Hallitus poisti laista pykälän, jonka nojalla rakennuksen omistajan olisi pitänyt järjestää viipymättä latauspiste sähköauton hankkineelle asukkaalle.

Pääministeri Sanna Marinin (sd) hallitus on joutunut ottamaan taka-askeleen lakihankkeessa, jolla se pyrkii edistämään sähköautoilun suosiota Suomessa.

Hallitus on kuvaillut ohjelmaansa ilmastotavoitteiltaan maailman kunnianhimoisimmaksi, ja alkuperäinen sähköautojen latauspisteiden rakentamista koskeva lakiehdotus oli rakennettu tässä hengessä selvästi EU:n energiatehokkuusdirektiiviä tiukemmaksi.

Lakiehdotuksessa muun muassa linjattiin, että uusissa ja laajamittaisesti korjattavissa yli neljän pysäköintipaikan rakennuksissa tulee olla latauspiste. EU-direktiivin mukaan velvoitteet koskevat rakennuksia, joissa on yli kymmenen pysäköintipaikkaa.

Hallituksen lakiehdotus sai loppuvuodesta lausuntokierroksella tyrmäävän palautteen niin valtiovarainministeriöltä kuin kauppaketjuiltakin.

Valtiovarainministeriö arvioi kansliapäällikkö Martti Hetemäen allekirjoittamassa lausunnossa, että lakiehdotus voisi johtaa kunnissa ennakoimattoman suuriin kustannuksiin.

Hetemäen huomio kohdistui etenkin vaatimukseen, jonka mukaan sellaisissa rakennuksissa, joissa ei asuta (koulut, sairaalat jne.) ja joissa on enemmän kuin 20 pysäköintipaikkaa, olisi asennettava latauspiste vähintään kymmeneen prosenttiin pysäköintipaikoista 1. tammikuuta 2025 mennessä – riippumatta siitä, missä kiinteistö sijaitsee ja miten suuri tarve sähköautojen latauspisteille on.

Tämän lisäksi olisi ”asennettava latausvalmius, joka mahdollistaa myöhemmässä vaiheessa latauspisteen asentamisen vähintään puoleen kaikista pysäköintipaikoista”.

Nyt hallitus on luopumassa kymmenen prosentin säännöstä.

Lisäksi laista on poistumassa pykälä, jonka nojalla rakennuksen omistajan olisi pitänyt järjestää latauspiste sähköauton hankkineelle asukkaalle ilman tarpeetonta viivästystä. Luonnoksen mukaan Liikenne- ja viestintävirasto voi tehostaa antamaansa käskyä uhkasakolla.

– Tutkimme muita keinoja, joilla latauspisteiden rakentamista voitaisiin edistää lähivuosina nykyistä vauhdikkaammin, hallituslähde sanoo IS:lle ja kuvailee lausuntopalautteen olleen ”melko raskasta luettavaa”.

Sähköautoilu on Suomessa toistaiseksi lapsenkengissä: Suomessa oli viime kesäkuussa 21 562 sähköautoa. Sähköautojen määrän odotetaan kasvavan rajusti: liikenne- ja viestintäministeriön asiantuntijapaperissa visioitiin, että vuoteen 2030 mennessä Suomessa olisi jo 670 000 sähköautoa.­

Lakiesityksen viilaamisesta huolimatta hallitus aikoo säätää EU-direktiivin minimivaatimuksia kireämmän sähköautolain.

– Uudisrakennusten ja laajamittaisesti peruskorjattavien rakennusten osalta velvoittavuus on hiukan direktiivin minimitasoa vahvempaa. Jo direktiivi edellyttää, että yli kymmenen parkkipaikan uudiskohteissa tulee olla yksi latauspiste. Jälkikäteinen rakentamisvelvoite laukeaa, jos on yli 20 parkkipaikkaa, IS:lle kerrotaan.

Latauspisteiden määrä tulee kasvamaan rajusti, mutta ei niin paljon kuin etukäteen arvioitiin: lakiehdotuksen mukaan Suomeen tulisi noin 171 000 sähköautojen peruslatauspistettä, kun EU-direktiivin perustaso olisi edellyttänyt 73 000 latauspisteen rakentamista.

Valtiovarainministeriö arvioi, että yhden latauspisteen rakentaminen maksaa 1500–3000 euroa, mutta yksittäistapauksissa kaivuutyöt ja sähköjärjestelmän saneeraus voivat jopa kolminkertaistaa kustannukset.

Hetemäki arvioi lausunnossaan, että esimerkiksi sairaalat, päiväkodit, koulut, kunnanvirastot, kaupat, jäähallit, huvipuistot ja laskettelukeskukset voivat joutua saneeraamaan sähköjärjestelmiään.

Rakennusteollisuus RT:n mukaan yhden peruslatauspisteen rakentaminen maksaa jopa 5 000 euroa ja pikalatauspisteen rakentaminen jopa 50 000 euroa.

Suomen Yrittäjien ekonomistin Sampo Seppäsen mukaan sääntely iskisi erityisesti huvi- ja virkistystoimintaa harjoittaviin yrityksiin, joilla on usein kausiluonteista toimintaa ja parkkipaikat on mitoitettu kattamaan kysyntäpiikkejä.

K-ryhmä arvioi, että lain soveltaminen tarkoittaisi yli 5 000 uuden latauspisteen rakentamista ja arviolta 35 miljoonan euron investointia. S-ryhmän mukaan laki aiheuttaisi yli 30 miljoonan euron kustannukset.

Stora Enson mukaan latauspisteiden rakentamisen kustannukset voisivat nousta yksittäisten tuotantolaitosten kohdalla sietämättömiksi.

Sähköautoilu on Suomessa toistaiseksi lapsenkengissä: Suomessa on noin 2,7 miljoonaa henkilöautoa, joista sähköautoja oli viime kesäkuussa 21 562 ja täyssähköautoja 3523.

Sähköauton hankintaa tuetaan jo 2000 euron hankintatuella, jota myönnetään, jos auton kokonaishinta on enintään 50 000 euroa. Liikenne- ja viestintäministeriön asiantuntijapaperissa visioitiin, että vuoteen 2030 mennessä Suomessa olisi jo 670 000 sähköautoa.