Mistä on kyse? Oululainen Sanni Hautakoski pudotti itsekseen painoa 35 kg.

Nykyisin hän auttaa muita painonpudottajia personal trainerina.

Pysyvä painonpudotus ei ole helppoa.

Iso osa ihmisistä lihoo laihduttamansa kilot takaisin.

Pysyvien tulosten saamiseksi etsitään keinoja myös julkisen terveydenhuollon puolella.

OuluSanni Hautakoski katsoo itsestään otettua kuvaa, jossa hän istuu sisarensa vieressä.

Mieleen juolahtaa ajatus; apua, tuoltako minä näytän. Kahden lapsen äidin paino on hivuttautunut lähelle sataa kiloa, eikä oma ulkomuoto enää miellytä. Tuosta hetkestä on kulunut aikaa lähes viisi vuotta.

Lähes viisi vuotta myöhemmin sama nainen kävelee kuntosalilla vastaan kuntosalilla eikä ylipainosta ole enää tietoakaan. Hautakosken ulkomuoto on urheilullinen ja lihaksikas.

Takana on iso elämäntapamuutos, 35 laihdutettua kiloa ja uusi ammatti. Myyjän työ vaihtui liikunta-alan koulutukseen ja personal trainerin ammattiin, sillä Hautakoski ajatteli pystyvänsä auttamaan myös muita kilojensa kanssa kamppailevia.

Nykyään Hautakoski, 30, on kolmen lapsen äiti. Nuorimmainen on puolivuotias ja Hautakoski äitiyslomalla.

Saavutetut tulokset motivoivat häntä pitämään elämäntavastaan kiinni myös raskausaikana äitiyslomalla, eikä ylimääräisiä kiloja kertynyt enää pudotettavaksi samalla tavalla kuin ennen.

Sanni Hautakoskelle kuntosalilla käyminen on sekä harrastus että työ. Marko Siekkinen / Yle

Paino tippui välillä reippaammin, välillä tuskallisen hitaasti. Avainasemassa laihdutuksessa oli ruokavalio.

– Enimmät kilot sain karistettua puolessa vuodessa, mutta kokonaisuudessaan aikaa meni vuoden verran, Hautakoski muistelee viiden vuoden takaista urakkaansa.

Pysyvä painonpudotus on vaikeaa

Hautakoski on onnistunut siinä missä moni muu ei eli pitämään laihdutetut kilot poissa.

Husin Lihavuuskeskuksen ylilääkäri ja kliinisen metabolian professori Kirsi Pietiläinen Helsingin ylipistosta sanoo, että pysyvä painonpudotus ei ole helppoa. Elimistöön jää kiloista muistijälki ja paino pyrkii nousemaan kohti ylintä lukemaa, minkä vaaka on näyttänyt.

Professori ja ylilääkäri Kirsi Pietiläinen tietää, kuinka turhauttavaa on, kun pudotetut kilot eivät pysy poissa. Yle

Pietiläisen mukaan näin käy varsinkin silloin, jos ylipainoa on ollut pitkään. Hänen mukaan terveydenhuollon puolella yritetäänkin löytää keinoja, kuinka pudotetut kilot pysyisivät poissa.

– On todella turhauttavaa jos onnistuu laihduttamaan kymmeniä kiloja ja ne tulevat takaisin.

Painonhallintaan on saatavilla esimerkiksi virtuaalista valmennusta myös julkisen terveydenhuollon puolelta. Pietiläisen tiimi on kehittänyt nettiin Painonhallintatalon (siirryt toiseen palveluun), josta saa lähetteellä terveyslaihdutusvalmennusta. Onnistuneita laihdutustarinoita on kerätty myös erityiseen Painonhallintarekisteriin (siirryt toiseen palveluun).

Laihduttajaa odottaa biologian vastaisku

Pietiläisen mukaan ajalla on iso merkitys painonhallinnan onnistumisessa. Paino saadaan putoamaan alimmilleen noin puolessa vuodessa, mutta 8–9 kuukauden kuluttua laihdutuksen aloittamisesta paino lähtee jälleen nousuun.

Paino polarisoituu Suomessa on 2,5 miljoonaa ylipainoista aikuista.

Ylipainoisia on eniten 45–55-vuotiassa.

Keskivertomies on pituudeltaan 177 cm ja painaa 87 kg.

Naisissa vastaavat luvut ovat 163 cm ja paino 73 kg.

Molemmissa painoindeksi ylittää ylipainon rajan selvästi.

Nuoret koulutetut naiset pienentävät keskivertolukemia.

Kaikista lihavimmat jatkavat lihomistaan. Lähde: THL ja Kirsi Pietiläinen

– Silloin biologia iskee takaisin. Painonlasku on biologian vaaralliseksi tulkitsema ilmiö ja keho pyrkii saamaan painoa takaisin. Nälkä kasvaa vähitellen ja ihmisen mieli väsyy yrittämiseen. Silloin tarvittaisiin tukea, kun biologian vastaisku on voimakkaimmillaan.

