MeningerDette er et debattinnlegg. Innlegget gir uttrykk for skribentens holdninger.Det er på tide å komme videre fra spørsmålet om klimaendringene er menneskeskapte eller ikke.

Slik det er nå, ender enhver debatt med et snev av klimarelevans opp i et munnhoggeri på Facebook, der man slår hverandre i hodet med statistikker og påstander det er umulig for vanlige folk å vurdere sannhetsgehalten i.

Det er trist for den offentlige debatten, det er trist for dem som ønsker å finne løsninger, det er trist for den seriøse forskningen og det er trist for utviklingen av drammensregionen.

Sist uke blusset debatten opp igjen, da Senterpartiets representant i det nyopprettede klimautvalget i Drammen delte en artikkel med klimaskepsis fra et nynazistisk nettsted. Partiet svarte med å vrake politikeren fra utvalget, med begrunnelsen at innholdet var uforenlig med partiets ståsted.

I strengeste laget, vil mange mene, men ifølge partiets pressemelding skulle det ikke være tvil om hvor Sp står i klimadebatten.

Det er egentlig liten tvil blant landets politiske partier om at klimaendringene er reelle og et resultat av menneskelig aktivitet. Den samme oppfatningen har 70 prosent av den norske befolkningen, ifølge fjorårets holdningsundersøkelse fra Cicero, senter for klimaforskning. De fleste har tillit til at klodens fremste klimaforskere gir oss så sikker kunnskap som det er mulig å framskaffe.

Det politisk viktige spørsmålet nå er hva vi skal gjøre for å nå klimamålene og forpliktelsene vi har inngått. Også næringslivet er opptatt av det.

Likevel ligger Norge på topp i klimaskepsis, sammen med USA og Saudi-Arabia, viser en fersk undersøkelse fra analysebyrået YouGov. Hva årsaken til dette er, er vanskelig å si. Men det er neppe fordi vi er smartere enn andre. Kanskje har det med avhengigheten av oljen å gjøre? Kanskje vår høye levestandard? Eller kanskje vi, særlig i mediene, har vært for opptatt av å balansere all etablert klimaviten med skepsis og kritikk? Kanskje har vi ikke vært flinke nok til å skille god forskning fra aktivisme og konspirasjonsteorier?

Det er etter hvert kjent at det meste av klimaskeptikernes argumentasjon er hentet fra mektige tenketanker og lobbyorganisasjoner finansiert av oljeindustrien i USA. Gjennom sitt store nettverk har klimaskeptikerne fått betydelig omtale og plass i etablerte medier, ifølge en studie omtalt i det vitenskapelige tidsskriftet Nature Climate Change.

Men klimavitenskap er ingen demokratisk øvelse, der de som roper høyest eller er mest skråsikre, nødvendigvis har rett.

Snarere tvert imot. I forskningen er usikkerhet en dyd. Men jo større enighet i forskningsmiljøet, desto mindre blir tvilen. For eksempel er det liten uenighet om at jorda er rund, selv om det finnes forskere som forfekter det motsatte, eller at røyking er helseskadelig.

Det er sunt med skepsis, og det skal stilles kritiske spørsmål ved forskningen, også i klimadebatten. Men verden står overfor store klimautfordringer, folk er bekymret og ønsker handling. Da blir det meningsløst å bruke masse tid lokalt på et spørsmål som egentlig tilhører fortiden.

Det skulle vært unødvendig å si, men Drammens Tidende ønsker med dette at det ikke skal være tvil om hvor vi står i klimadebatten. Vi har tillit til klimaforskere som påpeker at klimaendringene er menneskeskapte og at det er mulig å gjøre noe med dem. Noe annet ville vært oppsiktsvekkende.

Vi ønsker å prioritere stemmer som er opptatt av å diskutere løsninger, hvilke metoder som gir best resultater og hvilke konsekvenser tiltakene får. Ingen har klippekort i Drammens Tidendes spalter, og jobben vår er å sørge for en konstruktiv og faktabasert debatt. Innlegg basert på konspirasjonsteorier og useriøse kilder blir derfor ikke prioritert.

Rommet for diskusjon er stort, og vi håper flere vil føle seg velkomne i en engasjert diskusjon om hvordan vi skal løse problemene vi står overfor.

Det eneste vi risikerer er en litt mer sivilisert debatt og forhåpentligvis en triveligere by, kommune og region.

Les også: