Turkulainen yrittäjä Petri Hollmén ihmettelee blogissaan, miksi hänen tuontiautonsa tullaus Suomeen vaatii niin paljon omaa ja virkailijoiden aikaa sekä täytettyjä lomakkeita, vaikka prosessista ei lopulta koitunut valtiolle lainkaan verotuloja.

Turkulainen IT-yrittäjä Petri Hollmén muutti kolmisen vuotta sitten perheensä kanssa Sveitsiin omien ja vaimonsa työprojektien vuoksi. Moni ulkomaille muuttava ostaa autonsa Suomesta, koska korkean autoveron takia Suomen verottomat hinnat ovat edullisia. Hollmén perheineen ei ollut poikkeus.

– Se oli itse asiassa aika yksinkertaista. Ostin auton Suomesta ja ajoin sen kolme vuotta sitten Sveitsiin. Tullasin sen sinne, ja sain erinomaista asiakaspalvelua. Sanoivat oikein, että katsotaan, mikä on minulle paras tullivaihtoehto. Siitä tuli niin sanotusti sveitsiläinen auto silloin, Hollmén kertoo.

Kun Suomesta ostettu auto pysyy tietyin ehdoin yli vuoden ulkomailla, siitä saa takaisin Suomeen tuotaessa veronalennusta. Veronalennus on enintään 13 450 euroa.

Suomen hallituksen maaliskuussa antaman tiedotteen (siirryt toiseen palveluun) mukaan taksien ja muuttotavarana tuotujen autojen veronalennuksesta aiotaan kuitenkin luopua. Tiedotteessa ei kerrota muutoksen tarkemmista aikatauluista.

"Kafkamainen kokemus"

Kolmen Sveitsissä vietetyn vuoden jälkeen Hollménilla oli edessään paluu Suomeen. Hän otti selvää tuontiauton tullauksesta, josta Helsingin tulli antoi tarkat ohjeet.

– Ajat heti Suomeen tullessa tullaamaan auton tietyt lomakkeet täytettyinä, ja näin se laitetaan eteenpäin, Hollmén kuvailee saamiaan ohjeita.

Hollmén kuvailee naureskellen paluun olleen pieni kulttuurishokki.

Rahat voisi silti käyttää järkevämminkin kuin siihen kaksisormitekniikalla naputteluun. Yrittäjä Petri Hollmén

– Asiakaspalvelu oli aika kafkamainen kokemus. Tullissa ei ollut ketään, saavuin ensimmäisenä paikalle. Marssin tyhjässä salissa ainoalle auki olevalle asiakaspisteelle. Ensin todettiin silmiin katsomatta, että ota vuoronumero.

Ristiriitaisia neuvoja tullista

Vuoronumeron jälkeen Hollménille kerrottiin, ettei Sveitsistä tuotava auto kaipaakaan tuontitullausta. Postilaatikkoon jätetyt täytetyt lomakkeet riittäisivät.

Muutaman päivän päästä tullista kuitenkin soitettiin uudelleen, että Hollménin autosta puuttui tullauspäätös. Lopulta useiden kopioiden ottamisten, lukuisten lomakkeiden täyttämisten ja muiden vaiheiden jälkeen Hollmén sai onnistuneesti tullattua autonsa.

Eniten Hollménia kuitenkin ihmetytti Tullin lopuksi toimittama veropäätös, jonka mukaan autosta koitui maksettavaa veroa Suomen valtiolle kaikkiaan 0 euroa.

– Tämä minua nimenomaan hämmensikin prosessissa, että se oli työläs ja aikaavievä, varsinkin tullimiehille. Eikä tämä oletusarvoisesti tuota Suomen valtiolle yhtään mitään.

"Hämmentäviä kokemuksia" blogissa aiemminkin

Hollmén kertaa kaikki tullauksen lukuiset vaiheet pitkässä blogikirjoituksessaan (siirryt toiseen palveluun), jota on jaettu netissä paljon. Hänen byrokratiaa kritisoivat bloggauksensa ovat herättäneet huomiota aiemminkin.

– Aina kun kohtaan hämmentäviä kokemuksia, ja varsinkin jos verorahoja tuhlataan mielestäni turhuuksiin, mielelläni kirjaan ylös, miten se meni.

Muutostahdon pitäisi tulla ihmisistä, jotka sitä käytännön työtä tekevät. Yrittäjä Petri Hollmén

Hieman tullauksen jälkeen Hollménin auton sveitsiläiset rekisterikilvet varastettiin. Hän teki poliisille rikosilmoituksen, ja kymmenen päivän jälkeen hän soitti Turun poliisiasemalle pyytääkseen ilmoituksen paperikopiota.

– He totesivat, että sitä ei ole vielä kirjattu järjestelmään, vaikka olen sen netissä tehnyt ja pankkitunnuksilla kirjautunut. Ilmoitus lähtee poliisin sähköpostiin, ja sieltä näitä käsin naputellaan sitä mukaa kun ehditään. Ja nyt kun on kesämoodi, kymmenen päivää ei ole ihan riittänyt sen yhden aanelosen naputteluun.

"Jos tunnet tekeväsi turhaa työtä, kyseenalaista se"

Hollménin mielestä monissa byrokratiatapauksissa on paradoksin tuntua: veronmaksajan mukaan virkailijoiden työn pitäisi hoitua tehokkaammin, kun taas virkamiehen näkökulmasta tilanne on juuri hyvä näin.

– Muutostahdon pitäisi tulla ihmisistä, jotka sitä käytännön työtä tekevät. Jos tunnet tekeväsi turhaa työtä, kyseenalaista se. Toisaalta jos tuontyyppisessä organisaatiossa lähdetään kyseenalaistamaan sitä mitä tehdään, se voi johtaa siihen, ettei sitä omaa työtä pian olekaan.

– Rahat voisi silti käyttää järkevämminkin kuin siihen kaksisormitekniikalla naputteluun, Hollmén sanoo.

Eihän sen näin pitäisi mennä. Tietysti pahoittelemme ja yritämme parantaa jatkossa. Tullin autoverotusjohtaja Tapio Rouhiainen

Tulli pahoittelee

Tullin autoverotusjohtajan Tapio Rouhiaisen mukaan tuontiautoja tuodaan Tulliin noin parituhatta vuodessa. Hollménin tapausta hän pitää valitettavana poikkeuksena.

– Eihän siinä ole asiakaskohtaaminen onnistunut eikä ole menty Tullin palvelutavoitteiden mukaisesti. Jos asiat ovat edenneet näin monimutkaisesti, ei tämä ihan perustapaus ole. Eihän sen näin pitäisi mennä. Tietysti pahoittelemme ja yritämme parantaa jatkossa, Rouhiainen sanoo.

Rouhiaisen mukaan Tullissa onkin yritetty kiinnittää huomiota erityisesti siihen, että ohjeet tullaukseen ja esimerkiksi verotukseen liittyen löytyvät helposti netistä. Tulli kouluttaa työntekijöitään myös asiakaspalvelussa.

– Tähänkin yritetään panostaa, ettei menisi ihan tylyttämislinjalle, Rouhiainen sanoo.