Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunta ilmoitti torstaina irtisanovansa molemmat musiikin teorian lehtorit sekä Japanin kielen ja kulttuurin professorin. Etenkin musiikin ammattilaiset ovat järkyttyneitä ratkaisusta: musiikinopettajan tehtävä on Turun Akatemian peruja 376 vuoden takaa. Oppituolia ovat hoitaneet säveltäjät Paciuksesta Sibeliukseen. Muitakin muutoksia voi vielä tulla.

Helsingin yliopiston säästökuuri iski viimeiseksi humanistiseen tiedekuntaan. Erityisen järkyttyneitä olivat musiikkitieteilijät. Molemmat musiikin teorian lehtorit Harri Vuori ja Harri Suilamo irtisanottiin. He hoitivat tehtävää puoliksi.

Musiikinopettajan oppituoli oli peruja vuodelta 1640, jolloin kuningatar Kristiina perusti Turun Akatemian, Helsingin ylipiston edeltäjän. Toimessa on ollut vuosisatojen varrella moni kuulu säveltäjä. Jean Sibelius ja Robert Kajanus jopa kisasivat virasta aikanaan keskenään.

Sosiaalisessa mediassa kiersi torstaina säveltäjä Pasi Lyytikäisen avoin kirje (siirryt toiseen palveluun)Helsingin yliopistolle. Siinä hän kiittää yliopistoa ammattikuntansa puolesta siitä, että tällä oli varaa palkata säveltäjä musiikinteorian opettajaksi 376 vuoden ajan.

– Ymmärrän toki, että ajat ovat nyt paljon vaikeammat kuin esimerkiksi 30-vuotisen sodan, ison vihan, pikku vihan, lukemattomien nälkävuosien ja rajakahinoiden, Suomen sodan, Turkin sodan, kansalaissodan, 30-luvun lamakauden, talvi- ja jatkosodan, öljykriisin ja 90-luvun laman aikana, paukauttaa Lyytikäinen blogissaan.

Musiikkitieteen oppiainevastaava Eero Tarasti kuvaili Facebookissa (siirryt toiseen palveluun) päivää synkäksi Helsingin yliopiston historiassa. Hänen mielestään tuhoutumassa ei ole vain yliopiston oma perinne, vaan osa kansallista identiteettiämme.

– Tämä oli kuin pommi.---Tämä tarkoittaa sitä, että taidemusiikki loppuu Helsingin yliopistossa. --Yliopistolla on aina ollut säveltäjiä palveluksessaan, kirjoittaa Tarasti päivityksessään.

Anssi Leppänen / Yle

"Musiikkitiedettä ei olla lakkauttamassa"

Humanistisen tiedekunnan dekaani Arto Mustajoki ymmärtää hyvin tuohtuneet tunteet, mutta muistuttaa, että leikkauksia on tehty jokaisessa tiedekunnassa, ja kaikkialla ne ovat tehneet kipeää. Mustajoki vakuuttaa, ettei musiikkitiede ole ollut erityiskohteena, vaan tilannetta on tarkasteltu kokonaisuuden kannalta.

Hän pitää Tarastin lausuntoa ylidramatisointina.

– On outoa, että hän sanoo, että taidemusiikki loppuu yliopistosta, kun hän itse edustaa taidemusiikkia. Musiikkitieteen resurssit ovat tämän jälkeenkin kohtuulliset, siellä on kaksi professoria ja kaksi yliopistolehtoria.

Tarasti on kuitenkin jäämässä pian eläkkeelle, ja huhut oppiaineen alasajosta vellovat vahvoina. Virkaan aiotaan ottaa sijainen vuodeksi, eikä jatkosta ole päätöksiä, myöntää Mustajoki.

– Yliopistosta jää paljon professoreita eläkkeelle ja joissain tapauksissa on päätetty etukäteen, että virasta joudutaan luopumaan. Sitten on tällaisia,joissa otetaan lisäaikaa sen pohtimiselle, mitä tehdään. Meillä on uusia ohjelmia, joiden tarpeet pitää selvittää.

