Missä asut? Se on ensimmäinen kysymys, jonka tukholmalaiset usein kysyvät. Tukholmalaisten identiteetin määrittää usein kotiosoite.

Kahden kerroksen kaupunkilaisia Hilppa Hyrkäs / Yle Uutisgrafiikka Köyhät ja rikkaat väestönosat keskittyvät Euroopan kaupungeissa yhä selvemmin omille asuinalueilleen, ja erilaiset ihmiset ovat vähemmän tekemisissä toistensa kanssa. Brysselissä keskiluokka karkaa ongelma-alueilta. Terrorismi on lisännyt epäluuloja.

Tukholmassa yläluokkainen nuorimies muutti lähiöön ja suosittelee samaa muillekin.

Lontoossa Tower Hamletsin kaupunginosassa vuokralaiset nousivat vastarintaan, kun omistaja halusi purkaa talon ja rakentaa tontille uusia asuntoja.

Madrid on jakautunut vauraaseen pohjoisosaan ja talousvaikeuksissa kamppailevaan eteläosaan.

Mitä tapahtuu, kun nuori yläluokkainen ruotsalaismies muuttaa ökyalueelta kerrostalolähiöön? Ainakin osa ystäväpiiristä kaikkoaa.

Näin kertoo Pontus Herin, joka muutti tukholmalaiseen Tenstan lähiöön Danderydin kunnasta pääkaupungin pohjoispuolelta. Danderyd tunnetaan varakkaiden ihmisten kuntana, missä kaikkein rikkaimmat asuvat Djursholmin alueella.

Yhtäkkiä vanhojen djursholmilaisten ystävien kutsumisesta kylään Tenstaan tuli vaikeaa.

– Siitä tuli minulle lähestulkoon pakkomielle katsoa, kuka halusi tulla ja kuka ei, Herin muistelee.

Herin muutti perheineen pahamaineiseen Tenstan lähiöön kymmenen vuotta sitten. Päätös oli radikaali, sillä Tenstaa käytettiin Herinille lapsuudessa pelotteena.

Alue symboloi yläluokan lapselle epäonnistumista.

– Meille sanottiin, että jos et tee läksyjäsi, päädyt Tenstaan, Herin muistelee.

Rinkeby on yksi Tukholman lähiöistä. Cicci Fix

Herin kiinnostui aikuisiällä Tenstasta juuri siksi, ettei hän tiennyt lähiöelämästä juuri mitään. Kaksi vuotta kestänyt asuminen Tenstassa opetti hänelle paljon omista juuristaan – ja myös hänen ennakkoluuloistaan.

Päiväkirjamerkinnöistään Herin kirjoitti myös kirjan I Djursholm och Tensta kindpussar vi varandra (Djursholmissa ja Tenstassa annamme toisillemme poskisuudelmia).

Lähiövuosien aikana Herin huomasi, miten varakkaiden alueiden nuoret eroavat lähiönuorista.

Monet alueista ovat kuin yksinäisiä saarekkeita.

Ensinnäkin yläluokkaisilla nuorilla on erityisen paljon itseluottamusta ja uskoa siihen, että kaikki järjestyy.

Toista on lähiöissä. Vaikka osa Tenstan nuorista panostaa opiskeluun ja pänttää vapaa-ajat kirjastossa kouluajan ulkopuolella, oli monen nuoren kuva tulevaisuudesta synkkä.

Useat maahanmuuttajataustaiset nuoret kertoivat Herinille, että työmarkkinat syrjivät heitä, eikä heillä ole mahdollisuutta saada töitä.

Myöskin menestymisen mallit puuttuivat. Siinä missä varakkaiden alueiden nuorilla on esikuvia liike-elämästä tai yritysmaailmasta, ihailivat lähiönuoret menestyneitä artisteja, urheilijoita tai jopa rikollisia, Herin sanoo.

Tilastotiedot vuodelta 2014, Tukholman kaupunki ja Danderydin kunta. Stina Tuominen / Yle

Herinin mielestä Tenstan ja läheisen Rinkebyn kaltaiset kerrostalokolossit eivät houkuta keskiluokkaa, koska alueilta ei löydy muuta elämää. Lähiöihin pitäisi saada työpaikkoja, virastoja ja vaikkapa vetovoimaisia urheiluareenoja, jonne ihmiset saapuisivat muualta. Ne nostaisivat alueiden statusta.

