Suomen valtion kokonaan omistama sijoitusyhtiö Teollisuussijoitus osti vuonna 2016 majoituspalveluyhtiö Forenomista 16 prosenttia. Forenomin enemmistöomistaja on pääomasijoittaja CapMan. Kolmanneksen yhtiöstä omistaa henkilöstöpalveluyritys Barona.

Forenom-sijoitus on valtion veronmaksajien näkökulmasta katsottuna hieman erikoinen, sillä Forenom on saanut voittoja turvapaikanhakijoiden majoitusbisneksestä. Turvapaikkamajoituksen rahat tulevat suoraan Suomen valtion budjetista.

Valtion omistama Teollisuussijoitus ei kerro julkisuuteen, millä hinnalla se osti 16 prosenttia majoituspalveluyhtiö Forenomista.

Teollisuussijoitus kuvailee itseään aktiiviseksi vähemmistöomistajaksi, jonka kautta voi löytää liiketoimintaosaamista ja kansainvälisiä verkostoja.

Vuonna 2016 Teollisuussijoitus teki 66 miljoonan euron tuloksen. Jakokelpoisia varoja yhtiöllä oli 143 miljoonaa euroa. Valtiolle ei maksettu kuitenkaan osinkoa, sillä rahat päätettiin sijoittaa kasvuyrityksiin ja pääomasijoitusmarkkinoille.

Valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri Mika Lintilä, miksi Suomen valtion omistama Teollisuussijoitus on sijoittanut pakolaisbisnekseen, jota rahoitetaan suoraan tai epäsuoraan valtion budjetista?

”Teollisuussijoitus on sijoittanut Forenomiin tavoitteena kasvattaa yhtiön ydinliiketoimintaa sekä kasvua Pohjoismaissa. Sijoituspäätöksistä vastaa Teollisuussijoituksen hallitus”, Lintilä vastaa sähköpostilla avustajiensa välityksellä.

Lintilä kirjoittaa viestissään, että Forenom ei tule harjoittamaan vastaanottokeskusliiketoimintaa kesäkuun 2018 jälkeen. Yhtiö kuitenkin myy edelleen kahteen vastaanottokeskukseen majoituspalveluita.

”Vastaanottokeskuksiin tarjottavien palveluiden osuus Forenomin liikevaihdosta on muutamia prosentteja. Sijoituksen tavoitteena on tukea yhtiön työvoiman liikkuvuutta edistävän palvelukonseptin vientiä muihin Pohjoismaihin”, Lintilä sanoo.

Pitäisikö valtion omistusosuus Forenomista myydä? Jos ei pidä, mitkä ovat perustelut?

”Teollisuussijoituksen hallitus vastaa sijoituspäätöksistä. Kaikki Teollisuussijoituksen ja muiden pääomasijoitusyhtiöiden sijoitukset ovat määräaikaisia. Sijoituksista irtaudutaan muiden omistajien kanssa sovitussa aikataulussa.”

Onko valtion sijoitusyhtiöillä muita sijoituskohteita, joiden rahoitus tulee suoraan valtion budjetista?

”Julkinen sektori on iso ostaja monella toimialalla. Teollisuussijoitus sijoittaa eri tyyppisiin yhtiöihin, joilla voi olla toimialasta ja tarjoamasta riippuen asiakkaina myös valtiollisia ja kunnallisia toimijoita. Julkiset asiakkuudet eivät ole erillinen päätöksentekokriteeri Tesin tehdessä sijoituspäätöksiä yhdessä yksityisten kanssasijoittajien kanssa”, Lintilä vastaa.

Valtion ja Forenomin liiketoiminnallinen kuvio vastaanottokeskustoiminnassa on rakentunut vastaanottokeskuspalveluja tarjoavan Luona-yhtiön kautta. Luonan omistaa Barona, joka omistaa Forenomista myös kolmanneksen.

Luona maksaa vastaanottokeskuksista vuokraa Forenomille, joka omistaa kiinteistöjä Fisso Oy:n kautta. Maahanmuuttovirasto on sitoutunut vuokraamaan kyseessä olevat kiinteistöt vuoteen 2020 asti. Forenomin tarkoitus on jättää kiinteistöt hostellikäyttöön vastaanottokeskusten sulkeuduttua.

Vastaanottokeskukset kunnostettiin siis valtion rahoilla asumiskelpoisiksi. Pääomasijoittajan näkökulmasta sijoitus on ollut houkutteleva ja turvallinen, sillä tulovirrat on taattu vuosiksi eteenpäin. Investoinnit ovat nostaneet myös kiinteistöjen arvoa.

Luonan toimitusjohtaja Milja Saksi sanoi Suomen Kuvalehdelle joulukuussa 2017, että Luona maksoi Majoituspalvelu Forenomille kokonaisuudessaan 16 miljoonaa euroa ilman arvonlisäveroa. Forenomin liikevaihto kasvoi vuonna 2016 noin 19 miljoonalla eurolla ja yhtiö kirjasi toiminnastaan 4,4 miljoonan euron voiton.

Forenomin omituksessa oleva kiinteistöyhtiö Fisso Real Estate teki vuonna 2016 noin 2,1 miljoonan euron liikevaihdolla 1,7 miljoonan euron voiton. Liikevoittoprosentti oli 87.

Suomen Kuvalehti on uutisoinut Luonan, Forenomin ja Baronan turvapaikanhakijoihin liittyvistä liiketoimista useaan otteeseen vuosina 2016–2017.

Valtio ei kilpailuttanut vastaanottokeskusten palveluiden hintoja vuonna 2015, sillä Euroopan unioni jousti hankintalain tulkinnassa. Pakolaiskriisi oli viranomaisten mielestä akuutti ja sopimuksia tehtiin valtavassa kiireessä, mikä johti huonoihin sopimuksiin valtion kannalta.

Vastaanottokeskuksiin käytettiin vuonna 2016 noin puoli miljardia euroa suoraan valtion budjetista. Kustannukset ovat pienentyneet tämän jälkeen, mutta menoja on edelleen.