O nouă lovitură după schimbarea Codului Penal – Iordache și Nicolicea propun o lege prin care 93 din cei 129 de judecători de la Înalta Curte sunt stimulați financiar să se pensioneze imediat! Magistrații cu 20 de ani experiență sunt atrași să iasă la pensie cu pensii mai mari decât salariul lor actual

joi, 5 iulie 2018, 2:30

46 de ani este vârsta la care se vor putea pensiona magistrații, conform legii inițiate recent

Un răspuns al CSM adresat unui judecător și aflat în posesia ziarului arată care sunt efectele unei legi inițiate, printre alții, de Florin Iordache, Eugen Nicolicea și Șerban Nicolae

70% din judecătorii Înaltei Curți se pot pensiona pe loc, pentru că au deja 20 de ani de vechime.

Încă 20% din cei rămași au între 15 și 20 de ani de experiență, deci se pot retrage în cațiva ani.

Cifrele oficiale pe care le prezentăm azi arată care poate fi dimensiunea pensionărilor la magistrați.

Mai ales că, aplicată și în alte zone, Armată, MAI și SRI, o lege care i-a atras pe angajați cu pensii mai mari decât salariile a produs o retragere în masă a ofițerilor în jurul vârstei de 50 de ani!

De Răzvan Luțac și Cătălin Tolontan

Zece parlamentari au inițiat, la sfârșitul anului 2017, un proiect de lege de modificare a Legii nr. 303/2004, privind statutul judecătorilor și procurorilor.

Una dintre cele mai importante modificări este stipulată în Articolul 82, Alineatul 3, prin care magistrații cu 20 de ani experiență vor putea ieși la pensie cu pensii mai mari decât salariul lor după recalculări.

Ce spune Articolul 82, Alineatul 3: ”De pensia de serviciu prevăzută la alin. (1) beneficiază, la cerere, înainte de împlinirea vârstei de 60 de ani, şi judecătorii, procurorii şi magistraţii-asistenţi de la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie şi judecătorii şi magistraţii-asistenţi de la Curtea Constituţională cu o vechime între 20 şi 25 de ani numai în aceste funcţii, în acest caz cuantumul pensiei fiind micşorat cu 1% din baza de calcul prevăzută la alin. (1), pentru fiecare an care lipseşte din vechimea integrală în aceste funcţii”.

Șerban Nicolae, Eugen Nicolicea și Florin Iordache, printre inițiatori

Cei 10 inițiatori sunt 7 deputați PSD – Oana-Consuela Florea, Claudia Gilia, Nicuşor Halici, Florin Iordache, Eugen Nicolicea, Ştefan-Ovidiu Popa, Alina-Elena Tănăsescu, un deputat ALDE, Steluța Cătăniciu, și doi senatori PSD, Robert Cazanciuc și Șerban Nicolae.

Legea a fost trimisă la președintele României pentru promulgare pe 25 mai 2018.

Ea a primit mai multe sesizări de neconstituționalitate, ultimele două de la ÎCCJ și de la 97 de parlamentari USR + PNL acum o lună.

Urmează să ajungă în această lună la dezbaterea Comisiei Iordache.

Pot beneficia 93 de judecători de la ÎCCJ și 413 de la Curtea de Apel

Un judecător a avut curiozitatea să afle câți dintre colegii săi magistrați îndeplinesc deja condițiile noii legi.

A întrebat la CSM și a primit cifrele.

Aflat în posesia ziarului, răspunsul CSM indică magnitudinea schimbării: din cei 7.000 de magistrați din România, 2.100 primesc facilitatea să se pensioneze pe loc.

Ei sunt:

1437 de judecători.

Dintre judecători: 93 de la ÎCCJ, 413 de la Curți de Apel, 606 de la Tribunale, 323 de la Judecătorii.

747 de procurori.

Dintre procurori: 111 de la PÎCCJ, 42 de la DNA, 88 de la DIICOT, 136 de la Parchetele de pe lângă Curți de Apel, 231 de la Parchete de pe lângă Tribunale, 139 de la Parchete de pe lângă Judecătorii.

