Sisäministeriön Päivi Nerg sanoo, että turvapaikanhakijoita ei voi määrätä pysymään neljän seinän sisällä.

Keskustelu palautuskeskuksista on virinnyt jälleen Turun viime perjantaisen puukotusiskun jälkeen, kun tekijäksi paljastui kielteisen turvapaikkapäätöksen saanut Marokon kansalainen.

Ratkaisuksi kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden maastapoistamiseen on esitetty palautuskeskusta.

Yle esitti kansliapäällikkö Päivi Nergille viisi kysymystä, mistä palautuskeskuksissa olisi kyse.

Kuka palautuskeskukseen voitaisiin sijoittaa?

Periaatteessa kuka tahansa, joka on turvapaikkaprosessissa. Ei ole olemassa juridista estettä sijoittaa sinne esimerkiksi heitä, joiden valituksia vielä käsitellään oikeudessa.

Tähän asti keskustelussa on lähdetty siitä, että keskukseen sijoitettaisiin kielteisen lainvoimaisen turvapaikkapäätöksen saaneita henkilöitä. Heitä on Suomessa noin 1 400.

Kuinka tiukasti kielteisen päätöksen saaneen turvapaikanhakijan liikkumista voidaan rajoittaa?

Henkilö voidaan määrätä asumaan tietyssä paikassa ja ilmoittautumaan poliisille määräajoin. Mutta henkilöä ei voi määrätä pysymään neljän seinän sisällä.

Säilöönotettujen liikkumista voidaan rajoittaa vielä tiukemmin, mutta siihen on laissa omat kriteerinsä.

– Suomen laki ei salli sellaista palautuskeskusta, jossa lainvoimaisen kielteisen päätöksen saaneet turvapaikanhakijat ovat suljettujen ovien takana ja koko ajan valvotuissa olosuhteissa, Nerg sanoo.

Palautuskeskukissa henkilöt olisivat valvotummissa olosuhteissa poliisin ilmoittautumisvelvollisuuden piirissä, mutta vapaita liikkumaan. Valvonnan organisointi olisi myös iso resurssikysymys.

Kuka päättää, perustetaanko Suomeen palautuskeskus?

Perustamispäätöksen voisi periaatteessa tehdä maahanmuuttovirasto yhdessä poliisin kanssa. Kyse on kuitenkin rahasta, joten viime kädessä hallitus päättää, perustetaanko keskusta.

Jos palautuskeskus päätetään perustaa, kuinka pian se olisi toiminnassa?

Keskus on hyvinkin nopeasti perustettavissa, koska se voi olla yksi olemassa olevista vastaanottokeskuksista.

Nerg arvioi, että kyse olisi "viikkojen työstä".

Jos keskus perustettaisiin, todennäköisesti se olisi jompikumpi valtion kahdesta vastaanottokeskuksesta, Joutsenon tai Oulun keskus.

Miksi palautuskeskusta ei ole perustettu?

Toiminta-ajatusta, jonka nykyinen laki sallii, ei ole pidetty järkevänä.

Nerg painottaa, että arvio tehtiin silloin, kun maassa ei ollut vielä kielteisen lainvoimaisen päätöksen saaneita turvapaikanhakijoita.

Maahanmuuttovirasto ja poliisi pohtivat parhaillaan, voidaanko konsepti saada toimivaksi lainmuutoksilla ilman että luodaan 1 400 henkilön säilöönottoyksikköä.

Lue myös:

Orpo: Palautuskeskukset on syytä miettiä uudelleen

Risikko: Paperittomien piilottajille harkitaan rangaistusta