Pääministerin ja keskustan alamäki alkoi Ylen pommittamisesta sähköpostilla, kirjoittaa Iltalehden Juha Ristamäki.

Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä kamppailee hupenevan kannatuksen kanssa. Kuva keskustan Pyörät pyörimään -tapahtumasta. ELLA KIVINIEMI

Vuonna 1991 Suomen Keskusta sai historiansa suurimman vaalivoiton, kepuvaikuttaja Seppo Kääriäisen sanoin " veret seisauttavan " . 676 717 suomalaista äänesti keskustaa, se oli 24,8 prosenttia äänistä.

Torstaiaamuna Yle kertoi tuoreimmat kannatusluvut. Keskustan kannatus on 16,2 prosenttia. Se on veret seisauttava luku.

Edellisissä, vuoden 2015 vaaleissa Sipilän johdolla tulos oli 21,1 prosenttia äänistä. Tällä menolla keskusta saa seuraavissa, vuoden 2019 eduskuntavaaleissa, alle 15 prosenttia äänistä. Se tarkoittaisi, että yli 15 keskustalaista kansanedustajaa saa pakata laukkunsa ja etsiä muita töitä.

- Jos tällä lailla jatketaan, niin tässä käy todella huonosti, keskustalainen kansanedustaja murehtii.

***

Juha Sipilän johtaman hallituksen aikana Suomen talous on kääntynyt kasvuun, työttömyys pienenee ja myönteisiä talousuutisia tippuu sieltä täältä. Samaan tahtiin tippuu keskustan kannatus.

Reilun viikon takaisessa budjettiriihessä keskusta yritti jonkin sortin tahdinmuutosta, pientä paluuta alkiolaiseen suuntaan. Muun muassa takuueläkettä nostetaan, päivähoitomaksuja alennetaan pieni- ja keskituloisilta ja niin edelleen. Riemua toki laimentaa tieto siitä, että ensi vuoden budjetti kasvattaa suomalaisten tuloeroja.

Keskustan johtopiireissä ja eduskuntaryhmässä ihmetellään, analysoidaan ja ollaan neuvottomia samaan aikaan. Suomea on yritetty pelastaa, mutta kansalaiset hylkäävät, ainakin gallupeissa.

***

Analyysin mukaan keskustan suosio kesti kohtuullisen hyvin kansalaisten kurittamisen, leikkaukset koulutukseen, lomarahoihin, sosiaalietuihin, sote-kiemurat ja niin edelleen, mutta yhtä se ei kestänyt: vuodenvaihdetta 2016-17.

Tuolloin pääministeri Sipilä kimpaantui Ylen uutisoinnista koskien hänen mahdollista jääviyttään Terrafame-kaivoksen rahoituksessa. Sipilän meilirumbasta ja sitä seuranneesta Ylen uutistoiminnan johdon taipumisesta tuli valtava kohu. Sipilän toiminnan arvostelu ja jääviyspohdinnat jatkuivat ja jatkuivat.

Sipilän imago kärsi vakavia kolhuja. Hän on myöntänyt sen itsekin. Mielikuva pääministeristä muuttui itsekkääksi ja ylimieliseksi. Sipilän imagosta tuli rasite keskustalle.

Marraskuussa 2016 Ylen kysely antoi keskustalle vielä 20,4 prosentin kannatuksen. Sen jälkeen puolue on tullut liukumäkeä alas yli neljä prosenttiyksikköä. Sipilän lisäksi alamäkeä on vauhdittanut yksityistämishankkeita sitkeästi ajava liikenneministeri Anne Berner.

***

Kun huippupoliitikon imagokolhuihin yhdistyy hallitusvastuu, on se yleensä kuolettava yhdistelmä. Lähihistoria ei tunne juuri ketään, joka olisi tehnyt comebackin, kun suosion kierre alaspäin on alkanut.

Sipilän osalta tilannetta keskustan eduskuntaryhmässäkin kuvaillaan vielä kuitenkin " yllättävän rauhalliseksi " . Kukaan ei Sipilän asemaa ole ryhtynyt avoimesti haastamaan.

Vielä yritetään: Keskustan kymmenkunta ohjelmatyöryhmää vääntää puolueelle omaa vaihtoehtoa, jolla mentäisiin seuraaviin eduskuntavaaleihin. Talouden noususta toivotaan vetoapua ja maahanmuuttopolitiikan jämäköittämistä tulppaa, joka estäisi äänestäjien valumisen perussuomalaisiin.

***

Tahtopolitiikkaan on kova kaipuu. Eduskuntaryhmässä innokkaimpia on jo sidottu kalusteisiin, etteivät he lähtisi kokoomuksen ja vihreiden kimppuun, haastamaan niiden politiikkaa. Keskustalaisia pännii erityisesti kokoomuslaiset, joiden he katsovat uhriutuvan julkisuudessa milloin mistäkin asiasta.

Ongelma on, että ryskääminen ei ole Juha Sipilän tyyli. Hän haluaa viedä asioita eteenpäin ilman julkisia kahinoita.

Näillä kannatusluvuilla Sipilällä on aikaa todennäköisesti ensi kevääseen. Kyse ei ole hallituksen selviämisestä, vaan siitä, miten keskusta selviää seuraavista eduskuntavaaleista. Jollei kannatus lähde nousemaan, kesäkuun 2018 puoluekokouksessa Sotkamossa valitaan uusi puheenjohtaja.