Aiempaa harvempi suomalaismies perustaa perheen. Hyvä puoli asiassa on se, että isäksi ryhtyminen on aiempaa useammin miehen oma, harkittu valinta.

Nykyisät viettävät lastensa kanssa enemmän aikaa kuin edeltäjänsä. Kuvituskuva. Mostphotos

Edellisille sukupolville oli jo parikymppisinä kutakuinkin selvää, että hyvään eli oikeanlaiseen elämään kuului hankkia puoliso ja sitten alkoi syntyä lapsia, jos niitä oli tullakseen. Toisin eläneitä ihmeteltiin ja jopa paheksuttiin.

Vain joitain vuosikymmeniä sitten isä oli monessa perheessä etäinen ja jopa pelottava hahmo, joka ei juurikaan osallistunut lasten kasvatukseen. Vuosikymmenten myötä suomalainen elämäntapa on muuttunut ja sen myötä myös isyys.

Isäksi ei vain tulla, koska niin kuuluu tehdä, vaan miehet päättävät itse, haluavatko he lapsia.

Valintana isyys

Nyt mies siis valitsee isyyden ja haluaa olla hyvä isä.

– Väestöliiton barometreissa näkyy, että miehet käyttävät lapsiin enemmän aikaa kuin ennen, sanoo noin pari kuukautta sitten Väestöliitosta Miessakit ry:n kehittämis- ja koulutuspäälliköksi siirtynyt Joonas Kekkonen.

Hän toteaa, että nykyään isyys on aito valinta. Lasta ei hankita vain siksi, että mies tuntee tarvetta elää samalla tavalla kuin muut. Tämä on mahdollista, koska Suomessa ei enää noudateta yhdenmukaisuuden vaatimuksia yhtä vahvasti kuin ennen.

- Lapsen haluaminen on arvovalinta, ja tällä hetkellä arvovalinta on mahdollisempi kuin aikaisemmin perhekeskeisessä Suomessa, Kekkonen sanoo.

– Se on positiivista, että isät osallistuvat enemmän lasten kasvatukseen ja isän rooli on muuttunut.

Yhä harvempi ryhtyy isäksi, mutta ne jotka ryhtyvät, haluavat yhä useammin panostaa perheeseen, asiantuntija kertoo. Kuvituskuva. Mostphotos

Kovat vaatimukset

Vaikka isäksi ryhtymisestä voi tehdä tietoisen ja perusteellisesti harkitun valinnan, se ei tarkoita, että isänä oleminen olisi jokaiselle helppoa.

– Isyyteen liittyy enemmän suorituspaineita ja vaatimuksia kuin aikaisemmin, Kekkonen toteaa ja lisää, että vaikka miehille on tullut uusia vaatimuksia, myös vanhat velvollisuudet ovat edelleen olemassa.

– Siksi elämästä voi tulla suorittamista, kun on vanhempana.

Isyyttä pohtivan ajatuksia voivat vetää eri suuntiin halu tehdä uraa ja viettää vapaa-aikaa kavereiden ja harrastusten parissa. Miehellä voi olla myös ulkonäköpaineita.

– Siitä tulee iso paketti. Saman miehen sisällä voi elää halu olla erämies, hellä isä ja hyvä työntekijä, Kekkonen sanoo ja lisää, että kaikki vaatimukset eivät tule ympäristöstä. Mies voi asettaa itselleen useita vaatimuksia, ennen kuin uskoo olevansa tarpeeksi hyvä isänä.

– Vanhemmuus otetaan jopa hirvittävän tosissaan, Kekkonen tietää.

Tukea isille

Erilaisten suorituspaineiden alla painiskeleva isä on jäänyt usein yksin pohtimaan isyyttään ja pärjäämistään. Kekkonen toteaakin, että Suomessa on nyt herätty siihen, että miehet haluavat olla hyviä isiä.

