Suomalaisten enemmistö on kokenut alkoholin käyttöön liittyviä haittoja lähipiirissään, työyhteisössään tai asuinalueellaan.

Suomalaisten enemmistö on kokenut alkoholin käyttöön liittyviä haittoja lähipiirissään, työyhteisössään tai asuinalueellaan. Jussi Helttunen / Lehtikuva

Alkoholihaitat, kuten alkoholista aiheutuvat sairaudet, omaisuusrikokset ja tapaturmat, ovat osa monen suomalaisen arkea, kertoo Ehkäisevä päihdetyö EHYT ry:n teettämä kysely.

Kysymys alkoholin sääntelystä jakaa suomalaisten mielipiteet. Joka toinen TNS Gallupin kyselyyn vastanneesta ei pidä alkoholiin liittyviä rajoituksia liian tiukkoina, kun taas 44 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä, että alkoholin saatavuutta ja käyttöä rajoitetaan turhan tiukasti.

Viime viikolla hallituspuolueet päättivät jäädyttää alkoholilain kokonaisuudistuksen. Uudistuksen oli määrä valmistua tällä hallituskaudella, mutta nyt tästä aikataulusta luovuttiin. Tämä tarkoittaa, että oluen myyntirajoituksia tai ravintoloiden anniskeluaikoja ei toistaiseksi muuteta.

Ehkäisevä päihdetyö EHYT ry:n teettämässä kyselyssä 80 prosentille vastaajista ei ollut merkitystä sillä, saako olutta kaupasta myös sunnuntaisin ja 76 prosentille oli yhdentekevää, saavatko ravintolat olla auki kolmeen vai neljään aamuyöllä.

Vain reilu neljäsosa ei antaisi kunnille oikeutta rajoittaa julkista alkoholinkäyttöä esimerkiksi jollain puistoalueella.

Päihtyneiden häiriökäyttäytyminen osa arkea

Suomalaisten enemmistö on kokenut alkoholin käyttöön liittyviä haittoja lähipiirissään, työyhteisössään tai asuinalueellaan. Tavallisimmin kyse on ollut humalajuomisesta ja häiritsevästä käyttäytymisestä, jota on kokenut 62 prosenttia vastaajista.

Lähes joka toinen on törmännyt lähipiirissään alaikäisten päihteidenkäyttöön (48 %), alkoholista aiheutuviin sairauksiin (43 %) sekä alkoholin erilaisiin kielteisiin vaikutuksiin parisuhteeseen, perheeseen ja lapsiin (42 %).

Kyselyn perusteella moni on kokenut arjessaan myös alkoholista aiheutuvia omaisuusrikoksia tai -vahinkoja (33 %), tapaturmia (32 %) tai alkoholiin liittyvää väkivaltaa tai sen uhkaa (28 %).

Kahdeksan kymmenestä vastaajasta pitää alkoholista aiheutuvia haittoja yhteiskunnassa merkittävinä, ja toivoo, että niiden ennaltaehkäisyyn panostettaisiin nykyistä enemmän. Vastaajien enemmistön (69 %) mielestä alkoholipolitiikan painopisteenä pitää olla päihdehaittojen vähentäminen.

Vain harva suomalainen (14 %) painottaisi alkoholipolitiikassa alkoholia valmistavien ja myyvien yritysten toimintaedellytyksiä.

Kyselyyn vastasi 1 085 suomalaista kesäkuun puolivälissä. Vastaajat ovat 15–74-vuotiaita. Kyselyn tilastollinen virhemarginaali on noin kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.