Perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon mielestä maahanmuuton lisäys ei ole ratkaisu työvoimapulaan tai alhaiseen syntyvyyteen Suomessa.

Perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon mielestä maahanmuuton lisäys ei ole ratkaisu työvoimapulaan tai alhaiseen syntyvyyteen Suomessa. Nella Nuora / Yle

Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho tiukentaisi huomattavasti ulkomaisen työvoiman saatavuusharkintaa ja ottaisi mallia Japanista: väki saa vanheta, robotit ja toiminnan tehostus avuksi.

Jussi Halla-ahon pyöräilykypärässä lukee I love my brain, suomeksi: rakastan aivojani.

Puolueen puheenjohtaja kertoo pyöräilleensä tapaamiseen vanhan puoluetoimiston kautta, jos toimittaja ja valokuvaaja olisivat vahingossa väärässä osoitteessa.

Perussuomalaiset on muuttanut Helsingin Erottajalta kulman taakse Iso Roobertinkadulle. Vanhan ja uuden puoluetoimiston loukku on yksi Halla-ahon päänvaiva, mutta palataan siihen myöhemmin.

Halla-aho puhuu lauantaina perussuomalaisten puoluevaltuuston väelle Helsingissä. Maahanmuuttopolitiikan tiukennus on yksi teema, kun puolue lähtee kampanjoimaan maakunta- ja eduskuntavaaleihin.

Perussuomalaiset ei helpottaisi Euroopan unionin ja Euroopan talousalueen ETAn ulkopuolelta tulevien työntekijöiden pääsyä Suomeen. Eikä Halla-aho edes usko, että EU:n ulkopuolelta tulevat työntekijät pelastaisivat valtion verotulot tai kansalaisten eläkkeet, päinvastoin.

– Saatavuusharkintaa pitäisi tiukentaa nykyisestä huomattavasti.

Torstaina toimihenkilöiden keskusjärjestön STTK:n puheenjohtaja Antti Palola esitti ulkomaisen työvoiman saatavuusharkinnasta luopumista, kunhan tarkastuksiin ja valvontaan riittää rahaa. Palolan mukaan Suomi tarvitsee lisää maahanmuuttoa.

Suomessakin väki voisi harmaantua ja vähetä Japanin malliin

Jussi Halla-ahon puolesta Suomi voisi kulkea Japanin tietä: väki vähenee ja ikääntyy.

– Suomessa voi aivan hyvin olla tulevaisuudessa paljon pienempikin väestö.

Maahanmuutto ei ole synnyttänyt meidän huoltosuhdeongelmaa, mutta se pahentaa sitä. Jussi Halla-aho

– Japani halutaan pitää japanilaisena, ongelmia ei yritetä ratkaista maahanmuutolla, vaikka siihen olisi Aasiassa oikein hyvät edellytykset. Siellä on hyväksytty, että tulevaisuuden Japanissa on paljon vähemmän ihmisiä kuin tänä päivänä.

Halla-aho paikkaisi Japanin mallin mukaan väestön ikääntymistä teknologisella kehityksellä, robotisaatiolla ja toimintoja tehostamalla.

Japani on yksi maailman talousmahdeista. Maassa syntyvyys on alhainen ja väestön odotetaan vähenevän tulevaisuudessa.

Perussuomalaisten puheenjohtaja myöntää, että alhaisesta syntyvyydestä ja väestön ikääntymisestä kertyy ongelmia vuosikymmeniksi huoltosuhteeseen, siis työtä tekevien määrään suhteessa muihin.

Halla-ahon mielestä maahanmuutto ei kuitenkaan paranna huoltosuhdetta Suomessa. Hän ei siis luota, että riittävä määrä maahanmuuttajia saisi töitä ja saavuttaisi suomalaisen tulotason, vaan jäisi työttömiksi ja joutuisi turvautumaan enemmän tulonsiirtoihin kuin maksaisi veroja.

– Maahanmuutto ei ole synnyttänyt meidän huoltosuhdeongelmaa, mutta se pahentaa sitä.

"Täytyy kiristää vyötä, jos verotulot vähenevät"

Tässä kohtaa pitää kysyä, mikä on Halla-ahon keino ratkaista huoltosuhde, jos väestö ikääntyy eikä lapsia, uusia työntekijöitä synny. Siis miten pidetään huolta, että työtä ja työssä kävijöitä riittää yhteiskunnan palvelujen ylläpitämiseksi? Mistä kertyvät verotulot valtiolle ja kunnille, miten turvataan eläkkeiden nykytaso?

– Sitten täytyy kiristää vyötä, jos julkinen raha ja verotulot vähenevät.

Halla-aho ei vastaa kysymykseen, merkitsisikö vyön kiristäminen esimerkiksi sosiaaliturvan leikkausta, kun seuraavan kerran huonommat ajat koettelevat maan ja valtion taloudessa.

– Uskon, että ihmiset ovat kyllä valmiita kipeisiinkin päätöksiin rahojen ollessa loppu, jos he samalla kokevat, että järjestelmä on oikeudenmukainen.

Halla-ahon mukaan ihmisten oikeudentajua loukkaa, jos, silloin kun ollaan köyhiä ja kipeitä, kylvetään rahaa lapiokaupalla jonnekin muualle. Tällä vertauksella Halla-aho soimaa Suomen maahanmuutto- ja eurooppapolitiikkaa.

Vastaukseen Halla-aho kytkee kansainvälisen ilmastopolitiikan velvoitteet Suomelle. Energiaa tarvitsevan vientiteollisuuden edellytyksistä täytyy pitää huolta. Perussuomalaiset kokee EU-maiden sopimien ilmastotoimien taakan Suomelle epäoikeudenmukaiseksi.

Halla-ahon talouspoliittinen yleisperiaate on, että velkaantuminen ei voi jatkua. Pitää elää suu säkkiä myöten.

Jussi Halla-aho haluaisi nykyistä tiukemmat rajat EU:n ulkopuolisten työtekijöiden saatavuusharkinnalle. Nella Nuora / Yle

Ruotsi Halla-aholle varoittava esimerkki

Halla-ahon mielestä EU:n ulkopuolisten työntekijöiden saatavuusharkinta ei estä osaajien tuloa Suomeen, koska osaajat on jo vapautettu harkinnasta.

Työvoimaa on tulvinut lähinnä sellaisille aloille, joilla työvoimasta on jo valmiiksi ylitarjontaa. Jussi Halla-aho

– Suurin osa niistä, jotka tulevat saatavuusharkintakanavaa pitkin, on laitossiivoojia ja vastaavia.

Halla-aholle EU- ja ETA-alueen ulkopuolisten työntekijöiden saatavuusharkinnan purkanut Ruotsi on varoittava esimerkki.

– Työvoimaa on tulvinut lähinnä sellaisille aloille, joilla työvoimasta on jo valmiiksi ylitarjontaa. Eli maahanmuuttajia tulee sellaisille aloille, joilla on nimenomaan maahanmuuttajista koostuvaa vähän koulutettua, kielitaidotonta työvoimaa jo yllin kyllin tarjolla.

Viime eduskuntavaalien jälkeen Eurooppaa kohtasi pakolaiskriisin. Myös Suomi tiukensi omia säädöksiään turvapaikanhaussa.

Halla-aho puhuu edelleen vielä tiukemman maahanmuuttopolitiikan tarpeesta.

Halla-aho vertaa SDP:n eläkelupausta nigerialaishuijaukseen

Halla-aho ei ollut ehdolla viime eduskuntavaaleissa vuonna 2015. Hänet valittiin EU-parlamenttiin 2014.

Seuraaviin eduskuntavaaleihin puolueen puheenjohtaja aikoo ehdolle.

Halla-aho tavoittelee perussuomalaisille paikkaa hallitusneuvotteluihin, mutta ei halua arvioida puolueita, joiden kanssa perussuomalaiset neuvottelupöytään pääsisi tai haluaisi.

– En pidä elämän ja kuoleman kysymyksenä, olisinko itse ministerinä siinä tapauksessa, että perussuomalaiset osallistuisivat hallitukseen. Tietenkin oletusarvoisestihan näin on.

Yleensä puolueen puheenjohtaja on ministerinä hallituksessa. Mutta perussuomalaisten hallitusennuste ei ole hyvä.

Viime kesänä keskusta ja kokoomus näyttivät Halla-ahon johtamille perussuomalaisille ovea ulos hallituksesta. Puolueesta irtautuneet nykyiset siniset jäivät hallitukseen. Vuosi sitten MTV:n haastattelussa SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne arvioi, että hallitusyhteistyö perussuomalaisten kanssa olisi "todella vaikea ajatus" (siirryt toiseen palveluun).

Oppositiossa SDP ja perussuomalaiset ovat kuitenkin tehneet joitakin välikysymyksiä hallitukselle yhdessä muiden oppositioryhmien kanssa.

Halla-aho suhtautuu epäilevästi muiden puoleiden vaalienaluspuheisiin. Kun puhutaan valtion taloudesta, Halla-ahon esimerkki on SDP.

– Vaalien jälkeen demarit eivät tule yhtään korottamaan eläkkeitä eivätkä mitään muitakaan etuisuuksia. Tämä vertautuu lähinnä nigerialaishuijaukseen. Kaikki tietävät, että tuo ei pidä paikkansa, mutta kun se on kuitenkin niin houkutteleva ja miellyttävä tarjous, niin otetaan se.

– Kaikki puolueet mielellään jakavat rahaa, varsinkin ennen vaaleja. Kaikki tietävät, että ne valehtelevat.

Perussuomalaisten seuraava puoluekokous on eduskunta- ja eurovaalien jälkeen ensi vuonna. Halla-aho ei halua vielä ennakoida, onko hän itse halukas jatkamaan perussuomalaisten johdossa. Vaalitulokset vaikuttavat ratkaisuun.

Maakunnat valtion talutusnuoraan

Perussuomalaiset vastustaa nykymuotoista hallituksen esitystä sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämiseksi, siis maakuntahallinnon ja terveydenhoidon valinnanvapauden kytkentää. Halla-aho muistuttaa, että siinä mallissa, jota perussuomalaiset oli neuvottelemassa, valinnanvapautta ei tarkoitettu voimaan heti sote-muutoksen alkuvaiheessa.

Eduskunnan sote-kiireisiin Halla-aho antaisi lisää aikaa.

– Niin paljon kuin vaatii.

Sitä paitsi, Halla-ahon mielestä suurin osa maasta pärjäisi nykyisellä terveydenhoitomallilla. Toki toimintoja pitäisi tehostaa.

Halla-aho aikoo ehdolle maakuntavaaleihin, jos vaalit syksyllä järjestetään. Hän patistaa ehdokkaiksi myös puolueen kansanedustajia.

Tosin nykymallin maakuntavaltuusto tarvitsisi Halla-ahon mielestä verotusoikeuden ja aidosti valtaa maakunnan asioiden päättämiseen. Nyt niin tehtävät kuin rahatkin tulevat valtiolta.

– Maakunnat ovat todellisuudessa taloudellisesti valtion talutusnuorassa ja maakunnille siirretään leijonanosa kuntien tehtävistä. Tässä siirretään paikallista itsehallintoa valtiolle, vaikka pitäisi tapahtua päinvastoin, arvioi Halla-aho.

– Ymmärrän sen, että maakuntavaaleihin osallistuminen ei välttämättä hirmuisesti houkuttele poliitikkoja, jos maakuntien itsehallinto rajoittuu siihen, mitä leikkaamalla saavutetaan vaaditut kustannussäästöt.

Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho uuden puoluetoimiston edustalla. Puolue neuvottelee parhaillaan sinisten hallitseman Perussuomalaisten tukisäätiön kanssa keskinäisten välien ratkaisemisesta. Nella Nuora / Yle

Puoluetoimisto muutti - suhde tukisäätiöön ratkeamassa?

Perussuomalaisten puoluetoimisto muutti maaliskuussa, puoluesihteeri Riikka Slunga-Poutsalon sanoin 99 askelta (siirryt toiseen palveluun) remonttia karkuun.

Vanhan puoluetoimiston tilat omistaa nykyisten sinisten hallitsema Perussuomalaisten tukisäätiö. Puoluetoimisto maksoi vuokraa tukisäätiölle vanhasta puoluetoimistosta. Tukisäätiö maksoi puolestaan puolueelle takaisin lainaa, jolla vanhan puoluetoimiston huoneisto oli ostettu.

Kun siniset lähtivät puolueesta viime kesänä, mutkistui perussuomalaisten ja sen tukisäätiön suhde. Nyt käydään neuvotteluja tilanteen ratkaisemiseksi. Molemmille osapuolille kysymys on aatteen lisäksi rahasta.

Halla-aho haarukoi paria tulevaisuuden mahdollisuutta: paluu vanhaan puoluetoimistoon remontin valmistuttua tai vuokrasuhteen purku yhteisymmärryksessä. Halla-ahon mukaan tukisäätiö ei nyt tue perussuomalaisten toimintaa.

– Yksi mahdollisuus on, että säätiö muuttaa itse oman hallituksensa koostumusta tai puretaan yhteys säätiön ja puolueen välillä. Sitten tulee ratkaistavaksi myös se, mitä tehdään säätiön omistamalle ja puolueen lainoittamalle puoluetoimistolle.

Tukisäätiön hallituksen jäsen Paula Juka kertoo, että nyt neuvotellaan määräaikaisen vuokrasopimuksen lisäksi kaikesta puolueen ja tukisäätiön suhteessa. Juka on nykyisin Sinisen tulevaisuuden Muhoksen paikallisyhdistyksen puheenjohtaja.

– Ei kukaan halua katastrofia. Nyt neuvotellaan ratkaisua, joka selvittäisi perussuomalaisten ja tukisäätiön välit.

Yksityiskohdista, kuten koituuko puolueelle tai tukisäätiölle puoluetoimistojärjestelystä tappioita, kumpikaan osapuoli ei hiisku. Lisää tietoa luvataan ehkä ensi viikolla.

Lue myös:

Siniset haraa vastaan: Hallitus ei luovu työvoiman tarveharkinnasta

Koodari oli vähällä nostaa kytkintä tuskastuttuaan ulkomaalaisena työnsaannin vaikeuteen: "Ajattelin, että se on Suomen tappio eikä minun" – Nyt esteitä poistetaan useilla aloilla