Valentin Ceauşescu, ultimul fiu în viaţă al fostului cuplu dictatorial, s-a constituit parte vătămată în Dosarul „Revoluţiei”, cel de pe rolul Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie. Implicarea lui Valentin Ceauşescu în Dosarul „Revoluţiei” pare a avea legătură cu susţinerile procurorilor, consemnate în rechizitoriu: diversiunile create după 22 decembrie de către Ion Iliescu, Gelu Voican Voiculescu, gen. (r.) Iosif Rus şi Emil „Cico” Dumitrescu (decedat în ianuarie 2019-n.r.) ar fi creat „condiţiile condamnării şi execuţiei cuplului prezidenţial Ceauşescu printr-un proces penal simulat”. Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie ia în discuţie, pe 21 februarie, un nou tremen în cameră preliminară al procesului în care au rămas să răspundă „prezent” în instanţă doar Ion Iliescu, Gelu Voican Voiculescu şi generalul Iosif Rus pentru infracţiuni contra umanităţii.

Ceauşeştii – persoane vătămate

Surse apropiate procesului au declarat că Valentin Ceauşescu a trimis la dosar o serie de documente în care arată că el este succesorul Elenei şi al lui Nicolae Ceauşescu, despre care susţine că au calitatea de „persoane vătămate”. Cererea a fost depusă înainte de termenul din 21 februarie al Dosarului „Revoluţiei”, în care fostul preşedinte al României Ion Iliescu şi fostul vicepremier Gelu Voican Voiculescu, precum şi generalul (r.) Iosif Rus au fost puşi sub acuzare pentru infracţiuni contra umanităţii. „Sunt 50 şi ceva de părţi vătămate şi părţi civile. Fiecare şi-a trimis cererea de constituire în timp diferit. Potrivit legii, partea vătămată nu are pretenţii, partea civilă are pretenţii materiale. Când am văzut numele lui Valentin, am spus că e coincidenţă de nume. Dar scrie: succesor al persoanei vătămate Ceauşescu Elena şi Ceauşescu Nicolae. Nu are pretenţii. Dar poate să se constituie parte civilă până la citirea actului de sesizare”, a declarat pentru „Adevărul” o sursă sub protecţia anonimatului.

O anchetă finalizată după 30 de ani

Pe 8 aprilie 2019, procurorii Secţiei militare din Parchetul General au trimis în judecată Dosarul „Revoluţiei din decembrie 1989”, în care Ion Iliescu, Gelu Voican Voiculescu, Iosif Rus şi Emil (Cico) Dumitrescu au fost puşi sub acuzare pentru infracţiuni contra umanităţii. Dosarul cauzei cuprintre 3.330 de volume, dintre care 2.030 au fost instrumentate după 13 iunie 2016.

Ion Iliescu, membru şi preşedinte al Comitetului Frontului Salvării Naţionale (CFSN), Gelu Voican Voiculescu, membru CFSN. şi fost viceprim-ministru al Guvernului României, Iosif Rus, fost comandant al Aviaţiei Militare, şi Emil (Cico) Dumitrescu (n.r. – în prezent decedat), fost membru CFSN, sunt acuzaţi în dosarul Revoluţiei din decembrie 1989 de infracţiuni contra umanităţii.

S-a aflat „cine a tras în noi după 22”

Procurorii susţin că psihoza teroristă ar fi fost indusă cu intenţie prin diversiuni şi dezinformări şi a provocat, după 22 decembrie 1989, 862 de decese, 2.150 răniri, lipsirea gravă de libertate a sute de persoane, vătămări psihice. Aceste consecinţe tragice au fost mult mai grave decât cele ale represiunii exercitate în intervalul 17-22 decembrie1989 (orele 12:00), arată anchetatorii.

Probatoriul administrat relevă că Ion Iliescu şi Gelu Voican Voiculescu ar fi dezinformat în mod direct prin apariţiile televizate şi emiterea de comunicate de presă, contribuind astfel la instaurarea unei psihoze generalizate a terorismului, şi ar fi participat la dezinformarea şi diversiunea exercitate pentru executarea cuplului Ceauşescu şi ar fi acceptat şi asumat politic acte diversioniste comise de unele cadre cu funcţii de conducere din MApN, fără a interveni pentru stoparea lor, spun procurorii.

Totodată, Iosif Rus, în calitate de comandant al Aviaţiei Militare, ar fi intervenit în noaptea de 22/23.12.1989, fără drept şi în deplină cunoştinţă de cauză, asupra planului de apărare a Aeroportului Internaţional Otopeni şi ar fi contribuit astfel la moartea a 48 de persoane (40 de militari şi 8 civili), precum şi la rănirea gravă a altor 15 persoane.

Emil (Cico) Dumitrescu (decedat), prin apariţiile sale televizate din 22 decembrie 1989 precum şi prin activitatea de conducere şi coordonare în cadrul Comandamentului militar instaurat la etajul XI al Televiziunii Române începând cu data de 22 decembrie 1989, ar fi contribuit în mod direct la manifestarea fenomenului diversionist existent în intervalul 22 – 30 decembrie 1989.