Dansk Folkeparti kræver nu, at der bliver afsat en halv million eller helt præcist 600.000 kroner, til at lave en fremskrivning af, hvor mange indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere der vil være i Danmark i 2060.

Kravet kommer, efter at integrationsminister Inger Støjberg (V) i et svar til Folketingets integrationsudvalg skriver, at det beløb er prisen for at lade Danmarks Statistisk lave en sådan befolkningsfremskrivning. En fremskrivning Inger Støjberg selv betegner som »både fagligt relevant og hensigtsmæssig«.

»Det undrer mig, at Inger Støjberg skriver, at hun selv er for ideen men ikke nævner noget om selv at finde pengene,« siger formanden for Folketingets integrationsudvalg, Martin Henriksen (DF).

»Men når integrationsministeren ikke vil, gør Dansk Folkeparti det gerne. Hvis det af en eller anden årsag ikke er muligt at finde pengene på Inger Støjbergs budget, vil Dansk Folkeparti tage det op under forhandlingerne om næste års finanslov. Og så går jeg da ud fra, at når Inger Støjberg er enig, så bliver det klaret hurtigt, så vi kan få tallene på bordet.«

99 pct. under 25 år

Et flertal i Folketinget opfordrede tidligere på året til, at der bliver lavet prognoser, hvor tredje generation af indvandrere ikke – som nu – tæller med som danskere. Det skete, efter at det kom frem, at tredje generation fra ikkevestlige lande halter lige så langt bagefter i folkeskolen som anden generation.

I dag er det kun de to første generationer – indvandrere og deres børn – der registreres som havende udenlandsk herkomst, mens børn af efterkommere, altså tredje generation, oftest optræder som personer af dansk oprindelse.

Indvandrere og efterkommere I statistikken kan befolkningen opdeles i tre grupper afhængig af deres oprindelse: Personer med dansk oprindelse, indvandrere og efterkommere. En person har dansk oprindelse, hvis han eller hun har mindst én forælder, som både er dansk statsborger og født i Danmark. Hverken indvandrere eller efterkommere har én forælder, som både er dansk statsborger og født i Danmark. Forskellen mellem indvandrere og efterkommere er, at indvandrere er født i udlandet, mens efterkommere er født i Danmark.

Ifølge Danmarks Statistik var der ved årets begyndelse 20.187 børn af efterkommere med ikkevestlig baggrund i Danmark. Af denne gruppe er 99 procent under 25 år. Danmarks Statistik har offentliggjort statistik om denne gruppe siden 2007, og nærmere oplysninger om børn af efterkommere kan bestilles fra Danmarks Statistik af forskere og andre, som foretager analyser på området. Udlændinge- og Integrationsministeriet har også benyttet disse oplysninger i forskellige tilfælde.

Den ’nødvendige finansiering’.

Når Udlændinge- og Integrationsministeriet og andre myndigheder i mange analyser ikke opdeler resultaterne særskilt på »børn af efterkommere«, skyldes det ifølge Inger Støjberg, at gruppen hidtil har været af meget begrænset størrelse.

Integrationsministeren mener imidlertid, at det bliver mere og mere relevant at medtage den stigende gruppe børn af efterkommere i analyser, og hun vil derfor fremover mere »systematisk« lave analyser, der også omfatter denne gruppe, når det handler om for eksempel brug af dagtilbud og karakterer i grundskolen. Udlændinge- og Integrationsministeriet laver dog ikke befolkningsfremskrivninger, hvilket er overladt til Danmarks Statistik.

»Jeg synes grundlæggende, at det vil være både fagligt relevant og hensigtsmæssigt at gennemføre en sådan befolkningsfremskrivning, hvis der kan anvises den nødvendige finansiering,« skriver Inger Støjberg til integrationsudvalget.

Enhedslistens integrationsordfører, Johanne Schmidt-Nielsen, advarer til gengæld imod befolkningsfremskrivningen.

»Jeg synes godt nok, det er vildt, hvis man ikke engang i tredje generation tæller som ’rigtig dansker’. Grænsen bliver hele tiden rykket. Det tror jeg ikke, der kommer noget godt ud af. Slet ikke hvis man ønsker bedre integration,« siger Johanne Schmidt-Nielsen.

Loyalitet

For få år siden var det da også kun Dansk Folkeparti som krævede befolkningsprognoser, hvor tredje generation af indvandrere ikke karakteriseredes som danskere. Dengang mente resten af Folketinget, at tredje generation skulle anses og opgøres som danskere.

»Så længe vi har de integrationsproblemer, vi har, er det relevant at opgøre,« siger Martin Henriksen.

»Der er ikke tegn på, at der venter en løsning lige om hjørnet. Når vi har folk, der jo indlysende føler et større loyalitetsforhold til andre kulturer end den danske, så er det faktisk relevant at opgøre efterkommere og børn af efterkommere og for den sags skyld også børnebørn. For vores skyld kan man godt gå til fjerde, fem eller sjette generation. Men hvis vi kan starte med tredje generation, er det en god begyndelse«.

Danmarks Statistik lavede senest en befolkningsfremskrivning med børn af efterkommerne i 2009, efter Dansk Folkeparti og den daværende VK-regering havde fundet pengene hertil på finansloven. Fremskrivningen viste, at antallet ville vokse fra de daværende 8.000 og til 121.000 i 2050.