Helsinki-Vantaan lentoasemaa on pistetty jo muutaman vuoden ajan uusiin puihin, kun Finavia on käynnistellyt 900 miljoonan euron investointiohjelmaansa. Etenkin vauraalle ja kasvavalle aasialaismatkustajien joukolle on avattu merkkiliikkeitä ja uusia ravintoloita. Nyt käynnistyvään 400 miljoonan euron laajennushankkeeseen verrattuna se on kuitenkin ollut vielä kosmeettista puuhastelua. Kasvava läpikulkijoiden joukko tarvitsee lisää tilaa ja rutkasti uusia palveluita.

Laajennuksen jälkeen terminaaliin mahtuisi 10 eduskuntataloa. Uusien matkustajapalveluiden lisäksi matkatavaratehdas laajenee ja laajarunkokoneille tulee lisää siltapaikkoja, eli tuttavallisemmin putkia, jotka vähentävät bussikyytejä lennoille.

Tätä nykyä lentoaseman läpi virtaa noin 16 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Finavia laskee määrän nousevan viidessä vuodessa 20 miljoonaan. Tällä kasvulla on määrä myös rahoittaa raskaat investoinnit. Valtio on sijoittanut 200 miljoonaa euroa, mutta loput rahoista pitää haalia lainoittajilta.

Matkustajaodotukset perustuvat globaalin lentoliikenteen viiden prosentin vuosittaiseen kasvutahtiin. Euroopassa vauhti on ollut hitaampaa ja maailmalla kilpailu Aasian-reiteistä kovaa, mutta toimitusjohtaja Kari Savolainen pitää silti Finavian odotuksia realistisina.

– Jos pääsemme siihen lukuun, mikä on kansainvälinen kasvuprosentti, niin tämä tulee helposti maksettua. Euroopan ja Aasian välillä lentoliikenne kasvaa eniten, ja meillä on hyvät palvelut ja hyvä infrastruktuuri, niin miksi emme pääsisi. Taitaa aika nopeasti tulla 20 miljoonaa täyteen. Niin sanotuissa hiekkamaissa on kyllä investoitu kovasti sekä yhtiöissä että lentoasemilla, mutta meillä on selkeitä kilpailuetuja.

Ykkösasia on ihanteellinen sijainti idän ja lännen välissä, mutta muitakin valtteja hihasta putoaa.

– Meille on sitoutunut useita hyviä lentoyhtiöitä – Finnair tietysti etunenässä – ja lisäksi Helsinki on yksi Euroopan halvimpia lentoasemia ja samaan aikaan yksi operatiivisesti yksi tehokkaimpia.

Vaihtomatkustajia hellittävä myös remontin aikana

Alustavasti Finavia pyöritteli ajatusta etäämmälle rakennettavasta, uudesta satelliittiterminaalista. Se kuitenkin hylättiin, koska matkustajat arvostavat palveluiden saatavuutta ja sujuvia vaihtoja. Ne hoituvat parhaiten yhden katon alla ilman tukalia bussikyytejä paikasta toiseen.

Joka kolmas lentomatkustaja valitsee reittinsä lentoasemien perusteella, joten edes rakennusaikana matkustajia ei ole varaa suututtaa. Sen vuoksi työmaan vaiheistusta on pohdittu erityisen paljon. Rakennuskohteet ja matkustajavirta eristetään niin pitkälle kuin mahdollista. Lentoaseman johtaja Ville Haapasaari myöntää, että operatiivisessa toiminnassa mylläys silti näkyy väistämättä. Esimerkiksi bussikyyteihin joudutaan turvautumaan tavallista enemmän, mutta kaluston luvataan olevan pikkuisen normaalia parempaa.

Eihän se kivaa ole lomamatkalle lähtiessä ottaa sitä samppanjalasia, kun vieressä remonttipressu lepattaa ja pora laulaa Lentoaseman johtaja Ville Haapasaari

– Vanhan terminaalin remontissa on kyllä huomattu se, että eihän se kivaa ole lomamatkalle lähtiessä ottaa sitä samppanjalasia tai keskioluttuoppia kun vieressä remonttipressu lepattaa ja pora laulaa. Yritetään nyt kompensoida tätä epämukavuutta vielä paremmalla palvelulla. Sitä ei voi täysin välttää siinä vaiheessa, kun laajennusosa ja nonSchengen-matkustajien alue liitetään yhteen.

