Aktivisti Sanni Laine on kiivennyt työkoneen päälle ja lukinnut itsensä kaivosalueen porttiin. Hän sai siitä syystä matkustuskiellon.

Aktivisti Sanni Laine on kiivennyt työkoneen päälle ja lukinnut itsensä kaivosalueen porttiin. Hän sai siitä syystä matkustuskiellon. Antti Eintola / Yle

Tie on poliisille enemmän kuin tuttu. Tänä keväänä virkavalta on kutsuttu tänne usein.

Australialainen kaivosyhtiö Dragon Mining on alkanut louhia kultamalmia Valkeakoskella Kaapelinkulman kaivoksessa. Aktivisteja ja alueen asukkaita tämä ei miellytä.

He pelkäävät pohjavesien pilaantumista ja jätevesien kulkeutumista ojia pitkin lähistön vesistöihin. Tästä syystä aktivisti Sanni Laine on kiivennyt työkoneen päälle ja lukinnut itsensä kaivosalueen porttiin.

Laineen mielestä kaivosyhtiön toiminta on rikollista, rikkoipa se nykyisiä lakeja tai ei.

– Mielestäni suurimmat rikokset ovat luontoa kohtaan, eli se, miten paljon sitä tuhotaan tuossa matkalla, mutta myös paikallista yhteisöä ja ihmisiä kohtaan.

Aktivistit pelkäävät, että Valkeakoskella käy samoin kuin 70 kilometrin päässä Orivedellä, jossa kultakaivos on pilannut lähivesistöjä.

– Toki me protestoimme kaivostoimintaa ylipäätään, emme pelkästään tätä kaivosta, toinen aktivisti Markku Heritty sanoo.

Markku Heritty ja Sanni Laine vastustavat Valkeakosken kultakaivosta. Antti Eintola / Yle

Oriveden kaivoksessa tuotanto loppuu, mutta yritys joutuu vielä siivoamaan paikalta löytynyttä kaatopaikkaa. Kukaan ei tiedä, saadaanko kaivoksen uumenista ikinä kaikkea sinne dumpattua jätettä pois.

Samaan aikaan ulkomaiset sijoittajat etsivät Suomesta uusia kultaesiintymiä. Onko se sen arvoista?

Kulta mahtuu 400 maitopurkkiin

Vielä muutama vuosikymmen sitten uskottiin, että ne ovat muut maat, jotka kullalla koreilevat.

– Vielä 1980-luvulle asti uskottiin, että Suomessa on niin vähän kultaa, ettei sitä kannata etsiä, erikoistutkija Pasi Eilu Geologian tutkimuskeskuksesta sanoo.

Ihmiset olivat väärässä. Vuosittain Suomen kaivokset tuottavat Geologian tutkimuskeskuksen mukaan noin 10 000 kiloa kultaa. Viime vuonna (siirryt toiseen palveluun) tarkka määrä oli 8 732 kiloa.

Suurin osa kullasta tulee kaivoksista, kun mineraaleja irrotetaan kallioperästä räjäyttämällä, louhimalla, murskaamalla ja sitten rikastamalla prosessilaitoksissa. Kullankaivussa eli huuhdonnassa maaperää taas pestään vedellä, että kultahiput saadaan irtoamaan.

Kulta on hyvin painavaa. Maitopurkillinen kultaa painaa lähes 20 kiloa, Eilu sanoo. Näin laskettuna Suomen kaivokset tuottivat viime vuonna 406 maitopurkillista kultaa.

Meidän pitää katsoa Hongkongin pörssiin asti tietääksemme, kuinka kannattavaa sen louhinta on.

Oriveden kaivos loppuu

Oriveden kaivoksella tuotettiin viime vuonna 150 kiloa kultaa. Se tarkoittaa 7,5 maitopurkillista.

