Alice Rothille on tärkeää välittää kansallispukuperinne seuraaville sukupolville mahdollisimman aitona. Hän asuu Itävallassa Kärntenin osavaltiossa.

Alice Rothille on tärkeää välittää kansallispukuperinne seuraaville sukupolville mahdollisimman aitona. Hän asuu Itävallassa Kärntenin osavaltiossa. Suvi Turtiainen / Yle

GLANEGG/ KLAGENFURT Itävaltalaisella Alice Rothilla on viisi lasta, perintötila ja työ uskonnonopettajana. Lisäksi pitäisi ehtiä pelastaa itävaltalainen kansallispukuperinne.

Sen vuoksi Roth, 50, on asettanut päähänsä korkean mustan samettihatun. Jaloissa on virkatut polvisukat ja yllä Glaneggin villakankainen kansallispuku.

Glaneggin maaseutupitäjä sijaitsee eteläisessä Itävallassa keskellä kumpuilevaa maaseutua. Puku on päällä, koska Glaneggissä vietetään katolisia sadonkorjuujuhlia paikallisen koulun juhlasalissa. Samalla juhlitaan Rothin perustaman kansallispukuseuran 30-vuotisjuhlia.

Täällä mekon rintamus kiristetään hakasilla, ei napeilla. Päällä roikkuu ohuita hapsuja. Aitoa pukua ei kaupoista saa. Se on tehtävä itse.

Samaan aikaan vaatekauppojen rekit täyttyvät uumaa korostavista jäljitelmistä – varsinkin nyt Oktoberfestin aikaan. Siitä Roth ei pidä.

– Halumme välittää aidon perinteen eteenpäin seuraaville sukupolville, Roth sanoo Glaneggissä.

Hän pelkää, että näistäkin puvuista tulee pelkkää kitsiä, teennäistä museokamaa.

Sama huoli koskee itävaltalaista maaseutukulttuuria ylipäänsä. Kun oma väki vähenee ja tilalle tulee maahanmuuttajia, perinteiden ylläpitäminen vaatii entistä enemmän työtä.

Alice Roth on perustanut kansallispukuseuran kotiseudulleen Glaneggiin. Hän haluaa paikallisten perinteiden välittyvän myös seuraaville sukupolville. Suvi Turtiainen / Yle

Itävallassa pidetään tänä sunnuntaina parlamenttivaalit. Mielipidetiedustelujen mukaan vahvoilla on entinen liittokansleri Sebastian Kurz ja hänen konservatiivinen ÖVP-kansanpuolueensa. Kurzin hallitus kaatui keväällä, kun hallituskumppani FPÖ:n johtaja paljasti Ibizalla kuvatulla salavideolla olevansa valmis korruptioon venäläisten kanssa.

FPÖ eli Itävallan vapauspuolue on maahanmuuttovastainen nationalistipuolue, jonka nousu maan hallitukseen vuoden 1999 vaaleissa sai Euroopan unionin asettamaan pakotteita Itävaltaa vastaan. Osa EU-johtajista kieltäytyi tuolloin jopa kättelemästä itävaltalaisjohtajia.

Kärntenin osavaltiossa, johon myös Glanegg kuuluu, FPÖ on sen sijaan ollut jo vuosikymmeniä valtavirtaa. Sitä äänestää myös Alice Roth.

Roth osaa nimetä selvän syyn, miksi hän alkoi kannattaa FPÖ:tä.

1980–90-luvuilla eräs paikallinen Kärntenin osavaltiossa vaikuttanut poliitikko alkoi pukeutua näyttävästi alueen kansallispukuun. Koska kyseessä oli mies, asuun kuului ruskea takki.

Erityisesti Roth piti siitä, että poliitikko puhui kansallispuku päällä kotiseudun tärkeydestä.

Tuo mies oli Jörg Haider, modernin eurooppalaisen populismin kantaisä.

Jörg Haider poseerasi Kärntenin lipun kanssa kansallispuvun takki päällä vuonna 1999. Gert Eggenberger / EPA

Takin pitäminen ei sinällään ollut radikaalia, samaa tekivät monet muutkin paikallispoliitikot. Mutta yhdistettynä nationalistiseen ja ulkomaalaisvastaiseen politiikkaan ruskea perinnetakki sai uusi sävyjä.

