Jan Šimůnek 2.9.2019 10:30 Reaguje na Petr Dvořák

Ad 1. Zvýšení skleníkového efektu od doby preindustriální po současnost dělá něco kolem 1 procenta. (Musíte počítat podíl CO2 na celkovém skleníkovém efektu a navíc brát v úvahu logaritmický tvar závislosti skleníkového efektu na koncentraci CO2 v ovzduší.)



Ad 2. Stačí, když se tak chovají. Do hlavy jim jistě nevidím, ale i podprůměrně inteligentní člověk by po dosavadních "úspěších" zeleného boje proti CO2 zařadil zpátečku.



Ad 3. Stejný průběh teplot byl zjištěn ze sedimentů na dně Mexického zálivu a v sedimentech na dne jezera Titicaca. To, že by se jednalo jen o lokální oteplení v Evropě, není nic jiného než jedna z mnoha klimaalarmistických lží.



4. Pan Metelka je klimaskeptik a mlží, co se dá. A snaží se to obalit vzletnými frázemi tak, aby podstata věci unikala.

Jen pár drobností (bylo by to celé na rozsáhlý článek).

- jestliže Mannovou metodou vznikne hokejka i z náhodných dat (proč tomu Metelka říká "rudý šum" nechápu, patrně jde jen o zmatečný, vědecky se tvářící, pojem), pak je jasné, že musí vnutit "hokejkovitost" jakýmkoli datům.

- Metelka pomíjí, že Mann dlouhodobě svou "metodu" utajoval a byl nakonec utahán na tom, že jeho práce byla financována z veřejných zdrojů, takže na to utajování neměl nárok. Do té doby nebylo vůbec přiznáno, že nebral všechna naměřená data, ale jen malé procento z nich.

- Metelka ignoruje, že začátek teplotních řad na kontinentě (Klementinum) je situován až několik desetiletí po propadu teplot směrem k Malé době ledové. To se dá prokázat konfrontací se středoanglickou teplotní řadou, která opravdu zasahuje až do teplotního optima před jejím nástupem. Lze odhadnout, že jsme se dosud nedostali na tehdejší teploty (při tom odhadu musí být zohledněn fakt, že ta středoanglická řada je "placatější" než Klementinská, protože moře okolo Anglie snižuje teplotní výkyvy, zatímco u nás je spíše vnitrozemské klima s vyššími výkyvy teplot).

- Metelka se snaží manipulovat teplotami v Grónsku za středověkého klimatického optima tím, že teplotní výkyvy byly vyvolány změnami v Golfském proudu, které ale nejsou doložitelné.

Možná ještě jedna zajímavost v této věci: Cestovatelé na Island z 16. století (dokonce tam z Čech cestoval jakýsi Strýc) nic nevědí o ledovci na Sneffelsu (+- v té době žil alchymista, který byl předlohou verneovského Arne Saknussema), a proto Verne (Cesta do středu Země) a po něm i Souček (Cesta slepých ptáků) nechávají své hrdiny na základě zastaralých údajů v historických cestopisech sestoupit do kráteru této vyhaslé sopky, aby se dostali do "středu Země". V reálu by se tam museli prokopávat stovky metrů ledem.

Sneffels byl zřejmě v tom 15. století bez ledu a jeho ledovec vznikl až v průběhu "malé doby ledové" a dodnes nestačil roztát.

- A ještě k tomu Grónsku: Před pár lety roztál "miliony let starý grónský ledovec" a obnažil zbytky vikingského statku z 10. či 11. století.

- Metelka poněkud mlží s vínem:

Dneska se dá víno reálně vypěstovat pod širým nebem kousek na sever od Ústí nad Labem, kde leží na německém území nejsevernější vinice v Evropě (je vidět z vlaku na trati Ústí - Drážďany kousek za hranicemi). Vinice v Postupimi se na zimu zakrývá sklem a je na umělém kopci, obráceném k jihu.

V Norsku by se bez výrazně vyšších teplot než současných víno opod širým nebem pěstovat nedalo (jednoduše by každý rok sazenice vymrzly a jednoleté rostliny vína neplodí). Je jasné, že i za středověkého klimatického optima norské víno většinou žádná kvalita nebylo (patrně asi ani nedozrálo do větší cukernatosti), ale bylo používáno prakticky výlučně jako mešní (užití vína z jiných plodin kanonická pravidla zakazují), jinak se pila vína z jiných rostlin a pivo.

Metelka má i zmatené představy o kvalitě vína: Víno při okraji oblasti, kde se dá pěstovat, je permanentně stresováno a výsledkem jsou v příznivých letech (teplý podzim) výrazně lepší vína než z jižních oblastí (a v nepříznivých letech je to ovšem "na svařák" nebo "pro Pražáky", v tom Norsku musela být většina let špatná, ale nějaké bobule se tam vytvořit musely, mše pak asi byla obřadem vhodným pro kulinární masochisty). U nás je také možné vyrábět vysoce ceněná slámová a ledová vína, což třeba ve Francii nebo Španělsku mimo vysoké hory ani nejde.

Proto jsou jeho úvahy nad pěstováním vína v tuzemsku a dovozem poněkud mimo realitu. Navíc kronikářské záznamy nemáme jen o víně, ale i o dalších plodinách (a z předhusitské doby máme dokonce archeologicky doloženy žumpy se spoustou fíkových zrníček).

Odpovědět