Asevelvollisten koulutus muuttuu merkittävästi ensi vuonna.

Puolustusvoimien kapteeni Hanna Lehtinen kertoo, millaista palautetta verkko-opetuksen lisäämisestä ja lounaspusseista on tullut.

Puolustusvoimat uudistaa varusmieskoulutusta ja asevelvollisuuden käytäntöjä Koulutus 2020 -ohjelmalla. Yksi uudistuva asia ovat lounaspussit, joita 2500 varusmiestä kokeili kohun saattelemana viime vuonna. Alokasjaksolla tehdyssä kokeilussa palaute oli, etteivät pussit ole yhtä täyttävää ruokaa kuin lämmin ruoka. Tästä huolimatta puolustusvoimat aikoo käyttää lounaspusseja jatkossakin.

Laaja Koulutus 2020 -uudistusohjelma tuo kokonaisuutena mukanaan kuitenkin paljon lounaspusseja suurempia muutoksia. Laajojen uudistusten myötä simulointi, verkko- ja virtuaalikoulutus tulevat olennaiseksi osaksi asevelvollisen koulutusta.

Kokeiluja on ollut Porin prikaatissa, Rannikkoprikaatissa, Ilmasotakoulussa, Maasotakoulussa ja Uudenmaan prikaatissa.

Ensi vuonna uudet toimintatavat laajenevat kaikkiin joukko-osastoihin.

– Kaikki pitää saada jollain tapaa mukaan kokeilemaan niitä. Se on sisäänajo käyttöönottoon, kertoo Puolustusvoimien koulutuspäällikkö, prikaatikenraali Jukka Sonninen.

Kaikkea ei kuitenkaan oteta Sonnisen mukaan kerralla käyttöön joka paikassa, vaan pala kerrallaan.

(Juttu jatkuu kuvan jälkeen)

Lukijan alkuvuodesta ottama kuva kokeiluvaiheessa kohun nostaneen lounaspussin sisällöstä. Eväinä oli muun muassa tonnikalapasteijaa, urheilujuomaa ja proteiinipatukka. Lisää lounaspusseista alempana. LUKIJAN KUVA

Ensin virtuaalimaailmassa harjoittelua

Olennaisin muutos liittyy verkko-opetuksen lisäämiseen ja siihen, että oppimateriaalit löytyvät jatkossa kaikille yhteiseltä digitaaliselta alustalta. Myös lomat voi anoa ja viikko-ohjelman tarkistaa jatkossa kotoa käsin omalta älypuhelimelta tai tabletilta.

Prosessi menee Sonnisen mukaan esimerkiksi niin, että aluksi katsotaan mikroelokuva, josta selviää, mistä opeteltavassa asiassa on kyse. Sitten seuraa simulaattorin käyttö ja mahdollisesti pelaaminen. Vasta sen jälkeen mennään oikeaan ympäristöön harjoittelemaan.

– Pelaamalla yleensä hahmotetaan ryhmän toimintaa. Olemme vieneet lähiharjoitusalueet virtuaalimaailmaan ja jokainen siellä ”Avatarena” liikkuu ja kommunikoi toisten kanssa, tekee kaikenlaisia temppuja, ampuu aseella ja ajaa autolla. Harjoitellaan ensin virtuaalimaailmassa ne asiat ja vasta iltapäivällä mennään maastoon ja tehdään se raskaamman kautta, Sonninen kertoo.

Sonnisen mielestä luento-opetus voitaisiin lopettaa kokonaan. Uudistuksessa suunta on luentojen vähentämistä kohti. Uusissa toimintamalleissa ajatuksena on, että ensin asiaan perehdytään asiaan omatoimisesti ja vasta sen jälkeen kouluttaja tulee syventämään tietoja.

Enemmän toistoja

Sonninen ei niele kritiikkiä siitä, että varusmiehet nykyisin tuijottelisivat vain älypuhelimesta videoita ja pelaisivat kunnon harjoittelun sijaan. Hänestä digitaaliset opetusvälineet voivat helpottaa alkuvaiheen oppimista sekä asian tai ilmiön ymmärtämistä.

Pelien ja simulaattorien kautta varusmiesten on Sonnisen mukaan mahdollista saada tarkempaa palautetta siitä, mikä meni pieleen ja miten toimintaa voisi kehittää.

Keskeinen tavoite simulaattoreilla on toistokoulutus. Sonninen kertoo, että simulaattorilla on helpommin mahdollista päästä tavoiteltuihin toistomääriin esimerkiksi ampumisessa, koska luonnossa ampuminen on kalliimpaa.

Valmiimpia maastoon

Kokeiluissa mukana ollut Puolustusvoimien kapteeni Hanna Lehtinen kertoo, että uudet toimintatavat ovat saaneet pääasiassa positiivisen vastaanoton.

Verkko-opetus ei korvaa maastossa tehtävää harjoittelua, Lehtinen korostaa.

– Kun he ovat saaneet siistissä luokkatilassa harjoitella useampaan kertaan, mitä siellä tapahtuu, he ovat huomattavasti valmiimpia lähtemään maastoon ja erilaisiin keliolosuhteisiin.

Esimerkiksi teltan pystytyksen opettelussa mikroelokuvat ovat olleet hyödyllisiä.

