Liikenne- ja viestintäministeriö hankki yhtä lukuunottamatta kaikki väyläyhtiöhankkeen konsulttityöt suorahankintoina, ilman kilpailutusta.

Suomen Kuvalehdelle toimittamissaan perustelumuistioissa ministeriö selittää suorahankintoja muun muassa kiireellä, konsulttien erityisosaamisella ja aiemmalla kokemuksella.

Ylijohtaja Juhapekka Ristolan mukaan ministeriössä mietitään jatkuvasti, mitä osaamista tarvitaan virkakunnassa ja mitä on tarpeen ostaa ulkopuolelta.

”Ulkopuolelta hankittava, yleensä pistemäinen, tieto tai osaaminen pyritään pääsääntöisesti saamaan kilpailuttamalla halvemman hinnan ja paremman laadun takia.”

Yhden konsulttityön, liikenneverkkojen yhtiöittämisen kansainvälisen vertailun, osalta ministeriö tiedusteli kiinnostusta viideltä yhtiöltä ja valitsi lopulta työn tekijäksi Bird & Bird -asianajotoimiston. Muita konsulttitöitä ei kilpailutettu.

Kaikki väyläyhtiöhankkeeseen liittyvät konsulttitilaukset jäivät alle tuolloin voimassa olleen 30 000 euron kansallisen kilpailutusrajan. Näin ollen niitä ei tarvinnut ilmoittaa Hilma-hankintajärjestelmään.

Osa väyläyhtiön konsulttitöistä kuitenkin sai jatkoa, jolloin kokonaishinta nousi yli 30 000 euron. Näin kävi esimerkiksi PricewaterhouseCoopersin tekemässä yhtiön arvonlisäveroselvityksessä, jonka ministeriö tilasi kahdessa osassa. Lopulta yhteishinta oli 36 000 euroa.

Ristola kiistää, että töitä olisi pilkottu osiin 30 000 euron rajan alittamiseksi. Hänen mukaansa konsultointia jouduttiin ostamaan lisää tilanteessa, jossa ministeriö päätti rajata vesiväylät ja rautatiet pois suunnitellusta väyläyhtiöstä.

Ristola kuitenkin myönsi eilen kilpailuttamisen puutteesta kertoneelle Ilta-Sanomille, että sopivasti alle 30 000 euron jääneiden summien taustalla oli halu välttää kilpailuttaminen.

”Silloin pystytään nopeammin toteuttamaan”, hän sanoi.

Vuodenvaihteessa voimaan tulleen uuden hankintalain myötä kilpailutusraja nousi 60 000 euroon.

Yksi ministeriön apulaisista oli ajatuspaja Demos ry, jolta ostettiin selvitys väyläyhtiön mahdollisista asiakkaista 29 000 eurolla. Asiakkailla tarkoitetaan yrityksiä, jotka olisivat toimineet väyläyhtiön operaattoreina eli myyneet tienkäyttöoikeuksia kansalaisille.

Kilpailuttamatta jättämistä ministeriö perusteli Demoksen kymmenen vuoden kokemuksella ”yhteiskunnallisen muutoksen ymmärtämisestä”. Ministeriön mukaan Demoksella on myös kokemusta julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden tukemisessa prosesseissa.

”Tulevaisuuden ennakointi on ko. selvityksessä olennaista, ja Demos ry:llä on tässä tarvittavaa erikoisosaamista”, todetaan ylijohtaja Ristolan allekirjoittamassa perustelumuistiossa.

Demoksen laatiman selvityksen sisältö jää sen sijaan ainakin toistaiseksi arvoitukseksi. Ministeriö on päättänyt salata sen vetoamalla haastateltujen yritysten ja Demoksen omiin liikesalaisuuksiin.

”Selvityksen tekijä on sitä mieltä, että ne ovat haastateltujen yritysten yrityssalaisuuksia ja kyllä ne varmaan ovatkin”, Ristola kommentoi aiemmin.

