Kirjoitin neljä vuotta sitten blogissani Eläkeketjukirjepyramidin sytytyslanka kytee jo: ”Eläkejärjestelmä on rakennettu ketjukirjeeksi, jossa uudet sukupolvet maksavat entisten eläkkeet. Ketjukirje muistuttaa pyramidihuijausta, jossa viimeisenä maksajiksi tulevat saavat vähemmän kuin ensimmäisinä mukaan tulleet. Ainoa ero on se, että viime vuosisadan puolella eläkkeet olivat vielä pieniä, mutta tällä hetkellä työeläkkeelle siirtyvät saavat jo ihan kohtuullisen eläkkeen. Suuret ikäluokat ovatkin rohmunneet eläketurvan itselleen välittämättä riittävästi siitä, miten tulevat sukupolvet maksuista selviävät.”

Neljässä vuodessa asiat ovat menneet huonommaksi. Eläketurvan vaarantumisesta ei uskalleta tai haluta puhua. Eläkejärjestelmä perustuu jatkuvasti kasvavaan kansantalouteen ja siihen, että maksajia tulee koko ajan lisää (aivan kuten pyramidihuijauksissa). Kun kansantalous ei kasva, on pelastajaksi otettu maahanmuutto. Kaikki kelpaa, kunhan väkimäärä kasvaa.

Edessä on pitkä, 10 vuoden sopeutumisen aika yli varojen elämisen korjaamiseksi. Kukaan ei pysty näkemään mitä hyvää Suomelle voisi tapahtua 10 vuoden jälkeen. Jotkut ennustavat kansantalouden jäävän nykytasolle 10-20 vuodeksi, eikä sen jälkeisestä ajasta ole mitään näkemystä. On selvää, että pitkäaikainen heikko kasvu tuhoaisi eläkejärjestelmän rakenteet.

Ennen vaaleja annetaan lupauksia. 2011 SDP lupasi, ei kun tavoitteli, 100.000 uutta työpaikkaa, 2015 puolueet lupaavat 100.000-200.000 työpaikkaa 4-10 vuodessa. Työpaikat tarvitaan yksityissektorille, koska julkisen sektorin kasvattaminen vain kiihdyttäisi tuhoa. Tällaisia kasvulukuja ei Suomessa ole koskaan ollut, ja on täysin epärealistista kuvitella, että niihin päästäisiin tilanteessa, jossa koko Eurooppa on taantuva maanosa, Venäjän tilanne on mikä on ja Suomen kilpailukyky on menetetty ylisuuriin palkankorotuksiin ja yli varojen elämiseen.

Kokoomuksen työlista tavoittelee 117.000 uutta työpaikkaa. Keskustapuolue 200.000 työpaikkaa yksityissektorille 10 vuodessa. SDP:n puheenjohtaja pistää entistä puheenjohtajaakin paremmaksi: hän tavoittelee 200.000 työpaikkaa etenkin vientialoilta.

Blogini helmikuulta 2011 on hyvin kestänyt ajan patinan. Tämä uusi kirjoitus yhdessä edellisen eläkekirjoituksen kanssa muodostaa ajankohtaisen koosteen siitä, mikä meillä on edessä.

Eläkejärjestelmän savijalat

Suomen eläketurva rahoitetaan excel-harjoituksena. Eläketurvakeskus uskottelee päättäjille ja kansalaisille, että palkkasumma kasvaa, kasvaa, kasvaa ja edelleen kasvaa. Koska palkkasumma kasvaa, ei eläkemaksua tarvitse korottaa kuin hitusen nykyisestä. Eläkevaratkin kasvavat, eikä niitä sen takia tarvitse käyttää eläkkeiden maksamiseen. Mitä nyt vähän, vuodesta 2013 eläkemenot ovat ylittäneet eläkemaksuista saatavat tulot.

Eläketurvakeskuksen teettämien laskelmien mukaan BKT ja reaalipalkkasumma kasvaisivat joka vuosi 1,8 % vuoteen 2080. Jos veroja ei korotettaisi, suomalaisten keskimääräinen ostovoima 3,4-kertaistuisi vuoteen 2080. Siis kuluttaisimme 3,4 kertaa enemmän kuin nyt. Minulla on nyt 3 tietokonetta, vuonna 2080 voisin ostaa 10. Mistähän saisi vielä ostaa aikaa, jotta ehtisin niitä kaikkia käyttää. Nytkin kolmas on enimmäkseen hyllyllä.

