ZF 24

AFP/Mediafax Foto

Numărul persoanelor muşcate de câini s-a redus cu 40% în primele două luni din acest an faţă de perioada similară a anului trecut, în urma ac­ţiu­nii de strângere a câinilor comunitari de pe str­a­dă, pro­ces demarat după tragicul eveniment din sep­tembrie, în urma căruia un copil şi-a pierdut viaţa după ce a fost muşcat de maidanezi în Capitală.

Statisticile arată că în ianuarie şi februarie s-au prezentat la Institutul de Boli Infecţioase „Prof. Dr. Matei Balş“ din Bucureşti 1.212 persoane muşcate de câinii, faţă de 2.037 de oameni în primele două luni de anul trecut.

În septembrie anul trecut, după ce un copil de patru ani şi-a pierdut viaţa, Autoritatea pentru Supravegherea şi Protecţia Animalelor (ASPA), o instituţie subordonată Primăriei Bucureşti, a început să strângă câinii fără stăpân din Capitală. Tot în urma muşcăturii unui câine comunitar, în 2006, un om de afaceri japonez a decedat.

În urma evenimentului din septembrie, când se estimau 64.000 de câini fără stăpân pe străzile Bucureştiului, Camera Deputaţilor a adoptat amendamentul la legea privind câinii fără stăpân, ce permite eutanasierea câinilor care nu sunt adoptaţi sau revendicaţi în 14 zile de când ajung în adăposturi.

Deşi fenomenul oamenilor muşcaţi de câini fără stăpân s-a redus, după ce hingherii au început să strângă câinii maidanezi, acesta nu a fost eliminat.

„Am fost muşcată de câini fără stăpân chiar în apropiere de scara blocului şi vreau să se rezolve problema maidanezilor din Capitală. Din păcate în zona în care locuiesc, lângă Palatul Bragadiru, văd în continuare câini comunitari. Cred că autorităţile ar trebui să accelereze procesul de strângere a câinilor“, a spus Angelica, 27 de ani, specialist în marketing.

Anul trecut, 12.546 de persoane au fost muşcate de câini, mai arată datele de la Matei Balş, nivel mai mic decât cel din 2012, anul în care s-au prezentat la spital puţin peste 16.000 de persoane muşcate de câini.

„Faptul că se fac eforturi este vizibil, însă nu s-a rezolvat problema maidanezilor din Capitală, sunt oraşe care nu s-au confruntat cu această situaţie, cum este Cluj-Napoca. Riscurile sunt mari pentru populaţie şi pentru turişti, am semnalat aceste riscuri, în urmă cu câţiva ani touroperatorii germani care aduceau turişti pe litoralul ro­mâ­nesc au semnalat problema câinilor vagabonzi“, a spus Lucia Morariu, preşedintele Asociaţiei Naţionale a Agenţiilor de Turism (ANAT).

ASPA, ce operează două centre de adăpost pentru câini, a avut anul trecut un buget de 18,6 milioane de lei (4,2 mil. euro) pentru a rezolva problema câinilor fără stăpân. Oficialii ASPA nu au răspuns solicitării ZF până la închiderea ediţiei. Ultimele date disponibile de la ASPA arată că în septembrie-noiembrie anul trecut au fost adunaţi de pe străzi 4.178 de câini, dintre care 1.467 au fost adoptaţi de persoane fizice şi 1.509 de ONG-uri, iar alţi 156 sunt în curs de adopţie.

„Numărul persoanelor muşcate de câini care s-au prezentat la noi a scăzut din noiembrie. În medie, am avut 25 de persoane pe zi faţă de 35 de persoane muşcate“, a spus Cătălin Apostolescu, de la centrul antirabic Matei Balş.

Institutul de Boli Infecţioase „Prof. Dr. Matei Balş“ a cheltuit peste jumătate de milion de euro pentru dozele de vaccin antirabic, antitetanic şi ser antirabic în ianuarie-august anul trecut, potrivit datelor de pe site-ul spitalului. La această sumă se adaugă şi costul cu seringile şi alte consumabile.

Articol publicat în ediţia tipărită a Ziarului Financiar din data de 25.03.2014