Ministerul Dezvoltării a informat echipa "România furată" că Tel Drum a beneficiat de sume fără acoperire în mai multe contracte finanțate cu bani europeni. ANAF-ul trebuia să recupereze câteva milioane de euro de la Tel Drum, Fiscul întârzie să recupereze suma de la societatea care ar fi controlată, în baza unei anchete penale a DNA, de Liviu Dragnea. Care sunt legăturile între cel mai influent politician și Tel Drum aflați acum într-o nouă emisiune "România furată".

Tel Drum este fosta regie de drumuri şi poduri Teleorman deţinută, după Revoluţie, de Consiliul Judeţean care a supravieţuit cu greu în primii ani de după Revoluţie.

Teodor Niţulescu, fost prefect de Teleorman: „(Rep.: Cum vă explicaţi că Liviu Dragnea, din postura de preşedinte al Consiliului Judeţean, dădea contractele pentru drumuri şi poduri din Teleorman către o firmă din Giurgiu în perioada 2000-2002?)

Evident dorea să arate că firma nu este profitabilă şi soluţia pentru rentabilizarea acestei firme era privatizarea. Normal că a lăsat firma făra comenzi şi fără contracte.

A fost lăsată aşa pentru ca bilanţul să fie mic, pentru ca preţul de privatizare să fie unul mic”.

În decembrie 2001, preşedintele CJ Teleorman, Liviu Dragnea, a decis privatizarea Tel Drum.

În 8 aprilie 2002, comisia de negocieri numită de Consilul Judeţean, formată doar din subordonaţi ai lui Liviu Dragnea, propune ca regia să fie vândută lui Marian Fişcuci pentru aproximativ 200.000 de euro şi promisiunea de investiţii de alte 200.000. Actualul lider PSD, Liviu Dragnea, este cel care aproba nota finală din 15 aprilie 2002 prin care se decide vânzarea Tel Drum.

După privatizare, cumva Tel Drum a devenit profitabilă, iar cifra de afaceri a crescut de patru ori la un an de la vânzare. Dacă în 2000 cifra de afaceri a Tel Drum a fost de 2 milioane de lei, în 2002, după jumătate de an de la privatizare a ajuns la 4 milioane de lei, iar în 2003 a sărit de 10 milioane de lei.

Datele de la Registrul Comertului demonstrează că toţi acţionarii Tel Drum din ultimii 15 ani sunt apropiaţi ai Liviu Dragnea, colegi sau subalterni.

Contractul pentru asfaltarea acestui drum din comuna Rădoieşti, judeţul Teleorman, a fost acordat în urmă cu 11 ani fără licitaţie deschisă, ci prin încredinţare directă de la primaria din localitate. De atunci şi până acum a rămas cea mai importantă investiţie din localitatea unde toate celelalte drumuri sunt pline cu noroi pe timp de ploaie. Tel Drum a primit în baza acestui contract, în anul 2007, aproximativ 370.000 de euro la cursul anului respectiv, bani acordaţi de primăria din Rădoieşti.

Teoretic, calea ar fi trebuit să îi ajute pe localnici să ajungă mai uşor la gară, numai că, de multă vreme, la halta din sat nu mai opreşte niciun tren.

Contractul cu Tel Drum a fost încheiat, fără licitaţie, de un fost primar ţărănist. Spune că, în 2007, ar fi primit banii de la judeţ cu indicaţia clară să asfalteze un drum, nu conta ce drum e, doar banii trebuiau cheltuiţi. Nu ar fi avut de unde alege, aşa că a dat contractul direct Tel Drum, singura firmă de construcţii din judeţ.

Actualii edili ai comunei, Ion Cioacă - primarul social-democrat, fost viceprimar pe vremea contractului, şi noul său adjunct nu vor să vorbească.

Din 2007, de când a apărut obligativitatea publicării investiţiilor publice, Tel Drum a primit în Teleorman 142 de contracte. 58 dintre ele au fost acordate direct, fără licitatie.

În 2011, primăria Scrioaştea încheia, fără licitaţie, un contract cu Tel Drum pentru asfaltarea unui drum.

Social-democratul Marian Şefu, primar în sat de zece ani, este cel care a parafat înţelegerea de 150.000 de euro pentru singurul crâmpei de drum asfaltat din comună.

Marian Şefu, primar Scrioaştea: „Da. Eu m-aş bucura să fie Tel Drum pentru că ştiu că lucrează.

