Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS ryhtyi rakentamaan uusia työsuhdeasuntoja ensimmäistä kertaa yli 20 vuoteen. Pieniä ja kohtuuhintaisia asuntoja peräänkuulutetaan myös palvelualalla.

Mistä on kyse HUS rakennuttaa Helsingin Niemenmäkeen ja Jätkäsaareen noin 200 vuokra-asuntoa työntekijöilleen. Hankeselvitys kolmannesta rakennuskohteesta pääkaupunkiseudulla valmistuu tämän vuoden aikana. Sairaanhoitopiirillä on vajaat 1400 työsuhdeasuntoa. Asunnot ovat osa HUSin strategiaa työvoiman saatavuuden turvaamiseksi. Jätkäsaareen on rakenteilla myös asuntoja ruotsinkielisille opettajille, joiden rekrytointi on pitkään ollut vaikeaa. Asunnot kustantaa Brita Maria Renlundin muistosäätiö. Monissa valtionyhtiöissä työsuhdeasunnoista on luovuttu. Esimerkiksi Alko omistaa enää kaksi asuntoa, yhden Suomussalmella ja toisen Tampereella. Molemmat ovat yhtiön ulkopuolisten yksityishenkilöiden käytössä. VR omisti yli 5000 vuokra-asuntoa, mutta jäljellä on enää 150 Helsingin Oulunkylässä. Niissä asuu pääasiassa konduktöörejä, veturinkuljettajia ja Pohjolan Liikenteen linja-autonkuljettajia. Asunnoista ei ole luovuttu pääkaupunkiseudun poikkeavien asuntomarkkinoiden vuoksi. Puolustusvoimien henkilöstöstä runsaat 13 prosenttia asuu työsuhdeasunnossa. Suhdeluku pieneni hieman puolustusvoimien uudistuksen yhteydessä. Puolustusvoimat ei enää omista asuntoja, vaan ne vuokrataan valtion Kruunuasuntojen tai Senaatti-kiinteistöjen kautta.

Sairaanhoitaja Emmi Hakkarainen muutti Helsinkiin töiden perässä kaksi kuukautta sitten. Työnantajan eli Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin kautta järjestyi myös koti: markkinahintaa huokeampi vuokrakaksio Niemenmäessä.

– Kyllä se edesauttoi todella paljon. Halusin Helsinkiin töihin, tiesin että asunnot ovat tiukassa, mutta ystäviltäni kuuleman perusteella osasin jo aika kovasti luottaa siihen, että työnantaja melkein takaa asunnon, Hakkarainen sanoo.

35 neliön asunto maksaa 630 euroa kuukaudessa.

Lähivuosina Hakkaraisen naapurustoon nousee noin sata vuokra-asuntoa lisää sairaanhoitopiirin työntekijöille. Alueen täydennysrakentamista käsitellään pian kaupunginvaltuustossa. Jätkäsaaressa lähes sadan vuokra-asunnon rakennustyöt ovat jo käynnissä.

Kyseessä ovat HUSin ensimmäiset asuntorakennushankkeet kahteenkymmeneen vuoteen. Sairaanhoitopiiri ryhtyi rakennuttajaksi pakkoraossa, kertoo HUS Kiinteistöt Oy:n hallintopäällikkö Sami Jarke.

– Vuokraus- tai muulla toimintamallilla tarvetta ei ole saatu tyydytettyä. Tuemme henkilöstön saatavuutta ja osittain pysyvyyttäkin edullisilla työsuhdeasunnoilla.

Ennen rakentamispäätöstä käytiin läpi myös muut vaihtoehdot. Jarken mukaan tarjolla oli pääasiassa liian suuria, liian kalliita tai sijainniltaan vääriä asuntoja. Suuri osa työntekijöistä tekee kolmivuorotyötä, joten kulkuyhteyksien työpaikalle pitää toimia ympäri vuorokauden.

Työsuhdeasunnoissa viihdytään aiempaa kauemmin

Aika ajoin myös Helsingin Osuuskauppa Elanto kuuluttaa pienten ja kohtuuhintaisten asuntojen perään. Yhtiö työllistää lähes 6 000 kaupan ja ravintola-alan ammattilaista, joista lähes kolmannes on alle 25-vuotiaita nuoria.

– Työsuhdeasuntoja kysyvät erityisesti nuoremmat työntekijät, jotka ovat joko muuttamassa tänne pääkaupunkiseudulle tai sitten haluavat muuttaa pois vanhempien luota omaan asuntoon, HOK-Elannon henkilöstöjohtaja Antero Levänen kertoo.

Yhtiöllä on käytössään kolmisensataa työsuhdeasuntoa. Leväsen mukaan niissä viihdytään aiempaa kauemmin.

– Todennäköisesti tähän liittyy myös yleinen taloudellinen tilanne, joka on rajoittanut omien asuntojen ostointoa henkilöstön keskuudessa.

Hidas rakentaminen hidastaa työllisyyden kasvua

Helsingin apulaiskaupunginjohtajan, vihreiden Anni Sinnemäen mukaan asuntorakentamisessa juostaan kiinni liikkuvaa maalia.

Helsingin seutu ja valtio sopivat yhteisistä asuntorakentamisen tavoitteista neljännesvuosittain. Päättyneellä nelivuotiskaudella seudulle rakennettiin yli 45 000 asuntoa ja tavoitteet täyttyivät yli 90 prosenttisesti. Tämä on paremmin kuin ennen, muttei riittävästi.

– Myös työpaikkojen synty tälle seudulle vauhdittuu koko ajan. Sen takia tässä ikään kuin kiritään tavoitteeseen, jota täytyy muuttaa matkan varrella kunnianhimoisemmaksi, Sinnemäki sanoo.

– Kauppakamari on korostanut todella pitkään talouspoliittisissa puheenvuoroissaan, että nimenomaan Helsingin seudun asuntorakentaminen on se, mitä maan työllisyyskehityksen eteen täytyy tehdä.

Apulaiskaupunginjohtaja ei kuitenkaan usko, että pienipalkkaisille ammattiryhmille tulisi korvamerkitä nykyistä enemmän asuntoja. Riittävä kokonaistarjonta takaisi myös riittävästi kohtuuhintaisia asuntoja.

Paluu vanhaan aikaan?

Entisaikaan teollisuusyritysten ympärille rakentui kokonaisia kyliä ja kaupunginosia. Duunareiden työsuhdeasunnoissa onkin vanhanajan kaiku.

– Tämmöstä retroilua voi kyllä todeta, Sami Jarke naurahtaa.

Hän painottaa, ettei sairaanhoitopiirin ensisijainen tehtävä ole asuntojen rakennuttaminen.

– Jos tilanne olisi ideaalinen, niin luonnollisesti meidän työntekijät sijoittuisivat normaalisti vapaille asuntomarkkinoille.

HUSin asuntopula on myös hyvin paikallinen. Esimerkiksi Tuusulan Kellokoskella tilanne on päinvastainen: edessä on lakkautettavan sairaalan ja sen asuinkiinteistöjen myynti.