Oriveden kaivoksen omistaja Dragon Mining ilmoitti keväällä Hongkongin pörssissä, että tuotanto on kaavailtu keskeytettäväksi. Kaivosyhtiö kertoi huhtikuussa, että Oriveden kaivoksen tiedossa olevat malmivarat on lähes tyhjennetty.

Kaivos toimi vanhalla luvalla. Viime torstaina korkein hallinto-oikeus hylkäsi lopullisesti kaivosyhtiön valituksen. Se tarkoittaa käytännössä sitä, että kaivoksen toiminta loppuu.

Kuva Oriveden kaivoksesta viime kesältä. Antti Eintola / Yle

Oriveden kaivos (siirryt toiseen palveluun) on Suomen vanhin toiminnassa oleva kultakaivos. Se perustettiin jo vuonna 1990. Geologian tutkimuskeskuksen mukaan kaivos on tuottanut yhteensä noin 17 000 kiloa kultaa.

Maitopurkeissa se on yhä suhteellisen vähän, 881 kappaletta. Rahassa se on paljon tätä enemmän.

Ihmiset ovat iän kaiken sijoittaneet kultaan, koska sen arvo ei heittele niin rajusti kuin esimerkiksi valuuttojen.

– Kullasta puhutaan maailmalla safe havenina eli turvasatamana. Kulta on rahan korvike ja sitä käytetään elektroniikassa ja koruissa, Pasi Eilu sanoo.

Suomen kulta tallessa eri maissa

Myös Suomi on varautunut kullalla pahan päivän varalle. Suomen Pankilla on varannossaan 49 tonnia kultaa, jonka arvo on vajaat 1,7 miljardia euroa.

Keskuspankit luottavat kultaan. Frank Rumpenhorst / EPA

Tätä kultaa säilytetään maantieteellisesti hajautettuna kaikkein turvallisimmiksi katsotuissa keskuspankeissa.

Suomen Pankin kullan sijoituspaikat 51 prosenttia on säilytyksessä Isossa-Britanniassa Bank of Englandissa 20 prosenttia on Ruotsissa Sveriges Riksbankissa 18 prosenttia Yhdysvalloissa Federal Reserve Bank of New Yorkissa 7 prosenttia Sveitsissä Schweizerische Nationalbankissa ja 4 prosenttia Suomessa (Suomen Pankissa).

Miljoonabisnes Suomessakin

Kullan arvo on helpompi määrittää kuin se, kuinka kalliiksi yhtiölle, suomalaisille ja ympäristölle sen louhinta tulee.

Toukokuun lopussa kultaunssi maksoi pörssissä 1 275 Yhdysvaltain dollaria eli 1 130 euroa. Tarkasti ottaen tuolla summalla saa vain 31,10 grammaa kultaa. Kultamyyjät puhuvat troy-unssista. Troy-unssi oli alun perin ranskalaisen Troyesin (siirryt toiseen palveluun) kaupungin naulan prototyypin kahdestoistaosa.

Kultakaivoksilla voi olla sopimushintoja eri myyjien kanssa. Siksi on vaikea laskea ihan tarkalleen, kuinka paljon Suomen kultakaivokset tuottavat. Pörssihinnalla laskettuna saadaan kelpo summia.

Elektrumia (kulta-hopea-lejeerinki) kallionäytteessä Pälkäneen Luikalassa. Erkki Halme, Geologian tutkimuskeskus

Oriveden kaivoksen viime vuonna tuottama 7,5 maitopurkillista kultaa olisi maksanut pörssissä 6 miljoonaa dollaria (5,3 miljoonaa euroa). Suomen koko vuoden kultatuotannon arvo on puolestaan päivän pörssikurssilla 410 miljoonaa dollaria (360 miljoonaa euroa).

Seuraavaksi kiinnostaa tietää, paljonko tästä menee ulkomaisen kaivosyhtiön pussiin.

Kultaryntäyksiä nähty

Ihmiset ovat aina himoinneet kultaa. Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa nähtiin kultaryntäyksiä 1800-luvulla.

