Kunnantie opus 3 ja työperäistä sosiaaliturvakeplottelua

Julkinen rakentaminen Suomessa on välinpitämättömyyden tyyssija. Juuri kukaan ei välitä siitä, millaista jälkeä tehdään. Ei siitä, että sovitut rahat ylitetään miljoonilla euroilla. Ei siitä, että korjataan homevaurioita ja samaan aikaan rakennetaan uusia hometaloja.

Liian monet välittävät julkisen rakentamisen tuomasta helposta rahasta, korruption tuomista eduista ja kiinteistöihin liittyvästä keinottelusta.

Nykytilaan on monia syitä. Niistä korkealle voi nostaa huonosti toimivan rakennusvalvonnan. Ja ahneuden, joka näkyy kiireenä. Ja yleisenä välinpitämättömyytenä.

Kiire näkyy asioiden viivästymisenä. Koska pitää hoitaa monta työmaata samanaikaisesti. Korjaustöiden kiireet ja viiveet maksavat asukkaille hirmuisia ylimääräisiä summia.

Hometalojen rakentaminen pitää lopettaa. Vasta sen jälkeen kannattaa aloittaa vanhojen hometalojen korjaaminen.

Suomalainen rakennusalan huippuammattilainen: ”On totta, että koko ajan rakennetaan sutta ja sekundaa, enemmän ja vähemmän. Välillä hävettää oman alani puolesta, että jatkuvasti paljastuu virheitä. Kiirettä epäilen suurimmaksi syyksi, Pääurakoitsijat ja muut haluavat rahansa nopeasti kiertoon ja siksi on kiire, mm. kuivumisajat unohtuvat.

Valvonta on todella surkeaa, kerran viikossa käy valvoja työmaalla. Viikossa ehditään laittaa piiloon paljon virheitä. Mitä ulkomaalaisiin tulee, se on luku sinänsä.”

Hometalot vievät rahat ja terveyden

Taloja on rakennettu vuosituhansia. Vieläkin on pystyssä vanhoja taloja. Amsterdamissa, veden ja kosteuden äärellä on 600 vuotta sitten rakennettu puutalo edelleen käytössä.

Helsingin kantakaupungin vanhin talo, Sederholmin talo, on rakennettu vuonna 1757.

Kristiinankaupungissa suljettiin homeongelmien takia päiväkoti. Sekä uuden rakentaminen että vanhan kunnostaminen maksaisi 3 miljoonaa euroa. Päiväkoti on rakennettu vuonna 1967.

Juvalla rakennettiin 20 vuotta sitten Juvakoti. Alkuperäinen rakennuttaja sai tehdä 2.4 miljoonaa euroa maksaneen peruskorjauksen. Rakennus oli alunperin sutta ja sekundaa, minkä vuoksi vesi pääsi virtaamaan rakenteisiin. Tuuletus puuttui julkisivun laudoituksesta ja aluskatteesta. Taloon oli tehty mittaus vuonna 1993 ja sen paperit olivat kadoksissa 20 vuotta. Virheet olisi saatu takuukorjauksen piiriin, mikäli mittaustulokset eivät olisi sopivasti kadonneet.

Helsingin Lastenklinikan teho-osasto joutui evakkoon uusista tiloista sisäilmaongelmien takia.

Vantaalla sisäilmaongelmien korjaamiseen käytetään seuraavien 10 vuoden aikana 25 miljoonaa euroa. Tuskin riittää, koska korjauksiin on varattu 2,5 M euroa joka vuodelle. Tilojen korjauksiin käytetään 28 miljoonaa euroa ensi vuonna.

Vantaan koulutilanne olisi farssi, jos se ei olisi niin karmea. Kaksi toimivaa koulua lopetetaan, vaikka kouluikäisten määrä kaupungissa lisääntyy. Sisäilmaongelmia on lähes kaikissa kouluissa. Tuomelan koulussa ei ole sisäilmaongelmia, koska se on rakennettu ennen poliittisen kähminnän alkua Vantaalla. Poliittisesti nimitetyt virkamiehet jyräävät koulujen lopettamisen kahden valtapuolueen johdon tuella. Niin kaupunginhallitus kuin –valtuusto joutuvat hyväksymään tehdyt ratkaisut, vaikka valtuustossa tuskin on yhtään henkilöä, joka olisi vakuuttunut tehtyjen selvitysten sisällöstä ja luotettavuudesta. Kun on sovittu, ei asioihin voi demokraattisesti vaikuttaa.

