CONCLUZIILE NOASTRE

„Buzunarul secret” este încă un canal bugetar prin care cultele religioase recunoscute de statul român primesc bani publici. Nu e cel mai important astfel de circuit dacă ne uităm exclusiv la cuantumul sumelor alocate confesiunilor prin acest mecanism. Dar e relevant pentru felul aberant în care autoritățile locale deformează sensul sintagmei „dezvoltare locală” pentru a finanța din acești bani construcții și reparații de lăcașe de cult.

Este reparația acoperișului de la casa parohială (casa în care locuiesc preotul și familia lui) obiectiv de dezvoltare locală? Este construcția unor noi biserici în care să slujească același preot un astfel de obiectiv? E „sprijinirea cultelor” prioritară pentru aceste administrații locale atunci când evaluează necesitățile de dezvoltare locală?

90% dintre consiliile județene chestionate de reporterii Să fie lumină au indicat faptul că nu dețin o listă a lucrărilor finanțate din acești bani, pentru că n-au alocat în mod distinct, pe obiective, sumele din cotele defalcate din TVA și impozit pe venit. Majoritatea consiliilor județene arată că nu există criterii pentru repartizarea acestor sume, nici obligația verificării destinației lor.

Suma totală alocată în România, în anul 2017, primăriilor de municipii, orașe și comune din cotele defalcate din taxa pe valoare adăugată și din impozitul pe venit pentru echilibrarea bugetelor locale este în cuantum total de aproape 1.1 miliarde lei, adică 250 de milioane de euro.

Din banii aceștia, un anumit procent – poate important – va merge spre finanțarea cultelor, în condițiile în care instituțiile confesionale primesc oricum sprijin financiar prin alte opt mecanisme bugetare.

În total, în ultimii cinci ani, aproape 850 de milioane de euro au plecat de la statul român către culte doar prin circuitele bugetare aflate mai la vedere – de la Secretariatul de Stat pentru Culte și de la consiliile județene. Lor li se adaugă alte și alte alocări cu dedicație, inclusiv din miliardul și ceva de lei de anul ăsta din TVA și impozit pe venit.

Sume – reluăm această idee – repartizate, în teorie, pentru susținerea programelor de dezvoltare locală, adică pentru infrastructură, educație sau sănătate.

În patru județe – Harghita, Bihor, Arad și Gorj – am găsit bani din aceste cote de echilibrare folosiți spre folosul cultelor. Avem și cazul unui județ precum Galați – unde consiliul județean ne transmite că n-au fost folosite sume din TVA și impozit pe venit pentru finanțarea cultelor, deși orașul Târgu Bujor indică faptul că s-au dus bani, prin acest mecanism, către obiective confesionale.

În rezumat, situația națională e astfel: unele județe țin o evidență a obiectivelor de dezvoltare locală finanțate din banii de echilibrare; alte județe repartizează pur și simplu acești bani, fără a urmări destinația lor. Legea e interpretată, de la caz la caz, de fiecare primărie de comună sau oraș din România. Dacă o astfel de entitate ar decide, de pildă, să construiască un teren de cricket într-un sat și ar aloca bani din fracțiile primite din TVA și impozit pe venit pentru echilibrare, nimeni n-ar putea contesta oportunitatea deciziei.

Să fie lumină nu se ocupă, însă, de cricket, ci de funcționarea instituțiilor de cult. Este aceasta prioritară în ordinea obiectivelor de dezvoltare locală? E nevoie, cu alte cuvinte, ca și aceste sume să se adauge totalului de care cultele beneficiază ca formă de sprijin din partea statului?

Am plecat în documentarea acestui dosar, Buzunarul secret, cu o convingere: că singurul răspuns care poate fi dat întrebărilor de mai sus este NU. Datele din teren ne-au confirmat: în multe din localitățile cercetate, prezența asfaltului e sporadică, clădirile școlilor sunt vechi, iar dispensarele, unde există, funcționează greu. Și totuși, primarii acestor comune, ba chiar și consilierii de la nivel județean, au considerat că mai bine folosesc câteva sute de mii de lei anual, din bugetul de echilibrare alocat, pentru biserici, capele, case mortuare sau case parohiale.

Expunem toate aceste fapte. Mai departe, fiecare cititor poate judeca oportunitatea investițiilor.