Jos rakastut ulkomailla ja tuot siippasi Suomeen, voi hänellä olla edessään useita ongelmia. Työn tai puolison perässä Suomeen tulleet kokevat elämästä kiinni saamisen vaikeaksi, sillä edes englanninkielisen palvelun saaminen ei ole itsestäänselvyys.

Suomalainen mies vei vuosia sitten jalat alta englantilaiselta Fiona Saarelta. Fiona muutti miehensä Samin kanssa Englannista Kokkolaan kaksi vuotta sitten. Aviopari halusi perustaa perheen Suomessa, joten muutto Samin synnyinseudulle tuntui hyvältä ajatukselta. Pariskunta ei arvannut, että elämän aloittaminen vaatisi paljon kärsivällisyyttä ja hampaiden kiristelyä.

– Meidän piti käydä useassa toimistossa heti muuttomme jälkeen. Kävimme maistraatissa, poliisilla, TE-toimistossa ja Kelalla. Englanninkielistä palvelua sain ainoastaan maistraatista, Fiona muistelee.

Olet yksin, jos et ole pakolainen, jolle hommataan tulkki. Fiona Saari

Aviomies Sami toimi Fionan tulkkina. Ilman Samia Fiona olisi luultavasti palannut takaisin kotimaahansa, sillä yksin vieraskielisenä Suomeen tuleva on vaikeuksissa.

– Kaikki on varmasti todella vaikeaa, jos Suomeen tulee ilman puolisoa tai suomalaista tuttua. Olet yksin, jos et ole pakolainen, jolle hommataan tulkki, Fiona pohtii.

Kela muisti Fionaa kirjeillä, jotka olivat hänelle aluksi täysin käsittämättömiä, sillä ne olivat joko suomeksi tai ruotsiksi. Aviomies Sami kertoi Fionalle kädestä pitäen, mitä hänen täytyy lomakkeisiin kirjoittaa. Fiona muistelee toimiston virkailijoiden ainoastaan antaneen hänelle lomakkeen käteen ja lähettäneen hänet kotiin.

Epäilyksiä, vaatimuksia ja turhautumista

Fiona kertoo miehensä välillä turhautuneen virkailijoiden, kielikoukeroiden ja maahanmuuttajuuden tuomien ongelmien kanssa. Verkkopankkitunnusten hankkiminen aiheutti tällaisen tilanteen.

– Sain pankkitilin nopeasti, koska Sami oli pankin asiakas. Verkkopankkitunnuksia minulle ei kuitenkaan haluttu antaa, sillä olin työtön. Rahankäyttöäni haluttiin tarkastella puolen vuoden ajan, ennen kuin verkkopankkitunnusten antamista harkitaan.

Rahankäyttöäni haluttiin tarkastella puolen vuoden ajan, ennen kuin verkkopankkitunnusten antamista harkitaan.

Fiona kyllästyi kuukauden jälkeen raportoimaan ostoksensa pankille, ja he palasivat kysymään tunnuksia uudelleen. Ne luvattiin Fionalle poikkeustapauksena, koska hänellä on suomalainen aviomies. Matkassa oli kuitenkin vielä yksi mutka.

– Minulla ei ollut suomalaista henkilökorttia, eikä passini kelvannut heille. Sain tunnukset vasta, kun olin hakenut poliisilaitokselta viisikymmentä euroa maksavan suomalaisen henkilökortin.

Fiona turhautui pankin vaatimuksiin, joten ennen suomalaisen henkilökortin hankkimista hän olisi halunnut vaihtaa pankkia. He kävivätkin toisessa pankissa, missä Fionan ei edes annettu avata pankkitiliä. Fionan pankinvaihtohalut herättivät asiakaspalvelijoiden epäilykset.

Lääkäri käyttäytyi koko tapaamisen ajan, kuin minua ei olisi ollutkaan.

Pankin toiminta ärsytti, mutta kokkolalaisen gynekologin toiminta todella pahoitti Fionan mielen. Aiemmat asiakaspalvelukokemukset olivat osoittaneet, että Fiona tarvitsi miestään tulkiksi, joten Sami lähti hänen mukaansa gynekologille.

– Tämä johti siihen, että lääkäri käyttäytyi koko ajan kuin olisin näkymätön. Hän puhui vain Samille. Kun tutkimukset oli tehty, puin päälleni ja palasin kuulemaan, mitä lääkäri kertoisi. Hän oli kuitenkin lähtenyt sanomatta mitään, Fiona kertaa epäonnistunutta lääkärikäyntiään.

Ulkomaalaisenkin oletetaan osaavan suomea

Kokkolan kaupungille englanniksi tiedottamisesta Fiona antaisi arvosanan kuusi, ja kuvaa kaupungin nettisivuja painajaismaisiksi. Englanninkielinen tieto on typistetty versio suomenkielisistä sivuista, tapahtumista sivuilla ei tiedoteta ollenkaan.

– Nyt olen oppinut suomea jonkun verran, joten luen tapahtumista lehtimainoksista. Ne ovat selkeitä. Jos minulla on kiire tai turhaudun, pyydän Samia etsimään tiedon Kokkolan nettisivuilta.

Fionasta kaupungin nettisivujen kirjoittaminen selkosuomella olisi hyvä idea. Kokkolan kaupungin viestintäpäällikkö Virpi Viertola on samoilla linjoilla, mutta ongelmana on resurssipula. Eri kielillä, ja varsinkin englanniksi tiedottamisen kasvava tarve on kuitenkin huomattu.

Kaksikielisissä kunnissa etusijalla ovat kuitenkin suomi ja ruotsi. Virpi Viertola, Kokkolan kaupungin viestintäpäällikkö

– Tuntuu välttämättömältä puuttua tähän asiaan, sillä Kokkolaankin tulee entistä enemmän työperäistä maahanmuuttoa. Kaksikielisissä kunnissa etusijalla ovat kuitenkin suomi ja ruotsi, Viertola sanoo.

Fionasta on kuitenkin oikeutettua, että toimistoissa hänen oletetaan puhuvan suomea.

– Olen itse valinnut muuttaa Suomeen, joten minun tulee osata kieli ja oppia pärjäämään sillä. Ei minulla ole mitään Suomea vastaan, viihdyn täällä. Informaation saaminen sattuu nyt vain olemaan ikävä puheenaihe, Fiona toteaa.