Liikemies Abdullah Shrem on yksi jesidejä kohdanneen murhenäytelmän keskeltä nousseista sankareista. Hän on itsekin jesidi, kotoisin Sinjarin alueelta Pohjois-Irakissa.

Vainottu vähemmistö Naisia viettämässä jesidien uutta vuotta Lalishin temppelissä Pohjois-Irakin kurdialueella. Gailan Haji / EPA Pohjois-Irakin jesidivähemmistö on ollut Isis-terroriliikkeen erityisen vihan kohteena.

Jesidit ovat kurdeja, joilla on oma uskontonsa, jossa yhdistyy elementtejä useista eri uskonnoista. Irakissa jesidejä arvioidaan olevan ainakin noin puoli miljoonaa.

Ääri-islamistien mielestä jesidit ovat saatananpalvojia, joilla on vain kaksi vaihtoehtoa: luopua uskonnostaan tai tulla tapetuksi.

Isisin hyökkäyksessä vuonna 2014 arvioidaan kuolleen jopa 10 000 jesidiä. Sadattuhannet joutuivat jättämään kotinsa ja useimmat heistä eivät edelleenkään ole päässeet takaisin kotiseuduilleen.

Shrem päätti käyttää Syyriassa olevia kontaktejaan pelastaakseen sukulaisiaan Isisin kynsistä. Sukulaisten pelastusoperaatiosta kasvoi salakuljetusverkosto, joka toi satoja ihmisiä turvaan.

Kaikki alkoi kesällä 2014, kun ääriliike Isis valtasi jesidien kotiseudut Irakin Sinjarissa. Isis tappoi tuhansia ihmisiä ja sieppasi eri arvioiden mukaan noin 7 000 jesidiä, lähes kaikki nuoria naisia.

Naisilla käytiin kauppaa ja heitä pidettiin seksiorjina. Isisiin kuuluvat miehet raiskasivat vääräuskoisina pitämiään naisia. Lukuisia Abdullah Shremin sukulaisia katosi Isisin hyökkäyksen jälkeen.

– 56 sukulaistani oli kateissa ja huomasin, että kukaan ei auta meitä. Joukossa oli sisaruksiani ja muita lähisukulaisia, joten minun oli pakko toimia, Abdullah Shrem kertoo. Hän asuu nyt Dohukissa Pohjois-Irakissa. Koti Sinjarissa on raunioina.

Abdullah Shrem on yhteistyökumppaneidensa kanssa pelastanut lähes 400 jesidiä. Mikko Ahmajärvi / Yle

Minä toimitin kalifaatissa haluttua tavaraa, kuten tupakkaa, liikekumppanini toimittivat minulle sukulaisiani Abdullah Shrem, jesidien pelastaja

Ennen kuin Isis hyökkäsi jesidien kimppuun Shrem myi traktoreita ja maataloustuotteita, kuten hunajaa. Hänellä oli liikekontakteja myös Syyriassa. Niiden avulla hän sai yhteyden salakuljettajiin, jotka toimivat Isisin valtaamilla alueilla, niin sanotussa kalifaatissa.

Salakuljettajille tupakkaa – jesideille vapaus

– Toimitin kalifaatissa haluttua tavaraa, kuten tupakkaa, liikekumppanini taas lähettivät minulle sukulaisiani, Shrem kuvailee vaihtokauppaa.

Isisin islamtulkinnan mukaan tupakointi oli kielletty, joten kalifaatissa tupakka oli kovaa valuuttaa ja salakuljetus kukoisti.

Ensimmäinen pelastettava, Isisin syyrialaiseen pääkaupunkiin Raqqaan päätynyt veljentytär, onnistui ottamaan yhteyttä Shremiin puhelimitse. Sen jälkeen Shrem alkoi valmistella pelastusoperaatiota yhdessä salakuljettajien kanssa.

Isis otti Raqqan haltuunsa tammikuussa 2014 ja monet siepatut jesidit päätyivät tänne orjiksi. AOP

– Sovimme sukulaiseni kanssa, että kun talon puutarhaan ilmestyy mies, jolla on mukanaan taatelipussi, tyttö lähtee miehen matkaan kysymättä mitään. Pako oli ajoitettu hetkeen, jolloin talon muu väki oli moskeijassa rukoilemassa, Shrem kertoo.

Kun ensimmäiset sukulaiset oli saatu kotiin, sana levisi ja monet epätoivoiset jesidit ottivat yhteyttä Shremiin ja pyysivät apua sukulaistensa löytämiseksi.

Tähän mennessä 397 ihmistä on löydetty. Shremin omista sukulaisista 17 on edelleen kateissa.

Kadunlakaisijat vakoilijoina

Suurin osa pelastettavista löytyi Raqqasta. Leipomo ja hautausmaat olivat tärkeässä roolissa naisten pelastamisessa.

