Maatalousyrittäjä onnistuu: hän saa tuotteensa teollisuuden raaka-aineeksi tai kauppaketjun valikoimiin. Myöhemmin ketju kuitenkin muuttaa sopimusta siten, että mahdolliset ongelmat tuotteen menekissä kaatuvat alkutuottajan niskaan, tai tehdas alentaa yrittäjälle maksettavaa hintaa.

Yrittäjä elää valmiiksi kannattavuuden rajoilla. Pullikointi ei silti kannata. Ostajan neuvotteluasema on vahva, kun ketjuja ei ole monta.

Tässä kiistassa olisivat neuvonta ja sovittelu tarpeen, mutta elintarvikemarkkinoilta puuttuu valvova virkamies. Vuoden 2019 alusta sellainen on tulossa.

Ruokavaltuutettu seuraisi kaupankäynnin reilujen pelisääntöjen noudattamista. Ruokavaltuutettu voisi antaa kirjallisen huomautuksen, julkisen varoituksen tai viedä väärinkäytöksen markkinaoikeuteen. Vilunkia tehnyt toimija saisi markkinaoikeudesta kiellon tai uhkasakon.

Maa- ja metsätalousministeriön suunnitelma ruokavaltuutetusta ei miellytä elintarviketeollisuutta ja kauppaketjuja.

– Teollisuus ja kauppa haluaisivat, että epäkohdat sovitellaan alan omalla itsesääntelyllä. Tuottajatkaan eivät ole täysin tyytyväisiä, koska he olisivat halunneet valtuutetulle vielä vahvempia oikeuksia, kertoo osastopäällikkö Minna-Mari Kaila maa- ja metsätalousministeriöstä.

Ylen aamu-tv:ssä vieraillut Kaila uskoo valtaosan toimivan alalla asianmukaisesti, mutta epäkohtia tulee jatkuvasti ilmi. Ongelma on yleiseurooppalainen.

Ehdotus ruokavaltuutetusta sisältyy elintarvikemarkkinalakiin. Eduskunta käsittelee lakiehdotusta syksyllä.