Verovelvollisuus saattaa toisinaan olla taloudellisesti edullisempaa kuin verovapaus.

Muun muassa musiikkiesitykset ovat olleet ja ovat yhä muusikon niin halutessa ja tiettyjen ehtojen täyttyessä arvolisäverosta vapaita.

Kuitenkin esimerkiksi konserttien järjestäjien on pitänyt sisällyttää pääsylippujen hintaan kymmenen prosentin arvonlisävero. Muusikoille palkkioita ei ole silti voinut maksaa arvonlisäverollisena, eli läpijuoksevaksi tarkoitetun veron ketju esiintyjien suuntaan on saattanut katketa.

Huhtikuun alusta saakka tilanne on ollut toinen, sillä muun muassa muusikot ovat halutessaan voineet hakeutua arvonlisäverovelvollisiksi. Tämä on ollut alan oma toive.

– Pop, rock ja kevyen musiikin puolella on selkeimmät hyödyt. Sieltä tämä tarve on lähtenytkin. On havahduttu, että kiertuekulujen alveja ei pystytä vähentämään kiertuekokonaisuuksissa, sanoo freeasiamies Jaakko Kämäräinen Muusikkojen liitosta.

Hän laskee, että esimerkiksi omassa yhtyeessään arvonlisäverovelvollisuus tuo noin viidensadan euron hyödyn jokaista keikkaa kohti. Arvonlisäverollisia kuluja kertyy vähennettäväksi muun muassa äänentoisto- ja kuljetuskaluston vuokrista sekä teknikoiden laskutusosuuksista.

Suurin hyöty isoissa tapahtumissa

Kämäräinen korostaa, että kun mennään jäähalli-kokoluokan tuotantoihin, arvonlisäverolliset kulut ovat merkittävästi suuremmat.

Silti jokaisen muusikon tai ohjelmatoimiston pitää erikseen harkita, onko arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuminen kannattavaa.

Esimerkiksi ravintoloiden tilaamilla keikoilla soittavalle arvonlisäverovelvollisuudesta voi olla hyötyä. Sen sijaan jos esiintymiskalenterissa on voittopuolisesti muita kuin arvonlisäverovelvollisten järjestämiä tilaisuuksia, voi verosta tulla kilpailuhaitta.

– Jos keikan tilaaja on yksityishenkilö tai yhdistys, joka ei ole arvonlisäveron piirissä, mutta keikan myyjä on hakeutunut alv:n piiriin, keikka on tilaajalle kymmenen prosenttia kalliimpi.

Arvonlisäverovelvollinen kantaa, kuluttaja maksaa Arvonlisävero on kulutusvero, jonka myyjä sisällyttää tavaran tai palvelun myyntihintaan. Se on tarkoitettu kuluttajan maksettavaksi. Yrittäjien välisissä liiketoimissa ostava yrittäjä voi vähentää arvonlisäveron, jonka toinen arvonlisäverovelvollinen yrittäjä on laskuttanut häneltä. Edellytyksenä on, että tavaraa tai palvelua käytetään arvonlisäveron vähennykseen oikeuttavassa liiketoiminnassa. Esimerkki voisi karkeasti yksinkertaistettuna olla vaikka tällainen: Muusikolle soitin on työväline, jonka ostohintaan sisältyy arvonlisäveroa. Hän ostaa kitaran, jonka kokonaishinta on 1 240 euroa. Siinä on mukana arvonlisäveroa 24 prosentin verokannan mukaan 240 euroa. Arvonlisäverovelvolliseksi hakeuduttuaan muusikko laskuttaa keikastaan 1 100 euroa, mihin sisältyy arvonlisäveroa 10 prosentin verokannan mukaan 100 euroa. Koska muusikko on maksanut jo työvälineensä hinnassa 240 euroa alv:tä, hän saa vähentää tämän palkkiossa laskuttamastaan alv:stä. Arvonlisäverotuksen osalta, jos tarkastellaan pelkästään näitä summia, muusikko saisi valtiolta arvonlisäveron palautusta 140 euroa (100 e - 240 e = - 140 e). lähde: Verohallinto

Myöskään työ- tai virkasuhteisille muusikoille ei arvonlisäverovelvolliseksi hakeutumisesta välttämättä ole hyötyä.

– Meillä jäseniä on kolme ja puoli tuhatta, joista noin tuhat on orkesterimuusikkoja kaupunginorkestereissa. Heitä tämä ei juuri kosketa.

Esiintyjän tilaaminen firmalle halvempaa

Huhtikuun alussa avautunut mahdollisuus hakeutua arvonlisäverovelvolliseksi koskee myös urheilijoita ja esimerkiksi palkkioita saavia puhujia.

Jos esiintyvä taiteilija, julkinen esiintyjä, urheilija tai ohjelmatoimisto hakeutuu vapaaehtoisesti verovelvolliseksi, hän tulee samalla arvonlisäverovelvolliseksi kaikesta muustakin liiketoiminnasta, vaikka se olisi vähäistä.

Etenkin urheilijoiden pitää muistaa, että arvonlisäverovelvolliseksi hakeutuminen koskee nimenomaan palkkioita, ei palkintoja.

Verohallinnon mukaan uuden säännöksen mahdollistamia arvonlisäverovelvollisuutta koskevia hakemuksia on saapunut ja rekisteröintejä on tehty.

– Hakijoiden määrästä on vielä ennenaikaista sanoa mitään lukua tai edes suuruusluokkaa, kertoo ylitarkastaja Juha Ahokas yritysverotuksen ohjaus- ja kehittämisyksiköstä.