtar och troll på E4 norr om Gävle.

– (tystnad)... Jag vet inte riktigt var du vill komma med den frågan.

Det finns människor som verkligen tror på detta. Vad säger ni?

– (tystnad)... Eeeh...Ja... Det är inte någonting som jag tror på i alla fall.

Har ni övervägt teorierna om övernaturliga väsen?

– Det har vi inte, säger Gabriella Gulliksson.