Projektet Stadslandet Göteborg fick grönt ljus strax innan årsskiftet då kommunen beviljades knappt 13 miljoner kronor i stödpengar från EU. Projektet kommer pågå i Angered, Backa, Hammarkullen och Bergum och drivs av Business Region Göteborg i samarbete med flera olika förvaltningar. Slutnotan förväntas hamna på 32 miljoner, varav majoriteten bekostas av kommunen.

Satsar på "koldioxidsnål innovation"

– Vi vill att både invånare och etablerade företag ska kunna mötas och skapa nya gröna jobb. Och samtidigt utreda strategier för ekologisk hållbarhet och rättvisa, säger Dan Melander som är projektledare på Business Region Göteborg.

För pengarna kommer Göteborgs kommun bland annat satsa 1,9 miljoner på en kommunikatör fram till och med 2019. Majoriteten, cirka 20 miljoner, satsas i så kallade "nav" och "testbäddar" som ska fungera som mötesplatser och testmiljöer för olika projekt där "koldioxidsnål innovation" är utgångspunkten.

Mer grönsaker och närproducerat

På sikt är syftet med Stadslandet att ta fram en plan för att öka andelen närproducerade livsmedel samt att göra en förstudie kring "koldioxidsnåla närlogistiksystem". Bland annat lyfter man en möjlighet att transportera sopor, människor och grönsaker med eldrivna minitransporter.

Exakt vad som ska testas är fortfarande öppet. En del förslag har man dock redan presenterat i en förstudie.

Här föreslås bland annat satsningar på plantskolor, växthus och odlingar — enligt förstudien kan till exempel odling av nötter, bär och svampar bli kommersiellt gångbart i Göteborg om det samtidigt odlas i redan befintliga slänter, skogsdungar och grönytor mellan bostadsområden och vägar, så kallat "agroforestry".

– Vi har göteborgare födda i Uganda och Etiopien där agroforestry är en viktig näring. Vi ser gärna att Göteborg blir pionjärer på det, säger Dan Melander.

Getter och hästdrivna gräsklippare i Angered

Ett viktigt syfte med Stadslandet ska vara att skapa "ekologiskt hållbar turism", det vill säga att få göteborgare att vilja turista mer i sin egen stad. Ett delmål enligt Melander är också att bidra till fler betesdjur på kommunala marker, ett mål som även finns inskrivet i Göteborgs miljöprogram.

Ett av förslagen i förstudien är därför att hushållen i nordost ska kunna erbjudas andelsägande i drift av får, getter, fjällkor och kameler. Bland visionerna för Angered finns "får- och gethållning för mjölkproduktion med lokalt mejeri".

I samma studie skriver man också att "det blir allt vanligare med häst som klimatsmarta dragare av gräsklippare i park- och fastighetsförvaltning", varefter "bruk av hästar i grönyteförvaltning" föreslås kring Angereds centrum.

– Vi får se om det blir av. Men det skulle ju vara ganska trevligt med hästar som klippte gräs i stället för att gå runt med trimmers och stora hörlurar, säger Dan Melander.

"Utrikesfödda gillar att odla"

Att projektet läggs just i nordöstra Göteborg ska vara av åtanke för befolkningen där. I studien menar man att medborgarna i nordöstra Göteborg har stort intresse av djurhållning och odlingar.

– 35-40 procent av personer vi intervjuat är professionella på odling och livsmedelsförädling och matlagning. Kunskaper från hela världen och vi gör inget av det, säger projektledaren Dan Melander i en av kommunens informationsfilmer på Youtube.

När GP granskar påståendet framgår det dock att det statistiska underlaget består av en enkät gjord med enbart 205 personer – en enkät som kommunen själv dömt ut eftersom frågor och svarsalternativ gått att feltolka när de översatts till språk som somaliska och arabiska.

Trots det används resultatet gång på gång för att motivera mångmiljonprojektet.

– Resultatet ska ses som en indikation. Men att många i nordost, särskilt utrikesfödda, har erfarenhet och gillar att odla lokalt, det ser vi när vi pratar med folk och besöker odlingslotter, säger Dan Melander.

Invånare: "Ren rasism"

Projektet får dock hård kritik från invånare som kallar det för flummigt och kränkande.

– Hade jag velat jobba med djur eller odlingar hade jag åkt tillbaka till Namibia. Pengarna behövs till utbildning, bostäder och riktiga jobb. Vi vill inte ha fler djur här. Vi invandrare är redan en stigmatiserad grupp – det här projektet är ren rasism, säger Florence Hansen, boende i Angered.

– Det här känns oseriöst, säger Issmet Elsalihie.

Även Gun Holmertz på Caritas i Hjällbo riktar liknande kritik. Hon kallar projektet för en "cirkus" som har ett "kolonialt tänk".

Läs mer: Gun Holmertz: "Vill göra Angered till en cirkus”

Något Dan Melander inte håller med om.

– Det här är definitivt ingen cirkus och vi påstår inte att det här är lösningen för hela nordost. Det här handlar bara om att testa nya sätt att bygga ekonomier.

Mäter inte antal nya jobb

Några mätbara mål för hur många jobb projektet ska skapa har man inte heller satt upp. Hittills har man enbart skrivit att 80 företag ska få stöd i form av rådgivning och genom att delta i aktiviteter.

Hur många jobb är det här tänkt att skapa rent konkret?

– Jag tror det är farligt att sätta upp för höga mål i form av en siffra, jag tror det hämmar att man uppnår målen. Resultat måste växa utifrån ett engagemang, säger Dan Melander.

Vad skulle du säga till de som kallar det här ett flumprojekt?

– Att de har fel. Det handlar om mycket mer än pallkragar. Det här är nya former av seriöst företagande som växer i hela Europa.

Vill du veta mer om hur GP arbetar med kvalitetsjournalistik? Läs våra etiska regler här.