Finlandia-talon seinien marmorilaattoja on korjattu isolla rahalla ja taas ne repsottavat korjausmiljoonia odottaen.

Kiasma on vuotanut vettä vuosien mittaan useampaan kertaan. Vain 15 vuotta vanha talo peruskorjataan. ”Energiatehokkuutta parannetaan, rakenteita uusitaan ja tekniikkaa nykyaikaistetaan” sanoo virallinen liturgia. Kukaan ei omilla rahoillaan lähtisi korjaamaan itse rakentamaansa 15 vuotta vanhaa taloa.

Julkinen homerakentaminen

Kosteus- ja homevaurioihin liittyvien terveyshaittojen vuosikustannusten arvioidaan olevan 450 miljoonaa euroa. Arvio sisältää oireista, sairauksista, niiden tutkimisesta, työkyvyn menettämisestä ja työtehon sekä tuottavuuden laskusta aiheutuvat kustannukset.

Tutkijoiden arvion mukaan merkittävien kosteus- ja homevaurioiden kertaluonteiset korjauskustannukset ovat 1,4 miljardia euroa. Tämä on kuusi prosenttia vuosittaisen talonrakentamisen arvosta.

Merkittävien kosteus- ja homevaurioiden esiintyvyys rakennusten kerrosalasta on hoitolaitoksissa 20–26 %, kouluissa ja päiväkodeissa 12–18 %. Tilojen käyttäjiä vaurioituneissa kouluissa ja päiväkodeissa on 172 000–259 200 sekä työntekijöitä hoitolaitoksissa 36 000–46 800.

Luvut ovat järkyttäviä. Joka neljäs hoitolaitosneliö, joka kuudes koulu- ja päiväkotineliö. Ja määrä kasvaa sitä mukaa kun talot vanhenevat.

Hometalojen synty

Hometalot tulevat huonosta rakentamisesta. Ne eivät ole mikään luonnonlaki.

Rakennusten pohjatöitä tekevä yrittäjä kertoi, kuinka uuden talon pintojen laittaminen aloitetaan, vaikka pohjatyöt ovat vielä kosteat. Rahan pitää kiertää, ja siksi kuivumista ei odoteta. Virheet näkyvät vasta vuosien kuluttua. Rakentamisella on vain 24 kuukauden takuu ja törkeästä huolimattomuudesta aiheutuvien virheiden osalta 10 vuoden vastuu, joten mitään tarvetta hyvään rakentamiseen ei ole. Huono kunnallinen rakennusvalvonta katsoo nämä sormien läpi. Työmailla ei kaikissa eri vaiheissa käydä, vaan hyväksymisen voi saada puhelinsoitolla. Ja mitäpä niissä käymään. Pitäisi olla tulkit mukana, koska pääkaupunkiseudun työmailla ei enää puhuta suomea.

Aivan liian monen talon ympäriltä puuttuvat toimivat salaojat. Jos salaojan tekemiseen tulee esteeksi kallio tai muu hidaste, voidaan työ vain jättää kesken, peittää kaikki soralla ja vesi jää lillumaan talon ympärille.

Rakentaminen on pilkottu liian pieniin osiin. Vastuunkantajia ei tuossa palapelissä ole. Jokaisella on kiire tehdä oma osuutensa nopeasti alta pois. Ketään ei kiinnosta lopputulos.

Talonrakentamisessa on hukattu vuosisatojen perinne kaikenlaiseen kokeiluun. On tehty tasakattoja, matalia sokkeleita, on haettu energiatehokkuutta umpioimalla talot. On kokeiltu uusia materiaaleja. 15 vuotta käytettiin rappausta, joka jäätyi ja haurastui. Myynnissä on taloja, joissa lattiapinta on sokkelikorkeuden alapuolella. Sellaista taloa ei pystytä edes korjaamaan.

Hometalojen korjaaminen miltei mahdotonta

Eräs rakennusalan huippuammattilainen: ”Homekorjaukset eivät oman näkemykseni mukaan onnistu juuri koskaan.”

