Työvoiman määrä supistuu samaan aikaan, kun avoimia työpaikkoja on 100 000. Ekonomistin mukaan tämä kertoo siitä, että työvoimaa ei löydy maan rajojen sisältä ainakaan ilman uusia politiikkatoimia.

Tilastokeskuksen tänään julkistamien lukujen mukaan Suomen työllisyysasteen trendin oli heinäkuussa 74,5 prosenttia.

Lue lisää: Työllisyyden kasvu käytännössä pysähtynyt

Keskuskauppakamarin laskujen mukaan työllisyysaste on enää 78 000 työllisen päässä pääministeri Antti Rinteen (sd.) hallituksen asettamasta 75 prosentin työllisyystavoitteesta.

Keskuskauppakamarin pääekonomisti Mauri Kotamäki ja Danske Bankin ekonomisti Jukka Appelqvist ovat kuitenkin huolestuneet kehityksen suunnasta, kun kasvu näyttää sakkaavan.

– Tilastojen valossa näyttää siltä, että Suomen työmarkkinoiden positiivinen kehitys on pysähtynyt, Kotamäki kirjoittaa sähköpostikommentissaan.

– Lisäksi kansainvälisen talouden odotetusti heikko kehitys ja globaalin talouspoliittisen epävarmuuden korkea taso lisää hallituksen tavoitteen saavuttamisen vaikeuskerrointa loppukaudella.

–Työllisyystilanne on historiallisesti ajatellen edelleen hyvä, mutta minkäänlaista kasvua ei ole nähtävissä, Jukka Appelqvist sanoo.­

Myös Dansken Appelqvistin mukaan heinäkuun lukemat olivat ”juuri niin vaisut kuin osattiin pelätä”.

– Trendikuvaajat eivät tällä hetkellä hievahda mihinkään, mikä ei jätä kovin paljon tulkinnan varaa työllisyyskehitystä arvioitaessa. Työllisyystilanne on historiallisesti ajatellen edelleen hyvä, mutta minkäänlaista kasvua ei ole nähtävissä.

– Tilanne on huolestuttava myös Rinteen hallituksen kannalta, koska julkisen talouden tasapainottamisessa kaikki toivo on laskettu työllisyysasteen nousun varaan.

Molemmat ekonomistit peräänkuuluttavat hallitukselta toimia tavoitteen saavuttamiseksi. Appelqvistin mukaan heinäkuun tilastot vahvistavat arviota siitä, että työllisyyden nousu ei toteudu ilman lisätoimia, erityisesti kun työvoiman määrä on supistunut jo toista perättäistä kuukautta.

– Hallitukselta odotetaan kunnianhimoisia toimenpiteitä, joita ei ole vielä konkretisoitu. Lähiaikoina järjestettävä budjettiriihi tuo toivottavasti tarkennuksia toimenpiteistä, Kotamäki sanoo.

– Kaikki toimenpiteet eivät kuitenkaan voi olla niin sanotusti helppoja, nimittäin hallitus on sitoutunut samaan aikaan sekä työllisyyden lisäämiseen että velkaantumisen pysäyttämiseen. Näiden tavoitteiden samanaikainen saavuttaminen vaatisi todennäköisesti menonlisäysten lisäksi myös menojenkasvua patoavia rakenteellisia uudistuksia.

Työmarkkinoiden hämmentävä piirre on tällä hetkellä avoimien työpaikkojen valtava määrä suhteessa työnhakijoihin, Appelqvist arvioi.

– Heinäkuussa oli työ- ja elinkeinotoimistoissa avoimena peräti 100 000 työpaikkaa, mikä on 8 400 viime vuoden valmiiksi korkeaa lukua enemmän. Työvoiman kääntyminen laskuun kertoo kuitenkin siitä, ettei tekijöitä enää löydy maan rajojen sisältä ainakaan ilman uusia politiikkatoimia.

– Niukkuus työvoimasta ja pitkään jatkunut nousukausi tuovat palkkoihin painetta ylös. Toisessa vaakakupissa painavat synkkenevät pilvet suhdannetaivaalla. Hyvässä muistissa ovat vielä katastrofaaliset sopimukset, joita solmittiin ennen finanssikriisiä, mikä vaikeutti sopeutumista laskukauteen ja johti kilpailukyvyn rapautumiseen, jota on jouduttu paikkailemaan vuosien ajan.