Audun Lysbakken rister på hodet over at studieplasser står tomme samtidig som motiverte lærerstudenter ikke kommer inn på grunn av for dårlig mattekarakter.

Fra i høst må man ha karakteren 4 i matematikk for å begynne på lærerutdanningen. Resultatet er at færre er kvalifisert til å starte lærerutdanningen.

Per 18. august var det mer enn 500 ledige studieplasser på norske lærerutdanninger, ifølge fagtidsskriftet Khrono.

Refser karakterkravet

SV-leder Audun Lysbakken mener regjeringen begår en feil når de utelukker lærerstudenter som ikke har en firer i matte.

– Det er mange som kan ha gode karakterer i de fagene de ønsker å undervise i. Det er fordi Torbjørn Røe Isaksen driver symbolpolitikk knyttet til dette ene faget at problemet oppstår. Det gir ingen mening at en elev som har 6 i engelsk ikke skal kunne bli engelsklærer fordi vedkommende har 3 i matematikk. Det er helt meningsløs symbolpolitikk og det gjør at man nå sløser bort talenter, sier Audun Lysbakken.

Mener det har gått prestisje i saken

SV-lederen møtte kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen (H) til debatt i Nyhetskanalen fredag morgen. Røe Isaksen forsvarer karakterkravet i matematikk.

– Skulle vi fulgt SVs politikk, måtte vi fjerne kravene til 3 i norsk og engelsk også. Det er det Audun Lysbakken argumenterer med. Hvis du vil bli formgivingslærer eller lærer i kunst og håndverk, hvorfor skal vi kreve 3 i norsk av deg? spør Røe Isaksen.

– Alle skjønner at det er forskjell på det. Lærere i alle fag må kunne skrive og lese godt, svarer Lysbakken, og fortsetter:

Se debatten: Slik svarer kunnskapsministeren

– Det er dumt når det går prestisje i ting i politikken. Nå burde du stikke fingeren i jorden og se hva som skjer. Vi mangler lærere, det er masse historier om folk som er åpenbart kvalifiserte til å bli lærere, du nekter høyt kvalifiserte folk å bli lærere. Slutt med det!

Vil heve kravene ytterligere

Men Røe Isaksens ambisjon er å heve inntakskravene ytterligere og på sikt kreve karakteren 4 både i norsk og engelsk.

– Vi kunne selvfølgelig senket kravene for å komme inn på lærerskolen. Vi kunne sluppet inn enda flere. Vi kunne senket firerkravet i matematikk og vi kunne fjernet kravet til 3 i norsk og engelsk. Da ville vi fått flere søkere. Men er det måten å rekruttere på til et av Norges aller viktigste yrker? Nei, mener jeg. Det vi må gjøre, er å heve inntakskvaliteten og sørge for at lærerstudiet får den prestisjen det fortjener, sier kunnskapsministeren.

Han minner også om at alle lærere på grunnskolen må kunne undervise i matematikk.

– Umenneskelig studentøkonomi

– Hva sier du til lærerstudentene som ikke kommer inn fordi de har en treer samtidig som det står ledige studieplasser, og så har de kanskje tenkt å spesialisere seg i engelsk og norsk hvor de har fem og seks. Hva skal de gjøre?

– De kan ta opp fag eller så må de søke seg inn på noe annet. Sånn er det når man setter inntakskrav for å komme inn på et studie.

– Lurer oss selv

Lysbakken mener Røe Isaksen er i ferd med å skape en situasjon hvor Norge mangler lærere samtidig som han nekter dyktig ungdom å ta lærerutdanning.

– Det er meningsløst. Det vi må gjøre er å heve læreryrkets status på en sånn måte at det blir mer attraktivt å bli lærer. Vi lurer oss selv hvis vi tror et slikt krav skal løse problemet.