Eläkkeellä oleva rikoskomisario, tutkija Heikki Mansikka-aho silmäilee tilastoja Etelä-Savon kuntien rikosilmoituksista.

Kangasniemen rikosilmoitusten määrä on pudonnut lähes 60 prosentilla vuosikymmenessä.

Käyrä on laskenut lähes yhtä reippaasti Juvalla ja Mäntyharjulla – selvästi jyrkemmin kuin maakunnan keskuksessa Mikkelissä.

Siellä laskua on noin neljännes, kuten keskimäärin koko maassa. Asukasluvun muutos on otettu luvuissa huomioon.

Kehitys näyttää hyvältä. Rikokset ovat vähentyneet, ja maaseutu entistä turvallisempi. Vai kuinka?

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Ladataan... Katso oman kuntasi rikosilmoitusten kehitys Valitse kunta alla olevasta valikosta. Rikosilmoitusten määrä (poislukien liikennerikkomukset) on esitetty tuhatta asukasta kohden. Suhdeluvut laskettu nykyisellä kuntajaolla. Lähde: Poliisiammattikorkeakoulu, Tilastokeskus ja Yle. Toteutus vaati toimiakseen JavaScriptin.

Entinen rikoskomisario tulkitsee tilastoa toisin.

– Kun siellä ei ole poliisia, kenelle teet rikosilmoituksen, Heikki Mansikka-aho toteaa.

“Poliisi ei tarvitse seiniä”

Poliisin asemia ja palvelupisteitä suljettiin kymmenittäin ympäri Suomea, kun poliisin hallintorakenteen uudistus Pora käynnistyi vuonna 2009.

– Ajateltiin että poliisi ei tarvitse seiniä, riittää että poliisilla on pyörät, Mansikka-aho kuvaa.

Tutkija Heikki Mansikka-aho. Sasha Silvala / YLE

Poran tavoite oli turvata kansalaisille tasapuoliset palvelut asuinpaikasta riippumatta. Tutkijan mukaan se ei ole toteutunut.

– Turvallisuutta on heikennetty nimenomaan pienissä kunnissa, jotka ovat etäällä keskuspoliisiasemasta.

Mansikka-aho toimi aiemmin rikoskomisariona Itä-Suomen poliisilaitoksessa. Nyt hän tekee väitöskirjaa poliisiuudistus Poran vaikutuksista.

Tutkimuksen ohessa hän on käynyt läpi rikosilmoitustilastoja, joilla mitataan myös rikosten määrää.

Selvitimme Etelä-Savon ilmiötä laajemmin. Vaikuttaako poliisin lähtö paikkakunnalta rikosilmoitusten määrään?

“Näin maalaispoliisin nousun ja tuhon”

Eteläsavolaisen Juvan poliisiasema hiljeni kokonaan viime vuonna.

Sähköjä tyhjältä asemalta ei ole vielä katkaistu. Eläkkeellä oleva poliisi Jukka Kietäväinen napsauttaa valot päälle.

– Täällä oli aina poliisi vastaanottamassa rikosilmoituksia. Kuulustelut olivat tuolla käytävän perällä, jossa oli tutkintapuoli, hän muistelee.

Kietäväinen työskenteli vuosia Juvan poliisiasemalla.

– Näin maalaispoliisin nousun ja tuhon. Parhaimmillaan täällä oli parikymmentä miestä töissä.

Eläkkeellä oleva poliisi Jukka Kietäväinen. Sasha Silvala / YLE

Samaan aikaan kun poliisi on vetäytynyt Juvalta, rikosilmoitusten määrä on pudonnut lähes 60 prosentilla vuodesta 2008 lähtien.

Pahin ongelma Kietäväisen mielestä on se, että poliisi koetaan kaukaiseksi ja sen lähestyminen on hankalaa.

– On hirmuinen kynnys soittaa 112:een. Jos jonkin muun numeron saa, se ei välttämättä vastaa.

Tutkija Heikki Mansikka-ahon mukaan Etelä-Savon kunnat, kuten Juva, kuvastavat yleistä kehitystä maaseudulla.

