– Ei tässä hyödytä yhteiskuntaa omilla rahoillaan pyörittää, Harri Saario (vasemmalla) manaa.

– Ei tässä hyödytä yhteiskuntaa omilla rahoillaan pyörittää, Harri Saario (vasemmalla) manaa. Joonas Nieminen / Yle

Mistä on kyse? Bensakauppiaat ovat tehneet kantelun Kilpailu- ja kuluttajavirastoon öljy-yhtiöiden hinnoittelusta

Bensan hintasota uhkaa kaataa pieniä yksityisiä huoltoasemia

Öljy-yhtiöt toimivat Suomessa samalla tukkukauppiaina ja vähittäismyyjinä

Kaavin Luikonlahdessa Saarion veljesten huoltoasema on myynyt polttoaineita kymmeniä vuosia. Asiakkaita on riittänyt ja syrjäseudun ihmiset ovat olleet tyytyväisiä, kun menovettä autoon saa kotikulmilta. Nyt tilanne on kuitenkin nopeasti heikentynyt.

Polttoainekauppa on yrittäjän mukaan sillä mallilla, että siitä ei saa edes omia kustannuksiaan pois.

– Vajaan sentin katteella myyn bensaa ulos. Kulut ovat kuitenkin useita satoja euroja kuukaudessa korttimaksuista ja automaateista. Suojalinjat maksavat myös, kertoo huoltoasemayrittäjä Harri Saario.

Hän sanoo ABC:n aloittaneen hintasodan, kun se siirtyi prosenttiperusteisista bonuksista tankkausbonukseen ja muut yhtiöt ovat lähteneet mukaan.

Hän kertoo maksavansa pahimmillaan öljy-yhtiölle 11 senttiä litralta enemmän kuin millä kilpaileva huoltoasema myy ulos.

Saarion kaltaisia itsenäisiä huoltoasemayrittäjiä on Suomessa noin 400. Saman verran on ketjuvetoisia palveluasemia; pelkkiä automaattiasemia on reilu tuhat.

Liitto kanteli kilpailuvirastoon

Polttoainekauppa on Suomessa varsin keskittynyttä. Suurimmat toimijat ovat Neste, Teboil, St1, SEO ja todella nopeasti laajentunut S-ryhmän ABC-ketju. Sillä on Öljy- ja biopolttoainealan tilastojen mukaan asemia nyt jo lähes 450, saman verran kuin Nesteellä. Teboilia liputtaa reilu 330 asemaa, Shell-tunnuksella asemia on noin 180, SEO:lla puolestaan vajaa 170.

Lisäksi on yksittäisiä muita huoltoasemia ja liikennepolttonesteiden jakelupisteitä.

Tukkupuolella suurimmat toimijat ovat Neste ja Teboil, jotka toimittavat polttoaineen omille huolto- ja automaattiasemilleen. Osa näistä asiakkaista on itsenäisiä bensakauppiaita. ABC:llä ja St1:lla on puolestaan yhteinen tukkuri NEOT. Se toimittaa polttoaineen myös Shellille

Kaikkia näitä Bensakauppiaiden liitto syyttää omakustannushintojen alittamisesta. Se on tehnyt asiasta kantelun Kilpailu- ja kuluttajavirastoon. Siellä asian käsittely on kesken. Edellisen kerran bensakauppiaat yrittivät saada välillä villiksi äityvää hintakilpailua kuriin vuonna 2012.

– Tuolloin virasto ei kuitenkaan löytänyt kilpailua rajoittavia markkinarakenteita tai markkinoiden toimivuuteen vaikuttavia menettelyjä, joihin olisi syytä puuttua kilpailunrajoituslain perusteella, kertoo Suomen bensiinikauppiaiden liiton toimitusjohtaja Mika Hokkanen.

Meillä vallitsee harvojen hinnoittelijoiden valta. Hannu Laitinen

Nyt bensiinikauppiaat haluavat Kilpailuviraston selvittävän, onko myös bensiini ja dieselöljy osa päivittäistavarakauppaa uuden kilpailulain perusteella.

