Danske Banks nye compliance-chef erkender, at banken kom for langsomt i gang med at forsvare sig mod kriminelles hvidvask af penge og finansiering af terror.

Som registreret bruger kan du overvåge emner og journalister og modtage nyhederne i din indbakke og følge din nyhedsstrøm på Finans.

Claus Iversen, f. 1973, er finansredaktør på Finans. Claus har læst Statskundskab og Medievidenskab på Aarhus Universitet og har arbejdet som finansreporter i mange år. Han begyndte sin journalistiske karriere på Altinget.dk i 2001, hvor han som redaktør var med til at udvikle sitets fagspecifikke nyhedsbreve. Udover at have arbejdet fire år på Berlingske Tidendes Business-redaktion har Claus også prøvet kræfter med presse- og kommunikationsarbejde i såvel landbrugets brancheorganisation – det daværende Landbrugsraadet – som i Danske Bank. Han er en ivrig løber – dog ses han ikke så ofte på landevejene, som da han som ungdomsløber hentede op til flere guldmedaljer hjem.

At Danske Bank er havnet midt i historiens største kendte hvidvasksag, skyldes, at banken på linje med andre nordiske banker kom alt for sent i gang med at bekrige kriminelle og terrorister.

Sådan lyder vurderingen fra Danske Banks nye sherif og compliancechef, Philippe Vollot, som har brugt de seneste otte måneder på at identificere svagheder i bankens indsats over for de kriminelle elementer og sætte hårdt ind på at få dem stoppet.

Philippe Vollot 1989: Uddannet jurist ved Université Paris Descartes

1991-1997: Ansat hos børsmyndigheden i Frankrig

1997-2001: Compliancechef i Deutsche Bank i Frankrig

2001-2003: Compliancechef i Barclays i Europa

2003-2018: Compliancechef i Deutsche Bank i forskellige områder af verden

2018-nu: Compliancechef i Danske Bank og medlem af direktionen

Født 05.02.67

Gift med Iryna

Bor i København

Bruger fritiden på at løbe og rejse

Han har adskillige års erfaring med at bekæmpe finansiel kriminalitet og terrorfinansiering fra Deutsche Bank og Barclays og er ikke i tvivl om, at nogle nordiske banker har været for langsomme i optrækket.

»De kriminelle er dygtige og intelligente og går altid efter det svageste led i kæden. Det er klart fra Danske Banks egen undersøgelse, at vores forsvar var svagt, og at en række alvorlige mangler i bankens styring og kontrolsystemer gjorde det muligt at misbruge Danske Banks filial i Estland til mistænkelige transaktioner,« siger Philippe Vollot, der har været i Danske Bank siden december sidste år.

De kriminelle valgte derfor at flytte deres fokus fra de amerikanske og europæiske banker til de nordiske banker. Philippe Vollot, compliancechef i Danske Bank

Han mener, at nogle af de nordiske banker er bagud med indsatsen mod hvidvask og terrorfinansiering i forhold til de centraleuropæiske banker og endnu længere bagefter i forhold til amerikanske banker.

»De kriminelle valgte derfor at flytte deres fokus fra de amerikanske og europæiske banker til de nordiske banker, og antallet af mistænkelige transaktioner i perioden tyder på, at det endte med at ramme Danske Bank hårdt,« siger Philippe Vollot.

Juraprofessor ved Københavns Universitet og formand for Finans Danmarks hvidvask-task force, Linda Nielsen, er enig.

»Min fornemmelse er, at vi i Danmark har været lidt naive, fordi vi er vant til at have tillid til hinanden. Vi har aldrig rigtigt oplevet bestikkelse og korruption. De kriminelle penge søger jo hen, hvor det er nemmest at komme igennem, og det har så bl.a. været igennem danske og nordiske banker,« siger hun.

Samme melding kommer fra en hvidvaskekspert.

»Der er et klart billede af, at man har stolet for meget på kunderne. Ikke bare i Danske Bank, men også i flere andre nordiske banker. Man har derfor ikke taget hvidvaskloven tilstrækkeligt seriøst tidligere, men sådan er det heldigvis ikke længere,« siger Jakob Dedenroth Bernhoft, indehaver af firmaet Revisorjura.

Min fornemmelse er, at vi i Danmark har været lidt naive, fordi vi er vant til at have tillid til hinanden. Linda Nielsen, juraprofessor ved Københavns Universitet og formand for Finans Danmarks hvidvask-task force

Danske Banks compliancechef understreger, at banken i dag er et andet sted og arbejder hårdt for at få strammet så meget op, at de kriminelle slet ikke kan komme ind i banken med deres penge.

Det indebærer bl.a. på nogle områder et opgør med den omtalte tillidskultur, som gennemsyrer Danmark. Denne kultur er ofte en styrke, når banken møder sine kunder under normale omstændigheder, forklarer Philippe Vollot. Men, for der er et men:

»Det siger sig selv, at et tillidsbaseret forhold er knap så hensigtsmæssig, når det gælder terror- og hvidvaskbekæmpelse.«