Perinteisesti ruskea väri on yhdistetty natseihin ja kansallissosialismiin. FPÖ on entisten natsien perustama puolue ja Itävallassa maan omaa natsihistoriaa alettiin purkaa toden teolla vasta vuosikymmeniä toisen maailmansodan jälkeen.

Takilla Jörg Haider rikkoi yhden tabun ja vei Euroopan uuteen aikaan.

Hänen johdollaan marginaalisesta FPÖ:stä kasvoi oikeistopopulistinen valtavirtapuolue 1980-luvun lopussa, parikymmentä vuotta edellä monia muita Euroopan maita.

Itävallasta tuli modernin oikeistopopulismin koelaboratorio.

Maaseudulla kansallispuku on yhä osa tavallista juhlaperinnettä. Wienissä se yhdistetään helposti äärioikeistolaiseen ideologiaan. Suvi Turtiainen / Yle

FPÖ:n kärnteniläisen puolue-eliitin kokoontuminen käynnistyy puisen oluttynnyrin auki iskemisellä. Olut alkaa suihkuta ja ensimmäiset muovimukit täyttyvät lähinnä vaahdolla.

Muusikkokaksikko alkaa soittaa itävaltalaista iskelmää. Osalla naisista on päällään kansallispuku. Muutamalla miehellä nahkahousut.

Erityisesti pääkaupungista Wienistä saapuviin toimittajiin suhtaudutaan vapauspuolue FPÖ:ssä epäluuloisesti. Yle sai ensin kieltävän vastauksen pyyntöön päästä seuraamaan FPÖ:n juhlaa, mutta paikan päällä haastattelu onnistuu.

Mies valkoisessa paidassa on Gernot Darmann. Hänen tittelinsä on Kärntenin FPÖ:n puoluejohtaja eli sama kuin Jörg Haiderilla tämän aloitettua nousunsa eurooppalaisen populismin esikuvaksi.

Darmannin mukaan eurooppalainen kulttuuri tarvitsee puolustajia. Hänen mielestä osa maahan tulevista muslimeista haluaa muuttaa Itävallan ja oikeastaan koko Euroopan kulttuuria.

– Tänne tulee ihmisiä, jotka haluavat viedä naisiltamme oikeudet ja pukea päähuivit päiväkotilapsille, Darmann sanoo.

Itävallan Kärntenissä nationalistipuolue FPÖ:lla on vahva kannatus. Gernot Darmann (vas.) on Kärntenin osavaltion FPÖ-johtaja. Suvi Turtiainen / Yle

FPÖ:n kampanjointi ennen sunnuntain vaaleja on keskittynyt siihen, että se haluaa takaisin Sebastian Kurzin ja ÖVP:n johtamaan hallitukseen. Mielipidetiedustelujen mukaan näyttää aika selvältä, että Kurz palaa liittokansleriksi.

Gallupit paljastavat myös sen, että Ibiza-skandaali on heikentänyt FPÖ:n kannatusta vain hieman. Ennen eurovaaleja tullut skandaali pudotti puolueen kannatusta esimerkiksi Glaneggissä vain puolisen prosenttia.

FPÖ ja Kurz mahtuvat hyvin samaan hallitukseen, sillä 33-vuotias Kurz on vienyt konservatiivipuolueensa osin FPÖ:n tontille ja ajaa nyt tiukkaa maahanmuuttopolitiikkaa. Samalla tavalla esimerkiksi naapurimaa Unkarin nationalistipääministeri Viktor Orbán vei hapen äärioikeistolta: se vei oman Fidesz-puolueensa oikealta ohi.

Myös Tanskassa muut puolueet ovat lähentyneet ulkomaalaispolitiikassa maahanmuuttovastaista Tanskan kansanpuoluetta.

Se, mikä oli ennen oikeistopopulismia, on nyt valtavirtaa.

"Yksi, joka puhuu meidän kieltämme."

