Forhandlingerne om udlån af e-bøger på bibliotekerne gennem eReolen er brudt sammen.



Det betyder, at den nuværende, etårige forsøgsordning stopper fra 1. november. Dermed forsvinder en lang række af bibliotekernes mest attraktive e-bogstitler.



Kvalitetstab

I går lå de nyeste bøger af Lars Kepler, Robert Harris, John Irving og Umberto Eco blandt eReolens varmeste anbefalinger til læserne, men forfatterne bliver alle udgivet af store forlag som Gyldendal og Lindhardt og Ringhof, som trækker alle deres titler ud af eReolen om to uger.



Mindst halvdelen af eReolens 3.792 nuværende ebogstitler kommer fra de to forlagskoncerner.



»I forsøgsperioden har vi stillet hele vores katalog af e-bøger til rådighed, og lånerne har haft fri adgang til både nye og ældre titler, og det er i dag helt uomtvisteligt, at det har skadet salget af e-bøger gennem boghandlerne«, siger koncerndirektør i Gyldendal, Elisabeth Nøjgaard.



LÆS OGSÅ



Sammen med Lindhardt og Ringhofs forretningsudviklingsdirektør, Cliff Hansen, har hun ført forhandlingerne med eReolen.



Bo Fristed, som er ansvarlig for bibliotekernes forsøg med eReolen, er helt uenig med de store forlag. Som han ser det, er det et fåtal af titler, som har været udlånt i stort tal.



»Den meste udlånte titel er lånt ud 6.500 gange, og det er under hundrede titler, der har været udlånt op til tusind gange hver«, siger Bo Fristed.



Siden begyndelsen i november sidste år er eReolens månedlige udlånstal steget fra knap 20.000 til omkring 74.000 udlån i september i år.



Kan ikke leve af bibliotekerne

Det store stridspunkt mellem bibliotekerne og forlagene har været, at forlagene ønsker en udlånsmodel, som ligner udlånene på fysiske bøger. Det vil sige en slags licensmodel, hvor bibliotekerne køber en titel til et vist antal udlån, og hvis den er lånt ud det antal gange, biblioteket har betalt for, må lånerne stille sig i kø.



»Lånerne skal opleve, at alt ikke er frit og tilgængeligt. Vi kan ikke leve af bibliotekerne på den lange bane, og hele fundamentet for at være forlag og forfattere er, at vores produkter har en værdi, nogen vil betale for«, siger Elisabeth Nøjgaard.

Hun vil gerne kreditere bibliotekerne for, at de øger opmærksomheden omkring e-bøger og læsning, men hun mener, at som det hidtil har været med eReolen, lærer den nye tjeneste først og fremmest lånerne, at de kan læse bøger gratis på iPads.





Ifølge Bo Fristed vil en licensbaseret ordning være helt uspiselig for bibliotekerne. Han siger, at eReolen har tilbudt forlagene, at de kan lægge visse begrænsninger på udlånet af de nyeste titler, men at det er blevet afvist af forlagene.



»En licensordning vil give alt for meget administration på bibliotekerne. Desuden vil man hurtigt som bruger stå i den situation, at man kan se en bog, men man kan ikke låne den, fordi den er udlånt. Samtidig kan man heller ikke reservere den, fordi kommunen ikke har købt udlånsklik nok«, siger Bo Fristed.



Alle taber

Formanden for Bibliotekarforbundet, Pernille Drost, ærgrer sig over, at forhandlingerne er brudt sammen.



»Begge parter er blevet tabere. Forlagene siger, de taber penge, fordi deres bøger kan lånes gratis på eReolen. Bibliotekerne siger, de har løbet et marked i gang. Desværre ved vi ikke, hvem der har ret, for man har aldrig foretaget undersøgelser, der viser, hvad eReolen har betydet for brugernes anvendelse af e-bøger. Formentlig har begge parter ret. Nogle undlader nok at købe, fordi de kan låne gratis, mens andre opdager e-bøgerne og gerne vil købe nogle titler selv«, siger Pernille Drost.



LÆS OGSÅ



Bo Fristed siger, at eReolen nu er parat til at begyndte på et nyt og lavere niveau. Man vil skaffe mere engelsksproget litteratur til udlån, få digitaliseret bagkataloger hos mindre forlag og måske også gamle klassikere, som ikke længere er rettighedsbelagte.



Forlagene vil til gengæld oprette en platform, hvorfra man vil tilbyde e-bøger til de enkelte biblioteker. Men på licensbasis.