18. juni 2018

Første årgang med HPV-vaccinen undersøgt: Vaccinen virker

HPV-vaccine Den første årgang af piger, der fik tilbudt og tog imod HPV-vaccinen, havde færre svære celleforandringer, som i sidste ende kan føre til livmoderhalskræft, end en årgang fra 1983. Det viser et nyt studie, som forskere fra Københavns Universitet står bag, og som de første har undersøgt vaccinens effekt på den generelle befolkning.



Virkningen af HPV-vaccinen, der blev indført i 2009 i børnevaccinationsprogrammet, er undersøgt af forskere fra Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet ved Københavns Universitet. Og konklusionen er klar: HPV-vaccinationen virker.

I det nye studie, som er publiceret i det videnskabelige tidsskrift International Journal of Cancer, er det første gang, at vaccinens effekt er blevet undersøgt hos den samlede befolkning. Det fortæller professor Elsebeth Lynge og ph.d.-studerende Lise Thamsborg fra Institut for Folkesundhedsvidenskab, Københavns Universitet.

”Det er det første studie i verden, hvor du har Gardasil-4-vaccinen prøvet af på populationsbasis. Børnevaccinationsprogrammet, som HPV-vaccinen er en del af, retter sig jo mod hele befolkningen. Og derfor er det rigtig vigtigt at se på hele befolkningen, og den effekt vaccinen har efterfølgende den første screening, når kvinderne er 23 år,” siger professor Elsebeth Lynge, som er sidsteforfatter til studiet.

Fald i svære celleforandringer

Forskerne har kigget på årgangen af piger født i 1993, som var den første årgang, der blev tilbudt vaccinen. De har så sammenlignet med en årgang fra 1983, som ikke havde mulighed for at blive vaccineret. De to årgange af kvinder er sammenlignelige og ligner hinanden på blandt andet uddannelsesniveau og gennemsnitlige alder for seksuel debut.

Forskerne har så undersøgt kvindernes resultater efter deres første screening for livmoderhalskræft. Årgangen fra 1993 blev første gang inviteret til screening i 2016, mens kvinderne fra 1983 blev screenet første gang i 2006, før vaccinen blev markedsført. Forskerne fandt et betydeligt fald i risikoen for svære celleforandringer hos årgangen fra 1993 sammenlignet med 1983-årgangen. Helt præcist var antallet faldet med 40 procent.

”Det vil sige, at der er færre af dem, der skal henvises videre til en gynækolog til yderligere undersøgelser og få taget en vævsprøve, og i sidste ende vil vi forvente, at der er færre, der bliver syge,” siger Lise Thamsborg, der er førsteforfatter til studiet.

Årgangen fra 1993 var 15 år, da de blev vaccineret. Og forskerne forventer, at effekten vil være endnu større i dag, da piger nu får tilbudt vaccinen som 12-årige.

”Det er bedre. Vi forventer, at effekten vil være større hos dem, der bliver vaccineret som 12-årige, fordi meget få har været seksuelt aktive inden denne alder” siger Lise Thamsborg.

En celleprøve fra en livmoderhals med svære celleforandringer (HSIL).

Ny teknologi siden 2006

Forskerne fandt dog ikke kun et fald i de svære celleforandringer. Stik imod deres forventninger – og hvad randomiserede forsøg ellers har vist - havde kvinderne fra 1993 flere lette celleforandringer end kvinderne fra 1983.

Siden 2006 er der dog sket en ændring i den teknologi, som bliver brugt til at undersøge celleprøverne, der viser, om der er forandringer i cellerne. Det kan måske være årsagen til stigningen i de lette celleforandringer, mener forskerne.

”Med den nye teknologi er der færre uegnede prøver, og der er også en højere kvalitet af prøverne. Så man har fået en lidt mere følsom prøve. Det kan være årsagen,” siger Lise Thamsborg.

Det næste skridt for forskerne er at undersøge de vævsprøver, som kvinder med celleforandringer har fået taget. Det er for at finde ud af, hvordan og om de henholdsvis lette og svære celleforandringer har udviklet sig eller ej.

Hvis en kvinde har svære celleforandringer, får hun taget en vævsprøve. Den kan vise, om der er forstadier til livmoderhalskræft. Disse forstadier kan være af forskellige niveauer. Hvis en kvinde har lette celleforandringer, bliver hun inviteret til en kontrolcelleprøve typisk efter seks måneder for at se, om forandringerne er gået i sig selv eller har udviklet sig.

HPV, vaccination og screening:

*Der findes flere end 100 forskellige typer af human papillomavirus også kaldet HPV. Af dem er omkring 15 kræftfremkaldende. 70 procent af alle tilfælde af livmoderhalskræft skyldes de to HPV-typer HPV 16 og 18.

*HPV-vaccinationen indgår i det danske børnevaccinationsprogram og anbefales til piger, der er fyldt 12 år. Vaccinen blev indført efter, at dens effekt blev vist i randomiserede forsøg.

*Sidste efterår begyndte man at vaccinere med Gardasil-9, som beskytter mod ni typer af HPV, hvoraf de syv er ansvarlige for op mod 90 procent af alle tilfælde af livmoderhalskræft.

* Den første vaccine, Gardasil-4, blev brugt fra 2009 til 2016, og er den vaccine, som den første årgang af piger fra 1993 blev vaccineret med. Fra 2016 til efteråret 2017 vaccinerede man med Cervarix. Alle tre vacciner beskytter mod HPV 16 og 18.

*Alle kvinder i Danmark bliver inviteret til screening for livmoderhalskræft hos egen læge hvert tredje år, fra de fylder 23 år, og indtil de er 49 år. Derefter er det hvert femte år fra 50 til 59 år. Fra 60 til 64 får man foretaget en HPV-test.

*Der er omkring 370 nye tilfælde af livmoderhalskræft hvert år, mens cirka 100 kvinder mister livet om året som følge af sygdommen. Omkring 6000 kvinder bliver årligt behandlet med en såkaldt kegleoperation for forstadier til livmoderhalskræft.

Kilde: Statens Serum Institut, Kræftens Bekæmpelse.

Studiet er offentliggjort i det videnskabelige tidsskrift International Journal of Cancer. Det er støttet af Kirsten og Freddy Johansens Fond.

Videnskabelig artikel: ”Impact of HPV‐vaccination on outcome of cervical cytology screening in Denmark – a register based cohort study”.

Kontakt:

Professor Elsebeth Lynge

Telefon: +45 20421863

Mail: elsebeth@sund.ku.dk

Ph.d. Lise Thamsborg

Telefon: +45 28919504

Mail: lith@sund.ku.dk

Pressemedarbejder Cecilie Krabbe

Telefon: +45 93565911

Mail: cecilie.krabbe@sund.ku.dk