Eläkeyhtiö Varman toimitusjohtajan Risto Murron mukaan teknologinen kehitys on Suomelle kansantalouden kannalta enemmän mahdollisuus kuin uhka.

– Viime aikoina on pohdittu ja pelättykin robottien tuloa. Robotit ovat kuitenkin jo enemmänkin myöhässä, Murto lataa.

Murron mukaan tuottavuuden kasvu on ollut 2000-luvulla noin prosentin luokkaa ja välillä jopa nollassakin. Edellisillä vuosikymmenillä kasvu saattoi olla pitkänkin aikaa kolmessa prosentissa.

Teknologinen kehitys on hyvinvoinnin perusta

Murto näkee teknologisen kehityksen koko hyvinvoinnin kasvun perustana.

– Kansantalouden kannalta kolmosella ja ykkösellä on iso ero, Murto sanoo.

Murto muistuttaa, että mikäli koneet ja laitteet eivät olisi korvanneet ihmisiä pelloilla ja metsissä, olisi elintasomme alhaisempi.

Muutos vie vanhoja työpaikkoja, mutta samalla syntyy myös uusia. Uusia työpaikkoja ja -tehtäviä on syntynyt erityisesti palveluihin.

– Meillä itse asiassa muutosvauhti maailmassa tuntuu olevan pikemminkin liian hidas kuin nopea, Murto sanoo.

Murron mielestä uusia asioita ei pidä pelätä.

– Teknologinen kehitys on meidän elintason nousun edellytys.

– Pystymme entistä pienemmällä työllä tuottamaan enemmän niin fyysisiä tuotteita kuin palveluitakin, Murto selventää.

Murto sanoo, että yksliön kannalta muutokset voivat toki olla kivuliaita ja erilaiset muutosturvat ovat siksi hänestä tärkeitä.

Maatalouden työpaikkojen määrä laskussa jo sata vuotta

Varsinainen työpaikkojen kasvu on Suomessa tapahtunut 1960-luvulta lähtien lähinnä julkisissa palveluissa. Kansalaisille tämä on tarkoittanut koululaitoksen ja terveydenhuollon palveluiden lisääntymistä. Murron mukaan juuri teknologian kehitys on hyvinvoinnin perusta.

Murto nostaa esiin arkipäiväisen tukan leikkuun.

– Yhdysvalloissa partureita ja kampaajia ei ole ollut koskaan niin paljon työllisistä kuin nykypäivänä. Todennäköisesti näin on myös Suomessa, Murto sanoo.

Murron mukaan parturi on esimerkki työstä, johon automatisointi on vaikuttanut vain vähän. Murron mukaan samaan aikaan reaalitulomme ovat kasvaneet.

– Meillä on varaa käyttää partureiden palveluksia paljon enemmän kuin aikaisemmin.

Murto sanoo lähihistorian suurimman muutoksen tapahtuneen 60-luvulla, kun alkutuotannosta siirryttiin teollisuustyöhön ja palveluihin.

– Pienviljelijöiden lapsista tuli kaupan, teollisuuden ja julkisen sektorin työntekijöitä.

Maa- ja metsätalouden työpaikkojen määrä on ollut lasku suunnassa noin sata vuotta.

Nykyisellään maa- ja metsätaloudessa työskentelee Suomessa viitisen prosenttia työvoimasta, kun sodan jälkeen osuus oli lähes puolet. Sen sijaan teollisuustyötekijöiden suhteellinen osuus kasvoi selvästi sodan jälkeisinä vuosikymmeninä.

– Nyt puolestaan heidän osuutensa on ollut laskussa, Murto sanoo.

Lasku teollisuudessa ei ole kuitenkaan ole ollut niin dramaattinen kuin aikanaan maataloudessa.

Arkikokemukset eivät vastaa tilastoja

Murron mukaan roboteilla on kiire, koska työn tuottavuuden kasvuvauhti ja investoinnit ovat olleet viimeisen kymmenen vuoden aikana yhteiskunnan kannalta liian alhaisia.

Murto sanoo, että arkikokemuksemme muutoksesta ei vastaa tilastoja.

– Korostamme helposti suurta muutosta, mutta unohdamme, että edelliset sukupolvet kokivat paljon suurempia muutoksia,

– Etenkin Nokia-sektorin työpaikkojen kasvu ja katoaminen korostuvat monien mielissä.

Murto myöntää, että robotit ja tekoäly eivät maksa veroja ja työeläkemaksuja, mutta ne kuitenkin luovat kasvua ja uusia työpaikkoja.