Svanemølleværket er Københavns mest markante industribygning fra sidste århundrede. Her er der blevet produceret elektricitet og varme til hovedstaden siden 1953, men nu skal store dele af arkitekt Louis Hygoms enorme bygningsværk måske omdannes til museum. Bag planen står det statsanerkendte Danmarks Tekniske Museum, der siden 1965 har ligget i Helsingør, men som altså nu afsøger mulighederne for at flytte tilbage til København.

»Svanemølleværket har et omfang og en placering, som gør det muligt at formidle dansk teknologi- og industrihistorie langt mere ambitiøst end i dag. Det er en historie, som værket selv er en del af«, siger bestyrelsesformand for Danmarks Tekniske Museum, Jørgen Lindegaard.

Det vil ske med opbakning fra museets oprindelige stiftere i Dansk Industri og Håndværkerforeningen København, men også fra de centrale aktører omkring Svanemølleværket. De tæller blandt andre Københavns Kommune, udviklingsselskabet By & Havn og de nuværende ejere i Ørsted. Det kommende år skal undersøgelser af bygningen og sonderinger hos mulige donorer vise, om planen kan realiseres i praksis.

Taget er utæt

I dag ligger Danmarks Tekniske Museum i Helsingør Værfts tidligere støberihaller i et industrikvarter små 4 kilometer fra havnebyens centrum, hvor museet i 2001 rykkede til på grund af pladsmangel og problemer med dets gamle bygning på Strandvejen i Helsingør.

Den nye lidet prestigiøse adresse har museet dog i en årrække arbejdet ihærdigt på at komme ud af igen. For i hallerne døjer man ikke blot med det støberistøv, som stadig lægger sig i et tyndt lag på de udstillede genstande. På en vinterdag, hvor Politiken besøger museet, er der så bitterkoldt, at de få morgengæster må beholde alt tøjet på. Hallen er bygget til at slippe af med varme snarere end at holde på den. Og som om det ikke var nok: Taget er utæt, og i dag står en håndfuld plastikbaljer derfor strategisk placeret midt i udstillingerne til at tage imod regnvand. Her er fugtigt i en grad, så det går ud over både museets opmagasinerede og udstillede genstande.

Foto: Martin Lehmann I Svanemølleværkets store kedelbygning har gasturbinen ikke produceret strøm siden 2012.

I Svanemølleværkets store kedelbygning har gasturbinen ikke produceret strøm siden 2012. Foto: Martin Lehmann

»Bygningerne er uopvarmede og uegnede til museumsformål. Om vinteren er der iskoldt, om sommeren bragende varmt. Det er betænkelige forhold, når man tænker på de vigtige genstande, vi har«, siger Jørgen Lindegaard, som glæder sig over, at Industriens Fond nu har bidraget til muligheden for at afsøge de nye muligheder.

Det er en række af både danmarks- og verdenshistoriens helt store opfindelser. På Danmarks Tekniske Museum ligger H. C. Ørsteds kompas, som han brugte, da han dokumenterede elektromagnetismen. Her står også Valdemar Poulsens telegrafon fra 1898, som for første gang gjorde magnetisk lagring af lyd mulig og skabte grundlaget for alle verdens harddiske og kreditkort. Her er Niels Bohrs instrumenter, Ellehammers flyvemaskine og de første syv legoklodser fra 1958. Digteren H. C. Andersens gækkebrev til hans personlige ven H. C. Ørsted er ikke udstillet, for det tør museets ledelse ganske enkelt ikke opbevare i hallen.

»Vi har altså en samling af internationalt format, som i dag ikke kan formidles eller opbevares ordentligt. Den har vi en forpligtelse til at få vist til nogle flere, og der er den nuværende placering en forhindring, for vi ligger ganske enkelt for langt fra gode offentlige transportforbindelser«, siger Jørgen Lindegaard.

Svanemølleværket har et omfang og en placering, som gør det muligt at formidle dansk teknologi- og industrihistorie langt mere ambitiøst Jørgen Lindegaard, bestyrelsesformand, Danmarks Tekniske Museum

Ser man på tilsvarende museer i udlandet, ligger det danske museum da også i den tunge ende, når det kommer til at trække besøgende til formidlingen af teknologi- og industrihistorien. I Norden fandt 314.000 og 288.000 gæster i 2017 vej til de tekniske søstermuseer i Stockholm og Oslo. Det er milevidt fra de 3,2 millioner besøgende på Science Museum i London, men langt flere end de 65.000, som sidste år besøgte museet i Helsingør. Helsingør Kommune afviste i 2013 museets ønske om at flytte til det lukkede skibsværfts centrale haller på havnen, som i dag bruges til koncerter. Derfor skulle der alternative løsninger på bordet, siger Jørgen Lindegaard. Dette efterår har kommunen i 11. time foreslået, at nogle af værftets mindre prominente bygninger kan bruges. De skal i så fald renoveres kraftigt eller nedrives helt og erstattes af et nybyggeri. Den løsning rummer ikke de samme muligheder som Svanemølleværket, siger bestyrelsesformanden.

