Suomen Pankki on laskenut, että nykyvauhdilla käteisen käyttö hiipuu olemattomiin vuoteen 2029 meneessä.

Seteleiden kysyntä jatkaa kuitenkin erittäin voimakasta kasvua ja myös Suomessa euroseteleitä lasketaan liikkeelle vuosi vuodelta enemmän.

Suomen Pankki on laskenut liikenteeseen yhteensä noin 14 miljardia euroa.

Yle Uutisgrafiikka

Käteispankkien määrä on romahtanut: käteistä saa enää noin 850 konttorista, kun 15 vuotta sitten käteistä sai 1 600 konttorista.

Pankkiautomaattien määrä on myös vähentynyt: kaksikymmentä vuotta sitten automaatteja oli lähemmäs 2 500, nyt tuhat vähemmän.

Suomalaiset suosivat maksukortteja päivittäistavarakaupassa: seitsemän kymmenestä käyttää tavallisimmin korttia, kun vain 13 prosenttia kertoo käyttävänsä useammin käteistä. Loput käyttävät yhtä usein käteistä ja korttia.

Euroissa mitattuna korttimaksuja tehdään reilun 42 miljardin edestä ja käteismaksuna arviolta 16 miljardin edestä. Eli ostosten arvosta pyöreästi 30 prosenttia maksetaan käteisellä, 70 prosenttia korteilla.

Jos suomalaiset maksavat käteisellä koko ajan vähemmän, niin mihin kaikki setelit ovat kadonneet? Suomen Pankin mukaan pankeissa ja automaateissa kaikesta käteisestä on vain murto-osa: 95 prosenttia käteisestä on yleisön hallussa.

Suomen pankin rahahuolto-osaston johtava neuvonantaja Kari Takala sanoo, että seteleiden suuressa kysynnässä on "mysteerisiäkin piirteitä", mutta seuraavassa Suomen pankin arvioita siitä, miksi käteistä syydetään kiihtyvällä tahdilla maailmaan, vaikka sen käyttö vähentyy.

Yle Uutisgrafiikka

Suomalaiset turistit kantavat seteleitä ulkomaille

Arviolta noin puolet Suomessa liikkeelle lasketuista seteleistä on kulkeutunut ulkomaille.

Markka-aikana markka kelpasi maksuvälineenä vain Suomessa. Nyt suomalaiset turistit saattavat napata automaatista tukun 50 euron seteleitä mukaansa Europpaan suuntautuville lomamatkoille, sillä Euroopassa yleisin maksuväline on yhä käteinen: jos Suomessa käteisellä maksetaan neljä ostosta kymmenestä, niin esimerkiksi Saksassa yhä kahdeksan kymmenestä ostoksesta maksetaan riihikuivalla.

Suomen Pankin mukaan juuri 50 euron seteleiden kysynnän voimakas kasvu kertoo turismiviennin lisääntymisestä. Ulkomailta käydään myös ostamassa esimerkiksi käytettyjä autoja käteisellä.

500 euron seteleiden kysyntä on puolestaan vähentynyt viime vuosina. Tämä johtuu siitä, että ennen kuin Viro liittyi euroon, etelänaapuriin vietiin Suomesta suuria seteleitä.

Seteleitä lennätetään Moskovaan – käteistä pankkiholveissa

Euroja viedään ja niitä ajautuu myös euroalueen ulkopuolelle. Yleisesti arvioidaan, että eurosetelistöstä 25 - 30 prosenttia on nykyisin euroalueen ulkopuolella. Euro on tällä hetkelllä maailman toisiksi suurin valuutta dollarin jälkeen.

Itäeurooppalaisten tarvitsemat eurot kuljetetaan lentokoneilla pääosin Saksasta Moskovaan ja Pietariin. Eurosetelit päätyvät euroalueen ulkopuolella enimmäkseen säästöön, koska jokaisessa maassa pitää käyttää pääosin omaa valuuttaa.

Venäjällä lienee euroja pullollaan olevia kassakaappeja ja pankkien tallelokeroita, joissa säillötään käteistä pahan päivän varalle: Kari Takalan mukaan venäläiset eivät luota kovin paljon omiin pankkeihinsa, eivätkä siksi uskalla säilyttää säästöjään talletustileillä.

Miksi venäläiset eivät säästä ruplia käteiskassoissaan? Siksi, että öljyn hinta on laskenut ja ruplan arvo on heikentynyt. Venäläiset haluavat säästää käteistä nimenomaan euroina tai dollareina.

Toki rikollisetkin käyttävät käteistä, mutta Takalan mukaan käteisen hamstraamisen pääasiallinen tarkoitus on omien säästöjen suojaaminen.

Pimeisiin palkkoihin ja sukan varteen?

Kotikutoisissa sukissa tai kassakaapeissa on tiettävästi jonkun verran käteissäästöjä pahan päivän varalle, mutta suomalaiset uskaltavat säilyttää rahojaan pankkitileillä.

Suomessa sukanvarteen säästäjien tai kassakaappeihin seteleitä jemmaavien määrää ei tiedetä, mutta Takalan mukaan Suomessa käteisen "hallussapitomotiivin merkitys on vähäisempi kuin muualla euroalueella." Eli käteistä käytetään pääasiassa maksamiseen, ei säästämiseen.

Entä kuinka paljon käteisellä maksetaan kuitittomia, pimeitä pitsoja tai rahoitetaan harmaata taloutta vaikkapa maksamalla pimeille raksamiehille palkat käteisenä?

Takala arvelee, että harmaata taloutta on Suomessa niin vähän, että tuskin suuria summia käteisestä päätyy rikollisten käsiin. Rakennuksillakin palkat maksetaan nykyään pankkitilleille pimeiden palkkojen torjumiseksi.

Osa käteisen kysynnän kasvusta saattaa johtua siitä, että pankkiautomaateilta nostetaan kerralla enemmän rahaa kuin ennen: kun automaatteja on entistä harvemmassa, nostetaan riihikuivaa kerralla enemmän, jottei käteinen lopu yllättäen kesken.

Yle Uutisgrafiikka

Kyberhyökkäyksen tai luonnomullistuksen varalle käteistä

Käteinen on käypää valuuttaa vielä pitkään, vaikka Suomessa käteisen käyttö hiipuisikin. Vaikka pankit ovat vähentäneet käteispalveluja ja automaatteja on harvemmassa, suomalaiset ovat olleet ainakin tähän asti suhteellisen tyytyväisiä käteisensaantimahdollisuuksiin.

Mutta jos kyberhyökkäys kaataa verkkopankit ja sähköiset maksujärjestelmät tai jos myrsky tai tulva katkaisee sähköt, käteinen voi olla ainoa mahdollinen maksukeino kriisitilanteessa jatkossakin.