Pääministeri Juha Sipilän (kesk.) mukaan Suomen pitäisi nostaa maksamansa kehitysavun määrää.

Kehitysyhteistyön määrärahoja leikattiin vuonna 2016. Suomen kehitysyhteistyön määrärahat ovat tällä hetkellä noin 0,4 prosenttia bruttokansantuotteesta. Sipilä sanoi Yle TV1:n Ykkösaamussa, että kehitysavun määrässä pitäisi päästä asteittain 0,7 prosentin tasolle.

– Se on totta, että tästäkin tarpeellisesta asiasta on jouduttu nipistämään, kun omaa taloutta laitettiin kuntoon, hän sanoo.

Hän myös toisti Ykkösaamun haastattelussa, että pakolaiskiintiötä voisi Suomessa nostaa nykyisestä 750:stä noin 1500-2000:een. Sipilän mukaan EU:n pitäisi tehdä enemmän yhteistyötä YK:n pakolaisjärjestön kanssa, jotta ihmisiä saataisiin autettua lähempänä kriisialueita.

Paikan päällä tehtäisiin valikointi, kuka on henkilökohtaisen suojelun tarpeessa ja kiintiöpakolaisjärjestelmän kautta ihmisiä tulisi hallitummin Eurooppaan, hän sanoi.

– Silloin, kun nämä edellytykset täyttyvät, eli saamme rajavalvonnan kuntoon, pisteet aikaiseksi, joissa YK:n asiantuntemuksella suojelua tarvitsevat ihmiset valikoidaan, niin olen valmis siinä tilanteessa nostamaan kiintiötä. Silloinhan se tarkoittaa sitä että tämä hallitsematon vaeltaminen loppuu, Sipilä jatkoi.

Sipilä: Irtisanomissuojan heikennystä tarvitaan

Sipilän mukaan hallitus pitää kiinni esityksestään heikentää irtisanomissuojaa pienissä, alle 20 hengen yrityksissä. Useat ammattiliitot, etunenässä Teollisuusliitto, Opetusalan ammattijärjestö OAJ, Sosiaali- ja terveysalan Tehy, Julkisten ja hyvinvointialojen JHL sekä ammattiliitto Pro ovat vaatineet hallitusta perumaan esityksen.

Liitot ovat myös kertoneet valmistelevansa työtaistelutoimia, jos esitys etenee.

Pääministeri Sipilän mukaan lausuntokierrokselta palanneen esityksen saama palaute otetaan huomioon, mutta hallitus jatkaa lakiesityksen valmistelua.

– Esityksen lähtökohtana on, että näiden kaikken pienimpien yritysten työllistämisen kynnystä saadaan madallettua. Henkilöriski yrityksissä, joissa on vain muutaman hengen työyhteisö, on se yrityksen suurin riski ja sitä tällä esityksellä pyritään pienentämään, ei tietenkään heikentämään yleisesti palkansaajien irtisanomissuojaa.

– Meidän pitää uskaltaa jatkaa niitä toimia, jotka madaltavat ihmisten palkkaamisen kynnystä ja nostavat työllisyysastetta, sanoi Sipilä Ykkösaamussa.

Hallitus linjasi kevään kehysriihessä että irtisanomisia helpotetaan pienissä, alle 20 työntekijän yrityksissä, jotta työntekijöiden palkkaaminen ja työllistämiskynnys pienyrityksissä helpottuisi. Linjauksen mukaan irtisanomisperuste voisi olla "henkilöperusteinen".

Kehysriihessä päätettiin myös että alle 30-vuotiaiden, kolme kuukautta työttömänä olleiden palkkaamista määräaikaisiin työsuhteisiin helpotetaan. Tämän esityksen hallitus perui heinäkuun alussa.

"Maatalouden kannattavuutta ei ratkaista lisätuella"

Hallitus päätti budjettiriihessä tukea kuivuudesta kärsivää maataloutta lähes 90 miljoonan euron tukipaketilla. Sipilä mukaan maatalouden kannattavuusongelmia ei kuitenkaan ratkaista väliaikaisella tuella, vaan tarvitaan muutoksia maatalouden tuottajahintoihin.

– Me emme pysty budjetista kompensoimaan sitä mitä markkinoilta (maataloudelle) voisi tulla. Suomalaisten keskimääräinen ruokaostos on 25 euroa ja nitä tehdään 2,5 miljoonaa päivässä ja 12 miljardia vuodessa, ja jos prosentinkaan tuosta summasta saisi suoraan viljelijöille, niin tilanne olisi aivan toinen.

– Kyllä meidän täytyy vähän innovatiivisemmin miettiä ratkaisuja siihen, miten viljelijä saisi paremman hinnan tuotteistaan.

Sipilän mukaan sekä kaupalta että kuluttajilta tarvitaan nyt vastaantuloa. Ruotsissa kauppa on jo tehnyt vapaaehtoisia toimia, jotta viljelijät saisivat suuremman osan ruuan hinnasta, hän muistutti.

– Luulen että myös kuluttajilla on halua vapaaehtoisuuteen. Tietoisuus maatalouden kannattavuusongelmista on lisääntynyt, ja suomalaiset haluavat syödä laadukasta suomalaista ruokaa ja myös maksaa siitä hieman enemmän.