Yleensä hometalo on moniogelmainen. Ongelmat aiheuttavat toisia ongelmia. Liian usein korjataan vain yksi ilmenevä ongelma eikä kartoiteta enempää. Hometaloissa pitäisi käyttää samaa +1 sääntöä kuin tullissa salakuljettajia tutkittaessa. Jos löytyy jotakin, löytyy vielä +1. Niin kauan kartoitetaan ettei uusia ”kätköjä” enää löydy. Yleensä rakentamisen virheet kasaantuvat samoille työmaille.

Esimerkki yksityistaloudesta: Perhe sairastaa. Kutsutaan joku katsomaan saunan seinää, joka on silmämääräisesti epäilyttävän näköinen. Saunan ja pesuhuoneen välisestä seinästä löytyy kosteutta – se korjataan. Joku ”asiantuntija” sanoo, että vesieriste oli pettänyt ja on oikeassa. Toisaalta talon pihalla kaikki vedet kaatuvat suoraan taloon, asfaltti on vedetty seinään kiinni ja lisäksi talon rakenteista puuttuu kapilaarikatko. Näin kosteus nousee myös maasta rakenteisiin. Pian sama ongelma toistuu. Huomataan, että seinät ovat kostuneet laajalta alueelta. Perhe on sairastanut koko ajan.

Ulkomaalaiset työntekijät harjoittelemassa talonrakennusta

Virolainen rakennusalan yrittäjä sanoi, että virolaiset ammattimiehet tekevät taloja omassa maassaan, Suomeen tulevat liian usein talojen rakentamisen harjoittelijat. Mukana on usein sosiaaliturvan hyväksikäyttäjiä, jotka tarvitsevat tuen saamiseksi ensin työpaikan Suomessa.

Ulkomailla rakentamisen kulttuuri poikkeaa suomalaisesta. Ei virolainen voi tulla Suomeen ja muuttua samantien hyväksi suomalaiseksi rakentajaksi. Eikä hänen tarvitsekaan. Kun talo on valmis, palaavat rakentajat kotiinsa. Kukaan ei tule naapurimaahan ihmettelemään, kun talossa alkaa löytyä ongelmia.

Kieliongelmat ovat yksi syy rakentamisen virheisiin. Suurempi syy on tehdä työt halvalla. On aika mielenkiintoista todeta, että Vantaan Tikkurilan juna-aseman saneeraus on toteutunut hyvin, koska se tehdään kokonaan suomalaisin voimin.

Työperäinen maahanmuutto tuhoaa suomalaisen rakentamisen

Suomeen muuttaa EU-maista yhä enemmän ihmisiä, joiden työllistymismahdollisuudet ovat erittäin huonot. Suomesta on jo tullut virolaisten sosiaalitoimisto ja tilanne pahenee. Myös muut Suomea köyhemmät maat huomaavat tämän porsaanreiän.

Suomeen perustetuissa uusissa rakennusalan yrityksissä joka kahdeksas on virolaisen perustama. Virolainen yrittäjä voittaa tarjouskilpailuja halvemmalla hintatasolla. Siksi hän palkkaa tänne kesäksi työntekijöitä. Näillä työntekijöillä on kotimaassaan ollut huonommat edellytykset työllistyä, minkä takia he tulevat Suomeen. Kesän jälkeen yritys lomauttaa tai irtisanoo virolaiset työntekijänsä tai lopettaa oman toimintansa kokonaan. Työntekijä saa työsopimuksen perusteeella jäädä Suomeen.

Palkkoja ei ole tarkoituskaan maksaa, koska tänne halutaan sosiaaliturvaan. Suomen palkkaturvajärjestelmässä on rakennusalalla jo 8000 virolaista ja 5000 suomalaista. Virolaiset eivät joudu maksamaan edes veroja Suomeen puolen vuoden säännön takia tai sen takia, että palkka on niin pieni, ettei siitä maksettaisi edes kunnallisveroa.

Kaikilla Suomeen tulevilla on tarkoitus heti päästä Suomen sosiaaliturvan asiakkaaksi. Näin Suomi saa työperäisen maahanmuuton nimissä koko ajan uusia sosiaaliturvan varassa eläviä. Tällaisten henkilöiden työllistäminen on vaikeampaa kuin kantaväestön. Jos he eivät työllisty Virossa, miten he työllistyisivät täällä kielitaidottomina.

