Detta är opinionsmaterial. Åsikterna som förs fram här är upphovsmannens egna.

Har du redan registrerat dig? Gå tillbaka till startsidan och logga in dig uppe i toppen på sidan.

Varför vill vi veta mer om dig? För att kunna ge dig en bättre läsupplevelse och lära oss mer om våra läsares intressen.

För att läsa vidare på vår sajt, behöver du registrera dig som läsare. Därefter kan du fortsätta att, utan kostnad, ta del av Dagens Medicins journalistik på sajten.

I Sverige har antalet barn och unga vuxna (18 till 25 år) med könsdysfori ökat lavinartat de senaste åren. Behandlingen saknar vetenskapligt stöd och har mycket svåra biverkningar. Tusentals unga har drabbats. Behandlingen av barn och unga vuxna bör omedelbart upphöra.

Sedan cirka sju år har en epidemi av könsdysfori, att en person inte är tillfreds med det kön han eller hon fötts i, spridit sig i hela västvärlden. Med största sannolikhet beror detta på smittspridning via sociala kontakter. Inom psykiatrin är det vanligt med ”social smitta”, det gäller till exempel för ätstörning och självskadebeteende. Att ökningen av könsdysfori är närmast exponentiell beror troligen på utvecklingen av sociala medier och en stark påverkan från delar av hbtq-rörelsen.

Ny statistik från Socialstyrelsen visar att nästan ingen yngre än 25 år fick diagnosen könsdysfori i Sverige 2001. En stegvis ökning skedde till 2011, därefter har ökningen varit exponentiell. 2001 fick 12 unga diagnosen könsdysfori, 2018 var antalet 1 859. Det rör sig om en 155-faldig ökning.

Behandlingen av könsdysfori består av tre delar: 1) medicinering med pubertetsblockare, läkemedel som blockerar de egna könshormonerna, 2) livslång behandling med höga doser av könskonträra hormoner, alltså könshormoner som är motsatta till de hormoner som den egna kroppen producerar, och 3) könskorrigerande kirurgi, att flickors och kvinnor bröst avlägsnas, mastektomi, och för båda könen underlivsoperationer.

Professor Christopher Gillberg och sex andra forskare skrev i Svenska Dagbladet 13 mars 2019 att den könskorrigerande behandlingen för barn med könsdysfori sker ”...helt utan att det föreligger någonting som ens skulle kunna liknas vid rimligt underlag ifråga om vetenskap eller beprövad erfarenhet.” De påpekar också att barnen i allmänhet inte ingår i några etikprövade vetenskapliga studier och att det saknas vetenskapligt stöd för att läkemedelsbehandlingarna ger några positiva långtidsresultat.

Den begränsade forskning som finns visar att det med största sannolikhet även saknas vetenskapligt stöd för behandling av unga vuxna.

Biverkningarna är svåra och i hög utsträckning okända, då de flesta som tidigare fått könskorrigerande behandling haft ursprungskönet man och varit minst 30 år gamla. De har sällan haft behandling hela livet ut, då könskorrigerande behandling inleddes först 1972. Sannolikt är därmed biverkningarna för barn och unga vuxna som får pubertetsblockare och könshormoner betydligt svårare.

Amerikanska barnläkarföreningen beskriver biverkningarna av hormonterapi. Pubertetsblockare kan bland annat ge sterilitet, benskörhet och ökad förekomst av självmordstankar och självskadebeteende. Både östrogen och testosteron riskerar ge förhöjda blodfetter och förstadier till diabetes. Östrogen ökar dessutom risken för blodproppar och stroke, viktuppgång, högt blodtryck, gallblåsesjukdom och bröstcancer. Testosteron ökar risken för leverpåverkan, polycytemi (vilket kan ge blodproppar och blödningar) och effekterna är okända för bröst, livmoderslemhinna och äggstockar. Att avlägsna brösten, mastektomi, ger också irreversibla skador, bland annat en hög risk för svår smärta flera år efter operationen, särskilt för yngre kvinnor. Den yngsta flickan med könsdysfori och som de senaste åren fått mastektomi i Sverige var 14 år.

Uppgifter från Socialstyrelsens statistikdatabas för läkemedel i åldern 15 till 19 år visar att ökningen av behandling med pubertetsblockare eller könshormoner är lika stor som för diagnosen könsdysfori. Sannolikt behandlas minst 60 procent av tonåringar med könsdysfori med dessa läkemedel: 2018 hade 764 personer i denna grupp könsdysfori och 544 personer fick läkemedlen, några av dessa personer har räknats två gånger för att de under detta år hade båda typerna av läkemedel.

Operationer av könsorganen leder alltid till sterilitet. En systematisk översikt från Sahlgrenska av alla studier av könskorrigerande kirurgi visar att upp till 67 procent får någon form av komplikation och att svåra biverkningar är vanliga, till exempel problem med orgasmen och läckage från både urinrör och ändtarm.

Då det helt saknas evidens för behandling av könsdysfori för barn, och med stor sannolikhet även för unga vuxna, och biverkningarna är mycket svåra, bör all könskorrigerande behandling för personer under 25 år upphöra. Det bör ske en oberoende utredning av denna mycket allvarliga felbehandling av tusentals barn och unga vuxna. Först om och när det finns ett starkt vetenskapligt stöd för behandling av könsdysfori för patienter under 25 år ska sådan behandling tillåtas.

Relaterat material

Läkemedel vid könsdysfori ska kartläggas

Ny satsning på könsdysfori





Tillbaka till Debatt