Hallitus kokee nyt tärkeäksi osoittaa, että Suomi panostaa sotilaalliseen turvallisuuteensa aiemmin ilmoitettua enemmän, kirjoittaa Olli Ainola.

Jos Suomi kuuluisi Nato, se sijoittuisi eurooppalaisista jäsenmaista seitsemänneksi suurimmaksi puolustusmeno-osuuksilla mitaten. Tilaston lähteet: Nato 13.3.2017 ja Suomen puolustusministeriö. ILTALEHTI

Suomi harppaa Euroopan suurten puolustusmahtien ryhmään, kun hallitus ryhtyy ilmoittamaan Suomen puolustusmenojen bruttokansantuoteosuuden Naton käyttämällä laskentakaavalla.

Naton laskentakaava kiskaisee kerta heitolla Suomen tilastoissa ainakin viiden Nato-maan ohi ja yli puolustusjärjestön eurooppalaisten maiden keskiarvon. Jos Suomi kuuluisi nyt sotilasliittoon, se sijoittuisi eurooppalaisista jäsenmaista seitsemänneksi suurimmaksi puolustusmeno-osuuksilla mitaten.

Uudella tavalla laskien Suomen puolustusmenojen BKT-osuus on noin 1,6 prosenttia, kun se nykyisin käytettävällä kansallisella mittaustavalla on ”vain” 1,3 prosenttia.

Hallitus teki poliittisen päätöksen uuden laskentatavan käyttöönotosta erikoisella tavalla. Päätös syntyi yhdessä hujauksessa eduskunnan täysistunnossa kaksi viikkoa sitten, kun kansanedustajat kävivät lähetekeskustelua hallituksen puolustusselonteosta.

Asian nosti esille puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Ilkka Kanerva (kok). Hän kertoi kokoomusryhmän ehdottavan, että Suomi lisäisi puolustusmenoihinsa rajavartiolaitoksen menot, sotilaseläkemenot sekä kriisinhallintajoukkojen ylläpitomenot.

- Näillä mittareilla me emme todellakaan alisuoriudu edes tällä haavaa, saati sitten, kun selonteossa esitetyt lisämäärärahat myönnetään, Kanerva kehaisi.

Sdp:n Eero Heinäluoma komppasi välihuudollaan Kanervaa ja heti perään puolustusministeri Jussi Niinistö (ps) nyökytteli hyväksyvästi.

Lopulta pääministeri Juha Sipilä (kesk) ilmoitti, että hän kannattaa ehdotusta. Näin näppärästi se kävi.

Suomen puolustusmenojen BKT-osuus on puolustusministeriön mukaan noin 1,6 prosenttia vuonna 2017. MARJA SEPPÄLÄ

Pieni suurvalta

Puolustusministeriö kertoo, että Suomi laskee yleensä puolustusmenojen osuuden bruttokansantuotteesta siten, että puolustusmenoiksi katsotaan ainoastaan valtion talousarviossa puolustusministeriön hallinnonalaan kuuluvat menot. Tällä laskutavalla puolustusmenojen BKT-osuus on 1,3 prosenttia vuonna 2017.

Naton käyttämällä laskutavalla puolustusmenoihin lasketaan mukaan myös suomalaisten kriisinhallintajoukkojen ylläpitomenot, jotka budjetoidaan ulkoministeriön hallinnonalalle, puolustushenkilöstölle maksettavat eläkkeet sekä sisäministeriön alaisen rajavartiolaitoksen menot.

Tällä Naton laskutavalla Suomen puolustusmenojen BKT-osuus on puolustusministeriön mukaan noin 1,6 prosenttia vuonna 2017.

Viime vuonna osuus oli tällä tavalla miten 1,56 prosenttia, mikä on selvästi enemmän kuin Naton eurooppalaisten jäsenvaltioiden keskiarvo 1,47.

Politiikkaa numeroilla

Uusi laskukaava on politiikkaa siinä missä vanhakin.

Puolustusmenoja on häivytetty ulkoministeriön ja sisäministeriön hallinnonaloille, koska on ollut poliittisesti tarkoituksenmukaista näyttää todellista pienempiä kuluja. Suomi oli kylmän sodan päättymisen jälkeen kummajainen niiden maiden rinnalla, jotka nauttivat rauhanosingoista ja leikkasivat kylmästi puolustustaan. Yksi näistä maista oli Ruotsi.

Perinteisesti vasemmisto on tavannut pitää meteliä puolustusmenoista. Kenraalit ovat lyöneet rätingit pöytään ja sanoneet, että pienet tai kohtuulliset Suomen menot ovat, jos moneen muuhun vertaa.

Kyse on informaatiosodankäynnistä. Poliittisen suhdanteen vuoksi hallitus kokee nyt tärkeäksi osoittaa, että Suomi panostaa sotilaalliseen turvallisuuteensa aiemmin ilmoitettua enemmän.

Vastikään Suomi kertoi nostavansa sodan ajan joukkojensa määrää kymmenillä tuhansilla sotilailla. Sekin oli ovela silmänkääntötemppu, sillä pääosa näistä taistelijoista otettiin laskelmiin esimerkiksi jo nykyisin käytettävissä olevista rajajoukoista.

Hallituksen edustajien puheenvuoroja eduskunnan täysistunnossa 8. maaliskuuta.

Trump painostaa

Kenelle Suomi näitä laskuharjoituksia tekee? Luonnollisesti Donald Trumpille.

Trump on vaatinut Eurooppaa lisäämään sotilasmenojaan. Nato-maille tuo on vuosikymmeniä vanha ja tuttu virsi. Keskustelu on yleensä päättynyt siihen, että kaikki on jatkunut kuten ennenkin eli että Yhdysvallat maksaa leijonanosan Naton menoista.

Toiset maat ovat kuitenkin alttiimpia Yhdysvaltain painostukselle. USA:n uusi hallinto pystyy käytännössä puristelemaan vain niitä maita, joilla on kahdenväliset puolustussiteet Yhdysvaltain kanssa. Natoon kuulumattomilla Ruotsilla ja Suomella on tiivis kahdenvälinen puolustusyhteistyö Yhdysvaltain kanssa.

Sipilän hallitus panee nyt sotilaalliset numeronsa ojennukseen osoittaakseen Trumpille, että Suomi ei ole Pohjois-Euroopan puolustuksen vapaamatkustaja.