HMS Gotland on osallistunut Suomen ja Ruotsin yhteisiin sotaharjoituksiin

HMS Gotland on osallistunut Suomen ja Ruotsin yhteisiin sotaharjoituksiin Saab Kockums Ab

Saab Kockumsin telakan tuotantopäällikkö Helena Lönegård osoittaa erikoisteräksisiä tukikaaria tuotantohallin lattialla. Ne hitsataan uusien A26-sukellusveneiden rungoksi. Jos kaikki kaaret asetettaisiin riviin, niistä muodostuisi 40 kilometrin pituinen jono.

Telakalla rakennetaan sekä uusia että uudistettuja sukellusveneitä Ruotsin merivoimille. Ensimmäisen kerran kolmeenkymmeneen vuoteen tekeillä on kaksi uutta A26-luokan sukellusvenettä. Ne on varustettu Stirling-moottoreilla, jotka mahdollistavat pidemmän toiminta-ajan veden alla.

Kännykät on jätetty teollisuushallien ulkopuolelle. Kuvaaminen on kielletty. Telakka-alueellakaan ei tahdo isäntien mielestä löytyä kuvakulmaa, jonka voisi taltioida.

Sukellusveneen valmistus on vahvan turvaluokituksen takana.

Ruotsin uudet A26 -sukellusveneet valmistuvat ensi vuosikymmenelle. Saab Kockums Ab

Saab Kockumsin varatoimitusjohtaja Lars Brännström kertoo, että suurin muutos uusien sukellusveneiden valmistuksessa on monimutkaisten järjestelmien informaatiotekninen turvallisuus.

Uusilla järjestelmillä päivitetty Gotland-luokan sukellusvene odottaa lähtöään satama-altaassa, toinen valmistuu tänä vuonna. Aluksiin on asennettu pitkälti sama tekniikka kuin mikä tulee käyttöön uusissa A26-sukellusveneissä.

Tuotantopäällikkö Helena Lönegård kertoo, miten Gotland-luokan sukellusveneet halkaistiin kahtia, avattiin kuin valaan sisukset.

– Voi sanoa, että uusi A26 on asetettu Gotland-luokan sukellusveneen kuoreen, Lönegård sanoo.

Saab-yhtiölle sukellusveneitä valmistavan telakkatoiminnan aloittaminen Karlskronassa ja Malmössä on merkinnyt isoa investointia. Telakka on saanut muun muassa suuren teräsvalssin, jolla sukellusveneen runkopalat työstetään. Tuotantoa on automatisoitu. Telakka-alueella on vieri vieressä kunnostettuja, vuosisatoja vanhoja rakennuksia ja tuliterää uutta.

Työntekijöitä oli vuonna 2014 alle tuhat kun Saab teki kaupat saksalaisen ThyssenKruppin kanssa. Nyt henkilöstön määrä on lähes kaksinkertaistunut 1600:aan, joista noin 400 on konsultteja.

Ruotsi etsii sukellusveneilleen uusia ostajia

Ruotsin valtiolle kauppa oli tärkeä. Uuden sukellusvenemallin tekijäksi ja kehittäjäksi haluttiin ruotsalainen yhtiö. Ruotsille vedenalainen sodankäynti on strateginen intressi ja osa maalle tärkeää puolustusteollisuutta, jonka tuotteita halutaan myydä ulkomaille. Saab Kockums pyrkii ilmeisesti hakemaan markkinoita esimerkiksi Puolasta ja Hollannista.

Tällä hetkellä ainoa asiakas on Ruotsin valtio, eikä varatoimitusjohtajalla ole halua vastata kysymyksiin mahdollisista vireillä olevista kauppaneuvotteluista.

– Jos minulta kysytään, jokaisella maalla pitäisi olla sukellusvene, hän naurahtaa.

Ruotsilla on tällä hetkellä neljä sukellusvenettä. Valmisteilla olevien A26-alusten on ajateltu korvaavan vanhempia malleja, mutta merivoimat toivoo määrän kasvavan viiteen. Norjalla on kuusi sukellusvenettä, Suomella ja Tanskalla ei yhtään.

Suomella oli vielä jatkosodan aikana viisi sukellusvenettä, mutta Pariisin rauhansopimus 1947 rajoitti Suomen aseistusta. Vaikka sopimuksen sotilasartiklat on 90-luvulla kumottu, Suomen laivastolle ei ole hankittu sittemmin sukellusveneitä. Se on kallis asejärjestelmä.

HMS Gotland on osallistunut Suomen ja Ruotsin yhteisiin sotaharjoituksiin. Saab Kockums Ab

Suomi ja Ruotsi harjoittelevat yhdessä sukellusvenejahtia

Ruotsin merivoimien esikunnassa sekä vedenalaisen että pinta-alusten uusimista pidetään tärkeänä sille kuuluvan merivalvontatehtävän takia. Itämerellä liikkuu joka hetki useita tuhansia kauppaliikenteen aluksia sekä Suomeen että Ruotsiin. Ruotsin merivoimien komentajan Jens Nykvistin mielestä vilkas kuljetusreitti vaatii merivoimien läsnäoloa, mutta uhkakuvat ovat myös muuttuneet.

– Tämänhetkisen hybridisodankäynnin taistelutekniikalla on uusia, normaalista poikkeavia mahdollisuuksia aiheuttaa vahinkoa. Meidän tehtävämme on löytää “trigger”, poikkeustilanteen käynnistäjä, Nykvist sanoo.

Suomen ja Ruotsin tiivistynyt puolustusyhteistyö on merkinnyt käytännössä sitä, että merivoimat jakavat aiempaa enemmän tietoa keskenään. Maat myös harjoittelevat Ruotsin kaluston avulla yhteisissä sotaharjoituksissa sukellusvenejahtitilanteita.

Sukellusveneiden etu on yksinkertainen: ne voivat toimia salassa sekä rauhan että sodan aikana. Niitä voi käyttää tiedusteluun, erikoisjoukkojen kuljetukseen, pintatorjuntaan tai miinoitukseen.

Ruotsin merivoimien komentaja Jens Nykvist. Riikka Uosukainen / Yle

Kalastaja havaitsi neuvostosukellusveneen

Karlskronan rannikkomaisemat koristivat sanomalehtien etusivuja ympäri maailmaa lähes 40 vuotta sitten. Neuvostosukellusvene ajoi karille vain kymmenen kilometriä silloisesta Karlskronan sotilastelakasta ja laivastotukikohdasta. Karille karahtaneen sukellusveneen havaitsi alunperin paikallinen kalastaja.

Ruotsissa rannikon asukkaiden sukellusvenehavainnot ovat sen jälkeen kuuluneet lähes jokavuotisiin mediailmiöihin. HMS Gotland-sukellusvenettä aikoinaan komentanut Jens Nykvist ei pane pahakseen ruotsalaisten innokkuutta.

– Meidän kannaltamme on vain hyvä, että ihmiset ovat valppaita.

Hän ei kuitenkaan halua vastata kysymykseen kuinka aktiivisesti Venäjän sukellusveneet liikkuvat Itämerellä tällä hetkellä.