Juhana Vartiainen. Kuva: Kimmo Brandt

Taloustieteilijä ja kokoomuksen kansanedustaja Juhana Vartiainen osallistui tiistaina Helsingissä Raha-automaattiyhdistyksen järjestämään pienryhmäkeskusteluun, jossa ideoitiin keinoja nuorisotyöttömyyden nujertamiseksi.



RAY:n rahoittamassa Paikka auki -ohjelmassa on tutkittu, että työttömien nuorten odotukset palkan suhteen ovat maltillisia: he kokevat riittäväksi verojen jälkeen käteen jääväksi palkaksi keskimäärin 1 453 euroa.



Lännen Media pyysi Vartiaista ottamaan kantaa nuorten alhaisiin palkkatoiveisiin ja siihen, miten pienillä palkoilla pärjäisi yhteiskunnassa.



Vartiaisen mielestä alle 2 000 euron palkoista ei pitäisi maksaa lainkaan veroa. Siten ihminen tulisi toimeen pienellä palkallaan, jota yrityksellä on hänelle varaa maksaa tietystä työtehtävästä, joka ei tuota suurta arvonlisää yritykselle.



– Mikä on oikea palkka? Taloustieteilijän näkökulmasta se ei ole asia, jolla me ulkopuoliset voimme viisastella, vaan markkinoilla jokainen työntekijä tuottaa yritykselle jonkin arvonlisän. Jos palkkaa yritetään nostaa yli sen tason, työsuhdetta ei enää ole. Palkka ei ole ulkopuolisten päätettävissä, Vartiainen korostaa.



– Jos palkka on liian alhainen suhteessa arvonlisään, silloin markkinat eivät toimi hyvin ja on ehkä tilaa edunvalvonnallekin, hän jatkaa.



Kaikki veronalennusresurssit kohdistettava pienituloisiin: tuloveroaste nollaan

Palkanmuodostuksen logiikan takia kaikki veronalennusresurssit pitäisi Vartiaisen mukaan kohdentaa nyt pienituloisiin palkansaajiin.



– Jos mietitään, mitä voisi konkreettisesti tehdä, niin alhaisen palkkatason tehtävissä meidän pitäisi saada tuloveroaste nollaan. Se olisi erittäin hyvä lähtökohta. Kaikki mahdolliset veronalennusresurssit sinne kohtaan, Vartiainen esittää.



– Minusta se olisi hyvä lähtökohta, että alle kahden 2 000 euron palkoista ei maksettaisi veroa, Vartiainen kiteyttää.



Vartiaisen mielestä voisi olla luontevaa, jos palkkaa porrastettaisiin iän perusteella niin työuran alku- kuin loppupäässäkin.



– Se ei ole minusta mieletön ajatus, että jokin porrastus liittyisi myös ikään, mahdollisesti myös ikään sitten ikääntyneiden työntekijöiden päässä, Vartiainen sanoo.



Myyjän peruspalkka 1 700 euroa



SAK:n työllisyysasioiden päällikkö Pirjo Väänänen antaa esimerkkejä myyjän työstä, jossa palkat ovat matalia.



– Monissa työehtosopimuksissa voidaan harjoittelijoille ja oppisopimuskoulutettaville maksaa vähemmän palkkaa, noin 80–90 prosenttia työehtosopimusten alhaisimmista palkoista. Kaupan alalla kokenut myyjä ansaitsee kuussa 2 100 euroa, myyjän peruspalkka on 1 700 euroa ja nuorelle myyjälle voidaan maksaa 1 450 euroa kuussa.



Tämä on haitari. Työehtosopimukset on rakennettu siten, että palkka nousee ammattitaidon, kokemuksen ja vaatimuksien kasvaessa, Väänänen havainnollistaa. SAK ei lämpene ajatukselle, että nuoriin työntekijöihin kohdennettaisiin erityinen palkka-ale näiden iän perusteella.



Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n johtavan ekonomistin Penna Urrilan mielestä ei pidä tuijottaa vain nimellispalkkaa, kun puhutaan yrityksien mahdollisuuksista palkata nuoria ihmisiä.



– Jos työehtosopimuksen mukainen palkka on 2 000 euroa ja nuori siihen tyytyy, tilanne on ihan hyvä, mutta se on kuitenkin suorien sivukulujen kanssa työnantajalle noin 2 500 euroa. Jos ajatellaan kaikkea välillistä, mitä työllistämiseen liittyy: vastuita, velvollisuuksia ja vaivaa, jota työnantajana olemisesta kuitenkin on – sitä kai on turha kiistää – niin pitää miettiä, kuinka paljon esimerkiksi yksinyrittäjän pitää saada lisää liikevaihtoa palkatakseen työntekijän, olipa tämä sitten nuori tai vanha. Jotta yhtälö täyttyisi, puhutaan jo aika isoista summista, Urrila huomauttaa.



Sdp:n varapuheenjohtaja, kansanedustaja Sanna Marin arvioi, että monet nuoret työntekijät eivät tule palkoillaan toimeen suurissa kaupungeissa.



– Vaatimukset nuorten palkka-alesta kohdistuvat töihin, joissa palkka on jo valmiiksi alhainen, niin alhainen, ettei sillä pysty pääkaupunkiseudulla maksamaan vuokraansa ja elämään. Tuntuu kohtuuttomalta vaatia, että nuorten pitäisi tehdä töitä ilman, että he tulevat työllänsä toimeen. Silloinhan koko työn käsitys hämärtyy, Marin painottaa.



Kokoomuksen Vartiaisen esitys alle 2 000 euron verovapaista palkoista helpottaisi kymmenientuhansien pienipalkkaisten toimeentuloa, mutta sen toteuttaminen vaatisi muutoksia muuhun verotukseen sekä sosiaaliturvajärjestelmään.