Parlamentarii Puterii le-au pus gând rău practicanţilor de fitness şi de culturism care folosesc substanţe pentru stimularea masei musculare şi a rezistenţei la efort, fie ele interzise de lege sau nu.

Un proiect legislativ iniţiat de 50 de deputaţi şi senatori PSD prevede că inspectorii Agenţiei Naţionale Anti-Doping (ANAD) vor putea supune oricând unui control antidoping practicanţii de fitness sau culturism, chiar dacă aceştia sunt amatori sau nici măcar nu sunt înscrişi într-un club sportiv. Asta cu toate că dopingul se referă în primul rând la sportul de performanţă, şi nu la cel amator. Despre cel recreativ, nici nu poate fi vorba. Însă pretextul halucinant invocat de autorii proiectului este „stabilirea gradului de utilizare a substanţelor dopante în sportul recreativ“.

„E ca şi cum eu joc fotbal pe maidan şi vin să-mi facă un control antidoping. Este clar o intruziune în viaţa mea personală, iar prevederile sunt neconstituţionale. Nimeni nu are dreptul să-ţi ia analize în timpul tău liber, când faci sport, dacă nu participi la vreo competiţie. Ar fi un control care ar depăşi limitele legale. Vorbim de dreptul la viaţa privată. Europa nu ştie cum să dea mai multă libertate, pe când noi nu ştim cum să restrângem mai mult sfera asta de aplicare“, a explicat avocatul Adrian Cuculis.

Sportul recreativ, ţinta controalelor antidoping

Concret, personalul ANAD are dreptul să verifice dacă activitatea în sălile de culturism şi de fitness se desfăşoară legal. Pentru asta, agenţii constatatori au dreptul să verifice toate incintele sălilor, inclusiv încăperile anexe ale acestora.

Totodată, ANAD are dreptul să efectueze teste doping în rândul practicanţilor de culturism şi de fitness, cu scopul stabilirii gradului de utilizare a substantelor dopante în sportul recreativ.

Proiectul mai prevede că certificatul de funcţionare nu poate fi eliberat în cazul în care în sălile de culturism şi de fitness „se constată că se comercializează, se distribuie, se deţine ori se oferă substanţe dopante de către personalul sălilor respective“. Proiectul introduce şi condiţii mai stricte de folosire a suplimentelor în sălile de culturism şi de fitness. Reprezentanţii lor sunt obligaţi să comunice Agenţiei Anti-Doping lista cu produsele comercializate, iar orice abatere le poate închide sala cel puţin jumătate de an. „Este o chestiune neconstituţională, care încalcă dreptul la asociere. Nu poţi fi obligat să anunţi o chestiune legală. Este ca şi cum am fi obligaţi să anunţăm primăria că în casă am iaurt. Nu am de ce să anunţ nişte chestiuni legale.Poţi fi obligat să raportezi doar chestiunile ilegale. Deţin substanţe interzise, mă autodenunţ, dar dacă sunt legale, de ce să dau o listă cu ele?“, afirmă avocatul Adrian Cuculis.

Dopingul vizează doar sportul de performanţă

Specialiştii spun că ANAD nu îi poate supune controalelor antidoping pe cei care fac sport recreativ. Asta pentru că dopingul se referă în primul rând la sportul de performanţă.

„Iniţiativa ar fi viabilă în condiţiile în care oamenii ăştia ar fi legitimaţi la o federaţie, că e de culturism, că e de fitness. E ca şi cum ar trece cineva strada prost, îi dai amendă, dar nu poţi să nu îi dai voie să fie pieton. Nu poţi să-i faci verificări obligatorii, la sportivii profesionişti e cu totul altă poveste“, a explicat, pentru „Adevărul“, Alin Popescu, medicul şef al Federaţiei Române de Rugby.

Specialistul atrage atenţia că multe substanţe aflate pe lista neagră sunt conţinute de medicamente banale, vândute în orice farmacie.

„Pe lista antidoping sunt substanţe care se folosesc în mod curent în spitale şi care pot ajuta în anumite boli, dar în sport sunt interzise fiindcă favorizează în mod fals obţinerea performanţelor. Lista de substanţe dopante din competiţie e diferită de lista din afara competiţiei“, a mai spus medicul Alin Popescu.