Keskiviikkona Suomen vierailunsa aloittava Ranskan presidentti Emmanuel Macron on tuttu näky myös Lähi-idässä, varsinkin silloin kun solmittavana on suuria asekauppoja. Edes Lähi-idän surkea ihmisoikeustilanne ei ole häirinnyt kaupantekoa.

Lähi-itä on Afrikan ohella Ranskan aseteollisuuden tärkein markkina-alue. Erityisen tärkeä se oli viime vuonna, jolloin ranskalaisten tekemät asekaupat alueelle kaksinkertaistuivat. Se on herättänyt vastustusta myös Ranskassa, ja Macronin hallinto on saanut niskaansa kritiikkiä muun muassa ihmisoikeusjärjestöiltä.

Ranskalaiset ovat onnistuneet nappaamaan suuria asekauppoja myös suomalaisten nenän edestä. Viime vuonna suomalainen Patria ja ranskalainen Nexter Group kilpailivat loppusuoralle satojen miljoonien arvoisesta panssaroitujen ajoneuvojen kaupasta Qatarissa.

Qatar valitsi viime metreillä Nexterin. Kaupat sinetöitiin Macronin vierailun yhteydessä joulukuussa (siirryt toiseen palveluun).

Suomessa ranskalaisaseita niukasti

Viime vuonna ranskalaisia aseita myytiin seitsemän miljardin euron arvosta. Summa on suunnilleen pitkäaikaisen keskiarvon tasolla, vaikka vienti ei ollut lähelläkään ennätysvuosia.

Vuonna 2015 Ranska keräsi peräti 17 miljardin vietintulot aseilla, ja vielä vuonna 2016 kauppoja tuli noin 14 miljardilla. Huippuvuodet selittyvät sillä, että ranskalaisia Rafale-hävittäjiä myytiin Egyptiin, Qatariin ja Intiaan.

Ranska on tehnyt myös mittavia sukellusvenekauppoja Australian kanssa. Osaamista Ranskassa riittää, sillä maassa tehdään sotakalustoa merelle, maalle ja ilmaan.

Suomen puolustusvoimilla ei ole merkittäviä määriä ranskalaisaseita tai kalustoa, helikoptereita lukuun ottamatta. Viime vuosikymmenellä tilattiin parikymmentä NH90-kuljetushelikopteria, joita valmistaa osin ranskalaisten omistama NHIndustries. Suomalainen Patria vastaa helikoptereiden huollosta Suomen lisäksi Ruotsissa ja Norjassa.

Maavoimilla on myös käytössään lyhyen kantaman ranskalainen ilmatorjuntaohjusjärjestelmä Crotale 90M.

Utin jääkärirykmentti

Ranskalaishävittäjä Suomen ilmavoimille?

Yksi Ranskan puolustusteollisuuden tavoitteista on päästä yhä enemmän Euroopan markkinoille. Jos Suomi päättäisi hankkia ranskalaisen Rafale-hävittäjän Ilmavoimille, se sopisi Ranskalle paremmin kuin hyvin.

Puolustusministeri Jussi Niinistö totesi maanantaina A-studiossa, että Macron aikoo varmasti lobata ranskalaishävittäjää Suomeen. Mutta onko tehtävä toivoton? Ei välttämättä.

Yhdeksänkymmentäluvulla ranskalaishävittäjä Mirage hävisi amerikkalaiselle Hornetille. Miragen suorituskyky olisi riittänyt Ilmavoimille mutta koneen huolto ei vakuuttanut, ja lopulta Hornetin valinta oli selviö. Mirage saattoi kuitenkin olla Hornetin vakavin kilpailija.

Nyt tilanne on toinen. Mirage on pian museonähtävyys niin kuin Hornetkin Suomessa, ja Ranskan Ilmavoimissa tilalle tulee Rafale ensi vuosikymmenen puolivälin paikkeilla. Aikataulu on siis sama kuin Suomessa, muistuttaa Robin Häggblom blogissaan (siirryt toiseen palveluun). Häggblom pitää englanninkielistä puolustusalan blogia Corporal Frisk. Häggblom on maallikko mutta alallaan arvostettu kirjoittaja.

– Rafalen uusin versio F4 tulee suurin piirtein silloin kun Suomi tarvitsee uuden koneen.

Häggblom luettelee Rafalen eduksi myös sen monikäyttöisyyden. Hänen mukaansa Ranskan ilmavoimat aikoo käyttää konetta kaikkiin tehtäviin samalla tavalla kuin Suomessakin on tarkoitus. Toisin sanoen, sama kone hoitaa ilmapuolustuksen ja rynnäkkötehtävät.

– Lisäksi Rafalen huoltojärjestelmään on satsattu paljon rahaa ja huolto onnistuu lentotukialuksen kannella, Häggblom arvioi.

Rafale on myyty Qatariin, Egyptiin ja Intiaan. Suomen valmistelema hävittäjäkauppa on maailman suurimpia, joten ranskalaiskoneelle se olisi suurvoitto ja uusi aluevaltaus.

– Kruununjalokivi, näin voi sanoa, Häggblom tiivistää.

Ranska vakauttaa Itämeren aluetta

Ranska on Britannian EU-eron jälkeen kiistatta turvallisuuspolitiikassa Euroopan johtava maa.

Suomessa nähdään, että Ranskalla on tärkeä asema Itämeren tilanteen rauhoittamisessa. Käytännössä se tapahtuu Naton kautta, koska Ranska on vahvasti mukana Naton operaatioissa.

– Ranska osallistuu aktiivisesti Naton vahvennusjoukkoihin Baltiassa. Itämeren vakauttaminen tulee juuri Naton kautta, sanoo ylijohtaja Janne Kuusela puolustusministeriön puolustuspoliittiselta osastolta.

Perinteisesti Suomella ei ole ollut kovin merkittävää yhteistyötä Ranskan kanssa. Suomi ja Ranska saattavat kuitenkin sopia puolustusyhteistyösopimuksen, josta neuvotellaan parhaillaan. Vastaavia sopimuksia Suomella on muun muassa Britannian kanssa.

Suomi saattaa myös lähteä mukaan Ranskan interventioaloitteeseen. Sen tavoitteena on tehostaa nopeaa reagointia kriiseihin.

Lue myös:

Ranskan puolustusaloite kiinnostaa Suomen poliittista johtoa.

Helsinkiin saapuu tänään tiiviimpää Eurooppaa visioiva Emmanuel Macron – Suomessa kiinnostavat ainakin puolustus ja start-upit