Ce spun alti juristi/avocati despre acelasi proiect?

Context:

au domiciliul permanent in Romania;

bunurile sau sursa veniturilor se regasesc in Romania;

nu actioneaza ca si persoane fizice autorizate la momentul solicitarii de declansare a procedurii de insolventa;

nu au nicio datorie care rezulta din activitati comerciale desfasurate in nume propriu.

un raport al bunurilor proprietatea sa si a veniturilor disponibile, incluzand date referitoare la veniturile preconizate a fi obtinute in urmatorii cinci ani si informatii cu privire la veniturile sale din ultimii trei ani, precum si o situatie a datoriilor sale si detalii privind creditorii aferenti. Raportul va include, totodata, o declaratie conform careia continutul acestuia este corect si complet;

o lista a bunurilor mobile si imobile cu o valoare individuala care depaseste suma de 1.000 lei, care au fost instrainate de catre debitor in decursul ultimilor patru ani;

o declaratie pe propria raspundere in care sa explice motivele pentru care se afla in incapacitate de a-si achita datoriile la termenul scadent;

o propunere de plan pentru rambursarea datoriilor care poate contine orice termeni de natura sa conduca la o indestulare cat mai adecvata a creantelor, luand in considerare creantele creditorilor, precum si bunurile, veniturile si circumstantele familiale ale debitorului. Planul va contine o explicatie cu privire la modalitatea si la masura in care garantiile sau alte drepturi ale creditorilor asupra bunurilor debitorului vor fi afectate de catre acesta.

In plus, la solicitarea debitorului, creditorii ar putea fi obligati sa puna la dispozitia acestuia, pe propria cheltuiala, o declaratie scrisa privind creantele pe care le detin asupra lui, spre a-l ajuta in elaborarea raportului privind bunurile si veniturile sale, se precizeaza in proiectul de act normativ. In special, creditorii vor mentiona cuantumul creantelor cu defalcarea acestora in principal, dobanda si alte costuri aferente.

