Tunnollisen työntekijän huoneessa valot vielä palavat, vaikka ilta on jo laskeutunut. Työ pitäisi saada valmiiksi, eikä sitä voi jättää kesken.

Tunnollinen työntekijä on jäänyt puurtamaan omalla ajallaan. Korvausta ylityöstä ei luonnollisesti makseta.

Kuulostaako tutulta?

Kuulosti tai ei, kirjaamatta jäänyt ylityö on hyvin yleinen ilmiö. Varsinkin

asiantuntijatöissä.

Sen hinta on kova.

Noin puolet ylemmistä toimihenkilöistä teki vuonna 2013 korvauksettomia ylitöitä joskus ja 26 prosenttia joka viikko. Tiedot käyvät ilmi Tilastokeskuksen vuoden 2013 työolotutkimuksen aineistoista.

Kaikista palkansaajista 28 prosenttia teki korvauksettomia ylitöitä joskus ja 13 prosenttia viikoittain. Kun tutkimusvuonna palkansaajien määrä oli noin 2,1 miljoonaa, korvauksettomia ylitöitä tekeviä voidaan laskea olevan melkein 600 000.

Naisille työajan ylittävä korvaukseton työ on hieman yleisempää kuin miehille. Ero on kuitenkin hyvin pieni.

Työaikalainsäädännön säätämät enimmäistyöajat koskevat myös ylempiä toimihenkilöitä. Vain aivan ylin yritysjohto jää työaikalain ulkopuolelle.

”Asiantuntijatyössä ihminen on työn kanssa naimisissa niin pitkään, että työ tulee valmiiksi tehtyä”, johtaja Maria Löfgren Akavasta selittää.

”Silloin työtä jatketaan usein varsinaisen työajan ulkopuolella, ja tätä ei merkitä kirjoihin. Sitä ei merkitä ylityöksi, mutta periaatteessa se lähtee työnantajan aloitteesta, että työ tehdään loppuun. Silloin korvaus pitäisi maksaa.”

Hänen mukaansa moni asiantuntija on niin tottunut tilanteeseen, että ei välttämättä edes tiedä tekevänsä ylityötä.

”Työ tehdään tunnollisesti. Ja kun vierestä irtisanotaan porukkaa, niin ei ole oikeastaan muuta mahdollisuutta.”

Työnantajat ovat penseitä teettämään ylitöitä, koska siitä joutuu maksamaan ylimääräisiä korvauksia. Taloudellisen tehokkuuden vaatimus on muuttanut työkulttuuria.

”Se on nykyään maan tapa, että ei edellytetä, että ylitöistä maksetaan asiaan kuuluva korvaus.”

Kirjaamattomista ylitöistä syntyy työntekijälle suuri menetys.

Jos 30-vuotias työntekijä, joka ansaitsee kuukaudessa 3 500 euroa, tekee palkatonta ylityötä kolme tuntia joka viikko, hän on menettänyt yhteensä 157 000 euron bruttoansiot 65-vuotiaana. Suomen Ekonomiliitto on tehnyt laskelman palkkatutkimuksensa materiaalin pohjalta.

Kaiken kukkuraksi työntekijän eläke on pienentynyt 133 euroa kuukaudessa. Ja korvaamattomat ylityöt pienentävät myös ansiosidonnaisia etuuksia, kuten sairauspäivärahaa ja vanhempainvapaakorvauksia.

Tunnollisuuden – tai mikä syy palkattoman ylityön tekemiseen onkaan – aiheuttama menetys on yksilölle kova, mutta myös muu yhteiskunta jää nuolemaan näppejään.

Akavan tutkimuksen mukaan valtio ja kunnat menettävät korvauksetto-

mien ylitöiden vuoksi jopa 129 miljoonan euron verotulot vuosittain. Vertauksen vuoksi Lastensairaala-hankkeen koko budjetti on noin 160 miljoonaa euroa.

Akava pitää kirjaamattomia ylitöitä harmaana taloutena, jonka torjunta on ollut yksi Suomen hallituksen kärkihankkeista.

”Laki edellyttää, että ylityötuntien osalta maksetaan palkka. Kun näin ei tapahdu, silloin jäävät työnantajamaksut suorittamatta ja verot tilittämättä”, Maria Löfgren sanoo.

”Se on aivan samalla tavalla harmaata taloutta kuin jokin muukin harmaan talouden muoto, jossa veroja kierretään ja vältetään työnantajamaksujen maksamiselta.”

Työ- ja elinkeinoministeriön neuvotteleva virkamies Jan Hjelt ei taivu kirjaamattomien ylitöiden osalta aivan näin jyrkkiin tulkintoihin.

”Harmaa talous on käsitteenä hyvinkin laaja. Korvaamattomien ylitöiden osalta näkisin kuitenkin, että kyse on enemmänkin työaikalain ja työhön sovellettavien työaikamääräysten rikkomisesta.”