Virolaiset asuvat aluksi Suomessa ahtaasti kymmenkuntakin henkilöä 2-3 huoneen asunnoissa. Nokkelimmat asuvat somalien isoissa asunnoissa, joista 1-2 huonetta on tyhjennetty pimeää vuokrausta varten kahdelle-kolmelle asukkaalle. Kun sosiaalitoimiston piikki on auki, haetaan kaupungin asunto, jonka vuokrat maksaa KELA ja kaupunki. Sen jälkeen koko perhe voi muuttaa Suomeen isompaan asuntoon. Tässä on yksi syy, minkä takia niin moni virolainen tänne tullut rakentaja ei ole edes vasaraa aiemmin kädessään pitänyt.

Virossa perhe pääsee suomalaiseen lapsilisäjärjestelmään. Kun järjestää itselleen lopputilin, voi muuttaa asumaan perheen luo Viroon ja nostaa Suomesta työttömyyspäivärahat ja toimeentulo- ja kotihoidon tuet. Kukaan ei perään huuda.

Koska Suomi on koko maailman sosiaalitoimisto, Suomeen tulee laki, joka koskee myös EU:n ulkopuolisia, jopa thaimaalaisia marjanpoimijoita. Laki edellyttää, että turvan piirissä olevan tulee oleskella Suomessa. Se on helppoa, jos todellisuudessa asuu Virossa tai Pietarin alueella Venäjällä. Välimeren maista ja Afrikasta tulleet huippuosaajat pystyvät järjestämään itselleen Suomeen tuuraajan kotimaassa ollessaan. Suomalaiselta pankkitililtä voi rahaa nostaa luottokortilla kaikista maailman maista.

Suomalaiset työttöminä, ulkomaalaiset rakentamassa

Ensi talvena tulee rakennusalalla ennätyksellisen suuri työttömyys. Rakennusliiton puheenjohtaja uskoo, että ensi talvena liiton jäsenten työttömyys voi nousta 25 prosenttiin. Maaliskuussa viime talvena työttömyys oli lähes 23 prosenttia.

Talonrakentajia Suomessa on noin 70.000. Rakentaminen ml. maa- ja vesirakentaminen ja erikoisrakentaminen työllistää noin 170.000 ihmistä.

Ulkomaisia rakentajia Suomessa luultiin viime syksynä olevan 25.000. Heitä on paljon enemmän. Veronumero on annettu jo 53.000 ulkomaalaiselle, joten tätä menoa ulkomaalaiset voivat korvata suomalaisen talonrakentamisen työntekijät kokonaan.

Jotta varmistetaan suomalaisten rakentajien tuho, annetaan virolaisten ajaa Suomessa omilla autoillaan. Suomalainen yrittäjä ja työntekijä maksaa autoverot, virolaiset ei. Norjassa, jossa olisi varaa rahan tuhlaamiseen, on ulkomaalaisille työntekijöille määrätty kielto ajaa kotimaansa autoilla.

Samalla menetetään suomalaisen rakentamisen perinne. Se on kehittynyt satojen vuosien kuluessa, eikä sitä saada takaisin millään eduskunnan päätöksellä.

Kissan voisi nostaa pöydälle. Kaikkia suomalaisia alan ammattilaisia ei saa töihin rakennuksille edes nousukaudella. Jotkut ovat keksineet senkin, että kesällä tehdään iso tili urakoilla ja ylitöillä ja sitten talvi vietetään työttömänä hyvillä korvauksilla Thaimaan lämmössä. Suomalaisen talvisen rakennustyömaan on yksittäistapauksissa mahdoton kilpailla tuollaisen houkutuksen kanssa.

Jotenkin tämä on hölmöläisen hommaa. Suomalaisille rakentajille maksetaan työttömyyskorvausta, ulkomaalaisille ensin palkkaa ja sen jälkeen työttömyyskorvausta ja ennen Suomen sisällä pyörinyt rakentamisen raha eläkkeineen valuu yhä enemmän ulkomaille. Sillä on selvää, että eläminen lahden eteläpuolella on jatkossakin halvempaa, joten Suomesta kannattaa hakea vain rahat, joilla elää omassa maassaan hulppeasti.

