Forssan kansallinen kaupunkipuisto seurailee Loimijokea, joka luikertelee myös vanhojen teollisuusalueiden läpi.

Forssan kansallinen kaupunkipuisto seurailee Loimijokea, joka luikertelee myös vanhojen teollisuusalueiden läpi. T:mi A. Isomäki

Forssan kansallinen kaupunkipuisto on saanut ympäristöministeriön vahvistuksen. Ympäristöministeri Sanni Grahn-Laasonen siunasi kotikaupunkiinsa pitkään suunnitellut puiston maanantaina.

– Olen hyvin ylpeä kotikaupungistani ja toivon, että Forssan seudulla otetaan kansallisen kaupunkipuiston statuksesta kaikki ilo irti. Puiston status on forssalaisille iso juttu ja nostaa arvostustamme valtakunnallisesti, sanoo ministeri Grahn-Laasonen tiedotteessa.

Hän toivoo puiston herättävän myös myönteisiä mielikuvia Forssasta. Kaupunki ja sen ympäristö ovat viime vuosina olleet muuttotappioaluetta.

Korkeavahan kerrostalot ovat kaupunkipuistossa

Reilun 800 hehtaarin laajuinen puisto on Suomen kahdeksas kaupunkipuisto. Se ulottuu peltomaisemista Forssan ydinkeskustan kautta harjumetsiin.

Puistossa on mukana Forssan seudun asumisesta ja elämisestä kertovat ympäristöt, rakennukset sekä asutut kaupunkikorttelit. Näiden historia yltää kivikaudesta ja osin 1500-luvun kylistä Forssan teollistumisen ajan työväestön ja teollisuusjohtajiston asumuksiin asti.

Kulttuuriympäristön ja kaupunkiluonnon yhdistää alueen läpi virtaava Loimijoki.

Erikoista puistossa on se, että ensimmäistä kertaa kaupunkipuiston osaksi on hyväksytty myös elementtilähiö, Korkeavahan kerrostalot.

Korkeavahan 1970-luvulla nousseet kerrostalot ovat pysyneet hyvässä kunnossa. Alueen taloja on peruskorjattu systemaattisesti. Korkeavahasta asuntoja tulee vain vähän julkiseen myyntiin, sillä alueella on hyvä maine.

Forssa on myös kansallisten kaupunkipuistojen verkoston nuorin kaupunki. Kaupunkipuistoja on myös Hämeenlinnassa, Heinolassa, Porissa, Hangossa, Porvoossa, Turussa ja Kotkassa.