Eturauhassyövän diagnostiikassa on tapahtumassa isoja muutoksia. Perinteisestä ultraääniohjauksessa tapahtuvasta koepalojen otosta ollaan siirtymässä tarkoin kohdennettuun magneettikuvaukseen perustuvaan näytteiden ottoon

Diagnostisen tekniikan muutosta puoltaa tänään New England Journal of Medicinissä julkaistu iso kansainvälinen Precision-niminen tutkimus, jossa HUS:n urologian yksikkö on tutkimusaineistoltaan suurimpana rekrytoivana keskuksena ollut mukana.

Ultraääniohjattuun koepalojen ottoon on perinteisesti liittynyt se ongelma, että koe otetaan ikään kuin ”hakuammuntana”, koska ultraäänellä ei voida havaita pienimpiä syöpäpesäkkeitä.

- Tällöin merkitykselliset, hoitoa vaativat syöpäpesäkkeet eivät välttämättä satu seulaan ja jäävät löytymättä, kertoo yksi tutkimuksen pääkirjoittajista, urologian professori Antti Rannikko.

Precision-tutkimuksessa vertailtiin tarkemman magneettikuvantamisen hyötyjä perinteiseen, ultraäänipohjaiseen diagnostiikkaan. Tulos on yksiselitteinen:

Viime vuosina tarkkuudeltaan merkittävästi kehittyneellä magneettikuvantamisella pienimmätkin syöväksi epäillyt pesäkkeet nähdään tarkemmin, ja koepalat voidaan ottaa suoraan halutuista kohteista. Näin merkitykselliset, hoitoa vaativat syövät löytyvät varmemmin, ja potilas pääsee hoitoon entistä nopeammin.

Toisaalta vältetään ylidiagnostiikkaa eli kliinisesti merkityksettömien syöpien löytymistä ja turhien koepalojen ottoa, mistä seuraa vähemmän haittaa potilaalle ja myös kustannussäästöjä.

- Näin PSA-näytteiden aikakaudella iso osa löydetyistä eturauhassyövistähän on sellaisia, ettei niitä tarvitsisi todeta - saatikka hoitaa, kertoo Rannikko.





HUS:ssa diagnostiikka osittain jo muuttunut -

fuusiobiopsiasta rutiinimenetelmä

HUS:ssa on jo kolmen vuoden ajan käytetty ns. fuusiobiopsia-menetelmää, jolla voidaan yhdistää (fuusioida) MRI- ja ultraäänikuvat. Näin eturauhasen koepalat voidaan ottaa tarkemmin halutuista, epäilyttävistä kohdista.

Fuusiobiopsian käyttö tulee kasvamaan, ja HUS on ensi vuonna hankkimassa toisen vastaavan laitteiston. HUS on toiminut myös referenssikeskuksena, jossa ulkomaalaiset kollegat ovat käyneet tutustumassa fuusiobiopsiatoimintaan.

- Fuusiobiopsia tulee olemaan meillä rutiinimenetelmä, ellei potilaalla ole estettä magneettikuvaukselle, esimerkiksi molemminpuolinen lonkkaproteesi, sanoo Rannikko.

Vuosittain uusia eturauhassyöpälähetteitä tulee HUS:iin noin 4000, näistä leikkaushoitoon päätyy 450 potilasta.

Kansainväliseen Precision-tutkimukseen osallistui 500 eturauhassyöpäpotilasta 25 keskuksesta eri puolilta maailmaa, heistä 74 on HUS:n potilaita. Suomesta tutkimuksessa oli HUS:n lisäksi mukana OYS.

Lisätiedot: Antti Rannikko, professori, HYKS Vatsakeskus, urologia. p. 040 547 0208