Dealul Bucium, din care s-au rupt valurile de pământ care alunecă spre autostradă, se află la aproximativ 20 de km de Sibiu, pe sensul de mers către Orăştie. Situat chiar înainte de viaductul de la Aciliu, din dealul respectiv au fost rase câteva milioane de metri cubi de pământ de către constructorii italieni de la Salini Impregilo SpA, în încercarea de a stopa alunecările de teren care au început să se manifeste încă din perioada de construire a autostrăzii.

Cu patru zile înaintea alegerilor prezidenţiale din 2014, ministrul Transporturilor din acea vreme, Ioan Rus, inaugura cei 22,11 km de autostradă ai lotului respectiv (între Cunţa şi Sălişte), promiţând că alunecările vor fi monitorizate cu senzori care pot fi accesaţi online. Zece zile mai târziu, autostrada a crăpat pe o lungime de 50 de metri, fapt ce a dus la închiderea circulaţiei şi, mai apoi, la rezilierea contractului cu Salini Impregilo SpA (în ianuarie 2016), iar peste monitorizarea alunecărilor de teren s-a aşternut liniştea. De remarcat că problemele din 2014 s-au produs la 1,5 kilometri de zona ameninţată în prezent. Subiectul a fost readus în discuţie la începutul acestui an, când Compania Naţională de Administrare a Infrastructurii Rutiere (CNAIR) anunţa oficial „urgentarea monitorizării“, dar tot fără detalii concrete.

Prin urmare, în urmă cu două săptămâni, reporterii „Adevărul“ au bătut mai mulţi ţăruşi la baza valurilor de pământ care începeau să se dezgheţe. În 14 zile, ţăruşii au fost acoperiţi de pământ: alunecările au înaintat cu mai bine de 30 de cm.

Mai sunt 12 metri

Valurile de pământ care alunecă înspre autostradă pornesc din vârful dealului - unde s-au rupt falii care au ajuns la înălţimi de peste patru metri – şi au o deschidere de aproape 200 de metri. Pe aceşti 200 de metri, distanţa faţă de calea de rulare variază între 70 şi 12 metri.



Adevărul a solicitat un punct de vedere oficial reprezentanţilor CNAIR, referitor la rezultatele monitorizărilor proprii şi a variantei restricţionării circulaţiei în zonă. Până la redactarea acestui material, răspunsul nu a venit. Neoficial, însă, reprezentanţi ai CNAIR au arătat că din punctul lor de vedere aceste alunecări sunt „de suprafaţă”. „Momentan, nu se impune închiderea circulaţiei. Sunt curgeri lente, de suprafaţă, care – teoretic – n-ar trebui să influenţeze traficul pe autostradă. Dacă cei de la Salini Impregilo SpA ar fi lucrat corect, aceste alunecări nu ar fi trebuit să se mai întâmple. Dacă vă uitaţi atent, din dealul respectiv mai mult de jumătate este stabil. Însă acolo unde înclinaţia este mai mare, acolo sunt probleme”, este opinia dată de un reprezentant al CNAIR care cunoaşte situaţia din Dealul Bucium.

„Numai o chestiune de timp”

Într-un comunicat emis pe 31 ianuarie, Compania de drumuri anunţa şi achiziţia în regim de urgenţă a unei expertize asupra întregului lot de autostradă, inclusiv a „punctului de interes Dealul Bucium”, după cum se exprimau oficialii.



Însă rezultatul unei astfel de expertize ar putea veni prea târziu, din punctul de vedere al lui Mihai Alexandru Crăciun, reprezentantul Asociaţiei Construim România, organizaţiei care are printre obiectele de activitate şi monitorizarea lucrărilor de infrastructură rutieră. „Şi noi am fost duminica trecută, am fotografiat din dronă şi am descoperit că faţă de luna decembrie a anului trecut, valurile de pământ au înaintat cu câţiva metri. Alunecările din ultimele zile au fost accelerate de către topirea zăpezilor şi dezgheţ”, spune Crăciun. De mai mult timp, el atrage atenţia asupra faptului că o alunecare de teren bruscă şi masivă este iminentă în zona respectivă. „E numai o chestiune de «când plouă suficient de mult». Se va ajunge la un punct critic, când suprafaţa de alunecare va fi suficient lubrifiată, iar într-un minut se va schimba toată configuraţia terenului de acolo”, este de părere Mihai Crăciun.

