Întrebat într-o emisiune de televiziune de ce Teleormanul , judeţul pe care l-a condus vreme de 12 ani, se află printre primele cinci judeţe sărace ale ţării, Liviu Dragnea, preşedintele PSD, fost preşedinte al Consiliului Judeţean Teleorman a replicat: ”Mai uşor cu informaţiile astea că nu-s reale. Ştiţi de unde a plecat Teleormanul în 2000? A plecat de la ultimul loc. În 2000, în Teleorman nu exista nicio alimentare cu apă. Nu era niciun drum judeţean cap-coadă să fie asfaltat. Nu era nicio şcoală modernizată. Nu era o canalizare făcută. Nu mai vorbesc de asfaltarea uliţelor. În Teleorman, cât eu am fost preşedinte de Consiliu au intrat din toate sursele de finanţare 1,1 miliarde de euro. Lucrurile au început să se mişte în Teleorman în mod serios. Potenţialul de dezvoltare al judeţului este destul de măricel”.

Statisticile referitoare la situaţia economică şi socială a judeţului Teleorman îl contrazic pe Liviu Dragnea. Catalogat de sociologi drept ”o epavă socială”, Teleormanul este unul dintre cele mai îmbătrânite, sărace şi lipsite de perspectivă judeţe din România.

Datele referendumului din 2011 au scos la iveală faptul că în judeţul păstorit vreme de 12 ani de Liviu Dragnea, depopularea este masivă. Populaţia stabilă a judeţului Teleorman mai numără 380.123 persoane, cu aproape 60.000 mai puţin decât în 2002.Faţă de primul recensământ realizat în România, în 1948, populaţia judeţului a scăzut cu peste 138.000 de persoane. 67% din populaţia judeţului Teleorman trăieşte în mediul rural.De acolo vine şi grosul şomerilor, asistaţilor social şi pensionarilor, categorii sociale care primează în judeţul lui Dragnea.

Conform Agenţiei Naţionale pentru Ocuparea Forţei de Muncă (ANOFM), Teleormanul are cei mai mulţi şomeri din ţară, având o rată a şomajului de 11%, mai mult decât dublă faţă de rata de la nivel naţional care este de circa 5%. Aproximativ 19.000 dintre teleormăneni figurează în evidenţele ANOFM, iar 80% sunt şomeri doar cu numele, întrucât nu mai beneficiază de indemnizaţie. Situaţia şomerilor este neschimbată de mulţi ani. În august 2010, Teleormanul era tot fruntaş la numărul de şomeri, cu o rată de 10,9%.

Cele mai recente date statistice ale Ministerului Muncii, de la jumătatea acestui an, arată că tot în Teleorman se găsesc cei mai mulţi asistaţi social.La o populaţie de circa 380.000 de locuitori,11.175 de teleormăneni trăiesc din mila statutului. Procentual, judeţul are o rată a asistaţilor social de 2,9%, dublă faţă de cea de la nivel naţional (1,1%).

Cea mai mare pondere în rândul categoriilor sociale din Teleorman o reprezintă pensionari. Potrivit statisticilor aproximativ 100.000 de teleormăneni sunt pensionari. Pensia media în Teleorman este de 803 lei, faţă de 931, pensia medie pe ţară

Potrivit ultimului buletin emis de Direcţia Judeţeană de Statistică Teleorman în judeţ sunt doar 54 686 de salariaţi. 32. 617 lucrează în servicii, 18.110 în industrie şi construcţii şi doar 3959 în agricultură, deşi judeţul este unul preponderent agricol. Raportul dintre numărul mediu de pensionari de asigurări sociale de stat şi cel al salariaţilor este în Teleorman de 17 la 10, demonstrează statisticile INS. Teleormănenii sunt codaşi şi în ceea ce priveşte câştigurile salariale.

Potrivit INS, în iunie 2016, salariul mediu lunar net era în Teleorman de 1494 de lei, în condiţiile în care la nivel naţional, salariul mediu net se ridica la 2.021 lei. Situaţia este neschimbată de mulţi ani. În 2011, Teleormanul era tot judeţul cu cele mai proaste salarii având salariul mediu net de 1092 de lei, cu 400 de lei mai puţin decât salariul mediu net pe ţară, care a fost de 1493 de lei.

