Tutkimustulosten perusteella huonojen asuinalueiden työssä käyvät ovat yhtä onnettomia kuin työttömätkin.

Asukkaat kertovat elokuussa 2018 kuvatulla videolla, millaista on asua Vantaan Hakunilassa. Sanna Taskinen

Eniten huono-osaiseksi luokiteltavia asuinalueita on Oulussa, kun verrataan Suomen kuutta suurinta kaupunkia keskenään.

Näin kertoo Turun kaupungin hankkeena tehty tutkimus.

Nuorisotutkimuksen osaamiskeskuksen tutkija ja Turun yliopiston tohtorikoulutettava Teemu Vauhkonen on ollut tekemässä tutkimusta. Tieteellinen artikkeli on vielä tulossa myöhemmin ensi vuoden puolella, mutta lyhyempi katsaus löytyy jo Turun kaupungin sivuilta.

Asuinalueiden huono-osaisuutta tutkiessa on huomioitu kyseisten alueiden työttömyys- ja köyhyysaste sekä kouluttamattomien osuus aikuisväestöstä.

Oulussa huono-osaiseksi luokiteltavia asuinalueita on peräti 11. Tutkimuksessa mukana ollut Jakkukylä liittyi Iin kuntaan vuoden 2018 alussa.

Toiseksi eniten niitä oli Turussa, yhteensä seitsemän. Seuraavina tulivat Tampere viiden, Helsinki neljän ja Vantaa yhden kaupunginosan voimin.

Myös Espoo oli mukana tutkimuksessa, mutta sieltä yksikään tietty lähiö ei erottunut.

Yhdistellyillä asuinalueilla on keskenään sama postinumero.

Hervanta oli yksi Tampereen huono-osaisista lähiöistä. Mika Kanerva

Huono-osaisimmat asuinalueet:

Oulu: Ylikiiminki, Yli-Ii, Jakkukylä, Martinniemi, Rusko, Rajakylä, Taskila-Toppila, Tuira, Pyykösjärvi-Puolivälinkangas, Välivainio, Kaukovainio

Turku: Kärsämäki-Urusvuori-Halinen, Jäkärlä, Varissuo, Huhkola-Lauste-Vaala, Pansio-Perno, Pahaniemi, Iso-Heikkilä

Tampere: Tesoma, Nekala, Hervanta, Peltolammi, Multisilta

Helsinki: Jakomäki, Kontula, Puotinharju, Roihupelto, Itäkeskus

Vantaa: Hakunila

Pohjana ATH-kysely

Vauhkonen painottaa, että pelkkä köyhyysaste ei ole riittävä indikaattori, eivätkä tuloerot kerro suoraan huono-osaisuudesta.

– Sen takia työttömyysaste on tärkein mittari tässä, Vauhkonen sanoo.

Yksi mittareista oli myös tyytymättömyys elämänlaatuun, joka mittaa onnettomuutta.

– Onnellisuus usein mitataan tyytyväisyydellä elämänlaatuun, mutta se heijastaisi liikaa vastaushetkisiä fiiliksiä, Vauhkonen tarkentaa.

Lisäksi onnettomuutta selitetään tutkimuksessa työttömyydellä, matalalla koulutustasolla ja toimeentulotuen asiakkuudella.

Aineistona Vauhkonen käytti THL:n tekemää aikuisten terveys-, hyvinvointi- ja palvelututkimus (ATH) -kyselyä.

Kuuteen suurimpaan kaupunkiin rajattaessa vastaajia oli yhteensä 17 748.

– Aineiston ulkopuolelta otettiin postinumerot, asuinalueiden työttömyysaste ja muut indikaattorit.

Postinumeroalueiden koot kuitenkin vaihtelevat, ja moneen postinumeroalueeseen sisältyy sekä hyväosaisuutta että huono-osaisuutta.

Yllättävä tieto

Tutkimustuloksista käy ilmi tieto, jota voidaan pitää jokseenkin yllättävänä.

Hyvä työllisyystilanne ei nimittäin aina tarkoita onnellisempaa suhtautumista elämään.

