Tampere hakee Euroopan kulttuuripääkaupungiksi, mutta mistä siinä oikein on kyse? Ja ennen kaikkea: onko siinä järkeä?

Missä vaiheessa Tampereen ja Pirkanmaan kulttuuripääkaupunkihaku on? Valmistelemme ensimmäisen vaiheen hakemusta. On mietitty, millä teemoilla titteliä lähdetään hakemaan. On järjestetty 140 yleisötilaisuutta. On järjestetty avoin, kansainvälinen ohjelmahaku parhaiden ohjelmaideoiden löytämiseksi. On kasattu asiantuntijoiden ohjelmaryhmiä seulomaan ideoista hyvää ohjelmistoa. Mitä seuraavaksi tapahtuu? Kirjoitamme hakukirjan EU:lle. Se on laaja ja vaativa dokumentti, jota valmistellaan toukokuun määräaikaan saakka. Miksi Euroopan kulttuuripääkaupungiksi haetaan? Jos Tampere valitaan, mitä kansalaiset siitä hyötyvät? Koko projektin tavoitteena on lisätä asukkaidemme hyvinvointia ja kohottaa elinvoimaamme pitkällä tähtäimellä. Onko se vain rahanmenoa? Ei ole, jos hoidamme projektin hyvin. On tutkittu, mitä taloudellisia vaikutuksia kulttuuripääkaupungin tittelillä on ollut. Tutkimuksen mukaan titteli auttaa erityisesti matkailubisnestä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Matkailijamäärät kasvavat tyypillisesti 10–15 prosenttia, ja ne jäävät korkeammalle tasolle. Turku oli kulttuuripääkaupunki vuonna 2011. Vuoteen investoitiin noin 55 miljoonaa euroa. Turku arvioi, että vuosi toi Turun talousalueelle jopa 260 miljoonan euron vaikutuksen. Tanskan Aarhus oli pääkaupunki vuonna 2017. Aarhus arvioi, että vuosi toi kaupungin yksityisille yrityksille 160 miljoonaa euroa. Ja Aarhusin selvityksen mukaan jokainen investoitu euro toi kolme euroa takaisin. Jos Tampere valitaan, niin mitä vuonna 2026 tapahtuu? Entä loppuuko lysti siihen vuoteen? Tavoitteena on rakentaa aivan loistava ohjelma vuodeksi 2026. Lysti ei lopu siihen. Projektin pitäisi vaikuttaa pysyvästi alueen kulttuuriin, sen saavutettavuuteen, yhteisöllisyyteen ja yhteistyöhön, kaupunkikuvaan sekä matkailuun. Kulttuuripääkaupungin titteli voi siis olla hyödyksi, mutta voiko operaatio mennä pieleen? Voi. Esimerkki on Liettuan Vilna. Vilna oli kulttuuripääkaupunki vuonna 2009. Päälle kaatunut talouskriisi vei ohjelmalta rahoituspohjan. Ja kun tammikuussa 2009 Liettuan kansallinen lentoyhtiö lopetti toimintansa ja Vilnan lentokentän matkustajamäärä romahti 45 prosenttia, ei ollut paljoa tehtävissä. Hakijoina ovat siis Tampere ja Pirkanmaa. Eli ketkä kaikki ovat mukana? Tampere, Mänttä-Vilppula, Kangasala, Orivesi, Lempäälä, Valkeakoski, Akaa, Vesilahti, Urjala, Hämeenkyrö, Parkano, Ikaalinen, Virrat, Ruovesi, Pälkäne, Pirkkala, Ylöjärvi, Nokia, Sastamala ja lisäksi 2021 Pirkanmaahan liittyvä Kuhmoinen. Vielä eivät mukana ole Kihniö, Juupajoki ja Punkalaidun, mutta ovi on auki. Pirkanmaan kulttuuritarjonta keskittyy vahvasti Tampereelle. Miten projekti näkyy muissa kunnissa? Olemme kiertäneet kaikki mukana olevat kunnat ja keränneet ehdotuksia ohjelmaksi. Pääkaupunkivuonna tapahtumia on varmasti pitkin Pirkanmaata, myös sellaisia, jotka ulottuvat monen kunnan alueelle. Mitkä kaupungit kilpailevat Tampereen kanssa? Oulu ja Savonlinna. Joku meistä kolmesta valitaan. Oulu on kosiskellut koko Pohjois-Suomea mukaansa. Savonlinna on julistautunut itäisen Suomen ehdokkaaksi. Savonlinnan haussa mukana ovat ainakin Lappeenranta, Mikkeli, Kuopio ja Joensuu. Tampereella on Muumimuseo, hieno sinfoniaorkesteri ja teatterit, kohta myös Kansi ja areena ja vuonna 2026 jopa kaksi uutta taidemuseota. Eikö ole selvä, että Tampere voittaa? Ei, ei ja ei. Euroopan komissio ohjeistaa kaupunkeja suorasanaisesti, että "nimitystä ei myönnetä kaupungille sen kulttuuriperinnön tai tämänhetkisen vilkkaan kulttuuritarjonnan perusteella. Jotkut hakijat ovat yhdistäneet hakemuksissaan