Hallituksen perhevapaauudistus käynnistyy huomenna tiistaina, kun eri järjestöt ja liitot pääsevät esittämään toiveensa ja vaatimuksensa perhe- ja perhepalveluministeri Annika Saarikolle (kesk.), sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattilalle (Sin.) ja opetusministeri Sanni Grahn-Laasoselle (kok.).

Hallitus päätti elokuun budjettiriihessään, että remontti aloitetaan ja uusi malli otetaan käyttöön jo tällä vaalikaudella eli vuoden 2019 alussa.

Työmarkkinakeskusjärjestöissä uudistusta on vaadittu jo vuosikausia ja siksi hallituksen täyskäännöstä ja ilmoitusta työn aloittamisesta pidetään hyvänä. Hallituksen riveistä sanotaan suoraan, että työ pääsee alkuun nyt siksi, että sen vankin vastustaja ulkoministeri Timo Soini ( Sin.) ei ole enää kolmannen hallituspuolueen puheenjohtaja.

Aikataulu tiukka, reunaehdot epäilyttävät

Työmarkkinakeskusjärjestöissä arvioidaan, että aikataulu on tiukka ja kunnianhimoinen, mutta ei mahdoton.

– Pieni huoli on siitä, tuleeko tarpeeksi suuri muutos vai pidetäänkö liian tiukasti kiinni aikataulusta, mikä saattaa sitten rajoittaa mahdollisuutta muutoksille, arvioi palkansaajakeskusjärjestö SAK:n sosiaalipoliittinen asiantuntija Tuuli Glantz.

Hallitus myös linjasi budjettiriihessään, että perhevapaauudistuksessa kotihoidon tuki jatkuu lapsen 3-vuotispäivään saakka kuten nytkin eikä perheiden valinnanvapautta rajoiteta nykyisestä. Lisäksi kirjaus kustannuksista on sellainen, ettei ainakaan mitään suuria lisärahoja ole luvassa.

Työnantajakeskusjärjestö EK:n johtava asiantuntija Vesa Rantahalvari pitääkin reunaehtoja isompana ongelmana kuin aikataulua.

– Hieman ne haiskahtavat sellaisilta, että jos niitten mukaan mennään, niin sitten työllisyyden edistäminen ja naisten tasa-arvon parantaminen eivät välttämättä onnistu sillä tavalla kuin halutaan, Rantahalvari uumoilee.

Toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n johtaja Katarina Murron mukaan näilläkin reunaehdoilla on ihan hyvät edellytykset saada aikaan kokonaisuudistus.

– Ainoastaan se että on linjattu, että se tulisi olla kustannusneutraali niin se tietysti rajoittaa aika lailla tätä uudistamista, Murto linjaa.

SAK:n Glantz ei ole saanut selvää, mitä hallitus tarkoittaa sillä, ettei uudistus saa rajoittaa perheiden valinnanvapautta.

– Tarkoittaako se sitä, että minkäänlaista kiintiötä ei isien kohdalla kasvateta vai tehdäänkö pieni kasvatus? Se kyllä rajoittaa näitä kunnon tavoitteita, että yritetään tasapuolistaa vapaiden käyttöä ja parantaa isien roolia perheissä ja äitien työmarkkina-asemaa, Glantz ennakoi.

Kaikki lisäisivät isä-kiintiöitä

Korkeasti koulutettujen keskusjärjestö Akavan Lotta Savinko sanoo, että uudistusta on kaivattu "jo ainakin kymmenen vuotta". Niinpä remonttimalleja on jo tukuttain. Yhteistä esimerkiksi SAK:n, EK:n, vihreiden ja keskustan ehdotuksissa on se, että isille korvamerkittyä vapaakiintiötä kasvatetaan.

Samaa vaativat työmarkkinakeskusjärjestöt. SAK:lle se on ykköstavoite ja STTK:lle selvä pettymys, jos niin ei tehdä. EK:n Rantahalvarin mukaan perhevapaiden nykyistä tasaisempi jakaantuminen on aivan keskiössä, jos halutaan parantaa työllisyyttä ja naisten työmarkkina-asemaa.

– Kysymys on siitä, miten me saadaan järjestelmä, jonka lopputuloksena vanhemmat käyttävät nykyistä tasaisemmin perheille kuuluvaa oikeutta olla pois työstä ja tässä on keskeistä se, miten nämä vapaat jaetaan molempien vanhempien kesken.

Nyt isille korvamerkittyä vapaata on 54 arkipäivää eli noin yhdeksän viikkoa. Äidille varattua äitiysrahaa maksetaan noin neljä kuukautta. Lisäksi lähes aina äidit käyttävät noin puoli vuotta kestävän vanhempainvapaan ja sen jälkeen mahdollisen kotihoidon tuen, vaikka nämä vapaat olisivat molempien vanhempien valittavissa.

Kelan mukaan vuonna 2014 kolme neljästä isästä käytti lapsen syntymän jälkeen käytettävät kolme vapaata viikkoa. Sen sijaan myöhemmin käytettävät viikot houkuttivat enää vain joka kolmatta isää.

Uudistuskeskustelussa toistuu usein malli 6+6+6, jossa äidille ja isälle kummallekin on korvamerkitty puoli vuotta ja viimeisten kuuden kuukauden käytöstä vanhemmat voivat sopia keskenään.

Perhevapaisiin kaivataan joustoa

Nykyistä pitempien isäkiintiöiden lisäksi SAK kaipaa perhevapaisiin joustavuutta.

– Muuttuvassa työelämässä joustavuutta kaivataan enemmän. Perhevapaat on tällä hetkellä melko kankea järjestelmä joustavaan työn ja perhe-elämän yhteensovittamiseen, Glantz arvioi.

Akavassakin vaaditaan isäkiintiöiden kasvattamista, mutta myös esimerkiksi kolmen kuukauden irtisanomiselta suojaavaa aikaa vanhempainvapaalta tai kotihoidontuelta palaaville työntekijöille.

– Työnantajalla olisi velvollisuus erityisesti perustella, että irtisanominen ei johdu tästä perhevapaan käytöstä. Nykyinenkin lainsäädäntö tämän pitää periaatteessa sisällään, mutta se ei ole riittävän vahva ja tässä kohtaa akavalaiset jäsenet kohtaavat todella, todella paljon ongelmia, virkaatekevä työelämäasioiden päällikkö Lotta Savinko Akavasta alleviivaa.