80 prosent under 30 år kan ikke nevne ett eneste land Norge gir bistand til

Norad bruker seks millioner kroner på en PR-kampanje for å forklare hvordan 30 milliarder bistandskroner brukes.

Skuespiller Erik Skøld (32) snakker om bistand til elevene ved Stovner videregående skole. Olav Olsen / Aftenposten

31. aug. 2013 14:00 Sist oppdatert 31. august 2013

Stillheten senker seg over storklasserommet på Stovner videregående skole når skuespiller Erik Skøld (32) begynner å fortelle om hverdagen til fattige ungdommer i Afrika.

– Dersom dere hadde vært en skoleklasse i Tanzania ville halvparten av dere hatt mobiltelefoner og noen av dere ville kanskje hatt tilgang til internett. Samtidig vil mange måtte gå flere mil om dagen for å hente vann, sier han.

– 70 prosent av dere ville hatt 8 kroner dagen å leve for, og en fjerdedel av jentene ville hatt barn. 15 prosent ville hatt strøm hjemme.

Brasil på bistandstoppen

Som et ledd i Norad (Direktoratet for utviklingssamarbeid) sin informasjonskampanje for ungdom er 32-åringen hyret inn for å fortelle norsk ungdom om bistand. Norge skal i 2013 bruke 30 milliarder kroner på bistand. Likevel klarer ikke 80 prosent av nordmenn under 30 år å nevne ett eneste land Norge sender bistand til.

Les også Dette mener partiene om bistand

Det som kanskje ikke kommer like klart frem av presentasjonen på Stovner videregående er at Norge i 2012 brukte desidert mest bistandspenger på Brasil, som er den sjette største økonomien i verden. På andre og tredjeplass på listen finner vi Afghanistan og Palestina. Først på fjerdeplass dukker et Afrikansk land opp, nemlig Tanzania.

– Kritisk til pengebruken

I fjor punget direktoratet ut 700.000 kroner for at en videregående skoleklasse fra Bergen, vinnerne av fjorårets NM, skulle reise til Tanzania.

Peter Gitmark, Høyres talsperson for utviklings— og bistandspolitikk, sier han har stilt utviklingsministeren spørsmål i Stortinget rundt den fattigdomsreduserende effekten ved kampanjen.

– Svaret fra ministeren er at det ikke var noen effekt. Jeg stiller meg svært kritisk til pengebruken i denne kampanjen, sier han, og får støtte av Frps talsperson for bistand og utvikling, Petter N. Myhre.

– U-hjelpen er blant de største postene i statsbudsjettet. Av og til virker det som om problemet er å få brukt opp alt sammen, sier Myhre.

– Viktig for demokratiet

Les også - Velgerne holdes for narr

APs utviklingspolitiske talsperson, Eva Kristin Hansen, understreker derimot at 6 millioner kroner av 30 milliarder ikke er mye penger.– Det er for lav kunnskap i Norge om bistand og utviklingsspørsmål, og at unge mennesker lærer om bistand og andre land er fornuftig.

Hun får støtte av statssekretær i Utenriksdepartementet, Arvinn Gadgil (SV).

– Det er viktig å ha i mente at vi driver med aktiviteter tusenvis av kilometer borte fra Norges grenser. Fjorårets aksjon nådde 100.000 personer i målgruppen. Det er viktig for demokratiet at vi opplyser om hva som går bra og hva som går dårlig, sier han.

– Tilbakemelding til skattebetalerne

Les også - Bistandsbransjen bruker internt språk til å skjule kritikk

Eva Bratholm, kommunikasjonsdirektør i Norad, sier det er viktig å gi skattebetalerne en tilbakemelding på pengebruken. – Folk flest får jo ikke sett resultatene av bistand med egne øyne, derfor er informasjon og kommunikasjonstiltak nødvendige.

– I undersøkelsen foretatt av Norstat sier 56 prosent at bistand gir dårlig eller nøytrale resultater. Har de rett?

– Dessverre er det en oppfatning der ute om at bistand ikke fungerer. Det kan stemme i noen tilfeller, men mange ganger fungerer det bra. Det er ikke sant at bistand alltid går dårlig. Bistand er et risikoprosjekt, men for det meste går det bra. Noen ganger kan bistand være vanskelig å måle. Én ting kan ha fungert bra i ett prosjekt, mens noe annet ikke gikk så bra. Det er ikke slik at bistand alene kan gå foran og gjøre «vei i vellinga». Ofte spiller andre forhold inn, som for eksempel religion, økonomi, høy— og lavkonjunktur, krig og konflikt.

Fakta Topp 5 i norsk bistand Brasil: I 2012 ga Norge én milliard kroner til Amazonasfondet (som administreres av den brasilianske utviklingsbaken BNDES). Gjennom FNs utviklingsprogram (UNDP) har Norge i en årrekke støttet etablering av beskyttede skogområder i Brasil.2) Afghanistan: Den norske støtten kanaliseres gjennom FN, Verdensbanken og norske og internasjonale frivillige organisasjoner. Tre områder fikk særlig prioritet fra norsk side i 2012. Mulighetene for en politisk løsning med Taliban, det forestående presidentvalget og ISAF-tilbaketrekningen i 2014.3) Palestina: Norge ønsker å bidra til palestinsk statsdannelse. Institusjonsbygging står derfor sentralt. Størstedelen av norsk budsjettstøtte går til finansiering av offentlige tjenester som sikkerhet, helse og utdanning.4) Tanzania: Norsk satsing på energi og støtte til privat offentlige partnerskap er sentrale bidrag. Ved siden av den grønne agendaen er skatt, fordeling og kapitalflukt hovedfokus i norsk engasjement. Hovedsatsingen er miljø, klima og skog.5) Mosambik: Mosambik har enorme muligheter for energiproduksjon med vannkraft, store kullreserver og gassfunn. Norge har samarbeidet med landet om energi og regnes som sentral partner i satsingen. Bistandsprogrammet «Olje for utvikling» har bidratt i petroleumssektoren. Norge bidrar også i fiskerisektoren.Kilde: Norad Vis mer

Fakta Fakta I 2012 ga Norge 27,6 milliarder kroner til bistand. Av disse gikk:25 prosent til multilateral bistand (altså bistand som kanaliseres gjennom multilaterale organisasjoner som FN, Verdensbanken og de regionale utviklingsbankene).18 prosent til miljø og energi.14 prosent til godt styresett12 prosent til kostnader i Norge og «uspesifisert»12 prosent til økonomisk utvikling og handel7 prosent til helse og sosial sektor7 prosent til nødhjelp6 prosent til utdanningKilde: Norad- statistikk fra 2012 Vis mer