Näin tutkimus tehtiin Tutkimuksen teki Iltalehden ja Uuden Suomen toimeksiannosta Tietoykkönen Oy. Haastattelut (1473 kappaletta) tehtiin monikanavaisesti puhelinhaastattelujen ja internet-kyselyn yhdistelmänä 19.4.–2.5.2018. Puhelinhaastatteluista vastasivat Tietoykkönen Oy:n omat tutkimushaastattelijat. Otantamenetelmänä käytettiin satunnaisotannan ja kiintiöpoiminnan yhdistelmää. Vastaajat edustavat äänestysikäisiä suomalaisia Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Puoluekantansa ilmaisi 77,3% vastaajista eli 1138 henkilöä. Kannatusarvion (n=1138) virhemarginaali on 2,4 prosenttiyksikköä suuntaansa. Kannatusarvion laskennassa on käytetty korjauskerrointa, joka pohjautuu sekä edellisiin kunnallis- että eduskuntavaaleihin.

SDP alkaa repiä kaulaa kokoomukseen Iltalehden ja Uuden Suomen kannatuskyselyssä. SDP saa nyt peräti 21,8 prosentin kannatuksen, kun kokoomus tulee perässä 19,5 prosentin kannatuksella.

Kolmantena oleva keskusta kouristelee yhä muuttumattomissa ja selvästi alhaisemmissa luvuissa: jos eduskuntavaalit pidettäisiin nyt, keskustaa äänestäisi 15,9 prosenttia vastanneista.

Tutkimuksen toteutti Tietoykkönen Oy 19.4.–2.5 ja vastaajia oli kaikkiaan 1473. Muutokset mahtuvat virhemarginaaliin, joka on suurimman puolueen kohdalla 2,4 prosenttiyksikköä. Iltalehden ja Uuden Suomen kyselyssä demareiden trendi on kuitenkin selvästi nousujohteinen, sillä juoksu on parantunut joka mittauksessa alkuvuodesta lähtien. Samaan aikaan kokoomuksen kannatuksessa näkyy selvä laskeva trendi. Nyt SDP repäisi ensimmäisen suuremman kaulansa kokoomukseen nähden. Politiikan tutkija Jenni Karimäki Turun yliopiston Eduskuntatutkimuksen keskuksesta ei näe Iltalehden ja Uuden Suomen kyselyssä yllättäviä piirteitä. Hän huomauttaa, että pääoppositiopuolueella on usein tässä vaiheessa jopa huomattavasti suurempikin kaula kärkipaikalla ja viittaa Ylen tuoreeseen gallupiin, jossa tulos oli hiukan toisenlainen. Ylen päivää aiemmin eli torstaina julkaistussa kyselyssä SDP jäi kokoomuksesta niukasti 20 prosentin kannatuksellaan, kun Yle mittasi kokoomuksen kannatusluvuksi 20,2 prosenttia.

Karimäki kuvailee demareiden olevan ”pienoisella nousu-uralla”. Karimäki muistuttaa, että kun keskusta oli oppositiopuolue ennen edellisiä vaaleja, povattiin jopa 25 prosentin kannatusta.

–Jos historiaan katsotaan, oppositiopuolueella pitäisi olla huomattavasti suurempikin kaula seuraaviin. Siinä mielessä ei ole mikään ihme, että hallituskauden loppua lähestyttäessä näin käy ja nyt vielä kiistellään kiivaasti hallituksen sote- ja maakuntauudistuksesta, jota tässä on pitkään jo vatvottu.

Karimäki arvelee, että lukujen taustalla on näyttävien kokoomuskäänteiden vaikutusta: Harry ”Hjallis” Harkimo erosi puolueen riveistä ja perusti oman poliittisen liikkeen ja lisäksi kansanedustaja Elina Lepomäki (kok.) avautui muun muassa puolueen johtamistavasta kirjassaan ja on arvostellut hallituksen sote-uudistusta kovin sanoin. Karimäki huomauttaa, että epäsuotuisa julkisuus voisi laskea kannatusta paljon pahemmin. Nyt luvuissa ei näy ”katastrofaalista romahdusta”.

–On hyvin ymmärrettävää, että kun puolue on selvästi esillä negatiivissävytteisessä valossa ja ihmisiltä kysytään äänestyshalukkuutta, se näkyy jossain määrin tapahtumahetken ympäristössä. Mielenkiintoisempaa on arvioida seuraavissa gallupeissa, jääkö trendi pysyväksi.

Keskustan madonlukuihin vaikuttaa vastuu pääministeripuolueena, jonka kontolle negatiiviset asiat usein kaatuvat. Karimäki huomauttaa, että hallituskauden aikana jopa keskustan sisältä on kuultu haikailua klassiseen punamultayhteistyöhön pois porvarihallituksesta.

–Tämän hallituksen toteuttama politiikka ei ole ollut sellaista, jota ehkä moni ajattelee, että keskustan pitäisi tehdä. Paljon on puhuttu siitä, että hallituksen politiikka on hyvin kokoomuksen näköistä. Onhan sitä paljon tehty elinkeinoelämän näkemykset edellä. Kyllä se varmasti näkyy keskustan luvuissa.

