“המחאה הדרוזית” נגד חוק הלאום משתלטת על סדר היום הציבורי, אך קולותיהם של בני העדה הדרוזית התומכים בחוק כמעט ואינו נשמע. סאמר סעיד ביראני, חבר מועצת דלית אל כרמל ומנהל עמותה להסברה ישראלית בשפה הערבית, תומך בחוק הלאום ומתלונן על סתימת פיות שהוא חווה בימים האחרונים: “מנסים להשתיק אותנו ולסתום לנו את הפה בכוח”, אומר ביrאני ל’מידה’. “כל החיים שלי הייתי דרוזי שהניף בגאווה את דגל ישראל, שר התקווה וקיים ברית אחים עם היהודים בישראל. פתאום אני קם בבוקר ומגלה שאני גזען נגד דרוזים ובוגד בעדה שלי. למה? כי אני מעז להגיד שחוק הלאום הוא חוק טוב, גם ליהודים וגם לדרוזים במדינת ישראל. דרוזים התגייסו לצבא ונהרגו עבורה בידיעה שזו מדינת הלאום של העם היהודי עוד לפני חוק הלאום. החוק לא שינה כלום, פשוט כלום. אנשים נסחפו לחלוטין, זה עצוב”.

איך משתיקים אותך?

“האליטה הדרוזית מתנגדת לחוק מסיבותיה שלה וזה מחלחל למטה – לאו דווקא בהתנגדות לחוק עצמו אלא בתחושה שאם אתה לא מתבטא נגד החוק, שלא לדבר על לתמוך בו, אתה בוגד בדרוזים”.

בידאני, לשעבר פעיל של ‘אם תרצו’, מסביר כי התקשורת הישראלית לא מגלה ענין בדרוזים שתומכים בחוק. “יהודים שמתנגדים לחוק מעזים להגיד לי שאני ‘דרוזי מחמד’ או ‘בובה של ביבי’. אלו אותם אנשים שטוענים שזו ממשלה גזענית. איזו צביעות. אז חשוב לי להגיד שאני ודרוזים נוספים שתומכים בחוק לא בובות של אף אחד. בחיים שלי לא פגשתי את ביבי ומי שחושב שיצליח לסתום לי את הפה – ייכשל. להיפך זה רק מגדיל אצלי את המוטיבציה לצאת בעד החוק”.

מי לדעתך מרוויח מהסערה של הימים האחרונים?

“איימן עודה וחנין זועבי חוגגים. השמאל לצערי גם עלה על הפטנט ומשתמש באהבה של הדרוזים למדינה כדי לסכסך בין הדרוזים לימין. הם רואים שבבחירות האחרונות רוב הדרוזים הצביעו למפלגות הקואליציה (ליכוד, ישראל ביתנו, כולנו) ומנסים עכשיו להפוך את התמונה. רק עיוור לא מבין שיש פה קמפיין פוליטי”.

על מה הטענות שלך מתבססות?

“קצינים דרוזים מתראיינים אצל בן כספית, שהשנאה שלו לנתניהו מוכרת לכולם. אותו דבר עם דיסקין שקורא לדרוזים להפגין. שלא לדבר על לבני שהלכה לטאריף ואמרה לו שהשמאל ישמור עליהם. הכי מדהים היה איתן כבל שקורא לדרוזים לנטוש את הימין ולעבור אל השמאל. איזה ניצול ציני. בושה וחרפה”.

לא רק ברית דמים – ברית שווים. בפגישה עם השייח מוואפק טריף הגשתי לו את מגילת העצמאות, היא הבסיס עליו הוקמה מדינת ישראל ואותה צריך לעגן בחקיקה. גם מדינת העם היהודי וגם שיוויון לכולם, לכל אזרח ישראלי. זאת לא טובה לדרוזים או לערבים זאת גם המשמעות של להיות ישראלים ויהודים. pic.twitter.com/aKkNAB7H8W — ציפי לבני (@Tzipi_Livni) July 26, 2018

חברי הכנסת חמד עמאר (ישראל ביתנו) ואכרם חסון (כולנו) שעתרו לבג”ץ נגד החוק חברים בקואליציה.

