Napok óta tíz- és százezrek tiltakoznak Bukarest és több román nagyváros utcáin. A kép látszólag egyszerű: a decemberi választást megnyerő kormánypárt elnöke ellen eljárást folytat a korrupcióellenes ügyészség, erre a kormány suttyomban enyhítette a hivatali visszaéléssel és hanyag kezeléssel kapcsolatos büntetőjogi szabályokat – majd a kormánypárt elnöke, épp szombaton, a tiltakozások hatására, belengette a rendelet visszavonását. A valóság azonban ennél jóval összetettebb. Az elmúlt napok eseményei rámutatnak arra is, hogy milyen éles törésvonalak vannak a román társadalomban, hogy milyen izmozások vannak a hatalmi ágak között, de arra is, hogy egy korrupcióellenes szervezettel szemben is felmerülhetnek személyiségi jogi aggályok. Maga a probléma pedig országos jelentőségű: Romániában több mint négyezer köztisztviselő ellen folynak eljárások ilyen bűncselekmények gyanújával.

A szociáldemokraták elnöke szerint Soros György semmi jót nem tett az országnak, csak a rosszat finanszírozta.

Pénteken este megint közel százezren tüntettek Bukarestben, és több tízezren más romániai nagyvárosokban a szociáldemokraták vezette kormány héten elfogadott sürgősségi rendelete miatt, az ötödik napja tartó tiltakozási hullám szombat délelőtt pedig a gyerekeknek szervezett családos tüntetéssel folytatódott a fővárosban.

A kabinet a kedd esti ülésén minden előzetes tájékoztatás nélkül elfogadott és a közlönyben gyorsan ki is hirdetett egy rendeletet, ami a hivatali visszaélésre, hanyag kezelésre, érdekellentétre és bűnpártolásra vonatkozó cikkelyeknél enyhít a Btk. szigorán, az indoklás szerint azért, hogy a törvényt összhangba hozza az Alkotmánybíróság korábbi döntéseivel.

Hatalmas tüntetések kezdődtek

Már aznap este is sokan utcára vonultak tiltakozásul, de szerdán országszerte több százezres tüntetés kezdődött, csak Bukarestben 150 ezren lehettek a parlament épülete előtti téren. A belügyminisztérium és a titkosszolgálatok egymást vádolták, hogy miért nem előzték meg, amikor huligánok petárdákkal és Molotov-koktélokkal támadtak a rendőrökre és a békés tüntetőkre. Csütörtökön is tüntettek, pénteken pedig újra óriási tömeg gyűlt össze a fővárosban. A szerdai esetet leszámítva nem voltak erőszakos események.

A normakontrollt kezdeményező román legfőbb ügyész közben péntek éjszaka a vitatott kormányrendelet hatályának felfüggesztését kérte a bukaresti táblabíróságtól. Gyors döntést kért, mert szerinte a kormányrendelet február 9-e után „visszafordíthatatlan károkat" okozhat.

De mi is van ebben a jogszabályban, ami ekkora közfelháborodást váltott ki?

A szociáldemokrata-liberális kormánykoalíció által elfogadott rendelet egyik legnagyobb visszhangot kiváltó eleme az volt, hogy ezentúl csak a 200 ezer lejnél (14 millió forint) nagyobb kárt okozó hivatali visszaélésért indítható bűnvádi eljárás.

A kiszabható legnagyobb büntetést pedig az eddigi hétről három évre csökkentette, öt évre rövidítve az elévülési időt.

Az ennél kisebb kárt okozó hivatali visszaélés innentől szabálysértésnek számítana, vagyis börtön nem járhatna érte.

Emellett hanyag kezelésért nem indítható büntetőeljárás.

Illetve az elkövetők családtagjait sem lehet majd bűnpártolással megvádolni.

Nagy vihart kavart

Romániában eddig 2100 köztisztviselő ellen emelt vádat a korrupcióellenes ügyészség (DNA) hivatali visszaélés, további 2000 ellen pedig hanyag kezelés miatt. Ha a kormány rendelete életbe lép, akkor több ezer dosszié válna semmissé.

