Britanska vlada je z moratorijem frackinga do nadaljnjega prepovedala. Pričakovati je, da bo ta tema tudi del kampanje predčasnih parlamentarnih volitvev na Otoku, ki bodo 12. decembra. Foto: EPA

Nova znanstvena študija je namreč dokazala povezave med pridobivanjem plina s tehnologijo hidravličnega lomljenja, znanega pod izrazom fracking, in potresnimi sunki, prepoved je stopila v veljavo takoj.

Kot je povedala britanska ministrica za podjetništvo in energetiko Andrea Leadsom, je po preučitvi seizmične aktivnosti na območju Preston New Roada na severozahodnem okraju Lancashire, kjer deluje lokalna energetska družba Cuadrilla, postalo jasno, da ni mogoče izključiti "prihodnjih nedopustnih vplivov na lokalno skupnost".

Postopek sprožil potrese

Kot je ugotovila britanska Uprava za nafto in plin so od začetka hidravličnega lomljenja na območju od oktobra lani zaznali nadpovprečno veliko potresnih sunkov, ob čemer niso izključili močnih potresov tudi v prihodnje.

Hidravlično lomljenje oziroma fracking je proces, v katerem mešanico vode, kemikalij in peska vbrizgajo v podzemne plasti kamnin. To povzroči lomljenje teh plasti, kar na površje sprosti zemeljski plin, ujet v kamnini.

Grafika pridobivanja zemeljskega plina s hidravličnim lomljenjem na Petiškovskem polju. Foto: Televizija Slovenija

Nevarnosti za zdravje in okolje

Nasprotniki hidravličnega lomljenja poudarjajo, da metoda med drugim lahko povzroči onesnaženje podtalnice, seizmično aktivnost, tu je še vprašanje odpadnih voda in konkuriranje okolju prijaznejših postopkov pridobivanja obnovljivih virov energije, kot sta vetrna in sončna energija. Nekatere strokovnjake skrbi tudi vpliv postopka na segrevanje ozračja.

Hidravlično lomljenje na Petišovskem polju?

Pridobivanjem plina s tehnologijo hidravličnega lomljenja pa je kamen spotike tudi v Sloveniji, kjer ga želi britanska družba Ascent Resources uporabiti za pridobivanje plina na Petišovskem polju. Agencija RS za okolje je marca odločila, da bo za črpanje plina s hidravličnim lomljenjem na Petišovskem polju treba izvesti presojo vplivov na okolje in pridobiti okoljevarstveno soglasje.

Družba Ascent Resources, ki to odločitev izpodbija, naj bi zaradi zamud v postopku izdaje dovoljenj v Sloveniji zahtevala skupno 50 milijonov evrov odškodnine.

Nekdanji minister za okolje Jure Leben je lani odredil notranji nadzor nad delom Arsa, ki je pokazal, da je v postopkih prihajalo do pritiskov in groženj ter da sta bili kršeni načeli samostojnosti in neodvisnosti organa ter dela uradnih oseb. Zadeva je odnesla tedanjega direktorja Arsa Joška Kneza.