Grønland, Oslo, en iskald kveld i januar:

– Kan jeg få lukte på det før jeg kjøper? Jeg har blitt lurt før, skjønner du.

Politibetjent Jan Erik Bresil har blitt god på å spille skuespill. Han kjenner språket hasjselgerne snakker. Og dem er det nok av her i gatene på Grønland i Oslo, selv om det er iskaldt ute.

Mange får bakoversveis når vestlendingen avslører seg selv, for han ser ikke ut som en vanlig politimann, og er det heller ikke. Uniformen innebærer vanlige klær: Jeans, varme hansker og en tjukk lue. Ingen skal kunne se at han er en del av Gatepatruljen i Oslo. De som skal vokte gatene der du og jeg går, og sørge for at unge holder seg unna narkotika.

Laster innhold, vennligst vent.. For å se dette innholdet, må du aktivere JavaScript i nettleseren din.

Den store jakken gjør sitt beste for å holde vinterkulda ute, men lykkes bare sånn passe.

Det er ikke lett å vite at Jan Erik Bresil er politibetjent. Uniformen er byttet ut mot jeans, T-skjorte og en vanlig jakke. Foto: Kjetil Solhøi / NRK

– Herregud, så kaldt det er nå, sier politibetjenten.

Å gå inn i varmen er ikke noe alternativ, til det er det altfor mye å ta tak i ute i gatene. Hasjsalget skjer ganske åpenlyst, i hvert fall for Bresils trente øyne. Området i Oslo sentrum er ikke større enn noen få fotballbaner. Likevel ble det registrert nesten 1600 anmeldelser her bare i fjor. Et av landets mest belastede steder, ifølge politiet.

Kan ikke tape krigen

Heldigvis gir kulda seg etter hvert. Jakkene blir tynnere og tynnere i løpet av månedene NRK har fulgt politiet og Gatepatruljen. Bresil gir aldri opp, selv om oppgaven virker uløselig.

– Ingen i politiet tror vi får et narkotikafritt samfunn. Men vi må fortsette, vi kan ikke tape krigen, sier han.

Krigen blir kjempet med de maktmidlene Gatepatruljen har til rådighet. De sjekker mobiler og Facebook-profiler, ransaker leiligheter, bortviser og utleverer haugevis med bøter. De kaster narkotikaselgere i bakken og legger dem i jern, om de føler de ikke har noe annet valg. Det hele ender som regel opp med en bekymringsmelding til barnevernet og et håp om at ungdommene kommer på rett kjøl.

Men hjelper det?

Hele tiden kommer det nye ungdommer til, som stiller seg opp på hvert sitt hjørne for å selge eller kjøpe hasj. "Hardbarka kriminelle" kaller politiet noen av dem, selv om mange bare er tenåringer.

Inne på forskjellige kafeer og leiligheter i området er kvantaene større og sedlene flere, og hit kommer de samme ungdommene for å kjøpe det de skal selge videre. Og det vet politiet selvsagt om.

Laster innhold, vennligst vent.. For å se dette innholdet, må du aktivere JavaScript i nettleseren din.

Urinprøvekontrakter er et av de viktigste midlene Gatepatruljen bruker for å kontrollere at ungdommene slutter å røyke hasj. Politiet gir ungdommene et valg: Enten kan de med jevne mellomrom levere urinprøver som viser at de ikke har brukt narkotika, eller så risikerer de straff, for eksempel bøter på opp mot ti tusen sure kroner.

Ikke alle er like begeistret for politiets ultimatum:

– Det er en del av dem som går på urinprøvekontrakter som feirer den siste dagen med å røyke hasj, forklarer Thomas Pedersen.

Thomas Pedersen er ruskonsulent på avvenningsprogrammet 'Ut av tåka' Foto: Kjetil Solhøi / NRK

Han jobber som ruskonsulent på avvenningsprogrammet «Ut av tåka». Han har ikke tro på at urinprøveprogrammene virker alene, uten oppfølging.

