Suomalaisnuoria saattaa odottaa uudenlainen asevelvollisuus, jossa naistenkin pitää osallistua kutsuntoihin ja kaikille tulee velvollisuus suorittaa kansalaispalvelus.

Sen lisäksi kasarmin ovet voivat aueta miehille, joita armeija ei nykyisin ota riveihinsä.

Tämä selvisi, kun Yle kysyi eduskuntapuolueista kantoja asevelvollisuuden tulevaisuuteen. Sitä alkaa pohtia laaja parlamentaarinen komitea, johon kaikki eduskuntapuolueet ovat valinneet edustajansa.

Suomen nykyisessä mallissa, jossa miehet ovat asevelvollisia ja naiset voivat hakeutua palvelukseen vapaaehtoisina, on hallituksen mielestä uudistamisen tarvetta. Sitä olisi muutettava niin, että yhdenvertaisuus paranee ja maanpuolustustahto pysyy yllä.

Nykyisin vain kaksi kolmasosaa miehistä suorittaa asepalveluksen ja yhä useampi nuori kokee, että nykyinen järjestelmä ei ole tasa-arvoinen (siirryt toiseen palveluun).

Nyt valittu komitea (siirryt toiseen palveluun)pohjustaa eri malleja päätöksenteon pohjaksi. Aikaa on ensi vuoden lokakuun loppuun.

Ylen kyselyyn vastasivat komitean puheenjohtaja Ilkka Kanerva (kok.), varapuheenjohtaja Joonas Könttä (kesk.) sekä jäsenet Tuula Väätäinen (sd.), Jari Ronkainen (ps.), Hanna Holopainen (vihr.), Jari Myllykoski (vas.), Eva Biaudet (r.), Päivi Räsänen (kd.) ja Harry Harkimo (liik.).

Kysymyksiin vastanneista Ilkka Kanerva ei ryhmän puheenjohtajana halunnut ottaa tiukkaa kantaa vastaamalla kysymyksiin kyllä tai ei. Samoin SDP:n Tuula Väätäinen jättää puolueen linjan avoimeksi.

Asevelvollisuutta uudistavassa komiteassa on kaikkien puolueiden edustajat. Ylhäältä: Ilkka Kanerva (kok.) , Tuula Väätäinen (sd.), Jari Ronkainen (ps.), Joonas Könttä (kesk.), Hanna Holopainen (vihr.), Jari Myllykoski (vas.), Eeva Biaudet (r.), Päivi Räsänen (kd.) ja Harry Harkimo (liik.). Eduskunta

Kutsunnat ja kansalaispalvelus ottaisivat naiset mukaan

Komiteaan valitut poliitikot tukevat etenkin kutsuntojen laajentamista. Keskustan, perussuomalaisten, vihreiden, RKP:n, kristillisdemokraattien ja nyt-liikkeen edustajat ulottaisivat kutsunnat myös naisille.

Kokoomus ei halua lukita kantaansa, mutta suhtautuu asiaan positiivisesti, samoin SDP. Vasemmistoliitto jättäisi kutsunnat naisille vapaaehtoisiksi.

Perustelut kuuluvat, että kutsuntojen laajentaminen olisi keino parantaa tasa-arvoa ja markkinoida armeijaa naisille. Kutsunnat olisi eri puolueiden mielestä myös keino ehkäistä nuorten syrjäytymistä.

Myös armeijaa käymättömien nuorten muutaman kuukauden mittaiselle kansalaispalvelukselle löytyy puolueista kannatusta, mutta kysymys jakaa kantoja enemmän kuin kutsuntojen laajentaminen. Kuitenkin sekä keskustan, perussuomalaisten, vihreiden että RKP:n poliitikot olisivat kansalaispalvelukseen valmiita.

Ammattiarmeijaan Suomen ei pidä puolueiden mielestä siirtyä, vaan jatkossakin Suomea puolustaa asevelvollisten laajaan reserviin perustuva armeija.

Kansanedustajien vastaukset Ylen kysymyksiin löytyvät jutun loppupuoliskolta.

Armeijalle ropisee arvostelua valikoimisesta

Puolustusvoimat karsii nykyisin jo kutsuntavaiheessa ison määrän asevelvollisista terveyden tai mielenterveyden takia. 2000-luvulla puolustusvoimissa alettiin kutsunnoissa hylätä asepalveluksesta ne, joilla todennäköisesti olisi suuri riski keskeyttää palvelus.

Eduskunnassa on haluja muuttaa suunta.

– On menty huonompaan suuntaan, ja nyt on aika tarkastella onko suunta ollut oikea ja voitaisiinko sitä muuttaa takaisin yhdenvertaisempaan, vihreiden Hanna Holopainen sanoo.

