Præsident Trump’s omdiskuterede tilbud om at købe Grønland kom ikke ud af den blå luft.

Ifølge danske eksperter har der i de sidste ti år ophobet sig en blanding af forundring og irritation over den lange liste af ’hovsa-løsninger’, som skiftende danske regeringer har tyet til for at forhindre store kinesiske investeringer i strategisk infrastruktur og mineraludvinding i Grønland.

Kinas tilbud om at finansiere to nye store lufthavne i Grønland samt kinesiske planer om at opkøbe den nedlagte flådebase, Grønnedal i Sydgrønland er de bedst kendte eksempler. Det endte i begge tilfælde – efter pres fra USA – med, at Danmark dels påtog sig en stor del af lufthavnsinvesteringerne og dels stoppede salget af Grønnedal.

»Danmark har altid lavet lappeløsninger, og det er en af grundene til, at nogle i USA ligefrem taler om at købe Grønland. Så kunne de jo bare lave en lov, og så er det klaret«, siger Jon Rahbek-Clemmensen fra Forsvarsakademiet. Han understreger, at købsplanerne næppe var kendt i Pentagon og USAs udenrigsministerium, men de bygger på generelle frustrationer.

Nauja Bianco, der har arbejdet i både det grønlandske selvstyre og Udenrigsministeriet, er enig.

»Først når man står i et dilemma med en strategisk vigtig udenlandsk investering, sker der noget. Principielt har rigsfællesskabet haft mulighed for at håndtere den type spørgsmål tilbage til selvstyrets start i 2009«.

Hvorfor er det så ikke sket?

»Det er et spændingsfelt med mange følelser, og så kommer der en berøringsangst. Det handler om, at Grønland som alle andre nationsopbyggende nationer har et ønske om at få mere råderet over i dette tilfælde udenrigs- og sikkerhedspolitikken«

»Vi mangler en fælles tilgang til udenlandske investeringer. Man skal definere problemerne og finde generelle løsninger, inden der igen opstår et problem med f.eks. konkrete kinesiske investeringer«, siger Nauja Bianco, som i dag er selvstændig konsulent.

Udenrigsminister Jeppe Kofoed (S) forklarer i en mail, at han »ikke kan genkende det billede, der tegnes«. Ministeren tilføjer, at »regeringen støtter fuldt op om Grønlands ønske om økonomisk udvikling og tiltrækning af udenlandske investeringer. Samtidig tager vi løbende bestik af den geopolitiske udvikling sammen med Nuuk. Konkret er vi i rigsfællesskabet i dialog om at se på modeller for screening af visse udenlandske investeringer ud fra sikkerhedshensyn«.

Danmark har altid lavet lappeløsninger, og det er en af grundene til, at nogle i USA ligefrem taler om at købe Grønland Jon Rahbek-Clemmensen, Forsvarsakademiet

Den amerikanske frygt bygger på risikoen for, at Grønland bliver økonomisk afhængig af Kina og sårbart over for kinesisk politisk pres, sådan som det kendes fra andre små økonomier med store kinesiske investeringer. Samtidig er der en generel bekymring for en situation, hvor et stort antal kinesiske eksperter vil få deres gang i det grønlandske samfund.

Da Politiets Efterretningstjeneste, PET, sidste år for første gang sendte en repræsentant til Nuuk var håndteringen af kinesiske interesser – ifølge det grønlandske medie Sermitsiaq – mnet for et lukket møde mellem PET og det grønlandske erhvervsliv.

Kinesiske planer om at investere i mineraludvinding i Grønland er også i flere tilfælde blevet genstand for store diskussioner mellem Nuuk og København.