Småskaliga vattenkraftverk som inte är miljöanpassade tömmer sjön Yxern på vatten och förstör för vattnets fisk- och fågelliv. Fem av vattenkraftverken ägs av Tekniska verken och producerar tillsammans mindre grön el än ett enda vindkraftverk, men bolaget har fått 151 miljoner kronor i bidrag för att man satsar på förnyelsebar energi. Vi har pratat med en av de boende vid sjön som protesterat i flera år.

Sjön Yxern är Kalmar läns största, men tidvis tappas den på 40 procent av sitt vatten. Det är de nio vattenkraftverken som ligger nedströms från sjön som orsakar tömningen, men trots den stora inverkan producerar de väldigt lite el. Detta påverkar Yxern väldigt mycket och en av de som protesterat hårdast är Tino Åberg.

Han bor med sin fru Åsa 100 meter från sjön och kan därför på nära håll följa vad som händer i sjön. Han har ”sedan barnsben” hört talas om vad som händer i Yxern, men det var först för några år sedan som han började engagera sig för att rädda sjön.

– Jag började med att kontakta lokalpressen och de kom ut och gjorde ett reportage om Yxern och den sjunkande vattenivån. Några dagar senare startade jag Facebook-gruppen ”Alla vi som värnar om sjön Yxern” och idag är vi över 550 medlemmar, berättar Tino Åberg.

Sedan dess har han medverkat i både radio och tv flera gånger, lokalpressen har gjort flera reportage om Yxern och han har både fått landshövdingen i Kalmar län att besöka Yxern och Trafikverket att sätta upp Yxern-skyltar vid sjöns vägbroar.

Enligt Tino Åberg råder det inga tvivel om att ”den brutala regleringen” skadar den biologiska mångfalden. Han berättar att i södra delen av sjön Yxern uppskattar markägare att över 50 hektar har försvunnit efter det att regleringen startade 1947. Där det förr var vatten är det idag vass och åter vass. Då vattennivån åker upp och ner och med en torrlagd strandzon som ligger blottad halvårsvis förstörs lekplatser för fisken och för fåglar som häckar strandnära. Gäddan har minskat dramatiskt i sjön och även abborren har minskat.

– Samtliga kraftverk saknar fisktrappor och fingaller. Enda vägen är genom kraftverkens turbiner för att där malas till färs. Bara det att ålen som är internationellt utrotningshotad och rödlistad i EU är skäl nog för att riva ut kraftverken, säger han.

Tino Åberg är inte den enda som är kritisk till hur sjön behandlas.

– Det finns inget försvar att förstöra och ödelägga en så stor del av en sjö för den lilla effekten man får ut av de här vattenkraftverken, säger Tomas Kronståhl, kommunalråd i Västerviks kommun till SVT.

– Det är ju en ren miljöförstöring, och det gäller ju alla kraftverk som Tekniska verken har, säger Patrik Wallenberg, Älvräddarnas representant i Linköping.

Kraftverken saknar dessutom möjligheter för fisk eller ål att ta sig förbi för att leka och hitta föda, trots att det krävs i en vattendom för sjön från 1938. Fem av kraftverken ägs av det kommunala bolaget Tekniska verken i Linköping som menar att de inte tjänar pengar på kraftverken, men de har fått 151 miljoner kronor i bidrag för att de utvinner förnybar energi.

– Det är för vår förnybar energi, som vi har fått pengarna. Pengar till miljöåtgärder tycker jag vi ska använda där de gör mest nytta, både för miljö och klimat, säger Mile Elez, Tekniska verkens tekniske direktör.

Tekniska verkens kraftverk anklagas också för att förstöra möjligheterna för fisk och ål att vandra i Motala ström, Svartån och Stångån. I flera års tid har ideella krafter i regionen kämpat för att återupprätta det som förstörts. – Tiderna har ju ändrats. När kraftverken bygdes så var det ju inte tal om miljön, då var det bara billig energi som gällde. Men i dagens läge när vi har överskott av energi och kan exportera så fortsätter vi att förstöra för framtiden och våra barnbarn, säger Åke Wester från Roxens fiskevårdsområde till SVT. På Tekniska Verken försvarar den tekniske direktören, Mile Elez, dock bolagets agerande: – Det finns regler för hur mycket vi får tappa ur sjön. Vi gör precis vad vattendomen säger, menar han. Efter kritiken har Tekniska verken meddelat att de ska ”kartlägga vilka miljöåtgärder som krävs för att gynna fisk och naturvärden”. Källor: SVT Öst och SVT Öst