Benzile desenate din reviste precum Cutezătorii, Universul copiilor sau Luminiţa au încântat generaţii întregi de români. Publicaţiile au dispărut, însă o nouă generaţie de artişti talentaţi români lucrează pentru a ilustra super-eroi din străinătate. Doi artişti clujeni au rescris aventurile ursului polar, păstrând firul narativ al romanului, dar adaptându-l la secolul XXI. Au rezultat 10 volume a câte 24 de pagini cu ilustraţii artistice de înaltă calitate grafică. Povestea lui Fram în format digital interactiv, pentru tablete şi telefoane mobile, va fi disponibilă de la mijlocul lunii decembrie. În ceea ce priveşte cărţile tipărite, acestea nu se vor găsi în librării, dar se pot comanda pe siteul creştemidei.ro până în data de 12 decembrie, când se încheie campania de crowdfounding.

„Diferenţele faţă de romanul lui Cezar Petrescu ar fi următoarele: în primul rând textul este mai scurt, este conceput să ilustreze momentele esenţiale din poveste; apoi Fram dialoghează cu copiii, este o poveste spusă la persoana I; am presărat scenele cu umor de situaţie; am eliminat scenele brutale, apăsătoare ale poveştii originale şi m-am concetrat pe fraza din roman care-l descrie pe Fram drept un personaj adorat de copii, care făcea jonglerii, giumbuşlucurui şi scamtorii pentru care era tare îndrăgit. El este un super-erou a cărui super-putere este faptul că te bine-dispune” ,

Adrian Barbu, director artistic al proiectului Lumea lui Fram

Imagine din cartea ilustrată Imagine din cartea ilustrată

De ce Fram?

Adaptarea poveştii lui Fram şi transpunerea ei în format digital este proiectul de suflet al companiei clujene Deveo Media, care ilustrează cărţi de benzi desenate din toată lumea - Canada, Australia, Noua Zeelantă, Germania etc. „Ne-am propus acum câtva timp, după ani de outsourcing (muncă pentru companii din exterior, adică) să creăm un produs al nostru, bazat pe un personaj de poveste autohton. Fram ni s-a părut cel mai potrivit deoarece mulţi adulţi (şi am întrebat destui, crede-mă!) îşi aduc aminte de el ca de unul din cele mai îndrăgite personaje ale copilăriei lor. Ce-i drept, nici nu-şi aminteau de multe altele şi, dacă stai să cauţi, o să vezi cât e de greu să găseşti un personaj românesc pe care să-l fi îndrăgit. Cele mai multe erau fie cosmetizate politic, fie nesemnificative. Înte ele, Fram e de departe pe locul I. La fel ca ele însă, şi Fram e pe cale să fie uitat: e un efect colateral al invaziei brand-urilor de import în domeniul cărţii, revistei sau filmului. Aşa că ne-am gândit să-l resuscităm, pentru că are şanse mari să devină un reper al copilăriei celor mici de acum, aşa cum a fost pentru părinţii lor” , a susţinut Adrian Barbu. S-a făcut un adevărat casting de personaje memorabile. Trăsăturile căutate erau: să fie o figură unică, uşor de memorat dar nu standardizată, impunătoare, dar nu agresivă, simpatică dar nu ridicolă.” Aşa s-a ajuns la Fram, care însă avea nevoie de o adaptare. „Fram este un personaj memorabil pentru adulţii de acum; de ce n-ar putea deveni la fel pentru copiii lor? Evident, trăim alte vremuri cu alte cerinţe, deci Fram a trebuit „adus la zi” . Un aspect simpatic, un stil grafic potrivit gustului actual, o poveste care să nu conţină scenele brutale, ba chiar şocante, ale poveştii originale, şi un story deschis care să poată fi dezvoltat în direcţii multiple, în special înspre educaţie” , susţine artistul.

Fram, în format digital

Proiectul artiştilor clujeni i-a cucerit şi pe experţii Administraţiei Fondului Cultural Naţional (AFCN), care cofinaţează cele 10 volume digitale ale cărţii ilustrate la secţiunea „Noile Media” . Varianta digitală a fost concepută astfel încât să aibă un important rol educativ. „Cercetările au demonstrat că una dintre cele mai bune metode prin care copiii învaţă să citească este cartea ilustrată. De asemenea, copiii obişnuiţi să citească reviste de benzi desenate sunt mai comunicativi, gândesc mai repede, se orineteaza mai repede, sunt mai buni şcoală. Acestea este motivul pentru care multe ţări au introdus aceste tipuri de cărţi în programul de educaţie” , a susţinut Adrian Barbu, director artistic şi scenarist în cadrul proiectului. Artiştii de la Deveo Media au ilustrat o serie de cărţi care au intrat în sistemul public de educaţie din Canada, iar editura care publică dictionarul Larrouse a angajat o armată de desenatori pentru a transpune Istoria Franţei în cărţi de benzi desenate, exemplifică clujeanul.

