Valtio myi raskaan kuljetuskaluston huoltoon erikoistuneen Raskone-yhtiönsä maaliskuussa 2018.

Juha Sipilän (kesk) hallituksen tavoitteena on ollut hankkiutua eroon valtionyhtiöistä, joilla se ei näe strategista merkitystä. Raskoneen osti Lease Deal Group, jonka omistaa kokonaan Timo Nieminen. Lease Deal -konsernilla ei ole aiemmin ollut raskaan kaluston huollon liiketoimintaa.

Suomen Kuvalehti kertoi Niemisen taustoista 5. joulukuuta. Marraskuussa Nuorisosäätiö teki Timo Niemisestä poliisille tutkintapyynnön, joka koskee tonttikauppoja Hollolassa. Niissä säätiö sidottiin kalliiseen vuokrasopimukseen ja Niemisen yritys sai satojentuhansien eurojen pikavoiton. Nieminen on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.

Valtio omisti Raskonetta suoraan ja yhtiönsä Governian kautta. Kun huomioidaan kaupan yhteydessä pois hoidettu Raskoneen pääomalaina, valtio sai osakkeista lopulta 3,2 miljoonaa euroa.

”Kauppahinta vaikuttaa ostajan kannalta edulliselta lähes kaikilla perinteisillä arvostusmittareilla mitattuna”, arvioi analyytikko Ari Rajala.

Rajala laskee, että yritys myytiin noin puoleen hintaan pelkästään omaisuutensa arvoon nähden. Hän ottaa arviossaan huomioon heti kaupan jälkeen konsernin sisällä tehdyt kiinteistökaupat. Turun ja Vaasan kiinteistöt siirtyivät Lease Deal Oyj:n omistukseen niin, että Raskoneen taseeseen kertyi myyntivoittoa peräti 2,8 miljoonaa euroa.

Kiinteistöjen arvo oli siis edellisessä taseessa kirjattu reilusti alakanttiin, mikä on tilinpäätöksissä tavanomaista.

Myyntikohteena Raskone ei ole ollut helpoimmasta päästä: yritys on aiemmin tehnyt tappiota vuosi toisensa jälkeen. Viime vuodet sitä on trimmattu onnistuneesti myyntikuntoon.

”Mikäli kauppahintaa tarkastelee vuoden 2018 viiden kuukauden kehityksen perusteella, niin se näyttää entistäkin edullisemmalta”, Rajala sanoo.

Liiketoiminnan kannattavuutta mittaava käyttökate oli tuona aikana 767 000 euroa. Jos sama tahti on jatkunut loppuvuonna, kauppahinnan suhde nettotulokseen on vain 3,6, kun pörssin kaupoissa vastaava luku on keskimäärin 16,2.

Raskone jakoi keväällä 2018 1,5 miljoonaa euroa osinkoa, mutta valtio tai Raskone eivät kerro, tuliko raha valtiolle vai uudelle omistajalle.

Suomen Kuvalehti pyysi valtioneuvoston kanslialta ja omistajaohjausministeri Mika Lintilältä (kesk) useita tarkempia tietoja kaupasta. Avoimia kysymyksiä on lukuisia.

Miten kaupanteko eteni ja montako ostajaehdokasta Raskoneella oli? Miten ostajan taustoja selvitettiin? Mikä oli ministerin rooli?

Ministeri Mika Lintilä ja finanssineuvos Minna Pajumaa kieltäytyivät vastaamasta.

Pajumaan mukaan kauppaan liittyvät asiakirjat on salattu liikesalaisuuksien takia. Hän ei selittänyt, miten paperit voivat olla kokonaan salaisia, vaikka valtio on itse tiedottanut muun muassa kauppasummasta.

valtio on selvitellyt Raskoneen ostohaluja vuosien varrella konsultin avulla. Tiedossa ei ole, miltä kaikilta alan suurilta toimijoilta tarjouksia on kyselty.

Scania Suomi Oy:n toimitusjohtaja Henna Wickström kertoo lukeneensa kaupasta lehdistä.

”Olimme täysin tietämättömiä. Totesimme silloin ihan samaa, että kauppahinta vaikutti alhaiselta.”

Myöskään Volvo Finlandilta ei kysytty kiinnostusta.

”Jos valtio myy mitä tahansa avoimilla markkinoilla, luulisi, että valtio olisi kiinnostunut, että se saisi parhaan mahdollisen tuoton siitä”, sanoo toimitusjohtaja Magnus Björklund.

Hän ei halua arvioida kauppahintaa, koska ei tunne Raskoneen taseen sisältöä.

Kauppojen jälkeen elokuussa 2018 Raskone vaihtoi toimitusjohtajaa. Tehtävään valittiin 29-vuotias juristi Jan Popov. Hänen työhistoriaansa kuuluu muun muassa neljän vuoden jakso asianajotoimistossa yritysjärjestelyjen parissa.

Popov kieltäytyi haastattelusta, mutta lähetti lyhyen sähköpostin.

”Raskone on markkinoita nopeammassa kasvussa ja yhtiö tekee liikevoittoa. Tämän seurauksena työllistämme nyt noin 30 työntekijää enemmän kuin viime vuonna.”