Liperiläinen Paavo Pölönen , 34, heräsi keväällä 2019 Ruususen unesta näiden lääkärin lausumien sanojen ansiosta: jos et muuta elämäntapojasi, et tule näkemään 50-vuotissyntymäpäiviäsi.

– Se oli ensimmäinen kerta, kun joku kertoi minulle suoraan, että olen liian lihava, Pölönen toteaa.

– Olihan siitä vihjailtu, mutta en ottanut niitä tosissaan. Olen aina ollut jojopainomestari ja yrittänyt kovasti pudottaa painoa, saanut välillä pois ja tullut takaisin.

Mainos alkaa

Mainos päättyy

Kilot olivat kertyneet huomaamatta. Parisuhde oli päättynyt syksyllä 2018 ja käynnisti Pölösen villin poikamieselämän.

– Elämäntavat olivat kaikkinensa vahvasti pielessä. Eikä ollut kukaan enää kontrolloimassa, viittaa Pölönen parisuhteen päättymiseen.

– Eron jälkeen lihoin vuodessa 25 kiloa. Se oli mahdollista, kun sekoitti sopivassa suhteessa roskaruokaa ja alkoholia, Pölönen murjaisee.

Herätyksenä toimi myös uniapnea-diagnoosi ja hengityslaitteen hakeminen kotiin.

– Oli iso kynnys hakea kone Tikkarinteeltä. Olen pitäny uniapneaa vanhojen lihavien ukkojen vaivana, mutta se voi olla myös nuorten lihavien miesten vaiva. Uniapneakoneesta eroon pääsy on ykköstavoite, Pölönen kertoo.

Keväällä Paavo Pölösen vaaka näytti 147 kiloa ja uusia työvaatteita tilatessa alkoivat neljän XL:n housutkin olla piukanlaiset. Kun lääkäri lausui pahaenteiset sanat, päätti Pölönen muuttaa loppuelämänsä suunnan.

Hän haki Easy Fit Joensuun Timantti-projektiin, jossa haettiin elämäntapamuutokseen halukkaita laihduttajia. Pölösestä tuli Timantti 2.0. ja personal traineriksi hän sai Ville Lehkosen.

– Paavon kehonkoostumusmittauksessa rasva-arvot olivat jäätävän korkealla, 40, Lehkonen toteaa. Hän ei kaunistele tosiasioita vaan toteaa saman kuin Pölösen lääkärikin.

– Se on raaka fakta, että jos laitetaan vierekkäin kaksi miestä, joista toisella on samat kolesteroli- ja muut arvot kuin Paavolla oli ennen elämäntapamuutosta, ja toisella on kaikki arvot kondiksessa ja terveelliset elämäntavat, niin se toinen elää todennäköisesti pidempään, Lehkonen sanoo.

Kehopositiivisuus on Paavo Pölösen mielestä termi, joka pitäisi haudata ja syvälle.

– Kehopositiivisuus on suoraan sanottuna ihan perseestä. Minäkin luulin pitkään, että hitto, minähän olen komea jätkä, Pölönen pudistaa päätään.

Hän kertoo olevansa selityksien mestari. Liikkumattomuudelle löytyi lukuisia selityksiä.

– Käytössäni olivat kaikki mahdolliset tekosyyt, omat suosikkini olivat, että ei pysty, kun on talvi ja kylmä, Pölönen kertoo.

Kun Lehkonen otti ohjat käsiinsä, loppuivat Paavon tekosyyt. Projekti aloitettiin hitaasti, mutta päättäväisesti.

– Tarkoitus ei ole kytätä vaakaa, vaan kehonkoostumusta ja rasvaprosenttia, Lehkonen huomauttaa.

– Tässä tehdään elämäntapamuutosta, ja se vie aikaa. Tarkoitus on, että Paavon elintavat muuttuvat pysyvästi.

Paavo Pölösen arki on muuttunut hurjasti, mutta parempaan. Tunteja ei ole tullut lisää vuorokauteen, aikaa vaan organisoidaan paremmin.

– Ajan arkiaamuisin ennen Lehmoon töihin menoa Liperistä tänne Easy Fitille viiden jälkeen ja menen salilta töihin. Olen huomannut, että lapsen kanssa jaksaa paljon paremmin nyt, ulkoillaan ja muutenkin positiivisempi mieli, Pölönen kertoo.

Miehen mukaan lääkäreitten tulisi puhua ihmisille suoraan ylipainosta, tehdä kuten Pölösen työterveyslääkäri.

– Jos painoindeksi menee yli suositusten, niin lääkäreitten pitäisi tehdä terveellisiä ehdotuksia, eikä tarjota aina vaan lääkettä. Hyssyttely johtaa siihen, että lopulta ylipainon aiheuttamat sairaudet hoidetaan lääkkeillä.

Pölönen tietää, että ei olisi päässyt nykyiseen olotilaan itsenäisellä harjoittelulla, sillä siitä oli jo huonoja kokemuksia.

– Aikaisemmin kävin salilla, mutta se oli sellaista heiluttelua ja höntsäilyä. Se olevinaan riitti, että kävi salilla.

