​Cele mai mari asociații ale tinerilor avertizează Executivul că împrumuturile fără dobândă garantate de stat pot să ducă la scăderea masivă a bugetului alocat de stat pentru educație și la o creștere majoră a taxelor de școlarizare. Într-un comunicat de presă comun, studenții și elevii cer Guvernului o întrevedere de urgență pe tema Programului „Investește în tine”. “Ne exprimăm surprinderea și dezamăgirea deopotrivă că un astfel de program, cu un impact semnificativ asupra categoriilor mai sus menționate, poate să fie propus spre adoptare fără o amplă consultare prealabilă”, spun tinerii.







„Probabil că Guvernul vrea să intre bani în economie fără să crească datoria externă și atunci s-a gândit că în loc să se împrumute mai mult statul ar fi mai bine să se împrumute brusc sute de mii sau milioane de cetățeni, în special tineri și, dacă se poate, care nu înțeleg prea bine în ce se bagă făcând un credit. Evident, un acces mai ușor la împrumuturi pentru unele dintre categoriile de cheltuieli propuse poate să fie benefică, însă nu trebuie să fie încurajată o îndatorare a tinerilor pe scară largă”, spune Mihai Dragoș, președinte al Consiliului Tinerilor din România.







nivelul redus al educației financiare plasează populația tânără la risc. Aceștia amintesc declarația recentă a ministrului Finanțelor, Eugen Teodorovici: „aproape 90% din populaţie are un nivel redus de înţelegere a problematicilor legate de bani sau întâmpină dificultăţi în a utiliza concepte financiare” (sursa).

Tinerii avertizează că. Aceștia amintesc declarația recentă a: „” ().





Comunicatul integral semnat de cele trei organizații ale tinerilor din România:









Mihai Dragos Foto: LinkedIn de urgență o întrevedere cu Guvernul României referitoare la introducerea Programului „Investește în tine” - împrumuturi fără dobândă garantate de stat. Ne exprimăm surprinderea și dezamăgirea deopotrivă că un astfel de program, cu un impact semnificativ asupra categoriilor mai sus menționate, poate să fie propus spre adoptare fără o amplă consultare prealabilă, prin Ordonanță de Urgență a Guvernului.



În cazul elevilor și studenților, adoptarea unui astfel de program, în circumstanțe încă necunoscute, poate conduce, cum s-a întâmplat în marea majoritate a statelor în care a fost adoptat un astfel de mecanism de cost sharing [împărțire a costurilor între stat și elevi/studenți sau familiile lor], la scăderea masivă a bugetului alocat de statul român pentru educație și la o creștere majoră a taxelor de școlarizare, în condițiile în care majoritatea cheltuielilor eligibile pentru a fi „decontate” prin intermediul „împrumutului” sunt cheltuieli pe care statul român ar trebui să le acopere conform Constituției României.



Spre exemplu, în perioada 1989-2009, contribuția statului olandez în finanțarea învățământului superior a scăzut cu 38%, în timp ce nivelul de creditare al studenților a crescut cu 105%. La 31 martie 2015, datoriile totale ale studenților din Anglia, unde există un sistem de cost sharing similar cu cel propus de guvern, au atins pragul de 64 miliarde £, în timp ce în Scoția (3,5 miliarde £), Țara Galilor (2,9 miliarde £) sau Irlanda de Nord (2,4 miliarde £), unde statul recunoaște valoare socială a învățământului gratuit acestea erau semnificativ mai mici. Trebuie totuși să avem în considerare că acestea însumează 73,5 miliarde £, reprezentând doar 3,5% din Procentul Intern Brut (PIB) al Marii Britanii, procentul maxim de 8,8% din PIB fiind estimat să fie atins la începutul celei de-a cincea decade a secolului nostru. Prin comparație, această sumă reprezintă 51,73% din PIB-ul României din anul 2015.



Marius Deaconu Foto: Facebook În condițiile în care doar 23% dintre elevii care se înscriu în clasa I într-o generație ajung să devină studenți, cel puțin o treime dintre aceștia abandonând după primul an, ne întrebăm dacă singura soluție a Guvernului României pentru a îmbunătăți situația este de a-i împrumuta pe cei care se confruntă cu aceste dificultăți?



De asemenea, nu putem să nu ne referim la declarațiile ministrului finanțelor publice din martie 2018, conform cărora „70% din populaţie nu a avut experienţa datoriilor” respectiv „aproape 90% din populaţie are un nivel redus de înţelegere a problematicilor legate de bani sau întâmpină dificultăţi în a utiliza concepte financiare”. Este o campanie masivă de împrumuturi în folosul populației, în aceste condiții? Practic, are lipsuri majore, trebuie să ne întrebăm dacă nu cumva reorientarea către alte mijloace de sprijin este mai oportună.” - Ioana Băltărețu, președinte CNE



„ANOSR nu consideră oportună implementarea unui sistem de acordare a unor credite în vederea susținerii cheltuielilor legate de accesul, studiul și întreținerea studenților, în condițiile în care acesta nu este supus dezbaterii într-un mod corespunzător. În ciuda unor avantaje pe termen scurt, acest sistem ar destabiliza, din punct de vedere economic, un număr important de studenți/absolvenți. Modul în care se încearcă adoptarea acestui program național ridică semne de întrebare serioase. Dacă termenul de implementare conform Programului de guvernare este 1 ianuarie 2019, de unde toată această grabă? Apreciem facilitățile acordate studenților în ultima perioadă, însă sustenabilitatea acestora este afectată prin posibila adoptare a acestor măsuri.” - Marius Deaconu, președinte ANOSR.



