Lucrările de la Pasajul Ghica din București provoacă un scandal încă din primele zile. Ca să facă loc podului care urmează sa fluidizeze traficul, Primăria Generală a distrus un spațiu verde. Primăria sectorului doi cheltuise 200.000 de lei pentru amenajarea acestuia.

În zona Doamna Ghica se pregăteşte terenul pentru construirea pasajului suprateran.

După ce în această zonă au fost făcute investiţii pentru borduri duble şi spaţii verzi, lucrări finalizate în urma cu doar câteva luni, Primăria Capitalei a distrus investiția și a tăiat sute de copaci pentru a construi podul suprateran Doamna Ghica, relatează Andreea Milea, jurnalist Digi24.

Dan Popescu, viceprimarul Sectorului 2: „Până în mai am investit acolo 230.000 de lei, cam 50.000 euro, pentru a amenaja spațiul verde. În mai 2019 ne-au anunțat că vor începe lucrările și ne-au cerut aviz pentru forare și sondarea solului. Le-am spus că le putem da acel aviz doar dacă dânșii vor aduce la starea inițială terenul, pentru că era o investiție nouă, ori dacă ne despăgubesc. Dânșii au ales o a treia variantă, să ne ia terenul înapoi prin hotărâre de consiliu general.”

Spațiul verde s-a transformat în șantier.

Dan Trifu, preşedintele Eco Civica: „Este inadmisibil să tai 235 de arbori fără evaluare de mediu, fără un act de reglementare pentru evaluarea impactului. Înseamnă că lasă fără oxigen 100 și ceva de bucureșteni. În București, mor zilnic minim 28 de persoane din cauza poluării atmosferice.”

Marius Coajă, consilierul primarului general: „Ca la orice lucrare de infrastructură, în PMB există direcţie de mediu, agenţia naţională a mediului de unde ne luăm avize pentru a obţine o autorizaţie de construire.”

Mulți locuitori din zonă sunt nemulţumiţi.

- Elimină locurile de parcare, copacii. Nu ştim cum o să arate. Probabil o să treacă foarte aproape de ferestrele noastre. Va fi foarte mult zgomot, praf. Cea mai bună soluţie ar fi fost un pasaj subteran pe Colentina.

- Se va diminua spaţiul verde, vom mai avea circa un metru de trotuar. Noi locatarii din zonă suntem de acord să se construiască un pasaj dar să fie şi în beneficiul locatarilor.

Gabriela Firea, primarul general al Capitalei: „Vreau să fac precizări în legătură cu pasajul Ghica, în legătură cu care au apărut comentarii neprincipiale. Pe principiul dacă se face, de ce se face, dacă nu, de ce nu se face. Acum aud melodia de ce se face... Subliniem că lucrăm legal, nu ca alţii.”

Octavian Berceanu, consilier general în PMB: „Asta e incapacitatea administrativă în București. Primăria mare face lucrări, primăria de sector face la rândul ei alte lucrări, nu se pun cap la cap și avem foarte mulți bani pierduți, bani din buzunarul cetățenilor.”

Pasajul care va traversa Şoseaua Colentina va avea o lungime de un kilometru și patru benzi de circulaţie, câte două pe fiecare sens. Costul lucrărilor este estimat la 28 de milioane de euro.

Citește și Plan radical de reorganizare a Bucureștiului: Cele 6 sectoare ar urma să dispară

Direcția de presă a PMB a transmis, joi, precizări cu privire la o scrisoare care circulă în spațiul public cu privire la proiectul de investiții pentru construirea Pasajului Doamna Ghica.

„Întrucât scrisoarea deschisă cu privire la acest proiect, care circulă în aceste zile în spațiul public, conține o serie de date eronate, care dezinformează grav bucureștenii, transmitem punctul de vedere oficial pe acest subiect.

Astfel, Pasajul Doamna Ghica reprezintă o investiție extrem de utilă pentru București, care se execută pentru confortul și în folosul comunității, fiind una dintre soluțiile de îmbunătățire a traficului prevăzute în Planul de Mobilitate Urbană Durabilă (document strategic ce are ca țintă dezvoltarea unui transport modern, eficient și accesibil în Capitală, pe care Primăria Capitalei îl pune în practică ulterior aprobării sale, în anul 2016). Pasajul este o parte importantă a inelului median, care permite realizarea legăturii între zona de nord și zona de sud a orașului.