”Demarit jatkavat nousuaan”

Karimäki uskoo, että vaalien lähestyessä demareiden nousu jatkuu, kun vaalipuheet pääsevät kunnolla käyntiin. Toisaalta hän muistuttaa, että kilpailu kovenee, kun muutkin alkavat latoa pöytään vaalilupauksia. Karimäki piti SDP:n puheenjohtajan Antti Rinteen vappuna antamaa lupausta pienimpien eläkkeiden korottamisesta taktisesti hyvänä vetona, kun ajatellaan sitä, että vanhempi polvi lähtee todennäköisimmin uurnille ja lisäksi SDP:n kannattajien keski-ikä on verrattain korkea. Rinteen vappupuheen mahdollinen vaikutus näkyy kuitenkin vasta seuraavassa gallupissa, sillä viimeinen aineistonkeruupäivä oli keskiviikko 2. toukokuuta.

SDP on pitänyt vahvasti esillä eriarvoistumiskeskustelua, minkä Karimäki uskoo iskevän suomalaisiin. Suomalaiset ovat olleet eriarvoistumiskehityksestä huolissaan arvokyselyissä jo 2000-luvun alkupuolelta lähtien.

–Toisaalta se on myös teema, johon kaikki puolueet jollakin tavalla ottavat kantaa, eikä meillä ole yhtään puoluetta, joka avoimesti sanoisi, että eriarvoistuminen on hyvä asia.

Karimäki pitää varsin todennäköisenä, että pääministerin paikasta taistelevat vuoden päästä puheenjohtajat Antti Rinne ja Petteri Orpo (kok.), sillä trendit ovat viitanneet tähän jo jonkin aikaa. Samalla hän muistuttaa, että vaaleihin on vielä aikaa.

–Ei se mahdotonta ole, että keskusta lähtisi kirimään lähemmäs kärkeä. Vaaleissa puhutaan voittajan vankkurit -ilmiöstä, joka vetää äänestäjiä vaalien alla sen puolueen kannalle, jolla on paras noste. Se voi vaikuttaa paljonkin lopulliseen tulokseen.

Nykypolitiikka on persoonakeskeistä, ja merkitystä on myös vaaliväittelyillä. Tosin kärkikolmikko on varsin homogeeninen, kaikki keski-ikäisiä miehiä. Vaaliasetelmien loppusuora riippuu nyt paljolti siitä, mitkä teemat alkavat hallita ilmatilaa vaalien lähestyessä.

–Siitä riippuu, miltä kukakin puoluejohtaja näyttää vaalikeskusteluissa. Ovatko ne asiat puolueelle ja itselle hyviä vai huonoja.

Vihreiden suuri dilemma

Iltalehden ja Uuden Suomen kyselyssä myös neljäntenä pysyttelevien vihreiden lukema on mielenkiintoinen, koska puolueen valtava potentiaali ei toistaiseksi näy kannatuksessa, joka on pysytellyt viime mittauksissa suunnilleen samalla tasolla ja oli tällä kertaa 13,2 prosenttia. Julkisuuteen vuotaneessa puoluebarometrissä vihreiden houkuttelevuus oli huippuluokkaa ja selvästi suurin muihin puolueisiin verrattuna. Barometri tehdään puolueiden sisäiseen käyttöön ja tuoreimman kyselyn maksajina olivat keskusta, kokoomus, perussuomalaiset, SDP, vihreät ja vasemmistoliitto.

–Se on kautta linjan vihreiden haaste myös kansainvälisesti. Vihreitä sympatisoidaan paljon ja pidetään yleisesti hyväksyttävänä puolueena, mutta haaste tulee siitä, että vaaliväittelyitä hallitsevat usein teemat, joissa asianomistajuus on jollakin muulla puolueella ja vihreiden on vaikea profiloitua puolueeksi, joka tarjoaa kaikkein uskottavimman vaihtoehdon. Keskustelu hakeutuu usein perinteiselle vasemmisto–oikeisto-akselille, johon vihreät myös itse on haluton asemoimaan itseään.

Iltalehden ja Uuden Suomen kyselyssä viidenneksi sijoittuu vasemmistoliitto ja kuudenneksi perussuomalaiset, joiden kannatus on pysytellyt pitkälti samassa tasossa viime ajat samoin kuin näitä pienempien puolueiden. Karimäki huomauttaa kuitenkin, että perussuomalaisilla voi olla huomattavasti suurempikin kannatuspotentiaali, jos nukkuvat äänestäjät heräävät vaaliuurnille. Hän viittaa Taloustutkimuksen tuoreeseen kyselyyn, jonka mukaan nukkuvat äänestäjät ovat keskimääräistä arvokonservatiivisempia.

–Sieltähän se jytky aiemmin tuli, mutta nykyinen, hyvin maahanmuuttokeskeisenä näyttäytyvä perussuomalaiset ei välttämättä saa sitä potentiaalia aktivoitua.

Lue myös: Näkökulma: Demarit löysi juonen, kokoomus ja keskusta harhailevat