Unge Venstre-lederen foreslår å endre grensen for selvbestemt abort til uke 24. Det får Malin til å reagere – som selv fødte datteren Eirill i uke 23.

For seks år siden kom lille Eirill til verden. Hun veide 550 gram og var bare 19 centimeter lang. Hun var født nesten 17 uker for tidlig, og lenge var det usikkert om Eirill kom til å overleve.

Da moren, Malin Helen Dyb Giil (32) fra Ålesund, var gravid i uke 22, kjente hun at den lille jenta i magen sparket ofte. Hun bestemte seg for å oppsøke gynekologen sin.

– Vi tullet ofte med at hun prøvde sparke seg ut. Og det hadde hun faktisk gjort. Da vi kom til gynekologen, så de en fot som stakk ut, forteller Malin.

Malin ble innlagt på sykehus og fikk beskjed om å forberede seg på en sen abort. Sjansen for det å sette igang redning av barnet var ikke et alternativ så tidlig. De ga likevel lungemodning til datteren, i håp om at fosteret skulle overleve til uke 23. Behandlingen fungerte og i uke 23 måtte hun ut.

STOLT MOR: Malin Helen Dyb Giil elsket Eirill fra første stund. Etter fem måneder på sykehuset fikk hun ta med seg datteren hjem. Foto: privat

Eirill sin kamp for livet begynte.

Foreslår lovendring

Norge fikk lov om selvbestemt abort i 1978. Slik loven er i dag kan kvinner utføre fri abort til og med uke 12 i svangerskapet.

Etter uke 18 må abort være begrunnet med «særlig tungtveiende grunner». Etter uke 23 regnes fosteret som levedyktig, og abort innvilges ikke.

Unge Venstres leder, Sondre Hansmark (23), uttalte før helgen til Vårt land at han foreslår en endring i loven.

Hansmark ønsker å utvide dagens grense for selvbestemt abort fra 12 til 24 uker. Forslaget vil bli tatt opp i Unge Venstres landsmøte som er i slutten av oktober. Hansmark sier til TV 2 at dagens grense på 12 uker er et resultat av et politisk kompromiss.

ØNSKER LOVENDRING: Lederen for Unge Venstre, Sondre Hansmark, foreslår å utvide grensen for selvbestemt abort. Foto: Kallestad, Gorm/ NTB scanpix

– Vi trenger et rasjonelt regelverk med en moralsk begrunnelse på når det er greit å ta abort. Jeg har foreslått at uke 24 skal være slik grense, ettersom det er rundt dette tidspunktet barnet begynner å føle smerte.

– Men kan du bevise at barnet ikke føler smerte før uke 24?

– Dette er omdiskutert blant fagfolk, forskning kan bidra til å gi en bedre pekepinn på hvilken uke som bør settes som grense.

Hansmark syns abortloven er for streng slik den er i dag. Han syns det er feil at enkelte mennesker sitter og bestemmer om kvinnen har en god nok grunn til å ta abort eller ikke etter uke 12.

– Fri abort må også innebære retten til å bestemme selv. Det bør være kvinnens valg, også etter en lengre periode, forteller han.

23-åringen tror ikke at denne utsatte grensen vil føre til flere aborter, og viser til land med en mer liberal politikk i europeisk sammenheng.

– Se på for eksempel Storbrittania og Nederland som har en grense på 24 og 21 uker. I Storbritannia gjennomføres to prosent av abortene mellom uke 20 og 24. Jeg tror ikke det er fare for stor økning i aborter i Norge ved å innføre dette. Det aller fleste ønsker å avslutte svangerskapet så tidlig som mulig, sier Hansmark.

– Forferdelig

Før hun ble født, var mamma Malin klar i sin tale. Dersom datteren overlevde, men ikke hadde et liv verdt å leve, måtte de avslutte behandlingen. Hun ønsket ikke at Eirill skulle leve et liv fylt med smerter.

