TAR FORM: Slik ser det mye Munch-museet i Bjørvika ut mandag 11. mars 2019. Foto: Hallgeir Vågenes

Kaller Lambda forsøpling - mener Tajik må ta ansvaret

Kunsthistoriker Tommy Sørbø kaller det nye Munch-museet «en varslet katastrofe».

Oppdatert 12. mars 2019

Artikkelen er over ett år gammel

Lambda-rundene har vært mange de siste årene, men nå står bygget snart klart i Bjørvika. Kritikken har imidlertid ikke stilnet av den grunn.

Mange reagerer på at bygget fremstår helt annerledes enn slik det så ut på tegningene og modellene som ble presentert før det omstridte byggevedtaket ble fattet av Oslo kommune.

Den profilerte kunsthistorikeren Tommy Sørbø beskriver bygget som «akkurat den estetiske katastrofen mange av oss forutså», og som en forsøpling av hovedstaden i et innlegg på Vårt Oslo.

les også Munch-museet kan bli en milliard dyrere enn planlagt

Han medgir at man ikke får revet bygget, men sier han tar debatten igjen for å unngå noe lignende i fremtiden.

FORTSATT LAMBDA-MOTSTANDER: Kunsthistoriker Tommy Sørbø. Foto: Frode Hansen

– Dette handler mer om sosiologi og retorikk enn om estetikk. Veldig mange av disse arkitektkonkurransene vinnes gjennom språket man spinner rundt prosjektene for å vinne sympati.

– Bør man ikke vente til bygget er helt ferdig før man feller en dom?

– Jeg felte en dom allerede basert på tegningene. Man ser størrelsen, formen og fargen. Om det kommer lys innenfra forandrer ikke så mye.

– Hva skal man gjøre når det åpner da?

– Jeg vet ikke hvor mange milliarder det har kostet, men vi må lære så det ikke skjer i fremtiden. Og vi må henge bjella på katten og si: Hvem har hatt det siste ansvaret her? Hadia Tajik var den som til slutt skar gjennom og fikk skryt for handlekraften. Da synes jeg hun har et ansvar selv om hennes holdning til det er basert på faglige råd.

BYTTET UT GLASSET: Slik så Lambda ut på tegnekartet. Siden har det blitt endret til at fasaden skal være i aluminium og ikke glass. Foto: Herreros Arquitectos

Hadia Tajik påpeker at hun ble kulturminister i 2012, mens arkitektkonkurransen ble vunnet i 2009.

– Mener Sørbø at jeg skulle skrotet vinneren av en faglig arkitektkonkurranse tre år etter at den vant? I så fall – på grunn av hva da? spør hun retorisk og fortsetter:

– Jeg kjenner meg ganske trygg på at hvis jeg hadde gjort det, ville samme Sørbø anklaget meg for stormannsgalskap hvis jeg hadde sagt at «Staten støtter byggingen av Muchmuseet bare hvis dere skifter arkitekter». Rollen som kulturminister er ikke å pådytte andre sin personlige kunst- og kultursmak. Min rolle i dette var å sikre at arven etter Munch også ble sikret nasjonal økonomisk støtte, derfor skar jeg gjennom og sørget for dette».

Elisabeth Munch-Ellingsen er talsperson for arvingene etter Edvard Munch, hvis kunst skal fylle det omdiskuterte bygget. Hun synes kritikerne tar for hardt i.

– At det er annerledes enn på tegningene er en overraskelse, men etter hva jeg har lest skal det komme lys bak og bli gjennomstrømming. Det er for dumt å dømme det helt nord og ned. Å si at det er forferdelig og ødelegger Bjørvika synes jeg er å gå langt i fasen vi er nå.

les også Sparer millioner på å bygge Lambda

Hun sier hun ikke helt ser hvorfor man skal diskutere Lambda enda en gang, når bygget snart står der ferdig.

– Jeg synes det er fantastisk at det kommer et museum etter alle rundene. Nå åpner det snart, skal vi ikke bare være glade for det? Det skal komme grønne vekster rundt blant annet, vi har ikke sett totaliteten i det.

Erling Lae er tidligere byrådsleder i Oslo. Han skriver på Facebook at at konsekvensene ved å endre fra glass til en perforert aluminiumsfasade burde vært bedre opplyst.

Han utdyper overfor VG.

– Det er dumt at diskusjonen om fasaden kommer som en overraskelse på veldig mange. Dokumentene rundt vedtaket er tilgjengelige, men man skal være innmari god til å lese arkitektspråk hvis du skal forstå hvor stor forskjell det ble fra glassfasaden i vinnerutkastet, som mange trodde skulle komme, sier han.

– Jeg krysser fingerene og håper den perforerte aluminiumsfasaden, som tross alt er gjennomhullet, får et mindre tungt preg når den står ferdig.

Lae mener også man ikke kan annet enn å vente til å se hvordan det blir når bygget står ferdig. Han mener likevel man er nødt til å ta lærdom av prosessen.

– Når man endrer såpass mye på det visuelle må informasjonen være bedre, og i et språk politikere og media kan forstå.

Publisert: 11.03.19 kl. 22:34 Oppdatert: 12.03.19 kl. 10:43

Mer om Arkitektur Barcode