Forslaget til ny rusreform går ut på at personer som blir tatt med mindre mengder narkotika ikke skal bli straffet for det, men heller blir pålagt en samtale med kommunen.

Etter at Frp gikk ut av regjering var rusreformen et av de første temaene partiet ville ha omkamp om.

Forslag til ny rusreform Ekspandér faktaboks Regjeringen oppnevnte i mars 2018 et utvalg som skulle forberede gjennomføringen av regjeringens rusreform

Den innebærer at de som blir tatt for bruk av gitte mengder narkotika skal få tilbud om hjelp istedenfor å straffes

Utvalget foreslår for eksempel grenser på 15 gram cannabis, 5 gram heroin, 5 gram kokain og 5 gram amfetamin

Dagens straffereaksjoner er foreslått erstattet med en samtale med en kommunal rådgiver. Møtene er pålagt, men det skal ikke være noen sanksjoner ved å ikke møte

Ansvaret for samfunnets reaksjon på bruk og besittelse av illegale rusmidler til eget bruk overføres derfor fra justissektoren til helsetjenesten

Helseminister Bent Høie (H) sier at rusreformen ikke innebærer en legalisering av narkotikabruk, men at det blir brukt andre virkemidler enn straff

Forslaget til ny rusreform er ute på høring til mai, og skal deretter behandles i regjeringen Kilde: regjeringen.no

NRK har vært i kontakt med flere SLT-koordinatorer (Samordning av lokale rus- og kriminalforebyggende tiltak) over hele landet, der alle i mer eller mindre grad frykter reformen kan føre til at flere unge prøver narkotika.

Vi har kontaktet kommuner i Viken, Rogaland, Nordland, Agder, Innlandet og Trøndelag.

Byttet ut alkohol med hasj

En av ungdommene de rusforebyggende teamene er mest bekymret for, er slike som «Jonas» (23). En varm maidag da han var 16 år, bestemte han og kompisene seg for å prøve hasj.

Det var det første rusmiddelet han prøvde, alkohol var uinteressant.

VAR KLAR OVER KONSEKVENSENE: «Jonas» var klar over at hasj var ulovlig da han prøvde. Det stoppet han ikke. Foto: Vibeke Cederkvist / NRK

Han fortsatte å røyke flere ganger i uka det neste året. Men etter hvert fant foreldrene hans ut av hva han drev med på kveldene.

Og som mange andre ble han satt på frivillig ruskontrakt der han leverte urinprøver for å vise at han holdt seg rusfri.

Selv om «Jonas» ikke kan huske at han ble truet med straff til å avlegge urinprøver, følte han likevel at han gjorde det for alle andre enn seg selv.

Når det kommer til forslaget om at brukere ikke skal få straffereaksjoner for mindre mengder narkotika, ser «Jonas» begge sidene av saken. Men han tror hjelp, og ikke straff, er veien å gå.

– Jeg hadde foretrukket hjelp, selv om jeg ikke følte jeg trengte det der og da.

– Er i praksis en legalisering

Elin Skovly er ansvarlig for rus og kriminalitetsforebyggende tiltak i Lunner og Gran kommune i Innlandet.

Hun opplever også at noen ungdommer misforstår politikk og hva som er lovlig og ikke:

– Noen tror at siden Venstre sitter i regjering så er det lovlig å røyke hasj. Det er en feiloppfatning som bekymrer oss mye.

TETT PÅ: Elin Skovly er tett på ungdommen i sine kommuner, og er bekymret over at cannabis oftere er et førstegangs-rusmiddel. Foto: Privat

Skovly jobber tett på ungdommen, og frykter reformen vil gjøre det vanskeligere å drive forebyggende arbeid.

– Det sies at dette ikke er noen legalisering, men i praksis er det jo det det blir. Og da blir det vanskeligere for oss å argumentere for at dette er ulovlig, i tillegg til at man skal fortelle hvor skadelig det er.

Hun forteller om stadig flere unge som røyker cannabis, og at det i noe større grad også er et førstegangs-rusmiddel.

Tidligere har også Rusorganisasjonen Actis gått ut å meldt sin bekymring om samme tema.

– Jeg har hørt at ungdommer ikke vet dette er ulovlig

Politioverbetjent Bjørn Ingolf Slåtsveen har jobbet med forebygging av kriminalitet på Toten i over 30 år, og opplever en normalisering av cannabis i sitt område.

Stadig oftere ringer bekymrede foreldre, besteforeldre og søsken til han.

NORMALISERING: Det at de som ikke røyker cannabis fester sammen med dem som gjør det, er noe som bekymrer politioverbetjent Bjørn Ingolf Slåtsveen. Foto: Politiet

De er bekymret for sin nærmeste ungdom fordi det røykes mer og mer hasj på ungdomsfester nå enn før.

Tall fra Ungdata viser en nasjonal økning i unge mennesker som har prøvd hasj eller marihuana. Tall for rapporten viser at:

«På Vg3 har 25 prosent av guttene og 13 prosent av jentene blitt tilbudt hasj eller marihuana i løpet av det siste året.»

ØKNING: Prosentandel som minst én gang siste år har blitt tilbudt hasj eller marihuana – etter kjønn, skoleslag og tidspunkt. Foto: Ungdata

Det politioverbetjent Slåtsveen spesielt trekker fram, en aksept for at de som røyker hasj er på samme fest som de som tar avstand fra det.

– De som ikke bruker illegale rusmidler godtar at det røykes hasj på fester. Det er den normaliseringen som bekymrer meg.

Politioverbetjenten forteller at de aller fleste vet at cannabis er forbundet med straff, men han mener samfunnet tar lettere på dette i dag enn man gjorde for få år siden.

– Jeg skal være forsiktig med å mene noe politisk, men jeg vet det er sagt at ungdommer ikke vet at cannabis er ulovlig.

– Tullete

Carl-Erik Grimstad sitter i helse- og omsorgskomiteen for Venstre på Stortinget. Han deler ikke de rusforebyggende koordinatorene sin bekymring, og mener det er tullete at ungdom misforstår om cannabis er lovlig eller ikke, på grunn av at Venstre sitter i regjering:

TULLETE: – Rusreformen er ikke en legaliseringsreform, mener Carl-Erik Grimstad. Foto: Rune Christoffer Holm / NRK

– Det er rett og slett ikke riktig. Det å utsette folk for hjelp istedenfor straff har vært vårt prosjekt helt fra starten av.

Han understreker at reformen ikke er en legaliseringsreform. Tvert imot er det en forebyggingsreform.

– Du skal være bra teit som ungdom for ikke å ha fått med deg at det å innta narkotiske stoffer fortsatt er forbudt i Norge.