Japanissa hoitokodissa sattunut surmatyö on järkyttänyt, sillä maassa sattuu poikkeuksellisen vähän väkivaltarikoksia. Japania hyvin tunteva kultturiantropologian professori emeritus Ilmari Vesterinen arvioi, että teko liittyy häpeäkulttuuriin.

Kulttuuriantropologian professori emeritus Ilmari Vesterinen kertoo, että japanilaisilla on tapana piilotella kehitysvammaisia ja sairaita. Myös huonokuntoiset vanhukset kätketään silmistä.

Vesterisen mukaan kyseessä on suuri ongelma, jota länsimaalaiset usein ihmettelevät. Hän kertoo esimerkin omalta kohdaltaan.

– Tein aikoinaan monta kuukautta kenttätöitä pienessä pohjoisjapanilaisessa kylässä, jossa asui 42 perhettä. Kävi sitten vasta monen kuukauden jälkeen ilmi, että yhdessä perheessä oli kehitysvammainen. Poloinen oli saatava pois silmistä. Perhe työnsi hänet piiloon toiseen huoneeseen aina siellä käydessäni, Vesterinen muistelee.

Vesterinen palasi kylään kymmenen vuoden kuluttua. Ilmeni uusi asia:

– Parhaan ystäväni perheen isä oli kokonaan kadonnut. Isä oli saanut halvauksen, eivätkä he näyttäneet minulle häntä lainkaan.

Vesterisen mukaan piilottelu liittyy Japanin häpeäkulttuuriin.

– Siellä hävetään, jos on mitään normaalista poikkeavaa.

Professori emeritus Ilmari Vesterinen on tutkinut Japanin kulttuuria. Ilmari Vesterisen arkisto

Vanhusten oloja piilotetaan

Japanissa väestö vanhenee yhä kiihtyvää vauhtia, kun monet elävät todella vanhoiksi ja myös syntyvyys on pysähtynyt. Lisääntyvä vanhusväestö luo yhteiskunnalle yhä uudempia ongelmia.

– Jos vanhukset pystyvät yksinään toimimaan ja kävelemään ja olemaan mukana toiminnassa, ei asiassa ole mitään ongelmaa. Mutta jos normaalista poikkeaa, vammaisuudesta tai vanhuuteen liittyvissä vaivoissa, sitten syntyy ongelmia.

Aikaisemmin ja vielä nykyäänkin on tapana, että vanhukset viedään päiväksi kylpylään, kun omaiset ovat töissä. Vanhainkoteja on alettu rakentaa vasta hiljattain.

Vesterisen mukaan moneen vahainkotiin on otettu mallia suomalaisista vanhainkodeista. Hänen mukaansa Japanissa on lisäksi yhä yleisempää liike, jossa vapaaehtoiset tekevät töitä vanhusten ja vammaisten parissa.

Vesterinen muistuttaa myös kulttuurin toisestakin puolesta:

– Toisaalta niin kauan kuin vanhukset ovat terveitä, heitä kuunnellaan. Itä-Aasian kulttuuriin kuuluu, että vanhuksia kuunnellaan ja arvostetaan.

Professori kuitenkin mainitsee esimerkkinä länsimaalaisittain erikoiselta tuntuvan piirteen vanhainkotien toiminnassa.

– Kun hoitolaitoksiin mennään vierailemaan sukulaisen tai tuttavan luona, niin sinne pitää ilmoittaa tulosta päivää tai paria aikaisemmin. He siistivät vanhukset kuntoon ja heidät viedään valmiiksi vierashuoneeseen tapaamista varten. Vierailijat eivät saa nähdä, minkälaisessa tilassa vanhus asuu ja elää.

Vesterisen mukaan tapa on yleinen Itä-Aasiassa, mutta Japanissa se on viety huippuunsa.

Vanhus surmapaikan ulkopuolella. Masatoshi Okauchi / AOP

Shintolaisuus ihannoi nuoruutta

Kulttuuriantropologi Vesterinen muistuttaa, että japanilainen yhteiskunta on terveyden yhteiskunta. Se liittyy hänen mukaansa myös Japanin kansallisuskontoon, shintolaisuuteen.

– Shintolaisuudessa ei ole moraalisääntöjä – ei mitään käskyjä, että älä tee tätä, älä tee tuota, vaan siinä on ajatus puhtaudesta ja terveydestä. Esimerkiksi uhriantimet, joita shintolaisille jumaluuksille annetaan, ovat tuoreita ja virheettömiä.

– Shintolaisuudessa näkyy nuoruuden ja virheettömyyden palvonta.

Häpeäkulttuuri selittää veritekoa

Vesterinen korostaa, että hän ei ole seurannut Japanin puukotusta muuten kuin uutisten perusteella. Hän kuitenkin arvioi tapahtumia yleisen kulttuurin tuntemuksensa valossa.

– Tekijä oli hoitolaitoksen entinen työntekijä. Luulen, että se oli saanut tarpeekseen siitä. Se, että hän on tämmöisten asioiden tekemisissä, myös se on kulttuurissa kätkettävä asia. Se on ollut ehkä liian raskasta tälle ihmiselle.

Vesterinen muistuttaa, että siinä missä länsimaissa sanotaan olevan syyllisyyskulttuurin, Japanissa on häpeäkulttuuri.

– Japanissa niin kauan kuin kasvot saa säilyttää, kaikki on hyvin.

Japanin surmaaja oli ennen tekoaan lähettänyt parlamentin alahuoneen puhemiehelle kirjeen, jossa oli ilmaissut halunsa armomurhata kehitysvammaisia.

– Se sopii kyllä tähän kaavaan. Tekijä on syvästi kokenut, että nämä häpeätahrat pitäisi poistaa. Tämä teko selittyy koko japanilaisen yhteiskunnan rakenteilla ja toimivuudella, Vesterinen arvioi.

Väkivaltarikokset ylipäänsä ovat kuitenkin erittäin harvinaisia Japanissa. Tiukat aselait muun muassa määräävät, että kaikki tuliaseet ovat kiellettyjä.

– Kerran minulla kävi Suomessa vieraana japanilainen nuorukainen. Ammuimme hänen kanssaan ilmakiväärillä, ja hän oli siitä aivan ihmeissään, että Japanissa se ei mitenkään olisi mahdollista. Hän piti ensimmäistä kertaa pyssyä kädessään.

Vesterisen mukaan esimerkiksi amerikkalainen asekulttuuri on täysin käsittämätöntä japanilaisille.

– Japanissa aseet on täydellisesti kielletty, vain mafialla on aseita. Tavalliset ihmiset eivät saa mistään aseita.