Ylen Ykkösaamussa keskusteltiin tänään muun muassa EU-alueen laittomasta siirtolaisuudesta. Studiossa rajavartiolaitoksen apulaispäällikkö Ilkka Laitinen arvioi keinoja EU:n laittoman siirtolaisuuden hillitsemiseksi.

Siirtolaisten määrä kohti Eurooppaa on kasvanut ja tilanne Välimerellä ja muun muassa Länsi-Balkanilla on kiristynyt.

Laitinen kaipaakin vaikuttavampia, monikärkisempiä ja koordinoitavampia toimenpiteitä kuin EU:n perinteiset oikeus- ja sisäpoliittiset keinot, kuten rajanvalvontaoperaatiot.

– Toimia tulisi olla siirtolaisten lähtömaissa, kauttakulkumaissa, merillä, maissa ja EU-valtioiden sisällä. Tarvitaan tietoa siitä, mistä ihmiset ovat tulossa, näin pystytään pureutumaan ilmiön taustalla olevaan rikollisuuteen.

Laittoman siirtolaisuuden torjumiseksi on Välimerellä väläytelty siirtolaisalusten tuhoamista. Laitisen mukaan rajulta kuulostava keino näyttää olevan ainoa EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan työkalupakista löytyvä, käyttökelpoinen keino vaikeassa tilanteessa.

Ihmissalakuljetuksesta on väitetty tulleen EU:n pelastamispyrkimysten myötä rohkeampaa. Salakuljettajien alusten merikelpoisuus on huono.

– Mitä lähemmäs Libyan rannikkoa mennään pelastamaan ihmishenkiä, sitä helpommaksi se tekee ihmissalakuljettajille käyttää entistä kehnompia aluksia. Tilastojen valossa korrelaatio on täysin selvä, Laitinen sanoo.

Välimerellä on tänä vuonna hukkunut noin 1800—1900 ihmistä. UNCHR:n mukaan ylittäjiä on yhteensä ollut noin 137 000, joista YK:n pakolaisjärjestö arvioi suurimman osan paenneen sotaa, kriisejä tai vainoa. Laitinen huomauttaa siirtolaisuuden olevan polttava kysymys myös muualla kuin mediahuomion keskipistealueilla.

– Alkuvuonna ja viime vuonna keskinen Välimeri on ollut kovimman paineen kohteena. Tällä hetkellä paine Turkista Kreikkaan merirajoitse on kovin, myös Länsi-Balkanilla siirtolaisvolyymi on suuri.

”Kissa-hiiri-leikkiä”

Pitkään EU:n rajaturvallisuusvirasto Frontexia johtaneen Laitisen mukaan kysymys siirtolaisten sijoittamisesta ja rajavalvonnasta heikentää Schengen-alueen yhtenäisyyttä.

– Asia on haastanut jäsenvaltioiden vastavuoroista luottamusta sekä yhtä EU:n peruskiveä eli Schengen-järjestelmää kohtaan. Taakanjaosta pitäisi päästä yksimieliseksi ja luottaa toisten valtioiden kykyyn valvoa rajojaan.

Rajavalvonnallisilla toimenpiteillä ei hänen mukaansa saada asiaa ratkaistua. Laitisen mukaan fyysisillä raja-aidoilla onkin lähinnä symbolinen merkitys.

– Esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalla, missä aita on paikoin jopa kaksin- tai kolminkertainen, tapahtuu silti siirtolaisliikettä. Liike rajan yli siirtyy aina aidan päähän, tällaista kissa-hiiri-leikkiä. Aidan vaikutus on enemmän viestinnällistä kuin operatiivista, kuvailee Laitinen.

Tehokkaimmaksi laittoman maahantulon keinoksi Laitinen mainitsee toiminnan siirtolaisten lähtömaissa.

– Täytyy luoda sellaiset tilanteet lähtömaissa, ettei ihmisten tarvitse lähteä. Tämä tapahtuu poistamalla taloudelliset tai henkeen ja terveyteen koskevat uhat. Se, miten se sitten tehdään on toinen kysymys, Laitinen sanoo.

Euroopassa vastaavankaltainen tilanne on Laitisen mukaan Unkarin ja Serbian rajalla, missä Unkari pyrkii torjumaan siirtolaisvirtaa aidoittamalla.

Ruotsin tilanne heijastuu Suomeen

Suomeen laittomia siirtolaisia saapuu eniten EU:n sisärajojen kautta. Sisäministeriön mukaan laiton maahanmuutto on yleensä maassaoloa ilman oleskelulupaa, viisumia tai matkustusasiakirjaa.

Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkö Laitisen mukaan laittomasta maahanmuutosta kaksi kolmasosaa tapahtuu Schengen-alueen sisärajojen kautta.

Lapin poliisin rikoskomisario Jan Fordell kertoo turvapaikanhakijamäärän alueella nelinkertaistuneen vuoden sisällä. Lapin poliisi epäileekin, että Ruotsista ohjattaisiin myös systemaattisesti ihmisiä Suomeen.

– Turvapaikanhakijoilta on löydetty matkalippuja, jotka kertovat suunnan olevan etelämmäksi Suomeen. Tämä on viite selkeästä suunnitelmasta tulla Suomeen. Lapin poliisin resurssit eivät juuri riitä rajavalvontaan, sillä turvapaikkojen hakijamäärät ovat suuria, Fordell kertoo.

Lapin poliisilaitoksen ulkomaalaistutkintaryhmän tutkinnanjohtaja Fordellin mukaan laittomaan maahanmuuttoon houkuttelee avoin länsiraja.

– Tornio-Haaparannan raja on valvomaton ja auki 24 tuntia vuorokaudessa. Siitä voi vain kävellä yli, Fordell kuvailee.

Suomen ja Ruotsin väliset rajat ovat Schengen-alueen sisärajoja, joilla rajatarkastuksia ei yleenä ole.

Laitinen arvelee siirtolaistilanteen kumpuavan länsinaapurista.

– Se, mitä Ruotsissa tapahtuu, vaikuttaa suoraan ja epäsuoraan Suomeen. Siellä volyymit ovat korkeat, sanoo Laitinen.

– Olemme Schengen-järjestelmässä, jossa liikkuminen on vapaata eikä raja-tarkastuksia saa suorittaa. Ainoa instrumentti valvonnallisesti on kansallinen lainsäädäntö ja ulkomaalaisvalvonta, mikä todellakin on resursseja vaativaa työtä, Laitinen muistuttaa.

Muokattu 4.8.2015 klo 13.22: Lisätty leipätekstiin maininta, että alusten tuhoaminen on ainut keino EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan työkalupakissa.