Legea Insolventei persoanelor fizice a fost votata cu cateva minute in urma de deputati, cu 309 voturi pentru, niciunul impotriva si cu trei abtineri. Deputatul Ana Birchall. initiatoarea proiectului - extrem de criticat in prima sa versiune, sustine ca l-a amendat "personal". "Am propus ca rambursarea sa nu se faca sub control judiciar, ci in cadrul unei Comisii de Insolventa. Desi FMI cerea un termen de restructurare de 3 ani, am reusit sa impun ca termen un interval de 5 ani cu posibilitatea de prelungire cu inca un an", a mai spus deputatul PSD pentru HotNews.ro."Legea insolventei persoanelor fizice a fost votata miercuri, 20 mai, in plenul Camerei Deputatilor, for decizional, cu 309 voturi pentru, zero voturi impotriva si trei abtineri, dupa ce, marti, proiectul a primit raport favorabil de adoptare in Comisia juridica.Ana Birchall a subliniat ca Legea insolventei persoanelor fizice este "echilibrata, intrucat nu favorizeaza nici debitorul, nici creditorul", ci ofera un sprijin real tuturor romanilor de buna-credinta care s-au indatorat si care nu din vina lor au ajuns intr-un necaz financiar. "Legea insolventei persoanelor fizice care a fost votata astazi in Camera Deputatilor protejeaza romanii, debitori de buna-credinta, sufocati de datorii, care astfel nu vor mai sta cu frica in san ca vor fi executati silit sau ca vor ramane pe drumuri, pierzandu-si bunurile. Astazi, prin votul nostru, demonstram prin fapte ca ne pasa de cei aflati in necaz, oferindu-le o speranta si o sansa ca viitorul lor si al familiilor lor sa nu fie amanetat", a declarat deputatul social-democrat.Birchall a tinut sa multumeasca parlamentarilor, Guvernului, reprezentantilor institutiilor care au contribuit la definitivarea textului legii, reprezentantilor ONG-urilor si mass-media pentru sustinerea proiectului insolventei persoanelor fizice. "Multumesc colegelor si colegilor care au semnat alaturi de mine acest proiect de lege, tuturor specialistilor, in special de la Ministerul Justitiei si Consiliul Superior al Magistraturii, tuturor colegilor din comisiile care au avizat favorabil acest proiect de lege. Multumesc Guvernului si premierului Victor Ponta pentru sustinerea acestui proiect de lege, fiind singurul proiect de lege privind insolventa persoanelor fizice avizat si sustinut de un guvern in ultimii 25 ani. Nu in ultimul rand, as vrea sa multumesc reprezentantilor mass-media pentru sprijinul acordat in promovarea acestui proiect de lege. Fara sprijinul dumneavoastra nu am fi ajuns aici, ca o lege asteptata si ceruta de atatia ani sa poata fi votata astazi in Parlamentul Romaniei", a adaugat Ana Birchall.Avocatul Gheorghe Piperea spune insa ca legea e proasta. "Consider ca este o lege proasta, dar o lege este mai buna decat nicio lege. Procedura se desfasoara sub supravegherea unor comisii de insolventa, care nu sunt formate din reprezentantii obisnuiti ai creditorilor. Aceste comisii speciale ar urma sa fie formate din reprezentanti locali ai fiscului, executori judecatoresti, reprezentanti ai bancilor", a transmis Ziarului Financiar Piperea.Totodata, Piperea afirma ca este necesara o procedura pentru fiecare institutie membra a comisiei in parte si o ordonanta de urgenta pentru adoptarea normelor metodologice pentru aceste comisii, ceea ce poate dura pana la un an."O astfel de lege este necesara, dar Romania nu este pregatita tehnic in acest moment. Din acest punct de vedere este o operatiune destul de grea. Este posibil ca legea sa existe si sa nu fie operationala, sa existe degeaba. Multe persoane fizice au vazut acest proiect de lege ca pe o sansa sa nu mai dea banii la banci. Nu este chiar asa, legea vine cu sanctiuni si restrictii clare. Trebuie o companie de informare si educare de lunga durata pentru ca legea sa fie corect inteleasa. Nu avem nici institutii care sa administreze falimentele personale", spune in acelasi loc si analistul financiar Dragos Cabat.Comisia juridica a Camerei Deputatilor a inceput, in februarie, dezbaterea acestui proiect de lege, dar a fost oprita dupa ce reprezentantii FMI au trimis o scrisoare in care isi exprimau ingrijorarea in legatura cu implementarea prevederilor.Consiliul Patronatelor Bancare din Romania (CPBR) apreciaza ca perioada de 60 de zile de la aprobarea legii pana la intrarea in vigoare a acesteia este prea scurta, solicitand un termen de 180 de zile cel putin (6 luni) pentru a se adapta infrastructura si pentru formarea profesionala a practicienilor in insolventa persoanelor fizice, mentioneaza agentiile de presa.Proiectul de lege privind insolventa persoanelor fizice a fost adoptat tacit de Senat in decembrie anul trecut. De asemenea, Executivul a avizat favorabil, in octombrie 2014, proiectul de act normativ initiat de deputatul Ana Birchall.Vasile Godinca-Herlea, asociat coordonator Casa de Insolventa Transilvania (CITR), a declarat pentru Avocat.net ca prezentul proiect este, in acest stadiu, deficitar si contine mecanisme care necesita o definire si o conturare mai atenta."Insolventa persoanei fizice pare a reprezenta un avantaj legislativ pentru cel care intra sub protectia ei, datorita suspendarii executarilor silite asupra bunurilor acestuia si suspendarii acumularii de datorii. Acest proiect legislativ este insa insuficient dezvoltat, si risca sa cauzeze dificultati partilor implicate in procedura", a declarat recent Vasile Godinca-Herlea pentru AvocatNet.ro.Totusi, exista obligatia persoanelor fizice de a declara pe propria raspundere motivele pentru care se afla in incapacitate de a-si achita datoriile la timp, continuat sursa citata.Conform dispozitiilor aprobate de senatori, solicitarea insolventei va trebui transmisa de catre debitor impreuna cu urmatoarele documente:

Bancherii au insa o alta opinie. "Inainte de orice alt comentariu trebuie subliniat faptul ca pana la a se incerca implementarea unui asemenea tip de legislatie e necesara lamurirea situatiei celorlalte initiative legislative aflate in promovare si dezbatere intensa in aceasta perioada electorala (conversia creditelor, modificarea Codului de Procedura Civila), sau a celor cu potentialul de a produce efecte contrare, cum ar fi Legea 193/2000 reactualizata in 2013 si a posibilelor consecinte ale acestora, astfel incat toate la un loc sa nu produca efecte extrem de adverse care sa dea peste cap intreg sistemul bancar din Romania.



