”Asiaa voidaan kokeilla, kunhan se perustuu vapaaehtoisuuteen.”

Suomalainen maanpuolustus on muutoksen kynnyksellä.

Ottaako Puolustusvoimat käyttöön yhteistuvat?

Ja jos ottaa, tuleeko sermejä, ja jos tulee, millaiset sermit?

Temppelinharjalla istuu uusi puolustusministeri Antti Kaikkonen (kesk).

Kaikkosen kuuluisa edeltäjä Elisabet Rehn (1990–94) muistetaan vessojen ovien tuomisesta varuskuntiin ja varusmiespalveluksen avaamisesta naisille.

Näiden historiaan ja folkloreen jääneiden saavutusten ohessa Rehn hankki torjuntahävittäjiä Yhdysvalloista. Hornetit ovat tulossa käyttöikänsä päähän, mutta vessojen ovet varuskunnissa käyvät yhä vilkkaasti, ja takaavat varusmiehille oman rauhan, ja naisten asepalvelus on arkipäiväistynyt.

Rynnäkkökiväärejä naisten WC:n vieressä Riihimäen viestirykmentissä.­

Jälkimmäisestä syytä Puolustusvoimat haluaa ottaa seuraavan askeleen: majoittaa miehet ja naiset samoihin tupiin eli yhteistupiin.

Jos Rehn sulki ovia, Kaikkosen halutaan avaavan ovia.

– Tämä on ollut aika kauan esillä keskusteluissa Puolustusvoimien sisällä, ja uusi komentaja (kenraali Timo Kivinen) nosti sen esiin ensimmäisissä haastatteluissaan, kertoo Pääesikunnan tiedotuspäällikkö Max Arhippainen.

Yhteistupia valmistellaan koulutusosastolla. Marssijärjestys on kuitenkin se, ettei Puolustusministeriötä voi ohittaa.

Ilman istuvan puolustusministerin suopeutta yksikään nainen ei yövy miesten tuvassa, eikä päinvastoin. Ainakaan luvan kanssa.

– Kun naisten vapaaehtoinen palvelus aloitettiin vuonna 1995, ministeriö antoi määräyksen erillistuvista. Tämä päätös pitää ensin muuttaa tai kumota ennen kuin Puolustusvoimat voi toteuttaa yhteistuvat, Arhippainen sanoo.

– Tätä nyt vasta valmistellaan, Arhippainen kertoo.

Pitäisikö yhteistupiin virittää sermit? Kuvassa Kontiolahden varuskunnan tupa.­

Tarkoitus on järjestää kokeilu jossain joukko-osastossa, jota ei ole vielä valittu. Jos kokeilu toteutetaan, se perustuu Arhippaisen mukaan vapaaehtoisuuteen.

Viime sodissa vapaaehtoisia oli tapana kysyä kaikkein vaarallisimpiin operaatioihin, joista ei välttämättä palattu elävinä.

Arhippaisen mukaan aidosti auki on muun muassa se, otetaanko yhteistuvassa käyttöön sermit, joilla suojataan vaatteidenvaihtoa.

Moni muukin asia on auki.

Ovatko yhteistuvat vapaaehtoista myöhemminkin?

– Nyt puhutaan vain kokeilusta. Sitten kokemusten jälkeen päätetään, miten jatketaan. Miksi kokeilla, jos olisi päätetty jo seuraavasta vaiheesta.

Mihin uudistuksella tähdätään?

– Arvioimme, että yhteistuvilla voidaan parantaa tilankäytön optimointia varuskunnissa ja helpottaa palveluksen järjestelyjä ja tiedonkulkua ja mahdollisesti lisätä ryhmäkiinteyttä.

Entä haitat?

– Tietysti pitää olla tarkka yksityisyyteen liittyvissä asioista. Sekin otetaan varmasti huomioon kokeilun suunnittelussa.

Varusmiehet ovat hyvin nuoria ja pojilla on puberteetti kesken, miten yhteistuvat vaikuttavat keskittymiskykyyn?

– Kaikki tämmöiset pohditaan varmasti jossain vaiheessa.

Viime päivinä ovat julkisuudessa olleet esillä erilaiset spermat. Voivatko siemensyöksyt ja liukastelut tupien lattioilla olla konkreettinen turvallisuusriski?

– En tiedä, onko sitä pohdittu.

Onko vaara, että kokeiluun hakeutuu reippaampia varusmiehiä eikä se siksi kerro koko totuutta?

– Sitä on liian aikaista arvioida.

Jos se olisi satunnaisotanta, saataisiinko ujojen avulla erilaista tietoa?

– En tiedä, onko sitä pohdittu.

Ilta-Sanomat tiedusteli puolustusministeri Antti Kaikkosen kantaa. Näin Kaikkonen vastasi sähköpostitse:

”Asiaa voidaan kokeilla, kunhan se perustuu vapaaehtoisuuteen. Johtopäätökset (tehdään) kokeilusta saatujen kokemusten jälkeen.”

Aiheesta on uutisoinut aikaisemmin Keskisuomalainen.