EU:n turvallisuusartikla ei ole yksiselitteinen Vaalikeskusteluissa on puitu EU:n Lissabonin sopimuksen turvallisuusartiklan sitovuutta kriisitilanteissa.

Artikla kuuluu näin: Jos jäsenvaltio joutuu alueeseensa kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi, muilla jäsenvaltioilla on velvollisuus antaa sille apua kaikin käytettävissään olevin keinoin Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan 51 artiklan mukaisesti.

Niinistön mukaan Lissabonin sopimuksen turvatakuuartikla 42.7. on ”komeasti kirjoitettu”, mutta avainkysymys on, miten EU-maat artiklaa tulkitsevat. Niinistön mukaan ”Suomen kannattaa nyt jumputtaa tätä kysymystä”.

– Tätä olen yrittänyt selvittää, aika monta vuottakin. Ottamalla valtiopäämiesten kanssa puheeksi, että miten te sen ymmärrätte. Ja ihan selviä vastauksia aika harvoin saa, Niinistö sanoo.

– Kirjoitettu se on vahvasti. Onko se myös sisäistetty samalla tavalla? Olen juristi ja mielelläni toimisin sopimuksen tekstin mukaan, Niinistö sanoo.

Niinistö täsmentää vielä, että Lissabonin sopimuksen turvatakuuartikla ei tee EU:sta sotilasliittoa.

–Toistan sen mitä sanoin, se ei ole EU:ta velvoittava, mutta jäsenmaita velvoittava. Se on jäsenmaiden välistä. Silloin ei tietysti puhuta mistään sotilasliitosta”, Niinistö sanoo.

Politiikkaradion presidentinvaalitentti lähetettiin tänään Yle puheessa. Niinistöä tenttasivat Politiikkaradion toimittajat Sakari Sirkkanen ja Tapio Pajunen.