No maksetaankos näillä nyt ne velat pois?

Velkaa tarkastellaan usein suhteessa bruttokansantuotteeseen. Tässä ongelmana on, että lama-aikana BKT väistämättä supistuu, jolloin julkinen velka näyttää suuremmalta kuin hyvässä taloustilanteessa. Ne, jotka vaativat velkasuhteen pienentämistä julkista sektoria leikkaamalla, unohtavat, että leikkaukset myös heikentävät talouskasvua , mikä huonontaa velkasuhdetta entisestään.

Suomen julkisten varojen suuruus johtuu eläkkeiden maksuun tarkoitetuista sosiaaliturvarahastoista, jotka ovat viime vuosina kasvaneet nopeasti. Nämä julkiset rahavarannot unohdetaan aina kun ryhdytään puhumaan velasta. Ironista kyllä ne lasketaan mukaan kun kauhistellaan julkisen sektorin suurta kokoa — ja arvaattekin varmaan, miksi sitä on leikattava. Aivan: koska velka kasvaa!

Jos kotitalous elää yli varojensa, sen kannattaa säästää, mutta valtiot eivät ole kotitalouksia . Valtion menoleikkaukset pysäyttävät talouden liikkeen, kysyntä romahtaa ja on turha ihmetellä, jos talous ei lähde kasvuun.

Talouteen pätee yksinkertainen sääntö: kokonaisuus ratkaisee . Siksi lyhytnäköinen julkisen sektorin supistaminen vain koska nimellinen velka kasvaa, on pitkän päälle ajattelematonta. Kuka meistä jättäisi tuottavat investoinnit tekemättä sillä perusteella, että aluksi rahaa menee enemmän kuin tulee?

Meillä on varoja huomattavasti enemmän kuin velkaa . Samaan pystyy vain muutama OECD-maa , lähinnä sellaiset kuin Norja tai Luxemburg. Suomen kilpailukyky on maailman kahdeksanneksi paras ja Euroopan neljänneksi paras.

Meitä pelotellaan velan kasvulla, vaikka Suomella on varoja roimasti enemmän kuin velkaa.

Saatavakello on saanut inspiraationsa Velkakellosta, jolta on peräisin myös kellonpäivitys-skripti.

Tiedot löytyivät Tilastokeskuksesta ja niitä päivitetään neljä kertaa vuodessa. Viimeisin päivitys 1.10.2015.

Teeman on tehnyt TEMPLATED.