Store nybyggerier skal ikke bare ligne hinanden, alle tage skal ikke være flade, højhuse skal emme af arkitektonisk kvalitet, og vi skal passe på de gamle bykvarterer og deres kvaliteter. Stadsarkitekten giver bolden op til debat med borgerne om en ny politik for arkitektur og bykvalitet i Aarhus. Diskussionen fortsætter på borgermøde torsdag kl. 19-21 i Rådhushallen. Alle er velkomne og kan bare møde op. Ingen tilmelding.

Annonce

AARHUS: Der skal mere kvalitet i byudviklingen. Arkitekturen skal være bedre og mere varieret. Nybyggeri skal ikke kun være firkantede kasser i seks etager og med flade tage – og der skal ikke fortættes med nye boligejendomme i hvert eneste hul i husrækkerne i Midtbyen. Sådan lyder det fra byens stadsarkitekt, Stephen Willacy, der står til skæld-ud på de sociale medier, stort set hver eneste gang et nyt byggeri skyder op af jorden og ændrer lidt på bybilledet. Byudviklingen kører for fuld tryk i disse år, hvor Aarhus vokser med i omegnen af 5.000 indbyggere om året. Det ene store boligbyggeri efter det andet skyder frem, og der er masser af projekter på tegnebrættet. Det går så stærkt, at en del århusianere har lyst til at trække i nødbremsen: Stop! Vi kan snart ikke længere kende vores by! Ikke flere højhuse! Ikke mere byfortætning! Nu lægger byrådet op til, at kommunen skal have en ny politik for arkitektur og bykvalitet på baggrund af en bred debat – også med borgerne – om, hvad god arkitektur og byudvikling med kvalitet er.

Det er den samme arkitektur, vi møder i nybyggerierne mange steder. Det hele ligner hinanden så meget, at man kan komme i tvivl om, hvor i byen man er. Og det ligner noget, man ser i mange andre byer. Det bliver lavet efter samme skabelon. Jeg ser meget gerne en større variation i arkitekturen. Det vil højne kvaliteten. Stephen Willacy, stadsarkitekt

Annonce

Borgermøde om byudvikling

Den debat bliver skudt i gang med et borgermøde torsdag 16. januar kl. 19-21 i Rådhushallen, arrangeret af FO, Århus Stiftstidende og Teknik og Miljø. Mødet er åbent for alle, og man kan bare møde op. Der kræves ikke tilmelding. På mødet kan borgerne stille spørgsmål om byudvikling og fortætning til politikere fra samtlige byrådets partier og afkræve dem svar på, hvordan byen skal udvikle sig i fremtiden. Debataftenen afvikles under overskriften "Hvordan skal Aarhus se ud i fremtiden — byfortætning, bykvalitet og arkitektur", og den indledes med et kort oplæg af stadsarkitekt Stephen Willacy om fremtidens arkitektur i Aarhus set fra hans stol på rådhuset. Hvordan ser han byudviklingen de kommende år baseret på en ny arkitekturpolitik?

Annonce

Fortætning

- Mit håb er, at vi nu får nogle gode diskussioner om byudvikling og den gode arkitektur, så borgere, politikere, investorer og byggesagsmedarbejdere får en fælles platform. En fælles retning, siger stadsarkitekten. Byliv, byrum og bygninger bliver de tre centrale temaer i arkitekturpolitikken. Fortætning er blevet lidt af et skældsord, når borgere debatterer byudviklingen i Aarhus. Hvad er fordelen for borgerne ved at bo i en mere kompakt by? - Når der bor flere mennesker i et kvarter eller lokalområde, understøtter det indkøbsmulighederne, kulturtilbuddene og det sociale liv. Det giver bedre lokale miljøer, siger stadsarkitekten. Fortætning er langt mere end at fylde huller i husrækkerne i midtbyen ud med nye boligejendomme. - Der er et stort potentiale for en mere kompakt by mange steder omkring letbanestop. Ved Hasle Torv for eksempel. Og i de gamle stationsbyer langs letbanestrækningen, siger Stephen Willacy og fortsætter: - Tilsvarende er der et stort potentiale i forbindelse med omdannelserne af Gellerup og Bispehaven – og andre steder langs Ringvejen. Her er særligt et potentiale for børnefamilier i rækkehusbyggeri. Området er bynært og samtidig tæt på naturen. Og det får en ny skole.

