Netavisen Pio får kritik af Pressenævnet.

Avisen har ikke levet op til en af de vejledende regler for god presseskik.

»Pressenævnet finder, at netavisen Pio har bragt påstande, der kan være skadelige eller krænkende for Mandag Morgen,« hedder det i nævnets kritik, som Pio har måttet bringe på sin hjemmeside.

Problemet bunder i, at Pio har bragt påstandene uden at forelægge dem for modparten. I stedet har mediet citeret en yderst kritisk socialdemokratisk boligminister, men Mandag Morgen fik i Pios artikel ikke lejlighed til at forsvare sig over for ministerens anklage.

Pressenævnets kritik kommer efter årelang kritik af, at Netavisen Pio ikke er et uafhængigt medie, men har stærke bånd til netop Socialdemokratiet.

Henrik Sass Larsen, der er tidligere socialdemokratisk erhvervs- og vækstminister, har forklaret, at ønsket med avisen var et »socialdemokratisk talerør«. Pio skriver ikke desto mindre på sin hjemmeside, at avisen »er uafhængig af organisationer og partipolitiske interesser«, men skriver også, man »tager afsæt i et demokratisk socialistisk idégrundlag«.

Minister: »Faktuelt forkert«

Historien begynder 25. november 2019, da Mandag Morgen udgav en kritisk artikel om konsekvenserne af den såkaldte ghettopakke. »11.000 mennesker skal finde et andet sted at bo,« hed artiklens overskrift.

Senere samme dag skrev Netavisen Pio en artikel, hvor boligminister Kaare Dybvad Bek (S) var citeret for, at tallet var forkert.

»I Mandag Morgen man læse at »11.000 mennesker skal forlade deres bolig« som følge af parallelsamfundspakken. Det er faktuelt forkert,« lød ministerens citat, der var hentet fra Twitter. Ifølge ministeren ville en del af beboerne inden for en årrække flytte ud af boligerne af sig selv.

Mandag Morgen har efterfølgende klaget til Pressenævnet over Pios artikel. Problemet var blandt andet, at Mandag Morgen ikke fik lov til at svare på, at artiklen skulle indeholde noget »faktuelt forkert«. Mediet bestrider, at tallet skulle være forkert.

Ministerens citater kan ifølge Pressenævnets kendelse være »skadelige, krænkende eller virke agtelsesforringende«.

»Udsagnene burde derfor have været forelagt Mandag Morgen forud for artiklens offentliggørelse den 25. november 2019, således at Mandag Morgen havde mulighed for at besvare beskyldningerne i sammenhæng med, at de blev fremsat,« hedder det i kendelsen, der fortsætter således:

»Dette gælder særligt i denne situation, hvor kilden kunne være farvet af personlige og politiske interesser. Nævnet udtaler kritik.«

Sejler under falsk flag

Mandag Morgens chefredaktør, Jakob Nielsen, mener, at Netavisen Pio bør smide forklædningen og undgå at kalde sig uafhængig.

»Der er noget principielt betænkeligt ved, at et parti, som er landets største, og som for tiden sidder alene på regeringsmagten, samtidig sejler under falsk flag som uafhængigt medie – og udnytter det medie til at undergrave andre mediers troværdighed,« lyder det fra chefredaktøren, der mener, at det er i orden, at partier og politikere har hjemmesider, Facebook-sider og podcasts.

»Problemet opstår, når partier laver et partimedie, men påstår, at det er et uafhængigt medie, blandt andet ved at tilmelde det Pressenævnet og sige, at man overholder god presseskik,« siger Jakob Nielsen:

»Det var derfor, vi anlagde sag i Pressenævnet mod Pio. For at vise, at de ikke overholder god presseskik, når de ukritisk forsvarer socialdemokratiske politikere og angriber dem, der siger dem imod. De har lov til at forsvare Socialdemokratiet, men de skal lade være med at påstå, at de er et almindeligt, publicistisk medie. Problemet er, at de er forklædt.«

Pio skriver selv på sin hjemmeside, at de tager afsæt i et demokratisk socialistisk idégrundlag. Er det så ikke fint nok?

