Vastaanottokeskuksissa toteutettu kartoitus turvapaikanhakijoiden koulutustaustasta (siirryt toiseen palveluun) ja työhistoriasta sekä luku- ja kirjoitustaidosta on nyt julkistettu. Opetus- ja kulttuuriministeriön toimeksiannosta tehty selvitys luovutettiin ministeri Sanni Grahn-Laasoselle maanantaina.

Kartoituksen tavoitteena on pyrkiä ennakoimaan tulevaa koulutuksen tarvetta turvapaikanhakijoiden määrän kasvun myötä.

Kartoitus toteutettiin neljässätoista Uudellamaalla sijaitsevassa vastaanottokeskuksessa tammi-maaliskuun 2016 aikana.

Korkeakouluopintoja lähes joka kolmannella

Kartoituksessa selvitettiin turvapaikanhakijoiden koulutustaustaa. Seitsemän kymmenestä turvapaikanhakijasta on suorittanut peruskouluopintoja 7–9 vuoden ajan. Lukio-opintoja on noin joka toisella.

Korkeakouluopintoja oli takanaan 27 prosentilla ja 16 prosenttia ilmoitti suorittaneensa tutkinnon, yleisimmin kandidaatin tutkinnon.

Ammatillisia opintoja oli suoritettu harvemmin. Niitä oli taustallaan noin joka kymmenennellä turvapaikanhakijalla. Useimmiten koulutus oli rakennus- tai teollisuusaloilta. Ammatillisten opintojen vähäinen määrä voi selittyä sillä, että lähtömaissa työssä oppiminen on yleistä.

Lukutaidottomia seitsemän prosenttia

Seitsemällä prosentilla ei ole koulutustaustaa lainkaan. Samaten seitsemän prosenttia ei osaa lukea ja kirjoittaa ollenkaan.

Muut kartoitukseen osallistuneista osaavat lukea ja kirjoittaa joko äidinkielellä tai koulukielellä, tai molemmilla.

Suurin osa (73 prosenttia) tulee tarvitsemaan kuitenkin eriasteista harjoitusta latinalaisella kirjaimistolla lukemisessa ja kirjoittamisessa.

Rakennusalallakin kirjalliset taidot tarpeen – edes omalla kielellä

Turvapaikanhakijoiden suomen kielen opetus on tärkeää, jotta he voisivat aikanaan toimia suomalaisilla työmarkkinoilla. Suomen kielen valmennus tulisi aloittaa jo vastaanottokeskuksissa. Hyvin koulutetuilta löytyy opiskeluvalmiuksia, mutta hekin tarvitsevat ainakin jonkinlaisen starttikurssin kieliopintoihin.

Rakennusalan on arveltu soveltuvan monen oleskeluluvan saaneen työllistäjäksi, ja pääkaupunkiseudulla voi pystyä jo pelkällä arabian kielellä työllistymään rakennuksille. Kartoitukseen osallistuneista rakennusalalla kotimaassaan työskennelleistä jopa 80 prosenttia tarvitsisi kuitenkin luku- ja kirjoitustaidon vahvistamista, jotta työskentely onnistuisi.

– Rakennuksilla on tiukat työturvallisuusvaatimukset. Jollain kielellä täytyy suorittaa tarvittavat työturvakortit ja sertifikaatit, muistuttaa kartoituksen tuloksia maanantaisessa julkistustilaisuudessa esitellyt koulutuspäällikkö Virva Muotka.

Samoin kuljetusala on pitkälti standardoitu ja vaatii testien läpikäymistä. Ammattikuljettajaksi ei ryhdytä heikolla luku- ja kirjoitustaidon osaamisella.

Työkokemusta lähes kaikilla – yrittäjinä toimineita viidennes

90 prosentilla kartoitukseen osallistuneista turvapaikanhakijoista on aikaisempaa työkokemusta, yleisimmin rakennus- ja kuljetusaloilta.

Rakennusalan ammateissa on työskennellyt 27 prosenttia ja kuljetusalan tehtävissä 21 prosenttia. Yleisiä olivat myös kaupallinen ala, hotelliala ja ruoanvalmistus sekä kulttuurialat.

– Haasteena on, että vielä ei tiedä mikä ammattitaito on suhteessa suomalaisen työelämän vaatimuksiin. Osaamista on, mutta ihan suoraan ei voi etsiä tämän ammattitaitolistan perusteella henkilöitä töihin, totesi Muotka.

Yrittäjinä on toiminut 19 prosenttia turvapaikanhakijoista. Harjoitettuun pienimuotoiseen yritystoimintaan ei tosin sisälly esimerkiksi samanlaisia byrokraattisia vaateita, prosessien tuntemusta ja riskien ottoa, joita Suomessa yrittäjänä toimiminen sisältää.

Koulutus nivottava tiiviimmin työelämään

Ministeri Sanni Grahn-Laasosen mielestä maahanmuuttajien koulutuksessa on ollut epätarkoituksenmukaisuutta ja tyhjäkäyntiä.

– Maahanmuuttajia on ohjattu koulutukseen sen perusteella, mitä on tarjolla, pikemminkin kuin yksilöllisten tarpeiden ja jo hankitun osaamisen mukaan, harmittelee ministeri.

Kartoituksen tekijät suosittavat, että luokkaopiskelun oheen tulisi järjestää säännöllisiä työelämäjaksoja tai ammatillisia opintoja. Kohtaamisia maahanmuuttajien ja kantaväestön välillä tulisi edistää.

Tällä hetkellä ammatilliseen koulutukseen siirrytään vasta kun on ensin opiskeltu kieltä. Tähän halutaan nyt muutos: kieliopintojen tulee tapahtua muiden opintojen tai työnteon rinnalla.

– OECD:n suosituksen mukaan kielten opetuksen tulee olla integroitu muuhun koulutukseen, toteaa ministeri Grahn-Laasonen.

Kartoituksen toteutti Aikuisten maahanmuuttajien kielitaidon arviointikeskus Testipiste. Siinä haastateltiin yksilöhaastatteluina 1004 turvapaikanhakijaa yhteensä 32 maasta. Iältään haastatellut olivat 18–39-vuotiaita. 90 prosenttia oli miehiä.

66 prosenttia vastaajista oli Irakista, mutta lähtömaita oli yhteensä 32.