Verohallinto ei hiisku asiasta vielä mitään, mutta kunnissa verorahaa odotetaan vesi kielellä. On kuitenkin epävarmaa, saako kukaan senttiäkään.

Mistä on kyse? Kuntia on pyydetty varautumaan ylimääräiseen 210 miljoonan euron yhteisöverotilitykseen

Raha on peräisin tuntemattomalta yhtiöltä, joka on maksanut verottajalle keväällä lähes 700 miljoonan euron edestä yhteisöveroa

Toistaiseksi on kuitenkin epäselvää, saako verottaja pitää rahoja vai palautetaanko ne takaisin yhtiölle

Verottaja ei halua paljastaa, mistä yhtiöstä tai tapahtumasta on kyse

Kuntaliiton mukaan tilanne on täysin epätyypillinen

Yritysverotuksen asiantuntijoiden mukaan asia saattaa liittyä suurikokoiseen yrityskauppaan

Verottajalla on kiikarissa valtava yhteisöveropotti. Verohallinto on perimässä peräti 700 miljoonan euron suuruista veroerää viime vuodelta.

Osa yllätyksenä tulleesta verorahasta on päätymässä kunnille, joissa se otettaisiin ilolla vastaan.

Toistaiseksi verottaja ei kerro, mistä verosumma on peräisin. On myös mahdollista, että verosumma joudutaan palauttamaan.

Ylen haastattelemat asiantuntijat kertovat, että lähde on todennäköisesti yksittäinen yhtiö tai yrityskauppa.

Verorahan alkuperä on tuntematon

Tällä hetkellä Verohallinto ja verotettava yhtiö ovat ainoat, jotka ovat tapauksesta selvillä. Verottaja ei asiaa halua kommentoida, sillä sen käsittely on vielä kesken. Se ei myöskään kerro, mistä yhtiöstä on kyse.

Joka tapauksessa yhtiö on tilittänyt summan verottajalle jo viime keväänä, ja esimerkiksi kaikki Suomen kunnat ovat saaneet oman osansa verotuotosta.

Yhteisöveroa kerätään muun muassa osakeyhtiöiden tekemästä voitosta. Verottaja tilittää kunkin vuoden kokonaissummasta osan kunnille. Viime vuoden yhteisöveroista kuntien osuus on pyöristettynä 31 prosenttia.

Kunnille on lohkeamassa noin 210 miljoonan euron kokoinen rahapotti. Summa on merkittävä.

On kuitenkin epävarmaa, pääsevätkö kunnat koskaan käyttämään verorahaa. Epävarmuus liittyy siihen, onko kyseessä lopulta voitto, jota voidaan verottaa. Jos tuloerä katsotaan verovapaaksi, summa palautetaan takaisin yhtiölle.

Kuntaliitto: "Tämä on todella epätyypillistä"

Kuntaliitosta kerrotaan, että tilanne on poikkeuksellinen.

– Tämä on todella epätyypillistä. Varsinkin se, että tämä tulee täysin yllättäen. Tähän erään ei osattu varautua meillä eikä minun tietojeni mukaan Verohallinnossakaan, kertoo Kuntaliiton verotusosaston kehittämispäällikkö Jukka Hakola.

Hakolalle ei vastaavaa tapausta ole ennen sattunut eteen.

Kaikki kunnat saavat potista oman osansa, jos se lopulta määrätään verotettavaksi. Esimerkiksi Lappeenrannassa summa on vajaat kolme miljoonaa euroa.

On tästä rahasti kiinni, kääntyykö kaupungin tämän vuoden tulos plussalle vai miinukselle.

Emmi Korhonen / Yle

Raha mahdollisesti perua yrityskaupasta

Verohallinnosta kerrotaan, että asiaan saadaan valoa, kun viime vuoden verotus valmistuu lokakuun lopussa.

Vaikka asiasta ei tämän enempää kerrota, veropotin syntymisellä voidaan kuitenkin spekuloida. Yle on haastatellut tätä juttua varten yritysverotuksen asiantuntijoita, jotka eivät asian keskeneräisyyden vuoksi halua esiintyä omilla nimillään.

