Sisäministeri Maria Ohisalon mukaan kilpailuedun syntyminen rikollisesti toimiville yrityksille pitää estää ja ympäristörikoksista pitää seurata riittävän kovat rangaistukset. Ympäristörikosten tutkiminen on kuitenkin vaikeaa.

Yle Luonto kertoi viime viikolla, että ympäristörikos on tällä hetkellä tekijälleen taloudellisesti kannattava. Rikosepäilyistä suuri osa ei koskaan etene poliisilta syyttäjälle. Juttujen tutkiminen on haastavaa, ja usein tapaukset jäävät pimeiksi. Syyteharkintaan päätyneistä jutuista alle puolessa nousee syyte. Jos epäilty sitten tuomitaan, seuraamus on usein sakkoja. Uutisen voit lukea täältä.

Jo nyt arvioidaan, että ympäristörikoksissa pyörii liki yhtä suuret rahat kuin huumekaupassa. Uutisen aiheesta voit lukea tästä. Kun riski kiinnijäämiseen ja rikoshyödyn menettämiseen on pieni, ala voi houkutella harmaan talouden toimijoita.

Itä-Helsingissä Mustapuron kemikaalipäästön tutkinta on kesken. Brunt slam i Svartbäcken. Kuva: Olli-Pekka Kursi / Yle

Kysyimme sisäministeri Maria Ohisalolta (vihr.), mitä tilanteelle pitäisi tehdä. Saimme vastauksen sähköpostitse.

- On kestämätöntä, että ympäristörikollisuus on hyvin tuottoisa ja turvallinen rikollisuuden ala. Ympäristön pilaaminen voi aiheuttaa peruuttamattomia muutoksia luonnolle. Kiinnijäämiselle tulee olla riittävä pelote.

Ministeri Ohisalo kertoo, että hallitusohjelmassa on useita keinoja tilanteen parantamiseksi. Sen mukaan tavoitteena on vahvistaa ympäristöhallinnon voimavaroja, joilla voidaan parantaa myös ympäristövalvonnan tilannetta. Lisäksi käynnistyy työ ympäristörikosten torjunnan tilan ja tulevaisuuden tarpeiden kartoittamiseksi.

- Ensimmäiset vaikutukset tulevat näkymään ensi vuonna, ja toimintaa jatketaan koko hallituskauden ajan, lupaa Ohisalo.

Ohisalo ei kertonut, onko ympäristörikosten torjuntaan korvamerkattu erikseen rahaa tällä viikolla käydyissä hallituksen budjettineuvotteluissa. Hallitus lupasi luonnonsuojeluun sata miljoonaa euroa.

Ympäristöministeriössä on asetettu valtakunnallinen työryhmä ympäristörikosten torjunnan edistämiseen. Mukana työryhmässä ovat ympäristöministeriön lisäksi sisäministeriö, Poliisihallitus, Keskusrikospoliisi, Rajavartiolaitos, syyttäjät ja Tulli.

Lisäksi poliisipiirien koordinoimana on perustettu alueellisia yhteistyöryhmiä. Siellä kohtaavat kuntien sekä ELY-keskusten ympäristövalvojat, poliisi ja syyttäjät. Ne keskittyvät käytännön asioihin kuten toimintatapoihin.

Keskeistä ympäristörikosten torjuntatyössä on, että erityisesti rikoksesta koituva taloudellinen hyöty saadaan pois.