Ben Rosamond.

Foto: Köpenhamns universitet

Enligt Ben Rosamond är det svårt att med säkerhet avgöra det huvudsakliga motivet bakom lämna-röstarnas beslut; EU-kritik har funnits inom landet från både höger och vänster.

Vad som däremot är klart, säger han, är att lämna-kampanjen – bestående av allt från de konservativa till det främlingsfientliga partiet Ukip och ett mindre antal Labour-anknutna – förvandlade valet till en fråga om för eller emot invandring. Brexit-vänstern, däribland det stridbara facket RMT, fick inte mycket utrymme för sina visioner.

– Invandring spelade en stor roll i valet och lämna-kampanjen spelade konsekvent det kortet. Man kan inte säga att alla som röstade för gjorde det av samma anledning, eller att alla som gjorde det är rasister. Men det är uppenbart att det spelade en stor roll, säger Ben Rosamond.

Man har ju sett att EU inte på något sätt lever upp till några humanistiska ideal att hjälpa flyktingar utan stängt sina gränser.

Kristina Boréus, professor i statsvetenskap vid Uppsala universitet

Tidningen The Guardian har låtit tio Brexit-anhängare ge sina motiv. En av dem var ”Jane”, 19-årig socialist från London, motståndare till det planerade handelsavtalet mellan EU och USA, TTIP.

– Vi ska kunna behålla vår offentliga sektor och inte vara tvungna att privatisera den och vi vill att vi ska vi kunna välja att åternationalisera vår industri, vilket inte EU tillåter, säger hon till tidningen.

För ”Gary”, 55, handlade det om nationell suveränitet och begränsad invandring, för ”Tom”, 23, var det en fråga om demokrati, ”Sally”, 34, tror inte på EU som ekonomiskt projekt.

I en vallokalsundersökning frågade opinionsinstitutet Lord Ashcroft Polls 12 639 röstare om deras huvudsakliga motiv. Enligt undersökningen uppgav 49 procent av lämna-röstarna att deras röst handlade om principen att ”beslut om Storbritannien ska tas i Storbritannien”.

Drygt en tredjedel röstade ”lämna” för att ”återta kontrollen över invandringen och gränserna”. Men de fick samtidigt också uppge om de ansåg att ett antal faktorer var dåligt eller bra för samhället.

– Tittar man på resultatet visar det en klar skiljelinje mellan lägren. Av de som röstade lämna ansåg närmare 80 procent att mångkulturalism, feminism, hbtq-rättigheter och invandring är negativa krafter. I stanna-lägret var siffrorna de motsatta, säger Ben Rosamond.