Svenska dagen firades för första gången 1908. Svenska folkpartiet instiftade dagen för att ena de svenskspråkiga i Finland och på det sättet främja bevarandet av det svenska kulturarvet.

Det hade gått nästan 100 år sedan Finland varit en del av Sverige, och den fennomanska rörelsen hade kommit långt i sina strävanden att göra finska till Finlands ledande språk.

Fennomaner och svekomaner Fennomaner är benämningen på de finskhetsivrarna som huvudsakligen under ryska tiden verkade för att göra det finska språket till Finlands ledande språk. Svekomanin uppkom som en motreaktion till fennomanin under den senare delen av 1800-talet. Svekomanerna ville bevara det svenska språkets ställning så som den varit.

Svenska teatern. Bild: Yle/Nadine Mabinda

I Finland, som hört till kungariket Sverige åren 1249-1809, hade svenskan en stark ställning ännu under större delen av 1800-talet, speciellt inom de högre samhällsklasserna. Då var svenska fortfarande det dominerande språket inom förvaltningen och kulturlivet. Men finnarna ville att det finska språkets ställning skulle förstärkas och en finsknationell rörelse växte fram.

Efter mitten av 1800-talet började det svenska språkets betydelse småningom minska och som motreaktion till den finsknationella rörelsen uppkom då en finlandssvensk nationalitetsrörelse. Det finska folket delades upp i fennomaner och svekomaner och intensiva språkdebatter förekom.

SFP grundar Svenska dagen

I och med lantdagsreformen 1906, då även allmän rösträtt infördes, utjämnades det politiska inflytandet mellan samhällsklasserna. Tidigare hade endast män som tillhörde något av de fyra stånden rösträtt. Då de finskspråkiga också i och med detta fick en starkare ställning bekymrade man sig över hur det svenska språket och kulturarvet skulle bevaras i Finland.

Svenska Folkpartiet, som grundades samma år, 1906, tog då två viktiga initiativ. Ett par år senare hade partiet grundat en svensk kulturfond, Svenska kulturfonden, och även inrättat en särskild svensk dag.

För svenska dagen valdes datumet 6 november, kung Gustav II Adolfs dödsdag. Det var under hans tid som regent, åren 1611-1632, som Sveriges stormaktstid kulminerade. Gustav II Adolf sågs som en stor hjälte och frihetskämpe och på 1800-talet i Sverige började folket fira hans minne med fester och bakelser.

Också i Finland firades 300-årsminnet av kungens födelse år 1894, på både svenskt och finskt håll.

Den 6 november var alltså redan en speciell dag men i Finland fick den en förändrad funktion, nämligen att föra samman den finlandssvenska minoriteten.

Axel Lille grundade Svenska Folkpartiet år 1906 och var dess ordförande fram till 1917. Svartvitt fotografi på politikern Axel Lille Bild: Museiverket/Historiska bildsamlingen

Kung Gustav II Adolf på slagfältet vid Lützen den 6 november 1632. Kung Gustav II Adolf stupar på slagfältet vid Lützen 1632 Bild: Museiverket/Historiska bildsamlingen/Hamilton Hugo Adolf (tecknare), Gjöthström & Magnusson (tryckare)

Högtidligt firande med slutsålda fester

Det var stort och ståtligt då svenska dagen firades för första gången 1908. Högtidliga tillställningar med musik, tal och stort antal deltagare ägde rum i alla svenskbygder.

I Helsingfors ordnades tre stora fester som alla sålde slut på förhand. Det var fest i universitetets solennitetssal, i societetshuset och på Svenska teatern. Den kvällen avslutades sedan med fackeltåg till Senatstorget där kring 10 000 personer samlades.

Inför 1909 års firande såldes för första gången de speciella svenska dagen-märkena. Dessa såldes då till förmån för Svenska kulturfonden. 1943 övergick ordnandet av svenska dagens huvudfest till Svenska Finlands folkting och då tillföll även märkesförsäljningen dem.

Skolbarns traditionella försäljning av Svenska dagen-märken fortsatte till början av 2000-talet men nuförtiden delas märkena ut gratis.

Än idag är svenska dagen en speciell dag för alla finlandssvenskar att känna samhörighet med varandra. Det firar vi med med olika festliga evenemang runt om i Svenskfinland. Till traditionen hör också att sjunga Modersmålets sång, hyllningen till det svenska språket i vårt land.

Se också:

Hur kom svenskarna till Finland

Charlotta af Hällström-Reijonen: Finlandismer från fast huru till nakupelle

Mona Forsskåhl: De e helt siisti, men varför talar finlandssvenskar slang?

Fred Karlsson: Varför tycker de inte om oss?

Johannes Brusila: Folket som tiger på två språk men sjunger i två tonarter