Når årets høst er overstået, og de danske landmænd til efteråret sår den vintersæd, der skal høstes næste år, vil rapsfrøene for tredje år i træk være smurt ind i pesticider, som EU-Kommissionen forsøger at forbyde på friland.

Miljøstyrelsen har nemlig igen givet dispensation til at bejdse vinterrapsfrø med insektgifte fra gruppen af neonikotinoider, selv om EU allerede for tre år siden forbød at behandle blomstrende afgrøder med den pesticidgruppe.

Det skyldes, at neonikotinoiderne er meget giftige for bier, hvilket Miljøstyrelsen selv fremhæver. Bestanden af honningbier er de fleste steder i verden gået kraftigt tilbage. Stadig flere forskningsresultater peger på, at netop neonikotinoider er skyld i bidøden.

Nye studier: Neonikotinoider er skyld i bidød

Så sent som for et par uger siden kom to nye studier i det prestigefulde videnskabstidsskrift Science til samme konklusion. Med forskellig baggrund konkluderede de begge, at insektgiftene tager livet af bier.

Det falder sammen med, at EU vil stramme sit forbud mod neonikotinoider. Fremover skal det være forbudt at benytte insektgiftene på marker, hvor der er risiko for, at der året efter vil vokse afgrøder, som tiltrækker bier. I praksis indebærer stort set et totalforbud mod at benytte neonikotinoider på friland.

Alligevel holder Miljøstyrelsen fast i, at danske landmænd skal kunne benytte neonikotinoider. Alternativet er værre, fortæller kontorchef Lea Frimann Hansen.

»Vi har vurderet, at der ikke er nogen risiko ved den bejdsning, vi foretager i Danmark,« siger hun.

Hvis vi ikke bejdser, får vi flere pesticider

Kontorchefen henviser til, at Danmark aldrig har tilladt sprøjtning med neonikotinoider. Bejdsning har kun været tilladt med lavere doser end i det øvrige EU.

Miljøstyrelsen har analyseret en række forskningsresultater om insektgiftene, inkl. artiklerne fra Science. Styrelsen mener ikke, at de kan sammenlignes med danske forhold. Styrelsen henviser i stedet til forsøg udført i Nordtyskland, hvor både afgrøder, klima og dosering minder langt mere om danske marker.

»Her har vi ikke kunnet finde effekter på bierne,« konstaterer Lea Frimann Hansen.

På spørgsmålet, om Danmark bør benytte forsigtighedsprincippet og udelukke landmændene fra at bruge neonikotinoider, svarer hun:

»Hvis vi ikke bejdser, så får vi sprøjtet med andre insektmidler flere gange, efter planterne er groet op, og mens bierne er ude i marken. Det vil øge den samlede belastning, også for bier, og vi risikerer at stofferne havner i honningen bagefter. Det ønsker vi jo heller ikke,« siger Lea Frimann Hansen.

Regeringen vil bevare bejdsning af frø

Danmark går derfor også imod stramningen af EU-forbuddet. Regeringen ønsker, at det kun skal gælde, hvor der 'er risiko for bier'.

'Regeringen finder, at forslaget skal tilpasses således, at det ikke omfatter anvendelser, som ikke udgør en risiko for bier. Konkret betyder det, at regeringen ikke mener, at bejdsning af visse frø og kartofler skal forbydes, idet der vurderes at være en ubetydelig risiko for bier ved sådan anvendelse (f.eks. bejdsning af roefrø eller læggekartofler) under forudsætning af, at de efterfølgende afgrøder ikke er attraktive for bier. Regeringen lægger derfor afgørende vægt på, at disse anvendelser undtages fra begrænsningerne,' lyder det i et notat til Folketingets Europaudvalg.

Notatet gennemgår alle de afgrøder, som bliver påvirket. Ud over rapsfrø bliver også sukkerroer, kartofler, kinakål, spinat og nogle typer salat bejdset med neonikotinoider. Miljø- og Fødevareministeriet argumenterer for, at landmændene vil få et tab, hvis de fremover ikke kan bejdse med de omstridte pesticider. En afgrøde som kinakål ville slet ikke blive dyrket i Danmark længere uden neonikotinoider, forudser ministeriet.

I et separat notat, som Miljøstyrelsen har sendt til Ingeniøren, argumenterer styrelsen for, at bidøden herhjemme intet har med brugen af neonikotinoider at gøre. Det er normalt, at nogle honningbier dør om vinteren, og bidøden svinger meget fra år til år. Den har generelt ligget højere, siden biavlernes plage nr. 1; varroamiden, kom til Danmark i 1984. Derimod er der ikke sket ændringer, siden den første af neonikotinoiderne blev godkendt til rapsfrø i 2003.

'De historiske data om vinterdødelighed i Danmark viser store årlige udsving fra 1996 til 2017, og der ses ingen synlige ændringer hverken i mønstret af årlige udsving eller i størrelsen af vinterdødeligheden de enkelte år i årene hhv. før og efter godkendelserne af neonikotinoider i Danmark,' lyder notatets konklusion.

Biavlere: Vi er nødt til at have et forbud

Det er langt franok til at berolige Danmarks Biavlerforening.

»Der er masser af forskningsresultater, der viser, at neonikotinoider har en skadelig effekt både på honningbier og vilde bier. Derfor er vi nødt til at have et forbud,« siger sekretariatsleder Rune Sørensen.

Han mener derfor, at der er tale om »påstand mod påstand«, når Miljøstyrelsen affærdiger de seneste forskningsresultater med, at de ikke gælder danske forhold. Endnu værre finder han styrelsens argument om, at landmændene vil sprøjte med andre insektgifte, hvis neonikotinoider forbydes.

»Man kan ikke argumentere for, at landmændene vælger at bruge et andet stof, som er endnu værre. Udgangspunktet må være, at vi forbyder stoffer, som har effekter på bierne,« siger Rune Sørensen.

Naturfredningsforening har svært ved at sluge afvisningen af al forskning

I Danmarks Naturfredningsforening undrer landbrugspolitisk seniorrådgiver Thyge Nygaard sig over, at Miljøstyrelsen ikke har sat gang i danske undersøgelser af neonikotinoidernes påvirkning af bier.

»Så er det lidt svært at sluge, at styrelsen over én kam afviser næsten alle studier, fordi de ikke er sammenlignelige med Danmark,« siger han.

Der er, påpeger Thyge Nygaard, mange årsager til, at bierne går tilbage.

»Det forhindrer jo ikke, at man skal prøve at fjerne presfaktorerne. Neonikotinoider kan vi rent faktisk fjerne. Landskabsstruktur og afgrødevalg er noget sværere,« fremhæver han.

Thyge Nygaard mener, at de nye studier netop viser, at der er langtidspåvirkning af de omstridte insekticider, og han kritiserer Miljøstyrelsen for endnu en gang at undlade at benytte forsigtigshedsprincippet.

Her henviser han blandt andet til, at Danmark også kæmper mod et EU-forbud mod flupyrsulfuron-methyl, som er mistænkt for at være kræftfremkaldende og skade fostre.