Mistä on kyse? Kajaanilaisen muistisairaan naisen omaiset järkyttyivät, kun heille soitettiin, että noin 80-vuotiasta äitiä ollaan viemässä poliisivoimin hoitoon. Muistisairas vietiin hoitoon psykiatriselle osastolle.

Vanhus ei halunnut kotisairaanhoitajaa kotiinsa, koska hän piti käyntiä turhana. Samalla viikolla vanhusta oli hoidettu jo useita kertoja.

Kainuun soten palvelupäällikkö Marja Heikkisen mukaan kotihoitajan on aina varmistettava, ettei asiakkaalla ole hätää. Ongelmatilanteissa olisi kuitenkin soitettava ensin omaiselle.

Omaiset ovat tehneet Kainuun soten toiminnasta kantelun Pohjois-Suomen aluehallintovirastolle. Ratkaisua ei ole vielä tehty.

KajaaniTalvella 2017 kajaanilaisen vanhuksen omaiset saivat järkyttävän puhelun. Yksin asuvan muistisairaan noin 80-vuotiaan naisen kotisairaanhoitaja soitti ilmoittaakseen, että ikäihmisen kotiin on soitettu poliisi ja ambulanssi.

Omaisen mukaan hoitaja kertoi syyksi, että iäkäs nainen ei ollut halunnut päästää kotisairaanhoitajaa kotiinsa.

– Poliisi ja ambulanssi olivat jo pihassa ja minä sanoin, että ei missään nimessä tällaista. Hoitaja sanoi, että lääkäri on antanut ohjeen ja poliisi on tehnyt ohjeiden mukaan. Että tämä vain tiedoksi omaisille, kertoo iäkkään naisen tytär.

Poliisi tuli avuksi, kun kajaanilainen ikäihminen ei halunnut päästää kotisairaanhoitajaa kotiinsa. Kuvituskuva. Henrietta Hassinen / Yle

Vanhus ja tämän omaiset eivät halua esiintyä jutussa omilla nimillään, koska he pelkäävät joutuvansa vaikeuksiin. Puheluun vastannut nainen kertoo, että tilanne järkytti.

– Se tuntui hirveältä. Ensimmäisenä tuntui, että menee jalat alta ja sitten mietin, että joko muut sisarukset tietävät. Meidän äitimme ei kuulu poliisiautoon, nainen kertoo.

Kajaanissa taajama-alueen ulkopuolella asuva ikäihminen on sairastanut etenevää muistisairautta, Lewyn kappale -tautia, pari vuotta. Tauti aiheuttaa muun muassa unohtelua sekä näkö- ja kuuloharhoja. Vanhus muistaa kuitenkin päivän, kun poliisiauto kaartoi talon pihaan. Hänen mukaansa olotila oli sinä päivänä hyvä, eikä hätää ollut.

Vanhus oli käynyt samalla viikolla tutkimuksissa sairaalassa, missä aloitettiin uusi lääkitys sydänoireisiin. Sen vuoksi kotisairaanhoitaja oli poikkeuksellisesti käynyt kotona mittaamassa verenpaineen jo kahtena päivänä sillä viikolla. Vanhus piti siksi hoitajan lauantaista käyntiä turhana, eikä halunnut päästää tätä kotiinsa.

Vanhuksen mukaan kohtelu oli tylyä, eikä poliisi jättänyt muita vaihtoehtoja kuin lähteä mukaan.

– Se oli nolo teko. Toista kertaa en lähde, sanoo vanhus.

Muistisairas psykiatriselle osastolle

Kotihoidon asiakkaan ja tämän omaisten mukaan vanhus vietiin Kainuun keskussairaalan ambulanssilla, jonka kyydissä oli poliisi. Poliisiauto tuli kaupunkiin ambulanssin perässä.

Omaiset soittelivat sairaalaan ja illalla heille kerrottiin, että äiti on siirretty psykiatriselle osastolle.

– Sanoin, että äiti ei missään nimessä kuulu sinne. Hänellä on muistisairaus, eikä sitä hoideta psykiatrisella osastolla. Lääkäri ei kuitenkaan arvostanut meidän omaisten asiantuntemusta, tytär kertoo.

