2 parlamentari/deputati si-au angajat rudele (fiul si nora) la biroul parlamentar;

12 primari de oras/comuna au achizitionat bunuri de la societati comerciale al caror asociat unic si administrator erau rude si afini de gradul I;

5 primari de comuna au incheiat contracte de concesiune/inchiriere pasuna comunala cu societati administrate de sot sau rude de gradul I (tata/fiu) ;

7 consilieri judeteni/locali au luat decizii in beneficiul unor asociatii/societati comerciale administrative de sot, rude si afini de gradul I;

7 conducatori de institutii publice (directori si primari) si-au angajat rudele si afinii de gradul I;

6 conducatori de institutii publice (directori) au achizitionat bunuri de la societati al caror asociat si administrator erau rude de gradul I

Foto: Parchetul General (click pe poza pentru marire)

orice fapta care ar cauza un prejudiciu de sub 200.000 lei nu va mai fi investigata si pedepsita

in cauzele trimise la instanta procesul penal inceteaza

cauzele aflate in lucru la DNA se vor clasa

va fi incurajata conduita abuziva a functionarilor, incorectitudinea, imoralitatea, lipsa de onestitate si de probitatea a acestora in solutionarea unor drepturi si interese ale persoanelor fizice sau juridice

Astfel, intr-un comunicat remis presei, marti, de Parchetul General se arata ca de modificarile aduse in codurile penale prin ordonanta de urgenta Iordache vor beneficia mai multe persoane cu functii inalte trimise in judecata pentru conflict de interese:De asemenea, Parchetul General pune la dispozitie si cateva date statistice referitoare la infractiunile de abuz in serviciu, neglijenta in serviciu si conflict de interese, valabile pentru intervalul 2014 - 2016:In total, circa 2.300 de persoane trimise in judecata pentru abuz in serviciu, neglijenta in serviciu sau conflict de interese, iar suma totala a pagubelor inregistrate in dosarele respective este de circa 1,1 miliarde euro.De asemenea, intr-un comunicat remis marti dese arata ca de modificarile pe care Guvernul Grindeanu intentioneaza sa le adopte prin ordonanta de urgenta "vor avea de profitat si persoane deja acuzate/trimise in judecata pentru abuz in serviciu", ele intrand imediat in vigoare. Totodata, actele normative "ar favoriza persoanele care de acum inainte vor savarsi fapte de abuz in serviciu - fapte asimilate infractiunilor de coruptie", arata DNA."In perioada 2014-2016 au fost trimise in judecata pentru infractiunea de abuz in serviciu 1.171 persoane fizice si 34 de persoane juridice, iar prejudiciile cauzate prin comiterea faptelor este de peste un miliard euro (1.048.341.902 euro). In prezent se afla in lucru la DNA 2.151 dosare avand ca obiect infractiuni de abuz in serviciu", se mai arata in comunicatul DNA.Pozitiile au fost exprimate de cele doua institutii in conditiile in care surse politice au sustinut ca Guvernul Grindeanu va adopta miercuri ordonanta de urgenta referitoare la dezincriminarea abuzului si a conflictului de interese si va trimite ordonanta privind gratierea la Parlament. In comunicatul Parchetului general se mai precizeaza, printre altele, ca in actuala redactare, proiectul de modificare a celor doua coduri"Desi in preambulul notei de fundamantare se invoca existenta deciziilor Curtii Constitutionale nr. 603/2015 si nr. 405/2016, modificarile ce se doresc a fi operate exced cele statuate de instanta", se arata in comunicat.De asemenea, se mai subliniaza faptul ca "Modificarea adusa acestui text de lege prin proiectul de ordonanta de urgenta este una substantiala, ce tine de insasi esenta infractiunii de conflict de interese si scoate in afara legii conduita imorala, impartiala a functionarului, fiind afectate relatiile de serviciu si crearea unei stari de pericol pentru indeplinirea cu obiectivitate a atributiilor de serviciu".Concluzia Parchetului General este ca prin ordonanta Iordache, "nu numai ca se restrange sfera de aplicare, dar se si denatureaza intentia initiala a legiuitorului, aceea de a sanctiona conduita imorala a functionarului".In ceea ce priveste"modificarea propusa prin proiectul de ordonanta este de substanta si nu are in vedere transpunerea deciziei Curtii Constitutionale nr. 405/2016", asa cum se invoca.Parchetul General semnaleaza faptul caPe de alta parte, in ordonante nu se mai precizeaza daca faptele comise sub acest prag mai sunt sanctionate in vreun fel, iar situatia este "deosebit de periculoasa", pentru ca "ar constitui o veritabilacare ar provoca prejudicii apropiate valoric de plafonul respectiv, dar care nu l-ar depasi, in vederea obtinerii pentru sine sau pentru altul de foloase materiale"."La fel de criticabila si fara nicio legatura cu vreo decizie a Curtii Constitutionale este si(...) Aceasta conduita va avea consecinte nedorite prin producerea unor pagube materiale grave sau incalcari ale drepturilor persoanelor", se mai arata in comunicatul citat.De asemenea, analiza DNA intocmita pe cele doua acte normative arata, printre altele, ca prevederile lor "intra in sfera legii penale mai favorabile", asa ca "intrarea lor in vigoare, chiar si pentru scurt timp, ii va avantaja pe cei deja anchetati sau trimisi in judecata".Astfel:a Romaniei in ceea ce priveste aceasta infractiune, cu toate ca, in nota de fundamentare se invoca acest aspect. Aceasta limita este stabilita in modin vreun fel, existand posibilitatea sa fie favorizate anumite persoane determinate", arata DNA.Pe de alta parte, "orice fapta pentru care nu exista plangere prealabila depusa de partea vatamata nu va mai putea fi investigata"."Daca autorul faptei este insusi conducatorul institutiei, ar trebui sa formuleze plangere impotriva propriei persoane. Mai mult, plangerea prealabila poate fi introdusade cand partea vatamata a cunoscut existenta faptei. Spre exemplu, controalele Curtii de Conturi, ale ANAF sau ale altor organisme cu atributii de control, care vizeaza activitatea unei institutii din anul anterior nu mai pot determina formularea unei plangeri prealabile", sustine DNA.De asemenea, ", de la maximum 7 ani la maximum 3 ani, fara a se preciza care este justificarea".In consecinta,"Prin urmare, o serie de procese si anchete vor inceta din cauza implinirii termenului de prescriptie. Reducerea pedepsei nu este justificata, ba mai mult, aduce in derizoriu orice efort de a descuraja conduita abuziva a functionarului in exercitarea atributiilor de serviciu (...)Prin noua reglementare", arata procurorii anticoruptie.