Godmorgen og velkommen til ugens sidste politiske overblik.

Det politiske Danmark er på vej på en tiltrængt weekend, men inden da har vi vanen tro samlet alt, du skal vide om dansk politik lige her i morgenposten.

Vi begynder med en udtalelse fra de Radikales politiske leder, Morten Østergaard, der mildest talt har vakt opsigt.

I onsdagens udgave af Børsen langede Østergaard kraftigt ud efter Socialdemokratiets økonomiske politik efter S-formand Mette Frederiksens melding om, at hun efter valget vil gå efter at danne regering alene – og altså uden de Radikale.

»Sådan et rødbrunt kabinet, der med en socialdemokratisk regering med SF og Dansk Folkeparti som grundlag – skulle de være i stand til at øge muligheden for at investere i fællesskabet? Det har jeg svært ved at se,« lød skudsmålet fra den radikale leder.

En kommentar, der har gjort SF-formand Pia Olsen Dyhr »rystet og ganske vred«, som hun skrev på Twitter i går:

Er rystet og ganske vred over at høre @oestergaard kalde SF et rødt-brunt parti. Det er historieløst! To af SFs tidligere formænd sad i kz-lejr pga deres modstandskamp mod nazisterne! Vildt hvor desperat manden er #dkpol — Pia Olsen Dyhr (@PiaOlsen) 7. juni 2018

Den brune farve er historisk blevet forbundet med nazismen og det tyske nazistparti NSDAPs stormtropper – SA. I slutningen af 1920erne og starten af 1930erne talte man om den »brune ideologi«, der blev brugt om nazistiske og fascistiske strømninger.

Pia Olsen Dyhr uddybede i går over for Berlingske:

»Jeg synes, det er en ret vild kommentar. Jeg synes, man skulle holde sig til politikken og ikke give hinanden alle mulige mærkater. Det vidner om, at Morten Østergaard er en presset mand, når han kommer med sådan nogle kommentarer,« lød det fra SF-formanden, der mener, at Morten Østergaard »skylder en forklaring«.

Avisen har også talt med Joachim Lund, der er historiker og ekspert i Tyskland under nazismen og politisk historie på Copenhagen Business School (CBS), og han er ikke i tvivl om, hvad det er for et billede, Østergaard forsøger at tegne.

»Man skal virkelig passe på. At associere til nazismen er ikke noget, der samler. Der kommer aldrig noget godt ud af at trække nazi-kortet, men det er almindeligt set i polemikken. Det er ikke noget, der er befordrende for den politiske situation,« siger han til Berlingske.

Kristeligt Dagblad har også set nærmere på udtalelsen, som ifølge historiker Michael Böss fra Aarhus Universitet er »uhørt«.

»Det er meget groft sagt og faktisk uhørt i dansk politik de sidste mange år. Debatten er skarp, men ikke siden Nyrups tid (tidligere statsminister Poul Nyrup Rasmussen (S), red.) har nogen rigtig forsøgt at udskamme Dansk Folkeparti på den måde,« siger han til avisen.

Netop Poul Nyrup Rasmussen henviser den mangeårige Venstre-politiker og tidligere minister Bertel Haarder også til på sin Facebook-profil, hvor han sent onsdag aften betegnede Morten Østergaards kommentar som »nok det dummeste, der er sagt« siden Nyrups ikoniske udtalelse fra 1999 om, at Dansk Folkeparti aldrig ville blive stuerene.

Også den tidligere SF-formand Holger K. Nielsen langer ud efter de Radikales leder på Twitter:

De radikale bør dæmpe hysteriet. Det ligner jo ikke noget at lave sammenligninger med 30’erne og man kan godt lave politik med S uden direkte at sidde i regering med dem. Det er vi nogle, som har årelang erfaring med. Og verden falder ikke sammen fordi R ikke sidder i reg. #dkpol — Holger K Nielsen (@sfhoni) 7. juni 2018

Morten Østergaard har ikke ønsket at stille op til interview med hverken Berlingske eller Kristeligt Dagblad.