»Vi har ikke været optaget af at bo i den ene eller den anden kommune, men af at finde det rigtige sted. Det mener vi, en ikonisk industribygning som Svanemølleværket kan blive«, siger bestyrelsesformanden.

I arbejdet med den nye plan har især museets stiftere i Dansk Industri med netop afgåede administrerende direktør Karsten Dybvad i spidsen spillet en aktiv rolle.

»Mange opfatter med rette vores danske historie som knyttet til landbrug, men forståelsen for, at industrien også har spillet en helt afgørende rolle i skabelsen af vores velstand og velfærdssamfund, er nok ikke så udtalt i dag. Den historie bør fortælles tydeligere på et nyt teknisk museum, som er state of the art, for den har også stor motivationsværdi for de unge, der skal vælge uddannelse«, siger Karsten Dybvad.

Foto: Martin Lehmann Ifølge de foreløbige sonderinger er planen at omdanne værkets store kedel- og maskinbygninger til museum.

Ifølge de foreløbige sonderinger er planen at omdanne værkets store kedel- og maskinbygninger til museum. Foto: Martin Lehmann

Han forlod i december direktørposten i Dansk Industri for at blive ny bestyrelsesformand i Danske Bank, men fortsætter arbejdet med museumsplanen som formand for en ny erhvervsdrivende fond, der skal forsøge at rejse midlerne til projektet på Svanemølleværket.

»Der skal nogle helt andre midler til, end det nuværende museum har til rådighed i dag. Og den øvelse, som kommer nu, skal jo vise, om det er muligt«.

Skal kunne betale sig

Da Politiken besøger Svanemølleværket, er larmen øredøvende i den centrale maskinhal. Her produceres i dag fjernvarme til 6.000 københavnske husstande, men støjen til trods er der blevet stille som aldrig før på værket de senere år. I kultiden gik omkring 200 mand på arbejde her. I dag kører værket på naturgas og fjernstyres fra Ørsteds værker i Avedøre eller fra H.C. Ørstedværket i Sydhavnen. Der kommer kun de ansatte, der skal reparere noget eller gå runderinger. I 2012 blev værket koblet fra elnettet og overgik til kun at producere varme, og denne gradvise neddrosling har indtil nu været sat til at skulle kulminere i 2030, hvor Ørsted efter planen skal overdrage værket kvit og frit til udviklingsselskabet By & Havn, som ejer grunden og alle de tilstødende arealer. Det er denne plan, som nu kan blive speedet gevaldigt op. By & Havn og Ørsted har indgået en betinget købsaftale, hvor det 22.000 kvadratmeter store værk for et endnu ukendt beløb kan overtages allerede i 2023, siger Anne Skovbro, administrerende direktør i By & Havn:

»For By & Havn handler det her om at aktivere det her område og gøre det færdigt. Det betyder også at skabe plads til et kulturtilbud som del af den grundlæggende infrastruktur«.

Fakta Teknisk Museum Stiftet i 1911 af Industriforeningen, i dag Dansk Industri, og Håndværkerforeningen København omkring den oprindelige fysisk kemiske samling fra Københavns Universitet, genstande fra Den Nordiske Industri-, Landbrugs- og Kunstudstilling i 1888 og samlingen fra den gamle Polytekniske Læreanstalt, i dag Danmarks Tekniske Universitet (DTU). Senere er samlinger fra Danmarks Flyvemuseum i Billund, Patentdirektoratets modelsamling og flere andre blevet inkluderet. Museet virkede i de første år på en række adresser i København, indtil det i 1965 flyttede til Helsingør, hvor det har ligget siden. Museet modtager i dag et driftstilskud på 5,7 millioner fra staten og 1 million kroner fra Helsingør Kommune.

Vis mere

Tanken er umiddelbart, at Danmarks Tekniske Museum skal flytte ind i de to store maskinhaller, siger hun, mens andre aktiviteter i den øvrige del af værket skal generere det afkast, som får planen til at hænge sammen.





Foto: Martin Lehmann I dag fjernstyres Svanemølleværket fra Ørsteds andre værker i Sydhavnen og Avedøre.

I dag fjernstyres Svanemølleværket fra Ørsteds andre værker i Sydhavnen og Avedøre. Foto: Martin Lehmann

»Om hele planen giver mening, afhænger af, hvad vi kan fylde ind der, så det både giver en værdi til byen, men også er en businesscase, der hænger sammen. Kan enderne ikke mødes, bliver bygningen hos Ørsted, og så overtager vi den om 12 år«, siger hun.