– Monet alueista ovat kuin yksinäisiä saarekkeita, jonne johtaa vain yksi tie ja maanalainen, Herin kritisoi.

Levottomat lähiöt Tenstan kaupunginosa Tukholmassa on yksi Ruotsin lukuisista niin kutsutun miljoonaohjelman lähiöistä. Miljoonaohjelma oli rakennusprojekti, joka käynnistettiin ratkaisemaan 60- ja 70-lukujen huutava asuntopula. Tuolloin rakennettujen lähiöiden on sanottu olevan merkittävä syy yhteiskunnan jakautumiseen ja vähempiosaisten syrjäytymiseen Ruotsissa. Lähiöiden sosiaaliset ongelmat ovat aika ajoin purkautuneet levottomuuksina. Esimerkiksi vuonna 2013 Tukholman alueen lähiöissä puhkesi mellakoita. Viimeksi Tukholman lähiöt nousivat otsikoihin tämän vuoden helmikuussa, kun Rinkebyn lähiön keskustorilla joukko nuoria hyökkäsi australialainen tv-ryhmän kimppuun. Myös pelastusviranomaiset ja paikallisbussit ovat ajoittain joutuneet väkivallan kohteeksi. Levottomuuksien syynä pidetään nuorisotyöttömyyttä sekä rikkaiden ja köyhien välisen kuilun kasvamista Ruotsissa.

Tukholman alueella varsinkaan pienituloisilla ei ole varaa valita asuinpaikkaa yksinkertaisesti siksi, että pelkästään vuokra-asunnon saaminen miltä tahansa alueelta voi kestää vuosia.

Asuntopula onkin Tukholmassa valtava ja kaupungin kasvu on nopeinta Euroopassa.

Kodin löytyminen voi olla varsinkin maahanmuuttajataustaisille tukholmalaisille vuosien työn takana.

Somaliasta lähtöisin oleva Farhiya asuu miehensä ja kaksivuotiaan tyttärensä kanssa alivuokralaisena kerrostaloasunnon yhdessä huoneessa Rinkebyn lähiössä.

Hän olisi valmis muuttamaan minne vain, jotta perhe saisi kokonaisen vuokra-asunnon käyttöönsä.

– Oman vuokrasopimuksen saaminen kestää seitsemästä yhdeksään vuotta. Keskustan asuntoihin saattaa joutua odottamaan yli 20 vuotta. Myös vuositulojen täytyy olla riittävät, jotta vuokrasopimuksen saa, Farhiya kertoo.

Farhiya sanoo Rinkebyssä olevan monia hyviä puolia verrattuna esimerkiksi Östermalmiin, missä hän käy töissä. Östermalm on kantakaupungin alueista varakkain, perinteinen hienostokaupunginosa.

– Siinä missä Rinkebyssä on elämää ja kaduilla paljon ihmisiä, on Östermalmilla hiljaista ja rauhallista, Farhiya sanoo.

Tukholman pohjoispuolella sijaitsevassa Djursholmissa asuu erityisesti varakkaita ruotsalaisia. Cicci Fix

Samaa mieltä on Tenstassa asunut Pontus Herin. Hänen mukaansa tiedotusvälineet kertovat paljon lähiöiden ongelmista, mutta median välittämä kuva on liioiteltu.

– En juuri huomannut ongelmia arjessa. Paikallislehdestä sai sitten lukea, mitä kaikkea alueella oli tapahtunut, Herin sanoo.

Herinille vuodet Tenstassa vahvistivat käsitystä siitä, että asuinalueiden eriarvoistumiseen olisi puututtava. Nykyisin Herin asuu Malmössä, missä hän työskentelee taloustoimittajana.

– Moni viihtyy lähiössä, mutta ei ole asuinalueestaan ylpeä. Olisi hyvä, jos alueille muuttaisi enemmän kantaruotsalaisia, Herin sanoo.

Tuomas Ojala, Tukholma