Maahanmuuttaja Paavo Valliuksesta tuli sosialidemokraattien edustaja Ruotsin valtiopäiville syyskuussa 1994.

Tämän syksyn vaaleja Vallius seuraa tarkasti ja näkemyskin on miehellä valmiina, pakka on sekaisin vaalien jälkeen. Maahanmuutto on hallinnut ruotsalaista vaalikeskustelua. Se on takertunut kuin liimapaperi kaikkiin muihinkin vaaliteemoihin kuten terveydenhuollon tai koulun ongelmiin.

Paavo Vallius kuuluu siirtolaispolveen, joka repäistiin 1970-luvun vaihteessa töihin heti Ruotsiin tullessaan. Ruotsin teollisuus tarvitsi työvoimaa ja maa avasi ovensa hädänalaisille tai parempaa elämää hakeville ihmisille.

Huippuvuosina sadattuhannet suomalaiset lähtivät työn ja paremman elämän perään Ruotsiin. Suomalaisten lisäksi Ruotsi työllisti tuolloin jugoslaaveja, italialaisia, vietnamilaisia ja chileläisiä.

Töihin otettiin seuraavana aamuna

Suomi-seura Katajaisten ruskea rakennus Mälaren rannalla Västeråsissa näyttää jokamiehen kesämökki-idylliltä. Järvi kimaltelee auringonvalossa, suuret lehtipuut varjostavat paikoin nurmikenttää.

Västerås Keski-Ruotsissa on yksi suurista suomalaiskunnista, jossa asuu noin 8 000 ruotsinsuomalaista. Lähes kolmanneksella Västmanlandin läänissä asuvista on ruotsinsuomalaiset juuret.

Mike Toivonen / Yle

Tänne Paavo Valliuskin asettui.

Lumi oli maassa maaliskuisena aamuna lähes viiisikymmentä vuotta sitten, kun 20-vuotias Vallius hyppäsi junasta Västeråsin asemalla. Konepajayhtiö Asean työhönottokonttori olisi ottanut hänet töihin heti seuraavana aamuna, mutta nuori perheenisä sai pari päivää asettumisaikaa.

Vallius kävi vuoden verran opintopiirissä opiskelemassa ruotsia, mutta paras kielikoulu oli työpaikka ja ammattiliitto, jossa vasemmistotaustainen Vallius oli mukana.

Maata hallitsivat sosialidemokraatit. He saivat vuoden 1968 valtiopäivävaaleissa puolet annetuista äänistä ja kaikissa 70-80-luvun vaaleissakin yli neljäkymmentä prosenttia. Suuri osa kansasta oli tyytyväinen politiikkaan ja kansankotiin. Töitä riitti. Perheet asettuivat aloilleen uuteen kotimaahan, vaikka monet olivat alunperin ajatelleet tulleensa vain muutamiksi vuosiksi.

1990-luvun lopulla tilanne muuttui ja työllistymiseen alkoi mennä vuosia. Maahanmuuttajien asuinalueiden eristäytyminen, työttömyys ja syrjäytyminen kärjistyivät.

Vuosi 2015 oli raju käännekohta.

Ruotsi vastaanotti 160 000 maahantulijaa Syyrian ja Irakin sodan varjoista. Ruotsin kokoomuksen puheenjohtaja, silloinen pääministeri Fredrik Reinfeldt pyysi ruotsalaisia avaamaan sydämensä ja kantamaan vastuunsa. Nyt poliitikot, pääministeri Stefan Löfvenistä lähtien sanovat, että se oli liian suuri tehtävä yhteiskunnalle.

Viranomaisten lista maahanmuuttajalähiöistä, haavoittuvista asuinalueista (utsatta områden) kuten niitä Ruotsissa kutsutaan, kasvoi runsaasta kymmenestä useisiin kymmeniin.

Maahanmuuttajalähiöitä yhdisti muuta Ruotsia korkeampi työttömyys, alhainen koulutustaso, kielitaidottomuus ja jengirikollisuus. Ammattiliittojen tilastojen mukaan maahantulijoilla on viime vuosina mennyt keskimäärin seitsemän-kahdeksan vuotta ennen kuin he sijoittuvat työelämään.

Virallinen Ruotsi vaikeni, piilopuhe lisääntyi

Vallius oli 90-luvun lopulla metalliverstaalla töissä ja kuuli kuinka työkaverit alkoivat nurista.

– Minun täytyy sanoa omasta kokemuksesta, että siellä oli muukalaisvihaa, rasismia, Vallius kertoo.

Julkisuudessa ongelmista puhumista varottiin. Valliuksen mielestä juuri se johti piilopuheeseen ruotsalaisilla työpaikoilla.

– Piilopuhetta oli työpaikoilla joka paikassa. Jos ihmiset juhli, he puhuivat pahaa siirtolaisista, Vallius sanoo.

Virallinen Ruotsi kuten poliitikot vaikenivat ja leimasivat pahat puheet siirtolaisista rasismiksi. Vallius sanoo itsekin toimineensa niin.

– Oli tällainen hiljainen protesti, hän sanoo tapaamiensa tavallisten ruotsalaisten tunnoista.

Siirtolaisuuden kustannuksista ja ongelmista, kuten rikollisuudesta, ei tullut viranomaisilta tilastoja julkisuuteen. Tiedotusvälineet ovat julkaisseet vuosien varrella omia selvityksiään, mutta tutkijat ja politiikot ovat varoittaneet niiden lisäävän ennakkoluuloja maahanmuuttajia kohtaan. Ja lisäävän rasistisina pidettyjen ruotsidemokraattien nousua.

Virallisen Ruotsin varovaisuus kasvatti Valliuksen mielestä huhupuheita ja vääriä käsityksiä vaikka viranomaiset ja poliitikot luulivat sen toimivan juuri päinvastoin.

Äärioikeistolaisuuteen juurtuva ruotsidemokraatit on onnistunut käyttämään tilannetta hyväkseen.

– Tämä kansan vaientaminen siirtolaisasioista kesti aina viime vaaleihin asti, kolmet valtiopäivät sosialidemokraattien edustajana istunut (1998-2006) Vallius sanoo.

"Jonkinlainen muutos pitää tulla"

Ruotsidemokraatit nousi valtiopäiville vuoden 2010 vaaleissa. Muut puolueet pitävät populistista ja maahanmuuttovastaista puoluetta historiansa takia rasistisena eivätkä ole halunneet tehdä sen kanssa yhteistyötä.

Syksyn 2014 vaaleissa ruotsidemokraattien kannatus kaksinkertaistui (12.5%) ja siitä tuli valtiopäivien kolmanneksi suurin puolue. Mielipidemittaukset lupaavat puolueelle jälleen vaalivoittoa, jopa noin 20 prosentin kannatuslukemia. Populistisen, maahanmuuttovastaisen puolueen kehityksessä on hyvin samankaltaisia piirteitä kuin perussuomalaisten nousussa Suomessa.

Samaan aikaan maan suurimmalle puolueelle sosialidemokraateille luvataan historiallista vaalitappiota. Uudet ruotsidemokraattien kannattajat ovat tutkimuslaitosten mukaan pitkälti juuri duunareita, entisiä demareita.

Jarmo Palo Mike Toivonen / Yle

Ruotsinsuomalainen Jarmo Palo on yksi heistä.

Palo tuli Västeråsin alueelle vanhempiensa perässä 70- luvun lopussa heti varusmiespalvelun jälkeen. Nyt hän asuu omakotitalossa Skinskattebergissa naapureinaan muitakin ruotsinsuomalaisia.

Hän istuu kuistilla tupakalla, vaikka tietää, että paheesta olisi luovuttava ennen selkäleikkausta. Raskas asennustyö vei häntä ympäri Ruotsia vuosikymmeniä, mutta mieluisella työllä oli hintansa. Polvet ja selkä romuttuivat.

Jarmo Palon nuoruuden ihanne oli sosialidemokraattien johtaja Olof Palme, mutta nyt Palon kaulassa on leijonakoru, kansallismielisten symboli. 70–80-lukujen ahkerasti töitä tekevä, veroja maksava kansankoti on hänestä romutettu. Palo äänesti jo viime vaaleissa ruotsidemokraatteja.

– Jonkinlainen muutos täytyy tulla, hän sanoo.

Sosialidemokraatit ovat olleet vallassa neljä vuotta, mutta Jarmo Palon mielestä kaikki on mennyt väärään suuntaan jo pidempään. Maahanmuutto on hänelle tärkeä asia, mutta ei tämän kevään vilkkaan maahanmuuttokeskustelun takia.

– 70-luvulla kaikilla, jotka tekivät töitä, oli hyvä olla, Palo kertoo.

Hänen mielestään ihmiset olivat ahkeria, maksoivat veronsa ja palkalla saattoi ostaa vähitellen autot, talot ja kesämökit.

– Tänä päivänä pienituloisilla ei ole mitään ylimääräistä. Puolueet ajaa omaan etuaan ja näiden rikkaitten etuja, Palo sanoo.

Maahanmuuttaja Jarmo Palo ei pidä ristiriitaisena sitä, että tukee ruotsidemokraatteja.

– En vastusta maahanmuuttoa. Apua tarvitsevia pitää auttaa.

Mike Toivonen / Yle

Suuret puolueet syyttäkööt itseään

Västeråsissa Suomiseura Katajaisten mökille kokoontuu illansuussa mieskuoron jäseniä.

Idyllisissä tiloissa aika tuntuu pysähtyneen, mutta Iso-Paavo, kuten ruotsinsuomalaiset häntä kutsuvat, uskoo, että edessä on muutos. Kolme kautta Ruotsin valtiopäivillä opettivat lukemaan poliittisia asetelmia.

– Pakka on sekaisin, myös vaalien jälkeen, Paavo Vallius sanoo.

Hän aikoo äänestää sosialidemokraatteja, mutta epäilee, että poliittiset blokit murtuvat.

Sosialidemokraatit ja porvarit saavat entisen valtiopäiväedustajan mielestä syyttää itseään ruotsidemokraattien noususta.

Sekä sosialidemokraattien että Ruotsin kokoomuksen yhtenä vaaliteemana on trygghet, turvallisuus. Puolueet haluavat lisää poliiseja, lähiöiden jengirikolliset kuriin ja työllistää maahanmuuttajat nopeasti “sisääntulotöihin”.

Molemmat puolueet tiukensivat maahanmuuttolinjauksiaan jo vuoden 2015 pakolaisaallon yhteydessä, mutta vaalivuonna ne ovat koventaneet puheitaan ja vaatimuksiaan maahantulijoille, sosialidemokraatit vain kaksi kuukautta ennen vaaleja.

– Nyt nämä vanhat puolueet, demarit ja moderaatit etunenässä, ovat kääntäneet täysin kelkkansa siirtolaispolitiikan suhteen. Mutta kymmenen vuotta ainakin liian myöhään, sanoo Paavo Vallius.

Korjaus: Korjattu Paavo Valliuksen aloittamisvuosi valtiopäivillä ja nimen kirjoitusasu.