Voxmeters politiske meningsmåling, offentliggjort den 21. september 2020, baserer sig på telefoninterview med 1.021 repræsentativt udvalgte personer 18 år+ og er gennemført i perioden fra d. 14. september 2020 til d. 20. september 2020.

Voxmeter afdækker i tabellen kun de personer, der ved, hvad de vil stemme, hvis der var folketingsvalg i morgen.

Ca 32,8% af de adspurgte var på det pågældende tidspunkt “i tvivl om partivalg”, “vil ikke stemme”, “vil stemme blankt” eller “er ikke stemmeberettiget”.

Tallene i parentes angiver forskellen i procentpoint fra folketingsvalget d. 5. juni 2019. Den maksimale usikkerhed på de enkelte partier i denne måling er på +/-2,9 % point.



Vær opmærksom på den statistiske usikkerhed Voxmeter oplyser altid om den statistiske usikkerhed. Derfor ved du altid hvor stor betydning et resultat kan tillægges. Voxmeter overholder kravene fra Kvalitetsmåling. Læs mere - klik her

”Hvilket parti ville du stemme på hvis der var folketingsvalg i morgen?”

Voxmeter ramte 11 ud af 13 partier

6 folketingsvalg i træk, Voxmeter rammer inden for skiven

Uregerlige Exit Poll

forventer

har

Voxmeter følger atter op med efteranalyse

Voxmeter forudsagde 7 ud af 10 partier korrekt ved folketingsvalget i 2015

Telefonrekruttering og Catglobe giver høj kvalitet i Voxmeters analyser

Voxmeter har siden 2001 foretaget målinger af danskernes forventede partivalg på vegne af Ritzau . Siden 2001 har vi hver uge stillet følgende spørgsmål til ca. 1125 repræsentativt udvalgte danskere over 18 år: ”Hvilket parti ville du stemme på hvis der var folketingsvalg i morgen?”. Vi indsamler data om alle danske partier som er opstillingsberettigede til folketinget. De indsamlede tal bliver omregnet til mandatfordeling for de forskellige partier, ligesom vi løbende offentliggør en samlet valgprognose for partierne i rød blok og blå blok.Voxmeters sidste prognose forud for Folketingsvalget d. 5. juni ramte for 11 ud af 13 partier indenfor skiven. Kun Venstre og Enhedslisten overraskede med en forskydning på mere end 1,2 %-point. Den største forskydning faldt positivt ud for Venstre, der i valgets slutspurt formåede at hæve stemmeandelen fra 19,9% til 23,4%. En udvikling, Lars Løkke Rasmussen fremhævede i sin tale på valgaftenen, hvor han takkede de mange tusinde vælgere, der havde ændret holdning det seneste døgn. Mindre positivt udviklede det sig for Enhedslisten, der i slutspurten tabte 1,6 %-point. Det er 6. gang, Voxmeter leverer prognoser til Ritzaus dagen før et Folketingsvalg, og vi er stolte af, at Voxmeter, også denne gang, ramte inden for skiven. Kigger man på de toneangivende mediers analyseinstitutter, ses der en betydelig forskel på institutternes præstationer. Både mellem prognoserne og de respektive exitpolls. Nedenstående tabel viser, at der mellem de fire bedste institutter kun er en forskel på godt 1 %-point. Mens forskellen fra den mindst unøjagtige prognose til den mest unøjagtige, er hele 6,4 %-point. Når det gælder en prognose, spørges vælgeren, hvad manat stemme, mens en exitpoll rapporterer, hvad manstemt - altså efter man har været i stemmeboksen. Derfor bør en exitpoll være langt mere præcis end en prognose, da den både er vasket ren for gruppen af ”tvivlere” og de holdningsændringer, der altid forekommer helt frem til valgstederne lukker. Derfor burde exitpolls vise en langt mindre forskydning end prognoserne, men gør det i praksis sjældent. Derfor ses der forskelle på de landsdækkende tv-stationers resultater, ligesom, at der er overraskelser, fordi stationerne blander exitpolls sammen med de faktiske resultater i løbet af valgaftenen. Efter hvert valg kontakter Voxmeter de vælgere, som deltog i Voxmeters prognose dagen før valget. Her får vi kortlagt, hvad vælgerne endte med at stemme, og får uddybet årsagen blandt de vælgere, der skiftede mening. Ligeledes får vi afdækket, hvad andelen af tvivlere endte med at stemme. Disse studier bruger vi til at finjustere og videreudvikle Voxmeters metode - ikke blot til gavn for de politiske meningsmålinger, men for alle Voxmeters mange undersøgelser.Ved folketingsvalget den 18. juni 2015 var der desværre ingen analyseinstitutter, som forudsagde Dansk Folkepartis eksplosive fremgang. Det var der mange årsager til, men den væsentligste var, at en massiv andel af ”tvivlerne”, da de stod i stemmeboksen, valgte at sætte kryds ved Dansk Folkeparti. Voxmeter brugte ugerne efter folketingsvalget på at analysere årsagerne og ringede op til samtlige ”tvivlere”, herunder til de vælgere der havde sagt, at de stemte på SF og Enhedslisten. Studiet har medført, at Voxmeter fremover stiller en række kontrolspørgsmål, som øger træfsikkerheden. Årsagen til at Voxmeter ikke ramte plet på SF og Enhedslisten var primært, at en stor del af deres vælgere valgte at blive hjemme. Hyppigt med en begrundelse i kategorien ”uanset hvad, vil der blive ført blå politik”.I Voxmeter gør meget ud af høj kvalitet når vi foretager analyser . Vores interview- og analysesystem Catglobe sørger for at alle vores målinger er effektive og pålidelige. Hvad enten du ønsker telefon- eller webinterview kan du hurtigt, effektivt og billigt få valide målinger med svar fra mindst 1000 respondenter. Her kan du læse mere om Voxmeters meningsmålinger . Vil du vide mere om hvornår du skal tage forbehold for troværdigheden ved opinionsundersøgelser, kan du læse om hvilke rekrutteringsprincipper vi følger, når vi rekrutterer til Voxmeters panel.