"Me oleme kindlalt vastu sellele ja igasugusele muule tegutsemisele, mis võtab Iisraeli ebaõiglaselt sihikule," ütles Pompeo. "Me ei usu, et palestiinlased kvalifitseeruksid iseseisvaks riigiks ja seega ei saa nad riigina osaleda rahvusvahelistes organisatsioonides, ühendustes ega konverentsidel, milles seas ka Rahvusvahelise Kriminaalkohus."

Iisraeli peaministri Benjamin Netanyahu sõnul on juurdluse alustamine poliitiline.

"See on sünge päev tõele ja õiglusele," ütles Netanyahu prokuröri teadet kommenteerides. "ICC prokuröri otsus on muutnud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Iisraeli riigi vastu suunatud poliitiliseks vahendiks."

ICC peaprokurör Fatou Bensouda teatas reedel plaanist alustada juurdlust seoses võimalike sõjakuritegudega Palestiina aladel.

"Ma leian, et on mõistlik alus algatada juurdlust seoses olukorraga Palestiinas," ütles Bensouda.

"Lühidalt öeldes leian ma, et Läänekaldal, Ida-Jeruusalemmas ja Gaza sektoris on toime pandud või pannakse toime sõjakuritegusid," lisas ta, täpsustamata, keda kuritegudes kahtlustatakse.

Bensouda alustas eeluurimist 2015. aasta jaanuaris. Viis aastat kestnud eeluurimises uuriti 2014. aasta sõda, kus hukkus 2251 palestiinlast, neist suurem osa tsiviilelanikud. Iisraeli poolel hukkus 74 inimest, neist enamik sõdurid.

Küsimus on poliitiliselt tundlik. Valge Maja julgeolekunõunik John Bolton ähvardas mullu ICC kohtunikud vahistada, kui nad peaksid Iisraeli või USA vastu samme astuma. Kumbki riik pole 2002. aastal loodud Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga liitunud.

Palestiina liitus ICC-ga 2015. aastal ja on tunnistanud kohtu jurisdiktsiooni enda üle.

ICC juurdlus võib viia süüdistuste esitamiseni isikutele, kuid mitte riikidele.