Mistä on kyse? Talvivaaran ympäristövahinkojen sovittelumenettely on ajautumassa karille.

Konkurssiyhtiö on ylivelkainen eikä valtio katso asiassa olevan oikeudellisia perusteita mahdollisten korvausten maksamiseen.

Sovittelupöydässä on noin 45 korvauksenhakijaa sekä konkurssivelallinen Talvivaara Sotkamo Oy ja Talvivaara Sotkamo Oy:n konkurssipesä.

Mikäli sovittelumenettely keskeytyy, korvausasia palautuu käräjäoikeuteen. Asian käsittelyä jatkettaneen vasta, kun rikosasia on saanut lainvoiman.

Talvivaaran kaivoksen aiheuttamien ympäristövahinkojen sovittelumenettely on kestänyt Kainuun käräjäoikeudessa lähes vuoden.

Vahingonkorvauksia on vaadittu muun muassa vesialueiden ja kiinteistöjen arvon alentumisesta sekä metsätalouden tuoton menetyksestä. Summat vaihtelevat yksityishenkilöiden vaatimista kymmenistä tuhansista euroista Metsähallituksen vaatimaan 8,5 miljoonaan euroon.

Sovittelupöydässä on noin 45 korvauksenhakijaa sekä vastaajana konkurssivelallinen Talvivaara Sotkamo Oy ja Talvivaara Sotkamo Oy:n konkurssipesä.

– Jo sovittelumenettelyn alkuvaiheessa ilmeni, että vastaajatahojen vastuukyky on varsin vähäinen, kertoo sovittelijana toimiva käräjätuomari Kari Turtiainen.

Kesäkuun alussa oli vähän toivoa, että nyt otetaan valtiovalta mukaan, mutta ei sieltä kovin kummia voi enää odottaa. Jari Eloranta

Turtiainen on käynyt kevään ja kesän aikana korvauksenhakijoiden ja vastaajien kanssa alustavia, kokonaistilannetta kartoittavia erillisneuvotteluja.

– Vastaajien kanssa käydyissä neuvotteluissa keskeisin kysymys on ollut sen selvittäminen, löytyykö sovittelupöydän ulkopuolella olevilta tahoilta sellaista vastuuhalua ja -kykyä, jota voitaisiin hyödyntää myöhemmin sovitteluneuvotteluissa.

Kysymystä on arvioitu laajalti. Sitä ovat olleet pohtimassa työ- ja elinkeinoministeriö, ympäristöministeriö, valtiovarainministeriö sekä konkurssiasiamiehen toimisto.

– Syyskuussa konkurssiasiamies ilmoitti, että valtion hallinnonalojen yhteinen käsitys asiasta on valmistunut: valtiolla ei katsota olevan oikeudellisia eikä tarkoituksenmukaisuusperusteita mahdollisten sovintokorvausten maksamiseen, Turtiainen kertoo.

Tarkoituksenmukaisuusperuste tarkoittaa, että päätös on valittajasta asiallisesti väärä (siirryt toiseen palveluun) (Laki24.fi).

Sovittelumenettelyssä palataan sovittelupöydän ääreen ainakin vielä kerran kuluvan vuoden aikana. Miia Roivainen / Yle

Sovintoyritys näyttää ajautuneen karille, koska sovittelupöydän "laajentaminen" ei tuottanut tulosta. Tällä hetkellä kysymyksenä on, onko sovittelua tarkoituksenmukaista jatkaa.

– Tarkoituksenani on joka tapauksessa pitää asiassa kuluvan vuoden aikana yhteinen tilaisuus, johon kaikilla kantajilla ja vastaajilla on mahdollisuus osallistua. Koska asianosaisia on lukuisa joukko, minulla ei ole tarkkaa tietoa siitä, millainen halu kullakin osapuolella on jatkaa sovittelua. Kukaan ei ole sovittelusuostumistaan peruuttanut, käräjätuomari Turtiainen kertoo.

Jos sovittelumenettely päätettäisiin lopettaa, korvausasia palautuisi käräjäoikeuden oikeudenkäyntimenettelyyn.

– Asioiden käsittelyn jatkuminen oikeudenkäynnissä jäisi kyseisen tuomarin harkittavaksi, Turtiainen toteaa.