– Hvis utgangspunktet til politiet er å hjelpe ungdommen, så synes jeg det er bedre med færre urinprøver og flere samtaler med ungdommene, sier Pedersen.

Mange av guttene han snakker med, er ikke motiverte til endre livene sine. De lar seg ikke skremme av å bli tatt av politiet.

– Ytre motivasjon funker sjelden, den må komme innenfra. Det handler om at de selv må ha lyst til å slutte, sier han.

Laster innhold, vennligst vent.. For å se dette innholdet, må du aktivere JavaScript i nettleseren din.

Grønland er ikke større enn at et ungdomshus holder til under den samme brua hvor hasjsalget skjer åpenlyst. Uten tvil en stor utfordring for daglig leder Carl Thomas Skalleberg ved Riverside ungdomshus. Han tror heller ikke politiets maktmidler alene vil løse narkotikaproblemene i kjernen av landets hovedstad.

Carl Thomas Skalleberg er daglig leder ved Riverside ungdomshus. Det ligger midt i dopsalgets kjerne, Vaterland på Grønland. Foto: Kjetil Solhøi / NRK

– Vi må se på livssituasjonen og bidra til en positiv endring, sier han.

Han sier vi ikke kan forvente at livet bare skal ordne seg for gutter på 16–17 år som har havnet på skråplanet.

– Vi må komme inn tidlig. Ungdommene må føle seg inkludert i fritidsaktiviteter og i samfunnet ellers fra de er små, sier han.

Hvis ingenting virker

Selv sier Bresil at han har blitt mye mer kynisk. Da han begynte, hadde han tro på endring og at ting skulle gå bra for de involverte. Det har delvis snudd.

– Jeg har jo sett at det veldig ofte går galt. Men hvis du ikke tror tvang virker, hvis du ikke tror miljøarbeid virker, hvis du ikke tror noen av tiltakene virker, hva gjør du da? Hvis vi ikke gjør noen ting, går det i hvert fall ikke bra.

Politiets «verktøykasse» Ekspandér faktaboks Her er listen over tiltak politiet selv opplyser at de bruker i kampen mot ungdomskriminalitet: Ivaretagelse etter politiloven § 13

Bortvisning etter politiloven §7 jvf §5

Pågripelse og fengsling

Ransaking

Besøksforbud - Oppholdsforbud Straffeprosessloven §222 a-c

Meldeplikt Straffeprosessloven § 181

Konfliktsråd

Hjemmebesøk

Ungdomskontrakter

Bekymringssamtaler etter politilovens § 13

Samfunnsstraff

Fengselsstraff

Urinprøvekontrakter - Straffeprosesslovens § 69

Ungdomsstraff

Bekymringsmeldinger til barnevernet - Politiet melder i alle saker som ikke er av bagatellmessig art

Forebygging, beredskap og oppfølging gjennom for eksempel samarbeid mellom Oslo kommune og Oslo Politidistrikt (SaLTo)

Om nettdokumentaren Ekspandér faktaboks Siden januar 2016 har NRK forsøkt å komme nærmere de harde ungdomsmiljøene i sentrum av hovedstaden, der knivstikkinger, slåsskamper og narkotikaomsetning er en del av hverdagen. Dokumentarene er ikke ment å være en totalbeskrivelse av denne delen av Oslo. Det er et forsøk på å belyse kriminaliteten og narkotikatrafikken som har bygget seg opp i området, som både politiet og enkelte aktører i nabolaget er bekymret over. For å få et tett innblikk i disse miljøene har vi blant annet vært med Oslo-politiets gatepatrulje på en rekke kvelds- og nattevakter. Gatepatruljen ved Grønland politistasjon er politiets forebyggende enhet i området. Skjulte opptak er brukt for å få et så realistisk bilde som mulig av den harde hverdagen i Oslo sentrum. Vi har anonymisert flere personer av hensyn til personvern og sikkerhet. Nettdokumentaren består av to deler: DEL 1: Gatekampen

DEL 2: Politi og røver