Suomenlahden rakennushankkeita Nord Stream 2 -kaasuputki Venäjältä Saksaan Baltic Connector -kaasuputki Virosta Suomeen Helsinki—Tallinna-tunneli Nord Stream 1 -kaasuputki (valmistui lopullisesti 2012)

Suomi, Viro ja EU selvittävät täyttä vauhtia, voitaisiinko Helsinki ja Tallinna yhdistää rautatietunnelilla. Alueen suurin valtio, Venäjä, on kuitenkin pysytellyt hankkeesta hiljaa.

Tunneli siintää vasta tulevaisuudessa mutta Venäjän reaktio ei, sanoo vuosikymmeniä Venäjään perehtynyt amerikkalaistutkija Paul Goble.

– Venäläisten reaktio tulee varmasti mutta Venäjällä jotkut ymmärtävät, että seuraukset voivat olla aivan muuta, kuin mitä he haluavat.

Paul Goble on ollut muun muassa Yhdysvaltain entisen ulkoministerin avustajana, erikoisalanaan Venäjän kansallisuudet. Hän on myös ollut opettajana Tarton yliopistossa ja neuvonantajana Voice of America -radiokanavalle. Nykyisin hän on eläkkeellä mutta toimii blogistina. (siirryt toiseen palveluun)

Goblen erikoisalaa on geopolitiikka eli hän tarkastelee, kuinka muun muassa liikenne- ja energiahankkeet sekä luonnonvarat voivat muuttaa alueen voimatasapainoa.

Goblen mielestä on aivan selvää, että Suomenlahden ja Itämeren geopoliittinen asema muuttuu merkittävästi, jos kaikki alueen suuret rakennushankkeet toteutuvat, varsinkin tunneli.

Our Russian friends, venäläiset ystävämme, miettivät aina geopolitiikkaa Paul Goble

– Venäläiset ystävämme ajattelevat aina kaikessa geopoliittisia seurauksia, myönsivät he sitten sen tai ei.

Hankkeista osa on jo pitkällä, osa vasta alkumetreillä. Lähimpänä toteutumista on Venäjän havittelema toinen kaasuputki, Nord Stream 2. Putki valmistuu tämän vuosikymmenen aikana ja kulkee lähellä nykyistä Nord Stream -putkea.

Myös Virosta on suunnitteilla kaasuputki Suomeen. Baltic Connector liittää Suomen Viron kautta Euroopan kaasuverkkoihin vuosikymmenen lopulla.

Suurin, mutta samalla kaukaisin rakennushanke on rautatietunneli, joka yhdistäisi Helsingin Suomenlahden ali Tallinnaan. Parhaillaan selvitetään (siirryt toiseen palveluun) myös mahdollisuuksia rakentaa rata Jäämereltä Pohjois-Norjasta Suomeen.

Jos kaikki liikennehankkeet toteutuvat, lopulta aukeaa ratayhteys Rail Baltican kautta Jäämereltä Puolaan ja Berliiniin.

Paul Goble Paul Goble

Venäjä haluaa tukea kaasuputkelleen mutta ei Suomea lähemmäs Natoa

Goble myöntää, että Nord Stream 2 ja Tallinna-tunneli ajoittuvat kauaksi toisistaan. Silti hänen mielestään on silmiinpistävää, että Suomi pitää kaasuputkea vain taloudellisena ja ympäristökysymyksenä.

– Venäläiset eivät missään tapauksessa pidä tunnelista mutta heidän asennettaan pehmentää, jos Helsingissä ollaan ymmärtäväisiä venäläisille tärkeissä asioissa.

Goble viittaa nimenomaan Nord Stream 2:een ja osin myös toiseen venäläisille tärkeään asiaan – Suomen ja Naton suhteeseen. Goblen arvion mukaan itä-länsi suunnassa kulkeva putki ja pohjois-eteläsuunnassa kulkeva tunneli ovat turvallisuuskysymys, varsinkin jos rautatie lopulta yhdistää Suomen kautta natomaat Norjan ja Viron.

– Se olisi iso kysymys, sillä venäläisten mielestä rautatiet ovat paljon tärkeämpiä kuin mitä länsimaissa yleensä ajatellaan.

Goble arvioi, että venäläisten silmissä tunneli toisi Suomen Viron kautta vähitellen yhä lähemmäs läntistä liittoumaa.

– Virolaisten näkemykset saisivat Suomen politiikassa enemmän tilaa. Virolaiset suhtautuvat ainakin julkisuudessa venäläisiin kielteisemmin kuin suomalaiset.

Suomi saa tuloja Venäjän kaasuputkesta

Venäjän energiapolitiikan professori Veli-Pekka Tynkkynen. Mårten Lampén / Yle

Itämeren alueella Venäjän kaasuputkihanketta vastustavat ainakin Ruotsi, Puola ja Baltian maat. Myös Yhdysvallat suhtautuu siihen nihkeästi.

Venäjän energiapolitiikan professori Veli-Pekka Tynkkynen Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutista on myös sitä mieltä, että Suomenlahden geopoliittinen asema muuttuu rakennushankkeiden myötä, tai oikeastaan on jo muuttunut.

– Venäjän Eurooppaan viemästä öljystä jo kaksi kolmasosaa menee Suomenlahden kautta. Sama tulee kaasun osalle, jos Nord Stream 2 toteutuu.

Venäjä on siirtänyt kuljetukset Itämerelle, koska se ei halua energian transit-liikennettä entisten Itä-Euroopan maiden läpi.

Tynkkysen mielestä Suomen ja Viron yhdistävä tunneli on kriittistä infrastruktuuria, jolla on ilman muuta ulko- ja turvallisuuspoliittista merkitystä mutta hän muistuttaa, että sillä olisi myös vaaroja vähentävä vaikutus.

– Esimerkiksi mahdollisuus öljyonnettomuuteen Suomenlahdella varmasti pienenee jos tunnelihanke toteutuu. Rautatie vähentäisi muutenkin Suomen riippuvuutta laivaliikenteestä.

Ulkomaankaupan viennistä noin 90 % ja tuonnista noin 80 % kuljetetaan meritse.

Suomen myötäilevä kanta Nord Stream 2:n voi johtua osin halusta pitää Venäjä hiljaisempana tunnelista. Tynkkynen ihmettelee kuitenkin enemmän sitä, miksi Suomi ei muiden maiden kanssa halua tarkastella asiaa koko Euroopan energiahuollon kannalta.

Vastaus voi olla syyskuun lopulla julkistettu Fortumin Uniper-kauppa. Jos kauppa toteutuu, valtionenemmistöinen Fortum rahoittaa merkittävästi Nord Stream 2:sta Uniperin kautta. Se saa myös siivun Venäjän sähköntuotannosta.

– On iso kysymys, mitä se tarkoittaa Suomen energia-, ympäristö- ja ulkopolitiikan linjojen näkökulmasta, Tynkkynen sanoo.

Oma kysymyksensä on, kuinka kauan valtionhallinnossa on tiedetty, että Suomesta voi tulla Fortumin kautta Venäjän kaasuputken edunsaaja.

– Kauppaa on varmaan pitkään valmisteltu. Totta kai valtion omistajaohjausihmiset ovat olleet tietoisia Fortumin strategisesta vallinnasta jollakin tasolla, Venäjän energiapolitiikan professori Veli-Pekka Tynkkynen arvelee.

Lue myös: Jatkopala Tallinna-risteilyysi: junalla kolmen maan halki neljässä tunnissa.