În Teleorman trăiesc 9226 de analfabeţi, după datele oficiale ale ultimului recensământ. Potrivit datelor statistice înregistrate în evidenţele Direcţiei Judeţene de Statistică Teleorman, din cei 9226 de analfabeţi teleormăneni, 7257 trăiesc în comunele şi satele din Teleorman, iar restul în oraşe. Mai mult de jumătate dintre teleormăneni au un nivel scăzut de educaţie. 55, 2 % au absolvit doar şcoala primară sau şcoala generală. 37,7% au un nivel mediu de educaţie, ceea ce înseamnă liceu sau şcoală profesională. Doar 7,1% dintre teleormăneni au studii superioare.

Procentul persoanelor analfabete este de 2,43%. De la recensământul din 2002, până la cel din 2011, numărul analfabeţilor teleormăneni a crescut.Teleormanul este codaş la promovabilitatea examenelor naţionale de mulţi ani. Anul trecut, doar 48% dintre absolvenţi au promovat bacalaureatul,procentul promovabilităţii fiind cu 18% mai mic decât media pe ţară.

Din cele 97 unităţi administrativ-teritoriale existente în Teleorman, doar aproximativ jumătate aveau la ultimul recensământ alimentare cu apă curentă şi doar 12 localităţi avea reţele de canalizare în funcţiune. Potrivit datelor INS, din cele 164.380 de gospodării din Teleorman doar 40% au alimentare cu apa în locuinta, doar 38,5% au canalizare în locuinţă. Numai 37,8% din gospodăriile teleormănenilor au baie în locuinţă. În Teleorman, reţeaua de gaze a ajuns doar la oraşe.

Pentru numai 5,2 kilometri de drum judeţean care leagă două comune din Teleorman (Băbăiţa-Orbeasca), spre exemplu, celebra firmă a încasat din bugetul judeţului 13 miliarde lei vechi, lucrarea fiind efectuată în cinci ani. Licitaţia s-a făcut în 2009, pe vremea când Liviu Dragnea păstorea judeţul, iar panglica inaugurală a fost tăiată în 2013, când Dragnea păstorea Ministerul Dezvoltării.Ultimii bani pentru cei 5,2 kilometri de drum executaţi de Tel Drum au venit de la Ministerul Dezvoltări, prin Programul Naţional de Dezvoltare Locală, iniţiat de teleormăneanul Dragnea, ajuns între timp vicepremier.

Strategia de dezvoltare şi aeroportul promis de Dragnea

În 2016, Teleormanul ar fi trebuit să aibă aeroport. Cel puţin aşa reiese din Strategia de Dezvoltare a judeţului 2010-2020, elaborată în timpul şefiei lui Dragnea la Consiliul Judeţean Teleorman. La iniţiativa lui Dragnea, în 2010, a fost elaborată o strategie stufoasă cu 336 de pagini la care au lucrat, vreme de şase luni, reprezentanţi ai autorităţilor locale, instituţiilor publice, agenţi economici, organizaţii nonguvernamentale şi simpli cetăţeni. Proiectul a costat 440.330 de lei, din care 374.000 de lei au reprezentat finanţare nerambursabilă din Fondul Social European.

Cel mai nerealist obiectiv din strategie pare a fi cel legat de construirea unui aeroport în Teleorman. Potrivit documentului , aeroportul ar urma să fie construit de Consiliul Judeţean Teleorman, împreună cu Ministerul Transporturilor şi cu mediul privat. În ceea ce priveşte sursele de finanţare, investiţia care fusese evaluată la 20 de milioane de euro urma să fie susţinută din bugetul Consiliului Judeţean, din fonduri atrase prin Programul Operaţional Sectorial sau din alte surse. Aeroportul ar trebui să fie gata în 2016, pe ”zona viitoarei autostrăzi Bucureşti-Timişoara”. I

Implementare de sisteme de monitorizare în fiecare scoala, pe baza de legitimaţii electronice (termen 2012), construirea de maternităţi locale (2013), reabilitarea, modernizarea şi construirea de parcaje supraterane şi subterane supraetajate ( 2014) sunt alte obiective prinse în Strategia lui Dragnea, elaborată în urmă cu cinci ani.

