Ulkoministeri Pavlo Klimkin boikotoi Euroopan neuvoston ministerikokousta, koska Helsingin kokouksen epäillään käynnistävän Venäjän vastaisten pakotteiden ”vastikkeettoman” lieventämisen.

Ukrainan ulkoministeri Pavlo Klimkin ei osallistu Euroopan neuvoston ulkoministerikokoukseen Helsingissä 17. toukokuuta, kertoo European Pravda -sivusto.

Sivuston mukaan Klimkin on päättänyt jäädä kokouksesta pois protestina sille, että Helsingissä on tarkoitus aloittaa varta vasten räätälöity prosessi Venäjän palauttamiseksi mukaan Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen toimintaan.

– Ministeri on jo perunut matkansa Helsinkiin, joten ensimmäistä kertaa moneen vuoteen Ukrainasta ei tule ministeritason edustusta, sivusto siteeraa ukrainalaista Euroopan neuvoston pysyvää edustajaa Dmytro Kulebaa.

Ukrainan Helsingin-suurlähetystö vahvisti IS:lle torstaiaamuna, että tieto Klimkinin protestista pitää paikkaansa eikä tätä tulla Helsingissä näkemään.

Euroopan neuvosto on Euroopan vanhin ja laajin ihmisoikeusjärjestö, johon kuuluu kaikkiaan 47 valtiota Ukraina ja Venäjä mukaan lukien.

Suomi on toiminut Euroopan neuvoston ministerikomitean puheenjohtajana kuluneet puoli vuotta ja puheenjohtajuuden on määrä huipentua Helsingin perjantaiseen kokoukseen.

Ulkoministeriö tiedotti, että Helsingin kokoukseen odotetaan yli kolmeakymmentä ulkoministeriä.

Heistä suuri osa saapuu Helsinkiin jo torstaina, sillä Euroopan neuvoston 70-vuotista taivalta juhlistetaan tänä iltana Finlandia-talolla. Ennakkotietojen mukaan myös Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov on tulossa.

Kun Venäjä valtasi Krimin niemimaan Ukrainalta keväällä 2014, Euroopan neuvosto protestoi aggressiota vastaan rajoittamalla Venäjän äänioikeutta Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa.

Venäjä puolestaan protestoi tätä päätöstä itse niin, että se ei ole viime vuosina osallistunut lainkaan parlamentaarisen yleiskokouksen toimintaan.

Äänioikeutensa rajoittamisen jälkeen Venäjä ei ole kahteen vuoteen suostunut maksamaan järjestön jäsenmaksuja ja on uhannut vetäytyä kokonaan pois Euroopan neuvoston työstä. Nykyisten sääntöjen mukaan kahden vuoden maksurästit antaisivat järjestölle myös mahdollisuuden erottaa maksujaan laiminlyövän jäsenmaan.

European Pravdan mukaan Helsingin kokouksessa on tarkoitus hyväksyä menettely, joka mahdollistaisi Venäjän paluun mukaan parlamentaarisen yleiskokouksen toimintaan ja kaiken lisäksi se voisi tapahtua nykyisistä säännöistä poiketen kesken vuotta.

Julkisuuteen ei ole kerrottu etukäteen, millainen menettely Helsingissä on tarkoitus hyväksyä ja sitoutuisiko Venäjä itse siinä samalla kenties joihinkin vastavuoroisiin myönnytyksiin tai tekoihin Ukrainaa kohtaan.

Tiedossa ei myöskään ole, tarkoittaisiko Venäjän mahdollinen paluu parlamentaarisen yleiskokouksen toimintaan samalla myös Venäjän äänioikeuksien palauttamista asteittain tai välittömästi.

Ukrainan median mukaan Ukraina pelkää kuitenkin, että Euroopan neuvosto on taipumassa käytännössä Venäjän kiristykseen ja Venäjän vastaisten pakotteiden vesittämiseen. Klimkinin kerrotaankin jo varoittaneen myös, että Euroopan neuvosto asettaa samalla vaaraan myös Itä-Ukrainan sodan lopettamiseen tähtäävän Minskin rauhanprosessin.

European Pravda kertoo saaneensa nähdä alustavan päätöslauselmaehdotuksen, joka on sivuston mukaan tarkoitus hyväksyä Helsingin kokouksessa.

Sivuston mukaan ulkoministereiden kokouksessa on tarkoitus päättää uudenlaisesta rangaistusmenettelystä niitä maita kohtaan, jotka rikkovat Euroopan neuvoston sääntöjä. Sivuston mukaan Venäjä-sanaa ei edes mainittaisi uusissa säännöissä, vaikka juuri Venäjän aiheuttaman tilanteen vuoksi ne otettaisiin käyttöön.

Eli kyse olisi siis ilmeisesti jonkinlaisesta taiteilusta uusien sääntöjen kanssa niin, että moitteet Venäjää vastaan pysyisivät virallisesti yhä voimassa, mutta samalla estettäisiin Venäjän protestilähtö järjestöstä.

European Pravdan mukaan on kuitenkin vaara, että Venäjä onnistuisi tulkitsemaan uusia sääntöjä ”luovalla tavalla” niin, että se käynnistäisi samalla käytännössä Venäjä-pakotteiden poistamisen Euroopan neuvostossa.

– Voimme vahvistaa suurlähettiläs Kuleban johtopäätökset, jonka mukaan se päätös, jonka ministerit hyväksyvät perjantaina tulee olemaan tärkeä askel Venäjän toimien anteeksiantamiselle, European Pravda kirjoittaa päätösluonnokseen viitaten.

Lue lisää: Pääkirjoitus: Suomen uusin Venäjä-päänsärky on Ruxit

Käytännössä Venäjällä ei ole ollut oikeutta osallistua muun muassa Euroopan neuvoston järjestön pääsihteerin ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (EIT) tuomareiden valintaan, mutta muuten Venäjä olisi voinut osallistua järjestön toimintaan.

Venäjä on kuitenkin itse protestoinut äänioikeuksiensa rajoittamista niin, ettei se ole viime vuosina osallistunut Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen toimintaan lainkaan.

Venäjän mukanaoloa järjestössä pidetään yleisesti tärkeänä, sillä Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on monelle venäläiselle viimeinen oljenkorsi oikeuden saamiseksi.