Läpimurto saattaa olla lähellä EU:n ja Etelä-Amerikan Mercosur-maiden välisissä kauppaneuvotteluissa. Pihvi on kauppasopimuksen pihvi.

Kansainvälinen kauppapolitiikka voi tuntua etäiseltä, mutta oikeasti se maistuu jokaisen suussa – olitpa sitten lihan- tai kasvissyöjä.

Suomen ravintoloiden hampurilaisten ja kanapatonkien liha tulee useimmiten ulkomailta. Appelsiinin, riisin tai bataatin suurimmat tuotantoalueet ovat Euroopan ulkopuolella. Näiden tuotteiden hintataso ja etenkin saatavuus määräytyvät pitkälti maailman kauppaneuvotteluissa.

Etelä-Amerikan sisämarkkinat kasvavat nopeasti "Etelän sisämarkkina" eli Mercosur on Etelä-Amerikan suurin kauppaliitto. Maanosan kaupasta kolme neljäsosaa käydään Mercosurin alueella. Mercosuriin kuuluvat tätä nykyä Brasilia, Argentiina, Paraguay ja Uruguay. Venezuela hyllytettiin jäsenyydestä (siirryt toiseen palveluun) runsas vuosi sitten, kun sen katsottiin rikkovan kauppaliiton sääntöjä. Vapaakauppasopimus Mercosurin kanssa olisi EU-maille tärkeä, koska Etelä-Amerikan markkinat kasvavat nopeasti ripeän talouskasvun ansiosta.

Kun EU ja Etelä-Amerikan Mercosur-maat neuvottelevat tällä viikolla vapaakauppasopimuksesta, siipikarja, appelsiinit ja riisi mainitaan kokouspöydässä tämän tästä. Kaikkein kuumin sana Brysselissä on kuitenkin naudanliha, siitä lisää alempana.

Kyseessä on merkittävä sopimus, joka kattaisi valtavan osan maailmankaupan volyymistä. EU laskee, että Mercosur-maiden tullien alennuksista saatavat hyödyt vastaisivat kahdeksaa EU–Kanada-sopimusta tai neljää EU–Japani-sopimusta (siirryt toiseen palveluun). Näistä sopimuksista on päätetty jo aiemmin.

Jos se ei valmistu nyt, se lykkääntyy vuosilla

Etenkin EU:lla on kiire saada sopimus aikaan, koska Brasilian vaalikausi alkaa maaliskuussa. Lokakuussa maalle valitaan sekä uusi presidentti, kongressi että kuvernöörit. Brasilia käytännössä sulkeutuu vaalikampanjoinnin ajaksi.

EU itse laittaa vaalivaihteen päälle ensi vuodeksi, jolloin valitaan uudet parlamentaarikot ja komissio.

Kauppaneuvotteluille on siis aikaa kuukausi: jos valmista ei tule, prosessi voi venyä vuosilla pelkästään vaalien vuoksi.

Mercosurilla ei ole vapaakauppasopimuksia isojen teollisuusmaiden kanssa. Sopimus tarjoaisi EU:lle selvän etulyöntiaseman kilpailijoihin nähden.

Länsimaalaisten pitäisi tutkijoiden mukaan hillitä reippaasti punaisen lihan syömistä. Jyrki Lyytikkä / Yle

Trump on tuonut vipinää kauppasopimusten laadintaan

Läpimurto voi olla lähellä, koska osapuolilla on aiempaa suurempi motiivi edistää vapaakauppaa. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on luonut kansainväliseen kauppaan protektionistisen ilmapiirin.

EU:n ja Mercosur-maiden välinen sopimus osoittaisi maailmalle, että kansainvälinen neuvottelujärjestelmä on yhä ehjä.

EK:n kauppapolitiikan asiantuntija Saila Turtiainen toivoo, ettei kova tahto onnistua johda lepsuiluun.

– Tärkeää olisi, että halu näyttää tuloksia ei johtaisi sopimuksen kunnianhimon tason laskemiseen, hän sanoo.

Kun suomalaiset yritykset listaavat maita, joissa he kohtaavat eniten kaupanesteitä, Mercosur-maat ovat listalla korkealla.

– Erityisen paljon kaupanesteistä kärsivät pk-yritykset, Turtiainen sanoo. Ne ovat suuria yrityksiä riippuvaisempia juuri viennistä, koska ne eivät pysty esimerkiksi tekemään suoria investointeja maailmalla samalla tavalla kuin suuret.

Paperin ja sellun tullit voisivat laskea

EU:n ja Etelä-Amerikan välinen sopimus koskisi muitakin tuotteita kuin elintarvikkeita. Suomessa suurimpia hyötyjiä olisi metsäteollisuus.