Kaikkiaan pelissä lähes kolmen miljardin potti

Laajennusta on suunniteltu käsi kädessä lentoyhtiöiden kanssa jo siksikin, että asematasoalueella tehdään muutostöitä 65 jalkapallokentän kokoisella alueella. Se tarkoittaa entistä tarkempaa balettia rullausalueilla ja entistä tarkempaa kellottamista lähdöissä ja nousuissa. Turvallisuus ja operaatiot eivät saa vaarantua, kun käyntiin lähtee yksi Suomen suurimmista työmaista, summaa tekniikasta vastaava johtaja Henri Hansson.

– Vuoden alusta aloitetaan varsinaiset rakennustyöt, ensin eteläsiivestä ja sitten suuremmasta länsisiiven laajennuksesta vaiheittain. Vaiheittainen eteneminen takaa sen, että voidaan reagoida heti, jos toimintaympäristö muuttuu; on sitten kyse jostain ympäristötekijästä tai vaikkapa taloudesta.

Erityisen vahvasti sormet laajennussuunnitelmassa on Finnairilla, jonka kotipesästä on kysymys. Yhtiö on hionut kasvustrategiaa käsi kädessä Finavian kanssa ja investoinut itse kaksi miljardia uuteen Aasian-kalustoon. Sitä otetaan vaiheittain käyttöön syksystä lähtien. Finnairin operatiivinen johtaja Ville Iho painottaa, että vaihtoaseman palvelu on erittäin olennainen asia maailmassa, jossa asiakkaalla on paljon vaihtoehtoja.

Pelkkään lentokenttään investoimisesta ei ole mitään hyötyä, ellei ole lentoyhtiötä, joka menestyy ja kasvaa. Finnairin operatiivinen johtaja Ville Iho

– Finnair on tunnettu siitä, että meidän palvelu on erittäin luotettavaa ja meidän operaatiot erittäin luotettavia. Kyllä Finavialla ja Finnairilla strategiat täytyy olla täysin samansuuntaiset. Pelkkään lentokenttään investoimisesta ei ole mitään hyötyä, ellei ole lentoyhtiötä, joka menestyy ja kasvaa. Asiakkaiden palvelu vaatii erinomaiset palvelut. Täällä haikaillaan nyt investointien perään ja tämä on nyt sellainen paikka, jossa todella investoidaan kansainväliseen kasvuun, josta hyötyy sitten koko Suomi.

"Ei tässä liiketoiminnassa voi olla, jos pelottaa"

Ihon mielestä kyse ei ole erityisen riskaabelista sijoituksesta, koska markkina on valoisa.

– Finnair on keskittynyt Aasian markkinoihin koko 2000-luvun ja seuraava kasvuhyppäys on alkamassa, kun meidän uudet laajarunkokoneemme tulevat käyttöön. Siitä eteenpäin kasvu jatkuu koko kymmenluvun. Ei tässä liiketoiminnassa voi olla, jos pelottaa, eikä meitä pelota. Kansainvälisessä kuluttajabisneksessä pärjääminen vaatii jatkuvia investointeja ja jatkuvaa kehitystä.

Palvelualojen hyvä puoli on, että siihen tarvitaan ihmisiä ja se työllistämisvaikutus on iso. Finavian toimitusjohtaja Kari Savolainen

Onko sitten pelko, että laajennus jää heti kättelyssä pieneksi, jos Kiinan ja Japanin keskiluokka jatkaa vaurastumistaan ja haluaa entistä ahkerammin matkustaa Euroopan metropoleihin Seutulan kautta? Finavian toimitusjohtaja Kari Savolainen vakuuttaa, että 2030-luvulla voidaan ottaa seuraava loikka, jos tarpeen on. Nyt käynnistyvän laajennuksen kapasiteetti venyy yli 20 miljoonan ja sen jälkeen moni asia riippuu siitä, millaiset toimintaehdot ympäristö asettaa aukioloaikojen ja melun suhteen.

– Varmaan joskus vuonna 2030 ehkä tarvittaisiin jo seuraavaa laajennusta ja sekin on otettu jo suunnittelussa huomioon. Meillä on eri skenaarioita mihin suuntaan lentokenttä voisi sitten laajentua vastaanottamaan sitten yli 30 miljoonaa matkustajaa.

Suomen tahmeassa taloustilanteessa tästäkin laajennuksesta riittää iloa pitkään. Rakennusaikana luvassa on nelisensataa työpaikkaa, kun toiminta pyörii täydellä teholla, työllistää jokainen miljoona matkustajaa tuhat uutta käsiparia, summaa Savolainen.

– Nykyisellään lentokenttä työllistää noin 20 000 ihmistä ja tällä matematiikalla meille tulee noin 5 000 uutta, pysyvää työpaikkaa. Palvelualojen hyvä puoli on se, että siihen tarvitaan ihmisiä.