Polttelee päästä matkalle? Mielessä eräs eksoottinen maa? Onkohan se reissun arvoinen?

Tutustutaan.

Tässä maassa on vältettävä tunteiden ilmaisua hinnalla millä hyvänsä, internet valistaa. Hellyydenosoitukset julkisella paikalla kannattaa unohtaa, samoin koskettelu ylipäätään.

”Erityisesti sydämellistä miesten välistä läimäystä olkapäälle saatetaan pitää holhoavana”, eräs englanninkielinen sivusto neuvoo.

Entä ruokakulttuuri?

Paistettu maksa on tyypillinen herkku. Juomana nautitaan yhdeksän kuppia kahvia päivässä. Päälle vielä vodkaa, johon on liuotettu erilaisia väkeviä aineksia, esimerkiksi Fisherman’s Friend -pastilleja.

Kannattaa myös kiinnittää huomiota siihen, kuinka kohdemaan kansalaiset nauttivat kasviksensa.

”Jos syöt hedelmän kuorineen, ihmiset katsovat vinosti”, naisille tarkoitettu matkailusivusto kertoo.

Poikkeuksellisen rohkea paikallinen saattaa jopa kommentoida kuorten syömistä. Jos näin käy, pidä huoli, ettet keskeytä puhujaa. Sitä ei suvaita.

Juttutuokioita varten kannattaa muistaa sääntö: keskustelu käydään sarjallisena. Siis vuorovedoin. Reilut paussit puhevuoron vaihtuessa eivät haittaa, päinvastoin.

Jos kohdemaan keskustelukulttuurin omaksuminen jännittää, voit pysyä vaiti. Sitä ei kummastella, kohteessa on normaalia mennä parhaan ystävän kanssa kuumaan huoneeseen, istua siellä alasti 20 minuuttia ja olla sanomatta sanaakaan.

Tapaamiset on hyvä sopia etukäteen. Jos ilmestyy paikalle odottamatta, paikallinen ei välttämättä avaa ovea.

Tällaisiin neuvoihin turisti törmää, jos hän googlaa matkakohteen nimeltä Suomi.

Myös eri maiden ulkoministeriöt antavat kansalaisilleen matkustusohjeita. Niissä kerrotaan lähinnä kohdemaahan liittyvistä riskeistä.

Suomeen suuntaavia monet varoittavat terrorismin uhasta. Turun puukotus useine uhreineen mainitaan.

Britannia kertoo kansalaisilleen, että Suomessa rattijuopumus on vakava rikos, josta seuraa pitkä vankeustuomio. Kanada varoittaa kausittain esiintyvistä mielenosoituksista, jotka ”saattavat yhtäkkiä muuttua väkivaltaisiksi”.

Australia varoittaa aivokuumeesta, jota levittävät maastossa erittäin yleiset punkit. Myös sääolot mainitaan. Talvet voivat olla äärimmäisen kylmiä. Kovat myrskyt, kivivyöryt ja tulvat voivat aiheuttaa vaaraa.

Yhdysvallat valistaa kansalaisiaan, että vaikka väkivallanteot ovat Suomessa harvinaisia, seksuaalirikoksia tapahtuu. Myös järjestäytyneen rikollisuuden takia on syytä olla valppaana.

”Entisen Neuvostoliiton ja Itä-Euroopan alueella toimivia rikollisryhmiä on läsnä Suomessa.”

Uhkakuvista huolimatta Suomeen saapuvien turistien määrä on kovassa kasvussa. Vuonna 2017 Suomeen tehtiin muista maista 8,3 miljoonaa matkaa. Se on 13 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.

Eniten Suomessa käy venäläisiä, joiden matkat lisääntyivät vuoden aikana 17 prosenttia. Se tarkoittaa yli kolmea miljoonaa matkaa.

Seuraavaksi eniten turisteja tulee Virosta, Ruotsista, Kiinasta ja Saksasta. Sitten Britanniasta ja Japanista.

Kiina on hurja nousija. Viime vuonna Suomessa kävi 430 000 kiinalaista, ilmenee Visit Finlandin matkailututkimuksesta.

