Der skal skrues endnu mere op for milliarderne til velfærd. Sådan lyder det i valgkampen fra både Venstre og ikke mindst Socialdemokratiet. Men hvor skal de mange penge komme fra? OECD kommer nu med en ny rapport, hvori det bliver slået fast, at hvis vi skal have mere økonomisk vækst i Danmark, skal vi have lavet nogle reformer, så vi kan få øget vores produktivitet.

Det vil groft sagt sige, at vi skal have skabt nogle tiltag, så de danske virksomheder og danskerne kommer til at arbejde smartere.

Det fremgår af den halvårlige udgave af Economic Outlook, som OECD netop er kommet med. OECDs anbefalinger går på en række områder stik mod den økonomiske plan, som Socialdemokratiet kom med mandag. Socialdemokratiet slog fast, at der ikke kommer flere reformer på arbejdsmarkedet, og at der snarere er udsigt til skattestigninger end skattelettelser.

I rapporten fra OECD er der en omtale af hvert enkelt medlemsland, og i afsnittet om Danmark skriver OECD, at der er brug for reformer, for at vi kan få hævet væksten i produktivitet. Det er afgørende for, at vi kan få øget vores økonomiske vækst på længere sigt.

Vejen frem er blandt andet at få lavet reformer, som kan øge konkurrencen i Danmark.

Herudover mener OECD, at skatten på den sidst tjente krone skal ned. Det samme gælder skatten på investeringer. Det skal være med til at fremme investeringer i innovation, uddannelse og iværksætteri. Samtidig anbefaler OECD, at der indføres et nyt fradrag, så virksomhederne kan finansiere deres investeringer via egenkapitalen i stedet for at skulle låne penge i banken.

Et sådant fradrag svarer næsten til at sænke selskabsskatten, og det vil være med til at hæve arbejdskraftens produktivitet og lønninger, mener OECD.

Ned med aktieskatten

Rapporten fra OECD kommer, efter at Den Internationale Valutafond, IMF, i sidste uge ligeledes udgav en rapport med en række anbefalinger til de politiske partier.

Anbefalingerne fra IMF gik ligeledes på, at skatten på den sidst tjente krone for de højeste indkomster skal sættes ned. IMFs anbefaling kom, fordi vi på den måde vil få et større arbejdsudbud. Herudover mener IMF, at incitamenterne til at tage et job skal øges de for laveste indkomster.

Rapporten fra OECD udgives hvert halve år. I januar i år udgav OECD med en specifik rapport om Danmark. En række folk fra OECD var samtidig på besøg her i landet.

Anbefalingerne fra dengang var en uddybning af det, som OECD skriver i den nye rapport. Mere præcist vil de have sænket skatten på den sidst tjente krone fra 56 pct. til 52 pct., ligesom aktieskatten skal ned fra 42 pct. til 37 pct.

Modsat anbefalede OECD dengang også at hæve arveskatten på familieejede virksomheder til 15 pct.

I en kommentar til rapporten siger Lederne, at den bør få politikerne til at vågne op her midt i valgkampen.

»OECD anbefaler, at dansk økonomi styrkes gennem lavere beskatning af arbejdsindkomst og investeringer. Tilsvarende bør produktivitetsudviklingen i økonomien styrkes gennem konkurrencefremmende reformer. Men disse indgreb kan ikke stå alene – det er også nødvendigt at beskytte økonomien mod at smelte ned på grund af mangel på arbejdskraft,« siger direktør i Lederne Henrik Bach Mortensen.

Brexit skaber usikkerhed

Når det gælder konjunkturerne, er OECD forholdsvis optimistisk på vegne af den danske økonomi. OECD spår en vækst i år på 2,1 pct. faldende til 1,7 pct. til næste år. OECDs rapport ligger derved i den optimistiske ende for dansk økonomis vedkommende.

Direktør i Lederne Henrik Bach Mortensen. »Det er også nødvendigt at beskytte økonomien mod at smelte ned på grund af mangel på arbejdskraft,«

OECD skriver, at stigende indkomst for familierne og lav ledighed vil være med til at fremme det private forbrug. Men der er samtidig en betydelig risiko, og den kommer primært fra usikkerhed og mere dystre udsigter for den globale økonomi.

»Brexit bliver ved med at skabe usikkerhed for eksportvirksomhederne og fiskeindustrien. Et hårdt Brexit vil have store negative effekter på landbrug, fødevarer og de industrielle sektorer i Danmark,« hedder det i rapporten fra OECD.

På den hjemlige front er den største risiko mod vores opsving mangel på arbejdskraft. Specielt hvis reformerne, der skal få danskerne til at blive længere på arbejdsmarkedet, ikke længere virker, eller hvis tilgangen af udenlandsk arbejdskraft stopper.

I en kommentar til rapporten siger privatøkonom fra Danske Bank Louise Aggerstrøm Hansen, at det er godt nyt for danskerne, hvis OECD får ret.

»OECD forventer blandt andet en fortsat reallønsfremgang, så danskerne kan se frem til at få flere penge mellem hænderne. Der er altså udsigt til, at opsvinget fortsat vil komme helt almindelige danskere til gode,« siger Louise Aggerstrøm Hansen.

»Mens det ser meget fornuftigt ud med danskernes egen økonomi, så er prognosen også omfattet af betydelige risici – og de er desværre negative. En global nedtur vil ramme Danmark, og et hårdt Brexit vil også ramme danske eksportvirksomheder. Navnlig landbruget og fiskeriet vil kunne mærke det,« siger Louise Aggerstrøm Hansen.