Kun uutinen Kalifornian kultalöydöstä levisi, noin 300 000 ihmistä Yhdysvalloista ja ulkomailta tuli etsimään kultaa joista ja kukkuloista. Meksiko oli vain vähän ennen kullan löytymistä luovuttanut Kalifornian Yhdysvalloille.

Maailman suurimmat kultahiput 1. 71 kiloa, Welcome Stranger, Australia, vuonna 1869 2. 69 kiloa, Welcome, Australia, vuonna 1858 3. 61 kiloa, Pelada, Brasilia, 1990-luvulla 4. 54 kiloa, Blanche Barkly, Australia, 1857 5. 53 kiloa, Precious, Australia, 1871 6. 50 kiloa, Canadian, Australia, 1853 7. 37 kiloa, Lady Hotman, Australia, 1854 8. 36 kiloa, Bolshoi Treugolnik, Venäjä, 1842 9. 35 kiloa, Sarah Sands, Australia, 1853 10. 34 kiloa, Viscount Canterbury, Australia, 1870 Lähde: Geologian tutkimuskeskus

Kultaryntäys oli kohtalokas alueen intiaaniväestölle, josta suuri osa kuoli kullankaivajien tuomiin tauteihin ja osa surmattiin.

Harva tavallinen ihminen rikastui. Sen sijaan esimerkiksi farkkuja tehnyt Levi Strauss oli yksi hyötyjistä.

Suomessa ensimmäiset kultalöydöt (siirryt toiseen palveluun) tehtiin jo 1500-luvun alkupuolella Utsjoelta. 1800-luvulla löydettiin kultapitoinen lohkare Kemijoen varresta ja merkkejä kullasta Ivalojoelta. Suomen ensimmäinen kultaryntäys Lapissa alkoi.

Suomen suurimman kultahipun kopio 392,9 grammaa. Helena Halme, Geologian tutkimuskeskus

Seppo J. Partanen on kerännyt tarinoita kultakuumeesta Kultahippu.fi-sivustolle (siirryt toiseen palveluun). Yksi riipaisivimmista kohtaloista oli Kuopiosta lähtöisin olevalla Frans Björklundilla.

Tarinan mukaan Björklund oli juonut rahansa kapakassa ja sammunut puron rannalle. Unessa hänelle ilmestyi vanha nainen, joka kehotti häntä nousemaan ylös kullan päältä. Björklund teki valtauksen ja löysi yhden Ivalojoen parhaimmista kultapaikoista.

Valtaukseen liittyy myös kamala onnettomuus. Björklundin valtaukselle menossa ollut vene kaatui ja kuusi ihmistä hukkui koskeen. Björklund kuoli itse viinaan valmistellessaan lähtöä Ivalojoelle keväällä 1873.

Kullalla on ollut myös kirouksensa.

Parikymmentä yhtiötä etsii kultaa

Tukes on Suomessa se viranomainen, joka valvoo kaivoksia. Viime vuonna 44 yhtiötä raportoi Tukesille malminetsinnästä.

Tukesin kaivosasioiden ryhmäpäällikkö Terho Liikamaa sanoo, että puolet malminetsinnästä kohdistui kultaan ja puolet perusmetalleihin, kuten nikkeliin ja kupariin.

– Malmia etsivät yhtiöt mainitsevat etsittävänä metallina pääsääntöisesti aina myös kullan, vaikka ensisijaisesti etsitään muita metalleja, Liikamaa sanoo.

Jotain yhtiöt uskovat löytävänsä, koska malminetsintäkairausta tehtiin viime vuonna 219 kilometrin verran. Yhtiöt investoivat viime vuonna Suomessa malminetsintään 70 miljoonaa euroa. Tämä on 15 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuotena.

Yhtiöt investoivat lisäksi kaivoksiin 390 miljoonaa euroa, mikä on lähes kolmanneksen enemmän kuin edellisenä vuonna.

