Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Samad Rah (28) fra Lillestrøm reagerer sterkt fordi politiet har sendt ham en innkalling til å komme på politihuset og avlegge en DNA-prøve, i forbindelse med en uoppklart voldtektssak. 28-åringen synes det er absurd at han er en av flere hundre menn med innvandrerbakgrunn som er kalt inn, og gir uttrykk for det på sin Facebook-profil.

- Jeg nekter å avgi prøve, sier han til Dagbladet.

Kritisk til metoden Han grunngir beslutningen med at politiet utviser dårlig ressurs- og metodebruk.

- De burde klare å fange gjerningsmannen med de ressursene de har tilgjengelig. Isteden sender de ut brev til hundrevis av menn, når de først kunne sjekket ut innvandrere med voldsfortid. Selv har jeg plettfritt rulleblad - så hvorfor dukker navnet mitt opp i denne saken? sier 28-åringen.

Han er også kritisk til det han oppfatter som dårlig personvern i forbindelse med testingen.

- Selv om DNA-prøvene blir slettet, vil profilene fremdeles finnes i arkivet, sier han.

- Ser helt annerledes ut Samad, som har kurdisk bakgrunn, understreker at han har stor respekt for politiet - men synes det er åpenbart at han aldri skulle vært kalt inn.

- Jeg var ikke i landet i den perioden voldtekten skal ha funnet sted, og har ikke vært ute i Lillestrøm til etter klokka 02 de fire-fem siste åra, skriver han på Facebook - med henvisning til at voldtekten skjedde etter klokka 03.

28-åringen framholder at han overhodet ikke svarer til signalementet av gjerningsmannen.

- De leter etter en mann med svart hår og brun hudfarge. Det er ikke grunnlag for å mistenke så mange, sier han.

- Ikke frivillig Nå setter han spørsmålstegn ved hvor frivillig DNA-prøven egentlig er, og føler seg mistenkeliggjort av politiet fordi han har takket nei, mens flere familiemedlemmer og bekjente har takket ja.

- Av ca. 50 jeg har snakket med, er samtlige fra Midtøsten. Mange er skeptiske til politiet på grunn av dårlige erfaringer fra hjemlandet, og tør ikke å si ifra. Det er derfor jeg velger å fronte saken, sier Samad, som har fartstid fra Arbeiderpartiet.

Etter at han nektet å avgi prøve, ble han i stedet innkalt til å avgi vitneforklaring. Nå prøver han å spa opp bevis for at han ikke befant seg i landet da voldtekten fant sted - ved å gå igjennom bl.a. bilder og Facebook-poster.



Datatilsynet kritiske Bruken av såkalt DNA-screening - massetest av personer i forbindelse med straffesaker - har økt i omfang de siste åra. I saker som drapet på sykepleierstudent Anne Slåtten i Førde i 2004 og drapet på 98-årige Hilda Feste på Os i 2012 har innsamlingen av genmateriale vært avgjørende for oppklaringen.

- Masseinnsamling av DNA-prøver i forbindelse med straffesaker er regulert i straffeprosslovens paragraf 158. Loven sier at det ved slik innsamling enten må foreligge skjellig grunn til mistanke, eller skriftlig samtykke fra personen som avgir prøve, sier Jørgen Skorstad, seniorrådgiver i Datatilsynet, til Dagbladet.

Tilsynet sendte i 2012 et kritisk brev til Justisdepartementet, der de ga uttrykk for bekymring for praksisen ved DNA-screening, og at den i verste fall er i strid med Den europeiske menneskerettskonvensjonen (EMK).

- Dilemmaet eksisterer fremdeles. Det er grunn til å sette spørsmålstegn ved hvorvidt det er reell frivillighet ved slik prøvetaking. Det avhenger bl.a. av politiets framgangsmåte, sier han.

Skorstad sier han er kjent med at enkeltpersoner motsetter seg testing.

- Men det er neppe majoriteten. De fleste lar seg teste, sier han.

Svært grov voldtekt Line Thorsberg, politiadvokat og påtaleansvarlig i saken, forklarer at DNA-materialet samles inn i forbindelse med en svært grov voldtekt i Lillestrøm i september; en kvinne på vei hjem fra sentrum ble truet med kniv, dratt inn i et hus som skulle rives, og voldtatt der.

Siden langvarig etterforskning ikke har munnet ut i en mistenkt gjerningsmann, benytter politiet seg av anledningen til å samle inn DNA-materiale fra personer som ikke kan utelukkes ut fra offerets signalement.

- Offeret beskriver gjerningsmannen som i 40-åra. Han snakker med aksent, har mørkt kort hår og utenlandsk utseende. Han er 170-180 cm høy og ustelte tenner. Ut fra dette har vi gått bredt ut og fått oversikt over menn i alderen 25-50 år som har eller har hatt tilknytning til Skedsmo, og som ikke er født i Norge, forklarer Thorsberg.

Sjekker ikke alibi Politiadvokaten forklarer at de så har utelukket personer som åpenbart ikke svarer til signalementet - f.eks. de med blondt hår, eller som har rette og velstelte tenner. Etter dette sitter de igjen med ei gruppe menn som er blitt eller skal DNA-testes.

- Mannen på Facebook sier han åpenbart ikke har vært i landet på gjerningstidspunktet, og at han også avviker svært mye fra signalementet.

- Vi har ikke hatt anledning til å ta alibisjekk. Vi kan dessuten ikke avdekke alt ved en persons utseende; dersom de f.eks. har munnen lukket på bildet, kan vi ikke se om de har dårlige tenner, sier Thorsberg.

- Ikke mistanke Politiadvokaten sier hun har forståelse for at noen kan føle seg mistenkteliggjort når de får innkalling til DNA-test.

- Jeg forstår at det er ubehagelig for en som vet han er uskyldig. Men i brevet og samtalene har vi vært tydelige på at vi ikke kaller dem inn på grunn av mistanke, sier hun.

Thorsberg forklarer at dersom en person ikke samtykker, blir det vurdert å kalle ham inn til vitneavhør. Deretter tas en vurdering om det foreligger mistanke eller ei.

- Vi vil ikke få en tvangskjennelse uten mistanke, understreker hun.

- De fleste samarbeider Politiadvokaten uttrykker også forståelse for at noen synes det er oppsiktsvekkende at bare menn med innvandrerbakgrunn blir innkalt.

- Men det er bare fordi de svarer til signalementet. I en annen sak kunne vi hatt en helt annen situasjon, f.eks. med en blond person som snakker svensk.

Hun sier videre at de aller fleste av de flere hundre innkalte mennene har samarbeidet og vært forståelsesfulle.

- Noen har sagt at de tenker på at det kunne vært deres kone eller datter som var offer, sier Thorsberg.

Hun opplyser at DNA-et utelukkende blir brukt til å sjekkes mot genmaterialet som er funnet på åstedet. Deretter blir det destruert.