En ny aftale om en reform af gymnasiet er netop landet.

Hvor elever i 8. klasse i dag som minimum skal have karakteren 04 for at blive erklæret egnet til en ungdomsuddannelse, lægger den nye reform nu op til, at eleverne frem over skal vurderes til karaktergennemsnittet 5.

Adgangskrav til gymnasiet Eleverne skal i den såkaldte uddannelsesparatheds-vurdering i folkeskolens 8. og 9. klasse opnå standpunkts-karakterer på 5 i gennemsnit.

Får eleven et gennemsnit ved afgangseksamen på 6 eller derover, er eleven sikker på at få adgang til gymnasiet.

Får eleven et snit på 5 i sine standpunktskarakter i april i 9. klasse, skal eleven opnå samme snit ved afgangseksamen for at være sikret adgang.

Sker det ikke, har man dog forsat mulighed for at få en gymnasieuddannelse.

Elever, der ikke opnår et resultat ved folkeskolens afgangseksamen, der svarer til uddannelsesparatheds-vurderingens 5-tal, får krav på at komme på gymnasiet, hvis de opnår et gennemsnit på mindst 3 i gennemsnit af de bundne prøvefag ved folkeskolens afgangseksamen. Men eleven skal eventuelt til samtale.

Er eksamens-gennemsnittet helt nede mellem 02 og 3, bliver eleven mødt med en tvungen vejledningssamtale. Kilde: Ritzau / Undervisningsministeriet

Og Veronika Schultz, forkvinde hos Danske Gymnasieelevers Sammenslutning (DGS), finder særligt det, at karaktergennemsnittet hæves, bekymrende.

Læs også : Bredt flertal lander gymnasiereform med strammere adgangskrav

- Jeg er bekymret for, at man kommer til at rykke karakterpresset ned i 8. og 9. klasse, fordi eleverne skal have det her karaktergennemsnit på 5, siger hun.

DGS: Reform vil ikke højne niveauet

Ifølge Veronika Schultz er DGS dog stadig glad for, at forligspartierne bag reformen har valgt at holde fokus på en helhedsvurdering af den enkelte elev, hvor der også vil blive kigget på elevens modenhed og motivation for at komme i gymnasiet.

Hun synes dog stadig, at det er bekymrende, at den vejledende karakter bliver hevet fra 4 til 5.

- Det vil betyde, at der er nogle elever, som i dag bliver erklæret uddannelsesparate, der fremover ikke vil kunne komme på gymnasiet, siger hun og fortsætter:

- Jeg synes, det er en reform, der overordnet set løser de forkerte problemer, og jeg havde gerne set, at man kunne have haft mere fokus på, hvordan man kunne have gjort indholdet på gymnasierne bedre.

Vil ikke højne fagligt niveau

Veronika Schultz mener desuden ikke, at reformen vil højne det faglige niveau på gymnasierne.

I stedet så hun gerne, at der blev kigget på, hvordan man på bedst mulig måde kan løfte eleverne, når de kommer på gymnasiet.