Van egy szervezet Magyarországon, amely tavaly egyebek mellett például

a bevándorlásról szóló lakossági fórumsorozatot indított, több mint száz állomással, hogy a kvótanépszavazási ív aláírására buzdítson, és az EU reformját szorgalmazza;

a belvárosi Olimpia Parkban egy köztéri plakátkiállítást rendezett, ellenzéki politikusokat savazva;

az őszödi beszéd tizedik évfordulóján sajtótájékoztatón közölte, hogy az volt Magyarország történetének egyik legsötétebb napja;

nyíltan nemre buzdított a kvótanépszavazáson, támogatta Áder János államfővé választását, elítélte a Momentum olimpiai népszavazási kezdeményezését;

plakátkampányt indított „Vona és Gyurcsány egymásra találásáról”.

Nehéz erről azt állítani, hogy ez nem egy az egyben a kormány kampánya. Pedig nem, a Civil Összefogás Fórum és a vele együttműködő Civil Összefogás Közhasznú Alapítvány (CÖF-CÖKA) csinálta mindezt, amely papíron civilként, támogatásokból és adományokból működik, és bár mondhatnánk, hogy mindenkinek szíve joga arra költeni a legálisan megkapott pénzt, amire akarja, azért ne tetessük magunkat teljesen hülyének, több súlyos probléma is van ezzel az egésszel.

Egyrészt az, hogy a Fidesz, illetve a kormány egyszerűen kiszervezte a kampányát. Úgy tud a kiterjesztett karjaként működtetni egy szervezetet, hogy közben arra nem vonatkoznak a pártokat kötő szabályok. Például a finanszírozásról, kampányolásról. Arról nem is beszélve, hogy „az emberek üzeneteként” tudják kommunikálni a kormánynak kedves dolgokat.

Másrészt, ami csak most derült ki, de óriási meglepetést azért nem okozott: a CÖF-CÖKA az idei munkájára óriási összeget kapott kvázi az államtól. Az Átlátszó húzta ki egy konkrét fülesnek utánajárva közérdekű adatkéréssel a Magyar Villamos Művekből (MVM), hogy 508 milliót adtak a CÖF-CÖKA-nak.

„Az adományozó vállalat kimutatta a társadalom iránti felelősségét és bizonyára sok más szervezetnek nyújtott adománya mellett a jövőben a CÖF-CÖKA-nak nyújtott támogatására is büszke lehet" – közölték a civilek erről. (Egy közleményt adtak ki, konkrét kérdéseinkre nem válaszoltak.)

Ez az 508 millió forint olyan sok pénz, hogy az összes ellenzéki párt ennél kevesebb állami támogatást kapott tavaly. Még ha a pártalapítványok állami költségvetésből kapott forintjait hozzáadjuk a pártpénzekhez, akkor sem kapunk sokkal nagyobb összegeket, a Jobbik például tavaly 476 milliós költségvetési támogatást kapott, míg az alapítványának a legfrissebb nyilvános adata 2015-ös, az 266 millió forintos állami pénz volt. Az MSZP-nél ez a két adat 427 és 224 millió.

A bő félmilliárd még a nagy felforgatónak tartott Soros György által Magyarországon elköltött pénzzel is összemérhető, az Open Society Foundation ugyanis évente nagyjából egymilliárd forintos támogatást oszt szét a támogatott szervezetek között.

Beindultak az ellenzéki pártok Az MSZP bejelentette, hogy az MVM Zrt. CÖF-támogatása ügyében feljelentést tesz tiltott pártfinanszírozás, azaz hűtlen kezelés miatt. A DK szerint Orbán álciviljei több közpénzt kaptak, mint az összes ellenzéki párt együttvéve. A párt írásbeli kérdéssel fordul Orbánhoz: mennyi közpénzt kaptak a civilnek sminkelt fideszes pártkatonák? A Jobbik közölte: „az álcivil CÖF még annyira sem független a Fidesztől, mint a Hazafias Népfront az MSZMP-től”. Szerintük a kormány az alja munkát már több esetben is a CÖF-re bízta. „Mától azonban azt is tudjuk, kik finanszírozták az álcivileket (...) : az adófizető magyar emberek.” Az Együtt szerint a magyar adófizetőknek joguk van megismerni a támogatással kapcsolatos dokumentumokat, hogy ki döntött, milyen megfontolások alapján választották a CÖKA-t, és milyen célra kapta az alapítvány ezt a pénzt. A párt közérdekű adatigényléssel fordul az MVM-hez. Az LMP szerint a kormány azért ragaszkodik a Paks 2-höz, hogy titokban újabb ezermilliárdokat talicskázhasson ki a gazdasági hátországának, a paksi pénzekből az MVM és a CÖF közbeiktatásával többek között fideszes plakátok lesznek.