Ministeriöstä tulevien rakenteellisten uudistuspaineiden takia musiikkitieteen ja Sibelius-Akatemian työnjakoa selvitellään parhaillaan, kertoo tiedekunnan varadekaani Hanna Snellman.

– Opiskelijat kulkevat nytkin molempiin suuntiin, osin epävirallisesti. Tästä yhteistyöstä pitäisi tehdä rakenteellisempaa ja pysyvää. Musiikkitiedettä ei kuitenkaan olla lakkauttamassa, sellaista suunnitelmaa ei ole, vaikka mitä huhuttaisiin.

Snellman muistuttaa, että irtisanomiset ovat seurausta vain ja ainoastaan hallituksen leikkauksista. Taidealojen korkeakoulutason opetuksesta on valmisteilla uusi selvitys. Sen vaikutuksia on turha toistaiseksi arvailla ja kaikissa yliopistoissa ollaan odottavalla kannalla.

Antti Lempiäinen / Yle

Punakynä viuhui myös Japani-professuurille

Irtisanominen osui myös Japanin kielen ja kulttuurin professoriin Rein Raudiin. Julkilausumassaan hän ihmettelee, miten käy yli sadalle opiskelijalle, ja mitä asiasta tuumii Japanin suurlähetystö. Professuuri perustettiin parikymmentä vuotta sitten osittain Japanin lahjoittamin varoin.

Japanin opiskelun suosio on ollut kasvussa, mutta varadekaani Hanna Snellman muistuttaa, että yliopiston täytyy pohtia toimintansa sen mukaan, mitkä ovat yhteiskunnan suurimmat tarpeet.

– Meillä alkaa syksyllä somalinkielen opetus, ja arabian opetusta lisätään merkittävästi. Niille on todella suuri tarve. Me emme voi pitää kiinni 1880-luvun oppituolijaosta. Maailma muuttuu ja yliopiston pitää muuttua sen mukana.

Snellman vakuuttaa, että nykyisten japaninopiskelijoiden akateeminen loppumatka on turvattu.

– Meillä on velvollisuus taata opetus tavalla tai toisella.

Juha Kokkala / Yle

Dekaani piirustuslaitoksesta: "Opetettiin täällä joskus miekkailuakin"

Humanistisen tiedekunnan irtisanomisten yhteydessä on noussut jälleen esiin kysymys piirustuslaitoksen kohtalosta. Laitoksella oli jo alkuvuodesta lappu luukulla. Siinä kerrottiin, että se ei ole auki opiskelijoille kuluvalla kevätkaudella. Sen koommin laitoksen tilanne on vaikuttanut sekavalta. Opiskelijat vetosivat piirustuksen puolesta adressilla, mutta ilmeisen turhaan.

Dekaani Mustajoen mukaan kysymys siitä, onko vuonna 1707 perustettu kuvataideoppilaits lakkautettu vai ei, on varsin hyvä. Käytännössä näin on jo tapahtunut, mutta virallisia päätöksiä ei ole. Kyseessä on erillinen yksikkö, eikä ole selvää, pitääkö asia käsitellä yliopiston hallituksessa.

Mustajoen mukaan kyse ei ole kuitenkaan hallituksen vaatimasta säästökuurista, vaan siitä, että koko piirustuslaitos on yliopiston hallinnossa outo lintu. Sen tilakulut ovat raskaat, eikä se istu yliopiston koulutuksen ja tutkimuksen tavoitteisiin.

– Se ei ole olennainen meidän tehtävämme kannalta. Tämä on ollut lähinnä goodwillia yhteiskunnan suuntaan, mutta nyt kun kaikki käydään läpi, piti tätäkin pohtia. Piirustuslaitoksella on pitkä perinne, mutta toisaalta täällä opetettiin aikanaan miekkailuakin.