Lasten käynnit terveyskeskuskuksissa ovat vähentyneet ja yksityislääkärikäynnit lisääntyneet. Trendi on selvin hyvinvoivassa Espoossa. Helsingissä julkinen on pitänyt pintansa paremmin.

– Kyse ei ole enää vapaaehtoisesta valinnasta, vaan siitä, että terveyskeskusten lapsipalvelut ovat kutistuneet ja ränsistyneet. Vanhemmat siis tosiasiallisesti hankkivat vakuutuksilla lapsilleen perustuslailliset palvelut, vaikka kokevatkin ehkä ostavansa sujuvuutta tai lisäpalveluja, kärjistää HYKSin lastentautien ylilääkäri Jari Petäjä.

Hän arvioi, että pääkaupunkiseudun kunnat säästävät tässä noin 10–20 miljoonaa euroa vuosittain. Summa on huikea: sillä voisi palkata terveyskeskuksiin pari sataa lastenlääkäriä.

Lapsivakuutuksia on jo lähes puolella miljoonalla alle 18-vuotiaalla. 40 prosenttia lapsista on vakuutettu, pääkaupunkiseudulla yli puolet. Tilanne onkin Petäjän mukaan johtanut siihen, että se sallii kuntien laistaa lasten palvelutuotannosta.

Jari Petäjä Yle

Terveyskeskus ei pärjää lasten ongelmien kanssa

Kun lapsipotilaat terveyskeskuksissa vähenevät, rapautuu myös osaaminen. Syntyy itseään ruokkiva kierre.

Lasten lähetteet metropolialueen terveyskeskuksista erikoissairaanhoitoon ovat lisääntyneet viime vuosina lähes viisi kertaa nopeammin kuin väestö on kasvanut. Yksityislääkäreiltä lähetteitä saapuu hyvin vähän.

Puolet pääkaupunkiseudun lapsista kasvaa ympäristössä, jossa terveyskeskus ei koske heitä, ja silloin eivät koske sen kustannuksetkaan. Jari Petäjä

Mistä lisääntyneet lähetteet sitten kertovat? Ovatko terveyskeskuslääkärit huonompia lääkäreitä?

– Ei ole kysymys siitä, että joku olisi hyvä tai huono lääkäri. Toisessa paikassa on pelkästään erikoislääkäreitä, toisessa yleislääkäreitä, eli heidän kuuluukin lähettää eri tahtiin. Mielestäni tämä kertoo siitä, että terveyskeskusten arjessa, ne tiimit eli sairaanhoitajat ja lääkärit, jotka siellä töitään tekevät, eivät enää pärjää lasten ongelmien kanssa. Ilmiö on vahva ja todellinen, sanoo Petäjä.

Yksityinen hoito ei ole moraalitonta

Petäjä ei halua tuomita vanhempia, jotka ovat ostaneet lapsilleen vakuutuksen. Yksilön valinta voi kuitenkin kokonaisuuden kannalta olla tuhoisa.

– Kysymys ei ole siitä, että yksityiset palvelut olisivat moraalisesti tuomittavia tai arveluttavia. Mutta julkisen hoidon pitäisi olla niin tasokasta, että kykenisi tarjoamaan vaihtoehdon yksityiselle, nyt näin ei ole, sanoo Petäjä.

"Terveyskeskus ei kosketa meitä"

Suomessa on jo nyt toisen polven vakuutettuja. Monet heistä pitävät lapsivakuutuksia itsestäänselvyytenä myös omille lapsilleen. Tieto käy ilmi Taloustutkimuksen marraskuussa tekemästä tutkimuksesta, johon Ajankohtainen kakkonen sai tutustua ennakolta.

Petäjän mielestä ajattelussa piilee aikapommi, joka voi murentaa moraalin suomalaiselta veronkeruujärjestelmältä.

– Puolet pääkaupunkiseudun lapsista kasvaa ympäristössä, jossa terveyskeskus ei koske heitä, ja silloin eivät koske sen kustannuksetkaan. He kysyvät aikuisina itseltään, miksi meidän pitää ostaa itsellemme kaksinkertainen terveydenhoito? Maksaa ensin se veroina ja sitten vielä ostaa se toisesta paikasta.