Kun venäjänkieliset uutiset aloittivat Ylessä, elettiin kovin toisenlaista aikaa. Syksyllä 1990 Neuvostoliitto oli vielä olemassa, eikä Suomessa asunut montaakaan venäjää äidinkielenään puhuvaa.

– Alusta asti ideana oli kertoa venäjän taitoisille, mitä Suomessa tapahtuu. Vaikka kuulijoista valtaosa oli neuvostokansalaisia, emme olleet propagandaradio, joka kertoo lännen ilosanomaa, muistelee Novosti Ylen tuottaja Heidi Zidan toimituksen alkuaikoja.

Venäjänkielinen toimitus oli tuolloin osa Ylen ulkomaan lähetyksiä. 2000-luvun alussa saksan- ja ranskankieliset toimitukset lopetettiin, mutta venäjänkielisten osalta tilanne oli muuttunut oleellisesti.

– Meidät pelastivat Suomeen muuttaneet venäläiset. Täällä asui jo monikymmentuhantinen venäjänkielisten yhteisö. Aloimme suunnata ohjelmaamme heille.

Merkittävä hetki venäjänkielisten uutisten historiassa koettiin keväällä 2013, kun oma television uutislähetys alkoi.

– Moni venäjänkielinen kokee tv-uutislähetyksemme tunnustuksena sille, että heidän yhteisönsä on olemassa. Koska uutislähetys on tekstitetty suomeksi, on se myös ikkuna valtaväestölle tutustua venäjänkielisen yhteisön elämään, kertoo Heidi Zidan.

Viisiminuuttinen lähetys nähdään päivittäin klo 16.50 TV1:ssä.

Krimin valtaus aiheutti palautevyöryn

Ylen venäjänkielinen toimitus on saanut myös osansa suurvaltapolitiikan kuohuista. Vaikka toimitus keskittyy uutisoimaan Suomesta, ei Venäjän ja Ukrainan kriisiä voinut sivuuttaa.

– Kynnys uutisoida Venäjän tapahtumista on normaalioloissa korkea. Parin viime vuoden ajan olemme kuitenkin seuranneet tarkasti Venäjän ja Ukrainan sotaa, uutisoineet siitä ja kertoneet suomalaiskommenteista, selittää tuottaja Heidi Zidan.

Kyse on tulenarasta aiheesta, ja se näkyy Zidanin mukaan myös Novostin saamassa palautteessa.

– Palautteen määrä lisääntyi hirveästi Krimin valloituksen jälkeen. Valitettiin, ettemme kertoneet kaikkea tai annoimme väärää tietoa. Saimme palauteta molemmilta puolilta, enemmän tosin Venäjään myönteisesti suhtautuvilta.

Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan johtajan Atte Jääskeläisen mukaan kiristynyt maailmanpoliittinen tilanne vain korostaa venäjänkielisten uutisten merkitystä.

– Kun aloitimme venäjänkieliset tv-uutiset, Ukrainan sota ei ollut vielä alkanut. Pian tilanne kuitenkin kärjistyi. On tärkeää kertoa tapahtumista venäjäksi, mutta suomalaisin journalistisin kriteerein.

Kilpailu Venäjän mediaa vastaan

Suomessa asuvien venäjänkielisten määrä on kasvanut nopeasti Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen. Tällä hetkellä Suomessa asuu Tilastokeskuksen mukaan noin 70 000 venäjänkielistä. Tästä huolimatta venäjänkielisen median asema on hankala.

– Sekä Spektr-lehti että Sputnik-radio ovat vaikeuksissa. Niiden on vaikea saada mainostuloja. Helsingin Sanomilla oli kokeilu toimittaa venäjänkielisiä uutisia, mutta se lopetettiin. Pelkään, että Novosti Yle on kohta ainoa venäjänkielinen media Suomessa, ennakoi tuottaja Heidi Zidan.

Novosti Ylen kovin kilpailija ei suinkaan löydy edellä mainittujen joukosta – se on Venäjän media.

– Suomessa asuu paljon venäjänkielisiä, jotka seuraavat vain Venäjän televisiota, radiota ja nettiä. Vahvuutemme on kertoa heille siitä, mitä tapahtuu maassa, jossa he asuvat.

Novosti Ylen nettisivuilla on lähes 70 000 kävijää kuukaudessa, tv-uutisia katsoo päivittäin pari sataa tuhatta ihmistä. Kysyntää siis tuntuu olevan.

– Politiikka ei yleensä kiinnosta Suomessa asuvia venäjänkielisiä. Mutta kun kerroimme hallituksen leikkauslistoista, saimme varsinaisen lukijavyöryn. Uutiset, jotka koskettavat suoraan ihmisten arkea, kiinnostavat, sanoo Heidi Zidan.

Yle Novosti toimittaa illan A-studion 21.10. klo 21.05. Mm. tiedotussotaa ja talouspakotteita käsittelevä lähetys tehdään kokonaan venäjäksi ja tekstitetään suomeksi.