Fem år efter at Rigspolitiet fik besked på at slette dna-profilerne på sigtede, men ikke dømte i dna-registeret, har politiet ikke styr på, om det faktisk sker.

»Rigspolitiet er blevet opmærksom på, at der ikke foretages sletning fra dna-profilregisteret i tilstrækkelig omfang i forhold til de slettekrav, som blev indført ved lov,« skriver justitsminister Mette Frederiksen (S) således i et brev til Folketingets retsudvalg, efter Rigspolitiet i en notits har redegjort for hvad der beskrives som »den utilstrækkelige sletteprocedure«.

»Som anført i notitsen er det uacceptabelt for Rigspolitiet, hvis der fortsat er registreret dna-profiler i Dna-profilregisteret, som burde være slettet. Jeg er naturligvis af samme opfattelse som Rigspolitiet,« skriver Mette Frederiksen.

Sletningsreglerne trådte i kraft i 2010, efter Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol havde fastslået, at det er i strid med menneskerettighederne i ubegrænset tid at opbevare dna-profiler, celleprøver (spyt- og blodprøver) samt fingeraftryk på tidligere mistænkte. Derfor blev der herhjemme indført en regel om, at dna-profilerne skal slettes når der gået 10 år fra de mistænkte er blevet frifundet eller politiet har opgivet at tiltale dem.

Ifølge Rigspolitiets notits har dette dog vist sig, at være lettere sagt end gjort. Der er i dag registreret 107.000 dna-profiler i dna-profilregistrets persondel, men Rigspolitiet mangler overblik over, hvem der har lavet hvad og hvornår. Eller med andre ord: Hvem der skal slettes, og hvornår det skal ske.

Rigspolitiet har nemlig ikke kunnet finde ud af at lave en automatiseret slettefunktion, men har i stedet løbende forsøgt manuelt at gennemgå sagerne i dna-profilregisteret. Fra 2010 og frem til 2014 blev der på den måde slettet 49 personer. Men ved en søgning sidste år baseret på den automatiserede søgemekanisme, som det trods alt hidtil har været muligt at lave, dukkede en liste med yderligere 198 personer op, der herefter blev slettet fra dna-profilregisteret.

Rigspolitiet har nu fastlagt, at der er blevet registreret 3600 personer i dna-profilregisteret i perioden fra 2000 (hvor registret blev oprettet) frem til 2005 og som altså allerede har stået der i over 10 år.

»Ud af disse personer er det skønsmæssigt et mindre antal, der kan have en sag, der er afgjort med en frifindelse, en påtaleopgivelse eller et tiltalefrafald uden vilkår,« hedder det i notitsen fra Rigspolitiet som dog nu har igangsat en manuel gennemgang af disse registreringer for at finde dem, som burde være blevet slettet efter lovændringen i 2010.

»Rigspolitiet vil derudover fortsætte arbejdet med at søge at få etableret en valid automatiseret løsning for sletning af oplysninger i dna-profilregistret,« skriver Rigspolitiet.

Oplysningerne om de manglende sletninger overrasker Enhedslistens retspolitiske ordfører, Pernille Skippper.

»Det er bekymrende, og jeg opfordrer til, at man sætter alle sejl til for at få det ordnet så hurtigt som muligt. Selvfølgelig kan der være tekniske vanskeligheder, men vi taler altså om grundlæggende menneskerettigheder og skal Danmark kunne gå forrest ude i verden, når der tales om disse, så skal vi altså også have styr på vores egen andedam,« siger Pernille Skipper.

Birgitte Kofod Olsen, formand for Rådet for digital sikkerhed, opfodrer også Rigspolitiet til at komme i gang:

»Reglerne er jo lavet, så de lever op til kravet om proportionalitet. Og hvis man ikke overholder sletningsfristerne, så er proportionalitetskravet selvfølgelig ikke overholdt, og det er altså i strid med lovgivningen. Så der er ingen undskyldning for ikke at gøre det«.