Entä jos ei kasvakaan. Eipä hätää, maahanmuutto. Ennusteiden mukaan Suomessa olisi vuonna 2040 kuusi miljoonaa asukasta. Jos kansantalous ei suomalaisten voimin kasva, otetaan lisää maahanmuuttajia. Jos BKT-kasvu nykyvoimin olisi viime aikojen nollakasvua, voisimme ottaa ennusteen/toiveen mukaisesti joka vuosi 1,8 % uusia ulkomaalaisia. Jos Suomessa olisi 9 miljoonaa asukasta vuonna 2040, tarvitsemme vain 3 miljoonaa uutta maahanmuuttajaa 25 vuodessa. Toki sellaisia, jotka ansaitsevat yhtä paljon tuloja kuin suomalaiset keskimäärin. He siis eivät voi olla siivoojia eikä bussikuskeja, vaan 3200 euroa kuukaudessa ansaitsevia osaajia, jotka eivät tarvitse seitsemää kotoutuksen vuotta työelämään siirtyäkseen. Jos he olisivat hyväpalkkaisia tulkkeja, maahanmuuttokoordinaattoreita jne, tulisi ehkä eläkerahoja kerättyä, mutta yksityissektorin veronmaksajille se kaikki olisi kylmää kyytiä.

Viime vuonna eläkerahojen sijoitukset tuottivat hyvin, kiitos EKP:n rahanpainamisen. Sijoitusmarkkinoilla viime vuonna pärjäsivät kaikki, joten ei kannata uskotella, että eläkerahojen vajaus ansaittaisiin maailman pörsseissä spekulaatiota harjoittamalla. Siellä ne voivat myös kadota, kuten toistuvat pörssiromahdukset ovat meille opettaneet.

Totuutta on kuitenkin niin vaikeaa katsoa silmiin. Eläkerahastojen arvo oli vuoden vaihteessa 171 miljardia euroa. Todellisen eläkevelan määrä riippuu laskentatavasta ja käytetystä korkokannasta. Kun sanotaan, että eläkkeistä on rahastoitu neljännes, se tarkoittaa että eläkevelka on noin 700 miljardia ja siitä yli 500 miljardia on katettava tulevilla eläkemaksuilla. Kukaan ei siis todellakaan ole ansainnut omia eläkkeitään.

Eläkevelka on muuten maksettava eläkkeensaajille, vaikka valtion velkaa ei aiottaisi maksaakaan. Tosin eduskunta voi leikata eläkevelan pienemmäksi, valtion velan vähentäminen ei pelkillä päätöksillä onnistu.

Valtion eläkerahaston tilinpäätöksen mukaan sen eläkkeistä vastaava oma pääoma on 14 miljardia euroa ja eläkkeistä johtuvan eläkevelan pääoma-arvo 2013 on 94 miljardia euroa. Kuntatyöntekijät vakuuttavan KEVAn vuosikertomuksen 2014 mukaan eläkevastuuvelan pääoma-arvo on 103 miljardia euroa. Rahastoitu tästä velasta oli 42 miljardia. Valtiolla ja kunnilla eläkemaksut ovat helppoja: korotetaan veroja ja siirretään eläkemaksut VERriin ja KEVAan sijoitettavaksi. Pääoma-arvo on paljon pienempi kuin todellinen velka, koska siinä yritetään laskea eläkevelan nykyarvo huomioiden ihmisten elinikä ja tulevien vuosikymmenten korkokanta.

Eläketurvakeskuksen laskelmat antavat suomalaisille tyydyttävät 1,8 %:n vuotuiset palkankorotukset vuoteen 2080 asti. Reaalipalkat eivät kuitenkaan tule Suomessa juurikaan nousemaan seuraavien 10 vuoden aikana. Palkkakustannukset kuitenkin nousevat eläkemaksujen korottamisen takia.

Luvut perustuvat Eläketurvakeskuksen julkaisuun 4/2013 ”Lakisääteiset eläkkeet – pitkän aikavälin laskelmat”.

