"God morgon! Hur mår du?", kajahtaa opettajan suusta Lappeenrannassa Kimpisen koulun luokassa, kun alkamassa on kuudesluokkalaisten ruotsintunti.

Oppilaat kaivavat padit esille ja alkavat opetella kellonaikoja oppimispelin avulla.

Ruotsin kielen osaamista on pidetty turhana taitona Itä-Suomessa. Monet kokevat, että enemmän hyötyä olisi venäjän kielen opiskelusta.

Nyt opetusministeriö on aloittanut kielikokeilun, jossa pakollisesta ruotsin opetuksesta luovuttaisiin. Ruotsin kielen sijaan pitää kuitenkin opiskella jotain muuta vierasta kieltä, esimerkiksi venäjää.

Kokeiluun pääsee koko Suomesta enintään 2 200 oppilasta. Siinä seurataan kielivalintojen vaikutuksia oppimistuloksiin ja kielitarjontaan.

Kokeilun aloittamista pohditaan parhaillaan esimerkiksi Lappeenrannassa ja Taipalsaarella. Rajan pinnassa sijaitseva Imatra on jo päättänyt olla lähtemättä kokeiluun mukaan.

Kielikokeiluun kysellään nyt halukkuutta viidesluokkalaisten vanhemmilta. Kokeilu alkaisi ensi syksynä.

Kimpisen koulussa selvitetään parhaillaan oppilaiden halukkuutta kokeiluun osallistumiseen. Mikko Savolainen / Yle

Ruotsi, latina ja italia kiinnostavat koululaisia

Lappeenrannassa Kimpisen koulun viidesluokkalaiset mainitsevat useimmiten ruotsin, kun kysytään mitä he haluaisivat opiskella kuudennella luokalla.

– Ruotsia, koska se kuulostaa aika kivalta ja helpolta, 11-vuotias Erin Ovaska vastaa kysyttäessä, mitä kieltä hän haluaisi kuudennella luokalla opiskella.

Myös muut kielet kiinnostivat lapsia.

– Ruotsia tai latinaa, koska ruotsin opiskelu kuulostaa kivalta ja latina on nyt vaan siisti kieli, sanoo viidesluokkalainen Otso Laitinen.

Kysely minun mielestäni vähän hutaisten tehty. kieltenopettaja Terhi Tyyskä

Tulevaisuuden jatko-opinnot ja työelämä mietityttävät 11-vuotiaita.

– Haluaisin opiskella ruotsia sen takia, koska ruotsia tarvitsee esimerkiksi lukiossa ja Suomi on kaksikielinen maa. Ruotsia tarvitsee opinnoissa ja työelämässä. Jos on vaikka kaupan töissä, siellä saattaa käydä ruotsalaisia, miettii Alexia Heikkilä.

– Mua kiinnostaisi italian kieli. Mutta jos en opiskele ruotsia, se pitäisi ottaa valinnaiskieleksi kahdeksannella luokalle, jos aion päästä yliopistoon, toteaa viidesluokkalainen Aino-Ilona Rantalainen Kimpisen koulusta Lappeenrannasta.

Ylen vierailemalla luokalla kukaan ei maininnut mielenkiintoisena kielenä venäjää.

Kieltenopettajat eivät ole innoissaan kokeilusta

Kieltenopettajat eivät pureksimatta niele opetusministeriön kielikokeilua. Ongelmia aiheuttaa muun muassa jatko-opintosuunnitelmat, mikäli ruotsi jää oppilaalta lukematta.

– Monissa korkeakoulututkinnoissa, esimerkiksi lääkäri, opettaja, insinööri, arkkitehti ja poliisi, vaaditaan myös ruotsin kielen taito, sanoo varapuheenjohtaja Terhi Tyyskä Lappeenrannan seudun kieltenopettajien yhdistyksestä.

Opetusministeriöstä vakuutetaan, että korkeakouluille on tulossa jatkossa avustusta ruotsin alkeiskurssien järjestämiseen.

Lappeenrannassa ja Taipalsaarella on lähetetty viidesluokkalaisten oppilaiden vanhemmille kysely halukkuudesta osallistua kielikokeiluun. Kysely ei herätä luottamusta opettajien keskuudessa.

– Kysely on minun mielestäni vähän hutaisten tehty. Huoltajilta on kysytty, että ruotsin tilalle voisi valita vaikka venäjän, saksan, ranskan tai espanjan kielen kutosluokalle, mutta ei ole kerrottu mitä tästä asiasta seuraa, sanoo Terhi Tyyskä.

Opetusministeriöstä hallitusneuvos Janne Öberg vakuuttaa, että kokeiluun lähteville annetaan lisätietoja.

Vanhemman kuskattava lapsi kouluun, jos lähikoulu ei lähde kokeiluun ja lapsi siihen haluaa

Kielikokeilu on koulukohtainen. Jos oppilaan lähikoulu ei lähde kokeiluun mukaan, oppilaan pitää siirtyä kokeilussa mukana olevaan kouluun. Tällöin vanhemman on huolehdittava, että lapsi pääsee kauempana olevaan kouluun ja vastattava kuljetuksista koituvista kustannuksista.

Kuudennella luokalla alkavan kokeilun voi myös keskeyttää ennen seitsemännen luokan alkamista. Opetuksen järjestäjän tulee siinä tapauksessa järjestää oppilaalle tukiopetusta ruotsin kielen opiskelun aloittamista varten.

Tämä voi olla oppilaalle rankkaa, koska hänen on otettava tiedollisesti kiinni muut oppilaat, jotka ovat opiskelleet ruotsia kaksi tuntia viikossa kuudennen luokan ajan.

Enintään 2 200 lasta voi osallistua määräaikaiseen kielikokeiluun. Antti Karhunen / Yle

Mikä takaa sen, että venäjää opiskellut asuu aina Itä-Suomessa?

Itäisessä Suomessa ruotsia ei arkena useinkaan tarvitse. Venäläisturistien takia moni miettii, miksei kouluissa ole pakollista venäjän kieltä ruotsin sijaan.

– Puhutaan, ettei ruotsia täällä tarvita tai venäjää täällä tarvitaan. Ihmiset eivät kuitenkaan asu yhdellä paikkakunnalla elämäänsä. Eli tietynlaiset päätökset sulkee tietynlaisia ovia, pohtii Lappeenrannassa Itä-Suomen koulussa ruotsia opettava Terhi Tyyskä.

Ongelmia myös syntyy silloin, jos kokeiluun osallistuva oppilas muuttaa paikkakunnalle, jossa kyseistä kokeilua ei ole käynnissä.

Opettajana Terhi Tyyskä näkee kielikokeilussa myös hyviä asioita.

– Mitä enemmän vieraita kieli opitaan, sen parempi. Eikä arvoteta, että onko se ruotsin vai venäjän kieli, mikä tällä alueelle on parasta. Kaikki vieraat kielet ovat meille tärkeitä, ynnää Terhi Tyyskä.

Vapaaehtoinen ruotsin kieli – silti 90% ottaa sen

Lappeenrannassa, Imatralla ja Joensuussa toimiva Itä-Suomen koulu on venäläiseen kulttuuriin ja venäjän kieleen painottunut on peruskoulu. Se on ainoa koulu Suomessa, jossa ruotsin kieli on jo nyt valinnainen aine. Koulun kaikilla oppilailla A-kielenä on venäjä ensimmäisestä luokasta alkaen.

– Siitä huolimatta, että ruotsi on valinnainen oppiaine, 90 prosenttia kaikista oppilaista valitsee ruotsin, kertoo johtava rehtori Katri Anttila Itä-Suomen koulusta.

Ruotsin kieli alkaa muissa peruskouluissa yleensä kuudennella luokalla, mutta Itä-Suomen koulussa ruotsin voi valita lukujärjestykseensä seitsemännellä luokalla.

Itä-Suomen koulussa ruotsia ei suositella valinnaiseksi aineeksi myöhään Suomeen muuttaneille maahanmuuttajille.

– Jos lapsi aloittaa Suomessa koulun esimerkiksi vasta kuudennella, seitsemännellä tai kahdeksannella luokalla, heille suositellaan, että kannattaa ensiksi opiskella suomen kieli hyvin, ennen kuin aloittaa ruotsin kielen opinnot, kertoo Katri Anttila Itä-Suomen koulusta.

Anttila kertoo, että viimeksi suomalaissyntyinen oppilas on jättänyt valitsematta ruotsin kielen valinnaisaineekseen pari vuotta sitten.