FLEURY-SUR-ANDELLE Pilvettömälle taivaalle nousee musta savupatsas. Normandialaisessa Franqueville-Saint-Pierressä haisevat palavat autonrenkaat, joita työntekijät viskovat kylmälaitetehtaan pihalle sytytettyyn nuotioon.

Täällä ei luoteta pomoihin: ei tehtaan monikansalliseen johtoportaaseen eikä Ranskan presidenttiin Emmanuel Macroniin. Eliitti ei välitä työtätekevien ranskalaisten huolista, sanoo tehdastyöläinen Nelly Sueur.

– Kuilu suurituloisten ja meidän pienipalkkaisten välillä on liian iso. Pomot ja poliitikot eivät kuitenkaan halua myöntää sitä, hän toteaa.

Viimeinen pisara oli, kun Sueur työkavereineen jäi ilman odottamiaan bonusrahoja.

Kyse oli lisäpalkkiosta, jonka maksamiseen presidentti Macron oli yrityksiä televisiopuheessaan kehottanut. Presidentti piti kuuluisan puheensa joulukuussa, kun ympäri Ranskaa oli mellakoitu viikkotolkulla.

Franqueville-Saint-Pierressä sijaitsevan kylmälaitetehtaan yhdysvaltalainen omistaja ei ole halunnut bonuksia maksaa. Sueur huokaa ja sanoo, että lisäpalkkio olisi tullut todella tarpeeseen.

Köyhät köyhtyvät, rikkaat rikastuvat ja keskiluokka katoaa, sanoo tehdastyöntekijä Nelly Sueur. Juha Nurminen / Yle

– 1 100 euron nettopalkallani pärjäsi kymmenen vuotta sitten, muttei enää nykyään. Kaikki on kallistunut, ei pelkästään polttoaine, hän sanoo.

Nelly Sueur ei ole itse osallistunut niin kutsutun keltaliiviliikkeen mielenosoituksiin, mutta sanoo kannattavansa liikkeen vaatimuksia ”sataprosenttisesti”. Tärkeintä olisi hänen mielestään pieni- ja keskituloisten verotuksen alentaminen.

Mitä veroja pitäisi kiireellisimmin alentaa?

– Kaikkia, Suer vastaa.

Normandialaisen kylmälaitetehtaan työntekijät vaativat palkankorotuksia. Juha Nurminen / Yle

Kahtia jakaantunut Ranska

Ranskassa pohditaan nyt, miten maa on päässyt jakaantumaan näin pahasti kahtia: menestyneisiin ja pettyneisiin, porskuttaviin metropoleihin ja pysähtyneisiin pikkupaikkakuntiin.

Tilastojen valossa tilanne on kohtuullinen: tuloerot ovat Ranskassa eurooppalaista keskiarvoa matalammat ja minipalkka keskitasoa korkeampi.

Metropolien ulkopuolella vaihtoehdot ovat kuitenkin vähissä. Työpaikkaa ei auta vaihtaa, jos seudun suurin työllistäjä kieltäytyy bonusrahojen maksamisesta. Eikä suurempaan kaupunkiin muuttaminen kannata, sillä samalla nousisivat myös asumisen kustannukset.

Ranskalaisten katkeruus ei kuitenkaan selity pelkästään taloustilanteella, vaan myös unohdetuksi tulemisen kokemuksella.

Macron lupasi presidentiksi pyrkiessään uudenlaista ja avoimempaa politiikkaa. Iso osa etenkin pienten ranskalaiskaupunkien asukkaista on silti sitä mieltä, että heitä ei kuunnella – ei ainakaan ennen kuin Pariisissa palaa.

– Macron halveksuu meitä. Hän vain esittää kuuntelevansa ja jatkaa samaa rataa, tuhahtaa Françis Edouard -niminen työmies.

Edouard kuuluu keltaliiviliikkeeseen ja on protestoinut Macronin politiikkaa vastaan jo yhtenätoista peräkkäisenä viikonloppuna.

Muun ajan Edouard kumppaneineen on viettänyt keltaliivien tienvarsileirissä, joka on ollut pystyssä normandialaisessa Fleury-sur-Andellen kaupungissa marraskuun puolivälistä asti.

Aluksi leiri sijaitsi liikenneympyrässä, mutta muutama viikko sitten poliisit komensivat purkamaan paikan. Leiri siirrettiin siis maantien vieressä sijaitsevalle hylätylle pihamaalle.

