EVNERIKE BARN: Mistenker du at barnet ditt er høyt intelligent? Her er sjekklisten på at barnet er smart.

Tove Hagenes har skrevet masteroppgaven "Skolens møte med høyt begavede barn", hvor hun har funnet ut at det ikke alltid er lett å være ett eller flere hoder foran jevnaldrende når man begynney i barnehagen eller på skolen.

OBS: Egenskapene er individuelt fordelt, de aller færreste vil kjenne igjen alle kriteriene hos sine barn.

20. Evne til å konsentrere seg over lang tid

12. Leker med puslespill, tall og labyrinter forut for sin alder

For å gjøre det enklere har en gruppe foreldre med høyt begavede barn satt opp en liste med 20 kjennetegn som går igjen hos evnerike barn:

Noen barn lærer seg alle bokstavene i alfabetet før de er to år og kan gangetabellen mange år før de lærer den på skolen. Men det er ikke alltid like lett å slå fast om man har med et spesielt velutviklet intellekt å gjøre.

Forskning tyder på at høytlesning kan gjøre barn flest bedre rustet til å begynne på skolen. Men hva med de barna som er så lærenemme at de knapt trenger noen til å lese for seg?

Høyt begavede barn og deres foreldre ofte blir dårlig mottatt i barnehager og på skolen. Det finnes ingen rutiner for hvordan slike barn skal møtes.

- Årsakene er kunnskapsmangel, jantelov og en likhetstankegang som sitter i ryggmargen vår. Barna holdes tilbake, og ytterst få får tilbud om tilrettelagt undervisning. Noen skolebarn får ekstraoppgaver og bøker for høyere trinn, men må undervise seg selv, sier Hagenes.

Hun er også foreldrekontakt i foreningen Lykkelige Barn, og har til nå snakket med langt over 100 foreldre. I tillegg har hun dybdeintervjuet ti foreldre, og snakket med noen lærere i masteroppgaven.

Intelligente barn i barnehagen

- Fokuset på sosial kompetanse overskygger behovet for faglig stimuli, sier Hagenes.

Barn som har skyhøy IQ tenker ofte annerledes enn gjennomsnittseleven, men som alle barn trenger de aksept, respekt og forståelse for sine behov.

I barnehagen får foreldrene ofte tilbakemelding om at barnet ikke leker tilstrekkelig med jevngamle, men heller søker voksenkontakt.

At barna ofte kan lese, skrive og regne blir som regel dysset ned og bagatellisert, ifølge Hagenes.

Enda lever det Hagenes kaller myten om at en ikke må la barna få lov til å lære å lese før skolestart, fordi de i så fall kan kjede seg.

Hun peker på at disse barna da lærer seg det på egen hånd, og har et så stort vitebegjær at man ikke kan stoppe dem. Og skulle man klare å stoppe dem, er det svært uheldig både for lærelyst og nysgjerrighet.

Tåler vi hjerneflukt?

- Foreldre med skolebarn får i stor grad tilbakemelding først og fremst om hva barna ikke presterer. Også her blir gode prestasjoner bagatellisert. Det er som om skolen frykter for at tilbakemeldingene skal gå til hodet på foreldrene. Fordommene mot rangering sitter godt i oss alle, sier Hagenes.

Hun synes at det er betenekelig at landets skolepolitikere godtar at disse barnas behov blir ignorert.

- Kan vi sitte stille og se på at andre land, som lenge har ivaretatt slike barns behov gjennom differensiert undervisning, stikker av med vår fremtidige hjernekraft? Dette dreier seg verken om elitetenkning eller ambisiøse foreldre med store forventningskrav til sine barn.

- Det er snakk om familier fra alle samfunnslag og foreldre som bekymrer seg for barnas fremtid, fordi mange av dem mister lærelysten og den kreative gnisten i møtet med skolen, slår hun fast.

Hagenes understreker at det ofte går veldig bra med de høyt intelligente barna senere i livet, men at noen dessverre blir "tapere" i skolesystemet.

Denne saken ble første gang publisert 16/09 2012, og sist oppdatert 03/04 2018