Roni Rekomaa / Lehtikuva

Myös maavoimat on jo alkanut selvittää, voisiko nykyistä useammalle löytyä jokin tapa suorittaa asevelvollisuus. Kaikista ei tarvitse tulla etulinjan kiväärimiehiä, puolustusvoimissa arvioidaan.

Nykyisin palvelusluokkia on vain kaksi. Monella olisi haluja lisätä niitä.

– Jo tällä hetkellä on motivoituneita nuoria miehiä, jotka eivät pysty mutta haluaisivat. On tehtäviä, joissa ei tarvita jäätävän kovaa fyysistä kuntoa, perussuomalaisten Jari Ronkainen ajattelee.

Puolustusvoimat keskeytti vuosi sitten diabeetikkojen mahdollisuuden suorittaa varusmiespalvelus. Puolustusvoimat päätti viime kuussa, että he eivät jatkossakaan voi tulla asepalvelukseen.

– Esimerkiksi diabeetikkojen pitäisi pystyä suorittamaan kevyempi malli, jonkun toiminnan kautta. Näen, että se on väärä suunta mihin ollaan menossa, Ronkainen sanoo.

Siviilipalvelun tulevaisuus jakaa mielipiteet

Kansanedustajien vastauksista kävi ilmi, että puolueissa vallitsee tyytymättömyys nykyiseen siviilipalvelukseen. Syyt kuitenkin vaihtelevat.

– Siviilipalvelusmalli nykymuodossaan ei tuota yhteiskuntaa kriisitilanteessa täysimääräisesti hyödyttävää osaamista, sanoo ryhmän kokoomuslainen puheenjohtaja Ilkka Kanerva.

Nykyisellään siviilipalvelus on aina vajaan vuoden mittainen, vaikka asepalveluksesta pääsee vähimmillään puolessa vuodessa.

Tuomas Siddal suoritti siviilipalvelusta Kansalaisoopperassa 2018. Matti Hämäläinen / Yle

Perussuomalaisten Jari Ronkainen panisi miehet yhä joko varusmies- tai siviilipalvelukseen, jonka kestoa hän ei lyhentäisi. Siviilipalveluksen pitäisi kuitenkin tukea hänen mukaansa enemmän sitä, että yhteiskunta selviää kriisiaikana.

Vihreillä on päinvastainen ajatus siviilipalveluksen pituudesta.

– Meillä on haasteena, että siviilipalvelus on pidempi kuin lyhin asepalvelus, mikä ei välttämättä ole oikeudenmukaista, kansanedustaja Hanna Holopainen sanoo.

Näin edustajat vastasivat: Kannatatko kutsuntoja kaikille, sekä miehille että naisille?

Ilkka Kanerva, kokoomus

Kutsunnat voisivat olla instrumentti, jonka avulla jokainen voisi valita tapansa, jolla kantaa kortensa kekoon. Valintapaletissa voisi olla esimerkiksi kansalaispalvelus ja naisten vapaaehtoinen asepalvelus.

Tuula Väätäinen, SDP

Kutsuntojen laajentamista koko ikäluokalle olisi hyvä arvioida ja asiaa tarkastella osana komiteatyötä.

Jari Ronkainen, perussuomalaiset

Kyllä. Kutsunnat ovat viimeinen paikka, missä kaikista nuorista saa kopin esim. sote-palveluiden ja etsivän nuorisotyön toimesta. Puolustusvoimille se on tärkeä rekrytointikanava, naisten mukanaolon myötä asepalveluun potentiaalisten määrä kasvaa. Kutsuntoihin osallistuminen ei kuitenkaan vielä tarkoita, että määrätään palvelukseen.

Joonas Könttä, keskusta

Kyllä. Kutsunnat kaikille tarjoaisi jo sinällään mahdollisuuden kehittää maanpuolustustahtoa. Samalla se toimisi koko ikäpolven ”tsekkauspisteenä”, jossa voitaisiin selvittää nuoren tulevaisuudensuunnitelmia, onko työ- tai opiskelupaikkaa, miten elämässä yleensä menee ja miten nuorta voitaisiin tarvittaessa auttaa.

Hanna Holopainen, vihreät

Kyllä. Kutsuntojen pakollisuus veisi järjestelmää tasa-arvoisempaan suuntaan. Kutsunnat lisäisivät naisten tietämystä armeijasta ja maanpuolustuksesta, mikä todennäköisesti lisäisi asepalveluksen suorittavien naisten määrää. Kutsunnat ovat nuorten miesten osalta osoittautuneet myös tehokkaaksi keinoksi ennaltaehkäistä syrjäytymistä. Naisille pakollisten kutsuntojen myötä koko ikäluokka tulisi näiden ennaltaehkäisevien palvelujen piiriin.