Most sokan azzal vádolták Liviu Dragneát, a szociáldemokraták elnökét, hogy önös érdekek vezették. Dragneából ugyanis éppen azért nem lehetett miniszterelnök a PSD nagy választási győzelme után decemberben, mert korábban felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték a Traian Băsescu volt elnök leváltását célzó referendum miatt választási csalás, valamint nem legális mobilizálás vádjával, de ami fontosabb: egy ügyben most is eljárást folytatnak ellene.

A román kormány azzal érvelt, hogy az Alkotmánybíróság negyven ponton is alkotmányellenesnek találta a Btk.-t, többek között azt mondta ki, hogy a hivatali visszaélés fogalma túl általánosan van szabályozva, amivel visszaélhet a korrupcióellenes ügyészség.

Az országos tiltakozáshullám hatására azonban a kormányban megjelentek az első repedések, és szombat délutánra úgy tűnik, Dragneáék lába alól kezd kicsúszni a talaj. A pártelnök és Sorin Grindeanu miniszterelnök

csütörtökön még azt jelentette be: a tiltakozások ellenére sem vonják vissza a rendeletet,

az igazságügyi minisztérium pedig azt közölte: mindenkinek el kellene olvasni a pontos szöveget, mielőtt támadják őket. A kormánypárt vezetői emellett egy aláírásgyűjtéssel is felvonultatnák maguk mögött a támogatóikat.

Csakhogy még aznap lemondott Florin Jianu kereskedelmi és vállalkozásfejlesztési miniszter, aki azt mondta, azért várt ki, hogy a tiltakozások hatására visszakozik-e a kabinet. A módosítást kezdeményező igazságügyi miniszter pedig egyelőre kivonta magát a frontvonalból, a költségvetés elfogadására hivatkozva jövő keddig egyik államtitkárára ruházta át a hatáskörét.

Ezek után Dragnea

szombat délelőtt már lehetségesnek nevezte a sürgősségi kormányrendelet eltörlését.

Most arról beszélt, hogy úgy érzi, már nem tudja megfékezni saját pártja, a PSD területi szervezeteit, akik a párt egymillió hívét akarják Bukarestben utcára szólítani. Azt mondta szombat délután, hogy a következő órákban megoldást fog javasolni a konfliktusra Sorin Grindeanu miniszterelnöknek, és „esetleg elképzelhetőnek” nevezte a rendelet visszavonását is.

Az Alkotmánybíróságnak is lépni kell

A legfelső bírói tanács (CSM) azért fordult az Alkotmánybírósághoz, mert a kormány nem kérte az igazságszolgáltatás szakmai szervezeteinek a jóváhagyását a döntéshez. Pénteken alkotmányossági kifogást emelt Victor Ciorbea ombudsman is, aki eredetileg illetékesség hiányára hivatkozott, mert a rendelet még nem lépett hatályba, a PSD ellenzékét támogató Klaus Iohannis román elnök azonban meggyőzte, hogy lépjen. A tüntetőket dicsérő Iohannis maga is az Alkotmánybírósághoz küldte a rendeletet, a testület pedig bejelentette, hogy remélhetőleg még február 10-ig ki tudja adni állásfoglalását.

Dragnea viszont többek között éppen az államfőre próbálta kenni a felelősséget: szerinte Iohannist terheli az erkölcsi felelősség a szerdai tüntetésen elszabadult erőszakért, amit szerinte fizetett provokátorok váltottak ki, „a felelőtlensége pedig Románia szétzúzásához vezetne." Pénteken emellett már egyenesen külföldi manipulációra utalt, folytatva azt a retorikát, aminek keretében korábban többek között Soros Györgyről mondta azt, hogy „a rossz finanszírozója". A Transindex szerint szombaton is azt magyarázta, hogy híveik „utcára akarnak vonulni, hogy kifejezzék rosszallásukat az elmúlt napok sorosista megmozdulásai miatt". Dragnea egyébként a magyar kormányhoz hasonlóan arról is beszél, hogy szigorú vizsgálatnak kell alávetni a közhasznúaknak nyilvánított civil szervezeteket, mert azok között vannak olyanok, amelyek a törvényesség határát súrolják.

