Turkin yhteenotot Euroopan maiden kanssa ovat aiheuttaneet jännitteitä jopa Etyjissä.

Turkin yhteenotot Euroopan maiden kanssa aiheuttavat jännitteitä Natossa ja vaikeuttavat kymmenien maiden, myös Suomen Nato-yhteistyötä.

Koulutustilaisuuksia on peruuntunut, osa on siirretty eteenpäin ja joidenkin yksittäisten henkilöiden osallistuminen on estynyt. Hankaluuksien taustalla on Turkin ja Itävallan välille viime syksynä puhjennut sanasota.

Naton kumppanuusmaiden sotilasharjoituksiin syntynyt kiista ei vaikuta, mutta jatkuessaan voi vaikuttaa niihinkin.

Suomi osallistuu vuosittain noin 30:een Naton järjestämään kansainväliseen sotaharjoitukseen ja pariinsataan koulutustilaisuuteen.

Ulkoministeri Timo Soini (ps.) osallistui runsas viikko sitten Naton ulkoministerikokouksessa asiasta käytyihin keskusteluihin.

Soini arveli tapaamisten jälkeen, että Turkilla olisi halua etsiä ratkaisua, joka koskisi maita, jotka eivät ole osallisia kiistassa. Soini ei halunnut arvioida mitä se tarkoittaisi, mutta piti parempana kokonaisratkaisua eli sitä, että Itävalta ja Turkki saisivat “asiansa kuntoon”.

Tilanne kärjistyi viime syksynä, kun useat Itävallan ministerit arvostelivat Turkin presidentin diktatorisia otteita ja sanoivat vastustavansa neuvotteluja Turkin EU-jäsenyydestä.

Odd Andersen / Lehtikuva

Arvostelusta kimpaantunut Turkki ilmoitti vastatoimena sotilasliitto Natossa, että se ei hyväksy Itävallan kumppanuuslistaa eli maan osallistumista Naton erilaisiin koulutus- ja harjoitustilaisuuksiin.

Käytännössä koulutustilaisuuksien jäädyttäminen yhdeltä kumppanuusmaalta koskee myös muita maita kuten Suomea.

Yksi Naton jäsenmaa, tässä tilanteessa Turkki, voi estää haluamansa toiminnan, koska päätökset Natossa on tehtävä yksimielisesti. Turkki on toiminut aiemminkin samoin eli siirtänyt kiistojaan Naton sisälle, kuten vuonna 2012, kun se esti Israelin yhteistyön Naton kanssa.

Tilanne kuvaa paitsi Turkin otteita myös sen suhteiden tulehtumista useisiin EU-maihin ja Natoon. Turkki-kiistat ovat heijastuneet jopa Etyjiin.

Turkin poikkeuksellisen voimakas oman aseman puolustaminen näkyy jännitteinä, mutta toisaalta Turkki pyrkii säilyttämään hyvät yhteistyösuhteensa Etyjissä.

Turkin ärhäkkyyttä on lisännyt ensi sunnuntaina perustuslaista pidettävä kansanäänestys, jonka avulla presidentti Recep Tayyip Erdoğan pyrkii vahvistamaan omaa valtaansa.

Mevlet Cavusoglu pitämässä puhetta Turkin konsulaatissa Hampurissa 7. maaliskuuta. Carsten Koall / EPA

Monet Euroopan maat ovat rajoittaneet turkkilaisten poliitikkojen kampanjointia omalla maaperällään. Kovimmat yhteenotot käytiin viime kuussa Saksan ja Hollannin kanssa. Hollanti esti Turkin ulkoministerin tulon maahan ja kampanjoinnin presidentinvallan laajentamisesta.

Presidentti Erdoğan varoitti käydyn sanasodan jälkeen, että “eurooppalaiset eivät voi missään maailman kolkassa kävellä turvallisesti kadulla”.

Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg on pyrkinyt rauhoittamaan jäsenmaiden kuumentuneita suhteita.

Tällä hetkellä Naton käytävillä oletetaan, että 16. huhtikuuta järjestettävän Turkin kansanäänestyksen jälkeen saattaa olla otollisempi ilmapiiri ratkaista kiista kumppanuusmaiden osallistumisesta Naton tilaisuuksiin. Jos Erdoğan häviäisi kansanäänestyksen, se merkitsisi yhä vaikeutuvia suhteita eurooppalaisiin kumppaneihin.

Lisää Turkin sekä Hollannin ja Saksan kiistoista voit lukea tästä.