Maan hallitus on vakuuttunut siitä, että työttömyys on työttömien vika ja työttömät saadaan töihin kiusaamalla heitä tarpeeksi. Hallitus tosin myöntää itsekin, että uusilla esitetyillä toimepiteillä on vaikusta vain siinä tapauksessa, että työpaikkoja on tarjolla nykyistä enemmän, mutta sillä ei ole merkitystä. Tärkeintä on kyykytys.

Tämä käy selvästi ilmi hallituksen esityksestä työttömyysturvalain muuttamiseksi. Nostetaanpa sieltä esille muutamia tulevia uudistuksia.

Kolmen kuukauden ammattitaitosuojan jälkeen on otettava vastaan mitä tahansa tarjottua työtä, vaikka tulo- ja kuluvertailu osoittaisi työn tekemisen olevan vähemmän kannattavaa kuin työttömyys.

Työtä on otettava vastaan myös yli 80 kilometrin päästä, jos työnhakijalla on käytettävissään oma auto. Tämä koskee myös osa-aikatyötä, jonka palkka menee suunnilleen työmatkakuluihin.

Karenssit kovenevat. Tarjotusta työstä kieltäytyvälle rapsautetaan 90 päivän karenssi nykyisen 60 päivän sijaan. Kieltäytymiseksi katsotaan entiseen tapaan mikä tahansa menettely, jonka TE-toimiston virkailija tulkitsee kieltäytymiseksi. Uutena nerokkaana ajatuksena hallitus esittää, että karenssilta voi välttyä hankkimalla uuden työpaikan.

Mielenkiintoinen yksityiskohta sisältyy työllistymissuunnitelmaa ja aktivointitoimenpiteitä koskevaan kohtaan. Työllistymissuunnitelma laaditaan silloin, kun henkilö ensimmäisen kerran ilmoittautuu työttömäksi työnhakijaksi. Aktivointitoimenpiteeseen on voitu määrätä vain siinä tapauksessa, että aiottu toimenpide sisältyy työllistymissuunnitelmaan. Esimerkiksi kuntouttavaan työtoimintaan ei ole voitu määrätä sellaista henkilöä, jonka työllistymissuunnitelmaan ei ole merkitty kuntouttavaa työtoimintaa.

Tämä loppuu ja kuka tahansa voidaan määrätä mihin tahansa aktivointitoimenpiteeseen riippumatta siitä, mitä työllistymissuunnitelmassa lukee vai lukeeko siellä mitään. Siinä mielessä on vähän huvittavaa lainlaatijoiden askartelu työllistymissuunnitelman laiminlyönnin sanktioinnin kanssa, koska suunnitelmalla ei tämän jälkeen ole mitään merkitystä. Lakimuutos mahdollista täydellisen mielivallan.

Tai ehkä tarkoitus onkin päästä nauramaan työttömien kyykyttämiselle. Tämä ajatus tuli mieleeni Anna Kontulan Fb-päivityksestä, jossa hän ihmetteli juuri näiden aktivointitoimenpiteiden valiokunnassa herättämää hilpeyttä. Ongelmana on ihan oikeasti se, että aktivointitoimepiteisiin määrätään haluttomia ja kyvyttömiä, mutta halukkaat eivät niihin mahdu.

Lukekaa tuo hallituksen esitys huolella. Lukekaa erityisesti se kohta, jossa puhutaan esityksen vaikutuksista talouteen ja työllisyyteen. Laitan houkuttimeksi hyvän palan:

Työllisyysvaikutusten arvioidaan olevan mittaluokaltaan satoja tai enintään muutamia tuhansia henkilötyövuosia. Vaikutukset riippuvat muun muassa siitä, kuinka paljon työttömille työnhakijoille tehdään työtarjouksia. Jos muutokset johtavat esimerkiksi 1 000 henkilön työttömyyden lyhentymiseen vuodella, työttömyysetuusmenot vähenisivät vuosittain noin 12,3 miljoonalla eurolla. Vaikutus riippuu kuitenkin täysin avointen työpaikkojen määrästä, työ- ja elinkeinotoimistojen tekemien työtarjousten määrästä, tarjolla olevista työllistymistä edistävistä palveluista ja työttömien työnhakijoiden käyttäytymisestä.

Kansanedustajia saattaa naurattaa tällaisten esitysten laatiminen, mutta työttömiä ei naurata.