Mistä on kyse? REKO-lähiruokaryhmä on Facebookin kautta toimiva kauppapaikka. Tilaukset tehdään sosiaalisessa mediassa ja asiakkaat sekä ruoantuottajat kohtaavat sovitussa tapahtumassa.

Alunperin Pietarsaaresta lähtenyt toiminta on laajentunut koko maahan. Passiiviset jäsenet ovat lähiruokaryhmille haaste.

Kajaanissa REKO-ryhmässä on 2350 jäsentä, mutta vain muutama prosentti käyttää aktiivisesti palveluita.

Kajaani– Olisiko teille jäänyt yhtään ylimääräistä kananmunakennoa, kysyy asiakas Kajaanin kauppatorilla pakettiauton takaosassa istuvalta Marja Hartikaiselta.

Kananmunantuottaja Hartikainen pyörittelee päätään valitellen. Kaikki on mennyt.

– Pitäisi hommata lisää kanoja, että munamäärä vastaisi tilausten määrää, Hartikainen toteaa naurahtaen.

Kajaanissa lähiruokaryhmä REKO:n tapahtuma järjestetään joka toisena torstaina Kauppatorilla. Vuoden viimeisestä tapahtumasta lähiruokaa haki noin 30 ihmistä. Määrä on hyvä, sillä huonoimmillaan asiakkaita on käynyt vain viitisentoista.

Ryhmät tarvitsevat lisää vakituisesti palveluita käyttäviä asiakkaita. Aaltoilevat asiakasmäärät ovat saaneet paikallisia tuottajia jättämään lähiruokapiirit sikseen.

– Joskus tulee niin vähän kysyntää tavaralle, että tuottaja joutuu perumaan paikalle tulemisen. Jos pari–kolme tuotetta on menossa kaupaksi, niin matkasta ei saa kuitattua edes bensakuluja, toteaa REKO Kajaanin Facebook-ryhmän ylläpitäjä Kalle Hoppula.

Joulu oli taas

REKO-lähiruokaryhmissä kuluttajat ja tuottajat kohtaavat Facebookin kautta tehtävässä kaupanteossa. Tuottaja ilmoittaa olevansa tulossa REKO-tapahtumaan ja asiakas tilaa hänen viestinsä kautta haluamaansa lähiruokaa, yleensä juuri omasta maakunnasta.

Joulun alla etenkin kajaanilaiset innostuivat tilaamaan joulupöytään kainuulaisten tuottamaa apetta.

– Kyllä joulu on näkynyt tilausten määrässä. Pitkää päivää ollaan tehty, kertoo Sormulan luomutilalla apuna työskentelevä Sanna Tuunainen.

REKO Kajaanin Facebook -ryhmän ylläpitäjä Kalle Hoppula arvostaa palveluita käyttäviä asiakkaita ja tuottajia, mutta harmittelee, ettei suuresta jäsenmäärästä olla saatu kuin muutama prosentti käyttämään palveluita. Mika Niskanen / Yle

Jopa harvinaisemmatkin joulupöydän vaihtoehdot kävivät hyvin kaupaksi.

– Kun on pyhät, niin ihmiset ostavat vähän enemmän lampaanlihaa, mutta ei joulu siihen niinkään vaikuta. Lammas on enemmän pääsiäisen ruoka, kertoo Tuukka Kuusoja Kurkimäen lammastilalta.

Miltei jokaiselle tuottajalle REKO:sta on muodostunut yksi kanava myydä omia tuotteitaan. Kasvotusten tavattavat asiakkaat, helposti tehtävät tilaukset ja mukava ilmapiiri joulun alla tuovat tuottajille mukavia kohtaamisia.

Paikallisten maatalousyrittäjien kasvoilta paistaa tyytyväisyys. Hymyjen takana piilee kuitenkin huolta ja kysymyksiä lähiruokaryhmien tulevaisuudesta.

