Nyhedsbureauet Ritzau og DR skrev for nyligt, at lange ventetider på Karkirurgisk Klinik på Rigshospitalet har kostet liv. 17 patienter på ventelisten er nemlig døde, før de blev tilset af en læge på afdelingen.

Klinikchefen fortæller dog til DR2-programmet Detektor, at de ikke ved, hvad patienterne er døde af. Og at man højst sandsynligt ikke ville have kunnet ændre forløbet for patienterne, da der er tale om både syge og ældre patienter.

- Jeg kan med ret stor sandsynlighed sige, at flertallet havde vi nok ikke kunne ændre forløbet ved, det kan være, at der er et par stykker. Men derfor skulle de stadig have haft muligheden, siger Henrik Sillesen, der er klinikchef Karkirurgiskafdeling på Rigshospitalet.

Ritzau og DR har nu rettet fejlen.

Karkirurgisk Klinik Karkirurgiskklinik behandler sygdomme i blodårerne udenfor hjertet. Typisk bliver patienter henvist til afdelingen på grund af dårligt blodomløb i benene, og en mindre del på grund af en udposning på hovedpulsåren eller åreforkalkning i halspulsåren.

Længere ventetid

Karkirurgisk Klinik på Rigshospitalet begyndte at undersøge, hvad der skete med patienterne på deres venteliste, fordi nogle patienter må vente i op til 16 uger, før de bliver tilset af en læge.

Afdelingen har i løbet af de sidste tre år oplevet en stigning i antallet af patienter på 17 procent uden, at få øget sit budget. I optællingen fandt afdelingen ud af, at 17 patienter, der stod på ventelisten, er døde i løbet af de sidste 10 måneder.

Historien om de 17 døde patienter havner på forsiden af Politiken, og da Ritzau og DR viderebringer historien, får de sammenkoblet dødsfaldene og ventetiden på en fejlagtig måde.

Afdelingen har nemlig ikke undersøgt, hvad patienterne er døde af, og i de fleste tilfælde har dødsfaldene sandsynligvis ingen relation til henvisningsårsagen og dermed ventetiden, forklarer Henrik Sillesen, der er Klinikchef på afdelingen.

Læs også : Faktatjek: Den københavnske biospand er god for miljøet

Syge og ældre patienter

Både Ritzau og DR skrev, at ventetiden ”har kostet liv”, og DR skrev også, at ventetiden ”har ført til”, at 17 patienter er døde.

- Det mener jeg ikke er en korrekt udlægning. Man skal selvfølgelig passe på med at være kategorisk, men vi havde næppe kunnet redde ret mange liv, ved at se patienterne hurtigere. Men det der er vigtigt, er, at de under alle omstændigheder skulle være tilset af en læge, forklarer klinikchef Henrik Sillesen.

Samtidigt forklarer klinikchefen, at der er tale om mennesker med en gennemsnitsalder på 79 år, og at langt størstedelen af patienterne, har alvorlige hjerteproblemer udover, eller i forbindelse med de problemer, som de bliver henvist for.

Så man kan ikke sige, at de hvis de var kommet til før og ikke havde stået på venteliste, så havde de overlevet?

- Nej, det kan man nok ret sikkert sige, at det havde de ikke alle sammen, selvom de var kommet her, svarer Henrik Sillesen.

Politiken: Historien er stadig interessant

Detektor har spurgt Politiken, om de ikke efterlader det indtryk, at de 17 patienter er døde, fordi de ventede for længe på behandling, selvom dette højst sandsynligt ikke er tilfældet.

- Vi er meget omhyggelige med at citere klinikchefen for, at han ikke havde kunnet redde alle 17. Han siger så også, at han utrolig gerne ville have givet dem chancen, og at han måske kunne have reddet nogle af dem, så derfor synes vi, at det er relevant nok at fokusere på, at der er folk, der er døde på ventelisten, siger Bo Søndergaard, der er indlandsredaktør på Politiken.

Læs også : Faktatjek: Venstres hyldest til egen miljøpolitik er en gratis omgang

Medier erkender fejl

Samtidigt har Detektor spurgt både Ritzau og DR, hvorfor de konkluderer, at ventetiden har kostet liv:

- Vi er i underrubrikken kommet til at bruge vendingen ’har kostet liv’, og det er en fejlagtig vending det sted, som nu er rettet. Det har imidlertid af Ritzaus version hele tiden fremgået meget klart af artikelteksten, at Henrik Sillesen vurderer, at man ikke kunne have reddet alle 17 liv, siger Ritzau.

Hos DR beklager man fejlen:

- Jeg beklager, at vi har bragt en fejl (…) Vi kan ikke konstatere, at de 17 dødsfald skyldes ventetiden. Det er også derfor, vi er gået ind og rettet artiklen. Det var en klar fejl at lave sådan en direkte kobling, som vi gjorde i den første, fortæller redaktionschef i DR Nyheder Christian Lindhart.

Tallet havner i medierne

Til sidst er der spørgsmålet om, hvorfor afdelingen på Rigshospitalet overhovedet vælger, at gå ud med tallet om de 17 døde, når de ikke ved, om dødsfaldene har noget med ventetiden at gøre.

Hertil forklarer klinikchefen, at ikke selv er gået ud med tallet til pressen, men at tallet var til intern brug i forhold til at råbe ledelsen og regionen op omkring afdelingens problemer.

- Vi havde sådan set skabt lydhørhed ved vores ledelse, da pressen opsnusede de her 17 dødsfald, forklarer Henrik Sillesen og tilføjer, at enkeltsagerne ofte er med til at fjerne fokus fra de egentlige problemer på sygehusene, og de derfor gerne vil undgå dem.

Men hvad har I selv gjort for at få rettet den her misforståelse?

- Nu stiller jeg op her (i Detektor, red.), og jeg har overfor flere andre medier også fortalt, at vi næppe havde kunnet redde alle 17, og at dødsfaldene hos de fleste nok ikke var direkte relateret til henvisningsårsagen, afslutter klinikchefen.