Hvis man vil forklare, hvorfor Danmark har klaret sig så meget dårligere efter finanskrisen end Sverige, kan man blandt andet forklare det med, at Danmark er knyttet til euroen, mens svenskerne står helt uden for det økonomiske samarbejde.

Det mener Paul Krugman, professor i økonomi ved Princeton University og nobelprisvinder i økonomi i 2008, der i går var i Danmark for at tale ved investeringsforeningen Skagen Fondenes nytårskonference.

»Jeg mener, at det er ret oplagt, at Danmark betaler en pris for tilknytningen til euroen,« siger Paul Krugman i et interview med Information.

»På det her tidspunkt er det meget urealistisk, at Danmark i 2014 vil nå samme BNP-niveau, som man havde i 2007. Man har over syv år ingen vækst haft. Det er en stor pris,« siger Krugman, der kalder Danmarks genopretning efter krisen for »en alvorlig, deprimerende økonomisk præstation«. Og derfor skulle Danmark aldrig have været med i euroen, mener Paul Krugman.

»At knytte sig til euroen i første omgang … Hvis jeg kunne gå tilbage i tiden med en tidsmaskine, så ville jeg sige: Lad være med at gøre det,« siger han.

Danmark er ikke et fuldgyldigt medlem af euroen, men fører fastkurspolitik over for euroen. Det betyder, at kursen på danske kroner følger kursen på euro, men det betyder også, at Nationalbanken ikke har mulighed for at føre såkaldt pengepolitik. Det har svenskerne derimod, og det har haft en betydning i den økonomiske genopretning, mener Paul Krugman.

»Det er klart, at Sverige tog den rigtige beslutning, ikke bare ved ikke at gå med i euroen, men også ved ikke at knytte sig til den,« siger Krugman.

Han hæfter sig derudover ved, at Sverige har en fordel af ikke at have haft en boligboble, som Danmark har haft. I hvert fald endnu, siger Paul Krugman, der ikke udelukker, at Sverige også kan opleve et kollaps på boligmarkedet.

Ikke meget Danmark kan gøre

I princippet burde Danmark overveje at forlade fastkurspolitikken. »Økonomisk teori ville tilsige, at man skal overveje tilknytningen til euroen,« siger Paul Krugman. Men han vurderer ikke, at den økonomiske situation trods alt er slem nok til, at det er en realistisk politisk mulighed, forklarer han med henvisning til, at det vil blive betragtet som et radikalt skridt at bryde med mange års fastkurspolitik.

Han ser skeptisk på, at Danmark har placeret sig i en position, hvor vi er bundet til euroen, har tilsluttet os finanspagten, og dermed har meget få muligheder for at føre økonomisk politik.

»Danmark har forvandlet sig til New Jersey,« siger Paul Krugman med henvisning til den amerikanske delstat på USA’s østkyst.

»Danmark har forvandlet sig til et land, der ikke har mere politisk autonomi end en amerikansk stat. Man har bare gjort det uden en finanspolitisk union, uden en bank- union, alle de ting, der gør, at et pengepolitisk samarbejde er relativt effektivt i USA,« siger Paul Krugman.

Det har sat Danmark i en situation, hvor der mangler værktøj, hvis man vil gøre noget ved det haltende opsving, mener nobelprisvinderen.

»Der er meget lidt, Danmark kan gøre lige nu,« siger Paul Krugman.

– Er det ikke det samme som at sige, at vi skal acceptere en langsom genopretning?

»For nu, jo. Tingene er ikke slemme nok til at begrunde, at man gør noget radikalt. For Danmark er det ikke tiden, hvor man skal gøre så meget. Man skal gøre så meget, man kan med finanspolitikken, men mest af alt bare vente.«

– Så vi er fuldstændig afhængige af Europa?

»Makroøkonomisk er Danmark en del af euroen, og de beslutninger, der bliver truffet i Frankfurt og Berlin bestemmer, hvad der kommer til at ske med Danmark,« siger han.

’Ikke godt tidspunkt at spare op’

Danske økonomer fremhæver, at den primære årsag til, at dansk økonomi stadig ligger under niveauet fra før krisen, er, at det private forbrug ligger helt fladt. Danskernes relativt høje gæld kombineret med store boligprisfald, og dermed faldende formuer, har fået danskerne til at betale af på gælden i stedet for at forbruge.

»Det er ikke en overraskelse. Med den høje gæld og et kollapset boligmarked vil man forvente, at privatforbruget er svagt,« siger Paul Krugman.

Men det er ikke nødvendigvis nogen god ting, at danskerne sparer op i stedet for at forbruge.

»Forbrugerne betaler af på deres gæld, men det fører til økonomisk nedtur,« siger han.

»For hver enkelt er højere gæld en byrde for fremtiden. For Danmark sammenlagt er det meget mindre klart,« mener han. De danske husholdningers gæld er mestendels noget »danskerne skylder hinanden«, siger Krugman, da Danmark ikke har en stor udlandsgæld.

»Så den enkeltes beslutning om at bruge lidt mindre gør dem hver især rigere, men kollektivt gør det nok danskerne fattigere. Hvis der var en magisk knap, man kunne trykke på, så danskerne ville forbruge mere, lade være med at betale af på gælden, indtil der kommer et europæisk opsving, og økonomien er stærkere, så vil det være en god ting. Lige nu er det ikke et godt tidspunkt at spare op.«