Näin sanotaan ex-liittokansleri Kurzin vaalimainoksessa. Mutta sanasta sanaan identtinen vaalilause on myös FPÖ:n radikaalia laitaa edustavan, entisen sisäministerin Herbert Kicklin vaalimainoksessa.

Ja täsmälleen sama viesti oli jo 20 vuotta sitten Jörg Haiderin vaalimainoksessa (siirryt toiseen palveluun).

Viimeksi syyskuun alussa nousi haloo, kun Euroopan komission uusi puheenjohtaja Ursula von der Leyen nimitti yhden komissaarin työnkuvaksi "eurooppalaisen elämäntavan suojelemisen". Salkun nimi tulkittiin silmäniskuksi äärioikeistolle, koska siihen kuuluvat maahanmuutto, turvallisuus ja integraatio.

Jörg Haider kuoli ajettuaan humalassa ulos tieltä vuonna 2008. Mutta hänen perintönsä elää.

Kleine Zeitung tarkoittaa suomeksi Pientä sanomalehteä ja lehti on kirjaimellisesti pieni. Lehti on koko 115-vuotisen historian ollut tabloidikokoinen eli noin sata vuotta edellä esimerkiksi Suomen lehdistön uudistumista pieneen printtikokoon.

– Kärnten on avantgardea, kärkijoukossa. Itävallassa vitsaillaan, että mitä Kärntenissä tapahtuu, tapahtuu myöhemmin myös muualla Itävallassa, päätoimittaja Antonia Gössinger sanoo Kleine Zeitungin toimituksessa Klagenfurtissa Kärntenin osavaltiopääkaupungissa.

Antonia Gössinger on Kärntenin osavaltiossa ilmestyvän Kleine Zeitungin päätoimittaja. Seinällä roikkuu journalismipalkinto, jonka hän sai jouduttuaan Jörg Haiderin ja FPÖ:n kannattajien painostuksen kohteeksi. Suvi Turtiainen / Yle

Gössinger on seurannut FPÖ:n ja aikoinaan Haiderin nousua Kärntenissä ja myöhemmin liittovaltiotasolla vuosikymmeniä. Hänen mukaansa Haiderin hurjan suosion salaisuus oli se, että hän osasi puhua ihmisille tavalla, joka sai hänet näyttämään kansan puolustajalta.

Haider puhui pienen ihmisen puolesta. Itävalta on Suomea selvästi hierarkisempi ja tittelitarkempi yhteiskunta, joten viesti puri. Samaa asetelmaa käyttävät nyt populistit ympäri Eurooppaa. Myyttinen "kansa" vastaan eliitti.

Haider esiintyi puhtaana vaihtoehtona suhmuisille perinteisille suurpuolueille sosiaalidemokraattiselle SPÖ:lle ja konservatiiviselle ÖVP:lle, jotka ovat vuorotellen hallinneet Itävaltaa toisen maailmansodan jälkeen.

Gössinger sanoo FPÖ:n vakiintuneen osaksi puoluekarttaa Kärntenissä osavaltion vaaliperinteen vuoksi. Aiemmin osavaltiohallitukseen nousivat kaikki tietyn kannatusprosentin saaneet puolueet, eikä erillistä keskustelua oikeistopopulistien mukaan ottamisesta pitänyt käydä.

Toisin on esimerkiksi Saksassa.

Historiansa painolastin yhä tunteva Saksa miettii, ottaako jatkuvasti suosiotaan kasvattava nationalistipuolue Alternative für Deutschland (AfD) mukaan osavaltiohallituksiin vai ei. Tähän asti yhteistyö on torjuttu, mutta kohta hallitusten muodostaminen ilman sitä voi olla vaikeaa.

Saksan katse on tiiviisti Itävallassa. Liittovaltiotasolla FPÖ on ollut neljästi mukana Itävallan hallituksissa. Kolme kertaa hallitus on kaatunut ennenaikaisesti.

Itävaltaa seuraavat myös muiden maiden oikeistopopulistit.

Saksassa AfD:n radikaalisiiven johtohahmo Björn Höcke onkin ominut sanasta sanaan Jörg Haiderin käyttämän vaalilauseen "He ovat häntä vastaan, koska hän on teidän puolellanne". Samaa käytti myös Ibiza-kohussa kaatunut FPÖ:n entinen johtaja ja ex-varakansleri Heinz-Christian Strache.

