Julkaistu: 27.4.2018

Syntyvyys kaikkien aikojen matalin

Tilastokeskuksen väestönmuutostietojen mukaan syntyvyys laski seitsemäntenä vuonna peräkkäin. Vuoden 2017 syntyvyyden mukaan nainen synnyttäisi keskimäärin 1,49 lasta. Luku on nyt kaikkien aikojen matalin. Vuonna 2017 syntyi 50 321 lasta.

Kokonaishedelmällisyysluku 1900–2017

Kun syntyneiden määrä suhteutetaan synnytysikäisiin naisiin, voidaan tarkastella syntyvyyttä. Syntyvyyden mittaamisessa käytetään yleisesti kokonaishedelmällisyyslukua, joka kertoo, kuinka monta lasta nainen synnyttäisi elämänsä aikana, jos syntyvyys pysyisi laskentavuoden tasolla.

Syntyvyyttä mittaava kokonaishedelmällisyysluku oli kaikkien aikojen matalin vuonna 2017 eli 1,49 lasta naista kohti. Toiseksi matalimmalla tasolla syntyvyys oli vuonna 1973, jolloin se oli 1,50 lasta naista kohti. Edellisvuonna 2016 kokonaishedelmällisyysluku oli 1,57. Syntyvyys on ollut vuodesta 1969 lähtien alle väestön uusiutumistason, joka on 2,1 lasta naista kohden.

Edelliseen vuoteen verrattuna syntyvyys aleni lähes kaikenikäisillä, selvimmin alle 30-vuotiailla (liitekuvio 1). Vuonna 2017 esikoisen synnyttäneet olivat keskimäärin 29,2 vuoden ikäisiä. Keski-ikä oli edellisenä vuonna 29,1 vuotta ja kymmenessä vuodessa se on noussut 1,0 vuodella. Vastaavasti kaikkien synnyttäneiden keski-ikä nousi edellisestä vuodesta 0,1 vuotta, 30,9:een. Kymmenen viime vuoden aikana se on noussut 0,8 vuotta (taulukko 1).

Myös syntyneiden määrä on nyt pienentynyt seitsemänä vuonna peräkkäin. Syntyneitä oli 2 493 lasta eli 4,7 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2016.

Elävänä syntyneet 1971–2017

Syntyvyys nousi maakunnista vain Kanta-Hämeessä

Syntyvyys oli 11 maakunnassa koko maan syntyvyyttä korkeampi (liitetaulukko 1). Vuoden 2017 syntyvyyden mukaan eniten lapsia syntyisi Pohjanmaan maakunnissa: Keski-Pohjanmaalla keskimäärin 1,96 lasta naista kohden, Pohjois-Pohjanmaalla 1,83 ja Etelä-Pohjanmaalla 1,82. Vähiten lapsia syntyisi Uudenmaan maakunnassa, keskimäärin 1,38 lasta naista kohden, sekä Pirkanmaalla ja Varsinais-Suomessa, molemmissa 1,42 lasta. Syntyvyys ei ollut väestön uusiutumistason yläpuolella yhdessäkään maakunnassa vuonna 2017.

Syntyvyys nousi maakunnista ainoastaan Kanta-Hämeessä, jossa se kasvoi 1,59 lapsesta 1,61 lapseen eli 1,5 prosenttia. Syntyvyys aleni edellisvuodesta yli 10 prosenttia kolmessa maakunnassa: Kainuussa 11,0 prosenttia, Kymenlaaksossa 10,7 prosenttia ja Pohjois-Karjalassa 10,5 prosenttia.

Syntyvyys korkein Seinäjoella ja matalin Helsingissä

Vähintään 50 000 asukkaan kunnista korkein syntyvyys oli Seinäjoella, jossa kokonaishedelmällisyysluku oli 1,79 viisivuotisjaksolla 2013–2017. Seuraavaksi korkein se oli Porvoossa, 1,76, sekä Espoossa ja Oulussa, molemmissa 1,74. Koko maan luku viisivuotisjaksolla oli 1,63.

Vastaavasti matalin syntyvyys oli jaksolla 2013–2017 Helsingissä, jossa kokonaishedelmällisyysluku oli 1,27. Turussa luku oli 1,29 ja Tampereella 1,34. Myös kaikkien kuntien vertailussa viimeksi mainittujen kaupunkien syntyvyys oli matalimpien joukossa.

Elävänä syntyneiden määrä, kokonaishedelmällisyysluku ja elävän lapsen synnyttäneiden keski-ikä 2008–2017

Vuosi 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Elävänä syntyneiden määrä 59 530 60 430 60 980 59 961 59 493 58 134 57 232 55 472 52 814 50 321 Kokonaishedelmällisyysluku 1,85 1,86 1,87 1,83 1,80 1,75 1,71 1,65 1,57 1,49 Elävän lapsen synnyttäneiden keski-ikä 30,1 30,1 30,1 30,3 30,3 30,4 30,5 30,6 30,8 30,9 1. elävän lapsen synnyttäneiden keski-ikä 28,2 28,2 28,3 28,4 28,5 28,6 28,6 28,8 29,1 29,2

Lähde: Syntyneet 2017. Tilastokeskus

Lisätietoja: Marja-Liisa Helminen 029 551 3273, Miina Keski-Petäjä 029 551 3240, info@tilastokeskus.fi

Vastaava tilastojohtaja: Jari Tarkoma

Julkaisu pdf-muodossa (264,6 kt)

Päivitetty 27.4.2017

Viittausohje: Suomen virallinen tilasto (SVT): Syntyneet [verkkojulkaisu].

ISSN=1798-2391. 2017. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 23.9.2020].

Saantitapa: http://www.stat.fi/til/synt/2017/synt_2017_2018-04-27_tie_001_fi.html