Keltaliivien tienvarsileiri on ollut pystyssä marraskuun puolivälistä saakka. Juha Nurminen / Yle

– Vietimme leirissä jouluaatonkin. Se sujui oikein mukavasti, kun lähiseudun asukkaat toivat meille koristellun joulukuusen, hanhenmaksaa ja muita herkkuja, kertoo työttömäksi jäänyt nuori mies Fabian Maillard.

Nyt Maillard ja kumppanit lämmittelevät käsiään nuotion ääressä, jossa palaa puisia lastauslavoja. Kuivunut joulukuusi nököttää leirin laidalla.

Mielipidekyselyjen mukaan 69 prosenttia eli selvä enemmistö ranskalaisista kannattaa yhä keltaliiviliikettä. Samalla tosin myös presidentti Macronin suosio on noussut pahimmasta aallonpohjastaan.

Keltaliivien eurovaaliaikeet herättävät kritiikkiä

Viime aikoina äänessä ovat olleet nekin ranskalaiset, joiden mielestä protestointi saisi vihdoin riittää.

Pariisissa järjestettiin tammikuun viimeisenä sunnuntaina niin kutsuttujen punahuivien vastamielenosoitus keltaliiviliikkeelle (siirryt toiseen palveluun). Punaisen huivin kaulaansa kietaisseet tuhannet mielenosoittajat marssivat ”demokratian puolesta, väkivaltaa vastaan”.

Presidentti Macron on puolestaan pyrkinyt löytämään ratkaisuja Ranskaa jakavaan kriisiin järjestämällä eri puolilla maata suuria kansalaiskeskusteluja. Keskustelut kestävät kaikkiaan kaksi kuukautta ja niihin on kutsuttu sekä kansalaisia että paikallispoliitikkoja.

Ranskan hallitus on luvannut ottaa esiin nousevat huolenaiheet ja parannusehdotukset huomioon tulevien vuosien politiikassaan.

Normandialaisessa keltaliivien leirissä kansalaiskeskustelut eivät herätä innostusta. Niitä pidetään Macronin yrityksenä nostaa omaa profiiliaan kevään eurovaaleja ajatellen.

Keltaliiviliikkeeseen kuuluva Manuel Hamel ei usko presidentti Emmanuel Macronin lupauksiin. Juha Nurminen / Yle

– Keskustelut ovat pelkkää hölynpölyä – kuten kaikki Macronin muutkin lupaukset, sanoo eläkkeellä oleva Manuel Hamel.

Hän on ollut keltaliiviliikkeessä mukana sen perustamisesta saakka yhdessä vaimonsa Nadinen kanssa. Molemmat ovat keskituloisia eläkeläisiä, joiden veroja Macron ensin nosti ja perui sitten joulukuussa korotukset.

– Me haluamme uudenlaista politiikkaa, emme vanhojen virheiden paikkailua. Macronin on parasta muistaa, että me jatkamme protestointia loppuun asti.

Mitä se tarkoittaa?

– Olemme täällä, kunnes Macron eroaa, Hamel vastaa.

Osa keltaliiveistä on ilmoittanut perustavansa poliittisen liikkeen, joka osallistuu kevään eurovaaleihin. Mielipidekyselyiden mukaan keltaliivien lista voisi saada vaaleissa noin 14 prosentin kannatuksen.

Macronille keltaliivien eurovaalilista on hyvä uutinen, sillä se hajottaa opposition äänet yhä laajemmalle. Keltaliivien suosion ennakoidaan rokottavan etenkin presidentin ykkösvastustajan eli äärioikeistolaisen Kansallisen liittouman kannatusta.

Tuoreimmat mielipidekyselyt ovatkin povanneet Macronin LREM-puolueelle selvää vaalivoittoa ja Marine Le Penin Kansalliselle liittoumalle eurovaalien kakkospaikkaa.

Fleury-sur-Andellessa haastattellut normandialaiset haluavat kuitenkin pysyä politiikan ulkopuolella.

– Osa keltaliiviliikkeen edustajista yrittää tehdä irtiottoja, mutta se voi vielä kostautua. Me emme halua tehdä politiikkaa, vaan vaatia poliitikkoja hoitamaan hommansa paremmin, Hamel sanoo.