Valkoinen henkilöauto seurasi Pia Puumalaista kesäkuussa. Tuntematon mies kuvasi Puumalaista, hänen avustajaansa ja kolmea alaikäistä lasta.

Oululainen Pia Puumalainen sanoo eläneensä kesäkuussa kolme päivää kuin amerikkalaisessa vakoiluelokuvassa. Varjostetuksi joutuminen oli perheelle pelottava ja ahdistava kokemus.

Kipuoireyhtymää sairastava Puumalainen oli lähdössä kahden lapsensa, avustajan ja tämän lapsen kanssa kotoaan Tuirasta muutaman kilometrin päässä sijaitsevalle Hietasaaren Ponipihalle, kun hän huomasi, että valkoinen auto seurasi perässä. Auto ajoi seurueen perässä myös paluumatkalla.

Seuraavana päivänä sama auto oli taas Puumalaisen varjona sekä kotipihan tuntumassa että kaupungilla.

– Ajoimme Matkahuoltoon ja sieltä takaisin tullessa avustaja pystyi karistamaan valkoisen auton kannoilta. Kolmantena päivänä se oli taas perässä kun menimme Raaheen, Puumalainen kertaa kesäkuisia tapahtumia.

Työmatkalla sattuneesta pyöräilyturmasta on seurannut Pia Puumalaiselle vuosien kipukierre ja pitkä kiista vakuutusyhtiön kanssa.­

Kolmantena varjostuspäivänä Puumalainen otti yhteyttä poliisiin. Kun Traficomin rekisterinumerokysely ei tuottanut tulosta ja poliisiltakaan ei herunut tietoa auton omistajasta, Puumalainen arveli kyseessä olevan vakuutusyhtiön tutkijan.

Puumalainen on sairastanut CRPS:ää eli monimuotoista alueellista kipuoireyhtymää vuodesta 2015 lähtien. Hän loukkasi oikean käden peukalonsa työtapaturmassa heinäkuussa 2015. Käsi leikattiin, ja sen jälkeen kipu on ollut viisikymppisen kuuden lapsen äidin vakituinen seuralainen.

– Olen käynyt usean vuoden ajan taistelua työkyvyttömyydestäni vakuutusyhtiön kanssa. Olen kuullut muilta samassa tilanteessa olevilta, että vakuutusyhtiöt saattavat käyttää etsiviä työkyvyn määrittämistä selvittäessään. Siksi arvelin, että olen joutunut vakuutustutkinnan kohteeksi, hän selvittää.

Puumalainen otti yhteyttä vakuutusyhtiöön ja pyysi sieltä itseään koskevia asiapapereita. Ne saatuaan hän hämmästyi, ahdistui ja lopulta myös vihastui. Ilta-Sanomien tarkastamista asiakirjoista selviää, että Puumalaista, hänen lapsiaan ja avustajiaan seurattiin kolmen päivän ajan tarkasti. Asiakirjoissa perheen tekemisiä on raportoitu minuuttien tarkkuudella.

Puumalaista on myös kuvattu ja hänen yksityiseltä Facebook-tililtään on saatu kopioitua kuvia, joiden päivämäärät on vaihdettu.

Vakuutusetsivän laatiman raportin luettuaan Puumalainen tunsi olonsa kiusaantuneeksi. Tuntematon mies on tarkkaillut perheen elämää asunnon ulkopuolella ja seurannut häntä Ponipihan ja Matkahuollon lisäksi myös lääkärikäynnille Raaheen, noin 80 kilometrin päähän.

– Yksityisyyttäni on loukattu. Lasteni yksityisyyttä on loukattu. Lisäksi olimme Ponipihalla avustajan ja hänen 10-vuotiaan lapsensa kanssa. Heidänkin yksityisyyttänsä on loukattu. Tämä on ollut todella ahdistava kokemus, hän tunnustaa.

Seuratuksi joutuminen oli Puumalaisen perheelle pelottava kokemus.­

Hän ei ymmärrä miten kipupotilaan työkyvystä voi tehdä päätelmiä esimerkiksi 30 minuutin vierailun tai 10 minuutin koiran ulkoilutuksen perusteella.

– Kipupotilaan toimintakyky vaihtelee koko ajan ympäri vuorokauden. Puolen tunnin perusteella ei voi päätellä mitään. Etsivä ei näe kohdettaan kotona pahimmillaan vaan ulkona silloin kun vointi on parhaimmillaan, sillä kotoa lähdetään liikkeelle vain hyvävointisena, hän huomauttaa.

Onko sinulla kokemuksia vakuutustutkijan seurannasta? Kerro meille asiasta: uutiset@iltasanomat.fi tai WhatsApp 040-6609019.

Yleisillä paikoilla saa seurata ja kuvata

Finanssiala ry:n mukaan Suomessa vakuutusyhtiöissä työskentelee 35 poliisitaustaista vakuutustutkijaa. Muissa Pohjoismaissa heitä on tuplasti enemmän.

Vakuutustutkinnan tavoitteena ei ole rahan säästäminen vakuutusyhtiöille, vaan saada selville, mitä epäselvässä vahinkotilanteessa on todella tapahtunut, huomauttaa Finanssiala ry:n petostorjunnasta vastaava johtaja Risto Karhunen .

Vuonna 2018 vakuutustutkijoiden työn tuloksena on säästynyt arviolta 30–40 miljoonaa euroa. Tutkinnan pelisäännöt on kirjattu Finanssialan laatimaan Hyvä vakuutustapa ja vakuutustoiminnan yleiset periaatteet -julkaisuun.

Tutkijat voivat sen mukaan seurata kohdettaan, kuvata ja tallentaa hänen liikkumistaan yleisillä paikoilla. Teknisiä laitteita saa käyttää harkitusti, mutta kotirauhan suojaamiin paikkoihin ei ole lupa kajota. Tietoja voidaan hakea myös avoimista ja julkisista lähteistä kuten sosiaalisesta mediasta.

– Vakuutustutkinnan ensisijaisena tavoitteena ei ole rikosten selvittäminen tai rahan säästäminen, vaan tavoitteena on kerätä oikeat tiedot korvauspäätöksen tekemistä varten. Kun tutkinnalla hankittu materiaali otetaan osaksi vakuutuspäätöksen tekemistä, kuullaan tutkinnan kohteena olevaa henkilöä tai hänen edustajaansa. Ääripäissä kyseessä ovat olleet miljoonien eurojen korvaussummat, Karhunen toteaa.