Dette vil det bli mest bråk om rundt forsvarssjefens fagmilitære råd

30. sep. 2015 18:58 Sist oppdatert 1. oktober 2015

Helter som omkom: Bildet viser Simen Tokle og Christian Lian fra Kystjegerkommandoen like etter at de er tilbake i den norske leiren i Meymaneh i Afghanistan, etter et bakholdsangrep. Lian blør etter å ha blitt truffet av en rikosjett i haken. Tokle og Lian døde i juni 2010 da bilen de satt i ble rammet av en veibombe. Kystjegerkommandoen

Torsdag morgen klokken 10 kommer forsvarssjef Haakon Bruuns fagmilitære råd (FMR).

Aftenposten har plukket ut de anbefalingene det vil bli mest bråk om.

Ifølge Norges Offisersforbund vil forsvarssjefens anbefaling ikke imponere NATO.

Tiden for lekkasjer er over. Nå er det alvor. Torsdag formiddag besvarer forsvarssjef Haakon Bruun-Hanssen denne ordren fra forsvarsminister Ine Eriksen Søreide:

Fortell hva Forsvaret vårt ikke er i stand til i dag.

Fortell hva slags forsvar vi får om budsjettene fortsetter omtrent som i dag.

Fortell hvordan du faktisk mener Forsvaret bør se ut, uavhengig av dagens budsjetter.

Fakta Derfor fikk forsvarssjefen oppdraget Dette er grunnene til at forsvarsminister Ine Eriksen Søreide ba forsvarssjef Haakon Bruun-Hanssen lage et nytt forslag til fremtidens norske forsvar:Trusselbildet rundt Norge har endret seg. Tonen mellom NATO og Russland er skjerpet. Russlands annektering av deler av Ukraina forteller at landet er villig til å sette militærmakt bak sine krav.Forsvaret blir stadig mer ute av stand til å levere det Forsvaret Stortinget har bestilt, for de pengene Stortinget stiller til rådighet.Det kommer penger til nye investeringer, men summene som settes av til øvelser, drift og vedlikehold av nye våpen står over hodet ikke i forhold.Den teknologiske utviklingen går lynraskt, og prisene på nye våpen og nye våpensystemer vokser mye fortere enn andre varer. Vis mer

To alternativer er «umulige»

Aftenposten har gått gjennom lekkasjene fra fagmilitært råd (FMR), og som en rekke kilder i Forsvaret bekrefter at vil bli bekreftet torsdag.

tkfkonR7142_doc6mayn8dyz5eqkk5f2hd-WoDlzjTeEG.jpg Torbjørn Kjosvold, Forsvarets mediesenter

Haakon Bruun-Hanssen skal etter planen legge frem tre alternativer:

Et forsvar med utgangspunkt i dagens budsjett

Et forsvar der budsjettene økes med 0,5 prosent

Det som kalles forsvarssjefens anbefaling, et forslag som innebærer en økning fra drøyt 40 til rundt 50 milliarder i året, en økning på totalt 180 milliarder over en lengre periode.

Fakta Forsvarets fem viktigste oppgaver Stanse eller bremse et væpnet angrep - inntil allierte forsterkninger kommerVære i stand til å motstå tvangsdiplomati med militære virkemidlerMotstå terrorangrepDrive myndighetsutøvelse og hevdelse av norsk suverenitetDelta i internasjonale operasjoner. Vis mer

Når Aftenposten har plukket ut de mest omstridte sakene har vi hentet dem fra forsvarssjefens anbefaling. De to første alternativene innebærer ifølge uavhengige eksperter en nedbygging av Forsvaret som vil være politisk umulig.

