Spartakin vertaistukiryhmän nuorten mukaan nuoret voivat pahoin, koska aikuisilla ei ole heille aikaa.

Spartakin vertaistukiryhmän nuorten mukaan nuoret voivat pahoin, koska aikuisilla ei ole heille aikaa. Timo Sihvonen/Yle

Rikos- tai päihdetaustaiselle nuorelle ei ole helppoa pysyä oikealla polulla. Vapaaehtoisten apu kuitenkin kiinnittää nuoria elämään.

Tästä on kyse Kajaanilainen Spartak-yhdistys tukee 17–30 -vuotiaita päihde- ja rikostaustaisia nuoria.

Vaikka nuoria yritetään kuinka auttaa, 80–90 prosenttia palaa vanhaan elämään takaisin.

Spartakin toiminnan rahoittamisessa hankkeilla on iso merkitys. Jatkuvaa rahoitusta on kuitenkin vaikeaa saada.

KajaaniJuuso-Eemeli Schroderus on nuori mies, mutta silti ehtinyt jo törttöillä ja tehdä rikoksia. Niistä on yritetty päästä eroon, mutta aina jäljet ovat johtaneet takaisin entiseen elämään.

Nyt hänellä on kuitenkin vakaa tarkoitus pysyä kaidalla tiellä. Siinä auttaa Kajaanin Spartakin (siirryt toiseen palveluun) paja, jossa on valettu uskoa tulevaisuuteen.

– Tämä on minulle tuttu paikka aikaisemmilta vuosilta, ja tänne oli helppo tulla. Täällä on hyvä ympäristö ja saa apua moneen juttuun, sanoo Schroderus.

Juuso-Eemeli Schroderus on ollut mukana Spartakin toiminnassa useita kertoja. Timo Sihvonen/Yle

Spartak auttaa 17–30-vuotiaita syrjäytyneitä nuoria, joilla elämäntavoitteet ovat hukassa. Yhdistyksen tavoitteena on auttaa nuorta työ- tai opiskelupaikan hankinnassa sekä ohjata elämäntapamuutoksen ja harrastusten pariin.

Toimintaa on monenlaista: varhaiskasvatusta, erityisnuorisotyötä ja urheilutoimintaa.

Vauhdin hakua menneestä

Schroderuksen kaltaisia tarinoita on Spartakin tiloissa kuultu monia. Yhdistyksen asiakkaat ovat suurelta osin päihde- sekä kriminaalitaustaisia.

Auttamisesta huolimatta 80–90 prosenttia nuorista ei pysy Spartak-ajan jälkeen kaidalla tiellä.

Yhdistyksen puheenjohtaja ja yksilövalmentaja Mikko Leskinen pitää kuitenkin työtään arvokkaana. Hänen mukaansa parempi aika ja opitut asiat eivät mene hukkaan

– Nämä ovat pitkiä prosesseja. Monesti ensimmäisellä kerralla polku ei onnistu ja haetaan vauhtia entisestä elämästä, sanoo Leskinen.

Kajaanin Spartakin puheenjohtaja Mikko Leskinen hyödyntää omaa päihdetaustaansa nuorten auttamisessa. Timo Sihvonen / Yle

Entiseen elämään palaavien nuorten määrä kuulostaa isolta. Tieto perustuu hankkeiden raportointiin, jossa laskelmia tehdään sen perusteella, kuinka moni nuori työllistyy tai pääsee koulupolulle Spartak-ajan jälkeen.

Opetellaan vuorokausirytmiä ja syömään monta kertaa päivässä. Anne Mari Leinonen

Yhdistyksen toiminnassa on mukana noin 30–40 nuorta vuosittain.

Nuorten kanssa käydään läpi elämänhallinnallisia asioita, jotka monella ovat täysin hukassa samanikäisiin verrattuna. Esimerkiksi lapsena aloitetun päihteiden käytön takia elämän eri kehitysvaiheet, kuten murrosikä, ovat saattaneet jäädä kokonaan kokematta.

– Opetellaan vuorokausirytmiä ja syömään monta kertaa päivässä. Jollakin ei ole lapsena ollut ohjausta ja turvallista elinpaikkaa, joten aloitetaan ihan perusasioiden hoitamisesta, sanoo Spartakin So What -hankkeen (siirryt toiseen palveluun) vastaava valmentaja Anne Mari Leinonen.

Tiukka talous vie aikaa auttamiselta

Spartakin toiminta on paljon kiinni hankerahoituksista, joissa myös Kajaanin kaupunki ja Kainuun sote ovat olleet mukana omarahoitusosuudella.

Toiminta vaatii myös tilat, joihin pystytään kokoontumaan. Kun käynnissä oleva hanke, ja sen rahoitus ovat päättyneet, toimintaa on jatkettu vapaaehtoisten voimin.

– Itse on rahaa hankittu ja myös vuokria maksettu. Onneksi on myötämielinen vuokranantaja, jonka kanssa maksuista on pystytty sopimaan, kertoo puheenjohtaja Mikko Leskinen.