Kyllähän se kuulostaa vähän ikävältä, mutta valitettavasti arjessa näitä tapahtuu. Marja Heikkinen

Kun tytär sai äitinsä kiinni puhelimitse seuraavana aamuna, tämä oli lapsilleen vihainen.

– Hänellä oli kuva, että me lapset olemme toimittaneet hänet sinne ja se on meidän syytä. Hän kertoi olevansa kauhuissaan ja ihmetteli, mitä tämä peli on, kun kaikki tavarat ovat lukkojen takana. Hän lopetti puhelun vihaisena ja loukkaantuneena.

Omaisten mukaan oli vanhus tahdonvastaisesti psykiatrisella osastolla 11 päivää. Sairaalajakson jälkeen vointi on ollut kohtalaisen hyvä, vaikka muistisairaus vaikeuttaakin välillä arkea. Kainuun soten mukaan 80-vuotias on yhä kykenevä asumaan yksin.

Sairaalaan joutunut noin 80-vuotias nainen oli aluksi vihainen omaisille, koska hän luuli, että he olivat tapahtuman takana. Hanne Kinnunen / Yle

Keväällä sattunut välikohtaus on kuitenkin heikentänyt sekä vanhuksen että omaisten luottoa Kainuun soteen. Tyttären mukaan ikävä tilanne olisi ollut helposti vältettävissä.

– Hoitajan olisi pitänyt ensin soittaa meille, kertoa tilanne ja kysyä mitä tehdään. Me olisimme sanoneet hoitajalle, että mene vain jatkamaan töitäsi ja me otamme äidistä täyden vastuun.

Vanhuksen kaksi tytärtä ovat tehneet äitinsä kohtelusta kantelun Pohjois-Suomen aluehallintovirastoon. Ratkaisua ei ole vielä tehty. Kanteluiden keskimääräinen käsittelyaika on tällä hetkellä 5,4 kuukautta.

Kotihoitajien perehdytyksessä aukkoja

Tapaus on Kainuussa todella harvinainen. Kainuun soten palvelupäällikkö Marja Heikkinen ei muista kymmenen vuoden ajalta kuin yksittäisiä tapauksia, joissa ikäihmisen kotiin on soitettu poliisit.

Heikkinen voi kommentoida Kajaanissa tapahtunutta välikohtausta vain yleisellä tasolla. Hänen mukaansa menettely ei kuulosta ohjeiden mukaiselta.

– Kyllähän se kuulostaa vähän ikävältä, mutta valitettavasti arjessa tapahtuu näitä. Meillä on työntekijöitä vähällä perehdytyksellä ja kun he joutuvat yksin kentälle, joissakin tilanteissa toimintaohjeet eivät ole selvillä, Heikkinen toteaa.

Osa kainuulaisista kotihoitajista ei saa tarpeellista perehdytystä ennen kenttätyötön lähtemistä. Julia Sieppi / Yle

Mikäli vanhus ei päästä hoitajaa sisälle, hoitajia on ohjeistettu soittamaan ensin omaiselle.

– Työntekijän täytyy selvittää, onko asiakkaalle sattunut jotain. Hänen tulisi soittaa ensin omaiselle ja selvittää miten olisi mahdollista päästä sisälle.

– Epäselväksi asiaa ei saa jättää, koska asiakas voi olla kaatuneena sisällä, Heikkinen sanoo.

Vanhusten itsemääräämisoikeus ei aina täyty

Suomessa potilaalla on itsemääräämisoikeus (siirryt toiseen palveluun) (Valvira). Se tarkoittaa, että terveydenhoito on vapaaehtoista ja potilaalla on oikeus kieltäytyä hoidosta silläkin uhalla, että päätös vahingoittaa terveyttä.

Muistisairauskaan ei poista itsemääräämisoikeutta, mikäli hän on kykenevä päättämään omasta hoidostaan. Valviran mukaan suomalaisessa terveydenhuollossa saattaa tapahtua itsemääräämisoikeuden rajoittamista. Valviran mukaan se voi liittyä esimerkiksi hygieniahaalareiden käyttöön tai asioista päättämiseen muistisairaan puolesta.

