Viron digiasukasohjelma on tuottanut lähes kolmetuhatta yritystä ja lähes puolitoista miljoona euroa. Suurin vaikutus sillä on ollut Viron maineelle.

TALLINNA Iltapäiväkävely Roomassa, kokkauskurssi Amsterdamissa ja kävelykierros Wroclavissa. Muun muassa nämä ovat palveluja, joita tarjoaa virolainen matkailuyritys Walks in Europe OÜ.

Yhden hengen yritystä pyörittää Arzy Altinay. Hän ei kuitenkaan asu lähelläkään Viroa, vaan parintuhannen kilometrin päässä Istanbulissa.

Turkkilainen Altinay on yksi Viron noin 27 000:sta niin sanotusta virtuaaliasukkaasta. Se tarkoittaa, että hänelle on myönnetty valtion sirullinen henkilökortti, vaikka hän ei ole koskaan asunut Virossa.

Viro 100 Viro viettää sadatta itsenäisyyspäiväänsä 24. helmikuuta.

Voit onnitella satavuotiasta naapuria Ylen avulla. Lähetä terveisesi Virolle lomakkeella, joka löytyy täältä.

Julkaisemme terveisiä ja onnittelukuvia Viron itsenäisyyspäivänä. Käännämme onnittelut myös viroksi.

Henkilökortin avulla Altinay voi istua kotonaan Istanbulissa ja käyttää etänä virolaisia palveluja. Myös yrityksensä hän perusti tietenkin verkossa, ainoastaan pankkitilin avaamista varten piti käydä Virossa.

Haastattelukin sujuu pikaviestipalvelussa.

– Tämä on ollut tehokasta, ripeää ja halpaa muihin EU-maihin verrattuna, Altinay kertoo.

Hän sanoo, ettei olisi ilman Viroa voinut laajentaa matkailualan yritystoimintaansa EU:n alueelle.

Yle Uutisgrafiikka

Kun turkkilainen rekisteröi yrityksensä Viroon, se pääsee Euroopan sisämarkkinoille ja euroalueelle ja sille voi avata eurooppalaisen pankkitilin.

Virolaisyritykset voivat käyttää myös monia kansainvälisessä nettibisneksessä elintärkeitä palveluja, jotka eivät Turkissa toimi. Sellainen on esimerkiksi Paypal, joka on kansainvälisen verkkokaupan yleisin maksupalvelu.

Turkki olikin Ukrainan ohella yksi niistä maista, joista Viro sai eniten virtuaaliasukkaita viime vuonna.

Tavoite: 10 miljoonaa nettivirolaista

Kun Viro julkisti virtuaaliasukasohjelmansa kolmisen vuotta sitten, se kertoi siitä start-up-maailmasta tutuin sanankääntein.

Maailman mediassa kohistiin, kuinka rajat menettäisivät merkityksensä ja verkkoon syntyisi uusi digitaalinen Viron kansakunta. Tavoitteena Virolla oli kymmenen miljoonaa virtuaaliasukasta.

Ohjelma onkin tuonut Viroon yli 2 800 yritystä ja valtavasti mediahuomiota. Alun perin ohjelma syntyi kuitenkin käytännön pakosta, kertoo hallintotieteiden professori Robert Krimmer Tallinnan yliopistosta.

Viro jakoi vuonna 2004 kaikille asukkailleen sirullisen henkilökortin, jolla pystyi tunnistautumaan verkossa. Käytännössä maa otti mallia Suomen henkilökortista.

Virossa kortti osoittautui menestykseksi, koska se teki siitä pakollisen kaikille asukkaille. Nykyään sen avulla voi muun muassa äänestää verkossa, täyttää veroilmoituksen, allekirjoittaa kauppakirjan ja kirjautua verkkopankkiin.

Viron e-oleskelulupa Virtuaaliasukas voi käyttää käytännössä kaikkia Viron sähköisiä palveluja.

Kortti ei oikeuta oleskelulupaan eikä sitä voi käyttää matkustusasiakirjana.

Kortteja on myönnetty eniten suomalaisille, venäläisille ja ukrainalaisille.

Korttiin jäi kuitenkin valuvika: sen saivat vain Virossa vakituisesti asuvat. Kun Viro päätti, että yrityksen vuosiraportin sai tehdä ainoastaan sähköisesti, joillekin ulkomaalaisille yrityksille tuli ongelma. Niiden vastuuhenkilöt eivät asuneet Virossa, joten heillä ei ollut henkilökorttia eikä siis mahdollisuutta allekirjoittaa sen avulla papereita.

