En klar majoritet av finländarna motsätter sig ett medlemskap i försvarsalliansen Nato.

Enligt Helsingin Sanomats opinionsmätning säger 59 procent nej till ett medlemskap, medan bara 22 procent är för.

Av de tillfrågade har 19 procent ingen åsikt i frågan.

Natomotståndet dominerar inom alla befolkningsgrupper, oberoende av om man delar upp folket enligt ålder, kön, boningsort, arbete eller utbildningsnivå.

Bland partianhängarna finns ändå ett undantag: de som stöder Samlingspartiet är för ett Natomedlemskap med knapp marginal.

Bland anhängarna till de övriga partierna är nej-sidan klart starkare än ja-sidan.

Sveriges agerande påverkar just inte

I gallupen ställdes också frågan hur Finland ska göra om Sverige går med i Nato.

Sveriges agerande hade ändå ingen större inverkan på finländarnas åsikter. 52 procent anser att Finland borde stanna utanför Nato även om Sverige går med, medan 33 procent anser att Finland i så fall borde göra som Sverige.

Utrikespolitiska institutets forskare Matti Pesu säger att en medlemsansökan från Sverige eventuellt vore den största enskilda påverkande faktorn för Finland i fråga om medlemskap.

- Då man tar i betraktande en hur stor förändring en svensk ansökan vore i dagsläget är förändringen i gallupsvaren överraskande liten, säger Pesu till HS.

Undersökningen gjordes av Kantar TNS under senare halvan av oktober. Dess felmarginal är tre procentenheter i vardera riktningen.

Fler för medlemskap för tre år sedan

Stödet för ett Natomedlemskap har minskat något under de senaste åren. I Helsingin Sanomats senaste mätning år 2014 sade 26 procent ja till Nato.

Den mätningen gjordes kort efter att Ryssland hade annekterat Krimhalvön och kriget i östra Ukraina hade brutit ut.

Dessförinnan hade stödet för ett finländskt Natomedlemskap varit litet; det hade rört sig mellan 16 och 19 procent under en längre tid.