Avaruusolioksikin epäillyn Ata-muumion geneettisen perimän tutkimus on suututtanut alkuperämaa Chilen, uutisoi The New York Times.

Chilen viranomaiset kertovat sanomalehdelle käynnistäneensä selvityksen siitä, syyllistyivätkö muumion vuonna 2003 löytäneet ja Espanjaan vieneet tahot hautarauhan häirintään ja salakuljetukseen.

Atacaman aavikolta löytynyt, noin 40 vuotta vanha luonnollisesti muumioitunut luuranko on osa espanjalaista yksityiskokoelmaa.

Eriskummallisen ulkonäkönsä vuoksi muumio herätti ufo-harrastajien mielenkiinnon. Uusi tutkimus kuitenkin vahvisti, että kyseessä on ihmisen jäännös.

Tutkijoiden mukaan ruumis kuuluu sikiövaiheessa kuolleelle tyttölapselle, joka kärsi useista luuston muodostumiseen vaikuttaneista mutaatioista.

Tutkimuksesta uutisoitiin myös Suomen Kuvalehdessä.

Otsikoihin noussut tapaus on nostattanut vastalauseita Chilen tiedeyhteisöstä.

”Tämä on loukkaavaa tytölle, hänen perheelleen ja koko Chilelle”, sanoo The New York Timesin haastattelema Francisca Santana-Sagredo, Chilen Antofagastan ja Britannian Oxfordin yliopistojen biologinen antropologi.

Uuden tutkimuksen tuomitsi myös Antofagastan yliopiston biologi Cristina Dorador, jonka mukaan kyse on törkeästä tutkimusetiikan rikkomisesta.

”Jos tutkimusnäytteet on hankittu epäeettisin keinoin, myös niistä syntyvä tiede on epäeettistä, eikä sitä tulisi julkaista”, Dorador kirjoittaa chileläisessä Etilmercurio–tiedejulkaisussa.

”Tapaus pakottaa meidät ajattelemaan tieteen etiikkaa ja erityisesti sitä, miten tutkimusnäytteet hankitaan. Lukemamme perusteella tutkimuksen tekijät ovat epäonnistuneet tässä täysin.”

Muumion genetiikan tutkijat puolustivat työtänsä The New York Timesille puhelinhaastattelussa.

”Meillä ei ollut osaa eikä arpaa siihen, miten luuranko löydettiin tai tuotiin Espanjaan,” sanoo tutkija Atul Butte. ”Meillä ei ollut mitään syytä uskoa, että tämä näyte olisi hankittu laittomin keinoin.”

Butte huomautti, että muumiosta oli uutisoitu Chilen televisiossa jo 15 vuoden ajan ennen heidän tutkimustaan, eivätkä viranomaiset puuttuneet asiaan.

2000-luvun alusta peräisin olevien mediatietojen mukaan muumion löysi Oscar Munoz -niminen mies Atacaman aavikolta hylätystä La Noria -kylästä.

Muumion reitti Atacaman aavikolta tutkijoiden mikroskoopin alle Espanjaan on epäselvä. Ata päätyi lopulta yksityishenkilö Ramon Navia-Osorion kokoelmaan Barcelonassa.

Tutkijat pyysivät saada muumiosta näytteitä geneettistä tutkimusta varten sen jälkeen, kun kokoelman omistaja oli päästänyt ufo-aiheisen dokumentin tekijät kuvaamaan luurankoa.

Muumioiden ja historiallisten esineiden ryöstäminen ja salakuljettaminen on kipeä aihe Chilessä, jossa teoista voi seurata sakkoja tai vankeutta. Muinaismuistojen mustaa pörssiä on kuitenkin vaikea pysäyttää.

Ata-muumion geneettinen tutkimus julkaistiin Genome Research -tiedejulkaisussa 22. maaliskuuta. Tiedejulkaisun kustantaja ja toimittajat puolustivat tutkimusta tiedotteessa, joka julkaistiin vastineena chileläistutkijoiden kritiikkiin.

”Tutkimus kävi läpi huolellisen vertaisarvioinnin, jonka toteuttivat alan asiantuntijat. Genome Researchin kustannustoimittajat seisovat tutkimusartikkelin arviointiprosessin ja julkaisupäätöksen takana,” lausunnossa sanotaan.