Pietiläisen mukaan painonpudottajille pitäisi olla tarjolla pitempiaikaista tukea, mutta resurssipulan vuoksi tarjolla on yleensä vain joko kevät- tai syyslukukauden kestäviä kursseja.

Hoitojaksojen tulisi kestää aina vähintään joulun tai kesän yli, mutta vuodenkaan mittainen jakso ei takaa pysyvää tulosta, Pietiläinen sanoo.

Erilaisten tutkimusten mukaan jopa 50–80 prosenttia painonpudottajista epäonnistuu pitämään laihduttamansa kilot poissa. Pietiläinen sanoo olevansa omassa arviossaan optimistinen ja arvelee onnistumisprosentin olevan noin 50.

Pietiläisen mukaan vain pienelle osalle ihmisistä painonhallinta on helppoa. Noin 15 prosenttia ihmisistä on sellaisia joiden ei tarvitse olla huolissaan tai kiinnittää painoonsa huomiota.

Sanni söi itsensä ensin lihavaksi ja sitten hoikaksi

Myös Sanni Hautakoski tietää, että hänen painonsa lähtee helposti nousemaan, mikäli hän löysää ruokavaliotaan.

– Paluu entisiin tapoihin olisi todella helppoa.

Hautakosken painonpudotuksessa suurin muutos tapahtui ruokavaliossa, sillä kilot olivat kertyneet syömällä. Hetkessä saattoi kulua levyllinen suklaata tai paketillinen jäätelöä. Myös napostelu loppui.

– Ennen söin seisaaltaan kaikkea mitä sattui jääkaapista löytymään ja mitä teki mieli. Söin myös lapsilta jääneet ruoat, sillä ajattelin, ettei ruokaa voi laittaa roskiin.

Hautakoski paino ennen elämäntaparemonttia lähes sata kiloa. Marko Siekkinen / Yle

Nyt lapsilta jääneet ruoat menevät roskiin, eivät Hautakosken vyötärölle. Ruokavalion osuus painonpudotuksesta on 80 prosenttia, joten syömisen merkitys on todella suuri, Hautakoski sanoo.

Nykyisin Hautakoski syö viidesti päivässä ja lautaselta löytyy aina proteiinia, hiilihydraattia ja hyviä rasvoja. Hänen mukaan tavallisella kotiruoalla pärjää pitkälle, kunhan muistaa pitää annoskoot kohtuullisena. Rasvaiset kastikkeet Hautakoski jättää väliin.

– Makaronilaatikkoakaan ei tarvitse santsata neljää kertaa.

Nälkä on laihduttajan vihollinen

Hautakosken mukaan laihduttajan pahin vihollinen on liian suureksi paisuva nälkä.

Se saa unohtamaan parhaimmatkin lupaukset ja nälän vuoksi annoskoot tuppaavat paisumaan liian suuriksi. Sen vuoksi hän pitää aina mukanaan esimerkiksi vesipulloa, hedelmiä ja pähkinöitä tai tekee mukaan smoothien.

Jaksan olla treenaamisen ansiosta parempi äiti lapsilleni. Sanni Hautakoski

Asiakkaitaan Hautakoski pyytää pitämään ruokapäiväkirjaa. Sen ansiosta syömisestään tulee pidettyä kirjaa.

– Jos ei muista mitä kaikkea on edellisiltana syönyt, on voinut syödä liikaa.

Hautakosken mielestä ruokavalioon voi mahtua myös herkuttelua, muttei joka päivä. Hautakoski on työssään huomannut, että varsinkin monille naisille herkuttelu ja sokerin syöminen ovat tapa ja myös keino palkita itseään.

Miehet puolestaan syövät enemmän roskaruokaa ja liian isoja annoskokoja.

Kuntosali on äidin omaa aikaa

Hautakoski käy kuntosalilla neljä kertaa viikossa.

Käynnit ovat hänen omaa aikaansa ja ne merkataan etukäteen kalenteriin, jotta niille löytyy varmasti aikaa.

– Moni on kysynyt, että miten jaksat treenata, mutta ilman treenaamista en jaksaisi. Se on minulle yhtä tärkeää kuin uni, Hautakoski sanoo.

Liikunta oli isossa roolissa myös painonpudotuksessa. Hän kävi ryhmäliikuntatunneilla ja kuntosalilla. Myös arkiliikunnalla oli todella iso merkitys, Hautakoski sanoo.

Sanni Hautakosken mukaan kuntosalilla käyminen auttaa häntä jaksamaan huonosti nukuttuja öitä ja pikkulapsiarkea. Marko Siekkinen / Yle

Hautakosken mukaan varsinkin äitien tulee olla terveellä tavalla itsekkäitä ja ottaa itselleen aikaa treenaamiseen.

– Ainakin minä jaksan olla treenaamisen ansiosta parempi äiti lapsilleni, Hautakoski sanoo.