Kolike su beogradske zgrade, kakva je njihova spratnost, kojim tipovima krova, fasade i prozora se odlikuju, imaju li termoizolaciju ili ne, kako se greju, jesu li to pojedinačne kuće, možda soliteri, ili su to zgrade u gradskim blokovima…

Trenutno, odgovore na sva ova pitanja mi još ne znamo. Ove podatke trebalo bi da nam pruži energetska tipologija zgrada na teritoriji Beograda, koju će u naredne tri godine u tri faze raditi "Tesla inžinjering" i Arhitektonski fakultet, inače jedini ponuđači u postupku javne nabavke koju je sproveo Sekretarijat za energetiku.







Ugovor je zaključen krajem februara, a ovakva studija, kako objašnjavaju u ovom gradskom ministarstvu, neophodna je za kvalitetno i dugoročno upravljanje sredstvima koja će se izdvajati za energetsku sanaciju objekata.

– Tipologija unapred obezbeđuje kompletne informacije o energetskom stanju i faktorima za ostvarivanje energetske efikasnosti, ne samo određenih zgrada, već i delova grada. Ona će služiti kao osnov za donošenje odluka oko prioriteta i izbora objekata za energetsku sanaciju – kažu u Sekretarijatu za energetiku.- Mi sada znamo samo kolika je kvadratura naših zgrada, dok o njihovim karakteristikama nemamo podataka - objašnjava profesor Arhitektonskog fakulteta Dušan Ignjatović, član tima koji se bavi izradom "Energetske tipologije".Zato je, kaže on, objekte u gradu važno klasifikovati po starosti (jer od toga zavise tipovi gradnje) i po arhitektonskim karakteristikama. Na osnovu klasifikacije, pojašnjava prof. Ignjatović, biraju se reprezenti zgrada. Na njima se zatim, modelski, rade ispitivanja kao i proračuni postojećeg stanja i unapređenja.– Nemoguće je svaku zgradu pojedinačno energetski pregledati, pa se određuju tipovi zgrada sa zajedničkim karakteristikama, u građevinskom smislu: blokovi, višespratnice, delovi naselja sa sličnim vrstama zgrada… i u energetskom smislu (da li je tip energetski efikasan i koliko ili nije). Sve što važi za tip zgrade važi i za svaku zgradu koja pripada tom tipu – kažu u Sekretarijatu za energetiku.To znači da ako bismo želeli da, na primer, obnovimo sve zgrade jednostavnije arhitekture iz šezdesetih godina, to će biti jednostavnije baš zahvaljujući energetskoj tipologiji.– Da ne bismo radili odoka, dobiće se konkretni podaci. Zgrade će se grupisati po sličnosti kako bismo mogli da napravimo strategiju njihove obnove, a onda ćemo, kada donosimo planske akte, obnavljati one kod kojih je najbolji benefit. Tako ćemo na osnovu energetske tipologije znati koliko je novca potrebno i koliko bismo tom obnovom mogli da uštedimo – objašnjava Ignjatović.Beograd već nekoliko godina ima Termovizijski atlas koji daje podatke o gubicima na objektima – na fasadi, fasadnoj stolariji, podrumima i krovovima. Ovaj atlas, dodaje profesor, služi da se vidi gde su to loša mesta na našim zgradama i gde one gube energiju.Ta studija takođe nam je svojevremeno dala proračun mogućnosti unapređenja objekata. To je međutim bilo pre donošenja našeg Pravilnika o energetskoj efikasnosti i rađeno je po metodologiji Svetske banke, koja nije adekvatna. Energetska tipologija biće u skladu sa našim zakonskim i podzakonskim aktima i daće nam presek stvarnog stanja i definisaće sredstva potrebna za energetsku sanaciju i postizanje energetske efikasnosti.– Na osnovu prikupljenih podataka napraviće se baza podataka i formirati katalog, tako da će za svaki tip zgrade biti predložene specifične mere energetske sanacije – preciziraju iz sekretarijata.