“חסון השתתף בשנה שעברה בכנס של ג’יי סטריט, שהיו שמחים אם לא תהיה בישראל מדינה יהודית. אז ממנו אין לי ציפיות. לגבי עמאר – הוא מאוד מאכזב ולצערי נפל בפח של השמאל. הוא היה חתום על החוק המקורי ואחרי ששתק בכל השנים האחרונות שבהן דנו בחוק פתאום הוא נזכר לשאת את דגל המאבק”.

עמאר אומר שהוא מייצג 99.9% מהדרוזים.

“אין לי מושג על איזה סקר הוא התבסס. אני אומר את דעתו של הרוב הדומם מקרב העדה הדרוזית, אלו שמתעניינים יותר במה שקורה בסוריה מאשר בחוק או כאלו שתומכים בחוק הלאום. לצערי הרבה דרוזים פוחדים לדבר כדי לא לצאת נגד האליטה”.

שבת שלום לאחיי ואחיותיי הדרוזים והדרוזיות שאני כל כך אוהב – אומר זאת בצורה ברורה: אין לכם מה לחפש בליכוד ובימין. בואו… Posted by ‎איתן כבל‎ on Friday, 27 July 2018

מדוע אתה תומך בחוק הלאום?

“אני כדרוזי רוצה שישראל תמשיך להיות מדינה יהודית, כי אם היא לא תהיה יהודית היא גם לא תהיה דמוקרטית אלא מדינת כל אזרחיה. משם הדרך למדינה בשליטה ערבית קצרה. כולנו רואים את הטבח הנורא שמבוצע באחינו הדרוזים בסוריה כדי להבין מה גורל הדרוזים תחת שלטון ערבי-מוסלמי”.

המתנגדים כועסים שלא הוכנסה המילה “שוויון” ושלא הוזכרה תרומת הדרוזים למדינה

“אין קשר בין הדברים. הרבה אנשי ציבור דרוזים מדברים לא לעניין. חוק הלאום הוא תעודת הזהות של המדינה, מסדיר את הסמלים שלה ואת הייעוד שלה – להיות בית לאומי לעם היהודי. לא קשור לדרוזים, בדואים או צ’רקסים. אנחנו הדרוזים צריכים לדבר על שוויון, אבל שוויון אזרחי. מדינת ישראל היא נפלאה אבל טעתה בגדול ביחס שלה כלפי הדרוזים בכל מה שנוגע לפיתוח תשתיות והקצאת משאבים. אבל בין זה לבין חוק הלאום יש תהום. אין לנו שאיפות להגדרה עצמית לאומית בארץ ישראל. אני באמת לא מבין על מה המחאה”.

מה לגבי קולות שהדרוזים בצבא יהיו מהיום ‘שכירי חרב’?

“זה קשקוש. במקום לאחד ולחבר, יש מי שמנסים לפלג ולהתריס. סבא שלי עזר ליהודים עוד לפני שקמה מדינת ישראל כי הוא הבין מי הצד הצודק פה. אנחנו לא עושים טובה לאף אחד כשהולכים לצבא, אלא מגנים על המדינה שלנו”.

תגיע להפגנה בכיכר רבין במוצאי שבת?

“מניח שכן. אגיע לשתות קפה עם אחיי היהודים בתל אביב. לא צריך לחשוש – אין דבר חזק ביותר בעולם מהברית בין ישראל לעדה הדרוזית. אף אינטרסנט לא יצליח להפריד בינינו”.

“יום חג לדרוזים”

זוהיר גדבאן, גם הוא תושב דלית אל כרמל, מכנה את אישור חוק הלאום “יום חג עבור העדה הדרוזית”. לדברי גדבאן, המשמש כדובר ‘המועצה הציונית הדרוזית’, “חוק הלאום מחזק את מדינת ישראל ולכן גם אותי כאזרח דרוזי במדינה. אין לי מדינה אחרת חוץ מישראל. כל היתר במזרח התיכון הם אויבים שלי, והטבח בסוריה של אחינו הדרוזים הוא ההוכחה הכי טובה לזה. האויבים שלנו מנסים לנתק את הקשר בין היהודים לארץ ישראל, וחוק הלאום מקבע את הזיקה הזו בחוק יסוד”.

