Pachetul de reduceri fiscale pe care Guvernul il are in vedere "este inaplicabil din punct de vedere economic si impactul sau bugetar ar insemna o schimbare politica majora ", a mai spus I sarescu . El a mai adaugat ca un deficit structural de 1% din PIB este es te un nivel optim si ca a-l modifica presupune negocieri dificile.



Urmareste mai jos dezbaerea de vineri de la BNR:



Ce a mai spus Isarescu:





Nu vad cum s-ar putea aplica, la gramada, dintr-un singur moment, 6 masuri de o asemenea dimensiune

Fara ce scrie acolo, majorarea salariilor din sectorul public in conformitate cu noua lege ar insemna chiar mai mult din PIB. Este o schimbare de directie majora. Este majora. Cum putem sa aplicam asemenea masuri fara sa negociem cu partenerii nostri? Nici nu se poate discuta. Avem deja crestere 4%, unde vrem sa mergem, la 8%? Ne tin motoarele pentru 6%, 8%?



Noi suntem la 4%, deci la viteza de croaziera, si in loc sa stam pe pilot automat tragem de mansa brutal cu 2,3% din PIB pentru ca 2,3 ni se pare ca-i putin. Si economistii nu spun nimic, nu spun ca nu e putin, ca sunt 17 miliarde de lei si trebuie sa te gandesti de unde le iei.



Dupa necazurile din trecut, bancile sunt supraexpuse pe datoria de stat. Daca te duci in strainatate trebuie sa discuti cu creditorii tai. Din punct de vedere al conducerii economiei de piata inseamna o miscare brutala, de proportii, care in conditii de crestere economica nu isi are rostul. Fara sa mai adaugam aici prociclitatea", a declarat Mugur Isarescu.

Nu numai in UE, dar cu deosebire in UE lucrurile sunt extrem de formalizate. Chestiile alea cu deficit ca e mai mare cu 0,1 sau cu 0,2 sau cu 0,3 care par niste cifre mici sunt esentiale. Nu sunt numai ca sa vezi cat ai de finantat in plus, e precum coada unui avion, trebuie sa se miste un pic, iar la distante lungi in loc sa ajungi la Stockholm, ajungi la Polul Nord. Si atunci intelegem de ce cand se negociaza un program exista batalii pe 0,1 sau 0,2.



Conducerea economiei de piata se face prin politici fiscal bugetare si marimea deficitului este esentiala pentru stabilirea directiei. Virajele bruste trag semnale de alarma. Radarele in acest domeniu, de tipul agentiilor de rating, Bruxelles, Frankfurt si asa mai departe, se uita la deviatii de 0,1, 0,2%. Daca apar devieri de 2 procente intr-un an se inrosesc semnalele de alarma. Ce-i cu avionul asta, a plecat pe ruta Bucuresti-Bruxelles si unde vrea sa ajunga, la Polul Nord, sa aterizeze pe o banchiza, sa se loveasca de un turn?", s-a intrebat, retoric, guvernatorul.

Se ia carnetul de conducere cand mergi in zig-zag cu deficitul. Ai mansa si te joci cu avionul. Deficitul optim este chiar stabilit si la el se ajunge prin calcule. Nu e pus arbitrar, ca vreau sa fie 1%, se calculeaza foarte exact pe baza de negocieri si in consecinta daca vrei sa iesi din el trebuie sa negociezi, sa spui ca nu acesta este deficitul optim. Ai ruta pe care ti-ai stabilit-o, dar rutele nu sunt stabilite numai de la Bucuresti, suntem o economie globalizata, integrata in UE, bineinteles ca se negociaza cu alte tari si asta nu este o conspiratie, asa se calculeaza, daca vrei sa iesi din ruta. Vrei sa iesi din el, de la 4% crestere la 5% crestere, trebuie sa dovedesti ca ai cum, ca ai destul combustibil si asa mai departe. Lucrurile sunt extrem de formalizate si nimic nu e la intamplare asa cum reiese din dezbaterea din Romania. Negocierile sunt extrem de grele si se discuta in alti termeni, nu ca s-a dus Isarescu si a negociat ajutor pentru bancile grecesti

In esenta economia are cicluri naturale, asa este economia de piata, se invarte in cicluri, si politica fiscala nu trebuie sa accentueze aceste variatii ale ciclurilor. Ai cresteri foarte mari apoi ai caderi, cu somaj, cu probleme sociale, ciclicitatea trebuie atenuata prin politici anticiclice. Tine de esenta economiei de piata si de supravietuirea economiei intr-un stat. Incapatanarea de a nu invata dupa ce am trecut prin doua experiente", spune guvernatorul.

Daca te uiti la tendintele pe termen lung, noi avem alte probleme in buget. Ne-au cazut masiv investitiile, de aceea avem un surplus sau un deficit mic, ca avem in continuare deficite mari, mari de tot pe toate bugetele de cheltuieli sociale si acolo nu am rezolvat problemele si acolo trebuie sa ne concentram, din considerente de ciclu politic, electoral", spune guvernatorul.

