Soldater, som skal bistå politiet i arbejdet med det voksende flygtningepres, må ikke bære våben. Det har Forsvarets ledelse besluttet.

Forsvarets øverste ledelse har besluttet, at de 600 danske soldater, der med fem dages varsel skal bistå politiet og indsættes for at håndtere et voksende flygtningepres og skabe sikkerhed ved modtagecentre for flygtninge og migranter, ikke må bære våben.

Det sker på trods af anbefaling fra den øverste chef for hæren, generalmajor Hans-Christian Mathiesen, oplyser Radio24syv. Beslutningen rammer ned midt i den aktuelle politiske debat om, hvorvidt soldater skal afløse politiet og bistå med bevogtningsopgaver i København.

Forsvaret har siden januar trænet en særlig styrke på i alt 600 soldater, der skal kunne hjælpe politiet med at håndtere et voksende flygtningepres, blandt andet ved at bevogte modtagecentre, transportere flygtninge og migranter, og sikre indespærring af afviste flygtninge.

Det har imidlertid vakt frustration og bekymring, at forsvarets ledelse har forbudt soldaterne - når de indsættes - at bære våben til trods for, Rigspolitiet har vurderet, at soldaterne skal bistå med “indgreb og magtanvendelse" overfor civile “ligesom det vurderes, at der vil kunne opstå konfrontationer mellem militært personel og civile".

Soldater udsættes for unødig risiko

Den øverste chef for hæren, generalmajor Hans-Christian Mathiesen, skriver i et notat, som Radio24syv har fået udleveret, at manglen på våben vil “indebære risiko for, at soldaterne ikke kan reagere betids og proportionalt og dermed udsættes for unødig risiko".

Også oberst Eigil Schjønning, der er chef for Totalforsvarsregion Sjælland - som skal opstille en del af styrken - er vred over beslutningen.

I en mail til forsvarschef, general Peter Bartram, som Radio24syv har fået udleveret, fremgår det, at han har “enddog meget svært" ved at overbevise en professionel soldat om, at soldaten i en sådan opgave ikke må bære våben.

- Det er en situation, jeg har haft det svært med. En soldat er et militært trænet menneske med våben og uniform. Nu begynder vi så at sætte vores folk ind i potentielt farlige situationer, og så skal vi ikke være bevæbnede. Det er modstridende for en soldat, og jeg bryder mig ikke om det. Jeg har fokus på én ting: mine soldaters sikkerhed, siger oberst Eigil Schjønning til Radio24syv.

- Jeg har også talt med de soldater, som eventuelt vil skulle indsættes, og det er en svær opgave at forklare det her. En professionel soldat er uddannet til, at man altid skal have sit våben inden for rækkevidde. Men nu står jeg i en situation, hvor jeg skal sige til mine folk: Drenge, det her kan blive farligt, lad våbnene blive hjemme. Flertallet af dem, der er uddannet specifikt til at gå ind i de her flygtningecentre, har været på skarpe missioner før, og de kan slet ikke forstå det, siger Eigil Schjønning til Radio24syv.

Rigspolitiet ønsker ikke soldater med våben

Det fremgår af dokumenter i sagen, at oberst Eigil Schjønning forgæves har forsøgt at få et møde med Forsvarets chefer om sagen.

I en mail til forsvarschefen skriver han, at “jeg har igennem de sidste måneder forsøgt at få etableret en forbindelse til din chef for operationsstaben, men denne har ikke ønsket at mødes eller tale med de tre regionschefer. Derfor må jeg melde direkte til dig som ansvarlig chef."

Det fremgår ifølge Radio24syv desuden af sagens akter, at regeringen først mente, at soldaterne skulle bære våben, men at Rigspolitiet ikke ønskede det.

Soldaterne skal i stedet bevæbnes med håndjern, plastikstrips og peberspray, mens pistoler “oplægges" i indsatsområder og kan udleveres, hvis politiet mener, at det er nødvendigt.

Generalmajor Hans-Christian Mathiesen ønsker overfor Radio24syv ikke at kommentere sagen.