Ilmastotutkijoille koronavirus tarjoaa ainutlaatuisen tutkimusaineiston.

– Meneillään on maailman mittakaavassakin valtava ihmiskoe, sanoo ihmistoiminnan vaikutuksia ilmakehään tutkiva Mira Hulkkonen Oulun yliopistosta.

Hulkkosen mukaan nyt saadaan ainutlaatuinen aineisto, joka auttaa ymmärtämään ihmistoiminnan vaikutuksia ilmaan ja ilmakehän prosesseihin, kun eri yhdisteiden, hiukkasten ja hiilidioksidin päästöt yhtäkkiä putoavat ympäri maailman.

Hän näkee ikävässä ja vakavassa tilanteessa paljon hyvää nimenomaan tutkimuksen kannalta.

– Olen tietysti valtavan huolissani, mutta tutkijana innoissani, koska tilanne tarjoaa todella mielenkiintoisen datan, sanoo Hulkkonen.

Nyt kertyvän uuden datan avulla voidaan tarkentaa eri tutkimusmalleja ja vähentää niiden epävarmuuksia.

Tällaisia käsillä olevan kaltaisia tilanteita on tähän asti voitu vain mallintaa.

Myös Ilmatieteen laitoksen tutkijat Pia Anttila ja Anu-Maija Sundström ovat innostuneita koronaviruksen aiheuttaman tilanteen tutkimukselle antamista mahdollisuuksista.

Erilaisia liikkumisrajoituksia on tullut voimaan eri puolilla maailmaa myös Kiinan, Intian ja Nigerian kaltaisissa suurissa valtioissa.

Liikenne on vähentynyt dramaattisesti rajoitusten seurauksena. Vaikutukset pystytään nyt määrittelemään tarkasti oikeasta mittausdatasta. Tämä tulee Sundströmin mukaan työllistämään ilmastontutkijoita vuosien ajan.

– Tällaista koetta ei koskaan muuten pystyisi tekemään. Tämä on niin erikoinen maailmanlaajuinen poikkeustila.

Samaa mieltä on myös Anttila. Hänen mukaansa tämän hetkinen tilanne tarjoaa poikkeuksellisen mielenkiintoista tietoa paitsi ilmastotutkijoille myös terveystutkijoille, epidemiologeille ja monille muilla tutkijoille.

Typen oksidit ovat olleet laskussa jo pitkään

Typen oksidien pitoisuudet ovat laskeneet autokannan uudistuessa jo pitkään. Vuonna 1995 bensiiniautoihin tullut katalysaattoripakko alkoi vähentää pitoisuuksia. Ne ovat vähentyneet Suomessa parikymmentä prosenttia tällä vuosituhannella.

Siihen nähden koronaviruspandemian välittömät vaikutukset ilmanlaatuun Suomessa ovat yllättävän pieniä.

Merkittävin muutos on kaupunkien typpidioksiditason lasku autoilun vähenemisen seurauksena. Ilman typpidioksidipitoisuus (siirryt toiseen palveluun) on laskenut Suomessa 40 prosenttia poikkeustilan aikana. Typpidioksidia on runsaasti autojen pakokaasuissa, joten liikennemäärien voimakas väheneminen näkyy nopeasti kaupunkien ilmanlaadun paranemisena.

Katupöly on pääasiassa autojen renkaiden jauhamaa asfalttia ja hiekoitushiekkaa. Erityisesti nastarenkaat rouhivat ilmaan hiukkasia. Sari Vähäsarja / Yle

Myös pienhiukkaspäästöt ovat pudonneet. Puolestaan katupölyn määrä on ennallaan, eli sen aiheuttamiseen riittää nykyisen vähäisempikin liikennemäärä.

– Typen oksidit tulevat pakoputkesta. Katupöly taas syntyy talven aikana, kun nastarenkaat jauhavat kadunpintaa. Ja sitä näyttää tulevan lähes yhtä paljon kuin normaalikeväinä, Ilmatieteen laitoksen tutkija Pia Anttila kertoo.

Koronaviruksen myötä vähentyneet liikennemäärät ovat siis parantaneet kaupunkien ilmanlaatua. Katupöly heikentää kuitenkin Ilmatieteen laitoksen mukaan ilmanlaatua monin paikoin.

– Opimme tästä tilanteesta lisää siitä, miten liikenteen päästöjen hallinnalla voidaan luoda kestävä ja terveellinen kaupunkiympäristö myös erityistilanteen ulkopuolella, sanoo johtaja Marko Tainio Kestävän kaupungistumisen strategisesta ohjelmasta SYKEstä.