Fakta Her er forsvarssjefens anbefaling fra siste utkastet til FMR (Fagmilitært råd) Hæren:Økt satsing på nordområdene og Finnmark i lys av et mer truende Russland. 2. bataljon i indre Troms overtar det tunge materiellet som Telemarkbataljonen i dag har, og blir en mekanisert bataljon. Samtidig opprettes det en mekanisert stridsgruppe på Porsangmoen i Finnmark, med artilleri, stridsvogner og kampluftvern.Grensevakten styrkes med et jegerkompani på Høybuktmoen ved Kirkenes.Panserbataljonen i indre Troms styrkes med mer personell.Telemarkbataljonen skal fortsatt i hovedsak bestå av vervede soldater, men væpnes om til en lett bataljon.Garden videreføres som i dag.Det kjøpes inn nytt langtrekkende artilleri, Leopard 2-stridsvognene blir modernisert, og hæren får moderne kampluftvern, nye lastevogner og fjernstyrte droner.LuftforsvaretOvervåkingsflyene P-3 Orion blir tatt ut av tjeneste. De erstattes med 12 ubemannede overvåkningsdroner. I forbindelse med dette blir Orion-flyenes base, Andøya flystasjon, nedlagt. Dronene skal plasseres på Evenes.I tillegg skal det kjøpes inn fire nye overvåkings- og etterretningsfly. Disse kan ikke bekjempe ubåter slik Orion-flyene kan. Fire aldrende fly av typen DA-20, som brukes til elektronisk krigføring blir tatt ut av tjeneste.Flyene skal styres fra luftoperasjonssenteret i fjellanlegget på Reitan utenfor Bodø, som dermed blir videreført. I tillegg opprettholdes kontrollsentralen på Sørreisa i Troms, og det opprettes en mobil kontrollsentral på Ørland – der jagerflyene har base. Kontrollsentralen på Mågerø i Vestfold blir nedlagt.Kjøpet av 14 nye helikoptre til Sjøforsvarets fregatter og til Kystvakten går som planlagt. Fregatthelikoptrene får en fremskutt base på Haakonsvern ved Bergen, mens Kystvakthelikoptrene skal operere fra Bardufoss. Det blir satt av mer penger til å øke flytiden.18 Bell-helikoptre, som i dag støtter Hæren i indre Troms flyttes fra Bardufoss til Rygge flystasjon. Hæren mister denne kapasiteten. Helikoptrene skal nå brukes til å støtte de norske spesialstyrkene og politiet.Kjøpet av 16 nye redningshelikoptre går som planlagt. Helikoptrene skal styres fra Rygge flystasjon i stedet for Bardufoss.På grunn av flyttingen av helikoptre og ledelsesapparat blir Bardufoss flystasjon sterkt redusert.Norges fire Hercules transportfly fortsetter som i dag på Gardermoen.F-16-flyene og dagens Sea King redningshelikoptre blir tatt ut av drift. Flystasjonene Bodø, Andøya, Kjeller og Kjevik nedlegges. Bodø legges først ned i 2022 når alle de nye jagerflyene er operative.Dagens radarvarslingskjede blir oppgradert og nye mobile radarer anskaffes.SjøforsvaretDe fem nye fregattene drives videre. Antallet besetninger skal økes slik at fire av dem skal kunne opereres kontinuerlig.De seks missil-korvettene i Skjold-klassen tas ut av tjeneste når de nye jagerflyene har fått anti-skipsmissiler om noen år.Fire ubåter i Ula-klassen drives videre, og erstattes med fire nye ubåter etter 2025.Dagens minesveiper- og minejegerfartøyer tas ut av drift rundt 2020 og erstattes med systemer som ikke er basert på skip.Kystvakten drives videre med 13 skip. Dagens tre skip i Nordkapp-klassen erstattes med nye etter 2018.Kystjegerkommandoen blir nedlagt, sammen med basen ved Trondenes og Harstad syd i Harstad.Kystvaktbasen på Sortland legges også ned, og Kystvakten skal operere fra basen i Ramsund, som videreføres.Det nye store logistikkskipet KNM Maud, som er under bygging i Sør-Korea, drives som planlagt.Sjøforsvaret opererer fra to baser – Haakonsvern i Sør-Norge og Ramsund i Nord-Norge. Rekrutt- og befalsskolen på Madla ved Stavanger drives videre.Kystradarstasjonene i Nord-Norge legges ned.HeimevernetHeimevernet reduseres fra 42.000 til 30.000 mann.Samtidig opprettes det to nye innsatsstyrker, slik at Heimevernet får til sammen 12 slike styrker med 3250 mann.Sjøheimevernet legges ned.Heimevernsområdet HV-11 Møre og Fjordane, med Setnesmoen leir, legges ned.En rekke områdelagre legges ned.Skal frigjøre 2000 stillinger til operativ virksomhetSamtidig gjøres det en rekke endringer i ledelses- og logistikkstrukturen. Forsvarssjefen mener han kan frigjøre 800 stillinger i ledelsesapparatet som kan overføres til operativ virksomhet. I resten av Forsvarets støttevirksomhet men han det kan frigjøres 1200 stillinger.Dette vil han gjøre om det kommer mer penger:Forsvarssjef Bruun-Hanssen lister også opp de fem tingene han vil bruke penger på dersom regjeringen bevilger mer enn han ber om – i prioritert rekkefølge:Maritime patruljefly som kan bekjempe ubåter. (Orion-flyene forsvinner i det nåværende forslaget).Seks ubåter i stedet for fire. (To ubåter forsvinner i det nåværende forslaget).En ekstra brigade til Hæren.Nye helikoptre til Hæren. (Hærens helikoptre er foreslått overført til Sør-Norge).Flere presisjonsvåpen. Vis mer

