Dezvoltată puternic în perioada ocupaţiei austro-ungare, Timişoara a înregistrat o serie de premiere la nivel european. Oraşul a continuat să se dezvolte şi după instalarea administraţiei româneşti, dar şi după Revoluţie, moment în care Timişoara a înregistrat o nouă premieră: primul oraş liber de comunism din România. Redăm mai jos lista de premiere cu care se mândreşte Timişoara, aşa cum este prezentată ea pe site-ul Primăriei Timişoara.

1718 – atestarea celei mai vechi fabrici de bere din România;

1718 – deschiderea primei şcoli elementare din Cetate, prima din România;

1728 – începutul canalizării Begăi, primul canal navigabil din România;

1745 – construcţia spitalului municipal, primul din România (cu 24 de ani înaintea Vienei şi cu 34 de ani înaintea Budapestei);

1753 – Timişoara, oraş cu stagiune teatrală permanentă (al treilea oraş din monarhia habsburgică, după Viena şi Budapesta);

1760 – primul oraş al monarhiei cu străzile iluminate cu lămpi;

1771 – editarea primului ziar din România şi totodată primul ziar german din sud-estul Europei: „Temeswarer Nachrichten”;

1815 – biblioteca lui Josef Klapka, prima bibliotecă publică de împrumut din imperiul habsburgic, din regatul Ungariei şi din teritoriile româneşti;

1819 – pentru prima dată în Europa Centrală, la Timişoara se administrează vaccinul antivariolic;

1823 – la Timişoara, Bolyai Janos anunţă descoperirea primei geometrii neeuclidiene din lume;

1847 – în curtea fabricii de bere are locul primul concert în afara Vienei al lui Johann Strauss, fiul;

1855 – primul oraş al monarhiei habsburgice cu străzile iluminate cu gaz;

1884 – primul oraş de pe continentul european cu străzile iluminate electric, cu 731 de lămpi;

1886 – prima staţie de salvare din Ungaria şi România;

1895 – prima stradă asfaltată din România;

1899 – primul tramvai electric din România;

1938 – premieră mondială, prima maşină de sudat şine de cale ferată şi tramvai, invenţie a prof. Corneliu Micloşi;

1953 – singurul oraş european cu trei teatre de stat în română, maghiară şi germană;

1969 – prof. dr. Ghermănescu publică primul tratat enciclopedic de ecuaţii funcţionale din lume;



1989 – primul oraş liber din România;

1992 - primele intervenţii chirurgicale laparoscopice în ginecologie şi primele operaţii plastice mamare cu proteza (colaborare cu Clinica de Ginecologie, Heidelberg);

1993 - prima histerectomie totală pe cale laparoscopică (colaborare cu Clinica din Kiel);

1995 - realizarea fertilizării in vitro şi a embriotransferului uman în România; înfiinţarea primului Centru de Laparoscopie, Chirurgie laparoscopica şi Fertilizare in vitro, Timisoara;

1996 - naşterea primului copil conceput in vitro, în România şi realizarea primului copil prin embriotransfer la mama purtătoare, realizată de echipa profesorului Ioan Munteanu;

2000 – primul oraş din România cu o strategie de dezvoltare economico – socială, elaborată de Primăria Timişoara;

2001 – prima reţea de infochioşcuri din România, realizată de Primăria Timişoara;

2001 – prima operaţie pe inimă, cu laser, din România;

2001 – primul proiect social de implicare a comunităţi în rezolvarea problemelor sociale – Casa Faenza, centru – pilot pentru copiii cu sindrom autist, realizat în parteneriat de către Primăria Municipiului Timişoara şi Primăria din Faenza;

2001 – organizarea primei audieri publice în România, de către Consiliul Local Timişoara;

2002 – introducerea în premieră naţională a sistemului de plată a taxelor şi impozitelor prin Internet.

2002 – organizarea primului triatlon standard internaţional, din România, de către Atletic Club Maraton;

2002 – primul ziar („Monitorul Primăriei”) editat de o primărie şi difuzat gratuit populaţiei;

2003 - introducerea noului sistem de semaforizare, („unda verde”);

2003 – amenajarea primului parc de sculptură, din România, situat la intersecţia străzii Mureş şi Calea Martirilor;

2003 – transmiterea în premieră naţională a şedinţelor de Consiliu Local prin Internet;

2003 – primul transplant de celule stem hematopoietice, în vederea regenerarea muşchiului cardiac la un pacient cu infarct miocardic întins (prima din Europa de Est, echipa prof. dr. Ştefan I. Drăgulescu)