Kysely: Enemmistö isoista ammatti-liitoista vastustaa perustuloa – "Ei ihmisille voi alkaa vastikkeettomasti maksaa kotona yksin oleskelusta ja harrastelusta"

Jos Suomen suurimmat ammattiliitot saisivat päättää, pohdinnat perustulosta palautettaisiin takaisin lähtökuoppaan. Lännen Media selvitti asiaa huhti–toukokuussa ja haastatteli johtoportaan edustajia kymmenestä suurimmasta ammattiliitosta. Kylmän vastaanoton perustulolle antavat seitsemän ammattiliittoa: Teollisuusliitto, Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL, Opetusalan Ammattijärjestö OAJ, Ammattiliitto Pro, Rakennusliitto, Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer sekä Insinööriliitto. Tehy ja Palvelualojen ammattiliitto PAM suhtautuvat perustuloon varauksella, mutta näkevät siinä myös potentiaalia. Tekniikan akateemisissa otetaan kaikkein neutraalein kanta perustuloon: jos perustulo suunnitellaan hyvin, se saattaisi edistää aikuiskoulutusta ja työllisyyttä. Isot ammattiliitot eivät väitä, että Suomen sosiaaliturva olisi nykyisellään täydellinen. Päinvastoin moni liiton edustaja kritisoi sosiaaliturvajärjestelmää kankeaksi ja kansalaisia pompottelevaksi. Perustulo ei kuitenkaan kelpaa liitoille sosiaaliturvan selkeyttäjäksi. Syitä varaukselliseen asenteeseen on monia, mutta keskeisimmäksi syyksi liitot nostavat perustulon mahdollisen passivoivan vaikutuksen. –Ei ihmisille voi alkaa vastikkeettomasti maksaa kotona yksin oleskelusta ja harrastelusta. Se ei ole järkevää kansantalouden eikä yksilön hyvinvoinninkaan kannalta. Suomalaisen hyvinvointivaltion perustana on työnteko, OAJ:n puheenjohtaja Olli Luukkainen linjaa. Luukkaisen kanssa samoilla linjoilla ovat myös monen muun suuren liiton edustajat, erityisesti Teollisuusliiton toinen varapuheenjohtaja Heli Puura , Suomen SuPerin puheenjohtaja Silja Paavola ja Insinööriliiton edunvalvontajohtaja Petteri Oksa . Etenkin Teollisuusliitossa, JHL:ssä, Tehyssä ja Insinööriliitossa pelätään, että perustulosta muodostuisi ajan mittaan automaattinen palkkatuki matalasti tuottavilla aloilla. –Perustulon myötä työnantajat eivät välttämättä enää suostuisi tarjoamaan kokoaikaisia töitä tai riittävän suuria palkkoja, koska työntekijät saisivat osan palkastaan sosiaalietuutena. Palkkakompensaation riski piilee erityisesti matalapalkkaisilla aloilla, joissa työntekijäkustannuksia on pyritty jatkuvasti leikkaamaan, JHL:n puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine sanoo. Niemi-Laine muistuttaa, että matalapalkkaisilla aloilla työskentelee keskimäärin enemmän naisia kuin miehiä. Siksi perustuloon sisältyy avoimia sukupuolikysymyksiä. Lännen Media selvitti huhti–toukokuussa ammattiliittojen näkemyksiä perustulosta. Kaikille ammattiliitoille lähetettiin sähköinen kysely perus- tulosta huhtikuussa. Alhaiseksi jääneen vastausprosentin (21 %) vuoksi ammattiliittoja lähdettiin tavoittelemaan puhelimitse. Haastatteluiden kohderyhmäksi valikoitui kymmenen suurinta ammattiliittoa: Teollisuusliitto, Palvelualojen Ammattiliitto PAM, Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL, Tehy, Opetusalan Ammattijärjestö OAJ, Ammattiliitto Pro, Rakennusliitto, Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer, Tekniikan akateemiset sekä Insinööriliitto. Kustakin liitosta haastateltiin puheenjohtajaa, varapuheenjohtajaa tai edunvalvontajohtajaa. PAM:sta saatiin haastateltavaksi tutkimuspäällikkö. Perustulosta on olemassa erilaisia malleja, mutta yleensä sillä tarkoitetaan vastikkeetonta, kaikille kuuluvaa sosiaaliturvan muotoa. Lapset ja eläkeikäiset on usein rajattu perus- tulon ulkopuolelle. Perinteisesti Suomen ammatti- yhdistysliike on suhtautunut varauksella perustuloon.