FØLG FREMLEGGELSEN AV FMR DIREKTE PÅ AFTENPOSTEN.NO TORSDAG KLOKKEN 10!

Bråk 1: Kystjegerkommandoen kan bli lagt ned

Norske spesialsoldater i Forsvarets spesialkommando (FSK) og Marinejegerkommandoen (MJK) er ikke bare landets beste. De er fullt på høyde med amerikanske Navy Seals og britiske SAS.

På neste trinn i hierarkiet befinner Kystjegerkommandoen seg. Også disse er helt spesielle. De var med på å ta de tyngste takene i Afghanistan, og er den avdelingen som hadde flest norske falne.

Krigshelten Trond Bolle fra MJK var på oppdrag sammen med tre fra KJK da han ble drept 27. juni 2010.

Fakta Dette gjør Kystjegerkommandoen spesiell Kystjegerkommandoen (KJK) er en kampenhet i Sjøforsvaret. Avdelingen opererer i små grupper og er utrustet og utdannet for å operere alene over tid i områder som en fiende kontrollerer. Dette setter store krav til den enkelte og patruljen som enhet.KJK skal være sjømobil og består av to patruljedivisjoner samt ledelse, stab og operativ logistikkstøtte. Totalt har den 120 ansatte og 20 vernepliktige.KJK er spesialister i å operere i kystnære strøk, og på bording. Avdelingen kan sette opp et stort antall sensorer og patruljer for oppklaring, overvåking og målanvisning. Målbekjempingen gjøres i hovedsak med presisjonsvåpen.Et typisk oppdrag er KJKs bidrag for norske fregatter som deltar Natos anti-terroroperasjon Active Endeavour i Middelhavet.Kystjegerpatruljene er sjømobile; med Stridsbåt 90 eller med gummibåt. KJK er spesielt egnet for bekjemping av hurtig oppdukkende og asymmetriske trusler på sjø og land i en kystsone.KJK er også spesialister på sanitet. I forbindelse med krisen på Haiti stilte avdelingen - alle som da ikke befant seg i Afghanistan - seg til disposisjon på én ukes varsel.Syv fra KJK har mottatt medalje for «Såret i strid», seks har mottatt «militærkorset» og fire har mottatt andre utenlandske hedersmedaljer for sin innsats.Den 27. juni 2010 ble fire befal fra marinejegervåpenet drept da en veibombe gikk av vest for Meymaneh i Afghanistan. Tre av disse var fra KJK: Løytnant Christian Lian (f 1979), fenrik Simen Tokle (f 1985) og kvartermester Andreas Eldjarn (f 1988). Den fjerde var orlogskaptein Trond Andre Bolle (f 1968) fra Marinejegerkommandoen (MJK).KJK holder til i Trondenes leir utenfor Harstad.Kilde: Kystjegerkommandoen. Vis mer

Mellom 2005 og 2010 var kontinuerlig halvparten av avdelingen ute i internasjonale oppdrag.