Harmaata taloutta, korruptiota ja alipalkkausta

Yhteiskunta on kiinnostunut harmaasta taloudesta rakentamisessa, vaikka tärkeämpää olisi palauttaa rakentamisen laatu kunniaan. Verojen maksun varmistamiseksi on luotu käännetyn arvonlisäveron järjestelmä, joka loi uusia porsaanreikiä. Työntekijöiden veronumeroa on helppo kiertää. Kun valvojat eivät tee töitään yöllä, on esimerkiksi laatoitus siirtynyt usein yötyöksi.

Hyvä rakentamisen laatu ei maksaisi ylimääräistä. Riittää kun tehdään työt niinkuin on aina ennenkin tehty. Huono laatu maksaa monin verroin enemmän kuin rakentamisen veronkierto.

Virolaisten tulo Suomen rakennustyömaille on tehnyt rakennusalasta matalapalkka-alan. Ammattilaisen tuntipalkka on 13,51 euroa. Ammattilaiset kuten kirvesmiehet, muurarit, laattamiehet ja elementtiasentajat suorittavat itsenäisesti ja monipuolisesti työnsä. Hampurilaisravintolan ilta- ja viikonloppulisillä pääsee samoille ansioille. Töiden vertaaminen on vaikeaa, mutta takan muurauksella ja hampurilaispihvin paistolla on aika suuri ero ammattilaisuudessa, saatikka työoloissa.

Suomalaisten tulisi katsoa peiliin ja lopettaa hokeminen humanitäärisen ja työperäisen maahanmuuton välttämättömyydestä. Toki ne molemmat ovat välttämättömiä, jos tavoitteena on tuhota suomalainen hyvinvointiyhteiskunta.

Veijareita riittää

Vantaalla

Poliisi epäilee Vantaan ex-kaupunginjohtajaa törkeistä virkarikoksista. Jutussa epäillään 500.000 euron lahjuksia arkkitehtitoimistolta. Jutussa on kyse siitä, että kaupunginjohtaja on osallistunut virkatehtävissään sellaisten hankkeiden käsittelyyn, joissa arkkitehtitoimisto on toiminut rakennusliikkeiden konsulttina. Tutkinnassa on ollut Vantaalla toistakymmentä kaavahanketta ja vajaa kymmenen rakennuslupahanketta. Näihin kuuluu Marja-Vantaan kaupunginosan rakentaminen.

Kun kyseinen johtaja oli valtuuston puheenjohtajana yli 20 vuotta sitten hän oli aktiivinen toimija Marja-Vantaalla ja sen lähialueilla. Lama tuhosi bisnekset ja keinotteluvelat tulivat veronmaksajien maksettaviksi.

Tapaus osoittaa politiikan mahdollistaman pelin. Kaksi suurinta puoluetta ovat vuosikymmenet jakaneet sopuisasti valtuuston ja kaupunginhallituksen puheenjohtajan paikat. Poliittinen peli oli sokaissut päättäjien silmät, mitä osoitti kaupunginjohtajan valinta 2011. Luultiin, että kaupungissa voi tehdä mitä tahansa. 1930-luvun Chicago-tyyliin kaupunginjohtaja ei joutunut eroamaan kaavoitusasioiden, vaan naisjuttujen takia.

Helsingissä

Helsingin kaupungin rakennusviraston lahjusvyyhdin poliisitutkinnassa lahjus- ja petosrikoksista epäillään yli 30 ihmistä. Helsingin kaupunkia laskutettiin lähes kymmenen vuoden ajan perusteettomilla lisä- ja muutostöillä yhteensä 0,5 miljoonaa euroa.

Tutkinnan kohteena on ollut useampia työmaita eri puolilla Helsinkiä. Pääepäilty on rakennusvirastossa pitkän uran tehnyt projektinjohtaja. Hänen epäillään vaatineen lahjuksia tilausten vastineeksi.

.. ja koko maassa

Esimerkkitapaukset ovat vain jäävuoren huippu. Rakentamisessa liikkuu niin isot rahat, että sinne kerääntyy iso haavi auki monenlaista veijaria ja koijaria. Eräs alan yritys joutui lopettamaan, koska ei saanut enää rakennusprojekteja, koska yritys kieltäytyi ostamasta keskijohtoon kuuluvan päättäjän vaimolle autoa. Joskus päätöksiä avitetaan pikkurahalla: jalkapallomatkalla Lontoon valioliigan peleihin saa enemmän kauppaa kuin ostamalla talvirenkaita pikkupomoille. Rakennusalan alihankkijoiden kirjanpidosta voi löytää enemmän talvirenkaita kuin yrityksellä on autoja.

