Natt til 26. april 1986 eksploderte reaktor fire i kjernekraftverket Tsjernobyl. Ulykken i datidens Sovjetunionen markerte et tidsskille i synet på kjernekraft.

HBO-serien Chernobyl vekker atomfrykten til liv igjen.

– Når man har en katastrofe, blir det veldig fokusert på. Men kjernekraft som helhet har vist seg driftssikker og trygg i forhold til hvor mye kraft man har hentet ut, sier klimaforsker Bjørn Samset ved Cicero Senter for klimaforskning.

Fakta om Tsjernobyl-ulykken Foto: Gleb Garanich / Reuters Ekspandér faktaboks * Natt til 26. april 1986 eksploderte en tre år gammel reaktor ved kjernekraftverket Tsjernobyl nord for Ukrainas hovedstad Kiev, like ved grensen til Hviterussland. * Rundt 50 brannmenn og redningsmannskaper døde av strålingsdosene de fikk mens de prøvde å slukke brannen * Enorme mengder radioaktive partikler ble ført med vinden nordover i det som ses som historiens verste atomulykke. * 70 prosent av det radioaktive nedfallet havnet i Hviterussland, men også Norge og Sverige ble hardt rammet * Det er stor uenighet om de mer langsiktige helsekonsekvensene av Tsjernobyl-ulykken. * Anslag viser at 8000-10.000 barn, de fleste i Hviterussland, fikk kreft i skjoldbruskkjertelen på grunn av radioaktivt jod. De aller fleste overlevde. (Kilder: NTB, Direktoratet for strålevern og atomsikkerhet)

Gikk glipp av teknologiutvikling

Hadde det ikke vært for Tsjernobyl-ulykken, kunne vi i dag hatt kjernekraftanlegg som hadde vært tryggere og mer effektive, mener forskeren.

– Jeg tror vi hadde hatt en større andel kjernekraft i dag med nye og bedre kraftverk. Vi hadde hatt en større mengde avfall som må lagres, og en risiko for flere ulykker, men også mer effektiv og enda sikrere teknologi. Men CO2-utslippene hadde vært lavere, sier Samset til NRK.

KLIMAFORSKER: Bjørn Samset i Cicero Senter for klimaforskning. Foto: CICERO / CICERO

– Uten Tsjernobyl hadde teknologien utviklet seg, og jeg tror at vi i dag hadde hatt generasjon 4-reaktorer. I dag klarer man å utnytte noen få prosent av brenselet, mens noen typer fjerdegenerasjons reaktorer vil utnytte nesten alt. I dag er avfallet farlig i titusener av år. Med en fjerdegenerasjons reaktor blir det mindre avfall, og det trenger «bare» lagres et par hundre år.

I dag anslår bransjen at disse tidligst kan være i drift om 10–20 år.

Kjernekraft Ekspandér faktaboks Kjernekraft står for 10 prosent av elektrisitetsproduksjonen, og 4 prosent av total energiproduksjon. I de siste årene har verdens produksjon av kjernekraft økt svakt fra år til år, men fremdeles ikke nådd tilbake til nivået som var før kjernekraftulykken i Fukushima i 2011. Verdens største produsent av kjernekraft er USA, med en årlig produksjon på rundt 800 TWh, noe som dekker omtrent 20 prosent av landets forbruk av elektrisk energi. Det landet med størst andel kjernekraft er Frankrike, hvor rundt 70 prosent av det totale elektriske energiforbruket blir forsynt med kjernekraft. Den største utbyggingen av nye kjernekraftverk pågår i Kina og Russland, som (2018) har henholdsvis 14 og 6 reaktorer under utbygging. Norge har hatt to atomreaktorer til forskningsformål, men en av dem er under avvikling. Haldenreaktoren, som ble brukt til forskning på materialteknologi og kjernebrenselsikkerhet, ble stanset permanent i 2018. Reaktoren på Kjeller brukes til grunnforsking i fysikk og produksjon av legemidler. Kilde: Cicero, Store norske leksikon

Det finnes testanlegg i Kina på fjerdegenerasjons reaktorer, og andre land har tidligere gjort tester, men ingen har planer om å sette i gang kommersiell drift.

Ulykkene i Tsjernobyl og Fukushima førte til en nedgang i utvikling av kjernekraft, både på grunn av motstand i befolkningen og økte kostnader knyttet til sikkerhet.

Men verdens energibehov øker kraftig, og Microsoft-gründer Bill Gates mener USA bør ta en ledende rolle i utviklingen av ny kjernekraft.

Bill Gates: Kjernekraft er ideelt

Gates har også økonomiske interesser i dette. Han er grunnlegger og styreleder i selskapet Terrapower, som jobber med forskning og utvikling innen kjernekraft.

«Kjernekraft er ideelt for å takle klimaendringene fordi det er det eneste karbonfrie, skalerbare energikilden som er tilgjengelig hele døgnet. Problemene med dagens reaktorer, som risikoen for ulykker, kan løses gjennom innovasjon», hevder Gates på bloggen sin, som ble omtalt av Teknisk Ukeblad i januar.

I Finland åpner de i 2020 en tredjegenerasjons reaktor med lagringsanlegg i fjellet, døpt Onkalo – som betyr grotte.

Se video fra anlegget her.

Den er av samme grunntype som de andre som finnes i dag, men med en helt annen type sikkerhet og effektivitet. Kraften er billigere og tryggere.

Det radioaktive avfallet må fortsatt lagres i 100.000 år, men oppbevaringen er regnet som svært trygg.

Det finske strålevernet foretok en simulering av det verst tenkelige; at radioaktivt avfall lekker ut i jorda og i grunnvannet, og beboerne får dette i seg i mat og drikkevann.

Årsdosen ville da tilsvare to bananer.

Tryggest

En analyse i The Lancet viser at kjernekraft er den energikilden som er klart tryggest hvis vi sammenligner antall dødsfall med hvor mye energi som produseres. Dette inkluderer både ulykkestall og langtidsvirkninger.

DØDSFALL VED ENERGIPRODUKSJON: Grafikken viser dødsraten fra luftforurensning og ulykker knyttet til energiproduksjon, målt i dødsfall per terawattime. Foto: Markandya, A., & Wilkinson, P. (2007). Electricity generation and health. The Lancet

Andre undersøkelser viser også at flere dør i ulykker knyttet til montering av solcellepanel eller vindturbiner enn antall døde knyttet til kjernekraft.

Også innen vannkraften har det skjedd store ulykker med tap av menneskeliv. Da Banqiao-demningen i Kina brast i 1975, døde minst 26.000 mennesker, skriver Teknisk Ukeblad.

POSITIV TIL KJERNEKRAFT: Kjernefysiker Sunniva Rose.

– Det virker som kjernekraften har helt andre spilleregler. Ingen mener vi skal stoppe med vannkraft etter ulykken i Kina. Fukushima-ulykken har fått mye oppmerksomhet, men de store skadene kom som følge av jordskjelvet og tsunami. Etter jordskjelvet i Japan omkom 20.000 mennesker, men ingen har dødd av stråling fra atomkraftverket, sier kjernefysiker Sunniva Rose.