Ministeriö esitteli viime vuoden ääriliikehdintää maanantaina julkaisemassaan raportissa (siirryt toiseen palveluun). Ensimmäiseksi voidaan todeta, että väkivaltaisen ekstremismin määrä on Suomessa edelleen vähäistä. Vertailun vuoksi: pahoinpitelyrikoksia tulee Suomessa poliisin tietoon vuosittain yli 30 000. Väkivaltaiseen ekstremismiin liittyvien pahoinpitelyrikosten määrä viime vuonna oli tähän nähden marginaalisen pieni 17. Suurin osa rikoksista ja rikosepäilyistä onkin muutaman yksittäisen tapahtuman lopputulosta.

Väkivaltainen ekstremismi? Väkivaltaisella ekstremismillä tarkoitetaan sitä, että väkivaltaa käytetään, sillä uhataan, siihen kannustetaan tai se oikeutetaan aatemaailmalla perustellen. Näitä aatemaailmoja voivat edustaa esimerkiksi kansallissosialismi, anarkismi, tai väkivallan oikeuttaminen islamiin nojaten. Määritelmän tarkoitus on erotella esimerkiksi väkivaltaisten jihadistien ja uusnatsien rikokset "tavallisesta" väkivaltaisesta rikollisuudesta, johon Suomessa liittyy tyypillisesti alkoholi. Väkivaltaisen ekstremismin piiriin lasketaan vain rikoslain 21 luvun mukaiset, henkeen ja terveyteen kohdistuvat rikokset ja niiden suunnittelut. Omaisuuteen kohdistuvia rikoksia ei lasketa määritelmän piiriin. Sisäministeriö alkoi kuvailla tietynlaisia rikoksia väkivaltaisena ekstremisminä ensimmäisen kerran 2013.

Kokonaisuudessaan aatemaailmalla perusteltua väkivaltaa todettiin alle sadassa rikoksessa tai rikosepäilyssä. Rikosepäilyistä 33 kirjattiin väkivaltaisen äärioikeiston, 16 anarkistiseen ja antifasistiseen liikehdinnän, ja 12 ydinvoiman vastaisen liikehdinnän piikkiin. Lisäksi Keskusrikospoliisi käynnisti kymmenkunta jihadismiin liittyvää, terrorismirikoksina tai niitä sivuavia rikoksia koskevaa esitutkintaa.

Valtaosa äärioikeiston ääriliikehdinnästä Vastarintaliikkeen käsialaa

Suurin yksittäinen rikoskokonaisuus syntyi kansallissosialistisen Suomen Vastarintaliikkeen (SVL) katutapahtumasta, joka kärjistyi mellakaksi. Tapahtuman jälkeen liikkeen jäsenet pahoinpitelivät sivullisia ja estivät poliisin toimintaa.

SVL vastasi myös lähes kaikista tapauksista joissa rikoksen nimikkeenä oli kiihottaminen kansanryhmää vastaan. Epäillyt rikokset on tehty levittämällä järjestön rasistista materiaalia sisältäviä lentolehtisiä julkisille paikoille tai asuintalojen postilaatikoihin.

Satunnaisia äärioikeistolaisten tekemiä pahoinpitelyrikoksia tuli ilmi 12 kappaletta, joista neljässä motiivi on rasistinen. Kahdeksassa tapauksessa rikoksesta epäillyt ovat sisäministeriön kuvailun mukaan rasistiseen skinhead-liikkeeseen kuuluvia henkilöitä.

Kahta turvapaikanhakijaa epäillään sotarikoksista Irakissa

Keskusrikospoliisi ja paikallispoliisi käynnistivät viime vuonna kymmenkunta väkivaltaiseen jihadismiin liittyvää, terrorismirikoksina jaa niitä sivuavia rikoksia koskevaa esitutkintaa. Terrorismiin liittyvien rikosepäilyjen lisääntyminen on seurausta pääosin Syyriaan suuntautuvasta vierastaistelijailmiöstä.

Väkivaltainen jihadismi? “Väkivaltaisella jihadismilla” sisäministeriö tarkoittaa kansainvälisiä väkivaltaisia poliittisia liikkeitä, jotka perustelevat väkivallan käyttöä islamin uskonnolla. Liikkeen ideologia rikkoo rikkoo useita islamin sääntöjä, jotka kieltävät väkivallan käytön. Väkivaltaiselle jihadismille on tyypillistä julistaa väkivallan tuomitsevan valtavirran islamin kannattajat vääräuskoisiksi. Näin oikeutetaan väkivalta muita muslimeja vastaan. Tämä tunnetaan "takfirismina". Tunnetuin aatemaailmaa edustava järjestö on tällä hetkellä Isis.

Syksyllä 2015 käynnistyi ensimmäinen rikostutkinta, jossa terroristisessa mielessä tehdyistä murhista epäillyt ovat turvapaikanhakijoita. Kahden veljeksen epäillään kuuluneen Isisiin ja ampuneen Irakin armeijan aseettomia sotilaita.

Anarkistit heittelivät poliisia kivillä

Anarkistien ja antifasistien 16 rikoksesta ja rikosepäilystä 13 tehtiin itsenäisyyspäivänä, jolloin he yrittivät pysäyttää 612-soihtukulkueen. Poliisi esti äärivasemmistolaisten toimet, jolloin he alkoivat heittää poliisia kivillä.

Ydinvoimaa vastustavien rikosepäilyt syntyivät nekin yhden tapahtuman yhteydessä, eli Fennovoiman ydinvoimahanketta vastustavan mielenosoituksen aikana Pyhäjoella. Mielenosoittajat muun muassa potkivat ja löivät ydinvoimalahankkeen parissa työskenteleviä henkilöitä.

Turvapaikanhakijoiden saapuminen nostatti viharikosaallon

Kymmenien tuhansien turvapaikanhakijoiden saapuminen oli poikkeuksellinen tilanne, joka synnytti Suomessa aiemmin harvinaisen viharikosilmiön: vastaanottokeskuksiin kohdistuneet tuhotyöt ja niiden yritykset. Polttopulloiskuja ja muita tapauksia tuli poliisin tietoon vuoden 2015 aikana 15 kappaletta.

Rikoksia tehtiin silloin kun tulijoiden määrä oli suurimmillaan. Kun turvapaikanhakijoiden saapuminen talven kylmetessä väheni, rikoksetkin laantuivat.

Rikoksista epäillyillä ja tuomituilla ei ole havaittu yhteyksiä ääriryhmiin ja rikoksista moni tehtiin spontaanin päähänpiston seurauksena. Tästä syystä sisäministeriö ei laske niitä väkivaltaisen ekstremismin piiriin, ja aiemmin esiteltyihin lukuihin.