På Riktpunkts redaktion har vi förstått att SKP Härjedalen varit mycket aktiva i kommundebatten om hur snöröjningen ska skötas i framtiden, och att kamraterna i Härjedalen faktiskt varit med och drivit frågan så långt att kommunfullmäktige ändrade sitt tidigare beslut om snöröjningen. För att få klarhet i frågan om vad som egentligen har hänt ringde vi upp Lars Lundberg i SKP Härjedalen för att få veta mera.

Riktpunkt: Hej Lars, nu måste du berätta vad det är som hänt i frågan om kommunens framtida snöröjningsplaner. Stämmer det verkligen att SKP som inte har något mandat i kommunfullmäktige har drivit frågan så långt att fullmäktige har ändrat sitt tidigare beslut i frågan?

Lars: Jo, det stämmer men först vill jag berätta lite basfakta om kommunen, så att Riktpunkts läsare får en uppfattning om hur viktig frågan om snöröjning är i Härjedalen.

Härjedalen är ett ganska stort landskap med 10000 invånare, vilket innebär att det bor mindre än en person per kvadratkilometer här. Landskapet är alltså extremt glest befolkat samtidigt som det dessutom hela landskapet är en kommun med Sveg som centralort.Kommunen styrs genom en samverkan mellan S,M och C. Övriga partier i fullmäktige är alltså de som på papperet är i opposition: L, KD,V, samt två missnöjespartier, Landsbygdspartiet och ett annat gäng som kallar sig Vox-Humania.

Härjedalens kommun är liksom de flesta andra glesbygdskommuner bankrutt både politiskt och ekonomiskt, och besluten i fullmäktige handlar i stort sett aldrig om något annat än besparingar och indragningar av det mesta. Varje år drar kommunen in upp till 2 miljoner kr på kommunens vägunderhåll. På sikt är det förödande.

På fullmäktigemötet i juni 2019 beslutade fullmäktige enhälligt att kommunen i syfte att spara pengar skulle sluta med väghållningen på 40 mil av landskapets vägar. Det innebar att kommunen överlämnade ansvaret för dessa vägar till de fastighetsägare som bor längs med de hör 40 milen. Meningen med beslutet var då att de enskilda fastighetsägarna inte bara skulle stå för snöröjningen, de skulle även sköta vägarnas underhåll både sommar och vinter, och om det fanns någon bro eller vägtrumma efter vägen så skulle de enskilda fastighetsägarna även stå för detta underhåll.

Riktpunkt: Vägarna måste vara mycket viktiga för en så glest bebyggd kommun?

Lars: Vägunderhållet är ju mycket viktigt, inte minst för räddningstjänsten. Ett hus kan ju börja brinna eller någon kan bli akut sjuk. Vägarna där det bor folk måste absolut vara framkomliga. Dessutom uppmanade kommunen dem som bor efter dessa vägar att bilda vägföreningar som måste registreras av Lantmäteriverket för att bli juridiskt erkända. Kostnaden för att registrera en vägförening som minst måste omfatta 1 km väg är lite varierande, men jag vet att kostnaden för en vägstump där det finns minst 5 hus är 100 000 kr. Det är faktiskt obegripligt hur det kan kosta 100000 kr, rimligt är väl att det tar max 10 minuter för en rutinerad sekreterare att på en dator knappa in att en ny vägförening är bildad. När man enligt planerna bildat dessa vägföreningar blir samtidigt de som bor utefter dessa vägar och är medlemmar i föreningen berättigade till ett ”snöbidrag” på 1000 kronor. Dessutom meddelade Lantmäteriverket att tiden för att registrera – alltså att giltigförklara – en vägförening är minst 2 år. Man räknar med att spara 1,6 miljoner kronor av de 20 miljoner som snörröjningen kostar i dag. Kommunen går back med 4-5 miljoner/år beroende på att när det är vinter i Härjedalen så snöar det rikligt.

Kommunen ska enligt beslutet i juni 2019 även överlämna ansvaret för resterande vägar inom tätorterna (Sveg, Ytterhogdal, Vemdalen, Hede och Funäsdalen) som inte är kommunala i oktober 2022. Då räknar man med ytterligare en besparing på 5 miljoner.

Riktpunkt: Hur fick ni reda på det här?

Lars: Vi från SKP läser regelbundet kommunens hemsida för att hålla oss välinformerade om vad som händer. När vi fick kunskap om beslutet trodde vi först att det hela var ett något försenat aprilskämt eller att vi förlorat förmågan att läsa innantill. Något så vansinnigt kunde väl ändå inte ens sossarna och borgarna besluta om, men det var precis vad de hade gjort. Förmodligen trodde kommunledningen och låtsasoppositionen att om man tog ett beslut om vägunderhåll i juni månad strax före sommarlov och semestrar så skulle ingen uppmärksamma beslutet, men i det fallet hade man inte räknat med SKP. Vi startade genast en offensiv mot beslutet genom att skriva insändare, inlägg på Facebook – vi skrev om det hela överallt där vi kom åt helt enkelt. Efter en tid började det i lokalpressen även komma inlägg från olika byalag där man frågade sig vad är det som håller på att hända. Folk har också ringt upp oss och har haft synpunkter på våra artiklar och kommunens agerande.

Efter en tid började även en del partier från låtsasoppositionen höra av sig till oss. Bl. a. så menade V i en diskussion med oss att de också var mot beslutet att privatisera vägunderhållet. Anledningen till att de i juni månad 2019 röstade ja till att privatisera vägunderhållet var enligt deras mening att de är så små med sina två mandat att det inte spelar någon roll vad de säger, eftersom ingen annan i fullmäktige lyssnar på dem. De avslutade det hela med en fråga till oss och undrade – Vad skall vi göra?

Sedan började fullmäktiges partier nog tycka att frågan började bli lite väl besvärlig, inte minst med tanke på att de även vill behålla sina löner och arvoden efter nästa val. Det första som hände var att de tre styrande partierna: M, C och S meddelade att de föreslår fullmäktige att på sitt möte den 16 mars riva upp det beslut man fattade på jun mötet 2019. Sedan dröjde det inte länge förrän låtsasoppositionen med KD, L och V i spetsen meddelade att även de var emot beslutet om att privatisera vägunderhållet i kommunen.

Riktpunkt: Vad är det politiska budskapet tycker du?

Lars: Kommunisterna måste alltid stå i framkant inför varje litet eller stort problem som arbetarfamiljerna och folket drabbas av. Vara uppmärksamma på det som händer i kommunen och göra sig synliga och delta. Ingripa med medborgarförslag, artiklar, flygblad, ja allt som gynnar kampen. Dessutom blir medlemskapet i SKP mycket meningsfullt och stimulerande på så vis.

Jag vill nog avsluta det hela med att tillfoga att vi från SKP hela tiden har varit väldigt noga med att poängtera att det inte är Härjedalens kommun som är huvudproblemet, huvudproblemet är att kapitalismen parasiterar på de arbetande människorna och det är dags att tänka nytt och rätt. Framtiden vare sig man bor i Sveg eller Rågsved är arbetarmakt och socialism.

Riktpunkt: Det var fantastiskt bra jobbat, engagerande och viktigt att använda en kommunal fråga för att lyfta fram nödvändigheten av ett nytt samhälle. Lycka till med nästa projekt och hälsa kamraterna i Härjedalen!