– Kultaa etsitään, koska sen kysyntä on maailmalla vakaata ja kullan hinta on nyt melko korkealla. Hintaa pitävät korkealla muun muassa maailmantalouden epävarmat näkymät, Liikamaa sanoo.

Miksi Suomi kiinnostaa?

– Suomesta kultaa etsitään, koska on olemassa näyttöä siitä, että Suomen kallioperässä on kultaa löydettävissä. Suomessa on muun muassa Euroopan suurin kultakaivos Kittilässä.

Se on aika hyvin maalta, jossa ei pitänyt olla kultaa ollenkaan.

Euroopan suurin kultakaivos

Kannattaako kullan kaivaminen tai kaivostoiminta ylipäänsä?

Erikoistutkija Pasi Eilu sanoo, että tämä riippuu näkökulmasta.

Ihmiset käyttävät jatkuvasti tuotteita, joiden raaka-aineet on tuotettu kaivoksista. Ilman kaivostoimintaa ei olisi olemassa autoja, kännyköitä eikä nykyaikaisia rakennuksia, koska niissä kaikissa käytetään metalleja.

– Maanviljelyksessä EU:n ainoa fosfaattikaivos on Siilinjärvellä. Ilman fosfaattia ei voi tehdä apulantaa ja ilman apulantaa ei ole modernia maanviljelystä.

Kittilässä oleva Agnico Eagle Finland on Euroopan suurin kultakaivos. Se työllistää noin 900 työntekijää, joista puolet on yhtiön omia työntekijöitä ja puolet urakoitsijoiden työntekijöitä.

Arkistokuva Kittilän kultakaivokselta. Uula Kuvaja / Yle

Vuonna 2016 kaivoksen työntekijät maksoivat tuloveroja yhteensä 8,6 miljoonaa euroa, josta kunnallisveron osuus oli arviolta 6,1 miljoonaa euroa. Kittilän kunnan osuus tästä on arviolta 3 miljoonaa euroa vuodessa.

Kittilän kultakaivoksen tulot Yhtiö ilmoitti (siirryt toiseen palveluun) vuonna 2016 lisäksi seuraavista tuloista: Kaivoksen työntekijät maksavat tuloveroja valtiolle noin 2,5 miljoonaa euroa vuodessa.

Kaivosyhtiö maksaa kiinteistöveroa noin 340 000 euroa vuodessa.

Kaivosyhtiö maksaa rojalteja valtiolle 3,2–3,6 miljoonaa euroa vuodessa.

Vuonna 2016 yhteisöveron määrä oli noin 1,5 miljoonaa euroa.

Vuonna 2016 kaivoksen myyntitulot olivat 229 miljoonaa euroa.

Ongelmilta ei ole vältytty Lapissakaan. MOT-ohjelma on kertonut, miten kaivos on päästänyt enemmän jätevesiä kuin lupa sallisi ja sille on annettu poikkeuslupia.

Kalliit tuotantokustannukset

Kullan kaivaminen ei ole halpaa puuhaa. Se selviää, kun taas sukellamme Hongkongin pörssiin ja luemme Dragon Miningin pörssitiedotteen.

Pitää mennä sivulle 57 asti. Dragon Mining kertoo, että jokaista kultaunssia kohti sillä on mennyt yli 800 euroa Orivedellä ja Huittisissa, missä yhtiöllä on myös kultakaivos.

Suurimmat Suomesta löytyneet kultahiput 1. 393 grammaa, hipun nimi Evert, löytöpaikka Luttojoen Latva, Laanilan alue, vuonna 1935 2. 385 grammaa, Aleksi, Hangasoja, Laanilan alue, 1910 3. 282 grammaa, Tähtihippu, Miessijoki, Lemmenjoen alue, 2004 4. 251 grammaa, Pikku-Mammutti, Miessijoki, Lemmenjoen alue, 1998 5. 193 grammaa, Unna sekahippu, Sotajoki, 2008 6. 187 grammaa, Virtasen sekahippu, Ruosteoja, Tankavaaran alue, 1950 7. 166 grammaa, Ruska, Miessijoki, Lemmenjoen alue, 2004 8. 162 grammaa, Kullervo, Morgamoja, Lemmenjoen alue, 1949 9. 145 grammaa, Veini, Nenosenoja, Palsinoja, 1992 10. 133 grammaa, Linnea, Hepo-oja, Lemmenjoen alue, 2010 Lähde: Geologian tutkimuskeskus

Australialaisyhtiö kertoo myyneensä kultaunssin viime vuonna keskimäärin 1 120 eurolla. Voittoa on siis tullut pari sataa euroa unssilta.

Tämän laskelman mukaan Oriveden kaivoksen kulta olisi tuottanut viime vuonna noin miljoona euroa, jos pörssitiedotteen kuluissa on kerrottu kaikki kulut.

Yhtäkkiä ala ei enää kuulosta kultakaivokselta.

Dragon Mining tuotti tappiota

Dragon Mining kertoo tehneensä tappiota viime vuonna useita miljoonia euroja. Syy ei ole kuitenkaan Suomessa.

Yhtiön mukaan (siirryt toiseen palveluun)Suomen toiminnot tuottivat vielä voittoa ja pitivät kassan positiivisena, mutta Hongkongin pörssin kustannukset ja Ruotsin toimintojen jatkaminen veivät tuloksen tappiolle.

Samaan aikaan yhtiö käynnistää uutta kultakaivostoimintaa Valkeakoskella.

Arkistokuva Valkeakosken Kaapelinkulmalta. Kaivosyhtiö ei päästänyt kuvaamaan paikalle tätä juttua varten. Marjut Suomi / Yle

Valkeakosken kultakaivos on pieni avolouhos. Mitä yhtiö uskoo sieltä saavansa?

– Tämänhetkisen arvion mukaan louhinta kestää noin kaksi vuotta. Investoimme kairaukseen ja malminetsintään resurssien ja reservien kasvattamiseksi, sanoo Dragon Miningin kaivospäällikkö Olli Pajula.

Valkeakosken Kaapelinkulman tiedossa olevat kultamalmivarat ovat noin 280 kiloa. Se tarkoittaa 14 maitopurkillista kultaa. Kannattaako tämä?

– Kaapelinkulman malmin louhintaa ei olisi aloitettu, jos se olisi kannattamatonta, Pajula sanoo.

Kaivoksesta tuli kaatopaikka

Viime syksynä Oriveden kaivoksen sisältä löytyi luvaton kaatopaikka. Kaivostunnelissa oli ensimmäisten kuvausten mukaan öljytynnyreitä, räjähdelaatikoita, muovia ja metallia.

Dragon Miningia epäillään törkeästä ympäristön turmelemisesta, ja se joutuu kärsimään myös edeltäjänsä toimista ja puhdistamaan kaatopaikkaa. Rikosprosessi asiassa on kesken.

Kuva Oriveden kaivoksesta viime kesältä. Antti Eintola / Yle

Jätteiden sijoittaminen tunneliin on aloitettu ELY-keskuksen mukaan jo 1990-luvulla. Jätteiden laiton varastointi kaivostunneliin on poliisin arvion mukaan alkanut jo kaivoksen edellisen omistajan, Outokumpu Oy:n aikana.

Outokumpu toimi Orivedellä vuoteen 2003 saakka. Dragon Mining tuli kuvioon neljä vuotta myöhemmin.

Poliisin mukaan kaivoksen nykyinen johto on lopettanut väärän käytännön vuonna 2016. Kaatopaikan ensimmäinen siivous valmistui huhtikuussa ja jätettä saatiin pois lähes 30 000 kiloa.

