Å ta avstand er ikke nok. Æresvold må gjøres straffeskjerpende i loven. | Jan Bøhler

Jan Bøhler medlem av justiskomiteen (Ap)

23. jan. 2020 10:49 Sist oppdatert 23. januar 2020

Mohammed Altai døde etter en voldsepisode på Holmlia i 2017. Privat

Det mener jeg etter å ha fulgt rettssaken om overfallet på 16-årige Mohammed Altai.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Vi trenger en ny lovparagraf som gir økte straffer når vold eller trusler skjer som ledd i håndheving av æreskultur. Det mener jeg etter å ha fulgt rettssaken om overfallet på 16-årige Mohammed Altai.

Altai døde etter å ha ligget lenge i koma på sykehus. Unge tilhørere og venner av ham hikstet da aktor la ned påstand om ett års fengsel for tiltalte, den nå 21-årige storebroren til jenta Mohammed hadde en «ulovlig» relasjon til.

Jeg lurer på hva moren tenker. Hun fortalte gripende om hvor forferdelig tapet av gode Mohammed var for familien, og ba retten om tilstrekkelig høy straff for tiltalte.

Les også Libe Rieber-Mohn: På tide å snakke høyt om Mohammed

Bør være straffeskjerpende

Problemet er at det ikke finnes lovhjemmel i straffeloven som skjerper straffene for æresmotivert vold. Dermed blir denne volden bare behandlet som all annen vold, enten det kalles kroppsskade, drap eller kroppskrenkelse.

Får vi et parallellsamfunn, kan resultatet bli æresvold, hevnspiraler og konflikter mellom familier og gjenger, mener Jan Bøhler. Signe Dons

Det å håndheve reglene om ære innenfor en æreskultur hvor gutter og jenter ikke har frihet til å flørte eller bli kjærester og stifte familie med hvem de vil, må gjøres straffeskjerpende.

De som driver med dette, kan bruke forskjellige former for vold, trusler og psykisk press, men uansett håndhever de et system som bryter med våre grunnleggende verdier om frihet og likestilling.

Æreskulturen sitter fast

Mange av vitnemålene i straffesaken mot 21-åringen var urovekkende. De fortalte at æreskultur hvor storebrødre skal passe på at ingen innleder et forhold til søstrene deres, uten godkjenning av familien eller storfamilien, er det vanlige i deres miljø. De snakket om det som om det er en selvfølge.

I så tilfelle er vi farlig nær et parallellsamfunn. Resultatet kan bli æresvold, hevnspiraler og konflikter mellom familier og gjenger.

Dette viser at selv om vi i de senere årene har hatt modige skamløse jenter, organisasjoner som Født Fri og mange andre som har stått opp mot dette, så har oppgjøret med æreskulturen i for liten grad nådd frem til dem det gjelder.

Miljøene med bakgrunn i land hvor æreskultur er det normale er blitt større både i Oslo og andre byer, dermed kan det til og med hende at dette systemet er minst like mye til stede som for femten år siden.

Les også Ingen snakket høyt om det som skjedde med Mohammed

Bedre beskyttelse for ofre og truede

Vi må gå fra å ta avstand fra æresvold i samfunnsdebatten til å følge opp i praksis ved å gjøre det straffeskjerpende i straffeloven.

Ofre, pårørende, familier og unge jenter og gutter må få beskyttelse mot håndheverne av æreskultur. Hvis det fortsetter slik som i dag, hvor aktor i prosedyre, utspørring og straffepåstand i saken om Mohammed Altai nesten ikke var inne på æresvold, trolig fordi det ikke finnes noen lovparagraf om dette, får ikke ofrene den beskyttelsen de fortjener.

En parallell til en ny lovparagraf om æresvold som jeg ønsker meg, er den såkalte org. krim-paragrafen (straffeloven § 79c).

Fordi samfunnet mener at kriminelle organisasjoner som mafia og kriminelle gjenger er en særlig alvorlig trussel, har vi gjort det straffeskjerpende hvis straffbare handlinger er utført som ledd i organisert kriminalitet. På samme måte vil jeg altså ha et påslag i straffene hvis vold, trusler eller psykisk press er æresrelatert.

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter