Nem dönthetnek a budapestiek a Liget múzeumi beépítéséről. Az ezt célzó népszavazást ugyanis elbuktatta a Kúria, miután igazat adott annak a kérelmezőnek, akinek formai és egyértelműségi problémái voltak a kérdéssel.

Nem lesz népszavazás a Városliget beépítéséről, legalább is a Moldován László LMP-s önkormányzati képviselő által beadott, a Fővárosi Választási Bizottság (FVB) által elfogadott kérdésből biztos nem. Korábban a képviselő népszavazási kérdései közül kettőt elutasított, egyet viszont átengedett a FVB. Ez pedig így hangzott: „Egyetért-e Ön azzal, hogy a Fővárosi Közgyűlés úgy módosítsa a Városligeti Építési Szabályzatot, hogy a Városliget közpark megengedett legkisebb zöldfelülete 70% legyen?”

Annak idején többen bírálták a kérdést, hogy nem egyértelmű, és nem elég ahhoz, hogy az építkezéseket leállítsa a Hősök tere mögötti területen. Maga a projektet vezető részvénytársaság is azt állította: ha a Városliget Építési Szabályzat (VÉSZ) más zöldfelületi minimumot ír elő, mint most, azt is teljesíteni tudják. (A VÉSZ 65 százalékos minimális zöldfelületet vár el, ezt emelte volna egy sikeres népszavazás 70-re.)

A Kúriához azért érkezett felülvizsgálati kérelem a jóváhagyott kérdés ellenében, mert a kérelmező szerint

az FVB-nek meg kellett volna várnia, hogy, miután elutasította Moldován első kérdését, teljen le az elutasító határozattal szembeni jogorvoslati idő, és csak utána foglalkozzon az ugyanarra vonatkozó két másik kérdéssel is. Ez tehát formai probléma.

A kérdés a kérelmező szerint megtévesztő, mert azt sugallja, hogy a zöldfelület fogalmat a hétköznapi értelemben vett zöld területként használjuk, így a kérdés azt a látszatot kelti, hogy a Liget projekt" csak kevesebb építmény felépítésével, vagy kisebb alapterületű építményekkel valósítható meg, azaz (ami Moldován célja volt) teljesen vagy részben ellehetetlenül a projekt. De mivel zöldfelületnek számít az épületek tetején a tetőkert és a városligeti tó felszíne is, ezért a kérdés félrevezető, nem egyértelmű. Erre utalt egyébként a Városliget Zrt. magabiztos válasza is.

Ez a kérdésfeltevés a jóhiszemű és tisztességes joggyakorlás elvével is ellentétes.

A Kúria a kérelmezőnek adott igazat méghozzá minden pontban. Az országos népszavazások esetében már nem tiltják a párhuzamosságot a kopaszok vasárnapi boltzárral kapcsolatos balhéja miatt, de a helyi népszavazásnál még megmaradt a szabály: csak az első kérdés elutasításának jogerőre emelkedése után lehetett volna beadni a másodikat, és utána a harmadikat, ha azok ugyanabban a tárgykörben fogalmazódnak meg.

És az egyértelműséggel is gond van a Kúria szerint, mert hiába rendelkezik egyértelműen számos törvény és jogszabály a zöldfelület fogalmáról, egy átlagember még nem biztos, hogy tudja is azt, hogy a zöldfelület nem csak a fákat jelentik, hanem a vizet és tetőkerteket is.

A Kúria döntése ellen nincs fellebbezési lehetőség.