Det här är en debattartikel. Åsikterna som framförs är skribentens egna.

DEBATT. Med ökad automatisering spelar Sveriges höga löneläge en mindre roll. Men konkurrensen är hård och för att locka företag att lägga industriproduktion här krävs rätt kompetens, innovationskraft och bättre företagsklimat, skriver Ulf Borgcrantz och Sören Petersen på EY.

Många svenska företag har sedan 1980-talet flyttat sin tillverkning till låglöneländer. Industrins ökande automatisering och robotisering innebär dock att lönekostnaden får allt mindre betydelse för tillverkningens placering.

Samtidigt blir produktionen allt mer komplex, vilket gör att flexibilitet och innovation blir allt viktigare för att hävda sig i den globala konkurrensen. Detta innebär att höglöneländer som Sverige kan erbjuda ett konkurrenskraftigt alternativ till att tillverka i låglöneländer.

Men det är långt ifrån självklart att företagen ska välja att placera sin tillverkning just i Sverige. Konkurrensen är hög från industrinationer som USA, Tyskland, Frankrike och England. Vad kan vi göra för att företagen ska välja Sverige?

Vi har identifierat tre åtgärder som är centrala för Sveriges förmåga att behålla och locka företag inom tillverkningsindustrin:

1. Säkerställ kompetensförsörjningen

Enligt en studie av Business Sweden är tillgången till rätt kompetens en av de viktigaste faktorerna för företagens beslut om var tillverkningen ska placeras. Samtidigt ser vi i tillverkningsindustrin stora utmaningar med just kompetensförsörjningen.

I Svenskt Näringslivs senaste rekryteringsenkät uppgav 65 procent av arbetsgivarna att de haft svårt att rekrytera. De vanligaste anledningarna var brist på personer med rätt yrkeserfarenhet, rätt utbildning eller tillräcklig arbetslivserfarenhet. Dessutom uppgav en dryg fjärdedel av de tillfrågade företagen att svårigheterna att rekrytera har stoppat en planerad expansion.

De senaste prognoserna från SCB målar en liknande bild. Enligt SCB kommer det att råda stor brist på gymnasieingenjörer och på personer med gymnasial industriutbildning samt ett antal specialkompetenser under de närmaste 20 åren.

2. Stärk innovationsförmågan

Den ökande förändringstakten till följd av kortare produktlivscykler och omstörtande, ”disruptiv” innovation innebär att samlokalisering av innovation, produktutveckling och tillverkning kan ge tydliga konkurrensfördelar.

Sverige har ett bra innovationsklimat och toppar EU:s European Innovation Scoreboard som jämför medlemsländernas innovationsklimat.

Tyvärr visar jämförelsen även att Sveriges försprång har minskat och att Sverige är betydligt sämre på att realisera effekterna av nya innovationer jämfört med övriga EU-länder.

3. Skapa ett attraktivt företagsklimat

Sverige har ett förhållandevis gott företagsklimat och hamnar på nionde plats i Världsbankens senaste Ease of Doing Business rankning som omfattar 190 länder. Samtidigt finns det flera områden där Sverige skulle kunna bli ännu mer attraktivt som industriland.

Världsbankens rankning antyder exempelvis att det är relativt svårt att få finansiering i Sverige och en studie från Företagarna visar att 60 procent av företagen som behövt extern finansiering har upplevt att det varit svårt att få.

Enligt EuroStat är Sveriges arbetskraftskostnader bland de högsta i Europa, vilket till stor del beror på arbetsgivaravgiften som är den näst högsta i Europa.

Slutligen visar Småföretagarbarometern som sammanställs av Företagarna att cirka 10 procent av de tillfrågade företagen upplevt politisk oförutsägbarhet som ett tillväxthinder under de senaste två åren.

Ulf Borgcrantz, ansvarig för rådgivning inom produktivitetsutveckling i Norden för EY

Sören Petersen, specialiserad inom tillverkning och logistik på EY