Concret, pasajul rezolvă actuala situație din zonă, caracterizată de frecvente blocaje de trafic, întrucât capacitatea actuală de circulație în intersecția Șoseaua Colentina – Doamna Ghica este depășită. Soluția Primăriei Capitalei este de elimina conflictul de circulație la sol, prin construirea unui pasaj pe direcția Pipera – Piața Delfinului care să asigure continuitatea traficului pe Strada Doamna Ghica, peste Șoseaua Colentina, pe care o supra-traversează.

Pentru executarea lucrărilor există autorizație de construire semnată, în baza căreia se execută lucrările de deviere a rețelelor, care presupun atât relocarea, cât și modernizarea tuturor rețelelor edilitare din zonă.

Cu privire la copacii existenți în perimetrul obiectivului de investiții, precizăm că în prezent există un Aviz de Mediu pentru 225 de copaci, așadar nu este vorba despre defrișarea a 400 de copaci, așa cum eronat se arată în scrisoarea deschisă.

Constructorul va planta 660 de copaci, așa cum prevăd normele în vigoare, în compensarea celor prevăzuți în aviz, în spațiile verzi reconfigurate din zona Pasajului, sau în alte zone administrate de ALPAB.

Referitor la acuzațiile legate de lipsa parcărilor, precizăm că nu se pierde niciun loc de parcare: proiectul prevede amenajarea de parcări sub deschiderile marginale, iar reconfigurarea acestora se face păstrând rapoortul de 1 la 1.

Sunt făcute afirmații fără niciun temei sau studiu, legate de stabilitatea blocurilor în zonă sau de nivelul de zgomot – deși proiectul include toate măsurile de protecție a populației din zonă, așa cum este legal: fundațiile blocurilor din zonă sunt independente de noul pasaj și sunt situate la distanțe semnificative. În plus, pasajul include componente specifice acestui tip de construcții, care absorb vibrațiile de pe partea mobilă a podului generate de trafic. Precizăm că pe toată lungimea rampelor se vor monta panouri fonoabsorbante pentru a reduce poluarea fonică (panouri care în prezent nu există, deși este zonă intens circulată).

Cu privire la termenul de execuție, precizăm că unul dintre motivele înființării companiilor municipale a fost tocmai necesitatea de a avea parteneri contractuali serioși (în condițiile în care, în anii anteriori, unele lucrări de amploare au fost blocate de situația financiară sau juridică a companiilor private contractate). Așa cum companiile au demonstrat deja, există cazuri în care termenele asumate au fost devansate, așadar nu se poate pleca de la prezumția că termenul de execuție va fi depășit. În cazul de față, lucrările sunt realizate de Trustul de Clădiri Metropolitane București.

Trustul de Clădiri Metropolitane București a alocat suficiente resurse umane și capacități tehnice în vederea execuției într-un ritm alert pentru a asigura finalizarea la timp a lucrărilor. Aceste măsuri sunt aplicate cu respectarea legislației în vigoare. Cu privire la lucrul pe timp de noapte, precizăm că are ca scop, afectarea la minim a traficului și a siguranței trecătorilor, având în vedere că este o zonă intens circulată. Totodată, este o opțiune care contribuie la limitarea duratei lucrărilor, având în vedere că unul dintre obiective este ca lucrările să aibă un impact minim asupra locuitorilor.

Construirea pasajului suprateran, cu 4 benzi de circulație, are ca avantaje creșterea fluenței traficului și creșterea siguranței traficului auto și pietonal în vecinătatea arterelor de circulație existente. Masinile care traverseaza intersectia nu vor mai fi nevoite sa astepte la semafor, drept urmare crește viteza medie de deplasare, iar noxele din atmosferă emise de vehiculele staționate în trafic se vor diminua, în beneficiul sănătății populației. Așadar, nu se suțin temerile formulate în scrisoarea deschisă privitoare la creșterea poluării în zonă, întrucât proiectul contribuie tocmai la reducerea acesteia.

Totodată, sunt prevăzute ca efecte pozitive îmbunătățirea confortului în trafic și reducerea numărului de accidente.

Facem precizarea că soluția tehnică aleasă pentru Pasajul Doamna Ghica este cea mai puțin invazivă pentru cartierul și locuitorii din zonă. În cadrul studiului de fezabilitate au fost luate în calcul mai multe variante, s-au analizat efectele asupra mediului înconjurător și a locuitorilor, precum si durata de realizare a construcției, fiind aleasă cea mai avantajoasă variantă, din punct de vedere al impactului pentru zona de dezvoltare.

În plus, noua construcție rezolvă și alte situații deficitare din zonă, cum este cea privind scurgerea apelor provenite din ploi si zapezi: conductele de canalizare pluviala au fost redimensionate pentru a colecta apele din zona carosabila si pentru a asigura confortul necesar cetatenilor participanti la trafic.”