Investitorii aşteptaţi de mai bine de un deceniu de teleormăneni ar fi trebuit să vină din China. În ultimii zece ani, chinezii din diverse provincii au vizitat frecvent Teleormanul la invitaţia autorităţilor şi au adus cu ei promisiuni de investiţii care nu s-au concretizat niciodată. Vizite ale diverselor delegaţii din China s-au făcut aproape anual în Teleorman. În urma promisiunilor făcute de autorităţi, în contextul vizitelor, chinezii ar fi urmat să investească în judeţ, să creeze locuri de muncă, să ridice hidrocentrala de la Seaca, să rezolve problema inundaţiilor. În iunie 2010, când Dragnea patrona Consiliul Judeţean de pe fotoliul de preşedinte, o delegatie formata din reprezentanţi ai autoritatilor administratiei publice locale din Provincia Anhui a vizitat judetul Teleorman. Potrivit declaraţiilor autorităţilor din Teleorman, vizita de atunci a urmarit identificarea unor locatii pentru realizarea de investitii in judetul Teleorman.

Au fost vizitate obiective aflate în municipiile Alexandria şi Turnu Magurele şi au avut loc discutii privind posibilitatea cooperarii între Consiliul Judetean Teleorman si Provincia Anhui. Înfrăţirea cu provincia Anhui din China s-a concretizat doar pe hârtie.

Este o investiţie majoră pe care o avem în vedere, cu două componente. O componentă de energie, hidrocentrala, şi a doua componentă o investiţie şi mai mare, realizarea unui dig pentru cele două maluri ale Dunării, de peste 100 de kilometri care ne va rezolva pentru totdeaua problema inundaţiilor, plus că va contribi serios la sistemul de irigaţii”, spunea Dragnea în toamna anului 2014. De la vizita din 2014, niciun chinez nu a mai călcat prin Seaca, iar multcomentata hidrocentrală a rămas tot la stadiul de promisiune.

Aici statut de salariaţi au angajaţii din Primărie, 13 la număr, şi profesorii de la şcoală. Din cele aproximativ 900 de case din Necşeşti, 300 sunt părăsite. Cei care au plecat, nu s-au mai întors. În comună nu există apă curentă şi canalizare, farmacie, frizerie sau cablu TV. La singurul cabinet medical disponibil pentru cei 1.136 de locuitori, medicul vine de două ori pe săptămână. În cele trei sate componente-Necşeşti, Belciug şi Gârdeşti-sunt şapte buticuri şi două biserici.

Cum s-a ridicat în politică şi administraţie Liviu Dragnea

Cariera politică a lui Dragnea a început în Teleorman. A fost prefect PD(1996-2000), preşedinte Consiliului Judeţean Teleorman PSD (2000-2012). În 2012 a candidat pentru un post de deputat PSD şi a câştigat mandatul cu un scor zdrobitor: 71,49%. Ajuns în Guvernul Ponta a fost desemnat vicepremier şi ministru al Dezvoltării Regionale şi Administraţiei Publice.

Liviu Dragnea a fost ales preşedinte al PSD cu 96-97% din voturile social-democraţilor în octombrie 2015. În dosarul Fraudă la referendum , Dragnea a primit doi de închisoare cu suspendare. Liviu Dragnea a fost trimis în judecată în noiembrie 2013, la cererea DNA.

Dragnea a fost acuzat de DNA ca, în calitate de secretar general al PSD, cu ocazia organizarii si desfasurarii referendumului din 29 iulie 2012 pentru demiterea presedintelui Traian Basescu, a uzat de influenta si autoritatea sa in partid in scopul obtinerii unor foloase nepatrimoniale de natura electorala necuvenite pentru PSD, anume indeplinirea cvorumului de participare cu ajutorul voturilor obtinute in alte conditii decat cele legale.