– Hvorfor skal jeg sendes på gata? Kan jeg ikke bare få bidra, spør 30-åringen.

Mahad Adib Mahamud har bodd i Norge i 17 år. Men UDI har tatt fra ham statsborgerskapet etter anonyme tips om at han jukset da han kom til landet.

– Jeg er fra Brumunddal! Men plutselig, over natten har jeg blitt en utlending. En statsløs mann.

Mahad kom alene til Norge da han var 14 år, tok utdanning, skaffet seg familie, hjem og fast jobb som bioingeniør på Ullevål sykehus.

Men etter 17 år rakner alt. UDI påstår han løy seg til norsk statsborgerskap da han kom som enslig mindreårig asylsøker.

Mahad har dokumenter som viser at han er fra Somalia, men UDI påstår at han kommer fra nabolandet Djibouti. Det benekter djiboutiske myndigheter, som ikke vil godta at han sendes dit. Dermed må han leve som statsløs i Norge, uten noen rettigheter.

– Jeg kan ikke gå til lege om jeg blir syk. Jeg har ikke personnummer som kan bevise hvem jeg er, sier 30-åringen til TV 2.

20. januar mister han arbeidstillatelsen som en følge av at statsborgerskapet er inndratt. Han har solgt huset han fikk bygget for familien i Nittedal, for å renvaske seg i retten.

Vil forebygge juks

Innvandringsminister Sylvi Listhaug har gitt UDI mer penger for å undersøke gamle saker, ta de som har jukset, og sende dem ut - uansett hvor lenge de har vært i landet.

TV 2 har tidligere fortalt at har UDI får beholde de rundt 200 stillingene de fikk under asylkrisen, mot klare føringer fra Listhaug om at de skal gå igjennom gamle saker for å avdekke personer som løy om sin identitet da de søkte asyl.

– Det kan avskrekke andre fra å gjøre det samme. De skal vite at dersom du lyver for norske myndigheter, så kommer ikke myndighetene til å gi seg, sier Listhaug til TV 2.

Men opposisjonen på Stortinget vil stoppe Listhaug og overlate avgjørelsen i slike saker til domstolene.

SV, Ap, MGD, Sp og Venstre står bak forslaget om å stoppe Listhaugs planer om å gjennomgå gamle asylsaker for å avdekke juks og frata flere innvandrere statsborgerskapet.

– Det å frata noen statsborgerskapet er noe av det mest alvorlige en stat kan gjøre. Vi må sikre rettsikkerheten til de som får staten mot seg. Derfor er det viktig at det er at er domstolene som fatter denne behandlingen, sier SVs Heikki Holmås til TV 2.

Han sier at konsekvensen er at flere blir statsløse i Norge, uten mulighet for å forsørge seg. Det er uverdig, mener Holmås.

Rettsikkerhet

Tilbakekall av statsborgerskap UDI opplyser søndag 16. januar at det i 2015 ble fattet vedtak om tilbakekall av statsborgerskap samt varig utvisning fra Norge. – Vedtaket ble påklaget til Utlendingsnemnda, som fattet endelig vedtak i april 2016. Saken kom til UDI etter at den først var etterforsket av politiet. I tillegg til politietterforskning har saken vært grundig behandlet av både UDI og UNE. Vedtaket i saken bygger på omfattende dokumentasjon, skriver UDI på sine nettsider.

Listhaug sier det er oppsiktsvekkende at Arbeiderpartiet vil liberalisere asyl- og innvandringspolitikken, men Aps Helga Pedersen sier at dette handler om rettssikkerhet.

– Vi går ikke inn for noen liberalisering. Hvis man vurderer å ta statsborgerskapet fra noen, så skal bevis vurderes nøye, og de det gjelder må få en forsvarer.

KrF vil trolig også støtte forslaget under behandlingen i Stortinget, og dermed ligger det an til at Listhaug går på et nederlag i en av sine store satsninger i år.

UDI kan tilbakekalle statsborgerskap og erklære det ugyldig, dersom det er gitt på uriktig grunnlag. Det kan skje hvis en person har gitt uriktige eller ufullstendige opplysninger, eller holdt tilbake informasjon.

Siden 2012 er 135 personer fratatt statsborgerskap fordi UDI mener de har jukset. Nå forbereder UDI saker mot flere hundre personer, som har bodd i Norge i årevis. Det er ingen foreldelsesfrist i disse sakene. En mistanke om at du løy for 20 år siden eller mer, kan dermed straffe seg i dag.

Bare 9 av 135 som mistet statsborgerskapet fra 2012 og fram til i dag, er blitt sendt tilbake. Med Listhaugs satsing blir det dermed stadig flere statsløse i Norge, uten rettigheter og mulighet til å forsørge seg selv.

Norge har en strengere praksis enn våre naboland når det gjelder dette. Verken Finland, Island eller Sverige trekker tilbake statsborgerskap, og også Danmark har flere restriksjoner på dette.