Kaupallinen yhteistyö: Pirkanmaan Yrittäjät - Valtakunnallinen yksinyrittäjäkysely: Nuoret ovat edellisiä sukupolvia koulutetumpia ja kasvuhalujakin löytyy enemmän – Ylöjärveläinen Katariina Sorvanto on hyvä esimerkki tämän ajan yksinyrittäjästä

Yksinyrittäjyys on kasvattanut suosiotaan läpi koko 2000-luvun ja sitä voikin pitää merkittävänä suomalaista työelämää leimaavana trendinä. Luvut puhuvat puolestaan. Siinä missä vuosituhannen alussa Tilastokeskuksen mukaan Suomessa toimi noin 123 000 yksinyrittäjää, oli heitä viime vuoden päätteessä jo 182 000. Kasvu on siis ollut todella ripeää. Yksinyrittäjyys on myös kaikista yleisin yrittäjyyden tapa. Suomen Yrittäjien jäsenistä jopa 58 prosenttia on yksinyrittäjiä. Aiempaa koulutetumpaa porukkaa Tuoreen tutkimuksen mukaan ylivoimaisesti yleisimmin yksinyrittäjää työllistää palvelusektori. Suomen Yrittäjien kyselyyn vastanneista lähes kolme neljästä ilmoittaa toimivansa palvelualalla. Yritysmuodoista toiminimi on ykkönen, mutta osakeyhtiötkin ovat kasvattaneet suosiotaan, jos vertailukohdaksi otetaan kolme vuotta sitten tehty samainen kysely. Yrittäjien koulutusaste on noussut vuodesta toiseen, eivätkä yksinyrittäjät muodosta tässä poikkeusta. Jo yli puolella haastatteluun vastanneista yksinyrittäjistä on suoritettuna tutkinto joko yliopistosta tai ammattikorkeakoulusta. Trendi oli tässäkin nouseva. Alle 35-vuotiaiden parissa löytyy kerrassaan ilahduttavaa kasvuhalua Yksinyrittäjien kasvuhalukkuus on säilynyt korkealla tasolla, sillä 67 prosenttia vastaajista ilmoittaa tavoittelevansa kasvua tai pyrkii kasvamaan mahdollisuuksien mukaan. Toimialakohtaisessa vertailussa eniten kasvuhalukkuutta löytyy kaupan alalla. Kyseisellä sektorilla kasvua tavoittelee kolme neljästä vastanneesta. Ilahduttava trendi tutkimuksessa on sekin, että erityisen voimakkaasti kasvuhalukkuutta löytyy alle 35-vuotiaiden yksinyrittäjien parissa: heistä peräti 90 prosenttia ilmoittaa tavoittelevansa kasvua. Tärkeimpinä kasvun keinoina yksinyrittäjät mainitsevat verkostoitumisen kumppaneiden kanssa, uusien tuotteiden tai palveluiden lanseeraamisen ja työntekijän palkkaamisen. Kasvuhaluttomuuteen on useampi syy Entä mitkä sitten ovat syitä siihen, että osa yrittäjistä ei halua lähteä kasvattamaan yritystään? Suomen Yrittäjien toimialapäällikkö Mika Hämeenniemen mukaan syitä on useampiakin. –Yritystoiminta henkilöityy yrittäjään itseensä, eikä omaa työaikaa voi rajattomasti lisätä. Lisäksi työllistäminen koetaan kalliiksi ja riskialttiiksi, Hämeenniemi listaa. Ne vastaajat, joilla oli joskus ollut työntekijä, kokivat työllistämisen riskin ja kalleuden yrityksen kasvua rajoittaviksi tekijöiksi useammin kuin ne vastaajat, jotka olivat toimineet koko ajan yksin. – Kokemus ei ole tullut tyhjästä. Työmarkkinarakenteilla on merkittävä ohjaava vaikutus siihen, halutaanko työtä yrityksissä teettää työsuhteessa vai toimeksiantona vai jätetäänkö työ tekemättä kokonaan. Päättäjien kannattaa helpottaa työllistämistä, Suomen Yrittäjien työmarkkina-asioiden päällikkö Harri Hellstén lisää. Pitkät työajat ja vapaiden puute näkyy jaksamisessa Kyselytutkimuksen mukaan keskimääräisen yrittäjän tilipussi ei päätä huimaa, sillä 48 prosenttia vastaajista kertoo ansaitsevansa kuukaudessa alle 2000 euroa. Tulot jäävät vielä maltillisemmaksi, jos niistä lähdetään ynnäilemään tuntipalkkaa. Joka neljäs kaikista vastaajista kertoi näet tekevänsä töitä keskimäärin yli 50 tuntia viikossa ja alle 40 tunnin työviikot olivat hyvin harvinaisia. Loma-ajatkin kalpenevat palkkatyöläisille, sillä vain joka viides yksinyrittäjä kertoi viettävänsä vuosittain lomaa neljä viikkoa tahi sitä enemmän. Jaksamisessa yksinyrittäjät jakautuvat lähes kahtia. 47 prosenttia vastasi, että jaksamisen haasteita ei ole ollut missään vaiheessa. Hieman yli puolet puolestaan kokeneensa jaksamisen haasteita. Yksinyrittäjät hakevat apua jaksamiseen eniten läheisiltään ja yrittäjäkollegoilta. Pirkanmaallakin yksinyrittäjien määrä on kasvanut reippaasti Myös pirkanmaalaiset yksinyrittäjät olivat kyselyssä kattavasti edustettuna. Koska nyrkkisääntönä voi yleisesti pitää maakunnan olevan noin joka kymmenennen suomalaisen asuinpaikka, oli vajaan 1900 vastaajan 190 pirkanmaalaisvastaajan otos erinomaisen hyvin linjassa. Pirkanmaan Yrittäjien puheenjohtaja Janne Vuorisen mukaan mitään suurempia poikkeuksia pirkanmaalaisten ja muiden suomalaisten yksinyrittäjien vastauksista ei löytynyt. Kehitys on kulkenut kaikin puolin samoja ratoja ja myös meillä Pirkanmaalla yksinyrittäjien määrä on kasvanut merkittävästi viimeisen 20 vuoden aikana. Yksinyrittäjien määrän kasvu jäsenistössä on otettu ja pitää jatkossakin ottaa huomioon esimerkiksi vaikuttamistyössä ja palveluita suunniteltaessa. Tutustu yksinyrittäjäkyselyn tuloksiin täällä . Ylöjärveläisestä Katariina Sorvannosta tuli yrittäjä muutama vuosi sitten. Hän istuu monella tapaa hyvin muottiin tämän päivän yksinyrittäjästä, sillä hänen toimialansa löytyy palveluiden saralta ja hänellä on taskussa korkeakoulututkinto. Siinä hän tosin poikkeaa stereotyypistä, että Sorvannon yritysmuoto on osakeyhtiö. Leijonanosa yksinyrittäjistä on toiminimiyrittäjiä. Ja selvä lienee sekin, että Katariinaa ei voi millään tapaa pitää niin sanottuna pakkoyrittäjänä. Oikeustieteellisen tutkinnon suorittaneille kun työmahdollisuuksia olisi taatusti muuallakin. Juristeille tuntuu työpaikkailmoitusten perusteella olevan kysyntää enemmän kuin hyvin. Katariina Sorvannon osalta merkittävä syy yrittäjädebyyttiin oli perhe – puolison työ kuljetti perheen pääkaupukiseudulta Tampereen kupeeseen Ylöjärvelle. – Pitkälti sen johdosta irtisanouduin vakituisesta toimistopäällikön virasta valtiolla, Sorvanto taustoittaa. Päällimmäinen syy oli silti vahva usko omaan tekemisen. – Mielestäni olin jo koko siihenastisen työ- ja virkasuhteisen työurani työskennellyt yrittäjämäisesti, uskoin kykeneväni myös ihan oikeaan yrittäjyyteen. Minä siis halusin kokeilla, Sorvanto summaa. Jatkuva kehittäminen ja yhteistyö palkitsevat Soitellen hän ei sotaan lähtenyt. Katakoski Oy :n toimikenttä oli tarkkaan visioitu jo etukenkään. Tavoitteena on ollut tarjota palveluita aiempaa huolettomamman työelämän puolesta, muun muassa esimies- ja työyhteisövalmennuksia sekä työoikeudellista konsultointia. – Kun työyhteisössä tiedetään, miten lait ja oikeustapaukset vaikuttavat käytössä oleviin keinoihin haastavissa tilanteissa, säästytään monelta virheeltä ja murheelta, hän muistuttaa. Päätös yrittäjäksi ryhtymisestä on Katariinan mukaan ollut hänen omalla kohdallaan aivan oikea. Hän kokee oman työnsä hyvin palkitsevaksi. – Jatkuva kehittyminen ja uuden oppiminen, tyytyväiset asiakkaat ja yhteistyö ovat tämän työn helmiä, hän listaa. Katariina Sorvanto kertoo lukevansa itsensä kasvuhakuisten yksinyrittäjien joukkoon. – Kuten yksinyrittäjäkyselyn tuloksistakin ilmenee, se on myös muun muassa verkostoitumista ja uusien palvelujen lanseeraamista. Teoriat käytäntöön Kyselyn mukaan yksinyrittäjät tekevät pitkää päivää ja lomatkin jäävät melko vaatimattomaksi, mutta Sorvanto on tietoisesti pitänyt huolta myös siitä, että levollekin jää aikaa. Joskin sen hän myöntää, että välillä tulee tehtyä hyvinkin pitkää päivää. – Aikatauluni ovat kovin vaihtelevat. Välillä päivät ovat pitkiä (ja yöt lyhyitä), mutta kyllä levolle ja lomallekin jää tilaa, vaikka yrittäjyyden lisäksi käytän aikaani myös opiskeluun ja luottamustoimiin. Tiedän palautumisen keinot teoriassa ja pyrin nykyään noudattamaan niitä myös käytännössä.