DISTRIBUIE

Drumul de legătură între Oradea şi viitoarea Autostradă Transilvania (A3) prinde contur, printr-o investiţie de 150 de milioane de euro. Cu toate că primul tronson din șoseaua de mare viteză a fost inaugurat la Cluj, reședința de județ încă nu are ieșire directă la A3.

Comisia tehnică a Companiei Naţionale de Administrare a Infrastructurii Rutiere (CNAIR) a aprobat indicatorii tehnico-economici ai drumului cu patru benzi de 19,5 km ce va lega Oradea de A3, conform ebihoreanul.ro. Proiectul viitoarei legături a municipiului cu autostrada a fost susţinut de directorul Zonei Metropolitane Oradea, Adrian Foghiș.

„Pentru ca o investiţie guvernamentală să devină realitate, cel mai important pas îl constituie avizul comisiei tehnice. Ulterior, o comisie a Ministerului Transporturilor şi o comisie interministerială verifică dacă nu sunt probleme cu proiectul. În paralel se lucrează la emiterea unei hotărâri de guvern care, având un caracter tehnic, ar trebui să meargă destul de repede. Dacă nu vor apărea probleme deosebite, în primul trimestru am putea avea hotărârea de guvern pe baza căreia să poată fi demarată procedura de licitaţie pentru proiectarea şi execuţia viitoarei căi de legătură. Cel târziu în toamnă am putea avea desemnat un consorţiu care să execute lucrările cu predare de 24 de luni”, a declarat primarul Ilie Bolojan.

Noua cale de legătură ar putea fi dată în folosinţă în acelaşi timp cu noua autostradă, la care se va racorda. Ea se va intersecta prin giraţii atât cu noua legătură cu comuna Sântandrei, pornind din sensul giratoriu de la intersecţia str. Cazaban cu şoseaua de centură, cât şi cu prelungirea drumului expres, care acum este proiectat să se oprească la giraţia de lângă complexul comercial Real II. Legătura cu A3 va deservi tot judeţul Bihor.

Autostrada fără benzinării

Cluj-Napoca încă nu are o ieșire directă la Autostrada Transilvania, deși primul tronson dat în folosință din A3, în 2009, a fost cel din apropierea reședinței de județ. Variantele de a crea asemenea ieșiri la Ciurila, Săvădisla sau Tureni nu s-au concretizat, astfel că pentru a accesa A3 din “capitala Transilvaniei” conducătorii auto trebuie să se deplaseze pe șosele “clasice”, cu trafic foarte aglomerat, spre localitățile Gilău (16 km), Nădășelu (18 km) sau Turda (31 km).

De fapt, cu toate că are deja o vechime de peste 10 ani, autostrada de Cluj nu are încă nicio stație de alimentare cu combustibil. Totuși, în planurile CNAIR figurează un spațiu de servicii, la km 47 și o parcare de scurtă durată, la km 10.

Autostrada Transilvania urmează să aibă 415 km și patru benzi de circulație. Ea va porni de la Brașov, va străbate Podișul Transilvaniei, pe lângă Târgu-Mureș, ajungând la Cluj-Napoca Vest, după care își va continua drumul spre Ungaria, pe lângă Oradea, terminându-se la Borș, zona satului Santăul Mare și a satului maghiar Nagykereki, continuându-se în Ungaria cu autostrada M4 către Miskolc -Budapesta.

Beneficiarul proiectului este Guvernul României, prin Compania Națională de Administrare a Infrastructurii Rutiere. Contractul cu constructorul american Bechtel a fost semnat în 2004, pentru 2,2 miliarde de euro, dar sumele au crescut, vehiculându-se o valoare cuprinsă între 5 și 7 miliarde de euro.

Contractul cu Bechtel pentru tronsonul Suplacu de Barcău - Borș a fost reziliat în 2013, iar pentru construirea Autostrăzii Transilvania a existat o pauză de finanțare, în 2010 - 2014. Prima porțiune dată în folosință a fost Turda – Gilău (42 km), urmată de Câmpia Turzii – Turda (10 km și conexiunile adiacente), Gilău – Nădășelu (10 km). Din 14 decembrie 2018, sunt circulabili 62 km din București - Ploiești, parte a A3.