Povestea care ajută copiii la citit

Varianta digitală oferă şi mai mult ajutor copiilor care vor să-şi îmbunătăţească abilitatea de a citi: textul care apare pe ilustraţie poate fi şi ascultat în naraţiunea unui actor profesionist. Această naraţiune determină copiii să înveţe să citească cu ajutorul opţiunii de silabisire a cuvintelor, iar cuvintele "se aprind" (highlight) pe măsură ce sunt citite de către narator.

„Naratorul a silabisit nu mai puţin de 4.500 de cuvinte pentru a fi mai uşor pentru copii să înveţe cuvintele” , spune Ciprian Beldean, managerul Deveo Media. De asemenea, s-a folosit şi tehnica interactiva „ la atingere” , care permite mai multe funcţii printre care: atunci când se apasă pe o imagine, spre exemplu noaptea polară, primim o explicaţie educativă de genul "Ştiai ca noaptea la Polul Nord poate ţine chiar mai mult de 24 de ore?"; unele pagini vor avea un joculeţ de tipul "răzuieşte si descoperă", animaţia fiind acoperită de o siluetă albă şi atunci când cititorul „ răzuieşte” cu degetul, descoperă ce este in spatele siluetei.

Toate cărţile vor funcţiona atât pe tabletă cu sistem Android (Samsung, Allview, Asus, Lenovo, Hawaii) cât şi pe Apple iPAD. Un preţ final pentru descărcarea cărţii digitale nu a fost stabilit. Acum, vele 10 volume se află la AFCN care trebuie să-şi dea acordul pentru publicare. „Estimăm că pe la mijlocul lunii decembrie, chiar înainte de Crăciun să fie disponibilă această variantă a cărţii” , susţine Barbu.

Lumea lui Fram în ediţie tipărită

Artiştii de la Deveo Media şi-au dorit ca povestea lui Fram să fie accesibilă tuturor copiilor din România, „să pătrundă realmente în viaţa copiilor şi să rămână cu ei” . Astfel, a venit ideea de a edita cele 10 volume şi în format tipărit. Pentru a acoperi costurile s-a apelat la platforma de crowdfounding creştemidei.ro

„Pentru noi, crowdfunding înseamnă mai mult decât finanţare: e un mod realist de a testa impactul la public. Suntem creatori/producători, nu editori şi distribuitori. Fram va ajunge cu adevărat la public abia în momentul în care un publisher puternic îşi va asuma tipărirea cărţilor în tiraj mare şi difuzarea lor la nivel naţional – ceea ce ne dorim şi noi. Cum să-l convingi că merită efortul (şi riscul, să fim sinceri: e un risc pe care noi suntem primii care şi-l asumă) dacă nu tocmai prin sondarea reacţiei publice, şi ce instrument mai potrivit decât crowdfunding-ul am fi putut găsi?” , susţine Ciprian Beldean.

Astfel, iniţiatorii nu cer donaţii, ci este mai degrabă vorba despre precomandare a cărţii, care vine cu diferite pachete de „fidelizare” precum insigne, abţibilduri, postere personalizate şi chiar o cină cu artiştii care au lucrat la carte. De exemplu, un pachet de 45 de lei conţine „una dintre cele 3 cărţi, la alegerea + varianta digitală interactivă, mulţumirile noastre şi numele tău în lista susţinătorilor de la sfârşitul fiecărei cărţi + insignă sau magnet la alegere.”





