Aikaansaaminen tuo elämään iloa ja energiaa. Se onnistuu asettamalla itselleen tavoitteita ja tehostamalla ajankäyttöä.

Tuntuuko sinusta siltä, että ympärilläsi on superihmisiä? Heidän vuorokaudessaan on enemmän tunteja. He saavat tehtyä asioita niin töissä kuin vapaa-aikanakin.

Psykologi Satu Pihlaja lohduttaa, että jokaisella on mahdollisuus olla aikaansaava ihminen ja saavuttaa tavoitteitaan. Ensin niitä on kuitenkin oltava.

– Jotta saisi aikaiseksi, tulee olla tavoitteita. Ne auttavat paljon huomion ja energian suuntaamisessa. Niiden asettamisessa on kyse siitä, että elämä olisi mielekästä.

Pihlaja on itse esimerkki henkilöstä, jolla on kyky "revetä joka paikkaan" ja saada asioita tehtyä. Hän on psykologi, psykoterapeutti, kouluttaja ja valmentaja ja kirjoittaa väitöskirjaansa.

Satu Pihlajan kirjoittama kirja Aikaansaamisen taika ilmestyi maaliskuussa.

Apuna tehtävälista ja aikataulutus

Päämäärää varten tarvitaan toimintasuunnitelma, jota muuttaa tarvittaessa. Jos asettaa itselleen välitavoitteita, ei kokonaisuus tunnu niin ylivoimaiselta.

Jos joku asia ei etene, niin yleensä puuttuu kunnon suunnitelma. Satu Pihlaja

– Kannattaa pilkkoa tehtävä pienemmiksi paloiksi. Jos joku asia ei etene, niin yleensä puuttuu kunnon suunnitelma.

Myös kiire voi aiheuttaa päänsisäisen sotkun ja jo alkuun pääseminen takkuaa.

– Silloin kannattaa pysähtyä ja tehdä lista. Sitten valitsee listalta kolme asiaa, joita sinä päivänä edistää ja aloittaa ensimmäisestä.

Aloittamista vaikeuttaa, jos työ on vaikeasti hahmoteltava, eikä tiedä, mikä lopputulos voi olla. Näin on usein luovassa työssä. Tarvitaan päivämääriä ja aikatauluja.

– Jos johonkin asiaan on vuosi aikaa, se ei lähde edes käyntiin, ellei ole jokin tavoite jo viikon päästä tai sen kuukauden aikana. Tarkkuus auttaa varsinkin epäselvissä projekteissa.

Johanna Aulén / Yle

Positiivisuus edesauttaa

Myös mielikuvaharjoittelusta voi olla hyötyä. Ohjaamalla omaa ajattelua positiiviseen suuntaan, voimme vahvistaa onnistumisen tunnetta.

– Jos kuvittelemme voivamme onnistua, täyttää usko ajatuksemme. Koemme sen positiivisena tunnetilana ja kehomme virittäytyy toimimaan, Satu Pihlaja sanoo.

Tosinpäin. Jos jo valmiiksi tunnemme voimattomuutta ja mielessä on pelko omasta epäonnistumisesta, voi tehtävän aloittaminen tuntua vaikealta.

Mietimme usein päivän aikana, mitä kaikkea on vielä tekemättä, ja hoitamattomat asiat ahdistavat. Sen sijaan voisi ajatella, mitä kaikkea on jo saanut tänään ja viikon aikana aikaiseksi.

Matka kohti päämäärää voi myös olla tärkeämpää kuin tulos. Satu Pihlaja antaa esimerkin kirjojen lukemisesta.

– Ei riitä, että vain haluaa lukea enemmän. Tavoitteen on oltava konkreettinen. Ihminen voi päättää, että ryhtyy lukemaan enemmän romaaneja. Mutta jos päättää, että lukee yhden romaanin kuukaudessa, tulee sen helpommin tehneeksi.

– Tärkeintä ei ole se, montako kirjaa lopulta luki, vaan se, että luki enemmän ja samalla teki sellaista, mistä piti.

Töissä oltava itsensä johtaja

Ihmiset tulevat tarvitsemaan ajankäytön hallintaan liittyviä taitoja entistä enemmän työpaikoilla. Erityisesti niitä tarvitsevat ne, joiden työ edellyttää itsenäistä suunnittelua ja oman työskentelyn ohjaamista.

– Työelämässä ihmisten pitää osata olla nykyisin yhä enemmän oma johtajansa.

On oltava itseohjautuva ja osattava aikatauluttaa projektinsa. Satu Pihlaja

Psykologi uskoo, että perinteiset käskytysmallit jäävät historiaan.

– Kukaan ei enää sanokaan, miten ja missä järjestyksessä työt on tehtävä. On oltava itseohjautuva ja osattava aikatauluttaa projektinsa.

Aikaansaaminen tuo mielihyvää

– Mutta miksi ihmisen pitäisi koko ajan olla tehokas?

– Ei koko ajan tarvitsekaan. Elämässä tasapaino on tärkeä. On oltava myös aikaa, jolloin ei tee mitään ihmeellistä.

Samalla Satu Pihlaja kuitenkin muistuttaa, että kun syntyy valmista, se tuottaa ihmiselle mielihyvää ja onnistumisen tunteita sekä tuo samalla energiaa.

Ihailemme aikaansaavia ihmisiä, koska heistä näkyy innostuneisuus ja tekemisen nautinto.

– Jokainen nauttii siitä, että saa aikaiseksi asioita. Se on kaikille ihmisille yhteistä. Kun asiat etenevät toivotusti, myös itseluottamus ja itsensä arvostaminen kasvavat.

Kuuntele Satu Pihlajan haastattelu