“Exalten el militarisme i són completament aliens a les dinàmiques socials i comunitàries de Sant Andreu”. Aquests són els dos arguments que ha esgrimit la tinenta d’alcalde i regidora de Sant Andreu, Laia Ortiz, per demanar per carta al delegat especial de l’Estat al Consorci de la Zona Franca, Jordi Cornet, que iniciï els tràmits per cancel·lar “la cessió temporal” de les casernes de Sant Andreu a l'Hermandad de Antiguos Caballeros Legionarios de Barcelona.

El 2013, després que el Consorci de la Zona Franca comprés aquest espai al Ministeri de Defensa, es va decidir cedir als legionaris de manera temporal 5.000 metres quadrats perquè poguessin assajar les desfilades amb el Crist de la Bona Mort.

La polèmica cessió, que es va aprovar mentre presidia el consorci l’aleshores alcalde de Barcelona, Xavier Trias, va provocar molta indignació a Sant Andreu, on es van organitzar nombroses mobilitzacions.

La carta de Laia Ortiz, a la qual ha tingut accés EL PAÍS, recorda el “fort rebuig” que va provocar la cessió i aprofita per reclamar que “s’agiliti la urbanització dels terrenys i la construcció dels equipaments previstos en aquest espai”. Als terrenys que ara ocupen les casernes hi ha prevista la construcció de dos edificis per a gent gran, un centre cívic, una guarderia i un edifici administratiu, entre altres equipaments socials. Les obres ja s’han pressupostat, però l’espai que ocupen els legionaris encara no està afectat. Tot i així, el nou equip de govern ho té clar: “No ens agrada aquesta presència i sabem que als veïns tampoc”, afirma Ortiz.

El president de l'Hermandad de Antiguos Caballeros Legionarios de Barcelona, Jesús Cañadas, va deixar clar que si han de deixar les casernes perquè comencen les obres no hi oposaran cap resistència, però que si se n’han d’anar “per la cara”, serà diferent. “D’aquí, només ens en traurà un jutge”, va assegurar.

Cañadas va lamentar la imatge que els mitjans de comunicació i alguns polítics donen sobre els legionaris i va assegurar que tenen bona acceptació a Sant Andreu. “Hi ha molta gent del barri que ens ve a veure”, va defensar, i va reivindicar el paper de la legió. “La gent ha d’entendre que les guerres no les fan els militars, les fan els polítics”.

Cañadas va reconèixer que, anteriorment, hi havia persones d’extrema dreta que feien servir les instal·lacions, però va assegurar que ja no és així. “Si ve algú d’extrema dreta, s’ho guarda per a ell. Aquí hi ha sindicalistes, persones del PSOE, de Ciutadans...”, va dir.

A banda de passejar el Crist de la Bona Mort, els legionaris també organitzen el Dia de la Rosa per Sant Jordi i han convertit en hort una part del descampat immens perquè persones amb deficiències intel·lectuals hi plantin hortalisses.

Al Consell Plenari que demà se celebra a Sant Andreu, la CUP tenia previst recordar al govern municipal la seva promesa electoral d'anul·lar la cessió de l'espai als legionaris i destinar-lo a “altres associacions” fins que comencin les obres.

La carta enviada al delegat de l’Estat al Consorci de la Zona Franca no tindrà efectes immediats. El pròxim ple es reuneix al juny i llavors és quan es debatrà la proposta d’Ortiz. En aquest consorci, en què hi ha representades totes les administracions a banda de sindicats i patronals, no es vota mai. “Les propostes es debaten i s’arriba sempre a un acord”, afirmen fonts de la institució.