– Kaveri katsoo kahden minuutin pätkän, hän tietää mikä on nurkkakeppi, eikä keskellä yötä pakkasessa kello 23.04 aleta ensimmäisen kerran ihmettelemään asiaa, Lehtinen sanoo.

Puolustusvoimien koulutuspäällikkö Jukka Sonninen pitää verkko-opetuksen etuna sitä, että opetusta pitämään saadaan parhaat osaajat. Hanna Gråsten

Noin 2500 varusmiestä kokeili viime vuonna lounaspussiruokailua. Tarjolla oli sisällöltään viisi erilaista lounaspussia, jossa oli esimerkiksi energiapatukoita ja pähkinöitä. Kokeilulla tavoiteltiin ajankäytön tehostamista, jottei lämpimän ruoan jonottamiseen menisi niin kauan aikaa.

Lehtisen mukaan lounaspussit ovat sissimuonan evoluutio ja ajatuksena äärimmäisen hyvä.

– Lounaspussikokeilu toteutettiin alokasjaksolla. Siitä palaute oli, että varusmiehet kokevat, ettei se ole yhtä täyttävää ruokaa kuin lämmin ruoka, Lehtinen toteaa.

Puolustusvoimat aikoo tästä huolimatta käyttää lounaspusseja jatkossakin, mutta niiden käytön ajoitusta pohditaan. Sonnisen mukaan alokkaat saavat ensi vuonna noin kerran viikossa lounaspussin lämpimän ruoan sijaan.

– Tavoitteena on oppia siihen. Katsotaan sitten, mikä se päivä tai harjoite on, jossa se kannattaa tehdä.

Puolustusvoimien kapteeni Hanna Lehtisen mukaan lounaspussit sopisivat hyvin etenkin erikoistumis- ja joukkokoulutuskauden sotaharjoituksiin. ”Kun joukko on hajallaan ja ryhmät toimivat suurien etäisyyksien päässä, harjoitellaan taistelun aikaisia toimenpiteitä ja aikaa ei ole, siinä vaiheessahan se proteiinipatukka on todella näppärä.” Hanna Gråsten

Kielteistä palautetta

Varusmiestoimikuntien pääsihteerin, reservin vänrikki Juho Rasan mukaan varusmiesten yleinen kanta lounaspussikokeiluun on hyvin kielteinen.

– Vaikka kylmyys ei tee ateriasta ravitsemuksellisesti huonoa, kyllä kovin hyvin ymmärrän niitä varusmiehiä, jotka ovat laittaneet viestiä, ettei ole mukavaa syödä jäistä proteiinipatukkaa pakkasessa taisteluharjoituksessa. Toisaalta voidaan myös sanoa, että eihän Tali-Ihantalassakaan ole aina aamukahvia tarjottu.

Sonninen huomauttaa, että lounaspusseja kehitetään jatkuvasti kokeilujen perusteella, ja tänä vuonna tulevat pussit ovat erilaisia kuin viime vuonna. Hänen mukaansa lounaspussien tavoitteena on korvata vetinen keitto ja näkkileipä.

Lisää ohjattua liikuntaa

Puolustusvoimat aikoo lisätä varusmiesten liikuntaa: tavoitteena on kolme kertaa viikossa ohjattua ja kehittävää liikuntaa alokasaikana. Sonnisen mukaan fyysistä kuntoa on tarkoitus kehittää aiempaa monipuolisemmin eli esimerkiksi juoksulenkkien lisäksi tehdä lihaskuntoa, koordinaatiota ja ketteryyttä kehittäviä harjoituksia.

– Näin yritämme saada kaikki mukaan ja liikkeelle. Tällä hetkellä tilanne on se, että kolmasosa varusmiehistä on neljän viikon jälkeen vähän ylikunnossa eli sen liian raskasta heille ja sen jälkeen he taantuvat. Tästä pitäisi päästä alkuvaiheessa eroon, Sonninen toteaa.

Sonnisen mukaan polarisaatio on syventynyt eli varusmiespalvelukseen tulee yhä enemmän heikkokuntoisia ja huippukuntoisia, mutta keskiväli on ohentunut.

– Meidän pitää kenties enemmän satsata kaikkein heikoimpiin, että he pysyvät mukana. Usein tulee palveluksen keskeyttämisiä ja vammoja. Myös suurelle massalle pitäisi tarjota uusia mielekkäitä juttuja.

”Vaativammaksi ja haasteellisemmaksi”

Varusmiesten viikko-ohjelma on rakennettu jatkossa enemmän kurssimuotoisesti.

– Se muuttaa merkittävästi mahdollisuutta rakentaa järkevästi sinne liikuntaharjoitteita. Haaste on nyt, että isossa prikaatissa tulee 2000 varusmiestä kerralla palvelukseen, eikä kuntosalia saada kerralla kaikille samaan aikaan käyttöön, Sonninen toteaa.

Lisäksi alkamassa on varusmiesten toimintakykyohjelma, jossa on fyysisen toimintakyvyn lisäksi mukana aiempaa enemmän psyykkisen, sosiaalisen ja eettisen toimintakyvyn ulottuvuuksia.

– Jos me onnistumme näissä, koulutus tulee vaativammaksi ja haasteellisemmaksi.