Ikäihmisten itsemääräämisoikeutta ei aina kunnioiteta. Kuvituskuva. Julia Sieppi / Yle

Kainuun soten palvelupäällikkö Marja Heikkinen painottaa, että kotihoidossa tulisi ottaa huomioon, onko asiakas kykeneväinen päättämään itse asioistaan.

– Täytyy huomioida, pystyykö asiakas itse päättämään omista asioistaan vai onko hänellä jonkinasteinen muistisairaus, jolloin omaiset täytyy ottaa mukaan hoitoneuvotteluihin.

– Vanhuksella on ihan samanlainen itsemääräämisoikeus asioihinsa kuin kaikilla muillakin, Heikkinen sanoo.

Poliisi voi viedä pakkohoitoon lääkärin pyynnöstä

Mikäli poliisi saa tehtäväkseen hakea ikäihmisen kotoaan sairaalaan, todennäköisesti kyse on lääkärin virka-apupyynnöstä. Taustalla on mielenterveyslaki, jonka mukaan virkalääkäri voi pyytää poliisilta apua henkilön toimittamiseksi lääkärin arvioitavaksi.

Lääkärin virka-apupyynnöt ovat poliisille osa päivittäistä työtä. Usein kysymyksessä on ihminen, jolla saattaa olla esimerkiksi itsetuhoisia ajatuksia tai joka muutoin voi olla vaaraksi joko itselleen tai muille ihmisille ilman hoitoa.

– Jos henkilö on sitä mieltä, että hän ei halua hoitoa, vaikka ymmärtää täysin, mitä hoidosta kieltäytyminen voi aiheuttaa, on tilanne haastavampi, koska Suomessa on pääsääntöisesti vapaus valita millaista hoitoa vastaanottaa, kertoo Oulun poliisilaitoksen ylikomisario Tomi Mansikkamäki.

Toisaalta kun ympärillä on ihmisiä ja touhutaan yhdessä, äidillä ei ole mitään ongelmaa. Muistisairaan omainen

Poliisin mukaan ikääntyneisiin ihmisiin ja muistisairaisiin liittyvät tehtävät ovat lisääntyneet kotihoidon yleistymisen myötä. Oulun poliisilaitoksen ylikomisario Arto Aution mukaan ikäihmiset eksyvät enemmän etenkin kaupungissa.

Autio arvioi, että myös poliisin tekemät tarkistuskäynnit ikäihmisten koteihin ovat lisääntyneet. Poliisi saattaa mennä paikalle, kun huolestunut omainen on ottanut yhteyttä hätäkeskukseen.

– Kun omaiset eivät tavoita esimerkiksi toisella paikkakunnalla asuvaa iäkästä vanhempaansa, he luulevat, että hänellä on hätä kun hän ei vastaa puhelimeen. Sellaiset tehtävät ovat poliisille kiusallisia, sillä jos tiedossa ei ole, että olisi rikosta tapahtumassa, ne eivät kuulu poliisin tehtäviin, Autio sanoo.

Muistisairaalle poliisin kohtaaminen voi olla pelottava kokemus. Julia Sieppi / Yle

Poliisille muistisairaisiin liittyvät tehtävät voivat olla hyvinkin haastavia. Virkavallan kohtaaminen voi pelottaa ketä tahansa – puhumattakaan muistisairasta. Poliisi pyrkiikin luomaan tilanteeseen turvallisen ilmapiirin.

Käytännössä siihen voi pyrkiä esimerkiksi juttelemalla tuttavallisesti.

– Jos henkilöstä tiedetään etukäteen hänen historiaansa, ehkä lempinimiä tai muuta vastaavaa, niin tällaisia asioita voidaan käyttää keskustelussa, kertoo Tomi Mansikkamäki.