Suuri kustannuksia lisäävä järjestely saadaan lisätöillä. Tarjouskilpailu voitetaan halvimmalla tarjouksella, mutta itse tili tehdään lisätöillä.

Herrojen korruptio ja huono rakentaminen nostavat rakentamisen hintaa. Yhtä lailla hintoja nostavat varkaat, jotka vielä kaiken, minkä irti saavat. Esimerkkejä Vantaalta, Tampereelta ja Kotkasta, jossa katoaa joka viikko jotain.

Asuminen on toisille veroja ja velanmaksua…

Asunnon osto on perheelle suurin yksittäinen hankinta koko elämän aikana. Pahimmillaan perhe maksaa asuntovelkoja 30 vuoden ajan. Kun nuorena ostaa asunnon, ehtii juuri ja juuri eläkkeelle kun asunto on maksettu. Hyvä näin, koska eläkeläisenä on maksettava asuntojen peruskorjaukset ja putkiremontit.

Asuntojen hinnoista ja asumisen kuluista melkein puolet on erilaisia veroja.

Päättäjät kohkaavat kiinteistöveron nostamista jopa moninkertaiseksi nykyisestä. Se on helppoa, koska ihmisten on pakko jossain asua.

Kosteus- ja homevaurioituneiden rakennusten korjausvelan arvioidaan nousevan valtion vuotuisen budjetin määrään jopa 50 miljardiin euroon. Tästä korjausvelkapostista valtio saa monen miljardin arvonlisäverotulot. Kiinteistöveron määrä vuodessa on 1,2 miljardia euroa. Asukkaan on verojen lisäksi maksettava asunnot, korjaukset, korot ja asumisen kulut.

Virolaiset ja muut ulkomaalaiset rakentavat Suomessa pienemmällä palkalla kuin suomalaiset. Miksei se näy asuntojen ja rakentamisen hinnoissa? Kuka vetää välistä?

… ja toisille ilmaisasumista

Asuntojen hintoja nostaa pääkaupunkiseudun asuntopula. Se taas johtuu paljolti siitä, että parhaat uudet yhteiskunnan omistamat asunnot (esimerkiksi Helsingin Kalasatama, Ruoholahti, Pikku-Huopalahti) annetaan maahanmuuttajille ilmaiseksi. Heitä ei rassaa huono rakentaminen. Remontin tullessa kaupunki järjestää uuden asunnon ilmaiseksi.

Työssä käyvät perheet joutuvat muuttamaan yhä kauemmas, koska Helsingin keskustassa voivat asua vain hyvätuloiset ja sosiaaliturvalla elävät. Vähintään järjetöntä touhua.

Vielä 1970-luvulla monet suomalaiset asuivat alivuokralaisina. 1960-luvulla 6-henkisellä perheellä saattoi olla asuntonaan 25 neliön asunto.

Afrikassa, Afganistanissa ja Lähi-idässä ihmisillä olisi edessään samanlainen 50 vuoden ahkerointi omien asuinolojensa parantamiseen samanlaisista lähtökohdista. Mutta tyhmät ja avokätiset Skandinavian maat Suomi mukaanlukien antaa yhdelle nuorelle maahanmuuttajamiehelle yksin asuttavaksi isomman asunnon. Ilmaiseksi. Houkutus on liian suuri kun provisioksi päälle saa ilmaiseksi täyden ylöspidon. Miksi ahkeroida kun voi tehdä aikahypyn helppoon elämään.

On maahanmuutosta mitä mieltä tahansa, tämä asumisen kalleuteen liittyvä epäoikeudenmukaisuus tulee ottaa olennaiseksi osaksi suomalaista asumispolitiikkaa.

Vähintä mitä pitää tehdä

Vähintä, mitä yhteiskunta voisi ottamiensa rahojen vastineeksi tehdä, olisi uudistaa arkkitehtien koulutus ja palauttaa kokeilujen sijasta vanha osaaminen kunniaan. Rakennusvalvonta pitää laittaa kuntoon niin julkisessa rakentamisessa kuin asuntorakentamisessakin. Ulkomaalaisten kynnystä tulla Suomeen rakentamaan tulee nostaa.