Ensihoitajat ja uhkaava potilas voivat odotella poliisia tunteja Lapissa

Saimaan ammattikorkeakoulun tutkimuksen tiedot saatiin haastattelemalla yhteensä 250 hoitoalalla työskentelevää. Haastateltuja oli kaikilta viideltä sairaanhoidon erikoisvastuualueelta. Otto Ponto / Lehtikuva

OTTO PONTO / STT

Lapin syrjäseuduilla poliisin niukat voimavarat voivat viivästyttää uhkaavien ja aggressiivisten potilaiden pääsyä hoidettavaksi jopa tunneilla. Ensihoitajat joutuvat odottamaan pääsyä kohteeseen, koska poliisin saapuminen turvaamaan uhkaavaksi arvioitua kohdetta voi kestää kauan.

Poliisia tarvitaan varmistamaan kohdetta useita kertoja viikossa Lapin sairaanhoitopiirin alueella, kertoo ensihoitopäällikkö Panu Karjalainen.

Kenttäjohtajana Rovaniemellä työskentelevä Petteri Malinen arvioi ensihoitajiin kohdistuvan uhkaavan ja aggressiivisen käytöksen lisääntyneen. Malinen on huomannut asenteiden muuttuneen ensihoitajien työturvallisuuden suhteen.

– Ennen on ajateltu, että mennään kuulostellen kohteeseen, jos potilas ei ole aiemmin uhkaavasta puheesta huolimatta käyttäytynyt väkivaltaisesti ensihoitajia kohtaan, Malinen sanoo.

Nykyään ensihoidon kenttäjohtajat määrittävät yhdessä poliisin kanssa paikan, jossa ensihoitajat odottavat poliisia. Kenttäjohtaja arvioi tehtävän työturvallisuutta virkavastuulla.

– Jos potilaalla on energiaa käyttäytyä uhkaavasti jo hätäkeskuspuhelun aikana, tila ei välttämättä ole mahdottoman huono, Malinen sanoo.

Hätäkeskuspäivystäjät arvioivat tehtävän uhkaavuutta muun muassa potilaan vammojen perusteella. Viiltohaava keskivartalossa viittaa usein puukotukseen.

Myös pitkät vuorot ja etäisyydet vaikuttavat Lapissa ensihoitajien työturvallisuuteen. Lapin sairaanhoitopiirissä useimmat ensihoidon yksiköt tekevät lyhyempien vuorojen lisäksi pitkiä, vuorokauden mittaisia vuoroja. Niiden aikana aktiivista työaikaa saisi säännöllisesti kertyä enintään puolet eli 12 tuntia. Kenttäjohtajat valvovat työajan kertymistä ja jakavat tehtäviä vähemmän kuormittuneille yksiköille, jos mahdollista.

– Jos Muoniosta siirretään potilas Rovaniemelle, menee tehtävään noin seitsemän tuntia, kenttäjohtaja Malinen sanoo.

Ensihoitajat kohtaavat Suomessa yleisesti henkistä väkivaltaa ja seksuaalista häirintää. Saimaan ammattikorkeakoulun opiskelijoiden tekemän tutkimuksen mukaan lähes joka kolmas vastanneista ensihoitajista oli kohdannut potilaan tekemää henkistä väkivaltaa kerran kuukaudessa viimeisen vuoden aikana.

Kyselyyn vastanneista naispuolisista ensihoitajista kaksi kolmasosaa kokee työssään seksuaalista häirintää useita kertoja vuodessa. Vastanneista 76:ta prosenttia potilas oli uhkaillut fyysisellä väkivallalla useasti viimeisen vuoden aikana.

Saimaan ammattikorkeakoulun tutkimuksen tiedot saatiin haastattelemalla yhteensä 250 hoitoalalla työskentelevää. Haastateltuja oli kaikilta viideltä sairaanhoidon erikoisvastuualueelta.

Valtakunnallisen tutkimuksen luvut eivät yllätä Suomen ensihoitoalan liiton asiantuntijaa Heikki Sederholmia, joka oli mukana tutkimuksen tekemisessä.

– Väkivalta ja huono käytös eivät ole uusia ilmiöitä. Ennen niiden on ajateltu kuuluvan ensihoitajan työnkuvaan. Tosiasia on, että väkivalta terveydenhuollon henkilöstöä kohtaan lisääntyy ja kunnioitus vähenee, Sederholm sanoo.