»Det er fint, at de skriver det. Jeg synes bare, at de er med til at underminere tilliden til uafhængige publicistiske medier, når de lader som om, de er et. For det er de ikke. De må opføre sig, lige som de vil, men de skal i det mindste lade være med at påstå, at de er et uafhængigt medie, når de mest af alt er optaget af at bedrive socialdemokratisk spin,« siger Jakob Nielsen.

FAKTA Om god presseskik God presseskik er ikke defineret eller beskrevet i nogen lov. God presseskik er i stedet en såkaldt »retlig standard«, som er et udtryk for det, man betegner som sædvanlig og god handlemåde. Hvad der er sædvanlig og god handlemåde i en konkret sag beror i sidste ende på Pressenævnets skøn. Nævnet tager udgangspunkt i de vejledende regler for god presseskik, der blandt andet indeholder disse formuleringer: »Oplysninger, som kan være skadelige, krænkende eller virke agtelsesforringende for nogen, skal efterprøves i særlig grad, inden de bringes, først og fremmest ved forelæggelse for den pågældende.«

»Kritik bør udvises over for nyhedskilderne, i særdeleshed når disses udsagn kan være farvet af personlig interesse eller skadevoldende hensigt.«

»Overskrifter og mellemrubrikker skal i form og indhold have dækning i den pågældende artikel eller udsendelse.« Kilde: Dansk Journalistforbund FOLD UD FOLD UD

Pio: Det er beklageligt

Berlingske har forsøgt at få et interview med Pios chefredaktør, Jens Jonatan Steen. Han vil dog kun svare skriftligt. I en mail afviser han kritikken fra Mandag Morgens chefredaktør.

»Vi sejler under et af de allerklareste flag i den danske mediebranche. Vi er helt ærlige om vores demokratisk socialistiske grundlag, som også fremgår direkte af vores hjemmeside. Derudover er vi sågar opkaldt efter publicist og partistifter Louis Pio, hvorfor jeg ikke rigtig mener, at Jakob Nielsen har grund til at være så forvirret. Og hvis det virkelig er undergravende at vi tillader os at stille kritiske spørgsmål ved Mandag Morgens journalistik, så er det måske Nielsen selv, der er havnet i en forkert branche?,« skriver Jens Jonatan Steen.

Han mener ikke, at forholdet til Socialdemokratiet bør deklareres – for der er ikke noget forhold at deklarere.

»Socialdemokratiet er én ting, vi er noget andet. Vi deler et ideologisk udgangspunkt, men Netavisen Pio er en selvstændig forening, med en selvstændig økonomi, hvor det er bestyrelsen, mig som chefredaktør og mine journalister, der bestemmer, hvad der står i avisen. Ikke nogen andre. Og nu må vi efterhånden være det mest gennemtyggede og overgranskede medie i Danmark.«

Med hensyn til Pressenævnets kritik mente Netavisen Pio inden nævnets kendelse ikke, at man havde pligt til forelægge boligministerens synspunkter for Mandag Morgen.

»Boligministerens synspunkter var fremført offentligt på Twitter og gengivet i Mandag Morgens egen artikel,« lyder Netavisens argumentation ifølge kendelsen. Men den begrundelse køber nævnet ikke.

Chefredaktøren erkender nu, at hans og hans kollegers opfattelse af de vejledende regler for god presseskik ikke har været helt efter bogen.

»Det var vores opfattelse, at kritik fra de sociale medier var alment kendt og derfor ikke skulle forelægges Mandag Morgen. Her går Pressenævnet imod os, og det tager vi naturligvis til efterretning. Samtidig er det væsentligt at bemærke, at Pressenævnet ikke giver Mandag Morgen medhold i, at pågældende artikel i Netavisen Pio skulle indeholde ukorrekte oplysninger eller skulle være kendetegnet ved utilstrækkelig kildekritik. Pointen om at Mandag Morgen anvender en misvisende overskrift er ikke anfægtet af Pressenævnets kendelse,« skriver Jens Jonatan Steen.

Netavisen har været tilmeldt Pressenævnet siden 2014.

»Det er første gang, at nævnet har valgt at rette kritik mod Netavisen Pio. En kendelse på over 5 år vurderer vi som værende et meget lavt tal. Men ikke desto er det beklageligt, og vi tager Pressenævnets udtalelse til efterretning.«