Kuusituntisen työpäivän kokeilu oli yksi 1990-luvun yrityksistä jakaa työtä uudelleen. Parhaimmillaan tuottavuus nousi ja työntekijöiden ansiotaso säilyi, mutta lyhempi työpäivä epäilytti liikaa yleistyäkseen.

Laki kahdeksantuntisesta työpäivästä hyväksyttiin marraskuussa 1917 - ja se rytmittää yhä suomalaisten elämää.

Päivittäisen työajan lyhentämistä on kokeiltu esimerkiksi Nokian Renkaiden Nokian tehtaalla vuoteen 2004 saakka hyvin tuloksin.

Presidentti Martti Ahtisaaren asettama Matti Pekkasen työllisyystyöryhmä esitti eri keinoja työn jakamiseksi uudelleen. Taustalla oli surkea työllisyystilanne 1990-luvulla. Päitä ei pelkästään pudisteltu, vaan uusia ajatuksia yritettiin ravistella esiin kokeilemalla. Näistä tuon ajan uudistuksista vuorotteluvapaa on vielä tingittynä jäljellä, mutta työpäivän lyhentäminen kuuteen tuntiin on haudattu ja lähes unohdettu.

Kaikkiaan kokeilussa oli mukana yhdeksän teollisuusyritystä ja 17 kuntaorganisaatiota.

"Rohkeutta puuttuu"

Kuuden tunnin työaikamalli tarkoitti 6+ 6 päivävuoroa, eli esimerkiksi työaikoja aamukuudesta kahteentoista ja kahdestatoista kahdeksaantoista. Kahdeksan tunnin sijasta tilat ja laitteet olivat käytössä kaksitoista tuntia päivittäin. Tuottavuuden kasvaessa kuviteltiin, että kuusituntisesta työpäivästä voidaan maksaa kahdeksan tunnin palkka.

Nokian Renkailla yhdellä 20 työntekijän osastolla työntekijät tienasivat kuuden tunnin työvuoroista kahdeksan tunnin palkan ja uusia työntekijöitä palkattiin kahdeksan.

– Tuottavuus parani ja työntekijät olivat tyytyväisiä. Se vastasi minun käsittääkseni hyvin työnantajan silloisiin tarpeisiin, sanoo pääluottamusmies Petri Sorvali.

-Työntekijät tykkäsivät kuusituntisesta työpäivästä ja on siitä ollut puhetta kokeilun jälkeenkin, pääluottamusmies Petri Sorvali sanoo. Jani Aarnio / Yle

Renkaiden kysyntä kasvoi ja kuusituntinen päivävuoro jäi pois käytöstä.

– Siitä jouduttiin luopumaan, kun kapasiteetti ei enää riittänyt. Tuotantoon tarvittiin lisää tunteja.

Onko 6+6 malliin palaamisesta puhuttu kokeilun jälkeen?

– Kyllä sitä keskustelua on ollut ja työntekijät ovat toivoneet sitä enemmänkin, mutta meidän johdossa ei ole viime vuosina ollut sellaista rohkeutta, että siihen olisi lähetty, Petri Sorvali pohtii.

– Meillä on välillä aikoja, jolloin kuusituntinen työpäivä riittäisi vallan mainiosti.

"Palkka- ja tehokkuusmuutokset epäilyttivät"

Kuntien 6+6 kokeilussa pidennettiin palveluaikoja ja valtion tuella palkattiin lisää väkeä. Tuottavuuseroja ei pysty teollisuuden tavoin mittaamaan, mutta työntekijöiden työssä jaksaminen parani ja esimerkiksi hammashuolto, päiväkodit ja kotipalvelu olivat joustavammin kuntalaisten käytössä.

Kuuden tunnin kokeilusta aikanaan väitöskirjan tehneen tutkijan mukaan hyvistä tuloksista huolimatta malli hylättiin.

– Työnantajapuoli vastusti ajatusta. Pelättiin, että se yleistyy, kuuden tunnin työpäivästä voidaan maksaa kahdeksan tunnin palkkaa, sanoo tutkija Timo Anttila Jyväskylän yliopistosta.

–Toisaalta myös työntekijöillä oli pelkoja tuottavuusvaatimuksista. Jos kuudessa tunnissa päästään kasvaneeseen tuottavuuteen, niin siirtyykö tuottavuusnormi sitten myös kahdeksantuntiseen työpäivään.

Nokian Renkailla kokeillaan nykyisin kuusituntisen päivän sijasta joustoja tekemällä välillä kuusipäiväisiä työviikkoja. Jussi Mansikka / Yle

Päivittäisen työajan lyhentäminen saattaa sanana esiintyä ammattiliittojen liittokokouspuheissa, mutta mitään vakavampia siirtoja tähän suuntaan ei ay-liikkeellä näytä olevan. Työaikalain uudistaminen on valmisteilla ja siihen liittyvissä lausunnoissa keskitytään kokonaistyöaikoihin ja joustojen määrittelyyn.

Roboteista vauhtia kuusituntiseen?

Kuusituntisuus saattaa nousta pöydälle, jos tekniikan kehitys vie työpaikat, arvioi työaikoihin erikoistunut tutkija.

– Robotisaation edetessä työajan lyhentäminen voi nousta poliittiselle agendalle esiin työnjakokysymyksenä ja myös tulon jakamisen keinona, Timo Anttila tuumaa.

Ihmisten ajankäyttö muuttuu todella hitaasti, sanoo tutkija Timo Anttila. Marko Melto / Yle

– Myös kestävän työn puolestapuhujat näkevät kuusituntisessa paljon hyvää työhyvinvoinnin ja jaksamisen kannalta.

Vaikka kuusituntinen saattaa kuulostaa houkuttelevalta, on sata vuotta sitten tehtailta alkanut ja lakiin kirjattu kahdeksantuntinen työpäivä pitänyt pintansa.

Arkirytmi jaksottuu yhä enimmäkseen 8-16 tai 9-17 työaikojen mukaan.

– Kuusituntisessa esimerkiksi 6-12 ja 12-18 elämä on jo epäsosiaalista työaikaa. Se poikkeaa yhteiskunnan rytmistä, ja voi hankaloittaa harrastuksia, perhe-elämää, lastenhoitoa ja tällaisia asioita.

– Suomessa puhutaan paljon siirtymisestä 24/7 rytmiin, mutta todellisuudessa ihmisten ajankäyttö on muuttunut hyvin vähän, tutkija Timo Anttila sanoo.

Kahdeksan tuntia työtä, kahdeksan tuntia vapaata ja kahdeksan tuntia unta viitenä päivänä viikossa on vakiintunut yhteiskunnan sykkeeksi. Samalla on unohtunut, että joskus on ollut toisin ja muullakin tavalla asiat voisivat olla.