Polisen avkräver allt fler svenskar blod- eller urinprov för att se om de brukat narkotika. Allra störst är ökningen av tester i åldersgruppen 17 år eller yngre, men i ungefär hälften av dessa fall var testet negativt. Det visar en ny rapport från Brottsförebyggande rådet (Brå), där samtliga 460 000 tester som skickats till Rättsmedicinalverket vid misstänkt ringa narkotikabrott från 1998 till 2015 har analyserats.

Enligt Brå motsvaras inte fler drogtester av ett ökat narkotikabruk i samhället, utan ingripandena speglar istället polisens prioriteringar. (Och de som åker fast utgör även i dag bara en liten del av droganvändarna.) Sedan straffet för eget bruk skärptes 1993 har polisen skiftat fokus och resurser från att minska narkotikautbudet, genom att gripa knarklangarna, till att försöka minska efterfrågan, genom att gå på missbrukarna. Det är naturligtvis, på kort sikt, enklare och resursmässigt billigare att ta fast tonåringar som röker cannabis, än de grova brottslingar som tjänar på handeln. Att det långsiktigt skulle vara den bästa strategin för att beivra narkotikahandeln kan starkt ifrågasättas.