Octavian Ursăţeanu ştia încă de când a dat admiterea că vrea să plece să lucreze în străinătate după terminarea studiilor. Vrea să fie medic, dar nu în condiţiile din sistemul sanitar românesc.

„Pur şi simplu e bătaie de joc. Salarii foarte mici, condiţiile din spitale sunt jalnice. Dacă o să fie tot aşa în România, suntem constrânşi să plecăm”, spune el.

Studenţii şi rezidenţii resping ideea lansată de ministrul Sănătăţii, Nicolae Bănicioiu, a unui contract pe care ar urma să îl semneze la începerea studiilor şi care i-ar obliga apoi să profeseze o perioadă în ţară.

„Nu poţi să îi oferi unui rezident un salariu de 1.000 de lei şi chiria tot atât. Să trăim pe banii părinţilor până la 30 de ani nu e ok”, spune Octavian Ursăţeanu.

„Trebuie să ai voie să pleci din ţara ta dacă vrei să lucrezi în altă parte, pentru că aşa cunoşti oameni noi, aduni experienţă, poţi să vii aici să dezvolţi sistemul”, spune Andreea Toma, studentă.

Reprezentanţii Colegiului Medicilor au şi ei rezerve.

„Una din regulile elementare ale Uniunii Europene este că nu avem voie să limităm deplasarea în interesul muncii a cetăţenilor de orice fel. Chiar dacă se fac contracte, ele nu pot să se adreseze acestui drept”, spune Mircea Cinteză, reprezentant al Colegiului Medicilor.

Din tabăra susţinătorilor proiectului vin explicaţii şi mesaje de bune intenţii.

„Este o preocupare pentru a putea face în aşa fel încât a învăţa, a studia şi a lucra în România să constituie o alternativă viabilă”, spune Sorin Cîmpeanu, Ministrul Educaţiei.

„Aceştia ar semna un contract precum că, după terminarea facultăţii, fac rezidenţiat în România şi pentru un număr de ani egal cu rezidenţiatul ar practica specialitatea pe care au dobândit-o după rezidenţiat în România”, spune Ioanel Sinescu, rectorul UMF.

În ultimii opt ani, aproape 18.000 de medici au plecat din ţară, în condiţiile în care şcolarizarea unei promoţii costă 8 milioane de euro.