Bildet øverst i denne artikkelen og det rett under her viser soldater fra KJK rett etter strid og under strid i Afghanistan.

Bakhold2_doc6mh5mimpp6t2aqcg2hd-aRPPPM7Zeq.jpg Kystjegerkommandoen

De behersker i likhet med spesialsoldatene flere våpensystemer og er vant med ulike klimatiske forhold, som i arktiske strøk, i Afghanistan og i Senegal.

Kystjegere på vinterføre. Torbjørn Kjosvold, Forsvarets mediesenter

Ifølge egne opplysninger koster driften av avdelingen, som har en bemanning på mellom 100 og 200, rett over 100 millioner kroner i året.

Fakta Her forklarer sjefen for KJK avdelingens betydning Norge har verdens nest lengste kyststripe, 103.000 km. Kun fire andre land har en kystgeografi som Norge og bosetting konsentrert langs kysten. Som maritim nasjon har vi globale maritime sikkerhetsinteresser, sier sjef for KJK, Klaus Johansen.- Kysten er vesentlig for næring – og ikke minst samferdsel og transport. Norge er avhengig av kontroll med kystsonen – og det kystnære området for egne operasjoner og forflytning – og fremføring av allierte forsterkninger. Tilsvarende vil en fiende ønske å påvirke kystsonen. Kontroll kystnært – og operasjoner kystnært – kan gi et komparativt fortrinn.- Norske enheter som er vanskelig å oppdage og som kan bevege seg både på sjø og land i kystsonen, og som kan innhenten og gi nøyaktig informasjon til rett tid, vil være sentral i slike operasjoner. Det er ingen andre enheter i Forsvaret som har dette som hovedoppdrag, og som er spesielt trent og utrustet elller har samme erfaring som KJK, sier Johansen. Vis mer

Å legge ned Kystjegerkommandoen vil ha klare paralleller til nedleggelsen av HV-016, Heimevernets best trente avdeling. I en fersk bok fra Institutt for forsvarsstudier ble nedleggelsen for noen år tilbake beskrevet som bortimot uforståelig.

Ambisjonen var å overføre soldatene i HV-016 til andre avdelinger. Resultatet av at miljøet ble revet opp var at mange sluttet.

Bråk 2: Anbefaling stikk i strid med NATOs vedtak

NATO vedtok i fjor at alle medlemsland skal opp til to prosent av brutto nasjonalprodukt (BNP) til Forsvaret innen 2024.

Ifølge nestleder Torbjørn Bongo i Norges Offisersforbund (NOF) betyr forsvarssjefens anbefaling at Forsvarets andel av Norges BNP i fremtiden vil falle, ikke øke, via 1,6 prosent i 2009, 1,4 prosent i 2015 og 2025, og til 1,1 prosent i 2035.

Dette vil ifølge Bongo skje selv om Forsvaret i årene 2015–2023 vil motta store ekstrabevilgninger til innkjøp av kampflyet F-35.

Bråk 3: Siste sjøforsvarsbase med skip nord for Bergen kan ryke

I Sortland vest for Harstad – kalt den blå byen – holder Norges kystvakt til. Kystvaktskipene har delvis militær, delvis sivil besetning. Oppgaven er blant annet å drive fiskerioppsyn og redningstjeneste.

