Sex uden samtykke skal juridisk være en voldtægt.

Sådan er intentionerne bag et beslutningsforslag fremsat af Enhedslisten, der skal behandles af Folketinget om knap to uger - den 13. november. Forslaget støttes nu af alle partierne i oppositionen.

Bliver forslaget til lov, vil det i fremtiden betyde, at anklagemyndigheden i voldtægtssager får til opgave at bevise, at der ikke har været et samtykke mellem parterne inden sex, når sagen kommer for en domstol. I dag skal anklagemyndigheden forsøge at bevise, at der har været eksempelvis tvang eller vold i sådanne sager.

Hvordan samtykket i den forstand skal defineres, vil være op til de konkrete politiske forhandlinger.

Læs også : Justitsministeren er klar til at overveje samtykke i voldtægtssager

Et fælles ansvar inden sex

Forslaget skal ifølge partiets politiske ordfører Pernille Skipper betyde, at dommerne ved landets domstole i fremtiden skal vurdere, om der beviseligt ikke har været et samtykke.

- Så man ikke fokuserer på, om man har sagt nej - altså om der har været tvang, trusler eller vold, men om der har været et samtykke. Det betyder, at man har et fælles ansvar for, at den anden i sådan intim situation, faktisk gerne vil.

Forslaget støttes af SF, Socialdemokratiet, de Radikale og senest Alternativet, der ellers tidligere har været imod. Men partiet har skiftet holdning.

- Vi synes, det er en rigtig god ide, og vi kommer til at bakke op om Enhedslistens forslag. Der er alt for mange voldtægter, der ikke bliver anmeldt eller ikke bliver til noget hos politiet, siger retsordfører Josephine Fock.

Læs også : Amnesty: Ved lov om samtykke ændrer bevisbyrden sig ikke

Få sager fører til dom

I Danmark blev der sidste år anmeldt 957 voldtægter. 94 af sagerne endte med at føre til en voldtægtsdom. Det svarer til 10 procent af anmeldelserne.

Anderledes ser det ud i Storbritannien, hvor 57 procent af anmeldelserne ender med en dom i retssag.

Lotte Rod, der er retsordfører i Radikale Venstre, ser frem til at få drøftet forslaget i folketingssalen. Men inden vil hun gerne udrydde en myte.

- Der er nogen, der har forsøgt at latterliggøre det. Det er ikke sådan, at når man hænger ud på baren i byen, så skal man lige skrive under på en kontrakt, forklarer hun.

Pernille Skipper supplerer:

- Det kommer overhovedet ikke til at ændre på bevisbyrden. Den ligger hos anklagemyndigheden.

Samtidig understreger hun, at en ændring af loven ikke nødvendigvis vil føre til flere voldtægtsdomme.

Læs også : Konservativ retsordfører åbner for at straffe sex uden samtykke

Blå partier afventer ekspertgruppe

I blå blok er partierne også begyndt at bevæge sig på spørgsmålet. På Det Konservative Folkepartis landsråd tidligere i efteråret åbnede retsordfører Naser Khader for diskussionen. Senere har justitsminister Søren Pape Poulsen grebet bolden og nedsat et ekspertudvalg, mens flere fremtrædende Venstre-profiler i en kronik i Berlingske anerkendte udfordringer på området, hvor mange sager aldrig ender med at føre til en dom.

Læs også : R-forslag: Man skal kunne straffe for uagtsom voldtægt

Fælles for regeringspartierne og Dansk Folkeparti er dog, at de lige nu ikke vil stemme for beslutningsforslaget. I stedet vil de afvente konklusionerne fra ekspertgruppen under Justitsministeriet.

Noget som undrer Pernille Skipper.

- Justitsministeren har sat gang i en undersøgelse, hvor han gerne vil indhente erfaringer fra andre lande. Det er fint, men det er faktisk gjort flere gange, siger hun.

LA og V bekymrede for retssikkerheden

Liberal Alliances retsordfører Christina Egelund erklærer sig på forhånd skeptisk over for forslaget.

- Det er vigtigt, vi står vagt om retssikkerheden, men samtidig er jeg heller ikke blind for, at vi i Danmark har en meget kedelig statistik med at få dømt voldtægtsforbrydere. Et eller andet sted mellem de hensyn skal vi finde den rigtige løsning, siger hun.

I Venstre er det politisk ordfører Brit Bager der svarer på spørgsmål om forslaget. Venstre vil ikke støtte forslaget, forklarer hun.

- Vi er bekymrede for det forslag, som Enhedslisten stiller nu af to årsager: For det første er det stadig uklart for mig, hvordan forslaget skal virke i retssalen. Hvem skal bevise en skyld og en uskyld. For det andet lytter jeg til dommerforeningen, der udtrykker en utroligt stor skepsis.