Jari Myllykoski, vasemmistoliitto

Kannatan kutsuntoja kaikille mutta naisille osallistuminen kutsuntatilaisuuteen olisi vapaaehtoinen. Näin puolustusvoimille tulee mahdollisuus lisätä tiedotusta naisten vapaaehtoisesta asepalveluksesta.

Eva Biaudet, RKP

Kyllä. Tämä voisi olla yksi keino parantaa naisten edellytyksiä suorittaa vapaaehtoinen asepalvelus. Samalla on parannettava tasa-arvotyötä puolustusvoimissa ja lisättävä tietoisuutta naisten asepalveluksesta.

Päivi Räsänen, kristillisdemokraatit

Kyllä. Se toki tuottaa lisää kustannuksia, mutta koko ikäluokan tavoittaminen tehokkaasti kutsuntojen kautta mahdollistaisi naisten vapaaehtoisen asepalveluksen markkinoinnin. Ikäluokat ovat tulevaisuudessa pienempiä, joten naisten määrä voisi kasvaa nykyisestä. Koko ikäluokan kohtaamisella ehkäistäisiin esimerkiksi nuorten syrjäytymistä, tarjottaisiin ohjausta ja voitaisiin ohjata apua tarvitsevat nuoret oikeiden palveluiden piiriin.

Harry Harkimo, nyt-liike

Kyllä. Kutsunnat voisi järjestää koko ikäluokalle, mutta naisilla voisi olla vapaaehtoinen asepalvelus. Naisia voisi myös kouluttaa siihen, millaiset kriisinhallinnan olosuhteet ovat.

Kannatatko kansalaispalvelusta?

Ilkka Kanerva, kokoomus

Parlamentaarisessa komiteatyössä on tarkoitus selvittää laajasti vaihtoehtoisia malleja aseelliselle palvelukselle. Siviilipalvelusmalli nykymuodossaan ei tuota yhteiskuntaa kriisitilanteessa täysimääräisesti hyödyttävää osaamista.

Ajatus kansalaispalveluksesta on ilman muuta selvittämisen arvoinen, mutta asevelvollisuusjärjestelmän korvaajaksi siitä ei ole. Nämä kaksi mallia voisivat ennemminkin täydentää toisiaan kokonaisturvallisuuden periaatteen mukaisesti. Taloudellisia vaikutuksia ei kuitenkaan pidä unohtaa ja järjestelmän on perustuttava tunnistettuun tarpeeseen.

Tuula Väätäinen, SDP

Yleistä asevelvollisuutta tulee kehittää siten, että sillä turvataan jatkossakin Suomen uskottava puolustus. ”Kyllä” vastaus tässä yhteydessä tarkoittaa sitä, että suhtaudun myönteisesti osana komiteatyötä tehtävään arviointiin kansalaispalveluksesta.

Jari Ronkainen, perussuomalaiset

Kyllä. Naisille olisin valmis kannattamaan kriisivalmiuden ylläpitämiseksi perusvarautumistaitojen oppimista ja kriisiajan harjoittelua lyhyen kansalaispalveluksen aikana. Miehille olisi jatkossa joko siviilipalvelus tai varusmiespalvelus. En kannata siviilipalveluksen lyhentämistä. Siviilipalvelusta tulisi kehittää myös siten, että se suuntautuisi entistä vahvemmin yhteiskunnan kriisiajan toimintojen tukemiseen.

Joonas Könttä, keskusta

Kyllä. Kansalaispalvelus voisi nojautua kriisi- tai sotatilanteessa tarvittavien taitojen oppimiseen, jotka turvaisivat yhteiskunnan toimintakykyä kriisitilanteissa ja parantaisivat huoltovarmuutta.

Hanna Holopainen, vihreät

Kyllä kannatan. Tätä kannattaisi ainakin perusteellisesti selvittää. Se lisäisi tasa-arvoa ja tukisi kokonaisturvallisuutta. On nähtävissä, että yhteiskunnan on varauduttava yhä moninaisempaankirjoon erilaisia uhkia. Olisi hyvä, jos koko ikäluokalla olisi hyvät perustiedot ja -taidot häiriö- ja poikkeutilanteissa toimimisesta. Olisimme paremmin suojassa moninaiselta hybridivaikuttamiselta, joka voi kohdistua esimerkiksi sosiaalisen median kautta kehen tahansa.

Jari Myllykoski, vasemmistoliitto

Näillä tiedoilla on aivan liikaa avoimia kysymyksiä. Miten tämä vaikuttaa erityisesti naisten asemaan? Onko elinkeinoelämällä valmiuksia ja mahdollisuuksia?

