Suomella on maailmaan parhaat mahdollisuudet saada hyötyä automaatiosta ja robotiikasta eli neljännestä teollisesta vallankumouksesta. Kansainvälisessä vertailussa Suomella on neljänneksi parhaat mahdollisuudet hyötyä. Valttina on koulutustaso, jonka turvin uusinta teknologiaa voidaan tuoda mille tahansa alalle.

Sveitsin Davosissa viikonloppuna päättyneen maailman talousfoorumin yhteydessä julkaistu UBS-pankin vertailu laitaa järjestykseen maat sen mukaan, mikä on niiden kyky saada hyötyjä automaatiosta ja robotiikasta eli neljännestä teollisesta vallankumouksesta.

Yle Uutisgrafiikka

Davosissa sukkuloinut valtiovarainministeri Alexander Stubb (kok.) ei anna kuitenkaan suitsutuksen sumentaa. Varsinainen muutos pitää tehdä itse, Stubb muistuttaa.

– Ei kannata tuudittautua siihen, että joku yksittäinen pankki sanoo, että digitalisaatio on mahdollisuus Suomelle, vaan meidän on tehtävä se muutos.

Aalto-yliopiston robotiikan professori Ville Kyrki ei ylläty hyvästä sijoituksesta UBS:n vertailussa. Suomen koulutustaso antaa mahdollisuudet hyödyntää uusinta teknologiaa kadunmiehestä robotti-insinööriin saakka.

Kyrki muistuttaa, että päteviä insinöörejä tarvitaan kehittämään robotteja ja automaatiota. Mutta sen lisäksi tarvitaan koulutettuja ihmisiä kaikilta aloilta käyttämään uusinta teknologiaa.

Juuri siksi leikkaaminen ja varsinkin koulutuksen leikkaaminen huolestuttavat.

– Kyllä Suomessa potentiaalia on. Nyt ollaan hyvissä asemissa, mutta sitä mahdollisuutta ei pidä hukata laittamalla kansantalous jäihin, Kyrki varoittaa.

Suomen Robotiikkayhdistys on muistuttanut, että teollisuusrobottien määrä täällä ei ole häikäisevä.

Työntekijämääräänkin suhteutettuna niitä on niukasti maailman huippuihin eli Koreaan ja Japaniin verrattuna. Mutta ohi menevät monet muutkin maat, muun muassa Saksa, Ruotsi ja Espanja. Maailman keskiarvon yläpuolella tällä listalla toki ollaan.

Yle Uutisgrafiikka

Professori Kyrki kuitenkin muistuttaa, että teollisuusrobotit ovat vain yksi osa meneillään olevaa neljättä teollista vallankumousta.

– Kyllä Suomessa teollisuuden automaatioaste on ihan kohtuullista – hyvää länsimaista tasoa, Kyrki tunnustaa.

Robottikuume ei vaivaa Nokian Siilasmaata

Davosissa käynyt Nokian hallituksen puheenjohtaja Risto Siilasmaakaan ei kauhistele robottien harvalukuisuutta. Hänen mukaansa robotit eivät ole parhaimmillaan suomalaisen teollisuuden tuotepaletisssa.

– Robotisoidut tuotantolinjat sopivat vakioituihin tuotteisiin, joita tehdään suuria määriä. Arvokkaampiin ja asiakkaalle yksilöityihin tuotteisiin ne eivät oikein kykene, Siilasmaa punnitsee.

Hän muistuttaa vanhasta viisaudesta, jonka mukaan Suomessa kannattaa tehdä jääkaappia isompia tuotteita, mutta lisää, että robotiikan rooli on muuttumassa suurempienkin tuotteiden kohdalla.

Sen sijaan Siilasmaa katsoo johtamansa Nokian olevan digitalisaation ytimessä, kun yhtiö tekee juuri niitä verkkoja, joita ilman teollisesta internetistä voisi vain haaveilla.

Professori Kyrkin mukaan automaation uusimpien mahdollisuuksien vaikutuksia Suomessa kuitenkin vasta odotetaan. Hän itse odottaa automaation tuovan arkeen näkyviä muutoksia viiden vuoden kuluessa, kun autonomiset autot alkavat yleistyä ja tekevän Kehä-ykkösen jonoissa ajamisen turvallisemmaksi.