Hallitus vähentää ensi vuodelle panostuksia hiilineutraaliuteen, vaikka se itse on valinnut hiilineutraaliuden painopistealueekseen YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -ohjelmassa, hämmästelee vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja Krista Mikkonen.

Talousarvioesityksestä ilmenee, että ensi vuodelle kohdennetaan Hiilineutraali ja resurssiviisas Suomi -painopistealueeseen noin 1,69 miljardia euroa, kun tänä vuonna vastaava summa on noin 1,78 miljardia euroa.

“Se on väärä suunta. Kyse on noin 95 miljoonasta eurosta”, Mikkonen sanoo Uudelle Suomelle.

“Jos valitaan erityiset painopisteet jollekin vuodelle, niin silloinhan pitäisi erityisesti panostaa niihin tavoitteisiin. Tässähän käy nyt toisinpäin”, Mikkonen jatkaa.

Lisäksi hän kummastelee, että riveiltä puuttuvat ne valtion eurot, jotka vievät Suomea yhä kauemmaksi tavoitteesta. Niitä on myöhemmin lueteltu talousarvioesityksessä alaotsikon Ympäristölle haitalliset tuet alla ja kokonaissummaksi arvioidaan noin 3,5 miljardia euroa.

“Nekin pitäisi kirjata auki ja seurata sitä, mihin suuntaan kokonaisuus menee. Kyllähän budjettikirjassa on todettu, että hallitus laittaa 3,5 miljardia euroa ympäristölle haitallisiin tukiin, mutta tätä ei ole suhteutettu hiilineutraalisuustavoitteita edistäviin euroihin. Jos nämä laitettaisiin rinnakkain, nähtäisiin, että panostukset jäävät paljon vähäisemmiksi ja koko kokonaisuus menee väärään suuntaan”, Mikkonen sanoo.

“Nythän fossiilisen energian tukia pitäisi vähentää ja uusiutuvien tukia lisätä”, hän jatkaa.

Valtion budjetissa hiilineutraaliuden edistymistä seurataan kestävän kehityksen budjetoinnin avulla. Valtiovarainministeri Petteri Orpo (kok) kehuu mallin olevan suomalainen innovaatio ja hän markkinoi sitä laajalti lokakuun alussa pidetyissä Maailman pankin ja kansainvälisen valuuttarahasto IMF:n kokouksissa.

LUE LISÄÄ: Petteri Orpo paljastaa 3 minuutin ”pitchinsä” – läjä esitteitä mukana 190 maan huippukokouksissa

Oppositiopuolue vihreiden Mikkonen korostaa, että “ajatus on hyvä”. Hän kuitenkin katsoo, että kestävän kehityksen budjetointi vaatii kokonaan toisenlaista lähestymistapaa.

“Tässä tulee vähän sellainen olo, että jälkikäteen muistettiin ‘ai niin, laitetaan se kestävä kehityskin sinne’. Ja sitten varsinkin sektoriministeriöissä aletaan etsiä niitä kohtia, jotka otsikon alle voitaisiin laittaa”, Mikkonen pohtii.

Lopputuloksena onkin vähemmän niitä rahoja, jotka erityisesti oli valittu painopistealueeksi.

Vihreiden aiemmin tällä viikolla julkistamassa vaihtoehtobudjetissa lovi jää yli miljardi euroa kapeammaksi. Puolue esittää energiaverotukien merkittävää leikkaamista ja uusina keinoina muun muassa lento- ja muoviveroa sekä louhintaveroa. Lisäksi suoria panostuksia on parisataa miljoonaa enemmän, Mikkonen kertoo.

“Me leikkaisimme ympäristölle haitallista tuista noin 800 miljoonaa euroa ja uusilla ympäristöhaittaveroilla keräsimme noin 280 miljoonaa euroa”, Mikkonen esittelee.

Vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtajan mukaan kestävän kehityksen budjetointia pitäisi käyttää työkaluna jo budjettia suunniteltaessa. Hänen mukaansa asiasta pitäisi käydä keskustelua jo ensi kevään eduskuntavaalien jälkeisissä hallitusneuvotteluissa.

Pidemmän aikavälin tavoitteena pitäisi Mikkosen mukaan kuitenkin olla, että eurojen lisäksi kestävän kehityksen budjetoinnissa seurattaisiin myös hiilidioksidipäästöjä ja uusien ohjelmien tehokkuutta.

“Meidän pitää vastata ilmastonmuutoksen haasteeseen ja kestävän kehityksen tavoitteisiin. Talouspolitiikka pitäisi raamittaa maapallon kantokyvyn mukaan, eikä niin päin, että talouspolitiikka määrittää raamit sille, voidaanko ilmastonmuutosta torjua”, Mikkonen sanoo.

“Me kuitenkin kaikki tiedämme, että pitkällä aikavälillä maapallon kantokyky, ja ehkä nyt vielä kriittisemmin ilmastokysymys, määrittää raamit kaikella toiminnalle. Se vaatii ihan toisenlaista lähestymistapaa ja rakennemuutosta.”