Venezuelan presidentistä Nicolás Madurosta on tullut Valkoisen talon mielestä diktaattori.

Yhdysvallat päätti lisätä Maduroa koskevia henkilökohtaisia pakotteita sen jälkeen, kun sunnuntaina 30. heinäkuuta käytiin kiistelty ja opposition vastustama vaali edustajistosta, joka tarvitaan maan perustuslain muuttamista varten.

Euroopan parlamentin puhemies Antonio Tajani ehdotti, että EU asettaisi omia pakotteita Venezuelan hallitusta ja presidentti Maduroa vastaan.

Tajanin mukaan pakotteet olisivat EU:n vastatoimi toistuville ihmisoikeusloukkauksille Venezuelassa ja sille, että maan hallitus yrittää tukahduttaa opposition.

Kotiarestissa olleet oppositiojohtajat Leopoldo López ja Antonio Ledezma vietiin telkien taakse pian vaalin jälkeen.

Perun hallitus on kutsunut kymmenen Etelä-Amerikan maan ja Kanadan ulkoministerit keskustelemaan Venezuelan tilanteesta Limaan 8. elokuuta.

Yhdysvaltojen ja Perun ohella useat maat ovat ilmoittaneet, etteivät ne hyväksy sunnuntaisia vaaleja.

Haavisto: ”Olisin hyvin varovainen pakotteiden osalta.”

Euroopan rauhaninstituutin puheenjohtajan Pekka Haaviston mielestä Yhdysvaltojen seuraaminen pakotteissa kuitenkin vain pilaisi EU:n mahdollisuudet keskusteluyhteydelle.

Toisin kuin Yhdysvaltoja, Euroopan unionin edustajia yhä arvostetaan ja kuunnellaan monissa Latinalaisen Amerikan maissa, vihreiden kansanedustaja ja presidenttiehdokas Haavisto sanoo.

”Olisin hyvin varovainen pakotteiden osalta tässä tilanteessa, vaikka pidän tärkeänä, että ihmisoikeusloukkauksiin puututaan. Näkisin, että ensisijainen keino on etsiä ryhmä Etelä-Amerikan maita luomaan jonkinlainen dialogi opposition ja hallituksen välillä.”

Tällaista ryhmää, jonka toimintaa EU voisi tukea, on ehdottanut muun muassa Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Federica Mogherini.

Myös sanomalehti The New York Timesissa on arvioitu, että EU:sta tai yksittäisestä rauhanvälitystyössä menestyneestä Euroopan maasta voisi olla hyötyä Venezuelan hallituksen ja opposition keskusteluyhteyden rakentamisessa.

Suomessa rauhanvälitystyöstä tunnettu CMI tai Suomen ulkoministeriön rauhanvälistysyksikkö eivät ole kuitenkaan toistaiseksi tällaista mahdollisuutta pohtineet. Euroopan rauhaninstituutti on itsenäinen säätiö, jonka tehtävänä on tukea ja täydentää EU:n kasvavaa rauhanvälitystoimintaa. Haavisto valittiin sen johtokunnan puheenjohtajaksi lokakuussa 2016.

Ulkopuolisista toimijoista Vatikaani on yrittänyt toimia välikätenä, mutta tuloksetta.

Venezuelan poliittisen tilanteen rauhanomaisessa ratkaisemisessa keinot ovat vähäiset.

Maan sosialistinen ja presidenttijohtoinen hallitus on kaikin tavoin pyrkinyt keskittämään valtaa itselleen, vaikka se koki parlamenttivaalissa tappion joulukuussa 2015 .

Epäsuositun presidentti Maduron on uskottu haluavan muuttaa edeltäjänsä presidentti Hugo Chávezin johdolla luotua perustuslakia juuri sen takia, että parlamentissa enemmistönä olevan opposition vaikutusvaltaa voidaan entisestään heikentää.

Oppositioäänien vaientamista on jatkettu myös toistuvilla kiinniotoilla.

Yhtenä lähtölaukauksena tämän vuoden mellakoille on pidetty tammikuussa tapahtuneita opposition jäsenten pidätyksiä. Alkuvuoteen mennessä Venezuelassa oli jopa yli sata poliittista vankia.

Poliittisten syiden lisäksi Venezuelan tilannetta on kärjistänyt öljynhinnan lasku, joka on laskenut kansan elintasoa.

Armeija ja poliisi tukevat yhä hallitusta.

Neljässä kuukaudessa on kuollut jo yli 120 ihmistä Maduroa vastustavissa mielenilmauksissa.

Helsingin yliopiston maailmanpolitiikan professori Teivo Teivainen pitää hyvin todennäköisenä, ettei uusilta väkivaltaisuuksilta ja kuolonuhreilta voida välttyä.

Teivainen ei kuitenkaan usko, että Venezuelan tilanne yltyisi varsinaisen sisällissodan tasolle.

”Sellainen skenaario on kuitenkin mahdollinen, että keskitason tai alemman tason upseerit saattaisivat alkaa kapinoida. Sillä lailla sisällissotatyyppiset tilanteet ja vallankaappaukset ovat Latinalaisessa Amerikassa joskus lähteneet liikkeelle. Toistaiseksi armeijan ja poliisin johto ovat olleet lojaaleja Venezuelan hallitukselle.”

Sitä, mitä Venezuelan kuliseissa oikeasti tapahtuu, on kuitenkin vaikea nähdä.

Teivainen huomauttaakin, että rauhanneuvottelut alkavat usein vaivihkaa, kuten Venezuelan naapurimaassa Kolumbiassa on käynyt.