Jouluvalojen saaminen kylänraitille voi olla uskomattoman työläs ja mutkikas prosessi. Hämeenlinnan Lammilla paikallisten toimijoiden jouluvalohanke on päättynyt suorastaan tragikoomisesti: puolet valoista ei pala, koska Uudenmaan ELY-keskus omistaa tolpat eikä anna ottaa niistä sähköä jouluvaloihin.

Mistä on kyse? Hämeenlinnan Lammilla paikalliset tahot ovat toimineet yhdessä, jotta kylänraitille saataisiin jouluvalot

Uudenmaan ELY-keskus kieltäytyi antamasta tolppiinsa ripustettuihin jouluvaloihin sähköä, joten puolet jouluvaloista on pimeänä

ELY-keskus perustelee asiaa yhdenvertaisuusperiaatteella: virtaa ei anneta kenellekään, koska sitten sitä pitäisi antaa kaikille kyselijöille

Alkuvuodesta alkaneessa jouluvalohankkeessa on mukana useita paikallisia tahoja, kuten esimerkiksi yrittäjäyhdistys. Hankkeen budjetti on noin 13 000 euroa, mihin saatiin avustusta Linnaseutu ry:ltä Leader-varoista. Sitä varten Hämeen ELY-keskus antoi puoltavan lausunnon.

Lammin Mommilantien ja Evontien uudet jouluvalot suunnitteli Hämeen ammattikorkeakoulun opiskelija Elisa Ahvonen opinnäytetyönään. Pellavasylkky-nimiset lyhtymäiset valot sopivat mainiosti pellavapitäjän katukuvaan.

Seuraavaksi tarvittiin lupa valojen ripustamiseen valotolppien omistajilta, Hämeenlinnan Valot Oy:ltä ja Uudenmaan ELY-keskukselta. Hämeenlinnan Valot Oy:n omistamien tolppien suhteen kaikki menikin sujuvasti, Lammin VPK teki ripustustyöt ja valot saatiin sytytettyä.

ELYltä kapuloita rattaisiin

Sen sijaan Uudenmaan ELY-keskus otti tiukan linjan valaisintolppien käyttöön. Valot sai ripustaa telineisiin, mutta sähköä ei heru, ja niinpä kaikkiaan 42 valosta 20 on pimeänä.

Ihan hullulta tuntuu. Pirjo Sandelius

Sydänlammin kyläyhdistyksen puheenjohtaja Pirjo Sandelius on tehnyt töitä kesästä asti valojen saamiseksi raitille joulutunnelmaa luomaan.

– Ihan hullulta tuntuu. Kauheasti on tehty töitä, ja viimeinen lupa viipyi ja viipyi, ja sitten se tuli yllättäen kielteisenä. Heillä on periaatepäätös, että tolpista ei missään saa ottaa sähköä, mutta mehän ei mitenkään rikottaisi tolppia, koska niissä on jo valmiina pistokkeet. Nyt neuvotellaan, saadaanko mistään muualta ottaa sähköä, mutta ei näytä todennäköiseltä, että saataisiin valoihin virtaa.

Pistokekin on valmiina - virtaa ei heru rahallakaan

Sandelius kertoo, että tolpissa on jo valmiina pistoke, koska aikoinaan Lammin yrittäjien jouluvalot olivat niissä. Lammin kehitysosakeyhtiö Myötätuuli maksaa jouluvalojen sähkölaskun. Sähkön saanti ei ole kuitenkaan kiinni rahasta, sillä paikalliset toimijat ovat tarjoutuneet maksamaan sähköstä. Sekään ei auta.

– Valot ovat nyt kaupungin tolpissa ja sähköt tulee, mutta näyttää hassulta, kun kahdelle amppelille tehdyissä kukkatelineissä on vain yksi sylkky. Ensi vuonna varmaan laitetaan kaksi sylkkyä per tolppa, niihin tolppiin, mihin saadaan sähköä. Valot otetaan joka tapauksessa tammikuun puolivälissä pois.

Valot oli kuitenkin ripustettava, koska valoihin oli saatu avustusta Linnaseudulta ja projekti pitää viedä päätökseen.

Sähköä ei anneta, koska sitä ei voi antaa kaikille

Uudenmaan ELY-keskuksen aluevastaava Elisa Fagerström kertoo, että kiellon taustalla on yhdenvertaisuusperiaate.

Meidän periaatteena on, että me ei anneta meidän tolpista sähköä. Elisa Fagerström

– Meidän periaatteena on, että me ei anneta meidän tolpista sähköä. Me ei pystytä sähköä antamaan, koska sitten sitä jouduttaisiin antamaan kaikille kyselijöille.

Fagerström ei kuitenkaan osaa sanoa, kuinka paljon tällaisia sähkökyselyjä on. Alun perin ELYn oli tarkoitus kieltää valojen ripustaminenkin, mutta tolpissa on jo valmiit telineet kesän kukka-amppeleita varten.

– Meillä kuviteltiin, että ollaan joulumielellä, kun annettiin lupa valot ripustaa. Ajateltiin, että annetaan sitten niihin ripustaa valot, kun hakija kertoi miettivänsä vielä muuta keinoa saada niihin sähköt.

– Meidän virasto toimii yhtenäisellä tavalla, aluekohtaisesti ei tehdä poikkeuksia. Tavoitteena lupakäytännöissä on, että kaikki ELY-keskukset toimisivat samalla tavalla, kertoo Fagerström.

Lammin jouluvalopulmasta kertoi ensimmäisenä paikallislehti Keski-Häme.