Spartakin pajalla voi muun muassa käydä kuntosalilla ja korjata autoja. Timo Sihvonen / Yle

Koska jatkuvan rahoituksen saaminen on hankalaa, yhdistyksen palveluja pyritään tuotteistamaan.

Yksi esimerkki tuotteistuksesta on kesäisin toimiva lasten liikennepuisto. (siirryt toiseen palveluun) Uusia tulon lähteitä etsitään ja mietitään jatkuvasti.

– Meillä menee iso osa työstä rahoituksen hankkimiseen ja suunnitteluun. Se on asiakastyöstä pois, sanoo Leskinen.

Aikuisilla ei ole nuorille aikaa

Spartakissa kokoontuneen vertaistukiryhmän aiheena oli tällä viikolla: ”Mikä saa nuoret voimaan pahoin?”. Vastauksia tuli saman tien kuin apteekin hyllyltä.

Nuorten mukaan pahoinvointi johtuu siitä, että aikuisilla ei ole heille aikaa.

– Lisäksi esille nousivat huonot kulkuyhteydet, eli julkisilla ei pääse siirtymään keskustaan syrjäseudulta ja matalan kynnyksen vapaa-ajanviettopaikkojen puute, listaa vastaava valmentaja Anne Mari Leinonen.

Joillekin Spartakin asiakkaille yksikin päihteetön päivä on suuri edistysaskel. Timo Sihvonen / Yle

Nuoret kertoivat myös ennakkoluulojen ja leimatuksi tulemisen pelosta. Vaikka haluaisi apua ja puhua asioista, vaikeuksien pelätään vaikuttavan elämässä etenemiseen.

Suomessa on tällä hetkellä yli 60 000 syrjäytynyttä (siirryt toiseen palveluun) (Me-säätiö) 15–29-vuotiasta nuorta. Syrjäytyneiden määrä on kuitenkin vähentynyt muun muassa hyvän talouskehityksen sekä nuorten työllisyyden kasvun ansiosta.

Aikuisiän syrjäytymiseen vaikuttavat 10 riskitekijää (Me-säätiö) Lastensuojelun sijoitus 12–16 vuoden iässä (34 %) Ei toisen asteen tutkintoa 25 vuoden iässä (30 %) Lastensuojelun sijoitus ennen 6. ikävuotta (28%) Mielenterveyslääkkeet 14–18 vuoden iässä (26%) Synnytti ennen 20. ikävuotta (23 %) Varhaisia käytöshäiriöitä (23 %) Ei yhteishaussa (20%) Vanhempi pitkäaikaisella toimeentulotuella (19 %) Haki vähintään kolme kertaa yhteishaussa (19 %) Rikostuomio tai viisi rikettä (18%)

Alle 25-vuotiaiden työttömyydessä on tapahtunut iso harppaus parempaan, varsinkin Kainuussa, jossa työttömyys on vähentynyt muuta maata ripeämmin.

Tämän vuoden syyskuussa koko Suomessa syrjäytyneiden määrä oli laskenut 49 prosenttia. Kainuussa vähennystä oli 66 prosenttia. Tiedot perustuvat Me-säätiön laskelmiin (siirryt toiseen palveluun), jotka on tehty TE-toimistojen asiakasrekisteritietojen mukaan.

Kainuussa myös rikos- ja päihdekierteessä olevien lasten ja nuorten sekä nuorten aikuisten joukko on hieman koko maata pienempi.

Tämä selviää keväällä ilmestyneestä Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen julkaisusta (siirryt toiseen palveluun) sekä Sotkanetin rikoksia käsittelevästä taulukosta (siirryt toiseen palveluun).

Kuitenkin vakavat mielenterveyden häiriöt ovat Kainuussa koko maata yleisempiä.

Juuso-Eemeli Schroderus haaveilee autonasentajan urasta. Timo Sihvonen/Yle

Kajaanilainen Juuso-Eemeli Schroderus viettää nykyisin viikot Spartakin pajalla, jossa voi muun muassa käydä kuntosalilla ja korjata autoja.

Koulussa hän käy muutamana päivänä viikossa, ja nuoren miehen tavoitteena on saada paperit kouraan runsaan vuoden kuluttua. Schroderus valmistuu autonasentajaksi Kainuun ammattiopiston aikuislinjalta.

– Ainakin minun kohdalla Spartakilta saatu apu on auttanut monissa asioissa. Tämä on sellainen mahdollisuus, jota ei kannata hukkaan heittää, Schroderus sanoo.

Lue lisää:

Mikko oli koulukiusaaja, joka ajoi uhrinsa talvipakkaseen ilman kenkiä – nyt hän työskentelee nuorten kanssa ja pyytää uhreiltaan anteeksi

"Älkää viekö isiä minnekään" – Tyttären sanat katkaisivat Mikon vankilakierteen

On työpajaa, Reipasta Aamua ja sirkustemppuja – nuorten syrjäytymistä ehkäistään sadoissa projekteissa, mutta onko niitä jo liikaa?