- Hän on yksi meistä, Helsingin Alzheimer-yhdistyksen toiminnanjohtaja Teija Mikkilä kuvailee.

Tellervo Koivisto kertoi Mauno Koiviston osallistuvan pari kertaa viikossa Helsingin Alzheimer-yhdistyksen järjestämään päivätoimintaan.

Alzheimer-yhdistyksen toiminnanjohtaja on kiitollinen siitä, että Tellervo Koivisto puhui asiasta julkisuudessa.

Alzheimerin tautiin liittyy edelleen häpeän tunnetta, mikä rajoittaa taudista kärsivien ihmisten elämää.

Presidentti Mauno Koivisto osallistui Tellervo Koiviston kanssa itsenäisyyspäivän juhlajumalanpalvelukseen Helsingin Tuomiokirkossa 6.12.2016. HEIKKI SAUKKOMAA

Tellervo Koivisto kertoi Eeva-lehden haastattelussa, että presidentti Mauno Koivisto osallistuu pari kertaa viikossa Helsingin Alzheimer-yhdistyksen järjestämään päivätoimintaan.

- Hän menee sinne mielellään ja tulee laulaen pois. Hän on kuulemma kova keskustelija, ja juttukavereitakin riittää. Kotiin tullessaan hän ei vain enää muista, missä hän on ollut tai mitä muutamaa tuntia aiemmin syönyt, Koivisto kuvaili.

Helsingin Alzheimer-yhdistyksen toiminnanjohtaja Teija Mikkilä sanoo Iltalehdelle olevansa äärimmäisen kiitollinen, että Tellervo Koivisto " tuli julkisuuteen tämän asian kanssa " .

Mikkilän mukaan Alzheimerin tautiin liittyy edelleen häpeän tunnetta, mikä rajoittaa taudista kärsivien ihmisten elämää.

- Valitettavasti usein käy niin, että ystäväpiiri pienenee diagnoosin jälkeen. Se on suuri sääli, sillä juuri siinä tilanteessa tarvittaisiin ystäviä.

- Vaikka toinen ei muista kaikkia asioita, silti voi lähteä ulkoilemaan, käydä kaupassa tai konsertissa. Muistisairaat tuntevat hyvin vahvasti.

Luento valtiovierailusta

Mikkilän mukaan presidentti on osallistunut Alzheimer-yhdistyksen päivätoimintaan Helsingin Ruskeasuolla jo " pidemmän aikaa " .

- Mauno on meidän Mauno. Hän on yksi meistä, Mikkilä luonnehtii ja sanoo, että muut asiakkaat kyllä tunnistavat presidentin.

Mikkilä kertoo, että Koiviston erinomainen, yksityiskohtiin taipuva muisti on tullut esiin päivän mittaan käytävissä keskusteluissa.

- Häneltä saattaa tulla luento vaikka valtiovierailusta tai jostakin politiikan käänteestä 60- tai 70-luvulta.

Ulkoiluun kävelykepin kanssa kulkeva Koivisto ei osallistu, vaan jää " sisäporukoihin " .

Päivätoiminta tähtää toimintakyvyn ylläpitämiseen: ajatuksena on, että asiakkaat voisivat asua kotona mahdollisimman pitkään.

Esimerkiksi lounaan ja ruokajuomat asiakkaat noutavat linjastosta omatoimisesti.

- Vaikka asiakkaamme eivät välttämättä muista, mitä he ovat syöneet, he ovat erinomaisen tyytyväisiä tarjoamaamme kotitekoiseen ruokaan.

Sairaus verottaa hahmotuskykyä: Mikkilän mukaan Alzheimerin tautia sairastavalla voi olla vaikeuksia esimerkiksi painojen nostamisessa, kengännauhojen sitomisessa tai takin vetoketjun kiinni laittamisessa.

Kilpailuhenkeä riittää

Koivisto lienee tasavallan tunnetuin lentopalloharrastaja, mutta viime vuosina Koivisto on seurannut suosikkipeliään katsomosta käsin.

Koiviston kanssa Sikariporras-lentopallojoukkuetta perustamassa ollut Torsti Seppälä, 76, kertoo havainneensa " rivien välistä " , että presidentti kärsii muistisairaudesta.

- Sitä ei aina huomaa, koska hän muistaa älyttömästi asioita. Kun tapaamme, hän sanoo heti, että Torstihan se siinä on.

Kun Seppälä tapasi Koivistot viimeksi pikkujouluissa muutama viikko sitten, keskustelunaiheet koskivat pääasiassa lentopalloa.

- Miten maajoukkue ja Sikariporras pärjäävät, missä vierailemme, miten yleensä voimme.

Seppälä luonnehtii Koivistoa luonteeltaan poikamaiseksi ja kilpailuhenkiseksi. Jälkimmäinen piirre tuli esiin veteraanilentopalloilijoiden SM-kisoissa helmikuussa 2016.

Koivisto muisteli (Ilta-Sanomat 12.2.2016), että häntä ei huvittanut enää pelata, kun hän oli " lukevinaan vastapuolen pelistä, että sen ja sen ja eteen ei pahaa palloa panna " .

- Hän on halunnut olla kentällä tasavertainen muiden kanssa. Kun hänet valittiin presidentiksi, yritimme kutsua häntä herra presidentiksi, jolloin hän sanoi, että eikö tämä ole ihan samanlaista kuin ennenkin, Seppälä muistelee.