Mener vestkantskoler driver på kanten av det forsvarlige. Nå vil byrådet omfordele ytterligere 46 millioner.

Driftsstyret ved Slemdal skole frykter kvaliteten blir så dårlig at foreldre vil sende barna til privatskole i stedet.

– Vi er positive til skjevfordeling, men det pedagogiske tilbudet er allerede på grensen til det forsvarlige, mener leder av driftsstyret ved Slemdal skole, Petter Enholm. Rolf Øhman

29. okt. 2017 19:15 Sist oppdatert 30. oktober 2017

Skolebyråd Tone Tellevik Dahl (Ap) innførte tre prinsipper da hun overtok styringen av Oslo-skolen. Ett av dem er positiv forskjellsbehandling.

– Vi ønsker at alle skal få likeverdige muligheter. Da må vi forskjellsbehandle mer. Nå bruker vi totalt hver femte krone på utdanningsbudsjettet, ca. milliard, til å utjevne forskjeller, sier Tone Tellevik Dahl.

Grovt sett kan man si at skoler i Groruddalen og Søndre Nordstrand vil komme bedre ut, mens skoler i Oslo vest, nordvest og indre by vil tape på endringene som nå foreslås (se faktaboks for detaljer).

De største utslagene er på 2–3 millioner kroner. Endringene skal etter planen skje allerede fra 1. januar.

Sjekk tall for alle skoler i tabellen lenger ned i saken.

Fakta Ny fordeling mellom grunnskoler i Oslo I 2017 ble ca. 4,45 milliarder kroner fordelt til skolene i det som kalles «utdanningsrelatert ramme». Kostnader til for eksempel skolebygg er holdt utenfor. 90 prosent av dette fordeles gjennom en såkalt ressursfordelingsmodell, mens 10 prosent går til spesialskoler, alfa- og mottaksgrupper og satsinger som flere lærere på 1.–4. trinn. Modellen er justert flere ganger, og nå foreslår byrådet ytterligere endringer. Hovedprinsippene ligger fast og består av en fast elevpris og et basisbeløp, men byrådet vil ta grep innenfor den sosiodemografiske delen. Totalt foreslås det å flytte på ca. 46 millioner kroner. Byrådet foreslår endringer de mener samsvarer bedre med

skolenes reelle ressursbehov, og som gjør at en større del av skolenes rammer blir tildelt ut fra levekårsvariabler. I den sosiodemografiske modellen vil følgende elementer telle: foreldrenes utdanningsnivå (er også med i dagens modell)

foreldrenes inntektsnivå (er også med i dagens modell)

omfanget av barnevernstiltak i skolens inntaksområde (ny) I dagens modell inngår antall elever på skolen som et selvstendig kriterium. Det vil si at 10 pst. av potten fordeles likt mellom skolene ut fra antall elever, ikke basert på levekårsutfordringer. Byrådet vil endre dette og i tillegg fjerne mobilitet, altså elever som slutter/begynner på skolen, som eget kriterium. Det er derfor skoler i indre by vil tape penger på den siste omleggingen. Skolene som taper på at gjennomtrekk ikke lenger skal telle, kompenseres med 250.000 kroner. Pengene skal dekke administrative utgifter. For å gi skolene som taper mest en mulighet til å tilpasse seg, foreslås en overgangsordning slik at ingen får et kutt på mer enn 5 prosent det første året endringene virker. Her kan du lese hele byrådssaken. Vis mer

Politikerne er enige: Billettprisene øker til neste år

Deloitte: – På kanten til uforsvarlig

I januar leverte Deloitte en gjennomgang av modellen. Konsulentene kom med flere anbefalinger, og det er noen av disse som nå blir fulgt opp av byrådet.

I rapporten skriver Deloitte at finansieringen er «på kanten til uforsvarlig for de skolene som ikke har særlige utfordringer».

Byråden understreker at dette er konklusjoner basert på tall fra 2015, altså under Høyre-byrådet.

Frykter foreldre vil velge private løsninger

Etter de nye endringene vil skolene som får minst, Nordseter, Ris og Tåsen, få ca. 50–55.000 kroner pr. elev, viser en oversikt byrådsavdelingen har laget. Slemdal ender på drøyt 60.000 kroner pr. elev.

Driftsstyret ved Slemdal skole mener 65.000 kroner pr. elev bør være et minimum for alle skoler.