"Eihän äiti mikään eläin ole, jota seurataan kuin hirvikoiraa"

Kajaanilaisen vanhuksen omaiset ovat huolissaan, miten yksin puulämmitteisessä talossa asuva ikäihminen pärjää jatkossa. Aikuisen tyttären mukaan äidillä on parempia ja huonompia päiviä. Suurena ongelmana on yksinäisyys, joka heijastuu myös ajokortittoman naisen jaksamisessa.

– Juuri herättyään hän voi olla sekava. Toisaalta, kun ympärillä on ihmisiä ja touhutaan yhdessä, äidillä ei ole mitään ongelmaa, tytär kertoo.

Sairaalajakson jälkeen Kainuun sote arvioi kajaanilaisvanhuksen hoidon tarpeen, kun omaiset hakivat äidilleen hoivapaikkaa. Päätöksessään Kainuun sote totesi, että ympärivuorokautista hoitoa ei tarvita, vaan henkilö pärjää edelleen omillaan ja kotisairaanhoitaja vierailee jatkossakin kerran kuussa.

Äiti on ihminen, jolla on tunteet ja hän tarvitsee sosiaalisuutta ja kontakteja muihin ihmisiin. Muistisairaan omainen

Tämä huolestuttaa omaisia, joiden mielestä hoivapaikka-asia täytyisi laittaa vireille jo ennen kun vanhuksen kunto huononee.

– Emme ole vaatineetkaan ympärivuorokautista hoitoa, mutta äiti tarvitsisi hoivapaikan, jossa olisi yhteinen ruokailu, juttuseuraa ja muita sosiaalisia aktiviteetteja. Ne ovat terveyden perusta, tytär murehtii.

Hoivapaikkaan liittyvää järjestelyä ei ole aloitettu. Sen sijaan huolestuneita omaisia rauhoiteltiin suosittelemalla etäseurantalaitetta.

– Eihän äiti mikään eläin ole, jota seurataan kuin hirvikoiraa. Äiti on ihminen, jolla on tunteet ja hän tarvitsee sosiaalisuutta ja kontakteja muihin ihmisiin, omainen sanoo.

Kainuun soten palvelupäällikkö Marja Heikkinen vahvistaa, että kotisairaanhoidossa suositellaan etäseurantalaitteita, joilla voi seurata ihmisen liikkeitä GPS-teknologian avulla.

Luottamus terveydenhoitoon murtui

Tällä hetkellä kajaanilaisen vanhuksen luona käy eri sairaanhoitaja kuin talvella. Ikäihminen ei ole enää kieltäytynyt avaamasta hoitajalle ovea.

– Äiti on tyytyväinen ja tällä hoitajalla on enemmän aikaa keskustella hänen kanssaan, omainen kertoo.

Kotisairaanhoidon toiminta ei ole ollut kokonaisvaltaista. Muistisairaan omainen

Kotihoitajien työssä kovaan testiin joutuvatkin erityisesti hoitajan vuorovaikutustaidot. Muistisairaiden kotihoidossa on haasteita, myöntää Kainuun soten palvelupäällikkö Marja Heikkinen.

– Muistisairaan asiakkaan hoitaminen vaatii työntekijöiltä ammattitaitoa ja osaamista. Meidän täytyy huolehtia siitä, että asiakkaalle on suunniteltu riittävästi kotihoidon käyntejä tai hänellä on verkosto, joka seuraa asiakkaan pärjäämistä kotona. Siinä on yleensä mukana omaiset ja jopa naapurustokin.

Kajaanilaisen vanhuksen omaisten luottamus Kainuun soteen on karissut. Omaiset eivät luota, että Kainuussa muistisairauksia tunnetaan tarpeeksi hyvin. He esimerkiksi kertovat, että vanhukselle olisi määrätty psykoosilääkkeitä tapaamatta vanhusta.

– Kotisairaanhoidon toiminta ei ole ollut kokonaisvaltaista. Olemme todella pettyneitä.

Lue lisää:

Näillä neljällä yksinkertaisella keinolla vanhusten kotihoitoa voidaan parantaa

Kotihoidon henkilöstön työolot heikentyneet entisestään – "Monella henkinen paine, kun työtään ei ehdi tehdä hyvin"