Hjeltin mielestä varsinaisesta harmaasta taloudesta on kyse silloin, kun työaikakirjanpidon ulkopuolella tehdyt tunnit korvataan työntekijälle ”pimeästi”, jolloin palkkaerästä ei makseta ennakonpidätyksiä eikä sosiaaliturvamaksuja.

Epävarmuus suomalaisessa työelämässä on kasvanut merkittävästi viime vuosina. Tilastokeskuksen työolotutkimuksen mukaan viidennes palkansaajista kokee irtisanotuksi joutumisen uhkaa ja lähes joka neljäs pelkää lomautuksia.

Vastaavat osuudet ovat korkeammat kuin yhdessäkään aiemmassa työolotutkimuksessa. Tutkimuksia on tehty vuodesta 1977 lähtien.

Suomalaiset kuitenkin arvostavat työtä enemmän kuin aiemmin.

Tilastokeskuksen mukaan epävarmuus ja työn niukkuus lisäävät työn arvostusta.

Myös Suomalaisen työn liiton viime vuonna tehdystä tutkimuksesta selviää, että suomalaisille kova työn tekeminen ja uutteruus ovat tärkeitä arvoja.

Pelot ja arvot ruokkinevat korvauksettomien ylitöiden tekemistä. Ja tuottavuuden kanssa taistelevat työnantajat haluavat luonnollisesti teettää töitä mahdollisimman pienin kustannuksin.

Maria Löfgren arvioi, että taloudellisen laskusuhdanteen aikana kirjaamattomat ylityöt lisääntyvät.

”Ei uskalleta nostaa kissaa pöydälle. Jos sanot, että työaika ei riitä, niin siinä voit joutua seuraavaksi, joka on yt-neuvottelujen kohteena.”

Hänen mukaansa työntekijät eivät uskalla pitää oikeuksistaan kiinni.

”Maaperä mahdollistaa sen, että ilmiö laajenee entisestään.”

Koska työvoimakulut yritetään pitää kurissa, monilla työpaikoilla on käytössä ylityökielto.

”Ylityökielto tarkoittaa käytännössä siis sitä, että ylitöitä tehdään, mutta siitä ei saa korvausta.”

Löfgrenin mukaan ylitöiden tekemisen suhteen etenkin nuorelta sukupolvelta puuttuu itsesuojeluvaisto.

”Näyttää siltä, että meidän [Akavan] opiskelijajäsenet, jotka ovat joko osittain työmarkkinoilla tai sinne vasta kohta tulossa, eivät edes tiedä, että ylitöistä olisi mahdollista maksaa.”

”Työn imu on niin kova, ettei sitä edes mietitä”, Löfgren hämmästelee.

Ylityön teettäminen on kalliimpaa kuin tavallisen työn teettäminen. Ylityökorvauksen idea on, että työ tehtäisiin normaalin työajan puitteissa.

”Tässä on myös vahva työaikasuojelullinen aspekti.”

Pitkät päivät kuormittavat ja jaksamiselle tulee raja vastaan.

Työterveyslaitoksen tutkimusprofessorin Mika Kivimäen mukaan ylitöiden tekeminen voi olla terveysriski.

”Laajoissa seurannoissa, joissa on mukana useita eurooppalaisia tutkimuksia, on havaittu lievästi kohonnut tyypin kaksi diabeteksen riski yli 55 tuntia viikossa työskentelevillä”, Kivimäki sanoo.

Riski tosin tuli esiin suorittavan portaan työntekijöillä, mutta johtajilla ja asiantuntijoilla kohonnutta riskiä ei havaittu.

”Yksittäistutkimuksissa on myös havaittu pitkään työskentelevillä enemmän uniongelmia normaalityöaikaa tekeviin verrattuna.”

Syitä pitkään työskentelevien lisääntyneille terveysongelmille ei tunneta.

”Yhtenä syynä on epäilty epäterveellisten elintapojen lisääntymistä, kuten vähäistä liikuntaa, riittämätöntä unta, epäsäännöllistä ruokailua. Pitkää päivää tekevien kannattaa kiinnittää huomiota elintapoihin.”

Onko kahdeksan tunnin työpäivä hyvä ”raami” työn tekemiselle?

”Sopiva työpäivän pituus on varmasti yksilöllinen asia, joka riippuu työntekijästä, työstä ja elämäntilanteesta”, Kivimäki pohtii. ”Minusta EU-direktiivi, jonka perusteella työntekijällä on oikeus rajoittaa keskimääräinen työaika – ylityö mukaan lukien – 48 tuntiin seitsemän päivän jaksolta on perusteltu.”

Ylitöistä suuri osa jää korvaamatta, mutta asiasta ei vaivauduta valittamaan kovinkaan usein.