Jotta ongelma saatiin ratkaistua, kortteja oli ryhdyttävä myöntämään myös ulkomailla asuville. Ajatus Viron virtuaaliasukkuudesta syntyi, kun projektia puuhanneiden virkamiesten piti perustella sitä päättäjille.

– Silloin keksittiin, että Viro voisi tukea paikasta riippumattomia yrittäjiä, professori Krimmer kertoo.

Hallintotieteiden professori Robert Krimmer pitää virtuaaliasukasohjelmaa eliittiprojektina, jolla on ollut suuri merkitys Viron maineelle. Stanislav Moshkov

Koko joukko palveluja e-asukkaille

Alun perin kortin saamiseksi oli käytävä kolme kertaa Virossa. Nyt vaatimuksia on höllennetty, ja tuleva virtuaaliasukas voi hoitaa kaiken kotimaassaan. Hakemus täytetään verkossa ja kortti haetaan Viron suurlähetystöstä.

Professori Krimmer huomauttaa, että ohjelma sinänsä ei ole Euroopassa ainoa laatuaan. Hänen kotimaansa Itävaltakin on järjestänyt ulkomailla asuville tavan hoitaa viranomaisasiansa sähköisesti.

Mutta vain Virossa kaiken voi tehdä ilman paperisotaa ja virastokäyntejä. Lisäksi Virosta löytyy paljon yrityksiä, jotka tarjoavat verkossa koko joukon tukipalveluja kirjanpidosta rahansiirtoihin.

– Täällä on kokonainen ekosysteemi palveluja virtuaaliasukkaille, Krimmer sanoo.

Yle Uutisgrafiikka

Digitaaliset nomadit innoissaan

Viron virtuaaliasukasohjelmasta puhutaan paljon paikasta toiseen liikkuvien yrittäjien eli niin sanottujen digitaalisten nomadien verkkoyhteisöissä. Nomadeiksi eli vaeltajiksi sanotaan ihmisiä, jotka matkustavat maasta toiseen tehden töitä läppäreillään.

Sellainen on matkailutoimittaja Monika Meurer, joka asui viime vuonna Saksassa, Itävallassa, Espanjassa ja Portugalissa. Meurer on Saksan kansalainen, mutta Viron virtuaaliasukas.

– Mieheni on kuvaaja ja minä kirjoitan. Teemme juttuja turistikohteista, hotelleista ja muista matkailuyrityksistä, Meurer kertoo sähköpostitse Kataloniasta.

Meurerien liikkuvalle elämäntyylille ei herunut ymmärrystä Saksan tai Itävallan viranomaisilta. Pariskunta sai ristiriitaisia ohjeita, ja veroviranomaiset olivat täysin ymmällään.

Yle Uutisgrafiikka / Achim Meurer

Virossa asiat olivat toisin. Meurerit kysyivät verottajalta ohjeita Facebook-sivun kautta ja saivat ystävällisen vastauksen tunnin sisällä englanniksi. Nyt heidän yrityksensä kotipaikka on Virossa.

Meurerien elämää helpottaisi entisestään, jos virolaisyritysten palveluja löytyisi vielä kattavammin verkosta. He tarvitsisivat esimerkiksi vakuutusyhtiötä, koska saksalaiset vakuutusyhtiöt eivät suostu vakuuttamaan virolaisyrityksen tarvikkeita.

Ohjelma voi kiinnostaa rikollisia

Pankkitilin avaaminen verkossa on virtuaaliasukkaillekin yhä hankalaa. Virolaispankit haluavat nähdä tulevat asiakkaansa ja tarkistaa heidän taustansa.

Ainoastaan suomalainen finanssiyritys Holvi suostuu tällä hetkellä avaamaan Viron virtuaaliasukkaille pankkitilin verkon välityksellä. Holvin perustaja Tuomas Toivonen toteaa Ylelle sähköpostitse, että yritys tarjoaa palveluja vain digitaalisesti ja on ottanut huomioon etätunnistamiseen liittyvät haasteet.

Virolaispankkien linjausten taustalla on huoli rahanpesusta, joka on Viron pankkijärjestelmälle todellinen ongelma. Esimerkiksi viime keväänä paljastui, että virolaispankkien kautta on kulkenut sekä Venäjän että Azerbaidžanin eliitin hämäriä rahavirtoja.

