Hollantilaiset kimalaiset huolehtivat muun muassa Kainuussa Kuluntalahden puutarhassa, että tomaatin kukat pölyttyvät. Puutarhurin mukaan kimalaiset ovat kilttejä, eivät koskaan pistä ketään ja hoitavat oman työnsä.

Mistä on kyse? Pölyttäjäala koetaan nyt trendikkääksi, mehiläistarhaajien määrä on nousussa, sanoo Suomen mehiläishoitajaliiton tiedottaja ja tutkimiskoordinaattori Tuula Lehtonen.

Pölyttäjät ovat keskeisiä tekijöitä ruoantuotannon kannalta, jos pölyttäjät katoavat tai vähenevät huomattavasti, marjojen, hedelmien, pähkinöiden sadot heikkenevät.

Lehtosen laskujen mukaan samalla katoaa monta kymmentä prosenttia eri kasvien sadontuotannosta.

Kajaanissa Kuluntalahden puutarhassa työtä tekevät hollantilaiset kimalaiset.

Ihmisiä kiinnostavat pölyttäjät, mehiläistarhaajien määrä on nousussa ja ala koetaan trendikkääksi, sanoo Suomen mehiläishoitajaliiton tiedottaja ja tutkimiskoordinaattori Tuula Lehtonen.

– Samoin kuin hunajantuotanto ja lähiruoka, eli alalla menee hyvin. Suomessa ei ole jouduttu kohtaamaan sellaisia mehiläisten massakuolemia kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa.

– Tietysti meillä on uhkia, kuten varroapunkki (siirryt toiseen palveluun), joka aiheuttaa mehiläisille virustauteja ja karhut rikkovat mehiläisen pesiä ympäri Suomen.

Pölyttäjät ovat keskeisiä tekijöitä ruoantuotannon kannalta, jos pölyttäjät katoavat tai vähenevät huomattavasti, marjojen, hedelmien, pähkinöiden sadot heikkenevät.

– Pölyttäjät vaikuttavat kasvien siemenentuotantoon ja sitä kautta suoraan hedelmiin joita syödään, sanoo Lehtonen.

"Viljelijät tiedostavat entistä paremmin pölyttäjien merkityksen"

Suomessa pölyttäjien katoaminen näkyisi Lehtosen mukaan rypsin tai rapsin viljelyssä.

Mehiläisillä on enemmän tilaa ja mahdollisuuksia pörrätä. Tuula Lehtonen.

– Sekä kotimaisessa tattarissa, pavuissa ja omenoissa eli ihan jokapäiväisissä ruoissa. Nyt odotetaan mansikan kypsymistä, joka on ihan tällainen ajankohtainen syötävä, koska se tarvitsee mehiläispölytystä. Ja tietysti luonnonmarjat ovat täysin hyönteisten pölyttämisen varassa.

Pölyttäjien katoaminen vaikuttaisi myös ruoan hintaan. Lehtosen laskujen mukaan samalla katoaa monta kymmentä prosenttia eri kasvien sadontuotannosta. Ja se näkyy pakosti hinnassa.

– Luonnosta puuttuvat pölyttäjät näkyvät myös viljelyssä ja tehokkaassa maantaloudessa.

Mehiläinen mansikankukassa. Mari Lukkari / Yle

Pölytyspalvelu on Suomen mehiläishoitajaliiton tiedottaja ja tutkimiskoordinaattori Tuula Lehtosen mielestä lisääntynyt, eli tarvittaessa vuokrataan mehiläisen pesiä sinne missä niitä tarvitaan.

Luonnonmarjat ovat täysin hyönteisten pölyttämisen varassa. Tuula Lehtonen

– Eli vaikka rypsipellon laitaan tai omenatarhan reunalle. Viljelijät tiedostavat entistä paremmin pölyttäjien merkityksen.

Suomessa ei kasvateta lainkaan kimalaisia ja siksi kaupallinen pölytyspalvelu tarkoittaa tarhattuja mehiläisiä. Kimalaisia tuodaan Suomeen muun muassa Hollannista.

– Esimerkiksi kasvihuoneessa kimalaiset hoitavat pölytyksen. Mehiläiset tarvitsevat enemmän tilaa ja mahdollisuuksia pörrätä. Mehiläispesä on paljon suurempi ja monivuotisempi kuin kimalaispesä, kertoo Tuula Lehtonen.

Kiltit hollantilaiset tulevat paketissa ja hoitavat työnsä

Kimalaisten pesässä asuu muutamasta kymmenestä muutamaan sataan yksilöä. Kasvihuoneeseen ei sopisikaan tuhansia mehiläisiä työntekijöiden seuraksi.

– Kimalainen on tosi tehokas muun muassa tomaatin pölytyksessä. Kukan rakenne on sellainen, että kimalainen hoitaa sen hyvin tehokkaasti.

Mehiläispesä. Tiina Kokko / Yle

Kajaanissa Kuluntalahden puutarhassa työtä tekevät hollantilaiset kimalaiset.

– Ne ovat meillä erittäin tärkeitä työntekijöitä. Ilman hollantilaisia ei kerättäisi yhtään tomaattia, ne on kasvatettu juuri meidän tarpeisiin, sanoo puutarhuri Jani Okkonen.

– Kimalaispesä tulee lentokoneella Helsinkiin ja postin mukana meille tänne. Ne siis matkaavat oikeassa pesässä, siellä on ruoka kaikki tarvittava.

Pesän tullessa Kainuuseen, pesän kimalaiset viedään kasvihuoneeseen sopeutumaan ilmastoon muutamaksi tunniksi.

Ne ovat meillä erittäin tärkeitä työntekijöitä. Jani Okkonen

– Sitten avataan luukku ja ne lähtevät töihin. 1 500 neliön kasvihuoneeseen riittää yksi pesä ja yhdessä pesässä on 50 työläistä ja yksi kuningatar, pesä toimii noin kuukauden.

– Ne on valtavan kilttejä, eivätkä koskaan pistä ketään, hoitavat oman työnsä ja homma toimii hyvin. Talvella kimalaisten suuntavaisto menee sekaisin ilman luonnonvaloa, jolloin puutarhalla hoidetaan pölyttäminen käsin, kertoo Okkonen.