Hvis Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Industri virkelig ønsker at gøre noget for arbejdsmarkedet, så kunne de starte med at få inddraget de 85.000 ufaglærte og 55.000 akademikere med såkaldt ikkeefterspurgte kompetencer.

Det er nærmest dagligt, at jeg som erhvervsordfører konfronteres med påstanden om, at danske virksomheder ikke kan tilvejebringe medarbejdere med de rette kompetencer på det danske arbejdsmarked. Og at Danmark i øvrigt er alt for svært et land at få udenlandske medarbejdere ind i.

Arbejdsgiverne vil åbne grænserne og formindske indkomstkravet på 418.000 kr. i årsindkomst, som Danmark kræver som forudsætning for at kunne komme hertil fra lande udenfor EU.

Jeg forstår godt ønsket fra arbejdsgiverne for så vidt, at hvis udbuddet af arbejdstagere stiger markant, ja, så vil lønpresset falde tilsvarende. Men burde vi ikke få gennemført en saglig Detektor-test af arbejdsgivernes påstande. Mangler vi reelt så megen arbejdskraft? Og er det vitterligt så svært at få arbejdsophold i Danmark?

En sådan Detektor-test kunne for eksempel tage sit udgangspunkt i den seneste opgørelse fra Styrelsen for Arbejdsmarked- og Rekruttering, som gennemføres to gange årligt. Den seneste opgørelse fra foråret 2017 viser, at virksomhederne oplever at ca. 15.400 stillinger var svære at besætte. Umiddelbart lyder det af mange, men hvis man tager de samme nøgletal fra 2006, hvor det gik rigtig stærkt på det danske arbejdsmarked, da var tallet nærmere 70.000 stillinger. Trækker man så 15 pct. fra, hvor virksomhederne fandt en ny medarbejder med en lidt anden jobprofil, ja, så viser de nyeste tal reelt kun en manko på 13.000 stillinger.

Selv i de år, hvor krisen for alvor kradsede, og vi havde høj ledighed - eksempelvis i 2010 - da viste nøgletallene overraskende, at virksomhederne havde omkring 5.000 jobs, som ikke kunne besættes øjeblikkeligt. Så det er således intet alarmerende i den nuværende situation og selv i perioder med markant lavkonjunktur, er der stillinger, som er svære at besætte.

Burde vi ikke få gennemført en saglig Detektor-test af arbejdsgivernes påstande. Mangler vi reelt så megen arbejdskraft? Og er det vitterligt så svært at få arbejdsophold i Danmark? Hans Kristian Skibby, erhvervsordfører Dansk Folkeparti

Den anden påstand om at det er svært at få ophold på det danske arbejdsmarked, synes jeg stritter noget al den stund, at Beskæftigelsesministeriets nøgletal fra 2016 viste, at der i Danmark var 173.000 årsværk, som var besat af udlændinge. I 2017 rundede tallet 200.000 medarbejdere. Det kan man vel ikke kalde et lukket land, som ikke ønsker udlændinge på vores arbejdspladser. Naturligvis gør vi også det i Dansk Folkeparti, men vi føler også en forpligtigelse til at sikre arbejdspladser til de danske arbejdstagere.

Såfremt Dansk Arbejdsgiverforening og Dansk Industri virkelig ønsker et paradigmeskifte på arbejdsmarkedet, så kunne de jo starte med at øge indsatsen for at få inddraget de 85.000 ufaglærte og 55.000 akademikere med såkaldt ikkeefterspurgte kompetencer, som der vurderes at være ”i overskud” i 2030, såfremt der ikke sikres øgede initiativer. Ligeledes kunne arbejdsgiverne gå langt tidligere ind for at sikre flere lærlinge- og praktikpladser. Her vurderes der at være et efterslæb på omkring 10.000 pladser.

Her bør man rette fokus frem for evindeligt at råbe efter udenlandsk arbejdskraft.