I-auzi, că nu am făcut licitaţie!

Cum să nu fi făcut licitaţie?! Am făcut licitaţie!

Aţi făcut prin invitaţie!

Am intrat în SEAP, am băgat acolo datele, am făcut licitaţie.

Păi, aţi facut prin cerere de ofertă nu prin licitaţie electronică publică”.

Din cele 142 de contracte primite de Tel Drum în Teleorman din 2007, aproape jumătate (57 reprezentând 40%) au fost de la Consiliul Judeţean. Cea mai mare parte (47) au fost atribuite în perioada în care instituţia era condusă de Liviu Dragnea.

Valoarea totală a contractelor primite de Tel Drum, în Teleorman, în ultimii 11 ani, se ridică la 135 de milioane de euro.

Teodor Niţulescu, fost prefect de Teleorman între 2000 şi 2004, este unul dintre cei care ştie cum se făceau afacerile în judeţ.

Cei mai importanţi acţionari ai Tel Drum au fost Marian Fişcuci şi Petre Pitiş.

În anul 2002, primul şi unicul acţionar al Tel Drum a fost Marian Fişcuci.

Peste doi ani, pe 9 februarie 2004, Tel Drum devine societate cu acţiuni la purtător.

Mai trec alţi doi ani, iar în ianuarie 2006, acţiunile sunt redistribuite: pe lângă Marian Fişcuci, care mai are doar 9,3% din acţiuni, în firmă apar Sorin Mugurel Gheorghiaş - cu 44%- şi Liviu Lucian Dobrescu, cu 43,99%.

Ultimii doi sunt şi ei colegi de liceu cu Liviu Dragnea.

Marian Fiscuci a refuzat mereu dialogul cu presa pe tema Tel Drum si Liviu Dragnea.

Majoritatea celor care încheie contracte cu societatea din Alexandria sunt social-democraţi, apropiaţi ai lui Liviu Dragnea.

În 2013, firma de construcţii semnează cu primăria Slatina un contract cadru de 22,5 milioane de euro pentru reabilitarea străzilor din oraş. Instituţia era condusă la acel moment de Mirel Prina, succesorul lui Darius Vâlcov la cârma oraşului. Darius Vâlcov este actualul strateg economic al lui Liviu Dragnea şi unul dintre cei care au conceput programul actual de guvernare.

Lucian Dascălul, Direcţia de Administrare a Străzilor din Slatina, judeţul Olt: „Avem probleme, avem o adresă cu nişte la două străzi la nişte scurgeri şi nişte fisuri transversale, dar străzile sunt în perioada de garanţie”.

Un alt contract obţinut de Tel Drum a fost pentru centura ocolitoare a Craiovei, în 2013 când urbea era condusă de actualul ministru al Muncii, Olguţa Vasilescu. Pentru 8,9 milioane de euro, Tel Drum trebuia să construiască 6,2 kilometri. Carosabilul a fost deschis circulaţiei la începutul lui 2017, cu o întârziere de doi ani. La acest contract, reprezentanţii Uniunii Europene au semnalat autorităţilor române că Tel Drum ar fi beneficiat incorect de plăţi în cuantum de 5% din valoarea înţelegerii, adică de o sumă de 450.000 de euro.

Contracte de 4,4 milioane de euro a obţinut Tel Drum şi de la Consiliul Judeţean Constanţa, instituţie condusă pănă în 2015 de fostul aliat politic al lui Liviu Dragnea, Nicuşor Constantinescu. Banii erau tot pentru construcţia de drumuri judeţene. Acum, fostul baron de Constanţa se află după gratii, condamnat pentru fapte de corupţie.

Un alt judeţ unde Tel Drum a mai obţinut contracte este Olt. Fostul preşedintele al Consiliului Judeţean Olt, între 2008 şi 2016, este actualul ministru al Dezvoltării, senatorul PSD Paul Stănescu. El este considerat unul dintre oamenii de încredere ai lui Liviu Dragnea în PSD. Instituţia condusă de Paul Stănescu a acordat Tel Drum două contracte, fără licitaţie, în anul 2013, în valoare de 1,7 milioane de euro.

Teodor Niţulescu, fost prefect de Teleorman: „(Cât estimaţi că a câştigat Tel Drum de la privatizare şi pănă acum?) Dacă îmi cereţi să fac o estimare ca un specialist nu am să vă spun o cifră pentru că nu am toate datele, dacă îmi cereţi să fac o estmare ştiind ce înseamnă Tel Drum, cred că cifra de afaceri a Tel Drum şi a subsidiarrelor se duce spre un miliard de euro”.

În noiembrie 2017, procurorii DNA deschid dosar penal pentru două dintre finanţările pe fonduri comunitare primite de firma de construcţii din Alexandriam după ce Organizaţia Europeană de Luptă Anti-Fraudă a descoperit că, în 2008 şi 2009, Liviu Dragnea ar fi achitat facturi supraevaluate către Teldrum pentru două drumuri judeţene din Teleorman. Plăţile se bazau pe documente falsificate sau inexacte.

Primul contract a fost încheiat în 2008 şi prevedea reabilitarea a 55 km dintr-un drum judeţean care lega comunele Graţia şi Dobrotești. Plăţile se ridicau la 28 de milioane de euro, dintre care aproape 14 milioane (13.772.603 euro) proveneau din fonduri europene. Anchetatorii spun că angajaţi ai Consiliului Judeţean Teleorman ar fi falsificat documente pentru a permite Tel Drum să facă lucrări de o calitate inferioară decât cele din caietul de sarcini. Liviu Dragnea este acuzat de anchetatori că ar fi oferit informaţii confidenţiale din licitaţie. Prejudiciul stabilit de DNA a fost calculat la 6,2 de milioane de euro.

Teodor Niţulescu, fostul preşedinte al PSD Teleorman, este unul dintre martorii din dosar. În 2004, când Liviu Dragnea a părăsit Partidul Democat, Teodor Niţulescu era în fruntea organizaţiei PSD Teleorman.

Marian Şefu, primar din Scrioaştea: „Clar, domnul Dragnea nu are nici o legătură cu Tel Drum!

Unul ca Niţulescu aberează!”

Al doilea contract a fost semnat în 2009 şi prevedea reabilitarea a peste 50 km din drumul judeţean care leagă comunele Cervenia şi Băbăița. Refacerea drumului a adus în conturile Tel Drum 14,8 milioane de euro, 6,9 milioane proveneau din fonduri europene. Liviu Dragnea e acuzat că, în calitate de reprezentant al Consiliului Județean Teleorman, ar fi folosit documente false și inexacte, astfel încât firma de construcţii din Teleorman să câștige contractul. Documentele din dosarul de licitaţie au fost denaturate prin falsificarea semnăturii și ștampilei verificatorului de proiect, prin modificarea elementelor cantitative. Prejudiciul din acest contract ar fi de 3 milioane de euro.

Ministerul Dezvoltării spune că cele două contracte nu sunt singurele executate de Tel Drum cu fonduri europene pentru care au fost găsite nereguli.

Este vorba de alte cinci contracte finanţate de UE, proiecte de infrastructură realizate în judeţele Satu Mare, Constanţa, Teleorman şi în municipiile Alexandria şi Craiova. Conform experţilor europeni, Tel Drum ar fi beneficiat de plăţi în afara legislaţiei în valoare de 2,5 milioane de euro.

Procurorii mai spun că Liviu Dragnea este cel care ar fi coordonat constituirea unui grup infracțional organizat din jurul afacerilor Tel Drum şi că ar fi adevăratul beneficiar al firmei.

Structura acţionariatului se menţine asemănătoare până în aprilie 2009, moment din care societatea e iar la purtător.

Timp de aproape 10 ani, singurul om la vedere a fost Petre Pitiş, director general şi preşedinte al consiliului de administraţie.

Petre Pitiş, la DNA: „(Aveţi ce sa denuntati impotriva lui Liviu Dragnea? Ar putea ajunge aceasta investigatie la Liviu Dragnea, are de ce sa se teama liderul PSD? Sunteti o interfata pentru Liviu Dragnea? De fapt el este cel care controleaza Tel Drum?)

Nu, sunt un om viu, am eu mutra de interfata?”

Din CV-ul lui Petre Pitiş reiese că activitatea sa profesională şi ascensiunea sunt legate de Liviu Dragnea. A lucrat ca subinginer până în 2005 în combinatul chimic din Turnu Măgurele.

După 2005 intră în PSD şi devine consilier la una dintre direcţiile Consiliul Judeţean Teleorman, acolo unde Liviu Dragnea era încă preşedinte.

În 2007, este numit, la propunerea lui Liviu Dragnea, în consiliul de administraţie al Ape-Serv.

În 2009, este angajat ca director al Tel Drum şi preşedinte al Consiliului de Administraţie, desi şi nu deţinea nicio acţiune la firma de construcţii. Împreună cu soţia, Dana Pitiş, nu avea conturi în bancă sau alte bunuri cu excepţia unui apartament de 60 de mp în Turnu Măgurele.

În 2017, procurorii descoperă că Petre Pitiş deţinea peste 56% din acţiunile Tel Drum, societate evaluată de specialişti la peste 50 de milioane de euro.

„Buna ziua, Tel Drum este aici?

Da.

Suntem de la Digi24, am dori să vorbim cu domnul Petre Pitiş sau cu altcineva din conducere!

Nu este nimeni în unitate.

Să revenim mai târziu?

Nu ştiu ce să vă spun!

Când se întoarce?

Chiar nu ştiu ce să vă spun. Nu sunt!

Dar se întoarce domnul Pitiş?

Pai, nu l-am văzut de mult, e în concediu, cum e … că eu nu l-am văzut, nu ştiu ce vă spun”.

Între 2009 şi 2017, timp de opt ani, din salariile încasate de la Tel Drum, Petre Pitiş ajunge acţionarul majoritar al unei companii care ar costa câteva zeci de milioane de euro.

Petre Pitiş şi soţia, Dana Pitiş nu mai locuiesc în Turnu Măgurele, ci într-o cochetă vilă din Alexandria, trecută pe numele firmei soţiei, aşa cum au descoperit procurorii DNA.

„Buna ziua!

Vă rog!

Petre Pitiş!

Domnul Pitiş este acasă!

Nu am ce să discut cu dumneavostră.

Am dori să discutăpm despre dosarul cu Tel Drum, dacă se poate?”

Teodor Niţulescu este sigur că Petre Pitiş nu poate fi adevăratul proprietar al Tel Drum.

Petre Pitiş, el este doar un simplu administrator în momentul de faţă. Nu este a lui, asta în niciun caz.

Între 2009 şi 2017, timp de opt ani, din salariile încasate de la Tel Drum, Petre Pitiş ajunge acţionarul majoritar al unei companii care ar costa câteva zeci de milioane de euro.

Legăturile financiare dintre familia Dragnea şi Tel Drum au fost în ambele sensuri. Nu doar şeful PSD, în calitate de preşedinte al CJ Teleorman, a încredinţat contracte de zeci de milioane de euro către firma de construcţii, ci şi Tel Drum a încheiat contracte, a finanţat şi chiar a cedat bunuri în schimbul unor sume modice unor firme deţinute de apropiaţi ai lui Liviu Dragnea.

Hotel Turris din Turnu Măgurele, este, din 1998, al lui Liviu Dragnea şi al fostei sale soţii, Bombonica. În 2002, după ce Liviu Dragnea semnează Contractul de privatizare a Tel Drum, firma de construcţie se angajează să asigure întreţinerea, reparaţiile şi investiţiile în hotel pe următorii zece ani. Mai mult firma deţinută la acel moment de Marian Fişcuci îi plătea familiei lui Liviu Dragnea şi 25.000 de lei pe luna. Sumele au fost renegociate şI au crescut apoi de la an la an.

În primăvara lui 2013, Ştefan Valentin Dragnea, fiul liderului PSD, devenea, prin intermediul unui SRL principalul acţionar Romcip SA Salcia. Firma este cea mai mare fermă de porci din Teleorman cu 20.000 de capete.

Pentru pachetul majoritar de 85% din acţiunile, documentele de la Registrul Comertului consemnează o plată de 450 de lei.

Romcip şi Zooveg, societăţile copilului lui Dragnea, au fost şi ele sprijinite de Tel Drum.

Cele două companii au luat împrumuturi preferenţiale, datorită garanţiilor depuse de Tel Drum, de peste 10 milioane de lei.

Pănă când ca un complet de judecată va decide dacă Tel Drum aparţine sau nu lui Liviu Dragnea, firma de construcţii a cerut să intre în insolvenţă în luna ianuarie pentru a-şi proteja bunurile.

Anchetatorii impută societăţii de construcţii un prejudiciu de trei milioane de euro, iar corecţiile cerute de UE trec de 2,5 milioane de euro.

FOTO: INQUAM PHOTOS - Octav Ganea