Kystvaktskipet KV «Sortland» symboliserer både den moderne kystvakten og basen i Sortland vest for Harstad. Ole-Sverre Haugli, Forsvarets mediesenter

Flere av skipene har helikoptre om bord, og flere skal få det. Skipene er bestykket med kanon, men er ikke krigsskip i tradisjonell forstand. De representerer likevel militær tilstedeværelse og norsk suverenitetshevdelse i nordområdene.

Mens tonen mellom NATO og Russland er skjerpet, og mye av Norges militære samarbeid inntil videre er lagt på is, representerer kystvakten et område der det fortsatt er dialog og samarbeid.

Kystvakten patruljerer ikke minst det som kalles de ytre områder, som Barentshavet og fiskerivernesonen ved Svalbard.

Basen på Sortland ligger 1040 km i luftlinje nord for Bergen. Legges den ned kan Norges siste sjøforsvarsbase nord for Bergen, der skip løpende er innom, bli avviklet.

Bare Ramsund, som på nettsiden forsvaret.no beskrives som en forsyningsbase, vil bestå nordpå.

Mannskaper fra Morten Opedal / Sjøforsvaret /

Dette vil mange mene at bryter fullstendig med ett av de norske regjeringenes største mantraer fra nyere tid: «Regjeringen ser nordområdene som Norges viktigste strategiske satsingsområde i årene som kommer. Dette skal også reflekteres i den videre utviklingen av Forsvaret.»

Ifølge Bladet Vesterålen har forsvarssjef Haakon Bruun-Hanssen varslet at han kommer til Sortland (og Andøya) mandag 5. oktober, fire dager etter fremleggelsen av FMR.

Bråk 4: Hvor lite kan et Heimevern bli før navnet må strykes?

Lekkasjer fra FMR er entydige på at Heimevernet (HV) foreslås kuttet fra 45.000 til 30.000 soldater. Sjøheimevernet avvikles helt. Samtidig opprettes det to nye innsatsstyrker, slik at Heimevernet får tilsammen 12 slike styrker med 3250 mann.

Mens HV i dag regnes som en ressurs ikke bare i strid, men også som annen beredskap, som under flom, er det fordi avdelingene har lokalkunnskap rundt om i hele landet.

HV-soldater på Karl Johans gate i Oslo. Lars Magne Hovtun, Hæren

Slik fremtiden beskrives skal de beste avdelingene i HV styrkes, og kunne flyttes dit det måtte være behov. Da forsvinner mye av lokalkunnskapen, mener kritikerne. De mener også at HV gir betydelig militær kapasitet for lite penger, og at mantraet «fotavtrykk over hele landet» nå er truet.

Bråk 5: Fartøyene Stortinget har nektet Forsvaret å kutte ut

De nye, norskproduserte MTB-båtene, i dag formelt kalt kystkorvetter, har en helt egen historie. I flere omganger takket norske forsvarssjefer nei til båtene, som skulle erstatte MTB-båtene fra den gamle Hauk-klassen.

Storting etter storting vedtok likevel at de skulle bygges, i Mandal, og at Forsvaret skulle ta dem i bruk. I dag representerer de lynraske MTB-båtene i Skjold-klassen en nesten like stor slagkraft som de store fregattene.

KNM «Storm», en av seks norske fartøy i MTB-våpenet. Petter Brenni Gulbrandsen, Sjøforsvaret

Spørsmålet er om Stortinget nå vil akseptere at MTB-ene utfases slik det heter i lekkasjene fra FMR, når F-35 flyene er operative.

Bråk 6: Tåler Forsvaret at Norge kjøper 52 F-35 kampfly?

Godt over 254 milliarder kroner. Det skal Norge bruke på å kjøpe, drifte, vedlikeholde og oppgradere 52 stykk F-35 kampfly. Mens det tidligere het at flyene ville bli billigere å drifte enn dagens F-16, har det lenge vært klart at de blir mye, mye dyrere å drifte.

Og de blir altså mange fler. Utgiftene vil få enorme innvirkninger på aktiviteten i resten av Forsvaret.

