Naisten ja miesten ansioerojen kumoaja: Harrastajatutkijan tuloksista ei haluta keskustella

TULOEROT Pauli Sumanen löysi vertailulleen tukea naistutkimuksen pioneerilta. Silti tuloksista syntyy harvoin akateemista keskustelua.

Pauli Sumanen on pian vuosikymmenen ajan tutkinut eroja miesten ja naisten ansioissa ja työajassa. Talviharrastus, hän sanoo töistään.

Matti Marjamäki

Suomalaisnaisen euro on 80 senttiä tai vähän yli -myyttiä pian vuosikymmenen ajan purkanut Pauli Sumanen on saanut tutkimustensa tuloksia julki ensi kerran kansainvälisessä tiedejulkaisussa,Sociology and Anthropology -lehdessä.

Tosin ansiotulovertailua Sumanen ei tässä artikkelissaan tee, vaan tutkii eroja palkansaajamiesten ja -naisten kvantitatiivisessa tuottavuudessa eli heidän tekemiensä työtuntien määrässä. Tuottavuuden laatua hän ei käsittele.

Sumanen, 73, on hyvinkääläinen harrastajatutkija vailla muita akateemisia meriittejä kuin esiintymiset kansainvälisissä konferensseissa ja nyt yksi julkaisu.

Tutkimus on hänelle talviharrastus.

Häntä huvittaa, että keskustelu tyrehtyy aina, kun käy ilmi, että Sumanen ei ole "oikea" tutkija ja lisäksi eläkkeellä.

–Onko sisäfilee erilainen kun se tarjoillaan jossain muualla kuin Savoyssa, hän kuittaa.

Onko sisäfilee erilainen kun se tarjoillaan jossain muualla kuin Savoyssa?

Sumasen pääargumentti läpi vuosien on ollut, että koska miehet tekevät keskimäärin enemmän työtunteja kuin naiset, myös miesten ansiot ovat suuremmat. Siis ansiot, ei palkka.

Kahta tilastoaineistoa vertailtuaan Sumasen johtopäätös on nyt, että kokoaikatyötä tekevillä miehillä on vuosityötunteja noin 17–20 prosenttia enemmän kuin naisilla.

Kun ylityöt lasketaan mukaan, miesten vuosiansiot ovat noin 23 prosenttia suuremmat kuin naisten. Tilastokeskuksen ajankäyttötutkimuksen mukaan noin 13 prosenttia miehistä tekee yli 50-tuntista työviikkoa, naisista neljä prosenttia.

Erot ansioissa eivät siis ole tasa-arvo-ongelma, niin kuin 80 senttiä -myytti kertoo, vaan rakenneongelma.

Tulostensa tueksi Sumanen löysi varhaisen hypoteesin Elina Haavio-Mannilalta, naistutkimuksen pioneerilta.

Kirjassaan Suomalainen nainen ja mies (1968) Haavio-Mannila sanoo, että erot miesten ja naisten ansioissa saattavat johtua juuri eroista työtuntien määrässä.

Sumanen tähdentää, että hän ei mitenkään arvostele naisia työntekijöinä eikä vertaa miesten ja naisten työn laatua. Tuloksensa hän sai yksinkertaisesti jakamalla sukupuolten kokonaisansiot työtunneilla.

Lue myös:”80 prosenttia suomalaisen yhteiskunnan tasa-arvo-ongelmista koskee miehiä”

Taantuma vaikuttaa Työaikavertailun tulokset riippuvat myös suhdanteista. Vuonna 2009 Tilastokeskus viimeksi teki ajankäyttötutkimusta, bruttokansantuote kutistui lähes kymmenyksen. Tutkimusvuonna 1999 bkt kasvoi yli kaksi prosenttia. Vuodesta 2009 alkanut taantuma on vähentänyt työtä ja työpaikkoja miehiltä enemmän kuin naisilta, mikä lienee kutistanut eroja myös ansioissa, vaikka muuten talouden suunta ei ole ollut hyväksi. Palkansaajista 37 % on jonkinlaisen kulunvalvonnan piirissä, 34 % raportoi työajastaan muuten, 29 % ei raportoi.