Puheenvuoro

Yksi kuluneen vaalikauden suurimmista onnistumisista tarkoittaa kymmenille tuhansille perheille onnellisempaa joulunaikaa.

Työttömyys on vaihtunut työksi yli sadalle tuhannelle suomalaiselle. Työstä saatava palkka mahdollistaa joulun aikaisempaa vähäisemmällä huolella toimeentulosta.

Suomalainen sosiaaliturvajärjestelmä on vuosikymmenten kuluessa rakentunut tilkkutäkki. Työ on ollut ja on jatkossakin perustana sosiaaliturvalle.

Muutoksia ja parannuksia turvan tasoon on tehty aikaisemmille pohjille. Ratkaisut ovat olleet perusteltuja.

Käsitteet ovat kuitenkin samalla eriytyneet, onpa esimerkiksi perheellä useita eri määritelmiä etuudesta riippuen.

Meillä on syyperusteinen sosiaaliturva.

Lähtökohtana oleva mallimme – joko olet työssä tai sosiaaliturvan varassa – alkaa olla aikansa elänyt. Perusteluja tälle on useita, eikä vähiten työn luonteen muuttuminen.

Perusturvan varassa elää satoja tuhansia suomalaisia.

Eläkeläisiä, työttömiä, entisiä yrittäjiä, opiskelijoita, vammaisia, kotityötä tekeviä ja monia monia muita ihmisiä, joiden sosiaaliturva on valtion budjetin varassa.

Nykytilanne on monimutkainen, vaikeaselkoinen ja byrokraattinen.

Kannustinloukkujen vuoksi (työtulon, verotuksen ja sosiaaliturvan yhteensovittamattomuuden vaikeudet) ei uskalleta ottaa varsinkaan lyhytaikaista työtä vastaan. Sinänsä perusteltujen takaisinperintöjen uhka on ongelma.

Järjestelmän monimutkaisuus pelottaa rehellisiä ja tunnollisiakin ihmisiä.

Keskustan ohjelmissa on yli 20 vuoden ajan tunnustettu työn luonteen muuttuminen.

Keskustan vastaus muutokseen on myös sosiaaliturvan uudistaminen. Perusturvan ja verotuksen yhteensovittaminen on välttämätöntä. Palvelut on kytkettävä perusturvan varassa olevien arkeen.

Ihmisten pompottelun ja nöyryyttämisen kokemukset on saatava loppumaan.

Muutoksen on lähdettävä käsitteiden määrittelemisestä. Sosiaaliturva on niin ansioihin sidottua kuin perusturvaakin.

Perusturva on jatkossa perustuloa, opintotukijärjestelmä, eläkkeitä kuten takuueläkettä ja joitakin muita perusteltuja etuuksia sekä viimesijaiseksi tarkoitettua toimeentulotukea ja asumistukea.

Työn käsite edellyttää uudistamista.

Perusturvaa on vahvistettava ja yksinkertaistettava. On etsittävä ratkaisut työikäisten mutta ansiosidonnaisen turvan ulkopuolella oleville ihmisille. Perustulo korvaa syyperusteisuutta vähentäen byrokratiaa ja lisäten ennakoitavuutta.

Sotkamon puoluekokous on niin periaateohjelman hyväksymisen yhteydessä kuin poliittisissa linjauksissa kirjannut puolueen tavoitteeksi perustulon.

”Sosiaaliturvaa tulee kehittää sellaisen perustulon suuntaan, joka lisää toimeliaisuutta ja työnteon kannattavuutta kaikissa tilanteissa”, päätettiin yksimielisesti.

Puheenjohtaja Juha Sipilä sanoi Turun puoluevaltuuston linjapuheessaan: ”Keskustan tavoitteena on, että sosiaaliturvauudistuksen perustan muodostaa kannustava, aktiivisuutta vaativa perustulo.

Kaiken ydin on aktiivisuus. Kenenkään ei pidä luoda Italian malliin odotuksia, että Suomella olisi varaa passivoiviin perustulomalleihin.”

Puheenjohtajan ja koko keskustan viesti on selkeä – keskustan tavoitteena on perustulo. On pelkästään terveellistä ja eteenpäin vievää, että puolueen sisälläkin keskustellaan yhdestä keskustalaisuuden ytimestä – köyhän asiasta.

Tulevalla vaalikaudella sote vaihtuu sotu-uudistukseen.

Valmistelutyön vaikeuskerroin on vielä suurempi kuin soten. Tämä työ on kuitenkin välttämätön. Vain näin voimme vastata yhtäältä ja tärkeimpänä ihmisten odotuksiin ja elämänarvoisen arjen mahdollistamiseen kuin koko hyvinvointiyhteiskunnan muutosten tarpeellisuuteen.

Kyse on tulevaisuustyöstä, joka valmisteluineen ja toimeenpanoineen vie vähintään kaksi kolme vaalikautta – seuraavan sukupolven työnä.

Kirjoittaja on keskustan varapuheenjohtaja