Vihreiden puheenjohtaja Touko Aalto ei lähtisi samaan hallitukseen perussuomalaisten kanssa.

Kansanedustaja Touko Aalto istuu eduskunnan ruokalassa ja haarukoi ruokaa suuhunsa. On joulukuu 2016, ja keskustelu siirtyy puheenjohtajakamppailuun.

Hän pohtii lähtemistä mukaan vihreiden puheenjohtajakisaan, sillä ”hän on vasta ensimmäisen kauden kansanedustaja”. Hänen mukaansa Outi Alanko-Kahiluoto tai Oras Tynkkynen voisivat olla hyviä ehdokaita pestiin.

Tapaamisen jälkeen asiat etenevät nopeasti. Huhtikuun alussa vihreät saa historiansa suurimman kuntavaalituloksen ja yksi merkittävimmistä kannatuslisäyksistä tulee Jyväskylästä. Aalto toimii Jyväskylässä puolueen keulahahmona.

Pian vaalien jälkeen Aalto ilmoittaa sanomalehti Keskisuomalaisessa, että hän asettuu ehdokkaaksi vihreiden puheenjohtajavaaleissa.

Mieli on muuttunut puolessa vuodessa, ja syyt ovat ennalta-arvattavat. Alanko-Kahiluoto ilmoitti, ettei ollut käytettävissä eikä Tynkkynen missään vaiheessa ilmoittanut ehdokkuudestaan.

Vihreiden historiallinen kuntavaalivoitto Jyväskylässä puolestaan sai Aallon ajattelemaan, että saman voisi tehdä myös muualla Suomessa.

– Minulla on vahva visio siitä, millä tapaa vihreät lähtee kasvamaan, Aalto sanoo Ylen haastattelussa.

Mutta ennen kuin menemme Aallon visioon, ensin pitää selvittää, millaisesta miehestä on kyse.

Liikuntasalissa syntyi halu vaikuttaa

Touko Aallon yksi keskeisimmistä lukiomuistoista liittyy koulun liikuntasaliin. Aalto istui salin nurkassa, ja opettajat pyysivät oppilaita nousemaan ja esittäytymään muille, jos he haluaisivat tulla oppilaskuntaan mukaan.

– Olisin tosi paljon halunnut mennä mukaan, mutta olin tosi epävarma itsestäni. Ajattelin, että entä jos mokaisin.

Osaltaan arkuus johtui koulukiusaamisesta, jota Aalto oli joutunut kokemaan läpi yläasteen. Hän oli erottunut joukosta muun muassa puhevian takia.

Kuka on Touko Aalto? Touko Aalto valittiin lauantaina vihreiden uudeksi puheenjohtajaksi Tampereen puoluekokouksessa Aalto on kotoisin Joensuusta, mutta hän asuu nykyään Jyväskylässä Aalto on ensimmäisen kauden kansanedustaja Jyväskylän kaupunginvaltuustossa hän istuu nyt kolmatta kautta Aiemmin Aalto on toiminut vihreiden ministeriryhmän jäsenenä ja puolueen varapuheenjohtajana

Aalto pelkäsi kiusaamiskierteen lähtevän uudelleen liikkeelle, jos hän mokaa kaikkien edessä.

– Itsetuntoni oli yläasteen jälkeen atomeina.

Hetki liikuntasalissa oli myös käänne Aallon elämässä. Sillä hetkellä Aalto päätti, ettei hän jää jatkossa nurkkaan notkumaan.

– Tartun aina hetkeen ja toimin kuten haluan.

Lukio tuki Aallon rohkeutta ja osallistumista. Yhtäkkiä yläasteen jälkeen lukemista ja kiinnostusta yhteiskunnallisiin asioihin pidettiin koulussa ja oppilaiden piirissä toivottuna asiana.

Lukiosta alkoi Aallon poliitikon ura, jonka aikana hän on toiminut muun muassa eduskunta-avustajana, ministeriryhmän jäsenenä, kaupunginvaltuutettuna sekä puolueen varapuheenjohtajana.

Tampereen puoluekokouksen jälkeen ansioluetteloon voidaan lisätä myös puheenjohtajan pesti. Aallon kiusaamiskokemuksista kertoi ensimmäisenä Suomen Kuvalehti.

Kiusaaminen vaikuttanut politiikkaan

Aalto puhuu useaan otteeseen keskustelusta ja yhteyksien pitämisestä jokaiseen suuntaan. Erityisen vaarallisena ongelmana hän pitää syrjäytymistä.

– Jos ihmisillä on tunne, etteivät he tule kuulluiksi tai heidän mielipiteillään ei ole merkitystä, se on todella vaarallista.

Aalto myöntää, että hänen havahtumisensa ongelmaan johtuu osittain henkilökohtaisista kokemuksista. Hän puhuu muun muassa tikittävistä aikapommeista yhteiskunnassa.