Vientisektorin työvoiman kato Suomessa

Kansantalouden kannalta viime vuosien luvut ovat karmeita. Työllinen työvoima on kasvanut vuodesta 1970 runsaalla 200.000 henkilöllä. Samaan aikaan kuntien työvoima on yli kaksinkertaistunut. Valtion työvoima on puolittunut, mutta siinä on harha. Kyse ei ole toiminnan tehostumisesta vaan siitä, että posti, yliopistot, tielaitos ja monet muut on siirretty yksityiselle sektorille. Ammattikorkeakouluista ja monista muista julkisen sektorin kokonaan maksamista toiminnoista on tehty osakeyhtiöitä. Julkisia palveluja on siirretty yksityissektorille (vanhusten hoito, terveyspalvelut, julkisten tilojen siivous- ja koulujen ja vanhusten ruokapalvelut jne.). Julkisen sektorin töitä tehdään enenevässä määrin konsulteilla. Tämä kaikki näkyy kotimarkkinayritysten työvoiman kasvuna. Veronmaksajille tämä kaikki tulee maksamaan vieläkin enemmän kuin saman työn tekeminen virkamiestyönä maksaisi.

Toki julkinen sektori saa osan rahoista takaisin veroina. Siis sen osan, joka ei vuoda Viroon palkkoina ja veroparatiiseihin voittoina ja siirtohintoina.

Työvoimatilastojen mukaan suomalaisissa vientiyrityksissä oli melkein puoli miljoonaa työntekijää vuonna 1980. Näiden työntekijöiden määrä on melkein puolittunut. Ilmankos 1980-luvun alkupuolisko oli Suomen parhainta aikaa omien mielikuvieni mukaan.

Yksityissektorin hiipuminen tuhoaa Suomen, koska julkista sektoria ei pystytä saneeraamaan. Päinvastoin. On kehitetty kaikenlaisia ylipitkiä lomia, 5 vuoden irtisanomisaikoja jne. Jotta julkinen sektori vain pöhöttyisi.

Julkista sektoria kasvatetaan monin keinoin, joista yksi tuhoisimmista on rahan jakaminen kaikkialle maailmaan. Yksityissektorin pitää paitsi maksaa julkisen sektorin palkat ja eläkkeet, mutta myös EU:n nettojäsenmaksut, kehitysavun, euromaiden tukimiljardit, ulkomaalaiset ilmaisopiskelijat ja lisäksi elättää kasvava sosiaaliturvaperustainen maahanmuuttajien joukko. Jostain on pakko tinkiä, ja maksajiksi joutuvat yrittäjät, keskiluokkaan kuuluvat työntekijät sekä eläkeläiset, joiden eläketurvaa tullaan leikkaamaan rajusti.

Eläkeuudistus 2017

Eläkeuudistus tulee voimaan vuonna 2017. Työmarkkinaosapuolet Akavaa lukuun ottamatta hyväksyivät eläkeuudistusta koskevan sopimuksen viime syksynä. Paljon meteliä aiheuttanut sopimuksen vääntö ei pelasta Suomen eläkejärjestelmää, eikä sen vaikutukset muutoinkaan ole kummoisia. Tärkeintä neuvotteluissa oli se, että työmarkkinaosapuolet tietävät järjestelmän olevan haavoittuvan, sitä ei vaan saa kansalaisille ja äänestäjille kertoa.

Eläkeuudistuksen muutoksia olisivat:

Eläkkeen alaikäraja nousee vuoteen 2027 mennessä asteittain 65 ikävuoteen

Nykyinen osa-aikaeläke poistuu ja tilalle tulee osittainen varhennettu vanhuuseläke.

Eläkettä karttuu siirtymäajan jälkeen kaikenikäisille 1,5 prosenttia vuodessa 17 vuoden iästä alkaen. Eläkettä karttuu koko palkasta ja työntekijän eläkemaksua ei enää vähennetä eläkkeen perusteena olevista työansioista.

Kullekin tulee oma tavoite-eläkeikä, joka kompensoi elinaikakertoimen vaikutuksen.

Työskentely alimman vanhuuseläkeiän saavuttamisen jälkeen korottaa eläkettä 0,4 prosentilla jokaista kuukautta kohti (lykkäyskorotus).

