Eveniment

Øystein Hovdkinn, ambasadorul Nor­vegiei, consideră că România are un potenţial enorm în energie şi agricultură, dar că situaţia actuală din industria alimentară este un adevărat paradox.

„Puteţi hrăni 80 de milioane de oameni, dar im­portaţi două treimi din alimente. Este cel mai mare paradox, este o nebunie“, a spus am­ba­sa­dorul în cadrul unei conferinţe de presă în care norvegienii au anunţat o finanţare ne­ram­bursabilă de 306 mil. euro pentru România.

Şi Adrian Porumboiu, unul dintre cei mai mari agricultori români, care deţine grupul Racova Com Agro Pan din Vaslui, spunea în mai multe rânduri că România nu are o agricultură reală, care să asigure necesarul de consum intern, şi a ajuns să importe cireşe din Africa de Sud şi fasole din Etiopia.

Lipsa de industrializare din agricultură se vede clar în structura exporturilor şi a importurilor de produse agroalimentare. Dacă circa jumătate din exporturi sunt acoperite de marfa brută tranzacţionată bursier precum grâul, porumbul sau seminţele de floarea soarelui, în structura importurilor o greutate mai mare o au produsele finite.

Spre exemplu, două dintre produsele cu cea mai mare greutate în totalul importurilor au fost carnea de porc şi zahărul. „Vrem ca România să devină la fel de prosperă ca ţările din Vest, iar astfel să putem face mai multe afaceri împreună“, a mai spus Øystein Hovdkinn. Ambasadorul a precizat că 16 firme cu capital norvegian sunt prezente pe piaţa românească, însă majoritatea sunt companii mici, printre investitorii mai mari din România numărându-se Orkla Foods (indus­tria alimentară) sau R&M Ship Interior (construcţia navelor).



306 mil. euro pentru proiecte în energie, sănătate, justiţie sau cultură pe eeagrants.org

România va primi 306 milioane de euro finanţare nerambursabilă de la Norvegia, Islanda şi Liechtenstein pentru a implementa proiecte în domenii precum energia, justiţia sau cultura, cu scopul de a reduce disparităţile economice şi sociale şi de a întări relaţiile bilaterale cu statele din Asociaţia Europeană a Liberului Schimb (AELS).

Printre proiectele implementate în anii anteriori cu asistenţă financiară de la Norvegia, Islanda şi Liechtenstein se numără extinderea reţelei de canalizare în comuna constănţeană Cumpăna şi restaurarea muzeului ASTRA din Sibiu.

Companiile private pot beneficia de finanţare cuprinsă între 50.000 de euro şi 1,5 milioane de euro, nivelul cofinanţării fiind în jur de 50%, dar mai mult pentru companiile mari. Perioada de înscriere pentru acest program se încheie pe 15 iulie. Celelalte programe vor fi lansate până la sfârşitul anului, implementarea proiectelor urmând să se desfăşoare până în 2016. Ministerul Afacerilor Europene va raporta anual statelor donatoare asupra stadiului în care se află fiecare proiect contractat. Fondurile disponibile României în perioada 2009-2014 sunt de trei ori mai mari decât cele alocate pentru perioada anterioară, 2007-2009. România este al doilea beneficiar de grant-uri de la statele AELS, după Polonia, căreia îi sunt alocaţi 578,1 milioane de euro. Cine vrea fonduri trebuie să intre pentru informaţii pe site-ul www.eeagrants.org.