Suomalaiset vapaaehtoiset auttavat kielitaidottomia maahanmuuttajia asuntojen löytämisessä, mutta joukossa on myös oman edun tavoittelijoita.

Lisääntynyt maahanmuutto ja turvapaikanhakijoiden määrä ei ole juuri näkynyt julkisilla vuokra-asuntomarkkinoilla, ilmenee ympäristöministeriön raportista. Oleskeluluvan tai turvapaikan saaneet ovat enimmäkseen löytäneet asuntoja yksityisiltä vuokramarkkinoilta, kertoi STT aiemmin viikolla.

Kielitaidottomien maahanmuuttajien on kuitenkin todellisuudessa vaikea löytää asuntoa ilman apua, joten avuksi on tullut joukko vapaaehtoisia suomalaisia. He lähestyvät vuokranantajia maahanmuuttajien yhteyshenkilöinä.

Ilta-Sanomien tavoittama vuokranantaja kertoo saaneensa vastaavanlaisia yhteydenottoja huomattavia määriä. Viimeisin yhteydenotto tuli torstaiaamuna.

– Pääsääntöisesti soittajat ovat naisia. He kehuvat tekevänsä vapaaehtoistyötä, mutta minua ihmetyttää vapaaehtoisten määrä tässä maassa. Olen vuokrannut asuntoa nyt toista kertaa vuoden sisällä ja molemmilla kerroilla yhteydenottoja on tullut todella paljon. Jos hakemuksia tulee vaikkapa kaksikymmentä, niin puolet on ollut näitä, vuokranantaja kertoo.

Vuokranantajan mukaan hänen vuokrapyyntönsä on ollut alle Kelan rajojen, jolloin vuokraamisapuna toimivat ovat kertoneet maksavansa rajojen mukaan.

– He kertovat, että saisit tässä vielä muutaman kympin enemmän vuokratuottoa. Ihmetyttää kun kämppiä yritetään saada sillä tavalla, että yhteiskunnan rahoja painetaan menemään kahta kauheammin.

Vuokranantaja ei ole toistaiseksi vuokrannut asuntoaan oleskeluluvan saaneelle turvapaikanhakijalle. Hänellä ole omia kokemuksia asiasta, mutta kertoo kuulleensa tapauksista, joissa vuokraamisesta on koitunut ongelmia.

– En ole uskaltanut. Meillä on kulttuurierot niin suuria ja erilaisia käsityksiä siitä, mitä asunto-osakeyhtiössä voi tehdä. Jos vuokrataan yhdelle, niin siellä saattaa asua useampi. Jos ei nyt asu, niin kyläillään kaverin luona ainakin aktiivisesti. Ei se kiellettyä ole, mutta vuokranantajan näkökulmasta.

Toisessa Ilta-Sanomien tietoon tulleessa tapauksessa asuntoaan Helsingissä vuokrannut mies oli saanut heti ilmoituksen jätettyään tekstiviestin. Se tuli naiselta, joka etsi välikätenä toimien asuntoa miespuoliselle turvapaikanhakijalle. Miehen mukaan yhteydenotto tuli "vakioviestinä", eli nainen oli lähettänyt sen samanlaisena aiemmin myös muille vuokranantajille.

Turvapaikanhakijoita saapui Eurooppaan runsaasti erityisesti syksyllä 2015.­

Taustalla myös rahastusta

Suomen Vuokranantajien toiminnanjohtaja Mia Koro-Kanerva vahvistaa ilmiön olevan todellinen. Hänen mukaansa maahanmuuttajien puolesta asuntoa kyseleviä on kahta sorttia: täysin asiallisia vapaaehtoisia ja toimijoita, jotka yrittävät hankkia toiminnallaan taloudellista hyötyä.

Koro-Kanervan mielestä vapaaehtoinen apu asunnon hankintaan on aivan erinomaista ja hyödyllistä työtä, mutta taloudellisen hyödyn tavoittelu on ongelma.

– Sellaisen toiminnan tuomitsen täysin, jossa käytetään hyväksi maahanmuuttajien heikkoa asemaa asuntomarkkinoilla, hän sanoo.

Vapaaehtoisten toiminnan yleisyydestä tai laajamittaisuudesta hänellä ei ole tietoa, sillä tietoa tapauksista tulee satunnaisesti. Vuokranantajat ovat suhtautuneet asiaan vaihtelevasti.