Hymyn takana epäluulo

REKO Kajaanin Facebook-ryhmän ylläpitäjänä toimiva Kalle Hoppula vahvistaa vuoden viimeisen tapahtuman olleen selvästi loppuvuoden suosituin.

– Yleisesti pääsiäinen, joulu ja sadonkorjuuaika ovat vilkkainta aikaa Kainuussa, Hoppula valaisee.

Liike on kuitenkin ollut aaltoilevaa. Hoppulan mukaan REKO:n käyttäjät ovat ihailtavan aktiivista väkeä, jotka aidosti välittävät kotimaisen kaupan tulevaisuudesta.

Facebook-käyttäjille löytyy kuitenkin myös pieni risu.

– Kajaanin REKO:n ryhmässä reippaasti yli 2000 jäsentä. Siitä porukasta noin kaksi prosenttia käy ostoksilla, Hoppula toteaa.

Facebook on markkinointivälineenä samaan aikaan hyödyksi ja haitaksi. Päivi Töyli

Suurin osa jäsenistä ei tule tapahtumiin

Facebook-ryhmään unohtuneet tai vain keskustelua seuraavat jäsenet eivät Hoppulan mielestä ole haitaksi, mutta aaltoileva lähiruokaryhmä kaipaisi kipeästi ostovoiman lisääntymistä.

– Haluaisin kannustaa näitä 98 prosenttia jollain tavoin mukaan touhuun. Houkutteleminen ja aktivointi on haaste, mutta samalla myös yhteiskunnallinen ilmiö, Hoppula toteaa.

Samankaltaisten ongelmien kanssa painitaan muissakin Suomen REKO-ryhmissä, arvioi Aitoja makuja -lähiruuan koordinaatiohankkeen projektipäällikkö Päivi Töyli.

Hoppula arvelee, että vaikka lähiruokapiirejä on ollut jo kauan, niitä ei olla onnistuttu tuomaan tarpeeksi hyvin esille. Jotta toiminta saataisiin taloudellisesti järkeväksi, käytännön ostoksille pitäisi Hoppulan mukaan lähteä enemmän väkeä.

– Jos passiivisesta porukasta edes neljäsosa innostuisi käyttämään palveluita, niin meidän kannattaisi alkaa miettimään miehittämättömän lähikaupan perustamista, Hoppula arvioi.

Tällaisiin lukuihin Hoppula ei tosin usko, mutta uudet asiakkaat ovat tervetulleita pienissäkin määrin.

– Mitä isompi volyymi toiminnassa on, niin sitä paremmin tuottaja hyötyy siitä taloudellisesti, Hoppula toteaa.

Facebook on kirous ja siunaus

REKO:n toiminta vain Facebookin kautta on sen kirous ja siunaus. Facebook tarjoaa helpon ja yksinkertaisen pohjan kauppojen tekemiseen ja sosiaalisessa mediassa verkosto saa myös tahatonta mainosta.

– Facebook on markkinointivälineenä samaan aikaan hyödyksi ja haitaksi. Kaikkihan siellä eivät ole, mutta esimerkiksi kaverin seinältä bongatut ostokset voivat houkutella paikalle uusia käyttäjiä, Päivi Töyli arvioi.

REKO-lähiruokapiirien suosio ei ole alkuaikojensa tasolla, mutta uusista REKO-ryhmistä ilmoitellaan tasaiseen tahtiin. Kuvassa REKO-tapahtuma Kokkolassa. Kalle Niskala / Yle

REKO:n suosio aaltoilee jokaisen vuoden aikana myös luonnollisin syin.

– Keväisin väkeä on aina vähemmän, koska myös myytäviä tuotteita on vähemmän. Syksyllä ja pyhinä väkeä onkin sitten enemmän, Töyli kertoo.

Töyli toteaa, että lähiruokaryhmiä pitäisi saada enemmän esille, jotta kävijämäärät kasvaisivat. REKO:n toiminta on viime vuosina tasaantunut alkuhuumasta. Töylin mukaan uusiakin ryhmiä syntyy kuitenkin etenkin syksyllä sadonkorjuun aikaan.

