Ranskalaistuomareiden päätökset olla palauttamatta turvapaikanhakijoita Dublin-sopimuksen mukaisesti ovat virittäneet keskustelua siitä, ovatko Pohjoismaiden palautuskäytännöt liian ankaria.

Hallinto-oikeudet Lyonissa ja Toulousessa päättivät viime vuonna olla palauttamatta turvapaikanhakijoita Suomeen, Ruotsiin ja Norjaan. Niiden mukaan hakijoita olisi uhannut Pohjoismaissa palautus kotimaihinsa.

Tapauksia on tullut kansalaisjärjestöjen tietoon kolme. Hakija on saanut niistä kaikissa kielteisen turvapaikkapäätöksen. Kaksi turvapaikanhakijaa oli kotoisin Afganistanista ja yksi Irakista.

Lyonin hallinto-oikeus linjasi, että irakilaista turvapaikanhakijaa ei palauteta Dublin-sopimuksen nojalla Suomeen. Oikeuden mukaan turvapaikanhakijaa olisi uhannut palautus Suomesta Irakiin, koska Suomi palauttaa ihmisiä Irakiin Ranskaa selvästi useammin.

Dublin-sopimus EU-maat ovat Dublin-sopimuksen nojalla päättäneet, että turvapaikanhakijan hakuprosessista on vastuussa on yksi jäsenmaa. Valtio on vastuussa turvapaikanhakijasta jos: - Hakijalla on valtiossa perheenjäseniä, joihin hänellä on riippuvuussuhde. - Valtio on avittanut unionin alueelle saapumista esimerkiksi viisumin, tai oleskeluluvan myöntämisellä. - Henkilö on saapunut unionin alueelle valtion kautta laittomasti. - Muussa tapauksessa vastuussa on ensimmäinen valtio, jossa hakemus on tehty.

Asiasta kertoi ensimmäisenä Hufvudstadsbladet (siirryt toiseen palveluun).

Yhdessä Ylen näkemässä tuomiossa viitataan niin sanottuun palautuskieltoon, joka on kirjattu kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin.

Pykälä ohittaa Dublinin sopimuksen, jonka mukaan muuhun EU-maahan siirtynyt turvapaikanhakija pitäisi palauttaa ensimmäiseen maahan, johon hän on saapunut.

Ranskalaiset tuomioistuimet katsoivat, että turvapaikanhakijoita uhkaa palautus Pohjoismaasta kotimaahansa.

Harvinaisia yksittäistapauksia

Ranskalaiset kansalaisjärjestöt arvelevat, että kyse on harvinaisista yksittäistapauksista, ei laajemmasta linjanmuutoksesta Ranskassa.

Turvapaikanhakijoita avustavan La Cimade-järjestön edustaja David Rohi sanoo, että tapaukset ovat harvinaisia, sillä Dublin-palautuksen riitauttaminen on Ranskassa hyvin vaikeaa.

Palautuskielto Palautuskielto (non-refoulement) tarkoittaa periaatetta, jonka mukaan ketään ei saa palauttaa alueelle, jossa häntä uhkaa kuolemanrangaistus, kidutus, vaino tai muu epäinhimillinen tai ihmisarvoa loukkaava kohtelu.

– Ranskan hallituksen linja ei ole muuttunut. Kyse on pikemminkin yksittäisistä tuomareista, jotka saattavat pitää karkotuksia esimerkiksi Afganistaniin perustuslain vastaisina, käännytyksiin perehtynyt David Rohi sanoo Ylelle Pariisissa.

Rohin mukaan syynä yksittäisten tuomareiden päätöksiin saattaa olla keskustelu, jota Ranskassa on viime aikoina käyty Afganistanin turvattomuudesta. Useat kansalaisjärjestöt, kuten La Cimade ja Amnesty International, ovat kampanjoineet palautusten estämiseksi.

David Rohin mukaan myös Ranskasta suoraan Kabuliin tehtävien palautusten määrä on vaikuttanut viime kuukausina vähentyneen – vaikkei asiasta ole tehty mitään virallista linjausta.

Niinistö: "Suomen linja liian tiukka"

Kansanedustaja Ville Niinistö (vihr.) vaatii hallitusta arvioimaan turvapaikkapolitiikkansa uudelleen. Hän on jättänyt asiasta kirjallisen kysymyksen hallitukselle.

Niinistö pitää lyonilaisen tuomioistuimen päätöstä olla palauttamatta irakilaista Suomeen niin merkittävänä, että tapauksesta voidaan vetää yleisempiä johtopäätöksiä. Asiasta uutisoi ensimmäisenä Demokraatti (siirryt toiseen palveluun).

– Meillä on huomattavasti tiukempi linja kuin Ruotsilla, Saksalla tai jopa Ranskalla, mitä tulee myönteisten päätösten määrään irakilaisten ja afganistanilaisten kohdalla, Niinistö sanoo Ylelle.

Niinistön mielestä pakkopalautukset Irakiin ja Afganistaniin pitäisi keskeyttää. Afganistanissa ja Irakissa Bagdadin seudulla on hänen mielestään liian vaarallista etenkin lasten kannalta.

Kansanedustaja Ville Niinistö (vihr.). Heikki Saukkomaa / Lehtikuva

– Suurin ongelma on se, että Irakista ja Afganistanista tulleita turvapaikanhakijoita kohdellaan liian kovaa ja pakkopalautuksia toimeenpannaan turvattomiin olosuhteisiin, joissa nämä henkilöt voivat joutua hengenvaaraan, Niinistö toteaa.

Ranska tiukentaa pakolaispolitiikkaa

Yleinen pakolaispolitiikka Ranskassa on viimevuotisista tapauksista huolimatta tiukka. Ranskan senaatti esimerkiksi hyväksyi toissa viikolla lakiesityksen, joka mahdollistaisi Dublin-palautettavien nykyistä laajamittaisemman säilöönoton.

Ranskan presidentti Emmanuel Macron pyrkii tiukentamaan ja tehostamaan Ranskan maahanmuuttopolitiikkaa. Presidentti haluaisi, että pakolaisstatukseen oikeutetut turvapaikanhakijat saisivat suojelua nykyistä nopeammin, mutta muut palautettaisiin lähtömaihinsa nykyistä vauhdikkaammin.

Vuonna 2016 Afganistaniin palautettiin Ranskasta 1 046 hakijaa ja vuoden 2017 lokakuuhun mennessä karkotuspäätöstä odotti 1 614 hakijaa.

Juttua muokattu 9.2. klo 7.30: Lisätty ranskalaisten tuomioistuinten menettelystä tarkentava lause.

Lisää aiheesta:

Suomi jatkaa palautuksia Afganistaniin, Ruotsikin myöhemmin – Migri: "Kabul ei vaarallinen kaikille"

Afganistanin turvallisuus syöksykierteessä, Isis on uusin uhka – Asiantuntija: "Kabul on kuilun partaalla"

Aiheesta muualla:

Demokraatti.fi: Kansanedustaja huolestui: ”Ranskalainen tuomioistuin kyseenalaistaa Suomen ihmisoikeusvelvoitteiden noudattamisen” (siirryt toiseen palveluun)

Hufvudstadsbladet: Fransk domstol stoppade återsändning till Finland (siirryt toiseen palveluun)

HS.fi: HBL: Ranskalainen tuomio­istuin esti turvapaikan­hakijan lähettämisen Suomeen – mahdollinen palautus Irakiin nähtiin uhkana (siirryt toiseen palveluun)