Miután a román sajtóban többen úgy vélték, hogy a rendelettel kiírták magukat az Európai Unióból, a kormány a külföldi kritikákra utalva azt üzente, hogy a korrupcióellenes harc az egyik legfontosabb céljuk. Az elmúlt napokban többek között az Európai Parlamentben is vitát tartottak a román jogállamiságról, szerda este pedig az Egyesült Államok, Franciaország, Németország, Hollandia, Belgium és Kanada közös állásfoglalást adott ki a rendelet miatt, ami szerintük aláaknázta Romániának a jogállam megerősítése és a korrupcióellenes harcában az elmúlt tíz évben elért eredményeit. Sokatmondó volt, hogy Dragneáék annyira biztosak voltak a választási eredmény jelentette legitimitásban, hogy az EU, és a külföldi országok kritikája is lepergett a PSD-ről, miközben korábban nem mentek volna ilyen nyíltan szembe velük.

A szembenállást az is élezte, hogy a korrupcióellenes ügyészség több ember feljelentése miatt eljárást indított a kormányrendelet ügyében. Viszont az igazságügyi minisztérium az ügyészségi eljárást a kormány hatáskörébe való beavatkozásnak nevezte, ami szerintük sérti a különböző hatalmi ágak szétválasztását.

Az RMDSZ módosítást javasolt

A kormány lépését a kormánykoalíciót a parlamentben támogató Romániai Magyar Demokrata Szövetség (RMDSZ) is bírálta, de elsősorban az eljárás miatt. Szerintük a Btk.-t módosítani kell, de arról a parlamentnek kell döntenie.

Az RMDSZ pénteken módosító javaslatokat terjesztett be a kormányrendelethez, az MTI szerint a pártnak tartalmi kifogása van a hivatali visszaélés büntethetőségénél megszabott 200 ezer lejes (14 millió forint) küszöbbel, amelyet a kormány nem indokolt meg. Azt viszont Kelemen Hunor pártelnök hangsúlyozta, hogy a hivatali visszaélés meghatározásának pontosítását az Alkotmánybíróság kérte, és az ügyészek szerinte nagyon gyakran visszaélnek ezzel a besorolással.

Az RMDSZ parlamenti frakciójában ülő Magyar Polgári Párt (MPP) képviselői szerint parlamenti vitának kell megelőznie a büntetőjog módosítását, és elfogadhatatlannak tartják, hogy a parlamenti demokráciát megkerülve nyomták át a sürgősségi rendeletet. Tőkés László, az Erdélyi Magyar Nemzeti Tanács (EMNT) elnöke az RMDSZ-t támadta, szerinte a tüntetések ellenük is szólnak, amíg támogatják a kormánypártokat, és nem ítélik el egyértelműen a sürgősségi kormányrendeletet és törvénytervezetet.

Jött a korrupcióellenes ügyészség

Kiss Tamás szociológus, a Kolozsvári Nemzeti Kisebbségkutató Intézet munkatársa szerint több szinten érdemes nézni az elmúlt napok gyűrűző eseményeit, és azok hátterét.

Van egy jogi szint, ahol azt érdemes megvizsgálni, hogy a Btk. módosítása milyen folyamatokba ágyazódik.

A politikai intézmények szintjén kulcskérdés, hogy a hatalmi ágak miként gyakorolnak egymás felett kontrollt.

A társadalom szintjén pedig egészen nyilvánvaló, hogy igen élesek a törésvonalak.

A tüntetők, akik elsősorban a fiatal városi professzionális középosztály soraiból kerülnek ki, a saját megfogalmazásuk szerint „egy normális országot” akarnak. Ez egyrészt olyan, amilyenben a nyugat-európai középosztály él, másrészt az utcán lévők nem akarnak „restaurációt”, amit a korrupt politikusokkal, a PSD-vel és az 5-10 évvel ezelőtti állapotokkal kapcsolnak össze.

