Få personer kan sprede så meget frygt og panik i et samfund som serievoldtægtsforbrydere. Måske det var derfor, at Københavns Politi i februar undlod at efterlyse en 25-årig afrikansk mand, selv om politiet havde en kraftig og begrundet mistanke om, at en serievoldtægtsforbryder opererede i nattelivet og havde gjort det i et halvt år.

Den 5. oktober indledes en opsigtsvækkende sag mod en formodet serievoldtægtsforbryder ved Københavns Byret. En 25-årig mand af afrikansk herkomst er tiltalt for at have frihedsberøvet og voldtaget tre unge kvinder og desuden tiltalt for forsøg på frihedsberøvelse og voldtægt af to andre unge kvinder. Det var gerningsmandens fremgangsmåde – det såkaldte modus – der først og fremmest fik Københavns Politi til at kæde sagerne sammen.

Kendetegnende for alle sager var, at den formodede gerningsmand udså sig unge kvinder, der var på vej hjem fra fest eller på vej ud i nattelivet. Efter mødet med deres gerningsmand kunne kvinderne fortælle den samme historie: De var blevet tvunget ind i en mørk bil, hvor de var blevet voldtaget eller forsøgt voldtaget af en for dem ukendt afrikansk mand.

I løbet af de syv måneder, hvor voldtægterne fandt sted, blev politiet også klar over, at manden måtte have et lokalt kendskab til Ydre Østerbro. Meget tydede på, at netop dette område var mandens foretrukne »jagtmark«.

Det store billede

Når serieforbrydere er på spil, vil der normalt gå en rum tid, før politiet fatter mistanke til, at samme gerningsmand står bag flere forbrydelser. Dette var også tilfældet i efterforskningen af den 25-årige formodede gerningsmand.

De første tre forbrydelser fra juli og oktober sidste år blev efterforsket hver for sig af politiet på Københavns Vestegn og på Station Bellahøj, som ikke fandt nogen sammenhæng mellem de tre hændelser.

Se grafikken: Var en serie-voldtægtsforbryder på spil i København?

Først i januar i år blev efterforskere fra Afdelingen for Personfarlig Kriminalitet under Københavns Politi sat på sagen. Det skete, da en 22-årig kvinde anmeldte en voldtægt. Natten til 17. januar var hun blevet lokket ind i en bil på Østerbro og kørt gennem byen til Københavns Sydhavn, hvor den formodede gerningsmand havde låst bilen og tvunget hende til oralsex og gennemført samleje med hende.

Det sker heldigvis sjældent, at en voldtægtsforbryder udser sig tilfældige ofre og over et afgrænset tidsrum begår flere voldtægter. Faktisk er det langt mere sandsynligt at blive voldtaget af en person, man kender i forvejen. Det fortæller afdelingsleder Hanne Baden Nielsen fra Center for Voldtægtsofre på Rigshospitalet.

Hun ønsker ikke at uddybe, om centeret har haft kontakt med de fem ofre i sagen mod den 25-årige mand. Men hun understreger, at opklaringsarbejdet i serievoldtægtssager er stærkt afhængig af, at man har tekniske beviser så som DNA-spor:

»Når kvinder bliver voldtaget af en person, de ikke kender, er det ekstremt vigtigt, at politiet får mulighed for at sikre sig spor – eksempelvis DNA-materiale. Hvis en voldtægtsmand slår til igen, så vil de andre uopklarede sager poppe op, og man vil have en stærkere sag mod gerningsmanden,« siger Hanne Baden Nielsen.

Center for Voldtægtsofre ser et mønster

I sjældne tilfælde sker det også, at politiet får en hjælpende hånd fra Center for Voldtægtsofre. For centret kender ofte ofrenes historie og kan indimellem se sammenhænge og have et overblik, som betjente i forskellige politikredse er afskåret fra at have:

»I sjældne tilfælde kan vi se et mønster i de oplysninger, ofrene fortæller om gerningsmandens metode. Hvis vi kan se det samme modus, så sker det, at vi kontakter en sagsbehandler i politiet for at gøre opmærksom på, at hans kollega i en anden politikreds sidder med en sag, der har lighedspunkter. Men selvfølgelig kun efter aftale med ofrene,« uddyber afdelingsleder Hanne Baden Nielsen.

Politiets ledelse fulgte med

Natten til 8. februar slog den formodede serievoldtægtsforbryder til for femte gang. Ofret var en bare 18-årig pige, som blev tvunget ind i mandens bil og kørt til Mindelunden i Hellerup. Her måtte den 18-årige pige tåle flere forskellige seksuelle krænkelser, inden den 25-årige formodede gerningsmand til sidst tvang hende til samleje og oralsex.

Se grafikken: Var en serie-voldtægtsforbryder på spil i København?

Weekenden efter voldtægten i Mindelunden sendte politiet fem civile patruljer på gaden på Østerbro, og det lykkedes at anholde den 25-årige afrikaner klokken fem om morgenen, da han kom kørende i sin bil sammen med en kammerat.

På det tidspunkt kendte Københavns Politis øverste ledelse, politidirektør Thorkild Fogde, til mistanken om, at der sandsynligvis var en serievoldtægtsforbryder på spil. Da han så anholdelsen på døgnrapporten, kontaktede han chefpolitiinspektør Torben Mølgaard Jensen for at blive opdateret på sagen.

Siden har den 25-årige mand siddet varetægtsfængslet – forhandlinger om fristforlængelser er kørt for lukkede døre.

I det hele taget har offentligheden haft meget lidt kendskab til den formodede serievoldtægtsforbryder. Det skyldes ikke mindst en anden gerningsmand, Omar El-Hussein, der begik terror mod først Krudttønden på Østerbro og siden den jødiske synagoge i Krystalgade samme weekend, som den 25-årige gerningsmand blev pågrebet. Havde man ikke relativt hurtigt pågrebet den formodede gerningsmand, ville politiet overveje, om man skulle advare offentligheden. Risikoen ved en advarsel var, at den formodede gerningsmand dermed kunne tage sine forholdsregler og eventuelt fjerne beviser.

»Vi satte alt ind for at anholde ham, og hvis det ikke var lykkedes, ville vi om mandagen vurdere, om vi skulle advare befolkningen om vores mistanke om en serievoldtægtsforbryder. Men vores chance for at finde beviser, blandt andet i hans bil, var størst, hvis han ikke vidste, at vi var efter ham,« har vicepolitiinspektør Jens Møller, leder af Afdelingen for personfarlig Kriminalitet, tidligere udtalt til Ekstra Bladet om politiets strategi under efterforskningen.

Se grafikken: Var en serie-voldtægtsforbryder på spil i København?

DNA-profil matcher biologiske spor

Når sagen mod 25-årige indledes ved Københavns Byret 5. oktober vil anklagemyndigheden i sin bevisførelse lægge vægt på mandens fremgangsmåde, som er gennemgående. Desuden er det lykkedes at forbinde mandens DNA-profil med flere biologiske spor fra voldtægterne.

Anklagemyndigheden har bedt Retslægerådet vurdere, om den formodede gerningsmand er så farlig, at forvaring er nødvendig for at forebygge nye voldtægter, oplyser anklager Sidsel Klixbüll. Man vil nu tage stilling til, om mandens skal kræves idømt forvaring på ubestemt tid.

Den 25-årige mand repræsenteres af forsvarsadvokat Bjørn Mering Caning. Advokaten har ikke ønsket at kommentere sagen over for Berlingske og vil heller ikke forholde sig til, om hans klient nægter sig skyldig.