Ny frykt sender folk til minibanker og senker børsene.

I helgen ble finansministrene i euroområdet enige om en redningspakke på 10 milliarder euro til Kypros. Tilsvarende 55 prosent av øyas Bruttonasjonalprodukt.

Men vesentlig mer dramatisk er det at EU, IMF og den europeiske sentralbanken (ECB) som motytelse krever at Kypros sine folkevalgte nå innfører en straffeskatt på innskyterne i landets banker.

- Ja, jeg er overrasket. Jeg hadde ikke trodd at de skulle gå for en slik løsning. Jeg ser at de vil ramme russere og andre rike utlendinger som har plassert ulovlige penger der, men de ender jo opp med å ramme hele befolkningen, sier Lars H. Mikelsen, analysesjef hos Norcap til Nettavisen NA24.

Saftig «tyveri»

For bankinnskudd over 100.000 euro, vel 750.000 kroner, beløper skatten seg til 9,9 prosent. For alle innskudd i banker under dette beløpet skal 6,7 prosent av pengene bli konfiskert. I tillegg skal selskapsskatten økes med 2,5 prosentpoeng til 12,5 prosent.

Nyheten sendte kjapt landets innbyggere til minibankene for å ta ut sine innskudd. Når slike såkalte bankrun forekommer, der innskyterne tar ut pengene sine, blir situasjonen fort dramatisk for landets banker. Årsaken er at bankene med det kan miste kritiske mengder av sin egenkapital og ende opp insolvente.

Bare det at kravet kommer er i seg selv en god grunn til at folk nå vil flytte pengene sine ut av Kypros og til sikrere land, som for eksempel Tyskland.

- Antakelig vil disse Target 2-balansene nå komme enda mer ut av ubalanse. Nå har EU åpnet døren for å ta penger fra innskyterne og skåne andre. Hvorfor skal man ha pengene sine i et utsatt sted når man bare kan overføre de til et sikkert sted med et tastetrykk, sier Mikelsen.

Og med dette oppstår det et paradoks. For gjennom Target 2-betalingsystemet så finansieres uttaket fra folkene på Kypros av den tyske sentralbanken gjennom lividitetstilførsler. Det betyr at når pengene sluses inn i relativt trygge tyske banker, så må tyskerne pøse på med tilsvarende nye lån til Kypros.

For å unngå dette har kypriotiske bankkonti nå blitt frosset frem til politikerne bestemmer seg om de skal godta kravet fra långiverne, noe som krever en lovendring. Fristen for å vedta denne har blitt utsatt fra mandag til tirsdag. Bankene har stengt mandag grunnet fridag, men dersom de ikke gjennomfører dette før bankene åpner skal beskjeden være at ECB stanser tilførselen av likviditet.

Grunnen til at EU nå prøver seg her skyldes at nasjonen er så liten, tror analysesjefen.

- Du kan prøve mye på Kypros fordi det er så lite. Men folk vil jo tenke at når man kan gjøre det der, hvorfor skal man ikke gjøre det andre steder?

Selv tror Mikelsen at dersom det blir innført liknende tiltak andre steder er det to land som ligger dårlig an.

- Det mest nærliggende er at noe liknende i så fall vil bli innført i Hellas eller Spania.

Foto: Johnny Syversen

- Euorpas sanne ansikt

Mikelsen peker også på at det som har skjedd i eurosonen de siste ukene avslører tingenes tilstand.

- Avstemningen i Italia viste også Europas ekte ansikt. Folk flest har ikke noe vesentlig solidaritet med andre land i Europa. Man ønsker mer til seg selv og blåser i hvem det kommer på bekostning av. Tyskland for eksempel har hatt et enormt oppsving på bekostning av resten av Europa på grunn av høy eksport. De var Europas syke mann for ti år siden, men nå er det en suksessøkonomi. Dette har kunnet skje på grunn av en kunstig lav valuta, som har fått nabolandene til å kunne kjøpe tyske varer og har mye til felles med taktikken som Kina har kjørt.

Stadig flere stiller seg pørsmålet om hele euroen vil ende opp med å ryke.

- Har du ingen solidaritet mellom landene og ikke noen felles politikk så er ikke valutasamarbeidet levedyktig. Det ser ikke ut som det er politisk gjennomførbart å få en tettere union for det vil koste velgerne noe som de ikke er interessert i å måtte betale. Jeg har alltid trodd at dersom eurosamarbeidet ikke skal holde er grunnen at velgerne stemmer på regjeringer som ikke vil bidra til å gjøre det bedre i naboland på sin egen bekostning, sier Mikelsen.

Børsene faller

Det at EU nå går til det skrittet at de tar ti prosent av pengene til innskyterne skjer ikke uten reaksjoner.

I Europa faller børsene på nyheten. Hovedindeksen på Oslo Børs faller med 0,7 prosent til 477,1 poeng, men enda verre står det til lenger sør i Europa.

I Italia, Spania og Russland senkes børsene med mellom 2-4 prosent mandag formiddag.

Samtidig stiger også renten på lån til andre kriseutsatte land.

Mer fra Nettavisen: