Det er især indbrud i villaer, lommetyveri, butikstyveri og databedrageri som afluring af pinkoder, hvor et Dankort efterfølgende stjæles, hvor disse kriminelle er på spil. Det kan dog være svært at afgøre, om der er kommet flere tilrejsende kriminelle den seneste tid, eller om der er en større andel, der bliver taget af politiet.

- Når vi ser antallet af sigtelser stige, er det jo også resultatet af en målrettet indsats fra politiet og god hjælp fra borgerne, siger Lars Mortensen.

Virker mere organiseret

Hos butiksindehaverne i det centrale København oplever man det til gengæld klart som et problem, der er blevet mere massivt over de seneste år.

Strøget i København af de steder i landet, der er mest plaget af lomme- og tasketyverier. I hovedstaden blev der sidste år anmeldt 33.000 tyverier – en tredjedel af alle i hele landet – og de store folkemængder, der slanger sig op og ned af indkøbsgaden, er et yndet mål for tyvene.

Læs også : Socialdemokrater og DF vil sende kriminelle hjem i fængsel

- Vi kan virkelig godt genkende billedet af, at de tilrejsende tyve fylder meget. For os har det været et stort problem længe, men det er blevet værre på det seneste, fordi det virker mere organiseret. Ikke fordi, der kommer flere tyve, men fordi de er mere professionelle og hver enkelt person simpelthen begår flere tyverier fra folks lommer og i butikkerne, siger direktør John Hansen.

Det underbygges også af politiets statistik over ’turister’. En opgørelse over de første fire måneder fra 2018 viser, at dem, politiet fanger, i gennemsnit bliver sigtet for fem forhold hver.

Tager kriminelle ved grænsen

For at opspore og fange de omrejsende kriminelle har politiet etableret et tæt samarbejde med nabolande og i det europæiske politisamarbejde, Europol.

Vi gør, hvad vi kan, for at lægge en dæmper på det, og vi har et super samarbejde mellem vores private vagter og politiet. Men det er kun en dæmper, vi kan ikke skræmme dem væk. John Hansen, direktør

- Hvis der er en gruppe på spil i andre lande, og der er oplysninger om, at de måske sætter kurs mod Danmark, så får vi meddelelser om det. Disse ’early warnings’ er guld værd for vores indsats, siger vicepolitiinspektør Lars Mortensen, der også peger på redskaber som for eksempel data fra automatisk nummerpladescannere, der kan hjælpe politiet med at spore tyvebanders bevægelser både ved grænserne og inde i Danmark.

Det er afgørende, at politiet kan følge deres bevægelse rundt i landet, så man har mulighed for at sætte ind undervejs eller for eksempel pågribe dem på vej ud af landet med stjålne genstande.

- Bl.a. indsatsen i det grænsenære område er vigtig i forhold til dette område. Vi ved, at nogle af de her kriminelle puljer deres tyvekoster, og laver et slags lager, som de så fragter ud samlet. Der er det effektivt at kunne stoppe en varevogn fyldt med koster på vej ud af landet, siger Lars Mortensen.

Tyvene bliver typisk stoppet i Danmark kort tid før de når grænsen, eller også sørger politiet for at mistænkelige biler bliver stoppet af tysk politi lige på den anden side.

Borgerne skal holde øje

Men almindelige menneskers øjne og ører er mindst lige så vigtige.

- Hjælpen fra borgerne er meget central for vores indsats. Det handler om at indrapportere til politiet hurtigst muligt, hvis man ser noget mistænkeligt og om at få sat mærker på værdigenstande, så vi kan bevise, at det er tyvekoster, når vi stopper nogle, som vi mistænker for at være omrejsende kriminelle, siger Lars Mortensen.

Læs også : EU-parlamentet: Danmark skal droppe grænsekontrollen

Det nikker man genkendende til i København, hvor butiksansatte og private vagter gør hvad de kan for at tippe politiet, når der er tyve på spil.

- Vi gør, hvad vi kan, for at lægge en dæmper på det, og vi har et super samarbejde mellem vores private vagter og politiet. Men det er kun en dæmper, vi kan ikke skræmme dem væk, siger direktør John Hansen.

Hjælpere i Danmark

En af årsagerne til, at det nogle gange kan være svært at finde de organiserede kriminelle, mens de er i landet, er at de får hjælp til at holde sig under radaren.

- Vi er meget fokuseret på mennesker bosiddende i Danmark, som er med til at facilitere nogle af de her kriminelle. De hjælper dem for eksempel med at have et sted at overnatte og skaffe køretøjer med danske nummerplader, så de ikke vækker så meget opsigt, når de kører rundt, siger Lars Mortensen.

Tyvetogterne er typisk planlagt i udlandet, så samarbejderne opstår, fordi de kriminelle kender nogle i Danmark.

- Der er typisk gennem netværk eller familierelationer, hvor omrejsende kriminelle kender personer i det land, hvor de ønsker at begå kriminalitet, siger Lars Mortensen fra NEC.

Kommer især fra Østeuropa

Turister, der begår kriminalitet er ikke noget nyt fænomen, men der har været en voldsom stigning i både mængden og organiseringen de seneste 10 år, lyder det fra lektor Peter Kruize fra Københavns Universitet. Han lavede forrige år en rapport om omrejsende kriminelle i perioden 2000-2014 med støtte fra Justitsministeriet.