Preşedintele Înaltei Curți de Casație și Justiție, Cristina Tarcea, a declarat joi, înaintea tragerii la soţi pentru completurile de cinci judecători, că a început un asalt şi asupra completurilor de trei judecători de la Înalta Curte şi că măsura tragerii la sorţi e aplicabilă tuturor completurilor, de la toate instanţele.

Sursă foto: INQUAM PHOTOS / Octav Ganea

„Cred că e de datoria mea în calitate de reprezentant al puterii judecătoreşti să vă atrag atenţia asupra unui alt lucru asupra căruia ar trebui să mediteze toată lumea. E vorba de completurile colegiale de trei judecători. Nu este un secret pentru nimeni faptul că mai mult sau mai puţin discret a început un asalt asupra completurilor de trei judecători de la Înalta Curte, iar eu vreau să vă amintesc faptul că la Înalta Curte sunt nu numai completuri de trei, ci şi completuri de doi şi completuri de unul, iar, în măsura în care apreciem că tragerea la sorţi reprezintă un element al procesului echitabil, în egală măsură acest element este aplicabil tuturor completurilor de trei, doi şi un judecător din ţară de la toate instanţele. Vă rog să meditaţi asupra acestui subiect”, a declarat Cristina Tarcea, înaintea desfăşurării tragerii la sorţi a componenţei completurilor de cinci judecători de la instanţa supremă.

Consiliului Superior al Magistraturii (CSM) a precizat că decizia Curţii Constituţionale privind completurile de cinci judecători le-a vizat doar pe acestea, nu şi celelalte completuri constituite la nivelul ICCJ sau la alte instanţe din ţară.

„Decizia Curţii Constituţionale nr. 685/2018, prin care s-a constatat existenţa unui conflict juridic de natură constituţională între Parlament, pe de o parte, şi Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, pe de altă parte, a vizat exclusiv situaţia completurilor de 5 judecători de la instanţa supremă”, precizează CSM, într-un comunicat de presă de marţi.

Prin urmare, Plenul Consiliului Superior al Magistraturii menţionează că decizia Curţii nu are incidenţă decât în ceea ce priveşte aceste completuri, iar nu şi celelalte completuri colegiale constituite la nivelul Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie sau al celorlalte instanţe judecătoreşti, care nu au făcut obiectul analizei Curţii Constituţionale.

„Astfel, compunerea completurilor de judecată de la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie şi de la celelalte instanţe, altele decât completurile de 5 judecători, este reglementată prin alte dispoziţii legale din cuprinsul Legii nr. 304/2004 privind organizarea judiciară, republicată, cu modificările şicompletările ulterioare, care nu prevăd desemnarea membrilor completului prin procedura tragerii la sorţi”, mai scrie în comunicat.

Curtea Constituţională a admis în 7 noiembrie sesizarea Guvernului privind existenţa unui conflict juridic de natură constituţională între Parlament şi Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, în legătură cu formarea completelor de cinci judecători judecători, ceea ce ar însemna că, în conformitate cu decizia Curţii, completele ar trebui refăcute.

Ulterior, a fost publicată şi motivarea deciziei, conform căreia ICCJ urmează a proceda de îndată la desemnarea prin tragere la sorţi a tuturor membrilor completurilor de 5 judecători.