Mens store dele af den politiske debat omkring mediernes fremtid i Danmark den senere tid har drejet sig om, hvorvidt Danmarks Radios rolle skal indskrænkes, så anviser det såkaldte Public service-udvalg i en ny rapport den modsatte vej, hvis danskerne skal have styrket public service i fremtiden.

Berlingske er kommet i besiddelse af en udgave af den længe ventede rapport, der efter planen offentliggøres mandag. Heri anviser udvalget fem mulige scenarier for fremtidens medielandskab. Kendetegnende for begge scenarier, der efter udvalgets betragtninger vil sikre public service for danskerne i fremtiden, er, at de indbefatter en styrkelse af DR.

FAKTA Hvad er public service? Udvalgets definition af public service Medievirksomhed, som med offentlig regulering af indhold, distribution og finansiering giver alle borgere fri og lige adgang til et mangfoldigt og alsidigt indhold, der upartisk understøtter borgernes handleevne i det danske folkestyre i en globaliseret verden samt uafhængigt af kommercielle og politiske særinteresser styrker dansk kultur, sprog og sammenhængskraft. FOLD UD FOLD UD

Det var den daværende radikale kulturminister Marianne Jelved, der i slutningen af 2014 nedsatte Public service-udvalget med det formål at finde løsningsmodeller for danskernes fremtidige medieforbrug.

Med den tidligere konservative EU-kommissær og DR-vært Connie Hedegaard i spidsen har udvalget skullet komme med nogle scenarier for, hvordan public service kan se ud for danskerne i en fremtid, hvor udenlandske mediegiganter som Google, Facebook og Netflix æder sig ind på de danske markedsandele.

DR-kritiske borgerlige

Sideløbende har særligt politikere tilhørende det borgerlige flertal i Folketinget talt for, at man skal begrænse DRs magt og mediestøtte, og som et eksempel er der blevet sat spørgsmålstegn ved, om et underholdningsprogram som »X Factor« bør være en del af DRs produktion.

Det har bl.a. fået kulturminister Bertel Haarder til at tale for en indskrænkning af DR netop med henvisning til programmer som »X Factor«:

»Det er et godt eksempel på, at DR går ud over kanten af det, som hører hjemme under begrebet public service,« har kulturministeren udtalt.

Både de Konservative og Liberal Alliance har udtrykt lignende holdninger om, at DR-institutionen har fået en mastodontisk størrelse, som udfordrer private medier.

I sensommeren lagde Dansk Folkeparti op til omfattende ændringer af DRs position, størrelse og albuerum på det danske mediemarked med et forslag om at beskære DRs budget på 3,7 mia. kr. med hele 25 pct. over en femårig periode.

Public service-udvalget synes imidlertid at kigge den modsatte vej.

I udvalgets såkaldte scenarie tre, »Public service – koncentreres hos DR« lægges der bl.a. op til, at TV 2 Danmark sælges uden særlige public service-forpligtelser, Radio24syv ophører ved koncessionens udgang, ligesom de regionale TV 2-virksomheder sammenlægges med DR.

Forventer politisk slagsmål

I udvalgets sammenfatning af scenariet vurderes det, at udbuddet og forbruget af public service-relevant indhold ikke i synderlig grad vil ændre sig, men at det kan »give grundlag for en forstærket regional nyheds- og aktualitetsdækning«.

I rapportens scenarie fem, »Public service - Styrkes på dansk«, peges der på, at de danske public service-medier skal pålægges at gøre »en forstærket indsats for at etablere en klarere identitet af public service-udbuddet som et dansk alternativ med et forøget udbud af det dansksprogede indhold...«. Udvalget konkluderer her: »Alt andet lige vil DR på den anden side blive en mere dominerende spiller i forhold til produktion af dansk indhold.«

I rapportens øvrige scenarier peges der på enten på usikkerheder omkring public service eller forventelige forringelser af public service-opgaven. Det er ikke udvalgets opgave at anbefale en bestemt model, understreges det i rapporten.

Medieforsker Stig Hjarvard er ikke overrasket over udvalgets konklusioner, men forventer et politisk slagsmål. »Det er klart, at den her diskussion omkring public service er spændt. For hvis der er et politisk flertal for en meget betydelig nedskæring af DR, så giver det anledning til ballade,« siger Stig Hjarvard.

Det er ikke lykkedes Berlingske få en kommentar fra Bertel Haarder eller udvalgets formand, Connie Hedegaard.

Læs også kulturministerens indlæg på side 24 og artiklen på side 3 i kultursektionen B.