En ny fremskrivning fra Energistyrelsen udstiller de enorme udfordringer, som den nye regering står over for, hvis den skal leve op til sine egne ambitioner om inden 2030 at skære 70 procent af CO2-udslippet.

Det viser en ny fremskrivning fra Energistyrelsen, som vel at mærke tager højde for det energiforlig, der blev indgået under den forrige, borgerlige regering, og som bl.a. omfatter opførelsen af tre nye havmølleparker.

Den ekstra produktion af vedvarende energi ses ganske vist tydeligt i den såkaldte basisfremskrivning. Den tager hensyn til alle tiltag, som er vedtaget politisk, og kun dem.

Det går ellers forrygende med elsektoren

Med netop energiforliget og den faldende pris på ny vindkraft og solceller kan den danske elforsyning snart ikke blive mere grøn. Således forventer Energistyrelsens regnedrenge, at elforsyningen når 100 procent vedvarende energi i 2028, og i 2030 bliver der produceret 9 procent mere grøn el herhjemme, end vi selv bruger.

Samtidig forsvinder kul stort set fra alle andre ovne end dem på Fynsværket og i cementindustrien.

»Forbruget af kul forventes at være reduceret med 90 pct. i 2030 ift. 2017,« konstaterer rapporten.

Uden for elsektoren går det dog ikke så hurtigt med at finde vedvarende energikilder, og vi kan således kun komme op på 54 procent grøn energi i 2030.

»Udviklingen er betinget af udbygningen med havvind, landvind og solceller og kraftvarmeværkers omlægning til biomasse, mens energieffektiviseringer i transport, erhverv og husholdninger bidrager i mindre grad,« som styrelsen diplomatisk opsummerer det.

Energiforbruget fortsætter med at stige

Over hele perioden fortsætter det endelige energiforbrug også med at stige, hovedsageligt drevet af de nye datacentre, som Energistyrelsen stadig forventer til landet, selv om Apple har trukket nogle af følehornene til sig. Stigningen ligger på 0,4 pct. om året.

Det betyder samlet, at Danmark i 2030 vil have reduceret sit CO2-udslip til 38 millioner tons i 2030, forudser styrelsen. Det er 46 pct. mindre end de 71 mio. tons, vi udledte i referenceåret 1990, og også pænt under de 51 mio. tons fra 2017, hvorfra den seneste, sikre opgørelse stammer.

Læs også: Her er læsernes spørgsmål til klimaministeren

Energistyrelsen understreger, at de tal ikke er direkte sammenlignelige med målet om 70 procent reduktion, som regeringen og dens støttepartier formulerede under det først punkt i det forståelsespapir, som bragte Mette Frederiksen ind i Statsministeriet.

»De nærmere rammer for målsætningen er endnu ikke fastsat, og der kan derfor ikke udregnes en manko i forhold til målsætningen,« som embedsmændene udtrykker det.

Men hvis partierne vælger at følge styrelsens egne opgørelsesmetoder, så mangler der altså stadig en reduktion på 24 procent eller 17 millioner tons CO2 årligt, som der endnu ikke er planer for.

Uden for kvotesektoren lever vi ikke engang op til EU-kravet

Helt galt står det til inden for de sektorer, som ikke er omfattet af CO2-kvoter, først og fremmest transport, landbrug og opvarmning af bygninger. Danmark har fået et krav om at nedbringe sine udledninger med 39 procent i 2030, vel at mærke sammenlignet med 2005. Her har regeringen en bunden opgave med at finde 28 millioner tons CO2 at reducere med set over alle årene frem til 2030, hvis vi skal leve op til kravene.

Mest akutte er problemer som sædvanlig for transportsektoren. Den danske bilpark vokser konstant, trafikken på vejene er mere intensiv end nogensinde før, og elbilsalget er foreløbig en parentes.

Det betyder, at vi end ikke kan leve op til EU's krav om, at 10 pct. af sektorens energiforbrug næste år skal dækkes af vedvarende kilder, heller ikke selv om el til biler kan ganges med fire inden for de snørklede EU-regler. Vi når alligevel kun op på ni pct. VE i transportsektoren.

Som sædvanlig, når det gælder opgørelser af nationale CO2-udslip, regnes den hurtigst voksende udleder, den internationale flytrafik, ikke med. Kun indenrigsluftfart indgår opgørelsen, og det endda uden effekten af flystriber, som opvarmer klimaet mere end selve CO2-udslippet fra flyenes motorer.

Flyene vil også fremover få deres brændstof fra fossile kilder, konkluderer Energistyrelsen.

»Flybranchen har udmeldt ambitiøse planer for iblanding af biobrændstof, men da disse udmeldinger hverken er bindende eller afspejler et selskabsøkonomisk rentabelt udviklingsspor under fravær af nye tiltag, er der ikke medregnet et VE-bidrag herfra,« konstaterer fremskrivningen.