Euroopan kulttuuripääkaupunki -otsikon alle nykyiset kulttuurialan toimintonsa. Ne eivät ole tulleet valituiksi. Euroopan kulttuuripääkaupunki -nimitys myönnetään kaupungin tavanomaisen kulttuuritoiminnan ylittävän erityisen ohjelman perusteella.” Itävallan Bad Ischl valittiin juuri Euroopan kulttuuripääkaupungiksi 2024. Bad Ischl on Itävallan Kuusamo, sesonkiaikana 15 000 asukkaan turistikylä ja muuten unessa. Muuta nähtävää ei ole kuin keisarillinen kesähuvila ja Sissi-elokuvien maisemat. Mutta he onnistuivat vakuuttamaan raadin, että Bad Ischl tarvitsee tittelin ja voi tarjota "tavanomaisen ylittävän" ohjelman. Tampere hakee kulttuuripääkaupungiksi vuonna 2026. Miksi sitä pitää puuhata jo nyt? Miten kulttuuripääkaupunki oikein valitaan? Kaupungit toimittavat hakukirjan ensi toukokuussa EU:lle. Sen jälkeen asiantuntijaraati arvioi hakukirjat ja tenttaa hakijakaupungit. Luultavasti kaksi kolmesta pääsee toiselle kierrokselle. Vuoden loppuun mennessä jatkoon päässeet kaupungit viimeistelevät hakukirjansa, erityisesti ohjelmaehdotukset. Sama raati tekee lopullisen valinnan alkuvuodesta 2021. Mikä tämä mystinen hakukirja on? 60-sivuinen dokumentti, jossa hakijakaupungin pitää vastata EU:n täsmällisiin kysymyksiin (noin 40 kysymystä). Se on kuin jättimäinen työpaikkahakemus. Pitää vastata laajoihin kysymyksiin ja samalla tehdä unohtumaton vaikutus! Mikä on valinnan tekevä asiantuntijaraati? Se on 12-henkinen kokoonpano eurooppalaisia kulttuurialan asiantuntijoita ja taiteilijoita. Suomesta raadissa on ollut vain Serlachius-museoiden johtaja Pauli Sivonen. Millä tavalla vaikkapa poliitikot tai EU-viranhaltijat voisivat vaikuttaa raatiin, että raatilaiset olisivat suosiollisia Tampereelle? Ei oikein muuten paitsi antamalla asialle poliittisen tuen. Raatia ei kannata lobata, koska se on kiellettyä. Millä perusteella voittaja valitaan? Kriteerejä on nippu. Kaupungilla pitää olla idea, perustelu, miksi juuri me tarvitsemme tittelin. Pitää olla kulttuuristrategia. Sopivasti sellainen valmistui Tampereella juuri ja tulee kaupunginvaltuustolle tiedoksi 16. joulukuuta. Pitää olla tanakka taiteellinen ohjelma. Pitää olla hallinto ja rahoitus kunnossa, pitää olla poliittinen tuki ja pitää olla kyky toteuttaa projekti eli riittävästi kulkuyhteyksiä, esiintymispaikkoja ja majoituspaikkoja. Pitää olla näyttö, että kansalaiset ovat saaneet osallistua. Ovatko tavalliset pirkanmaalaiset päässeet osallistumaan valmisteluun? Olemme järjestäneet noin 140 erilaista yleisötilaisuutta eri puolilla Tamperetta ja Pirkanmaata. Niillä on tavoitettu yli 8 000 kansalaista, joilla oli mahdollisuus esittää toiveita ja ideoita. Ohjelmahaku oli kaikille avoin ja ideoita tuli noin 700. Olette siis saaneet melkein 700 ohjelmaehdotusta. Miksi niitä ei ole julkaistu? Ehdotukset ovat luottamuksellisia. Niissä on esimerkiksi taiteilijoiden työsuunnitelmia, joita ei ole lupa julkistaa. Ideat tulevat julkisuuteen myöhemmin, jos ne ovat mukana lopullisessa ohjelmassa. Toinen syy on se, että tämä on kilpailu. Varjelemme ideoita. Jokuhan voisi varastaa parhaat ehdotukset! Jos taide ei kiinnosta enkä lue lehtien kulttuurisivuja, miten tämä minua liikuttaa? Syksyllä 2019 julistimme koko haun teemat. Kattoteemamme on “Yhdenvertaisuuden pääkaupunki”. Alateemoja olivat Enemmän saunaa! Enemmän rosoa! Enemmän leikkiä! Enemmän kylähyppelyä! Tässä projektissa kulttuuria on myös saunominen ja kaikki ihmisiä yhdistävä toiminta. Tampereella jääkiekko on ehdottomasti kulttuuria. Meidän tukijoissamme ovat niin Patrik Laine (Tappara / Winnipeg Jets) kuin Lassi Thomson (Ilves / Ottawa Senators). Kirjoittaja on Tampereen ja Pirkanmaan kulttuuripääkaupunkihaun viestintäsuunnittelija.