Suomessa puuttuu edelleen osaamista ja rohkeutta puuttua päihteiden ongelmakäyttöön työpaikoilla. Tämä johtuu alan ammattilaisten mukaan päihdeongelmien leimaavuudesta. Samaan aikaan valmisteilla oleva alkoholilainsäädännön uudistus siirtää vastuuta aiempaa enemmän yksilölle itselleen.

Mistä on kyse? Hallituspuolueiden linjaus uudeksi alkoholilaiksi: Lakiesitys, jolla väkevämmät juomat, nelosolut ja limuviinat tuodaan vähittäiskauppaan

Esitys uudeksi alkoholilaiksi vaatii eduskuntakäsittelyn

Mennessään läpi, uusi lakiesitys tulee voimaan aikaisintaan vuoden 2017 alussa

Edellinen alkoholilaki tuli voimaan vuonna 1995. Toi kauppoihin siiderin ja lonkeron, kioskeihin 4,7 prosentin juomat

Suomessa on 500 000 alkoholin riskikäyttäjää

Miljoona suomalaista kärsii läheisensä liiallisesta päihteiden käytöstä

Päihdeterapeutti ja muusikko, Hassisen Koneessakin bassoa soittanut Jussi Kinnunen tietää omasta kokemuksestaan millaista on, kun putki jää päälle. Kesä ja kesäloma ovat usein juhlien ja samalla päihteiden käytön aikaa.

– Jos on päihderiippuvuus lähtenyt kukkimaan kesän aikana, niin se on vähän sääli. Kun sen loman voisi viettää ihan oikeasti lomana ja nauttia siitä. Kun se tuppaa sitten olemaan sellaista, että loman jälkeen tarvitsee loman. Toipumisloman, Kinnunen tietää.

Nyt liika juominen näkyy syksyisin piikkinä päihdeterapeutin vastaanotolla. Jussi Kinnunen hoitaa päihdeongelmaisia, naisia ja miehiä, sekä yksityisklinikoilla Helsingissä ja Lahdessa että kuntien käyttämillä Kalliolan klinikoilla.

– Eiran sairaalaan päihdeongelmista hoidettaviksi tulevat ihmiset tulevat lähes aina työelämästä. Silloin ollaan yleensä vähän parempikuntoisia kuitenkin. Joukossa on paljon yrittäjiä. Ehkä kunnallisella puolella ihmiset hakeutuvat vähän turhankin myöhään hoitojen piiriin, Kinnunen vertaa.

Perusterveydenhuollossa päihdehoitoihin pääsy on 2010-luvulla vaikeutunut. Pidempikestoisiin ja varsinkin lääkkeettömiin hoitoihin maksusitoumuksia ei kunnilta saa enää juuri lainkaan.

– Viime vuosina on ollut laskutrendi niin laitoskuntoutuksessa kuin avohoidon yksiköissä. Ainoa, missä kasvua on ollut toissa vuoteen asti on katkaisuhoidot, mutta niissäkin on nyt laskua. Kyllä me olemme nähneet sen, että ihmisiä ei enää samalla tavalla hoideta peruspalveluissa, toteaa A-klinikkasäätiön johtava ylilääkäri Kaarlo Simojoki.

Entistä huonokuntoisemmat potilaat kuormittavat peruspalveluiden puutteen vuoksi erikoissairaanhoitoa.

– Viimeisimpien tilastojen mukaan erikoissairaanhoidossa alkoholipohjaisilla diagnooseilla hoidettujen ihmisten määrä on noussut yli 30 prosenttia, Simojoki sanoo.

Kaarlo Simojoki. Yle

Kansanterveydellinen näkökulma on jäänyt taka-alalle Kaarlo Simojoki, A-klinikkasäätiön johtava ylilääkäri

Päihdelääkäri kaipaa keskusteluun kansanterveydellistä näkökulmaa

Päihdelääkäri ei innostu suunnitelmista tuoda vahvempia alkoholijuomia kauppoihin, koska jopa miljoona suomalaista kärsii läheisensä liiallisesta päihteiden käytöstä jo nyt.

– Suurin ero aikaisempaan on se, että tämä kansanterveydellinen näkökulma on jäänyt taka-alalle ja enemmän ajatellaan sitä yksilön vapautta ja yksilön oikeuksia. Vahvasti myös liike-elämän etuja on ajateltu. Meillä on Suomessa kuitenkin 500 000 riskikäyttäjää. Se on niin iso porukka, että siinä ei paljon haittojen tarvitse lisääntyä, kun se näkyy jo erittäin suurina seurauksina meidän eri palveluissa esimerkiksi, Simojoki muistuttaa.

Päihdeterapeutti on samoilla linjoilla. Molemmat tietävät, että kaikkein eniten päihteitä kuluttaviin eivät tehoa mitkään rajoitukset.

– Päihderiippuvaiselle ei ole mitään merkitystä sillä, että onko pyhä vai eikö ole pyhä vai mikä on ja paljonko se maksaa tai ei maksa. Päihderiippuvaisten kohdalla rajoitukset eivät päde ollenkaan. Nillä ei ole mitään merkitystä. Kaikki tutkimukset kuitenkin osoittaavat että suureen massaan niillä on vaikutusta. Sellaisille, joilla ei ole vielä ongelmia päihteiden kanssa. Heihin hinta ja saatavuus selkeästi vaikuttavat, Kinnunen muistuttaa.

Suomeen on joissain yhteyksissä suositettu "lääkkeeksi" pikemminkin Ruotsin mallia, jossa kauppojen kolmosolutkin laimennettaisiin. Hallituspuolueiden esitys on tälle ajatukselle täysin vastakkainen.

Hankkeella ilmoitetaan toteutettavan hallituksen norminpurun kärkihanketta. Lainsäädäntöuudistuksella pyritään tämän mukaan sekä alkoholihaittojen vähentämiseen että elinkeinoelämän toimintaedellytysten parantamiseen.

Ajatellaan yksilön vapautta ja yksilön oikeuksia. Vahvasti myös liike-elämän etuja on ajateltu Kaarlo Simojoki

Alkoholin tilalle ovat tulleet huumeet

Vaikka alkoholin käytössä on näkynyt myös jopa vähenemistä parin viime vuoden aikana, tilalle ovat varsinkin nuoremmilla sukupolvilla, nyt jo työikäisillä, tulleet myös muut huumausaineet.

– Uusimpaan hoitoonohjausohjeistukseen nostettiin myös huumeet ensimmäistä kertaa ja lääkkeet, koska ne alkavat näkymään myös työpaikoilla, Simojoki sanoo.

Päihdeterapeutin ja entisen ongelmakäyttäjän mielestä päihteiden käytön leimaavuudesta ja häpeästä olisi kuitenkin Suomessakin jo aika päästä eroon.

– Päihderiippuvuuksissa on kuitenkin kyse sairaudesta. Siksi hoidossa ei ole tarvetta minkäänlaiselle moralisoinnille, että etsittäisiin syyllisiä tai syyttömiä. Jos nyt menee vaikka A-ryhmään tai johonkin, niin siitähän pitäisi olla ylpeä. Sehän on selviytymistarina. Nehän on voittajien stooreja ne, päihdeterapeutti Jussi Kinnunen painottaa.