Asevienti ihmisoikeusrikkomuksistaan tunnettuun Saudi-Arabiaan nostattaa vastalauseita Suomessa ja muualla, viimeksi alkuvuoden joukkoteloitusten jälkeen. Toisella puolen vaakakupissa ovat tulot ja työpaikat. Suomen suurin asekauppa saudeihin on jo tehty.

Toisinajattelijabloggaajan ruoskiminen, puuttuminen pommituksilla Jemenin sotaan, joukkoteloitus, jossa päänsä menetti myös shiiavähemmistön puolestapuhuja. Sellaisia ovat olleet uutiset Saudi-Arabiasta pelkästään viime vuoden ajalta.

Saudien ihmisoikeusrikkomuksia paheksutaan laajalti. Tammikuun ensimmäisen viikonlopun joukkoteloitukset tuomitsi Suomikin. Saksassa puhuttiin jopa aseviennin lopettamisesta. Aseiden myynti saudeille kuitenkin jatkuu Yhdysvalloista ja monesta EU-maasta, Suomestakin.

Suomi seuraa tilannetta

– On liian aikaista sanoa, miten kuolemantuomiot vaikuttavat puolustustarvikevientiin Suomesta tai muista EU-maista, sanoo ulkoministeriön asevalvonnan yksikön päällikkö Sannamaaria Vanamo. Täytyy katsoa, miten tilanne kehittyy ja miten muut maat toimivat, hän jatkaa.

Vanamo uskoo, että asiasta keskustellaan EU:ssa, kun työt pääsevät joulutauon jälkeen taas käyntiin.

Shiiapappi Nimr al-Nimrin teloitus tammikuun alussa on kiristänyt tunnelmia niin Saudi-Arabian sisällä kuin Persianlahden alueella laajemminkin. Abedin Taherkenareh / EPA

Ulkoministeriö vetää puolustustarvikeviennin ulko- ja turvallisuuspoliittiset linjat, vaikka lupapäätökset tehdään puolustusministeriössä. Linjausta ohjaavat EU:n yhteiset säännöt, joiden mukaan lupaharkinnassa tulee ottaa huomioon muun muassa ihmisoikeuksien kunnioittaminen määrämaassa ja alueellisen rauhan säilyminen.

Seitsemän lupaa viime vuonna

Suomessa myönnettiin vuonna 2015 seitsemän vientilupaa puolustustarvikkeille Saudi-Arabiaan. Luvan saivat muun muassa tiedustelulennokkien laukaisualusta kansalliskaartille, erä suojateräslevyjä sikäläiselle panssaroituja ajoneuvoja valmistavalle yhtiölle, kemiallisten aseiden torjuntakontti ja viisi liikuteltavaa sirpalesuojaa.

Lisäksi annettiin lupa viedä pimeänäkölaitteita esittelytarkoituksessa.

– Luvat myönnetään huolellisen tapauskohtaisen harkinnan perusteella. Keskeiset tekijät ovat, että voidaanko sitä nimenomaista tuotetta käyttää konfliktitilanteessa tai ihmisoikeuksien polkemiseen. Joskus on väliä, meneekö tuote poliisille vai puolustusvoimille ja mille osalle puolustusvoimia. Harkinta on aika tarkkaa, sanoo yksikönpäällikkö Vanamo.

Pöytäkirja yhteistyöstä

Saudi-Arabia meni 2015 maaliskuussa mukaan Jemenin sisällissotaan, ja sota siellä kiihtyi. Asiaan on Vanamon mukaan kiinnitetty huomiota, mutta vientilupapäätöksiin se ei ole vielä vaikuttanut. Muutenkaan Suomi ei ole päättänyt muuttaa vientilinjaansa Saudi-Arabiaa kohtaan.

– Aluetta kyllä seurataan tarkkaan. Siihen liittyy huolestuttavia tekijöitä, mutta en lähde vielä ennakoimaan, mitä jatkossa tehdään, sanoo asevalvontayksikön päällikkö Vanamo.

Haluun kehittää kauppaa viittaa se, että viime kesänä Suomi solmi Saudi-Arabian kanssa puolustusmateriaaliyhteistyöhön liittyvän yhteisymmärryspöytäkirjan. Puolustusministeriön mukaan siillä pyritään helpottamaan suomalaisen puolustusteollisuuden toimintaa alueen markkinoilla ja Suomen vientivalvontaa.

