Et flertal i Folketinget er ved at hastevedtage et uddannelsesloft. Men med kortsigtet regnearkslogik bliver oplysningstidens idealer og muligheden for ægte flerfaglighed lagt i graven, når studerende i fremtiden ikke kan kaste sig ud i mere end ét uddannelsesforløb.

Hvad ville vi gå glip af, hvis de største danske videnskabsfolk til sommer loggede ind på optagelse.dk og mødte det uddannelsesloft, som regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet netop nu haster gennem Folketinget?

Sandheden er, at nogle af de største erkendelser og opfindelser i dansk videnskabelig historie er skabt af forskere med mere end én faglighed. Det er selve oplysningstidens ideal om det evigt nysgerrige, multidisciplinære menneske, som nu møder en lukket dør. Adgang forbudt.

Niels Bohr stod fadder til kvantefysikken med en baggrund i både matematik og filosofi. Med uddannelse i både kemi og fysik skabte Hans Christian Ørsted ekstraordinære resultater inden for elektromagnetisme. Inge Lehman var udover seismologiens moder matematiker. August Krogh blandede zoologi og medicin.

Videnskaben er fuld af historier om store personligheder med store ambitioner. Disse personligheder nægtede at følge traditionelle faggrænser – og skabte netop derfor store videnskabelige gennembrud.

Vi er en samling universitetsstuderende med bopæl på Regensen, det næsten 400 år gamle kollegium midt i København, som kong Christian IV lod opføre i 1623. 100 studerende har her deres daglige gang i bygninger, som vidner om tidligere tiders investeringer i en veluddannet dansk ungdom.

Denne arv har det danske folkestyre videreført og udviklet gennem historien. Vi har indtil nu været stolte af og insisteret på, at i Danmark spytter vi i fælleskassen for at investere i de klogeste hoveder og bedste hænder.

I et hus fyldt af forskellige fagligheder og forskerdrømme, møder vi hele universitetets vingefang. Vi opdager de potentialer, der ligger i at udforske flere videnskabelige discipliner – de unikke muligheder, som en kombination af flere uddannelser kan medføre.

En ingeniør, der også har læst medicin, og som kan komme med den maskine, som hospitalerne mangler. En økonom, der også har læst kinesisk, og som kan forklare, hvordan danske varer kan sælges på asiatiske markeder. En arkitekt, der med en baggrund i socialvidenskaben også forstår de psykologiske gruppemekanismer, når fremtidens byer skal tegnes. En fysiker, der også er skolet i filosofi, kan bygge bro mellem videnskabelige opdagelser og menneskers verdensforståelser.

Muligheden for at tage flere uddannelser er ikke blot til gavn for den enkelte studerende, der ønsker at dygtiggøre sig inden for flere felter. Den kommer hele det danske samfund til gode, herunder virksomheder, der mangler en specialist til at kombinere flere fagligheder og anskue muligheder og udfordringer fra nye perspektiver.

At universiteterne i stigende grad producerer ensrettede kandidater, der alle har læst den samme rækkefølge af fag, sætter en øvre grænse for innovation. Nytænkning sker, når perspektiver mødes.

Væk med fagligt tunnelsyn

Fremtidens arbejdsmarked råber på dygtige medarbejdere og innovatorer, der kan levere »disruption« af faste vaner og rutiner. Med tekniske og organisatoriske udfordringer, der ændrer sig hurtigere og hurtigere, skal der bruges skæve hjerner. Fremtidens arbejdsmarked kalder på uddannede mennesker, som kan formidle viden og kommunikere på tværs af enkelte discipliner.

Lad os skabe et uddannelsessystem, hvor vi også investerer i kloge hoveder, der kan kassere det faglige tunnelsyn. Eller lad os i det mindste lave det ærlige, langsigtede regnestykke i stedet for at hente nogle millioner på en politisk aftale i dag, der koster Danmark og vores økonomi på sigt.

Nogle af verdens bedste universiteter i Cambridge, Oxford og London satser lige nu på store tværfaglige forskningsprojekter, hvor man i stigende grad kombinerer humanvidenskabelige, samfundsvidenskabelige og naturvidenskabelige tilgange til at bearbejde meget store mængder data – såkaldt big data.

Det gør de af én grund. De førende universiteter har forstået, at altfavnende problematikker som flygtningestrømme, klimaudfordringer og fødevaresikkerhed ikke kan klares med faglig silotænkning. Nuværende og fremtidige udfordringer skal undersøges fra flere vinkler samtidigt og i samspil – ikke fra én forskningsdisciplin i isolation.

Udgangspunktet for netop sådan forskning er imidlertid uddannelse og flerfaglighed. Bohr, Ørsted og Lehmann var helt grundlæggende nørder. De var interesserede i det hele og mere til. De ville vende hver en sten og undersøge hver en mulighed, og derfor kom de frem til de gigantiske opdagelser, der ændrede verden.

I indledningen til lovforslaget lyder det: »Dobbeltuddannelser er som udgangspunkt en stor omkostning for samfundet.« Problemet med det udsagn er, at det forholder sig lige omvendt. Bedre uddannede borgere er som udgangspunkt en fremtidig gevinst for samfundet.

Hvis vi lukker muligheden for at tage flere uddannelser, vil fremtidens Bohr, Ørsted og Lehmann pakke deres tasker og forlade det land, der har opgivet ambitionerne. Og så bliver det ikke danskere, der kommer med fremtidens banebrydende opdagelser.

Kronikken er skrevet af følgende beboere på Regensen: Søren Storgaard Sørensen, bachelor i fysik og statskundskab, kandidatstuderende i bæredygtig energi. Sofie Klint Koefoed, bachelor i statskundskab, kandidatstuderende i Security and Risk Management. Sophus Helle, kandidat i assyriologi, bachelorstuderende i informationsvidenskab. Simon Hünermund, bachelorstuderende i pædagogik og psykologi. Maja Ejrnæs, kandidatstuderende i antropologi.

Tóki Erenbjerg, kandidatstuderende i nanoscience og fysik. Jesper Svejgaard Jensen, kandidatstuderende i statskundskab. Anna Frøsig, kandidat i litteraturvidenskab, kandidatstuderende i psykologi. Alexander Thorvaldsen, studerende i statskundskab. Sanne Severinsen, bachelor i statskundskab, bachelorstuderende i jura. Sebastian Tobias-Renstrøm, bachelorstuderende i psykologi. Mikkel Pilgaard Raaby, kandidatstuderende i psykologi. Melih Erdem, bachelor i musikvidenskab, kandidatstuderende i historie. Clara Barfod Parellada, kandidatstuderende i medicin. Anja Byriel Kronborg, kandidatstuderende i kommunikation og it. Malle Hjortshøj, kandidatstuderende i russisk og kinesisk. Anne Katrine Lykke Bie, bachelorstuderende i medicin. Joakim Bloch, kandidatstuderende i medicin. Kathrine Elmose Jørgensen, kandidatstuderende i sociologi. Julie Knutsen Worre, kandidatstuderende i statskundskab. Astrid Førland Schill, kandidatstuderende i medicin. Signe Marie Svennum, kandidatstuderende i moderne kultur og i musikvidenskab. Morten Fischer Sivertsen, kandidatstuderende i sociologi. Alåna Aharon, bachelor i statskundskab og psykologi, kandidatstuderende i psykologi. Lise Bech Olsen, kandidatstuderende i litteraturvidenskab. Clara Marie Westergaard, bachelorstuderende i arabisk. Camilla Gøtzsche, kandidatstuderende i medicin. Lea Katrine Nielsen, bachelor i religionsvidenskab, kandidatstuderende i Advanced Migration Studies. Palleq Skifte, bachelorstuderende i jura. Louisa Dybdahl, bachelor i dansk og kulturformidling, bachelorstuderende i film- og medievidenskab. Frederik Henriksen, bachelor i filosofi, bachelorstuderende i sociologi. Dominique Alex, kandidatstuderende i antropologi. Niels Wemmelund, kandidatstuderende i filosofi. Rakel Haslund-Gjerrild, bachelor i kinastudier og i litteraturvidenskab. Ditte Engels Hermansen, bachelor i dansk og litteraturvidenskab, kandidatstuderende i dansk. Oskar McWilliam kandidatstuderende i medicin, suppleret med filosofi. Alexandra O’Sullivan Freltoft, kandidat i Mathematical Modelling and Computation. Rasmus Jaksland, kandidat i filosofi, bachelor i fysik, kandidatstuderende i fysik. Gustav Ryberg Smidt, kandidatstuderende i assyriologi. Astrid Rasch, kandidat og ph.d.-studerende i engelsk. Rasmus Sinding Søndergaard, kandidat i historie, ph.d.-studerende i amerikanske studier. Clara Rubin, kandidatstuderende i Global Development. Sandra Marie Simonsen, kandidatstuderende i økonomi, tidligere bachelorstuderende i sociologi. Tine Tolstrup, kandidat i feografi og geoinformatik. Zacharias Dyna Knudsen, bachelor i datalogi, bachelorstuderende i elektroteknologi. Mikkel Bjørn, d.phil.-studerende i fysik. Annika Skaarup Larsen, kandidat i kunsthistorie. Benedikte Granvig, bachelor i arabisk, kandidat i radio og i tværkulturelle studier. Thomas Søndergaard Eriksen, kandidatatuderende i fysik. Anders Jaksland, bachelor i kemi og teknologi, kandidatstuderende i kemisk og biokemisk teknologi. Simon Langkjær, kandidat i historie. Nina Lind Ikanovic, kandidat i sociologi. Cecilie Oest-Jacobsen, kandidat i nanoscience. Simon Melchior, bachelor i psykologi, kandidatstuderende i medicin. Karin Bagni, kandidatstuderende i medicin. Astrid Marie Otkjær, kandidatstuderende i medicin. Clara Bredsdorff Bendtsen, bachelorstuderende i statskundskab. Lars Hemmingsen, kandidatstuderende i psykologi. Anjila Hjalsted, bachelor i antropologi, bachelorstuderende i miljømanagement. Lykke Sabroe, bachelor i geografi og geninformatik. Tobias Kvist Stripp, kandidatstuderende i medicin. Anne Cecilie Kvium, bachelorstuderende i antropologi. Johanne Hvelplund, bachelorstuderende i idræt. Simon Kjeldgaard, bachelor i musik, bachelorstuderende i byggeri og infrastruktur. Gunild Vulpius, bachelorstuderende i medicin. Simone Gress Hansen, kandidatstuderende i biologi. Andreas Riis Damgaard, kandidatstuderende i teologi. Nanna Katrine Fafner, kandidatstuderende i teologi. Amalie Louise Otkjlær, kandidatstuderende i psykologi. Anne Normann Hansen, kandidatstuderende i geofysik og rumteknologi. Josefine Baunsgaard, bachelorstuderende i medicin. Annahita Nikpour, kandidat i statskundskab. Ditte Jaquet Mortensen, kandidat i historie og samfundsfag. Alle Store Kannikestræde 2, 1169 København K.