Tällä hetkellä Aitoja makuja -sivustolle on listattu 170 REKO-ryhmää ympäri Suomea.

Noutamatta jääneet tuotteet harmittavat

– Suurin kritiikki joka REKO:sta tulee on se, että se on ajan ja paikan kanssa rajallinen, Kalle Hoppula kertoo.

Kahden viikon välein järjestettävä tapahtuma pidetään aina Kajaanin kauppatorilla.

— Välillä tulee toiveita, että voisiko aika olla pidempi., Jokin aika sitten käytiin keskustelua siitä, että voisiko paikka olla jokin muu kuin nykyinen. Alkuvaiheessa myös ruokapuolta kritisoitiin: haluttiin enemmän luomutuotteita, vaikka sen valikoima on tällä alueella hyvin pientä, Hoppula kuvailee.

Vastaukset kritiikkiin ovat yksinkertainen: aika on rajallista.

– Meidän tuottajat eivät voi varata paljoa aikaa tilausten toimittamiseen. Suurin osa ajasta pitäisi kuitenkin mennä sen tuotteen tekemiseen, Hoppula kertoo.

Kajaanin REKO:n ryhmässä reippaasti yli 2000 jäsentä. Siitä porukasta noin kaksi prosenttia käy ostoksilla Kalle Hoppula

Oli tulevaisuuden suunta mikä tahansa, toiminta kaipaa kuitenkin jatkuvaa kehitystä.

– Jos useampi alkaisi käymään tapahtumissa niin meidän pitäisi alkaa miettimään myös tekniikkaa uusiksi: jos esimerkiksi väkeä tulee enemmän, se tuo mukanaan pidemmät jonot, Hoppula sanoo.undefined

Myös ennakkoon tehtävät maksut voisivat tuoda helpotusta. Hoppulan mukaan se auttaisi myyjiä, sillä hakemattomat tuotteet ovat yksi lähiruokaryhmän ongelma.

– Olisi kiva, jos ilmoitettaisiin mikäli tilattuja tuotteita ei tulla hakemaan. Kuitenkin ajetaan aina pitkät ja jos niitä ei haeta, niin ne jäävät ylimääräiseksi, kananmunantuottaja Marja Hartikainen toivoo.

Kasvot tutuksi

–Onhan tämä tosi hyvä markkinakanava. Asiakas ja tuottaja kohtaavat ja saadaan vaihtaa konkreettista tietoa, että siitä missä ja miten ruoka on tuotettu, kertoo Sormulan luomutilan isäntä Jouko Sormula.

Facebookissa ja peräkontissa tehtävä kauppa voittaa perinteisen marketin tietoisuuden avulla.

– Eihän kaupasta ostetusta aina tiedä mistä se ruoka on peräisin, Sormula toteaa.

Juuri tämä asia onkin REKO:n helmi tiedostavalle kuluttajalle.

– REKO on hyvä paikka tutustua paikallisiin maatalousyrittäjiin kasvotusten ja toimiihan homma myös toisinpäin: yrittäjät pääsevät tapaamaan asiakkaita, Kalle Hoppula kertoo.

Tutut kasvot ja keskusteluyhteys tuovat mukanaan myös mahdollisuuksia.

– Kun ollaan tuttuja, voi asiakas kysäistä yrittäjältä suoraan jotain uutta tuotetta valikoimaan mukaan ja yrittäjä voi ottaa siitä halutessaan kopin, Hoppula kuvailee.

– Kyllä meidän on katsottava peiliin järjestäjinä ja yrittäjinä, kun koko potentiaalista asiakaskuntaa ei olla saatu paikalle, Hoppula toteaa.

_Korjaus 28.12.2017 klo 17:03: Suomessa REKO-ryhmiä on kaikkiaan noin 170, eikä 17, kuten jutussa aiemmin luki. _