Siinä määräävän markkinaosuuden alaraja on 30 prosenttia. Bensiinikauppiaat vetoavat siihen, että S-ryhmän ABC-ketjun markkinaosuus bensiinin myynnissä oli jo vuonna 2016 yli 30 prosenttia, samoin Nesteen markkinaosuus dieselöljyn myynnissä.

S-ryhmä: "Lupasimme, että kukaan ei häviäisi"

S-ryhmä, jota pienet bensakauppiaat syyttävät hintasodasta, ei niele väitteitä. Osuuskauppa PeeÄssän toimitusjohtaja Tapio Kankaanpää sanoo polttoaineen olevan asiakasomistajille erittäin tärkeä tuote. Hän olisi hyvin tyytyväinen, jos asiakkaat kokevat bensanhinnan laskeneen ABC:n ansiosta.

– Kun muutimme bonusjärjestelmää, lupasimme, että missään bonusluokassa kukaan ei häviäisi. Muutimme hinnoittelua ja se on selvästi aiheuttanut kilpailijoissamme elämistä, Kankaanpää muotoilee.

Hän kuvaa polttoaineita tuotteeksi, joissa asiakkaiden hintatietoisuus on perinteisesti ollut korkea. Sitä, kuinka kauan koventunut hintakilpailu ehkä jatkuu, Kankaanpää ei arvioi.

– Jää nähtäväksi. Monella öljy-yhtiöllä on siirrytty tietojärjestelmäpohjaiseen automaattihinnoitteluun ja se on tuonut tähän uuden elementin. Hinnat elävät todella nopeasti.

"Sopimussuhdetta käytetään räikeästi hyväksi"

Pitkän linjan huoltoasema-alan asiantuntija Hannu Laitinen näkee hintakiistassa sopimussuhteen hyväksikäytön merkkejä. Hän ei pidä kohtuullisena sitä, että öljy-yhtiö myy omasta automaatistaan polttoainetta kuluttajalle huoltoasemayrittäjän omakustannushintaa halvemmalla.

Hänen mukaansa polttoaineen tukkukaupassa on Suomessa aivan liian vähän kilpailua. EU-lainsäädännöstäkään ei ole apua, jos öljy-yhtiöt päättävät käyttäytyä hintamarkkinoilla haluamallaan tavalla.

– Meillä vallitsee harvojen hinnoittelijoiden valta.

Ennen öljy-yhtiöt solmivat huoltamoyrittäjien kanssa jopa 25–30 vuoden sopimuksia. Nyt omistajakauppiaita ei saa sitoa samaan öljy-yhtiöön viittä vuotta pidemmäksi ajaksi ryhmäpoikkeusasetuksen vuoksi. Laitisen mukaan nyt näyttää siltä, että viisikin vuotta on liikaa.

– Viidessä vuodessa öljy-yhtiöt voivat tehokkaasti turmella yksityisen yrittäjän liiketoiminnan, Laitinen sanoo.

"Ei tässä hyödytä pyörittää omilla rahoillaan yhteiskuntaa"

Kaavilaisella Saarion huoltoasemalla oli parhaina vuosina kahdeksan työntekijää. Nykyään yrittäjä Harri Saario pyörittää yritystään Luikonlahdella kahdestaan Juha-veljen kanssa.

– Ei tässä hyödytä yhteiskuntaa omilla rahoillaan pyörittää. Pannaan vaikka sitten kokonaan kiinni ennen kuin tehdään konkurssi, Saario puhisee.

Saarion huoltoaseman yhteydessä on myös korjaamo, huoltopalvelut, Postin ja Veikkauksen asioimispiste ja retrohenkinen baari, jonka sisustus on säilynyt kymmenet vuodet ennallaan.

Se on tärkeä kyläläisten kokoontumispaikka. Baarissa piipahtavat usein myös luikonlahtelaiset Risto Halonen ja Matti Kontkanen, jotka tankkaavat myös kalliimmista hinnoista huolimatta autonsa tutulla asemalla. Jos asema lopettaa, tankille on ajettava Kaavin kirkonkylälle tai naapurikaupunki Outokumpuun.

– Kyllä tämä on aivan ehdoton paikka täällä syrjäseudulla, olisi edes jotain palvelua meille. Kohta et saa kaupasta edes ruokaa täällä, sanoo Matti Kontkanen hirtehisesti.