A CÖF eddig azt kommunikálta, hogy 2016-ig nem kapott támogatást állami cégtől. Most a friss közleményük szerint ez meg is állja a helyét, hiszen a „2016-ig”-ban nincs benne maga 2016, amikor is érkezett az MVM-támogatás. Azt is elárulják, hogy év végén kapták a pénzt, és november 20-ig használhatják fel, vagyis – ezt már mi tesszük hozzá – idén, a választás előtti utolsó teljes évben szórhatják el.

A CÖF azt állítja, hogy a pénzt a civil missziójára fordítja majd, ami a következőkből áll:

A népfelség elvére alapozott civilitika tudományágának kidolgozása.

Reklámmal, hirdetésekkel hívják fel a figyelmet a személyi jövedelemadó 1 százalékának lehetséges adományozására az egyesületek és közhasznú szervezetek támogatása érdekében.

A gyermekek egészséges táplálkozásáért kampányolnak és ismeretterjesztenek, a vidéki önkormányzati konyhák második műszakjának beindítására ösztönöznek.

Segítik a kis- és családi vállalkozások alapítását és termékeik értékesítését.

Más kérdés, hogy a kreatív könyvelők országában azért ezt nem lesz egyszerű ellenőrizni.

A CÖF ekkora pénzből a nyilvános beszámolói és közlései alapján eddig soha nem gazdálkodhatott, viszont a múltkor is a választások előtt ugrott meg a támogatottsága. Ez jól látszik az alábbi grafikonon.

Hidvéghi Balázst, a Fidesz kommunikációs felelősét egy pénteki sajtótájékoztatóján kérdezték az ügyről. Azt mondta, az állami cégek civil szervezetek részére nyújtott támogatása helyes, ha ezt a társadalomra hasznos célokra fordítják. A döntés meghozataláról az MVM-et kell kérdezni - jelezte.

Hogy ez a pénz csak csepp-e a tengerben, vagy kvázi az MVM egyedül megfinanszírozta 2017-re a CÖF-öt, azt nehéz lesz kideríteni. Az állam és a civilek is nagyon titokzatosak ugyanis. Például az MVM honlapján az üvegzseb-táblázatok csak tavaly szeptember végéig vannak fent. Így még véletlenül sem tudott eddig kibukni a dolog, mint mondjuk a hungarocontrolos, polgári körös pénzszivattyú.

A CÖF arra hivatkozik, hogy „amennyiben az adományozó fél nem teszi lehetővé, hogy személyét, jogi személyét nyilvánosságra hozza az adományozott, azt közzétenni nem lehet”. Úgyhogy mi megkerestük a Miniszterelnökséget és a Miniszterelnöki Kabinetirodát is, hogy tervezik-e utasítani az állam felügyelete, tulajdona, irányítása alatt álló cégeket, intézményeket, hogy járuljanak hozzá ehhez. Egyelőre nem válaszoltak, mondjuk sok reményt nem is fűzünk ahhoz, hogy érdemi kommunikációt tudunk majd folytatni velük. Emellett közérdekű adatigénylést nyújtunk be az MVM-nek és a Szerencsejáték Zrt.-nek – mint két nagy állami cégnek –, hogy kiket és mennyivel támogattak mostanában.

Természetesen nem közpénz

A 444-nek a fejlesztési minisztérium azt írta: „Az MVM Magyar Villamos Művek Zrt. társadalmi felelősségvállalási aktivitását nem közpénzből, hanem saját forrásból fedezi. A kérdéses támogatást is saját hatáskörben nyújtotta. A társaság számos közhasznú tevékenységet támogat, így 2016-ban többek között a Civil Összefogás Közhasznú Alapítványét is.”

A CÖF-támogatást kifogásolja a Transparency International (TI). Azt írták megkeresésünkre, hogy ők 2016-ban 170 millió forint bevételhez jutottak, mégpedig pályázatok útján. Ebből 13,5 millió forint származott Soroshoz köthető Nyílt Társadalom Alapítványtól. A CÖF-pénz a TI háromévi költségvetését fedezné.

Kérdés, hogy az a szervezet, amelyet ilyen mértékű közpénzzel stafíroznak ki, miért gondolja és nevezi magát civilnek

– írta a TI. A szervezet szerint jó lenne látni a tételes elszámolást is a költésről, „ennek hiányában ugyanis kénytelenek lennénk arra gondolni, hogy ez a közpénzinjekció már a 2018-as választási kampányra történő felkészülést jelzi”. A szervezet hozzáteszi: méréseik szerint a CÖF közel 600 millió forint értékű „bohóc-plakát” kampánnyal segítette ki a kormánypártokat a 2014-es választási kampányban, „vagyis nem lenne a szervezettől testidegen az ilyenfajta költés”.

Borítókép: Barakonyi Szabolcs / Index.