Чи стане парламент Зеленського "шаленим принтером"?

Автор фото, UNIAN Підпис до фото, Володимир Зеленський у Верховній Раді

Голосування майже сімдесяти проєктів законів для розгляду в комітетах за пришвидшеною процедурою збентежило ЗМІ.

Голосування один за одним без упину тривали півтори години після опівночі. В "Слузі народу" обіцяли схвалити всі ці документи якомога швидше.

Багато журналістів у Раді згадали не зовсім позитивний російський досвід, де в умовах контролю однієї партією парламенту, через швидкість схвалення та якість деяких законів, Держдуму іноді називають "шалений принтер".

Але загалом грубих порушень регламенту під час кадрових рішень не побачили. Питання виникли щодо нічної плеяди голосувань.

Ми спитали у двох незалежних експертів у сфері парламентаризму Ігоря Коліушка та Ігоря Когута, які в них враження від першого дня роботи нової Верховної Ради.

Пан Когут, до речі, якраз і вчив "Зедепутатів" основам регламенту під час літньої школи у Трускавці.

Намагались дотримуватись

"В перший день я бачив певне намагання нового керівництва Ради все голосувати згідно з регламентом. Вони не робили очікуваних від них порушень", - розповідає ВВС News Україна ексдиректор Лабораторії законодавчих ініціатив Ігор Когут, який зараз керує програмою допомоги парламенту USAID РАДА.

Він вказує, що були побоювання певних "особливих процедур" для швидкого ухвалення рішень.

Таку ж позицію висловив і директор Центру політико-правових реформ Ігор Коліушко.

Автор фото, UNIAN

"Вони старались максимально дотримуватись регламенту. Інколи були помилки, але у більшості випадків - дійсно помилки, а не упередження якісь", - вважає пан Коліушко.

І додає, що опозиція часто не зовсім адекватно реагувала на ці помилки як на "всесвітню катастрофу".

Проблеми з недоторканністю

Перший момент, який "засмутив" Ігоря Когута, - процедура голосування за конституційні зміни щодо зняття депутатської недоторканності у першому читанні.

Проєкт вже пройшов експертизу Конституційного суду, до нього були певні зауваження, які варто було б виправити.

Опозиція наполягала, якщо ці зауваження не врахувати, то далі КС може визнати схвалені зміни неконституційними.

Більшість же наполягала - зауваження несуттєві, їх можна не враховувати.

Автор фото, UNIAN

Врешті, документ схвалили в першому читанні. Вже наступної сесії у вересні його можуть проголосувати в цілому.

"Я брав участь у конституційних процесах, мені здається, було б логічніше не поспішати, а прислухатись до застережень Конституційного суду",- вважає пан Когут.

Стверджувати він не став, але погодився, що це може стати підставою оскаржувати зняття недоторканності в КС.

Проблема у тому, що врахування зауважень КС запускало б процедуру схвалення знову, й раніше лютого тоді зняти недоторканність не вийшло б.

Але у тому числі для того, щоб недоторканність можна було зняти найближчими днями, перший день Ради призначили на 29 серпня. Засідання у серпні - це ще весняна сесія. Другого ж вересня відкриється нова сесія, і процедура дозволить схвалювати зміни до Конституції в цілому.

Президентська республіка

Під час першого засідання Ради Володимир Зеленський у президентському кріслі не стримував емоцій та навіть давав вказівки спікеру Разумкову. Раніше такого не траплялось.

"Регламент цього ніяк не визначає, але це регламентує політична традиція і культура", - вказує пан Когут.

Він зауважує, що формально Україна є парламентсько-президентською республікою.

Автор фото, UNIAN Підпис до фото, "Слуга" спокійно ухвалює закони власними силами

Але зараз парламент вразливий "з точку зору юності", а власна більшість партії "Слуга народу" - проєкція президента.

"Тому де-факто ми сьогодні вже живемо в президентській республіці", - констатує пан Когут.

Він розуміє емоції президента, який хотів пришвидшити процес, але такі дії "неприпустимі з точки зору взаємин між гілками влади".

"Шалений принтер"

Голосування одним ешелоном після півночі майже 70 проєктів законів і направлення їх на пришвидшену процедуру розгляду комітетами не сподобалось обом експертам.

Ігор Когут каже, що така масовість може порушити право депутатів внести альтернативні проєкти законів, адже час на це скорочується, а якісно підготувати альтернативу складно.

"Цією пришвидшеною процедурою обмежили право опозиції на внесення альтернативи", - вважає він.

І додає, що опозиція ще матиме можливість виправити ситуацію внесенням поправок до другого читання. Жартує: "якщо процедуру двох читань збережуть".

"Коли маємо більшість, яка може не рахуватись з іншими й голосувати сама, має свій уряд і волю президента, який буде впливати на зміст, то, очевидно, формат "шаленого принтера" в Раді може бути застосований", - визнає пан Когут.

Направлення 70 проєктів на розгляд у комітети за такою процедурою він називає "ноу-хау", яке дає можливість ухвалювати закони швидко і без додаткових консультацій.

"Це дуже серйозно суперечить філософії, яку сповідував сам президент Зеленський. В цій гарячці ми забуваємо про необхідність ретельної експертизи й консультації з усіма зацікавленими сторонами", - додав пан Когут.

Автор фото, UNIAN

Схожу позицію займає й Ігор Коліушко. Він погоджується, що якісно опрацювати таку масу проєктів за короткий час комітетам буде складно.

"Так часто застосовувати пришвидшену процедуру немає доцільності, а зловживання нею позначатиметься на якості законів", - вважає пан Коліушко. Це зловживання він також називає режимом "шаленого принтера".

В першій хвилі проєктів більшості у Раді пан Коліушко бачить багато позитивних ініціатив, але в них ще треба розбиратись.

Ігор Когут також позитивно оцінює частину проєктів, особливо щодо змін регламенту роботи парламенту.

"Але по якості підготовки документів деяким бракує ретельності. Засмучує, якщо такі документи без ретельного аналізу та експертизи пропустять через зал і через брак досвіду з'явиться бракований продукт", - вказує директор Лабораторії законодавчих ініціатив.

Хоча Ігор Когут додає, що після першого дня роботи навіть дякував окремим "своїм учням", яким викладав у Трускавці, що не було грубих порушень регламенту, яких експерти так остерігались.