Frikendt i retten, dømt af gymnasierne

I november blev Rosa frikendt i retten.

- Jeg var virkelig glad, og jeg havde håbet på, at jeg kunne starte igen. Der havde jeg stadig håbet, at jeg kunne starte i skole det her år. Jeg tænkte, at det ville gøre en forskel. At skolerne gerne ville have mig, fortæller Rosa.

Familien spurgte yderligere to gymnasier, om de havde plads til Rosa. Men frikendelsen ændrede ikke noget.

Ingen af skolerne ændrede mening?

- Nej, slet ikke. Mange af dem sagde, at det var for min skyld som om, at jeg ville blive mobbet, eller at folk ville drille mig. Og nogen sagde, at der ikke var plads, siger Rosa.

Slagelse kommune oplyser, at nogle af gymnasierne gav begrundelsen, at de ikke havde plads, eller at deres skema ikke passede til Rosa. Andre sagde, at trusselssagen var for alvorlig eller ville gøre det svært for hende at koncentrere sig om skolen.

(Foto: Frederik Hugo Ledegaard)

Malte Sauerland-Paulsen, formand for Danske Gymnasieelevers Sammenslutning, mener, at det er forkert af skolerne at træffe den beslutning på Rosas vegne:

- Jeg køber det ikke, for hvis Rosa siger, at hun gerne vil starte, så skal det ikke være ledelsen, der siger 'det må du ikke, for du kommer til at få det dårligt'. Det virker som om, at man gør hende til et offer og dermed legitimerer, at man ikke selv vil tage hende ind.

Malte Sauerlaund-Paulsen mener også, at pladsbegrænsningen lyder som en usandsynlig begrundelse:

- Uden at vide for mange detaljer om, hvad grundlaget er for ikke at lukke hende ind, så virker det meget usandsynligt, at der ikke er et eneste gymnasium i nærområdet, der har plads til hende, siger han.

Ekspert: Systemet svigter Rosa

Det giver ikke mening for Rosas forsvarer, Lars Ulrich Pedersen:

- Jeg troede lidt naivt, at det måtte være helt åbenbart, at min meget søde og fornuftige klient kunne komme ind på et andet gymnasium. Jeg synes, at hun skal videre i sit liv. Det vil hun gerne selv, siger Rosas forsvarer til P1 Dokumentar.

Helle Rabøl, forsker i skolevrede og mobning for forskningsnetværket Noise, mener, at systemet svigter Rosa, og at afvisningerne kan forværre Rosas situation.

- Nu er hun jo ekskluderet. Ikke af kammeraterne, men af systemet. I værste tilfælde så skaber man et vredt subjekt, dét man ville undgå, siger Helle Rabøl.

Retssagen gav Rosa nye venner

Det er knap et halvt år siden, at Rosa lavede opslaget på Instagram. Status er nu, at seks gymnasier har afvist at lade Rosa fortsætte som 2.g-elev hos dem.

- Jeg havde håbet på, at jeg kunne starte igen i år, men så gik der så lang tid, og så fik jeg aldrig mulighed for det. Så jeg skal vente et år mere, så alle mine andre venner bliver færdige med skolen. Og så er der bare mig, som mangler et år til.

Efter afvisning på afvisning fik Rosa for nylig et nyt håb. Hun og hendes mor blev inviteret til et møde på Høng Gymnaisum. Høng tilbød derefter Rosa en plads hos dem næste sommer. Dog skal hun starte forfra som enten 1.g- eller HF-elev, så Rosa forsøger stadig at finde et gymnasium, hvor hun kan komme i 2.g.

Skoletrusler og bortvisninger I 2018 har der været mindst 12 sager, hvor politiet har rykket ud på grund af ytringer, der er blevet opfattet som trusler mod skoler. Langt de fleste er fremsat på sociale medier. Flere af de unge er blevet dømt i retten med helt op til 30 dages betinget fængsel. P1 dokumentar har fundet otte tilfælde, hvor unge er blevet bortvist fra deres skole på grund af trusler. I oktober 2017 skrev to unge mænd fra Viborg på det sociale medie Jodel: “Mig og en gut planlægger et skoleskyderi, nogle advices?” De to elever blev idømt 20 dages betinget fængsel, men på trods af dommen blev de ikke permanent bortvist fra deres gymnasium.

Rosa taler stadig med sine venner fra Slagelse Gymnasium:

- Jeg ses stadig med mine venner. Der er ikke noget, der har ændret sig, fortæller Rosa.

Hun fik endda to nye venner fra Slagelse Gymnasium på grund af sagen, forklarer hun:

- Jeg havde set dem før, på skolen. De kom med i retten bare for at hjælpe mig, fordi de syntes, at det var synd for mig. De ville hjælpe mig og være der for mig og syntes faktisk, at jeg var en sød person.

Rosa er et dæknavn, da pigen ønsker at være anonym. Hendes rigtige navn er redaktionen bekendt.

Sagen mod Rosa er blevet anket til landsretten. P1 Dokumentar har spurgt Statsadvokaten, hvorfor de har valgt at anke sagen, men de vil ikke udtale sig om verserende sager.