Luvatonta kaatopaikkaa ei ehkä koskaan saada kokonaan puhtaaksi. 85 metrin syvyydessä kaivos on osin täyttynyt liejusta ja vedestä. Puhdistaminen on yhtiön mukaan vaarallista.

Ala-Jalkajärven kalakanta tuhoutui. Elina Nieminen / Yle

Aluehallintovirasto halusi sulkea kaivoksen, koska toiminta on tehnyt vahinkoa kaivoksen lähivesistöissä, kuten Ala-Jalkajärvessä, Peräjärvessä ja Horhanpurossa.

Veden alumiini- ja sinkkipitoisuus yhdessä happamoitumisen kanssa on tuhonnut muun muassa kaloja ja rapuja. Dragon Miningin mukaan järvessä ei ole ollut rapuja 2000-luvulla.

Aktivisteille matkustuskieltoja

Kaivosyhtiön lisäksi myös aktivistit ovat lain kanssa tekemisissä. Keväällä aktivisti vastaa puhelimeen pylvään päältä. Poliisi on hälytetty taas paikalle, kun aktivistit ovat estäneet louhintatöiden aloittamisen Valkeakoskella.

Kultakaivoksen vastustajat pelkäävät vesistöjen pilaantumista. Valkeakosken kaivoksen vieressä on Pitkäkorven Natura-alue, ja luonnonsuojelijat sanovat, että melu häiritsee lintujen pesintää ja muutenkin eläimiä. Lisäksi kaivoksen ympäristö on uhanalaisen perhosen, kirjopapurikon, elinaluetta.

Poliisi on soitettu paikalle aktivistien roikuttua milloin nosturissa, milloin koneiden päällä. Huhtikuun alkupuoliskon jälkeen mielenosoituksia ei ole ollut.

Mielenosoittaminen on laillista, mutta alueella on tapahtunut muutakin. Poliisi on kirjannut rikosilmoituksen kevään aikana 14 eri kertaa.

– Epäiltyjä rikoksia ovat muiden muassa julkisrauhan rikkominen, niskoittelu poliisia vastaan, pakottaminen ja haitanteko virkamiehelle, rikoskomisario Antti Uusipaikka Sisä-Suomen poliisilaitokselta luettelee.

Poliisi turvautui harvinaiseen pakkokeinoon. Neljälle henkilölle määrättiin matkustuskiellot, jotka eivät ole enää voimassa. Tapaukset ovat siirtyneet syyttäjälle syyteharkintaan.

Aktivistit Markku Heritty ja Sanni Laine haluavat nykyistä tiukemman kaivoslain Suomeen. Antti Eintola / Yle

Sanni Laine on yksi matkustuskieltoa saaneista. Vielä pari kuukautta sitten hän ei saanut mennä Kaapelinkulmalle. Liikkuminen Valkeakoskella tai Sastamalassa olisi voinut johtaa vangitsemiseen.

– Tuntui aika hirmuiselta, että en saanut tulla kotikaupunkiin, jossa käyn paljon ja jossa on ystäviä, Laine sanoo.

Ainoa poikkeus matkustuskiellossa oli Laineen vanhempien koti Valkeakoskella. Sinne Laine sai kulkea suorinta reittiä.

Laineen lapsuudenkoti on muutaman kilometrin päässä kaivoksesta. Nykyään Laine asuu Tampereella.

Kotiseudun sienimetsien häviäminen koskettaa Lainetta kovasti. Hän ei kuitenkaan sure vain sienien takia.

– Ennemmin valvon, mietin ja itken asian järjettömyyttä ja luonnon tuhoa sekä moraalikysymyksiä, joita aihe herättää, Laine sanoo.

Kaivoslakiin vaaditaan muutoksia

Aktivistit vaativat muutosta kaivoslakiin.