Paavo Pölönen naurattaa Easy Fitin yrittäjä Toni Ilmakaria tokaisemalla, että sopivasti alkoi soimaan Eye of the Tiger, kun hän astui sisään salille. Ville Lehkonen taustalla.

Kuntosaliharjoittelun ydin on Ville Lehkosen mukaan keskittymisessä. Enää Pölönen ei vain käy salilla, hän on salilla.

– Moni tekee liikettä, vaikka tarkoitus on aktivoida lihasta. Hauiskääntö on tästä hyvä esimerkki, on eri asia tehdä liike lihaksella, Lehkonen sanoo.

– Paavokin paineli menemään aikaisemmin väärillä liiketekniikoilla.

– Joo ja meni maku koko treeniin, kun ei tullut tuloksia. Nyt on itsevarmempi olo. Myynti- ja markkinointityössä ei viitsi olla mäkkärin ojasta revityn näköinen, Pölönen tietää.

Kavereitten jakelemista treeniohjeista Paavo Pölönen kieltäytyy jatkossa visusti, sillä niiden avulla rikkoo vain paikat.

– He vain sanovat, että lyöt vain helvetisti rautaa sinne ja maksimilla koko ajan.

Ville Lehkosen mukaan painomääriä ei kannata kytätä, ja liiketekniikat opetellaan esimerkiksi kyykyssä ja maastavedossa pelkällä tangolla. Kun tekniikka on hallussa, voi lisätä painoja, mutta ei missään nimessä tuutata koko tankoa täyteen rautaa.

– Miehillä on ehkä isompi kynnys tulla pyytämään apua, kun luullaan tietävänsä ne hommat, Lehkonen pohtii.

Ville Lehkosen mukaan maastaveto on kuningasliike, jonka hän kirjaa lähes jokaiseen laatimaansa treeniohjelmaan.

Rohkeutta lääkäreille

Miksi lääkärit eivät kerro potilaalle suoraan, että ylipaino on terveysriski ja että potilaan tulisi laihduttaa?

– Siihen on varmasti useita syitä. Yksi syy on, että lääkärin koulutuksessa ylipainon vaikutukset sairauksiin tulisi huomioida paremmin. Lääkärien koulutuksessa ylipainon riskit tulisi huomioida paremmin, sisätautilääkäri ja lihavuustutkija Pertti Mustajoki sanoo.

Lisäksi Mustajoen mukaan monilla yleislääkäreillä ei välttämättä ole viimeisintä tietoa siitä, että monien sairauksien kohdalla laihdutus olisi ensisijainen hoitomuoto.

– Kakkostyypin diabeteksen kohdalla ruokavalio hoitomuotona tunnetaan. Mutta sillä olisi myös vaikutusta naisten virtsankarkailuvaivoihin ja esimerkiksi korkean verenpaineen hoidossa, Mustajoki tietää.

– Iäkkäämmillä polven nivelrikossa painon pudotus lieventää vaivoja, vaikka ei tietysti paranna rikkoa.

– Viime vuosina lääkäreitten suita on suljettu, koska on saatu negatiivista palautetta, kun lääkäri on töksäyttävällä tavalla kertonut potilaalle ylipainosta, ja potilaat loukkaantuvat.

Mustajoki arvelee, että sinällään hyvä kehopositiivisuus-ajattelu on saattanut pelottaa lääkäreitä, eivätkä he rohkene ottaa tätä esille.

– Olen tavannut paljon potilaita, jotka ovat saaneet herätyksen puheeksi ottamisesta. Mielestäni lääkärin pitäisi ottaa ylipaino puheeksi aina, kun se vaikuttaa sairauteen.

Kehopositiivisuudessa on Pertti Mustajoen mielestä paljon hyvää, mutta sitä ei pitäisi ottaa yleispätevänä ohjenuorana.

– Ei lihavia ei pidä mollata, mutta ei ole oikein, että laihtumisesta varoitellaan kaikkia ihmisiä. Usein kehopositiivisuutta ajavilla ihmisillä on ollut vaikea syömishäiriö, heidän kohdallaan laihduttamisen lopettaminen on ollut järkevä ohje, Mustajoki tietää.

Vaa’an lukeama ei pelkästään ratkaise, sillä Mustajoen mukaan kaikki ylipaino ei välttämättä ole terveydelle vaarallista.

Tilanne voi olla myös päinvastoin. Ulkoisesti sporttiselta näyttävä, tupakoimaton ja raitis ihminen voi tietämättään omata korkeat kolesteroliarvot, jotka voivat johtaa sydän- ja verisuonitauteihin ja ennen aikaiseen kuolemaan. Terveellinen lautasmalli on siis tärkeää, vaikka ylipainoa ei olisikaan.

– Se riippuu, mihin kohti vartaloa ylipaino kertyy. Jos se kertyy vyötärölle, vatsaontelon sisään ja maksaan, se häiritsee aineenvaihduntaa ja tulee useita sairauksia. Naisilla ylimääräiset kilot voivat olla lantion ja takapuolen seudulla, sehän on vain terveellistä, eikä ole syytä lähteä laihduttamaan, Mustajoki tietää.

Kirjoitus julkaistiin Karjalaisessa ensimmäisen kerran 20.10.2019.