I somras fick Trafikverket i uppdrag av regeringen att utreda förutsättningarna för statlig upphandling av nattågstrafik till europeiska städer. Vi gör nu en delredovisning av uppdraget som kommer att slutredovisas den sista april.

Det är mycket som påverkar lämpligheten att bedriva nattågstrafik. Det handlar till exempel om en lagom lång restid, möjliga avgångs- och ankomsttider, tillgången på lok och vagnar samt vilka andra resmöjligheter det finns på sträckan. Om staten sedan vill stödja trafiken ekonomiskt behöver EU:s regelverk som syftar till att upprätthålla konkurrensen på den inre marknaden följas.

Trafikverket föreslår att Malmö-Köln kan bli första sträcka

Utifrån de analyser vi har gjort i första delen av det här regeringsuppdraget lämnar vi nu ett förslag på förbindelser som vi bedömer vara realistiska och intressanta att gå vidare med.

–Som ett första steg föreslår vi att gå vidare med en förbindelse mellan Malmö och södra Tyskland, lämpligen Köln. Restiden på sträckan är rimlig och det finns goda möjlighet till fortsatta anslutningar från Köln, säger Anna Fällbom, enhetschef Trafikavtal och transportnät.

Vi ser också goda möjligheter till trafik mellan Stockholm och Hamburg. Men där behöver vi först fördjupa utredningen bland annat vad gäller konkurrensen. På ännu längre sikt finns även Frankfurt, Bryssel, Berlin och Basel som tänkbara destinationer. Det finns dock flera komplicerande faktorer med att bedriva gränsöverskridande trafik och alla förbindelser behöver utredas vidare.

Trafikstart möjlig tidigast 2022-2023

Trafik på sträckan Malmö-Köln skulle som tidigast kunna vara igång om två till tre år. Det förutsätter dock att nödvändiga överenskommelser med berörda länder finns på plats, att det finns intresserade operatörer som kan tillhandahålla fordon samt att den juridiska processen inte drar ut på tiden.

Vilken upphandlingsform som används har också betydelse för tidplanen. Vi ser två möjliga sätt att upphandla trafiken, direkttilldelning eller ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. En direkttilldelning bedöms kunna gå något fortare. Upphandlingsformen ställer dock stora krav på kontroll av att operatören inte överkompenseras för trafiken. Ett konkurrensutsatt anbudsförfarande ställer inte samma krav på kontroll av överkompensation, men bedöms ta något längre tid.

Lämpliga fordon en bristvara

En svårighet med trafiken är att tillgången till lämpliga fordon bedöms vara en bristvara för närvarande. På grund av skillnader i tekniska förutsättningar kan svenska fordon inte användas på den europeiska kontinenten.

– Det går givetvis att beställa nya tåg, men en sådan lösning tar tid. På kort sikt förordar vi därför en upphandling som bygger på att operatören själv tillhandahåller fordonen, säger Anna Fällbom.

Uppdraget ska slutredovisas sista april

Frågan om vem som ska äga fordonen är en av flera som ska fördjupas till uppdragets slutredovisning den 30 april 2020.

– Jag vill poängtera att det vi lämnar ifrån oss nu är en delredovisning av uppdraget. Det finns flera frågor som ska utredas vidare. Bland annat behöver kapaciteten på de möjliga destinationerna och de orter som passeras undersökas ytterligare. Vi ska också ta fram ett förslag på hur upphandlad trafik så snart som möjligt kan ersättas av kommersiell trafik, avslutar Anna Fällbom.