Skrönan att invandrare kommer i arbete efter sju år upprepas envist av media trots att det redan visats vara fel. En enkel klick på SCBs hemsida räcker för att se att det inte stämmer, efter sju år i Sverige arbetar ungefär hälften av invandrare. Utbildningsradions program Bildningsbyrån hör till de som fortsätta upprepa detta faktafel: ”Statistik visar att det i genomsnitt tar sju år för en invandrare att få jobb i Sverige.”

Utbildningsradion borde inte sprida vandringsmyter.

Ett självbelåtet svar man ibland hör är ”sju år är en bra siffra, det kan ta 25 år innan en inrikes född bäbis kommer i arbete!” Den här resonemanget kanske låter övertygande för de som inte har satt sig in i frågan, men det är feltänkt. Att vuxna invandrare inte belastade välfärdsstaten som barn är något som studier givetvis redan tagit hänsyn till. Annars hade invandringens kostnader varit ännu större. Dessutom tar det som sagt inte sju år innan invandrare kommit i arbete, en betydande andel kommer aldrig i arbete.

Arbetsmarknadsgapet i Sverige är så stor att invandrare arbetar mindre och betalar in mindre skatt trots en mer fördelaktigt åldersprofil. SCB utförde några år sedan intressanta beräkningar över hur många år människor i genomsnitt arbetar över livscykeln. Beräkningarna gäller fram till 2002. Invandrares arbetsmarknad relativ svenskfödda har inte förbättrats sedan dess, så beräkningarna bör vara jämförbara med hur det ser ut idag.

Ur SCBs rapport ”Tio färre arbetsår för invandrare”:

Summerat antal år i förvärvsarbete under arbetslivet för svenska män beräknades till 38 år men bara 27 för utrikes födda män. Skillnaden är lika stor bland kvinnor.

Media gillar att upprepa skrönan att invandrare kommer i arbete efter sju år i landet. SCBs beräkning av hur det faktiskt ligger har jag däremot aldrig sett citeras.

P.S

Det går för övrigt inte att jämföra antal år utan arbete för vuxna och barn. Barn är billigare i drift än vuxna. Barn försörjs dessutom huvudsakligen av sina föräldrar, inte av skattebetalare. Den stora besparingsposten för invandrare som anländer som vuxna är skolan. Svenska skattebetalare slipper betala skolgång för de invandrare som utbildade sig i sina hemländer. Men resultatet blir också därefter. Skolsystem i tredje världen har små resurer. Det existerar bra skolor i tredje världen, men långt fler skolor är dåliga. Utbildningssystem i länder som Irak, Somalia, Eritrea och Afghanistan är i värsta fall närmast värdelösa för svensk arbetsmarknad.

Inget annat västland har större gap i språkkunskapet mellan infödda och invandrare i internationella undersökningar än Sverige. SCB skriver: ”Sverige har störst skillnad i läsfärdigheter”. Skolgången för någon som i stället gick koranskola i sitt hemland är visserligen gratis för Sverige, men you get what you pay for. Priset för en arbetskraft utan högkvalitativ västerländsk utbildning är större kostnader längre fram i form av åratals i SFI, Komvux och arbetslöshet.

Uppdatering:

Någon som heter Daniel Andersson tror på twitter att jag har skrivt fel när jag skrev ”efter sju år i Sverige arbetar ungefär hälften av invandrare”. Det gäller enligt honom bara flyktingar, inte invandrare.

Vad Daniel inte vet är att ”ungefär hälften” efter sju år stämmer för båda flyktingar och invandrare som helhet. Det är knappt hälften som jobbar efter sju år bland flyktingar och drygt hälften som jobbar efter sju år bland samtliga invandrare. SCBs rapport ”Integration – utrikes födda på arbetsmarknaden” redovisar detta för samtliga invandrare. Andelen i arbete efter sju år varierar också från kohort till kohort, de som kommer under högkonjunktur brukar klara sig bättre.

Tabell A.6 visar detaljerade siffror. För den första kohorten i åldrar 20-55 arbetade 53 procent sju år senare och för nästa kohort arbetade 57 procent. Notera att detta gäller åldersgruppen 20-55, siffrorna skulle varit något lägre när man räknar på gruppen 20-64 år som beräkningar om flyktingar ovan använde.

Det kan förvåna läsare att siffrorna är så lika för flykting- och anhöringinvandrare och samtliga invandrare. En orsak är hälften av arbetskraftsinvandrare inte är kvar i sverige efter sju år, de har åkt hem igen. Av de som faktiskt stannar i Sverige är numera majoriteten flykting- och anhöringinvandrare.

Dessutom jobbar inte alla arbetskraftsinvandrare som många tycks anta. Det kan man se i SCBs rapport: ”De som kommit som arbetskraftsinvandare har en sysselsättningsnivå på drygt 60 procent åren efter invandringen.”

Detta bekräftas av en färskare rapport av Fores av forskare på Malmö högskola: ”Av dem som arbetskraftsinvandrade 2009 och var kvar i landet 2010 var 71,5 procent sysselsatta. År 2011 var det 72,8 procent”.

Många arbetskraftsinvandrare kommer med jobb men blir sen arbetslösa. En annan orsak är mätfel, en del arbetskraftsinvandrare har åkt hem igen utan att det registrerats och ser därför ut att vara kvar i Sverige utan arbete. En annan viktig orsak är enligt Fores rapport systematiskt fusk med så kallad arbetskraftsinvandring.

Som ni ser stämmer det jag skrev både för flyktingar och för invandrare som helhet, efter sju år arbetar ungefär hälften.