Helsingin Taivallahden koulun portaikko on ollut jo useiden vuosien ajan kovassa skeittikäytössä, eikä skeittipaikoista tunnu olevan muutenkaan pääkaupunkiseudulla puutetta.

– Rappusia, kaiteita ja vastaavia täällä kyllä on riittämiin. Kun hyviä skeittiparkkeja on lisäksi tullut lisää, skeittailun suhteen asiat ovat Helsingissä todella hyvin, Wilson Mäkelä toteaa.

Wilson Mäkelä Jussi Mankkinen / Yle

Mäkelä on skeitannut jo vuodesta 1998 lähtien, ja siitä on tullut hänelle elämäntapa.

– Skeittaamalla pysyy kunnossa sekä henkisestä että fyysisesti, ilman sitä en kyllä tulisi toimeen. Lisäksi skeittaaminen piristää kaupunkikuvaa.

Samoilla linjoila on Suomen Rullalautaliitto ry:n toiminnanjohtaja Anssi Paukkunen.

– Skeittaaminen kuuluu kaupunkikulttuuriin siinä missä graffititaidekin, ja ihmisten asenne skeittaamista kohtaan on parantunut huomattavasti. Vuosikymmen sitten kaupungilla skeittaamisesta sai negatiivista palautetta, nykyisin skeittaaminen nähdään hyvänä, kuntoa kohottavana harrastuksen nuorille.

Skeittaamista Taivallahden koululla Jussi Mankkinen / Yle

Autiot ja tyhjät tilat skeittaamiselle

Skeittaamista urbaanina harrastusmuotona on ryhdytty huomioimaan useassa kotimaan kaupungissa. Esimerkiksi Helsingillä on oma skeittiohjelma, jonka tarkoituksena on ylläpitää ja kehittää monipuolista ja helposti saavutettavissa olevaa skeittipaikkaverkostoa.

Jussi Mankkinen / Yle

Skeittipaikkoja pyritään suunnittelemaan vajaakäyttöisille tai muutoin hyödyntämättömille alueille. Hyvänä esimerkkinä tästä on Suvilahden skeittipuisto. Helsinki vuokrasi katvealueen Suomen Rullalautaliitolle, joka sai vapaat kädet puiston toteuttamiseen tee se itse -meiningillä.

– Skeittipaikoiksi kannattaisi harkita etenkin isoja tyhjiä aukioita, jotka ovat tapahtumakäytössä muutaman kerran vuodessa. Loppupeleissä skeittispotti vaatii varsin yksinkertaisia elementtejä, kuten muutaman kivipaaden. Ja kun näitä alueita kartoitetaan, voidaan olla kaukaa viisaita ja miettiä, kuinka skeittaaminen häiritsisi mahdollisimman vähän lähialueen asukkaita, Anssi Paukkunen pohtii.

Anssi Paukkunen Jussi Mankkinen / Yle

Skeittipaikkoja on suunniteltu myös esimerkiksi siltojen alle. Kovin vilkkaiden tai liikennöityjen reittien varsille niitä ei kuitenkaan kannattaisi rakentaa saasteiden takia. Skeittaaminen pyritään huomioimaan myös uusien asuinalueiden rakennusmateriaaleissa.

Kööpenhamina ja Malmö ovat uusia skeittipääkaupunkeja

Skeittaajien suosikkikaupungeiksi ovat viime aikoina nousseet Kööpenhamina sekä Etelä-Ruotsin entinen teollisuuskaupunki Malmö, jossa järjestettiin viime vuonna skeittaamisen maailmanmestaruuskilpailujen finaali.

Malmössä on tehty määrätietoisesti töitä skeittaamisen eteen, ja sinne on palkattu myös virallinen skeittauskoordinaattori. Tällä hetkellä pestiä hoitaa Gustav Eden, ja hänen tehtävänään on edistää Malmön skeittikulttuuria ja samalla markkinoida kaupunkia alan harrastajile ja ammattilaisille. Työ on tuottanut tulosta, ja tällä hetkellä Malmössa on enemmän laadukkaita skeittipuistoja kuin esimerkiksi kymmenen kertaa suuremmassa Lontoossa.

Jussi Mankkinen / Yle

Skeittaajien pitkäaikainen suosikki Barcelona taas on säilyttänyt asemansa vuosikymmenestä toiseen, muttei täysin ongelmitta.

– Barcelonaan tulevat kuvaamaan ja skeittaamaan sekä ammattilaiset että harrastelijat. Skeittiturismi on Barcelonan kaupungille merkittävä tulonlähde, mutta sitä on yritetty myös vähentää. Viime vuosina ongelmia on ollut paikallisen poliisin kanssa, joka on antanut sakkoja ja takavarikoinut skeittilautoja, Wilson Mäkelä kertoo.

Jussi Mankkinen / Yle

Olisiko skeittiturismia sitten mahdollista kehittää myös Helsingin kaltaisessa kaupungissa? Hyvän skeittipaikkaverkoston lisäksi Mäkelän mielestä muitakin vetovoimatekijöitä kyllä löytyisi.

– Suomen kesä on täydellistä aikaa skeittaamiselle, koska sitä pystyy tekemään pitkälle myöhään yöhän. Helsingissä vierailee jo nyt vuosittain ammattiskeittareita USA:sta esimerkiksi kaupungin suurimmassa skeittitapahtumassa HELridessa.

Skeittaajia Helsingin Suvilahdessa Jussi Mankkinen / Yle

Naiset ovat astuneet skeittilaudalle

Suomen Rullalautalitto teki pari vuotta sitten tutkimuksen, josta paljastui, että suomalaisista skeittaajista 90 prosenttia on miehiä. Laji on kuitenkin viime aikoina kasvattanut suosiotaan tyttöjen ja naisten keskuudessa. Yksi syy tähän on se, että uudet skeittiparkit ovat tehneet lajista helpommin lähestyttävän.

Henna Ikola Jussi Mankkinen / Yle

Maailmallakin menestynyt lumilautailija Henna Ikola kaipasi kesätekemistä ja on nyt löytänyt skeittamisesta hyvää vastapainoa talviurheilulle.

– Ehkä joskua aiemmin skeittaamisesta oli muodostunut käsitys, että se on lähinnä poikien laji, mutta nyt asiat ovat muuttumassa.

– Skeittikulttuuri on mielestäni sitä, että pidetään kavereiden kanssa hauskaa, tehdään asioita yhdessä ja kannustetaan toisia. Eli kyse on hyvin rennosta meiningistä, Ikola kiteyttää.