Hur ska Sverige klara att ta emot ännu fler?

Över 300 000 fler asyl- och anhöriginvandringsansökningar på bara några år, spår Migrationsverket. När ska de generösa förstå att detta får konsekvenser?

Foto: ANDERS WIKLUND / TT

Detta är en ledare i Kristianstadsbladet. Kristianstadsbladets politiska hållning är liberal.

”Varje människa har rätt att skapa sig en framtid i fred och frihet oavsett var hen råkar vara född”, skrev Simona Mohamsson från Liberala Ungdomsförbundet i en debattartikel nyligen (SvD 4/7).

Men de liberala teorierna fungerar inte i praktiken. Om den som går över gränsen till Sverige kliver rakt in i välfärdsstaten – och får rättigheter som ska finansieras av någon annan – är det inte särskilt liberalt att förorda fri rörlighet. Som samhället är organiserat idag har antalet som får asyl stor betydelse.

Därför var Migrationsverkets senaste prognos oroväckande. I Ekot löd rubriken ”Något färre asylsökande de kommande åren”, men sanningen är en annan. Myndigheten räknar med 16 000-28 000 asylsökande per år 2019-2022, vilket visserligen är en minskning. Men räknar man med ökad anhöriginvandring blir det en ökning; totalt räknas över 300 000 nya ansökningar komma in under fyra år.

Detta får ofrånkomligen konsekvenser för välfärden om de som sedan får asyl inte kan försörja sig själva. Sveriges kommuner och landsting räknar med att kostnaderna för ekonomiskt bistånd nästan fördubblas fram till 2025, delvis på grund av flyktingmottagandet. 40 kommuner beräknas behöva höja skatter nästa år.

Bengtsfors kommun går till exempel knackigt just nu, vilket fick kommunalrådet Stig Bertilsson (M) att i veckan skriva ett brev till regeringen, i vilket han varnade för att kommunen kan komma att gå i konkurs. ”Jag är bekymrad! Mycket bekymrad!!”, inledde han med.

Enligt lokaltidningen Dalslänningen tillhör Bengtsfors de kommuner som har tagit emot många nya svenskar, och nu har höga kostnader för försörjningsstöd, introduktion, utbildning, individ- och familjeomsorg (30/7). Bertilsson röt apropå flyktingmottagandet: ”Det får vara slut med att staten lägger nya åtagande på kommunerna och sedan drar när notan kommer”.

Jag förstår Bengtsfors frustration. Men det gör uppenbarligen inte vänsterdebattörerna som försöker vifta bort högst relevant oro som en slags främlingsfientlighet.

Debattören Petter Larsson skrev till exempel på Aftonbladet apropå prognosen från Migrationsverket att massinvandring var fake news, och att delar av borgerligheten har ”invandringsnoja”.

Lovisa Lanryd, pressekreterare för Liberalerna och aktiv i LUF, twittrade att ”betalar, det gör jag gärna, pga alla människor på flykt är inte vandrande monster”.

Ingen har dock ”noja” utan orsak, för de flesta ser att migrationen innebär problem i vardagen som måste lösas för att inte påverka andra negativt. Och väldigt få av oss som invänder mot de höga kostnaderna som följer av flyktingmottagandet ser människor som monster. Vi kan helt enkelt räkna plus och minus.

Dessutom är det irrelevant om Lanryd själv vill betala, då migrationen inte är en privatekonomisk fråga utan en kostnad för samhället – det vill säga oss alla som betalar skatt. Hon tvingar andra, vilket inte är så liberalt kan man tycka.

För tro inte att alla som får asyl är självförsörjande. ”År 2020 beräknas det saknas 60 000 it-proffs”, skrev Mohamsson från LUF.

Men problemet är att de flyktingar som kommer sällan är it-experter utan tvärtom ofta har väldigt låg utbildning. I World Values Surveys studie av våra utanförskapsområden fann man att 27 procent av somalierna saknade utbildning helt och hållet. Av dem som deltog i etableringsuppdraget i mars 2019 hade 57 procent enbart förgymnasial utbildning. Arbetslösheten bland utrikesfödda är väldigt hög och lösningen är subventionerade jobb som mest flyttar folk från en skattefinansierad budgetpost till en annan.

Detta tycks tyvärr inte de generösa förstå. Mohamsson – som alltså är en ledande ungdomspolitiker – menade att en människas rättigheter bör vara överstatliga. Herregud. Inse konsekvensen av det.

I mina ögon värnar liberaler om individens rätt till sin egendom, om skattebetalarnas rättigheter gentemot staten. De så kallade liberaler som anser att det är en global mänsklig rättighet att ta del av svenska välfärdsstaten ger däremot liberalism dåligt rykte. Sansa er.

I en tidigare version stod det att 300 000 nya ansökningar väntas komma in under tre år. Men tiden 2019-2022 är fyra år. Detta har korrigerats i efterhand.