Kliinisen tutkimuksen rahoitukseen suunnitellaan merkittävää leikkausta. Valtiovarainministeriön budjettiesityksen mukaan yliopistotasoiseen terveyden tutkimukseen myönnettäisiin ensi vuonna 15 miljoonaa euroa, mikä on kuusi miljoonaa euroa vähemmän kuin kuluvana vuonna.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä asia herättää huolta.

– Tämä valtion tutkimusrahoitus on kliiniselle tutkimukselle aivan elinehto. Sitä haetaan tällaisille tutkimushankkeille, jotka tähtäävät siihen, että potilaat saavat parempaa hoitoa, sanoo HUS:n tutkimusjohtaja Anne Pitkäranta.

Vaikutuksia myös yliopistoille ja lääketutkimukseen

HUS on saanut vuotuisesta potista yleensä noin 40 prosenttia. Sen ja muun rahoituksen turvin on tehty suuri määrä tutkimuksia: lupahakemuksia lähtee vuosittain noin 600. Hankkeissa on selvitetty esimerkiksi jonkin leikkauksen tehoa tai tutkittu uutta hoitomuotoa.

Pitkärannan mukaan on selvää, että valtionrahoituksen lasku tarkoittaisi vastaavaa vähenemistä tutkimushankkeisiin.

Hän huomauttaa, että kliinisen tutkimuksen vähenemisestä eivät kärsisi vain potilaat, vaan sillä olisi myös laajempi merkitys: esimerkiksi yliopistojen tekemä kliininen tutkimus on usein riippuvainen yliopistosairaaloista. Asia vaikuttaisi myös esimerkiksi lääketutkimukseen.

– Jos ei meillä ole rahaa tehdä sitä tutkimusta, niin ei ole tutkijoita. Ja silloin ei kyllä mikään kansainvälinen yrityskään tänne tuo tutkimuksiaan.