Muoviteollisuus ei vastusta veroa, mutta haluaa Suomen välttävän irtiottoja veropolitiikassaan.

Muovijätteen haittojen torjunta on kuuma keskustelunaihe niin maailmalla kuin meillä Suomessa politiikkojen keskuudessa.

Euroopan unionissa on jo valmisteilla suuri muovistrategia. Ympäristöongelmien torjumisen lisäksi EU-komissio kaavailee muoviverosta (siirryt toiseen palveluun) lisätuloja EU:n kassaan.

Valtiovarainministeri Petteri Orpo (kok.) ilmoitti aiemmin tällä viikolla (siirryt toiseen palveluun) olevansa valmis harkitsemaan verotusta keinona vähentää muovin käyttöä. Suomen oman tiekartan rakentaminen muovin haittojen minimoiseksi on jo alkanut. Keinovalikoimaan halutaan myös verolementti.

– Tämä verotuskysymys pitää ehdottomasti ottaa mukaan tähän työskentelyyn. Valtiovarainministeriön veroihmiset ovat tietenkin valmiita auttamaan tässä työssä ja olemaan siinä tiukasti mukana, Orpo sanoo.

Veroa ei ole helppo toteuttaa

Orpo tietää, että avaus muoviveron nostamisesta puheenaiheeksi tulee nostattamaan kysymyksiä.

– Tiedän, että muovivero ei ole kovin yksinkertainen totetuttaa. Lähdetäänkö toteuttamaan kokonaan lopputuotteessa olevaa muovia? Tämä tarkoittaisi sitä, että lopputuotteessa pitäisi käydä tarkasti ilmi, mistä materiaaleista se on tuotettu. Tavoite on kaikilla ihan takuuvarmasti sama: vähentää muovinkäyttöä ja päästä muovinkäytöstä itse asiassa eroon ja edistää samaan aikaan kierrätettävien biomateriaalien käyttöä.

Suomalainen alan teollisuus ei tyrmää veroajatusta. Toivomuksena kuitenkin on, että sen valmistelu jätettäisiin EU:n huoleksi.

– Tämä olisi parempi vaihtoehto kuin mikään kansallinen irtiotto. Tällä en tarkoita vain veroa, vaan kaikkea ohjausta, mikä kohdistuu yksittäisiin tuotteisiin tai materiaaliryhmiin, Muoviteollisuus ry:n toimitusjohtaja Vesa Kärhä huomauttaa.

Euroopassa kulutetaan vuosittain lähes 60 miljoonaa tonnia muovia.

Yle Uutisgrafiikka

Suurin osa muovista käytetään erilaisten pakkausten valmistukseen. Toiseksi eniten muovia käytetään kuluttajatuotteissa sekä rakentamisessa. Jokaisen kodin joka huoneesta löytyy todennäköisesti muovia. Loppuosa muovin kulutuksesta on teollisuuden ja maatalouden tuotteita. Tästä muovikasasta iso osa päätyy luontoon lähes ikuiseksi riesaksi.

Suomen kierrätyksestä mallia muille

Amsterdamissa avautui vastikään muoviton ruokaosasto vastaiskuna muovijätteelle. Suomessa suuret kauppaketjut ovat vielä skeptisiä täysmuovittomuudelle. Muovista syntyvää jätettä tyydytään vielä toistaiseksi ehkäisemään kierrätyksellä, josta Suomessa on jo hyvää kokemusta.

– Olemme tehneet Suomessa partiopoikamaisesti varsin hyvää työtä yhdessä kaikkien toimijoiden kanssa. Suomi on onnistuttu kääntämään kaatopaikkojen valtakunnasta nollakaatopaikaksi käytännössä muoville, Vesa Kärhä muistuttaa.

Muovituotteiden valmistus työllistää Suomessa vajaat 10 000 ihmistä. Alan liikevaihto oli vuonna 2016 noin 2,2 miljardia euroa.