– Vi er ikke sterke nok, ikke praktiske nok. Det er en gammeldags holdning om at dette yrket er forbeholdt menn.

Ordene smeller fra Lill-Marit Overvik. Hun har vært brannkonstabel i Trondheim i snart ti år. Samtidig leder hun nettverket for alle kvinner som jobber i brann- og redningstjenesten.

Nå er hun lei. Lei av fordommene kvinner i dette yrket til stadighet møter.

– Det har blitt bedre enn det var før. Men jeg møter fortsatt lange blikk hvis jeg sammen med en kvinnelig kollega kjører lift for eksempel. Da får vi mye oppmerksomhet. Det er nok ikke ment som ondsinnet, men de tenker at dette var uvanlig å se.

«Får du til å kjøre brannbilen?»

– Jeg kan høre ting når jeg forteller hva jeg jobber med. Da går det på at jeg ikke er tøff nok eller sterk nok.

Hilde Kyllo er brannkonstabel og røykdykker i Namdal brann- og redningstjeneste som ligger nord i Trøndelag. Der er det to kvinner og resten menn.

Hun har aldri opplevd verken sjikane eller fornærmelser fra sine mannlige kolleger, som hun skryter av.

Men det er ute blant folk Kyllo merker at fordommene mot henne som kvinne i yrket fortsatt finnes. Fordommer som ikke bare handler om det fysiske, men også om det å kjøre brannbil.

– Det er jo lastebiler, og noen tenker at vi kvinner er dårligere til å kjøre bil. Jeg har hørt folk si «får du til å kjøre brannbilen?».

LIKE TØFF SOM GUTTA: Hilde Kyllo jobber som brannkonstabel i Namdal brann- og redningstjeneste. Foto: Privat

Føler seg ofte forbigått

Det er ikke bare ute blant folk kvinner i yrket opplever ubehagelige opplevelser.

I fjor delte kvinnenettverket historier med emneknaggen #nåralarmengår der kvinnelige brannkonstabler fortalte om ubehagelige historier fra arbeidslivet.

Jeg har følt meg usynlig, utsatt for hersketeknikker, sett ned på og minimert. Kollegaen min sa rett foran hele vaktlaget mitt at han ikke kunne fatte å begripe hva jeg som jente gjorde her. Jeg hadde jo ingenting her å gjøre, dette er jo en mannsjobb. Ingen sa noe. Utdrag fra kampanjen "nåralarmengår

Denne historien er en av flere. Som leder av kvinnenettverket, opplever Overvik ofte kvinner som føler seg oversett i egen etat.

– Jeg har hjulpet en del kvinner som har vært i tøffe saker. Det har gått på at de føler seg forbigått i søkeprosesser til stillinger der de får ekstra ansvar. Det har også handlet om garderobefasiliteter og verneutstyr i riktig størrelse.

Overvik mener det har blitt politisk riktig å ansette kvinner i brannvesenet, men at det er langt fra tilrettelagt for kvinner å faktisk jobbe i tjenesten.

– Det er mange som opplever å bli tatt bilde av i lokalavisa, for så å møte opp på en arbeidsplass der ingenting er tilrettelagt for at kvinne skal jobbe der.

Bekjemp fordommene med flere kvinner

2,5 prosent av utrykningsledere og brannkonstabler er kvinner. Tar vi med forebyggendepersonell og ledere, er tallet på 4 prosent av arbeidsstaben. Det er en liten oppgang fra tidligere år. Men til sammenligning er nesten halvparten av det norske politiet kvinner.

Overvik i kvinnenettverket mener fordommene kan bekjempes med å få flere kvinner i yrket, samtidig som ting legges mer til rette for kvinner. Slik kan folk se at kvinner også kan. Hun ber Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) ta større ansvar.

– De må si at de ikke godtar dagens kvinneandel. De må tenke at dette skal vi gjøre noe med. Politidirektoratet for eksempel gikk inn for å øke kvinneandelen, det samme gjorde forsvaret. Når kvinneandelen er så lav, så kommer ikke dette av seg selv, sier Overvik.

Hun får støtte av Hilde Kyllo

– Brann og redningsetaten må si at de har lyst å ha flere kvinner i yrket. Så må også vi kvinner forstå selv at dette er en jobb som vi klarer å gjøre.

Gode tiltak mot fordommer, få tiltak for rekruttering

FLERE KVINNER: Cecilie Daae, direktør i Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, vil øke kvinneandelen i brannvesenet. Foto: Yann Aker / DSB

– Fordommer er det ingen som skal møtes med. Det sier direktør i Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, Cecilie Daae.

De har ansvar for blant annet nasjonal, regional og lokal sikkerhet og beredskap i det norske brannvesen. Daae sier hun er klar over problemet og sier at det jobbes med å bekjempe fordommer i bransjen.

– Det er mange tiltak som man kan iverksette. Noe handler om informasjon til jenter, sånn at de får lyst til velge brann og redning som en yrkesvei. Veldig mye av dette handler også om ledelse. Skal man få til mer mangfold, må ledere være gode på mangfold og rekruttering, sier Daae.

DSB har som uttalt mål at de skal avspeile befolkningen bedre. Daae innrømmer likevel at de mangler gode, konkrete tiltak for å øke antall kvinner i bransjen.

– Det bør vi sikkert vurdere sammen med brann og redning. Men mye må ligge regionalt og lokalt, for det er der rekrutteringen og opplæring skjer. Jeg er opptatt av dette.

Og kvinner er bra for det norske brannvesen?

– Kvinner er bra generelt og spesielt for den norske brann og redningstjenesten, der kvinneandelen er altfor lav.