Asiasta twiittasi muun muassa poliittinen aktivistiryhmä Saksassa.

Faschisten waren auch schon origineller. Neu ist, dass Höcke sich in seinem Dorf plakatieren lässt. Bisher sollte das ja ein unpolitisches „Bullerbü“ bleiben. pic.twitter.com/j8aiWfY9cS — Zentrum für Politische Schönheit (@politicalbeauty) 22. syyskuuta 2019

Oikeistopopulistit esiintyvät mielellään perinteisen eurooppalaisen elämäntavan puolustajina maahanmuuttoa vastaan. Siirtolaisvuosi 2015 onkin nostanut populistien suosiota ympäri Eurooppaa.

Mutta voiko eurooppalainen kulttuuri selvitä ilman maahanmuuttoa? Myös tässä kysymyksessä Kärnten saattaa olla avantgardea eli etujoukoissa.

Glaneggin pappi Francis Nelaturi on kotoisin Intiasta. Hän suoritti itävaltalaisen sadonkorjuumessun päätteeksi intialaisen kiitosseremonian vieraana olleelle papille. Suvi Turtiainen / Yle

Glaneggissä koulun juhlasali on täpöten täynnä. Huoneessa on tasan yksi ihminen, joka ei ole valkoihoinen. Hän on Glaneggin uusi katolinen pappi, Intiasta kotoisin oleva Francis Nelaturi.

– Paikallinen piispa kysyi kotimaani piispalta apua, koska täällä Kärntenissä on liian vähän pappeja. Itse asiassa papeista on pulaa Itävallassa ja koko Euroopassa, Nelaturi sanoo samassa sadonkorjuutilaisuudessa, jossa myös Alice Rothin kansallispukuseura juhlii.

Kärntenin maaseutu on yksi Itävallan alueista, joiden asukasluku on laskussa. Nuoria lähtee suuriin kaupunkeihin tai ulkomaille. Tilalle tarvitaan maahanmuuttajia, jotta perinteet – kuten sadonkorjuujuhla – voivat ylipäätään jatkua.

Pappi Nelaturi puhuu saksaa vahvalla intialaisella korostuksella. Nelauturi on ollut Itävallassa kaikkiaan kuusi vuotta. Hän sanoo uuden seurakunnan olevan papille aina aluksi vaikea.

– Mutta olen onnellinen Glaneggissä. Vaikka aksenttini on vaikea ja tulen vieraasta kulttuurista, ihmiset ovat rohkaisevia, hän sanoo.

Euroopassa laajasti siteerattu politiikan tutkija Ivan Krastev on sanonut poismuuton ja maahanmuuton vastustamisen olevan osa samaa ilmiötä. Maahanmuuttoa vastustetaan erityisen paljon esimerkiksi itäisessä Keski-Euroopassa Unkarissa ja Puolassa, josta työikäinen väestö muuttaa länteen.

Pelkona ei ole välttämättä vieraat tulijat vaan se, ettei kukaan jää vaalimaan perinteistä kulttuuria.

Alice Roth asettelee mustan perinnepäähineen hiuksilleen. Hän on saanut sen äidiltään, joka sai sen äidiltään. Seuraavaksi hattu menee Rothin tyttärelle.

Glaneggiläiset kokoontuvat ryhmäkuvaan sadonkorjuujuhlan päätteeksi Etelä-Itävallassa. Suvi Turtiainen / Yle

Lue lisää:

Toimittajalta: Salaliitto Ibizalla osui Itävallan vapauspuolueen omaan nilkkaan – Mitä tapaus kertoo oikeistopopulistien mielenmaisemasta?

Korruptiokohua sulatteleva Itävalta valmistautuu ennenaikaisiin vaaleihin – liittokansleri Kurzin puolue gallupkärjessä

Itävallan vastaanottokeskuksista tuli maastalähtökeskuksia – maa haluaa eroon turvapaikanhakijoista, vaikka kärsii työvoimapulasta