«Alkoholiaktsiisil kui maksul on kindlasti laiem mõju nii rahanduspoliitiliselt kui majanduses üldiselt,» tõdes Ossinovski, «kui tootjad mõtlevad kasumitele ja rahandusministeerium laekumistele, siis sotsiaalministeerium mõtleb sellele, kuidas alkoholikahjusid vähendada – vähendada liiga vara lõppenud elude arvu, mida Eestis on umbes tuhat igal aastal.»

Rahandusminister Toomas Tõniste teeb neljapäeval valitsuskabinetile ettepaneku aktsiisistõus tuleva aasta 1. veebruarist ära jätta.

«Mina tean tema mõtetest ja ettepanekutest sama palju kui Eesti rahvas,» kommenteeris Ossinovski, «teistele valitsuse liikmetele ei ole ta neid analüüse näidanud.»

Rahandusministeeriumi praegune prognoos laekumiste osas Ossinovski sõnul midagi sellist ette ei näe, millega poleks arvestatud.

Alkoholitootjate ja Konjunktuuriinstituudi prognoosid näevad ette 40 – 100 miljoni euro suuruse maksuaugu tulevatel aastatel, kuid see on ministri sõnul aruteluteema rahandusministeeriumi analüütikute seas, mitte valitsuses.

«Minul puudub igasugune ekspertteadmine prognooside osas ja langetan otsuseid selle pinnalt, mida rahandusministeerium teeb.»

Probleemne piirikaubandus

Ossinovski hinnangul ei saa piirikaubanduse kohta nurgas seisvaid õllekaste vaadates emotsionaalseid otsuseid teha, kuna selle aasta tarbimisnumbrid pole veel teada.

«Fakt on loomulikult see, et teatud osa Eesti inimesi käib Lätis alkoholi järel,» tõdes minister, «vaadates, mis inimesed need on ja kui palju nad seal käivad, võib küsida, kas neil, kellel täna on Läti õllekast nurgas, polnud seal enne Eesti õllekast täpselt samamoodi. Nende tarbimine tõenäoliselt vähenenud ei ole.»

Alkosurmade vähenemine

Minister tõi välja, et võrreldes eelmise aasta esimese 10 kuuga, on tänavu vähenenud alkoholisurmade, joobes sooritatud kuritegude ja liiklusõnnetuste arv. Kas seda saab alkoholi kallima arvele kirjutada, pole üheselt selge.

«Alkoholitarbimine on viimastel aastatel vähenenud umbes 10 protsenti aastas, aga alkoholisurmad samal ajal vähenenud ei ole, seega arvame, et see on selle arvelt, et mõõdukad tarbijad on oma harjumused üle vaadanud – kuna sellest on palju räägitud – aga liigtarbijaid see mõjutanud ei ole.»

«Rahvusvahelises kontekstis teame, et neid mõjutab kõige rohkem alkoholi hind. Ja kuna õlle ja kange alkoholi aktsiisi ühtlustamisel on alkoholiühiku hind läinud Eestis kallimaks, on loogiline, et väheneb tarbimine ja automaatselt ka alkoholist põhjustatud surmad.»

Ossinovski lisas, et viimase argumendi lõplikuks väitmiseks on vaja tänavu aasta tarbimisnumbreid, mis saabuvad tuleval aastal.

Töösturid arvestagu langeva turuga

«Mis puudutab alkoholitootjaid, siis nemad peavad kohanema, et see on langev turg Eestis,» oli Ossinovski otsekohene, «riik on teinud põhimõttelise poliitilise otsuse selleks, et vähendada alkoholikahjusid.»

«Sellega peavad tootjad arvestama – Eestis on turg languses,» kordas minister.

Läti madalat alkoholiaktsiisi nimetas minister kahetsusväärseks eelkõige Lätile endale. «See on loomulikult nende valik, aga tänu sellele on osa inimesi üle piiri hakanud käima ja see mõjutab ka kaubandust.»

«Rahandusministeerium peabki seirama, mis piirialadel toimub, aga samal ajal peab vaatama ka rahva tervise näitajaid. Nende parandamine on poliitiline otsus.»

«Meetmed, mida me rakendame on igati tõenduspõhised – üks on hind, teine on reklaamipiirangud ja kolmas müügitingimuste piiramine.»

Eelarve puudujääki ministeerium ei kinnita

Mis puutub eelarve puudujääki, pole Ossinovski valmis sellega nõustuma.

«Me teame, et seda prognoosivad tootjad ja väiksemal määral nõustub nendega Marje Josing [Konjunktuuri instituudi direktor], kuid rahandusministeerium seda ei kinnita.»

«Kui Tõniste tuleb homme mingisuguse uue infoga, siis loomulikult pole kellelgi kinnisideed, et kõik varasemalt tehtud otsused on ainuõiged. Kui on uut objektiivset teavet, tuleb seda loomulikult arutada» lisas ta.