Vrem deficite mai mari, dar ne ratoim la creditori, adica la cei care eventual sa ne dea banii sa finantam acele deficite. Aici intervin lucruri extrem de importante. Este esential costul finantarilor, poate sa-ti manance usor nu 0,1-0,2, ci 2-3 procente din PIB daca nu esti in relatii bune cu creditorii. Dar de ce n-am fi noi intr-o relatie buna cu creditorii? Ne-am platit datoriile, nu suntem in situatia Greciei, pe ce motiv sa stricam relatiile cu Fondul sau cu Uniunea Europeana? Avem impresia ca ne exploateaza? Datorita acestor pozitii artagoase Romania nu are un A rating, are BBB. Desi avem performante foarte bune. Pietele ne taxeaza prin prima de risc".

Intrarea in uniunea bancara si in zona euro, simbolice am putea spune, ar putea fi considerate incheierea unui proces inceput in anii '90 de integrare euroatlantica a Romaniei, de convertire spre o economie de piata si o democratie functionala si stat de drept. Cred ca aici avem doua probleme: sa nu ne indepartam de criteriile de convergenta si in al doilea rand sa fim foarte bine pregatiti cand intram, pentru ca experienta ultimilor ani, experienta Greciei, pune sub semnul intrebarii postulatul dinainte de criza, ca e suficient sa indeplinesti criteriile nominale. Acest postulat este pus in prezent sub semnul intrebarii inclusiv datorita faptului ca pe datele ultimilor ani exista o divergenta in zona euro intre flancul sudic si flancul nordic. Ideea introdusa in mesajele pe care le transmite Banca Nationala a fost acceea a unei foarte bune pregatiri, ca sa nu dam prea multe explicatii. Intram in zona euro cand suntem bine pregatiti", a declarat guvernatorul.

Am o retinere, ca am in vedere ajustarea din 2010-2011. Sunt niste rigiditati in Romania la cheltuieli bugetare pe care cu greu ni le putem imagina. Atunci s-a discutat despre reducerea personalului bugetar inainte de reducerea TVA. S-au facut calculele si s-a demonstrat ca erau salarii compensatorii de platit, si nu se facea nicio reducere. S-a oprit si chiar s-a reversat tendinta de reducere a personalului. Si pe urma ajungi exact unde nu trebuie. Singurul loc unde ti se pare ca nu ai rigiditate sunt investitiile. Dar si acolo, societatile private iti cer garantii de stat, garantia se duce tot in deficit. Nu ai niciun fel de sansa sa ai reduceri. Inainte de orice, apropos de propunerile de reduceri de impozite, sa aplicam "taylor's rule" (legea croitorului - n. r.): nu tai si pe urma masori. Ce facem? Taiem taxele si pe urma masuram daca putem sa taiem si in partea cealalta, la cheltuieli. Nu avem nici sansa sa ajungem la deficit sub-optimal, ci la deficite mari si greu de finantat. Si finantarea va fi greu de asigurat. Ce dam pe mere pierdem pe pere", a declarat Isarescu.

Guvernatorul BNR Mugur Isarescu a declarat vineri ca "ar fi dramatic" ca Romania sa treaca in 2016 printr-o situatie similara cu crizele provocate de modificarile radicale din 2005 (cind cota unica a fost stabilita la 16% in loc de optimul de 19%) si 2008 (cresterile majore de pensii si salarii). Isarescu a vorbit despre pericolele noului Cod Fiscal, care prevede scaderi majore de taxe si impozite, si a spus ca in fata unor astfel de fluctuatii si crize "nu rezista democratia".Isarescu s-a referit si la declaratiile despre un eventual amestec extern, facute de premierul Victor Ponta si ministrii sai, fara a-i nominaliza insa. "E obsesia noastra ca cineva din exterior ne impiedica sa crestem", a spus Isarescu, guvernatorul adaugind ca Romania trebuie sa evite "derapajele si scaderile". "Cresterea economica fara stabilitate nu e sustenabila", a mai spus Guvernatorul BNR.La un eveniment gazduit in urma cu putine zile, Guvernatorul BNR a vorbit in aceiasi termeni fata de relaxarea fiscala prevazuta in Codul Fiscal spunand ca"Ar fi o eroare sa ignoram lectiile crizei internationale si experientele noastre, cedand tentatiei de a opta pentru masuri cu consecinte temporare, in detrimentul dezvoltarii pe termen lung. Nu exista substitut la politicile macroeconomice echilibrate, corect implementate si corect explicate. Aceasta perspectiva pe termen lung impune deci ca in centrul politicilor economice sa se afle nu numai managementul cererii agregate, dar si obiectivele stabilitatii macroeconomice, sa se afle deasemenea dezvoltarea durabila si imbunatatirea competitivitatii economiei romanesti", spunea Guvernatorul BNR Mugur Isarescu. " Misiunea viitoare a politicilor economice este aceea de a pastra echilibrele restaurate cu atata truda, de a da dovada de prudenta si masura in dozarea deciziilor viitoare, deplasand totodata accentul spre reforme structurale de natura sa amplifice potentialul de crestere a economiei romanesti. Macrostabilitatea nu este un scop in sine. Ea este baza dezvoltarii sustenabile, dar are si efecte concrete importante. Niciodata Romania nu a avut costuri de finantare mai scazute ca in prezent si aceasta nu numai datorita reducerii dobanzilor pe plan international, ci si datorita reducerii semnificative a primei de risc", mai spunea acum cateva zile Isarescu.