Бізнес-відносини між Україною і [wiki title=”Німеччина”]Німеччиною[/wiki] істотно зміцнюються як з точки зору зовнішньої торгівлі, так і розвитку німецького бізнесу в Україні. Згідно з опитуванням Німецько-Української промислово-торговельної палати, 68% німецьких компаній планують подальші інвестиції в Україну, а 78% бачать чіткі передумови для зростання. Тенденції [wiki title=”розвиток”]розвитку[/wiki] бізнес-відносин між двома країнами підтверджують, що сьогодні є основа для розвитку української економіки і зростання [wiki title=”експорт”]експорту[/wiki].

Передає Національний промисловий портал, з посиланням на АвтоКонсалтінг.

Зокрема, за результатами опитування, німецькі підприємства позитивно оцінюють кон’юнктуру ринку в Україні і чекають пожвавлення як в економіці країни в цілому, так і в окремих галузях. На думку 56% німецьких компаній, економічне середовище в країні хороша або дуже хороша. При цьому майже дві третини очікують зростання обороту в 2017 році і 27% прогнозують збільшення цього показника більш ніж на 10%.

Інвестиційна діяльність німецьких компаній в Україні в 2016 році активізувалася. У порівнянні з 2015 роком 15% компаній наростили масштаби інвестицій в Україну, а 42% інвестували на тому ж рівні. У 2016 році 94% компаній, які взяли участь в опитуванні, що не виводили інвестиції і 95% не планують цього робити і в 2017 році. Для порівняння: в кризовому 2014 році 28% підприємств довелося припинити діяльність певних напрямків свого бізнесу в Україні.

«За останні два роки ми бачимо в Україні більше змін і перетворень, ніж, напевно, протягом 23 попередніх років. Ми віримо, що українсько-німецькі відносини будуть сприяти зростанню регіонів, галузей і економіки в цілому. З моменту створення Німецько-Української промислово-торговельної палати ми поставили собі за мету стати надійним партнером як для німецьких, так і українських підприємств, і справжнім помічником у розвитку економічних відносин. Саме тому ми і надалі будемо докладати зусиль, щоб інвестиції наших співвітчизників були успішними в Україні, на ринок заходили нові німецькі компанії, а українські підприємці разом з Палатою відкривали нові можливості експорту, підвищували стандарти роботи і мали більшу сміливістю пропонувати українські товари за межами локального ринку», – зазначив Андреас Лір, президент Німецько-Української промислово-торговельної палати.

Показовим з точки зору розвитку німецького бізнесу в Україні є зростання кількості персоналу. У 2016 році 33% компаній збільшили чисельність працівників, а на 2017 рік залучення нових кадрів в планах кожної другої компанії. Така тенденція вплине на інші аспекти ринку праці: збільшення попиту на кваліфікованих працівників і підвищення заробітної плати, особливо в регіонах України, для яких наявність кваліфікованого персоналу в майбутньому буде одним з факторів конкурентоспроможності.

Позитивні тенденції в Україні посилюються за рахунок зовнішньоторговельних відносин між двома країнами. За останні п’ять років структура експорту українських товарів значно змінилася. Якщо в 2012 році 29,2% експорту припадали на металургійні вироби (перш за все сиру сталь), то в 2016 році основними галузями стали автомобільні комплектуючі (24,7%) і сільськогосподарські вироби (10,7%), тоді як метали опустилися на третю сходинку (9,6%). Зміцнили позиції і увійшли в п’ятірку основних експортних секторів готовий одяг (9,2%) і перероблена харчова і фуражна продукція (7,6%).

«Сьогодні ми спостерігаємо не тільки позитивний розвиток економічних відносин України з Німеччиною, а й очевидне зрушення українського експорту від енергоємної важкої до легкої промисловості. Українські підприємці здатні виготовляти високоякісні компоненти для автомобілів, взуття або плаття, а Німеччина вже стала для деяких з них ринком збуту і відмінною «точкою входу» на великий ринок ЄС, відкриваючи широкі перспективи для майбутніх досягнень», – підкреслив Олександр Маркус, голова правління Палати .

Зростання експорту продукції легкої промисловості і сільського господарства в Україні є важливим чинником розвитку малого і середнього підприємництва, впровадження стандартів виробництва та відкритої конкуренції, характерних для економік ЄС.