Ihminen ottaa tilaa pienemmältä

Suurimmat syyt pölyttäjien vähenemiselle ovat sopivien elinympäristöjen väheneminen, hyönteismyrkkyjen lisääntynyt käyttö, vieraslajit ja ilmastonmuutos.

Suomessa erityisesti maankäytön muutokset ovat ajaneet ötökät ahtaalle.

Kun vielä 50 vuotta sitten Suomessa pölyttäjien kipeästi tarvitsemia niittyjä ja ahoja löytyi kaikkialta, nyt niiden määrä on romahtanut murto-osaan entisestä. Ne on joko valjastettu tehomaatalouden käyttöön, käytetty rakennusmaana tai niiden on annettu kasvaa umpeen.

Niityt ja kedot kuuluvatkin kaikista uhanalaisimpien luontotyyppien joukkoon Suomessa.

Ilmastonmuutos tukahduttaa pörriäiset

Lämpimät kesät ja pitenevät kasvukaudet ovat toistaiseksi jopa hyödyttäneet osaa kotimaisista hyönteislajeista.

– Ollaan oltu vähän niin kuin herran kukkarossa tähän asti täällä pohjoisessa, Juha Pöyry sanoo.

Silti havumetsävyöhykkeen ja tunturien lajisto on jo selvästi kärsinyt ilmastonmuutoksesta.

Muualla Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa lämpeneminen on vähentänyt kimalaisten määriä niin rajusti, että voidaan puhua massasukupuutosta.

Erityisen voimakasta väheneminen on ollut siellä, missä lämpötilat ovat nousseet eniten, kuten Espanjassa ja Meksikossa.

Tammikuussa 2020 yli 70 kansainvälisen tutkijan joukko nosti pölyttäjähyönteisten hädän jälleen otsikoihin kannanotossaan.

Tutkijoiden vaatimus on selvä: toimiin pölyttäjien suojelemiseksi on ryhdyttävä nyt, tai seuraukset voivat olla arvaamattomat ja tuhoisat.