Kiinalaiset ovat tuottavia turisteja. Siinä missä venäläiset kuluttavat Suomessa keskimäärin 245 euroa, jättää keskimääräinen kiinalainen jälkeensä 1 260 euroa.

Kulutukseen vaikuttaa se, että kiinalaiset viipyvät Suomessa melko pitkään, keskimäärin kuusi ja puoli päivää. Vaikka Lapin suosio kasvaa, suurin osa pysyttelee pääkaupunkiseudulla.

Revontulia ei näkynyt! Miten se oli mahdollista?

Helmikuussa 2017 kiinalaisten turistien ryhmä pettyi Rovaniemellä. Taivas oli pysytellyt tummana koko safarireissun ajan.

Kiinalaiset piirittivät oppaansa ja ilmaisivat pettymyksensä. Väkivaltaa ei käytetty, mutta kommunikointi oli sen verran voimakasta, että paikalle piti hälyttää poliisi.

Virkavalta toisti turisteille saman kuin oppaat. Revontulien näkymistä ei voi taata. Se riippuu säästä.

Tietysti Suomi on kiinalaisille vieras maa. Mutta tänne tulevat kiinalaiset eivät edes yritä perehtyä matkakohteeseen etukäteen, kertoo pääkaupunkiseudulla turistioppaana työskentelevä Ying Liu.

Kyse ei ole niinkään kiinnostuksen puutteesta vaan ajankäytöstä.

”Kiinassa elämä on pelkkää työtä, työtä ja työtä. Muuhun ei jää aikaa. Kun kiinalaiset tulevat tänne, he haluavat viettää vapaata.”

Koska kiinalaisturistit eivät tiedä Suomesta paljon, maa on pelottava, Ying Liu kertoo. Siksi turistit liikkuvat mielellään oman ryhmänsä mukana.

Tekemistä on oltava tarpeeksi. Kun mennään mökkeilemään, yksi päivä riittää. Siitä puolet vietetään mökillä ja puolet metsässä.

Kun Ying Liu opastaa kiinalaista turistiryhmää, hän kuulee koko ajan saman sanan: miksi.

Miksi ravintolaan ei saa tuoda omaa ruokaa? Miksi mukaan ei saa ottaa omia juomia, ei edes alkoholia? Miksi Helsingin kaupungintalolle pääsee sisään ilmaiseksi, miten se voi olla mahdollista? Miksi vessassa käyminen ei maksa mitään?

Hän yrittää kertoa opastettavilleen etukäteen ainakin yhden asian. Ennen ravintolaan menoa Liu painottaa: Älkää huutako, puhukaa hiljaa. Muuten säikäytätte suomalaiset.

”Suomalainen ei ymmärrä, että kiinalaiset huutavat ravintolassa esimerkiksi vain siksi, että ruoka on niin hyvää.”

Kiinalaiset puolestaan eivät käsitä, miksi he eivät saisi kommunikoida normaaliin tapaan.

”Eivätkä he edes halua ymmärtää.”

Huonosti käyttäytyvät turistit huolestuttavat Kiinaa niin, että viranomaiset pitävät mustaa listaa matkoilla vaikeuksiin joutuneista kansalaisista. Matkanjärjestäjät, hotellit ja lentoyhtiöt voivat sen perusteella kieltäytyä palvelemasta heitä.

Turistin nimi säilyy listalla rikkeen laadusta riippuen 1–3 vuotta.

Ei tarvitse tulla Kiinasta saakka, jotta Suomessa riittää ihmeteltävää.

Klassikkokysymyksiä oppaille: Onko Lappi tänään auki? Mihin kellonaikaan revontulet aloittavat? Mistä näen ne parhaiten Helsingissä? Onko sinullakin oma saari?

Eniten kiinnostaa kuitenkin tavallisten suomalaisten arki. Niihin liittyviin kysymyksiin pääkaupunkiseudulla oppaana toimiva Sirpa Kajarinne vastaa toistuvasti.

Esimerkiksi saksalaiset haluavat tietää, kuinka perhe-elämä järjestetään. Käyvätkö naiset töissä? Koko päivän? Missä lapset ovat? Kuka valmistaa heille lounaan?

