Latvian pääkaupunkiin Riikaan voi tulevaisuudessa matkustaa Tallinnasta junalla alle kahdessa tunnissa, jos Rail Baltica toteutuu suunnitelmien mukaisesti.

Latvian pääkaupunkiin Riikaan voi tulevaisuudessa matkustaa Tallinnasta junalla alle kahdessa tunnissa, jos Rail Baltica toteutuu suunnitelmien mukaisesti. Pixabay

Uusi toimitusjohtaja: Junayhteys näyttää huomattavasti todennäköisemältä kuin vielä muutama vuosi sitten.

Rail Baltica Huippunopea ratayhteys Tallinnasta Varsovaan, josta jatkoyhteydet kaikkialle Eurooppaan.

Raideleveys sama kuin Keski-Euroopassa.

Matkustajajunien huippunopeus 240 km/h, rahtijunilla 120 km/h.

Neljä matkustajajunavuoroa päivittäin Tallinnasta Varsovaan ja Tallinnasta Vilnaan. Myöhemmin junavuoroja tulee lisää ja vuoroväliksi suunnitellaan kahta tuntia.

Tallinnasta Riikaan Latviaan alle kahdessa tunnissa ja Liettuan Vilnaan alle neljässä tunnissa. Nämä matka-ajat voivat olla totta 2020-luvulla, jos ja kun Baltian maat Keski-Eurooppaan yhdistävä Rail Baltica -ratahanke valmistuu suunnitellussa aikataulussa.

Ainakin Rail Balticaa toteuttavan RB Railin uusi toimitusjohtaja, viikko sitten tehtävässä aloittanut Timo Riihimäki vakuuttaa hankkeen etenevän.

– Uskon henkilökohtaisesti vahvasti siihen, että rata on tulossa. Sille on kova kysyntä. Hankkeen kustannuksista ja hyödyistä on tehty analyysejä ja niiden pohjalta on todettu, että hyödyt ovat kustannuksia selkeästi paljon suuremmat, Riihimäki sanoo.

Yle Uutisgrafiikka

– Lisäksi Baltian maat ovat sitoutuneet vahvasti ratalinjan toteutukseen, joten hankkeen toteutuminen näyttää nyt huomattavasti todennäköisemmältä kuin vielä muutama vuosi sitten.

Rata vireille 1990-luvulla

Noin 900 kilometriä pitkää ratahanketta Tallinnasta Puolan pääkaupunkiin Varsovaan on viritelty jo 1990-luvulta lähtien. Kitisten edennyt Rail Baltica sai vauhtia kolmisen vuotta sitten, kun Viro, Latvia ja Liettua perustivat hanketta toteuttamaan RB Rail AS -yhteisyrityksen tasaosuuksin. Ja nyt sen peräsimeen on palkattu kippari omistajamaiden ulkopuolelta, Suomesta.

–Muualta tulevalla toimitusjohtajalla lienee paremmat edellytykset toimia neutraalisti ja ennen kaikkea katsoa projektin kokonaisetua tasapuolisesti eri maiden kesken, Riihimäki sanoo.

Timo Riihimäki aloitti RB Railin johdossa 11. maaliskuuta. Jouni Harala

Riihimäki siirtyi RB Railille radanrakentaja NRC Group Finlandista, joka osti VR Trackin tammikussa.

– Kahdeksan vuoden ura tuli tehtyä ensin VR Trackillä ja sitten NRC:llä yhtiön johtoryhmässä viidessä eri postissa. Viimeksi olin vastuussa yhtiön konekalustosta ja yhtiön materiaaleista, Riihimäki kertoo.

Riihimäki pitää uutta pestiään isona henkilökohtaisena haasteena: opeteltavaa riittää.

– Toisaalta on aikamoinen etuoikeus saada edustaa Baltian maita näin isossa infrahankkeessa. Baltica Rail on Euroopan mittakaavassakin erittäin merkittävä hanke. Ei tällaisia infrahankkeen vetäjän paikkoja kovin usein ole tarjolla. Että kun kysytään halukkuutta tehtävään, tarjouksesta on aika vaikea kieltäytyä, Riihimäki kertoo.

EU rahoittaa pääosin

Riihimäki on jo käynyt ensimmäiset keskustelut tehtäviensä suuntaviitoista RB Railin hallituksen puheenjohtajan kanssa.

– Yhteinen näkemys on se, että meidän täytyy kiihdyttää tekemisen tahtia Baltica Railissa, jotta rata on valmis aikataulun mukaisesti 2026. Se on ensimmäinen prioriteetti to do -listalla.

Ratahankkeen vetäjille on oleellista todistaa projektin etenemistä etenkin Euroopan Unionin suuntaan, koska sieltä voidaan saada jopa 85 prosenttia infrahankkeen 5-6 miljardin euron kokonaiskustannuksista. Reilu miljardi euroa jäisi Baltian maiden veronmaksajien omalle kontolle.

– Meidän täytyy näyttää rahoittajan suuntaan, että pystymme edistämään hanketta suunniteltua tahtia, jotta kaikki onnistuu, Riihimäki sanoo.

Projekti on edelleen suunnitteluvaiheessa, mutta lapion iskeminen santaan voi olla jo yllättävänkin lähellä.

– Nykyisen suunnitelman mukaisesti on tarkoitus aloittaa rakentaminen kenties myöhään tänä vuonna tai vuonna 2020. Kaikki urakat kilpailutetaan ja suomalaiset yritykset ovat tervetulleita kilpailemaan yhtiön urakoista, Riihimäki sanoo.

Suomi halukas osakkaaksi

Suomikin on päättänyt osallistua RB Rail AS -yhteisyritykseen. Osakkuuteen yhtiössä on varattu kaksi miljoonaa euroa, ja alustavat osakasneuvottelut alkavat tällä viikolla Brysselissä. Varsinaisen radan maksajaksi Suomi ei ainakaan näillä näkymin ole lähdössä.

– Radalla on valmistuttuaan Suomellekin merkitystä. Manner-Euroopan näkökulmasta Suomi on käytännössä saari, ja kun ratayhteys aikanaan valmistuu, niin se yhdistää Suomen tiiviimmin Manner-Eurooppaan ja Baltiaan, Riihimäki muistuttaa.

Suunniteltu rautatietunneli Helsingistä Tallinnaan yhdistäisi Suomen vielä tiiviimmin muun Euroopan rataverkkoon.

– Uskon, että tunneli on totta jonain päivänä. Ilman muuta se parantaisi Baltica Railin matkustajamääriä aivan varmasti, Riihimäki sanoo.

Mutta suomalaisittain sujuvuutta Baltica Railin junamatkustajaksi helpottaisi sekin, jos Tallinnan lähtöasema rakennettaisiin esimerkiksi matkustajasataman alle, jolloin laivamatkustajat voisivat vain kävellä laivasta suoraan junan lähtölaiturille.

– Matkustajan näkökulmasta näin varmaan logistisesti kannattaisi tehdäkin. Tietysti siinä on sitten kustannukset toisessa vaakakupissa aseman rakentamien osalta, Riihimäki sanoo.

Lue myös:

Junalla Tallinnasta Berliiniin jo vuonna 2026? Suomen mahdollinen osakkuus nosti Rail Baltica -rautatieprojektin Virossa taas otsikoihin