Puhelu tuli sunnuntaina 10. syyskuuta kello 15.40. Soittaja kertoi olevansa mielipidetutkimuslaitoksen TNS:n asialla ja toivoi, että vastaisin gallup-kysymyksiin ajankohtaisista asioista. Haastattelu kestäisi noin 15 minuuttia.

Vastoin tapojani kieltäydyin vastaamasta. Yleensä olen vastannut Taloustutkimuksen ja TNS:n haastatteluihin, koska pidän molempia tutkimuslaitoksia luotettavina ja toimittajan työn kannalta on ollut kiinnostavaa kuulla, millaisia kysymyksiä laitokset esittävät.

Otaksun, että minulta olisi tiedusteltu, ketä aion äänestää ensi vuoden alussa pidettävissä presidentinvaaleissa ja mitä puoluetta seuraavissa eduskuntavaaleissa.

Kannattaako tukea kuntavaalipuoluetta vai pitääkö ryhtyä miettimään uutta vaihtoehtoa

Ensimmäiseen kysymykseen olisi ollut helppo vastata. Olen seurannut alusta alkaen Matti Vanhasen, Sauli Niinistön, Tuula Haataisen, Pekka Haavíston, Merja Kyllösen ja Nils Torvaldsin poliittista uraa ja tunnen heitä myös henkilökohtaisesti.

Laura Huhtasaarta en tunne, mutta tiedän hänestä sen verran, että pystyn vertailemaan häntä muihin ehdokkaisiin.

Presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen ehdokas on siis selvillä.

Sitä vastoin minun olisi tässä vaiheessa ollut mahdoton vastata, mitä puoluetta äänestäisin seuraavissa eduskuntavaaleissa, jotka pidetään todennäköisesti huhtikuussa 2019.

Olen varma, että monella muullakin äänestäjällä on sumuinen käsitys vuoden 2019 äänestysaikeista. Siksi tänä syksynä on poikkeuksellisen huono hetki kysellä ensi eduskuntavaaleista.

Tuoreessa muistissa on, miten äänestettiin viime huhtikuussa pidetyissä kuntavaaleissa. Kannattaako tukea kuntavaalipuoluetta vai pitääkö ryhtyä miettimään uutta vaihtoehtoa.

Toisaalta pitää miettiä jo presidentinvaaleja, joihin on aikaa enää neljä kuukautta. Niissä äänestetään eri tavalla kuin eduskunta- ja tai kuntavaaleissa. Otetaanpa esimerkki kuuden vuoden takaa.

Viime presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella tammikuussa 2012 sai kokoomuksen ehdokas Sauli Niinistö lähes 40 prosenttia äänistä, mutta edellisenä keväänä pidetyissä eduskuntavaaleissa ja seuraavana syksynä pidetyissä kuntavaaleissa kokoomuksen kannatus oli 20 prosentin tuntumassa.

En yhtään ihmettele, jos perussuomalaisten äänestäjät eivät vielä halua ottaa gallupeissa kantaa

Tulevien presidentinvaalien gallupeista voi päätellä, että Niinistö nauttii edelleen huomattavaa suosiota. Näin lähellä presidentinvaaleja tehdyissä mielipidemittauksissa se todennäköisesti tuo kokoomukselle hieman ns. Niinistö-lisää, joka näkyy nyt myös eduskuntavaalien mittauksissa.

Eduskuntavaaligallupin tekemistä häiritsee myös perussuomalaisen puolueen hajoaminen kahteen eduskuntaryhmään. Perussuomalainen puolue oli viime eduskuntavaaleissa sentään toiseksi suurin puolue 38 paikallaan.

Näin suuren puolueen jakautuminen kahteen kilpailevaan ryhmään, joista toinen on hallituksessa ja toinen oppositiossa, saa sen äänestäjät täysin hämilleen. Vielä huhtikuussa puolue oli yhtä puuta ja sai Timo Soinin johdolla kohtalaisen hyvän kannatuksen kuntavaaleissa. Nyt sama Soini on toisten perussuomalaisten mielestä pahan ruumiillistuma, petturi ja luopio, ja toisten mielestä taas hyvä poliitikko ja kelpo ulkoministeri.

En yhtään ihmettele, jos perussuomalaisten äänestäjät eivät vielä halua ottaa gallupeissa kantaa, vaan tahtovat rauhassa odottaa ja katsoa, mitä kaksi ryhmää tuo tullessaan.

Presidentinvaalien täytyy mennä ohi ja perussuomalaisten tilanteen selkiytyä ennen kuin tulevien eduskuntavaalien todelliset asetelmat alkavat valjeta.

Siihen menee aikaa. Ennustan, että puolueolot selkiytyvät vasta syksyllä 2018, noin puoli vuotta ennen vaaleja.

Ennustuksen esitän sillä varauksella, että pääministeri Juha Sipilän hallitus jaksaa jatkaa vaalikauden loppuun. Jos hallitus hajoaa, eduskunta hajotetaan ja pidetään ennenaikaiset vaalit, me äänestäjät joudumme sopeutumaan siihen ja tekemään valintamme pikaisesti.

Unto Hämäläinen

Kirjoittaja on eläkkeellä oleva politiikan toimittaja.