IL-RAPORTTI: Hämmästyttävän moni valtionyhtiö ei maksa Suomeen lainkaan veroja tuloksestaan. Miksi?

KLIKKAA TAULUKKO SUUREMMAKSI

M ika Seitovirta on teräsjätti Outokummun pomo. Outokumpu ei maksa Suomeen veroja, eikä aio maksaa vuosikausiin. Björn Wahlroosin finanssikonserni Sampo sen sijaan pulittaa mukisematta veroja Suomeen, vieläpä ennätysmäärin.

Outokumpua ja Sampoa yhdistää sama omistaja. Suomen valtio on iso sijoittaja kummassakin.

Kaksi erilaista yritystä, kaksi erilaista veronmaksajaa. Yhteiskunta ei saanut Outokummulta tuloveroja sentin hyrrää viime vuonna. Sampo sen sijaan täytti Suomen valtion, kuntien ja kirkon verokassaa noin 90 miljoonalla eurolla.

Joku tässä mättää. Onko terästehtaan toimitusjohtaja Mika Seitovirta katala veronkiertäjä ja pankkiiri Björn Wahlroos sinisilmäinen partiopoika?

Luultavasti kumpikaan näistä epäilyistä ei ole totta. Sekä Outokumpu että Sampo todennäköisesti käyttävät kaikki lain sallimat aukot ja alennukset minimoidakseen veronsa.

Hiukan tarkemmin tutkien Sampo on kitsas veronmaksaja.

Ruotsalaisia Nordea-pankkia ja If-vakuutusyhtiötä sekä suomalaista Mandatum-pankkia omistava Sampo teki viime vuonna mahtavan, liki kahden miljardin euron tuloksen.

Tuosta voitosta Sampo maksoi vain 12 prosenttia tuloveroja, mikä on selvästi vähemmän kuin Suomen yritysten tuloveroprosentti, joka on 20.

Teräsjätti umpiruosteessa

Outokumpu ei ole käyttänyt kommervenkkejä välttyäkseen veroilta. Terästehdas on taloudellisesti umpiruosteessa.

Outokumpu ei ole tehnyt tulosta moneen vuoteen, joten se ei maksa verojakaan. Yhtiön kasautuneet tappiot ovat jo yli kolme miljardia euroa, ja Suomessakin yli 900 miljoonaa euroa.

Noilla luvuilla Outokumpu hätyyttelee jo Soneraa, joka vuosituhannen alussa tuhlasi neljä miljardia euroa kilpailuun Saksan matkapuhelintoimiluvasta. Vaikka Outokumpu palaisi voitolliseksi, se ei maksa moneen vuoteen veroja, sillä yritykset saavat vähentää verotuksessaan aiemmat tappionsa.

Tappioita voi periaatteessa vähentää määräajan, esimerkiksi kymmenen vuotta, mutta käytännössä raja joustaa. Esimerkiksi Sonera on vähentänyt Saksan-tappioitaan jo 12 vuotta. Sonera ei maksanut viime vuonna Suomeen tuloveroja.

Uusi määräys

Iltalehti poimi yllä olevat esimerkit yritysten julkisista veroraporteista. Ne sisältävät tietoja yritysten verojalanjäljestä.

Suomen valtio lähetti viime syksynä valtionyhtiöille ja valtion osakkuusyhtiöille ohjeistuksen, jonka mukaan valtionyhtiöiden on raportoitava verotuksestaan aiempaa tarkemmin.

Valtio määräsi, että yhtiöiden on julkistettava maakohtaisesti muun muassa tulokset, tuloverot ja julkiset tuet. Lisäksi yhtiöiden on kerrottava veroparatiisivaltioihin maksamansa ja tilittämänsä verot " kaikilta osin " .

Ohjeistus ei ollut ehdoton, vaan valtio jätti yrityksille harkinnanvaraa. Yritysten vinkkelistä vain olennaiset tiedot pitää julkistaa. Varsinaisille valtionyrityksille tuo ohjeistus oli velvoittava, muille kannustava.

Yritysten raportointiherkkyys vaihtelee. Osa kertoi tietoja auliisti, osa tyytyi niukempaan. Esimerkiksi valtion sataprosenttisesti omistama jäänmurtajayhtiö Arctia ei halua paljastaa ulkomaille maksamiaan veroja.

Valtio uskoo esimerkin voimaan. Jos valtionyritykset avaavat verotustaan, yksityiset yritykset saattavat seurata perässä. Näin valveutuneet kansalaiset ja julkinen paine auttavat yhteiskuntia kaventamaan kansainvälisen verotuksen klappia.

Talouskriisin vuoksi valtioiden verotulot ovat vähentyneet. Suomi ei ole poikkeus. Valtiot tappelevat verisesti toistensa kanssa kansainvälisten yritysten veroista.

Verotuksen aukkoja yrittää paikata myös Juha Sipilän(kesk) ensi viikolla aloittava ministeristö. Porvarihallitus aikoo kiristää niin kutsuttujen konsernilainojen korkovähennysoikeutta. Moni kansainvälinen pääomasijoittaja on kupannut konsernilainoilla Suomen verottajalta miljoonia.

Tätä syntiä on tehnyt verottajan mielestä myös valtion määräysvallassa oleva Fortum. Energiayhtiö tosin vastikään selätti korkeimmassa hallinto-oikeudessa valtion.

Nollakerho

Yritysten veroraporteista nousee pintaan yksi havainto ylitse muiden. Ulkomailla toimivat valtionyhtiöt ja valtion osakkuusyritykset maksavat erittäin vähän, jos lainkaan, veroja Suomeen.

Yksi näistä nollakerholaisista on lentoyhtiö Finnair.

Finnair on kärvistellyt militanttien ammattiosastojensa ja lentoliikenteen kriisin puristuksessa. On ihme, että yhtiö ylipäätään on vielä pystyssä, eikä valtion ole tarvinnut antaa sille pääomatukea pitkään aikaan.

Jos Finnair taitavan johtonsa ja kohta valmistuvien superkoneidensa avulla joskus nousee taloudellisesti siivilleen, verottajan on turha odottaa yhtiöltä suorituksia. Finnairille on kasautunut tappioita 290 miljoonaa euroa, jotka yhtiö voi vähentää voitollisista tuloksistaan 5-10 vuoden aikana.

Finnair paljastaa, että se on saanut " viranomaisilta " myös lentoliikenteen tukea. Suomi ei ole tukenut. Liikesalaisuuteensa vedoten Finnair ei kerro asiasta yhtään enempää - ei lukuja eikä tukijaa.

Toinen nollakerhon jäsen on Posti eli entinen Itella.

Posti teki viime vuonna Suomessa 77 miljoonaan euron tuloksen, mutta maksoi veroa vain yhden miljoonan. Tämä johtuu siitä, että tuloksessa on iso osa tytäryhtiöosinkoja, jotka ovat Suomessa verovapaita. Konsernin Suomeen maksamien tuloverojen määrä pieneni selvästi edellisvuoteen verrattuna, koska yhtiön kannattavuus romahti.

Posti on tähän saakka pysynyt kannattavana saneeraamalla rankasti. Yhtiö on ryssinyt Venäjällä ja logistiikka-toimialalla. Verottaja todennäköisesti nuolee tulevina vuosina näppejään.

Mieluummin Ruotsiin

Ruotsalais-suomalaisen Stora Enson tulos hipoo kohta miljardia. Siksi tuntuu kurjalta, että yhtiö ei maksa verojaan Suomeen vaan kireämmän verotuksen Ruotsiin.

Stora Enson mukaan se ei maksa veroja Suomeen, sillä yhtiö on viime vuosina kirjannut tappioita ja tappokuluja Suomessa lakkautetuista tehtaistaan. Metsähirmu vihaa veroja, mutta kertoo nyt aiempaa avoimemmin verojärjestelyistään. Kooste Stora Enson veroetuuksista on seuraavalla sivulla.

Paras esimerkki verosuunnittelun voimasta paljastuu Fortumin raportista. Energiajätti teki viime vuonna 3,4 miljardin euron tuloksen. Jos tuo voitto olisi verotettu pelkästään Suomessa ja suomalaisella veroprosentilla, Fortumin tulovero olisi ollut 670 miljoonaa euroa. Todellisuudessa yhtiö maksoi veroja vain 200 miljoonaa. Fortumin verohyöty on hämmästyttävät liki puoli miljardia.

Valtio helpotti viime vuonna suomalaisten yritysten verotaakkaa. Eduskunta alensi yritysten tuloveroprosentin 20:een, kun se sitä ennen oli 24,5 prosenttia. Fortum sanoo hyötyneensä tästäkin muutoksesta 79 miljoonaa euroa. Yhtiö pulitti tuloveroa Suomeen vain 87 miljoonaa euroa.

Fortumilla on rahoitusyhtiöitä halvan verotuksen Hollannissa, Belgiassa, Luxemburgissa ja Irlannissa. Nämä maat perivät Fortumilta veroa keskimäärin vain 13,2 prosenttia, yhteensä 40 miljoonaa euroa.

Tyhjästä ei nyhjäistä

Valtionyhtiöt työllistävät verokonsultteja ja yrittävät juosta verottajaa karkuun.

Tärkein syy valtionyhtiöiden verokatoon on silti se, että hämmästyttävän moni valtionyhtiö on kurjaakin kurjemmassa kunnossa; ne ovat hukanneet tuloksen tekemisen taidon.

Kun yrityksissä ei synny voittoja, ei ole mitään, mitä verottaa. On lopulta toteutunut äärivasemmiston haave siitä, että valtionyhtiöt ovat olemassa työllistämistä varten.

Pitkän päälle tämäkään ei vetele. Työpaikat saneerataan, ellei synny voittoja. Tulos tai ulos.

Suuri Enso - verot nolla

Suomalais-ruotsalainen Stora Enso maksaa veronsa Ruotsiin. MARKKU RUOTTINEN

Stora Enso ei maksa veroja Suomeen toisin kuin kilpailija UPM.

Suomalais-ruotsalaiselle metsäjätille Suomi on enää rahan raaka-ainetta tuottava siirtomaa. Yhtiö ei maksa Suomeen tuloveroja, vaan verot se maksaa pääosin Ruotsiin, josta on kotoisin yhtiön nykyinen toimitusjohtaja.

Storan kilpailija UPM maksoi viime vuonna Suomeen tuloveroja 90 miljoonaa euroa.

Stora Enson mukaan se ei maksa veroja Suomeen edellisvuosien tappiontasauksen vuoksi. Tämä 971 miljoonan tappiontasaus johtui muun muassa " korkeista sulkemis- ja uudelleenjärjestelykustannuksista " aiempina vuosina.

Stora Enso kertoo saavansa veroetuja useilta valtioilta:

Uruguay.

Montes del Platan sellutehdas toimii verottomalla erityistalousalueella.

Kiina.

Stora Enson kaksi metsäyhtiötä Guangxissa on vapautettu tuloverosta ja myynnin arvonlisäverosta ja teollisuusyhtiöllä on alannettu verokanta kymmenen toimintavuoden ajan.

Veroparatiisit.

Stora Ensolla on tytäryrityksiä kevyen verotuksen Luxemburgissa, Arabiemiraarikunnissa, Singaporessa, Hong Kongissa ja Neitsytsaarilla.

Hollanti.

Etelä-Amerikassa tuottamansa sellun Stora Enso kauppaa muun muassa Suomen tehtailleen hollantilaisen tytäryrityksen kautta, koska Hollanti on myöntänyt Storalle veroalen.

Joki virtaa rahaa

Ossauskoski virtaa verotuloja. POHJOLAN SANOMAT

Moni Lapin kunta kaatuisi ilman Kemijoen kiinteistöveroja.

Ossauskosken vesivoimala on Kemijoessa, Lapin Tervolassa. Voimalan omistaa valtionyhtiö Kemijoki Oy, jolla on 16 voimalaa Kemijoen vesistössä.

Kemijoki Oy perustettiin sodan jälkeen, kun Suomi tarvitsi lisää korvaavia sähkölaitoksia Neuvostoliitolle menetettyjen koskien vuoksi.

Tervolan 3 300 asukasta ovat ikionnellisia 40 vuotta sitten valmistuneesta voimalasta. Jokainen tervolalainen nimittäin saa Kemijoki Oy:ltä 500 euroa vuodessa. Tuo raha hujahtaa kunnan kirstuun kiinteistöverona.

Kemijoki Oy ei maksa yhteiskunnalle tuloveroja, koska yhtiö toimii niin kutsutulla Mankala-periaatteella. Mankala-yhtiöt luovuttavat valmistamansa sähkön omakustannushintaan osakkailleen, jotka puolestaan maksavat oman tuloksensa mukaiset verot.

Eduskunta on kuitenkin viisaasti päättänyt, että sähköntuotantokunnat saavat osansa alueellaan syntyneestä taloudellisesta tuotoksesta. Kaikki raha ei siis virtaa pois etelään. Kemijoen vesistön kunnat saivat viime vuonna 17 miljoonaa euroa Kemijoki Oy:n kiinteistöveroja.

Ei ihme, jos monia kunnanisiä polttelee Vuotoksen tekojärvi. Sähköntuotannon lisääntyessä myös kuntien rahavirta kasvaisi.

Juttua muokattu 26.5.2015 klo 13:37: Taulukon tietoja korjattu. Tarkempi tieto korjauksista jutun alussa olevan taulukon ohessa.