Helsedepartementet: – Det er ingen reservasjonsrett

Legeforeningen forventet motstand

Barneombudet vil innføre 15-årsgrense

OPPHETET DEBATT: I november leverte prioriteringsutvalget ved professor Ole Frithjof Norheim (t.h.) sin utredning om prioritering i helsetjenesten til helse- og omsorgsminister Bent Høie (H). Omskjæring av guttebarn ble behandlet spesielt. Foto:Terje Pedersen,NTB scanpix

Leger får ikke si nei til omskjæring av guttebarn

Flere sykehusleger nekter å utføre rituell omskjæring av gutter. Nå viser det seg at loven pålegger dem det.

Oppdatert 15. januar 2015

Artikkelen er over fem år gammel

Til tross for sterk motstand fra fagmiljøene i helsesektoren, kan offentlige sykehus fra nyttår gjennomføre rituell omskjæring av guttebarn med statlig refusjon.

Få dager inn 2015, kom det for dagen at flere leger nekter å utføre inngrepet. De har flagget et ønske om reservasjonsrett.

– Jeg kommer selv til å be om å få reservere meg, sa leder Christian Beisland i Norsk urologisk forening til VG på torsdag.

VG vet at en rekke andre urologer vil gjøre det samme.

Hva mener du om at rituell omskjæring av gutter er blitt en offentlig oppgave? Del din mening i kommentarfeltet nederst i saken.

Kan ikke si nei

LOVBESTEMT: Statssekretær Cecilie Brein-Karlsen (Frp) i Helse- og omsorgsdepartementet sier at legene må forholde seg til lovendring. Foto:Håkon Mosvold Larsen,NTB scanpix

Nå viser det seg at sykehuslegene slettes ikke har anledning til å si nei til å omskjære guttebarn.

– Det er ingen reservasjonsrett eller reservasjonsmulighet. Det er ikke tradisjon for muligheter til å ta ut reservasjoner i helsetjenesten, som skal være politisk og religiøst nøytral, forklarer statssekretær Cecilie Brein-Karlsen (Frp) i Helse- og omsorgsdepartementet.

Hun viser til at dette er absolutt, nå som det er blitt en del av norsk lov. Hvordan helseregionene implementerer omskjæringstilbudet i praksis, er opp til dem selv. De kan også velge å kjøpe tilbudet av private sykehus.

­– Jeg har stor forståelse for at dette er en krevende problemstilling. Sykehus kan forsøke å legge til rette for at enkelte kan slippe, men helseregionene har ansvar for å sørge for at det er et tilbud, utdyper Brein-Karlsen overfor VG.

Mener de setter barnet foran legen

Selv om motstanden i flere partier var stor, ble loven som pålegger norske leger å omskjære guttebarn vedtatt nærmest enstemmig i Stortinget i juni i fjor. Men hele 65 representanter unnlot å møte opp under avstemningen, ifølge en opptelling Dagsavisen har gjort.

En av dem som har vært åpen om at hun ikke støtter statlig omskjæring, er stortingsrepresentant Jenny Klinge (Sp), som i forrige uke tvitret følgende:

Klinge har fått mange beskyldninger om at hun er fremmedfiendtlig, og også antisemittisk, fordi hun har engasjert seg så sterkt i denne saken.

Helsedepartementet argumenterer med at de tar barnas parti ved lovendringen.

– Hensynet til barna veier tyngre enn legers rett til å reservere seg. 2000 muslimske og jødiske guttebarn omskjæres hvert år i Norge, uten at vi vet nok om hvor dette gjøres og med hvilken smertelindring. Helsetilsynet har tidligere vist at det har vært dødsfall fordi det ikke er blitt gjort riktig. De kommer til å bli omskåret, det har de blitt i flere tusen år. Derfor må vi sikre barna et godt tilbud, sier statssekretær Brein-Karlsen.

Vil ha 15-årsgrense

MENNESKERETTIGHETER: Barneombud Anne Lindboe mener omskjæring av guttebarn strider mot flere internasjonale konvensjoner. Her avbildet på kontoret sitt i Oslo sentrum. Foto:Patrick da Silva Sæther,VG

Barneombudene i Norden gikk i 2013 sammen om å gå inn for en nedre aldersgrense for rituell omskjæring av gutter, for Norges del på 15 år. De mener at omskjæringen «bryter med grunnleggende medisinsk-etiske prinsipper, særlig siden inngrepet er irreversibelt, smertefullt og kan medføre alvorlige komplikasjoner».

Les erklæringen her.

­Brein-Karlsen i Helsedepartementet sier de har undersøkt dette.

– Vi har ikke funnet holdepunkter for at det er i strid med internasjonale konvensjoner. Utgangspunktet er hensynet til barna.

– Dere startet fjoråret med en verkebyll; reservasjonsrett for fastleger som ikke ville henvise til abort. Den gang satte dere legens ønsker i forsetet, mens nå er det pasienten. Hvorfor?

– Vi er helt klar på at pasienten står i sentrum. I forslaget om reservasjonsmulighet var vi også klar på at det var kvinnens rettigheter som var det viktigste. Men jeg mener at dette er to ulike problemstillinger. Reservasjon mot aborthenvisning handlet om et internasjonalt samvittighetsspørsmål knyttet til liv og død, svarer statssekretæren.

­Hun utelukker ikke at det vil følge nye diskusjoner fremover om hvilke religiøse og kulturelle tradisjoner som skal integreres i det statlige helsevesenet, og at leger vil ønske å reservere seg.

Legeforeningen: – Motstanden ikke uventet

Leder Jan-Petter Odden i Barnelegeforeningen opplyser at han ikke har mer å tilføye i saken, og henviser til Legeforeningen.

Tirsdag svarer Hege Gjessing, president i Legeforeningen, at de forholder seg departementets føringer.

– Vi forholder oss til det helseministeren har vært tydelig på, nemlig at ingen skal tvinges til å delta i omskjæring selv om det ikke foreligger noen reservasjonsadgang. Det påhviler derfor ministeren, som eier av sykehusene, og helseforetakene et ansvar med å legge til rette for dette.

– Motstanden i fagmiljøene mot den nye lovgivningen er ikke uventet. Mange har gitt uttrykk for det. Vi håper likevel at de praktiske utfordringene lar seg løse i dialog, skriver hun i en e-post til VG.

Publisert: 15.01.15 kl. 20:46 Oppdatert: 15.01.15 kl. 22:03

Les også

Mer om Helse