Esiin nousee muutama todennäköinen vaihtoehto.

Kyse voi olla yrityskaupasta, jossa myyjällä ja Verohallinnolla on eri näkemys osakkeiden luovutusvoiton verovapaudesta. Osakekaupan verovapaus on usein tulkinnallinen ja kyse voi olla suurista voitoista.

Toinenkin mahdollisuus liittyy yrityskauppaan ja niin sanottuun debt push down -verojärjestelyyn. Pähkinänkuoressa järjestely toimii siten, että kaupattu yritys maksaa myöhemmin kaupan kulut ostajalle omista tuloistaan.

Menettelyn avulla yhtiön on mahdollista pienentää omaa kokonaisverotaakkaansa ja ohjata verotettavaa tuloa maihin, joissa yrityksiä verotetaan keveämmin. Asiasta lisää esimerkiksi tässä Talouselämän jutussa (siirryt toiseen palveluun).

Korkein hallinto-oikeus teki viime keväänä ennakkopäätöksen (siirryt toiseen palveluun), jonka Verohallinto on toivonut suitsivan vastaavanlaisia verojärjestelyitä ja kaventavan niiden tulkinnanvaraisuutta.

Yksi Suomen historian suurimmista yrityskaupoista tehtiin viime vuonna, kun japanilainen Softbank myi peliyhtiö Supercellin kiinalaiselle Tencentille.

Kolmantena vaihtoehtona on, että kyseessä on pitkäkestoinen verokiista, joka olisi kirjattu nyt maksuun esimerkiksi oikeuden päätöksen seurauksena.

Kysymykseen voisi tulla esimerkiksi siirtohinnoitteluun (siirryt toiseen palveluun) liittyvä kiista. Jos kyseessä olisi pörssiyhtiö, se olisi joutunut antamaan asiasta tiedotteen.

Verotettava voitto on miljardiluokkaa

Kuntaliitto kehotti jo viime kesän veroennusteessaan (siirryt toiseen palveluun) kuntia varautumaan ylimääräiseen kertaluontoiseen verotilitykseen, joka ei tulisi toistumaan seuraavina vuosina.

Yhteisöverotus Suomessa Yhteisöt maksavat tuloveroa niiden veronalaisten tulojen ja vähennyskelpoisten menojen erotuksena laskettavasta voitosta

Yhteisöveroa maksavia yhteisöjä ovat osakeyhtiöiden lisäksi osuuskunnat sekä tietyin edellytyksin liikelaitokset, julkisyhteisöt, yhdistykset, laitokset, säätiöt ja asunto-osakeyhtiöt

Suomessa yhteisöveroprosentti laski viimeksi vuoden 2014 alussa 4,5 prosenttiyksiköllä 20 prosenttiin

EU15-maiden yhteisöverotuksen keskitaso on tällä hetkellä noin 25%

Yhteisöveron kuntakohtaiset jako-osuudet muuttuvat vuosittain, tänä vuonna verot jaetaan vuosien 2014 ja 2015 verotulojen perusteella Lähteet: Veronmaksajat.fi, Kuntaliitto

Ennuste perustuu Verohallinnon antamiin ennakkotietoihin. Mukana on noin 210 miljoonan euron yhteisöveroerä, joka on maksettu viime keväänä ennakkoveron täydennysmaksuna.

Kun kuntien osuus koko potista on 31 prosenttia ja 210 miljoonaa euroa, kokonaisuudessaan verottajan saama vero on siis suuruudeltaan vajaat 700 miljoonaa euroa.

Kun Suomessa yhteisöveroa kerätään 20 prosenttia yhtiön voitosta, verotettava voitto on kokoluokaltaan 3–4 miljardia euroa.

Veropotti on huikea, sillä vuonna 2015 Suomen yhteisöverojen tuotto oli yhteensä 4,4 miljardia euroa.