– Näissä kunnissa on ollut ensin poliisiresurssien alasajo ja myöhemmin poliisiasemien sulkeminen.

Mansikka-aho arvioi, että rikosilmoitusten määrä on vähentynyt eniten juuri tällaisissa, etäällä poliisin keskuspaikoista olevissa kunnissa.

– Maakuntien pääkaupungeissa rikosilmoitusten määrä ei ole vähentynyt läheskään samassa määrin.

Väestö vanhenee, rikokset vähenevät

A-studio selvitti muun muassa Etelä-Savon kunnissa havaittua ilmiötä koko maan tasolla vuosina 2008–2017. Sama ilmiö tuli esiin muuallakin.

Rikosilmoitusten määrä laski eniten niissä kunnissa, joista poliisi on lähtenyt. Ero esimerkiksi maakuntien keskuksiin ei ollut silti niin iso kuin Etelä-Savon esimerkkikunnissa.

Ilmiötä ei ole tutkittu eikä varmoja vastauksia sen syistä ole.

Poliisin lähtö todennäköisesti vaikuttaa ilmi tulleeseen rikollisuuteen näillä alueilla, arvioi Helsingin yliopiston kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin (Krimo) suunnittelija Hannu Niemi.

– Se voi vaikuttaa sekä rikosilmoitusten tekokynnykseen että poliisin valvontaan.

Taustalla jylläävät muutkin tekijät kuin poliisin lähtö.

– Niillä paikkakunnilla, joissa väestö vanhenee, rikollisuus oikeastikin vähenee, Niemi sanoo.

Poliisin tietoon tulleen rikollisuuden määrä on laskenut pikku hiljaa muutaman vuosikymmenen ajan Suomessa. Niin on käynyt muun muassa varkauksien osalta.

Rikollisuuden väheneminen on Niemen mukaan todellista. Ilmiö on havaittu myös piilorikollisuutta selvittävissä tutkimuksissa.

Pääsyynä pidetään väestön vanhenemista. Eniten rikoksia tekevät 15–30-vuotiaat miehet. Kun heidän osuutensa väestössä laskee, niin rikollisuus vähenee.

A-studio tarkasteli nyt vain poliisiuudistus Poran jälkeisiä vuosia, eikä pitempiaikaista väestömuutoksen aikaa.

“Netissä tehtävä rikosilmoitus ei korvaa poliisia”

Tutkija Mansikka-aho arvioi, että rikosilmoitusten iso lasku poliisittomissa maaseudun kunnissa ei selity ensi sijassa rikollisuuden vähenemisellä.

– On ilmeistä, että siellä on piilorikollisuutta.

Se voidaan Mansikka-ahon mukaan päätellä esimerkiksi siitä, että liikennerikkomukset ovat laskeneet samaa vauhtia kuin muut rikokset – jos kunnassa ei ole liikenteen automaattivalvontaa. Se kielii poliisin vähentyneestä valvonnasta.

Mansikka-aho havaitsi lisensiaattitutkimuksessaan, että poliisin partiointi väheni Pora-uudistuksen jälkeen merkittävästi etäisemmällä maaseudulla, esimerkiksi Pohjois-Karjalassa lähes 40 prosenttia ja Keski-Suomessa neljänneksen.

Poliisihallituksen mukaan poliisin lähtö ei yksin selitä rikosilmoitusten määrän laskua maaseudulla.

– Yksiselitteisesti ei voi hakea syytä etäisyyksien kasvamisesta poliisin toimipaikkaan. Ilmoituksen poliisille voi tehdä myös muutoin kuin poliisiasemalla käymällä, poliisiylitarkastaja Heikki Lausmaa sanoo.

Mansikka-ahon mukaan sähköinen rikosilmoitus ei näytä paikanneen poliisin poistumista.

– Ihmiset ovat varovaisia kirjoittamaan rikosilmoitusta netissä. Ja tietysti on vanhempia ihmisiä, jotka eivät hallitse sähköisen rikosilmoituksen tekoa.

Krimon suunnittelija Hannu Niemi huomauttaa, että iän myötä ihmiset yleensä tekevät rikosilmoituksia herkemmin kuin nuorena. Siitä huolimatta esimerkiksi poliisin tietoon tullut varkauksien määrä vähenee.

