Työterveyslaitoksen ja A-klinikkasäätiön mukaan kofeiinipitoisten virvoitusjuomien jatkuva kulutus voi olla portti kovempien piristeiden käyttöön. Omaa kulutusta kannattaa tarkkailla etenkin silloin, jos juo myös kahvia tai käyttää muita kofeiinituotteita.

Mistä on kyse? TTL:n mukaan runsas kofeiinia sisältävien virvoitusjuomien käyttö työpaikalla on huolestuttava ilmiö

Se ja A-klinikkasäätiö uskovat, että kofeiinituotteiden runsas käyttö voi johtaa vahvempien piristeiden käyttöön

THL arvioi, että työelämässä esiintyy jonkin verran vahvojen piristeiden käyttöä

Kyseeseen voi tulla esimerkiksi efedriini, pahimmillaan amfetamiini

Piristeiden käyttöön ajavat yhä kovemmat työelämän vaatimukset

Mukana kulkeva puolen litran limupullo on muuttunut monilla suomalaisilla luontevaksi osaksi työpäivää. Usein pullo sisältää kolaa tai muuta juomaa, joka sisältää kofeiinia.

Ilmiöön on kiinnitetty huomiota myös Työterveyslaitoksella.

– Se kokispullo kulkee monella kainalossa. Työpaikoilla tuskin osataan kiinnittää tällaiseen huomiota, vaikka kyseessä voi olla riippuvuus. Mielestäni se on huolestuttavaa, sanoo TTL:n erityisasiantuntija Leena Hirvonen.

Hirvonen vertaa jatkuvaa kofeiinipitoisten juomien kulutusta alkoholin käyttöön: lisää on saatava, koska toleranssi kasvaa. Jo pelkkä kokiksen tai energiajuoman litkiminen pitäisi hänen mielestään ottaa puheeksi työpaikoilla yhteistyössä työterveyshuollon kanssa, jotta kierre saataisiin poikki.

– Vaarana voi olla ajautuminen vahvempien piristeiden pariin. Usein työpaikoilla puhutaan vain alkoholista ja unohdetaan nämä uuden sukupolven riippuvuudet kuten holtiton kokiksen juonti tai erilaiset piristeet. Alkoholin käyttö voi nuoremmilla olla jäämässä jopa taka-alalle.

Hirvonen kehottaa noudattamaan virvoitusjuomien pakkausmerkintöjä.

– Kohtuus kaikessa. Vesijohtovesi on paras janojuoma.

Toleranssi kasvaa

Eviran (siirryt toiseen palveluun) mukaan puolen litran pullossa kolajuomaa noin 65 milligrammaa kofeiinia. Pienessä tölkissä energiajuomaa kofeiinia on noin 105 milligrammaa, kupillisessa kahvia noin 100 milligrammaa.

Kofeiinipitoisiin juomiin kehittyvä riippuvuus on myös A-klinikkasäätiön mukaan todellinen ilmiö, jota ei pidä ottaa kevyesti. Kun kofeiinia lisätään jo moniin muihinkin tuotteisiin ja päälle juodaan vielä kahvia, vaarana on yliannostus.

Usein työpaikoilla puhutaan vain alkoholista ja unohdetaan nämä uuden sukupolven riippuvuudet. Leena Hirvonen

– Limua juomalla pyritään ehkäisemään väsymystä ja saamaan lisää virettä työpäivään. Määrät voivat kasvaa huomaamatta, toteaa dopingasiantuntija, projektikoordinaattori Jukka Koskelo A-klinikkasäätiöstä.

Koskelo rinnastaa kofeiinipitoiset virvoitusjuomat kahviin ja teehen. Hän sanoo, että kofeiinin käyttö piristeenä liittyy hyvin läheisesti myös kuntodopingiin. Kuntoilun taas voi rinnastaa työelämän koviin vaatimuksiin.

– Työelämä vaatii, että pitää vain tehdä enemmän töitä ja pitkiä päiviä. Mitä sitten tehdään, jos kofeiini ei enää auta? Kovat vaatimukset voivat johtaa myös kovien piristeiden käyttöön.

Piristeistä ei kerrota

Koskelon mukaan kofeiinille herkkien ja paljon kofeiinipitoisia valmisteita käyttävien henkilöiden on syytä tarkkailla kriittisesti omaa piristävien valmisteiden käyttöään.

– Efedriini on jo nyt yksi kuntodopingiin ja työelämädopingiin luettavista piristeistä. Pitää muistaa myös amfetamiini, joka on jo kova huumausaine.

Hän arvioi, että kovien piristeiden käyttöä – työelämädopingia – esiintyy jo nyt Suomessa jonkin verran.

– Kahvia ja limua vahvempien piristeiden samoin kuin dopingaineiden käyttöä on vaikea arvioida, koska käyttöä salaillaan hyvin paljon. Ei siitä kerrota työkavereille eikä siitä raportoida mihinkään.

Lisää luovuutta?

Myös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella uskotaan, että piristeiden käyttöä esiintyy työelämässä. Ongelma on, ettei asiaa ole tutkittu.

Aika hyvin on pärjätty kofeiinilla tähän saakka. Timo Seppälä

– Jopa huumeeksi luokiteltuja aineita varmasti käytetään. Amfetamiinia pienehköin annoksin ja muuntohuumeita, joilla on samankaltaisia vaikutuksia kuin piristeillä, arvioi THL:n ylilääkäri Timo Seppälä.

Seppälä mainitsee myös metyylifenidaatin, joka on voimakkaampi piriste kuin kofeiini mutta heikompi kuin amfetamiini. Seppälä arvioi, että piristeitä käytetään esimerkiksi it-alalla ja kuljetusalalla.

– Vuorotöissä voidaan käyttää vuorotellen unilääkkeitä ja piristeitä. Jotkut sanovat, että piristeet antavat lisää luovuutta, mutta siitä tuskin on mitään näyttöä.

Ilmiötä pitäisi tutkia

Seppälä ei usko, että kofeiinipitoisten juomien runsas kulutus olisi portti vahvempiin piristeisiin.

– Ei se mahdottomuus ole, mutta aika hyvin on pärjätty kofeiinilla tähän saakka. Limua pitäisi litkiä tosi paljon, että se pitäisi vaihtaa vahvempiin aineisiin.

Sekä THL:n että TTL:n mukaan piristeiden käyttöä ja kofeiinijuomien kulutusta työelämässä pitäisi kuitenkin tutkia.

– Tämä on ilman muuta aihe, jota kannattaisi nostaa esiin ja selvittää. Olisi tarpeen tutkia, mitä tällainen ilmiö tarkoittaa työelämän ja opiskelujen kannalta, erityisasiantuntija Leena Hirvonen TTL:stä toteaa.

Anonyymit limuriippuvaiset?

A-klinikkasäätiön mukaan kofeiinijuomasta vieroittautuminen tarpeen, jos pullo on jatkuvasti käytössä. Vieroitus tapahtuu samalla mekanismilla kuin päihteistä irrottautuminen.

Mitä sitten tehdään, jos kofeiini ei enää auta? Jukka Koskelo

– Ensin kannattaa kertoa ihmisille, että minulla on tällainen riippuvuus. On hyvä pyrkiä hiljalleen vähentämään juomista, vaihtamaan se esimerkiksi veteen tai hankkimaan jokin terveellinen sijaistoiminto siihen tilalle.

Koskelo arvioi, että "anonyymeille limuriippuvaisille" ei kuitenkaan ole tarpeen perustaa omia ryhmiä.

– Riippuvuutta ei siinä mielessä voi rinnastaa päihteisiin tai huumeisiin, että kynnys kertoa limuriippuvuudesta on matalampi.