Hallitus saattaa kompastua jälleen perustuslakiin, rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen epäilee.

Sakkojärjestelmään kaavaillaan isoja muutoksia osana tieliikennelain kokonaisuudistusta.

Ylen mukaan liikenne- ja viestintäministeriö esittää, että ylinopeussakoista tulisi hallinnollisia virhemaksuja, joita ei käsiteltäisi käräjäoikeudessa.

Samalla uusiksi menisi päiväsakkojärjestelmä, joka on tuottanut jättisakkoja suurituloisille. Hallinnollisen maksun suuruus olisi Ylen mukaan kaikille sama.

Liikenne- ja viestintäministeriö on esittämässä, että ylinopeussakoista tulisi hallinnollisia virhemaksuja, joita ei käsiteltäisi käräjäoikeudessa. VEERA KORHONEN

Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen ei innostu mallista, jossa ylinopeudesta määrättäisiin hallinnollinen virhemaksu. Tolvasen mukaan teon moitittavuus vähenisi. ITÄ-SUOMEN YLIOPISTO

Nykyiseen sakkojärjestelmään valmistellaan radikaaleja muutoksia osana pääministeri Juha Sipilän (kesk) hallituksen valmistelemaa tieliikennelain kokonaisuudistusta.

Asiasta uutisoineen Ylen (23.12.) mukaan liikenne- ja viestintäministeriö esittää, että ylinopeussakoista tulisi hallinnollisia virhemaksuja, joita ei käsiteltäisi käräjäoikeudessa.

Tavalliset liikennerikkomukset eivät olisi enää rikoksia vaan vilppiä.

Samalla uusiksi menisi suomalainen päiväsakkojärjestelmä, joka on tuottanut aika ajoin jättisakkoja suurituloisille. Jatkossa päiväsakkoja saadakseen olisi esimerkiksi vaarannettava toisen terveyttä.

Ylen mukaan kuljettaja, joka on ajanut ylinopeutta 27 kilometriä tunnissa, saattaisi joutua pulittamaan vaikkapa 600 euron hallinnollisen virhemaksun, kun nyt päiväsakkojen suuruus määräytyy sakotettavan tulojen mukaan.

Merkittävänä periaatteellisena muutoksena voisi pitää myös sitä, että rikkomuksesta olisi vastuussa jatkossa ajoneuvon omistaja tai haltija ajoneuvoa kuljettaneen henkilön sijaan.

Jatkossa omistajan tai haltijan olisi siis osoitettava, kuka ajoneuvolla ajoi tai maksettava virhemaksu.

EU:sta paineita

Asiaa koskevan muistion 7.12. laatinut liikenneneuvos Leif Beilinson liikenne- ja viestintäministeriöstä sanoo Iltalehdelle, että kaikki uudistuksen yksityiskohdat ovat toistaiseksi auki.

- Ei ole mitään suosikkimallia, Beilinson sanoo ja kertoo, että asiaan on tulossa selvyys vasta keväällä, kun tieliikennelain uudistus tulee käsittelyyn.

Muistiossa mainitaan, että EU:n lainsäädäntö luo paineita kehittää " joustavampia seuraamusmuotoja, kuten erilaisia hallinnollisia maksuseuraamuksia " .

- Merkittävää olisi sekin, että rikosten määrä Suomessa puolittuisi. Kriminaalipolitiikan tavoitteena on se, että vähäisten rikkomusten ei tule rasittaa rikosoikeusjärjestelmäämme, muistiossa todetaan.

Muistion mukaan täysimääräisen valvonnan piiriin saataisiin myös ulkomaalaiset ja kaksipyöräiset moottoriajoneuvot, jos sanktion määrääminen olisi hallinnollista ja vain rekisterikilpi kuvattaisiin.

Uskottavuus koetuksella?

Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen näkee sakkojärjestelmän remontissa useita ongelmakohtia.

- Pidettäisiinkö ylinopeutta moitittavana, jos siitä selviäisi huomautusmaksulla? Maksujen tulisi vähentyä, jos systeemi on tehokas. Hollannissa ei ole käynyt näin.

- Se, että auton haltijaa rangaistaisiin välittömästi, olisi erittäin radikaali muutos. Nykyisin poliisin pitää selvittää, kuka autoa on kuljettanut ja kiistoja on aika vähän.

Tolvanen pitää ongelmallisena myös ajatusta siitä, että maksukykyä ei otettaisi sakotuksessa huomioon, vaikka hän onkin pitänyt Suomen lainsäädäntöä ylinopeuksien kohdalla ankarana.

- Kannatan rikesakon käyttöalan laajentamista 30-40 kilometriin (nyt rikesakkoja määrätään 20 km/h ylinopeuksiin asti, minkä jälkeen siirrytään päiväsakkojärjestelmään).

- Sen voisi tehdä ilman, että siirrytään hallinnolliseen menettelyyn.

Kritiikkiä nousee

Alun perin hallituksen oli tarkoitus kerätä valtion kassaan vuosittain 53-56 miljoonan euron lisätulot korottamalla päivä- ja rikesakkoja.

Rikesakon maksimimäärä piti nostaa 200 eurosta 400 euroon, päiväsakkojen rahamäärä kaksinkertaistaa ja yhteisösakko kolminkertaistaa.

Hanke tyssäsi perustuslakivaliokunnan linjattua, että valtiontalouden sopeutustoimia ei voida " sellaisenaan pitää hyväksyttävänä perusteena säätää ehdotettuja muutoksia rikosoikeudelliseen seuraamusjärjestelmään " .

- On aika problemaattinen lähestymistapa tehdä poliittinen päätös ja säätää lait sitten. Kriminaalipolitiikkaa ei pidä sillä tavalla tehdä, Tolvanen sanoo.

Tolvanen arvelee, että hallitus saattaa törmätä jälleen kerran perustuslakiin sakkojärjestelmää uudistaessaan. Hallinnollisissa virhemaksuissa haiskahtaa hänen mukaansa rahastus.

- Uskon, että kritiikkiä nousee. Täytyy löytyä muita perusteita kuin säästöt tai tulot.