– Isien tukeminen on ollut retuperällä, mutta THL (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos) on ottanut siihen kantaa, Kekkonen sanoo

Hän tarkoittaa esimerkiksi ohjeistusta isien ottamisesta huomioon neuvoloissa, joissa on perinteisesti keskitytty äidin ja lapsen tukemiseen ja hoivaan.

Suurimmiksi muutoksiksi suomalaisessa isyydessä Kekkonen listaa kolme asiaa: lapsimäärät perheissä ovat laskeneet, isäksi tullaan aiempaa vanhempana ja miehillä on enemmän halua toteuttaa isyyttään kuin ennen.

Nuoret isät löytävät entistä useammin lastensa kanssa hiekkalaatikolle, mutta sieltä ei välttämättä löydy puhekumppaniksi toista isää, vaikka mies usein kaipaa vertaista keskustelukumppania. Miehet kaipaavat puhetta isyydestä myös yleisemmällä tasolla.

- Keskustelu isyydestä pitäisi saada mutkattomaksi. Teemme työtä sen helpottamiseksi, Kekkonen sanoo.

Miessakit tekevät isätyötä Lahdessa, Helsingissä ja Tampereella. Lisäksi yhdistyksen Isäluuriin voi soittaa, kun haluaa keskustella. Toiminnan miehet ovat paikallisia vapaaehtoisten vetämiä ryhmiä, joissa miehet tekevät porukalla sovittuja asioita yhdessä pääsevät samalla juttelemaan. Ryhmiä on tällä hetkellä Etelä-Suomessa.

Haavoitettuja miehiä

Vaikka suuri osa miehistä haluaa tulla isäksi, kaikille se ei ole se itselle sopiva valinta.

– Osa miehistä ei tunne minkäänlaista tarvetta tai halua saada lasta. Osa ajattelee, että heillä on muutakin tekemistä, ja sen on täysin hyväksyttävää.

Kekkonen painottaa, että kenenkään ei pidä mennä arvostelemaan toisen päätöstä olla haluamatta vanhemmaksi.

– Sillä on oma arvonsa, että kuuntelee itseään, hän sanoo ja korostaa, että on myös lapsen etu syntyä haluttuna.

Osa miehistä saattaa lykätä vanhemmuutta siksi, että maailman tulevaisuus arveluttaa esimerkiksi ilmastonmuutoksen takia. Lisäksi miehellä voi olla niin huonoja kokemuksia parisuhteesta, ettei hän enää luota naisiin tarpeeksi perustaakseen perhettä.

– Me kuulemme haavoitettuja miehiä, joilla on ollut huonoja kokemuksia naisten kanssa, Kekkonen kertoo.

Esteenä omalle isyydelle voi olla myös se, ettei miehellä ole omassa elämässään isyyden mallia jolle rakentaa. Myös isiin vähättelevästi suhtautuva ympäristö voi lannistaa toiveet isyydestä.

– Osa on kuullut parjaavia tarinoita, ja isyyttä on pahimmillaan vähätelty, Kekkonen kertoo.

Kuitenkin vanhemmaksi tuleminen on monelle erittäin tärkeää, vaikka ei täysin luottaisikaan itseensä.

– Lähiympäristön tuki voi olla ratkaiseva. Jotkut saattavat arvioida itsensä huonoksi isäksi, mikä ei pidä kuitenkaan paikkaansa, Kekkonen painottaa.

Hyväksi isäksi

Se että mies pohtii mahdollista isyyttään ei ole merkki siitä, että mies olisi sopimaton isäksi.

– Se on merkki siitä, että mies on miettinyt asioita. Hän voi olla hyvä isä juuri siitä syystä, että hän on miettinyt isyyttä ja on valmis myöntämään heikkoutensa, Kekkonen sanoo.

Kaikkien paineiden keskellä valtaosa miehistä on realisteja itsensä suhteen.

– Suurin osa sanoo, että ei voi olla täydellinen isä, vaan tekee parhaansa. Nuoret isät ovat fiksumpia kuin me olimme. Olen erittäin toiveikas, mitä tapahtuu, itsekin isänpäivää sunnuntaina viettävä Kekkonen sanoo.