Tutkimuksen mukaan asuinalueen työttömyysaste ei Suomessa vaikuta työttömien onnettomuuteen mutta lisää työssä käyvien onnettomuutta. Kaikkein huono-osaisimmilla asuinalueilla työttömät ja työssä käyvät kokevat onnettomuutta yhtä usein, tutkimuksessa kerrotaan.

– Huono-osaisilla asuinalueilla työssä käyvät eivät ehkä ole yhtä tyytyväisiä työhönsä kuin hyvillä asuinalueilla työssä käyvät, Vauhkonen lisää.

Teemu Vauhkosen mukaan Helsingissä on onnistuttu ehkäisemään alueellista eriarvoisuutta esimerkiksi Oulua ja Turkua paremmin. Kuvassa on Kontulan metroasema. AOP

Tulos voi myös selittyä ainakin osittain niin kutsutulla tartuntavaikutuksella.

– Yhdysvalloissa on tehty vastaavia tutkimuksia yksilöiden sosiaalisista verkostoista. Jos yksilön ympärillä on onnellisia ihmisiä, niin yksilön todennäköisyys tulla onnellisemmaksi on suurempi.

Vanhemmilta lapsille

Tutkimus osoittaa, että huono-osaisuudella on ylisukupolveutuvia vaikutuksia.

Vanhempien koulupudokkuus, työttömyys ja toimeentulotuen asiakkuus nostavat lasten todennäköisyyttä huono-osaisuudelle aikuisiällä.

Esimerkiksi vanhempien tuloköyhyys ei yksistään riitä ennustamaan huono-osaisuutta, mutta vanhempien koulupudokkuus, työttömyys ja toimeentulotulotuen asiakkuus lisää lasten todennäköisyyttä kokea vastaavaa huono-osaisuutta omassa aikuisuudessaan. Kaikilla aikuisen kolmella indikaattorilla on siis itsenäinen yhteys lapsen vastaavaan huono-osaisuuteen omassa aikuisuudessa.

Koulupudokkuuden ylisukupolveutumista voidaan tutkimuksen mukaan selittää esimerkiksi sillä, että vanhemmilta välittyy lapsille asenteita ja arvoja, jotka eivät tue opiskelua.

Lisäksi toimeentulotuen asiakkuus periytyy tutkimuksen mukaan vanhemmilta lapsille vahvemmin kuin muu huono-osaisuus.

Ei yhteyttä white flight -ilmiöön

Vauhkonen ei ota kantaa siihen, miksi juuri Oulu erottuu muista suurista kaupungeista.

– Toki Helsingissä on pystytty selvästi paremmin ehkäisemään alueellista eriarvoisuutta kuin Turussa ja Oulussa, hän lisää.

Sama todetaan tutkimuksen johtopäätöksissä. Tutkimustulosten perusteella kaupunkisuunnittelulla sekä maa- ja asuntopolitiikalla kannattaa pyrkiä alueellisen eriytymisen ehkäisemiseen.

Vauhkonen haluaa myös nostaa esille huomion liittyen niin sanottuun white flight -ilmiöön. Suomeksi puhutaan usein valkoisten pako -ilmiöstä, joka tarkoittaa sitä, että maahanmuuttajien osuuden kasvaessa kantaväestö muuttaa pois asuinalueelta.

– Jos ajatellaan työssä käyvien onnettomuuden kasvua huonoilla asuinalueilla, se ei näytä liittyvän maahanmuuttajien osuuteen asuinalueella. Asuinalueen korkean työttömyysasteen ja työssä käyvien onnettomuuden välinen yhteys pätee myös niillä alueilla, joissa maahanmuuttajien osuus ei ole kovin korkea.

– Ainakaan tämän tutkimuksen mukaan onnettomuuden lisääntyminen huono-osaisemmilla asuinalueilla ei näytä liittyvän maahanmuuttajien korkeaan osuuteen asuinalueella.

Aiheesta uutisoi ensimmäisenä MTV.

Päivitetty kello 19.10: Asuinalueiden listaukseen korjattu Turun Urusvuoren nimi oikeaksi. Tarkennettu myös Jakkukylän liittyminen Iin kuntaan.

Juttua oikaistu 17.12.2018 kello 18:48. Täsmennetty ilmaisu ”kaupunginosa” muotoon ”asuinalue”.