Norske kroner fortsetter å svekke seg torsdag etter å ha blitt omsatt til laveste nivå mot euro noensinne tirsdag, da euroen toppet ut på 10,31 kroner, før den sluttet lavere.

I skrivende stund koster en euro koster 10,28 kroner, mens en dollar koster 9,22 kroner.

Flere økonomer har påpekt at svekkelsen faller inn i et mønster man har sett siden begynnelsen av året, og at fallet har tiltatt i styrke siden sommeren.

Kan gi støtet til ny bunn

Sjeføkonom Elisabeth Holvik i Sparebank 1 varslet allerede i 2017 at man sto overfor en varig svakere kronekurs, og pekte på at Norge ikke lenger var et attraktiv sted å investere.

Artikkelen fortsetter under annonsen

I januar i år, da euroen sto i 9,78 kroner, gjentok hun budskapet og anbefalte å følge pengene ut av Norge.

«Følger en pengestrømmen, er det få grunner til å tro at kronekursen skal bli så veldig mye sterkere fremover», sa hun da.

Holvik tror også kronen vil svekke seg mot nyttår fordi Norges Bank vanligvis stopper sine kronekjøp i midten av desember. Norges Bank solgte valuta – og kjøpte kroner – for 700 millioner kroner hver dag i oktober, og har varslet samme nivå i november.

– Normalt slutter de å kjøpe kroner i midten av desember, og det kan gi støtet til en rekordsvak kronekurs før nyttår, sier Holvik.

Derfor mener hun Norge er blitt et mindre attraktivt land å investere i 1. I de siste to tiår har oljepengene skapt enorme verdier og inntekter, men samtidig gitt et lønns- og kostnadsnivået langt over våre konkurrentland. 2. De store inntektene til staten fra oljesektoren har gjort at en har kunnet øke pengebruken over statsbudsjettet kraftig, og økt størrelsen på offentlig sektor langt over våre konkurrentland. 3. Politisk har det blitt gitt rettigheter til velferdsgoder til stadig flere, noe som øker fremtidige utgifter til staten. 4. Demografiske endringer gjør at statsbudsjettets underskudd før bruk av oljepenger vil øke fremover. Allerede nå er dette underskuddet på rekordhøye 8 % av bnp. Maastricht kravet i EU var maks 3 % budsjettunderskudd av bnp. 5. Lav rente over lang tid har økt gjeldsgraden i husholdningssektoren kraftig. 6. Skattesystemet bidrar til å vri investeringer til eiendom og bort fra næringslivet. Særlig alvorlig for norsk næringsliv er den særnorske skatt på privat norsk eierskap av industri. 7. Skattesystemet hindrer skalering av gründerbedrifter og gir sterke incentiv til å selge gründerbedrifter mens de enda er små. 8. Forslag om en ny særnorsk skatt på havbruksnæringer skaper usikkerhet om rammevilkår for videre investeringer i fiskeri og havbruk. 9. Et mer fragmentert politisk landskap med økt oppslutning om særpartier skaper usikkerhet om stabiliteten til rammevilkårene for næringsliv og industri i Norge. 10. Oljeaktiviteten vil avta fremover, og oljeinvesteringene vil falle fra 2021 av. 11. Utlendingers direkte investeringer i Norge har falt kraftig, og er nå negativ. 12. Handelsbalanseunderskuddet utenom olje var i fjor på 250 milliarder kroner. Kilde: Sparebank 1/Elisabeth Holvik

Dobbelteffekt

Men også Norges Banks «støttekjøp» av kronen så langt har kommet til kort, mener sjeføkonomen. Grunnen til dette, er at kronen nå rammes av to krefter – i samme retning – samtidig.

– Modeller for kronekursen virker bare i kortere perioder, så det er viktig å se på fundamentale forhold før en ser på kortsiktige modeller. Når både det fundamentale og kortsiktige modeller peker i samme retning, da kan en få kraftige bevegelser i kursen. Det er dette som er saken nå, sier Holvik til DN.

Danske Banks Frank Jullum: Disse tre landene bør du reise til for å få mest mulig for den svake norske kronen - Men hvis du bare velger ut fra valuta er du ganske spesiell. 02:49 Publisert: 24.10.19 — 10:42

Hovedtemaet i den fundamentale utviklingen er at utenlandske investorer har fått et mer realistisk forhold til hvilke lands økonomier som vil lykkes fremover, når olje er upopulært og alt grønt er i vinden, mener hun.

