Henkirikosten määrä on nyt Suomessa alhaisemmalla tasolla kuin koko itsenäisyyden aikana, ilmenee Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin Rikollisuustilanne 2016 -vuosikatsauksesta.

Katsauksessa käytetyn kuolemansyytilaston mukaan Suomessa surmattiin 70 ihmistä vuonna 2015. Viimeksi yhtä vähän ihmisiä surmattiin vuonna 1888.

Vielä matalampi surmaluku (56) löytyy poliisin tilastoista vuodelta 1970, mutta tieto ei ole vertailukelpoinen. Aikaan ajoittuu suuri rikoslain uudistus, jonka takia kyseisen vuoden luku ei ole luotettava.

Katsauksen mukaan henkirikosten määrä Suomessa on vähentynyt kauttaaltaan 1990-luvun puolivälistä alkaen. Poliisin tietoon tulleiden henkirikosten määrä väheni myös vuonna 2016 edellisvuoteen verrattuna 10 prosenttia.

Suomen kehitys näyttäisi katsauksen mukaan olevan osa laajempaa kansainvälistä trendiä. Henkirikosten määrä on laskenut selvästi lähes kaikissa kehittyneissä teollisuusmaissa 1990-luvun jälkipuoliskolta alkaen, katsauksessa kerrotaan.

Surmattujen määrästä puhuttaessa katsauksessa halutaan korostaa mieluummin kuolemansyytilastoja, koska ne ovat kansainvälisesti katsottuna vertailukelpoisempia. Tiedot eivät kuitenkaan ole ristiriidassa poliisin tilastojen kanssa, koska myös ne kertovat henkirikosten määrän vähentyneen pitkällä aikavälillä.

Kun kännykät tulivat, surmat vähenivät

Yksi katsauksen laatijoista, yliopistotutkija Martti Lehti Helsingin yliopistosta listaa henkirikosten vähenemiselle useita mahdollisia syitä. Erityisesti miesten alkoholinkäyttöön liittyvä väkivalta on vähentynyt. Itse väkivaltaa taas on vähentänyt Lehden mukaan väestön vanheneminen. Lisäksi yleensäkin väkivallan hyväksyttävyys on vähentynyt.

– Sen näkee vaikkapa siitä, miten ihmiset nykyään suhtautuvat kuritusväkivaltaan tai naisiin kohdistuvaan väkivaltaan. Mutta Suomi ei ole tässäkään mikään poikkeus, vaan taustalla on yleinen länsimaalainen ilmiö, Niemi sanoo.

Lehden mukaan myös teknologian ja erityisesti matkapuhelintekniikan kehitys on saattanut vähentää henkirikoksia. Lehti muistelee, että kun matkapuhelinten markkinat alkoivat kasvaa 1990-luvulla, kääntyi myös henkirikosten määrä laskuun.

– Informaation kulku vakavista väkivallan teoista on parantunut. Tämä on saattanut vaikuttaa siihen, että apu tulee nopeammin perille ja kuolleisuus väkivaltavammoihin on vähentynyt.

Julkisuudessa olleiden otsikoiden kautta saattaa saada helposti kuvan, että henkirikosten määrä ei ole vähentymään päin, vaikka tilastot näyttävät toista. Tämä johtuu Lehden mukaan todennäköisesti siitä, että henkirikosten näkyvyys mediassa on pysynyt suunnilleen samana tai ehkä lisääntynytkin.