Flere partier på Stortinget vil, eller vurderer, derfor kjøpe færre fly. Hvor mye det vil spares på dette er uklart. Flyene skal uansett ha en fullt utviklet base, med fullt utbyggede støttefunksjoner.

Bråk 7: Reddes Garden fra å bli pyntesoldater?

Flere ganger er det foreslått at Garden igjen skal bli det som kalles «pyntesoldater», altså miste mesteparten av sin militære betydning. Sist forslaget lå på bordet ble det avvist, og Garden ble tvert imot utstyrt med nye og tyngre våpen, kampvogner inkludert.

Dette er hæravdelingen som ligger nærmest Oslo.

Bråk 8: Er det lurt å være så dårlig rustet for ubåtjakt i norske farvann?

I dag representerer Orion-flyene på Andøya en viktig kapasitet for ubåtjakt i norske farvann. Lekkasjene fra FMR er entydige på at de skal forsvinne, og at F-35 i fremtiden vil ha egenskaper som kan erstatte Orion.

Det er likevel diskuterbart hvor effektive kampfly er under ubåtjakt, der helikoptre som kan sirkle lenge over ett og samme område i dag beskrives som svært effektive.

Bråk 9: En hær uten helikoptre

Det å flytte avdelinger lynraskt over avstander er noe russerne har demonstrert at de i dag behersker oppsiktsvekkende godt. Lekkasjer fra FMR tilsier at helikopterkapasiteten som Hæren har i dag skal overføres til spesialstyrkene, slik at disse langt raskere enn i dag kan komme i posisjon under et ev. terrorangrep.

At Hæren blir stående uten helikopterkapasitet beskrives av mange som uakseptabelt.

Eks-forsvarssjef Sverre Diesen: Må bestemme oss for om vi vil ha et forsvar

Flere av kuttforslagene fra Bruun-Hanssen ligner dem som Sverre Diesen tidligere la frem, i forbindelse med kutt i Forsvaret. Ikke minst gjelder det Heimevernet og MTB-båtene.

Diesen har lest seg opp på lekkasjene fra FMR. I en generell kommentar sier han følgende:

— Dersom vi skal komme videre i omstillingen av Forsvaret, må vi i lys av de økonomiske rammene og den vedvarende nedbyggingen av forsvarsstrukturen først og fremst avklare om vi skal ha noe forsvar her i landet i det hele tatt i fremtiden.

— Deretter kan vi ha en diskusjon om hva det skal brukes til, og hva det derfor må bestå av.

Sverre Diesen da han var forsvarssjef. Lise Åserud, NTB Scanpix

— Da kan vi argumentere for at fremtidens forsvar må bygge på detsom har vist seg å fungere; de høyt meriterte og profesjonelle avdelingene som jagerflyvåpenet, ubåtvåpenet, spesialstyrkene, Kystjegerkommandoen, Telemark bataljon og andre, som har vist at de representerer «value for money».

- Nettopp fordi hverken våre egne eller andre vestlige lands politikere ser ut til å ville videreføre hele dagens forsvar, og nettopp fordi det derfor tvinger seg frem en hardere prioritering og et sterkere flernasjonalt forsvarssamarbeid i Europa,vil vi måtte satse på de avdelingene og kapasitetene som holder høy kvalitet og kan brukes der det blir behov for dem, når det blir behov for dem.

— Det går ingen vei tilbake til et mobiliseringsforsvar light basert på sammenraskede avdelinger av de siste to-tre års vernepliktige mannskaper, sier Diesen.

Lørdag 26. oktober fortalte Aftenposten at Hærens to tyngste avdelinger nylig var på befaring i Finnmark, der de studerte hvor og hvordan en fremrykkende fiende kan stanses. Befaringen fant sted midt under forsvarssjefens innspurt på rapporten FMR.

I juli fortalte Aftenposten hvordan FMR så ut på det tidspunktet. Sjekk underveis torsdag 1. oktober hva som har forandret seg.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding