Terveydenhuoltomenojen on arvioitu kasvavan noin 2,5 % vuodessa. Hallituksen tavoite on nostaa sosiaali- ja terveydenhuollon (sote) palveluiden tuottavuutta niin, että nykyinen 2,5 prosentin kustannusten vuosikasvu saataisiin taitettua 0,9 prosenttiin.

Tekoälyn ja uusien teknologioiden avulla olisi mahdollista säästää sosiaali- ja terveydenhuollon kustannuksissa 10 vuodessa 2,5–5,5 miljardia euroa. Näin arvioivat Pekka Neittaanmäki ja Karoliina Kaasalainen Jyväskylän yliopiston informaatioteknologian tiedekunnan julkaisussa, Talouselämä kertoo.

Raportin mukaan uusien teknologioiden säästöpotentiaalista ei ole tarpeeksi tutkittua tietoa. Digitalisaation tuomaa mahdollista säästöä on arvioinut muun muassa valtiovarainministeriön kansliapäällikkö Martti Hetemäki. Hänen mukaansa neljän miljardin euron säästö olisi mahdollista saada digitalisaation vaikutuksista, mutta Hetemäen arvio soten ”säästöpotentiaalista” ei ollut erityisen kehuttu. Hetemäen arviossa on kyse pitkän aikavälin säästöstä vuotuisiin sote-menoihin.

Jyväskylän yliopiston raportissa arvioidaankin nimenomaan informaatioteknologian tuomia mahdollisia säästöjä.

Raportissa arvioidaan, että tekoälytuetut it-järjestelmät tehostaisivat järjestelmien käyttöä 10–20 prosenttia. Säästö tulee siitä, että tekoälytuetun järjestelmän myötä työaika voitaisiin käyttää tehokkaammin. Uudistuksen säästöpotentiaali olisi 2–4 miljardia euroa 10 vuodessa. Lisäksi tekoäly tehostaisi hoitoprosessia. Tehostetun hoidon ja palvelun tuoma säästö voisi raportin mukaan olla 4 miljardia euroa 10 vuodessa.

Säästöpotentiaali koostuu raportissa useista tarkemmista osa-alueista. Näitä ovat esimerkiksi yllä mainitun tekoälytuetun työn organisoinnin lisäksi uusien läpimurtoteknologioiden hyödyntäminen ja kansallisen tiedonhallinnan kehittäminen.

– Tällä hetkellä IT-järjestelmät eivät anna kokonaiskuvaa palveluprosesseista tai erikoissairaanhoidon, perusterveydenhuollon ja sosiaalipalveluiden yhteistyön toimivuudesta. Hoitoketjujen vaikuttavuuden seuraaminen ja optimointi toisi huomattavia kustannussäästöjä, yliopiston tiedotteessa perusteellaan kansallisen tiedonhallinnan kehittämistä.

Neittaanmäki ja Kaasalainen arvioivat, että lisäinvestointeja tarvittaisiin vuosittain 200 miljoonan euron edestä it-järjestelmien uusimiseen, sekä koulutukseen ja tutkimukseen 150 miljoonaa euroa vuodessa. Näistä tulisi siis kuluja 10 vuodessa noin 3,5 miljardia euroa, mikä yhdessä mahdollisten, yllä mainittujen säästöjen kanssa tekisi säästöpotentiaaliksi yhteensä 2,5–5,5 miljardia euroa 10 vuodessa.

LUE LISÄÄ AIHEESTA:

Professoreilta täystyrmäys hallitukselle: Sote-uudistusta ei voida perustella säästöillä – uskottavia laskelmia ei ole

Painava varoitus hallitukselle: Sote on suurempi riski kuin sen toteuttamatta jättäminen