Nervozna reakcija Bakira Izetbegovića i njegova SDA na najavu početka izgradnje Pelješkog mosta nije slučajna. Rezultat je sve zaoštrenije političke i sigurnosne situacije u BiH i želje bošnjačkih političara da fokus pažnje međunarodne javnosti prebace na međudržavnu polemiku s Hrvatskom.

Tako se u Sarajevu počeo dovoditi u pitanje početak gradnje Pelješkog mosta prije nego što se riješi za Zagreb nepostojeći granični spor. Opasnost od islamskog radikalizma koji je u BiH, kako kažu i hrvatski i međunarodni analitičari, u porastu tako bi trebala ostati u drugom planu.

S druge strane, hrvatski politički vrh pozorno prati sigurnosnu situaciju u BiH. Mnogi hrvatski političari su i u kontaktu sa svojim kolegama u svijetu koje i sami upozoravaju na problem islamističkog ekstremizma, piše Globus.

>>Tko je koga etnički čistio u BiH?

Nisu nerealne procjene da je Bakir Izetbegović namjerno želio skrenuti fokus sa zabrinjavajuće situacije u BiH zbog sve agresivnijih pojava islamskog radikalizma. Prije nekoliko mjeseci žestoko je reagirao kada je predsjednica Hrvatske na to upozoravala. Evidentan trend islamizacije BiH zabrinuli su ne samo hrvatsku predsjednicu Kolindu Grabar-Kitarović i lidere država iz okruženja, nego i samog predsjednika Donalda Trumpa i sadašnju američku administraciju, pa je sve više inicijativa koje bi, u konačnici, trebale smiriti stanje i omogućiti da se Bosna i Hercegovina odupre radikalizaciji.

Globus raspolaže informacijama da su Amerikanci ovih dana tražili da se u BiH prestane s neprijateljskom retorikom prema Hrvatskoj, pa je to rezultiralo i nešto umjerenijim izjavama Bakira Izetbegovića o Pelješkom mostu.

>>Izetbegović: Europskim ksenofobima i islamofobima bilo bi korisnije da pogledaju u vlastita dvorišta

Istovremeno hrvatske sigurnosne službe raspolažu detaljnim informacijama o sve većem broju radikaliziranih stanovnika BiH. Procjenjuju se da je između 5000 i 10.000 ljudi bliskih selefijama za koje se može reći da su radikali zadojeni islamskim fundamentalizmom. Analize hrvatskih službi pokazuju da postoji i sve veći broj radikaliziranih skupina na granici s Hrvatskom, oko Velike Kladuše i Bihaća. Dio njih nije agresivan, ali među njima ima i onih koji zagovaraju život po šerijatskom zakonu i vrbuju sve veći broj sljedbenika. Islamska država ideal je kojem treba težiti. Postoje podaci o tome da se u zabačenim mjestima osnivaju škole koje rade po šerijatskom zakonu, u koje djevojčice ne mogu ići, a učenici ne smiju gledati TV ili slušati glazbu i moraju se pridržavati strogih vjerskih pravila.

>>Selefijska zajednica u BiH priprema gradnju naselja na granici s Republikom Hrvatskom

Hrvatske službe posebnu pažnju poklanjaju praćenju aktivnosti pojedinaca koji žive uz hrvatsku granicu, a procjena je da su najveći problem oni koji se samoradikaliziraju putem interneta. Do informacija dolaze ili putem društvenih mreža ili na posebnim sajtovima, a razvili su i sofisticirani pristup sadržaju na internetu koji vrlo teško prate i sami pripadnici sigurnosnih službi.

Problem su i povratnici iz Iraka i Sirije, koje BiH vlasti najčešće šalju u zatvor na šest mjeseci ili godinu dana ili ih odmah puste kući. Oni koji završe u zatvoru dodatno se radikaliziraju, pa nakon izlaska predstavljaju još veću opasnost.

M.M.