Det skal være slut med lange psykiatriske udredningsforløb af transpersoner, før de kan starte hormonbehandling, få foretaget brystforstørrende eller formindskende operationer eller få foretaget en kønskorrigerende operation.

Det slår Sundhedsstyrelsen fast i en ny vejledning, der ifølge styrelsen skal forbedre forholdene for transpersoner i sundhedsvæsenet.

Som det første land i verden slettede Danmark i begyndelsen af året transkønnethed fra listen over psykiske lidelser, og det slår nu igennem i Sundshedsstyrelsens vejledning.

Det var et udredningscirkus, som mange har følt som dybt krænkende. Man skulle svare på alle mulige tåbelige spørgsmål om, om man tænker på sine forældre, mens man onanerer. Linda Thor Pedersen, talsperson for transpersoner i LGBT Danmark

- Det helt nye i vores vejledning er, at vi ikke kræver bestemte diagnoser eller psykiatriske udredninger, for at man kan få behandling for sit kønslige ubehag. Transpersoner oplever ofte at blive stigmatiseret i samfundet, og desværre har de også oplevet stigmatisering i sundhedsvæsenet. Det skal vi have lavet om på, siger direktør for Sundhedsstyrelsen, Søren Brostrøm i en pressemeddelelse.

- Samtidig lægger vi op til, at tilbuddene i højere grad skal være forankret i de somatiske lægespecialer, og ikke i psykiatrien, lyder det videre fra direktøren.

Læs også : Nu slettes transkønnede fra liste med psykiske sygdomme

Slipper for krænkende spørgsmål

At transkønnethed blev fjernet som psykisk lidelse betød, at transkønnede personer ikke længere skulle have stillet en diagnose, før de kunne starte i hormonbehandling eller få en kønskorrigerende operation.

Til gengæld var det stadig et krav, at transpersoner skulle igennem en psykiatrisk udredning på sexologisk klinik på Rigshospitalet, før man kunne starte behandling. Men det krav frafalder altså også i dag.

- Det var et udredningscirkus, som mange har følt, var dybt krænkende. Man skulle svare på alle mulige tåbelige spørgsmål om, om man tænker på sine forældre, mens man onanerer og den slags, siger Linda Thor Pedersen, talsperson for transpersoner i LGBT Danmark.

Behandlingstilbud bredes ud

Fakta om transkønnethed Transkønnede personer oplever, at de er et andet køn, end det vedkommende blev tildelt ved fødslen. Der findes ikke opgørelser over, hvor mange transkønnede, der er i Danmark. 1. januar 2017 blev transkønnethed fjernet fra listen over psykiske lidelser.

Sundhedsstyrelsen har også godkendt at, Aalborg Universitetshospital er gået i gang med at etablere et tilbud til transpersoner og gør det også muligt for privatpraktiserende gynækologer at stå for hormonbehandlingen.

- Vi ser det som et stort fremskridt, at privatpraktiserende gynækologer og endokrinologer kan iværksætte hormonbehandling og varetage den opgave, uden at det kræver et stort udredningsarbejde, siger Linda Thor Pedersen.

Når behandlingen kan flyttes over til privatpraktiserende læger forventer Linda Thor Pedersen også, at det kan spare transpersoner for lange ventetider, der har kastet store frustrationer af sig. Før i tiden har man nemlig først skulle igennem den psykiatriske udredning, for så at skulle vente på at komme til på gynækologisk afdeling på Rigshospitalet.

- Alternativet med privatpraktiserende speciallæger betyder, at man forhåbentlig kan finde en læge med overskuelig ventetid, siger Linda Thor Pedersen.

Venter på praksis

Vejledningen er udarbejdet i et samarbejde mellem Sundhedsstyrelsen og transpolitiske organisationer og fagfolk.

Læs også : Amnesty: Transkønnede diskrimineres i sundhedssystemet

En af organisationerne, der har været med inde over arbejdet med den nye vejledning er LGBT Danmark, der ifølge Linda Thor Pedersen "har fået ganske mange gode ting med i vejledningen".

- Men med sådan en vejledning må vi se, hvordan den bliver implementeret i praksis og medfører forbedringer eller forringelser. For det handler om, hvordan vejledningen bliver fortolket, siger hun og fortsætter: