Mistä on kyse? Fennovoiman Pyhäjoen ydinvoimala-alueen rakennustyöt ovat kovassa vauhdissa

Töiden arvioidaan poikineen Pyhäjoelle 100 pysyvää työpaikkaa

Itse voimalarakennuksen rakentamisen Fennovoima laskee alkavan vuoden 2018 loppupuolella

Hanhikivenniemellä on aurinkoista, mutta paljaaksi aukaistun niemen yli käy vaatteet lävistävä tuuli. Niin on Perämeren rannalla aika usein talvisaikaan. Katselemme kuvaaja Antti Pylvään ja Fennovoiman alueviestintäpäällikkö Heli Haikolan kanssa kevään viiltävässä valossa kylpevää avaraa rakennustyömaata. Haikola kuvailee tuulta rapsakaksi ja virkistäväksi.

Sisältä avara ja ulkoa kauniisti harmaantuva puinen koulutusrakennus on valmis. Sen kautta kulkee kaikki ydinvoimalaan tuleva uusi väki ja siellä on myös tilat viranomaistoiminnoille.

Ulkosalla maansiirtotyöt ja kuorma-autoliikenne näyttävät jatkuvan tauotta. Iso osa nyt meneillään olevista töistä tehdään kuitenkin sisätiloissa.

Oulaistelainen rakennusliike Sorvoja urakoi parhaillaan pääporttirakennusta. Erilaiset sisätilojen pinnoitustyöt ovat meneillään.

Voimala-alueelle alunperin suunniteltu vierailukeskus tuleekin kuntakeskukseen nousevaan Pyhäjoki-taloon.

Kaksi vyöhykettä

Ydinvoimalasaitilla on kaksi vyöhykettä, Fennovoiman ja Rosatomin. Varsinaisella laitosalueella eli niin sanotulla Rosatomin vyöhykkeellä tehdään maatöitä ja aletaan rakentaa toimisto- ja sosiaalitiloja.

– Rakentajien kansallisuudet ratkeavat urakoiden ratkeamisen myötä. Tällä hetkellä suomalaiset ovat pärjänneet hyvin näissä valinnoissa, pääosa yrityksistä on suomalaisia ja suurin osa työntekijöistä kulkee työmaalla kotoaan, arvioi Fennovoiman toimitusjohtaja Toni Hemminki.

Tuhansia asuntoja työntekijöille

Tuhannen työntekijän majoituskylän rakentaminen on myös käynnissä. Lehto Groupin tytäryhtiö Rakennuskartio rakentaa modulirakenteista rakennusta useammassa osassa Titan 2:lle. Asukkaita alkaa tulla tämän vuoden lopulla.

– Tuolla majoitusalueella maatyöt on jo valmiina ja Lehto Groupin Oulaisten tehtaalla niitä moduleita tehdään kaiken aikaa. Elementtien asennus alkaa lähiaikoina, kertoo Fennovoiman alueviestintäpäällikkö Heli Haikola.

Oulaistelainen rakennusliike Sorvoja urakoi parhaillaan pääporttirakennusta. Timo Sipola / Yle

– Tuhat asuntoa tulee välittömään ympäristöön Pyhäjoelle ja Raaheen ja tuhat vähän kauemmas. Meidän arvio on että parhaimmillaan työmaalla on töissä 4000 henkeä, sanoo Hemminki.

Pyhäjoelle alkoi syntyä työpaikkoja

Pyhäjoen kunnassa on laskettu Fennovoiman hankeen synnyttäneen kuntaan tähän mennessä 100 pysyvää työpaikkaa. Se on paljon runsaan 3000 asukkaan kunnassa missä on nyt 800 työpaikkaa. Fennovoiman tämän hetken yli kolmesta sadasta työntekijästä Pyhäjoella työskentelee nyt noin 30.

Kymmenkunta Fennovoiman työntekijää siirtyy tämän vuoden aikana Helsingistä Pyhäjoelle. Laitoksen valmistuttua Helsinkiin jää vain joitakin kymmeniä henkilöitä ja Pyhäjoella siirtyy suurin osa fennovoimalaisista. Käyttövaiheessa voimala työllistää suoraan 400–500 ihmistä.

Voimalaa rakentavassa projektiorganisaatiossa työskentelee tällä hetkellä Pyhäjoella parikymmentä Rosatomin työntekijää ja kolmisenkymmentä Titan-2:n työntekijää.

Kevät tuo työntekijäennätyksen

Keväällä kun vedet aukeavat ja tuuli muuttuu leppeämmäksi, Terramare aloittaa jälleen merialueen ruoppaukset ja louhinnan. Työntekijöiden määrä alueella ylitää silloin viime kesän työntekijämäärät.

Nyt sitten rakennetaan vähän isompaa voimalaitosta tähän viereen. Toni Hemminki

Fennovoiman omista tämän vuoden urakoista suurin yksittäinen on toimisto- ja hallintorakennus kokoluokaltaan 14 000 m2. Se tulee kilpailutukseen tänä vuonna.

– Sen toimittaja valitaan kevään-kesän korvilla. Rakennuksen hintaluokka on 25–30 miljoonaa euroa, kertoo Hemminki.

Toimarille tuttua seutua

Hän on tottunut siihen että täällä tulee aina. Hanhikivenniemeltä on näköyhteys Hemmingin entiseen työpaikkaan Rautaruukkiin, nykyiseen SSAB:n Raahen tehtaaseen, joka sijaitsee parikymmentä kilometriä pohjoisempana.

– Aloitin varsinaisen työelämäni Raahen terästehtaalta. Tein siellä diplomityöni ja ympäristötutkimusta. Sitten kuljin Brysselin, Helsingin ja Hämeenlinnan tehtaan kautta takaisin Raahen seutukuntaan. On ollut hauska tehdä täällä töitä ja voi sitä varmaan olla ylpeäkin että aika paljon on saatu investointeja ja taloudellista toimeliaisuutta tänne, selvittää Hemminki.

Kaupallisen käytön on määrä alkaa 2024. Toni Hemminki

Raahessa hän ehti saada päätökseen Raahen Voiman voimalaitoksen uusimisen.

– Nyt sitten rakennetaan vähän isompaa voimalaitosta tähän viereen, tiivistää Fennovoiman toimitusjohtaja työhistoriansa.

Rakentamislupa loppuvuodesta 2018

Varsinaisen rakennusluvan yhtiö laskee saavansa vuoden 2018 loppupuolella.

Rakentamisluvan saaminen tarkoittaa varsinaisen ydinvoimalan rakentamisen aloittamista ja kyse on suuresta harppauksesta Pyhäjoen kannalta.

– Rakennusluvan saamisen kannalta tärkeintä on Säteilyturvakeskuksen tekemä turvallisuusarvio laitoksen suunnittelumateriaalista. Rakentamisluvan saaminen tarkoittaa satoja ihmisiä lisää Pyhäjoen työmaalle. Fennovoimalle se tarkoittaa myös sen miettimistä, miten me siirrymme Helsingin Salmisaaresta Pyhäjoelle, linjaa Hemminki.

– Käyttölupa tarvitaan siinä vaiheessa kun koekäyttö alkaa eli siellä vuosien 2022–2023 vaihteen tienoila. Kaupallisen käytön on määrä alkaa 2024, arvioi Hemminki, joka ei usko Hankivi ykkösen ajautuvan Olkiluoto kolmosen kaltaisen vuosikausien myöhästymiskierteeseen.