– Kaivosvero on tietysti yksi juttu, mutta kyllä laki pitäisi perin pohjin uudistaa niin, että kaivosten olisi pakko toimia vastuullisesti, Markku Heritty sanoo.

Mutta miksi ei voi osoittaa mieltä niin, ettei rikota lakia?

– Sitäkin on tehty, mutta kyllä minulla on sellainen kokemus, että tällainen kansalaistottelemattomuus on herättänyt enemmän huomiota ja keskustelua, Heritty sanoo.

Arkistokuva viime talven mielenosoituksista. Mielenosoittajia Dragon Miningin Sastamalan rikastamolla. Yle

Rikoskomisario Antti Uusipaikan mukaan tapaukset työllistävät poliisia.

– Yksittäisen rikostehtävän hoitaminen sitoo hälytystoiminnasta useita eri partioita, rikostutkinnasta monta eri rikostutkijaa, tutkinnanjohtajan sekä syyttäjän. Täytyy myös muistaa, että nämä vähäiset resurssimme ovat jo ennestään olleet äärimmilleen kuormitettuja nykyisellä huolestuttavan alhaisella poliisimäärällä, Uusipaikka sanoo.

Kaivosyhtiön mielestä mieltä saa osoittaa, kunhan lakia eri rikota eikä kenenkään turvallisuutta vaaranneta. Yhtiön mukaan Kaapelinkulman kaivoksen ympäristöluvassa on otettu huomioon naapureiden ja luonnonsuojelijoiden huolenaiheet.

– Olemme tehneet laajoja melututkimuksia ja ylläpidämme aktiivista pohja- ja pintavesien seurantaa ja kommunikointia lähiasukkaiden kanssa, kaivospäällikkö Olli Pajula sanoo.

Hallitusohjelma puhuu kiristyksistä

Kamppailua kullasta ei käydä enää vain Valkeakoskella, Orivedellä tai Kittilässä. Äänenpainot ovat tiukentuneet koko maassa.

Hallitusohjelmaan kirjatut kaivosten verouudistukset voivat vaikuttaa siihen, miten houkuttava kaivosmaa Suomi on jatkossa. Tämän lisäksi hallitusohjelmassa on mainittu kansainvälisten kaivosten myyntitulojen verottaminen Suomessa sekä mahdollinen kaivosvero.

Kultaan luottavat niin valtiot kuin sijoittajatkin. Agnico Eagle Finland Oy

Agnico Eagle Finlandin toimitusjohtaja Jani Lösönen kertoi Ylelle, että jo kaivoksille hallitusohjelmassa suunniteltu sähköveron muutos tarkoittaisi kahdesta kolmeen miljoonan euron vuotuisia lisäkustannuksia.

Kullan hinta määritetään pörssissä, mutta mikä arvo on lähijärvellä tai työpaikalla? Tätä poliitikot joutuvat punnitsemaan lähivuosina.

Kiistat kultakaivosten ympärillä eivät ole nimittäin laantumassa. Jalometallia löytyy todennäköisesti Suomesta vielä lisää.

– Emme vielä tiedä kaikki paikkoja, mistä kultaa löytyy, erikoistutkija Pasi Eilu sanoo.

Korjaus 12.6. klo 10.05 muokattu vanhaaa tarinaa kultalöydöstä.

Lue myös:

Dragon Mining on alkanut sulkea Suomen vanhinta kultakaivosta – kaivos ehti ehtyä ennen kuin kielto oikeudesta tuli

Kittilän kultakaivoksen johtaja: Hallituksen verouudistukset vaikeuttaisivat kaivoksen toimintaa ja työllistämistä

Sääksen pesä keskeytti räjäytykset vastustusta herättäneellä kultakaivoksella – lintu on havaittu viimeksi vuonna 2015

Salaisesta kaatopaikasta kaivoksen sisältä saatu jätettä pois jo lähes 30 000 kiloa – kukaan ei tiedä, paljonko sitä on vielä jäljellä