Presidentti Sauli Niinistö on täsmentänyt Suomen poliittisen johdon näkemyksiä Kreikan rajalla olevista turvapaikanhakijoista ja siitä, mitä tilanteelle pitäisi tehdä.

Sauli Niinistön mielestä ulkoministeri Pekka Haaviston (vihr.), sisäministeri Maria Ohisalon (vihr.) ja hänen näkemyksissään Kreikan tilanteesta ei ole eroja.

Kysymys on siitä, onko presidentillä ja hallituksella yhteinen linja siitä, miten Kreikan ja Turkin rajan poikkeustilanteessa pidetään kiinni kansainvälisestä pakolaissopimuksesta ja pakolaisten oikeudesta hakea turvapaikkaa.

Suomi ja EU tukevat Kreikkaa, mutta mitä se tarkoittaa?

Presidentin mukaan tietoa Turkin turvapaikanhakijoiden tilanteesta on tullut runsaasti. Niinistö sanoo huomanneensa hallituksen ottaneen asian hyvin vakavasti ja päättäneen tukea Kreikkaa.

Mitä sitten tarkoittaa, että Suomi tukee Kreikkaa? Tässä presidentin vastaus turvapaikkahakemusten vastaanottamisesta:

– Kreikkahan ei ota nyt. EU – ja Suomi siinä mukana – tukee Kreikkaa. Jotenka osittain tuossa on kai vastausta, Niinistö tiivisti.

Niinistön mukaan Suomi ja EU kannattavat Kreikan tapaa, jolla maa on "pannut näitä jarruja päälle". Presidentti ei ole havainnut tuessa Kreikalle unionin sisäistä ristiriitaa.

– Tukee siis sitä, että Kreikka sulki rajansa, jos asia suoraan sanotaan.

Kreikka on todennut, että nykyisissä poikkeuksellisissa olosuhteissa heillä on oikeudellinen mahdollisuus olla ottamatta vastaan hakemuksia kuukauteen. Presidentti arvelee, että käytännöstä on eri oikeusoppineilla erilaisia käsityksiä.

Niinistö muistutti toimittajille, että hän ei ole puhunut siitä, mistä turvapaikanhakijoiden liikkeelle lähtö Turkissa johtuu.

– Totesin, että 2015 takana oli ihmissalakuljetusta, nyt voi olla sitten hybridivaikuttamista. Minä puhun vain siitä, että kansaa liikkuu, väkeä liikkuu.

– Epäilemättä liikkuisi, ellei Kreikka olisi pannut täysiä jarruja. Varmasti näkisimme juuri samaa, mitä 2015 nähtiin.

Presidentti Niinistö tapasi toimittajia iltapäivällä tiedotustilaisuudessaan Hattulassa. Niinistö vieraili Hattulan Parolannummella tutustumassa Maavoimien ja Panssariprikaatin toimintaan.

Ulkoministeri Pekka Haaviston mukaan Turkillakin on vastuunsa Kreikan rajalle päätyneistä pakolaisista, jos Turkki järjestää tarkoituksella hämminkiä rajalle. Roni Rekomaa / Lehtikuva

Ulkoministeri Haavisto: Hybriditilanteista ei ole pelisääntöjä

Ulkoministeri Pekka Haaviston mukaan hallituksen ja presidentin välillä ei ole näkemyseroja, miten Euroopan unionin pitäisi suhtautua Turkin ja Kreikan rajalle jumiutuneisiin turvapaikanhakijoihin.

– En usko, että tässä on mitään näkemyseroja. Tilanne on sellainen, jossa on hyvä käydä keskustelua periaatteista, sanoi Haavisto.

Haavisto muistutti keskiviikkona, että Suomi ja EU-maat ovat sitoutuneet YK:n pakolaissopimukseen. Ulkoministeri pitää tärkeänä, että aitojen pakolaiskriisien osalta periaatteista pidetään kiinni.

Kysymys on siis pakolaisten mahdollisuudesta anoa turvapaikkaa.

Mutta:

– Meillä ei ole kansainvälisesti välttämättä pelisääntöjä, jos puhutaan hybriditilanteista. Kreikan ja Turkin rajalla on myös näitä hybridielementtejä, kun varta vasten kehotetaan ihmisiä lähtemään kohti rajaa, Haavisto pohti.

Presidentti Sauli Niinistö arvioi maanantaina Ylen haastattelussa, että Euroopan unioni joutuu pohtimaan tekojaan suhteessa omiin periaatteisiinsa.

Niinistö huomautti tuolloin, että käytännössä ollaan tilanteessa, jossa Kreikka on jo sulkenut rajansa turvapaikanhakijoilta. Muut Euroopan unionin maat eivät ole myöskään Kreikan toimintaa tuominneet.

Sisäministeri ei jaa presidentin käsitystä turvapaikanhakija-aallosta

Sisäministeri Maria Ohisalo sanoi eilen tiistaina, että hän ei allekirjoita presidentti Sauli Niinistön näkemystä, että tilanne Turkin ja Kreikan rajalla olisi nyt samankaltainen kuin vuonna 2015 ja, että kyse olisi toisesta suuresta turvapaikanhakija-aallosta.

