Sosiaaliturvamalleja tutkinut työryhmä suosittelee hallitukselle Hollannin mallin mukaista osallistavaa sosiaaliturvaa.

Professori Heikki Hiilamon johtama työryhmän tehtävä oli tutkailla, miten nykyistä sosiaaliturvajärjestelmää, erityisesti työttömyysturvaa, voidaan käyttää laajemmin työttömien osaamisen kehittämiseen, työmarkkinoilta syrjäytymisen ehkäisemiseen ja työllistymiskynnyksen alentamiseen.

Esitys merkitsee radikaalia mullistusta pitkäaikaistyöttömän oikeuksiin ja velvollisuuksiin. Sekä työttömän että yhteiskunnan ns. vastikkeellisuus määritellään uudelleen.

Pitkään työttömänä olevan osallistumistulo velvoittaa osallistumaan yhteisön toimintaan. Tämä tarkoittaisi käytännössä sitä, että työmarkkinatuella olevat tekevät yhdessä sosiaalityöntekijän tai sosiaaliohjaajan kanssa suunnitelman osallistavista tai työllisyyttä edistävistä toimista.

Osallisuutta mutta myös keppiä

Käytännössä työtön sopisi sosiaalityöntekijän kanssa ”tietyissä rajoissa” oman tapansa osallistua aktivointitoimiin. Mikäli ihminen ei halua osallistua, tai sosiaalityöntekijän kanssa ei yrityksistä huolimatta päästä ”työstä” sopimukseen, hän putoaa toimeentulotuen perusosan suuruiselle passiivituelle.

Osallistumistulolla on tarkoitus korvata kuntouttava työtoiminta ja mahdollisesti myös sosiaalinen kuntoutus.

Valvontaa hoitaisi seurantajärjestelmä. Tutkijat kaavailevat sen kuitenkin perustuvan luottamukseen ja olevan kevyt – kenties nettiseuranta.

Työttömät keskenään eri kasteihin

Osallistava sosiaaliturva on jo aiemmin herättänyt kärkevää arvostelua. Mullistava esitys ei tältä säästyne.

Osallistavan sosiaaliturvan malleja selvittäneen tutkimusryhmä jäsenet sosiaalipolitiikan professori Heikki Hiilamo Helsingin yliopistosta (vas.) ja tutkimusprofessori Pasi Moisio. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva

Kritiikkiä kirvoittanee mm. se, että esitys jakaa työttömät kahden kerroksen väkeen työttömyyden keston perusteella. Pitkäaikaistyöttömän tulon saamisen ehtona on osallisuustoiminta. Eli jos osallistuminen ei maita, tuki putoaa "passiivitasolle". Ansiosidonnaista turvaa saavia esitys ei koskisi.

Arvosteluryöppy kumpuaa aivan varmasti myös siitä, että malli pakottaa pitkään työttömänä olevat työmarkkinatuen (aktiivitason osallistumistulon) menettämisen uhalla velvoitteisiin. Monet saattavat kokea velvoitteet orjatyöksi ja heikkojen kyykyttämiseksi.

Mallia on tutkijoiden mukaan mahdollista kritisoida myös vaikkapa siitä, että osa toiminnasta saattaa muistuttaa vapaa-ajan-aktiviteetteja. Niinpä tutkijoiden mukaan mitä tahansa puuhaa ei osallisuustulon ehdoksi tulisi kelpuuttaa. Tekemisen laatu tulisi tarkistaa.

Mukana hallituksen kärkihankkeissa

Malli voidaan toteuttaa aikuissosiaalityön toimintatapojen uudistuksella, ilman työmarkkinatukeen ja tulonsiirtoihin tehtäviä muutoksia, sanovat tutkijat. Osallistumissuunnitelmasta tulisi aikuissosiaalityön työmuoto toimeentulotuen Kela-siirron jälkeiseen maailmaan, ja mahdolliseen perustuloyhteiskuntaan.

Tutkimusryhmä esittää, että kokeilu käynnistettäisiin tietyillä alueilla tai sosiaalipalvelutoimistoissa.

Osallistava sosiaaliturva kuuluu hallituksen kärkihankkeisiin ja on osa hallitusohjelman mukaista kannustinloukkujen purkamista ja rakenteellisen työttömyyden alentamista.