«Det er svært bekymringsfullt at man gir et så svakt skoletilbud til de innbyggerne i Oslo med høyest lønns- og utdanningsnivå. Dette vil gjøre at de på sikt vil velge private løsninger, og dette vil kunne endre det norske samfunnet i en retning som vi ikke ønsker», står det i uttalelsen.

Driftsstyreleder Petter Enholm kjenner ikke til foreldre som har søkt barna inn på privatskole fordi de synes tilbudet på Slemdal er for dårlig. Men han ser for seg at dette kan skje. Rolf Øhman

– Det er en frykt vi har, at foreldre velger privat. Vi ønsker at barna skal gå på en god offentlig fellesskole.

Slemdal har allerede kuttet lærerstillinger og i leksehjelpen. I tillegg har de gått gjennom spesialundervisningen for å se om det er mulig å redusere tilbudet.

– Vi driver innenfor lovens rammer, men jeg skulle ønske vi kunne gi et bedre tilbud, blant annet på leksehjelp og til dem som trenger litt ekstra. Det er elever som faller utenfor både i øst og i vest, sier Enholm.

Oslo kommune setter av 15 millioner kroner ekstra til åtte videregående skoler. Målet er å få ned frafallet.

Byråden: Vanskelig å si hva som er riktig sum

På spørsmål om hun har nådd et smertepunkt for skolene som får minst, svarer byråden at byrådet har stryket det generelle skolebudsjettet med 1,8 milliarder siden de overtok. Blant annet kompenseres nå elevtallsvekst med 100 pst, mot 80 pst under forrige byråd.

– Vi har gode resultater i Oslo-skolen og driver effektivt, men det har vært viktig å forbedre grunnfinansieringen for alle skoler og spesielt skoler med utfordringer. Derfor forsterker vi den positive forskjellsbehandlingen.

Skolebyråd Tone Tellevik Dahl (Ap) vil omfordele mer enn i dag for å gi alle elever like muligheter. Tore Meek / NTB scanpix

– Er 50.000 kroner pr. elev nok til å drive en god skole?

– Det er vanskelig å si hva som er riktig sum. Jeg tror alle skoler opplever en reduksjon i rammen som utfordrende, men som sagt har vi styrket skolebudsjettet til alle.

– Deler byråden frykten fra Slemdal om at det offentlige tilbudet kan bli så svakt at foreldre vil velge privat?

– Ja, og det er derfor det rødgrønne byrådet stoppet kuttpolitikken som Høyre-byrådet gjorde til sitt varemerke. Bare de fire siste årene Høyre styrte Oslo, kuttet de 300 millioner kroner i Oslo-skolen.

Videregående skole har hatt flere episoder og trusler om vold: Innfører adgangskontroll for elever og ansatte.

Også skoler i indre by vil tape

Det er ikke bare skoler i vest og nordvest som vil tape penger på den nye omleggingen, hvis den blir vedtatt.

Både Gamlebyen, Vahl, Lakkegata taper mer enn 1 million kroner på omleggingen. Det skyldes at gjennomtrekk av elever fjernes som eget kriterium i modellen.

– Mobilitet er, i motsetning til foreldres utdanning og inntekt, ikke noe som påviselig kan kobles direkte til elevenes resultater. Samtidig erkjenner vi at det er en administrativ utfordring for skolene. Derfor får skoler med høy mobilitet et tillegg på 250.000 kroner, sier byråden.

Får mer enn 100.000 kroner pr. elev

I kroner og øre er det Linderud skole som vil komme best ut, med 2,7 millioner kroner mer enn i dag. Det betyr at skolen vil få 103.500 kroner pr. elev, mer enn det dobbelte av Nordseter, som vil få aller minst.

– Jeg er veldig godt fornøyd. Kriteriene for positiv forskjellsbehandling treffer bedre enn de kriteriene vi har i dag, sier rektor Anne Merete Laache.

Hun slår fast at det er svært store forskjeller på Oslo-skolenes sosiodemografiske nedslagsfelt. Den nye modellen treffer godt når den i større grad har sett hvilke variabler som sammenfaller med skoleresultater, mener hun.

*Politiske satsinger betyr her ekstra lærere på 1.–4. trinn, gratis Aktivitetsskole (AKS) i enkelte områder, samt full kompensasjon av elevtallsvekst.

*Disse skolene er ikke med i oversikten fordi de er nye eller omstrukturerte: Teglverket, Fernanda Nissen, Vollebekk, Brynseng, Haugenstua, Fagerborg, Berg, Sofienberg og Løren.

Vil du fordype deg?