I kommende store boligbyggerier bliver der længere mellem de flade tage, end det er tilfældet her i Risskov Brynet. Stadsarkitekten ønsker langt flere byggerier med sadeltag de kommende år. Foto: Axel Schütt

Annonce

Hullerne og kulturmiljøet

Skal alle huller i husrækkerne centralt i byen fyldes ud med nybyggede boliger? - Nej. Det afhænger af stedet og af projektet. Nogle huller er gode at bevare, i andre kan der bygges. Det afhænger af mange ting. Hullet i husrækken kan være en vigtig del af kvarterets karakteristika, eller det kan være vigtigt for lysindfaldet i gårdrummet, siger stadsarkitekten og fortsætter: - Vi skal værne om kulturmiljøerne. Vi har arbejdet med det på Frederiksbjerg, og nu er vi i gang med en helhedsplan for Ø-gadekvarteret. Næste gang bliver det Trøjborg. I de kvarterer – men også andre steder – skal vi se på et projekts stedbundne potentiale og tage afsæt i lokalmiljøet og vurdere, hvilke kvaliteter et projekt tilfører stedet og bydelen. Hvad giver det tilbage?

Den gamle villa her, der er en af tre på række i Skt. Pauls Gade, undgik efter mange protester at blive revet ned og erstattet af en ny boligejendom. Helt anderledes gik det med en også omstridt gammel villa i Langelandsgade. Den måtte vige for byfortætningen. Foto: Axel Schütt

Annonce

Flotte højhuse

Man hører ofte borgere klage over, at der bliver bygget højhuse overalt. Er det fremtiden med højhuse alle steder? - Nej, der skal ikke bygges højhuse overalt. Heller ikke på Aarhus Ø. Jo nærmere Aarhus Ø kommer på byen, jo mere skal det ligne den eksisterende by. På Indre Aarhus Ø – strækningen fra Nicolinehus og ind til Nørreport – vil det kunne ses i materialevalg, i at der bliver tale om karrébebyggelse og i en større grad af variation i arkitekturen i de seks-otte etager høje byggerier, siger Stephen Willacy. Han mener, at kommunen skal stille større krav til fremtidens høje huse. De skal være flotte og udstråle arkitektonisk kvalitet. - Personligt synes jeg, at blandt andet Systematic på Søren Frichs Vej og Æggepakkeriet ved Godsbanen er eksempler på projekter med kvalitet i, siger stadsarkitekten.

Annonce

Nu skal vi have rigtige tage igen

Til gengæld er han ikke udelt begejstret for det, han ser i nogle af de store, nye boligområder, der vokser frem langs Søren Frichs Vej, i Risskovbrynet og i Vejlby for eksempel. - Jeg har været meget involveret i alle projekterne og står gerne ved beslutningerne, fordi der er nogle fine træk i arkitekturen. Vi skal heller ikke glemme, at områderne ikke er færdige endnu, og at landskabsprojekterne betyder meget. Men det er vigtigt løbende at tage ved lære af det, vi laver, siger Stephen Willacy og fortsætter: - Så når det er sagt, så er det den samme arkitektur, vi møder i nybyggerierne mange steder. Det hele ligner hinanden så meget, at man kan komme i tvivl om, hvor i byen man er. Og det ligner noget, man ser i mange andre byer. Det bliver lavet efter samme skabelon. Jeg ser meget gerne en større variation i arkitekturen. Det vil højne kvaliteten, siger Stephen Willacy. Mange af de nye boligbyggerier bliver i debatten ofte lidt hånligt omtalt som firkantede kasser med flade tage. Skal alt større nybyggeri have flade tage? - Nej, bestemt ikke. Og jeg tror, vi allerede har taget et skridt i retning af mindre af den slags. Fremover vi vil se mange flere nybyggerier med sadeltag, som man for eksempel kan se det i det helt nye Trianglen-byggeri på Søren Frichs Vej ved Ringgaden, siger stadsarkitekten.

Annonce

Hverdagsarkitekturen

Hvad forventer du dig af en ny politik for arkitektur og bykvalitet? - At vi gennem diskussionerne får en fælles forståelse blandt borgere og alle aktører af, hvad god arkitektur er – og at vi konkretiserer det med masser af eksempler på god arkitektur og gode byrum, ikke bare her fra byen, men fra byer rundt om i verden, siger Stephen Willacy og fortsætter: - Vi har jo fine eksempler på god arkitektur i store byggerier som universitetet, rådhuset, Musikhuset, Aros, Dokk1 og Moesgaard Museum, men det her handler også om hverdagsarkitektur – om arkitekturen, der hvor folk bor og arbejder. Og det er ofte her, det bliver svært.

Annonce

Borgerne er tidligt med på råd