Románia ugyanis 2009-ig az úgynevezett patronázsdemokrácia már-már ideáltipikus esete volt. Ezt lényegében a PSD építette ki, de a legnagyobb jobboldali párt, a korábban kormányzó PDL is ezek mentén működött. Viszont ez nem pusztán és nem elsősorban azt jelentette, hogy a politikusok korruptak – habár a korrupció összefonódott vele –, hanem például, hogy a fejlesztési pénzeket, uniós forrásokat, vagy a hivatali állásokat a politikai hálózatokon keresztül osztották le. Ez Kiss szerint részben mindenhol így van, de a mértékeknek jelentősége van. A fiatal középosztály éppen ezzel a rendszerrel szemben határozza meg magát egy érdemelvi ideológia mentén, amivel lehetetlenné is teszi, hogy az ország ehhez lépjen vissza.

A korábbi rendszert a kezdetben Băsescuhoz köthető, de aztán saját úton járó korrupcióellenes ügyészség – a korrupció visszaszorítása az EU-csatlakozásnak is feltétele volt – megjelenése váltotta fel. A DNA évek óta dominálja a román közéletet, és sokan annak megtisztítását várják a szervezettől, mások szerint viszont elszabadult hajóágyúként kezdte megtizedelni a politikai osztályt, miközben a kétértelmű jogi keret mellett a számonkéréseket egyes esetekben nagy fokú önkényesség jellemezte. 2016-ban jogi szinten már elindult egy folyamat, ami a DNA kvázi túlhatalmának a korlátozása felé mutat, ebben az alkotmánybíróság több döntésének is fontos szerepe van.

Egyrészt hoztak egy döntést, miszerint a DNA bűnvádi eljárásaiban az azok megindítása előtt készült titkosszolgálati lehallgatások, jelentések – ilyenek elindításához elég volt, ha valaki „nemzetbiztonsági kockázatot” jelentett – nem használhatók, ami jellemző volt korábban. Ez az alkotmánybírósági döntés a DNA és a titkosszolgálatok összefonódására hívta fel a figyelmet, amit aztán a decemberi választás után a szociáldemokraták is erősen tematizáltak. Egy másik esetben az Ab a hivatali visszaélés kategóriáját kritizálta, mondván, hogy a meghatározása túl rugalmas és abba úgymond minden belefér. Erre korábban nem tértek ki, de ha a PSD hatalmon marad, akkor megpróbálhat hozzányúlni az ügyészek felelősségre vonásának kérdéséhez is, az ő esetükben ugyanis nem lehet vizsgálódni hivatali visszaélés gyanújával. Kiss szerint ezeken a pontokon, illetve általában véve a DNA túlhatalmával kapcsolatban nagyon is megalapozott személyiségi jogi problémák merülnek fel.

A hatalmi ágak szétválasztásának a szintjén pedig nyilvánvaló, hogy nagy szükség van a fékek és ellensúlyok valamiféle rendszerére. Kiss szerint így a törvényhozásnak, legyen az a parlament, vagy kormányrendelet esetében a parlamenti többséggel rendelkező kormány, féke, ellensúlya lehet az Alkotmánybíróság, vagy akár az elnök, aki adott esetben visszaküldhet rendeleteket. Viszont a korrupcióellenes harc közepette a DNA nyilatkozataiból, vagy abból, hogy bekérte a keddi kormányülés dokumentumait, arra is lehet következtetni, hogy a korrupcióellenes ügyészség közvetlenül is ellenőrizné a törvényhozást.

Belengették, hogy változtatnak

Kiss szerint ez a felállás több szempontból is patthelyzethez vezet. Egyrészt szerinte a korrupcióellenes ügyészség sem hozott „normálisabb országot”, hanem bénult közigazgatáshoz, a személyiségi jogok csorbulásához is vezetett, és miközben majdhogynem a rendszer egészének működését kriminalizálta, nem alakítottak ki egyértelmű törvényes kereteket.