Hallintotieteiden professori Robert Krimmer arvioi, että virtuaaliasukasohjelma voi kiinnostaa digitaalisten nomadien ohella myös rahanpesua tai veronkiertoa suunnittelevia rikollisia. Hän ei kuitenkaan usko, että sähköinen henkilökortti sinänsä tekisi rikollisuudesta helpompaa.

– Virossa pankit tekevät kattavat taustaselvitykset. Jos olisin rikollinen, yrittäisin mieluummin käyttää hyväkseni jonkin muun euromaan järjestelmää, Krimmer sanoo.

Yle Uutisgrafiikka

Myös Viron verojärjestelmä on Krimmerin mukaan läpinäkyvä, ja maa noudattaa veronkiertoa torjuvia kansainvälisiä sopimuksia.

Vaikka Viro on kuuluisa matalasta tasaverostaan, virtuaaliasukkaat eivät lähtökohtaisesti pääse maksamaan sinne verojaan. Tuloverot on yhä maksettava asuinmaahan ja yritysverot sinne, missä yritys tuottaa lisäarvoa. Joissain tapauksissa siis Viroon, joissain muualle.

Monet asukkuutta hakevat pettyvät, kun tosiasiat verotuksesta valkenevat.

Yrittämisen tasa-arvoa Intiaan asti

Virtuaaliasukasohjelman brändiä vaalitaan vaalealla koivulla sisustetussa toimistossa lähellä Tallinnan lentokenttää. Kansainvälisessä tiimissä on 13 työntekijää, jotka tulevat seitsemästä eri maasta ja puhuvat keskenään englantia.

Ranskalainen viestintäpäällikkö Arnaud Castaignet muotoilee, että ohjelman tavoitteena on yrittämisen tasa-arvo eri puolilla maailmaa.

Ohjelman viestintäpäällikkö Arnaud Castaignet työskenteli aiemmin Ranskan entisen presidentin François Hollanden kansliassa. Stanislav Moshkov

– Kaikilla tulisi olla mahdollisuus käyttää Viron palveluja, hän sanoo.

Castaignet nostaa esimerkiksi Intian Delhissä asuvat naisyrittäjät, joille Viro on myöntänyt virtuaaliasukaskortteja (siirryt toiseen palveluun) yhteistyössä YK:n kauppa- ja kehitysjärjestö Unctadin kanssa.

Ohjelman ansiosta esimerkiksi delhiläinen Sakshi Gupta ryhtyi yrittäjäksi ja myy nyt verkossa lahjapakkauksia, jotta intialaisnuoret voivat muistaa kaukana asuvia vanhempiaan ja sukulaisiaan.

Toistaiseksi virolaisyrittäjäksi ryhtyminen ei kuitenkaan ole ihan kenen tahansa ulottuvilla. Henkilökortti on haettava jostain Viron suurlähetystöstä. Esimerkiksi Afrikan mantereella on vain yksi lähetystö Egyptissä, ja Etelä-Amerikassa Virolla ei ole yhtään lähetystöä.

Yle Uutisgrafiikka

Viro onkin aloittanut Etelä-Koreassa kokeilun, jossa korttien jakelu on ulkoistettu paikalliselle yritykselle. Pitkällä aikavälillä tarkoitus on Castaignet'n mukaan saada muut maat seuraamaan Viron esimerkkiä digitaalisten palvelujen kehittämisessä.

– Jos se tarkoittaa, että ohjelmastamme ei enää ole hyötyä, tavoite on saavutettu, hän sanoo.

Viron imago sai siivet

Alkuaikojen kunnianhimoiset puheet kymmenestä miljoonasta digiasukkaasta on kuitenkin Virossa pantu jäähylle. Nykyinen tavoite on nostaa virtuaaliasukkaiden yritysten määrä lähes kolmestatuhannesta 20 000:een seuraavan kolmen vuoden aikana.

Jos siihen päästään, virtuaaliasukasohjelma olisi tuonut Virolle kaikkiaan 227 miljoonaa euroa vuoteen 2021 mennessä, arvioi konsulttiyhtiö Deloitte Viron tilaamassa tutkimuksessa. Tuotto olisi satakertainen ohjelman kuluihin verrattuna.

Pääasiassa kyse olisi välillisistä tuloista eli siitä, että yritykset käyttävät virolaisia palveluja ja työllistävät virolaisia. Jo nyt ohjelma on kuitenkin kannattava: Viro on tienannut pelkästään veroina ja maksuina 1,4 miljoonaa euroa.