Venäläiset puolestaan kysyvät ajankohtaisista asioista, sanoo heitä opastava Inna Jänis.

Miten terveydenhoitojärjestelmä toimii? Missä iässä eläke alkaa? Kuinka maahan saapuvien pakolaisten asiat järjestetään?

”Mutta enää ei kysellä siitä, haetaanko venäläisiltä äideiltä lapset pois. Se on jäänyt.”

Millainen on turistin täydellinen hetki Suomessa? Opas Sirpa Kajarinne kertoo esimerkin:

Risteilyaluksella Suomeen poikennut perhe oli varannut Kajarinteen oppaakseen mutta ei osannut sanoa, mitä he halusivat tehdä.

Kajarinne tarjosi vaihtoehtoja. Senaarintori? Uspenskin katedraali? Ei, perhe torppasi. Peruskierros Helsingissä ei innostanut.

Perhe muisti lukeneensa lähistöllä sijaitsevasta viehättävästä pikkukaupungista. Siellä voisi piipahtaa.

Kajarinne päätteli, että kaupungin oli pakko olla Porvoo. Hän selitti, että aikaa oli jäljellä enää kaksi ja puoli tuntia, joten Porvooseen ei kannattaisi lähteä. Olisiko muita toiveita?

Kyllä vain. Helsingissä sijaitseva järvi, jonka rannalla on hienoja taloja. Kajarinne tarjosi Espoon Westendiä, mutta se ei kelvannut. Ei meitä kiinnosta meri, olemme jo nähneet sen, perhe vastasi.

Lopulta Kajarinteella välähti. Hän oli käynyt uimassa espoolaisella järvellä lastensa kanssa ja muisteli, että rantaan näkyy komeita taloja.

”Sanoin kuljettajalle, että nyt lähdetään Pitkäjärvelle.”

Se oli täydellinen päätös. Yhdysvaltalainen mutta juuriltaan ilmeisesti intialainen perhe oli myyty.

Miehet mittailivat katseillaan lähistön taloja ja tiedustelivat niiden hintoja.

Naiset kiiruhtivat korkokengissään ja sareissaan rantaan ja ennättivät ennen Kajarinteen varoituksia maistaa järvivettä. Seuraavaksi he kiinnostuivat kasveista. Mikä kukka tämä on? Kuinka kaunis! Entä tuo?

”Se oli ihan tavallinen järvi. Siellä oli tavallisia ihmisiä uimassa, ja rannalla kasvoi tavallisia kasveja”, Kajarinne muistelee.

”Siellä käyminen oli perheen tähtihetki. Sitä oli ihana seurata.”

Entä turistiripuli?

Kun suomalainen matkustaa maailmalle, häntä todennäköisimmin kohtaava harmi on turistiripuli.

Suomeen saapuvilla turisteilla on eri bakteerikanta kuin täällä. Ovatko he alttiita saamaan Suomessa ripulin?

Eivät, vastaa infektiosairauksien erikoislääkäri Anu Kantele.

Ripuli tulee ainoastaan, jos saa elimistöönsä ripulia aiheuttavia bakteereita. Suomen korkean hygieniatason takia niille ei altistu.

”Sekä ruoka, juoma että ympäristö ovat täällä kertakaikkisen puhtaita”, Kantele sanoo.

Kantele tietää, että etenkin amerikkalaiset varustautuvat matkoihin yltiöpäisesti. On peruskäytäntö, että kaikille kirjoitetaan reissua varten antibioottiresepti, ihan vain varmuuden vuoksi. Myös punkkirokotetta suositellaan.

Kantele toimii Suomen-kontaktihenkilönä eräälle amerikkalaiselle sivustolle, joka on tarkoitettu matkailijoita hoitaville terveysalan ammattilaisille. Sivusto kerää tietoa eri maista, jotta matkalle lähtijöitä osataan opastaa terveyteen liittyvissä kysymyksissä.

Kun Kantele luki työkavereineen sivuston ohjeita, heitä alkoi naurattaa.

”Suomi vaikutti tosi pelottavalta paikalta.”

Kuvitus perustuu Jorma Suhosen (1939), Helge Mether-Borgströmin (1950) ja Ingrid Baden (1936) matkailujulisteisiin.