Stockmannin somessa julkaisema tiernapoikavideo aiheutti kuohuntaa, kun yhden henkilön kasvot oli maalattu tummiksi. Oululaisen Tiernasäätiön pitkäaikainen puheenjohtaja sanoo, että ainakaan Oulussa perinteestä ei aiota luopua.

Stockmann veti joulun alla sosiaalisesta mediasta pois videon, jossa muutamat Helsingin keskustan Stockmannin työntekijät esiintyivät tiernapoikina. Yhden henkilön kasvot oli värjätty tummiksi.

Tiernapoikaesityksen perinteen mukaisesti Murjaanien kuningas, yksi tiernapojista, esitetään tummaihoisena – usein kasvot tummaksi maalattuna.

Video julkaistiin 19. joulukuuta. Sosiaalisessa mediassa videota arvosteltiin rasistiseksi. Tavaratalo reagoi kritiikkiin poistamalla videon 23. joulukuuta ja pyytämällä vielä samana päivänä anteeksi.

Stockmannin julkaiseman twiitin perään ilmestyi pian vastakritiikkiä sille, että tavarataloketju oli reagoinut rasismisyytöksiin ja poistanut videon.

Tiernapoikia esitetään eri puolilla Suomea joulun alla, ja sen juuret juontavat keskiaikaisiin mysteerinäytelmiin. Näytelmissä kolme tietäjää käyvät Jeesus-lapsen luona.

Oulussa ei aiota muuttaa perinteitä

Tiernapoikaperinne on vahvoilla etenkin Oulussa. Paikallisen Tiernasäätiön hallituksen pitkäaikainen puheenjohtaja, nykyisin jo tehtävästä eläköitynyt Tuure Holopainen sanoo, että rasismikeskustelua on käyty aiemminkin esitykseen liittyen. Holopainen pitää kuitenkin kiinni siitä, että ainakin Oulussa Murjaanien kuningas on esityksessä joko tummaihoinen henkilö tai sitten hahmon esittäjän kasvot maalataan tummaksi.

– Meillä on Suomessa hyvin pitkä perinne tiernapojista, 1880-luvulta lähtien. Niin kauan kuin tiernapojat on Suomessa ollut, on yksi henkilöistä ollut joko tummaihoinen tai hänen kasvonsa on maalattu.

Holopainen ei näe tummaksi värjätyissä kasvoissa mitään rasismiin viittaavaa.

– Meillä on ollut tiernapoikajoukkueita, joihin Murjaanien kuninkaaksi on halunnut tummaihoisia henkilöitä. Eivät hekään ole pitäneet sitä rasistisena, Holopainen sanoo ja lisää, että hänen muistikuviensa mukaan rasismikeskustelua käytiin Oulussa noin kymmenisen vuotta sitten.

”Murjaanien kuningas on viaton henkilö”

Uusimpaan kohuun Holopainen suhtautuu kaksijakoisesti. Hän pohtii, että jokainen voi reagoida kasvojen maalaamiseen haluamallaan tavalla. Hän kuitenkin pitää kiinni siitä, että kyse on perinteestä, jota sopii vaalia.

– Keskustelu osoittaa, ettei historiallista taustaa tunneta. Esityksessä valkoihoinen Herodes esittää eurooppalaista ja Murjaanien kuningas afrikkalaista. Näytelmässä Murjaanien kuningas on viaton, kun taas valkoinen mies Herodes on tarinan roisto.

Kriittisten äänien mukaan naaman maalaaminen tummaksi pilkkaa alisteisessa asemassa olevia ja heidän ominaisuuksiaan. Muuttavatko tällaiset näkemykset teidän ajattelutapaanne asiaan?

– Eivät muuta lainkaan. Totta kai ymmärrän, jos tällaista rasismikeskustelua halutaan käydä. Jos halutaan lähteä siitä, että pelkkä väri merkitsee jonkinlaista pilkkaamista, niin sitten. Mutta kun tämä perinne aloitettiin, en usko, että tällaista keskustelua käytiin.

Suomessa tiernapojat ovat kiertäneet jo 1800-luvulta lähtien.­

”On herättänyt tunteita myös toiseen laitaan”

Tiernapoikaesityksen aikaansaama somekohu yllätti Stockmannin viestinnässä. Tavaratalon viestinnästä vastaava Nora Malin toteaa IS:lle, että somevideo herätti voimakkaita tunteita puolesta ja vastaan.

– Video on herättänyt tunteita myös toiseen laitaan. Video on johtanut runsaaseen keskusteluun sosiaalisessa mediassa.

Kohu sai alkunsa, kun muutama Helsingin Stockmann Herkun työntekijä esitti tavaratalossa joulun alla tiernapoikia. Tavaratalon työntekijä kuvasi osan esityksestä videolle ja julkaisi sen Helsingin keskustan Stockmannin someseinällä.

Yksi henkilöistä esitti Murjaanien kuningasta. Hän oli perinteiden mukaisesti värjännyt naamansa mustaksi. Useat henkilöt kritisoivat videota rasistiseksi, ja Stockmann veti pian videon pois Facebookista.

– Tavoitteemme oli ilahduttaa asiakkaita. Jotkut eivät videota kuitenkaan näin kokeneet, joten se poistettiin.

Facebookissa ja Twitterissä julkaisemassanne anteeksipyynnössä viittaatte someohjeisiinne. Millä tavalla tämä video rikkoi someohjeitanne ja tarkemmin, mitä kohtaa ohjeissa?

– Meillä on yleiset ohjeet, että tarkoitus ei ole ketään loukata.

Tulkittiinko video Stockmannin puolelta rasistiseksi, kun video poistettiin?

– Videolla haluttiin ilahduttaa, ja koska kaikki eivät näin kokeneet, se haluttiin poistaa. Saimme eri kanavissa asiasta palautetta.

Millaisia muita toimenpiteitä tämä kohu Stockmannilla aiheutti?

– Lähinnä tämä on johtanut keskusteluun asiakaskunnassamme ja tavaratalossamme sisäisesti, että millaisia asioita nostamme esille.

Kaikesta päätellen, vastakritiikistä huolimatta, tiernapoikia ei ilmeisesti nähdä enää tässä muodossa teidän somekanavissanne?

– Sanoisin, että tässähän on kyse siitä, miten asioita esitetään. Tällä tavalla esitys ainakin aiheutti kritiikkiä, eikä sitä enää käytetä. Erilaisia tapahtumia ja joulutervehdyksiä nähdään talossamme jatkossakin.

Miten olette suhtautuneet vastakritiikkiin?

– Monet markkinointiteot aiheuttavat mielipiteitä puolesta ja vastaan. Kun syksyllä Hullujen Päivien muovikassit tulivat maksullisiksi, se aiheutti kovasti keskustelua. On ihan luonnollista, että keskustelua syntyy.

Rasismitutkija: Perinteet eivät ole kiveen hakattuja

Perinteet eivät ole kiveen hakattuja. Jos joku loukkaantuu, on syytä pohtia, pitäisikö perinnettä muuttaa.

Näin pohtii sosiologian professori Vesa Puuronen Oulun yliopistolta. Rasismia tutkivan Puurosen mukaan tiernapoikakeskustelu liittyy kiinteästi vuosikymmeniä sitten käytyyn keskusteluun neekeri-sanan käytöstä.

Vesa Puuronen­

– Suomessa neekeri-sanaa käytettiin vielä muutamia vuosikymmeniä sitten varsin yleisesti. Sitten, kun meille alkoi tulla muualta ihmisiä, ja he kokivat sen loukkaavaksi, sanan käytöstä luovuttiin.

Tiernapoikakeskusteluun tulisi professorin mukaan suhtautua samalla tavalla: kokevatko vähemmistöt loukkaavana sen, että tummaihoista Murjaanien kuningasta esittää usein valkoihoinen henkilö, jonka kasvot on maalattu mustaksi.

– Ei siitä mitään haittaa ole, että asiasta keskustellaan kriittisesti. Harvoin juurtuneita perinteitä nähdään ongelmallisina. Ne otetaan itsestään selvänä ennen kuin joku hoksaa alkaa niitä kritisoida.

Puurosen mukaan asiaa pitäisi lähestyä kysymällä suoraan niiltä, joita perinne voisi mahdollisesti loukata.

– Yksi tapa rasismintutkimuksessa määritellä rasismia on se, että kysytään ihmisiltä, joita asia koskee. Jos asia loukkaa, täytyy se uskoa, vaikka me enemmistönä olemme sitä mieltä, että se on harmitonta ja perinnettä.

Puurosen mielestä tiernapoikaesityksessä voisi luopua yhden henkilön kasvojen maalaamisesta mustaksi.

– Esityksen uudelleensanoittaminen ja henkilöhahmojen vaihtaminen ei vaadi kovin suurta mielikuvitusta.

Tiernapoikaperinnettä vaaliva Oulu sai Tiernapojat-patsaan kolme vuotta sitten kävelykatu Rotuaarille. Patsaan toteutti taiteilija Sanna Koivisto.­