Maailman lääkäriliiton ja useiden eurooppalaisten lääkäri- ja terveysyhdistysten mukaan EU:n ja Yhdysvaltain vapaakauppasopimus TTIP vaikuttaisi merkittävästi kansanterveyteen ja terveydenhuoltopalveluihin.

Kansanterveydelliset tavoitteet ovat usein hyvinkin erisuuntaisia kaupallisten intressien kanssa, sanoo Lääkärin sosiaalinen vastuu ry:n (LSV) puheenjohtaja Kati Juva.

Sopimuksella ei saisi hänen mukaansa rajoittaa valtion mahdollisuuksia suojella ihmisten terveyttä. LSV onkin vaatinut terveydenhuoltoa suljettavaksi TTIP:n vapaakauppasopimuksen ulkopuolelle.

TTIP-sopimuksella (Trans Atlantic Trade and Investment Partnership) tavoitellaan Yhdysvaltojen ja EU:n välisen kaupankäynnin helpottamista.

Sopimuksen eniten kysymyksiä herättänyt kohta koskee investointisuojaa. Investointiasuojan nojalla valtio sitoutuu olemaan muuttamatta sitä lainsäädännöllistä ympäristöä, jossa ulkomainen sijoittaja toimii tavalla, joka haittaa yrityksen toimintamahdollisuuksia.

Investointisuojaan vedoten sijoittaja voisi vaatia valtiolta korvauksia, mikäli sen yritysmahdollisuuksiin puututaan esimerkiksi lainsäädäntöä muuttamalla.

Euroopan pelkona on ollut, että yhdysvaltalaiset suuryritykset tunkeutuvat valtioiden kansallisen lainsäädännön alueelle.

Huoli on ehdottomasti aiheellinen myös Helsingin yliopiston kansainvälisen oikeuden professori Martti Koskenniemen mielestä. Hän sulkisi kansanterveyden koko sopimuksen ulkopuolelle.

”Oikeastaan kannattaisin koko järjestelmästä luopumista. Eurooppalaiset ja amerikkalaiset tuomioistuimet kykenevät hyvin ratkaisemaan ulkomaisen sijoittajan kanteet. ”

Investointisuojan haitallisuus piilee hänen mukaansa siinä, että vain ulkomaiselle sijoittajalla on oikeus kanteen nostamiseen, kun lainsäädännöllä halutaan vähentää terveyshaittoja.

”Valtio tai kansalaiset eivät voi nostaa kannetta sijoittajaa vastaan. Tässä ei ole mitään järkeä.”

LSV:n mukaan pelkän terveydenhuollon sulkeminen kauppasopimuksen ulkopuolelle ei sekään riitä.

”Myös esimerkiksi tupakka- ja alkoholituotteiden sekä epäterveellisen ruoan ja juomien markkinoinnin lisääntyminen vaikuttaa haitallisesti kansanterveyteen.”

Juvan mukaan investointisuojaan on vedottu terveydenhuollossa jo monta kertaa aikaisemminkin.

”Aina on joku, joka pahoittaa mielensä. Esimerkiksi sokeriteollisuus saattaisi vetää herneen nenään sokeriveron korottamisesta”, Juva sanoo.

Koskenniemen mukaan viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana maailmanpankin hallinnoimassa investointiriitojen sovittelujärjestelmässä on tehty vajaat kolmesataa tuomiota. Juttujen määrä on viime vuosina vain kasvanut.

Tupakkayhtiö Philip Morris on jo haastanut Uruguayn ja Australian oikeuteen maiden uuden tupakkalainsäädännön vuoksi, kun valtiot lähtivät ajamaan tupakka-askeihin tupakoinnin lopettamiseen kannustavia kuvia.

”Tämä on vain jäävuoren huippu”, Koskenniemi sanoo. Yhdysvaltain kauppakamarin taistelee raivokkaasti ajaakseen alas tupakan vastaista lainsäädäntöä ympäri maailmaa.

Tupakkakanteet ovatkin hänen mukaansa näkyvin merkki terveydelle haitallisesta globaaliteollisuuden toiminnasta.

Kati Juvan mukaan investointisuojan riskit voivat liittyä myös kokonaisiin terveydenhuollon järjestelmiin.

Moni hoivapalvelua tarjoava yritys Suomessa on ylikansallinen. Samoin maamme suurimmat yksityiset lääkärikeskukset Mehiläinen, Attendo ja Terveystalo.

”Hoivakodit yksityistyvät yhä edelleen ja kunnat ostavat palveluita näiltä yksityisiltä ketjuilta.”