Közben a PSD már a választási kampányban is belengette, hogy hozzá akar nyúlni a korrupcióellenes ügyészség jogköreihez. A vártnál is nagyobb decemberi győzelme után pedig azt állította, hogy a rendelettel eleget tett az Alkotmánybíróság megállapításainak is, de a saját érdekeit vaskosan szem előtt tartva lépett, és a DNA működése előtti időkhöz próbálna visszanyúlni.

Ezzel párhuzamosan az országon belüli regionális és társadalmi törésvonalak is hihetetlenül élesek, a különböző elképzelések, habitusok pedig egyre csak távolodnak egymástól. Kiss szerint a falvakon, leszakadó régiókban, alsóbb osztályokban élők nem osztják ugyanis a városi középosztály ideológiáját, ellenben ők a PSD hátországa, és hosszú távon még inkább azzá válhatnak, rájuk építve próbálhatják átvészelni a mostani tüntetéshullámot. A korrupcióellenes küzdelemben egyetértés van, de a lakosság többsége sokkal inkább állami protekcionizmust várt az elmúlt években a gazdaságban és egyéb területeken, a fiatal városi középosztály nagy többsége pedig ezen rétegek problémáiról gyakorlatilag tudomást sem vesz.

„Ebben az értelemben találó Adrian Năstase volt miniszterelnök (és a patronázsdemokrácia főmérnöke) kijelentése, hogy most két Románia van, az utca és a szavazófülke Romániája” – mondta Kiss. A városi középosztálynak ugyanis az utóbbi évtizedben egyfajta tiltakozási és érdekérvényesítési kultúrája is kialakult, ezért a PSD-nek nehéz lesz a mostani tüntetések nyomán a palackból kiszabadult szellemet visszazárnia.

Ha viszont valahogy túléli ezt az időszakot, akkor hosszabb távon a már megkezdett populista szólamokkal, külföldi manipulációs vádakkal és a korábban nem jellemző neoliberalizmus-kritikával a mostaninál is nagyobb többséget építhet ki – úgy, hogy közben az ország legdinamikusabb rétegét képtelen lesz bármilyen formában integrálni.

Mi lesz így?

Egyelőre azonban az a kérdés, hogy mi lesz a következő napokban, hetekben, ebben pedig a bírósági döntéseknek is fontos szerepük lehet. Még nem tudni, hogy a pártot kívülről irányító Dragnea tényleg visszavonja-e a rendeletet, de ha igen, az megint új helyzetet teremtene.

A Btk. módosítását az Alkotmánybíróság döntései miatt is kezdeményezték, kérdés, hogy a most utcára vonulók beérik-e például az RMDSZ és mások által javasolt módosításokkal. Kiss szerint egyelőre nem látszik, hogy a tiltakozások mögött a meritokratikus ideálok mellett lenne koherens politikai program. Az biztos, hogy mind „normális országban” akarnak élni, de abban nincs egyértelmű álláspont, hogy mi legyen az alkotmánybíróság által is kifogásolt Btk.-val.

Kiss szerint a PSD abban reménykedhet, hogy a tüntetések alábbhagynak, Dragnea pedig akár minisztereket is beáldozhat út közben. A nagyvárosokban tapasztalható forradalmi hangulat ellenére a PSD-nek stabil volt a támogatottsága vidéken a két hónappal ezelőtti választásokon, és egyelőre nincs semmi jele annak, hogy ez lényegesen változott volna. Erre Dragnea is utalt, amikor azt mondta: „A PSD szavazói rendkívül dühösek, mert meggátolnak minket abban, hogy valóra váltsuk a kormányprogramunkat". Azonban miközben arról beszélt, nem szeretné, hogy a román társadalmat kettészakítsák ellentüntetések szervezésével, a nyilatkozataival ő is mélyítheti a szakadékokat.

Az biztos, hogy az ellenzék szerdán bizalmatlansági indítványt nyújtott be a kabinet ellen, amiről várhatóan jövő héten fog szavazni a román parlament. Ha elfogadnák, akkor ugyan megbukna a kormány, azonban a kormánypártoknak nagyon biztos többségük van, 65 képviselőjüknek kellene szembefordulnia a vezetéssel, ez pedig szinte lehetetlennek tűnik.