Hallituspuolue vasemmistoliiton ajama puolustuspolitiikka poikkeaa huomattavasti Suomen ulkopoliittisen johdon linjasta.

Tasavallan presidentti Sauli Niinistön ajattelussa Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikka muodostuu neljästä pilarista, joista yhteen kuuluvat läntiset kumppanuudet, johon kuuluvat EU, Ruotsi, Nato ja Yhdysvallat. Ron Sachs, ZUMA WIRE

Antti Rinteen (sd) hallitukseen kuuluva vasemmistoliitto teki vastikään puoluekokouksessaan ulko- ja puolustuspoliittisia linjauksia, jotka poikkeavat merkittävästi Suomen ulkopoliittisen johdon linjasta.

Suomen puolustushallinnolle Yhdysvallat on tärkein kahdenvälinen kumppani, ja tasavallan presidentti Sauli Niinistön ajattelussa Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikka muodostuu neljästä pilarista, joista yhteen kuuluvat läntiset kumppanuudet, johon lukeutuvat EU:n ja Ruotsin lisäksi Nato ja Yhdysvallat.

Vasemmistoliitto teki kuitenkin vastikään tavoiteohjelmaansa kirjauksen, jonka mukaan puolue vaatii luopumista Naton ”isäntämaasopimuksesta”. (Memorandum of Understanding yhteisymmärryspöytäkirja), jonka solmimista presidentti Niinistö on aktiivisesti ajanut.

Vasemmistoliitto haluaa tuoda isäntämaasopimuksen uudestaan eduskunnan käsittelyn ja pyrkii kumoamaan sen.

Ylen (17.11.) haastatteleman vasemmistoliiton puheenjohtajan Li Anderssonin mukaan puolue aikoo ottaa linjauksen puheeksi myös hallituskumppaneiden kanssa ”sopivassa tilanteessa”.

Vasemmistoliiton Nato-kielteisyys ja isäntämaasopimuksen vastustaminen ovat tuttuja teemoja jo puolueen ulko- ja turvallisuuspoliittisesta ohjelmasta 2017.

Painoa nyt tehdyille tavoiteohjelmalinjauksille tuo kuitenkin se, että vasemmistoliitto istuu hallituksessa.

Andersson toppuutteli

Puheenjohtaja Li Andersson puhui vasemmistoliiton puoluekokouksessa 15.11. 2019. Lauri Nurmi

Esimerkiksi vasemmistoliiton Raahen demokraattinen yhdistys julisti puoluekokousaloitteessaan, että ”emme hyväksy alituisia ja monta kertaa vuodessa olevia sotaharjoituksia monien eri maiden kanssa. Emme hyväksy isäntämaasopimusta, jonka turvin maamme sallii USA:n vyöryttävän nyt jopa itseoikeutetusti joukkonsa maahamme, milloin tahansa. Emme siedä sitä komentoa, jolla sotavalmisteluihin liittyen maamme tieverkostoa ja muuta infrastruktuuria suunnassa länsi-itä on kaiken aikaa kohennettava, samoin kuin satamien valmiuksia raskaan kaluston maihinnousuun”.

Puoluekokouksessa vaadittiin myös, että Suomi harjoittelee jatkossa vain oman maan tai Ruotsin maaperällä. Tämä esitys kuitenkin kaatui äänestyksen jälkeen, kun puheenjohtaja Andersson vetosi kokousedustajiin.

Puoluekokouksessa haukuttiin myös uusiin hävittäjiin 10 miljardia euroa luvanneita hallituskumppaneita ”militaristeiksi”.

Nato ja USA

Vasemmistoliiton kansanedustaja Markus MustajŠrven mukaan Suomea ollaan hivuttamassa Natoon. EERO LIESIMAA

Vasemmistoliiton kansanedustaja Markus Mustajärvi, joka on eduskunnan puolustusvaliokunnan ja tiedusteluvalvontavaliokunnan jäsen, kertoo Iltalehdelle, miksi vasemmistoliitto tuntee niin syvää antipatiaa Natoa ja Yhdysvaltoja kohtaan, ja miksi puolue vastustaa myös ”isäntämaasopimusta”.

Mustajärven mukaan syyskuussa vuonna 2014 solmitun isäntämaasopimuksen kyseenalaisuus liittyy sekä sen sisältöön että tapaan, jolla sopimus aikanaan tuotiin eduskuntaan, koska sopimusta ei ennen sen allekirjoitusta käsitelty eduskunnassa kuin valiokunnissa sekä suullisella kyselytunnilla.

– Meidän porukat sairastavat vieläkin sitä, että näin iso asia vietiin läpi, eikä eduskunta tehnyt asiassa yhtään päätöstä ennen sopimuksen allekirjoittamista, Mustajärvi sanoo.

Sopimuksen käsittelytapaa perusteltiin muun muassa sillä, että kyse ei ollut valtiosopimuksesta, vaan yleisemmän tason yhteisymmärryspöytäkirjasta.

Toisin kuin vasemmistoliitto, oikeuskansleri ei nähnyt sopimuksen eduskuntakäsittelyssä mitään moitittavaa.

Sopimuksen sisältö

Suomen Naton kanssa tekemässä isäntämaa-sopimustekstissä lukee, että tarkoituksena on luoda toimintaperiaatteet ja menettelyt tukikohtien perustamiseksi ja isäntämaatuen antamiseksi isäntämaassa (Suomi) oleville, tai isäntämaan tukemille Naton joukoille Naton sotilaallisen toiminnan aikana.

Vaikka isäntämaatuen toimeenpanosta ja sen laajuudesta päättää valtiojohto aina tapauskohtaisesti, silti vasemmistoliiton Mustajärven mukaan sopimuksen poliittinen sisältö on ”hyvin vahva”, ja siksi se on hänen mukaansa myös ”vaarallinen asiakirja”.

– Tilanteen vaatiessa Suomi luovuttaa kaiken infransa, satamansa ja lentokenttänsä sille, joka tänne on tulossa, eli käytännössä nyt on tehty mahdollisimman helpoksi se, että vieras valtio voi tulla poliittisesti Suomeen, Mustajärvi sanoo.

Hän muistuttaa, että kun ulko- ja turvallisuus sekä puolustuspoliittisen selontekoja aikanaan tehtiin, silloin ”väännettiin kättä siitä, että Suomi ei saa luovuttaa aluettaan vihamielisiin tarkoituksiin”.

– Samaan aikaan toisella puolella rakennetaan (isäntämaasopimuksella) järjestelmää, joka mahdollistaa sotilaallisen maahantulon mahdollisimman joustavasti, Mustajärvi moittii.

Tosiasiassa isäntämaasopimus ei pakota Suomea mihinkään, eikä se vaikuta myöskään Suomen suvereniteettiin edes kriisitilanteissa.

Käytännössä vasemmistoliiton vaatima isäntämaasopimuksen purku voisi johtaa Suomen kansainvälisen harjoittelun tyrehtymiseen, ja samalla myös nykyisen kaltaisen Nato-kumppanuuden hiipumiseen, mikä olisi merkittävä muutos Suomen valtiojohdon valitsemaan linjaan.

Liittoutumattomuus ytimenä

Suomen ja Yhdysvaltain presidenttien Sauli Niinistön ja Donald Trumpin tänä syksynä allekirjoittaman julkilausuman mukaan maiden välillä on käynnissä poikkeuksellisen vahva turvallisuusyhteistyö. Paul Öhrnberg

Isäntämaasopimuksesta luopumisen lisäksi vasemmistoliitto ei myöskään kannata Suomen Nato-jäsenyyttä, ja vierastaa lisääntyvää sotilaallista yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa.

Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikassa yhteistyö Yhdysvaltojen kanssa on kuitenkin yksi keskeinen elementti. Se näkyi myös tasavallan presidentti Sauli Niinistön lokakuisella vierailulla Valkoisessa talossa, kun Niinistö ja presidentti Donald Trump vahvistivat yhteisessä julkilausumassaan sen, että Suomen ja Yhdysvaltojen välillä on käynnissä poikkeuksellisen vahva turvallisuusyhteistyö, jossa puolustetaan ja edistetään transatlanttista ja globaalia turvallisuutta sekä vahvistetaan yhteistyötä vastaamaan tulevaisuuden haasteita.

Mikä Suomen sitoutumisessa maailman johtavaan sotilasmahtiin nyppii vasemmistoliittoa?

– Ei mikään yksittäinen asia, vaan se, että Suomea sitoutetaan monin tavoin yhä enemmän Yhdysvaltoihin, Mustajärvi vastaa.

Kansanedustaja vierastaa Suomen harkintavallan vähentymistä ja ”ajautumista” Naton jäseneksi.

– Tässä on prosessi liikkeellä, jolla Nato-jäsenyyden kynnystä madalletaan koko ajan. Porttiteorialle on perusteet, kun katsoo mitä kaikkea on viime vuosina tapahtunut.

Mustajärvi kertoo, että Nato-lähentymisen sijaan vasemmistoliitto on sitoutunut uskottavaan omaan puolustukseen, yleiseen asevelvollisuuteen ja sotilaalliseen liittoutumattomuuteen.

– Parasta on hyvin hoidettu ulko- ja turvallisuuspolitiikka. Sen lisäksi kaikilla naapurivaltioilla pitää olla varmuus siitä, että Suomi ei luovuta aluettaan vihamielisiin tarkoituksiin.

Mustajärvi ei lämpene myöskään Baltian maille mahdollisessa kriisitilanteessa annettavalle avulle.

– Jos tulee tilanne, että meidän pitäisi antaa apua Baltian maille, silloin Suomella on aivan riittävästi tekemistä oman turvallisuutensa kanssa. On täysin epärehellistä sanoa, että Suomi antaisi Baltialle ratkaisevan avun joutumatta itse siihen mukaan.

Kritiikkiä hallitukselle

Vasemmistoliiton kansanedustaja Markus Mustajärvi haluaa, että myös ruotsalainen hävittäjävaihtoehto nostetaan muiden maiden toimittajien rinnalle. Kuvassa Saab Gripen -hävittäjä sekä taustalla GlobalEye valvontakone. SAAB / hand-out

Suomi valmistautuu parhaillaan jättimäiseen puolustusinvestointiin, kun nykyiset Hornetit korvataan uusilla monitoimihävittäjillä.

Vielä hallitusohjelmassa hankintahinta arvioitiin 7–10 miljardiksi euroksi, mutta talouspoliittinen ministerivaliokunta linjasi lokakuussa, että uudet hävittäjät saavat maksaa enintään 10 miljardia euroa.

– Sanon suoraan - vaikka olen hallituspuolueen edustaja - että kun luovuttiin tästä 7 - 10 miljardin euron liikkumavarasta, se tarkoittaa, ettei yksikään hävittäjätoimittajista tule enää tarjoamaan niitä 10 miljardia halvemmalla, eli me menetimme kolmen miljardin euron liikkumavaran, jolla olisi saanut aika paljon muutakin hyvää, Mustajärvi kritisoi.

Hänen lisäkseen myös vasemmistoliiton kansanedustaja ja talousvaliokunnan jäsen Johannes Yrttiaho on suhtautunut kriittisesti Suomen HX-hävittäjähankintaan. Yrttiaho viittasi Venäjän reaktioon. Lisäksi hän on korostanut myös, että miljardien eurojen panostus kiristää valtion budjettitalouden äärimmilleen.

Hornetien korvaajista on lähetetty tarkennettu tarjouspyyntö Ranskan, Ruotsin, Yhdysvaltojen ja Britannian hallintojen kautta viidelle hävittäjätarjoajalle.

Puolustusvoimat arvioi hävittäjäteknologiaa tammi–helmikuun aikana, kun kaikki viisi hävittäjäkandidaattia lentävät vuorollaan taivaalla. Suomeen saapuvat amerikkalaiset Boeingin Super Hornet ja Lockheed Martinin F-35, eurooppalainen Eurofighter Typhoon, ranskalainen Dassaultin Rafale ja ruotsalaisen Saabin Gripen E.

Poliittinen sitoutuminen

Vasemmistoliiton Mustajärven mukaan hävittäjähankinta on teknisen suorituskyvyn lisäksi myös ”hyvin vahva 20 - 30 vuoden sitoutuminen poliittisesti siihen maahan, josta hävittäjät ostetaan”.

Kansanedustaja haluaisi, että myös muut kuin yhdysvaltalaiset hävittäjät otettaisiin päätöstä tehtäessä huomioon.

– Haluaisimme, että ruotsalainen vaihtoehto nostetaan muiden maiden toimittajien rinnalle, koska on ollut nähtävissä, että jotkut tahot haluavat pitää esillä vain yhdysvaltalaisia vaihtoehtoja.

Mustajärvi pohdiskelee myös, ovatko 10 miljardia maksavat hävittäjät Suomelle sittenkään paras vaihtoehto.

– Vastataanko uusilla hävittäjillä menneen ajan sodan kuvaan, jos ajatellaan, että vastikään lennokeilla lamautettiin iso osa Saudi-Arabian öljyn tuotannosta, joten voi kysyä, miksei meillä olisi vähemmän hävittäjiä ja tehokkaampi ilmapuolustus?

Epäilyttävät korvetit

Merivoimat on saamassa neljä uutta sotalaivaa. Korvetit ovat alkuperäisiä suunnitelmia isompia, lisäksi niiden hinta on noussut sadalla miljoonalla eurolla yhteensä 1,3 miljardiin euroon.

– Emme ole sinänsä tätä laivahankintaa arvostelleet, ja olemme tyytyväisiä, että nämä laivat rakennetaan Suomessa, mutta tätä 100 miljoonan lisälaskua olen kyllä kritisoinut, Mustajärvi sanoo.

Mustajärven lausuma ei aivan pidä paikkaansa, sillä laivahankinnan tiimoilta vasemmistoliiton kansanedustaja Yrttiaho teki syyskuussa eduskunnassa kirjallisen kysymyksen, jossa hän epäili, että uusilla taistelualuksilla on tarkoitus osallistua Yhdysvaltojen ja Naton osoittamiin kansainvälisiin tehtäviin, eikä ensisijaisesti puolustaa Suomen rannikko- ja merialueita.

Yrttiaho suhtautuu vieroksuen siihen, että Suomi on tehnyt uusia sotalaivoja koskevaa tutkimustyötä yhdessä Yhdysvaltojen kanssa. Hänen mielestään on myös epäilyttävää, että uudet Pohjanmaa-luokan alukset ovat pituudeltaan ja uppoumaltaan lähes saman kokoisia kuin Yhdysvaltojen Freedom-luokan rannikkotaistelualukset.

Yrttiaho kysyi kirjallisessa kysymyksessään: ”Onko alusten koon kasvaminen syy kustannusten ylitykseen, ja mikä on merivoimien uusien taistelualusten todellinen käyttötarkoitus?”

Puolustusministeri Antti Kaikkonen (kesk) totesi vastauksessaan, että neljä uutta alusta korvaa seitsemän aiemman aluksen suorituskyvyt. Lisäksi uusilla aluksilla on oltava kyky laivojen ja muiden alusten torjuntaan, merimiinoitukseen, sukellusveneentorjuntaan, ilmatorjuntatehtäviin, tulenkäyttöön ja merioperaatioiden johtamiseen Itämeren ja saariston vaikeissa sää- ja jääolosuhteissa.

Kaikkonen totesi myös, että jos aluksilla osallistutaan kansainvälisiin kriisinhallintaoperaatioihin, silloin asiasta tehdään erillinen poliittinen päätös.

Juttua korjattu kello 9.57. Vaihdettu kuva *Saab 35 Draken-hävittäjästä Saab Gripeniksi.*