I 2010 ble ulovlig DNA-register avslørt - fortsatt ligger uskyldiges DNA-profiler ulovlig lagret

Politiet har ved flere tilfeller lovet at dersom du avgir frivillig DNA-prøve blir den slettet. Men DNA-profilen din er sannsynligvis ikke slettet.

17. mars 2016 22:19 Sist oppdatert 12. juli 2016

I bunnen kan du se en tidslinje over hele saken, som har vart i flere år.

SISTE: Datatilsynet kom i juli 2016 med sitt endelige vedtak, som krever at alle frivilliges DNA-prøver skal være slettet i løpet av januar 2017.

I 2010 avslørte Datatilsynet at Rettsmedisinsk institutt ved Universitetet i Oslo satt på et ulovlig DNA-register som inkluderte frikjente, fornærmede og vitner.

Folkehelseinstituttet (FHI) har overtatt eieransvaret, og nå er vi i2016. Det er nesten seks år etter at registeret ble avslørt, og nesten tre år etter at Datatilsynet endelig vant frem hos Personvernnemnda etter en lang strid hvor FHI først hevdet at de ikke måtte slette uskyldiges DNA-profiler umiddelbart.

Tusener av prøver ligger fortsatt lagret

Datatilsynet avslører nå at Folkehelseinsituttet ennå ikke har ryddet opp. Som følge av et tilsyn med politiets DNA-register hos Kripos, har de fått vite at DNA-profiler fra tusenvis av fornærmede og vitner fortsatt ligger lagret hos Folkehelseinstituttet.

Noen hundre profiler som er tatt i 2006, 2007, 2008 og 2009 er slettet, men alt før og etter dette tidspunktet ligger fortsatt lagret hos FHI. Og mange profiler fra perioden 2006 til 2010 ligger fortsatt lagret.

Dette inkluderer profilene til alle menn som frivillig har gitt fra seg DNA-prøve til politiet i forbindelse med voldtektssaker de siste årene.

Mer om dette i denne saken:

Les også Han ble bedt om å ta DNA-test i voldtektsak fordi han var født i utlandet

En DNA-profil kan skille en person fra en annen, og kan si hvilket kjønn personen har. DNA-profilen din er like unik som fingeravtrykket ditt.

I loven heter det at DNA-profiler fra fornærmede og vitner, såkalte referanseprofiler, skal slettes «når formålet med undersøkelsene er oppnådd eller referansepersonen trekker samtykket tilbake.»

DNA-profiler som er en del av såkalte blandingsprofil, hvor også spormateriale fra en mulig gjerningsperson inngår, skal ikke slettes.

Har du tips til denne saken? Tips Aftenpostens journalist her på e-post. Har du sensitiv informasjon kan du også bruke kryptert PGP-epost

— Ikke bra i det hele tatt

Avdelingsdirektør Kim Ellertsen i Datatilsynet har denne kommentaren til at DNA-profilene ennå ikke er slettet.

Avdelingsdirektør Kim Ellertsen i Datatilsynet. Datatilsynet

— Dette er ikke bra i det hele tatt, og jeg blir litt oppgitt over at de ikke har fått det til ennå.Ellertsen bekrefter også at de nå gjør juridiske vurderinger om de kan vedta pålegg eller sanksjoner mot Folkehelseinstituttet direkte i denne saken, selv om Kripos er de formelt ansvarlige.

— Vi er skuffet over at dette ikke er slettet, selv etter at oppdragsgiver Kripos har sagt at de skal det. Etter at Kripos har svart oss, vil vi vurdere hva vi skal gjøre videre.

Ellertsen mener også at denne saken viser at Kripos bør kunne ha flere mulige leverandører, og at FHI ikke skal føle seg som en monopolist.

Da vi skrev denne saken trodde vi at alt snart var på stell: Det tok fire år, men nå har FHI slettet uskyldiges DNA-profiler

Men rutiner for sletting av frikjentes DNA er i orden

Mens det tar svært lang tid å få slettet DNA-profiler fra fornærmede og vitner, har det kommet på plass et system som sørger for at personer som har er blitt frikjent i retten eller får saken sin henlagt, får sine DNA-profiler slettet hos FHI, i tillegg til hos politiet.

Solveig Jacobsen er avdelingsdirektør for Rettsgenitikk i straffesaker ved FHI. Hun forteller at de hver uke får en liste fra Kripos med oversikt over profiler fra personer de skal slette, og disse er de ajour med. Ifølge henne er det også ryddet opp historisk i disse dataene.

Fakta DNA-skandalen På slutten av 1980-tallet begynte DNA å bli brukt som bevis i straffesaker i Norge.I 1999 ble DNA-registeret hos Kripos opprettet. For å havne i DNA-registeret måtte du da være dømt for alvorlige forbrytelser som drap, terrorisme, seksualforbrytelser eller ran.DNA-reformen som trådte i kraft 1. september 2008 senket terskelen kraftig for hvem som kunne havne i registeret. Stortinget åpnet for at alle som blir idømt en straff kan havne der. Det eneste unntaket er de som får forenklede forelegg.I mars 2011 skrev VG Nett om Datatilsynets funn hos Rettsmedisinsk institutt. DNA-profiler og tilhørende informasjon om tusenvis av uskyldige nordmenn ble lagret ulovlig. Instituttet protesterte.I juni 2013 ga Personvernnemnda fullt medhold til tilsynet og slettekravet ble rettskraftig. Instituttet fikk frist på seg ut 2013 for sletting. Men i 2016 er fortsatt mye ikke slettet. Vis mer

Hun sier at årsaken til at referanseprofilene etter 1. januar 2010 ikke er slettet, er at Kripos ikke har sendt dem en anmodning om å slette disse.— Vi skal ikke slette noe på eget initiativ, sier hun.

- Men Kripos sier de ønsker at det skal gå fortere?

— Vi har løpende dialog med Kripos, og det har vært mange runder frem og tilbake om «vasking» av slettelistene.

Vasking av lister handler om å sørge for at det som skal slettes skal slettes, hverken mer eller mindre.

Ukjent antall som ligger lagret: Ingen vet hvor mange DNA-profiler av ofre og vitner som er ulovlig lagret

Vet ikke hvor lang tid det vil ta

Jacobsen peker også på at det har vært teknisk vanskelig å slette flere av profilene, særlig fra før 2009.

- Hvor lang tid kan det gå før alt er i orden? Snakker vi år?

— Nei. Men det er vanskelig å si antall uker eller dager. Jeg tør ikke å si noe, men vi trenerer ikke saken.

Fra DNA-laben til Folkehelseinstituttet. Lise Åserud, NTB scanpix

Angående profilene fra før 2006 opplyser Jacobsen at det er en dialog med Arkivverket om de muligens er arkivverdige. Datatilsynet sier til Aftenposten at de ikke ser noen grunn til at disse DNA-profilene skal lagres, og krever dem slettet. Kripos har heller ikke noe ønske om at disse skal lagres.

4 av 10: Staten bør lagre DNA-profiler på alle nyfødte

— Sterkt beklagelig

Samtidig som FHI peker på at de ikke kan slette noe som Kripos ikke har bedt dem om, viser Kripos til regelverket hvor det står at referanseprofiler skal slettes straks formålet er oppnådd.

— Dette har gått tregt og det er sterkt beklagelig. Men det er Folkehelseinstituttet som alene kan stå for selve slettingen, sier presseansvarlig Ida Dahl Nilssen.

Sletteanmodningene Kripos har sendt til FHI, sier Nilssen er for å hjelpe FHI i gang.

— Og vi vil kontinuerlig sende nye lister om profiler. Vi skulle ønske det var en teknisk løsning som gjorde at det gikk fortere, men vi har fått tilbakemelding at det er vanskelig.

Kripos:- Vi hadde slettet dette fortløpende

- Når mange menn blir bedt om å avgi frivillig DNA-prøve, blir de lovet av politiet at DNA-profilen deres ikke blir lagret. Burde politiet endre ordlyden?

— Ifølge regelverket skal dette slettes, og vi håper prosessen går så fort som mulig. Men det er også viktig for folk å skjønne at slik innsamling har vært viktige bidrag i etterforskning av flere alvorlige saker. Hverken Kripos eller andre i politiet har tilgang til informasjon fra profilene.

Fakta Norske DNA-registre Høsten 2008 ble det vedtatt et nytt lovverk som ga politiet utvidet rett til å registrere DNA-profiler til bruk i etterforskningen.Registeret består av et identitetsregister, et etterforskningsregister og et sporregister. Disse er innbyrdes søkbare.I identitetsregisteret er det registrert identifiserte personer som er straffet for en handling som etter loven kan gi fengselsstraff.I etterforskningsregisteret er det registrert identifiserte personer som med skjellig grunn er mistenkt for en handling som kan gi fengselsstraff. Denne registreringen blir slettet hvis vedkommende blir frikjent eller saken henlagt.I sporregisteret finnes DNA-profiler fra personer med ukjent identitet. Disse profilene er sikret fra spor innhentet gjennom etterforskning av straffesaker.DNA-prøver fra personer som har avlevert prøve i forbindelse med masseinnsamlinger blir slettet fra politiets registre etter at analysen har bekreftet at det ikke er noe treff med gjerningspersonen.Kilde: politi.no Vis mer

Nilssen sier også at dersom informasjonen hadde blitt lagret hos Kripos, ville det blitt slettet fortløpende.Kim Ellertsen i Datatilsynet sier at han håper at folk som får brev hvor de bes om å hjelpe politiet med å avgi frivillig DNA-prøve, blir mer skeptiske.

— Og slike referanseprofiler bør iallfall prioriteres å bli slettet. Det er åpenbart at det er veldig mange uskyldige som blir anmodet om å avgi DNA-prøve.

Kripos i 2013: Fortviler over at færre frivillige vil gi dem DNA-profilen sin

Kripos får også kritikk på et par områder

Datatilsynet har etter sitt tilsyn også pålagt Kripos å gjennomføre en «helhetlig risikovurdering for DNA-registeret» samt å registrere og spore søk i DNA-regsiteret slik at man kan sjekke om noen har sjekket noe de ikke burde ha sjekket.

På disse områdene ble Kripos «frifunnet»: Rutiner på hvem som har tilgang på registeret, rutiner for utlevering, rettighetene de registrerte har på innsyn, innhenting av samtykke, informasjonssikkerhet og destruering av biologisk materiale (det som kan si noe om dine sykdommer med mer.)

Det er heller ikke funnet ulovlig lagrede DNA-profiler i politiets DNA-register.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding