Selektiraju li uopće Dalmatinci otpad ili ga komunalne tvrtke ne šalju na reciklažu, dilema je koja se nameće nakon što dobijete na uvid podatke Hrvatske agencije za okoliš i prirodu.



Splitsko-dalmatinska županija je, naime, na samom dnu kad je u pitanju količina otpada predanog na reciklažu - od ukupno proizvedenih 206.170 tona komunalnog otpada, tek 3519 tona je 2015. godine bilo upućeno direktno na zbrinjavanje ili mizernih 1,7 posto. Neznatno je bolje stanje u ostalim trima dalmatinskim županijama: u Zadarskoj je na reciklažu poslano 2,7 posto ukupno proizvedenog otpada, u Šibensko-kninskoj 6,5 posto, a u Dubrovačko-neretvanskoj 9 posto.



Nezamislivo je, primjera radi, da se u godinu dana u jednoj županiji na zbrinjavanje pošalje tek 106 tona plastike, no upravo je toliko na reciklažu otišlo sa šireg splitskog područja. Primjera radi, u Istarskoj županiji je ta brojka čak 20 puta veća i iznosi 2001 tonu!



U Šibensko-kninskoj županiji još su nesavjesniji po pitanju zbrinjavanja plastike od Splićana - tamo su u jednoj godini na oporabu, odnosno reciklažu poslali samo 39 tona plastičnog otpada.



Najbolji Krk i Prelog



U Dubrovačko-neretvanskoj županiji "rekorderi" su, pak, po prikupljanju biootpada - u 12 mjeseci su na oporabu uspjeli poslati tek jednu tonu, dok su, primjera radi, u Primorsko-goranskoj županiji prikupili čak 11.099 tona spomenutog organskog otpada.



Nerazmjer između sjevera i juga mogao bi se demonstrirati na čitavom nizu primjera. Iz Agencije za zaštitu okoliša navode kako uvjerljivo najveću stopu odvojenog sakupljanja komunalnog otpada za potrebe recikliranja u organizaciji jedinice lokalne samouprave imaju gradovi Prelog i Krk (preko 50 posto), dok kao primjer loše provedbe sustava selektiranja spominju Split, s manje od jedan posto odvojenog otpada upućenog na zbrinjavanje.



Inače, Hrvatska je, sukladno Zakonu o održivom gospodarenju otpadom koji prenosi direktive EU-a, do 1. siječnja 2020. dužna osigurati pripremu za ponovnu upotrebu i recikliranje papira, metala, plastike i stakla u minimalnom udjelu od 50 posto mase otpada. Trenutačno smo, poručuju iz Hrvatske agencije za okoliš i prirodu,, gledajući prosjek, tek na polovici tog cilljanog udjela, što znači da stopa recikliranja spomenutih četiriju vrsta otpada iznosi 25 posto.



A zašto je Split najgori u državi, pitali smo Miroslava Delića, direktora splitske komunalne tvrtke "Čistoća", koju su građani u nekoliko navrata u javnosti napadali da selektirani otpad u kamione ukrcava zajedno s miješanim komunalnim otpadom, odnosno da ga uopće ne šalje na reciklažu.



Zakazali kotarevi



- Stvarno mi je više dosta tih priča kako Splićani odvajaju otpad, a mi ga krcamo zajedno. Po plastiku, papir, staklo i metal dolaze posebni kamioni koji, međutim, izgledaju praktički jednako kao i ovaj za miješani otpad, pa građani sumnjaju da se radi o istome... Sadržaje kontejnera za PET- -ambalažu ili papir krcamo zajedno s drugim otpadom jedino u slučaju kad 50 posto njihova volumena ispunjava otpad za koji nisu predviđeni. Niti jedan oporabitelj vam neće preuzeti plastičnu ambalažu miješanu s organskim ili nekim drugim otpadom - kaže Delić, kojeg pitamo i kako je moguće da se sa šireg splitskog područja na reciklažu pošalje tek stotinu tona plastike.



- Problem je što mi u 2015. godini nismo imali komu dati PET-ambalažu na oporabu, odnosno zbrinjavanje. Na našem području nije bilo tvrtke koja se bavila isključivo time. Sada, međutim, surađujemo s tvrtkom "Jolly", koja od nas uzima sve vrste otpada, tako da će i rezultati selektiranja sasvim sigurno biti bolji - govori Delić i dodaje kako splitska "Čistoća" na Karepovcu drži 400 zelenih otoka koje, međutim, nemaju gdje postaviti budući da gradski kotarevi, navodno, ne dostavljaju popis lokacija predviđenih u tu svrhu.



Na pitanje kad će se konačno početi naplaćivati odvoz otpada po količini kako bi se Splićane, barem na taj način, stimuliralo za selektiranje, Delić odgovara da problem nije u "Čistoći". Gradski komunalci čekaju da se donese posebna Uredba o zbrinjavanju komunalnog otpada, što je Vlada, navodno, trebala učiniti još prije pet godina.



Smeće od turizna

Splitsko-dalmatinska županija na dnu je po recikliranju, ali barem ne proizvodi najveće količine otpada iz turizma. Gotovo trećina takvog otpada dolazi iz Istarske županije (30,3 posto), dok drugo mjesto dijele Primorsko-goranska i Splitsko-dalmatinska županija, svaka s 18,5 posto otpada proizvedenog u turizmu.