Ongelmia voi hänen mukaansa syntyä vaikkapa tilanteessa, jossa Suomi päättäisi edellyttää vanhustenhoidon palveluidentuottajilta kunnallista tai ainakin osittain kotimaista omistusta.

”Ylikansalliset yritykset menettäisivät tällöin voittojaan ja voisivat haastaa Suomen oikeuteen.”

Koskenniemi on sanonut, että lääkärikeskusten amerikkalaisille omistajille annettaisiin myös suhteettoman paljon valtaa säädöksien valmistelussa.

Kun sosiaali- ja terveysministeriössä ryhdytään valmistelemaan uutta terveydenhuollon lakia tai määräystä, tulisi jatkossa selvittää, mikä olisi esimerkiksi Attendon tai Terveystalon amerikkalaisen sijoittajan näkökulmasta epäreilua tai reilua, Koskenniemi sanoo.

Kun laki sitten on säädetty tai hallintopäätös tehty, voi suomalaisviranomaisen harkinta vielä joutua arvioitavaksi välimiesmenettelyssä.

”Kävi tässä menettelyssä miten vain, aiheutuu siitä sekä merkittävä kustannus että viivästys. Lisäksi juttu voidaan tietysti myös hävitä.”

Korvaussummiakin suurempi ongelma on hänen mukaansa jo pelkkä oikeudenkäynnin uhka.

”Kaikki tämä lisää ulkomaisten sijoittajien, pääosin ylikansallisten suuryhtiöiden, valtaa siinä, mihin suuntaan kansallista lainsäädäntöä tai hallintopäätöksiä viedään.”

Slovakia ja Puola on jo haastettu oikeuteen valtioiden muuttaessa mieltään terveydenhuollon yksityistämisestä.

Slovakia päätti kansallistaa edellisen hallituksen yksityistämää sairausvakuutusjärjestelmäänsä. Seurauksena kansainvälisen välimiestuomioistuin määräsi investointisuojan nojalla Slovakian maksamaan hollantilaiselle vakuutusyhtiö Achmealle miljoonakorvaukset yrityksen menettämistä voitoista.

Viime syksynä amerikkalainen Eli Lilly – lääkeyhtiö taas nosti kanteen Kanadaa vastaan. Kanteessa vaadittiin korvauksia, koska Kanadan korkein oikeus oli hylännyt lääkeyhtiön patenttisuojaa koskevan kanteen.

Lääkkeiden alkuperäistuottajat pitävät hallussaan usein pitkiäkin patenttisuojia tuotteisiinsa. Yhtiöillä on mahdollisuus kontrolloida lääkkeen hintaa, ja halvempaa rinnakkaisvalmistetta on lupa valmistaa vasta useiden vuosien kuluttua.

Myös Maailman lääkäriliitto WMA on vaatinut, että kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuus on taattava, eikä lääkkeiden patenttien suojelu saa ohittaa kansanterveyttä.

”Kanadalaisjuristit olivat tapauksesta pöyristyneitä. Tulisiko välimiesmenettelystä jopa korkeimman oikeuden yläpuolella oleva valituselin asiassa, joka koski Kanadan oman lainsäädännön soveltamista?”, Koskenniemi sanoo. Juttu on edelleen vireillä.

Koskenniemen mukaan investointisuoja loisi myös EU-alueelle kansalliselle ja EU-oikeudelle rinnakkaisen oikeusjärjestelmän, joka on avoin vain ulkopuolisille sijoittajille.

”Sillä siirretään julkista valtaa pienelle, demokraattisesta vastuusta vapaalle juristiryhmälle.”

Valtioiden väliset investointisopimukseen liittyvät erimielisyydet on yleensä hoidettu välimiesoikeudessa.

Välimiesmenettelyn periaatetta soveltaisivat Koskenniemen mukaan kuitenkin lähinnä kaupallisen koulutuksen saaneet, investointiriitoihin erikoistuneet lakimiehet.

”Tämä joukko on pieni. Tähän päivään mennessä viisitoista juristia on päättänyt yli puolesta jutuista.”

Investointisuojan seilatessa vastatuulessa Euroopan komission tehtäväksi onkin nyt annettu täysin uudenlaisen mallin muodostaminen. Se on määrä julkistaa syyskuuhun mennessä.

Viime viikolla TTIP-sopimuksen neuvottelut EU:n ja Yhdysvaltojen välillä jatkuivat, mutta investointisopimus jäi edelleen keskustelujen ulkopuolelle. Kysymystä investointisuojasta käsitellään seuraavan kerran lokakuun neuvotteluissa.

TTIP:stä on neuvoteltu vuodesta 2013 lähtien.

Juttu julkaistu 25.7. klo 8.30, juttua muokattu 28.7. klo 10.27: lisätty tarkennus jutun alkuun.