Flere amerikanske kommentatorer beskyldte i går deres regering for at optræde hyklerisk i sagen om whistlebloweren Edward Snowden, der trods en amerikansk begæring om udlevering søndag fik lov til at forlade Hongkong og i går befandt sig i transit i Moskva.

»Her har vi USA’s regering, der så åbenlyst har krænket international lov i mange år, og så stiller vi selvretfærdigt op og beskylder kineserne og russerne for ikke at efterleve internationale diplomatiske regler,« siger William Greider, redaktør for det venstreorienterede ugemagasin The Nation i Washington, D.C.

Mandag truede udenrigsminister John Kerry Kina og Rusland med konsekvenser.

»Det ville være dybt foruroligende, dersom Kina og Rusland bevidst undlod at reagere på vores anmodning om at udlevere Edward Snowden og derved krænker praksis i internationalt diplomati,« sagde han under et besøg i New Delhi, hvor han desuden opfordrede Indien til at skære ned på sit CO2-udslip.

»Det vil få indflydelse på vores forhold til de to lande og konsekvenser.«

Mellemøstkommentatoren Juan Cole kalder Kerrys trusler »tomme«.

»USA er dybt forgældet til Kina. Så det vil ingen konsekvenser få. Jeg tror, vi skal tage Kerrys trussel som typisk diplomatisk jargon, hvor USA prøver at fremstille sig som en idealistisk nation. Men alle ved jo, at hvert land har sin egen definition af, hvad der er en forbrydelse, og hvad der er en politisk-motiveret handling,« siger Cole, som er professor i historie på University of Michigan.

Hvis det var en kineser …

Snowden har ifølge Ecuadors regering søgt om asyl i det latinamerikanske land. Det vides ikke, om den amerikanske whistleblower overvejer at slå sig ned andre steder.

Cole tilføjer, at USA bør sætte sig i Kinas og Ruslands situation.

»Hvad ville USA have gjort, hvis en kinesisk hacker afslørede, at Kina udspionerer amerikanske borgere, og han så flygtede til USA. Ville vi udlevere ham til Kina? Nej, vel!«

»USA laver en hel masse diplomatisk støj lige nu, men i udlandet ser man Snowden-affæren i en anden sammenhæng. Her tænker man på de mange gange, USA har overtrådt international lov – CIA’s torturkamre, invasionen af Irak og droneangreb,« siger Juan Cole, en kendt kritiker af Irak-krigen.

Herudover skal både Kina og Rusland tage hensyn til offentlighedens reaktion, hvis de efterkommer USA’s krav om udlevering af Snowden.

»Folk i begge lande ville gå i oprør. Snowden er jo blevet en helt i Kina og Rusland,« vurderer Greider.

Edward Snowden, 30, har i de sidste par uger løftet sløret for, at hans tidligere arbejdsgiver, det amerikanske aflytningsagentur NSA, ’hacker’ private computere i Hongkong og på flere kinesiske universiteter. Det har foranlediget stærk kritik fra Beijing, som USA tidligere har beskyldt for at udøve cyberspionage mod amerikanske virksomheder.

Tempora-programmet

Indtil en afsløring i The Guardian i lørdags var der intet kommet frem om NSA’s mulige adgang til computere og telefoner i Rusland. Men den britiske avis kunne rapportere, at aflytningsudstyr installeret af den britiske pendant til NSA, GCHQ, på transatlantiske fiberoptiske ledninger gør amerikanerne og briterne i stand til at opsuge enorme mængder kommunikationsdata.

»Det betyder, at al internetkommunikation – der går via amerikanske servere – og tilbage til Europa og Rusland potentielt kan være blevet opfanget og lagret. Det må være et virkeligt chok for kontinentale europæiske lande og Rusland at høre det,« mener professor Cole.

I går krævede bl.a. den tyske regering en redegørelse om det såkaldte Tempora-program fra den britiske regering.

Indenrigspolitisk er det også blevet en udfordring for Obama-regeringen og Kongressen at bevare deres troværdighed i NSA-affæren. En nylig meningsmåling viser f.eks., at 33 pct. af amerikanerne støtter Snowdens beslutning om at lække klassificerede dokumenter om NSA’s udspionering af amerikanske statsborgere.

Det tal skal holdes op imod 16 pct. af amerikanerne, som har en positiv opfattelse af Kongressen.

»I mange amerikaneres øjne er alle medlemmer af Kongressen, med nogle få undtagelser, dybt kompromitterede. De var underrettede om, hvad der foregik og rørte ikke en finger for at stoppe det,« siger The Nations William Greider.

»Nu prøver Obama-regeringen og kongrespolitikere at aflede opmærksomheden fra dem selv og over på Kina og Rusland, som er lette skydeskiver. Men mange i USA forholder sig dybt mistænkelige til statens overvågning af borgerne.«

Medierne splittet

Inden for de amerikanske medier er der samtidig opstået et klart skel mellem, hvordan de store tv-stationer og de store aviser dækker Snowden-affæren.

Den trykte presse søger så vidt muligt at dække begge sider af sagen, mens ABC, NBC, CBS og de fleste kabel-tv-stationer begrænser sig til at opsøge kongresledere, talsmænd for Obama-regeringen og tidligere medarbejdere ved NSA og CIA.

Denne kontrast kom klarest til udtryk på denne søndags populære talkshow-programmer, hvor kun én kritisk gæst blev inviteret i studierne, mens alle de andre var tilhængere af Obama-regeringens hårde linje mod whistleblowere.

I modsætning til repræsentanterne for den politiske elite blev den kritiske gæst, Glen Greenwald fra The Guardian, maltrakteret af hans kollega, tv-journalisten David Gregory på NBC’s Meet the Press. Det er fremfor alt Greenwald, der har offentliggjort Snowdens klassificerede dokumenter.

Gregory spurgte Greenwald, en amerikansk statsborger: »I den udstrækning De har hjulpet og tilskyndet Snowden – endog med at flygte – burde De så ikke også blive sigtet for en forbrydelse?«

Greenwald svarede: »Det er virkeligt helt hen i vejret, at en person som Dem – der kalder sig journalist – skulle bringe spørgsmålet frem i fuld offentlighed om, hvorvidt andre journalister bør sigtes for noget kriminelt (…) fordi de har bragt klassificerede dokumenter til offentlighedens bevågenhed.«

Juan Cole bemærker: »Det er opsigtsvækkende, at tv-stationerne lægger sig så tæt op ad regeringen og Kongressen.«