Hoivayhtiö Attendossa työskennelleet kertovat, että yhtiö on irtisanonut suomalaisia ja tuonut filippiiniläisiä tekemään samaa työtä.

Iltalehden studiossa keskusteltiin hoiva-alan ongelmista.

Hoivayhtiö Attendo on kahden yrityksessä työskennelleen suomalaisen mukaan korvannut suomalaista työvoimaa filippiiniläisillä.

Näin yhtiö toimi lähteiden mukaan ainakin Pirkanmaalla, jossa se kävi suomalaisten hoiva-avustajien suhteen yt-neuvotteluja vuosien 2015–2016 taitteessa. Iltalehden saamien tietojen perusteella ainakin kolme suomalaista irtisanottiin hoiva-avustajan töistä. Tilalle tuli filippiiniläisiä tekemään samoja töitä Silkkitie Oy:n palveluksessa.

Mitään laitonta tilanteessa ei tapahtunut, sillä yhteistoimintaneuvottelut käytiin pelisääntöjen mukaan ja toiminta ulkoistettiin.

Attendon toimitusjohtaja on Pertti Karjalainen OUTI JÄRVINEN/KL

Riitoja liiton kanssa

Superin sopimusneuvottelija Jukka Parkkola ei löytänyt kyseistä tapausta liiton arkistoista, mutta se voi johtua siitä, että tapaus ei edennyt riidaksi asti.

Paraikaa hoitajia edustavalla ammattiliitolla on useampi riitatapaus vireillä Attendon kanssa. Osa näistä liittyy filippiiniläisiin.

–Vireillä on palkkaan liittyviä tapauksia Attendon kanssa, Parkkola sanoo.

Parkkolan mukaan näyttää siltä, että Attendo on keksinyt filippiiniläisten myötä tavan säästää kustannuksissa.

–Hehän (filippiiniläiset) ovat yleisesti sairaanhoitajia kotimaassaan. Heitä palkataan hoiva-avustajiksi. Sitten edellytetään tai sovitaan, että opiskellaan oppisopimuksella yleensä lähihoitajaksi.

Kun filippiiniläinen valmistuu lähihoitajaksi, käykin niin, että työtehtävät kyllä lisääntyvät, mutta palkka ei nouse.

–Nyt Attendo on keksinyt, ettei valmistumisen jälkeenkään tarvitse maksaa lähihoitajan palkkaa. Yksi on aika selvä tapaus, että kun liitto ja pääluottamusmies ovat laittaneet vaatimuskirjettä, sen jälkeen on näitä tehtäviä myös tarkistettu uudestaan riidan pelossa. On poistettu hoitajan tehtäviä, joita on teetetty.

Liittoon on tullut tietoa myös sellaisesta, että hoiva-avustajat tekevät asiakkaille hoito- ja palvelusuunnitelmia.

–Meidän käsityksemme mukaan se edellyttää lähihoitajan koulutusta ja näin sanotaan myös Attendon omassa, sisäisessä toimintaohjeessa. Attendo on meille kertonut, että avustajat voivat tehdä suunnitelmia, vaikka omassa ohjeistuksessa todetaan muuta. Hoivakriisin yhteydessä tämä on melko vastuutonta.

”Ei kustannuskysymys”

Attendon viestintäpäällikön Ilona Sammaljärven mukaan filippiiniläishoitajat tulevat Suomeen hoiva-avustajiksi ja voivat opiskella lähihoitajiksi oppisopimuksella, koska EU:n ulkopuolinen sairaanhoitajan tutkinto ei ole pätevä Suomessa.

– Filippiiniläishoitajia ei palkata kustannussyistä. Maksamme kaikille työntekijöillemme, niin filippiiniläisille kuin muillekin, aina työehtosopimuksen mukaista palkkaa. Hoiva-avustajana toimivalle maksamme työehtosopimuksen mukaisen hoiva-avustajan palkan ja valmistuneelle lähihoitajalle maksamme työehtosopimuksen mukaisen lähihoitajan palkan, kun hän alkaa tehdä lähihoitajan työtä. Kyseessä on siis vastaus hoitajapulaan, ei kustannuskysymys.

Sammaljärven mukaan työperäinen maahanmuutto on välttämätöntä varautumista työvoimapulaan.

– Emme säästä tällä toiminnalla, päinvastoin puhtaasti kustannusten kannalta tämä on meille kalliimpaa kuin suomalainen työvoima. Filippiiniläishoitajien palkka on työehtosopimuksen mukainen. Maksamme WLO:n ohjeen mukaan kaikki kustannukset lentolippua ja Filippiineillä tehtävää lääkärintarkastusta lukuun ottamatta. Näihin kustannuksiin sisältyy muun muassa pitkä kielikoulutus. Filippiiniläishoitajia ei kohdella millään tavalla eri tavoin kuin suomalaishoitajia, Sammaljärvi sanoo.

”Aina yritetään alta riman”

Parkkolan mukaan filippiiniläisten kohtelu on vuosien saatossa parantunut, mutta silti ongelmia tulee esiin edelleen.

–Alussa oli tällaisia ihan älyttömiä, että esimerkiksi vuokra on osa palkkaa. Ne ovat onneksi jääneet pois. Aina kun on vähänkin henkilö, joka ei osaa pitää kiinni omista oikeuksistaan tai puhu kieltä, yritetään aina mennä alta riman tai ainakin hyvin lähelle.

Filippiiniläiset ovat kulttuurista, jossa on totuttu erilaiseen meininkiin kuin Suomessa.

–Ay-toimintakin on siellä vähän pahasta. Se on näkynyt näin, että kaikenlaisia ehtoja on otettu työsopimukseen. Työnantajat hyväksikäyttävät heitä suorastaan.

Kilpajuoksuja työehtoja vastaan

Jukka Parkkolan mukaan hoiva-alalla on varsin tuttu käytäntö, että kalliimpia työntekijöitä potkitaan pois ja halvempia pyritään saamaan tilalle. Helpointa riistaa ovat ulkomaalaiset, jotka eivät osaa kieltä tai tunne oikeuksiaan. Suomalaisille hoitajille heistä aiheutuu vaivaa usein kieliongelmien takia arjen työssä.

–Hehän (hoivajätit) ostavat yksityisiä, pienempiä pois ja ensimmäinen lähtökohta on, että velvoitetaan, vaikka velvollisuutta ei olekaan, allekirjoittamaan uudet työsopimukset.

Palkkakikkailu tapahtuu esimerkiksi niin, että työssäkäyntialue voi kasvaa tai palkkatasossa aloitetaan alimmasta palkkaluokasta ja loppu on henkilökohtaista lisää.

–Kaikki jatkossa yksikköön tulevat voidaan sitten palkata ilman lisiä. Ilman palkkakikkailua samasta työstä pitäisi maksaa samaa palkkaa ilman lisiä.

Aina uusia kikkoja

Parkkola on välillä käyttänyt termiä kilpajuoksu.

–Jos työehtosopimukseen saadaan joku parannus, he keksivät jonkun uuden jutun ja se leviää kartellityyliin.

Esimerkki viime ajoilta on, että osa-aikaisille työntekijöille, jotka tekevät määrätyn rajan alle tunteja viikossa, ei kuuluisi työterveyshuolto.

–Se on lainvastaista. Tämän ne ovat nyt keksineet. Aina tulee jotain uusia, kun on työvoimavaltainen ala. Tähän tämä on johtanut. En sano, että siellä on kartelli, mutta kaikki toimivat samalla tavalla niin, että ei makseta lähellekään sitä, mitä kuntapuolella maksetaan, eikä kilpailla muillakaan työsuhteiden ehdoilla.

Kuntapuolella voidaan maksaa esimerkiksi sadan euron hälytyskorvaus, että joku tulisi sijaiseksi.

–Yksityiset eivät mielellään maksa edes tessin hälytyskorvausta.

Attendo on ollut viimeaikaisessa hoivakohuissa yksi pahiten ryvettyneistä. Yhtiössä on käyty viime vuosina lukuisia yt-neuvotteluja. Esimerkiksi 2017 Tehy ärähti 70 vastaavan sairaanhoitajan tehtävän poistamisesta ikäihmisten palveluista. Tehy tuomitsi suunnitelmat jyrkästi hoidon laatua ja potilasturvallisuutta vaarantavina ja käytännössä sairaanhoitajien palkkaa alentavina toimenpiteinä.

Ilona Sammaljärvi ei vastaa suoraan Iltalehden kysymykseen siitä, kuinka paljon kaiken kaikkiaan suomalaisia työntekijöitä on irtisanottu ja kuinka moni heistä on korvattu filippiiniläisellä työvoimalla.

– Joissain yksiköissä siivouspalvelut on ulkoistettu kilpailutusprosessin kautta. Alihankkijan työntekijöiden kansallisuus ei vaikuta näihin kilpailutuksiin millään tavalla, vaan kyse on ulkoistuksesta siinä missä muutkin, Sammaljärvi sanoo.