Regeringen väntas i dag tillsätta en utredning som ska möjliggöra fler övervakningskameror på offentliga platser. Likaså ska filmning från drönare utredas.

Efter terrordåden mot satirtidningen Charlie Hebdo och en judisk mataffär i Paris i januari, öppnade inrikesminister Anders Ygeman (S) för att fler övervakningskameror ska få sättas upp på offentliga platser.

–Jag tror att kameror kan fylla en viktig funktion, men jag tror inte på att gå mot den situation som är i Storbritannien där näst intill varje offentlig yta är kameraövervakad.

Nu har nya blodiga Parisattacker inträffat, och på sitt sammanträde i dag väntas S/MP-regeringen ta beslut om att tillsätta en utredning som ser över lagen om kameraövervakning.

Enligt statsminister Stefan Löfven är tanken bland annat att det ska bli lättare att få tillstånd att sätta upp kameror på skyddsvärda platser.

– Översynen har presenterats som en antiterroråtgärd men den kommer också att innehålla andra delar. Det finns ett stort behov av en granskning, säger Annika Hirvonen Falk (MP), vice ordförande i justitieutskottet.

I dagsläget beviljar länsstyrelserna tillstånd för placering av kameror som kan riktas mot en plats dit allmänheten har tillträde. Samtidigt är det Datainspektionen som tillsyn över användningen av kameror på offentliga platser, och domstolarna som dömer i tvister. I flera uppmärksammade fall har tolkningarna av lagen om kameraövervakning dock gått isär.

Enligt Annika Hirvonen Falk vill regeringen nu ge Datainspektionen mer muskler.

– Utredaren ska undersöka om Datainspektionen bör få rätt att skriva föreskrifter. Det bör finnas möjlighet att värna integriteten och tillämpningen av lagen lika över hela landet, säger hon.

Man anser också att det finns behöv av att utreda rättsläget för drönare med kameror som kan flyga över och filma allmänna platser.

– Det har funnits olika tolkningar kring om lagen är tillämplig eller inte, och det är inte tillfredsställande, säger Annika Hirvonen Falk.

Likaså ska utredaren kika på om skolor ska bli skyldiga att anmäla att de sätter upp kameror inomhus - i vissa korridorer eller klassrum där främst elever och lärare vistas. Anmälningsplikten kan ge Datainspektionen information vilka skolor som kameraövervakar personal och elever.

Regeringen vill också att facket ska få större inflytande än i dag när en arbetsgivare vill placera ut kameror på arbetsplatserna.

– I dag krävs samtycken från de anställda - men eftersom det är tveksamt hur frivilligt ett samtycke kan vara vill vi stärka fackliga organisationers inflytande, säger hon.

Vem som ska leda utredningen är ännu inte offentliggjort.

Prenumerera på Ny Tekniks kostnadsfria nyhetsbrev!