Den skaldede herre med det grå skæg tordnede i en moské på Nørrebro i 2017 mod vestlige politikere og jøder, og han opfordrede indirekte til væbnet kamp mod dem.

»Hvem vil stoppe dem? Hvem vil skære deres hænder af?« spurgte han fra talerstolen og svarede selv, at det vil islams unge.

For sin optræden indkasserede Ismail al-Wahwah fra Australien en plads på daværende udlændingeminister Inger Støjbergs (V) såkaldte hadprædikantliste og et medfølgende forbud mod at rejse ind i Danmark.

Men nu må prædikanten, der også er kendt som Abu Anas, igen betræde dansk jord – og prædike for danske muslimer, hvis han har lyst.

Ismail al-Wahwah, som er en ledende figur i den australske afdeling af Hizb ut-Tahrir, blev nemlig tirsdag denne uge fjernet fra Udlændingeministeriets sanktionsliste for udenlandske religiøse forkyndere.

Og han er ikke den eneste.

Indtil videre har fem af de i alt 19 prædikanter, der siden 1. januar 2017 har haft indrejseforbud, igen fået lov til at besøge Danmark. I går blev canadiske Muhammed Alshareef ligesom al-Wahwah fjernet fra sanktionslisten.

Og i juni fik amerikanske Terry Jones, der var listens eneste kristne forkynder, igen mulighed for at besøge Danmark. Det samme gjorde den amerikanske muslim Khalid Yasin. Begge har talt hadsk om homoseksuelle.

Den første prædikant, som Udlændingestyrelsen fjernede fra listen, var saudiaraberen Salman Alodah, der røg af i april.

Men i ingen af ovenstående tilfælde har Udlændingestyrelsen eller Udlændinge- og integrationsministeret tilbudt en forklaring på, hvorfor de pågældende nu igen kan rejse ind i Danmark og prædike i danske moskeer.

Uklare retningslinjer

Omvendt skrev Inger Støjberg en flittigt delt Facebook-opdatering, da Ismail al-Wahwah og en anden prædikant kom på listen i august 2017.

»Hadprædikanter er ondskabens fangearme, og vi har alt for ofte set, hvordan de indfanger og opfordrer til had og terrror. Vi skal ikke lægge jord til disse hadprædikanter, som forsøger at omstyrte vort land,« lød det blandt andet.

Det undrer Niels Valdemar Vinding, islamforsker ved Københavns Universitet, at de såkaldte hadprædikanter tages af og tilføjes listen uden nærmere forklaring, mens der er stor åbenhed, når prædikanterne får det røde kort fra myndighederne.

»Der er ingen klare retningslinjer over, hvem der kommer på og af listen. Det fremstår meget vilkårligt. Retstilstanden minder lidt om Det vilde vesten. Inger Støjberg (V) udtalte sig eksempelvis gladeligt om, hvem der kom på listen, men offentligheden kan ikke få klar besked om, hvorfor prædikanterne bliver fjernet fra listen,« siger islamforskeren.

Prædikanterne får et indrejseforbud for to år ad gangen, og det kan forlænges med yderligere to år ad gangen. Man kan efterfølgende komme af listen, hvis noget har ændret sig. Berlingske har spurgt Udlændingestyrelsen, som administrerer sanktionslisten, hvad der har ændret sig, siden de to seneste prædikanter er blevet fjernet. Det vil styrelsen ikke svare på og henviser i stedet til bemærkningerne i lovteksten til »liste over udenlandske religiøse forkyndere«.

Her fremgår det, at udenlandske borgere fra uden for EU kan optages på listen, »hvis udlændingen virker som religiøs forkynder eller på anden måde udbreder en religion eller tro og hensynet til den offentlige orden i Danmark tilsiger, at udlændingen ikke bør have ophold her i landet«.

Hvordan styrelsen kommer frem til den vurdering – eller hvordan prædikanterne udvælges – fremgår ikke af lovteksten.

I Venstre mener man uanset, at »det er vigtigt, at vi har sådan en liste«.

»Meningen var, at mennesker, der prædiker had mod Danmark og specifikke grupper, ikke skulle være velkommen i Danmark. Så hvis man prædiker had mod jøder, skal man ikke være velkommen her. Jeg vil meget gerne have en forklaring på, hvorfor man har ændret listen,« siger integrationsordfører, Mads Fuglede.

Han ser ingen grund til mere åbenhed om, hvorfor prædikanter placeres på listen, eller hvordan de udvælges. Men når navne slettes, er det en anden sag.

»Når man laver noget, der handler om at vurdere, hvad folk går og siger, så vil det altid være sådan, at man kan sætte spørsgmåltegn ved, hvorfor x er på listen, mens y ikke er. Det er en del af det. Men jeg gerne efterspørge mere åbenhed om, hvorfor man gør det, når man fjerner folk fra listen,« siger Mads Fuglede.

Minister: Listen bliver

Socialdemokratiet, som i forsommeren overtog regeringsmagten, var i 2016 med til at indføre sanktionslisten. Berlingske har spurgt udlændinge- og integrationsministrer Mattias Tesfaye, hvad hans holdning er til, at blandt andre Ismail al-Wahwah nu igen må rejse til Danmark, og om han som minister vil sikre større åbenhed om listen.

»Sanktionslisten er med til at sikre, at hadprædikanter med meget ekstreme holdninger ikke rejser ind i Danmark. Og den er med til at forhindre, at de her prædikanter undergraver danske love og værdier og understøtter parallelle retsopfattelser. Jeg har fuld tiltro til Udlændingestyrelsens vurdering af, hvem der skal være på listen. Og så har jeg i øvrigt ikke nogen intentioner om at ændre på ordningen,« lyder det i en skriftlig kommentar fra ministeren.

S-regeringens støttepartier, Radikale Venstre og Enhedslisten, så imidlertid gerne listen fjernet.

»Det virker ikke til, at der er nogen linje i, hvem der er på listen, hvorfor man kommer på listen, og hvorfor man bliver fjernet fra listen igen,« siger Enhedslistens udlændingeordfører, Rosa Lund, der har stillet spørgsmål til ministeren om sanktionslisten.

»Vi ser listen som udtryk for symbolpolitik, for problemet er jo, at man ikke fjerner den slags antidemokratiske holdninger blot ved at lukke prædikanterne ude,« siger Rosa Lund.

Det Radikale Venstres integrationsordfører, Katrine Robsøe, er enig.

»Det er misforstået at tro, at man kan holde ekstreme holdninger ude af landet ved at holde prædikanterne væk,« siger hun.

Spørgsmålet er, hvilken betydning det får, at Ismail al-Wahwah igen kan besøge Danmark. Hizb ut-Tahrir-prædikanten blev angiveligt løsladt i maj efter at være tilbageholdt af myndighederne i Jordan.

Berlingske har spurgt Hizb ut-Tahrir i København, som tidligere har inviteret ham til Nørrebro for at prædike: Vil de igen invitere Ismail al-Wahwah til moskeen på Heimdalsgade? Det har Hizb ut-Tahrirs danske afdeling ikke ønsket at svare på.

Klippet herunder er fra Ismail al-Wahwahs besøg på Nørrebro i 2017. Prædikenen er på arabisk, men omkring 22.30 minutter inde i videoen slår Ismail al-Wahwah over i engelsk: