Yli 14 vuoden tuomion saanut mies oli palkittu tilallinen, joka sai tukea toimintaansa myös EU:sta.

Sarjahukuttamisista tuomittu 51-vuotias Pekka Seppänen on ammatiltaan maanviljelijä. Hän sai 1990-luvun puolivälissä perinnönjaossa syrjäisen tilan Kontiolahdelta läheltä Lehmon taajamaa.

Seppänen keskittyi viljelijänä lypsykarjaan. Ura karjatilallisena päättyi kuitenkin marraskuussa 2015, kun Pohjois-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi Seppäsen 50 päiväsakkoon eläinsuojelurikoksesta. Oikeus määräsi samalla Seppäsen kahdeksi vuodeksi eläintenpitokieltoon.

Tuomion syy olivat lehmien kehnot elinolot. Navetta oli likainen ja ahdas, eikä kaikille lehmille ollut edes makuupaikkaa. Käräjille mentiin, kun Seppänen ei huomautuksista huolimatta korjannut puutteita.

Eläinlääkäri puuttui tilanteeseen heinäkuussa 2015, kaksi päivää viimeisimmän kuolemaan johtaneen veneilyonnettomuuden jälkeen.

51-vuotias Pekka Seppänen on 183 senttimetriä pitkä ja tukevarakenteinen.­

IS:n tietojen mukaan navetassa oli ehkä 10–20 lehmää. Oikeus määräsi osan lehmistä teuraaksi. Vain viikko tämän jälkeen Seppänen joutui tutkintavankeuteen epäiltynä henkirikoksista.

Loput lehmät jäivät tässä vaiheessa kunnan järjestämien lomittajien hoidettavaksi. Myöhemmin lehmät myytiin.

Lapsena Seppänen oli hyvinkin lehmärakas. Poliisin esitutkinnassa kuulustelema lomittaja kertoo tunteneensa Seppäsen siitä lähtien, kun tämä oli 8-vuotias ja asui Joensuussa.

– Hän jo tuolloin tykkäsi paljon lehmistä ja hän kävi kaikilla lähialueen lehmätiloilla katsomassa lehmiä. Meilläkin oli silloin lehmiä, ja Pekka kävi myöskin meidän tilalla lehmiä katsomassa, nainen kertoi poliisille.

Pohjois-Karjalan poliisipartiot suorittivat tuloksettoman etsinnän miehen kotiosoitteeseen tiistaina.­

– Pekka hoiti aiemmin eläimensä hyvin, ja hänellä oli asuntonsa seinälläkin useita kunniapalkintoja lehmistä.

Jossain vaiheessa Seppäsen suhde lehmien hoitoon muuttui.

– Hän on kertonut minulle polttaneensa kaikki kunniakirjat kiivastuksissaan ja kertoi minulle, että ne kuuluvat entiseen elämään.

Lehmistä Seppänen on kuitenkin pääosan elannostaan saanut. Seppäsen ansiotulot olivat vuosien 2010–15 aikana keskimäärin 12–13 000 euroa vuodessa. Lisäksi hänellä vuotuisia muutaman tuhannen euron verran pääomatuloja.

Poikkeuksellinen vuosi oli 2013, jolloin ansiotulot jäivät noin 2 200 euroon. Tuona vuonna Seppänen istui tähän mennessä viimeisintä lainvoimaista ehdotonta vankeusrangaistustaan.

Oikeudessa Pekka Seppänen peitti kasvonsa karvalakilla, vieressä asianajaja Jukka Ketonen.­

Seppänen on päässyt nauttimaan myös sekä kansallisesta että EU:n maataloustuesta. Maatalousviraston (Mavi) rekistereistä ilmenee, että Seppäselle myönnettiin erilaisia tukia 8 919 euroa vuonna 2015.

Edellisenä vuonna eli 2014 hän sai maataloustukia Mavin mukaan yhteensä 13 143 euroa.

Suurin yksittäinen tuki kumpanakin vuonna oli meijerimaidon tuotantotuki, jota Seppänen sai 8 578 euroa vuonna 2014 ja 5 492 euroa vielä vuonna 2015, jolloin eläinsuojeluviranomaiset puuttuivat lehmien elinoloihin.

Kansallisista varoista Seppänen on saanut myös muun muassa yleistä hehtaaritukea ja pohjoista kotieläintukea.

Suurin osa Seppäsen saamista maataloustuista on kansallista tukea. EU:n kokonaan tai osittain rahoittamien tukien osuus oli 3 286 euroa vuonna 2015 ja 3 419 euroa vuonna 2014.

Nämä luvut pitävät sisällään tuet, jotka on maksettu Euroopan maatalouden tukirahastosta tai Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta. Seppäselle on myönnetty muun muassa tilatukea sekä luonnonhaitta- ja ympäristökorvauksia.

Maatilan lisäksi Seppänen omistaa pienen, 50-luvulla rakennetun rintamamiestalon noin viisi kilometriä Tohmajärven keskustasta. Hänen käytössään on myös Viinijärven rannalla Polvijärven kunnassa sijaitseva, 60-luvun alussa rakennettu kesämökki.

– Kesämökki on äitini nimissä, mutta käytännössä sitä ei käytä kukaan muu kuin minä, Seppänen kertoi poliisille esitutkinnassa.