גדבאן משוכנע כי המחאות נגד החוק נובעות מתמהיל של בורות ועשיית הון פוליטי: “יש הסתה מצד המפלגות הערביות, והשמאל הציוני משתף עם זה פעולה. לבני וחברי כנסת אחרים מסתובבים ביישובים הדרוזים ומטפטפים להם פרשנות מסולפת של החוק”.

מה החלוקה ברחוב הדרוזי ביחס לחוק?

“יש הרבה מאוד שלא מסכימים איתי, אבל בהחלט לא כולם נגד החוק כמו שאפשר להבין מהתקשורת. זה פשוט לא נכון”.

מוסטפא ג’יהאד, סא”ל במילואים, תומך גם הוא בחוק הלאום אך מודה כי אם היה מכהן כיום בכנסת היה נמנע בהצבעה. “צריך את חוק הלאום והוא חשוב, אבל חבל לי שלא ניצלו את ההזדמנות כדי לעגן בחוק את יחס המדינה למיעוטים שנאמנים לה – דרוזים, בדואים ואפילו ערבים שמתגייסים לצבא”, אומר ג’יהאד.

ג’יהאד, איש ליכוד, חושב כי היהודים בישראל צריכים דווקא להיות שבעי רצון מהתסיסה בחברה הדרוזית: “איכפת לנו מהמדינה ולכן חשוב לנו שהיא תכיר בתרומה שלנו. המצביעים של הרשימה המשותפת גם ככה לא מכירים במדינה הזו ורוצים שהיא תיחרב, עם חוק לאום או בלעדיו. אני חושב שעוד לא מאוחר לנצל את החוק כדי שהמדינה תייצר סדר חדש עם המיעוטים הנאמנים לה”.

מה דעתך על היהודים שדורשים עלבונם של הדרוזים?

“אני לא מאמין שיש יהודי-ציוני שלא מרוצה מהחוק. כולם רוצים לגזור קופון פוליטי, מתייפייפים כדי לזכות בקול של הדרוזים, אבל לדעתי הם פשוט לא מכירים דרוזים”.

“80% מהמתנגדים לחוק לא קראו אותו”

למרות המחאות נגד חוק הלאום, ג’יהאד סבור כי קיים דווקא סחף חיובי בקרב המיעוטים בישראל. “יש לא מעט ערבים, מוסלמים ונוצרים, שאומרים לי שהם טעו כשלא פעלו כמו הדרוזים. אנחנו רואים את זה בשטח. הערבים מתחילים לחקות אותנו ולהתגייס יותר לצבא, ויותר דרוזים ממג’דל שמס שנאמנים למשטר הסורי מבקשים אזרחות ישראלית – דבר שפעם לא היה עולה על הדעת”.

אתמול קרא קצין דרוזי שלא להתגייס לצבא. אתה חושש שהמחאות נגד חוק הלאום יעצרו את המגמה?

“ממש לא. גם מנהיגי המחאה בעדה הדרוזית הבהירו שמבחינתם אסור לאיים בהשתמטות מהצבא. זה בכלל לא על השולחן. אני גם פועל מול שרי הממשלה להקמת יישוב חדש של יהודים ודרוזים – 250 משפחות מכל צד. זה יהיה יישוב ראשון מסוגו בארץ ואני מקווה שהוא יקום בשנים הקרובות”.

הקול הבולט ביותר בעד חוק הלאום מקרב העדה הדרוזית הוא זה של עטא פרחאת, יושב ראש המועצה הדרוזית הציונית. “80% מהאנשים שמתנגדים לחוק לא קראו אותו”, מסביר פרחאת. “בתוך עמי ועדתי אני חי, מסתובב בין אחיי הדרוזים ומפציר בהם להגיד לי איך החוק פוגע בנו כדרוזים. הרוב נשארים בלי מילים. אף אחד מאיתנו לא רוצה לחיות תחת שלטון מוסלמי ולהיות בן חסות. טוב לנו בדמינה יהודית. לצערי הרבה מגיבים מהבטן, והמוח שלהם נשטף על ידי תקשורת שמנצחת היטב על המקהלה”.

