Våren 1940 kjempet flere titalls tusen nordmenn og allierte på land og til sjøs i det største slaget på norsk jord noensinne.

80 fly ble skutt ned og 65 skip senket da nazistene inntok Ofoten.

I to måneder var Narvik sentrum for verdensnyhetene.

I årenes løp har det vært gjort flere forsøk på å feste de dramatiske aprildagene i nord til filmlerretet. De fleste av dem har blitt skrinlagt underveis.

Produsent Aage Aaberge er kjent for andre storproduksjoner som «Kon-Tiki» og «Den 12. mann». Foto: Aas, Erlend / NTB scanpix

I dag startet innspillingen av filmen, som har fått tittelen «Kampen om Narvik, Hitlers første nederlag».

Veien fram til første innspillingsdag har vært lang og humpete.

Den første planen var å lage en internasjonal TV-serie, som skulle inkludere perspektiver fra flere av de allierte soldatene.

«Kampen om Narvik, Hitlers første nederlag» skal ha verdenspremiere i Narvik 12. desember, og vises på kino fra 2. juledag. Foto: Nordisk film

Det var soldater fra Frankrike, Norge, Polen, Storbritannia og Tyskland som utkjempet det strabasiøse slaget om Narvik.

Serien var budsjettert til 183 mill. kroner, men ble skrinlagt da britene trakk seg ut av prosjektet.

I fjor ble det klart at produsentene i stedet satser på en to timer lang kinofilm med et budsjett på rundt 65 millioner kroner.

– Jeg skulle ønske vi kunne laget et mye større prosjekt. Vi får bare oss en brøkdel av det vi hadde drømt om. Det er begrenset hva du får tid til i en kinofilm på to timer, sier filmprodusent Aage Aaberge.

Slaget om Narvik: Ekspandér faktaboks Soldater fra fem land – Frankrike, Norge, Polen, Storbritannia og Tyskland – utkjempet det strabasiøse slaget om Narvik fra 9. april til 10. juni 1940.

Narvik hadde strategisk og økonomisk betydning for Tyskland, Sovjetunionen og vestmaktene. Store deler av jernmalmen fra de svenske gruvefeltene i nord ble skipet ut derfra, spesielt om vinteren når Bottenviken var frosset til. Narvik var dessuten den eneste norske byen nord for polarsirkelen som var knyttet til jernbanenettet på nordkalotten.

Ved å kontrollere Narvik kunne de krigførende enten ramme fienden eller styrke egen stilling.

Natt til 10. april 1940 sendes fem jagere inn i Ofotfjorden mot de tyske krigsskipene i Narvik.

Klokka 04:30 går alarmen hos tyskerne, idet jagerne deres ble rammet av torpedoer fra britene. Tyskerne mister ti jagere, flere forsyningsskip og én ubåt.

Mens styrker i Sør-Norge kapitulerte etter kort tid, var nord-norske avdelinger de eneste som førte større offensive operasjoner mot invasjonshæren.

Lærdommer fra invasjonen av Narvik den 28. mai var viktig i de alliertes planlegging av D-dagen i 1944.

Historikere mener denne kampen bidro til at Hitler endret sine planer om å invadere Storbritannia det samme året.

Slaget om Narvik fant sted under ekstreme værforhold, i mørke, i bratte fjellsider som stupte ned mot fjordarmene, og i et fjerntliggende, ugjestmildt område fattig på veier og forsyninger.

Den tyske styrken var på det meste på nær 6000 mann, mens den allierte var på om lag 24 000. I tillegg kom 8000–10 000 nordmenn. Men da kampene var over, hadde ingen vunnet og ingen tapt.

Narvik var i to måneder sentrum for verdensnyhetene. I tiårene etter krigen var Narvik muligens Norges mest kjente by i utlandet på grunn av dette slaget. (Kilde: Wikipedia og Norgeshistorie.no)

Følger ung soldat

I filmen følger vi en ung soldat som deltar i kampene i og rundt Narvik.

Aaberge forteller at de har valgt å fokusere på de to store sjøslagene 10. og 13. april.

– Kostnadene gjør at det er begrenset hva vi klarer å få rekonstruert. Mange av båtene ligger på havets bunn.

Rekonstruerer kjent hotell i Narvik

Innspillingene starter i Oslo, med opptak i studio. Filmteamet har rekonstruert spisesalen, kjøkkenet og resepsjonen på det som en gang var Royal Hotell i Narvik.

Aaberge har jobbet med filmprosjektet i fire år. Han forteller at temaet bak filmen har lagt ned en enorm research for å skrive manus.

Mye av historien er basert på materiale fra folk i Nord-Norge.

Narvik i brann etter tysk flyangrep 1. juni 1940. I alt 165 bygninger ble ødelagt, men kun et titalls mennesker ble drept eller såret. Foto: SCANPIX / SCANPIX

Etter påske reiser filmteamet til Narvik, hvor de største scenene skal spilles inn.

– Vi skal blant annet opp på Nordalsbrua hvor de største trefningene mellom norske og tyske styrker fant sted, sier Aaberge.

Evakueringen av Narvik by fra Vassvikkaia og Havnegata får også en sentral plass i filmen.

Hvem som skal bekle de viktigste rollene i den nye Narvik-filmen holder Aaberge imidlertid tett til brystet. Rollelista blir imidlertid offentliggjort senere denne uka.

– Vi kan i hvert fall si at det er mange nordnorske folk med. Vi er veldig opptatt av dialekten og at det skal være så lik som mulig.

Narvik strategisk viktig

Slaget om Narvik i 1940 Foto: Scanpix / SCANPIX Foto: Scanpix / SCANPIX Foto: Scanpix / SCANPIX Foto: Scanpix / SCANPIX Foto: SCANPIX / SCANPIX Foto: SCANPIX / SCANPIX Foto: Scanpix / SCANPIX Foto: Scanpix / SCANPIX Foto: Deutsche Bundesarchiv Foto: Deutsche Bundesarchiv Foto: Deutsche Bundesarchiv Foto: Deutsche Bundesarchiv Foto: Privat

Det var ingen tilfeldighet at soldater fra fem nasjoner på plass i Narvik i 1940.

Byen var viktig for Tyskland, Sovjetunionen og vestmaktene fordi store deler av jernmalmen fra de svenske gruvefeltene i nord ble skipet ut herfra.

Narvik var også den eneste norske byen nord for polarsirkelen som var knyttet til jernbanenettet på Nordkalotten.

Tidlig om morgenen den 9. april 1940 angrep tyske marinefartøy de norske panserskipene «Eidsvold» og «Norge» ved Narvik havn.

I løpet av minutter ble de norske skipene senket. 109 mann fra «Norge» omkom, mens 186 av mannskapet til «Eidsvold» mistet livet.

Tyskerne gikk i land i Narvik med 2000 soldater.

Men mens styrker i Sør-Norge kapitulerte etter kort tid, holdt de nordnorske avdelingene stand.

I to måneder kriger soldatene dag og natt, uten avløsing. De bodde i snøhuler, sultet, frøs og med klær og skotøy i full oppløsning.

Til slutt greide også å kjeppjage tyskerne ut av Narvik.

– Har mytisk status

– Slaget om Narvik er en historie som folk i Nord-Norge har et sterkt forhold til, sier filmkritiker og redaktør Kjetil Lismoen.

NRK har tidligere fortalt at krigshandlingene i Narvik er underkommunisert i norsk krigshistorie.

Kjetil Lismoen er mangeårig filmkritiker i Aftenposten og redaktør for film- og tv-bladet Rushprint.

Han håper «Kampen om Narvik» kan endre på det.

– Slaget om Narvik har en nesten mytisk status i den nordnorske landsdelen. Det er en viktig del av vår krigshistorie, som fortjener å bli festet til lerretet.

De siste årene har det blitt laget flere filmer om 2. verdenskrig, som «Den 12. mann» og «Kongens Nei».

Begge ble store kinosuksesser. Samtidig er folk er nysgjerrige på litt andre fortellinger fra andre verdenskrig, tror Lismoen.

– Mange er nok lei av de heroiske krigsfilmene som framstiller den norske motstanden som et helteepos. Vi har definitivt behov for andre fortellinger som ikke handler om gutta på skauen, sier Lismoen.

At budsjettet har krympet underveis betyr ikke at det blir en dårligere film

– Budsjettet gjør nok at vi kan forvente litt færre spektakulære slagscener. Men dem har vi sett utallige ganger tidligere. Det er nok av eksempler i filmhistorien om at lavere budsjetter har ført til større kreativ tenking.