- Det handler nok mye om at vi er inne i veldig raske omstillinger globalt, med endringer i handelsmønster og hjemflytting av produksjon, noe som reduserer behovet for transport, olje og råvarer. I tillegg går de teknologiske endringene i rekordfart, og det er økende fokus på det grønne skiftet fra aktive investorer. For en utenlandsk investor som kan investere hvor som helst i verden, så er ikke Norge for tiden på toppen av listen, sier sjeføkonomen.

Mange investorer blir pålagt å trekke seg ut av for eksempel oljeaksjer og søker investeringer i alternative, innovative og grønne bransjer. Men, dette er bransjer det er relativt få av i Norge, og skattesystemet gir svake incentiv for norske private eiere til å investere i høyrisikoprosjekter, ifølge henne.

Mener omstilling haster

Holvik mener også den svake kronekursen avslører at vi ikke produserer så mye for eksport utenom olje og fisk, og at vi er avhengige av å kjøpe mye av det vi spiser og forbruker fra utlandet.

Samtidig er den svake kronekursen et varsko om at det haster med å sette konkurransekraft, næringspolitikk og velferdsstatens bærekraft på toppen av agendaen, mener hun.

– Skulle verdensøkonomien rammes av en ny nedtur, eller økt turbulens, er risikoen at Norge vil rammes hard og kronen svekkes enda mer, sier sjeføkonomen.

Hun påpeker imidlertid at det finnes ingen enkel måte å snu trenden med svakere kronekurs på.

Det krever at en bedrer norsk økonomis konkurransekraft, og at en får ned de fremtidige økende underskuddene på statsbudsjettet før oljefondsbruk, ifølge henne.

– Til syvende og sist er verdien av et lands valuta avhengig av evnen staten har til å skattlegge sine innbyggere. Hvis for mange står utenfor arbeidslivet, og mange av dem som er i arbeidslivet er direkte eller indirekte lønnet av staten, må staten finne andre skattekilder, sier sjeføkonomen.

Les også: Kommentator Terje Erikstad: Ingen har filla peiling på hvorfor kronen er så svak

- Vi er heldige som har et stort oljefond, men til nå har for mye av overføringene fra fondets avkastning til statsbudsjettet gått til å dekke løpende utgifter, og ikke til vekstfremmende investeringer som tanken var når handlingsregelen ble etablert, sier Holvik.

Behov for skattereform

De høye utgiftene på statsbudsjettet, samt at det er vanskelig politisk å øke personbeskatningen, er bakgrunnen for at man ser økt bruk av indirekte skatter som avgifter, eiendomsskatt og bompenger, mener hun.

– Nå har det blitt stor motstand mot bompenger, og en må da finne andre skattekilder hvis en ikke vil justere ned utgiftene. Faren er at om en velger å øke beskatningen av det private næringsliv ytterligere, vil de bli enda mindre konkurransedyktige overfor utenlandske konkurrenter. Høy skatt og frykt for enda høyere skatt, demper viljen til å investere i nye innovative bedrifter, sier Holvik.

Les også: Her får de full gevinst av den svake kronen

Hun mener også dagens skattesystem med formuesskatt på privat norsk eierskap gjør at du forverrer risk/reward ved å investere, i og med at en norsk privat eier løpende må betale av verdsettingen av selskapet uavhengig av om selskapet tjener penger eller ikke.

– Lykkes bedriften, så beskattes en norsk privat eier hardere enn en utenlandsk eier, eller et statlig eierskap. Dermed tvinges norske private eiere i sum til å være mer risikoaverse, og kapitalen har strømmet inn i belånt eiendom på grunn av skattesystemets innretning, sier sjeføkonomen.

Behovet for å bedre vilkår for bedriftsetableringer er økende også blant våre konkurrentland. Paris har nå gått forbi Berlin i antall teknologiske oppstartsselskaper etter at Frankrike fjernet formuesskatt på bedrifter og gjennomførte flere andre reformer for å tiltrekke seg bedrifter, avslutter Holvik.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.