ומה דעתך על הח”כים הדרוזים מהקואליציה שעתרו נגד החוק?

“פוליטיקה. כחלון הצביע בעד החוק אבל קרץ לאכרם חסון שילך לבג”ץ כדי לעשות קמפיין אצל הדרוזים (בבחירות האחרונות ‘כולנו’ ניצחה בדאלית אל-כרמל אותה ניהל חסון בעבר, ג”צ). עמאר לדעתי נכנע ללחץ, לא מבין אותו”.

מה לגבי טענות על קיפוח של העדה הדרוזית?

“המחאה היא נגד חוק הלאום, לא נגד חוקי התכנון והבנייה. אמל אסעד היה תת-אלוף בצבא וכיום בכיר בתעשייה האווירית. על איזה קיפוח הוא מדבר? יש יהודים ניצולי שואה שחיים מן היד אל הפה, אבל אסעד מקופח?”.

המועצה הציונית הדרוזית בראש עומד פרחאת מונה כ-600 חברים ועוסקת בהנחלת ערכים ציוניים לנוער הדרוזי: “אנחנו עושים סמינרים בירושלים, גוש עציון והנגב, מסבירים לנוער הדרוזי מה זו שיבת ציון ומדוע עם ישראל שב לארץ ישראל”, מסביר פרחאת. “הם מבקרים במוסדות הלאומיים, בכותל, בגבעת התחמושת ועושים מסלול ‘מהתנ”ך לפלמ”ח’, על שם רחבעם זאבי הי”ד. מכניסים להם ציונות בעורקים”.

הצלחתם לעצור עמותות כמו בלדנא שמנסות להסית דרוזים נגד המדינה ולהשתמט מהצבא?

“כן, יחד עם ‘אם תרצו’ ואמיר אוחנה עמדנו מולם”.

“די לצביעות”

דברים ברוח של פרחאת השמיע לאחרונה גם נאוול פוארסי, רב-סרן קרבי במילואים מהיישוב מע’אר: “כדרוזי שנולד במדינת ישראל אני נאמן למדינה ונאמנות היא ערך עליון שחונכתי עליו וגדלתי עליו. זה היה ויישאר לעולם. לא צריך לחפש תמורה לנאמנות ונתינה”, כתב פוארסי בפוסט בפייסבוק שזכה למעל עשרת אלפים שיתופים ולייקים.

טוב אז אחרי הרבה התלבטויות החלטתי להגיב על חוק הלאום , אני כדרוזי שנולד במדינת ישראל אני נאמן למדינה ונאמנות היא ערך… Posted by Nael Fwarsy on Thursday, 26 July 2018

“מדינת ישראל היא מדינת העם היהודי מאז ומתמיד”, כתב פוארסי. “זה היה וזה צריך להישמר לנצח נצחים. אנחנו כדרוזים מעולם לא שאפנו למדינה משלנו”. לדבריו הדרוזים סובלים מאפליה בתשתיות ומצוקת דיור, אך התיקון לא קשור לחוק הלאום: “אסור להיות שוויון בין אזרח שמשרת את המדינה ושומר על בטחונה ובין אזרח שפועל נגד המדינה ותומך בטרור ורוצח חיילים ושוטרים”, הוא מבהיר. “במקום המילה שוויון הייתי מכניס את המילה הוגנות או נאמנות הדדית … אני מעדיף ממשלה עם חוק הלאום ולא ממשלה עם זחאלקה ואיימן עודה והרשימה המטונפת (המשותפת). די עם הצביעות בבקשה”.

חמד עמאר מסר בתגובה: “תמכתי בחוק בתחילת הדרך, אבל מרגע שלא הצלחתי לשלב את המילה שוויון ואת זכויות הדרוזים לחוק הצבעתי נגדו”.

פנינו לתגובות לציפי לבני ואכרם חסון והן יפורסמו עם קבלתן.