Nordea alensi tänään Suomen talouden kasvuarviotaan 0,3 prosenttiin vuodelle 2014 (aikaisemmin 0,8 prosenttia). Pankin mukaan maailmantalouden näkymät ovat kirkastuneet selvästi, mikä tulee piristämään Suomen vientiä, mutta kotimaisen kysynnän ennakoidaan yhä laskevan.

Suomen talous on alamäessä ja sekä tuottaja- että tukkuhinnat laskussa. Siitä huolimatta kuluttajahinnat nousevat nopeinta tahtia Euroopan unionin alueella, ihmettelee Nordea-pankki.

Nordean ekonomisti Pasi Sorjonen sanoo Uudelle Suomelle, että suomalaisen vähittäiskaupan kilpailussa on epäilemättä jotain vikaa. Tämä nostaa hintoja yleisen talouskehityksen vastaisesti.

Nordea nostaa talouskatsauksessaan esiin Eurostatin tilaston, jonka mukaan yhdenmukaistettujen kuluttajahintojen nousu oli Suomessa tammikuussa 1,9 prosenttia eli korkeinta Ison-Britannian ohella.

– Se on erikoista, koska Suomessa ei voi nyt olla suurempia kustannusten noususta aiheutuvia hintojen nousupaineita. Talous on supistunut, työllisyys heikkenee, tuotantokapasiteettia on käyttämättömänä, teollisuuden tuottajahinnat ja tukkuhinnat ovat alentuneet vuotta aikaisemmasta, ja vahvan valuutan pitäisi tehdä tuontitavaroista edullisempia, Nordea toteaa.

Toinen tammikuun tilasto kertoo tuottajahintojen laskeneen keskimäärin 0,9 prosenttia vuoden 2013 tammikuusta vuoden 2014 tammikuuhun.

– Miksi ero kuluttajahintoihin on niin iso? kysyy Pasi Sorjonen Uuden Suomen haastattelussa.

Sorjonen antaa osavastauksen omaan kysymykseensä Nordean katsauksessa. Katsauksessaan Nordea toteaa, että ”syitä muita EU-maita nopeampaan hintojen nousuun lienevät liian vähäinen kilpailu ja hyödykeverotuksen kiristyminen”.

Vuoden 2014 alussa kiristyivät alkoholi-, virvoitusjuoma- tupakka- ja sähköverot. Edellisen vuoden alussa kiristyi arvonlisävero. Sorjosen mukaan Eurostatin tilastossa näkyvät kaikki verot, jotka menevät ”kaupan sisäänostohinnan ja kuluttajahinnan väliin”.

Verotus ei kuitenkaan selitä kuluttajahintojen nousua kokonaan, Sorjonen sanoo.

–Epäilemättä toinen juttu on, että kilpailussa täytyy olla jotain vikaa, hän sanoo.

Tilastokeskuksen mukaan tammikuussa kuluttajahintoja nosti eniten ruoan ja asumisen kallistuminen.

Etenkin ruoan hinta onkin jälleen viime aikoina puhuttanut Suomessa. Sekä poliitikot, kuluttajat että ruoan tuottajat ovat syyttänyt päivittäistavarakaupan suuria ketjuja hintojen nostamisesta vahvan asemansa turvin.

–Kauppa käyttää kohtuuttomalla tavalla ylivoimaista neuvotteluvoimaansa nostamalla omaa katettaan, kommentoi Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK tänään kananmunantuottajien tilannetta.

Kauppa puolestaan syyttää korkeista hinnoista korkeaa verotusta.

Pasi Sorjonen pelkää, että kuluttajahintojen yleisen kehityksen vastainen nousu voi johtaa ikävään kierteeseen talouden lähtiessä kasvuun.

–Kun tuottajahinnat sitten lähtevät nousuun, voi kuluttajahintojenkin nousu olla eri luokkaa kuin nyt. Se taas nostaa palkankorotusvaatimuksia, mikä on huono juttu, koska se laskee kilpailukykyä, Sorjonen luettelee.

Nordea toivoo, että maaliskuun lopussa kehysriiheen kokoontuva hallitus toteuttaa sopeutustoimensa menoleikkauksina. Uudet hyödykeverojen korotukset olisivat pankin mukaan ”turmiollisia kuluttajahinnoille ja kotitalouksien ostovoimalle varsinkin siinä vaiheessa, kun kustannusten nousupaineet heräävät”. Palkansaajien ostovoima ei tällä hetkellä kasva.

–Ansiotaso on nousemassa Suomessa noin 1,5 prosenttia ja kuluttajahinnat 1,4 prosenttia vuonna 2014. Useimpien reaaliansio ei siis kasva. Samalla tuloverotus on monin paikoin kiristynyt kunnallisveron muodossa, Sorjonen kertoo.

Kuitenkin muun muassa arvonlisäveron nostaminen on ollut esillä sopeutustoimista puhuttaessa, sillä kuusikkohallitus on sitoutunut säästämään puoliksi menoleikkauksin ja puoliksi veronkorotuksin.

–Jos veroja nyt nostetaan lisää, vaikutukset voivat tietyn rajan ylittyessä olla paljon ärhäkämpiä kuin tähän asti, Sorjonen povaa.

Yksityinen kulutus väheni viime vuonna 0,8 prosenttia. Nordean mukaan on harvinaista, että kulutuksen supistuminen näyttää nyt jatkuvan Suomessa toista vuotta peräjälkeen.