– Jos yhteyttä ei ole, se pitää rakentaa. Jos se on rikki, se pitää korjata. Se on minun periaatteeni politiikassa.

Aallon mukaan periaatteen pitää näkyä usealla tasolla vihreiden toiminnassa. Kaikkien puolueiden kanssa pitää käydä toisia arvostavaa keskustelua ja hallitus-oppositio-rajan yli voidaan tehdä yhteistyötä.

Touko Aalto pitää linjapuhettaan Tampereen puoluekokouksessa. Jukka Töyli

Parlamentaarinen valmistelu tuo Aallon mukaan vakautta politiikkaan, kun uuden hallituksen ei tarvitse purkaa vanhan päätöksiä.

Ei hallitukseen perussuomalaisten kanssa

Vain viikkoa ennen vihreiden puoluekokousta perussuomalaiset pitivät omansa Jyväskylässä. Puoluekokousta seurasi erikoinen näytelmä, jossa Halla-ahon johtama perussuomalaiset ajettiin ulos hallituksesta ja ministerisalkut jätettiin puolueesta eronneiden kansanedustajien käsiin.

Aalto pitää tapahtunutta arvottomana näytelmänä suomalaisessa politiikassa, sillä se syö kansalaisten luottamusta politiikkaan.

– Tapahtumat korostavat sen merkitystä, miten politiikkaa tehdään. Kyllä tämä oli monella tapaa arvoton ja käsikirjoitettu näytelmä.

Tosin hallituskriisistä voi seurata jotakin hyvääkin vihreille. Aalto toivoo, että hallitus voi nyt löysätä maahanmuuttopolitiikkaansa.

– Hallituksen nykyinen maahanmuutto- ja turvapaikkapoliittinen linja on Jussi Halla-ahon kynästä ja entisen sisäministeri Petteri Orpon (kok.) valmistelema. Jos nyt pääministeri Juha Sipilä ja valtiovarainministeri Petteri Orpo antoivat ikään kuin ihmisoikeuslupauksen, niin toivon heidän pitävän kiinni lupauksestaan. Muuten puheet ovat vain puheita.

Aalto esittää, että hallituksen pitäisi palauttaa väliaikaiset oleskeluluvat turvapaikanhakijoille, joiden turvallisuutta ei voida palautuksen jälkeen turvata. Sen lisäksi ehtoja perheiden yhdistämisestä pitäisi löysätä.

Vihreät ja perussuomalaiset eivät mahtuisi tällä hetkellä samaan hallitukseen, vaikka Aalto puhuukin vuoropuhelun puolesta. Puolueiden arvot eroavat Aallon mukaan liian paljon toisistaan.

– Missään nimessä en menisi tällä hetkellä Jussi Halla-ahon edustaman perussuomalaisten kanssa samaan hallitukseen. Siinä tulee raja vastaan.

Aalto korostaa vihreiden ydinarvoiksi muun muassa jakamatonta ihmisarvoa, kansainvälisyyttä, monikulttuurisuutta ja nollatoleranssia rasismille.

Aallon visio vihreille

Vihreillä on kovia tavoitteita. Väistynyt puheenjohtaja Ville Niinistö alkoi puhua jo hyvän aikaa sitten pääministeripuolueen asemasta, eikä puolue ole tavoitteestaan tuoreimpien mielipidemittauksien mukaan kuin muutamien prosenttiyksiköiden päässä.

Tämä siis jos gallup-kannatus kantaa eduskuntavaaleihin asti.

Mikäli vihreät aikovat toteuttaa tavoitteensa, puolueen pitäisi saada entistä enemmän jalansijaa pääkaupunkiseudun ulkopuolella. Aalto uskoo, että viherjytkykokemuksista Jyväskylässä voi olla tässä mielessä opittavaa.

Aallon vision mukaan vihreiden pitää jatkossa yhdistää puolueen perinteiset ympäristöarvot tiukkoihin talous-, työllisyys- ja elinkeinotavoitteisiin.

– Vihreiden pitää olla koko Suomen yleispuolue. Meidän kruununjalokivemme, luonnon- ja ympäristönsuojelu, pitää yhdistää osaksi muita politiikan sektoreita.

Samalla puolueessa pitää jakaa vastuuta entistä useampien harteille niin, että jokainen pelipaikka löytää parhaan roolipelaajansa.

– Meidän pitää miettiä, miten pystymme parhaalla mahdollisella tavalla yhdessä toimimaan.

Tavoitteen toteuttaminen on kuitenkin helpommin sanottu kuin tehty. Vihreiden puheenjohtajan paikalta väistyi suosittu puheenjohtaja Ville Niinistö, ja häneltäkin meni aikansa, ennen kuin hän pääsi puoluejohtajana vauhtiin.