Contrar convingerii generale, Vechiul Regat avea în perioada premergătoare Primului Război Mondial o dezvoltare economică superioară provinciilor alipite la unirea din 1918.

Reconstituirea PIB-ului pe locuitor din Austro-Ungaria și imperiul Țarist s-a făcut pe baza studiilor „Regional Income Dispersion and Market Potential in the Late Nineteenth Century Hapsburg Empire” ( Max Stephan Schulze) și „ Economic Development of the late Russian Empire in Regional Perspective” (Andrei Markevich). Cele două studii permit comparația gradului de dezvoltare din anii 1910 pentru provinciile din Imperiul Austro-Ungar (Transilvania, Bucovina și Banatul, inclus în regiunea Mureș - Tisa) și din 1897 pentru provinciile din Imperiul Rus (Basarabia).





Pentru a a putea realiza o comparație cu Vechiul Regat, am preluat și prelucrat date din studiul „South-Eastern European Monetary Economic Statistics from the Nineteenth Century to War II”, realizat în colaborare de băncile naționale ale României, Austriei, Albaniei, Bulgariei, Greciei, Serbiei și Turciei (accesează studiul „S”, realizat în colaborare de băncile naționale ale României, Austriei, Albaniei, Bulgariei, Greciei, Serbiei și Turciei (accesează studiul aici ).





În trecut, am tratat acest subiect separat pentru cele trei provincii din Imperiul Austro-Ungar și pentru Basarabia, componentă a Imperiului Rus.





Vezi aici:









Din datele preluate și prelucrate din cele trei studii a rezultat că cea mai apropiată provincie ca nivel de dezvoltare față de Vechiul Regat era Banatul . Această regiune era inclusă în regiunea mai mare Mureș - Tisa (vezi . Această regiune era inclusă în regiunea mai mare Mureș - Tisa (vezi aici PIB-ul pe locuitor din regiunile Austro - Ungariei). PIB-ul pe locuitor din această regiune reprezenta 98% din PIB-ul pe locuitor din Vechiul Regat (vezi harta din imaginea 1).





Pe locul doi , după PIB-ul pe locuitor aferent anului 1910, se situa Transilvania cu 92% din PIB-ul Vechiului Regat.





Cea mai sărăcă regiune din Imperiul Austro-Ungar era Bucovina , PIB-ul pe locuitor din această regiune fiind echivalent cu 71% din PIB-ul pe locuitor din Vechiul Regat.





Între regiunile Imperiului Austro-Ungar existau diferențe semnificative de dezvoltare (vezi datele din imaginea 2). Partea ungară din imperiu era mai puțin dezvoltată decât partea austriacă, dar era mai echilibrată ca grad de dezvoltare al regiunilor componente.





Datele din Imperiul Rus ne permit comparația Vechiului Regat și Basarabiei în anul 1897, an în care, pe teritoriul imperiului, s-a desfășurat un recensământ, dar și o reformă monetară. Conform datelor preluate și prelucrate, a rezultat că PIB-ul din Basarabia era echivalent cu 61% din PIB-ul Vechiului Regat în 1897 .





Studiul realizat de Andrei Markevich ne arată că PIB-ul pe locuitor din Basarabia se situa în apropierea mediei Imperiului Rus. Cea mai mare valoare a PIB-ului pe locuitor din Imperiul Rus era echivalentă cu 150 ruble. În Basarabia, valoarea acestui indicator se încadra în intervalul 60 - 75 ruble (vezi datele din imaginea 3). În acel an, PIB-ul din Vechiul Regat era echivalent cu 111 ruble.





Cele patru provincii alipite la patria mamă în 1918 aveau un grad de dezvoltare diferit și mai redus decât Regatul României . Acest fapt este pus în evidență și de evoluția PIB-ului pe locuitor în valori constante. După unirea din 1918 , PIB-ul pe locuitor în prețuri constante a înregistrat o scădere față de perioada anterioară războiului (vezi Abia spre sfârșitul anilor `30, conform datelor din lucrarea „Produsul Intern Brut al României 1862 - 2000. Serii statistice seculare și argumente metodologice” a dlui Victor Axenciuc, PIB-ul pe locuitor în valori constante se va apropia de valoarea înregistrată în Vechiul Regat înainte de Primul Război Mondial. (vezi aici evoluția PIB-ului pe locuitor din 1862 până în 2015)., conform datelor din lucrarea „” a dlui Victor Axenciuc,





Vezi aici:















