Sukupuolineutraali avioliittolaki astui voimaan keskiviikkona 1. maaliskuuta.

Vaikka avoliiton käsite ei ole virallisesti muuttunut, uuden avioliittolain myötä käsitys parisuhteesta muuttuu laajemminkin.

Kela voi nyt epäillä samassa osoitteessa asuvien olevan avopari, olivat he sitten vastakkaista sukupuolta tai eivät. Mies ja nainen eivät ole enää ainoat oletetut avopuolisot, vaan nyt sitä voivat olla myös mies ja mies tai nainen ja nainen.

Kelaa on kritisoitu jo aiemmin kämppisten ”naittamisesta”. Yhdessä asuvat vastakkaisen sukupuolen edustajat saavat todistella valokuvin ja pohjapiirustuksin, että eivät ole avoliitossa.

Jos he todistavat tarpeeksi uskottavasti olevansa pelkkiä kämppiksiä, he saavat toisistaan riippumatonta asumistukea.

Jos Kela tulkitsee heidät avopuolisoiksi, toisen tulot vaikuttavat toisen osapuolen asumistuen määrään. Avopari muodostaa ruokakunnan, jonka katsotaan jakavan asumiskulut keskenään.

Toisen tarpeeksi suuret tulot voivat jättää toisen kokonaan ilman asumistukea.

Toimeentulotuen siirtyminen kunnilta Kelalle vuoden alussa aiheutti kaaoksen. Järjestelmät ruuhkautuivat ja päätökset venyivät.

Seuraava suuri muutos koittaa syksyllä, kun opintotuen asumislisä jää historiaan ja opiskelijat alkavat saada yleistä asumistukea.

Elokuun alusta lähtien Kela joutuu selvittämään joiltakin kimppakämpissä asuvilta opiskelijoilta, ovatko nämä avoliitossa vai vuokrasuhteessa keskenään.

Vanhoilta asumistuen saajilta Kela tarkastaa tilanteen kerran vuodessa, mutta uudet kämppikset voivat joutua selvittämään tilannetta heti.

Moni opiskelija asuu kämppiksen kanssa. Kelan pääjohtajan Elli Aaltosen mukaan Kela ottaa huomioon sen, että kimppa-asuminen on opiskelijoille tyypillistä.

”Todennäköisesti oma ilmoitus ja erillisten vuokrasopimusten toimittaminen riittää.”

Valvotaanko opiskelijoiden asumista löyhemmin kuin muiden?

”En käyttäisi sanaa löyhä, mutta tiedostamme toki, että asumismuoto on opiskelijoille tavanomainen.”

”Kela ei tietenkään ajattele, että avioliittolaki muuttaisi kämppikset yhtäkkiä avopariksi.”

Jos kämppikset pystyvät toimittamaan Kelalle erilliset vuokrasopimukset eikä mitään epäilyttävää tule ilmi, lisäselvityksen tekemiselle ei ole perusteita.

”Vain harvoin Kela tekee sen tason selvityksiä, että asujien pitäisi todistella esimerkiksi nukkumisjärjestelyjä kuvilla tai pohjapiirustuksilla”, Aaltonen kertoo.

Aaltonen mainitsee esimerkin.

Jos kaksi naista asuu samassa asunnossa viidettä vuotta, heillä on erilliset vuokrasopimukset ja kumpikin saa omaa erillistä asumistukea, tilanne on Kelan näkökulmasta uskottava.

”Koska näin on ollut ennenkin, oletamme, että mikään ei ole muuttunut. Kela ei tietenkään ajattele, että avioliittolaki muuttaisi kämppikset yhtäkkiä avopariksi.”

Kela saattaa vaatia lisäselvitystä esimerkiksi silloin, jos joku on aiemmin asunut avoliitossa ja päättää muuttaa uuteen asuntoon kämppiksen kanssa.

Lain mukaan tulkita pitää tehdä kokonaisharkinnan perusteella. Mikään yksittäinen seikka ei määrittele avoliittoa, vaan jokainen tapaus punnitaan.

Kun tarkastettavien tapausten määrä lisääntyy, Kelan työmäärä kasvaa.

Opiskelijoiden asumistuen siirtoon on Aaltosen mukaan varauduttu 109 henkilötyövuoden lisäyksellä.

”Jos näyttää siltä, että se ei riitä, meillähän on toimeentulotuen puolella määräaikaisia tehtäviä, jotka päättyvät kesään mennessä. He voivat tarvittaessa siirtyä yleisen asumistuen puolelle.”

Vuonna 2016 opintotuen asumislisää sai 217 450 henkilöä. Heistä noin kolmasosa eli 77 000 joutui antamaan jostain syystä lisäselvityksen Kelalle. Kela ei kuitenkaan ole eritellyt, kuinka moni lisäselvitys johtuu oletetusta avoliitosta.

Aaltonen ei usko siirron aiheuttavan ruuhkaa Kelassa.

”Tähän uudistukseen tuskin sisältyy yllätystä. Opiskelijoiden asumistuen siirto ei mielestäni ole iso kysymys, ainakaan toimeentulotukeen verrattuna.”

Kela toivoo ymmärrystä tilanteelle. Aaltonen tietää, että avoliittoepäilyjä kauhistellaan välillä julkisuudessa.

”Selvitys ei tarkoita sitä, että Kela epäilee avoliittoa, vaan sitä, että tarvitsemme riittävät perusteet päätöksen tekemiseen. Toteutamme vain lakia, eikä laki tipahda ilmasta.”

Uusi avioliittolaki vaikuttaa moniin muihinkin Kelan etuuksiin, kuten lapsilisään, työttömyysturvaan, eläkkeisiin ja lastenhoidon tukiin.

Mahdollisuus parisuhteen rekisteröintiin loppuu 1.3.2017, mutta aiemmin rekisteröidyt parisuhteet jäävät voimaan. Kela maksaa rekisteröidyssä parisuhteessa oleville etuuksia samoin periaattein kuin avo- ja aviopareille.