Vandmiljø-professor Stiig Markager fra Nationalt Center for Miljø og Energi (DCE) ved Aarhus Universitet er blevet stævnet ved retten i Hillerød af interesseorganisationen Bæredygtigt Landbrug. Organisationen kræver ham dømt for ærekrænkende udtalelser i et forløb, der begyndte med en kronik, som professoren skrev til Ingeniøren. Den blev offentliggjort 1. februar.

Det er ikke selve udsagnene i kronikken, som Stiig Markager bliver slæbt i retten for, men den efterfølgende debat i Berlingske Tidende. Den byggede, argumenterer stævningen fra advokatfirmaet Interlex, videre på de udsagn, Stiig Markager kom med i sin kronik på Ingeniøren.

Påstand: 700 tons ekstra kvælstof årligt

Den første påstand, som landbrugsorganisationen ønsker rettet, skrev Stiig Markager i et indlæg på Berlingske Tidende 31. marts:

»Den mængde kvælstof, som tilføres havet, er steget 700 tons pr. år siden 2010, (data fremgår af rapporten Vandløb 2017) efter at der er korrigeret for udsving i nedbør. Stigningen er statistisk signifikant«.

Se Ingeniørens fokus om vandmiljøet, der er under pres

Ifølge stævningen fremgår stigningen imidlertid ikke af den nævnte rapport, der er en del af det store miljøovervågningsprogram Novana. Stiig Markager deltager i kraft af sit professorjob på Aarhus Universitet i afrapporteringen til Novana, som bliver udarbejdet af Aarhus Universitet.

Stiig Markager Illustration: Privatfoto

Bæredygtigt Landbrug kræver desuden, at Stiig Markager retter et par andre udsagn, bl.a. at kvælstoftabet fra landbruget er i nærheden af 40 procent.

Anlagt mod privatperson, men universitetet hjælper med forsvar

Organisationen sendte allerede i foråret professoren breve, hvori den truede med at anlægge sag, hvis ikke han retter sine udtalelser. Dem har Stiig Markager ikke reageret på. Nu vil Bæredygtigt Landbrug så have rettens ord for, at udsagnene er forkerte.

Sagen er anlagt mod Stiig Markager som privatperson. Det skyldes, at Aarhus Universitet ifølge stævningen har oplyst til Bæredygtigt Landbrug, at professoren har udtalt sig på egne vegne.

Netop den type sager er i Straffeloven underlagt privat påtale, altså er det ikke politiet, som rejser dem. Men det betyder også, at organisationer med store ressourcer i ryggen kan gøre livet surt for kritiske forskere, hvis de selv skal forsvare sig i en retssag.

Professor: Jeg ser frem til retssag

Netop den afskrækkende effekt er, hvad Stiig Markager selv frygter mest ved sagen, hvis den får nogle af hans forskerkolleger til at holde igen med at blande sig i den offentlige debat.

»Sagen kan måske få mine kolleger til at føle, at det er rarere at holde sig ude af den offentlige debat og gå under radaren,« som han udtrykker det.

Selv kommer professoren ikke til at betale for sit juridiske forsvar. Det har Aarhus Universitet ifølge hans eget udsagn lovet at hjælpe ham med, og på den baggrund synes han, at det er helt rart, at sagen nu kommer for retten.

»Det har været irriterende at have en retssag hængende som noget, Bæredygtigt Landbrug truer med,« siger han.

»Jeg står ved mine udsagn. Landbrugets påvirkning af miljøet er et væsentligt emne, og jeg ser frem til at fremføre mine pointer i en retssag.«

Da Ingeniøren talte med professoren mandag eftermiddag, havde han endnu ikke modtaget stævningen på sin privatadresse. Efter at have fået den tilsendt først af Ingeniøren mandag og senere modtaget den derhjemme, understreger han i en mail, at han har fremlagt dokumentationen for den stigende kvælstofudledning fra landbruget adskillige gange. Han husker bl.a. flere lejligheder i 2018, hvor der også har været landmænd til stede.

Herunder stævningen, som fejlagtigt angiver Stiig Markagers kronik som værende bragt i Berlingske. Ingeniøren har gjort Bæredygtigt Landbrug opmærksom på fejlen.