När SCB nu presenterar BNP-siffrorna för andra kvartalet 2015 visar det sig att alliansens budget, som ju gällde då, var fortsatt bra för Sverige och svenskarna.

Tillväxttakten i ekonomin ökade till 3,3 procent, vilket överträffade så gott som alla prognosmakares bedömningar.

Varför är det här viktigt?

De flesta partier i Sverige bejakar ekonomisk tillväxt - det är mest V och MP som problematiserar den. Tillväxt skapar jobb, ökar befolkningens disponibla inkomster och ökar de offentliga resurserna när skatteinbetalningarna följer med upp.

Ökningen av BNP kan brytas ned i flera olika delförklaringar. Under andra kvartalet ökade svenskarnas benägenhet att lägga pengar på boende, fritid och underhållning (de senare utgiftsslagen hör till det som folk drar ned på först när framtidstron i samhället viker).

Det byggs också mer i Sverige nu än vad som varit fallet på 25 år. Det har gjort att SCB konstaterat kraftiga ökningar när det gäller så kallade fasta bruttoinvesteringar och underkategorierna anläggningar, bostäder och "övriga byggnader".

Bakom den totala exportökningen, som också noterades, döljs en minskad varuexport men en kraftigt ökad tjänsteexport - det är i linje med att Sveriges utveckling mot en tjänstedominerad ekonomi fortsätter.

När hjulen snurrar får medborgarna det bättre. Reallönerna stiger. Hushållens disponibla inkomster ökade med hela 3,4 procent (i löpande priser) det andra kvartalet.

Stat, kommuner och landsting får mer att röra sig med när skatteinkomsterna stiger. Sektorns totala överskott (det så kallade finansiella sparandet) var plus 14,9 Mdr. Staten och kommunsektorn hade överskott, medan landstingssektorn dock hade underskott andra kvartalet.

SCB redovisar även andra tecken på hur väl Borgs budget fungerat. Antalet sysselsatta 15-74 år i Sverige ökade på ett år med 99000 personer och arbetslösheten föll med en hel procentenhet till 6,4 procent.

Antalet anställda ökade med 83000 varav fast anställda svarade för 68000.

Det är viktigt att ha bilden av den starka svenska ekonomin hittills under 2015 klar för sig när förre finansministern Anders Borgs budget inte längre ska gälla, utan Magdalena Anderssons budget (som V, S och MP tagit fram) träder ikraft.

Skatte-, utgifts- och bidragshöjningar kommer att sänka svensk tillväxt, vilket kommer att slå direkt mot jobbtillväxten.

Förväntningarna på regeringen Löfvens jobbpolitik är rekordlåga. I januari var det 13 procent av väljarna som svarade ja på frågan om de trodde Sverige skulle nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. I augusti hade den siffran fallit till 5 procent.

Det är alltså fler svenskar som tror på spöken än på Stefan Löfvens jobbpolitik.