»Det er en vanvittig tankegang.«

Således lyder DF-integrationsordfører Marie Krarups umiddelbare reaktion til, at næsten hver anden efterkommer af ikke-vestlige indvandrere ønsker et forbud mod religionskritik.

Tallene stammer fra Udlændinge- og Integrationsministeriets samlede årlige undersøgelse af ikke-vestlige indvandrere og efterkommeres medborgerskab.

Heri svarer 48 procent af de adspurgte efterkommere af ikke-vestlige indvandrere, at de er 'helt enige' i, at det bør være forbudt at udtrykke religionskritik.

Samtidig erklærer 42 procent af de ikke-vestlige indvandrere, som har været i Danmark i mindst tre år, sig 'enige'. For etniske danskere er tallet 20 procent.

Men et forbud er ikke løsningen, mener hverken Alternativet, hvis reaktion du kan læse længere nede i artiklen, eller Dansk Folkeparti:

»Tallene viser jo - efter min mening - at det er religion, der er hele krumtappen i integrationsproblemet. Det er fuldstændig uacceptabelt, at man vil forbyde kritik,« lyder det fra Marie Krarup, der fortsætter:

»Man kan ikke blive integreret i Danmark, hvis man ikke kan tåle, at ens religion bliver sønderlemmet og analyseret. Det viser, at Islam er helt fejlplaceret.«

Bør det være forbudt at kritisere religion?

Marie Krarup, der blandt andet har været tilknyttet teologiuddannelsen på Aarhus Universitet i et år, mener, at kristendommen på mange måder er bedre til at kritisere sig selv end Islam. Ifølge hende er Islam i højere grad udenadslære og en accept af nogle skrevne regler. Men det nytter ikke noget, for religionskritik er grundlæggende for vores demokratiske samfund, lyder det.

»Man skal altid forholde sig enormt kritisk til egne bærende værdier. Ellers bliver man et bevidstløst dyr.«

Derfor er der også kun én løsning på det kæmpe problem, som integrationsordføreren mener, tallene er et udtryk for.

»Der er ingen tvivl om, at det er muslimerne, der skal gå på kompromis. Ellers lukker demokratiets tankegang,« siger hun og fastslår, at man er nødt til at acceptere kritikken:

»Nogle kalder det hetz, andre kalder det kritik, men man er nødt til at finde sig i det, selvom det ikke altid er rart. Man skal ikke indføre regler om, hvad man må sige, og hvad man ikke må sige. Så ryger ytringsfriheden.«

Hos Alternativet er integrationsordfører Sikandar Siddique enig med Dansk Folkepartis ditto i, at der til hver en tid skal være plads til religionskritik.

Han mener dog, at det er vigtigt at se undersøgelsens i sin helhed. For her viser tal på andre områder, at det går fremad på integrationsområdet.

Eksempelvis identificerer flere nydanskere sig i dag som danske end for ti år siden, og tolerancen over for homoseksualitet er desuden. Politikeren, der selv er muslim, medgiver dog, at de omtalte 48 procent ikke er ideelle, men han har også en idé om, hvad tallet afspejler:

»Jeg kan ikke lade være med at konkludere, at det har noget at gøre med den koranafbrænding, voldsomme hetz og latterliggørelse, der har været af danske muslimer de seneste to år,« siger han og fortsætter:

»Jeg tror, at resultatet er en direkte modreaktion herpå.«

Sikandar Siddique understreger, at han tager forbehold for, at han endnu ikke har læst den fulde undersøgelse.

»Nu må vi se, hvordan man har defineret religionskritik. Det vil jeg glæde mig til, for det kan have meget at sige for resultatet.«