Det svåra är att begripa hur det börjar.

Varför knarkar ungdomar i Östersund? Varför utbryter en narkotikaepidemi i en stad som denna?

Arbetslösheten bland ungdomar sjunker. Det är en tämligen välmående stad, vacker dessutom. Står man på Stortorget och tittar mot Storsjön och Frösön och skidbacken där har man en stadsvy som är en av de mest spektakulära i Sverige.

Då har man ryggen mot Gustav III:s torg som ligger några kvarter bort. Där har polisen öppnat lokal i samma byggnad som busstationen. I lokalen sitter kriminalinspektör Per Sundin, 36. Han ser ut som en filmsnut med öronsnäcka och pistolhölster.

Sundin talar inte gärna om epidemi. Han misstänker att narkotikaproblemet fanns redan tidigare, och att polisen inte arbetade tillräckligt effektivt.

Han rabblar siffror. Antalet anmälda narkotikabrott har ökat dramatiskt. Förra året tog polisen 42 ungdomar under 18 år för ringa narkotikabrott.

Den yngste var 14 år. Han går i åttan. Han var hög på hasch i skolan.

Förresten, den killen tog de ju i år, för bara ett par veckor sedan.

Sundin lyssnar i hörsnäckan och ger några instruktioner. Hans kolleger letar efter en sjuttonårig flicka som rymt hemifrån. Han avslutar samtalet och ser ut genom fönstret.

Många ungdomar har mobilnumret till Per. Ringer de svarar han alltid.

– När jag började med det här tänkte jag: Vi ska leta efter partydroger, sådana folk tar för att bli uppåt, ha roligt. Men ungdomarna använder lugnande och smärtstillande. De självmedicinerar för att dämpa ångest. De vill slippa tänka.

De vanligaste drogerna är hasch, marijuana och Spice, ett syntetiskt preparat som tillreds av pulver, aceton och tobak. Pulvret köper man på nätet. Den syntetiska drogens kemiska sammansättning kan lätt ändras så den är svår att förbjuda. Men poliserna har rätt att förstöra det de kommer över.

– En kille, han hade just fyllt 18, tillredde knarket själv hemma i köket. Han la en bakplåt under. När han var klar diskade han plåten. Senare tog den ovetande modern plåten och gjorde en rätt på rotsaker. Hon, sonen och sonens flickvän åt maten och blev höga. Modern ringde efter ambulans. Vi testade maten. Den innehöll Spice. Så stark är drogen.

Sundin sträcker på sig och pekar på en man som med ryckiga rörelser går längs Kyrkgatan.

– Amfetaminist. Han ser fräsch ut i dag. Jag har känt honom i tio år. Det är inte sådana vi arbetar mot. Vi försöker rädda de unga.

Polisens ungdomsgrupp bildades 2007. Östersund ansågs då inte ha något narkotikaproblem. Men av någon anledning ökade brottsligheten bland ungdomar och de två poliser som ansvarade för utredningarna hann inte med. ”Vi var bland de sämsta i Sverige.” Man tillsatte en ungdomsgrupp.

Busstorget i Östersund. Härifrån utgår polisens arbete mot knarkspridning bland ungdomar.

I fjol var de tio poliser i gruppen. Så fort de får tillräckliga belägg för att någon knarkar åker de hem till föräldrarna, samlar familjen och berättar vad de vet.

– De flesta föräldrar blir chockade.

De knarkande ungdomarna finns i samhällets alla skikt. Sundin vet att det låter som en klyscha, likväl är det sant. Om det finns något gemensamt för dem?

– Ingen vill knarka. Det är det enda de har gemensamt.

Så varför gör de det?

Sundin drar på svaret. Han lutar sig tillbaka i samlingsrummets soffa, lägger höger fot över vänster ben.

– På en hockeyträning nu för tiden, hur många föräldrar ser på ungdomarna och hur många kollar sina telefoner? Alla ska vara uppkopplade hela tiden och det är föräldrarna jag talar om. De facebookar. De kollar jobbmail fyra gånger per kväll.

Han rätar på sig.

– Tid är det värdefullaste föräldrarna kan ge sina barn. Lyssna på dem. Fråga. Nu är det vi poliser som blir deras förebilder. De kommer till oss för att prata. Men vi kan inte ersätta föräldrarna.

Nytt meddelande i hörsnäckan. Kollegerna har hittat den förrymda flickan. Sundin reser sig.

– Tyvärr tror jag problemet kommer att öka. Förr kunde vi påverka brottsligheten genom att ta bort en eller ett par centralfigurer. Det funkar inte längre. Vem som helst kan köpa knark på nätet. Vi måste komma åt varför de knarkar, varför tonåringar använder ångestdämpande droger och börja där.

http://www.aftonbladet.se/webbtv/nyheter/inrikes/article16376630.ab

http://www.aftonbladet.se/webbtv/nyheter/inrikes/article16376606.ab