To års fængsel og bøder kan blive konsekvensen, hvis raket- og satellitbyggere ignorerer en ny rumlov, der netop er ved at blive behandlet i Folketinget.

Efter en længere høring har uddannelses- og forskningsminister Esben Lunde Larsen (V) fremlagt det endelige forslag til en rumlov, der stort set er uændret i forhold til det oprindelige udkast.

Læs det endelige forslag her.

Vil man opsende raketter og satellitter, risikerer man omfattende krav om tilsyn, forsikring og registrering, som man selv må finansiere. Og selvom man holder sig under rummets grænse på 100 kilometer, kan man stadig være omfattet af rumloven. Som udgangspunkt er man undtaget, men om man er omfattet eller ej, er op til flere ministres vurdering, og i bemærkninger til loven skriver ministeren - med direkte henvisning til danske Copenhagen Suborbitals' (CS) opsendelser, følgende:

'Efter den foreslåede bestemmelse kan uddannelses- og forskningsministeren efter forhandling med forsvarsministeren og transport- og bygningsministeren fastsætte regler om, at §§ 5-9 og 11-21 og regler udstedt i medfør heraf skal finde tilsvarende anvendelse for så vidt angår civile aktiviteter i højder under det ydre rum, som ikke er omfattet af definitionerne i § 4, nr. 1 og 2..'

Med andre ord: Hvis de tre ministre kan blive enige, så kan danske amatør-raketfolk blive omfattet af loven - også hvis de holder sig under 100-kilometer grænsen.

»Men vores mål er jo rummet, og selvom vi muligvis kan lege lidt endnu under 100 kilometer, så er det da ret surt, hvis vi skal stoppe festen ved 99,9 kilometer,« siger formand for Copenhagen Suborbitals Kristian Elof Sørensen.

Loven giver også til enhver tid myndighederne bemyndigelse til 'uden retskendelse (at få red.) adgang til operatørens anlæg, virksomhed eller øvrige lokaliteter for at tilvejebringe oplysninger til brug for gennemførelse af tilsyn efter denne lov.' Ministeren har også mulighed for at stille særlige krav til forsikring, sikkerhed og miljø.

I Copenhagen Suborbitals er det en frustration, at alt er så uklart formuleret, at det i praksis er umuligt at afgøre, hvilken betydning loven vil få for dem. F.eks. er det stadig uklart, hvad en 'rumgenstand' er, fordi loven - foruden fysiske genstande opsendt til rummet - også medtager 'anordning, der er anvendt eller planlægges anvendt til opsendelse af en genstand til det ydre rum'.

»Er min skruetrækker til at samle satellitten så også en rumgenstand?« spørger Kristian Elof Sørensen.

CS prøver dialogens vej

De nærmere bestemmelser i loven vil først komme i en bekendtgørelse, efter at loven er vedtaget. Og måske derfor kan de store uklarheder vise sig at blive raketbyggernes største fordel. Copenhagen Suborbitals arbejder i hvert fald på at komme i god dialog med folkene i det nye danske rumkontor. Det skal ledes af kontorchef Peter Sloth.

»Hvis loven bliver vedtaget, ligger magten reelt hos embedsmændene, så nu vil vi prøve at komme i dialog med dem. De fik også en mail fra os, lige da forslaget kom,« siger Kristian Elof Sørensen.

Smuthul giver mulighed for at flytte til udlandet

På ét afgørende punkt er forslaget til en ny rumlov dog blevet ændret i forhold til udkastet. Før kunne man som dansker ikke arbejde for en udenlandsk rumfartsvirksomhed uden at være omfattet af loven. Men det kan man nu.

'Som følge af definitionen af operatør, jf. forslaget til § 4, nr. 3, vil rumaktiviteter i udlandet foretaget af danske ansatte hos udenlandske operatører, f.eks. rumfartsorganisationer, ikke være omfattet af loven, medmindre sådanne aktiviteter finder sted på dansk fartøj eller indretning.'

Ingeniøren har forgæves forsøgt at få et svar fra den ansvarlige kontorchef i Uddannelses- og Forskningsministeriet på, om man som dansker kan indregistrere et firma eller en forening i et andet land og opsende fra et andet land - og dermed blive undtaget loven.

Ingen i ministeriet vil citeres for, at dette også er deres opfattelse, selvom Ingeniøren bliver efterladt med det meget klare indtryk, at man i så fald er undtaget loven. Ministeriet ønsker ikke at svare - og fortolke - på spørgsmålet, da lovforslaget netop er blevet fremlagt for Folketinget og nu er i sin sagsbehandling.

Spørgsmålet er blandt andet relevant, fordi den danske raketbygger Peter Madsen, der har været involveret i alle større raketopsendelser herhjemme, forgæves har ledt efter 'et hul i hegnet', som han kalder det. Hans planer er nemlig at opsende en større raket til rummets grænse - og muligvis over - fra Malta til sommer, og rumloven kan tvinge ham til at indregistrere sin virksomhed i udlandet på sigt.

»Hvis rumloven viser sig at være fyldt med dyre og tidskrævende tilsyn, vil det kvæle opstartsvirksomheder som Raketmadsens Rumlaboratorium på dansk grund. Så er det naturligt at flytte til udlandet. Jeg synes bare, at det er en utrolig trist konsekvens set med danske briller,« siger Peter Madsen.

Rettelse: *

*Det fremgik tidligere, at danske amatør-raketfolk kan blive undtaget loven - hvis de holder sig under 100-kilometer grænsen. Men ministeriet har efterfølgende oplyst, at opsendelser til under 100 kilometer som udgangspunkt er undtaget fra loven, men uddannelses- og forskningsministeren kan efter forhandling med forsvarsministeren og transport- og bygningsministeren vælge at lade opsendelser under 100 kilometer være omfattet af loven. Yderligere er det en fejl, at ingeniøren skrev, at Gorm Kofoed Petersen bliver kontorchef i det ny rumkontor. Det bliver derimod Peter Sloth.