Ce movilă e grozavă,

Că arunca spre cer lavă?

(vulcanul)

Vulcan – „Ridicătură muntoasă de formă conică, formată prin erupția la suprafața solului a lavei și a unor produse magmatice, având în centru o deschizătură largă.”

sursa: dexonline.ro

Cuvântul „vulcan” provine din mitologia antică de la numele zeului roman al focului Vulcan.

In Roma antică, vulcanii erau considerați locuințele zeului înfocat.

Vulcanii pot fi clasificați după:

1. perioada de formare

– vulcani tineri;

– vulcani bătrâni.

2. după activitate:

– vulcani activi sunt cei care continuă să erupă (ca 600);

– vulcani inactivi sunt cei care nu mai au cameră magmatică iar activitatea lor a încetat cu milenii în urmă;

– vulcani latenți sunt cei care nu au mai avut activitate de o perioadă foarte mare de timp, de ordinul a sute sau chiar mii de ani, dar care au potențial de a erupe în viitor. Aceștia sunt considerați a fi cei mai periculoși și pot produce erupții de tip exploziv.

3. după tipul de manifestare a erupției:

– de tip islandic, cu erupții liniare de lave fluide, fără explozii;

– de tip hawaian, cu erupții centrale liniștite de lave fluide;

– de tip strombolian, cu erupții de lave fluide și explozii ritmice de gaze;

– de tip vulcanian, cu erupții de lave vâscoase care, după consolidarea în coșul vulcanic, vor fi expulzate sub formă de cenușă și bombe vulcanice prin explozii puternice ale gazelor;

– de tip peleean, cu erupții de lavă vâscoasă care se ridică în forma unui stâlp;

– de tip Bandai-San, la care exploziile foarte puternice aruncă în aer vechiul aparat vulcanic.

Zonele vulcanice

Principalele zone de activitate vulcanică sunt:

partea de nord-vest a SUA,

America Centrală,

America de Sud,

Insulele Japoneze,

Kamceatka,

Alaska,

Hawaii,

Islanda,

Oceanul Atlantic.

Pe planeta noastră există aproximativ 1500 de vulcani din care numai 20 erup anual.

Datorită faptului că erupția saturează solul cu substanțe cum ar fi potasiul și fosforul, substanțe utile solului, terenurile pe care se află vulcanii sunt cele mai fertile.

Intr-un procent de aproximativ 20% din vulcani sunt sub apă.

Interesant

Maleo, o pasăre ce se întâlnește doar în insula indoneziană Sulawesi, folosește căldura emanată de lavă pentru a ecloza puii.

Există zone vulcanice în Islanda unde energia magmei poate fi folosită pentru încălzirea apei și a centralelor electrice.

Care este cel mai înalt vulcan de pe planetă?

Pe cât ar părea de simplă întrebarea pe atât de complicat este răspunsul.

Părerile sunt împărțite însă oamenii de știință consideră că Ojos del Salado (situat la granița cu Chile și Argentina) este cel mai înalt vulcan activ din lume, aproximativ 6.887 m, detronând astfel poziția vulcanului argentinian Ljulyayljako.

De menționat este faptul că nu a fost luată în considerare aici înălțimea vulcanului deasupra zonei înconjurătoare.

Deși multă vreme s-a spus că doarme în anul 1993, Ojos del Salado a emis cenușă.

Etna, cel mai misterios vulcan.

In Europa, cel mai înalt şi mai activ vulcan este considerat a fi Etna.

Enigmaticul Etna se află poziţionat în punctul de întâlnire al plăcii tectonică europeane cu cea africană, mai exact în Italia, pe insula Sicilia, în apropiere de Messina și Catania.

Înălțimea vulcanului atinge 3340 m, dar este într-o continua schimbare deoarece aproape la fiecare erupere au loc distrugeri ale conului vulcanic.

De-a lungul timpului s-au format peste 400 de cratere secundare iar aria de acțiune distrugătoare a vulcanului s-a întins pe o suprafață de 1.250 km².

Erupțiile se produc în ultimul timp cu odată la 3 luni iar o dată la fiecare 150 de ani se produc și distrugeri de localități.

Conul principal al Etnei s-a format în urma unei erupții de magmă acum mai bine de 170 000 de ani.

Muntele sicilian este și cel mai imprevizibil iar în ultimii an a început să „scuipe” lavă cu o intensitate nemaivăzută, iar oamenii de ştiinţă nu înţeleg de ce are loc acest eveniment.

Situat în oraşul sicilian Catania, ”Montgibello” (asa cum este denumit în folclorul sicilian), are o înălțime de aproximativ 3.329 metri deasupra Pământului și oferă o panoramă spectaculoasă asupra așezării.

Erupțiile neobișnuite din ultimul timp i-a făcut pe oamenii de știință să îl vadă ca pe un adevărat mister.

Vulcanologul german Boris Behncke, care monitorizează de mult muntele a afirmat: „în trecut au mai fost evenimente de tip «fântâni de lavă», dar rareori într-o asemenea succesiune rapidă”.

„În această perioadă, cenuşa cade la distanţe mult mai mari decât în mod normal”, explică Behncke.

