Neljä vuotta sitten julkaistussa tutkimuksessa osoitettiin ensimmäisen kerran, että probiootit voivat vaikuttaa ihmisen aivoihin. Kalifornian yliopiston tutkijan Emeran Mayerin tutkimukseen osallistui 36 tervettä 18 –55-vuotiasta naista. Heidät jaettiin kolmeen ryhmään.

Yksi ryhmä söi neljän viikon ajan kahdesti päivässä jogurttia, johon oli lisätty cocktail maitohappobakteereja. Toinen ryhmä nautti jogurttia ilman probioottiterästystä. Kolmas ei saanut jogurttia lainkaan.

Tutkimuksen aluksi ja lopuksi koehenkilöiden aivot kuvattiin toiminnallisella magneettikuvauksella. Kävi ilmi, että aivosaari, joka tarkkailee elimistön tilaa ja osallistuu tunteiden säätelyyn, työskenteli probioottikuurin jälkeen rauhallisemmin kuin ennen.

John Cryan ryhmineen selvitti äskettäin, purisiko probiootti stressiin. Hän syötti 22 vapaaehtoiselle miehelle Bifidobacterium longum 1714 -bakteereja kuukauden ajan joka päivä. Sitten kapseli vaihdettiin lumeeseen toiseksi kuukaudeksi. Osa miehistä sai ensin lumetta, sitten vasta bakteereja. Kukaan miehistä ei tiennyt, kumpia he nielivät.

Miesten aivotoimintaa kartoitettiin tutkimuksen edetessä kolmesti EEG-laitteella ja heidän muistiaan sekä stressitasoaan mitattiin.

Probioottia syöneet kertoivat stressinsä lieventyneen, mikä näkyi myös stressihormoni kortisolin vähenemisenä. Myös muisti terävöityi hieman, tutkijat havainnoivat Translational Psychiatry -lehdessä.

Ranskalaisen Etap-labin tutkijat puolestaan huomasivat, että kuukauden kuuri kahden maitohappobakteerin sekoitusta vähensi terveiden koehenkilöiden ahdistusta ja masennusta.

Myönteistä tulosta voi selittää lumevaikutuskin.

Villeimmältä kuulostavan psykobioottikokeen tähän asti tekivät Arizonan osavaltionyliopiston tutkijat.

He antoivat terveiden ihmisten ulosteesta seulottuja mikrobeja kahdeksan viikon ajan 7 – 16-vuotiaille lapsille, joilla oli sekä autismin kirjon häiriö että vatsavaivoja. Kuurin loputtua molempien oireet olivat helpottuneet.

Tarkempi tutkimus osoitti, että osa annetuista mikrobeista oli juurtunut vastaanottajiensa suolistoon. Muun muassa hyödyllisten bifidobakteerien määrä lisääntyi.

Sekä suoliston että autismin kirjon oireet pysyivät paremmin kurissa ainakin kaksi kuukautta mikrobilisien loputtuakin, mikä viittaa siihen, että käsittelyn vaikutus on pitkäaikainen, tutkijat kirjoittavat artikkelissaan.

Myönteistä tulosta voi tosin selittää lumevaikutuskin; että kaikki tutkimukseen osallistuneet tiesivät hoidosta.

Tulokset ovat lupaavia, mutta alustavia, kaikki tutkijat korostavat. Jotkut pelkäävät, että psykobioottien ennenaikainen hehkutus luo turhaa toivoa potilaille.

”Voit mennä nettiin ja ostaa millaisen määrän probiootteja haluat mihin tahansa häiriöön, ja minunkin tutkimukseeni viitataan. Se on ihan villi länsi”, yhdysvaltalainen mikrobiomitutkimuksen uranuurtaja, professori Mark Lyte suomi taannoin The New York Times -lehdessä.

”Tarvittaisiin kuitenkin paljon enemmän tutkimusta, ennen kuin ihmiset voivat kokeilla hoitoja”, hän korosti.

Premysl Bercik uskoo, että tutkijat löytävät vielä psykobiootteja, jotka tepsivät jopa neuropsykiatrisiin häiriöihin.

”Uskon, että olemme lähellä. Julkaisimme artikkelin, jossa osoitamme, että Bifidobacterium longum NCC3001 voi kohentaa potilaiden depressiota ja muuttaa aivojen toimintaa”, hän kertoo sähköpostitse.

”Mutta tietääkseni vain yhden probiootin – meidän – on osoitettu vaikuttavan positiivisesti potilaisiin. Yhdestä tai kahdesta muusta on ollut lievää hyötyä terveille vapaaehtoisille.”

Mikään niistä ei ole toistaiseksi yleisesti saatavilla, hän lisää.

”Suuren yleisön ja potilaiden pitää odottaa.”

Odotellessa masennuksenhoitojogurttia tai muita vallankumouksellisia mikrobipohjaisia hoitoja voi yrittää jo nyt itsehoitoa asioidessa tavallisessa lähikaupassa.

”Se, millaista ruokaa pääasiassa syöt, vaikuttaa suuresti siihen, millaista mikrobiomia suolistossasi elätät”, tohtorikoulutettava Sarah Dash australialaisesta Deakinin yliopistosta totesi Amsterdamin konferenssissa.

Dash oli mukana ensimmäisessä satunnaistetussa tutkimuksessa, jossa havaittiin, että ruokavalion muuttaminen voi lievittää jopa depressiota.

Tutkimukseen värvättiin joukko masennuksesta kärsiviä aikuisia. Osa heistä vähensi makeisten, rasvaisten pikaruokien, prosessoitujen lihatuotteiden ja sokerijuomien kulutusta. Lautaselle lisättiin vihanneksia, hedelmiä, kokojyväviljoja, palkokasveja, kalaa, oliiviöljyä, pähkinöitä ja vähärasvaista lihaa.

Ruokavaliotaan rukanneiden mieliala koheni kolmessa kuukaudessa huomattavasti enemmän kuin pelkkään tukiryhmään osallistuneiden.

”On olemassa hyvää näyttöä siitä, että ruokavalio voi vaikuttaa mielenterveyteen ja että yksi reitti kulkee suolistomikrobien kautta”, Dash työtovereineen kiteyttää – ja kehottaa syömään runsaasti kuitupitoisia, värikkäitä kasviksia.

Värikkäät kasvikset ja täysjyvävilja sisältävät runsaasti prebiootteja, eli imeytymättömiä hiilihydraatteja, joiden tiedetään ruokkivan hyvää tekeviä bakteereja, kuten bifidobakteereja ja laktobasilluksia. Eläinkokeissa prebiootit ovat lisänneet muun muassa lyhytketjuisten rasvahappojen tuotantoa. Niiden on havaittu suojelevan aivosoluja.

Brittitutkijat testasivat, olisiko prebiooteista ihmisen psykobiooteiksi. He antoivat 45 vapaaehtoiselle kolmen viikon ajan joko erilaisia imeytymättömiä hiilihydraatteja tai lumetta. Paljastui, että galaktaania syöneiden stressihormonin pitoisuus väheni. Galaktaania on esimerkiksi sienissä ja linsseissä.

Jos olet piintynyt rasva- ja sokerisieppo, varaudu siihen, ettei syömätapojen muuttaminen onnistu helposti. Mikrobit pitävät nimittäin tiukasti kiinni saavutetuista eduistaan. Ne voivat muokata makuaistiamme ja ohjailla syömiskäyttäytymistämme.

Eri mikrobit tahtovat eri ruokaa, joten vuokralaistesi kirjo muovaa mielitekojasi.

Kun himoitset grillimakkaraa, se merkitsee sitä, että Bacteroideksillasi on nälkä.