Det är på Stillingsön på Orust som vi får träffa hobbydykarna Eriq Agelii och Mikael Mazur. Det är lunchtid och väderförutsättningarna är goda för ett dyk vid bryggan. Men det är inte bara för nöjets skull som de dyker den här gången.

Första dyket på Västkusten

Eriq Agelii är initiativtagare till projektet Rena botten, som går ut på att få fler dykare i Sverige att hjälpa till med att plocka upp skräp från havsbotten medan man ändå är ute och dyker. Projektet startades i Stockholm, och nu gör de sitt första dyk på Västkusten.

– I dag har vi plockat upp gamla däck som legat på botten i säkert 20 år och som vittrar sönder långsamt, säger Eriq Agelii.

Förödande för naturen

Enligt Håll Sverige Rents årliga skräprapport är det mellan 4,8 och 12,7 miljoner ton plastavfall som beräknas hamna i havet varje år. Och då har man inte ens räknat in andra typer av avfall.

Gifterna från avfallet har dokumenterat negativ inverkan på djur- och växtliv, och plast är ett särskilt stort problem eftersom det tar lång tid att bryta ner och ofta smulas sönder till mikroskopiska beståndsdelar som fortfarande skadar naturen.

Flera ton skräp

Det Eriq Agelii och Mikael Mazur håller på med kallas för plogging, och förekommer på många håll runtom i världen. Skräpet som plockas upp tas om hand av kommunen eller en hamnägare. I vanliga fall kan de få upp flera ton skräp på ett enda dyk, och det handlar om allt från telefoner och tomburkar till traktordäck.

– Jag hoppas att fler ska inspireras att ta med lite skräp när man ändå är nere och dyker. Vi som dyker vet hur det ser ut nere på botten. Det är rena soptippen på många ställen, speciellt i hamnar. Det är mycket som har tappats ned, men det är också mycket som dumpats med flit, säger Eriq Agelii.

Vad är det som driver er att fortsätta?

– När man ser hur fjorden här återhämtar sig och fisken kommer tillbaka. Vattnet blir renare, men det gäller att hjälpa till att ta bort det giftet som finns.