Den sidste weekend i august ville den hjemløse flaskesamler Bakary Camara have været ude at samle flasker, som han plejer. Men København blev ramt af et voldsomt skybrud, og 25-årige Bakary Camara, der er spansk statsborger, måtte i stedet søge ly på et herberg på Indre Nørrebro sammen med en stor gruppe andre hjemløse.

På grund af vejret var stedet stopfyldt, og Bakary Camara fik ikke meget søvn. Klokken syv søndag morgen lukkede herberget, og de hjemløse måtte ud i regnvejret.

»En af mine venner sagde, at han kendte et sted, hvor vi kunne være i læ,« fortæller Bakary Camara på en blanding af gebrokkent engelsk og spansk, da Information møder ham en våd novemberaften i Folkets Park på Nørrebro.

Stedet, hvor Bakary Camara søgte læ, var en nærliggende offentligt tilgængelig skolegård med et halvtag, der skærmede for regnen. Et par timer senere ankom tre almindelige politibiler og et salatfad med seks-syv betjente, der bad de hjemløse pakke deres soveposer og sætte sig ind i bilerne.

’Fordi du er kriminel’

Politiet bragte gruppen til stationen på Amager, hvor de blev kropsvisiteret, frataget deres sko, bælter og værdier og sat i hver deres detentionscelle.

Politiet tog Bakary Camaras pung med 300 kroner, som han havde tjent på at samle flasker, samt hans opsparing på 400 euro. Bakary Camara vidste stadig ikke, hvorfor han var anholdt.

Men han undrede sig over betjentenes hårde tone, når de ifølge hans gengivelse sagde til ham, at »han jo ikke er på et hotel«, da han bad om at låne toilettet.

»Jeg sad i cellen i seks timer uden at vide hvorfor. Jeg fik hverken mad eller vand, og jeg var helt forvirret. Jeg har aldrig før været i sådan en situation,« siger han.

Efter seks timer blev han taget ud af cellen og ført gennem stationen til et lokale, hvor Bakary Camara fik taget foto og fingeraftryk.

»Jeg spurgte betjenten hvorfor, og han svarede, ’fordi du er kriminel’.«

Kort efter fik han udleveret sine sko, sit bælte og sine penge. Dog manglede der 100 euro.

»Betjenten fortalte mig, at de havde beholdt 100 euro til at betale en bøde, jeg havde fået for at befinde mig på skolens område,« siger Bakary Camara.

Hvad han ikke vidste, var, at politiets inddragelse af hans penge til bødebetaling ville afskære ham fra at få sin sag for en dommer. Det skyldes, at man ifølge dansk lov sætter lighedstegn mellem at betale en bøde og erkende sin skyld i en given sag.

På Amager gav betjenten Bakary Camara en kvittering for betalingen af bøden, hvorefter Bakary Camara blev løsladt.

Politi leger dommere

Iblandet lettelsen undrede Bakary Camara sig stadig over, hvorfor han i første omgang skulle anholdes. Ifølge ham selv blev han nemlig på intet tidspunkt afhørt eller gjort bekendt med sine rettigheder.

Det står i modsætning til informationerne i den politirapport om hans sag, som Gadejuristen har fået aktindsigt i.

I rapporten fremgår det, at samtlige personer er blevet afhørt af politiet, og at Bakary Camara modtog en bøde på 100 euro. Selv afviser han at have fået valget.

Gadejuristen, som er en ngo, der arbejder med hjemløse og stofbrugere i det københavnske gadebillede, blev involveret i sagen, da otte af de 12 anholdte henvendte sig for at få rådgivning til, hvordan de skulle klage over, hvad de opfatter som en uretmæssig anholdelse.

»For mig at se er der to store problemer i sagen. For det første er det den tiltaltes eget valg, om han vil betale sin bøde, for så snart man har betalt, har man samtidig erklæret sig skyldig. Det valg har de hjemløse ikke fået, og det er meget problematisk, da politiet dermed går ind og leger dommere,« siger advokat Dorthe Kynde Nielsen, som Gadejuristen har fået til at repræsentere de hjemløse.

»For det andet er jeg slet ikke enig i, at de hjemløse er skyldige i ulovlig indtrængen. Normalt er det ulovlig indtrængen, når man bryder ind i en ejendom eller gennem et hegn. Men denne gruppe har opholdt sig på et offentligt tilgængeligt område, som ligger lige ud til en vej. Det er et område, som er designet til, at det også skal bruges af borgerne, når skolen er lukket,« siger Dorthe Kynde Nielsen.

Fodboldtossen

Hos Politiadvokaturen i Bellahøj påpeger senioranklager Henriette Norring, at sagerne betragtes som afsluttet, fordi bøderne er betalt. Såfremt sagen skal for en dommer, kræver retsplejeloven, at sagen genoptages, eller at Statsadvokaten, f.eks. på baggrund af en klage, beslutter at omgøre politiets beslutning om at udstede en bøde.

Den vurdering er Dorthe Kynde Nielsen uenig i.

»Som jeg ser det, kan Politiadvokaturen sagtens beslutte, at der er sket en fejl i sagen, at de implicerede ikke anerkender skyldsspørgsmålet, og at der derfor er behov for et retsmøde,« siger Dorthe Kynde Nielsen.

Samtidig undrer hun sig over, at man i afslaget på ønsket om et retsmøde om sagen efterfølgende skriver, at et område ikke skal være afspærret, før man kan blive dømt for ulovlig indtrængen.

Derefter henviser afslaget til sagen om den såkaldte fodboldtosse, der fik en dom efter samme paragraf »for at have løbet ind på en fodboldbane under en kamp«.

Det skete i juni 2007, da Danmark spillede landskamp mod Sverige i Parken. Den såkaldte fodboldtosse løb ind på banen, og det førte til, at dommeren afbrød kampen, og manden blev senere idømt både fængselsstraf og en millionerstatning.

Ifølge advokat Dorthe Kynde Nielsen kan man slet ikke sammenligne de to sager. Gården til Nørrebro Park Skole er offentlig tilgængelig, mens fodboldtossen ifølge dommen passerede et halvandet meter højt hegn og 42 vagter, da han stormede ind på grønsværen, angreb dommeren og afbrød landskampen.

»Det er en fuldstændig grotesk sammenligning. Der er ingen sammenlignelige forhold mellem episoden i Parken, og så hvad denne gruppe har gjort,« siger Dorthe Kynde Nielsen.

Hun har nu på vegne af de hjemløse klaget til Statsadvokaten over Politiadvokaturets afvisning af flaskesamlernes ønske om at få deres sag for en dommer.

Kriminalisering

Fordi sagen nu er under behandling af Statsadvokaten, kan senioranklager Henriette Norring ikke udtale sig om detaljerne.

»Men generelt kan jeg sige, at det er ganske normalt, at den samme paragraf finder anvendelse i vidt forskellige situationer. Politikerne kan jo ikke vedtage en lov for hver situation, der kan opstå,« siger Henriette Norring.

For Bakary Camara handler sagen ikke om de 100 euro.

»Jeg lever af at arbejde og af at samle flasker – og jeg skal nok tjene nogle nye penge. Men sådan en sag her giver mig et dårligt rygte. Jeg har aldrig været kriminel, og jeg kan ikke se, at jeg har gjort noget ulovligt,« siger Bakary Camara. Han har gennem årene arbejdet i både Spanien, Sverige og Finland uden at have været i konflikt med ordensmagten.

I Danmark har han derimod flere gange oplevet at blive stoppet og afkrævet identifikation af politiet.

Som Information tidligere har beskrevet, har Københavns Politi over sommeren kørt en særlig indsats i forhold til de udenlandske hjemløse. Det fik flere hjemløseorganisationer til at anklage politi og politikere for at stresse en i forvejen udsat gruppe.

Hos Gadejuristen ser jurist Maja Løvbjerg Hansen anholdelsen af de hjemløse under skybruddet som et udtryk for, at man fra myndighedernes side kriminaliserer hjemløshed i stedet for at afhjælpe den.

»En gymnasiedreng fra Horsens ville jo ikke blive anholdt og sat i detentionen for derefter at få en bøde og en plet på straffeattesten, bare fordi han søgte ly under et halvtag i en skolegård midt under et skybrud,« siger hun.