La Înalta Curte se vor putea pensiona 93 din cei 129 de judecători.

Iar 22 dintre judecătorii rămași au între 15 și 20 de ani de experiență.

De ce este atractiv pentru magistrați să se pensioneze?

Pensionarii din sistemele speciale plătesc impozit mai mic, le rămân mai mulți bani în mână

A explicat Dan Tapalagă în Hotnews în luna februarie.

”EXEMPLU. Pensia se calculeaza din ultimul salariu brut. In calitate de salariat, un magistrat este taxat in prezent cu aproximativ 41% din salariul brut (impozit pe salariu si contributiile de sanatate si asigurari sociale) în timp ce pensionarilor din sistemele speciale (armata, justitie, politie) nu li se aplica decat un procent de 10% impozit, fiind scutiti de plata CAS si CASS. Pe scurt, un magistrat care are in prezent un venit brut de 10 mii de lei incaseaza un salariu net de aproximativ 6 mii de lei. Daca iese la pensie dupa 20 de ani se aplica procentul de 75% din ultimul salariu brut impozitat cu 10%, adica o pensie de aproape 7 mii de lei. Vor fi lovite in special Inalta Curte, Curtile de Apel si Parchetele aferente, DNA, DIICOT si Parchetul General, unde gasim cei mai multi magistrati cu experienta. Aici, procentele de pensionabili sunt de peste 60%, potrivit unor estimari din sistem. Salariile sunt de asemenea destul de mari, undeva intre 12 – 14 mii de lei net , ceea ce inseamna un brut care se apropie de 20 de mii de lei”.



Dacă legea va intra ăn vigoare în actuala formă, efectul va fi cel puțin dublu.

1. Sistemic se forțează schimbarea de generație prin plecarea „decrețeilor” din serviciul public!

„Decrețeii”, cei care au acum în jur de 50 de ani, alcătuiesc cea mai numeroasă generație din istoria României și una dintre cele mai competitive.

Încă de mici, selecția lor școlară a fost extrem de dură.

Mulți au dat câteva examene cu 10, 20 sau chiar 30 de oameni pe loc, pornind de la 13-14 ani.

„Decrețeii” avut două ”trepte” infernale în liceu, un Bacalaureat destul de riguros și o admitere foarte dură la facultate.

Mulți dintre funcționarii publici ai acestei generații abia acum au atins nivelul maxim de experiență și începeau să prindă poziții de conducere.

Ca și cum sistemul public nu mai are nevoie de ei, sunt momiți cu o pensie rapidă, unii la 45-50 de ani.

În condițiile în care vârsta de pensionare crește în UE spre 67-68 de ani, România atrage spre pensionare o generație de funcționari publici sub 50 de ani din domenii-cheie!

La MAI, în Armată, SRI, pompieri și alte zone, deja epurarea prin privilegii s-a făcut.

Acum a venit rândul Justiției.

Consecința?

Se creează nu doar o clasă de oameni în putere, scoși în afara serviciului public în momentul de maximă eficiență, ci și o discrepanță, de aproape două decenii!, între vârsta de pensionare a diverselor profesii.

2. Efectul imediat va fi reluarea de la zero a mii de procese aflate pe rol

Cazurile magistraților care se vor pensiona se pot relua de la zero, la solicitarea avocaților.

Este un drept legitim al inculpaților, consemnat ca atare de CEDO.

Dispariția unui judecător din complet dă șansa apărării să decidă dacă vrea să se readministreze probele, în instanță.

Așa cum s-a întâmplat în cazurile Dragnea sau Tăriceanu, când judecătoarea Ana Maria Dascălu s-a pensionat în 2017.

În acest moment, conform surselor judiciare, lipsa de magistrați este estimată la 1.000 de persoane.

Mai exact: 7.000 de magistrați activi, față de 8.000 de posturi disponibile.

În urma valului de pensionări, deficitul uman ar urma să crească de la 1.000 la 3.000 de magistrați în minus, din totalul de 8.000 de posturi.

Altfel spus, legislația este astfel orientată încât din 10 poziții de judecători și procurori, 4 să devină disponibile unui concurs de proporții naționale.