Oulun kaupunkiprofiili on muuttunut viime vuosina. Kuva: Pekka Peura

Sunnuntain lehdessä Kalevan kokoama Sunnuntaikäräjät-raati ottaa kantaa korkeaan rakentamiseen Oulussa.

Korkean rakentamisen suuntaus näkyy entistä enemmän Oulun kaupunkikuvassa. Toppilaan, Heinäpäähän ja Oulujoen rantaan nousseiden tornitalojen lisäksi korkeaa rakentamista on suunnitteilla muun muassa torinrantaan 22-kerroksisen Terwa Towerin muodossa.

Keskustan alueelle laaditaan parhaillaan selvitystä, jonka avulla pyritään määrittämään korkean rakentamisen periaatteita.

Ratkaisu äänin 4-1 Oulu tarvitsee lisää korkeaa rakentamista.

Oulun kaupungin asemakaavapäällikkö Kari Nykäsen mukaan korkeaa rakentamista pohdittaessa vastaan tulevat kysymykset: Miksi, minne ja miten?

– Korkealle rakentamiselle tulee olla hyvät kaupunkikuvalliset ja -tilalliset perusteet. Kaupungissa on paikkoja, joihin rakentamistapa ei maiseman tai rakennetun ympäristön arvojen vuoksi sovellu.

Nykäsen mukaan kaupunkikuvan ohella tarkasteluun tulevat myös lähiympäristön ja rakentamisen laatuun liittyvä ratkaisut, muun muassa arkkitehtuurin, toiminnallisen monipuolisuuden sekä viihtyisyyden suhteen.

– Laadukasta ja vetovoimaista kaupunkiympäristöä saadaan aikaiseksi myös muilla rakentamistavoilla, hän sanoo.





Oulun yliopiston nykyarkkitehtuurin professori Matti Sanaksenahon mukaan Oulun ydinkeskustan paikan henki on yhtenäisiä kortteleita suhteellisen tasakorkuisina rakennuksina.

– Tällaisessa ympäristössä uusi torni on torahammas muuten yhtenäisessä hammasrivissä. Siksi en kannata korkeaa rakentamista ydinkeskustaan.

Ainoana poikkeuksena Sanaksenaho toteaa torinrannan, minne Terwa Toweria on kaavailtu.

– Torni on kirjaston ja teatterin suunnitelleiden arkkitehtien Marjatta ja Martti Jaatisen luonnostelemassa kaavassa ja näin osa alkuperäistä visiota. Siihen torni sopii täydentämään kokonaisuuden. Toki sen arkkitehtuuriin tulee kiinnittää erityistä huomiota. Sen tulisi mielestäni olla siro suhteiltaan.

Sanaksenahon mukaan tornirakentaminen saattaa sopia tapauskohtaisesti Oulun ydinkeskustan ulkopuolelle.





Talonrakennusteollisuus ry:n Pohjois-Suomen ja Lapin aluepäällikkö Juha Mäntysen mukaan korkea rakentaminen on keino tiivistää ja tehostaa esimerkiksi kaupunkien keskusten rakentamista. Muita syitä voivat hänen mukaansa olla kaupunkikuvalliset ja kaupungin imagolliset syyt.

– Esimerkiksi Terwa Tower hankkeena edustaa niin sanottua hybridirakentamista, ei asuntorakentamista, jonka tavoitteet on tuoda keskustan alueelle elinvoimaa, palveluja ja myös kohottaa kaupungin imagoa.

Mäntysen mukaan on selvää, että kaupunkikuvallisuus herättää keskustelua.

– Se on mielestäni myös makukysymys. On hyvä, että Oulussakin laaditaan yhdessä periaatteet korkealle rakentamisesta.





Pohjois-Suomen Arkkitehdit SAFA:n puheenjohtaja Pia Krogius on samoilla linjoilla.

– On hyvä, että selvitys laaditaan, ja sen tuloksiin tulee myös sitoutua. Sijoittelun tulee olla harkittua, kaikkiin paikkoihin korkea rakentaminen ei vain sovi. Vaikutukset ja näkymät tulee miettiä tapauskohtaisesti, myös suurmaisema on osa kaupungin ilmettä.

Oulun ruutukaava-alueella on Krogiuksen mukaan historiallisesti arvokkaita miljöitä, jotka tulee rauhoittaa korkeilta rakennuksilta.

– Myöskään ihmisen mittakaava katutasossa ei saa unohtua. Kauas näkyvissä rakennuksissa laadukkaan arkkitehtuurin merkitys korostuu, Krogius sanoo.





Oulu-seura ry:n puheenjohtaja Mauno Heikkilän mukaan korkea rakentaminen kuuluu kehitykseen, mutta sille sopiva paikka tulee miettiä tarkasti.

– Ettei rikota millään tavalla kulttuurista ja historiallista ympäristöä. Yksityishenkilönä totean, että kaupunkikuvassa on – ikävä kyllä – paljon rakentamista jossa näitä asioita ei ole huomioitu, ja se näkyy paikoin räikeästi.

Kotiseutu- ja kulttuuri-ihmisenä Heikkilästä on joskus tuntunut vaikealta selittää Oulun ulkopuolisille ihmisille miksi näin on.

– Torialueen ja Myllytullin kanssa on oltava tarkkana, ettei menetetä arvoja joita ei saa takaisin. Asukkaita tulisi kuulla ennen minkäänlaista suunnittelua, Heikkilä sanoo.

Mitä mieltä olet korkeasta rakentamisesta Oulussa? Rikkovatko tornitalot yhtenäisen kaupunkikuvan? Saako ydinkeskustaan rakentaa lisää korkeita rakennuksia? Vastaa kommentoimalla tätä juttua.