STOPP: Aps Masud Gharahkhani lar seg ikke skremme av asylliberalerne i eget parti. – Får vi ikke kontroll over innvandringen, svikter vi arbeiderklassen, sier han.

Hva nå, Arbeiderpartiet?

Mannen som har fått oppgaven med å meisle ut Arbeiderpartiets framtidige innvandringspolitikk letter nå på sløret. Han varsler at Ap vil gå inn for en omveltning av det eksisterende asylsystemet.

– Vi må bort fra asylinnvandring. Migrasjonskrisen viste hvor uforutsigbart, inhumant og urettferdig dagens asylsystem er, sier han.

Et flertall av flyktningene som i dag kommer til Norge, kommer som asylsøkere. Det vil si at de på egen hånd tar seg til Norge og søker asyl her. Det er denne adkomstveien Gharahkhani vil stenge.

– Du mener at det skal komme null asylsøkere til Norge?

– Det bør være målet, så svaret er ja. Vi skal ta imot flyktninger, men de bør være kvoteflyktninger. Vi ønsker et mer rettferdig asylsystem hvor dem som trenger det mest får hjelp, sier han.

Gharahkhani legger til at han ikke ønsker noe lovforbud mot å søke asyl i Norge.

Ny intervjuserie: • I en artikkelserie spør Klassekampen «Hva nå, Arbeiderpartiet?» • Ap fikk 27,4 prosent av stemmene i stortingsvalget, det nest dårligste resultatet siden 1924. • Nedturen har fortsatt. Nestleder Trond Giske trakk seg etter anklager om seksuell trakassering, det var sterk uenighet innad i partiet om Acer-saken. Partiet ligger i snitt på 24,1 prosent på målingene (mai). • I serien spør vi hvilke strategiske, politiske og ideologiske valg Ap må ta for å gjenerobre posisjonen som Norges ledende politiske parti.

Tungt ansvar

Klassekampen starter i dag en serie om Arbeiderpartiet. Vi skal intervjue Ap-profiler om hvilke strategiske, politiske og ideologiske valg partiet må ta for å komme ut av den nedadgående spiralen som begynte i månedene før valget i fjor.

Først ut er Gharahkhani. Etter valget ble stortingsrepresentanten utnevnt til leder for partiets migrasjonsutvalg. Valgundersøkelsen fra Institutt for samfunnsforskning viste at velgerne i 2017 anså innvandring som valgkampens viktigste sak. 30 prosent mente at innvandringspolitikken var valgets viktigste saksområde. Bare 15 prosent av velgerne mente at Aps innvandringspolitikk var best.

Asyl ut, bistand inn

Migrasjonsutvalget legger fram sine anbefalinger i oktober. Likevel er det allerede klart at utvalgets viktigste sak er å erstatte dagens asylsøkere med kvoteflyktninger.

– Asylsystemet i Europa styres av kyniske menneskesmuglere som sender folk over Middelhavet, verdens dødeligste grenseovergang. Det er også et urettferdig system, fordi det kun er dem som har penger som har mulighet til å betale menneskesmuglerne. Er du fattig, blir du i hjemlandet eller i en flyktningleir, sier Gharahkhani.

Flyktninger som kommer til Norge, er enten asylsøkere eller kvoteflyktninger. Kun de som har tatt seg over grensa til Norge, kan søke om asyl. Da starter saksbehandlingen, som kan innebære tidkrevende avklaring av identitet, klagebehandling og retur til hjemlandet. Kvoteflyktninger får behandlet saken sin før de kommer til hit, og hentes direkte fra flyktningleirer.

Tidligere generalsekretær i Norsk organisasjon for asylsøkere (Noas), Sylo Taraku, er blant medlemmene i utvalget. Han har argumentert for at alle flyktninger bør få saken sin behandlet før de reiser inn i Schengen-området.

– Går migrasjonsutvalget for Tarakus forslag?

– Vi diskuterer dette nå, og jeg kan ikke forskuttere hva vi lander på. Det som er klart, er at målet er gå bort fra asylinnvandring og over på kvoteflyktninger. Vi vil komme fram til en løsning som gjør at Norge selv kan styre antallet vi tar imot.

Kontroll på grensa

I tillegg til å motta kvoteflyktninger, ønsker Gharahkhani at Ap skal bruke mer på humanitær bistand. Han viser til Sverige, hvor utgiftene til asylinnvandring i 2015 var større enn budsjettet til FNs høykommissær for flyktninger.

– Får man ned kostnadene til asylinnvandring, kan vi hjelpe langt flere. Vi må heller bruke pengene i flyktningleirer og i nærområdene, slik at flyktningene får beskyttelse og muligheter til arbeid og utdanning.

Migrasjonsutvalget har fra starten vært kontroversielt. Da Gharahkhani gikk ut i mediene i vinter og varslet at Ap må føre en strengere innvandringspolitikk, skapte det sterke reaksjoner.

AUF-leder Mani Hussaini, som selv sitter i utvalget, anklaget Gharahkhani for å «slenge ut forslag uten forankring på hvordan vi kan stramme mest mulig inn». Han har også blitt beskyldt for å adoptere Frps standpunkter.

Mener arbeiderne rammes

– Går du ikke Frp i møte når du argumenterer for å ville hjelpe flyktninger i nærområdene framfor å la slippe dem inn i Norge?

– Definitivt ikke. Vi har alltid vært for å hjelpe i nærområdene og store bidrag til humanitær bistand. Frp har alltid vært imot begge deler. Frp snakker om å hjelpe i nærområdene, men det er tom retorikk, sier han.

Gharahkhani mener det er naturlig for venstresida å føre en restriktiv innvandringspolitikk.

– Får vi ikke kontroll over innvandringen og integreringen, svikter vi arbeiderklassen. Det er arbeiderklassen som rammes av lavlønnskonkurranse når innvandrere havner utenfor arbeidslivet. Det er arbeiderklassen som bor i områdene hvor det blir kriminalitet og dårlige levekår fordi nyankomne ikke blir integrert. Derfor er det frustrerende når folk på venstresida tillegger sånne som meg onde hensikter her.

– Er det ikke god sosialdemokratisk politikk å bygge ned grensegjerdene og være solidarisk?

– Det er ikke i tråd med sosialdemokratisk politikk å lukke øynene og opprettholde dagens urettferdige system. Vi ville aldri akseptert i Norge at lommeboka skal avgjøre hvilket skole- og helsetilbud du får. Hvorfor skal det være annerledes i innvandringspolitikken?

NRK meldte i forrige uke at flere av Aps store fylkeslag i byene har foreslått for migrasjonsutvalget at partiet skal innta en rausere og mer solidarisk holdning til innvandring. Også partileder Jonas Gahr Støre sa at Ap bør være raus i innvandringspolitikken.

Gharahkhani mener likevel at han har støtte i eget parti. Han viser til at han de siste månedene har besøkt partilag i 17 fylker for å drive skolering.

– For å være helt ærlig, så merker jeg at enkelte kommer på disse møtene for å ta meg. De har lest om han derre Masud i avisa, og har forberedt lange innlegg mot meg. Så legger jeg fram det jeg har sagt til deg nå, snakker om hvorfor vi trenger et mer rettferdig system, og da oppdager de at vi egentlig ikke er så uenige likevel, sier han.

Gjenvant tilliten i Danmark

Så seint som i fjor høst gikk Ap inn for å stoppe uttransporteringen av de såkalte oktoberbarna, asylsøkere som kom til Norge som enslige mindreårige asylsøkere høsten 2015 og fikk midlertidig opphold fram til de ble 18. Disse skal få søknaden sin behandlet på nytt.

– Det er sterke innvandringsliberale krefter i Ap. Er det ikke en stor sjanse for at du må redusere ambisjonene dine?

– Nei. Mitt oppdrag har vært å være synlig og dra opp en debatt med vanskelige spørsmål. Jeg skal klare å finne løsninger som vi kan stå sammen om. Det vil være løsninger som sikrer norsk kontroll over innvandringen, og samtidig ivaretar våre internasjonale forpliktelser.

Gharahkhani har besøkt Danmark og Sverige for å lære av Aps skandinaviske søsterpartier. I begge land har sosialdemokratene gått i en mer restriktiv retning. De danske sosialdemokratene har foreslått et tak på antallet ikke-vestlige innvandrere og å fjerne adgangen til å søke asyl ved grensa.

– Jeg er uenig med flere av forslagene, men i Danmark ser vi at sosialdemokratene har klart å gjenvinne tilliten. De sosialdemokratiske partiene som vil lykkes i framtida, er de som viser at de har kontroll og styring med innvandringen. Da sikrer man også legitimiteten for å ta imot dem som faktisk trenger beskyttelse, sier han.

– Hva vil skje med sosialdemokratiske partier som ikke strammer inn?

– Hvis man ikke tar kontroll, vil man slutte å være styringspartier. De vil ende opp med å overlate styringen til høyrepopulistene.

larsv@klassekampen.no