Yksityinen terveyspalveluyritys Mehiläinen on hävinnyt vuosia kestäneen verokiistan verottajalle hallinto-oikeudessa.

Suomen Kuvalehden pyytämästä hallinto-oikeuden päätöksestä käy ilmi, että asia on ratkaistu verottajan hyödyksi 27. kesäkuuta 2018.

Oikeuden päätös tarkoittaa Mehiläisen oman arvion mukaan 13,3 miljoonan euron veronkorotuksia ja -lisäyksiä. Arvio käy ilmi Mehiläisen vuoden 2017 tilinpäätöksestä.

Mahdolliset verot viivästyskorkoineen menevät maksuun vasta oikeusprosessin päätyttyä, sillä jatkoa on todennäköisesti luvassa. Mehiläisen talousjohtaja Herkko Soininen sanoo SK:lle, että yhtiö hakee oikeusprosessille jatkoa korkeimmasta oikeusasteesta.

”Mehiläisen näkemyksen mukaan sen entisen emoyhtiön Ambea Finland AB:n Suomen sivuliikkeellä tulee olla oikeus vähentää lainojensa korot verotuksessa ja Mehiläinen on hakenut valituslupaa korkeimmasta hallinto-oikeudesta asialle.”

Veroriita nousi otsikoihin vuonna 2011, jolloin Mehiläisen kyseenalaisista veromenettelyistä uutisoitiin laajasti eri medioissa.

Miljoonatulosta tehnyt Mehiläinen maksoi veroja Suomeen vain murusia ja vältti veroja erilaisten korkovähennysten ja konserniavustusten avulla.

Esimerkiksi sanomalehti Keskisuomalainen uutisoi vuonna 2011, että Mehiläinen maksoi noin 35 miljoonan euron voitoista veroja Suomeen vain hieman yli 300 000 euroa vuonna 2011. Verokikkailusta, tai korrektimmin verosuunnittelusta alettiin keskustella laajemmin julkisuudessa.

Useat kansainväliset yhtiöt käyttävät lain sallimia korkovähennyksiä hyväkseen, ja verottajan tulkintoja myös testataan. Mehiläisen kohdalla paheksuttiin sitä, että suuri osa yhtiön liikevaihdosta tulee suoraan veronmaksajien kukkaroista ja voitot valuvat omistajien taskuun ulkomaille.

Verottaja puuttui Mehiläisen verosuunnitteluun ja vaati yhtiöltä yli 10 miljoonan euron lisäveroja. Verottajan mukaan Mehiläisen omistanutta Ambea Finland AB:n suomalaista sivuliikettä käytettiin laittomaan verosuunnitteluun 2006–2012.

Korkokuluja vähennettiin kaiken kaikkiaan 32 miljoonalla eurolla. Sivuliike on nykyisin sulautunut Mehiläiseen.

Hallinto-oikeus peilasi päätöstään muun muassa aiempaan korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisuun.

Käytännössä rahasiirtoja ja vähennyksiä voi tehdä vain, jos sivuliikkeessä on oikeasti jotain toimintaa. Selvitysten mukaan Mehiläisen sivukonttorissa oli vain muutama työntekijä, jotka eivät olleet yhtiön ”avainhenkilöitä”, eivätkä kyseiset henkilöt osallistuneet strategiseen tai operatiiviseen johtamiseen.

Sivuliikkeellä ole ollut myöskään tuloja, joilla se olisi suoriutunut koronmaksusta. Korkokulut on katettu lähinnä saaduilla konserniavustuksilla.

Verottajan ja hallinto-oikeuden mukaan kyse oli siis ”verokikkailusta”.

Mehiläisen talousjohtaja Herkko Soininen, miten toimitte jatkossa?

”Mehiläisen omistajat purkivat aiempien omistajien vuonna 2006 tekemät omistus- ja rahoitusrakenteet vuonna 2012. Mehiläinen maksaa veronsa normaalisti Suomeen”, Soininen sanoo.

Soinisen vastaus on sama, jota yhtiö on määrätietoisesti toistanut vuosien varrella eri medioissa ja yhtiön tiedotteissa.

Mehiläisen tilinpäätöksen mukaan yhtiö teki vuonna 2017 noin 37,4 miljoonaa euroa voittoa, josta se maksoi yhteisöveroja 7,5 miljoonaa: eli 20 prosenttia, kuten laki edellyttää.

SK kysyi veroriidasta myös verottajalta. Verottaja ei kommentoi yksittäisiä riita-asioita.