In conditii normale, obiective, adoptarea unei forme de legislatie cu privire la insolventa unei persoane fizice, in masura in care va fi bine definit si reglementat, poate reprezenta un instrument de solutionare doar pentru unele cazuri extreme. Repetam: a unor cazuri extreme. Este nevoie ca legiuitorul sa gandeasca un mecanism nu doar de stingere a unei datorii fata de un creditor ci si un sistem de efecte viitoare clare si monitorizabile asupra bugetului de venituri si cheltuieli al persoanei care a trecut printr￯un faliment personal. O astfel de persoana trebuie sa aiba anumite restrictii viitoare cu privire la nivelul cheltuielilor pe care sa si le permita deoarece nu se poate concepe ca cineva va fi scutit de plata datoriei sale catre banca sau alt creditor, pe de o parte, iar pe de alta parte sa isi permita cheltuieli semnificative pe diverse alte produse si servicii.

O astfel de lege ar fi deci benefica doar in masura in care nu va incuraja lipsa de disciplina de rambursare in randul persoanelor fizice, ci dimpotriva, va determina aceste persoane sa isi gestioneze cat mai eficient bugetul de care dispun si sa isi faca o reala prioritizare a cheltuielilor si a nevoilor curente. Ca si concept, pana in prezent el nu a fost corect prezentat si nici mediatizat deoarece a fost ￯aruncat￯ in piata ca o solutie potential salvatoare pentru consumatorii care, mai mult sau mai putin, pe o durata mai lunga sau mai scurta de timp, se confunta cu unele dificultati financiare. De asemenea, a fost sustinut si prezentat ca o solutie buna de catre consumatorii care doreau sa isi mentina acelasi nivel de trai ca inainte de declansarea perioadei de criza cu toate ca nivelul general al veniturilor scazuse.", se arata intr-un comunicat al Patronatelor Bancare, remis HotNews.ro



, potrivit unui calcul realizat de Asociatia Romana a Bancilor pe baza insolventelor persoanelor fizice la nivel european, a declarat presedintele executiv, Florin Danescu. "Pe o abordare europeana, pe calculul pe care l-am facut asupra insolventelor persoanelor fizice la nivel european, a reiesit o suma de aproximativ 3,5 miliarde de lei. Adica europenii au in aceasta legislatie si filtre prin care limiteaza eventualele excese in folosirea acestei legi. Pun si responsabilitati pentru cei care beneficiaza de actul de insolventa, ai obligatii si limitari in viitor. In unele tari 5 ani, in altele 10 ani nu mai poti sa iei un credit daca ai trecut printr-un proces de insolventa", a afirmat Danescu la conferinta Mediafax Talks about Competition.El a aratat ca, in calculul unui studiu de impact reies anumite migrari si din partea clientilor care nu au intirzieri la plata, dar care pot inregistra astfel de intarzieri, in eventualitatea unei insolvente, atragand atentia ca exista o perceptie gresita asupra insolventei, de relaxare financiara a persoanei aflate in procedura, cand de fapt restrictiile sunt mult mai aspre."Insolventa persoanelor fizice este perceputa intr-o buna masura si ca o relaxare si o usurare si o posibila reducere a debitelor catre banci, ceea ce este cu totul altfel. Aceasta masura a insolventei, ca in orice tara, este un instrument acut pentru persoanele fizice. Tot bugetul tau este controlat si hotarat de catre altcineva. Simplul fapt ca vrei sa mergi la teatru va fi decis de catre administratorul judiciar, pentru ca nu va fi considerata o cheltuiala de baza pentru familie", explica Danescu.El considera ca perceptia potrivit careia insolventa va fi o usurare a sarcinii financiare a individului, va genera migrari din portofoliul celor care isi achita datoriile catre cei care nu mai platesc, asteptand "iminenta insolventa" a persoanelor fizice."Repet, pe o perceptie incorecta creata in timp. Asta inseamna ca duce la un impact asupra bancilor in portofoliile de credite. Costurile sunt foarte mari pentru banci si din punct de vedere logistic, informatic, bancile au nevoie de timp sa adapteze toate instrumentele, procedurile complexe, programele informatice", a mai spus Danescu.