Hvilken topp er Norges høyeste? Debatten er avlyst for alltid.

I årevis har isbreen på toppen sikret Glittertinden tittelen Norges høyeste topp. Her fra 1910. Anders Beer Wilse / Sparebankstiftelsen

26. aug. 2019 18:14 Sist oppdatert 27. august 2019

Nå i 2019 er isbreen borte. Norges nest høyeste fjell må dermed også nøye seg med å være Norges nest høyeste topp. Stig Storheil / NVE

Er Glittertinden eller Galdhøpiggen Norges høyeste fjell? Debatten har rast i selskapsliv og klasserom i årtier. Skulle isen telle med?

Galdhøpiggen har egentlig alltid vært høyest med sine 2469 meter med fjell mot Glittertindens 2452 meter.

Men fordi sistnevnte har hatt en stor iskappe på toppen har Glittertinden ruvet høyere.

I juli 1965 ble Glittertinden målt til å være 2472 meter høy. Med isen.

Men slik er det ikke lenger.

Isbreen på Glittertindens topp er snart helt borte. Siste offisielle måling fra Kartverket i september 2017 viser at snø- isdekket på toppen da var 2457 moh., 15 meter lavere enn midt på 1960-tallet. Etter det har isdekket minket ytterligere. Nå er det bare en tynn iskappe igjen.

«Ja, debatten er over»

Så i fremtidig selskapsliv får man nøye seg med å diskutere om Norges isbreer smelter eller ikke – og eventuelt hvem som har skylden. Kappstriden mellom Galdhøpiggen og Glittertinden er avgjort.

– Ja, den debatten er over. For å komme dit vi var før, må vi nok få en ny istid, sier breforsker Liss Marie Andreassen.

Men selv om all is og snø på Glittertinden skulle forsvinne, vil fjellet for alltid være Norges nest høyeste fjell. Tredje høyeste fjell på listen er Store Skagastølstind på 2406 moh.

Den lille isbreen som før lå på toppen av Galdhøpiggen er smeltet helt bort fra toppunktet. Der er det nå bart fjell hele sommeren:

I 1882 dekket delert av Piggbreen deler av Galdhøpiggen. Anders Beer Wilse

I 2019 er Piggbreen mindre. Galdhøpiggens topp er isfri. Kjell Nyøygard

Mange har skrumpet

Men det er ikke bare de to høyeste toppene i Norge som har mistet is. Vi har flere eksempler på hvordan Jotunheimens breer har skrumpet inn både i høyde og utstrekning:

Storbreen i Jotunheimen i 1908 NVEs fotoarkiv

Storbreen i 2019 Jelle Houbrechts

De siste 70 årene har Storbreen minket 151 millioner tonn.

Breen minket 10 millioner tonn i 2006, året med størst underskudd, som en kombinasjon av lite snø og varm sommer.

Etter hvert vil alt forsvinne

NVE (Norges vassdrags- og energidirektorat) måler og følger nøye med på landets isbreer. Liss Marie Andreassen har ledet NVEs målinger i Jotunheimen i 20 år:

– Breene i Jotunheimen minker kraftig. Det skjer store endringer hvert år. I tillegg til at de skrumper inn både i lengde og tykkelse, har de dårlig helse. Sprekkene forsvinner, breene faller sammen. Det er sjokkerende å se, sier Andreassen.

– Er Jotunheimens breer i ferd med å forsvinne helt?

– Ja, men det tar tid. Flere er fortsatt over 200 meter tykke.

– Hvorfor skjer dette?

– At breene smelter, er en direkte konsekvens av global oppvarming. Isbreer er sensitive for endringer i temperatur og endringer i vinternedbør. Kommer det mer snø om vinteren enn det smelter snø om sommeren, vil breene ha overskudd og vokse.

Styggedalsbreen 1902 Ukjent fotograf / Norsk fjellsenter

Styggedalsbreen 2019 Kjell Nyøygard

Styggedalsbreen har smeltet 592 meter tilbake siden 1901.

Bildene i denne artikkelen er en del av utstillingen «Kor mange tonn» som vises på Norsk fjellsenter i Lom frem til juli 2020. Den er laget av fjellsenteret i samarbeid med NVE. Fotografene Kjell Nyøygard, Jelle Houbrechts og Stig Storheil har i sommer tatt nye bilder fra samme sted som de historiske bildene for å vise endringene så nøyaktig som mulig.

Bøverbreen i 1937 James Arthur Hutton

Bøverbreen 2019 Kjell Nyøygard

Bøverbreen er en brearm av Smørstabbreen. Fra 1938 til 1976 trakk breen seg 483 meter tilbake.

Fra 1997 til 2018 minket den ytterligere 172 meter.

Breene økte litt på begynnelsen av 1990-tallet som følge av mer vinternedbør, og noen breer rykket frem eller stoppet tilbakesmeltingen noen få år. Det vil være variasjoner i snømengder om vinteren og smelting om sommeren fra år til år også i årene fremover.

Noen år på 2010-tallet hadde mindre breminking pga. mye vestavær (sterkere vestlige vinder med milde luftmasser som gir mer vintersnø på breene).

– I 2015 hadde vi et lite overskudd på mange breer. Men det lille overskuddet ble raskt spist opp. Trenden er helt klar, mer og smelting, sier breforskeren.

Hellstugubreen i Jotunheimen 1942 Wilhelm Solheim

Hellstugubreen i Jotunheimen 2019 Kjell Nyøygard

Fra 1942 til 2018 har Hellstugubreen smeltet tilbake over 900 meter.

I gjennomsnitt har breen smeltet 12 meter hvert år.

Fra 1962 til 2018 minket breens tykkelse med over 0,4 m pr. år. Siden 2001 har breen minket over 0,8 m i tykkelse per år.

En tredjedel har smeltet i Jotunheimen

Norges isbreer dekker 0,7 prosent av Norges landareal. Fra 1960-tallet til i dag har norske breer i gjennomsnitt minket med 0,25 meter hvert år.

Det tilsvarer at 675 millioner tonn vann er blitt borte fra breene hvert år.

Breene dekker i dag 10 prosent mindre areal enn på 1960-tallet. Etter år 2000 har smeltingen økt, og de har skrumpet inn 0,8 meter i året og mistet mer enn to milliarder tonn vann i året.

Siden breene i Jotunheimen var på sitt største rundt år 1750, har de mistet over en tredjedel av sitt areal og en tredjedel av sin lengde.

Målinger fra flyfoto, kart og satellittbilder viser at alle breer minker, men det er både lokale og regionale forskjeller.