– Tällaista näkymää meillä ei ole. Meidän viranomaisilla ei ole tällaista tietoa, Ohisalo sanoi Verkkouutisten mukaan (siirryt toiseen palveluun) toimittajille tiistaina eduskunnassa.

Ohisalon mukaan ei ole odotettavissa, että Suomeen tulisi niin paljon turvapaikanhakijoita kuin vuonna 2015.

Ulkoministeri: bussikuljetukset viittaavat halusta luoda paine rajalle

Ulkoministeri Pekka Haavisto ei vastaa suoraan, pitäisikö Kreikan nyt ottaa vastaan maan rajalla olevien pakolaisten turvapaikkahakemuksia vai olla noudattamatta pakolaissopimusta.

Siis voisiko Kreikka nyt lipsua kansainvälisistä sopimuksista Turkin hybridivaikuttamisen vuoksi.

– Tietysti pitää katsoa sitä realismia, että millä aikataululla pysytään turvapaikkahakemuksia ottamaan vastaan ja käsittelemään.

– Ehkä ennen sitä täytyy vielä katsoa, että onko tosiaan esimerkiksi järjestettyjä bussikuljetuksia. Bussikuljetukset viittaisivat siihen, että joku varta vasten koittaa luoda painetta rajalle joistain muista syistä kuin tähän alkuperäiseen turvapaikkahakemukseen liittyvistä syistä, Haavisto pohtii.

Kreikka on ilmoittanut, ettei se ota Turkin vastaiselta rajalta turvapaikkahakemuksia vastaan.

EU maksanut Turkille puolet 6 miljardin pakolaissopimuksesta

Haavisto on sanonut Turkin ulkoministerille, että Suomen näkökulmasta näyttää siltä, että bussiliikennettä on järjestetty ja ihmiset ovat lähteneet liikkeelle väärin lupauksin ja odotuksin.

– Silloin tietysti vastuussa on myöskin tällaisten lupausten antaja, jos tällaista kansainvälistä hämminkiä rajalla tietoisesti järjestetään, Haavisto sanoo.

Ulkoministeri Pekka Haavisto oli eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan kuultavana Lähi-idän tilanteesta keskiviikkona.

Haaviston mukaan Euroopan unionilla ja Turkilla on vuodelta 2016 noin kuuden miljardin euron sopimus pakolaistilanteen hoitamisesta. Summasta noin puolet on tähän mennessä maksettu Turkille.

– On erittäin valitettavaa, että pakolaisilla pelataan tämmöisessä tilanteessa tällä tavalla.

EU:n ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Joseph Borrell käy keskusteluja Ankarassa turkkilaisten kanssa, mitä turkkilaiset tässä tilanteessa tarvitsisivat.

Presidentti: EU joutuu miettimään periaatteitaan, noudattaa vai ei

Euroopan unioni joutuu pohtimaan Turkin ja Kreikan rajalle jääneiden ihmisten kohtaloa. Ottavatko Kreikka ja muut EU-maat kaikki turvapaikkahakemukset vastaan?

– Kyse on melko hallitsemattomasta kansainvaelluksesta, ja aika paljon siitä, että tullaan puoliväkisin. Kyllä tässä kaksi asiaa aika lailla törmäävät toisiinsa, arvioi presidentti Sauli Niinistö tilannetta maanantaina Ylen haastattelussa.

– Ollaan tilanteessa, jossa hyvää tarkoittava, sivistynyt Europpa, suvaitsevainen Eurooppa joutuu silmätysten omien periaatteidensa kanssa, noudatetaanko niitä vai ei.

Pitäisikö esimerkiksi EU:n turvapaikkajärjestelmää miettiä uusiksi?

– Tuolloin, 2016 eduskunnassa jo totesin, että näitä hallitsemattomia maahanmuuttoilmiöitä, kansainvaelluksia, ei voida torjua kuin sillä tavalla, että EU rakentaa yhteisen rajan, yhteiset periaatteet siihen kenellä on turvapaikkaoikeus, ja kenellä ei.

Niinistön mukaan EU:n tulisi ohjata turvapaikanhakijoiden tulo entistä täsmällisemmin niin, että heidät voitaisiin valikoida ja hakea Eurooppaan esimerkiksi pakolaisleireiltä.

– Noudettaisiin turvapaikanhakijat leireiltä, jolloin varmistettaisiin että kaikkein pahimmassa hädässä olevat voidaan auttaa – ja estettäisiin tavalla tai toisella väkisin tuleminen.

KATSO LISÄÄ:

Tuleeko heitä taas miljoona? Viisi kysymystä, mitä Kreikan rajalla tapahtuu nyt ja millainen tilanne on vuoteen 2015 verrattuna

Niinistö kuvaa tilannetta Turkin ja Kreikan rajalla todella tukalaksi: "Hallitsemattoman kansainvaelluksen toinen aalto"

Venäjä ei aio vähentää sotilaallista läsnäoloaan Syyriassa – Suomessa vieraileva Lavrov: "Emme lopeta taistelua terrorismia vastaan pakolaisongelman vuoksi"

EU-komissio: Kreikkaa ei jätetä yksin Turkista pyrkivien turvapaikanhakijoiden suhteen – "EU:n yhtenäisyyttä testaavat tulevat pettymään"

A-studio: Pakolaiset Turkin ja Kreikan rajalla