Raskasta työtä tekevät voivat jäädä eläkkeelle jo ennen virallista eläkeikää 63-vuotiaina, jos heillä on takanaan vähintään 38 vuoden työura ruumiillisesti tai henkisesti raskaassa työssä ja heidän työkykynsä on alentunut (työuraeläke). (Monilla suurten ikäluokkien lapsilla on 63 vuotiaana takanaan 48 vuoden työura ja työkyky tallella).

Vuonna 2014 suomalaiset jäivät työeläkkeelle keskimäärin 61,2-vuotiaana. Vuonna 2013 eläkkeelle jäätiin keskimäärin 60,9-vuotiaana. Eläkkeelle siirtymisen myöhentymiseen vaikutti eniten työkyvyttömyyseläkkeiden määrän lasku. Tästä kaikesta on pitkä matka 65 vuoteen. Eläketurvakeskus arvioi, ett eläkkeellesiirtymisiän odote saavuttaa 62,4 vuoden tason 2020-luvun puolivälissä.

Eläkekatto liian suurien eläkkeiden leikkuriksi

Suomalaisten kokonaiseläke oli vuonna 2013 keskimäärin 1.549 euroa kuukaudessa. Sadan suurimman työeläkkeen keskiarvo vuoden 2014 lopussa oli 22 946 euroa kuukaudessa.

Suomen suurin työeläke lienee Nokian dreamteam johtajan, Koneen entisen toimitusjohtajan yli 800.000 euron vuosieläke. Pysähtykäämme miettimään sitä. Ja Amerikkaan yli viisi miljardia euroa maksaneen seikkailun tehneen Stora Enson vuorineuvoksen 700.000 euron vuosieläkettä.

Jos he elävät 90-vuotiaiksi, he tulevat saamaan eläkettä yli 20 miljoonaa euroa. Koneen tilinpäätöksen mukaan lakisääteinen eläkemeno oli 152.100 euroa vuonna 2014. Lakisääteinen eläkemeno oli 235.250 euroa vuonna 2013. Lisäeläkkeen eläkemenojaksotuksen lisäys oli 2.970.000 euroa vuonna 2013. Eläkevastuuvelasta taseeseen 31.12.2013 merkitty määrä on 7,8 miljoonaa euroa. Tuo raha riittäisi 10 vuoden eläkkeiden maksuun.

Kun eläkkeistä on rahastoitu neljännes, se tarkoittaa, että lakisääteisistä eläkkeistä ¾-osaa maksavat nyt työssä käyvät työntekijät ja heidän työnantajansa.

Jos suomalainen ahkeroi 40 vuotta ja saa koko ajan keskipalkkaa, hänen koko elämän aikana ansaitsemat tulot jäävät 1,5 miljoonaan euroon. Kuukausieläke tulisi olemaan runsaat 1500 euroa.

Jokainen voi hankkia vapaaehtoisen eläketurvan vaikka miljoonan euron vuosieläkkeelle, mutta julkisesta eläketurvasta tällaisia eläkkeitä ei pidä maksaa. Koska eläketurva on sosiaaliturvaa, eikä kukaan ole eläkkeitä ansainnut. Nyt eläkkeelle siirtyvät eivät ole maksaneet edes edellisen sukupolven eläkkeitä, koska työeläkkeet olivat pieniä ja työeläkemaksu kolmannes nykytasosta.

Kuka edes tarvitsee noin valtavia eläkkeitä? Toki niistä maksetaan isot verot eivätkä kaikki eläkemiljoonat jää perillisille säästöön. 800.000 euron vuosieläkkeestä menee yli puolet veroihin, 450.000 euroa.

Hyvätuloinen on hankkinut kaikki elämässään tarvitsemansa hyödykkeet jo työssä ollessaan.

Eläkekatto voisi olla 2500-3000 euroa kuukaudessa. Jos kattoa ei saada aikaiseksi, voitaisiin tehdä eläkkeisiin veroprogressio, joka kiristyisi 3000 euron jälkeen niin, että suurten eläkkeiden viimeisistä 10.000 euron osista vero voisi olla 90 %.

Eläkekatto ei Suomen eläkejärjestelmää pelasta, mutta se toisi siihen oikeudenmukaisuutta ja tasa-arvoisuutta. Se poistaisi myös ylilyönnit, joista Nokian tuhoon vieneen Stephen Elopin 5900 euron kk-eläke Suomesta on yksi kummallisimmista.