Kaupanesteitä on paljon EU-sisämarkkinoiden ulkopuolella Kaupan esteitä ovat paitsi tavaroilta perittävät tullit ja tuontikiintiöt myös kaikki kansallisen talouden tukiaiset. Esimerkiksi maataloustuet vaikuttavat tukialueen ulkopuolelta tuleviin tuotteisiin samaan tapaan kuin tullit. Myös kansallinen sääntely kuten turvallisuus- ja ympäristövaatimukset tai tuotteille määrätyt standardit voivat olla kaupan este. Yritysten kulut saattava kasvaa jopa kymmeniä prosentteja erilaisten paikallisten ehtojen ja muiden esteiden vuoksi. Se on selvä kilpailuhaitta.

Mercosurin viime aikoina tekemät tarjoukset ovat kuitenkin olleet teollisuustuotteiden markkinoillepääsyn kannalta jopa huonompia kuin aiemmin.

– Olisi tärkeää, että EU ei tee sopimusta, jossa annetaan myönnytyksiä [maataloustuotteiden tuonnissa], mutta ei saada lisää teollisuustuotteiden puolella, Metsäteollisuus ry:n kauppapolitiikan päällikkö Eeva Korolainen sanoo.

Yksi innokkaimpia kauppasopimuksen edistäjiä on ollut Saksa. Sen autoteollisuus joutuu nyt maksamaan Etelä-Amerikkaan viemistään autoista 35 prosentin tullit.

Suomalaisten pelko onkin, että kauppasopimusta hiotaan liiaksi isojen maiden etujen mukaiseksi: hyödyttämään esimerkiksi ranskalaista maataloutta ja saksalaista autoteollisuutta.

Mistä on kyse suomalaisen kannalta?

Sitten pihvilihaan: kaiken ytimessä EU–Mercosur-kauppasopimuksessa on naudanliha.

Mercosur-maat vaativat, että sitä saa tuoda EU:hun mahdollisimman paljon ja mahdollisimman matalilla tulleilla. Mercosur-maat tuottavat etenkin kalliin hintaluokan lihoja, filettä ja pihviä.

Niin tuottaja- kuin kuluttajahinnatkin voisivat laskea. Lihavalikoima voisi laajentua.

EU-maista lähinnä Ranska ja Irlanti taas haluavat mahdollisimman pienen tuontikiintiön (siirryt toiseen palveluun), koska ne pelkäävät eteläamerikkalaisten kilpailijoiden tuhoavan oman tuotantonsa.

Eteläamerikkalaisen lihan tulva heilauttaisi markkinatilannetta esimerkiksi Irlannissa näin: Nyt suurin osa Irlannin naudanlihasta menee Britanniaan. Brexitin jälkeen britit voisivat lopettaa naudanlihan ostamisen Irlannista, ja alkaa tuoda sitä Argentiinasta tai Brasiliasta.

"Samat huolet kuin Yhdysvaltojen maatalouden osalta"

Maanviljelijöitä edustavaa MTK:ta huolestuttavat Mercosur-maiden karjankasvatuksessa käyttämät antibiootit ja kasvuhormonit.

– Myös tuotteiden jäljitettävyyden osalta tilanne on Eurooppaa huonompi. Brasilialaisessa elintarvikevalvonnassa on myös ilmennyt väärinkäytöksiä, MTK:n Brysselin-toimiston johtaja Juha Ruippo sanoo.

– Suhtautuminen hormoneihin, geenimuunneltuihin tuotteisiin ja lääkkeisiin on erilainen kuin meillä. Samat kysymykset, joista olemme olleet huolissamme Yhdysvaltojen osalta, koskevat myös Mercosur-maita.

Mercosur-maiden tuontitulleja keskeisille tuoteryhmille. Aapo Parviainen

Sellua ja koneita olisi helpompi viedä EU:sta

EU puolestaan vaatii, että Brasilia, Argentiina, Paraguay ja Uruguay pienentävät tulleja EU:sta tuotavilta tuotteilta kuten autoilta, laitteilta ja maitotuotteilta. Mercosur-maat perivät nyt maailmanlaajuisestikin verraten suuria tulleja tuontituotteista.

Ylläolevassa grafiikassa on esimerkkejä Mercosur-maiden tulleista.

Esimerkiksi tuontiautoista pitää maksaa 35 prosentin tullit, mikä on saanut autotehtaita rakentamaan Etelä-Amerikkaan tehtaita suoran viennin sijaan. Suomalaisille tärkeistä paperista ja sellusta sekä koneista ja laitteista peritään nyt 12–35 prosentin tulli.

Korjattu 31.1: Alunperin tekstissä luki, että Mercosur-sopimus vastaisi kaupan määrällä mitattuna kahdeksaa EU–Kanada-sopimusta ja neljää EU–Japani-sopimusta. Määrät viittaavat kuitenkin tullien alennuksista saataviin hyötyihin, eivät koko kaupankäynnin arvoon.