Den tidligere integrations- og kirkeminister, Birthe Rønn Hornbech (V), går nu til angreb på det parti, hun har været medlem af i flere årtier.

Det sker efter debatten om danskhed er blusset op igen, efter VLAK-regeringen og Dansk Folkeparti i fredags fik vedtaget en holdning til, hvor mange indvandrere og efterkommere, der bør bo i et bestemt boligområde. Martin Henriksen (DF), Jakob Engel-Schmidt (V), Laura Lindahl (LA) og Naser Khader (K) stod bag forslaget, der ifølge dem har til formål at modvirke parallelsamfund.

De konstaterer med bekymring, at der i dag er områder i Danmark, hvor andelen af indvandrere og efterkommere fra ikke vestlige lande er over 50 pct. Men ordlyden har skabt vrede, også i egne rækker, for er man så ikke dansk, selvom man er født og opvokset i Danmark? Og Birthe Rønn Hornbech er ligefrem rasende over vedtagelsen.

»Jeg har været tosset hele morgenen. Jeg føler, at man stigmatiserer, når man begynder at skelne mellem hvem, der er dansker, og hvem der ikke er dansker. Det er gift for integrationen – udover alle grænser,« siger Birthe Rønn Hornbech.

Men vedtagelsen har ingen juridisk betydning, det er en holdning. Hvorfor er det så problematisk?

»Det er jo fuldstændig ligegyldigt. Jeg forstår slet ikke, at man kan sige integration det ene øjeblik, og så stigmantiserer man dem det næste øjeblik. Dem og os. Man sådan har det jo været hele vejen igennem. Jeg synes også, at hele ghetto definitionen er forkert, det sagde jeg dengang, men ingen hørte efter og ingen kan huske, at jeg protesterede.«

Hvad protesterede du over?

»Jeg protesterede over, at man indlagde noget med etnicitet. Det er jo det samme som at sige, at man ikke tror, de kan blive til noget.«

Flertallet bag beslutningen siger, at der ikke må være mere end 50 pct indvandrere eller efterkommere i et boligområde. Er du principielt enig i det synspunkt?

»Hvad med ambassade kvarterne? Hvad med ambassade ghettoen i Gentofte og Hellerup?«

Billede af udtalelsen fra Folketinget om danskhed. Foto: Screendump: Pernille Skipper, Twitter Vis mere Billede af udtalelsen fra Folketinget om danskhed. Foto: Screendump: Pernille Skipper, Twitter

Er det sammenligneligt, synes du?

»Jeg kan ikke fordrage, at man deler det op på den måde.«

Men hvad vil du så have fra dine kolleger på Christiansborg?

»Man skal tale integrationen op. Som jeg selv forsøgte, og man skal være klar over, at hvis man hele tiden taler til stodderen i et menneske, så får man stodderen. Hvis man taler til kongen får man kongen. Jeg bor som sagt her i Brøndby Strand Sogn og er omgivet af sorte, brune og gule, men vi handler i de samme supermarkeder. Vi har også en glimrende basar, hvor man kan få alt det, man ikke kan de andre steder. Jeg synes, det er fuldstændig vanvittigt, at man ikke har opdaget hvor mange, der er født andre steder eller har boet her i tre generationer. Man taler om dem, som om de er kommet i går, og at ingen er integreret.«

Men betyder det, at du ikke mener, at etnicitet har nogen betydning for skabelsen af parallel samfund?

»Jeg synes, det er alt for firkantet.«

Hvordan skal man så forebygge parallelsamfund, hvis man ikke kan tale etnicitet?

»Jeg taler ikke så meget om det med parallelsamfund. Jeg talte med en af præsten her forleden. Hvad er du. Spurgte jeg, dansker, københavner elle jyde. Svaret faldt prompte derefter, jeg er jyde, sagde han. Det er efter 25 år herovre. Jeg har jo boet her siden 1963. Hvis danskerne ellers havde formået at værne om de danske værdier og slutte op om folkekirken i de sidste 30 år, er det jo ikke sikkert Danmark ville se ud, som det gør nu. Det er faktisk danskerne jeg bebrejder, de gør for lidt ud af at værne om de værdier, de selv taler om.«

Men kan man tale for eksempel talsmanden fra Grimhøjmoskeen ud af de synspunkter han har om kvinder, om tro og om Islam.

»Man kan ikke gøre andet end tage en diskussion, og så er der nogen, der er så sorte og så reaktionære, at man må sige, at de er udenfor pædagogisk rækkevidde. Men ved du hvad, dem har jeg også mødt i mit liv. Jeg var den første kvinde i uniform, jeg fik også smædeskrivelser, og det var fra danskere.«

Hvad er en dansker for dig?

»En dansker er en, der føler sig som dansker. Og det er jo det, etnisk ligestillingsnævn fremhævede overfor mig hele tiden, mens jeg var minister. Det, man har gjort i Folketinget, er noget af det mest udanske. Fordi man er dansker i 10. generation, kan man jo godt være udansk. Og den udanskhed breder sig. At det, vi går og siger, at vi vil integration og frisind, gør vi ikke. Vi gør jo lige det modsatte.«

Men hvorfor er du så egentlig stadig medlem af Venstre?

»Jeg kan ikke gå andre steder hen. Altså hvis Støjberg bliver formand, så melder jeg mig ud med det samme. Det er er klart. Men så længe Lars Løkke er formand og har forbedret sig, så regner jeg med at blive.«

Hvorfor kan du ikke leve med Inger Støjberg som formand?

»Fordi hun intet har med det liberale at gøre. Det er den måde, man taler om mennesker på. Det er et menneskesyn, jeg ikke kan fordrage. Det er det der med stigmatisering. Hele tiden tænke negativt. Hvis man ser nogle studerende på gaden, så tænker man, at de sgu hellere skal få sig et arbejde, fordi man tror, de er subsistensløse. Men så længe, vi har Lars Løkke, der har et mere moderat syn på de sager, så regner jeg med at blive, hvor jeg er. Jeg har i hvert fald lige fornyet mit medlemskort,« siger Birthe Rønn Hornbech.