I stedet skriver han i en SMS til begge aviser:

»Det, der forener partierne, er noget meget venstreorienteret økonomisk politik og en højreorienteret udlændingepolitik. Det handler ikke om fortiden, det handler om fremtiden. Længere er den ikke.«

Radikal kontra

Vi bliver ved de Radikale for en kort stund.

Ekstra Bladet beskriver i dag, hvad der gik forud for, at de Radikale og Alternativet gik enegang under afslutningsdebatten i sidste uge, hvor de fremsatte deres eget såkaldte »forslag til vedtagelse« uden om resten af oppositionen.

Når den årlige afslutningsdebat når sin ende, skal Folketingets partier stemme om netop et forslag til vedtagelse, der udstikker en overordnet retning for dansk politik. Typisk har regeringen og dens eventuelle støttepartier ét forslag til vedtagelse, mens oppositionen samles om et andet forslag.

Men i år kunne de fem oppositionspartier altså ikke enes om et forslag. Knap en uge før afslutningsdebatten mødtes Socialdemokratiet, SF, de Radikale, Enhedslisten og Alternativet ellers for at udforme et fælles forslag til vedtagelse.

På mødet, som politisk ordfører Nicolai Wammen (S) stod i spidsen for, deltog finansordfører Martin Lidegaard (R) på vegne af de Radikale.

Ekstra Bladet har set interne mails og talt med flere kilder, der tegner et billede af, at Lidegaard på mødet bakkede op om det fælles forslag, der blev drøftet. Derfor vakte det ifølge avisen »stor overraskelse« i de andre oppositionspartier, da Morten Østergaard eftermiddagen før afslutningsdebatten pludselig kom med sin egen tekst.

En tekst, som Alternativet endte med at bakke op om, hvilket politisk ordfører Carolina Magdalene Maier har undskyldt over for Wammen, fortæller hun, fordi det endte med at udstille oppositionen som splittet.

Martin Lidegaard forklarer til Ekstra Bladet, at han manglede at cleare sagen med den radikale folketingsgruppe, da han deltog i mødet.

»Jeg sagde ikke endeligt ja til fælles vedtagelse på mødet med de andre partier, men ja til at få et udkast og gjorde udtrykkeligt opmærksom på, at vi skulle snakke om det i folketingsgruppen. Det er helt normal praksis for os og helt udramatisk,« siger han i en skriftlig kommentar.

Læs hele historien her.

Få overblikket - hver dag Du er i gang med at læse den politiske morgenpost. Her får du dagligt det fulde overblik med de vigtigste historier, analyser og debatter i dansk politik. Få politisk morgenpost direkte i din indbakke hver morgen ved at tilmelde dig vores nyhedsbrev.

Du er nu tilmeldt Politiko Morgenpost nyhedsbrevet.

Tilmeldingen blev ikke modtaget.

Tjek e-mail-adresse og forsøg igen.

Du kan også følge politiko.dk på Facebook og Twitter.

»Det er selvfølgelig noget rod«

Videre til en stor historie, der fyldte meget i går.

Justitsminister Søren Pape Poulsen (K) hasteindkaldte i går formiddags til et pressemøde for at fortælle, at Tibetkommissionen nu genåbnes.

Årsagen er, at Rigspolitiet ved en »rutinemæssig serverkontrol« pludselig har fundet et hidtil ukendt arkiv på 678 gigabyte med 826 ansattes gamle mail. Mail, som kommissionen ikke havde adgang til under sin undersøgelse.

For nylig kunne DR-programmet »P1 Orientering« desuden afsløre, at Udenrigsministeriet lå inde med en backup af slettede e-mail fra ministre og embedsmænd, som heller ikke blev udleveret til Tibetkommissionen.

»Det er selvfølgelig noget rod, at vi nu to gange kan se, at der kommer noget frem. Det er utilfredsstillende, og det kan vi ikke stå på mål for. Det kan være, der står nul og niks i de her mail. Men jeg kan godt forstå, at folk tænker, at der kan da stå en masse interessant,« sagde Pape på gårsdagens pressemøde.

Tibetkommissionen blev nedsat i 2015 og havde til opgave at undersøge, om højtstående myndigheder bad politiet om at fjerne tibetanske demonstranters flag under et kinesisk statsbesøg i 2012.

»Jeg synes, det er dybt mærkværdigt«

Radio24syv har også nyt om Tibet-sagen her til morgen.

Radiostationen kan fortælle, at det ikke kun er Udenrigsministeriet og Rigspolitiet, der muligvis ligger inde med centrale e-mail og dokumenter, som Tibetkommissionen aldrig fik adgang til.

Også Statsministeriet kan være i besiddelse af materiale, som kommissionen ikke har fået udleveret.

Af Tibetkommissionens beretning fremgår det, at Statsministeriet brugte nogle andre søgeord i ministeriets arkivgennemgang end alle de øvrige myndigheder, som kommissionen har bedt om at udlevere materiale.

Statsministeriet modtog en skrivelse 17. februar 2016, hvori kommissionen foreslog at bruge følgende søgeord, når ministeriet skulle lede efter dokumenter i de elektroniske arkiver: Kina, kinesisk, statsbesøg, præsidentbesøg, præsident, Tibet, tibetansk, flag og graffiti.

Samme skrivelse og samme forslag til søgeord modtog Justitsministeriet, Københavns Politi, Rigsadvokaten, Udenrigsministeriet, Politiets Efterretningstjeneste (PET) og den Uafhængige Politiklagemyndighed.

Alle myndigheder fulgte kommissionens forslag til søgeord – undtagen Statsministeriet.

Lars Løkke Rasmussens (V) ministerium oplyste til kommissionen, at søgninger på de pågældende ord havde medført et »omfangsrigt resultat«, og derfor endte man med at bruge følgende søgeord i stedet: Tibet, Falun, graffiti, Jintao, Zhengshen og Yunshan. De sidste tre ord er navnene på de kinesiske politikere, der besøgte Danmark.

Fremgangsmåden blev accepteret af Tibetkommissionen.

Dansk Folkepartis retsordfører, Peter Kofod Poulsen, undrer sig over forløbet.

»Jeg synes, det er dybt mærkværdigt, at kommissionen beder om, at der bliver søgt på nogle bestemte ord – og det gør Statsministeriet ikke, fordi der åbenbart kommer for meget materiale op. Og jeg mener, at det er kommissionen, der skal beslutte, hvilket materiale, der er relevant for dens arbejde,« siger han til Radio24syv.

Hele dén historie her.

En kedelig, træls minister

Vi iler videre til Jyllands-Posten, der i dag har historien om, at boligejere landet over tvinges til at skylde i skat.

Årsagen er, at grundskylden igen kan stige år for år som følge af den boligskatteaftale, et flertal i Folketinget indgik sidste år. Siden valget har grundskylden ellers været fastlåst i kroner og øre.

Med aftalen besluttede Folketingets partier, at grundskylden igen må stige op til syv procent hvert år, indtil et helt nyt beskatningssystem træder i kraft i 2021.

Det beløb, som grundskylden stiger, vil imidlertid blive indefrosset, og det betyder, at boligejerne låner pengene rentefrit af den kommune, de bor i, og først behøver at betale dem tilbage, når huset sælges.

Men det er ikke en frivillig ordning. Boligejerne kan ikke sige nej til indefrysningen og betale pengene med det samme – først i 2021 kan de få lov til at betale den skattegæld, der har ophobet sig.

Både bankernes organisation, Finans Danmark, og Dansk Ejendomsmæglerforening kritiserer ordningen med de tvungne lån, mens Parcelhusejernes Landsforening har fået adskillige henvendelser fra medlemmer, der undrer sig, skriver Jyllands-Posten.

