Krigen mod Islamisk Stat i Irak er kørt fast. Uanset hvilken form for støtte den amerikanskledede koalition tilbyder, vil den irakiske hær ikke gøre det mindste forsøg på at generobre hverken Fallujah, Ramadi eller Mosul.

»Det er dybt frustrerende,« fortæller den 58-årige oberstløjtnant Per Lorenz Hinrichsen, der er Forsvarschefens særlige repræsentant ved Operation Inherent Resolve’s hovedkvarter i Kuwait.

Som medlem af den operative planlægningsstab er Hinrichsen dagligt med til at afgøre, hvordan koalitionens krig mod Islamisk Stat skal føres. Og som den højst placerede dansker i koalitionen ved han om nogen, hvorfor det efter mere end et års flybombardementer ikke er lykkedes at generobre mere end ni procent af det territorium, som Islamisk Stat har besat.

Og han lægger ikke fingrene imellem. For første gang, siden Danmark gik med i krigen mod Islamisk Stat, tager en dansk officer nu bladet fra munden og fortæller om de enorme problemer, koalitionen har med at træne og støtte den irakiske hær.

»Irakerne sætter virkelig vores tålmodighed på prøve,« siger han.

»Irak har styrker nok til at tage livet af Islamisk Stat, hvis de virkelig ville. Men det vil de simpelthen ikke,« siger han.

Læs også: Politikere: Bekymrende, men hvad er alternativet?

Gennem det seneste år har Danmark og resten af koalitionen gennemført mere end 4.600 flyangreb mod Islamisk Stat i Irak, ødelagt tunge våben, ammunitionsdepoter og militære stillinger – og ifølge den amerikanske hærs talsmand i Kuwait, Matthew Gregory, slået mere end 1.000 IS-krigere ihjel hver måned.

Alligevel har den irakiske hær indtil videre kun været i stand til at befri Saddam Husseins gamle hjemby Tikrit. Både millionbyen Mosul, provinshovedstaden Ramadi og Fallujah er stadig på Islamisk Stats hænder, ligesom hele den del af Eufrat-dalen, der forbinder de tre byer.

Ifølge Per L. Hinrichsen er tiden moden til at befri byerne, én efter én.

»Fallujah er omringet, og Ramadi har været belejret i mere end to måneder,« konstaterer han.

»Vi venter kun på, at den irakiske hær går ind i Ramadi. Men vi kan ikke få dem til det. De er hunderædde for at gå i direkte clinch med Islamisk Stat. Vi har tilbudt dem både ildstøtte og ingeniørstøtte til at komme ind i byen. Men de har takket nej. Og vi ved sgu ærlig talt ikke, hvad vi skal gøre ved det,« siger han.

Venter på USA’s hjælp

Den manglende vilje til at kæmpe mod Islamisk stat gennemsyrer alle dele af den irakiske hær. Selv den irakiske forsvarsminister Khaled al-Obeidi har spurgt koalitionen, hvornår de har tænkt sig at komme og befri de irakiske byer for ham, fortæller den danske oberstløjtnant.

»Irakerne har ikke nær så travlt som os med at vinde krigen. Det passer dem fint, at vi er her. De ved jo udmærket godt, at vi rejser igen, når Islamisk Stat er nedkæmpet,« siger han. Desuden er Irak og koalitionsledelsen ikke enige om prioriteringerne.

I dag er størstedelen af den irakiske hærs cirka 70.000 mand koncentreret omkring Bagdad, selv om Islamisk Stat befinder sig langt derfra.

»Koalitionen har anbefalet irakerne at trække styrker væk fra Bagdad for at fremtvinge en afgørelse i krigen mod IS, men den risiko er irakere ikke villige til at tage. For dem er Bagdad Irak og Irak Bagdad. Det er selvfølgelig landets hovedstad, men de kan ikke vinde over IS, så længe de beholder hovedparten af hæren i Bagdad,« siger Hinrichsen.

»Vi har sagt til dem, at de godt kan rykke flere styrker ud i landet, men Irak er jo en suveræn nation, og vi kan kun anbefale dem, hvad de skal gøre, ikke bestemme det.«

Ulrik Hasemann

Konsekvensen af det irakiske dødvande er, at USA nu skifter fokus til Syrien, hvor der ifølge Per L. Hinrichsen er større mulighed for fremskridt i krigen mod IS.

»Vi har erkendt, at vi ikke får irakerne til at gøre mere resten af året, så nu skifter vi fokus til Raqqa,« siger han. Raqqa er Islamisk Stats hovedby i Syrien.

Korrupte officerer

Det er imidlertid ikke kun den manglende kamp- og samarbejdsvilje, der frustrerer i koalitionens hovedkvarter. Det er også den ekstreme korruption, som gennemsyrer den irakiske hær og betyder, at den militære kommandostruktur ikke fungerer.

»Vi har store problemer med officererne i den irakiske hær. Der er nogle grundliggende kulturforskelle, som vi gang på gang støder ind i,« siger Per L. Hinrichsen.

»Der er bl.a. en generel opfattelse af, at man som officer har ret til at udnytte sin position, og hvis ikke man gør det, bliver man anset for dum.«

Ifølge Hinrichsen kan det f.eks. betyde, at et kompagni, som på papiret tæller 170 mand, i virkeligheden kun består af 120. De resterende 50 lønninger stikker officeren i sin egen lomme. I andre tilfælde nægter officerer at anvende det mere avancerede militære udstyr, de har fået udleveret, når de er i kamp, fortæller han.

»En del af officererne er bange for at miste deres udstyr, for det giver jo prestige at have udstyr, og mister man det, mister man også sin position.«

Et tredje problem er, at en stor del af det udstyr, som amerikanerne giver til den irakiske hær, bliver solgt videre.

»Vi har ikke styr på det materiel, vi donerer,« siger Per L. Hinrichsen.

»Det er irakerne selv, der styrer det, og vi kan bare konstatere, at de ofte ikke kan gøre rede for, hvor tingene bliver af,« siger han.

Ifølge Hinrichsen er det alt fra håndvåben til pansrede mandskabsvogne og kampvogne, der forsvinder sporløst. Hvor det bliver af, ved koalitionen ikke med sikkerhed, men Per L. Hinrichsen er ikke i tvivl.

Han mener bestemt, at en del af det militære udstyr, USA donerer til den irakiske hær, ender hos Islamisk Stat.

Utaknemmelige

I det hele taget beskriver han irakerne som »meget utaknemmelige« over for koalitionen.

»De kræver konstant mere udstyr, de klager over, at vi ikke gør tilstrækkeligt for at bombe Islamisk Stat, og de klager over, at vores uddannelse af den irakiske hær er for dårlig. Det er meget frustrerende at være vidne til. Sandheden er jo, at USA har brugt fem år på at uddanne de irakiske styrker fra 2007 til 2011, og irakerne har glemt alt, hvad de har lært,« siger han.

»USA har i det hele taget pumpet milliarder af dollars i det irakiske samfund, men alligevel er mit generelle indtryk desværre, at irakerne er meget utaknemmelige.«

Hvor længe det vil tage at bekæmpe Islamisk Stat, tør den danske repræsentant i koalitionshovedkvarteret ikke spå om.

»Vores kampagneplan er på tre til fem år. Det er den tid, vi i øjeblikket mener er nødvendig for at eliminere Islamisk Stat og skabe en regional fredsløsning, der gør det muligt at indsætte fredsbevarende FN-styrker,« siger han.

»Men det kommer til at tage rigtig mange år, før Irak og Syrien igen bliver et stabilt område.«

Læs også: ’Vi har stoppet ISIL’s fremmarch’