Un amendament propus de senatorul PNL Todor Chiuariu și acceptat de comisia de revizuire a Constituției a stârnit iritarea premierului Ponta care le-a transmis liberalilo că trebuie respins sau modificat deoarece pune presiune pe buget, iar statul nu are bani pentru aplicarea sa. Mai exact, este vorba despre prevederea potrivit căreia „creanțele împotriva statului au același regim juridic ca și contribuțiile fiscale”.

Prin adoptarea acestui amendament constituțional, statul va fi obligat, ca orice cetățean sau companie, să plătească dobânzi și penalități dacă întârzie o plată. Până acum statul plătea doar dobândă de întârziere, însă și aceasta cu foarte mare greutate și doar la cerere, uneori fiind nevoie de o acțiune în instanță.

Cât privește efectele instituirii aceluiași regim juridic în cazul creanțelor împotriva statului și contribuțiilor fiscale, Cristian Socol, consilierul economic al premierului Ponta, este de părere că „reglementarea va forța statul la plata creanțelor într-un termen cât mai scurt”, în vreme ce Ionuț Dumitru, președintele Consiliului Fiscal, crede că impactul asupra bugetului nu va fi unul important.

Ce a cerut Ponta în biroul lui Antonescu

Amendamentul senatorului PNL Tudor Chiuariu a fost adoptat de Comisia de revizuire inclusiv cu votul parlamentarilor PSD, deși Victor Ponta a transmis clar în interiorul USL că nu este de acord cu el. În discuțiile inițiale, premierul le-a transmis celor de la PNL că nu va accepta acest amendament, deoarece pune presiune pe buget.

Președintele Comisiei de revizuire a Constituției, Crin Antonescu, a lăudat miercuri amendamentul lui Chiuariu, prezentându-l ca pe o decizie importantă.

„Voi menționa un lucru care mi se pare foarte important și care așază la nivel constituțional pentru prima dată regimul juridic egal între creanțele statului și contribuțiile fiscale ale cetățenilor ale companiilor, ale tuturor instituțiilor. Până acum s-a invocat de foarte multe ori faptul că nu există un regim juridic egal de responsabilitate a statului ca și a companiilor private”, a declarat miercuri liderul PNL.

După numai o zi, la discuțiile de joi din biroul lui Crin Antonescu, Ponta le-a cerut încă o dată liberalilor să-și retragă amendamentul sau să-l completeze. Pentru a ajunge la o înțelegere, cei din PNL au fost de acord cu completarea articolului cu sintagma „în condițiile legii”.

Surse din PSD au declarat pentru gândul că la insistențele lui Ponta, parlamentarii social-democrați din Comisia de revizuire vor cere marți reluarea votului pe acest amendament și vor să-l respingă. „L-am votat, dar marți îl respingem”, au declarat sursele citate.

„Premierul Ponta a spus că bugetul nu poate suporta și plata dobânzilor și a penalităților, motivând că deja sunt plăți restante de făcut pentru magistrați, drepturi de proprietate, fonduri europene”, au declarat pentru gândul surse din USL.

