Flera års högskolestudier och hundratusentals kronor i studieskulder. Och vad får man för det? Inte mycket, visar en ny rapport från fackförbundet Saco.

Det kan mycket väl vara en förlustaffär med högre utbildning sett till livslönen.

För en del akademiker skulle det löna sig mer att skippa studierna och börja jobba direkt efter gymnasiet. Detta gäller inte minst de som arbetar i offentlig sektor.

Den som utbildar sig till förskollärare har i snitt 1,8 miljoner lägre i livslön än den som bara gått gymnasiet. För bibliotekarier är den 1,4 miljoner lägre, och för grundskollärare rör det sig om 1,1 miljoner kronor.

Saco har gjort mätningar sedan 1960-talet.

Enligt fackförbundet har situationen förvärrats under de senaste åren, fler utbildningar ger sämre utdelning.

Det ser ännu mer dystert ut om man jämför med andra länder.

Svenska akademiker har en betydligt tunnare plånbok än sina internationella kolleger.

En OECD-undersökning från förra året visar att Sverige är ett av de länder där utbildning ger minst utdelning.

Med tanke på Sveriges skattesystem och arbetsmarknad är det inte särskilt förvånande. Så går det om man kombinerar sammanpressade lönestrukturer, höga ingångslöner och värnskatt med en saftig inkomstskatt.

I höstbudgeten passade regeringen Löfven på att höja skatten på arbete ännu mer. Trots att Sverige har världens högsta marginalskatt.

Hädanefter kommer fler att få betala statlig inkomstskatt och värnskatt. Det gäller inte bara de bäst betalda, utan även exempelvis specialistsjuksköterskor.

Statsminister Stefan Löfven upprepar gärna sitt mantra om att Sverige ska vara en kunskapsnation. Vi ska inte konkurrera med låga löner, utan med kunskap.

Javisst, det håller nog de flesta med om. Det är en nödvändighet för att Sverige ska kunna klara sig i den globala konkurrensen.

Men att utöka antalet högskoleplatser duger inte för att signalera att det är viktigt med kunskap.

Det betyder inte nödvändigtvis att synen på utbildning värderas högre, snarare tvärtom. I synnerhet inte om kvaliteten på högskolan inte håller måttet, något som flera lärare inom högskoleväsendet har larmat om de senaste åren.

Om Sverige verkligen ska vara en kunskapsnation krävs det ett förstklassigt utbildningssystem och att studier premieras och belönas.

Att plugga är en betydande investering. Självklart är inte pengar den enda, eller ens den främsta, motivationen. Men en examen bör rimligen ge avkastning. Varför ägna sig åt frenetiskt tentaplugg och leva på nudlar i flera år om det ändå inte kommer att visa sig på bankkontot? Om Löfven vill göra Sverige till en kunskapsnation behövs ett skattesystem som gynnar dem som satsar på utbildning, inte straffar dem.

Läs också: Straffbeskatta inte jobb och utbildning

Följ Expressen Ledare på Facebook för tips om fler ledare och krönikor.