Eduskunnassa käytiin keskiviikkona poikkeuksellisen kiivas keskustelu hallituksen kaavailuista, jotka koskevat yksityisten terveysfirmojen roolia julkisella rahalla tehtävissä kiireettömissä leikkauksissa.

Keskustalaisen perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikon esittelemä lakiesitys joutui lähetekeskustelussa voimakkaan ryöpytyksen kohteeksi, ja kritiikki kohdistui erityisesti kokoomukseen.

Jos leikkauksia koskeva esitys menee läpi, yksityisten firmojen rooli terveysbisneksessä voimistuu.

Käytännössä kyse on siitä, että sairaanhoitopiirit, tai myöhemmin maakunnat, saisivat jatkossa ulkoistaa nukutusta ja leikkaussaliolosuhteita vaativia kiireettömiä leikkauksia yksityisille yrityksille, vaikka niissä ei ole ympärivuorokautista yhteispäivystystä.

Uudessa laissa ehtona olisi, että potilas voidaan siirtää puolessa tunnissa jatkohoitoon ympärivuorokautisen yhteispäivystyksen sairaalaan, jos tälle tulee komplikaatio.

Hallitus keskitti vuonna 2017 anestesiaa vaativat leikkaukset nimenomaan suuriin sairaaloihin, joissa on ympärivuorokautinen yhteispäivystys, käytännössä siis keskussairaaloihin ja yliopistollisiin sairaaloihin.

Erityistä närää aiheutti oppositiossa se, että juuri tämän pari vuotta vanhan keskittämisasetuksen takia aluesairaalat ovat joutuneet luopumaan kyseisistä leikkauksista.

"Mitä hallitus on oikein ajatellut?"

Ryöpytyksen aloitti oppositiossa SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja, kansanedustaja Antti Lindtman.

– Ensin te olette ajaneet kymmeniltä paikkakunnilta julkisen leikkaustoiminnan alas, nämä potilaat siirretään keskussairaaloihin, ja nyt tällä lailla te räätälöitte mahdollisuuden siirtää nämä yksityisille ja voitot sinne. Ja jos jokin menee pieleen, ei muuta kuin potilas takaisin julkiselle ja kustannukset sinne, Lindtman hämmästeli.

– Tämä on kaverikapitalismin huipentuma, tämä on tämän hallituksen sotebisneskaverikapitalismin huipentuma, hän puhkui.

SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja, kansanedustaja Antti Lindtman kritisoi voimakkaasti lakiesitystä. Yle

Vasemmistoliiton kansanedustaja Aino-Kaisa Pekonen säesti.

– Me käsittelemme täällä äärimmäisen tärkeitä ja isoja asioita erittäin kiireaikataululla illan hämärtyessä, hän kummasteli.

Lähetekeskustelu pääsi alkamaan vasta viiden aikaan alkuillasta.

– Mitä te [hallitus] olette oikein ajatelleet, kun te olette tällaisen esityksen tänne tuoneet? Kokoomus voi taputtaa käsiään, vaikka sote-uudistus ja maakuntauudistus kaatuisivat. Sen tavoite sote-palveluiden yksitäistämisestä tulee toteutumaan tämän esityksen myötä, Pekonen puuskahti.

Lakiesitys ei ole yhteydessä sote-uudistukseen.

Vihreiden Outi Alanko-Kahiluodon mukaan "suomalaisesta julkisesta terveydenhuollosta ei ole mitään jäljellä tämän hallituksen jälkeen, jos sote toteutuu".

– Kuinka on mahdollista, että te ensin kiellätte leikkaustoiminnan julkisilta aluesairaaloilta ja sitten annatte sen yksityisille toimijoille?

Kristillisdemokraattien Peter Östman sanoin harvoin kritisoivansa nykyhallitusta, mutta ei voi nyt muuta.

– Tämä on juuri sitä kermankuorintaa, mitä yksityinen sektori tulee tekemään.

Saarikko puolusti: Lainsäädännössä epäselvyyttä

Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko kiisti, että hallitus olisi luomassa erilliskaistaa yksityiselle terveydenhuollolle.

Saarikon mukaan esityksen taustalla on se, että nykyisin tilanne on lainsäädännössä asian osalta epäselvä.

Hän myös korosti sitä, että maakunnat saavat itse päättää ostoistaan.

– Mitään velvoitetta maakunnille ei yksityiseltä ostamiseen tule tältä osin erikoissairaanhoidon leikkauspalveluihin.

Saarikko kehotti kansanedustajia myös huomioimaan asian kokoluokan.

– Kun täällä voimakkainkin sanakääntein kuvataan tätä esitystä, on syytä huomioida mittakaava. Suomalainen erikoissairaanhoito on kuuden miljardin euron taloudellinen kokonaisuus. Tämä yksityinen leikkaustoiminta on arviolta noin 170 miljoonan euron kokonaisuus näiden pykälien osalta, joita tässä säädeltäisiin.

Saarikko rauhoitteli huolia alusairaaloiden katoamisesta.

– Tulen itse maakunnasta, jossa on ollut monta aluesairaalaa ja on edelleen näiden kaikkien muutosten jälkeen.

Saarikon mukaan esitys tarvitaan siksi, että lainmukainen hoitotakuu voidaan taata sellaisissa tilanteissa, joissa julkinen sairaala ei kykene vastaamaan kaikista leikkausoperaatioista ruuhkien takia.

Omatkin kritisoivat

Saarikko joutui yksin puolustamaan esitystä.

Lakiehdotus sai kritiikkiä jopa kahdelta hallituspuolue keskustan omalta kansanedustajalta, Sirkka-Liisa Anttilalta ja lääkäritaustaiselta Niilo Keräseltä.

– Minun kysymykseni tähän uudistukseen liittyen on se, että mikä kato tulee lääkäreistä yksityiselle sektorille, kun siellä ei tarvitse edes päivystää? Se on tässä ehkä suurimpia virheitä, että luovutaan päivystysvelvollisuudesta, joka saattaa nämä [yksityiset yritykset] edullisempaan asemaan, Anttila kummasteli.

Eduskuntaan palanneelta vihreiden Touko Aallolta herui sympatiaa Saarikkoa kohtaan.

– Ymmärrän, että ministerin on hankala kuunnella näitä puheenvuoroja eikä varmasti ole mieluisaa kuunneltavaa. Uskon, että olette monella tapaa samaa mieltä opposition kanssa tässä asiassa, Aalto sanoi.

– Jää vaikutelma, että ministeri on laitettu tämä esittelemään. He, jotka tämän todella ovat päättäneet, ovat jossain muualla, kummasteli puolestaan SDP:n Lindtman ja katsoi ympärilleen ilmeisesti erityisesti kokoomuksen tyhjien paikkojen suuntaan.

Opposition kritiikki ei rauhoittunut reilun puolen tunnin keskustelun aikana.

– Kyllä tässä on kysymyksessä kaikkien aikojen vedätys suomalaisessa terveyspolitiikassa. Leikkaukset keskittyvät isompiin kaupunkeihin, julkinen sairaalaverkko ajetaan alas, yksityinen terveysbisnes rehottaa, SDP:n Tytti Tuppurainen sanoi.

– Tämä ei selittelemällä muuksi muutu, totesi puolestaan SDP:n Johanna Ojala-Niemelä.