– Det var forferdelig. Når man står i situasjonen, og har barnet fremfor seg, er det lett å bare tenke på seg selv. Derfor sa jeg det før hun kom. Jeg spurte flere ganger om de kom til å måtte avslutte behandlingen, men Eirill viste ny styrke gang på gang.

FØRSTEKLASSING: Eirill er i dag en frisk og sunn jente. Hun har nettopp startet i førsteklasse og har en drøm om å starte på Taekwondo. Foto: privat

Malin forteller at hun nøt hvert eneste sekund med datteren, uvitende om hun kom til å overleve den neste timen.

– Jeg ville gjøre alt helhjertet. Jeg ville være takknemlig for hver eneste sekund vi fikk i sammen. Det er jo aldri noen selvfølge å få et barn, forteller Malin.

Moren fra Ålesund har i dag fire barn. Eirill var nummer tre i rekken, og Malin forteller at hun følte seg godt rustet før denne graviditeten. Men da hun fikk vite at Eirill måtte komme ut tidligere enn forventet, hadde hun ingen anelse om hva som kom til å møte henne.

– Jeg så for meg at hun skulle ligne på en fugleunge eller en frosk eller den duren, sier Malin lattermildt.

Hun fikk derfor seg en overraskelse da hun fikk se datteren for første gang.

– Hun så ut som en helt perfekt liten baby i miniatyrversjon. Hun var så fin i huden og hadde minibollekinn. Det var nesten litt komisk, for hun så helt ferdig ut, bare ikke fullvokst, forteller hun.

Eirill er i dag en frisk og sunn jente, som akkurat har startet i første klasse.

Vekker reaksjoner

Forslaget til Hansmark har vekket reaksjoner både blant politikere og privatpersoner. Malin er en av dem. Hun syns tematikken er vanskelig.

– Samtidig som at enkelte søker om abort etter uke 12, jobbes det nå med å senke grensene til å redde enda yngre fostre. Det er et paradoks.

Hun har forståelse for at enkelte kan behøve å ta abort etter uke 12, men støtter ikke forslaget.

– Jeg vet så godt hva et barn i dette stadiet er, men de som ikke vet det vil nok aldri forstå det. Det er et vanskelig tema, for det er så mange variabler som spiller inn. Man vet aldri hva en person har blitt utsatt for, eller hva livet kan bringe. I hovedsak tenker jeg at det er feil å ta livsretten vekk fra et barn i uke 24.

– Ikke en god idé

Torbjørn Moe Eggebø, seksjonslege ved Nasjonal behandlingstjeneste for avansert invasiv fostermedisin, forteller til TV 2 at han ikke syns forslaget er en god idé.

– Vi har en abortlov som fungerer veldig bra. Det å forlenge grensen kan føre til at noen kvinner vil velge å utsette beslutningen. Det er både mer psykisk og fysisk belastende å ta abort sent i svangerskapet, forteller han.

Eggebø erfarer at de aller fleste blir tidlig klar over at de er gravide. Han frykter at ved å utsette grensen kan det forekomme en selektering.

Seksjonsoverlege Torbjørn Moe Eggebø tror at en senere grense kan føre til en selektering. Foto: Morten Dreier

Et av argumentene til Hansmark er at fostre ikke føler smerte i dette stadiet.

Eggebø tror denne påstanden er feil, men påpeker at dette er ikke påvist.

– Det er umulig å få dette bekreftet, men jeg tror de føler smerter tidligere. Fra uke 23 er fosteret som oftest levedyktig. Det meste er utviklet til da.

Eggebø ser på kvinners selvbestemmelse som en balansegang mellom kvinners rettigheter og fosteret rettigheter.

Han mener at rettighetene til fosteret øker utover graviditeten. Han tror derfor at en mulig løsning heller kan være at enda flere kvinner får innvilget en tidlig ultralyd.

– Alle bør få tilbud om en tidlig ultralydundersøkelse. Det er en viktig sak for kvinners selvbestemmelse, og det kan gi nyttig informasjon om fosteret som gjør at mor kan ta et tidlig valg, sier Eggebø.