Korkeakoulujen opiskelijavalintauudistus saattaa vaikeuttaa jatkossa alan vaihtoa. Muutos koskettanee sekä nuoria, jotka ovat valinneet "väärän" opiskelupaikan, että aikuisia, joilla on jo tutkinto, mutta haluaisivat opiskella lisää ja vaihtaa alaa.

Jo vuoden päästä korkeakoulut saavat halutessaan antaa etua niille, joilla ei vielä ole opiskelupaikkaa.

Myöhemmin voi olla, että korkeakoulujen päävalinta varataan kokonaan ensimmäistä opiskelupaikkaansa hakeville.

Taustalla on hallituksen tahto saada nuoret nopeammin opiskeluputken läpi työelämään.

- Ydin tässä uudistuksessa on se, että meillä ei voi olla jatkossa sellainen tilanne, jossa nuoret ihmiset odottavat useamman vuoden päästäkseen opiskelun syrjään kiinni, sanoo opetusministeri Krista Kiuru (sd.).

Päävalinta tai riittävän isot kiintiöt ensikertalaisille

Ylen tietojen mukaan opetusministeriön tämänhetkisessä visiossa on kaksi vaihtoehtoa.

Ensimmäinen on, että korkeakoulujen päävalinta varataan kokonaan ensimmäistä opiskelupaikkaansa hakeville. Niille, jotka haluavat vaihtaa opiskelupaikkaa, mietitään muita väyliä, kuten erillisvalintoja tai siirtohakuja.

Toinen vaihtoehto on, että korkeakoulut velvoitetaan ottamaan käyttöön riittävän suuret kiintiöt niille, joilla ei vielä ole opiskelupaikkaa.

Muutos tulisi voimaan aikaisintaan vuonna 2016.

Opetusministeriön visiot ovat vasta tulossa keskusteluun yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen kanssa lokakuun lopussa. Ennen kuin keskusteluja koulujen kanssa on käyty, opetusministeri ei halua kommentoida uudistuksia.

- Tässä vaiheessa on liian varhaista käydä sisältökeskustelua siitä, millä tavalla varmistetaan, että jokaiselle opiskelijalle löytyy paikka, kun on vaihtamassa alaa, sanoo Kiuru.

"Kestämätöntä, että neljännes abeista ei pääse jatkamaan"

Opetusministeri vakuuttaa, että alanvaihtajat otetaan huomioon uudistuksessa ja jokaisen oikeusturva toteutuu.

- Meidän täytyy myöntää myös se tosiasia, että kun yliopistoihin valitaan vuosittain noin 20 000 uutta opiskelijaa, niin heistä todella uusia opiskelijoita on 13 000, Kiuru sanoo.

- Siinä on 7 000 nuorta ihmistä, jotka jo pörräävät yliopistojärjestelmän sisällä, joilla on jo opiskelupaikka tai he ovat jo yhden tutkinnon opiskelleet.

- On kestämätöntä, että neljännes lukiosta valmistuvista ei pääse aloittamaan opintoja heti.

Abi pelkää välivuosien lisääntyvän

Uudistukseen kaivataan selvyyttä, koska pelätään, että opiskelupaikan vaihtaminen vaikeutuu jatkossa.

Vantaan Vaskivuoren lukion abiturientti Tatu Koivisto kertoo, että abit miettivät nyt, kannattaako edes hakea varavaihtoehtoihin opiskelemaan. Väärä opiskelupaikka kun voi jatkossa vaikeuttaa pääsyä sinne, minne todellisuudessa haluaisi.

- Haluaisin opiskelemaan lääketiedettä, mutta en usko hakevani kemialle edes varavaihtoehtona, Koivisto pohtii.

Hän uskoo, että epätietoisuus lisää nuorten välivuosia.

- Mielestäni olisi parempi, että ihmiset opiskelisivat edes jotain, eivätkä olisi vaan kotona pyörittelemässä peukaloita.

Epäselvä tilanne aiheuttaa monille harmaita hiuksia.

Suomen ammattikorkeakouluopiskelijain liiton SAMOKin puheenjohtaja näkee toisaalta hyvänä sen, että uudistus valmistellaan kunnolla.

- Kyllä asia olisi hyvä saada pikkuhiljaa ratkaistua. Toisaalta näen hyvänä sen, että mietitään tarkkaan ja alakohtaisesti, millä aloilla kannattaa ottaa kiintiöitä käyttöön. Ja sitten myös tämä kiintiöiden koko on todella polttava kysymys, Mikko Valtonen pohtii.

Abeja voidaan suosia jo vuoden päästä

Abiturientteja saatetaan alkaa suosia jo syksyn 2014 yhteishaussa, kun haetaan keväällä 2015 alkavaan koulutukseen. Vuoden päästä korkeakoulut saavat vielä päättää itse, ottavatko ne käyttöön kiintiöt ensikertalaisille.

Yle Uutiset kysyi kaikilta yliopistoilta ja ammattikorkeakouluilta, tuleeko ensikertalaisille kiintiöt jo vuoden kuluttua.

43 korkeakoulusta yksikään ei sanonut ottavansa kiintiöitä käyttöön syksyn 2014 yhteishaussa. Valtaosa korkeakouluista miettii vielä. 13 korkeakoulua vastasi, etteivät ne ainakaan syksyn 2014 yhteishaussa aio ottaa ensikertalaiskiintiöitä käyttöön.

11 korkeakoulua 43:sta ei vastannut Ylen kyselyyn.