Kommentar

Her sa Listhaug ja. Nå sier hun nei

Av Astrid Meland

SYLVI LISTHAUG OG ERNA SOLBERG I FN HØSTEN 2016: Her ga de sin tilslutning til dokumentet som fastslo at migrasjon gjør verden til et bedre sted. Foto: Höök, Pontus / NTB scanpix

Frp har funnet en måte å vise seg frem som innvandringskritiske. Helt uten at det koster dem en kalori.

Oppdatert 17. desember 2018

Dette er en kommentar. Kommentaren gir uttrykk for skribentens holdning

Artikkelen er over ett år gammel

På onsdag skal FNs sluttføre det to og et halvt år lange arbeidet med sin plattform for migrasjon.

For første gang i historien får FN et nær omforent dokument om temaet.

For 164 land ga sin tilslutning i forrige uke. Norge var blant landene som dro til Marokko for å si ja.

Tre dager etter fant Frp det opportunt å kreve en avstemning om dokumentet i Stortinget.

les også En symbolsk liten sak

VEDTATT I MAROKKO: Tysklands leder Angela Merkel var en av mange statsledere som ga sin tilslutning til FN plattformen for en uke siden. Foto: FADEL SENNA / AFP

Partiet visste selvsagt at det ikke ville føre noen vei. Slike dokumenter er regjeringens jobb, det er ikke snakk om suverenitetsavståelse.

Partiet visste at de uansett ikke hadde sjans til å få noe flertall i Stortinget mot avtalen som Frp selv har vært med på å lage.

Debatten i Stortinget på torsdag ble derfor putepinlig for Frp. Partiet brukte Stortingets talerstol på å markere sin motstand mot...seg selv.

les også Slik splitter FNs migrasjonspakt Europa

For å hoppe tilbake til start: Det har vært forsøkt laget et dokument om migrasjon i FN siden 1970-tallet. I 1990 kom man endelig frem til en tekst. Men prosjektet feilet. Alle vestlige land sa nei. Dokumentet ble oppfattet som dårlig for Norge og andre innvandrerland. Denne erfaringen satte i årevis en stopper for nye, slike fremstøt i FN.

KRITISERTE PLATTFORMEN: Frps Jon Engen-Helgheim (Frp) argumenterte mot plattformen i Stortingsdebatten tordag (bildet er fra en annen anledning). Foto: Tore Kristiansen

les også For mange land lønner innvandring seg

Så kom asylbølgen i 2015.

Høsten 2016 dro statsråd Sylvi Listhaug og statsminister Erna Solberg til New York for å delta i FNs høynivåuke om migrasjon (og antibiotika).

Listhaug og regjeringen ga her sin tilslutning til den 22-siders lange New York-erklæringen, som danner grunnlaget for dagens ferdige dokument.

I erklæringen som Listhaug ga tommel opp for, finner man igjen mange av formuleringene i den endelige plattformen. Her står det at «diversitet beriker ethvert samfunn». Dokumentet beskriver behovet for «å bekjempe xenofobi, diskriminering og intoleranse». Det loves grep mot hatprat. Migranters positive bidrag til vertslandene og for økonomisk vekst understrekes og det heter at «migrasjon kan svare på demografiske trender, arbeidskraftmangel og andre utfordringer». Familiegjenforening og pengeoverføringer til hjemlandene skal forenkles. Og det står at vi må forberede oss på flere migranter som følge av global oppvarming. Norge sluttet seg også til en «prosess for å skape flere lovlige og trygge migrasjonsruter».

PROTESTER MOT PLATTFORMEN: I flere land har det blitt arrangert demonstrasjoner mot FNs migrasjonsplattform, her fra Ottawa 8. desember. Foto: LARS HAGBERG / AFP

Teksten gjennomsyres av hensynsfulle formuleringer om migranter og deres rettigheter. Og Listhaug var positiv. – Det er klart at det må vurderes nye måter å håndtere migrasjonsutfordringene på, svarte hun. Ifølge NTB kalte hun dokumentet «En milepæl i returarbeidet».

I 2016 var det humanitære organisasjoner som klaget på at teksten var for drøy. Amnesty mente den kunne underminere flyktningretten. Solberg og Listhaug fikk kritikk for Norges innsats med å endre teksten slik at det fortsatt skulle være lov å fengsle barn.

Men Erna Solberg og Listhaug forsvarte erklæringen.

Arbeidet med et endelig dokument skred videre med seks ulike temamøter i 2017. Justisdepartementet sto sentralt og hadde sine folk med. Mye av dette berørte utlendingsloven, som er departementets ansvarsfelt. Politisk ledelse med Listhaug og Per-Willy Amundsen på toppen, ble holdt orientert. Det ble også hele regjeringen, hvor arbeidet ble forankret i flere R-notater.

11. juli i år var det endelige dokumentet ferdig. Det var på gjenkjennelig FNsk med de nødvendige kompromissene som de aller fleste kunne godta. Også Frp.

Selv om Listhaug hadde gått av knapt tre måneder før, og blant annet det kontroversielle punktet om media hadde kommet inn sent i plattformen, hadde Frp hatt justisministeren hele perioden. Hun var nå avløst av Tor Mikkel Wara.

MOTSTAND OGSÅ I NORGE: Innvandringskritikere demonstrerte mot teksten foran Stortinget i Oslo 30. november. Foto: Pedersen, Terje / NTB scanpix

Frp har altså hatt sine folk på saken, hele veien. Men først lenge etter at plattformen var ferdig, 13. november i år, tok Frp dissens i egen regjering. Det skjedde etter mye skriveri på innvandringskritiske nettsteder, som viste seg å være svært kritisk til Migrasjonsplattformen.

Da ble Frp det og.

«FN i ferd med å vedta global plan for lovlig migrasjon av opp mot 250 millioner mennesker», var tittelen på Resetts første sak om plattformen i september.

Samtidig viste en meningsmåling samme medium bestilte fra Sentio, at folk flest ikke kjente til plattformen og at bare åtte prosent var imot at Norge skulle si ja.

Den store folkelige motstanden kritikerne så for seg, fantes ikke. Men selvsagt fantes det formuleringer å kritisere i plattformen. Slik er FN-dokumenter der nesten 200 land skal bli enige. Og dette var de ansvarlige klar over.

Ikke minst Frp.

KRITISK: VG møtte i forrige uke Sylvi Listhaug på Stortinget, hvor hun gikk til angrep på FNs migrasjonsplattform. Foto: Trond Solberg

Men torsdag leverte likevel tidligere justisminister Per-Willy Amundsen et forslag til Stortinget om å avvise plattformen. Og nå sier Sylvi Listhaug til VG at et norsk ja til FNs migrasjonsplattform «er en naiv tilnærming til migrasjon.»

– Jeg har fremdeles til gode å høre noen argumenter for hva som er bra med denne avtalen, sa Frps Jon Helgheim i Stortinget på torsdag.

Inntil nylig kunne han spurt Sylvi Listhaug.

Publisert: 17.12.18 kl. 09:03 Oppdatert: 17.12.18 kl. 10:49