Juttelin muutama kuukausi sitten amerikkalaisen toimittajan kanssa ravintolassa San Fanciscossa siitä, mihin suuntaan mediabisnes voi olla menossa.

– Totta kai jengi haluaa äänestää Trumpia. Mieti niitä kuutta amerikkalaista miestä, jotka joka päivä tulevat valtavan Home Depot -marketin parkkipaikalle. He tulevat sinne joka aamu, ja osa heistä saa päiväksi töitä, toimittaja kuvaili.

Miehet hakivat joka päivä uudestaan töitä. Jos tavaraa oli tulossa paljon ja varastonjohtaja kaipasi kolmea ylimääräistä varastomiestä, kolme heistä sai paikan.

– Sinulle ja minulle digitalisaatio ja globalisaatio tarkoittavat vielä toistaiseksi sitä, että voimme tilata kännykällä Kiinasta mitä vaan data-analyysistä kenkiin. Niille Home Depot’n edessä odottaville työväenluokan kansalaisille globalisaatio tarkoittaa maahanmuuttoa. Maahanmuutto taas tarkoittaa sitä, että kuuden miehen sijaan marketin pihalla töitä kyselee vaikkapa yksitoista miestä. Töitä on edelleen kolmelle. Joko töitä on vähemmän tai palkat laskevat, toimittaja kuvaili.

Koulutettujen työpaikat ovat uhattuna seuraavaksi

Toimittaja selitti, kuinka amerikkalaisen keskiluokan palkat eivät ole nousseet sitten 1980-luvun. Kukaan edellinen presidentti, ei demokraatti (Bill Clinton, Barack Obama) eikä republikaani (George Bush ja George W. Bush) ole pysäyttänyt keskiluokan palkkastagnaatiota eli palkkojen nousun pysähtymistä (siirryt toiseen palveluun).

Jos palkat eivät nouse, se on kuluttajalle paljon isompi asia kuin Suomessa. Verot ovat matalat. Eikä yhteiskunta tarjoa vastaavia mahdollisuuksia kuin Suomessa. Kaikkeen menee koko ajan rahaa.

– Heille on ihan sama kuka on presidentti, kunhan se on joku uusi naama, joka uskottavasti lupaa heille taloudellista toivoa. Trump on seuraus jostakin. Trump ei ole pelkkä syy.

Michael Reynolds / EPA

Samaa sanoi Barack Obama syyskuussa puhuessaan (siirryt toiseen palveluun) siitä, kuinka Trump on seuraus jostakin. Millaisesta kehityksestä populistin saamat äänet ja häntä äänestävien ihmisten päätökset ovat seuraus, on tärkeä kysymys. Puhdas rasismi on osasyy, mutta onko se koko syy?

Näyttää siltä että populismin kannatus ei tule katoamaan. Se saattaa muuttaa muotoaan, mutta on voinut tulla jäädäkseen.

Kansainväliselle populismille tulee olemaan kysyntää myös 2020-luvulla. Kun digitalisaatio alkaa viedä koulutettujen ihmisten työpaikkoja, he ovat vuorostaan hädässä, voi ihan yhtäkkiä syntyä poliittisia suuntia, joita emme osanneet edes ennustaa.

Kun kulttuurinen ja taloudellinen ylempi keskiluokka alkaa kärsiä, toisin sanoen ottaa taloudellisia iskuja ja menettää asemiaan yhteiskunnan muuttuessa, voi syntyä markkinarako korkeasti koulutettujen populismille. Entä jos se ei näyttäydy koulutetulle eliitille junttina vaan jotenkin coolina? Ensi vuosikymmenellä voi tulla ihan uudenlaisia populistisia liikkeitä, jotka haisevat vuosikertaviineille ja kalliille kuntosaleille.

Elämme arkea Googlen ja Applen suositusten mukaan

Liberaali demokratia ei seiso niin vahvoilla jaloilla kuin uskottelemme itsellemme. Vain 31 prosenttia 1980-luvulla syntyneistä amerikkalaisista pitää elintärkeänä elää demokratiassa. Loput eivät pidä. Näin kertoo World Value Survey -kysely vuodelta 2014.

– Kun samalla edessä on valtava teknologinen vallankumous, jossa kännykät alkavat de facto yhä enemmän suositella meille elämäämme liittyviä päätöksiä, tulee mielenkiintoiset ajat, amerikkalaiskollegani ennusti.

Nyt jo Google Assistantia mainostetaan lauseella ”Google takes care of me”.

Miten vaikuttaa poliittisiin valintoihin se, että 2020-luvulla teemme yhä arkemme pienet ratkaisut Googlen ja Applen suositusten mukaan? Samaan aikaan olemme äänestäjinä peloissamme siitä, ettei ilmastonmuutosta saada poliittisesti pysäytettyä.

Ja samaan aikaan kiihtyvä työn ja teknologian murros tekee kaikista työttömiä säännöllisin väliajoin.

Samaan aikaan heimoidentiteetit vahvistuvat

Ja yhä useampi kuluttaa sellaisten ihmisten ajatuksia, jotka ovat samaa mieltä kuin kuluttaja itse.

Miten tämän kaltaisessa maailmassa elävät ihmiset haluavat kuluttaa uutisia ja mitä ne uutiset ovat?

Myös populismi tulee luultavasti muuttamaan muotoaan samalla, kun yhteiskunta muuttuu. Ja niin muuttuvat kaikki muutkin aatteet.

Myös journalismin on pakko muuttua. Uskon, että median murros on vasta alkamassa.

Kirjoittaja on Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan kehitysyksikön, Yle News Labin päällikkö. Lisää median tulevaisuuden rakentamisesta newslab.yle.fi-sivuilla (siirryt toiseen palveluun).

Luo Yle tunnus ja keskustele artikkelista alla.