Hvis vi skal have bare en rimelig sandsynlighed for at undgå katastrofale klimaforandringer, skal hele verdens CO2-udslip reduceres kraftigt nu for derefter at halveres i 2030 og gå i nul i 2050. Det viser den seneste rapport fra FN’s klimapanel, IPCC. Der er ikke noget lige nu, der tyder på, at de mål bliver nået.

Heller ikke Danmarks klimapolitik lever op til IPCC’s minimumkrav. Vores regering planlægger en mere gradvis og forsinket reduktion, hvilket er problematisk, da det er afgørende, hvor meget CO2 vi lukker ud, inden vi bliver CO2-neutrale. Hvis vi som et af verdens rigeste lande ikke kan leve op til IPCC’s minimale krav, ja, så ser det skidt ud.

Så vi må handle langt hurtigere. Vi må sætte os nogle mere ambitiøse klimamål og dermed være den rollemodel, som resten af verden har brug for. Jeg vil mene, at det er realistisk, at Danmark bliver CO2-neutral senest i 2035 og derefter CO2-negativ. Altså, en samlet negativ udledning efter 2035.

Invester i lagring

Vi må handle på mange fronter. Vi må accelerere udbygningen af sol og vind, elektrificere vores transportsektor og omstille landbruget til en CO2-neutral produktion. Vi må gøre alt det, vi gør nu, bare hurtigere.

Derudover må vi investere kraftigt i udvikling og implementering af CO2-lagring. Norge har arbejdet med CO2-lagring i 22 år og sammen med andre forsknings- og pilotprojekter rundt omkring i verden høstet vigtig erfaring, som vi kan bygge videre på.

Undersøgelser fra De Nationale Geologiske Undersøgelser, GEUS, viser, at der i den danske undergrund er god plads til en sikker lagring af al den CO2, som vi kan få fat i, og teknologien til at opsamle CO2 enten fra røggasser eller direkte fra luften er enten udviklet eller godt på vej.

Hvis vi for eksempel kombinerer vores biobrændselsanlæg med CO2-lagring, får vi et anlæg med samlet negativ CO2-emission – altså en CO2-støvsuger.

Ifølge IPCC bliver det afgørende, at verden implementerer CO2-lagring på global skala. Størrelsesordnerne er enorme. Det, vi har brug for, er en slags omvendt olieindustri, der opfanger, transporterer og deponerer mange milliarder tons CO2. Den teknologi skal udvikles og testes, og her kan vi spille en vigtig rolle.

Syntetisk kød

Oven i alt dette må vi også skrue kraftigt op for forskning og udvikling af grønne løsninger. Her er der ud over CO2-lagring to områder, som er særligt interessante. For det første kan udviklingen af syntetisk kød (og mælk) spille en vigtig rolle. Hvis det lykkes at producere rigtigt kød uden stordrift af klimaskadelige dyr, så vil vi som vikingerne i Valhalla kunne spise grisen igen og igen uden at slå den ihjel – og samtidig plante skov på de enorme arealer, der nu bruges til dyreproduktion.

Det vil betyde nul metan fra køerne og CO2-optag via skovene. Vi kan selvfølgelig også vælge at blive vegetarer, men jeg tror ikke, at vi kan nå at omvende hele verden til den løsning hurtigt nok – og hvis det kan lade sig gøre at producere syntetisk kød billigt, ja, så er det problem jo løst.

Forsk i atomkraft

Det andet forskningsområde, som er særligt interessant, er moderne atomkraft. I Danmark findes firmaet Seaborg, der udvikler en thorium-reaktor med et design, der umuliggør en kernenedsmeltning, og hvor affaldsproblematikken er voldsomt forbedret.

Det er et faktum, at hvis verden havde tilvalgt atomkraft i forrige århundrede i stedet for at lukke ned for den, så ville klimaforandringerne ikke have det omfang, som vi nu ser.

Hvis Danmark havde tilvalgt atomkraft i 1980’erne i stedet for at forbyde den, så ville vi have undgået emission af flere hundrede millioner tons CO2. Set i bagklogskabens klare lys er det klart, at det var en fejl at fravælge atomkraften.

Den fejl må vi ikke gentage, og derfor må vi støtte forskningen, om ikke andet fordi resten af verden sandsynligvis vil få brug for den teknologi, ikke mindst til at dække det ekstra (og sandsynligvis meget store) energibehov til CO2-indfangning og -lagring. Den model, som Danmark har valgt, hvor vi bruger biobrændsel som stabiliserende energikilde, er hverken bæredygtig eller globalt implementerbar – der er ikke skov nok i verden. Vi har brug for flere virkemidler, og atomkraft er et af dem.

Udfordringerne med klimaforandringerne er for alvorlige til, at vi har råd til at have ideologiske filtre.

Vi har brug for alle de teknologier, vi overhovedet kan få fat i, og de skal udvikles og implementeres meget, meget hurtigt.

Vi hører tit, at »Danmark har den grønne førertrøje på«, men der er ikke meget lederskab i at dumpe lidt mindre end de andre. Som et af verdens rigeste og mest velorganiserede lande er det simpelthen vores pligt at gå foran i kampen for klimaet – alt andet vil være skammeligt og dumt.