Suomen ilmailumuseo etsii uutta kotia – toimintaa esitelty Tampereelle: "Tampereella on varsin mittava ja arvokas alan perinne"

Tilaongelmista kärsivä Suomen ilmailumuseo etsii parhaillaan uutta toimipaikkaa. Uutena ajatuksena esille on noussut museon sijoittuminen Vantaan lentoaseman sijaan Tampereelle. Ilmailumuseon edustajat kävivät viime viikolla Tampereella esittelemässä toimintaansa, kertoo kaupungin elinvoimajohtaja Teppo Rantanen . –Heidän puoleltaan tuli kysymys, olemmeko kiinnostuneita jos he etsivät uutta paikkakuntaa. Lähtökohtaisesti olemme kiinnostuneita, ja Tampereella on varsin mittava ja arvokas alan perinne. Lentokoneteollisuus on ollut täällä suuressa roolissa, Rantanen muotoilee. Rantanen korostaa, että tapaaminen oli vasta alustava. –He esittelivät omaa toimintaansa ja tämänhetkisiä suunnitelmiaan, joissa varmaankin Vantaalle sijoittuminen on edelleen päätutkintalinja. Rantasen mukaan museolla on kahdentyyppistä tilatarvetta. Sen kokoelmaa voitaisiin säilyttää Pirkkalan lentoasemalla, ja varsinainen yleisölle avoin museo voisi sijoittua muuallekin, keskeisemmälle paikalle. Monta ongelmaa Ilmailumuseo on koettanut ratkaista tilaongelmiaan jo vuosien ajan useammalla eri ratkaisulla, kertoo museonjohtaja Pia Illikainen . Taustalla on Finavian kanssa solmitun museon tontin vuokrasopimuksen umpeutuminen kesäkuussa 2022. Tähän mennessä Finavia ei ole perinyt museolta vuokraa, mutta tähän on tulossa muutos sopimuskauden päätteeksi. Ilmailumuseosäätiöllä ei tähän kuitenkaan ole varaa, joten se on etsinyt museolle uutta paikkaa. Siirtymistarvetta kasvattaa sekin, että museo pitää nykytilojaan sangen huonokuntoisina sekä kylminä. –Vuoden ajan olemme neuvotelleet Finnairin entisen rahtiterminaalin tilojen käytöstä. Siellä olisi meille todella hyvin sopivaa tilaa, ja valtiolta on tähän varmistettu kolme miljoonaa euroa investointirahoitusta. Sen ehtona on kahden miljoonan euron omarahoitusosuus. Illikaisen mukaan museolla oli pitkään ajatuksena, että Finavia ostaisi nykyisen lähellä lentoasemaa sijaitsevan museorakennuksen, joka on Ilmailumuseosäätiön ainoa omaisuus. Tällä rahalla saataisiin järjestettyä vaadittava omarahoitusosuus. Finaviaa ei ostaminen kuitenkaan nyt kiinnosta, eivätkä neuvottelut Vantaan kaupungin kanssa umpisolmun purkamiseksi ole edenneet toivotulla tavalla. –Olemme tiukassa aikaikkunassa, sillä havittelemamme tila rahtiterminaalissa on ollut tyhjillään vuoden alusta asti. Aika käy vähiin, Illikainen kertoo. –Jos rahtiterminaaliin siirtyminen ei toteudu, olemme pakotettuja miettimään muita vaihtoehtoja laajalla skaalalla, jotta toimintamme jatko on turvattu. Mistä rahat? Kiinnostus toki on yksi asia, rahoitus aivan toinen. Illikaisen mukaan viiden miljoonan euron investointitarve liittyy vain Vantaan rahtiterminaalihankkeeseen. –Jos Tampere tulisi kyseeseen tulevana sijaintipaikkana, niin siinä tapauksessa tulisi käydä aivan uusi keskustelu investoinnista. Teppo Rantasen mukaan valtion tulee olla pääsijoittaja tavalla tai toisella, jos museo muuttaisikin Tampereelle. –Kaupungin taloustilanteen tietäen meidän mahdollisuutemme olla mukana ovat aika rajalliset. Rantanen pitää mahdollisena, että mukaan saataisiin yrityskumppaneita turvaamaan museon tulevaisuutta. Tampere odottaa nyt, miten Vantaan rahtiterminaalin kanssa käy. –Jos se ei lähde toteutumaan, olemme kiinnostuneita käymään lisää neuvotteluja, hän muotoilee. –On hyvä havaita, että Tampere on monessa suhteessa kiinnostava kaupunki. Vuonna 1969 perustettu Ilmailumuseoyhdistys ry avasi ensimmäisen pysyvän näyttelynsä Helsinki-Vantaan lentokentän alakerrassa sijaitsevalle käytävälle 12.6.1972. Ilmailumuseoyhdistyksen hallitus päätti kesäkuussa 1977 Museoviraston kehotuksesta nimetä käytävänäyttelyn virallisesti ilmailumuseoksi. Museo avattiin nykyiselle paikalleen Helsinki-Vantaan lentoaseman läheisyyteen syyskuussa 1981.