Valtiontalouden tarkastusvirasto (VTV) moitti liikenne- ja viestintäministeriötä konsulttihankintojen puutteista vuonna 2014. Tarkastusraportin mukaan ministeriön tuli varmistaa, että tutkimus- ja kehittämishankkeisiin liittyvissä hankinnoissa noudatetaan säädöksiä ja hankintamenettelyt ovat tarkoituksenmukaisia.

”Suorahankintojen toteuttamiseen tulisi kiinnittää erityistä huomiota”, VTV totesi.

”Vaikuttaa siltä, että liikenne- ja viestintäministeriössä on pilkottu hankintoja siten, että osahankintojen arvo on jäänyt alle hankintalaissa tarkoitetun kynnysarvon, arvioimatta hankintalain pilkkomiskiellon merkitystä.”

VTV ilmoittaa raportissaan tekevänsä jälkitarkastuksen ministeriöön vuonna 2017. Ristolan mukaan ministeriössä on jo otettu opiksi kritiikistä.

”Olemme hankkineet virkakuntaamme hyvin vertailukelpoista hankintajuridiikan asiantuntemusta, ja jokaisesta suorahankinnastamme tehdään aina julkinen perustelumuistio.”

Toisaalta Suomen Kuvalehdelle toimitetuista asiakirjoista käy ilmi, että yksi perustelumuistioista oli alun perin merkitty salatuksi. Se koski brittiläiseltä Transport Systems Catapultilta tehtyä tilausta.

Hallintojohtaja Jussi Luomajärven mukaan perustelumuistio oli salattu poikkeuksellisesti asian keskeneräisyyden takia.

Näin ministeriö perusteli, miksi väyläyhtiöhankkeen konsulttihankintoja jätettiin kilpailuttamatta.

WSP​ ​Finland​ ​Oy​ ​​ ​13 700​ ​euroa

Työ: Liikenneverkoista vastaavan valtionyhtiön vision ja strategisten päämäärien arviointia.

Kilpailuttamatta jättämisen perustelu: ”Vankka​ ​kokemus​ ​Suomen​ ​liikennejärjestelmän​ ​tulevaisuuteen​ ​vaikuttavien​ ​tekijöiden analysoinnista​ ​ja​ ​elinkeinoelämän​ ​kehittämisestä.”

​NAG​ ​Oy​ ​ 29 000 euroa + 3 600 euroa

Työ: Liikenneverkoista vastaavan valtionyhtiön liiketoimintalaskelmat.

Kilpailuttamatta jättämisen perustelu: ”Vankka​ ​kokemus​ ​vastaavanlaisten​ ​hankkeiden​ ​toteuttamisesta​ ​liikenteen​ ​alalla.​ ​Tehnyt​ ​mm. strategista​ ​ja​ ​rahoitukseen​ ​liittyvää​ ​neuvonantoa​ ​erityyppisissä​ ​infrastruktuurihankkeissa. Aikataulu ja kilpailutuksen kustannukset huomioiden tarjouskilpailulla ei olisi odotettavissa perusteltuja hyötyjä.”

PricewaterhouseCoopers 12 000 euroa + 24 000 euroa

Työ: Selvitys liikenneverkkoyhtiön perustamisen ja toiminnan arvonlisäverokysymyksistä.

Kilpailuttamatta jättämisen perustelu: ”Osallistunut jo aiemmin hallinnonalan väylänpitotehtävien osalta arvonlisäverokysymysten käsittelyyn ja ratkaisemiseen.”

Vison​ ​Alliance​ ​Partners​ ​Oy​ ​29 ​700​ ​euroa

Työ: Liikenneverkoista vastaavan valtionyhtiön palveluita koskeva selvitys.

Kilpailuttamatta jättämisen perustelu: ”Yhtiöllä​ ​ja​ ​sen​ ​osakkailla​ ​on​ ​mittava​ ​kokemus​ ​julkisesta​ ​hallinnosta,​ ​liikenne-​ ​ja​ ​infrastruktuurialan palvelumarkkinoista,​ ​kehittämisestä​ ​ja​ ​T&K-toiminnasta.”