Professori Robert Krimmer muistuttaa, että kansantalouden kannalta puhutaan ainakin toistaiseksi pienistä summista. Valtaosa virtuaaliasukkaiden yrityksistä on hyvin pieniä yhden tai muutaman hengen yrityksiä.

Viron maakuvalle ohjelmalla on ollut kuitenkin suuri merkitys.

– Pohjimmiltaanhan se on poliittinen projekti. Tarkoitus on vahvistaa viestiä Virosta teknologian edelläkävijänä, Krimmer sanoo.

Tätä maakuvaa on rakennettu määrätietoisesti. Viro on lahjoittanut sähköisen henkilökortin Japanin pääministerille Shinzo Abelle ja Norjan pääministerille Erna Solbergille.

Viron virtuaaliasukkaiden kortit eivät kelpaa matkustusasiakirjoina. Stanislav Moshkov

– Ohjelma on ollut menestys, koska se on luonut paljon pöhinää mediassa.

Krimmerin mukaan ohjelmasta voi tulla merkittävä Viron kansantaloudelle, jos Viro pystyy jatkamaan sähköisten palvelujen sujuvoittamista. Halpa ja ketterä toimintaympäristö voisi kiinnostaa isojakin yrityksiä.

– Mutta tarinan pitää muuttua. Nyt ohjelmaa markkinoidaan edelläkävijöille ja pikkufirmoille.

Edelläkävijän maine koetuksella

Viime syksynä Viron oma maine edelläkävijänä koki vakavan kolauksen. Henkilökorteista paljastui tietoturvariski, ja marraskuun alussa noin 750 000 kortin turvakoodit oli uusittava. Riski koski myös virtuaaliasukkaiden kortteja.

Professori Robert Krimmerin mukaan riski johtui korttien valmistajasta, joka oli toteuttanut salauksen puutteellisesti.

Salausteknologia itsessään on erittäin turvallista, Krimmer sanoo. Se perustuu asymmetriseen salaukseen, jota sovelletaan myös kryptovaluuttojen kuten Bitcoinin käyttämässä lohkoketjuteknologiassa.

Jos salaus on toteutettu oikein, yhdenkin viestin murtaminen vaatisi Krimmerin mukaan kaikkien maailman nykyisten tietokoneiden laskentatehon käyttöä noin vuoden ajan.

– Toistaiseksi se on siis erittäin vaikeaa, hän sanoo.

Tietoturva otetaan Virossa vakavasti, ja siihen on panostettu paljon, Krimmer sanoo.

Tämä on viesti, jota myös Viro haluaa pitää esillä. Monet muistavat hyvin vuoden 2007 pronssisoturikiistan Venäjän kanssa. Tuolloin venäläiset hakkerit kaatoivat virolaisten pankkien ja median sekä valtionhallinnon verkkosivuja laajoilla palvelunestohyökkäyksillä.

Virtuaaliasukas ei ole aina tervetullut

Virtuaaliohjelma on tehnyt moneen digiasukkaaseen niin suuren vaikutuksen, että he harkitsevat muuttoa Viroon.

Turkkilainen matkailuyrittäjä Arzu Altinay on hakemassa maisteriopintoihin Tallinnan yliopistoon. Hän haluaa opetella viron kielen ja työskennellä kaupungissa turistioppaana.

– Toivon, että kun valmistun parin vuoden päästä, voisin hakea oleskelulupaa yrittäjänä, Altinay sanoo.

Altinayn kaltaiset koulutetut yrittäjät tekisivät hyvää Viron taloudelle, joka kärsii väestön vanhenemisesta ja maastamuutosta. Virtuaaliasukkaille ei kuitenkaan ole tarjolla minkäänlaista pikakaistaa, jos he haluavat muuttaa maahan.

Krimmerin mukaan virtuaaliasukasohjelma on Virossa yleisesti hyväksytty, mutta ei ole tehnyt virolaisista aiempaa avoimempia ulkomaalaisia kohtaan.

– Tämä on eliittiprojekti. Virossa e-tarina ja maahanmuuttokeskustelu eivät kohtaa, hän sanoo.

Lue myös:

Meteorologi toivoo Virolle aurinkoista säätä – Lähetä sinäkin onnittelusi satavuotiaalle naapurimaalle

Rosoinen rajakaupunki Narva hakee Euroopan kulttuuripääkaupungiksi

Syrjäistä ja kovia kokenutta Viron rajakaupunkia luotsataan uuteen kukoistukseen – Narvaan tuodaan nyt urakalla kulttuuria