1. Etninen profilointi on kiellettyä - mutta totta kai ulkonäkö vaikuttaa poliisin arvioon

Ulkomaalaisvalvontaa suorittava poliisi ei saa keskittyä tarkastamaan henkilötietoja pelkästään tietyltä etniseltä ihmisryhmältä. Helsingin poliisilaitoksen ulkomaalaisvalvonnan tehovalvontaiskuja ohjaava komisario Henri Helminen kiistääkin, että etnistä profilointia tapahtuisi.

– Ulkomaalaisvalvontaa ei tehdä niin, että etsitään jotain tiettyä ihmisryhmää, kuten turvapaikanhakijoita, tai virolaisia, tai aasialaisia.

Poliisi ei kuitenkaan suorita ulkomaalaisvalvontaa umpimähkäisesti. Yleensä poliisi menee alueille missä ulkomaalaisia liikkuu, kuten Helsingin rautatieasemalle. Ensin poliisi tarkkailee ihmisten käyttäytymistä ja alkaa puhutella ihmisiä sen jälkeen.

Käytännössä poliisi tekee arvion henkilön mahdollisesta ulkomaalaisuudesta kuten kuka tahansa – eli arvioimalla henkilön puhetta ja ulkonäköä.

– Osasta sen pystyy päättelemään, osasta ei. Ulkomaalaisten joukossa on paljon niitä jotka sulautuvat katukuvaan. Jos heiltä ei kysy, ei voi päätellä ovatko he ulkomaalaisia vai eivät.

Mikä ulkomaalaisvalvonta? Poliisi suorittaa ulkomaalaisvalvontaa muiden virkatehtäviensä ohella, kuten liikennevalvonnan yhteydessä. Tämän lisäksi ulkomaalaisvalvontaa tehdään erikseen suunniteltuina tehovalvontaiskuina. Helsingin poliisi on tehnyt mainittuja tehovalvontaiskuja kevään aikana neljä. Poliisia syytettiin etnisestä profiloinnista ja yhdenvertaisuusvaltuutettu tilasi poliisilta selvityksen asiasta. Selvityksen mukaan ulkomaalaisiin kohdistuneet tehotarkastukset olivat perusteltuja. Ulkomaalaisvalvontaa on lisätty suurelta osin turvapaikanhakijatilanteen vuoksi. Kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden pelätään jäävän maahan paperittomina kansalaisina.

2. Poliisin on aina esiteltävä itsensä

Ulkomaalaislain mukaan poliisin tulee aina esitellä itsensä asiakkaalle tarkastuksen yhteydessä. Esimerkiksi siviiliasuisen poliisin on esittäydyttävä poliisiksi henkilötietoja kysyessään.

Poliisin on myös esitettävä virkamerkkinsä ja kerrottava mistä tarkastuksessa on kyse.

3. Poliisilla on oikeus saada pyytämänsä tiedot

Kun poliisi on esittäynyt ja pyytänyt henkilöllisyystiedot, pyyntöön on parempi suostua. Ulkomaalaislain (siirryt toiseen palveluun) mukaan poliisilla on oikeus saada pyytämänsä tiedot.

– Tämä on hallinnollinen toimenpide eikä vaadi (rikos)epäilyjä. Vasta sitten kun valvonnan aikana selviää jotain, joka antaa syytä epäillä rikosta, asia muuttuu rikostutkinnaksi, Helminen sanoo.

Rikostutkinta voi esimerkiksi alkaa väärennetyn tai toisen henkilön papereiden esittämisestä.

4. Jos henkkarit eivät ole mukana, poliisi voi tulla kotiisi käymään

Suomen kansalainen tai ulkomaalainen ei ole velvoitettu kantamaan henkilöllisyystietoja mukanaan.

Jos Suomen kansalaiselta ne puuttuvat, henkilöllisyys voidaan esimerkiksi varmistaa niin, että kansalainen osaa kertoa itsestään tai passistaan tietoja jotka poliisi varmistaa tietokannoistaan. Jos ulkomaalaisella ei ole passia mukanaan, luvallinen maassa oleilu voidaan varmistaa esimerkiksi lentolippujen tai työlupien avulla.

Jos tietoja ei saada hankittua tätä kautta, passia saatetaan lähteä hakemaan yhdessä poliisin kanssa kotoa tai hotellihuoneesta.

– Tässä käytetään kuitenkin harkintaa sen suhteen kuinka kohtuullista tämä on. Ei ole tarkoitus aiheuttaa kellekään kohtuutonta haittaa.

5. Poliisi voi tarkastaa taskusi ja tarvittaessa viedä säilöön

Jos henkilö esimerkiksi kieltäytyy esittämästä henkilöllisyystietojaan itse, poliisilla on oikeus tehdä henkilön tarkastus, eli tutkia laukut ja taskut.

Jos puhuttelun jälkeen jää vielä selvitettävää, poliisilla on oikeus kutsua henkilö asemalle antamaan maassaolostaan lisäselvitystä.

Poliisin toimivaltuudet riittävät myös säilöönottoon, vaikka asiakkaan ei epäiltäisi syyllistyneen rikokseen.

6. Niskoittelu johtaa tarvittaessa voimakeinoihin

Poliisin logiikka menee niin, että luvallisesti maassa oleva haluaa todistaa asian mahdollisimman ripeästi ja tekee siksi poliisin kanssa yhteistyötä.

"Huono asenne" on sen sijaan hyvä keino joutua poliisin epäilyn alaiseksi.

– Siinä ottaa pienen riskin, että joutuu jyrkempien viranomaistoimien kohteeksi.

Jos henkilö alkaa vastustella poliisin toimenpiteitä poliisi saattaa alkaa epäillä häntä rikoksesta, kuten virkamiehen vastustamisesta. Poliisin toimivaltuudet laajenevat ja hän voi alkaa käyttää pakkokeinoja, kuten tarvittaessa laittaa henkilön käsirautoihin.

– Ketään ei voi laittaa ulkomaalaisuuden vuoksi rautoihin. Se johtuu sitten henkilön aggressiivisesta käyttäytymisestä.

Lähteet: Komisario Henri Helminen, Helsingin poliisilaitos. Suomen ulkomaalaislaki ja pakkokeinolaki.