Eläkkeiden eriarvoisuutta

Kun työeläkejärjestelmä luotiin, se kohteli pienituloisia työntekijöitä huonosti. Eläkemaksua maksettiin heti nuorten mennessä töihin, mutta työnteko kartutti eläketurvaa vasta 23-vuotiaasta lähtien. Tämä kohtuuttomuus oli ilmeisesti tehty sen takia, etteivät opiskelemaan menneet jäisi nuorena töihin menneistä duunareista jälkeen eläkekarttumassa.

Monet väittävät, että jokainen on ansainnut eläkkeensä ja siksi siihen ei ole kellään mitään sanomista. Kyse on eläkevuosiin siirretystä palkan osuudesta. No eihän se näin mene.

Toiset elävät 100-vuotiaiksi, toiset menehtyvät juuri eläkevuosien ollessa tulossa. Nuorempana kuollut ei saa eläkettä euroakaan, mutta pitkään elävä voi saada eläkettä 40 vuotta lyhyemmästä työurasta. Silloin pitkään elävä saa myös nuorena kuolleitten keräämän eläketurvan.

Suomessa naisen eliniän odote on 83,5 vuotta ja miehen 77,5 vuotta. Naiset saavat eläkettä keskimäärin kuusi vuotta pitempään kuin miehet. Tämä on mahdollista kun miehet siirtävät osan ansaitsemastaan eläketurvasta naisille. Toki tätä eroa tasoittaa naisten äitiyden takia poissaolot työelämästä (jota taas kompensoi miesten armeija-aika). Eikö tässä muuten ole jo se miesvero, jota kokoomusnaiset esittivät.

Suomalaiset eläkkeellä ulkomailla, uussuomalaiset Suomessa

Suomessa ulkomaalaistaustaisia on jo 300.000. He kuulemma paikkaavat työvoimapulan, kun se joskus tulee (EU:n parlamentissa luvattiin sen tulevan 2050 – ja sitten kun se ei tulekaan voidaan sanoa että 2100 se karmea työvoimapula tulee). Mutta maahanmuuttajatkin eläköityvät. Yli 60-vuotiaita on jo yli 20.000. 50-59-vuotiaita on yli 30.000. Ei mene kauaakaan kun he siirtyvät työttömyyskorvauksista eläkkeelle.

Takuueläke antaa Suomessa asuvalle henkilölle vähimmäiseläkkeen (747 e/kk). Eläkkeen saavat myös tänne tulleet inkeriläiset venäläiset ja maahanmuuttajat eri puolilta maailmaa, vaikka eivät olisi tehneet Suomessa päivääkään työtä.

Suomessa ansaittu työeläke maksetaan ulkomaille ilman rajoituksia. Takuueläkettä ja asumistukea ei makseta ulkomaille muun kuin tilapäisen oleskelun aikana. Alle vuoden pituisen ulkomailla olon ajalta Kelan eläkkeet maksetaan normaalisti. Asumistuki maksetaan vain Suomessa sijaitsevan vakituisen asunnon kuluista.

Eläkkeet verotetaan pääsääntöisesti Suomessa. Suomalainen eläke antaa korkean elintason maissa, joissa elinkustannukset ovat pienet. Portugali ei verota 10 vuoteen Suomesta muuton jälkeen lainkaan. Espanjan kanssa on tehty verosopimus, joka rajoittaa Suomen oikeutta verottaa suomalaista eläkettä Espanjassa. Pelkästään Aurinkorannikolla Espanjassa asuu 7.000 suomalaista eläkeläistä.

Ulkomaille maksettavien eläkkeiden suurin ongelma Suomen kannalta on se, että eläkerahat käytetään ulkomailla, eivätkä ne enää tuo tuloja Suomen kansantalouteen. Silti suomalaisten työntekijöiden ja maksettava Suomessa tehdyllä työllä nämä eläkkeet.

Takuueläkkeeseen liittyy aikapommi maahanmuuttajien ikääntyessä. He voivat tosiasiallisesti asua lähellä (Viro) tai kaukana (esim. Somaliassa), eikä Suomella ole keinoja valvoa sitä asuvatko nämä ulkomailla vain tilapäisesti. Jossain Somaliassa Suomesta lähtenyt eläketuristi elää suurituloisen kivaa elämää alkuperäisessä kotimaassaan. Hyvässä lykyssä asuntotuella maksettu asuntokin on vuokrattu pimeästi Suomessa. Kun sairaus yllättää, voidaan tulla käymään Suomeen nauttimaan terveyspalveluistamme.

