Tartu linn kaotas veebruaris Tartu ringkonnakohtus vaidluse, mis ütles, et Ropka silla osas linna üldplaneering ei kehti. Seda seetõttu, et keskkonnamõjude hindamine oli puudulik. ''Silla ja tee rajamise korral ei ole välistatud oluliste negatiivsete mõjude avaldumine loodusalale ja selle kaitseeesmärgiks olevatele elupaikadele ning liikidele,'' seisis kohtulahendis.

Tartu linnaplaneerimise ja maakorralduse osakonna inseneriteenistuse juhataja Mati Raamatu sõnul tuli selline otsus linnale ootamatult. ''Eks ta üllatav oli, sest Ropka sild on olnud meil planeeringutes juba hulk-hulk aastaid,'' ütles Raamat. Nüüd on aga silla tulevik ebaselge. ''Praegu ongi täpselt see seis, et kas see nüüd tuleb või ei, sest üldplaneeringu koostamine on meil selles faasis, et eskiisieelnõu peaks aasta lõpuks kokku saama,'' rääkis Raamat.

Raamatu sõnul on Ropka sild linnale oluline, sest vastasel juhul ei muutu transpordis midagi ning liikluskoormus kesklinnale aina kasvab. ''Kui vaadata seda, mis liiklus praegu Ihaste silla peal on, siis need prognoosid, mis me omast arust isegi üle vindi keerasime, arvestades seal kõiki Raadi, Tartu ja Tartu valla territooriumil kavandatud Raadi elu- ja ärirajoonide väljaehitamist, siis praegused liiklussagedused juba lähevad sinnamaale, kus me arvasime seda alles mitme aasta pärast tulevat,'' ütles Raamat. Sild on planeeritud Sõpruse ja Ihaste silla vahelisele alale ning eesmärk on parandada liiklust Ropka ja Annelinna linnaosa vahel.

Tartu linn algatas peale kohtulahendit uue keskkonnamõjude hindamise. Selleks, et üldse asjaga edasi minna, peab Tartu tõestama, kas sillal puuduvad keskkonnamõjud, neid on võimalik leevendada või siis kahju ühes kohas on nii väike, et tervikuna on elupaikade kaitse tagatud. Lisaks peab tõestama, et ehitise vastu on ülekaalukas avalik huvi. Näiteks peab näitama, et ainult selle sillaga oleks võimalik piirkonnas liikluskoormust vähendada.

Keskkonnaameti looduskaitse juhtivspetsialisti Kaili Viilma ütles, et Tartu linn enam otsustada ei saa, kas sild Natura alale ehitada või mitte. ''Nemad peavad ära tõestama ülevalitseva huvi, mis üldse kõiki neid alternatiive ja hüvitusmeetmeid põhjendaks ja kui siis riigi tasemel leitakse, et tõepoolest see on põhjendatud, siis peab saama ka Euroopa nõusoleku,'' ütles Viilma. Eestis pole kunagi varem Euroopa nõusolekut Natura alale ehitamiseks palutud.

Võimalus on veel kasutada ka alternatiive, nii et sild ei riivaks Natura ala. ''Võib-olla on mingisuguseid teisi koridore võimalik sillale leida, et minna looduskaitsealast või vähemalt Natura alast mööda,'' ütles Viilma. Ta lisas, et juhul kui sild läheks läbi tavalise looduskaitseala, siis piisaks riigi otsusest, kuid Natura ala üle otsustab Euroopa.

Raamatu sõnul sillale häid alternatiive pole, kuid siiski on linna keskkonnahindaja maininud tunnelit. ''Tunneli rajamist nad pidid nüüd geoloogiliselt uurima, see on konkreetne võimalik alternatiiv, sest tegelikult punktid A ja B on olemas ja neid väga vahetada ei saa,'' ütles Raamat.

Natura 2000 eesmärk on tagada Euroopas ohustatud liikide ja elupaikade soodne seisund. Ropka-Ihaste Natura alal on kaitsealused linnuliigid rukkirääk, täpikhuik ja rohunepp. Eesti Ornitoloogiaühingu linnukaitse programmijuht Veljo Volke tõi lisaks linnuliikidele ka välja Ropka-Ihaste lammi- ehk luhaniidud. ''Need on Euroopas üsna haruldaseks jäänud kooslused, kus veekogu ujutab perioodiliselt niiduala üle, kuival ajal taandub ja seal on selline eripärane taimestik ja linnuliigid,'' ütles Volke. Eestis on pea 55 protsenti kõigist Euroopas asuvates lamminiitudest. Ta lisas, et Natura looduskaitse üsna karm põhimõte on see, et kui midagi kaitsta, siis seda kahjustada ei tohi.

Volke ütles, et ta ei usu, et silda kunagi ehitama hakatakse ning isegi kui see nii saab olema, siis tuleb keskkonnaorganisatsioonidelt plaanile kindlasti tugev vastuseis.

2008. aastal vastuvõetud detailplaneeringu ala on kokku umbes 51 hektarit ning silla sammastel olev osa on üle 1,2 km pikk.