Aluehallintoviraston julkaiseman lausunnon mukaan koulutuksen tavoitteiden ja todellisuuden välille on tässä vaiheessa muodostunut ristiriita.

Itä-Suomen aluehallintoviraston mukaan korkeakouluasteen opiskelijapaikkoja pitäisi lisätä selkeästi.

Avin lausunnon mukaan tällä hetkellä 70 prosenttia uusista ylioppilaista ei kuitenkaan pääse jatko-opintoihin korkeakoulupaikkojen niukkuuden vuoksi. Luku perustuu Opetushallituksen tilastoihin.

Vuoden 2017 kouluterveyskyselyn mukaan 18 prosenttia lukiolaistytöistä kokee kohtalaista tai vaikeaa ahdistuneisuutta.

Ylioppilaskirjoitusten merkitys tulee vain entisestään kasvamaan ja stressi kirjoituksiin ja korkeakouluhakuun liittyen lisääntyy. Kuvituskuva. MATTI MATIKAINEN

Itä-Suomen aluehallintovirasto esittää lausunnossaan, että korkeakouluasteen opiskelijapaikkoja pitäisi lisätä selkeästi. Sen mukaan toisen ja kolmannen asteen koulutuksen väliin on syntynyt " tulppa " , joka ehkäisee luonnollista opiskelijavirtausta ja aiheuttaa opiskelijoille mielenterveysongelmia sekä jarruttaa " Suomi maailman osaavin kansakunta 2020 " -tavoitteen toteutumista.

Lausunto koskee hallituksen luonnosesitystä lukiolain sekä ylioppilastutkinnon järjestämisestä annetun lain muuttamiseksi. Itä-Suomen aluehallintovirasto pitää esityksen tavoitteita kannatettavina.

Itä-Suomen aluehallintoviraston opetustoimen ylitarkastaja Kari Lehtola sanoo, että koko koulutusjärjestelmää on ohjannut yksi peruslähtökohta, että opiskelijavirrat varhaisopetuksesta perusopetukseen ja siitä sen jälkeen vetävät hyvin.

- Kun ruvetaan tarkastelemaan yleissivistävää puolta, joka johtaa korkea-asteelle, niin volyymi ja opiskelijapaikat eivät ole harmoniassa toistensa kanssa. Se aiheuttaa ongelmia, koska uusista ylioppilaista kolmasosa jää ulos, kertoo Lehtola.

Opiskelupaikkojen puute ahdistaa

Lausunnon mukaan tavoitteiden ja todellisuuden välille on muodostunut ristiriita. Hallitusohjelman tavoitteena on nostaa Suomi maailman osaavimmaksi kansakunnaksi vuoteen 2020 mennessä. Tavoitteena on myös nostaa koulutustasoa, jotta vuonna 2030 25-34-vuotiaista puolet olisi suorittanut korkea-asteen tutkinnon.

Todellisuudessa Avin lausunnon mukaan tällä hetkellä 70 prosenttia uusista ylioppilaista ei kuitenkaan pääse jatko-opintoihin korkeakoulupaikkojen niukkuuden vuoksi. Tämä aiheuttaa myös muita ongelmia. Avi uskoo, että korkeakoulupaikkojen vähäisyys aiheuttaa opiskelijoille ahdistusta.

- Lukiolaisten kilpailu jaossa olevista korkeakoulupaikoista on kohtuuton ja luo täysin epätarkoituksenmukaista ahdistusta ja muita mielenterveyden häiriöitä lukiolaisissa, sanotaan Itä-Suomen aluehallintoviraston lausuntoa koskevassa tiedotteessa.

Lausunnossa viitataan vuoden 2017 kouluterveyskyselyyn, jonka mukaan 18 prosenttia lukiolaistytöistä kokee kohtalaista tai vaikeaa ahdistuneisuutta. Kari Lehtolan mukaan pienissä lukioissa suurempi prosentti oppilaista pääsee suoraan jatko-opintoihin kuin isommissa.

- Kokonaiskuva saattaa olla joissain kouluissa heikosti kontrolloitu, mikä on omiaan opiskelijan näkökulmasta aiheuttamaan tilanteita joissa se työmäärä käy hyvinkin työlääksi. Kun siihen yhtälöön lisää sen, että jos et sinä tulevissa ylioppilaskirjoituksissa hyvin tai erinomaisesti menesty niin sinun haaveesi eivät toteudu. Kyllä tämä cocktail on omiaan sen aiheuttamaan, sanoo Lehtola.

Kannatusta rajoitusten purkamiselle

Huolta Itä-Suomen aluehallintovirastossa aiheuttaa myös koulutuksen saatavuuden turvaaminen. Ydinkysymys on, miten valtiovalta takaa että opetus- ja kulttuuriministeriö turvaavat lukiokoulutuksen riittävän valtakunnallisen ja alueellisen saatavuuden.

Itä-Suomen avi kannattaa esityksen mukaisesti yo-kokeiden uusimiskertojen rajoituksista luopumista. Lisäksi koulutuksen järjestäjälle pitäisi säätää velvollisuus järjestää kokeet myös uusijoille ja tutkinnon täydentäjille. Uhkakuvina on pidetty sitä, etteivät pienten lukioiden resurssit riitä, kun vuosittaisten kirjoittajien määrän oletetaan kasvaa uusimiskertojen rajoittamisen poistuttua. Itä-Suomen avi ei kuitenkaan usko, että uudistus johtaisi pelotellun kaltaiseen kaaokseen.

- Ylioppilaskirjoitusten merkitys tulee vain entisestään kasvamaan ja stressi kirjoituksiin ja korkeakouluhakuun liittyen lisääntyy. Sen hetkinen suorituskyky määrää käytännössä opiskelijan koko loppuelämän työuran. Uudistus on helpottava ja osoittaa järjestelmältä joustavuutta, että se sallii näin merkittävässä paikassa osaamisen paikkaamisen ja parantamisen korottamalla ylioppilastutkintotodistuksen arvosanoja, sanoo Lehtola esityksestä.

Juttua täydennetty 27.2. kello 13:23 tiedolla siitä, mihin luvut jatko-opintoihin pääsystä perustuvat.