Inflaatio pelastaa päättäjien maineen, ei eläkkeitä

Ennustelaskelmat eläketurvan riittävyydestä on tehty vuosille 2012-2080 vakaaseen rahanarvoon eli laskelmissa ei ole huomioitu inflaatiota. Lasketut palkkamuutokset on tehty vuoden 2012 rahassa.

Euroaikana 2002-2014 Suomen inflaatio on ollut 22,2 %. Kun palkoista on vaikeaa erottaa reaalipalkkaa ja inflaation osuutta ja on puhuttu 10 vuoden nollapalkankorotusten ajasta, on selvää että elintaso, ei kulutuksen taso, tulee alenemaan Suomessa merkittävästi. Vuoteen 2030 suomalaisen kulutus tulee vähenemään ainakin viidenneksen, todennäköisesti enemmän. Jos kulutus puolittuu tästä päivästä, ollaan vuoden 1980 tasossa. Ja silloin elettiin tosi hyvässä Suomessa hyvää elämää.

Eläketurvaakin tärkeämpää vanhusten hoitoon varautuminen

Suurten ikäluokkien ikääntyminen yli 75-vuotiaaksi tapahtuu 6-10 vuoden kuluttua. Ikääntyminen tuo hoitotarvetta. Ihmisiän pidentyminen tuo tähän oman ongelmansa. Pahin on kuitenkin vielä edessä. Vuonna 2100 tulee eurooppalaisesta väestöstä kolmasosa elämään yli 100-vuotiaaksi.

”Vuosina 1975–77 syntyneistä naisista noin joka viides elää todennäköisesti vähintään 100-vuotiaaksi, miehistä joka viides vähintään 95-vuotiaiksi.”

Eläkeiän nostaminen 65 vuoteen on tämän rinnalla näpertelyä.

Koko suhtautuminen elämään on mietittävä uudestaan. Eiväthän kaikki ihmiset voi elää yli puolta elinajastaan lapsena, opiskelijana, työttömänä/sairaana ja eläkeläisenä. Edessä on vaikeita valintoja. Helpointa on aloittaa puhumalla hoitotestamentin tärkeydestä kaikille kansalaisille. Ihmisille ei voi sälyttää velvoitetta elää keinotekoisesti mahdollisimman pitkään. Ihmisille on annettava oikeus itse päättää eutanasiasta. Lääkkeiden ja hoitomenetelmien kehittäminen verovaroilla ja julkisella tuella on lopetettava, koska kaikki kehitystulokset vain pidentäisivät ikää, mutta tuskin antaisivat enemmän ihmisarvoisia elinvuosia.

Keskustelu vastikkeettoman sosiaaliturvan muuttamisesta velvoitteeksi tehdä avustavia töitä esimerkiksi vanhusten hoidossa pitää olla itsestään selvyys. Ei vanhusten ulkoiluttamiseen tarvita terveydenhoitoalan koulutusta. Jokainen joutuu huolehtimaan enemmän omista vanhemmistaan ja läheisistään.

Sosiaalialalla on laskettu, että vuoteen 2030 tarvittaisiin 90.000 uutta työntekijää vanhusten hoitoon. Sellainen määrä varmasti löytyy maailmalta, eri asia on että onko mitään hyötyä tuoda maailmalta 90.000 uutta työntekijää julkiselle sektorille ja vielä heidän perheensä Suomeen. Aloitetaanpa vaikka poistamalla julkisen sektorin ylipitkät kesälomat ja parannetaan sairaspoissaolotilastoja samalle tasolle kuin yksityissektorilla on. Siitä tulee 50.000 suomalaisen työpanos vanhusten hoitoon ihan ilmaiseksi.

Kun oikeisiin asioihin ei uskalleta puuttua, pohditaan teknologian lisäämistä vanhusten hoidossa. Hei haloo, pillerirobottejako ollaan kehittämässä myös ruoan laiton korvaamiseksi.

Tärkeintä elämässä on hyvä elämä, ei mahdollisimman pitkä tai rahallisesti vauras. Ihmisen onni tulee pienistä asioista, joista moni on ilmainen.