Ylinopeuksien puuttumisrajoista kaksi täysin erilaista esitystä

Minkä verran kaasujalka saa painaa ennen kuin poliisi puuttuu ajamiseen maksullisella muistutuksella? Siitä on eri näkemyksiä. Ville Miettinen

Asta Tenhunen

Suomessa on jätetty keskenään ristiriitaiset esitykset siitä, miten suuriin ylinopeuksiin poliisin tulee jatkossa puuttua. Liikenneturvallisuustoimijoiden näkemykset asiasta ovat hyvin erisuuntaiset.

Sisäministeriö on tehnyt esityksen puuttumisrajan alentamiseksi. Sisäministeriö kehottaa poliisia harkitsemaan rikesakon rajan alentamista.

Liikkuvan poliisin perinneyhdistys esittää puolestaan, ettei poliisi enää julkistaisi tarkkoja puuttumiskynnyksiä. Perinneyhdistyksen mukaan poliisin liikennevalvonnan tulisi joustaa valvontakohteen sekä vallitsevien keliolosuhteiden mukaan ilman kansalaisille kerrottuja poliisin sisäisesti ohjeistamia kynnysarvoja.

Yhdistyksen mukaan poliisin julkistamat puuttumiskynnykset lisäävät tällä hetkellä ylinopeuksia, kun kuljettajat ajattelevat olevan sallittua ajaa aina maksiminopeutta rikesakko- tai jopa päiväsakkorajaan asti.

Liikkuvan poliisin perinneyhdistys on melko uusi poliisiyhdistys, jonka puheenjohtajana toimii tällä hetkellä komisario Jyrki Haapala Itä-Suomen poliisilaitoksen oikeusyksiköstä.

Yhdistyksen jäseninä on lakkautetun liikkuvan poliisin entisiä poliiseja, mutta myös merkittävä osa Suomen liikennelääkäreistä, alan tutkijoita, poliisitaustaisia kansanedustajia sekä edustajia esimerkiksi Autoliitosta ja kuljetusalan yrittäjäjärjestöstä SKAL:sta.

Sisäministeriö esittää, että rikesakko annettaisiin jatkossa tutkalukemasta tehdyn teknisen varmuusvähennyksen jälkeen seitsemän kilometrin ylityksestä sallittuun nopeusrajoitukseen. Tällä hetkellä rajana on kahdeksan kilometriä.

Ministeriön esityksessä vedotaan teknologian tutkimuskeskuksen VTT:n tutkimukseen, jonka mukaan pienetkin ajonopeuksien muutokset vaikuttavat liikenneturvallisuuteen.

Käytännössä noin pieni muutos olisi tarkoitettu ennen kaikkea automaattivalvonnan eli peltipoliisien toimintaan. Muutos toisi maksullisten rikesakkojen piiriin vähintään jopa tuhansia tapauksia vuodessa, joista kuljettaja on tähän asti saanut kirjallisen huomautuksen.

Liikkuvan poliisin perinneyhdistyksen mukaan pieni muutos alaspäin ei todennäköisesti vaikuttaisi liikenneturvallisuuteen eli ei muuttaisi autoilijoiden ajokäyttäytymistä.

Yhdistys jätti poliisille kannanoton, jonka mukaan se ei hyväksy autoilijoiden sakottamisen perusteeksi valtion kassan täyttämistä.

– Yhdistys on sitä mieltä, että maan taloudellisen tilanteen parantamisen kertominen sakotuksen syyksi lisää autoilijoiden kritiikkiä poliisin suorittamaa nopeusvalvontaa kohtaan, Haapala avaa yhdistyksen julkilausumaa.

Myös eduskunnan peruslakivaliokunta on jättänyt samansuuntaisen lausunnon suunnitelmista vielä kaksinkertaistaa sakkosummat Suomessa. Valiokunnan mukaan valtion kassan paikkaamisella ei voi perustella rikosseuraamuksia.

Poliisiyhdistyksen mukaan poliisi ei pysty nytkään puuttumaan kaikkiin ylinopeuksiin. Yhdistyksen mielestä poliisin resurssien käyttöä on tarpeeton suunnata pieniin ylinopeuksiin hyvissä liikenne- ja kelioloissa.

Yhdistys esittää, että automaattivalvontaakin kohdistettaisiin huonoihin keleihin tai ruuhkaliikenteeseen, jossa onnettomuuden riski on suurin. Yhdistyksen mukaan ylinopeusvalvontaan keskittyminen ei saisi myöskään viedä resursseja rattijuopumus-, ajotapa- tai turvalaitevalvonnalta.

Poliisi päättää puuttumisrajoistaan itse. Poliisihallitus ohjeistaa ja poliisilaitokset toteuttavat ohjeita sovellettuina omiin resursseihinsa ja alueeseensa.

Poliisi alkoi vuonna 2009 silloisen poliisiylijohtaja Mikko Paateron määräyksestä julkistaa puuttumisrajat. Poliisin mittaamasta luvusta vähennetään ensin tekninen varmuusvähennys eli kolme kilometriä tunnissa.

Tulojen mukaan määräytyviä päiväsakkoja tulee, jos ylinopeutta on vähintään 21 kilometriä tunnissa. Rikesakon raja on vähintään kahdeksan kilometrin tunnissa.

Huomautuksen voi saada, jos on yhtään ylinopeutta, kun mittauksesta on vähennetty varmuusvähennys.

Peltipoliisit puuttuivat ylinopeuksiin tammi–kesäkuussa yli 280 000 kertaa. Kasvua oli 40 prosenttia. Se johtui kameroiden käytön tarkoituksellisesta lisäämisestä. Peltipoliisit ovat 2000-luvun ajan kasvattaneet ilmitulleita liikennerikkomuksia. Muu liikennevalvonta on vähentynyt.