Atypisk for Nye Borgerliges formand, Pernille Vermund, skal det ikke handle om udlændinge eller en strammere asylpolitik. Det skal handle om kroner og øre, for efter længere tids venten er det opstillingsberettigede parti klar med sin økonomiske plan frem mod 2025.

Planen, der bliver præsenteret op til Nye Borgerliges årsmøde lørdag, indeholder en voldsom omlægning af den gængse økonomiske politik. Står det til Nye Borgerlige, skal skatter og afgifter lettes for intet mindre end 121 mia. kr., hvilket vil indebære en afskaffelse af såvel arbejdsmarkedsbidrag, selskabsskat samt hele topskatten.

FAKTA Nye Borgerliges plan Nye Borgerlige vil sænke skatter og afgifter for i alt 121,1 mia. kr. og mindske den offentlige sektor med i alt 154,9 mia. kr. frem mod 2025. Tallene er i milliarder: Lettelser Afskaffelse af arbejdsmarkedsbidrag: 44,7 Fjernelse af registreringsafgiften: 10,9 Afskaffelse af selskabsskatten: 36,0 Afskaffelse af topskatten: 8,2 Halveret afgift på øl, vin og spiritus: 2,7 Besparelser 0,5 procents-reduktion om året i off. forbrug: 47,0 Nulvækst i overførselsindkomster (pensionister undtaget): 20,0 Udfasning af efterløn: 15,0 Afskaffelse af beskæftigelsesfradrag: 14,4 Udlicitering og privatisering: 13,0 FOLD UD FOLD UD

I vil fjerne registreringsafgiften og topskatten. Lige nu kan man ikke blive enige om fem procentpoint på topskatten, så man kan på den baggrund synes, at jeres plan ikke har nogen gang på jord...

»Det er vigtigt at skelne mellem, hvilken vision vi har for Danmark, og så den parlamentariske situation. Det er det her, vi vil kæmpe for. Hvis vi allerede skulle grave os ned i en parlamentarisk virkelighed, så kunne vi lige så godt lade være,« siger Pernille Vermund.

Finansieringen findes ved at barbere den offentlige sektor for over 154 mia. kr. Det vil blandt andet medføre nulvækst i overførselsindkomster de kommende ni år, så kontanthjælpsmodtagere vil år for år se værdien af ydelsen blive mindre værd. Dertil kommer en udfasning af efterlønnen, en afskaffelse af beskæftigelsesfradraget samt en fordobling af offentlige opgaver, der udliciteres.

Den klart største finansieringskilde er en reduktion i det offentlige forbrug på en halv procent om året, hvilket i sig selv ifølge planen vil give 47 mia. kr. Til gengæld indeholder planen intet om de proklamerede 11 mia. kr. ekstra til forsvaret samt penge til boligskatter. En post som statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) og S-formand Mette Frederiksen har afsat henholdsvis 24 og 30 mia. kr. til. Dette udestående erkender Pernille Ver­mund, men pengene kan findes i et råderum på godt 33 mia. kr., påpeger hun.

Største finansieringskilde er en reduktion i det offentlige forbrug på halv procent årligt. Hvordan skal det ske?

»Det skal ske ved, at der i dag er opgaver, som det offentlige løser, og som det offentlige løser rigtigt dårligt, og som det offentlige derfor ikke skal løse fremover.«

Hvilke opgaver?

»Jobcentrene bruger 8,8 milliarder kroner om året på at forsøge at formidle job, hvilket centrene bestemt ikke løser formålstjenstligt. Derfor vil vi afskaffe jobcentrene.«

Det er jo ikke næsten 50 mia. kr.?

»Nej, men de står for otte milliarder, og det er en pæn sum.«

Hvor ellers finder man frem til de 47 mia. kr.?

»Jamen, der er masser af opgaver. Eksempelvis i forbindelse med skole­reformen, hvor man siger, at det er en offentlig opgave at lave lektie­café. Det er unødvendigt.«

Så vi taler 47 mia. kr., og I taler om jobcentre og lektiecafeer. Kan du fortælle, hvordan I når frem til de 47?

»En halv procent er jo relativt lidt. Jeg vil tro, at når vi først går i gang med at kigge på de offentlige styrelser og kommunerne, så er der masser at tage fat på.«

Hvis det var så nemt, tror du så ikke, der var nogen, der havde gjort det?

»Jo, men hvis man ikke har det politiske flertal til det, så er det jo dét, man må agere ud fra.«

Kan vi konkludere, at i forhold til jeres største finansieringskilde, så kan du ikke anvise én til én, hvordan du når frem til 47 milliarder kroner?

»Nej, men jeg er overbevist om, at det bliver endnu mere.«

Cheføkonom i den liberale tænketank Cepos, Mads Lundby Hansen, kalder Nye Borgerliges økonomiske plan »solid og ambitiøs«.

»Man kan være politisk uenig i prio­riteringerne, men der er samlet set tale om en overfinansiering på godt 30 milliarder kroner. Desuden vil planen klart øge beskæftigelsen og væksten markant,« siger Mads Lundby Hansen. Han peger på, at en fjernelse af efterlønnen, højere pensionsalder, lavere SU samt skattetiltag forventes af øge beskæftigelsen med 100.000 personer.

Finansordfører for regeringspartiet Venstre, Jacob Jensen, efterlyser anvisninger på de store besparelser:

»Det er fint nok med en vision, men kan man ikke anvise en konkret vej til målet, så kan enhver jo slynge tal ud på 120 eller 220 milliarder. Det er jo netop i det konkrete, det bliver svært – altså når man skal pege på, hvilke skolelærere og sygeplejersker der ikke skal være der fremover. Planen er grebet ud af virkeligheden.«

Det er ikke lykkedes at få en kommentar fra DF-finansordfører René Christensen, men partiet har et erklæret ønske en offentlig vækst på 0,8 procent om året.