Sag om hvidvask i storbankens estiske filial fører nu til en lang række påbud mod Danske Bank. Samtidig øges bankens solvenskrav.

Som registreret bruger kan du overvåge emner og journalister og modtage nyhederne i din indbakke og følge din nyhedsstrøm på Finans.

Christian Sehested, f. 1982, er journalist på Finans med den finansielle sektor som stofområde. Han er uddannet ved Danmarks Journalisthøjskole i Aarhus med en kort afstikker til University of Missouri i USA. Efter praktiktiden på Børsen 2009-2010 var han i årene 2011-2014 journalist på det dengang nystartede, JP/Politiken-ejede finansmedie FinansWatch. Også her havde han primært banker som stofområde. I april 2014 blev han en del af erhvervsredaktionen på Jyllands-Posten. Privat en semihabil kok, inhabil fodboldspiller, ukvalificeret men ivrig ønolog og habituel vinder af spil baseret på paratviden.

Den manglende kontrol med, om Danske Bank lod sin estiske filial blive udnyttet til hvidvask i stor stil, får nu direkte konsekvenser for banken.

I en rapport fra Finanstilsynet rammes banken dels af i alt 16 overordnede kritikpunkter, man skal rette op på - dels af den formentlig hidtil mest alvorlige konsekvens rent økonomisk.

Kravet til bankens polstring stiger nemlig med 5 mia. kr., fordi banken er i farezonen for at lide omdømmetab, ifølge Finanstilsynets vurdering.

»Vores undersøgelse viser, at der har været alvorlige mangler i bankens governance. Banken har reageret for sent på informationer om den manglende hvidvaskindsats og om mistanker om kunders kriminalitet, som den modtog fra blandt andet fra en intern whistleblower,« lyder det i en pressemeddelelse fra Finanstilsynets direktør Jesper Berg.

»Bankens governance har ikke sikret, at problemerne i Estland er blevet håndteret på betryggende vis, herunder ved indberetninger om mistanke om kriminalitet til de relevante myndigheder.«

I Danske Bank anerkender man nu, at der er noget at komme efter i den langvarige kritik af banken, lyder det i fondsbørsmeddelelsen:

»Vi tager tilsynets kritik meget alvorligt. Vi er enige i, at vi burde have forstået dybden og omfanget af problemerne i Estland tidligere, end vi gjorde, og have reageret hurtigere og med større kraft. Som det fremgår af tilsynets afgørelse, tog vi fra 2014 en række tiltag for at nedbringe risikoen og forbedre kontrollen,« lyder det fra adm. direktør Thomas F. Borgen

»Men i dag står det også klart, at det var for lidt og for langsomt. Det kan vi desværre ikke lave om på. I stedet må vi sikre, at vi ikke kommer i samme situation igen. Blandt andet derfor blev der i efteråret 2017 igangsat grundige undersøgelser.«

Dagens konklusion betyder i øvrigt samtidig, at Finanstilsynets formand, Henrik Ramlau-Hansen, der har en fortid i ledelsen hos netop Danske Bank, trækker sig.