Fram, super-eroul care te binedispune

Românii care vor să pună sub bradul de Crăciun povestea lui Fram pot până în 12 decembrie să-şi precomande cartea. Sunt disponibile în total 500 de exemplare din primele trei volume. Până astăzi, 97 de persoane au ales să susţină proiectul şi s-au strâns 21.495 de lei. „Banii pentru tipărirea cărţilor s-au strâns în primele 5 zile, dar aici, mai important decât banii este interesul pe care oamenii îl manifestă pentru proiectul Lumea lui Fram. Vrem ca acesta să fie doar începutul” , susţien Adrian Barbu. Artiştii vor să construiască în jurul lui Fram o întreagă gamă de produse educative: cărţi educative ilustrate în care Fram să-i înveţe pe copii cum să treacă strada, să-i înveţe cum să mănânce sănătos, cum să se joace, dar şi o serie de benzi desenate. De asemenea, ei vor să-l transforme pe Fram într-un „super-erou românesc al cărui super-putere este faptul că te bine-dispune” pe modelul personajelor Disney. „Mi-ar plăcea să-i văd figura pe ghiozdane, penare, tricouri şi şepci, să ştiu că am făcut un lucru pe care copiii de acum şi-l vor aminti peste douăzeci de ani şi-l vor arăta copiilor lor, aşa cum fac părinţii de acum care şi-au adus aminte de Fram” , a susţinut Adrian Barbu.

Sprijin pentru Peditel.ro

Deveo Media sprijină PEDITEL.RO prin proiectul Fram ursul polar: în cazul în care cineva doreşte să contribui cu mai mult decât suma minimă a recompensei selectate, diferenţa poate fi redirecţionată spre PEDITEL 1791, telefonul nonstop la care medici pediatri voluntari răspund întrebărilor venite de părinţi în legătură cu sănătatea copiilor lor. Exemplarele din cărţile ilustrate care nu vor fi precomandate vor ajunge în spitale, grădiniţe şi biblioteci, s-au stabilit colaborări cu Asociaţia Raul-Sebastian , Cartea Daliei , LEFA - Life Education For All , FRCCF - Fundaţia Română pentru Copii, Comunitate şi Familie , Peditel-1791.

Cluj, capitala benzilor desenate

Deveo Media activează de 4 ani în Cluj-Napoca ca firmă de outsourcing realizând ilustraţii de carte, animaţie, bezni desenate etc. Adrian Barbu susţine că domeniul, la fel ca şi IT-ul, se bazează aproape pe comenzi din străinătate. „Avem de lucru şi aproape că nu facem faţă. Avem 12 artişti care vin zilnic la muncă şi 20 de colaboratori din toată ţara” , susţine Barbu. Singurul produs de benzi desenate românesc care a rezisat pe piaţă este Harap Alb, realizat de o firmă din Bucureşti, care a ajuns la al 6-lea an de existenţă, precizează artistul. Cu toate acestea, el susţine că Clujul este „capitala benzilor desenate din România. Nu datorită nouă, ci pentru că există o aglomerare fenomenală de ilustratori buni, sunt mai mulţi decât în oricare alt oraş din ţară” .

Cine sunt artiştii

Cei doi artişti care sunt „responsabili” de adaptarea poveştii lui Fram sunt: Adrian Barbu, absolvent de Litere şi Grafică, autor de benzi desenate de prin 1986 şi ilustrator de carte din 1996, fost asistent universitar care-a lăsat didactica (după 16 ani de predare) de dragul desenului. „În cadrul proiectului Lumea lui Fram sunt director artistic şi scenarist. Ca scenarist mă ocup cu adaptarea textului romanului original, cu decuparea lui în zece episoade pentru cele zece cărţi la care lucrăm, decuparea fiecărui episod în 24 de pagini şi cu conţinutul şi coerenţa acestora, pentru a obţine o poveste consistentă, atractivă, amuzantăşi educativă. Ca art-director, decid ce anume va fi desenat în fiecare pagină (personajul sau personajele, atitudinea, gesturile şi expresiile lor, decorul fiecărei scene) şi caut (de obicei chiar găsesc) soluţii la problemele de coerenţăşi continuitate ale poveştii, de colaborare între ilustrator şi colorişti. Un fel de supervizor-participant al jocului, ca să zic aşa” , de descroe artistul.

Alexandra (Alessia) Abagiu este ilustratoarea principala proiectului şi creatoarea imaginii ursului Fram. Are o diplomă de licenţăşi una de master în graficăşi stilul ei era deja binecunoscut în cercurile de profil din lume încă înainte de a ajunge colega noastră. Stilului ei i se datorează aspectul simpatic şi uşor de recunoscut al lui Fram, concepţia tuturor personajelor poveştii, acurateţea şi claritatea desenului, ca şi frumuseţea culorilor din paginile cărţilor.

Citeşte şi