Aija Strömin mukaan nykyisenkaltainen kierre syntyy, kun kunnat kilpailuttavat hoiva-alan työn tason liian alas ja hoiva-alan yrittäjät lähtevät tarjouskisaan mukaan.

Aija Strömin mukaan nykyisenkaltainen kierre syntyy, kun kunnat kilpailuttavat hoiva-alan työn tason liian alas ja hoiva-alan yrittäjät lähtevät tarjouskisaan mukaan. Antti Haavisto/Yle

Entinen ylitarkastaja Aija Ström toimii nyt itse yrittäjänä sote-alalla ja johtaa lastensuojeluyksikköä Pohjanmaalla.

Entinen aluehallintoviraston ylitarkastaja Aija Ström kritisoi kovin sanoin vanhustenhoidon valvontajärjestelmää. Häntä huolettaa erityisesti se, miten sote-uudistus tulee muuttamaan palvelujen valvonnan rakenteita ja menetelmiä (siirryt toiseen palveluun).

Strömin mukaan nyt ollaan menossa yhä enemmän kohti yritysten omavalvontaa, ja se ei tule takaamaan hyvää hoitoa.

Aija Ström turhautui vuosien aikana tilanteen kehittymiseen, ja päätyi viime elokuussa itse irtisanoutumaan Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston sosiaali- ja terveysyksikön päällikön tehtävästä.

– Hallituksen norminpurkutalkoiden ja sote-uudistuksen seurauksena valvontaa on siirretty ja ollaan siirtämässä yhä enemmän viranomaisilta yritysten omavalvontaan, sanoo Ström.

Ström on huolissaan siitä, että valvovalta viranomaiselta viedään mahdollisuudet tehdä työtä asiakasnäkökulmasta katsottuna hyvin. Myös virassa toimivat avin ja valviran ylitarkastajat ovat samoilla linjoilla: resurssit ovat liian pienet ja omavalvonta ei toimi.

– Katsoin, että en halua tehdä työtä, jolla en voi vaikuttaa asiakkaiden hyvinvointiin, selvittää Ström irtisanoutumisensa taustoja.

Avista yrittäjäksi

Toinenkin syy irtisanoutumiseen oli. Ström halusi käytännössä selvittää, voiko sosiaali- ja terveysalalla tehdä yhtä aikaa kannattavaa bisnestä ja tarjota laadukasta palvelua.

Se oli kysymys, jota hän aluehallintoviraston ylitarkastajana päätyi monet kerrat pohtimaan.

Ström johtaa nyt pientä lastensuojeluyksikköä Pohjanmaalla Mustasaaressa. Yritys on oma ja langat ovat omissa käsissä.

– Toimimme Valviran luvalla. Olemme niin uusi yksikkö, että tarkastuksia tänne ei ole vielä tehty, mutta ovet meillä ovat kaikille auki. Kuka tahansa voi tulla koska tahansa tutustumaan toimintaan, myös valvovat viranomaiset.

Strömin johtamassa yksikössä on seitsemän paikkaa ja 8,5 työntekijää. Lastensuojelussa laki sanelee tiukemmin toiminnan ehdot kuin vanhustenhoidossa.

– Nyt voin jo sanoa, että yrittäjänäkin työn voi tehdä laadullisesti hyvin.

Viivan alle jää jotain?

– Kyllä jää. Ei tämä siinä mielessä mitään hyväntekeväisyystyötä ole.

Ström painottaa sitä, että samalla resurssillakin työn voi tehdä monella tavalla. Hänen mukaansa enemmän on kysymys yrityksen asenteesta eli siitä, mitä halutaan tehdä ja mitä ei.

Nykyisessä työssään Ström on pitänyt tärkeänä sitä, että hän tuntee hyvin yksikkönsä asiakkaat ja työntekijät.

– Johtajana olen myös fyysisesti läsnä. Tänään esimerkiksi olen aamupäivän siivonnut täällä. Se, että tiedän mitä yksikössä tapahtuu, on mielestäni lähtökohta sille, että pystyn ohjaamaan toimintaa ja tekemään työtä laadukkaasti.

Hallituksen ajama kilpailutus on vienyt Aija Strömin mukaan aluehallintoviraston ahtaalle ja antanut hoiva-alan yrityksille liikaa valtaa sanella valvonnan ehtoja. Antti Haavisto/Yle

Tarkastuksia tarvittaisiin enemmän

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston sosiaali- ja terveysyksikön päällikkönä Ström sai hyvän kuvan siitä, millä tolalla vanhusten hoito on.

– Paperilla asiat saadaan näyttämään kauniimmilta kuin ne todellisuudessa ovat, hän sanoo ja viittaa palveluntuottajien omavalvontaan.

Ström laukoo kovia hallituksen ja yritysten suuntaan.

– Hallitus ajaa kilpailutusta hyvin voimakkaasti - ja tämä on nyt henkilökohtainen mielipiteeni - viimeiset vuodet avin valvontatyössä on näkynyt se, että yrittäjät ovat sanelleet niitä ehtoja, joilla valvonta tehdään.

Viime päivien keskustelu ja yksityisissä vanhusten hoitolaitoksissa paljastuneet vakavat puutteet osoittavat Strömin mielestä sen, että tarkastuksia hoitopaikoissa pitäisi tehdä enemmän.

– Paperivalvonta ei riitä. Se ei takaa hyvää hoitoa ja hoivaa vanhuksille. Jos avilaiset eivät tee tarkastuksia, hoidon puutteet eivät tule ilmi.

Viime päivinä paljastuneet lukuisat vakavat puutteet hoitokotien toiminnassa osoittavat, että yritysten omavalvonnassakin on vakavia puutteita.

Myös perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko (kesk.) totesi Ylen haastattelussa Esperi Caren Kristiinankaupungin hoivakodin toiminnan keskeyttämisen jälkeen, että tällaiset tapaukset rapauttavat luottamusta omavalvontaan.

Mallia muista Pohjoismaista

Ström painottaa, että aluehallintoviraston resurssit vanhusten hoidon valvontaan pitäisi mitoittaa niin, että tarkastuksia voitaisiin tehdä enemmän muutenkin kuin ilmoitusten perusteella. Suomessa sosiaalihuollon valvontaan on osoitettu resurssia selvästi vähemmän kuin muissa Pohjoismaissa

Ström teki valvontatyötä lähes yhdeksän vuoden ajan. Huomautettavaa löytyi sekä yksityisten että julkisten palveluntuottajien toiminnasta.

Yksityisistä toimijoista hän ei nosta toista toisen edelle.

– Pelisäännöt kaikilla suurilla toimijoilla ovat hyvin pitkälle samanlaiset. Kun säästöä ja kilpailuetua haetaan, se otetaan työntekijöiden määrästä.

Strömin mukaan liian tiukoissa kilpailutuksissa syytä on sekä tilaajassa että palvelun tuottajassa - kumpikaan ei saisi polkea hintoja liian alas.

Lue lisää: Hoivakotien pitäisi itse valvoa toimintaansa, mutta valvontaa ei oteta tosissaan – Katso valvontapäätökset ja niiden syyt