Chiar şi la 50 de kilometri distanţă, mașinile sunt acoperite de un strat de cenușă.

Geofizicianul Rolf Schick explică cum „Fluxul de magmă nu se deplasează uniform, ci în puseuri, vibrând ca şi cum s-ar afla într-o pompă hidraulică”.

„Din acest motiv, vulcanul Etna este impredictibil”, spune Schick.

In anul 1972, acesta a descoperit, folosind senzori seismici, faptul că fluxul de magmă are „puls”, cu un ritm de 72 de bătăi /minut – întâmplător sau nu este un ritmt similar bătăilor inimii umane.

Schick a călătorit mult în Sicilia încercând să afle misterele enigmaticului vulcan. Chiar a afirmat la un moment dat: „Obişnuiam să cred că vom reuşi în scurt timp să prezicem erupţiile vulcanice”. După ani de cercetări și-a schimbat părerea spunând că: „Astăzi, nu mai sunt convins că vom reuşi vreodată acest lucru”.

Cum am spus și mai devreme Schick considera că o „inimă topită” bate sub el. A crezut că a aflat și știe multe despre vulcan după atâția ani de cercetare și că a înțeles activitatea acestuia.

In urma unor măsurători a observat că magma se afla aproape 400 m de suprafață și a crezut că o erupție e gata să se producă, dar s-a înșelat.

De-a lungul timpului s-au spus multe și în jurul misteriosului munte s-au născut multe legende.

Oamenii s-au minunat din perioadele străvechi, de forţele extraordinare ale vulcanului, capabile să arunce în aer lava la înălţimi considerabile. În mitologia greacă şi romană, Etna este reprezentat de un fierar ce produce cu ajutorul ciocanului său scântei uimitoare. Legenda spune că acum mai bine de 2.500 ani filozoful Empedocle a sărit în craterul acestui vulcan. Tot ce a rămas în urma au fost încălţările de fier, pe care misteriosul Etna le-a „scuipat” în afara craterului.

In prezent Etna a fost comparat cu o sticlă de şampanie sub presiune. In ultimul timp magma, amestecul de gaz şi rocă încinsă topită, ajunge la suprafaţă mult mai repede.

Vulcanul aruncă în aer în fiecare zi aproximativ un milion de tone de vapori de apă şi peste 50.000 t de dioxid de carbon.

Bulele de gaz se extind cu o viteză extraordinară iar cele care nu pot scăpa împing magmă în aer ca pe un dop de şampanie.

Solul de la poalele vulcanului este deosebit de fertil făcând astfel posibilă cultivarea măslinilor, a pomilor fructiferi dar și a viței de vile. Toate astea se datorează cenușie vulcanice aduse de erupții fapt ce a condus la o populare densă a zonei și la o agricultură înfloritoare.

Un alt beneficiu al lavei este faptul că din aceasta produce un prețios material de construcții.

Între sicilieni și Etna s-a legat o frumoasă prietenie iar Catania şi-a trăit istoria sub semnul vulcanului.

Localnicii îl consideră „un uriaş blând“. De-a lungul timpului a distrus întregi zone urbane, recolte, a provocat pagube mari dar a făcut foarte puţine victime.

Cu tenacitatea lor binecunoscută, etneenii iau totul de la început de fiecare dată după distrugătoarele erupţii.

De mult nu le mai este frică de o erupţie neaşteptată, s-au obișnuit cu existența lui.

Atunci când aud o bubuitură sau simt miros de fum îi încearcă puțin teamă dar respectul fața de Etna nu dispare.

Și totuși prietenia lor este cu două fețe.

Atașamentul localnicilor față de Etna și puterea acestora de a renaște după fiecare erupție este descris atât de frumos de poetul italian Giacomo Leopardi.

Acesta i-a asemănat pe cei de la poalele unui vulcan cu un arbust care nu se lasă învins de lava vulcanică și are puterea de a ieși mereu la suprafața parca mai puternic și mai strălucitor.

Etna are o periodă lungă de activitate ce depășește 6000 de ani.

Regiunea a fost declarată parc național în anul 1981 ceea ce a condus la o dezvoltare importantă a turismului.

De o importanță deosebită pentru turism sunt și zonele de schi alpin.

Cum ajungi la Etna?

La Etna se poate ajunge din Catania cu mașina până în parcarea „Etna nord” de unde, până la craterul Sapiența se poate continua pe jos pe un traseu de aproximativ 4-5 ore.

Tot de aici poți să iei un teleferic ce urcă până la altitudinea de 2.600 m.

„Grande Mamma“?

Prietenul sicilienilor are și o poreclă: Grande Mamma“. De ce? Pentru că este înconjurat de mici conuri ce par niște copii strânși în jurul mamei lor.

Dacă nu ai ajuns până acum în Sicilia cred că e timpul să-ți faci bagajul și să mergi să îl saluți pe Etna. Îți va răspunde cu siguranță cu un mormăit, dar nu te speria, așa salută Etna 😂 și asta ți-o vor confirma și localnicii. 🌋

Iar dacă până ajungi vrei să îl vez live atunci accesează link-ul de mai jos:

https://www.skylinewebcams.com/en/webcam/italia/sicilia/catania/vulcano-etna-sud.html