Suomen Pankki julisti hiljattain näyttävästi, että Suomea vuosien ajan runnellut taantuma on vihdoin päättynyt ja talouskone jauhaa lähivuodet reilun prosentin kasvua. Pk-yrittäjien etujärjestön Suomen Yrittäjien Etelä-Savon alueosastossa ei silti oikein jakseta innostua.

– Olen seurannut viime aikojen uutisointia hyvin ristiriitaisissa tunteissa, puheenjohtaja Nina Rasola sanoo.

Rasolan mukaan alueelliset erot Suomen taloudessa ovat suuret, ja talouden varovainen nousu on lähinnä kasvukeskusten ilmiö.

– Ei se maakunnassa näy ainakaan vielä.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksessa (Etla) näkemys on samankaltainen. Trendi on, että talouskasvun mannasta yhä suurempi osa sataa kasvukeskuksiin ja maakuntien Suomessa nuollaan näppejä.

– Kasvun moottoreina ovat olleet rakentaminen ja kulutus, jotka keskittyvät sinne, missä on väestönkasvua. Muualla kasvu ei sitten samalla tavalla näy, sanoo Etlan tutkimusjohtaja Markku Kotilainen.

– Mutta tietenkin on sellaisia poikkeustekijöitä kuin joku Äänekosken biotuotetehdas tai Lapissa matkailu, joilla on vaikutuksensa.

Heikkoa myötäistä

Etlan Kotilaisen mukaan kotimaisen kulutuksen ja rakentamisen veto on joka tapauksessa ensi vuonna hiipumassa. Siksi vientiin pitäisi saada vauhtia, jos kasvun halutaan kestävän. Maailmalta puhaltaakin heikkoa myötäistä viennin purjeisiin.

– Venäjän-vienti ei enää supistu. Lisäksi EU-alueella aletaan jo tarvita uusia investointeja. Se on Suomelle tärkeää, koska Suomi vie investointitavaroita.

Yrittäjien Nina Rasolan mielestä on silti suorastaan vaarallista ajatella, että taantuman selkä on taittunut. Huoltosuhteen heikentyminen alkaa toden teolla painaa julkista taloutta vasta joidenkin vuosien kuluttua, ja jollei voimakkaisiin toimenpiteisiin ryhdytä, Suomi kohtaa 2020-luvun haasteet housut kintuissa.

– Huoltosuhde heikentyy vuoden 2024 jälkeen olennaisesti, eli tarvitaan todella paljon sopeuttamista ja säästöjä julkisen talouden puolella, Rasola sanoo.

Rasola ei ota kantaa siihen, mihin julkisen talouden osa-alueeseen säästöt pitäisi kohdistaa. Jotain reipasta säästöpuolella olisi kuitenkin välttämätöntä tehdä.

Ennustaminen yhä vaikeampaa

Optimistit luottavat siihen, että vauhdittuva talouskasvu kuittaa Suomen velkaantumisen ja julkisen talouden ongelmat. Yrittäjäjärjestössä ollaan tulevaisuuden suhteen varautuneempia. Maailma on muuttunut yhä monimutkaisemmaksi, ja ennusteissa on entistä enemmän sumua ja epävarmuutta.

– Ei pidä liikaa luottaa siihen, että alkaa uusi nousukausi. Ja aina yllättäen tulee uusi laskukausi tai lama.

Myös Etlan Markku Kotilaisen mukaan hyvän olon tunteeseen ei ole syytä tuudittautua, vaikka taantuma tilastojen valossa olisikin tällä haavaa historiaa. Runsaan prosentin vuosikasvu ei riitä pönkittämään talouden perustaa.

– Tiukkaa julkista taloutta on edessä vielä pitkän aikaa, Kotilainen sanoo.