Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

||| Ansatte i Bufetat forteller til Dagbladet det de ikke har lov til å si: At de mener ledelsen tvinger dem til å bryte loven for å holde budsjettene for 2010.

— En rekke barn mellom 1 og 14 år nektes nå den hjelper de trenger og har krav på, av rene budsjetthensyn. Situasjonen er kjempealvorlig, sier en ansatt til Dagbladet.

Unngår plassering

I august fikk lederne i Bufetat region øst beskjed fra regiondirektør Pernille Pettersen Smith: Regionen skal spare 51 millioner kroner. Ut året skal barn ikke plasseres i private fosterhjem og barnevernsinstitusjoner. Årsaken som ble oppgitt var økonomi.

— Problemet er at det er ikke nok offentlige plasser. De er fulle. Vi er helt avhengige av de private for å gi barna et godt tilbud, sier den ansatte.

Flere private hjem og institusjoner har ledig kapasitet, men ledelsen mener de er for dyre. I mens blir barna stående i kø og beredskapsplasser bundet opp, ifølge de ansatte i Bufetat. De frykter at dette kan gå utover barnas psykiske helse.

— Bryter loven

I september sendte regiondirektøren et brev til fagteamene der budskapet om å unngå plasseringer ble gjentatt. I tillegg pålegges lederne å trenere saker der foreldre og barn selv ønsker hjelp fra barnevernet. «Fortsatt utsette/avvente plasseringer ihht bv. §4.4-5.ledd», skriver Smith i et eget punkt i brevet som Dagbladet har fått tilgang til.

Jusprofessor og forfatter av boka «Barnerett», Gudrun Holgersen ved Universitetet i Bergen sier at dette er brudd på barnevernsloven.

— Jeg kan ikke se at det er akseptabelt å gi en slik instruks. Det er ingen rettslig adgang til å avlyse et av tiltakene som loven viser til. Økonomi er ikke et gyldig argument når det gjelder tiltak etter barnevernloven. Det framgår uttrykkelig av loven at tilstrekkelige midler skal stilles til disposisjon. Tiltak skal avgjøres i det individuelle tiltfellet, og det skal legges avgjørende vekt på tiltak til beste for barnet. Det gjelder også §4.4-5. ledd.

— Så dette er brudd på barnevernsloven?

— Ja, det vil jeg si.

— Bedt om å lyve

Verken barnet, foreldrene eller kommunen som har ansvar for barnet, skal ha fått vite grunnen til at sakene treneres. De ansatte i Bufetat forteller at de har fått munnkurv og at de tvinges til å lyve overfor kommunene de bistår.

— Det er mange som er sinte på oss i kommunene. Vi får ikke lov til å fortelle at det er økonomi som er grunnen til at sakene treneres, så vi må finne på fiktive historier. Vi er tatt som gisler, sier en ansatt.

For at et barns vedtak om omsorgsovertakelse ikke skal falle bort, er Bufetat nødt til å plassere barnet innen en seksukersfrist. Resultatet blir flere mellomplasseringer og mer flytting for barna.

— Dette er barn som har lidd over tid av manglende omsorg, og som bærer preg av det. De har behov for kontinuitet og stabilitet. Vi kan ikke leve med at det er økonomi og ikke barnas beste som teller, sier en kilde i Bufetat.

De ansatte tør ikke stå fram med navn i redsel for å miste jobben.

Avviser lovbrudd

Regiondirektør Pernille Pettersen Smith og avdelingsdirektør Marion Stende i Bufetat kjenner seg ikke igjen i kritikken.

— Den gir nok ikke en bred nok beskrivelse av virkeligheten. Det er ting som ikke er bra nok, men vi beveger klart i riktig retning, sier Smith.

Hun er ikke i tvil om at tiltakene i brevet er nødvendige.

- Hadde vi vært usikre på det, hadde vi ikke tatt de med, sier Smith.

Hun avviser lovbrudd.

— Da må de lese hva som faktisk står der. Vi har vært helt åpne om dette, og vi bryter ikke loven, sier Smith.

— Fagteamene skal utsette eller avvente kjøp av dyre plasser. Her er det snakk om hjelpetiltak som er den minste formen for inngripen fordi også foreldrene samtykker. Det er dessuten snakk om hjelpetiltak som er forbigående, og hvor det er konkludert med at barnet ikke er utsatt for omsorgssvikt, tilføyer Stende.

- Har informert

De avviser også at de ansatte skal ha noen grunn til å føle at de må lyve.

— Det er ikke sant. Jeg har selv vært rundt i kommuner og gått gjennom dette brevet, sier Stende.

— Hvordan møter dere kritikk internt?

—Vi trenger drøftelser og debatter i et felt som alltid er i utvikling. Alle kan gi innspill i forkant, men når noe er besluttet, så må man gå for det. Når føringer er lagt, må ansatte gjøre et valg om de ønsker å jobbe under de føringene eller ikke, sier Smith.

— Synes du uttalelsene fra ansatte er illjoale?

— Nei, og vi følger bare opp de føringer politisk ledelse legger, sier Smith.

— Som fagarbeider i barnevernet kan man stå i noen etiske dilemmaer som er vanskelige for den enkelte. Det har jeg stor forståelse for fordi så mye handler om skjønn. Samtidig er kanskje vi i etaten blitt tydeligere på at i år skal budsjettet gå i balanse, tilføyer Stende.

Magnus (14) fikk hjelp da han trengte det, og sier til Dagbladet at han ikke vet hvor han hadde vært i dag om det ikke hadde vært for den private institusjonen RUFS.



