Keskipalkkaisen suomalaisen verotus on 2,2 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Euroopan vertailumaissa keskimäärin, Veronmaksajien selvityksestä käy ilmi.

Palkkaverotus on Suomessa eurooppalaista keskitasoa, kun kyseessä ovat pienet palkat. Verotus kuitenkin kiristyy, kun tulot nousevat. Keskipalkkaisen suomalaisen veroprosentti ylittää Euroopan vertailumaiden keskiarvon 2,2 prosenttiyksiköllä, Veronmaksajien palkkaverovertailu paljastaa.

18 maan vertailussa Suomi on seitsemänneksi kirein tuloverottaja sekä matalimmalla että keskituloisella palkkatasolla.

Mitä suurempi palkka, sitä kireämpi tuloverotus Suomessa on verrattuna muihin maihin. Vertailussa ovat mukana Suomen lisäksi Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Ranska, Saksa, Britannia, Norja, Ruotsi, Sveitsi, Tanska, Viro, Australia, Japani, Kanada, Yhdysvallat.

Selvityksessä on laskettu yhden tulonsaajan talouden palkkaverotus neljällä eri esimerkkipalkalla. Pienin vuosipalkka, 27 600 euroa, on sellainen, että se riittäisi kokoaikatyötä tekevälle yksin asuvalle palkansaajalle toimeentulon ainoaksi lähteeksi.

Tätä luokkaa palkka on esimerkiksi kaupan kassan, tarjoilijan, kampaajan tai kunnan lastenhoitajan ammateissa.

Pienipalkkaista verottavat Suomea kevyemmin EU-maista Alankomaat, Britannia, Viro ja Espanja. Tuloveronkevennysten takia pienipalkkaisen veroprosentti laski samalle tasolle kuin Ruotsissa, mutta Suomen sijoitus ei muuttunut.

(Jos ylläoleva grafiikka ei näy, voit katsoa sen tästä linkistä.)

Toiseksi alin palkka, 42 500 euroa, on suurin piirtein kokoaikaisten työntekijöiden keskipalkka Suomessa, kun lomarahat otetaan huomioon. Tällaista palkkaa saavat esimerkiksi vanhemmat konstaapelit, luokanopettajat ja kätilöt. Vertailumaista esimerkiksi Virossa, Espanjassa ja Italiassa keskipalkat ovat selvästi pienempiä ja Sveitsissä ja Norjassa selvästi suuremmat.

Keskipalkkaisen tulonsaajan verottajana Suomi oli nyt seitsemänneksi kirein, kun edellisvuonna verotus oli Suomessa viidenneksi kireintä.

Ruotsissa progressio iskee suuremmilla tuloilla kuin Suomessa, joten keskipalkkaa verotetaan siellä 5,1 prosenttiyksikköä keveämmin kuin Suomessa. 42 500 euron vuosituloilla tämä merkitsee liki 2 200 euroa ruotsalaisten eduksi.

Jos ylläoleva grafiikka ei näy, voit katsoa sen tästä linkistä.)

Toiseksi korkein palkka vertailussa on 65 400 euroa ja ylin on 138 000 euroa. Ylin palkka on Suomessa melko korkea, mutta monissa muissa maissa palkkahaitarit ovat leveämpiä.

Suurimman esimerkkipalkan verotus on Suomessa seitsemän prosenttiyksikköä kireämpi kuin muissa Euroopan maissa. Suurituloisen veroprosentti on neljänneksi korkein Belgian, Italian ja Ruotsin jälkeen.

Jos ylläoleva grafiikka ei näy, voit katsoa sen tästä linkistä.)

Belgia ja Italia ovat kaikilla vertailun tulotasoilla ankarampia verottajia kuin Suomi. Saksa verottaa ankarammin matalia palkkoja kuin Suomi, suurissa tuloissa taas toisinpäin.

Suomessa korkein mahdollinen marginaalivero, 59,6 prosenttia, tulee noin 82 000–93 000 euron verotettavilla tuloilla. Tämä johtuu kunnallisverotuksen ansiotulovähennyksen ja työtulovähennyksen alenemisesta. Sitä korkeammilla tuloilla marginaaliveroprosentti hieman laskee. Esimerkiksi vertailun korkeimman palkan, 138 000 euron, marginaaliveroprosentti on 57,2 prosenttia.

Lisäksi vertailtiin kahden tulonsaajan perheitä 70 100 euron, 107 900 euron ja 203 400 euron palkoilla. Monissa maissa tilanne muuttuu, kun tarkastellaan yksittäisten palkansaajien sijaan perheellisiä palkansaajia. Usein perheellisten palkansaajien verotus on lievempää kuin yksittäisten palkansaajien, mikä johtuu esimerkiksi erilaisista vähennyksistä tai verotettavan tulon erilaisesta määrittelystä.

Kun kahden huoltajan ja kahden lapsen perheessä on vain yksi tulonsaaja, jonka tulot ovat 65 400 euroa, Suomi on toiseksi kirein verottaja Italian jälkeen 37,5 prosentin tuloveroprosentilla.

Esimerkiksi Saksassa perheettömän 65 400 euroa tienaavan veroprosentti on 42,5 prosenttia, kun taas yhden tulonsaajan kaksilapsinen perhe maksaa samoista tuloista 33,4 prosenttia veroa.

Palkkaverotuksen kiristyminen ja progression jyrkkeneminen päättyi tänä vuonna, kun palkkaverotusta kevennettiin kaikilla tulotasoilla ensi kertaa vuoden 2009 jälkeen, Veronmaksajat kertoo tiedotteessaan.

Selvityksen on tehnyt Veronmaksajien keskusliiton pääekonomisti Mikael Kirkko-Jaakkola. Osa veroprosenteista on laskettu tilintarkastus- ja verokonsultointitoimisto PwC:ssä.