Helsingin metroa automatisoinut Siemens pelasi kovaa peliä Helsingin kaupungin liikenneliikelaitoksen kanssa tehdyn automatisointisopimuksen purkauduttua vuonna 2015.

Asia käy ilmi Helsingin käräjäoikeuteen toimitetuista asiakirjoista. Siemens ja HKL käyvät parhaillaan Helsingin käräjäoikeudessa mittavaa, metron epäonnistunutta automatisointia koskevaa oikeudenkäyntiä.

Asiakirjojen mukaan Siemens esitti vuonna 2016 HKL:lle uhkavaatimuksen, joka toteutuessaan olisi käytännössä katkaissut Helsingin metroliikenteen.

Peukaloruuvinaan Siemens käytti metroverkkoon asentamaansa junien turvajärjestelmää eli niin sanottua asetinlaitetta.

Siemens vaati huomattavaa korotusta HKL:n haltuun jääneen asetinlaitteen toimitushintaan. Muussa tapauksessa yhtiö vaati laitteen poistamista kokonaan HKL:n hallinnoimasta metroverkosta.

Asetinlaitteella on keskeinen merkitys metrojunien liikennöinnin kannalta. Se on turvalaite, joka ohjaa vaihteita ja antaa ajantasaista tietoa junien sijainnista metroradalla.

HKL:n mukaan metrojunat eivät edes saa ajaa ilman radalla olevaa asetinlaitteita.

”Asetinlaite on välttämätön metroliikenteen toiminnalle. Yksikään juna ei saa ajaa metriäkään ilman, että radalla on asetinlaite (turvalaite)”, HKL tiivisti.

HKL otti Siemensin uhkauksen vakavasti. Vaihtoehtoja ei liikelaitoksen näkemyksen mukaan tuossa tilanteessa ollut.

Siemens oli uudistustöiden yhteydessä purkanut radalta vanhan asetinlaitteen. Tämän jälkeen vanha laite oli hävitetty, joten se ei enää ollut käytettävissä. Siemensin uusi laite oli ainoa jäljellä ollut vaihtoehto.

Metroliikenteen katkeaminen olisi HKL:n kannalta ollut katastrofi. Siitä olisi tuossa tilanteessa aiheutunut kaupungille ja kaupunkilaisille vakavaa ja pitkäaikaista haittaa. Kulissien takana tehty uhkaus ei päätynyt kaupunkilaisten tietoon.

Siemensin ja HKL:n oikeudenkäynnissä sivutaan myös asetinlaitejupakkaa. Kyse on kokonaisuudessaan yli 200 miljoonan euron riidasta.

Osapuolten erimielisyydet kärjistyivät välirikoksi tammikuussa 2015, kun HKL purki Siemensin kanssa tekemänsä automatisointisopimuksen.

Metron automatisointi oli tuolloin pahasti myöhässä. Asioita oli niin paljon auki, että HKL katsoi parhaaksi purkaa sopimuksen.

Asetinlaitteen osalta tilanne oli tuolloin mutkikas.

HKL päätti purkupäätöksestä huolimatta jatkaa liikennöintiä Siemensin toimittaman asetinlaitteen turvin. Siemens puolestaan katsoi järjestelmän kuuluvan itselleen, mikäli HKL:n purkupäätös koskisi koko automatisointisopimusta. Se katsoi HKL:n toimivan laittomasti.

Pohjimmiltaan asetinlaitejupakassa oli – ja on edelleen – kyse rahasta.

Siemens vaatii lisää rahaa vähintään 33 miljoonan euron arvoiseksi arvioimistaan, HKL:n haltuun jääneistä järjestelmistä.

HKL taas on arvionsa mukaan maksanut laitteista ja asennuksista 16 miljoonaa euroa. Siemensin vaatimuksia liikelaitos pitää ylimitoitettuina.

Maaliskuussa 2015 asetelma muuttui, kun suomalainen Mipro Oy voitti Länsimetron asetinlaitteita koskeneen kilpailutuksen. Mipron asetinlaitteita alettiin tuoda Espooseen. Välitöntä helpotusta se ei tietenkään Helsingin asetinlaitepulmiin tuonut.

Kolmessa vuodessa tilanne on kuitenkin muuttunut. Mipro rakentaa parhaillaan Helsingin metro-osuuden kattavaa asetinlaitejärjestelmää, joka valmistuu tammikuussa 2019.

Tuolloin Siemensin asentama asetinlaite, josta on riidelty vuosia, voidaan purkaa pois.

Vaikka Siemensin uhkaus ei enää vaaranna metroliikennettä, se antavat selkeän kuvan projektin haaksirikosta. Osapuolten välinen luottamus oli painunut pakkasen puolelle jo aiemmin, jolloin uhkavaatimus oli vain luonteva tapa jatkaa käytännössä katkennutta neuvottelukosketusta.

Siemens väläytti käräjäoikeuteen jättämässään kanteessa harkinneensa laitteiston purkamista jopa virka-avun turvin HKL:n omistamalta rataverkolta. Tämä kuvastaa osapuolten välille avautuneen erimielisyyden syvyyttä.

Jos asetinlaitteisto olisi jätetty sopimuspurun ulkopuolelle, olisi tilanne Siemensin mukaan ollut toinen.

HKL puolestaan katsoi, että sillä ei ole ollut purkutilanteessa muita vaihtoehtoja kuin käytön jatkaminen.

HKL vetosi myös aikeisiinsa jatkaa metron automatisointia tulevaisuudessa. Ei ollut mitään takeita, että se onnistuisi Siemensin asentamalla asetinlaitteella. HKL epäili, voiko Siemensin laitteisto olla yhteensopiva seuraavan kilpailutuksen voittajan tarjoamien teknisten ratkaisujen kanssa.

Tämänkään vuoksi HKL ei halunnut maksaa enempää laitteista, joiden käyttöikä jää joka tapauksessa huomattavan lyhyeksi. Lisäksi liikelaitos katsoi Siemensin asennustöiden jääneen kesken.

Sen sijaan HKL on tarjoutunut korvaamaan laitteiston käyttökuluja noin 537 000 eurolla vuodessa. Siemens on tyrmännyt HKL:n tarjoaman korvausmallin.

Siemensin mielestä oikeampi tapa lähestyä asiaa on tarkastella HKL:n vuosittain metroliikennöinnistä saamia liikennöintikorvauksia. Vuonna 2013 HKL sai metromatkoista korvauksia yhteensä 24,7 miljoonaa euroa.

Siemens muistuttaa, että ilman yhtiön toimittamaa järjestelmää kyseisiä liikennöintikorvauksia ei HKL:n kassaan kilahtaisi.

Yhtiön laskujen mukaan HKL saa tarjoamansa korvaussumman kasaan vajaassa vuodessa. Tältä pohjalta Siemens vaatii vähintään alun perin laitejärjestelmille määrittämäänsä toimitushintaa.

Aiemmin metron asetinlaitteesta on kiistelty välimiesoikeudessa. Välimiesoikeus päätti, että Siemens oli syypää asetinlaitteen ja varikon käytönohjausjärjestelmän reilun vuoden mittaiseen myöhästymiseen.