Väljähtyykö koko asia kasaan?

Sovittelumenettelyssä mukana oleva kajaanilainen Jari Eloranta on turhautunut.

– Kesäkuun alussa oli vähän toivoa, että nyt otetaan valtiovalta mukaan, mutta ei sieltä kovin kummia voi enää odottaa. Siinä mökkiläinen on aika pieni ihminen lopputuloksen suhteen, sanoo Eloranta.

Eloranta epäilee, ettei sovittelupöydässä löydetä enää ratkaisua. Korvausten käsittely siirtyy silloin hamaan tulevaisuuteen.

– Sitten se on iäisyyskysymys, kun asia venyy niin pitkälle. Se väljähtyy, koska moni saattaa luovuttaa ja lopettaa koko homman, Eloranta pohtii.

Valtio tulee seisomaan maksumiehenä ennemmin tai myöhemmin, olipa rahahana mikä tahansa. Raimo Tervonen

Sonkajärveläinen ammattikalastaja Raimo Tervonen ihmettelee ministeriöiden kantaa. Hänen mielestään korvausasiasta tehdään nyt hyvin pitkää polkua aivan suotta.

– Olisi ollut paljon edullisempaa kokonaisuutta ajatellen, että muutama miljoona euroa laitettaisiin haittakorvauksiin. Valtio tulee seisomaan maksumiehenä ennemmin tai myöhemmin, olipa rahahana mikä tahansa.

Tervonen muistuttaa, että monien ympäristöoikeuden asiantuntijoiden mukaan korvausvelvollisuus ympäristövahingosta voi olla myös toiminnanjatkajalla.

– Tällä hetkellä vastuu on valtionyhtiö Terrafamella. Jos se siirtyy jonkun toisen omistukseen, myös vastuu siirtyy eteenpäin.

Sovitteluratkaisu olisi ennakkotapaus

Käräjäoikeuden sovittelumenettely on vaihtoehto oikeudenkäynnille. Käräjäoikeuksissa sovittelua käytetään konfliktinratkaisukeinona yhä enenevässä määrin, ja kokemukset ovat erittäin hyviä, sanoo käräjätuomari Kari Turtiainen.

– On kuitenkin hyvin poikkeuksellista, että käräjäoikeudessa on soviteltavana Talvivaaran korvausasioiden kaltainen laaja ja moniulotteinen juttukokonaisuus, jossa suuri joukko kantajia esittää mittavia korvausvaatimuksia ympäristövahingoista. Aikaisempia vertailukohtia ei tiedossani ole, Turtiainen kertoo.

Siinä mökkiläinen on aika pieni ihminen lopputuloksen suhteen. Jari Eloranta

Kainuun käräjäoikeudessa on samaan asiakokonaisuuteen liittyen vireillä noin 30 muutakin korvausasiaa, joissa ei ole aloitettu sovintomenettelyä, koska korvauksenhakijat eivät antaneet suostumistaan sovitteluun.

Lepäämässä olevien korvausasioiden käsittelyssä ei näillä näkymin edetä ennen kuin Talvivaaran ympäristörikosasiassa annettu tuomio on lainvoimainen.

Ympäristörikosasian käsittely jatkuu Rovaniemen hovioikeudessa tänään maanantaina. Hovioikeus antaa ratkaisunsa aikaisintaan alkuvuodesta 2018.

Lue lisää:

Talvivaaran ympäristörikosjuttu alkaa hovioikeudessa – käräjillä puolustus toi 1 000 sivua yllätystodisteita

Miljoonien eurojen korvaukset vielä selvittämättä Talvivaaran ympäristöjutussa

Metsähallituksen 8,6 miljoonan Talvivaara-korvausvaade ei ole sen ainoa

Talvivaaran ympäristörikosasian käsittely jatkuu Rovaniemen hovioikeudessa

Talvivaaran ympäristörikosjutussa lisää aikaa valituksen tekemiseen

Nämä kuusi aikovat valittaa Talvivaara-tuomiosta: syyttäjä, kolme syytettyä, ELY-keskus ja konkurssipesä

Kuusi kohtaa Talvivaara-tuomioista – Oikeudenkäynnissä nähtiin vasta ensimmäinen erä