Mistä on kyse? Toimittajan ei tarvitse paljastaa, kuka on antanut hänelle tietoja vaikka tietojen avulla voitaisiin selvittää rikos.

Tietolähteen voi äärimmäisessä tapauksessa joutua paljastamaan oikeuden päätöksellä.

Suomessa toimittajan lähdesuojaa ei tiettävästi ole murrettu kertakaan.

Syyttäjä pyytää Aarnio-oikeudenkäynnissä, että oikeus velvoittaisi toimittajat paljastamaan tietolähteitään.

Syyttäjän halu murtaa toimittajien lähdesuoja Helsingin huumepoliisin entisen päällikön, Jari Aarnion rikosvyyhdessä herättää kysymyksiä. Toimittajalla on oikeus olla kertomatta tietolähdettään eikä tätä oikeutta ole tiettävästi aiemmin murrettu.

Apulaisvaltakunnasyyttäjä Jorma Kalske haluaa, että kaksi toimittajaa kertoo oikeudessa tietolähteensä ja heiltä saamansa tiedot.Toimittajat muun muassa paljastivat jutuissaan, että entinen formulakuljettaja Mika Salo oli kirjattu poliisin salaiseen rekisteriin. Helsingin käräjäoikeus päättää, velvoitetaanko toimittajat kertomaan tietolähteensä.

Helsingin yliopiston viestintäoikeuden professori Päivi Korpisaari ei halua kommentoida Aarnio-oikeudenkäyntiä, mutta muistuttaa yleisistä edellytyksistä lähdesuojan murtamiselle. Rikoksesta odotettavissa oleva vähintään kuuden vuoden rangaistus tai salassapitorikos antavat oikeudelle perusteen velvoittaa henkilö todistamaan.

Pitäisi olla kyse avaintodistajasta tai tosi tärkeästä todistajasta. Päivi Korpisaari

– Pitäisi olla kyse avaintodistajasta tai tosi tärkeästä todistelusta ennen kuin lähdesuojaa voidaan murtaa. On myös mietittävä sitä, mitä muita mahdollisia keinoja rikoksen selvittämiseksi on.

Toimittajasta sananvapauden marttyyri?

Suomalaisen lainsäädännön lisäksi on otettava huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen linjaukset. Myös ihmisoikeustuomioistuimessa on pantu painoa sille, miten törkeä rikos on. Lähdesuojan murtaminen olisi kuitenkin myös puuttumista Euroopan ihmisoikeussopimuksen turvaamaan sananvapauteen.

– Eli ei riitä, että lain mukaiset edellytykset täyttyvät vaan myös ihmisoikeussopimusten rajoitukset tulee ottaa huomioon. On katsottava, onko ihmisoikeustuomioistuimessa vastaavissa tapauksessa lähdesuoja sallittu murtaa.

Toimittaja menisi mieluummin kiven sisään sananvapauden marttyyrilähettilääksi. Päivi Korpisaari

Mikäli kaikki edellytykset täyttyvät, tuomioistuin voi määrätä toimittajan sakon uhalla todistamaan ja jopa käyttää vankeutta painostuskeinona.

– Vaikka toimittaja määrättäisiin todistamaan, hän ei välttämättä todistaisi vaan ehkä menisi mieluummin kiven sisään sananvapauden marttyyrilähettilääksi. Kyllä siinä aikamoista julkisuutta tulisi, jos Suomessa määrättäisiin toimittaja vankilaan, kun ei ole todistanut oikeudenkäynnissä, arvioi Korpisaari.

Toimittajan tietojen oltava "savuava ase"

Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori Kimmo Nuotio sanoo, että ei olisi kovin hämmästynyt vaikka toimittajien vahva ja pitkälle ulottuva lähdesuoja joissakin tapauksissa murrettaisiin. Toimittajan tietojen tulisi kuitenkin tällöin olla ikäänkuin savuava ase, tärkeä ja keskeinen todiste. Virkasalaisuuden rikkomisen kohdalla näin voisi olla.

Toimittajat ovat tuudittautuneet siihen, että tämä on kuollut kirjain. Kimmo Nuotio

– Voi olla, että toimittajat ovat ikäänkuin tuudittautuneet siihen, että mahdollisuus murtaa lähdesuoja on jotenkin kuollut kirjain, että viranomaiset eivät sitten jälkeenpäin perään hauku.

Nuotion mukaan poliisi on ollut se lenkki, joka on vuotanut vuosikymmenten aikana paljon tietoja.

– Kyllä tämä terottaa vähän sellaista vaatimusta toimittajan ammattietiikalle, että toimittajankin pitää ymmärtää, että sekaantuminen tietynlaisiin asioihin on myöskin hankalaa. Esimerkisi jos on tällaista salassapidettävää sisältöä niin sen levittäminen ei sitten kuitenkaan ole ihan ok.

Syyttäjä pelaa avoimin kortein

Valtiosyyttäjä Jarmo Hirvosen mukaan Helsingin käräjäoikeudelta haetaan rajoja lähdesuojan murtamiseen.

– Syyttäjänä lähdetään siitä, että yritetään joka jutussa esittää mahdollisimman hyvä näyttö. Tämä jää sitten oikeuden linjattavaksi, että miten tähän lähdesuojakysymykseen suhtaudutaan ja siinä syyttäjät pelaavat avoimin kortein, painotti Hirvonen käräjäoikeuden valmistelevassa istunnossa 18. toukokuuta.

Tietolähteen salaaminen ei ole toimittajien yksinoikeus. Myös muun muassa kirjalijat, keskustelupalstoille kirjoittavat ja blogien pitäjät saavat pitää tietolähteensä salassa. Lähdesuoja koskee yleisön saataville toimitettujen viestien laatijoita.