Ezen speciel nem spóroltak: a nemrég átadott Mosel-híd 483 millió euróba került. Fotó: AFP/Europress

Nem múlik el hét anélkül, hogy egy nemzetközi szervezet vagy neves közgazdász ne sürgetné Németországot a nullás/többletes költségvetési cél feladására, gazdaságélénkítési program indítására. Egyrészt ugyanis az eurózóna legnagyobb gazdasága abban a kivételes helyzetben van, hogy megteheti ezt, hiszen az utóbbi öt évben rendre többlettel zárt a költségvetés, az államadósság pedig ennek megfelelően csökken.

Másrészt a sürgetés oka az, hogy a remények szerint a német költekezés lendületet adhatna az egész eurózóna szenvedő gazdaságának. A Bloomberg Economics számításai szerint azonban még egy méretesebb, a bruttó hazai termék egy százalékára rúgó német élénkítő csomag sem változtatna túl sokat az összképen: az eurózóna egészében 0,2 százalékponttal gyorsítaná a gazdasági növekedést, de például az örök lemaradó Olaszország esetében ennek csak a fele lenne a plusz.

Hazánk viszont kifejezetten jól járna. A Bloomberg cikkében lévő térképről leolvasható, hogy a német élénkítés két legnagyobb külföldi nyertese Szlovákia és Magyarország lenne. Északi szomszédunknál – Németországhoz hasonlóan – a 0,4 százalékpontot is meghaladná a növekedési nyereség, míg nálunk a 0,34-0,4 százalékpontos sávba esne.

Ez persze továbbra is csak elmélet, hiszen miután az országnak sikerült elkerülnie a recessziót, a német kormány továbbra sem mutat hajlandóságot a költekezésre. Ennek okát sokan kutatják, és általában arra jutnak, hogy ebben a német társadalom értékrendje tükröződik.

„Németország takarékosság melletti elkötelezettsége azért maradhatott fenn hosszú időn keresztül, mert a takarékszövetkezetei stabilak, a munkásosztály pedig erénynek tartja a spórolást”

– mondta például a Wall Street Journalnak Sandra Mass, a bochumi Ruhr Egyetem történész professzora.

Korábban mi is írtunk arról, hogy a németeknél több évszázados múltra tekint vissza az inflációtól való félelem, ennek gyökerei egészen a harmincéves háborúig nyúlnak vissza. A túlzott állami költekezésre pedig sokan úgy tekintenek, hogy az előbb-utóbb mindenképpen durva pénzromláshoz vezet.

Kapcsolódó cikkKapcsolódó cikkA pénzügyi válság, ami négyszáz éve romba döntötte NémetországotA hercegek egymást akarták aláásni a pénzrontással, de végül mindenki rosszul jött ki az őrületből.

Támogasd a munkánkat! A G7-et ingyen lehet olvasni, de nem ingyen készül. Ha tetszett, amit olvastál és hasznosnak gondolod a munkánkat, akkor támogass minket, úgy, mintha előfizetnél. Ezzel növeled a működésünk biztonságát, és hozzájárulsz ahhoz, hogy olyan minőségben írhassuk az újságot továbbra is, ahogy eddig. Magánszemélyként és cégként is küldhetsz nekünk pénzt egy egyszerű bankkártyás fizetéssel vagy havi rendszerességgel. Köszönjük, hogy mellénk állsz. Havonta Egyszeri összeggel Tovább a támogatáshoz

Világ eurózóna gazdaságélénkítés gazdasági növekedés infláció németország Olvasson tovább a kategóriában