Statistikablogi kirjutas tänavu aprillis, et kõrgharidus oli Eestis mullu 145 000 mehel (umbes 30% vähemalt 15aastastest meestest) ja 237 000 naisel (40% vähemalt 15aastastest naistest).

Lumepall hakkabki veerema põhikooli lõpus: väiksem arv põhikooli lõpetavaid noormehi tähendab ka vähem gümnaasiumisse astuvaid noormehi. Niimoodi jõuabki Valgu sõnul ka ülikooli vähem mehi.

SA Archimedes Eesti kõrg- ja kutsehariduse kvaliteediagentuuri juhataja Heli Mattisen rääkis, et probleem seisneb selles, et põhikoolid ei oska poiste õpetamisele õigesti läheneda. Poisid kaotavad tema sõnul huvi ja motivatsiooni ning suunduvad pigem kutsekooli.

Haridus- ja teadusministeeriumi analüüsiosakonna juhataja Tatjana Kiilo tõi samuti juurprobleemina välja põhikoolist alguse saanud ebavõrdsuse õppetulemustes, mis piirab tulevikus poiste hariduslikke väljavaateid. Kiilo ei oska öelda, millest selline erinevus tuleneb. Ta lisas, et poiste kehvemaid tulemusi põhikoolis kinnitab ka PISA test ehk rahvusvaheline õpilaste õpitulemuslikkuse hindamisprogramm.

Aune Valgu sõnul võib meeste kõrghariduse madalama protsendi põhjuseks olla ka see, et nad õpivad tulevase ameti kohta teadmisi tööd tehes, mitte ei omanda selleks eelnevat haridust. Naised töötavad aga sagedamini kõrgharidust nõudvatel erialadel nagu näiteks õpetaja ja arst.

Heli Mattisen lisas, et ka soorollid suurendavad kõrghariduse lõhet. Kehtib stereotüüp, et mehed peavad peret üleval pidama, mistõttu on neil vaja tööle minna, et raha teenida. Paljud mehed leiavad kiiresti töö ning jätavad ülikooliõpingud selle tõttu pooleli.