Liikenteen parissa 36 vuotta työskennelleen ylikonstaapelin mielestä ihmisiä pelotellaan jo liikaa sakoilla, mikä aiheuttaa ylivarovaisen jarruttelun tolppaa lähestyessä. Liikenneviraston mukaan automaattinen liikennevalvonta on osoittautunut tehokkaaksi.

Liikenteen parissa 36 vuotta työskennelleen Tompurin mukaan nopeutta valvovat automaattivalvontatolpat aiheuttavat huomattavan paljon hankalaa haitariliikettä. Kun kameratolppaan tehdään äkillinen voimakas jarrutus, joutuvat myös perässä tulevat jarruttamaan.

– Jarruvalot suorastaan palaa pitkään kameratolpille tullessa. On ammattitaidotonta jarrutella tolppiin. Pitäisi pystyä ajamaan ennakoiden, mitä on tulossa eikä pelätä seuraamuksia, perää ylikonstaapeli Seppo Tompuri.

Liikenneviraston liikenneturvallisuuspäällikkö Auli Forsbergin mukaan kansainvälisen ja kotimaisen tutkimuksen sekä kokemuksen mukaan automaattinen liikennevalvonta on osoittautunut tehokkaaksi välineeksi, vaikka kameratolpat aiheuttavatkin välistä kenguruliikettä. Siitä ei ole kuitenkaan osoitettu olevan vaaraa liikenteelle.

– On meilläkin peiliin katsominen siinä suhteessa, miten hyvin nopeusrajoitukset on osoitettu tieosuuksilla ja olisiko tarve laittaa toistomerkkejä, jotta tienkäyttäjät pysyisivät paremmin perillä voimassaolevasta nopeusrajoituksesta, Forsberg toteaa.

Ennakoivat nopeusmerkinnät tiessä vähentäisivät jarruttelua

Yksi hyvä ehdotus turhan vauhdin hidastamisen ehkäisemiseksi Tompurin mielestä olisi tiehen hyvissä ajoin ennen tolppaa maalattu käytössä oleva nopeusrajoitus. Silloin vältyttäisiin ennakoivilta jarrutuksilta.

– Nyt moni autoilija rajoittaa nopeuden kaiken varalta tolpan kohdalla 70 kilometriin tunnissa, kun ei tiedetä onko alueella 80 vai 100 kilometrin rajoitus. Ettei se kamera vaan välähtäisi, Tompuri sanoo.

Liikenneturvallisuuspäällikkö Auli Forsbergin mielestä idea tiehen maalatuista nopeusrajoitusmerkinnöistä ei toimi erityisen hyvin Suomen vaihtelevissa olosuhteissa.

– Pääteillä tiemerkinnät kuluvat nopeasti, kun esimerkiksi aura-autot hankaavat massaa pois, samoin kuin nastarenkaat kuluttavat tienpintaa. Se ei ole kovin kestävä ratkaisu. Kesäkeleillä suurikokoinen merkintä tiessä voi olla myös motoristeille haastava.

Forsbergin mukaan tienpitäjän tuleekin pyrkiä varmistamaan, että perinteisiä nopeusrajoitusmerkkejä olisi tarpeeksi usein.

Tompurin mielestä automaattisen liikenteenvalvonnan lisääntyminen on surkeaa kehitystä.

– Kameratolpat vähentävät ylinopeuksia vain tolppien kohdalla.

"Autoilijat voisivat ajaa jatkuvaa ylinopeutta"

Tolppakamerat ottivat reippaan määrän kuvia alkuvuodesta. Viiden ensimmäisen kuukauden aikana koko maassa kirjattiin liikenteen automaattivalvonnan seuraamuksia lähes 50 000 kappaletta enemmän kuin viime vuonna vastaavaan aikaan. Niistä suurin osa oli huomautuksia, lähes 40 000 kappaletta.

Ylikonstaapeli Seppo Tompurin mielestä autoilijat voisivat aivan hyvin ajaa koko ajan 10km/h ylinopeutta, jotta tolppakamera ei räpsisi kuvia niin tiheään.

– Käytännössä kaikkien autojen mittarit valehtelevat sen verran, että silloin nopeus on aika kohdillaan. Ja jos kävisi niin, että kameratolppa välähtäisi, niin seuraamuksia ei tule, koska siinä on kuitenkin kolmen kilometrin toleranssi, Tompuri perustelee.

Liikenneturvallisuuspäällikkö Forsbergin mielestä Tompurin mielipide on yllättävä, sillä liikennemerkin nimihän on suurin sallittu nopeus, eikä mikään estä ajamasta hitaammin.

– Tienkäyttäjällä on oikeus valita nopeus, niin että hän kykenee hallitsemaan ja pysäyttämään ajoneuvon. Minä en kehottaisi ajamaan jatkuvaa ylinopeutta.