Väkivallan määrä ja rikokset vähenevät länsimaissa. Suomen osalta rikollisuuden laskun takana on etenkin nuoriso.

Väkivallan pelko kasvaa. Mutta todellinen väkivalta ja rikokset vähenevät koko ajan.

Lähes kaikki rikostilastot osoittavat samaan suuntaan: alas. Sama näkyyy sekä virallisissa poliisitilastoissa että kyselytutkimuksissa.

Esimerkiksi henkirikosten määrä on laskenut tasaisesti – oikeastaan laskeva trendi on jatkunut länsimaissa jo keskiajalta. Suomessa suuri pudotus henkirikoksissa on tapahtunut 1990-luvun alusta tähän päivään.

Kiinnostavaa kyllä etenkin nuoret ovat nyt kiltimpiä kuin koskaan. Uhkana on, että pahamaineinen ”nuoriso” katoaa kokonaan.

– Nuorten rikosten määrä on niin vähäistä, että kohta pitää jo huolestua, tutkijatohtori Matti Näsi Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutista vitsailee.

Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti tekee tasaisin väliajoin valtakunnallisia nuorisorikollisuuskyselyjä (siirryt toiseen palveluun). Niidenkin tulos kertoo nuorten rikosten vähenemisestä.

Nuorten tekemiä rikoksia on tarkasteltu vuodesta 1995. Rikokset harvinaistuivat vuodesta 1995 vuoteen 2004, sitten määrä pysyi melko vakaana.

Viimeiset pari vuotta rikosten määrä on taas vain laskemaan päin, jollei suorastaan romahtanut.

Esimerkiksi tappelut, koulukiusaaminen, vahingonteot ja varastamiset ovat lyhyessä ajassa puolittuneet. Jopa nuorten juopottelu on vähentynyt lähes puoleen entisestä.

AOP

Syitä nuorten rikosten vähenemiseen on monia.

– Pahiksena oleminen ei ole enää cool. Se ei mahdollista nousua sosiaalisessa hierarkiassa, Matti Näsi sanoo.

Toisin sanoen rikollinen käyttäytyminen ei ole nuorten omasta mielestä hyväksyttävää.

Myös päihteiden käyttö on vähentynyt: kun ei olla humalassa niin paljoa ja usein, ei saada huonoja päähänpistoja.

Yksi hyvä esimerkki rikollisuuden vähenemisen syistä ovat väkivaltapelit. Ne vähentävät nuorten harjoittamaa todellista väkivaltaa – tai ei vedetä mutkia ihan niin suoriksi. Tosiasiassa nuorten rikoksia vähentää ruudun äärellä käytetty aika ylipäätänsä.

Yleensä nuoret tekevät rikoksia silloin kun heillä ei ole muuta tekemistä. Siis aika kännykällä kotona pitää nuoret poissa pahanteosta.

– Suomen osalta rikollisuuden laaja-alaisempi laskutrendi on havaittavissa selkeimmin juurikin nuorten osalta. Tämä tarkoittaa todennäköisesti myös sitä, että näistä samoista nuorista kasvaa myös kunnollisia ja lainkuuliaisia aikuisia, Matti Näsi sanoo.

Miksi meillä on sitten tunne, että rikokset kasvavat?

Rikosuutisointi ei ole vähentynyt. Ja verkon kautta huolestuttavat tarinat leviävät. Ihmisillä ei ole tilastoista tietoa, pelot otetaan muista lähteistä.

Kyse on pohjimmiltaan tunteesta. Tunne siitä, että rikokset lisääntyvät, ei perustu faktaan.

Uutiset rauhallisesta illasta lähiössä eivät myy, mutta rikosuutiset myyvät. Rikossarjat ja -elokuvat, joissa tehdään mieletöntä väkivaltaa, ovat suosittuja.

Ja tietenkin pelko on hyvä väline kaupata turvallisuusbisneksen tuotteita. Poliitikkojenkin on helppo hankkia kannatusta rikoksilla tai peloilla – olivat ne aiheellisia tai eivät.

Jos haluaa myydä jotain, pitää keksiä sopiva pelko. Ja jos pelko poistuu, voi aina keksiä uuden pelonaiheen markkinoinnin tueksi.