Danskerne synes, det er en god idé at fortsætte arbejdet med at flytte statslige arbejdspladser ud af Hovedstaden, som den nye VLAK-regering ønsker.

Det fremgår af en ny måling fra Norstat.

Venstre-regeringen tog sidste år hul på at flytte 3900 statslige job ud af Hovedstaden, og i det nye regeringsgrundlag hedder det, at VLAK-regeringen i 2018 vil ”fremlægge forslag til yderligere udflytning af arbejdspladser.”

Det arbejde er der opbakning til hos 56 procent af vælgerne ifølge målingen. 26 procent er imod flere udflytninger fra Hovedstaden, mens 18 procent svarer ”ved ikke”.

Dykker man ned i undertallene til målingen, er der store geografiske forskelle: I Hovedstaden mener kun 25 procent af vælgerne, at der skal flyttes arbejdspladser ud. I landets øvrige regioner er opbakningen over 61 procent, og i Nordjylland støtter over 80 procent af vælgerne op om udflytningerne.

Rammer folkestemningen

Skatteminister Karsten Lauritzen (V), der har været en central regeringsaktør i udflyttebestræbelserne, er ikke overrasket over meningsmålingen. Han mener, den giver et ret præcist billede af den folkestemning, man møder rundt i landet.

”Jeg vil tro, at når man ser på mediedækningen af udflytningen, er den overvejende negativ. Men målingen er jo udtryk for, at regeringens arbejde for at udflytte job nyder bred folkelig opbakning,” siger Karsten Lauritzen.

Ifølge ministeren handler regeringens bestræbelser ikke kun om at flytte rundt på arbejdspladser. Det handler om at gøre noget ved et mere og mere polariseret samfund.

”Vil man gøre noget ved den udvikling, så er det vigtigt, at magten ikke koncentrerer sig for meget i Hovedstaden. Der er indflydelse og magt i at behandle myndighedsopgaver. Derfor skal dem, der behandler og varetager opgaverne, også være tilstede i hele landet, og ikke kun i København,” siger Karsten Lauritzen.

Djøf: Regeringen har for travlt

Mange af de statslige embedsmænd er medlemmer i Djøf, og her ser man skeptisk tilbage på det arbejde regeringen har sat i gang med at udflytte statslige job fra Hovedstaden.

Formand for Djøf Offentlig Sara Gundelach Vergo mener ikke, at en opbakning hos vælgerne på 56 procent er specielt stærk. Hun hæfter sig ved, at hele øvelsen deler vælgerne efter, hvor de bor.

”Jeg kan sagtens se argumentet for at flytte job ud i provinsen, men man skal gøre det smart. Og det har det haltet med,” siger Sara Gundelach Vergo.

Ifølge Djøf har regeringen skruet alt for meget op for tempoet, så udflytningerne ikke er blevet forberedt ordentligt. Det har betydet, at meget få medarbejdere har valgt at flytte med fra København. Og mange nøglemedarbejdere er gået tabt.

Risikerer at smadre fagligt miljø

Der er heller ikke blevet tænkt tilstrækkeligt over placeringerne af de statslige arbejdspladser – havde man det, kunne de i højere grad have været med til at skabe lokal vækst, vurderer Vergo.

Hun mener det derfor er vigtigt med en grundig evaluering af første runde af udflytninger, før en ny iværksættes i 2018.

”Jeg tror simpelthen ikke, at det skaber vækst i Lemvig, at man flytter 17 statslige arbejdspladser derop,” siger hun og tilføjer:

”Man skal passe på med at flytte mange små dele til nye steder. Skal det skabe vækst og kunne tiltrække de bedste hoveder til provinsen, så skal man kunne se nogle karrieremuligheder. Så skal man lave store ryk, som når man flytter en hel styrelse til Sønderborg eller Næstved. Så bliver der et stærkt fagligt miljø – med de små ryk risikerer man bare at smadre faglige miljøer.”

Udflytningen skulle gå hurtig

Karsten Lauritzen anerkender, at der er en reel risiko for videnstab i udflytningerne – ihvertfald på kort sigt - men at udflytningerne også kan være en anledning til at gentænke den opgavevaretagelse, man har.

”Man kan sige, at det er lidt disruption af styrelserne. Det kan være negativt, men det kan også ende i noget positivt. Og jeg tror fuldt og fast på, at vi om nogle år vil kunne se tilbage på, at det var fornuftigt med langt de fleste udflytninger,” siger Lauritzen.

Og udflytningerne skulle gå hurtigt. Det var vigtigt for regeringen, som ville undgå at nogle kunne nå at ”stikke et kæp i hjulet på vores projekt,” fortæller skatteministeren.

”Hvis man havde gjort det langsommere, så kunne der have været nogle større synergier, og flere kunne være flyttet med. Men når man ved, at der historisk set har været meget modstand mod udflytninger, så kan det være meget klogt at sætte det i værk hurtigt. Men vi ser på erfaringerne og tager læren med, når vi skal gennemføre andet kapitel af udflytninger i 2018,” siger Karsten Lauritzen.

mj@altinget.dk, red@altinget.dk