I morgen går færingerne til valg.

Her skal de knap 40.000 stemmeberettigede afgøre den siddende regerings skæbne.

De seneste fire år har det færøske landsstyre bestået af en koalition af socialdemokraterne, Javnaðarflokkurin, uafhængighedspartiet, Tjódveldi, og det lille borgerlige parti, Framsøkn.

Sammen sidder de på 17 mandater mod oppositionens 16.

Lagtinget Lagtinget er Færøernes parlament og har eksisteret i over 1000 år. Regeringen kaldes landsstyret.

Regeringen ledes af en lagmand og en række landsstyremedlemmer, som svarer til ministre.

De 33 medlemmer af Lagtinget vælges for en fire-årig periode.

Da Færøerne fik hjemmestyre i 1948, fik Lagtinget lovgivende magt vedrørende færørske særanliggender.

Med indførelsen af overtagelsesloven i 2005 blev Færøernes muligheder for at overtage yderligere sagsområder udvidet væsentligt. Det gælder dog ikke blandt andet udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, valuta- og pengepolitik.

I øjeblikket er syv partier repræsenteret i Lagtinget. Et kendetegn for færøsk politik er, at den går efter to akser: en nationalistisk i spørgsmålet om forholdene mellem Færøerne og Danmark og en ideologisk fra venstre til højre. Kilder: Lagtinget - logting.fo, Statsministeriet og Ritzau

Og det er en koalition, som man også satser på denne gang, lød det fra lagmanden Aksel V. Johannesen (S), som er Færøernes svar på statsministeren, da han i sidste måned udskrev valg.

Læs også : VIDEO Syv ting du ikke vidste om Færøerne

Men det er langt fra en selvfølge, at de kan forsætte på magten.

De seneste meningsmålinger peger nemlig på, at Færøerne har kurs mod en ny regering.

Ifølge en Gallup-måling, der blev foretaget i midten af august, står regeringskoalitionen til at ryge ned på 15 af Lagtingets 33 mandater, mens oppositionen står til at hente 18.

Intet er dog afgjort endnu ved valget, hvor hele 3000 af de knap 40.000 stemmeberettigede færinger er førstegangsvælgere.

Fuld fart på Færøerne

Den færøske økonomi har oplevet markant økonomisk fremgang, siden et spirrende opsving startede i 2013.

Blandt andet en stigende eksport af fisk, som udgør langt den største del af Færøernes eksport, har været med til at fyre op under den færøske økonomi, og sidste år kunne man konstatere, at BNP'en pr. indbygger faktisk var højere på Færøerne i 2017 end i Danmark.

Da Nationalbanken i november udkom med sin analyse af Færøernes økonomi, kunne man konstatere, at væksten var stilnet lidt af, men der fortsat var høj beskæftigelse på øerne efter en eksplosion i beskæftigelsen siden 2013.

Sidste august var ledigheden nede på 1,6 procent - det laveste niveau i 10 år.

Mens det er gået fremad med økonomien, kan det samme også siges om befolkningstallet. For to år siden rundede den færøske befolkning for første gang nogensinde 50.000 personer, hvilket blandt andet skyldes, at flere vender tilbage til øerne.

Læs også : Færøske unge fravælger Danmark: Vi kan se en fremtid på Færøerne