– Meillä on käsitys, että auttajat ovat olleet aika sinnikkäitä tehtävässään. Jos vuokranantaja ei ole heti reagoinut yhteydenottoon, he ovat olleet heti uudestaan yhteydessä, jotta asuntoa päästäisiin vähintäänkin katsomaan ja esittäytymään.

– On hyvä, jos taustalla on tunnettu ja isompi organisaatio. Se antaa varmasti luotettavuutta vuokranantajan silmissä, Koro-Kanerva lisää.

Maahanmuuttajia asunnon etsimisessä hyväksikäyttävien ihmisten toiminnan taustalla vaikuttaa Koro-Kanervan mukaan sosiaalisen asuntotuotannon riittämättömyys.

– Kun tilanne on se, ettei sosiaalisen asuntotuotannon asuntoja riitä pienituloisille ja heikommassa asemassa oleville, siinä on mahdollisuus myös tällaisille hyväksikäyttäjille. Jos tuetut asunnot kohdistuisivat oikeasti hädänalaisimmille, ei kukaan pääsisi väliin, hän sanoo.

Asunnon löytäminen voi olla turvapaikan saaneelle vaikeaa.­

Kun hyväksikäyttäjä ottaa yhteyttä vuokranantajaan, hän esiintyy kuin olisi itse muuttamassa asuntoon. Vasta myöhemmin paljastuu, että asunnossa asuu joku muu.

– Silloin vuokranantaja voi tietenkin puuttua asiaan ja vuokrasopimus saadaan purettua. Ikävää on myös se, että mitä tapahtuu henkilölle, joka todellisuudessa asuntoa tarvitsee. Toki jos oikea asukas on kunnon ihminen, niin mikäänhän ei estä tekemästä sopimusta hänen kanssaan.

Avulle riittää kysyntää

Yksi maahanmuuttajien asunnonhakua avustava taho on Sininauhasäätiö. Se on käynnistänyt toiminnan tänä keväänä tarkoituksenaan ennaltaehkäistä maahanmuuttajien asunnottomuutta tukemalla Suomeen muuton alkuvaiheessa asunnonhakua ja asumista.

Säätiölle toiminta on uutta, mutta muuten vastaava vapaaehtoistyö on jatkunut Suomessa jo pidempään. Yksi pidempään vapaaehtoistyötä harjoittaneista tahoista on Suomen punainen risti.

Sininauhasäätiö organisoi toimintaa Espoossa yhteistyössä kahden vastaanottokeskuksen kanssa. Rahoitusta työhön se saa veikkausvaroista. Säätiön maahanmuuttajatyön kehittäjä Veera Vilkama kertoo, että toistaiseksi vapaaehtoisia on vielä vähän.

– Kun ihminen saa oleskeluluvan niin hänen kanssaan yritetään löytää asuntoa. Jos ei ole kielitaitoa, on pääkaupunkiseudulta vaikea löytää asuntoa. Tosi harva on ehtinyt työllistyä, joten tällaiset seikat aiheuttavat haasteita heille. Asunnon löytäminen pääkaupunkiseudulta on muutenkin vaikeaa kenelle vain, Vilkama toteaa.

” Kun tilanne on se, ettei sosiaalisen asuntotuotannon asuntoja riitä pienituloisille ja heikommassa asemassa oleville, siinä on mahdollisuus myös tällaisille hyväksikäyttäjille.

Avulle on todella paljon kysyntää, Vilkama kertoo.

– Esimerkiksi Espoossa olemme järjestäneet asunnonhakutyöpajoja, joihin on kutsuttu oleskeluluvan saaneita. Esimerkiksi tällä viikolla työpajassa oli kolmetoista asiakasta. Määrä vaihtelee viikoittain, koska oleskelulupapäätöksiäkin tulee tipoittain. Tilanne elää koko ajan.

Vilkaman mukaan vuokranantajat ovat suhtautuneet säätiön vapaaehtoisten kyselyihin vaihtelevasti.

– Vapaaehtoistoimintaan suhtaudutaan hyvin, mutta osa ei halua vuokrata vasta maahan muuttaneille asuntoaan. Sellaista keskustelua saa käydä puhelimessa paljon, Vilkama sanoo.

– Osa sanoo suoraan, että en halua vuokrata asuntoa maahanmuuttajalle ja osalle taas on ihan ok, Vilkama lisää.