Kansanedustaja Juha Mäenpää (ps.) kieltäytyi poliisikuulustelussa kommentoimasta, keihin tai mihin hän viittasi vieraslaji-puheenvuorossaan eduskunnassa.

Mäenpää kiisti kuulustelussa, että olisi suunnitellut puheenvuoron pitämistä etukäteen mitenkään. Tämä selviää poliisin esitutkintapöytäkirjasta.

Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen pyysi torstaina eduskunnalta suostumusta saada asettaa Mäenpää syytteeseen hänen kesäkuisen puheenvuoronsa takia. Tapaus on eduskunnan historiassa harvinainen.

Mäenpää puhui eduskunnassa ensin maahanmuutosta ja heti tämän jälkeen vieraslajien torjunnasta tavalla, joka rinnasti turvapaikanhakijat vieraslajeihin.

– Täällä hallitusohjelmassa on yksi hyvä kirjaus. Täällä lukee: "Tehostetaan vieraslajien torjuntaa sekä lainsäädännöllä että torjuntatoimenpiteiden rahoitusta lisäämällä." Tämä valitettavasti lukee väärässä kohdassa. Kiitoksia, Mäenpää sanoi eduskunnassa.

Esitutkinnan jälkeen poliisi katsoi, että Mäenpään on syytä epäillä syyllistyneen menettelyllään kiihottamiseen kansanryhmää vastaan.

Poliisikuulusteluissa syyskuussa Mäenpää jätti vastaamatta useisiin kysymyksiin aiheesta.

Seppo Suvela / Yle

Poliisi viittasi kuulustelussa Mäenpään kesäkuiseen keskusteluun eduskunnan puhemiehistön kanssa, josta tehdyn muistion perusteella hän oli todennut tarkoittaneensa vieraslaji-termillä eri uskontoja, ei eri kansanryhmiä.

Mäenpää vastasi poliisille sanoneensa tilaisuudessa, että hän ei ole vastuussa siitä miten joku toinen hänen sanomisensa käsittää. Hän jätti vastaamatta kysymykseen, mihin eri uskontoihin hän viittasi vieraslajeina.

Mäenpää kiisti, että olisi syyllistynyt rikokseen. Hän sanoi, ettei tarkoituksena ollut halventaa tai uhata turvapaikanhakijoita.

Mäenpää kiisti myös olleensa tietoinen, että eduskuntapuheen kaltaisella julkisella puheenvuorolla on mahdollista syyllistyä rikokseen. Hänen mielestään kyse oli poliittisesta retoriikasta.

Poliisi kysyi Mäenpäältä myös, tulisiko turvapaikanhakijoihin hänen mielestään soveltaa samoja toimia kuin vieraslajien torjuntaan. Mäenpää ilmoitti, ettei kommentoi.

Seppo Suvela / Yle

Hän ei kommentoinut myöskään sitä, mitä tarkoittaa vieraslaji tai miten niitä pitäisi torjua.

Valtakunnansyyttäjä Toiviainen kuvaili torstaina Mäenpään puheita epäasiallisiksi, mutta asiassa on hänen mielestään myös lieventäviä seikkoja.

– Ne ovat mielestäni epäasiallisia ja solvaavan tyyppisiä. Siinä mielessä on välttämätöntä käynnistää tämä prosessi. Mutta kun tuntee tämän esitutkintamateriaalin, teon moitittavuutta saattaa kyllä vähentää se, että puheen pitämisessä on spontaaneja ajattelemattomuuden piirteitä, valtakunnansyyttäjä sanoi.

Perustuslain mukaan kansanedustajan saa asettaa syytteeseen valtiopäivillä lausumiensa mielipiteiden johdosta vain, jos viisi kuudesosaa eduskunnasta antaa sille suostumuksen.

Käytännössä perussuomalaisten eduskuntaryhmän äänet riittäisivät valtakunnansyyttäjän pyynnön torppaamisen. Puolueen puheenjohtaja Jussi Halla-aho sanoi torstaina, että perussuomalaiset tulevat estämään syyteoikeuden antamisen.

Lue lisää:

Valtakunnansyyttäjä pyytää eduskunnalta lupaa asettaa perussuomalaisten Juha Mäenpää syytteeseen – Jussi Halla-aho: Tulemme estämään syyteoikeuden

Miksi kansanedustajat voivat kaataa kollegansa syytteen? Pykälä on ollut olemassa pitkään, mutta siihen on turvauduttu vain kolme kertaa