Eva Biaudet, RKP

Kyllä - jos kansalaispalvelusta voidaan suorittaa esimerkiksi järjestötyössä tai muussa yleishyödylisessä palveluksessa, kotimaassa tai vaikka kehitysyhteistyössä.

Päivi Räsänen, kristillisdemokraatit

En kannata useiden kuukausien kansalaispalvelusta, koska nykyinen järjestelmä on lähtökohtaisesti hyvä. Naisia tulisi houkutella lisää palvelukseen paikkaamaan pienentyviä ikäluokkia. Resursseja ei tulisi suunnata rinnakkaisen järjestelmän luomiseen, vaan nykyisten varusmiesten/naisten tulotason parantamiseen esim. palauttamalla kotiuttamisraha.

Harry Harkimo, nyt-liike

Ei. On hyvä lisätä tietoisuutta naisille osallistua maamme kokonaisturvallisuuteen ja maanpuolustukseen. Reserviläisliitto katsoo tämän riittäväksi ja esittää kokonaisratkaisuksi turvallisuuden infopäivää, jossa tutustuttaisiin viranomaisiin sekä heitä tukeviin vapaaehtoisjärjestöihin

Kannatatko palveluskelpoisuusluokkien lisäämistä?

Ilkka Kanerva, kokoomus

Puolustusvoimilla on lukuisia erilaista osaamista edellyttäviä tehtäviä, joiden fyysiset ja psyykkiset suorituskykyvaatimukset vaihtelevat. Jo nykyisellään puolustusvoimat tarjoaa palvelukseen astuville erilaisia erikoistehtäviä esimerkiksi kyberturvallisuuteen ja informaatioteknologiaan liittyen. Jokaisen varusmiehen ei välttämättä tarvitse olla etulinjan taistelija, vaikka tarve heille ei luonnollisestikaan ole poistumassa mihinkään. Maanpuolustustyössä on tärkeää tarkastella osaamistamme kokonaisuutena.

Tuula Väätäinen, SDP

Yleistä asevelvollisuutta tulee kehittää siten, että sillä turvataan jatkossakin Suomen uskottava puolustus. Kysymyksessä esitetty asia on sellainen, jota olisi hyvä arvioida ja tarkastella osana komiteatyötä.

Jari Ronkainen, perussuomalaiset

Kyllä. Jo nyt on nuoria, joilla on kova maanpuolustustahto ja halu palvella puolustusvoimissa, joiden palvelukelpoisuus kuitenkin rajataan terveyssyistä pois. Tehtäviä maanpuolustuksen saralla on kuitenkin paljon ja osassa tehtävistä pärjää, vaikka terveydentilassa olisikin rajoitteita.

Joonas Könttä, keskusta

Kyllä. Nykyaikaisen kriisin- tai sodanaikana tarvittavien taitojen kirjo on laajentunut ja täten erilaiset tehtävät mahdollistavat palveluskelpoisuuksien lisäämisen. Uusissa tehtävissä voi olla erilaisia palveluskelpoisuusluokkia ja ne mahdollistaisivat varusmiespalveluksen suorittamisen laajemmalle joukolle.

Hanna Holopainen, vihreät

Kyllä kannatan. Nykyinen järjestelmä sulkee ulkopuolelle suuren joukon motivoituneita nuoria, joilla on esimerkiksi joku sairaus, vamma tai rajoite. Olisi kokonaisuuden kannalta järkevää ottaa mieluummin heidät mukaan, eikä jättää heidän potentiaaliaan kokonaan hyödyntämättä. Yhdenvertainen yhteiskunta etsii keinoja mahdollistaa yksilöiden osallistumista.

Jari Myllykoski, vasemmistoliitto

Kannatan, mutta sanoisin sen toisin: sillä mahdollistettaisiin useammalle miehelle mahdollisuus suorittaa varusmiespalvelus. Tässä kohtaa pitää mahdollistaa kansalaispalvelus.

Eva Biaudet, RKP

Olisi hyvä selvittää, miten varusmiespalveluksen/kansalaispalveluksen voisi suorittaa kykyjään vastaavasti, vaikka ei ehkä fyysisesti pystyisi suorittamaan tavanomaista varusmieskoulutusta.

Päivi Räsänen, kristillisdemokraatit

Kyllä. Palveluskelpoisuusluokkien lisääminen laajentamalla B-luokitusta on hyvä asia. Puolustusvoimissa on paljon tehtäviä yhä teknistyvämmässä sodankäynnissä, joissa ei tarvita erinomaista kuntoa vaan esim. tietoteknistä osaamista. Tämä potentiaali tulisi hyödyntää entistä paremmin.

Harry Harkimo, nyt-liike

Ei, mutta olen tosi huolissani keskeytyksistä. Niille pitäisi tehdä jotain.