Jesidinaiset pidettiin usein orjina Isis-taistelijoiden kodeissa ja heidän löytämisekseen oli tärkeä päästä kurkistamaan kotien seinien sisäpuolelle.

Raqqaan päätettiin perustaa leipomo, joka toimitti leipää koteihin. Salakuljettajille maksettiin leipomon perustamisesta ja he saivat pitää tuotot.

– Jesidiorjat ottivat tavallisesti leipälähetyksen vastaan aikaisin aamulla, joten onnistuimme tällä tavalla paikallistamaan heidät, Abdullah Shrem kertoo.

Jesidit muistivat elokuun alussa 2019 Isisin hyökkäyksessä kuolleita ja kadonneita. Gailah Haji /EPA

Lisäksi salakuljetusverkosto maksoi kadunlakaisijoille, jotka tarkkailivat taloja, joissa epäiltiin olevan jesidejä.

Pelastettaviin otettiin yhteyttä viestinviejien tai tekstiviestien avulla, jos se oli käytännössä mahdollista. Salakuljettajat olivat myös saanet houkuteltua avukseen paikallisia naisia, jotka myivät lastenvaatteita.

He saattoivat tulla taloon herättämättä epäilyjä ja toivat viestin, jossa pelastettavaa kehotettiin valmistautumaan pakoon.

Reitti pelastukseen kulki hautausmaan kautta

Kodista ihmisiä hakevat henkilöt olivat raqqalaisia naisia, joille maksettiin palvelusta. Pelastettavat haettiin yleensä kodista aikaisin aamulla ja salakuljettajat odottivat seuraavassa paikassa, joka usein oli hautausmaa.

Abdullah Shremin mukaan hautausmaat olivat hyviä kohtauspaikkoja, koska Isisin taistelijat eivät vartioineet niitä. Siepatun matka vapauteen saattoi sen jälkeen kestää viikkoja, ja paon aikana majoituttiin salakuljetusverkoston ylläpitämiin turvataloihin.

Harri Vähäkangas / Yle

Pelastusoperaatio oli kallis ja yhden ihmisen saaminen turvaan maksoi tuhansia dollareita, joten pelkillä salakuljetustupakan tuotoilla ei päästy pitkälle. Rahoja on saatu lahjoituksina ja Irakin kurdihallinto on myös avustanut salakuljetusverkostoa.

Siepattuja entistä vaikeampi löytää

Arviolta 3 000 jesidinaista on edelleen kateissa. Shremin mukaan voidaan olettaa, että osa naisista on kuollut, mutta hän ei anna periksi.

– Uskoisin, että noin 700 naista on hengissä, mutta naisten löytäminen on nyt vaikeampaa. Isisin kalifaatin romahdettua naisia on kuljetettu eri paikkoihin.

– He voivat olla pienissä kylissä ja yksittäisissä taloissa. Siepattuja on nyt etsittävä eri puolilta Irakia, Syyriaa ja Turkkia, Abdullah Shrem kuvailee pelastustyön vaikeutta.

Isisissä mukana olleet vain ajoivat partansa ja jatkoivat elämäänsä Abdullah Shrem, jesidien pelastaja

Jesideille Isis-painajainen ei muutenkaan ole ohi. Abdullah Shremin mukaan jesidien vastaisiin julmuuksiin osallistuneista suurin osa on vapaalla jalalla ilman, että he olisivat saaneet mitään rangaistuksia.

– Isisin taistelijat raiskasivat ja tappoivat. Meidänkin kotiseuduilla moni arabimies liittyi Isisiin. Nyt Isis on karkotettu, mutta nämä henkilöt eivät ole joutuneet vastuuseen teoistaan. Isisissä mukana olleet vain ajoivat partansa ja jatkoivat elämäänsä, Abdullah Shrem sanoo.

.

Kodeistaan paenneita jesidejä Bajit Kandalan pakolaisleirissä Pohjois-Irakissa. Kaikkien muiden kärsimysten lisäksi jesidit näyttävät olevan pakotettuja elämään pakolaisleireissä vielä pitkään. Mikko Ahmajärvi / Yle

Eri puolilla Pohjois-Irakia näkyy myös pakolaisleirejä muistutuksena siitä, että jesidien kärsimys jatkuu. Leireissä on tuhansia jesidejä.

He eivät uskalla palata koteihinsa, vaan asuvat jo kuudetta vuotta pakolaisleireillä. Sinjarin alue ei edelleenkään tunnu turvalliselta.

Isis on menettänyt kalifaattinsa, mutta liikkeen taistelijat ovat viime aikoina tehneet uusia iskuja Irakissa. Pelko Isisin paluusta pitää monet jesidit poissa kotiseuduiltaan.

Lue Lisää:

Yle Pohjois-Irakissa: Isis lähti Sinjarista, jäljelle jäi tuhottuja koteja ja kostonhalu

Orjuus nyt: Jesidinaisten kohtalo – Miten kansanmurhasta ja seksiorjuudesta voi selvitä?