Victor Ponta a transmis un mesaj ironic preşedintelui Klaus Iohannis, de la Masa Tăcerii, arătându-se revoltat că acesta s-a aşezat pe un scaun al monumentului, însă a uitat cum a confiscat în urmă cu trei ani Sarmizegetusa Regia, în timp ce alţi turişti au fost întorşi din drum de la poalele ei, deşi au parcurs 400 de kilometri pentru a vizita cetatea dacică.

„Domnule preşedinte Iohannis, mă aflu la cea mai nouă atracţie turistică din Târgu-Jiu, scaunul pe care dumneavoastră aţi stat. Vreau să vă rog să învăţaţi, să înţelegeţi, că pe Masa Tăcerii nu se mănâncă nici măcar salam săsesc, Poarta Sărutului nu se închide şi că pe Coloana Infinită nu se atârnă rufe la uscat. Dacă o să învăţaţi mai mult despre România, sunt convins că o să ne respectaţi mai mult. În calitate de cetăţean şi deputat de Gorj, vă mulţumesc pentru reclama pe care ne-aţi făcut-o. Aş vrea să ne respectaţi mai mult!”, a spus Victor Ponta într-un clip video publicat pe pagina sa de socializare. Videoclipul a fost realizat în faţa monumentului clăditt de Constantin Brâncuşi, iar în el fostul premier vorbeşte ţinând în mână o rudă de salam.

Gestul care i-a sfidat pe turiştii din Sarmizegetusa

Victor Ponta „a uitat” cum, în penultima zi a anului 2013, în vremea în care era prim-ministru al României şi se afla într-o vizită privată în Orăştie, a putut intra în situl UNESCO Sarmizegetusa Regia, deşi cetatea era închisă publicului.

Victor Ponta s-a fotografiat atunci, singur şi alături de primarul Orăştiei, Ovidiu Bălan, în cetatea dacică şi a publicat fotografiile pe pagina sa de socializare. În ziua în care fostul premier se relaxa în Sarmizegetusa Regia, alţi turişti au fost opriţi să o viziteze.

Revolta turiştilor

Dolores Benezic a fost unul dintre vizitatorii întorşi din drum la porţile Sarmizegetusei Regia, deşi au parcurs 400 de kilometri pentru a vedea situl.

„Surpriză, însă, cu patru kilometri înainte de ţintă suntem opriţi la barieră de un tip purtând uniforma unei firme de pază, care ne spune că e închis. Zicem că vrem să mergem măcar pe jos, dar el ne descurajează, pe motiv că oricum nu ne vor lăsa jandarmii să intrăm. De ce? Mai ales că de sus tocmai cobora o maşină cu număr de Buzău.

– Dar ei cum de au intrat? întrebăm agentul de pază.

– Au venit cu şefii de la Jandarmerie… nu sunt turişti, ne explică pe jumătate jenat agentul, în timp ce din clădirea de pază iese şi un jandarm care se uită suspicios la noi.

Situaţia pare dubioasă, atât din cauza programului absurd (de ce să fie închis locul ăla trei luni pe an, dacă traficul arată interesul turistic?), cât mai ales din cauza faptului că semnele arată că dincolo de bariera aia se petrece ceva, nu e chiar închis pentru toată lumea. În fine, dăm înapoi şi plecăm, cu regretul că totuşi nu existase o formă de a ne informa înainte despre programul ăsta (...)

Când am ajuns acasă, în seara de 30 decembrie, am văzut că premierul Ponta postase o poză pe contul lui de Facebook, făcută cu fiul lui, exact în locul acela minunat de unde se vedea valea plină de ceaţă, cu textul ăsta: <<Azi, profitând de vremea superbă, fetele au mers la Prislop, iar eu şi Andrei am urcat în Munţii unde stramoşii noştri daci au avut ultimul adăpost în faţa românilor! Chiar avem o ţara de care trebuie să fim mândri!” Apoi, pe 31 decembrie a publicat poza asta dovedind, dacă mai era nevoie, că el nu fentează cozile de maşini de pe Valea Prahovei, ca Băsescu, ci confiscă cu totul un obiectiv istoric pe are voiau să-l vadă şi alţi turişti, doar pentru că el e premier şi pentru el se încalcă orice regulă>>”, a scris jurnalista, pe blogul dollo.ro.



FOTO: dollo.ro

Ce explicaţii au dat şeful sitului

La scurt timp, administratorul sitului Sarmizegetusa Regia, Vladimir Brilinsky, a oferit o explicaţie pentru faptul că Victor Ponta a fost lăsat să viziteze aşezarea antică, deşi celorlalţi turişti le-a fost interzis accesul. „În ciuda tuturor comentariilor apărute în presă şi în mediul virtual, vizita premierului Victor Ponta nu a fost una turistică. Este adevărat că prin regulamentul de vizitare accesul turiştilor este restricţionat pe perioada de iarnă, din mai multe motive, dar nu încape în discuţie accesul unei persoane angrenate direct în gestionarea unei situaţii pe care alte guvernări au lăsat-o de izbelişte zeci de ani. Vorbim aici de primul ministru al României care şi-a pus semnătura pe hotărârea prin care Sarmizegetusa Regia este dată în administrare Consiliului Judeţean Hunedoara. Această vizită o doream cu toţii încă de acum un an. A fost planificată din luna octombrie şi a fost confirmată la sfârşitul lunii noiembrie”, declara Vladimir Brilinsky.

