Victimele accidentului aviatic din Munții Apuseni puteau fi reperate în maximum o oră de la prăbușire. Sublocotenentul Aura Ion ar fi trăit. Răniții nu ar fi suferit de frig ore în șir, în timp ce echipele trimise pe teren au bântuit fără noimă prin păduri. Aceasta este concluzia rezultată din declarațiile unor surse militare, declarații date în exclusivitate pentru ZIUAnews, care prezintă modul în care ministrul Apărării, Mircea Dușa, ar fi putut salva, printr-un simplu ordin, o viață, dacă nu chiar două.





Mai mult chiar, aceleași surse afirmă că Adrian Iovan, deoarece cunoștea zona, a încercat să aterizeze pe un platou, situat la 500 de metri de locul prăbușirii. Pe acest platou se antrenează piloții de la baza de elicoptere de la Câmpia Turzii, care aveau echipamentul necesar, plus pregătirea pentru a-i salva. Totul ținea de implicarea lui Mircea Dușa, care, ca membru al celulei de criză, avea libertate de ordin.

„Iovan ştia tot ce este acolo şi a căutat un loc pe platoul de acolo (n.red. - din Vârful Petreasa), care se află la 500 m de locul în care a căzut avionul. Ştia că, dacă pune avionul acolo, va fi reperat şi căutat în 30 de minute şi vin să-l salveze", au declarat, pentru ZIUAnews, surse militare.

Piloții militari, reținuți la sol



Odată cu intrarea în NATO, armata română și-a modernizat elicopterele IAR PUMA, acestea devenind SOCAT (Sistem Opto-Electronic de Cercetare Anti-Tanc). Piloții de la baza de la Câmpia Turzii au fost instruiți, ani de zile, să intervină în catastrofe aviatice. „De ce elicopterele PUMA SOCAT şi de ce MApN? Așa prevede Convenţia de la Chicago - la care România este parte - transpusă prin Programul Naţional de Securitate Aeronautică, prin toate legile adoptate, în caz de catastrofă aviatică - ceea ce avem în acest moment. Celula de criză lucrează în regim << free >>. Regimul << free >> înseamnă că toate ministerele, prin persoanele desemnate ale celulei de criză, au acces la datele care, altfel, sunt confidenţiale, secret de serviciu, de securitate naţională etc", ne-au spus același surse, care au adăugat: „în cazul acesta, vocea unică ar trebui să fie ministrul Apărării".

Dotare este. Gândire ioc

La trei zile după tragicul eveniment din Munții Apuseni, Ministerul Apărării Naţionale a dat publicității un comunicat de presă, în care afirma: „MApN a urmat procedurile conform legislaţiei şi regulamentelor în vigoare. Astfel, s-a dispus pregătirea elicopterelor IAR 330 M echipate cu kit MEDEVAC, de la Câmpia Turzii şi Giarmata, pentru plecarea în misiune. Din cauza condiţiilor meteo nefavorabile, ceaţă densă şi condiţii de givraj, conform cărţii tehnice, elicopterele nu au putut desfăşura misiunea. Executarea unei misiuni în condiţii meteo nefavorabile pune în pericol securitatea personalului şi a aeronavei". Tot ministerul a recunoscut că elicopterele fac parte din Centrul Naţional Militar de Comandă-Nucleu (structura care asigură funcţiile de Centru Operativ în situaţii de urgenţă).

Ce nu au spus însă oficialii din MApN este că piloții de la baza de la Câmpia Turzii erau pregătiţi să intervină. „Au trei tipuri de elicoptere acolo, printre care şi PUMA SOCAT şi elicoptere de căutare şi salvare. Ei ştiu că sunt în Codul Operativ de Intervenţie, iar PUMA SOCAT era pregătit să se ridice de la sol, dar nu a primit ordinul. De fapt, ei puteau să se ridice de la sol doar cu o confirmare a ridicării, cu o aprobare, nu cu ordin. Dar, dimpotrivă, li s-a spus să rămână la sol", au precizat aceleași surse.