Patrian Nemo-kranaatinheitinjärjestelmä Patrian omaan AMV-ajoneuvoon asennettuna Dubain asemessuilla. Saudi-Arabiaan myytiin vain heitinjärjestelmiä, ei ajoneuvoja. Patria

Suurin kauppa heittimistä

Suomen suurin asekauppa Saudi-Arabiaan on ollut Patrian Nemo-kranaatinheitinjärjestelmien myynti. Heittimiä myytiin 36, ja julkisuudessa on arvioitu kaupan arvoksi toistasataa miljoonaa euroa.

Nemojen vientilupa myönnettiin vuonna 2011. Siitä ei päätetty puolustusministeriön ja ulkoministeriön kesken, vaan asia vietiin valtioneuvoston ratkaistavaksi. Kaupan taloudellinen arvo epäilemättä vaikutti luvan myöntämiseen. Heitinjärjestelmät valmistettiin Suomessa vuosina 2013–2015, joten työllistävä vaikutuskaan ei ollut pieni.

Patrian yrityssuunnittelu- ja markkinointijohtajan Jukka Holkerin mukaan tilatut heittimet on käytännössä jo toimitettu tilaajalle.

– Uusia kauppoja Saudi-Arabian kanssa ei ole tekeillä, sanoo Holkeri.

Nemot kanadalaisvaunihin

Nemo on 120 mm:n yksiputkinen kranaatinheitinjärjestelmä, johon kuuluu aseen lisäksi torni, johon se on asennettu, latausjärjestelmä ja käyttäjän työasema. Torni heittimineen kiinnitetään ajoneuvoon tai muuhun alustaan.

Kun Holkeri sanoo, että heittimet on toimitettu tilaajalle, hän tarkoittaa, että ne on toimitettu General Dynamicsin tehtaille Kanadaan, jonne kauppa varsinaisesti tehtiin. Kanadassa ne liitetään tai on liiitetty LAV (Light Armoured Vehicle) II -taisteluajoneuvoihin. LAV II:n päälle voidaan asentaa monenlaisia aseistusvaihtoehtoja.

Patrian heittimillä varustettavat muutama kymmentä ajoneuvoa ovat osa Yhdysvaltain tekemää jättimäistä asekauppaa. Kyseisellä kaupalla myytiin Yhdysvaltain Foreign Military Sales -ohjelman puitteissa saudeille tiettävästi yli 700 LAV II -ajoneuvoa ja helikoptereita ja muuta tavaraa päälle.

Heittimet kansalliskaartille

Asetoimituksella uudistetaan Saudi-Arabian kansalliskaartin kalustoa. Kaartin modernisointiin pannaan valtavasti rahaa. Muun muassa LAV-ajoneuvoja on tilattu kanadalaisyhtiöltä sittemmin satoja lisää.

Myös Nemojen saamassa vientiluvassa todetaan heittimien loppukäyttäjäksi Saudi-Arabian kansalliskaarti.

Kansalliskaarti on Saudi-Arabian varsinaisesta armeijasta erillinen, hyvin aseistettu ja moottoroitu yli 100 000 sotilaan vahvuinen joukko. Sen tehtävä on erityisesti puolustaa kuningashuonetta ja toimia sisäisinä turvallisuusjoukkoina, mutta myös torjua armeijan apuna ulkoisia vihollisia.

Kuningashuoneen kaarti

Miesvahvuudeltaan kansalliskaarti on suurempi kuin Saudi-Arabian maavoimat, mutta sen aseistus on kevyempää.

Kaartin miehistö ja upseerit on valikoitu kuningashuoneelle uskollisista sunniheimoista. Se vastaa muslimien pyhien paikkojen Mekan ja Medinan, samoin kuin Saudi-Arabian öljy- ja kaasukenttien turvallisuudesta.

Jos Saudi-Arabian vähemmistönä olevat shiiat nousisivat kapinaan, he kohtaisivat kansalliskaartin. Kansalliskaarti lähetettiin jokunen vuosi sitten myös naapurimaahan Bahrainiin sikäläisen shiiaväestön mielenosoitusten takia.

Saudisotilaita paraatissa saksalaisten Heckler&Koch -konepistoolien kanssa. Amel Pain / EPA

Saksassa kiistelty asia

Saudi-Arabialle myyvät aseita Yhdysvaltain lisäksi monet eurooppalaiset maat. Ruotsin rauhantutkimusinstituutin Siprin mukaan yksitoista länsieurooppalaista maata myy Saudi-Arabialle sotilasaseita. Sveitsin lisäksi muut ovat EU-maita, Britannia, Saksa ja Ranska etunenässä.

Saksa on myynyt saudeille monenlaista kalustoa partioveneistä rynnäkkökivääreihin. Kauppoja on arvosteltu, ja viime vuonna Saksan hallitus perui Leopard 2 -taistelupanssarivaunujen myynnin ihmisoikeusperusteella.

Tammikuun alussa tapahtuneen joukkoteloituksen jälkeen Saksan sosiaalidemokraattinen talousministeri Sigmar Gabriel, sama mies joka esti Leopard-kaupat, pohti lisärajoituksia.

Talousministeriön tiedotteen mukaan teloitusten jälkeen on mietittävä, onko myös puolustusaseiden myyntiin Saudi-Arabiaan syytä suhtautua aiempaa kriittisemmin. Saksan oppositiopuolueet, vihreät ja vasemmisto, vaativat aseviennin lopettamista Saudi-Arabiaan heti.

Ruotsin on myynyt Saudi-Arabiaan muun muassa Bill 2 -panssarintorjuntaohjusjärjestelmiä. Saudi-Arabian puututtua Jemenin sotaan Ruotsissa on keskusteltu, käytetäänkö ruotsalaisia aseita sodassa. Saab Dynamics

Ruotsi suuttui puhekiellosta

Ruotsillekin Saudi-Arabia on ollut tärkeä asiakas. Sinne on myyty muun muassa panssarintorjuntaohjuksia ja lentokoneeseen asennettavia Erieye-ilmavalvontatutkia.

Ruotsalaisten ja saudien väleihin tuli kuitenkin ryppy vuoden 2015 alussa, kun saudit estivät Ruotsin ulkoministeriä Margot Wallströmiä puhumasta arabiliiton kokouksessa Kairossa. Taustalla oli ilmeisesti Wallströmin arvostelu saudibloggarin saamasta ruoskintatuomiosta.

Ruotsi vastasi lopettamalla puolustusalan yhteistyösopimuksen saudien kanssa. Ruotsin tiedotusvälineiden mukaan sopimuksen päättyminen ei kuitenkaan välttämättä rajoita asekauppaa, ja esimerkiksi Saab Dynamicsin ponnistelut panssarintorjuntaohjusten myymiseksi jatkuivat entisellään.

Britannia ja lahjukset

Saudi-Arabia on ollut perinteisesti suuri aseiden ostaja, ja viime aikoina varustelu Persianlahden alueella on kiihtynyt. Saudien pääliittolainen on Yhdysvallat, mutta myös Euroopan maat ovat halunneet osansa asemarkkinoista ja niiden tuomista tuloista ja työpaikoista.

Britannia on toimittanut Saudi-Arabialle vuosikymmeniä muun muassa hävittäjiä ja muuta ilmavoimien kalustoa. Vastaavasti saudit ovat tärkeitä briteille. Muun muassa lentokoneita valmistava BAE Systems saa Siprin mukaan viidenneksen tuloistaan saudikaupoista.

Saudi-Arabian ilmavoimien Hawk-harjoituskoneita taitolentonäytöksessä. Hawk on yksi monista brittiläisistä konetyypeistä, joita saudeille on myyty. Ali Haider / EPA

Puolustusyhteistyö ei ole järkkynyt ihmisoikeuskysymyksistä. Sen sijaan se joutui kyseenalaiseksi kymmenisen vuotta sitten, kun lentokonekauppoihin liittyvä korruptioskandaali paljastui. BAE:n huhuttiin lahjoneen saudiprinssejä.

Rikostutkinta asiasta kuitenkin lopetettiin "kansallisen edun nimissä". Saudi-Arabia oli vihjannut, että seitsemänkymmenen hävittäjän kauppa voidaan tehdä brittien sijasta ranskalaisten kanssa.