Professori Pentti Huovinen ottaisi tiukemman kannan antibioottien määräämiseen netissä. Kuva: Riitta Salmi

Vain virtsatientulehdukseen voi suositusten mukaan määrätä antibioottikuurin näkemättä potilasta.

Vaikka nettimaailman aikana tuntuisi luonnolliselta hoitaa itseään nettilääkärin määräämän antibioottikuurin avulla, niin bakteeriopin professori Pentti Huovinen Turun yliopistosta ei sitä kannata.

Hän ei ole turhien antibioottien määräämisen ystävä eikä ymmärrä, miten kaiken hoidon perusta, potilaan tutkiminen, edes onnistuu etänä.

– Eläinten antibiootitonta lihaa mainostetaan jatkuvasti, mutta ketään ei näytä kiinnostavan, miten antibiootteja käytetään ihmiselle, Huovinen toteaa Lännen Medialle.

Hän puuskahtaa, ettei Suomessa näytä olevan tahoa, joka kiinnittäisi huomiota antibioottien määräämiseen netissä.

– Antibioottien tehon vaaliminen on yhteiskunnan tehtävä.

Pari miljoonaa kuuria vuosittain

Huovisen mukaan Suomessa kirjoitetaan vuosittain pari miljoonaa antibioottikuuria.

– Ruotsalaiset asiantuntijat ovat suhtautuneet kriittisesti etähoitona määrättävään antibioottikuuriin. Myös suomalaisissa hoitosuosituksissa pitäisi todeta, ettei niitä määrätä etähoitona, Huovinen sanoo.

Hän huomauttaa, että Käypä hoito -suositusten mukaan lääkäri voi määrätä antibiootteja vain virtsatientulehdukseen näkemättä potilasta.

Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin Käypä hoito -päätoimittaja dosentti Jorma Komulainen lisää, että virtsatieinfektiot ovat eräänlainen poikkeus. Muuten hoitosuositukset edellyttävät, että potilas tutkitaan ja otetaan tarvittavat laboratoriokokeet ennen hoitoa.

– Suomessa käytetään liikaa ja liian laajakirjoisia antibiootteja. Jos antibioottien määrääminen etävastaanotolla yleistyy, liittyy siihen riski antibioottien ylikäytön lisääntymisestä, Komulainen sanoo.

Ensin tutkitaan, sitten hoidetaan

Huovinen lisää, että potilaan tilanne pitäisi tuntea todella hyvin, jos aikoo määrätä hänelle lääkekuurin puhelimitse. Käytännössä lääkärin on pitänyt tutkia potilas aikaisemmin, ja kyse on tämän infektion sovitusta jatkohoidosta.

Pelkkä tietojen näkeminen kanta-arkistosta ei ole todiste, että antibioottikuuri on paikallaan.

– Esimerkiksi keuhkokuumeen ja keuhkoputkentulehduksen erottaminen voi olla vastaanotollakin vaikeaa. Diagnoosi vaatii keuhko- ja laboratoriotutkimuksia, Huovinen sanoo.

Asiakas haluaa reseptin

Professorilla ei ole mitään sitä vastaan, että potilas on yhteydessä lääkäriin verkon välityksellä. Mutta jos lääkärille tulee pienikin epäily, että potilas tarvitsee antibioottia, pitäisi lääkärin pakeille myös lähteä. Varmuuden vuoksi ei antibiootteja pitäisi määrätä.

– Se on ylikäyttöä, Huovinen sanoo.

Esimerkiksi Terveystalolla on noin 50 lääkäriä, jotka tekevät päivittäisen vastaanottotyönsä lisäksi työtä chattipalvelussa.

– Chattipalvelun laatua seurataan tarkasti. Viime vuoden tilastot osoittavat, että hengitystieinfektioihin kirjoitettiin hyvin vähäisiä määriä antibioottireseptejä, palvelujohtaja Sari Riihijärvi kertoo.

Hän lisää, että antibioottiresistenssi on kaikkien lääkäreiden tiedossa, mutta asiakkaat eivät välttämättä tiedosta riskiä.

– Monella asiakkaalla on käsitys, että hengitystieinfektion voi hoitaa etänä antibiootilla, vaikka antibioottia ei aina tarvita.

Neljännes chattilääkärin puheille tullut asiakas ohjataan normaalille vastaanotolle tutkittavaksi.

– Usein arkaluonteisissa asioissa ensikontakti on helppo ottaa chattilääkäriin, Riihijärvi kehuu nettikontaktin hyviä puolia.

Epäammattimaisesta toiminnasta voi kannella

Valviran terveydenhuollon valvontaosaston lääkintöneuvos Kaisa Riala toteaa, että yleensä kaikki lääkärit ymmärtävät puitteet, joiden rajoissa toimitaan.

– Jos joku toimii epäammattimaisesti, siitä pitäisi kannella aluehallintovirastoon tai Valviraan.

Rialan mukaan on selvää, että chattipalvelussa ei tule määrätä antibiootteja akuuttiin tautiin. Lainsäädäntökin velvoittaa, että lääkkeen määrääminen perustuu tutkimukseen tai siihen, että lääkäri tietää potilaan tilanteen ennestään.

Valvira, Fimea, Lääkäriliitto ja sosiaali- ja terveysministeriö selvittävät parhaillaan, miten uudet yritykset, jotka tarjoavat reseptien uusimista netin kautta, toimivat.

– Selvitys on vielä kesken, mutta alustavasti meillä on kielteinen sävy uusien yritysten toimintaan, Riala muotoilee.

Ylipaino voi johtua antibioottikuureista

WHO:n mukaan antibioottiresistenssi on yksi suurimmista maailmanlaajuisista terveysuhista. Brittitutkijoiden mukaan vuonna 2050 kymmenen miljoonaa ihmistä kuolee resistenttien bakteerien aiheuttamiin infektioihin.

Antibioottien runsaasta käytöstä on muutakin haittaa: uusimpien tutkimusten mukaan ylipaino voi johtua lapsena syödyistä antibioottikuureista.

Huovisen mukaan kaikkia toimintatapoja pitäisi arvioida kriittisesti nyt, kun tilanne on Suomessa vielä hyvällä mallilla.

– Tietyt taudit on pakko hoitaa antibiooteilla, muuten ihminen voi jopa kuolla. Mutta ei oikeaa diagnoosia chattaamalla tai puhelimessa tehdä.

Huovinen on turhautunut. Nykyihminen vain toteaa kuumeessa: aha, täytyy saada lääkettä, vaikka oikea valinta olisi selvittää kuumeen syy ja sen jälkeen hoitaa tauti.

– Elämme valitettavasti instant-maailmassa. Kaiken pitäisi tapahtua tässä ja heti.

Nyt on aika miettiä

Lääkäriliiton terveyspolitiikan asiantuntija Lauri Vuorenkoski toteaa, että nettilääkäreiden määrä on toistaiseksi suhteellisen pieni, mutta koska määrä todennäköisesti tulee kasvamaan, pitäisi jo nyt miettiä, mitä nettilääkäri voi tehdä ja mitä ei.

– Suomeen on esimerkiksi tullut yrityksiä, jotka lupaavat reseptien pikauusintoja netin kautta. Se ei kuulosta asianmukaiselta toiminnalta.

Vuorenkosken mielestä antibiootit eivät ole ainoa asia, jota chattipalveluissa joudutaan miettimään. Lääkärin pitää hänen mielestään ymmärtää chattipalvelun mahdollisuuksien rajat.

"Tietyt taudit on pakko hoitaa antibiooteilla, muuten ihminen voi jopa kuolla. Mutta ei oikeaa diagnoosia chattäämällä tai puhelimessa tehdä." Pentti Huovinen Bakteeriopin professori