Suomessa typpidioksidi aiheuttaa tutkimusten mukaan vuodessa noin 240 ennenaikaista kuolemantapausta ja katupölyn pienhiukkaset noin 57 ennenaikaista kuolemantapausta.

Vaikutus tuntuu kaupungeissa

Verrattuna vaikka Kiinaan tai Italian Po-joen laaksoon muutokset Suomessa ovat vähäisiä, koska meillä on muutenkin suhteellisesti ottaen puhdas ilma. Ilman laatu on myös hyvin paikallinen asia.

Ilmatieteen laitoksen tutkija Anu-Maija Sundström kertoo, että ilman laadun komponentit eivät yleensä kulkeudu kovin pitkälle. Poikkeuksena ovat kuitenkin metsäpalot, silloin pienhiukkasia saattaa kulkeutua kauaksikin.

– Epäsuoria vaikutuksia voi pidemmällä ajanjaksolla olla globaalissa kaavassa, mutta muutokset Kiinan ilmanlaadussa eivät suoraan vaikuta meidän ilmanlaatuun täällä, sanoo Sundström.

Anttila korostaa sitä, että Suomessa on keskimäärin puhdas ilma verrattuna esimerkiksi Euroopan suuriin kaupunkeihin.

Ilmastopolitiikan näkökulmasta kyseessä on kauhuskenaario Koronaviruspandemian suhdetta ilmastonmuutokseen käsiteltiin Ylen 29.3. julkaisemassa jutussa politiikan näkökulmasta. Jutussa ympäristöpolitiikan professori Janne Hukkinen Helsingin yliopistosta toteaa vallitsevan tilanteen olevan kauhuskenaario ja pelottava oppitunti suhteessa ilmastonmuutokseen. Suomessa julistettu poikkeustila ja valmiuslain käyttöönotto ovat Hukkisen mukaan esimakua siitä, mitä tapahtuu, kun ilmastonmuutoksen uhkakuvat alkavat käydä toteen.

Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä (HSY) ilmanlaatuasemilla typpidioksidin pitoisuudet ovat laskeneet noin 30–50 prosenttia vilkasliikenteisillä kaduilla ja katukuiluissa.

Uudenmaan eristäminen muusta Suomesta voi edelleen laskea typpidioksidipitoisuuksia Helsingin alueella.

Vastaavanlainen typpidioksidipitoisuuksien lasku on todettu aiemmin satelliittihavainnoilla muun muassa Kiinassa ja Pohjois-Italiassa.

Esimerkiksi Bergamossa, Pohjois-Italiassa typpidioksidipitoisuus oli 16.–22. maaliskuuta 47 prosenttia matalampi kuin samalla viikolla vuonna 2019. Milanossa vastaava ero oli 21 prosenttia.

Ajantasaisen ilmanlaadun Suomessa voi tarkistaa Ilmatieteen laitoksen verkkosivuilta (siirryt toiseen palveluun). Kaupungit vastaavat oman alueensa ilmanlaadun seurannasta. Ilmatieteen laitos kerää yhteen mittaustiedot sekä analysoi ja julkaisee tiedot reaaliajassa ja vuotuisina yhteenvetoina.

Koronaviruksen hiljentämä liikenne näkyy selvästi esimerkiksi pääkaupunkiseudun, Tampereen, Oulun ja Kuopion ilmanlaadussa. Porissa ja Varkaudessa typpidioksipäästöt ovat kuitenkin korkeammalla tasolla kuin tavallisesti. Raahessa ja Hämeenlinnassa pudotusta on vain vähän Lasse Isokangas / Yle

Koronavirus ei yksin riitä ilmastonmuutoksen torjuntaan

Ilmastonmuutoksen torjumiseen koronaviruksen aiheuttama päästöjen laskun taso ei riitä lähellekään. Kokonainen vuosi kotoilua koronaviruksen vuoksi olisi sekin vielä vaikutuksiltaan marginaalinen, jos käyttäytyminen sen jälkeen palaa entiselleen.

– Tarvitaan ihan toista luokkaa olevia rakenteellisia muutoksia, sanoo Mira Hulkkonen.

Hän pohtiikin, voisiko ihmiskunta havaita tämän pandemian tuloksena olevansa tienhaarassa kokonaan uudenlaiseen vähähiiliseen maailmaan.

Paitsi Kiinaa, monin paikoin Intiaa myöten on nähty poikkeuksellisen puhdasta ilmaa. Hulkkonen pohtii, voisiko tällaisesta tilanteesta syntyvä muisto motivoida jatkossa toimiin myös siellä.

– Arvojen ja normien uudelleen kalibrointia se vaatii.

Keskustele aiheesta 2.4. kello 23:een saakka!