Ilmoitukset pikkurikoksista ehkä karsiutuneet

Poliisihallitus arvioi, että rikosilmoitusten laskuun vaikuttaa myös alueen rikollisuuden rakenne. Rikosilmoitus voidaan jättää herkemmin tekemättä vähäisistä rikoksista, jos ilmoituksen teko koetaan liian vaivalloiseksi.

– Niillä harvaanasutuilla alueilla, joissa poliisipalveluja ei enää ole, kynnys on saattanut nousta, kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin suunnittelija Hannu Niemi sanoo.

.

Suunnittelija Hannu Niemi. Markku Rantala / Yle

Niemen mukaan rikosilmoituksen teon kynnys on yleisemminkin noussut ainakin sellaisissa omaisuusrikoksissa, joista ei saa vakuutuskorvauksia.

– Voihan sillä olla vaikutusta, jos ihmiset rupeavat ajattelemaan, että jostain polkupyörävarkaudesta ei kannata ilmoittaa, koska se menee mappi ööhön.

Pienempien rikosten ilmoitusten karsiutuminen voi ilahduttaa poliisia, mutta kansalainen voi kokea toisin

– Hän tekee sen johtopäätöksen, että ei kannata tehdä rikosilmoitusta, kun sille ei todennäköisesti tehdä mitään, tutkija Heikki Mansikka-aho sanoo.

Onko näin? Kysyimme asiaa eteläsavolaisilta yrittäjiltä niissä pitäjissä, joissa rikosilmoitusten määrä on laskenut jyrkästi.

Rautakauppias: Paras apu on ottaa tekijät itse kiinni

Jani Tyyskä pitää rautakauppaa Pertunmaan Kuortissa, vilkkaan 5-tien varressa.

Tyyskä aloitti kaupanteon 2000-luvun alussa. Hän kuvaa silloista aikaa villin lännen menoksi. Kauppias ajoi useasti murtomiehiä takaa.

Kauppias Jani Tyyskä. Sasha Silvala / YLE

Murtoja ei ole tehty enää vuosiin, mutta varkaita on riittänyt.

– Tällaista näpistelyä, tavaroiden häviämistä varastotiloista. Se on lisääntynyt ihan radikaalisti, Tyyskä kertoo.

Varastosta on viety tavaraa hitsauskoneesta ja perämoottorista lähtien. Sitä mukaa kun lukkoja on paranneltu, varastettu tavara on muuttunut pienemmäksi.

Rikosilmoituksia varkauksista Tyyskä ei ole tehnyt enää pitkään aikaan.

– Kun ei niistä koskaan mitään kuulu ja mitään ei löydy, niin sitä vaan nuolee haavojaan ja antaa olla.

Tyyskä ei epäröi ottaa varkaita itse kiinni. Silloin poliisikin tulee yleensä nopeasti paikalle.

– Ainut apu on, että saisi tekijät itse kiinni.

Kahvilayrittäjä: Varkauden tutkinta kestää turhan kauan

Nina Reinikainen pitää kahvilaa Kangasniemellä Puulaveden rannalla. Varkaita on käynyt täälläkin.

– Sellaisia pikkujuttuja, muutaman satasen tappioita. Yrittäjä joutuu ne omissa nahoissaan kärsimään. Ne jäävät vakuutuksissa omavastuuseen. Eipä näiltä tekijöiltä yleensä mitään saa.

Kahvilayrittäjä Nina Reinikainen. Sasha Silvala / YLE

Reinikainen on tehnyt rikosilmoitukset, ja poliisi on käynyt paikan päällä.

– Vähän tarjottiin sitä vaihtoehtoa, että painetaanko villaisella, mutta en sitä halunnut. Ei voi antaa semmoista käsitystä, että tekijät pääsevät kuin koira veräjästä.

Viime kesän torikahvilavarkauden tekijät olivat pian Reinikaisen tiedossa ja siitä ilmoitettiin poliisille. Vasta tänä keväänä poliisilta tuli kuitenkin tieto, että asian tutkinta on edennyt.

– Hirmu kauan asian käsittely kestää. Se on vähän turhauttavaa, Nina Reinikainen sanoo.

Ylikonstaapeli Reinikainen: Kyläpoliisi tiesi kenet kannattaa pysäyttää

Kangasniemeltä lähti poliisi vuonna 2009. Paikkakunnalla asuu kuitenkin virassa oleva poliisi, ylikonstaapeli Toni Reinikainen. Hänen asemapaikkansa on Mikkeli.

– Rikoksia jää varmasti pimeäksi aiempaa enemmän, kun tutkintaa tehdään kaupungista käsin. Jos tekijä ei ole ilmoitushetkellä tiedossa, niin riski on isompi, ettei sitä löydykään, Reinikainen sanoo.

Ylikonstaapeli Toni Reinikainen. Sasha Silvala / YLE

Poliisipartio käy kyllä Kangasniemelläkin, jos muut tehtävät sallivat. Yleensä paikkakunnalle tullaan kuitenkin hälytystehtävien perässä.

Millaisten asioiden vuoksi poliisi ei Kangasniemelle lähde?

– Valitettavasti esimerkiksi liikenteen häiriöt ovat usein sellaisia. Joku ilmoittaa epäilyttävästä autosta, että kuljettaja saattaa olla humalassa. Kun puhutaan kolmen vartin viiveestä, ei semmoista tavoita enää mistään, Reinikainen kertoo.

Ylikonstaapeli myöntää, että poliisin viipyminen tai tulematta jääminen nostaa kansalaisten ilmoituskynnystä.

– Ainakaan häiriökäyttäytymisestä tai liikenteen häiriöistä ei enää samalla lailla ilmoiteta, muuallakin kuin Kangasniemellä.

Ylikonstaapeli arvioi, että esimerkiksi rattijuopot ja kortitta ajavat jäivät aiemmin herkemmin kiinni Kangasniemellä. Kylän tunteva poliisi tiesi, kenet kannattaa pysäyttää.

Rikosilmoitusten karsiutumisen voi nähdä poliisin kannalta hyvänä asiana. Turhat keikat jäävät.

– Toivottavasti mitään oleellista ei jää piiloon, esimerkiksi perheväkivaltaa, tällaisia joista ei kovin herkästi kerrota ulos, ylikonstaapeli Reinikainen miettii.

“Ohikiitävä poliisiauto ei riitä”

Poliisin keskittäminen on kansainvälinen trendi. Ruotsi on tehnyt samanlaisen poliisiuudistuksen kuin Suomi.

Poliisiuudistusta tutkivan Heikki Mansikka-ahon mukaan Ruotsissa on ilmennyt samoja ongelmia kuin Suomessa.

– Ruotsissa tosin puhutaan voimakkaammin poliisikriisistä. Kansalaiset ottavat oman käden oikeuden, jättävät rikosilmoituksia tekemättä ja kokevat, että demokratia ei toteudu.

Tutkija Heikki Mansikka-aho. Sasha Silvala / YLE

Eläkkeellä oleva poliisi, juvalainen Jukka Kietäväinen kertoo, että vanhat ihmiset soittavat yhä silloin tällöin hänelle.

– Että enkö minä voi mitään noille kaahailijoille, kun ne ajavat pakoputkettomilla mopoilla edestakasin ja kumi huutaa.

Kietäväisen näkemyksen mukaan perustuslain takaamaa tasa-arvoa ei ole ollut poliisipalveluissa vuosiin.

– Siihen pitäisi kyllä lainsäätäjänkin reagoida. Myös sisäiseen turvallisuuteen tulee panostaa, olipa maailmantilanne mikä hyvänsä.

Heikki Mansikka-ahon mukaan Suomessa pitäisi ottaa pari askelta taaksepäin.

– Ruotsissakin on nyt todettu, että poliisi tarvitsee seinät, jonne kansalaiset voivat tulla kertomaan luottamuksellisesti asiansa. Ei riitä, että on ohikiitävä poliisiauto.

Lisää aiheesta keskiviikon A-studiossa TV 1:ssä klo 21.05.

Voit ladata jutussa käytetyn aineiston (siirryt toiseen palveluun) Google Drive -palvelusta.