Gaia Consulting 29 700 euroa

Työ: Selvitys mahdollisista kannustimista, joilla Liikenneverkkoyhtiötä on mahdollista ohjata.

Kilpailuttamatta jättämisen perustelu: ”Kokemusta energiasektorin yhtiöiden sähköyhtiöille asetettavista kannustimista ja kannustinmallien ja -vaihtoehtojen arvioinnista. Liikenneverkkoyhtiö olisi luonnollinen monopoli Fingrid Oy:n tapaan.”

JT-Con 27 000 euroa

Työ: Liiketaloudellisten väylämaksumallien määrittely ja laskelmat.

Kilpailuttamatta jättämisen perustelu: ”Tarjoajalla hyvin pitkä ja erityislaatuinen asiantuntemus työn aihepiiristä. Muita potentiaalisia työn toimittajia ei käytännössä ole.”

Strafica Oy 29 735 euroa + 5 000 euroa

Työ: Liikenneverkkoyhtiön hinnoittelumallin vaikutustarkastelut.

Kilpailuttamatta jättämisen perustelu: ”Käytössä simulointimalli, joka käsittelee koko Suomen liikennejärjestelmän, yhdyskunta- ja aluerakenteen ja paikallisia liikkumisolosuhteita hyvin yksityiskohtaisesti. Muilla ei vastaavia simulointimalleja. ”

Transport Systems Catapult 29 995 euroa

Työ: Incorporation of state-owned assets.

Kilpailuttamatta jättämisen perustelu: ”Halutaan hyödyntää Britanniassa saatuja kokemuksia. Vastaavaa kokemusta ja tietoa huomioon otettavista asioista Suomessa ei ole. Hankinnalla kiire LIVE-hankkeen tiukan aikataulun takia.”

Demos ry 29 000 euroa

Työ: Selvitys liikenneverkkoyhtiön potentiaalisesta asiakaskunnasta.

Kilpailuttamatta jättämisen perustelu: ”10 ​vuoden kokemus ​yhteiskunnallisen​ ​muutoksen​ ​ymmärtämisestä​ ​sekä​ ​julkisen​ ​ja​ ​yksityisen​ ​sektorin toimioiden​ ​tukemisessa​ ​erilaisissa​ ​prosesseissa. Tulevaisuuden​ ​ennakointi​ ​on​ ​ko.​ ​selvityksessä​ ​olennaista,​ ​ja​ ​Demos​ ​ry:llä​ ​on​ ​tässä​ ​tarvittavaa erikoisosaamista.”

Professori Tuomas​ ​Ojanen​ ​20 ​023 ​euroa

Työ: Asiantuntijalausunnot valtionyrityksen mahdollisista yhtiömuodoista sekä yhtiön tehtävästä ja hinnoittelusta perustuslain näkökulmasta.

Kilpailuttamatta jättämisen perustelu: ”Johtava​ ​asiantuntija​ ​alallaan,​ ​esimerkiksi perustuslakivaliokunta​ ​käyttää​ ​hänen​ ​asiantuntemustaan usein.”

Professorit Olli​ ​Mäenpää ​10 426 euroa ja Kaarlo Tuori 8 629 euroa

Työ: Asiantuntijalausunto liikenneverkkoyhtiön tehtävästä ja hinnoittelusta perustuslain näkökulmasta.

Kilpailuttamatta jättämisen perustelu: ”Edellyttää erityisasiantuntemusta. Valmistelun aikana perustuslain ja hallintolain näkökulmat ovat osoittautuneet juridisesti haasteellisiksi. Ovat laajasti perehtyneet valtiosääntöoikeudellisiin ja hallinto-oikeudellisiin kysymyksiin.”

Juttua täydennetty kello 13.20. Lisätty Juhapekka Ristolan kommentti Ilta-Sanomille