Tavaly kétezernél is többször adtak be kérelmet filmkészítők arra, hogy magyarországi közterületeken forgathassanak, és már idén is elérte ez a szám az ezret, amivel csak Budapest bruttó 272 millió forintot keresett 2017-ben – mondta el a Magyar Nemzeti Filmalap (MNF) a Világgazdaságnak. Ebben a számban nemcsak az olyan hollywoodi szuperprodukciók vannak benne, mint a Vörös veréb Jennifer Lawrence-szel vagy a Géniusz: Picasso Antonio Banderasszal, de a magyar sorozatepizódok és a reklámfilmek is.

A magyar helyszínek népszerűségének egyik oka az, hogy a kormány adókedvezménnyel támogatja a filmkészítést, amelyet még tovább akarnak növelni, de az is közrejátszik, hogy nagyon olcsó a területhasználati díj. Ennek mértékét a mozgóképről szóló 2004-es törvény melléklete határozza meg: világörökségi területeken négyzetméterenként 2000 forintért lehet naponta forgatni, a főváros kiemelt turisztikai helyszíneit már 800 forintért is meg lehet kapni, a vidéki helyszínekre pedig 200 forinttól adnak engedélyt. Az MNF szerint nincs is tervben, hogy módosítsák az erről szóló törvényt.

A legtöbb engedélykérés – majdnem 1900 – Budapestre szólt tavaly, vidékre nagyjából 100, az idei eloszlás pedig 900 és 100 – írja a Világgazdaság. Vidéken legtöbbször Szentendrén, Esztergomban, Vácott és Dunakeszin forgatnak, Budapesten pedig többek között az Andrássy út, a Szabadság tér és a Szent István-bazilika környéke a legnépszerűbbek.

Mindebből leginkább az önkormányzatok keresnek, az MNF csak igazgatási szolgáltatási díjat számít fel, ez tavaly 46 millió, az idei első fél évben pedig 19 millió forint volt.

A tavalyi budapesti bruttó 272 milliós bevételhez képest idén 88 millió forintnál áll a kassza. Az egyes kerületek tízmilliós nagyságrendet tesznek zsebre, ennek ellenére is van olyan önkormányzat, amely nem örül a sok forgatásnak, Terézváros például közölte a lappal, nekik fontosabb a lakóik nyugalma és az, hogy tudjanak parkolni és közlekedni, mint a filmes bevételek.