Socol: Se pune presiune mai mare pe includerea în proiecția de buget și, mai apoi, în buget – cu prioritate – a plăților de creanțe Cristian Socol, consilierul economic al premierului Victor Ponta, a declarat pentru gândul că noua modificare va pune presiune mai mare pe includerea în buget, cu prioritate, a plăților de creanțe deținute de privați împotriva statului. „Modificarea presupune încadrarea într-un act cu o forță juridică mai mare a tratamentului nediscriminatoriu între stat și privat. Reglementarea va forța statul la plata creanțelor stabilite în mod legal într-un termen cât mai scurt. Se contracarează principiul amânărilor folosit excesiv în perioada 2009-2011. Pe de altă parte, se pune presiune mai mare pe includerea în proiecția de buget și, mai apoi, în buget – cu prioritate – a plăților de creanțe deținute de privați împotriva statului”, a declarat pentru gândul Cristian Socol, consilierul economic al premierului Ponta. Socol este de părere că impactul asupra bugetului nu va fi unul important. „Impactul bugetar nu va fi ridicat în condițiile în care încă din acest an se plătește o mare parte din despăgubiri, arierate ș.a. Consider că este necesară o abordare simetrică, statul plătește arieratele către privați, dar și sectorul privat își va plăti arieratele către stat. Să nu uităm că aproximativ 4 miliarde de euro reprezintă arierate recuperabile din partea persoanelor juridice către stat”, a adăugat Socol. Ionuț Dumitru, președintele Consiliului Fiscal: „S-ar corecta un lucru anormal” Ionuț Dumitru, președintele Consiliului Fiscal, susține că, în cazul în care această modificare va ajunge să fie introdusă în Legea fundamentală, ea va introduce un tratament fiscal egal între stat și contribuabil, reparând ceea ce era „anormal” până acum și ar întări disciplina statului. „Pare puțin prematur să ne pronunțăm. Este doar o propunere. Până la punerea în practică ar putea dura și un an. În prezent, dacă statul are de încasat o datorie, statul îl poate executa silit pe un agent economic. Această propunere mi se pare că ar duce la normalizarea situației. S-ar corecta un lucru ce era anormal. Dacă statul te penalizează acum, mi se pare corect să fie și viceversa. Dacă azi ai de recuperat TVA de la stat, acest lucru se face de multe ori după cheful unui funcționar de la stat, nu după niște criterii transparente și nu poți face nimic, din câte cunosc”, a declarat pentru gândul Ionuț Dumitru. Arieratele bugetului general consolidat, adică datoriile bugetului general consolidat care nu au fost plătite la scadență, la nivelul lunii martie erau de 3,6 miliarde de lei. Din acestea, 1,8 miliarde de lei erau datorii ale autorităților locale. Arieratele, adică restanțele de peste 90 de zile, în accepțiunea FMI, erau de un miliard de lei la nivelul lunii martie. Biriș: „Statul plătea la cerere și cu mare greutate. Uneori era nevoie de acționarea în instanță” Până în 2010, legislația prevedea doar majorări de întârziere de 0,1% pe zi, pe care trebuia să le plătească și contribuabilii, dar și statul. La 1 iulie 2010 Guvernul Boc a schimbat tratamentul de egalitate,precizează avocatul fiscal Gabriel Biriș. „Au scăzut dobânda de întârziere de la 0,1% pe zi la 0,04% pe zi și au introdus o penalitate pe care o plătea doar contribuabilul. Penalitatea era de 5% pentru întârzieri de o zi și de 15% pentru întârzieri de 90 de zile. Statul nu trebuie să plătească penalitatea. Situația persistă și în prezent, cu o modificare, de la 1 iulie a.c. penalitățile vor fi de 0,02% pe zi”, a declarat pentru gândul Gabriel Biriș. „Statul plătea la cerere și cu mare greutate. Uneori era nevoie de acționarea în instanță. Noi am reușit să obținem în instanță plata și ne-au și plătit”, a mai spus el. Biriș crede că amendamentul adoptat miercuri nu va avea totuși un impact semnificativ asupra bugetului. „Același impact ar putea să îl aibă și azi, dar nu îl are. Nu există în Constituție, dar există în Codul de procedură fiscală prevederi ce permit contribuabilului să ceară dobânzi de întârziere”, este de părere avocatul fiscal.

Liviu Voinea, ministrul delegat pentru Buget: Nu ni s-a cerut o consultare

„Nu pot comenta așa. Nu cunosc acest amendament. Nu ni s-a cerut o consultare. Statul plătește și acum penalități la datorii achitate cu întârziere”, a declarat pentru gândul Liviu Voinea.

Tudor Chiuariu (PNL), care a propus amendamentul, a precizat că este necesară instituirea aceluaiși regim juridic pentru a fi eliminată situația în care statul își stinge creanțele către persoanele fizice sau juridice mai târziu decât sunt achitate contribuțiile fiscale din partea acestora.