În ce condiţii este permisă aşezarea pe scaunele Mesei Tăcerii

La începutul lunii noiembrie, Primăria municipiului Târgu Jiu a emis un comunicat în care a oferit precizări cu privire la modul în care turiştii se pot aşeza pe scaunele de la Masa Tăcerii sau pe cele de pe Aleea Scaunelor:

„Orice persoană care se aşează, cu bune intenţii, fără să afecteze în vreun fel piesele componente ale Mesei Tăcerii, ori cele de pe Aleea Scaunelor, cu scopul de a se fotografia şi fără unul vădit de distrugere, nu se află într-o situaţie de încălcarea a legii. (...) Respectând dorinţa marelui nostru sculptor care spunea că: «Aş vrea ca lucrările mele să se ridice în parcuri şi grădini publice, să se joace copiii peste ele, cum s-ar fi jucat peste pietre şi monumente născute din pământ, nimeni să nu ştie ce sunt şi cine le-a făcut, dar toata lumea să simtă necesitatea şi prietenia lor, ca ceva ce face parte din sufletul Naturii...», nu facem altceva decât să rămânem un factor de echilibru între toţi cei care vizitează operele brâncuşiene amplasate în cele două parcuri ale oraşului, păstrând, în acelaşi timp, o profundă şi vie recunoştinţă faţă de întreaga moştenire brâncuşiană”, informa Primăria Târgu-Jiu.

De ce-a ales Brâncuşi oraşul Târgu Jiu



Ansamblul sculptural Constantin Brâncuşi de la Târgu Jiu, cunoscut şi sub numele de Ansamblul monumental „Calea Eroilor“ de la Târgu Jiu, este un omagiu adus eroilor căzuţi în timpul Primului Război Mondial, proiectat şi construit de Constantin Brâncuşi şi finalizat pe 27 octombrie 1938. Cele patru componente sculpturale – „Masa tăcerii“, „Aleea scaunelor“, „Poarta sărutului“ şi „Coloana fără sfârşit“ – sunt dispuse pe aceeaşi axă, orientată de la apus spre răsărit, cu o lungime de 1275 m.



Realizarea monumentului „Calea Eroilor“ se datorează eforturilor soţiei primului ministru Gheorghe Tătărescu, Arethia Tătărescu. Ea conducea Liga Naţională a Femeilor Gorjene şi l-a invitat pe sculptor să lucreze aici, într-un loc în care se dăduseră lupte grele. „Masa tăcerii“, lucrată în calcar, reprezintă masa dinaintea confruntării la care urmează să participe combatanţii. Timpul este dispus în clepsidrele-scaune care-l măsoară. Totul decurge în tăcere. Conform altor surse, adevăratul nume al operei lui Brâncuşi ar fi, de fapt, „Masa apostolilor neamului“, compusă din 12 scaune (reprezentând apostolii). în mijloc aflându-se Iisus Hristos.



Abia în 1964 Brâncuşi a fost redescoperit în România, urmare a „dezgheţului“ ideologic, şi ansamblul a putut fi amenajat şi îngrijit, după ce fusese lăsat în paragină un sfert de veac, fiind aproape de a fi dărâmat. Ansamblul monumental „Calea Eroilor“ realizat de Constantin Brâncuşi a fost înscris în Lista monumentelor istorice din judeţul Gorj cu cod LMI GJ-III-a-A-09465. (Doinel Tronaru)

Vă recomandăm şi:

De ce a fost lăsat Victor Ponta să intre în Sarmizegetusa Regia. Şeful sitului a dat explicaţii despre vizita premierului

Victor Ponta a vizitat cetatea Sarmizegetusa Regia în ultima zi a anului trecut, perioadă în care accesul turiştilor în incinta monumentului istoric era interzis. Premierul nu a întâmpinat însă probleme în timpul vizitei. Vladimir Brilinsky, administratorul sitului UNESCO, susţine că vizita fusese anunţată cu două luni mai devreme.

Victor Ponta a vizitat Sarmizegetusa. Mesajul premierului, de la poalele cetăţii

Victor Ponta s-a fotografiat în faţa porţii cetăţii dacice Sarmizegetusa Regia din Munţii Orăştiei, în ultima zi din 2013. Imaginea care îl înfăţişează pe premier în situl UNESCO a fost postată pe contul său de Facebook, alături de un mesaj de Anul Nou.

Iohannis, despre Masa Tăcerii: Dacă Brâncuşi nu voia să se aşeze nimeni, nu punea scaunele în parc public, ci la muzeu

Preşedintele Klaus Iohannis a comentat, miercuri, dezbaterea provocată de faptul că s-a aşezat pe unul dintre scaunele de la "Masa Tăcerii", afirmând că, dacă sculptorul Constantin Brâncuşi nu ar fi vrut să se aşeze nimeni acolo, nu ar fi proiectat ansamblul într-un parc public, iar restul discuţiei are "substrat electoral".