Selv om det kun er tre år siden, at et flertal af danskere ved en folkeafstemning sagde nej til at afskaffe retsforbeholdet, skal der holdes en ny folkestemning allerede i år om dansk tilslutning til det europæiske politisamarbejde Europol.

Ved samme lejlighed skal det danske forsvarsforbehold til afstemning. I hvert fald, hvis det står til de Radikale.

- Vi foreslår en sikkerhedsafstemning, hvor vi afskaffer forsvarsforbeholdet, og tilslutter os det europæiske politisamarbejde. Det haster, fordi vi glider bagud af dansen i forhold til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.

Vi foreslår en sikkerhedsafstemning, hvor vi afskaffer forsvarsforbeholdet, og tilslutter os det europæiske politisamarbejde. De Radikales politiske leder, Morten Østergaard.

- Og med den måde Trump styrer USA på, så er der behov for, at de europæiske lande rykker tættere sammen og bliver en stærkere stemme i den globale sikkerhedspolitik. Så afstemningen skal holdes hurtigst muligt – i hvert fald her i 2019, siger den radikale leder Morten Østergaard.

Tre valg i 2019

Hvis den radikale leder får sin vilje, skal der altså holdes tre valg i Danmark i 2019: Valget til Europa-Parlamentet skal holdes den 26. maj 2019. Folketingsvalget skal afholdes senest den 17. juni 2019. Og inden årets udgang vil de Radikale så have en folkeafstemning om forsvarsforbeholdet og tilslutning til europæisk politisamarbejde.

Med et enkelt kryds skal danskerne tage stilling til begge spørgsmål på én gang, mener partiet.

- Det er vigtigt at give danskerne mulighed for at beslutte, om vi skal være en stærkere del af sikkerhedssamarbejdet – både når det handler om grænseoverskridende kriminalitet, og når det handler om forsvarssamarbejde.

Det danske forsvarsforbehold Danmark har i forbindelse med EU's Edinburgh-aftale fra 1992 forbehold over for visse dele af Maastricht-traktaten. Et af disse forbehold omhandler forsvarspolitikken i EU. Forsvarsforbeholdet betyder, at Danmark ikke kan deltage i EU-ledede militære krisestyringsoperationer og opbygning af EU's militære kapaciteter. Forsvarsforbeholdet begrænser derfor danske handlemuligheder, da det afskærer Danmark fra at tage stilling til konkrete militære indsatser og initiativer i EU. Kilde: Forsvarsministeriet.

- Ved at lave en fælles afstemning, så giver vi danskerne det reelle valg. Når vi ser, hvilken usikker verden, vi kigger ind i med Trumps USA og med Brexit, så er der behov for, at vi rykker tættere sammen for at sikre vores borgere tryghed, siger Morten Østergaard.

Men det er jo kun tre år siden, at et flertal af danskerne stemte nej til at afskaffe retsforbeholdet – bør I ikke respektere det?

- Vi respekterer, at vi har prøvet at afskaffe retsforbeholdet for nylig. Og derfor siger vi også, at nu handler det kun om politisamarbejdet, og det at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet. Vi taler ikke om en tilvalgsordning for hele retsområdet ved den her lejlighed, siger Morten Østergaard.

Han argumenterer samtidig for, at verden i dag ser anderledes ud rent sikkerhedspolitisk end for ganske få år siden.

- Der er skabt en fornyet usikkerhed, hvor vi med Trump ikke kan regne med, at USA spiller samme rolle som tidligere. Derfor er der behov for, at vi i EU i fællesskab bliver i stand til at løse nogle af de opgaver, som man før ville have kigget mod Nato for at få løst, siger Morten Østergaard.

Ingen opbakning fra S og DF

Socialdemokratiet afviser, at der er akut behov for en ny folkeafstemning.

- Danskerne sagde for tre år siden klart nej til at afskaffe retsforbeholdet, og det forsøger vi inden for de demokratisk udstukne rammer at arbejde inden for. Og jeg kan heller ikke se, at der i forhold til sikkerhedspolitikken er en brændende platform, som gør, at Danmark skal tage et skridt i retning af en fælles EU-hær.

Der er nødt til at være tungtvejende grunde til, at vi beder danskerne tage stilling ved stemmeurnerne, for ellers ved vi af erfaring, at det kommer til at handle om alt muligt andet. EU-ordfører for Socialdemokratiet, Peter Hummelgaard.

- Der er nødt til at være tungtvejende grunde til, at vi beder danskerne tage stilling ved stemmeurnerne, for ellers ved vi af erfaring, at det kommer til at handle om alt muligt andet, siger EU-ordfører Peter Hummelgaard (S) og fastslår:

- Vi ser ikke et behov for nogle folkeafstemninger - hverken lige nu eller så langt jeg kan se ind i næste valgperiode.

Dansk Folkeparti er endnu mere klar i mælet og fastslår, at der overhovedet ikke skal pilles ved de danske EU-forbehold.

- Morten Østergaard skal passe på, at det ikke stikker helt af for ham i hans absurde forsøg på at få Danmark helt ind i kernen af det europæiske fællesskab, siger EU-ordfører Kenneth Kristensen Berth (DF).

- Det er urimeligt og uærligt over for danskerne, når vi har haft en afstemning om retsforbeholdet for ganske kort tid siden. Men det viser jo bare, at de Radikale er ret ligeglade med, hvad den danske befolkning mener, siger Kenneth Kristensen Berth.

Ikke ultimativt krav

Morten Østergaard, er den her folkeafstemning noget, I vil kræve bliver afholdt, for at I vil støtte Mette Frederiksen som statsminister efter næste valg?

- Vi stiller ikke enkeltstående ultimative krav, men en ny regering skal efter vores opfattelse snarere melde sig ind i samarbejdet end ud. Vi synes klart, at en ny regering skal føre en offensiv Europapolitik, siger den radikale leder.

På spørgsmålet om, hvilken statsminister – Lars Løkke Rasmussen eller Mette Frederiksen – der er den bedste garant for en ny EU-folkeafstemning, siger Morten Østergaard:

- Som sagerne står lige nu, så må vi sige, at Lars Løkke Rasmussen – og i øvrigt forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen – er noget mere direkte i deres vurdering af behovet for et opgør med forsvarsforbeholdet end Mette Frederiksen.

- Derfor må vi sige, at det nok også bliver os, der kommer til at bære europapolitikken ind til bordet, siger Morten Østergaard med henvisning til forhandlingerne om en politisk aftale, som de Radikale har krævet efter et valg for at støtte Mette Frederiksen som statsminister.

Den analyse deler Peter Hummelgaard (S) ikke - og henviser til, at Dansk Folkeparti kan blive en del af en Venstre-ledet regering, hvis der fortsat er blåt flertal efter næste valg.