Skatteminister Karsten Lauritzen (V) forstår godt, at boligejerne undrer sig, og han havde også gerne set, at indefrysningen kunne blive frivillig. Men det ville kræve et dyrt IT-system, forklarer han:

»Jeg er den kedelige, trælse minister, der må sige til offentligheden, at jeg ville ønske, vi kunne gøre det, men det kan ikke lade sig gøre.«

Læs nyheden hos Jyllands-Posten her og en længere baggrund om de forbløffede boligejere her.

Fem hurtige

1. Staten og Kommunernes Landsforening (KL) landede i går en aftale om kommunernes økonomi for næste år.

Aftalen sikrer 1,7 milliarder kroner mere til kommunernes serviceudgifter i 2019 i forhold til i år. Det giver en ramme på 259,9 milliarder kroner i alt – og 17,8 milliarder kroner til at bygge skoler, haller og andre anlæg for.

Men trods de flere penge konstaterer Kurt Houlberg, professor i kommunaløkonomi ved Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd (VIVE), i dagens Jyllands-Posten:

»Det betyder ikke, at det bliver et servicemæssigt slaraffenland. For servicebehovene stiger også.«

2. Efter adskillige politiske reformer, der har sigtet mod at få danskerne til at blive længere på arbejdsmarkedet, ender danskerne med at få verdens højeste pensionsalder, skriver Berlingske Business.

I 2018 er pensionsalderen på 65 år, og den vil stige til 72 år frem mod 2050. Det vil være verdens højeste pensionsalder, og den fortsætter med at stige. Hvis du er født i år, vil du først kunne gå på pension som 76,5 år gammel i 2094.

3. Medlem af Europa-Parlamentet Morten Messerschmidt (DF) erkender nu over for Jyllands-Posten, at han gik for langt, da han påstod, at han intet havde hørt fra EUs antisvindelenhed, OLAF, i forbindelse med efterforskningen af sagen om mulig svindel med EU-midler.

Da Messerschmidt gæstede P1-programmet »Ugens Gæst« for nylig, sagde han, at han ikke har hørt noget fra OLAF.

»Ikke engang en opringning, ikke engang et julekort,« lød det.

Men den udtalelse var »for firkantet«, siger DFeren nu.

»Det vil jeg gerne erkende. Men det er fordi, den dialog, der har været med OLAF, var rent formalistisk. Den har slet ikke været indholdsorienteret,« siger han til avisen.

4. Et flertal i Folketinget vil nu tvinge undervisningsminister Merete Riisager (LA) til at forbedre en særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse for unge med særlige behov – eksempelvis handicap, autisme eller hjerneskade. Det skriver Politiken.

Riisager har ellers ifølge flertallet gennem et år forsøgt at blokere for at gennemføre nødvendige ændringer af uddannelsen. Derfor er Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, de Radikale og partierne på venstrefløjen nu gået sammen om en beretning, der pålægger ministeren at indkalde til forhandlinger om forbedringer af uddannelsen.

5. Den nye uddannelses- og forskningsminister, Tommy Ahlers (V), bebuder nu, at teknologi skal fylde langt mere på uddannelserne, skriver Børsen.

»Jeg kommer selv fra den teknologiske verden, og da jeg startede min første virksomhed i december 2004, var teknologi ved at bevæge sig fra at være et hjørne af samfundet til at accelerere ind i alt det, vi laver. Det skal reflektere sig på tværs af vores uddannelser,« siger ministeren til avisen.

Dagens tryktest

Dansk Folkepartis formand, Kristian Thulesen Dahl, har længe drømt om en ny akse i dansk politik bestående af DF, Venstre og Socialdemokratiet.

Og som bekendt meddelte Socialdemokratiets formand, Mette Frederiksen, i mandags, at hendes parti efter næste valg går efter en ren S-regering, der for eksempel også kan lave udlændingepolitik med V og DF.

Men hvordan stiller Folketingets tre store partier sig i en række afgørende spørgsmål? Kan de overhovedet blive enige?

Berlingske har gennemgået de tre partiers holdninger til reformer, skat, udlændingepolitik klima og EU.

Læs tryktesten her.

Dagens debatindlæg

Er forfattet af juraprofessor emerita Eva Smith i dagens Berlingske.

Eva Smith skoser politikernes ageren i sagen om den danske statsborger og jihadist Ahmed El-Haj, der sidder fængslet i Tyrkiet, og som Radio24syv har berettet om.

Flere danske politikere har udtalt, at de helst ikke ser, at han kommer til Danmark for at blive retsforfulgt.

»Alle disse udtalelser forekommer højst besynderlige. Jeg kender kun sagen fra pressen, men så vidt jeg har forstået, er El-Haj sigtet efter terrorlovgivningen i Danmark. Danmark har efterlyst ham gennem Interpol og bedt andre lande anholde ham. Tyrkiet har fulgt denne opfordring, og derfor er han nu fængslet i Tyrkiet. Der foreligger mig bekendt ikke noget om, at han er sigtet efter de tyrkiske retsregler. Den danske regering har således selv bedt Tyrkiet om at anholde ham – og nu pludselig vil vi ikke have ham,« skriver hun:

»Det sætter ikke alene Danmark, men hele systemet med fælles hjælp over grænserne ved hjælp af Interpol i et meget mærkeligt lys.«

Eva Smith langer også ud efter reglerne for statsborgerskab generelt, ligesom hun kritiserer regeringens forslag om at fordoble straffen for vold i ghettoområder:

»Jeg har stadig svært ved at forstå, at et sådant forslag kan samle flertal i Folketinget.«

»Satirikerne har en vanskelig opgave med udlændingeområdet. Deres satiriske indslag bliver gang på gang overhalet af politikernes nye forslag til stramninger. Politikerne skal nu på sommerferie, så vi får fred for stramninger i en kort periode,« skriver hun.

Indlægget er endnu ikke online, men kan findes på side 28 i dagens Berlingske.

Christiansborg-personalia

Onsdag rykkede den konservative folketingsgruppe rundt på ordførerposterne, hvilket blandt andet betød, at politisk ordfører Mette Abildgaard (K) fremover også er sundhedsordfører, mens Rasmus Jarlov (K) bliver ny skatteordfører.

Torsdag fulgte Liberal Alliance trop og gennemførte også en rokade.

Partiet har blandt andet opfundet et nyt ordførerskab, som Laura Lindahl (LA) får æren af at stå i spidsen for:

Jeg er blevet ordfører for et nyt ordførerskab: Ordfører for den offentlige sektor. Verdens største offentlige sektor SKAL blive mindre og den skal drives mere effektivt i større samarbejde med det private erhvervsliv. Det glæder jeg mig til at få sat mere fokus på! #dkpol — Laura Lindahl (@lauralindahl) 7. juni 2018

Hun giver til gengæld udlændinge- og integrationsområdet videre til Joachim B. Olsen (LA).

Samtidig bliver Christina Egelund (LA) Liberal Alliances nye gruppeformand.

.@LiberalAlliance folketingsgruppe har i dag valgt mig til ny gruppeformand efter formidable Leif Mikkelsen. Overdragelsesgave ? En pose HOLD KÆFT bolcher #dkpol pic.twitter.com/kzjxXa1T38 — Christina Egelund (@ChristinaEgelun) 7. juni 2018

Det sker i dag

08.30: Europaudvalgsmøde

Folketingets Europaudvalg mødes i dag på Christiansborg. Mødet omhandler blandt andet det kommende rådsmøde for landbrug og fiskeri.

10.00: Statsråd på Christiansborg

Der holdes Statsråd på Christiansborg Slot.

12.30: Integrationstopmøde på Marienborg

Statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) holder Integrationstopmøde 2.0 på Marienborg. Her mødes statsministeren med virksomheder, iværksættere, kommuner, fagbevægelsen, eksperter og frivillige. På topmødet skal integrationsindsatsen siden integrationstopmødet i september 2015, aktuelle udfordringer og mulige indsatser diskuteres. Topmødet slutter cirka klokken 16.45.

Hav en fremragende weekend!