Cu tunel, fără tunel

Alunecările de teren în zona Dealului Bucium au fost observate încă din primăvara lui 2012, când în zonă au fost excavate primele camioane cu pământ pentru amenajarea căii de rulare. Cum dealul a ”reacţionat” rapid şi a început să o ia la vale, constructorii italieni ai propus construirea unui tunel: în acest scop au adus şi cofraje mobile imense, pentru a construi tunelul care să fie, mai apoi, acoperit de pământ. La finalul lui 2013, însă, varianta construirii tunelului a fost respinsă în cadrul negocierilor cu CNADNR, motivul fiind legat de costurile care ar fi depăşit finanţarea alocată întregului proiect. ”Antreprenorul a hotărât în anul 2014 să nu realizeze soluţiile tehnice revizuite iniţial (inclusiv tunelul) şi să proiecteze alte soluţii tehnice în baza recomandărilor expertului tehnic al Antreprenorului”, au explicat atunci reprezentanţii CNADNR.



Noua soluţie tehnică a fost ”săparea dealului”, astfel încât acesta să aibă o pantă cu un raport de înclinaţie de cel mult 1:5. Astfel, în Dealul Bucium a apărut un imens debleu (şanţ) ale cărui maluri au fost acoperite cu o plasă textilă. Peste această plasă au fost împrăştiate seminţe de iarbă, în speranţa că un strat vegetal va opri alunecările de teren. Malul care acum alunecă a fost împânzit şi cu o reţea de rigole, creată cu scopul de a drena apele pluviale, dar reţeaua a cedat încă din 2015.

Varianta construirii unui tunel care, odată acoperit cu pământ, să liniştească alunecările de teren este neconsiderată nefezabilă de către Mihai Alexandru Crăciun. ”Acel tunel va trebui să aibă fundaţia în planul stabil al zonei, în stânca dealului, ca să spun aşa. Dar acel lot de autostradă are zece mii de probleme, căci nici viaductul nu este foarte «sănătos». Prin urmare, nu ştim cât va costa repararea actualului traseu. Soluţia cea mai corectă ar fi abandonarea acestui traseu şi mutarea spre nord, către Ocna Sibiului. Aşa am avea un cost predictibil”, susţine Crăciun.

Mai mult închisă

Lotul de autostradă ameninţat de alunecările de teren are o lungime totală de 22,11 km şi este situat între localităţile Cunţa (judeţul Alba) şi Sălişte (judeţul Sibiu). Antreprenorul general al lucrării, Salini Impregilo Spa, avea termen iniţial de finalizare a acestui lot III din autostrada Orăştie – Sibiu luna aprilie a anului 2013. Din cauza alunecărilor de teren şi a altor probleme invocate, termenul de finalizare a fost tot amânat.



Deschiderea circulaţiei (care nu a însemnat şi finalizarea lucrărilor) pe cei 22,11 km de autostradă a avut loc în data de 10 noiembrie 2014. Zece zile mai târziu, însă, circulaţia a fost restricţionată pe o bandă a sensului de mers Orăştie – Sibiu, din cauza unei fisuri cu o lungime de 50 de metri.



În cele din urmă, din cauza acestei fisuri circulaţia a fost închisă total în septembrie 2015, iar pentru remedierea defecţiunilor italienii de la Salini Impregilo SpA au demolat terasamentul în zonă pe o lungime de 200 de metri. După care au părăsit şantierul. În aceste condiţii, autorităţile române au anunţat că reziliază contractul, fapt consumat în ianuarie 2016. Dată până la care celor de la Salini Impregilo Spa le-au fost plătite facturi de 602,9 milioane de lei (dintr-un total contractual de 604,7 milioane de lei).



Terasamentul demolat pe o lungime de 200 de metri a fost refăcut în cele din urmă de CNAIR, care a plătit alte 8,9 milioane de lei pentru utilajele, manopera şi materialele necesare refacerii terasamentului în zonă. Circulaţia a fost redeschisă în octombrie 2016.