Elicopterul Armatei poate zbura pe nevăzute

Elicopterul militar PUMA SOCAT poate efectua zboruri în condiții dificile. „SOCAT circulă atunci când este ceaţă şi vizibilitatea este zero. Are o aparatură, sub manşa pilotului, care arată relieful la orice moment. Este cel mai modern elicopter al nostru, iar echipajele de pe SOCAT sunt formate din militari de elită care urmează cursuri de prim-ajutor, au truse medicale, iar unul dintre ei este medic sau are cursuri echivalente. În cazul în care nu poate ateriza, SOCAT poate să dea drumul la troliul MEDEVAC (30 de metri). În cazul în care nu ar fi putut să coboare troliul, mai aveau paraşutarea. Locurile de acolo, inclusiv locul în care a căzut avionul, sunt locurile de antrenament pentru SOCAT. Ei cunoşteau foarte bine locul", ne-au mai povestit cadrele armatei.

Piloții de la Câmpia Turzii aveau coordonatele

Mai mult decât atât, piloții de la baza de la Câmpia Turzii aveau coordonatele exacte ale prăbușirii avionului. „Câmpia Turzii avea localizarea, pentru că ei sunt în colaborare cu radarul NATO, care a făcut localizarea chiar din momentul în care aparatul a dispărut de pe radar. Ei au văzut avionul cu ochiul liber, când venea, nici nu era nevoie de radar (...) Ca să activezi informaţia de pe radarul NATO, de asemenea, trebuia ordin. Radarul avea informaţia clar, 100%, pentru că orice aparat de zbor este înregistrat de aparatul NATO. Dar, dacă nu i-a cerut nimeni locaţia, el nu a dat-o, pentru că nu are voie din proprie iniţiativă. Nu i-a fost cerută de nimeni. Ca ministru al Apărării, Mircea Dușa trebuia să facă un singur lucru: să-i ceară radarului NATO locaţia prăbușirii - maximum 2,1 km rază, deci un perimetru de 4,2 km - şi SOCAT-ul să plece de la sol (...) Revenind la faptul că informaţiile circulă în regim free, dacă unul dintre membrii comitetului operativ ar fi cerut radarului NATO locaţia - trebuia să spună doar « facem parte din celula de criză pentru prăbuşirea aeronavei X, avem nevoie de ultima locaţie a radarului dvs » - și ei îi dădeau locația, fără să ceară explicații, pentru că știau că, în această situație, aceste informații se dau în regim free", ne-au mai spus același surse.

Dușa a interzis salvarea victimelor

„Comandantul unităţii a vrut să plece, efectiv. « Iau SOCAT-ul, dacă nu, plec cu MEDEVAC » . Şi i s-a spus: « NU » . Cine? Ministrul Apărării Naţionale. Ministrul Apărării Naţionale nu i-a dat voie să decoleze în condiţiile în care legislaţia este extrem de clară. În momentul în care au văzut pe radar producerea catastrofei, ei s-au pregătit, pentru că ştiau că sunt parte a protocolului, inclusiv Câmpia Turzii, inclusiv Bacăul - nici ei nu sunt departe", ne-au mai povestit piloții. În schimb, echipele de intervenție de la baza militară de la Câmpia Turzii „au văzut cum se plimbă elicopterul SMURD pe deasupra lor - care n-are niciuna dintre capacitățile de căutare și salvare, are doar atunci când e la sol - dar ei nu aveau voie să se ridice cu acest elicopter PUMA SOCAT, care este mândria Flotei Aeriene a României".

