av Torsten Johannesson

I en unik dom i Norrköpings tingsrätt har tingsrätten bedömt att svenskar omfattas av bestämmelsen om hets mot folkgrupp i brottsbalken. Dock krävs mer för att uttalanden om majoritetsbefolkningen ska vara straffbara, än vad som krävs när det gäller uttalanden om minoritetsgrupper.

Käranden, den som väckt talan i Norrköpings tingsrätt, är ett lokalt politiskt parti som ställde upp i kommunvalet i Linköpings kommun år 2014, med förbud mot tiggeri som huvudfråga. Partiet fick nio röster i Linköping och en röst i Jönköping.

Svaranden, den som blivit ”stämd”, beskriver sig i svaromålet till tingsrätten som ”jude och socialist”, och är bosatt i Stockholmstrakten. Som ombud hade han en juriststuderande tillika socialdemokrat bosatt i Norrland.

Tvisten gäller att stockholmaren på sin blogg den 30 juni hade utfäst sig att betala 25 000 kronor till den som kunde belägga att han begått något brott. Partiet stämde mannen och krävde honom på de 25 000 kronorna. Partiets grund för sitt krav var att stockholmaren i mars 2014 publicerat ett annat blogginlägg, som handlade om svenskar, som partiet menade innehöll hets mot folkgrupp. Partiet menade att stockholmaren hade uttryckt sig missaktande om svenskar och därmed begått ett brott.

”Svenskar är det sämsta av gojer. Svenskar är ett folk som aldrig kunnat bete sig civiliserat, utan de har barbariet inprogrammerat i sina gener. Detta leder till att hart nära varje svensk är en potentiell sexualförbrytare, och till att svenskar inte hyser respekt för judar och andra. Svenskar beter sig som djur. Jag vill gå så långt som att säga att svenskar – såväl etniska som kulturella svenskar – jämförda med andra folk, är ohyra, vidrig ohyra. Det vore inte mer än rätt om alla svenskar utrotades – försvann från jordens yta” hade stockholmaren skrivit och publicerat på sin blogg.

Parterna var ense om att stockholmaren hade skrivit inlägget, men stockholmaren menade att han inte begått något brott. Man kan inte missakta en majoritetsgrupp som svenskar, ansåg han. Frågan om svenskar omfattades av brottsbalkens bestämmelse om hets mot folkgrupp har aldrig tidigare blivit föremål för prövning i domstol. Justitiekanslern, som är ensam åklagare i tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål, har i flera fall menat att svenskar inte skyddas av bestämmelsen, utan endast minoritetsgrupper, eftersom lagens syfte är att skydda sådana grupper. Denna linje, som Justitiekanslern drivit i vart fall sedan 1980-talet, drev stockholmarens ombud. Partiet menade å sin sida att det skulle strida mot bl.a. rasdiskrimineringskonventionen och förarbetena till bestämmelsen om hets mot folkgrupp, att behandla svenskar och minoritetsgrupper olika.

De tre juristdomarna i tingsrätten meddelade sin dom idag. Efter att ha gått igenom förarbetena till lagstiftningen om hets mot folkgrupp anger tingsrätten att det får ”anses stå klart att avsikten varit att även svenskar som grupp kan omfattas av bestämmelsen i 16 kap. 8 § brottsbalken”. Tingsrätten fortsätter: ”Denna bedömning görs trots att Justitiekanslern har konstaterat att den situationen att någon utrycker kritik mot svenskar inte träffas av straffstadgandet i 16 kap. 8 § brottsbalken (se beslut den 5 november 2013). Dessutom har Justitieutskottet, till skillnad från Justitiekanslern, bedömt att bestämmelsen omfattar svenskar (se bet. 2012/13:JuU10).”

Därefter prövade tingsrätten om uttalandet om svenskar är missaktande.

”Inlägget har publicerats på internet och således haft bred tillgänglighet. Samtidigt torde inlägget endast ha nåtts av personer som aktivt besökt sidan. Målgruppen för inlägget har varit svenskar. Vad [stockholmaren] i detalj åsyftat med detta begrepp är delvis oklart. Genom definitionen ”såväl etniska som kulturella svenskar” står det dock klart att uttalandet varit riktat mot en mycket bred grupp av människor, närmare bestämt en majoritetsgrupp. Till detta kommer att [stockholmarens] uttalande också ter sig svävande. Behovet av att inskränka yttrandefriheten beträffande uttalanden som riktar sig mot majoritetsgrupper torde enligt tingsrättens mening inte göra sig gällande i lika stor utsträckning som i förhållande till minoritetsgrupper. Det kan konstateras att uttalandet innehåller ett mycket nedsättande och stötande språk. Uttalandet torde dock vara av sådan karaktär som bäst bemöts i en fri och öppen debatt. Med beaktande härav och av att undantag från yttrandefriheten ska ske restriktivt bedömer tingsrätten att en inskränkning av yttrandefriheten inte kan anses nödvändig i detta fall. Inlägget uppnår således inte kravet för missaktning” skriver domstolen. Partiets talan ogillas därför, och partiet måste betala stockholmarens rättegångskostnader.

Kontentan av tingsrättens resonemang är alltså att bestämmelsen om hets mot folkgrupp teoretiskt sett kan tillämpas på uttalanden om svenskar, men att det krävs mer för att uttalanden om majoritetsgrupper som svenskar ska vara otillåtna. Hårda ord är inte tillräckligt. Hets mot folkgrupp kan även bestå i att hot riktas mot en folkgrupp. Kanske menar tingsrätten att bestämmelsen kan tillämpas om regelrätta hot riktas mot svenskar? Partiet har tre veckor på sig att överklaga tingsrättens dom till Göta hovrätt.