Malmö håller på att slå igenom miljardvallen för utbetalda försörjningsstöd.

I fjol landade summan på rekordhöga 0,9 miljarder kronor fördelade på ungefär 9 000 hushåll. Det är nästan tusen fler än 2011.

Tjänstemän i förvaltningen tycker situationen är ”mycket bekymmersam” eftersom det utbetalda stödet faktiskt utgör en betydande del av Malmös budget på totalt cirka 14 miljarder kronor. ”Vi ser tyvärr också en allt större permanentförsörjning genom det här stödet”, säger en tjänsteman. Med andra ord – utbetalningar utan synbart slut.

"Glesbygdsproblematik"

I ett jämförande storstadsperspektiv har Malmös invånare det inkomstmässigt knackigt. Man kan visserligen bländas av Turning Torso, Citytunnel, högskola och bro. Men skatteunderlaget ligger bara på 152 000 kronor per individ och år och minner paradoxalt nog mer om glesbygdsproblematik än storstad. I Göteborg är summan 184 000 kronor medan Stockholm ligger skyhögt över på 221 000 kronor.

Inkomstskillnaderna i staden ökar också påtagligt enligt färsk statistik från SCB som undersökt perioden 1999-2011. Då hade 11 procent av Malmös befolkning en inkomst som var lägre än 60 procent av medianvärdet. 2011 hade det ökat till 19 procent. Nästan en fördubbling.

Grekiska siffror

Arbetslöshetssiffrorna är stigande enligt Malmös årsstatistik för 2012. Arbetslösa inskrivna hos arbetsförmedlingen, öppet arbetslösa och personer med aktivitetsstöd uppgick i december fjol till 14,5 procent av arbetskraften. För utrikes födda var siffran 28 procent.

Den sammanlagda ungdomsarbetslösheten i Malmö var i december 23,3 procent av arbetskraften. Men bland utrikes födda ungdomar var siffran 37,6 procent, något som nästan leder tankarna till Grekland eller Spanien.

Olikheterna är stora mellan kommunerna hur arbetslösa klarar sin försörjning. Det visar nya siffror från TCO. Avhoppen från a-kassan för att spara in månadsavgiften är en förklaring. Men för den som ändå valt att stanna kvar som medlem och blivit arbetslös, ger det nuvarande regelverket maximalt 10 700 kronor i månaden efter skatt. Det har inte höjts sedan 2002.

I Malmö står hela 56 procent av de öppet arbetslösa utanför a-kassan, vilket betyder 6 241 personer av totalt 11 097.

I Hässleholm är det ”bara” 27 procent och i Ystad 23 procent. Men det är å andra sidan heller inte lätt att kvalificera sig.

Unga och invandrare har det extra tufft

Regelverket är särskilt tufft mot unga eller nya invandare som blivit arbetslösa eftersom många helt enkelt inte får vara med, även om de vill. Egentligen måste man i praktiken ha arbetat minst halvtid i en sammanhängande period av minst sex månader. Och unga människor som hankat sig fram på ströjobb kommer sällan upp i så hög sammanhängande arbetstid.

Vad Malmö ser i dag är ett ökat antal arbetslösa där över hälften får sin försörjning genom kommunalt ekonomiskt stöd/socialhjälp i stället för genom den statliga arbetslöshetsförsäkringen. Det är en rejäl besparing för staten.

Det betyder också att a-kassan egentligen inte fungerar som en försäkring längre utan snarare som ett grundskydd som måste kompletteras på olika sätt. Dessutom är regelverket dåligt verklighetsförankrat eftersom anställningarna bland dagens unga alltmer övergått till tidsbegränsade projekt.

Att fler arbetslösa i dag är mer beroende av den lokala socialtjänsten än av den statliga arbetslöshetsförsäkringen är ett misslyckande för hela systemet.

I år kan försörjningsstödet i Malmö mycket väl spränga miljardvallen. Det är hög tid för uppvaknande. Malmö pyrt till trots alla imponerande priser och byggnader.