Maria Löfgrenin mukaan Akavan edunvalvojat joutuvat suhteellisen harvoin käsittelemään tilanteita, jotka liittyvät korvaamatta jääneisiin ylitöihin.

”Ylityöasiat nousevat yleensä vain siinä vaiheessa, kun työsuhde on päättymässä ja sukset ovat jo menneet ristiin.”

Työntekijä ei uskalla Löfgrenin mukaan nousta työajoista työnantajaa vastaan, vaikka kyseessä olisi selvä tapaus.

”Työnantaja tulkitsee työaikalakia etuoikeudella, ja jos ollaan eri mieltä, niin siinä ei voi muuta kuin viedä asian oikeuteen. Harva siihen viitsii lähteä.”

Ongelmaan ei ole helppoa ja nopeaa ratkaisua. Avainasemassa ovat työpaikoille piintyneet asenteet, joiden täytyisi muuttua, Löfgren sanoo.

”Asiantuntijatyössä ja luovassa työssä pitäisi olla työsuojelullinen asenne. Sillä saadaan myös tuottavuutta ja tehokkuutta aikaan.”Löfgren arvelee, että työpäivää pidentämällä tuottavuus laskee pitkällä aikavälillä. ”Pitää ymmärtää sen merkitys, että aivot tarvitsevat välillä lepoa ja siten saadaan paljon paremmat tulokset.”

Lain mukaan työaikakirjanpitoon täytyy kirjata kaikki tehdyt työtunnit, ylityötunnit ja niistä suoritetut korvauk-set työntekijöittäin. Työntekijällä on oikeus saada kirjallinen selvitys häntä koskevista merkinnöistä kirjanpidossa.

”Työpaikan henkilöstöedustajat voivat tehdä paljon sen eteen, että työnantaja oikeasti seuraa työaikaa ja kaikki tehdyt työt merkitään ylös.”

Löfgren pitää työaikapankkia hyvänä ratkaisuna ylityöongelmiin.

”Hiljaisempina aikoina voidaan tehdä vähemmän ja kiireisempänä aikana enemmän.”

Tämä kirjoitus ja sen kuvitus syntyivät ylitöinä.

Kyllä kansa tietää

”Tiedän montakin työpaikkaa, jossa tehdään ’ilmaista’ ylitöitä. Itsekin teen aina silloin tällöin. Sitä kutsutaan joustamiseksi. Ei alallani (IT) voi laittaa pillejä pussiin klo 16:00, jos hommat/asiakkaat sitä vaativat.”

Nimim. MoniTekee @Suomi24

”Ylitöiden tarkka vahtiminen ja kor­vausten vinkuminen ovat vähän ns. duunariasennetta, ja jos joku ylempi toimihenkilö alkaisi niitä kärttämään niin katsottaisiin pitkään – ja ennen pitkää pidettäisiin huoli että henkilö ei kovin kauan olisi se ylempi toimihenkilö.”

Nimim. näin on näreet @ellit.fi

”Palkatonta ylityötä teen lähinnä siksi, että mietin haluanko tehdä 7 tuntia töitä stressi päällä vai 8 tuntia hieman rennommin.”

Nimim. ei mustavalkoista @Suomi24

”Olen kaupan alalla esimieshommissa. Ylityöt kuuluvat tavallaan palkkaan ja tapana on että tunteja ’lahjoitetaan firmalle’.”

Nimim. Orja2.0 @ellit.fi

”Olin joskus vastaavassa tilanteessa. Sitten lopetin ylitöiden tekemisen. Aluksi tuntui pahalta asiakkaiden ja työkaverien takia, mutta niin oli pakko tehdä.”

Nimim. vieras @kaksplus.fi

”Ilmaista ylityötä tekevät ’pomonnuolijat’ ärsyttää.”

Nimim. Solidaari @Suomi24

”Kieltäydy ilmaisista ylitöistä asiallisesti vetoamalla työsopimukseen ja olet seuraava tuotannollisista syistä irtisanottu.”

Nimim. ex-ilmaisduunari @Suomi24

”Usein ylityöt vaan tulee ja huomaa, että nyt on jäätävä nämä vielä tekemään kun aamulla lähtee palkka-ajo, ei siinä ehdi pyydellä mitään papereita ja tuntuisi vähän hölmöltäkin, ei meillä nyt niin kelloon tuijoteta.”

Nimim. ei palkatonta @ellit.fi

”Rakennuksilla hyvin yleistä, että tehdään ylitöitä olosuhteiden pakosta. Työntekijät saavat korvauksen mutta työnjohto ei. Selityksenä on vain, että työnjohtoa ei ole kukaan pyytänyt ylitöihin, joten niitä ei ole tilattu. Olosuhteet on senkaltaiset, että työt on vain tehtävä.”

Nimim. tsunami @taloussanomat.fi