Terminivalik pole juhus, kindlasti kaaluti enne hoolega, kuidas rindel edasiliikumist kirjeldada. Hiljem vasallmaade pealinnadeks kujunenud linnade võtmise puhuks vermiti medalidki, Tallinna ja teiste Balti pealinnade puhul ei peetud seesugust sammu tarvilikuks. Küll aga on olemas medal „За взятие Кенигсберга”. Mis mõtted tiirlesid Stalini peas? Selle küsimuse vastus jääb vist igavesti oletuste valda.

Eestist ida pool nimetatakse teise maailmasõja sees toimunud Nõukogude-Saksa sõda suureks isamaasõjaks. On tähelepanuväärne, et väljendusrikas termin võeti kasutusele kohe sõja esimesel päeval, 1941. 22. juunil, kui häälekas Juri Levitan selle raadioteates ette luges. See oli varasema propagandaga täielikus vastuolus olev üllatus.