Tekstiiliteollisuus hakee entisestä sotilasdiktatuurista halvinta hintaa.

Tanskalaisen kansalaisjärjestön Danwatchin tuore raportti paljastaa, että työolosuhteet Lidlille vaatteita ja kenkiä valmistavissa tehtaissa Myanmarissa saattavat olla surkeat.

Järjestön raportin mukaan vaatteita tehdään alle kolmen euron päiväpalkalla. Työntekijät tekevät töitä tauotta päästäkseen päivän tavoitteisiin. He kertovat myös fyysisestä ja henkisestä väkivallasta ja ammatillisen järjestäytymisen kieltämisestä.

Danwatchin mukaan vähimmäispalkka Myanmarin vaateteollisuudessa on noin 2,7 euroa kahdeksan tunnin päivästä. Uudet työntekijät saavat kuitenkin usein vain puolet palkasta ensimmäisen puolen vuoden aikana.

Tuotantovaatimukset ovat niin hurjat, etteivät työntekijät usein ehdi käydä edes vessassa. Osa työskentelee myös päivän ainoan tauon, aamiaistauon yli tai tulee töihin etuajassa ehtiäkseen täyttää henkilökohtaiset kiintiönsä. Lisäksi naisilla teetetään usein raskauskoe ennen työhönottoa. Järjestäytymistä ei välttämättä katsota hyvällä, ja ammattijärjestöjen jäseniä irtisanotaan ilman varoitusta.

Danwatch haastatteli työntekijöitä yhteistyössä Der Spiegelin ja myanmarilaisten viestinten Myanmar Now'n ja Frontier Myanmarin kanssa.

– En voi käydä vessassa kun on tarve. Se on aiheuttanut minulle virtsausongelmia ja vatsakipuja, sanoo nainen, joka työskentelee tehtaassa, joka valmistaa vaatteita sekä Lidlille että toiselle saksalaiselle halpaketjulle Aldille.

– Minua on haukuttua ja toruttu, kun en ole saanut kiintiötäni täyteen, nainen kertoo Danwatchille.

Toinen nainen kertoo, että tehtaassa työntekijöitä saatettiin ihan lähiaikoihin asti rankaista myös fyysisesti.

– Olen kokenut paljon tässä tehtaassa – työnjohtajat ovat potkineet minua, haukkuneet minua ja solvanneet minua erittäin julmilla ja seksuaalissävytteisillä ilmaisuilla. Olen tyytynyt kohtalooni, koska tarvitsen rahaa elättääkseni perheeni, 21-vuotias nainen sanoo.

Hän on työskennellyt tehtaasta 17-vuotiaasta.

Danwatchin raportti ei yksilöi, mitä tehtaita se on tutkinut. Myös haastatellut työntekijät esiintyvät nimettöminä oman turvallisuutensa takia. Danwatch haastatteli 14:ää työntekijää kolmessa vaate- ja kenkätehtaassa, jotka valmistavat tuotteita Lidlille ja Aldille, Adidakselle tai tanskalaiselle Bestsellerille.

Lidl: Emme hyväksy ihmisoikeusloukkauksia

Lidlin vaatteita tuotetaan 19 tehtaassa Myanmarissa, Lidl kertoo kotisivuillaan. Hankinnat tehdään keskitetysti koko Eurooppaan, eli Danwatchin raportoimista ongelmista kärsivillä tehtailla tuotettuja vaatteita on mahdollisesti voitu tuoda myös Suomeen. Koska raportti ei yksilöi ongelmallisia tehtaita, varmuutta asiasta ei ole, Suomen Lidlistä kerrotaan.

Lidl on ilmoittanut suhtautuvansa vakavasti syytöksiin työntekijöiden oikeuksien loukkaamisesta.

– Emme hyväksy ihmis- ja työoikeuksien loukkaamista missään muodossa, viestintäjohtaja Pilvi-Sisko Riikonen Lidlistä sanoo.

Riikosen mukaan Lidl edellyttää kaikilta alihankkijoiltaan sitoutumista toimintaohjeisiin, joiden tarkoitus on varmistaa eettisesti ja sosiaalisesti kestävät tuotanto-olosuhteet. Tavarantoimittajia myös auditoidaan säännöllisesti. Ulkopuoliset tarkastajat vierailevat tehtailla varmistamassa sääntöjen noudattamisen.

Järjestöjohtaja: "En ole yhtään yllättynyt"

Suomen Ammattiliittojen Solidaarisuuskeskuksen Saskin kansainvälisen toiminnan päällikkö Juha Vauhkonen pitää Danwatchin raportissa tehtyjä havaintoja uskottavana. Sask on tehnyt pitkään yhteistyötä Myanmarin ammattiliittojen kanssa.

– En ole yhtään yllättynyt, että tällaisia tietoja tulee julki, Vauhkonen sanoo. Danwatchin raportin kuvaukset vastaavat Saskin kumppanien raportointia Myanmarin tekstiiliteollisuuden oloista.

Vauhkosen mukaan Myanmarista on tullut yksi maailman keskeisiä tekstiilien halpavientimaita.

– Siitä on tullut Aasian merkittävin hikipajamaa, kun tuotanto on siirtynyt Kiinasta ja Bangladeshista vielä halvemman työvoiman perässä. Maan tekstiiliteollisuus on kasvanut räjähdysmäisesti parin viime vuoden aikana.

Tekstiiliteollisuuden kasvun taustalla on Myanmarin avautuminen kansainväliselle kaupalle vuosikymmeniä kestäneen eristäytymisen jälkeen. Maata vastaan asetettuja talouspakotteita on purettu, kun valtaa pitänyt sotilasjuntta on sallinut demokraattisia uudistuksia.

Halpa hinta vihjaa yleensä heikoista työoloista

Saskin Juha Vauhkonen pitää yritysten vastuullisuuslupauksissa mainostettuja ulkopuolisia tarkastuksia hyvänä alkuna. Aukottomia ne eivät hänen mukaansa ole.

– Usein tehtaat tietävät tarkastajien tulosta ja voivat huolehtia, että tarkastusten aikana kaikki menee sääntöjen mukaan.

Vauhkosen mukaan vaatteen halpa hinta heijastelee usein sen tehneen ihmisen työskentelyoloja.

– Jos ostaa halvan vaatteen, on syytä tiedostaa, että se on voitu tehdä kurjissa oloissa.

Vastuuta ei kuitenkaan voi Vauhkosen mukaan sälyttää kuluttajalle. Sen sijaan halpatuotantomaissa vaatteita teettäviltä yrityksiltä pitää vaatia vastuun kantamista.

– Hinnalla kilpailevilla yrityksillä on suuri vastuu vaatia ja valvoa, että niiden tehtailla noudatetaan ihmisoikeuksia, Vauhkonen sanoo.