Debatten om den såkaldte Anti Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) traktat har fokuseret på negative virkninger for ytringsfriheden og internettet. Formålet er en bedre international håndhævelse af immaterielle rettigheder og forhindre organiserede overtrædelser af ophavsret.

De fleste mennesker kender til det omfattende og udbredte salg af kopivarer. Tænk bare på designere, kunstnere, hvis virke er på spil. Hvis de ikke kan beskytte sig mod den ulovlige kopiering, mister de deres indtægter og kan i sidste ende blive nødsaget til at lukke deres virksomhed.

EU’s toldmyndigheder vurderer, at den ulovlige kopiering er tredoblet fra 2005 — 2010, og at de europæiske virksomheder årligt mister tocifrede milliardbeløb som følge heraf. Det er et kæmpeproblem både for virksomhederne og for væksten og beskæftigelsen.

Traktaten udbreder den beskyttelse mod kopiering og rettighedsbrud som gælder i EU til en række lande uden for EU, som er vigtige samhandelspartnere for EU. Den gør det dermed lettere for virksomhederne at håndhæve deres rettigheder, også uden for EU, i lande som USA, Korea, Marokko, og Schweiz. Og det vil være til gavn for væksten i EU.

Danske interesser

Investering i og udvikling af produkter forudsætter, at virksomhederne har sikkerhed for, at de kan håndhæve deres rettigheder til produkterne, og at de ikke uden videre kan kopieres. ACTA er også nødvendig for at beskytte borgernes sikkerhed og sundhed. Det gælder for eksempel i forhold til forfalsket medicin, som udgør ca. 10 procent af verdenshandlen.

ACTA handler også om at sikre danske arbejdspladser. Vi er netop kendetegnet ved mange videnstunge virksomheder, som lever af at udvikle og designe produkter som møbler og højteknologiske maskiner. Disse virksomheder kan ikke overleve uden en effektiv beskyttelse af deres rettigheder såvel i Danmark som uden for Danmark.

Regeringen arbejder derfor løbende for at styrke den internationale beskyttelse af virksomhedernes rettigheder til de produkter, de har udviklet og designet. ACTA er resultat af disse bestræbelser, og den skaber endvidere en model, som kan bruges i fremtidige frihandelsaftaler.