Jyväskylän kaupungin talous saavutti viime vuonna tasapainon kaikilla mittareilla – vuoden etuajassa. Kaupunki teki 4,8 miljoonan euron ylijäämäisen tilinpäätöksen ja lainakanta laski 9,2 miljoonaa euroa.

Mistä on kyse? Asukkaita viime vuoden lopussa 138 800.

Asukasluku kasvoi poikkeuksellisen kovaa vauhtia vuosina 2015 ja 2016.

Uusia asukkaita tuli viime vuonna yli 1400, mikä suurten kaupunkien joukossa viidenneksi eniten.

Jyväskylän osuus koko Keski-Suomen maakunnan väestöstä on 50 prosenttia.

Suurimmat työnantajat kaupungin ohella Keski-Suomen sairaanhoitopiiri, Jyväskylän yliopisto, Keskimaa ja Valmet.

Verotulot 507,4 miljoonaa euroa, kasvua edelliseen vuoteen 16,9 miljoonaa euroa.

Investointien määrä 43,8 miljoonaa euroa, suurimmat kohteet Kukkumäen päiväkoti, Palokan terveysaseman välinehuolto, Vaajakosken kirjasto ja nuorisotila sekä Kuokkalan yhteinäiskoulu.

Lainakanta 393,1 miljoonaa euroa eli 2833 euroa asukasta kohden, pieneni asukasta kohden 96 eurolla.

Jyväskylän kaupunginjohtaja Timo Koivistolla oli poikkeuksellisen hyvä maanantai: kaupungin viime vuoden tilinpäätös osoittaa, että tilikausi oli 4,8 miljoonaa euroa ylijäämäinen ja lainojen määrä laski 9,2 miljoonaa euroa.

– 12 kaupungin tilinpäätöstä olen ollut katsomassa ja ensimmäistä kertaa se on positivinen jokaisella mittarilla. Olemme nousseet suurten kaupunkien heikosta päästä parhaimmistoon.

Koiviston mukaan viime vuonna kaikki tilinpäätökseen vaikuttavat asiat "värähtelivät oikeaan suuntaan."

– Ennen kaikkea talous on pitänyt eli toiminta on sen verran tehokasta, että lähes jokainen toimiala on alittanut talousarvionsa.

Kaupungin maan myyntitulot kasvoivat suhteessa alkuperäiseen budjettiin merkittävästi, mutta Koiviston mielestä myös verotulot ja valtionosuudet kehittyivät kohtuullisen hyvin. Verotulot kasvoivat edellisvuoteen nähden 16,9 miljoonaa euroa.

Jyväskylän kaupunki on tasapainottanut talouttaan viime vuodet. Tavoitteensa se saavutti vuoden etuajassa.

Kaupunginjohtaja Timo Koivisto Guillaume Houessou / Yle

Jyväskylän vuosikate oli viime vuonna 59,3 miljoonaa euroa eli 18,5 miljoonaa euroa suurempi kuin edellisvuonna. Se toteutui 19,2 miljoonaa euroa alkuperäistä ja 13,8 miljoonaa euroa muutettua talousarviota parempana. Vuosikate kattoi yli sataprosenttisesti poistot ja arvonalentumiset.

Tilinpäätöstä jopa erinomaiseksi kehuva Koivisto on vakuuttunut, ettei taloutta ole tasapainotettu palvelujen kustannuksella.

– Hyvin paljon on pystytty viime vuonnakin kehittämään tarjontaa ja parantamaan palveluita.

Tärkeintä olisi, että Jyväskylässä olisi yritysten toimintaympäristö mahdollisimman hyvä. Kaupunginjohtaja Timo Koivisto

Kaupungin suurimmaksi ongelmaksi Koivisto nimeää työttömyyden, vaikka kasvu on taittunut. Työttömiä oli viime vuoden lopussa reilut 11 000.

– Siihen liittyvät suurimmat uhkat, ja sen eteen on tehtävä töitä.

Kaupunki panostaa jatkossakin perinteisiin työllistysmenetelmiin, mutta Koivisto pitää katseen myös elinkeinopolitiikassa, jonka parissa on erityisesti ponnisteltu. Kaupunginjohtajan mukaan koko toimintatapa laitettiin viime vuonna uusiksi ja kaikki elinkeinopolitiikan osa-alueet siirrettiin suoraan kaupungin johdon ohjaukseen.

– Tärkeintä olisi, että Jyväskylässä olisi yritysten toimintaympäristö mahdollisimman hyvä. Se on kaupungin johtamisessa ihan keskeinen painopistealue.

Tulevaisuudessakin työtä riittää talouden parissa, sillä näköpiirissä on suuria investointeja esimerkiksi Hippoksen alueella, jonne toki myös yksityistä rahaa on sitoutunut.

Samaan aikaan korjausvelkaa syntyy perusinfraan, esimerkiksi tiestöön.