Maakuntauudistuksen valmisteluun on varattu pelkästään tänä vuonna 300 miljoonaa euroa.

Kuvio kertoo, että suurin menoerä maakuntauudistuksen valmistelussa syntyy tänä vuonna tietojärjestelmähankkeista. VALTIONEUVOSTO

Muutosjohtaja Kari Hakari työskentelee valtiovarainministeriön kunta- ja aluehallinto-osastolla. OLLI WARIS

Hallituksen maakuntauudistusta koskeva esitys on määrä tuoda eduskunnan suureen saliin kevätistuntokaudella.

Uudistuksen etenemiseen on varattu maakuntauudistuksen muutosjohtajan, hallintotieteiden tohtori Kari Hakarin mukaan pelkästään tänä vuonna yli 300 miljoonaa euroa.

Hakari arvioi, että ensi vuonna maakuntauudistuksen valmisteluun kuluu rahaa vieläkin enemmän, noin puoli miljardia euroa.

- Se on heitto, sehän on budjettikysymys, Hakari kommentoi Iltalehdelle.

Maakunnille on tarkoitus siirtää järjestämisvastuu 1.1.2020. Onko uudistuksen valmisteluun kulunut siis siihen mennessä vajaat miljardi euroa?

- Näin voi sanoa, eikä ehkä vajaakaan, kun otetaan huomioon vuodet 2016 ja 2017.

- Jättiuudistuksesta koituu aina isot kustannukset. Selvästi isoin potti tulee ICT:stä, osa siitä työstä tehtäisiin uudistuksesta riippumatta. Se on järkevää työtä, kun järjestelmiä päivitetään ja yhteensovitetaan.

Onko veronmaksajien rahaa käytetty optimaalisesti uudistuksen valmistelussa?

- Jos optimaalisuutta ajatellaan, niin eihän venyttely tässä auta. Se, että aikajänne venyy, aiheuttaa lisää kuluja. Optimaalista olisi, että päätökset olisi tehty kaksi vuotta sitten ja nyt oltaisiin toimeenpanossa.

Maakuntavaltuustoissa jopa 99 henkilöä

Maakuntauudistuksen näkyvin kriitikko on ollut Helsingin pormestari Jan Vapaavuori (kok). Vapaavuoren mukaan valtaosa Suomen suurimpien kaupunkien kaupunginjohtajista suhtautuu uudistukseen kriittisesti tai erittäin kriittisesti.

- Helsingin ja isoimpien kaupunkien tulokulmasta maakuntauudistus ei tuo mitään lisäarvoa, Vapaavuori sanoi lokakuussa.

Iltalehden tavoittamat kokoomuslaiset vakuuttivat maanantaina, että kokoomus on sitoutunut viemään Vapaavuoren " onnettomaksi harjoitukseksi " lyttäämän maakuntauudistuksen loppuun asti. Poliittisesti maakuntauudistus on sidottu sote-uudistukseen.

Hakarin mukaan " koko ajan näyttää entistä enemmän siltä, että uudistus toteutuu " .

- Mutta eihän me tiedetä esimerkiksi, mitä perustuslakivaliokunta sanoo ja onko puolueiden sisällä oppositiota. Me ei pohdita sitä, vaan valmistellaan sitä niin, että se toteutuu.

Maakuntauudistuksessa 18 itsehallinnollista maakuntaa muodostavat uuden hallintotason kuntien ja valtion väliin. Maakunnille siirretään kunnilta muun muassa sosiaali- ja terveyshuolto sekä pelastustoimi.

Sote-kiinteistöt maakunnat vuokraavat kunnilta siirtymäajaksi. Pelkona on, että siirtymäajan jälkeen tyhjistä kiinteistöistä syntyy ongelma taantuvilla paikkakunnilla. Toisaalta on arvioitu, että maakunnat maksavat vuokraa kiinteistöistä, joita ei tarvita.

Maakuntauudistuksen myötä perustetaan maakuntavaltuustot, joihin voi kuulua jopa 99 henkilöä.

Kuinka jouhevasti päätöksenteko onnistuu näin isoissa konklaaveissa, muutosjohtaja Hakari?

- Isojahan valtuustot nytkin ovat, esimerkiksi Tampereella on tällä hetkellä 67 valtuutettua. Tarvitaan muita poliittisia välineitä, joilla tehdään se jouheva päätöksenteko.