Mitä voisi tapahtua, jos sosiaali- ja terveyspalvelu -uudistus karahtaisi kiville jälleen kerran, sosiaali- ja terveystoimittaja Tiina Merikanto kysyy.

Sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksen tuotantokausia on ollut jo toistakymmentä, ainakin yhden laskutavan mukaan. Ohjaajat ja näyttelijät ovat vaihtuneet monesti.

Aikaa on kulunut yli kymmenen vuotta ja hallitukset ovat seuranneet toisiaan. Kun jotakin on tahkottu vuodesta toiseen, voi ymmärtää ajatuksen, että kyllä tämä nyt olisi jo pakko saada.

Sekä poliitikot että virkamiehet ovat pitäneet yllä ajatusta, että korjataan myöhemmin. (siirryt toiseen palveluun)Rakenteiden korjaaminen voi olla kuitenkin vaikeaa ja hidasta jälkeenpäin, vaikka yksittäisiä asioita voitaisiinkin korjata. Tästä ovat varoittaneet esimerkiksi taloustieteen professorit ja professori Jussi Huttunen. Hän sanoo, että järjestelmän perusongelmia, kuten sosiaalipalvelujen pirstoutumista tai sote-keskusten korvausjärjestelmää, on erittäin vaikea korjata jälkeenpäin.

Suurta uudistusta tehtäessä on selvää, että kaikki ei voi olla valmiiksi mietittyä ja testattua. Jokin määrä epävarmuutta ja keskeneräisyyttä pitää hyväksyä, ja korjauksia on tehtävä jälkikäteen.

Mutta nyt uudistuksen korjaamisessa taitaa olla kyse jostain muusta kuin vain pienestä pintaremontista.

Mikäli sote-uudistus kaatuisi, varmaa on, että palvelujärjestelmä ei romahda.

Mitä sitten voi olettaa tapahtuvan, jos sote kaatuisi? Ulkoistuksia varmaan tulee jonkin verran lisää, riippuen siitä, minkälaiselta tulevaisuus kuntien silmissä näyttää: minkälaista mallia nykyinen tai uusi hallitus alkaa rakentaa.

Hyvä on kuitenkin pitää mielessä, että alkuvuoden 2017 tilanne terveysasemien ulkoistusten suhteen oli Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen mukaan (siirryt toiseen palveluun)se, että väestöstä 6,8 prosenttia on ulkoistettujen terveysasemapalvelujen piirissä.

Kokonaisulkoistusten piirissä on taas 2 prosenttia väestöstä. Manner-Suomessa on 150 järjestämisvastuussa olevaa kuntaa tai yhteistoiminta-aluetta, joista 13 on ulkoistanut terveysasemapalvelut kokonaan ja 14 osittain.

Jo seitsemässä maakunnassa edetään paraikaa rakentamalla koko alueen kattavaa kuntayhtymämallia. Valmistelutyö on monissa muissakin pitkällä, joten maakunnallisia kuntayhtymiä voi olettaa syntyvän lisää. Samoin suurempia alueita, vaikkei koko maakuntaa kattavaa sotea syntyisikään.

Niiden kuntien asema voi olla kiinnostava, jotka ovat jo nyt myyneet pois sosiaali- ja terveydenhuollon kiinteistöjään. Toimisivatko ne sitten vuokralaisina entisissä omissa tiloissaan?

Jos sote kaatuisi, politiikan ja poliitikkojen uskottavuus saa kyllä kolauksen. Ihan syystäkin. Sote-taival ei ole kunniaksi millekään puolueelle sen enempää kuin poliittiselle järjestelmälle. Kaikilla on ollut sormensa tässä pelissä.

Toimittajana en ole ikinä nähnyt tällaista prosessia. Toivottavasti toista ei tule.

Poliitikoilla on peiliin katsomisen paikka. Vuosien valmistelun aikana toistuvasti merkittävät asiantuntija-arviot on sivuutettu. Päätöksiä on tehty ilman kunnollista virkavalmistelua.

Näin tapahtui esimerkiksi vuoden 2015 marraskuun hallituskriisin yhteydessä, jolloin valinnanvapaus otettiin sote-uudistukseen mukaan hallitusohjelmasta poikkeavalla tavalla. Uusia valinnanvapauslinjauksia ei edeltänyt kunnollinen virkavalmistelu.

Sama toistui keväällä 2016, kun päätettiin yhtiöittämispakosta. Sen perustuslakivaliokunta tyrmäsi kesällä 2017. Ilman kunnollista virkavalmistelua poliitikot päättivät myös syksyllä 2017 pakollisista asiakasseteleistä. Niistäkin jouduttiin luopumaan joulukuussa 2017.

Mikäli sote-uudistus kaatuisi, varmaa on, että palvelujärjestelmä ei romahda. Selvää kuitenkin on, että uudistusta tarvitaan.

Pitäisikö kaivaa arkistoista professori Jussi Huttusen ehdotus vuodelta 2013:

“Yksinkertaisin ja paras tapa toteuttaa sote-uudistus olisi muuttaa 20 sairaanhoitopiiriä sosiaali- ja terveyspiireiksi, jotka huolehtivat erikoissairaanhoidosta, perusterveydenhuollosta ja sosiaalipalveluista. Uusimaa pitäisi jakaa useammaksi alueeksi.”

Huttusen mukaan HUS pitäisi kuitenkin säilyttää yhtenä kokonaisuutena. Alueiden lukumäärä pitäisi olla mahdollisimman pieni.

Professori Huttusen malli olisi hyvin lähellä nykyistä Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiriä eli Eksotea. Yrityksiltä palveluja hankitaan ostopalveluna, jolloin kokonaisuus on tiukasti sosiaali- ja terveyspiirin hallinnassa toisin kuin eduskunnassa nyt olevassa mallissa.

Valtiovarainministeriön valtiosihteeri Martti Hetemäki käytti myös Eksotea esimerkkinä valtiovarainvaliokunnalle antamassa muistiossaan. (siirryt toiseen palveluun)

Huttusen ehdotus ei ehkä ole kovin kaukana myöskään siitä, mistä monet puolueet voisivat päästä yhteisymmärrykseen.

Nyt odotamme, neljännen kerran, perustuslakivaliokunnan lausuntoa. Toimittajana en ole ikinä nähnyt tällaista prosessia. Toivottavasti toista ei tule.

Katso myös:

Ymmärrätkö miten sote vaikuttaa sinuun? Kokeile Ylen pelillä

Analyysi: Hetemäen muistio sote-säästöistä taisi olla karhunpalvelus uudistukselle – nyt kustannusten hillinnän onnistumista todella pitää epäillä

Miten käy palkalle ja lomalle? - Sote-uudistus muuttaa yli 200 000 ihmisen työtä

Maakuntien muutosjohtajat: Sote-uudistuksen kaatuessakin kunnat lisäisivät palveluiden ulkoistamisia - "Paluuta entiseen ei ole"