Pikaruokapaikkojen suosion kasvu on ravintola-alan nopeinta. Yle kysyi kahdeksalta pikaruokaketjulta, mistä niiden naudanliha, broileri ja salaatti ovat peräisin. Vastaukset on koottu alla olevaan taulukkoon. Muutama ravintolaketju ilmoitti lisäksi pekoninsa tulevan Suomesta ja juuston Saksasta. Salaatin alkuperämaa vaihtelee kaikissa ketjuissa satokauden mukaan.

Yle Uutisgrafiikka

Joissain ravintolaketjuissa samaa raaka-ainetta ostetaan eri tuotteisiin eri alihankkijoilta. Esimerkiksi Hesburgerin kanahampurilaisten pihveissä käytettävä liha tulee Suomesta ja Virosta, mutta minikanahampurilaisen kohdalla tilanne on toinen. Sen broileri voi olla peräisin Saksasta, Ranskasta, Puolasta, Hollannista, Unkarista tai Sloveniasta.

Alkuvuonna Kanadan yleisradioyhtiö CBC uutisoi (siirryt toiseen palveluun) dna-testistä, jonka tulosten perusteella Subway-ketjun kanasuikaleissa olisi lihaa alle 50 prosenttia. Subway kiistää CBC:n väitteen.

Suomessa Ylelle kerrottiin, että Subwayn kanasuikaleet tulevat Britanniasta, Irlannista, Ranskasta, Tanskasta ja Saksasta. Ketjun valikoimasta elokuun aikana poistuva grillattu kananrinta on puolestaan thaimaalaista alkuperää.

Onko alkuperällä väliä?

Sitran toteuttaman kyselyn mukaan 79 prosenttia suomalaisista pitää kotimaisista raaka-aineista valmistetun ruuan suosimista tärkeänä. Huhtikuussa tehdyn kyselytutkimuksen vastauksista selvisi myös, että monet kokevat syyllisyyttä tilanteissa, joissa ovat jättäneet ruuan alkuperän huomiotta.

– Myönnän kyllä tuntevani huonoa omaatuntoa, jos syön muuta kuin kotimaista ruokaa. Mutta pizza on vaan niin hyvää, espoolainen Tuula Tyni tunnustaa.

Helsingin yliopiston Kuluttajatutkimuskeskuksesta vahvistetaan, että ruuan alkuperämaalla on merkitystä suomalaisille, mutta asian tärkeys vaihtelee eri tilanteissa. Ruualta etsitään monenlaisia ominaisuuksia.

– Maku on ensisijainen kriteeri, toinen tärkeä tekijä on hinta. Sitten tulevat terveellisyys, kotimaisuus, eettisyys, ympäristöystävällisyys... Kaikkia toiveita ja odotuksia ei ole aina mahdollista toteuttaa, joten täytyy tehdä kompromisseja, yliopistonlehtori Mari Niva kertoo.

Ravintolassa etsitään Nivan mukaan erityisesti makuelämystä ja yhdessä syömisen kokemusta. Ruokaostoksilla valintatilanne on erilainen ja tieto tuotteiden alkuperämaista näkyvämmin esillä.

– Kaupassa alkuperää miettii enemmän ja tarkemmin, espoolainen Teija Ahonen-Ali toteaa.

Lähiruoka voi lyödä läpi

Pikaruokapaikkojen liikevaihdon kasvu on koko ravintola-alan voimakkainta. Viime vuonna muutosta oli lähes seitsemän prosenttia, ja anniskeluravintoloiden kasvu jäi puoleen pikaruokaloiden kiidosta.

Syksyllä Suomessa aloittaa jälleen uusi ketju, TacoBell. Pikaruuan suosioon vaikuttaa se, että tarjontaa on paitsi paljon, myös moneen makuun.

– Pizzan ja hampurilaisten ohelle on tullut uudenlaisia ravintola- ja kahvilakonsepteja, joista saa nopeaa ja helppoa ruokaa. Variaatiota ja tarjontaa on enemmän kuin ennen ja ihmiset etsivät uudenlaisia makuja ja kokemuksia, Mari Niva kertoo.

Ulkona syömisestä on tullut arkisempaa kuin aiemmin, ja ravintolaan saatetaan lähteä spontaanisti.

– Varsinkin isoissa kaupungeissa vaihtoehtoja on hyvin tarjolla. Pikaruuassa myös suhteellisen edullinen hinta vaikuttaa suosioon, Niva toteaa.

Edullisuuden tavoittelu on syy siihenkin, miksi Suomessa toimivat ketjut eivät käytä paikallisia raaka-aineita. Lisäksi pikaruokapaikkojen pitkälti vakiona pysyvä tuotevalikoima edellyttää, että raaka-aineita on saatavilla suuria määriä.

– Jos pikaruuassa profiloiduttaisiin lähiruualla, raaka-aineiden saatavuuden varmistaminen saattaisi vaatia toisenlaisen logistiikkaketjun koko ravintolakonseptiin, Niva sanoo.

Tulevaisuudessa alkuperän merkitys voi kuitenkin kasvaa pikaruoka-alalla. Ruokakauppojen markkinoinnissa kotimaisuutta ja lähituotantoa korostetaan koko ajan enemmän.

– Voi hyvin olla, että se yleistyy myös ravintoloissa. Silloin voi syntyä painetta siihen, että myös pikaruokaravintoloissa kerrotaan alkuperästä enemmän, Niva arvelee.

Hesburgerissa raaka-aineiden kotimaisuudesta kysytään päivittäin. Alihankintaketjujen avoimuus saattaa yleistyä sitä mukaa, kun asiakkaiden kiinnostus kasvaa. Esimerkiksi McDonald's on lanseerannut sivuston (siirryt toiseen palveluun), jossa ruuista ja niiden raaka-aineista voi esittää kysymyksiä.

Lue myös: Mistä ravintolaketjujen lihat tulevat? (Ylen Kuningaskuluttajan selvitys vuosilta 2014 ja 2016)

12.7. klo 10:50 korjattu taulukkoon Subwayn alkuperätietoja, lisätty tieto suomalaisesta salaatintoimittajasta. Tekstiin lisätty klo 11:02 tieto siitä, että Subway kiistää CBC-yleisradioyhtiön tiedon kanasuikaleiden dna-testituloksista.

14.7. klo 11:12 Burger King täydensi tietojaan taulukkoon.