Radarul NATO de pe Muntele Mare

Conform unor informații militare, la fix 20,76 kilometri sud-est de locul unde, potrivit coordonatelor s-a găsit epava avionului BN-2, la 1.828 m altitudine, se află o companie de radiolocaţie. Unitatea militară dispune de cel mai modern radar din dotarea armatei române - FPS-117. Compania radiotehnică de pe Muntele Mare a fost înfiinţată pe vremea lui Ceauşescu, întrucât din această locaţie radarul avea câmp de vedere nelimitat peste Carpaţii Occidentali, asupra celor două direcţii operative de pătrundere în România dinspre graniţa de vest (Poarta Someşului şi Poarta Mureşului), cât şi asupra întregului podiş al Transilvaniei. Cu ocazia unei aplicații militare de la Vlădeasa-Muntele Mic, de la sfârşitul aniilor `80, când s-au utilizat pentru prima dată în misiuni de atac la sol avioane MiG-21, MiG-23, IAR-93 şi elicoptere IAR-330, IAR-316, din zbor razant, pe fundul văilor Munţilor Apuseni, coordonarea a fost realizată de către radarul de pe Muntele Mare.

Armata mătura tot spațiul aerian

Specialiștii militari spun că, "odată cu depunerea planului de zbor de către pilotul Adrian Iovan, MApN l-a autorizat pe acesta să survoleze spațiul aerian național, alocându-i zborului un număr de programare militară format din patru cifre, cuprins între 1001 și 1999, ca pentru orice aeronavă civilă înmatriculată în România, în conformitate cu Regimul de zbor în spațiul aerian al României. Înainte ca avionul pilotat de Iovan să decoleze, navigatorii cu dirijarea au primit, odată cu numărul de programare militară al zborului şi detaliile planului de zbor: ora decolării, căile aeriene utilizate, punctele de schimbare a capului de zbor, altitudinea, viteza etc. Sarcina lor fiind aceea de a urmări pe ecranul radar ca aeronava să respecte elementele înscrise în planul de zbor. Aceste elemente au ajuns şi la baza aeriană 71 de la Câmpia Turzii, având în serviciul de luptă avioane MiG-21 şi elicoptere IAR-330 în varianta MEDEVAC. Deci, chiar dacă ROMATSA nu are radare decât în Podişul Transilvaniei şi a declarat că, odată avionul coborât sub 2.100 m, controlorii de trafic civili l-au pierdut de pe radar, Armata, prin radarul de pe Muntele Mare, cel mai probabil a continuat să-l aibă pe ecran până la 40-50 de secunde de momentul în care s-a prăbuşit. În ultimele 2-3 minute de zbor de dinaintea prăbuşirii, Adrian Iovan trecând la 10-15 km vest de verticala acestui radar. În tăcerea mormântală a locului, este imposibil ca santinelele care păzeau perimetrul companiei radiotehnice să nu fi auzit avionul BN-2 cu motoarele (sau motorul) ambalat la maxim, trecând la joasă înălţime, foarte aproape de ele, după care zgomotul a încetat brusc. Poate că l-au şi văzut", au declarat sursele pentru Vocea Rusiei. Vezi aici harta traseelor de zbor şi a unităţilor de radiolocaţie.

După ce relatările celor de la faţa locului au fost puse cap la cap, începe să se contureze ipoteza că cineva a avut coordonatele exacte ale prăbuşirii. Poliţia, prin şeful de post, a îndrumat pădurarii şi pe cei doi săteni din Horea în direcţia bună, dovadă că ei au fost cei care au găsit epava. Altcineva a comunicat iniţial echipelor de salvamontişti, jandarmi montani şi militarilor ISU, o cu totul altă zonă decât cea în care se afla epava, aflată la o distanţă de 20-40 km.

„Suntem ţară membră NATO şi ne-am făcut de râs pentru că n-am folosit aceste elicoptere. Nu numai că ne-am făcut de râs la Eurocontrol, dar şi la NATO", ne-au spus piloți militari

„Duşa nu a vrut. Sau nici nu a ştiut ce are la Câmpia Turzii sau i-a fost frică", au declarat surse militare