„Probabil că Guvernul vrea să intre bani în economie fără să crească datoria externă și atunci s-a gândit că în loc să se împrumute mai mult statul ar fi mai bine să se împrumute brusc sute de mii sau milioane de cetățeni, în special tineri și, dacă se poate, care nu înțeleg prea bine în ce se bagă făcând un credit. Evident, un acces mai ușor la împrumuturi pentru unele dintre categoriile de cheltuieli propuse poate să fie benefică, însă nu trebuie să fie încurajată o îndatorare a tinerilor pe scară largă și în niciun caz nu trebuie să ajungem în situația în care statul nu își asumă finanțarea corespunzătoare a educației. Guvernul e dator să evite heirupismul, să cheme părțile interesate la masa discuțiilor și să permită o dezbatere publică amplă înainte de a lua decizii cu impact atât de mare, astfel încât să fie identificate și evitate consecințele negative care pot să apară și să nu ne trezim peste 5 ani cu o mare problemă socială și financiară.” - Mihai Dragoș, președinte CTR. Tinerii solicită respectarea dreptului la învățământ de stat gratuit!Consiliul Național al Elevilor (CNE), Alianța Națională a Organizațiilor Studențești din România (ANOSR) și Consiliul Tinerilor din România (CTR), reprezentanții legitimi ai elevilor, studenților și tinerilor din România, solicită- împrumuturi fără dobândă garantate de stat. Ne exprimămdeopotrivă că un astfel de program, cu unasupra categoriilor mai sus menționate, poate să fieÎn cazul elevilor și studenților, adoptarea unui astfel de program, în circumstanțe încă necunoscute,[împărțire a costurilor între stat și elevi/studenți sau familiile lor],și, în condițiile în care majoritatea cheltuielilor eligibile pentru a fi „decontate” prin intermediul „împrumutului” sunt cheltuieli pe care statul român ar trebui să le acopere conform Constituției României.Spre exemplu,La 31 martie 2015, datoriile totale ale studenților din Anglia, unde există un sistem de cost sharing similar cu cel propus de guvern, au atins pragul de 64 miliarde £, în timp ce în Scoția (3,5 miliarde £), Țara Galilor (2,9 miliarde £) sau Irlanda de Nord (2,4 miliarde £), unde statul recunoaște valoare socială a învățământului gratuit acestea erau semnificativ mai mici. Trebuie totuși să avem în considerare că acestea însumează 73,5 miliarde £, reprezentând doar 3,5% din Procentul Intern Brut (PIB) al Marii Britanii, procentul maxim de 8,8% din PIB fiind estimat să fie atins la începutul celei de-a cincea decade a secolului nostru. Prin comparație, această sumă reprezintă 51,73% din PIB-ul României din anul 2015.ne întrebăm dacă singura soluție a Guvernului României pentru a îmbunătăți situația este de a-i împrumuta pe cei care se confruntă cu aceste dificultăți?De asemenea, nu putem să nu ne referim la, conform cărora „”. Este o campanie masivă de împrumuturi în folosul populației, în aceste condiții? Practic, are lipsuri majore, trebuie să ne întrebăm dacă nu cumva reorientarea către alte mijloace de sprijin este mai oportună.” - Ioana Băltărețu, președinte CNE„ANOSR nu consideră oportună implementarea unui sistem de acordare a unor credite în vederea susținerii cheltuielilor legate de accesul, studiul și întreținerea studenților, în condițiile în care acesta nu este supus dezbaterii într-un mod corespunzător.. Modul în care se încearcă adoptarea acestui program național ridică semne de întrebare serioase.? Apreciem facilitățile acordate studenților în ultima perioadă, însă sustenabilitatea acestora este afectată prin posibila adoptare a acestor măsuri.” - Marius Deaconu, președinte ANOSR.și atunci s-a gândit că în loc să se împrumute mai mult statul ar fi mai bine să se împrumute brusc sute de mii sau milioane de cetățeni, în special tineri și, dacă se poate, care nu înțeleg prea bine în ce se bagă făcând un credit. Evident, un acces mai ușor la împrumuturi pentru unele dintre categoriile de cheltuieli propuse poate să fie benefică, însă nu trebuie să fie încurajată o îndatorare a tinerilor pe scară largă și în niciun caz nu trebuie să ajungem în situația în care statul nu își asumă finanțarea corespunzătoare a educației. Guvernul e dator să evite heirupismul, să cheme părțile interesate la masa discuțiilor și să permită o dezbatere publică amplă înainte de a lua decizii cu impact atât de mare, astfel încât să fie identificate și evitate consecințele negative care pot să apară și să nu ne trezim peste 5 ani cu o mare problemă socială și financiară.” - Mihai Dragoș, președinte CTR.





Informații de background



