”Yhdistämällä koneellisesti vaikkapa sosiaalisen median tuottamaa tietoa yksilön sosiaalisten suhteiden määrästä, lääkärin dataa painoindeksistä ja suvun terveyshistoriasta, tulorekisterin tietoa toimeentulosta ja kaupan dataa ruokaostoksista voidaan ennakoida ja ennaltaehkäistä terveysongelmia”, Suomen valtio visioi.

Lokakuussa julkaistu valtioneuvoston tulevaisuusselonteko on kuin ”isoveljen märkä uni”, kuvailee tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnio.

Sipilän hallituksen teettämän tulevaisuusselonteon toisessa osassa etsitään ratkaisuja työn murrokseen. Kaksiosainen tulevaisuusselonteko on ”keskustelunavaus tuleville vuosille” ja sen tehtävä on ”tunnistaa ja nostaa esiin päätöksenteon kannalta tärkeitä tulevaisuudessa huomiota vaativia asioita”.

Tietosuojavaltuutettu Aarnio hämmästeli lokakuun lopulla lukemaansa.

”Juuri kun laineet sote-uudistuksen kapitaatiokorvauksen ympärillä näyttäisivät tasoittuneen, meille annetaan valtioneuvoston selonteko 5/2018. Kapitaatiossahan on kysymys koko kansan profiloinnista ja sen ennustamisesta, miten me itse kukin tulemme rasittamaan terveydenhuollon palveluita ja aiheuttamaan kustannuksia. Uuden selonteon esitykset menevät vielä tätäkin pidemmälle”, Aarnio kirjoitti blogissaan lokakuussa.

LUE LISÄÄ: Kansalaisten ”sote-pisteytys” yllätti tietosuojavaltuutetun – vaatii THL:ltä selvitystä

Hän nostaa esiin selonteon toimenpide-ehdotuksen numero 15, joka koskee digitalisaation täysmittaista hyödyntämistä ”työelämän nivelvaiheissa”. Lainatussa kohdassa todetaan muun muassa, että digitalisaatio mahdollistaa reaaliaikaisen ja ennakoivan kuvan muodostamisen ihmisten elämäntilanteista. Eri lähteistä tulevaa julkista dataa on jo Suomessa alettu kerätä keskitetysti, raportissa kerrotaan.

”Seuraava askel olisi hyödyntää entistä monipuolisemmin julkisia ja yksityisiä datalähteitä sekä käyttää koneoppimista ja tekoälyä datan analysoinnissa ja tarvittavien interventioiden tunnistamisessa”, selonteossa kaavaillaan.

”Tämä voisi tarkoittaa, että yhdistämällä koneellisesti vaikkapa sosiaalisen median tuottamaa tietoa yksilön sosiaalisten suhteiden määrästä, lääkärin dataa painoindeksistä ja suvun terveyshistoriasta, tulorekisterin tietoa toimeentulosta ja kaupan dataa ruokaostoksista voidaan ennakoida ja ennaltaehkäistä terveysongelmia. Tämä edellyttää nopeaa uusien taitojen ja työkalujen omaksumista julkisella sektorilla.”

Tietosuojavaltuutettu toteaa, että kirjoittajia ei näytä erityisten eli arkaluonteisten tietojen erityinen suoja paljoa haittaavan, tiedollisesta itsemääräämisoikeudesta puhumattakaan.

”Interventiot? Eihän sinulla ole mitään salattavaa? Jos et anna suostumustasi, et saa palveluita? Kuka ehdottaisi ajatuspoliisia”, Aarnio pohtii selonteon sanomaa.

”Ehkäpä vaalikoneita virittävät voisivat lisätä kysymyspatteriinsa muutaman tietosuoja-aiheisen kysymyksen kuten sen, onko pakko olla facessa, millaisia kavereita äänestäjällä tulisi olla, pitäisikö kanta-asiakaskortti olla pakollinen (kuka vielä muistaa Alkon viinakortit) tai sen, saanko äänestää, jos painoindeksi on yli 30.”

Uuden Suomen haastattelema bioetiikan tutkija Heikki Saxén varoitti eilen Suomea hallituksen suunnitelmista vapauttaa kansalaisten terveys- ja geenitietoja nykyistä huomattavasti laajempaan käyttöön. LUE TARKEMMIN: Asiantuntija varoittaa: Google petti räikeästi lupauksensa – Suomenkin terveystiedot lipuvat helposti väärään käyttöön

Aarnio nostaa blogissaan esiin pitkän listan viimeaikaisia hankkeita, joissa tiedonkeruu on keskiössä: luottotietorekisteri, tilitietojärjestelmä, huoneistotietojärjestelmä, valtakunnalliset opinto- ja tutkintorekisterit, sähkömarkkinalain datakeskus (joka rekisteröisi valtakunnallisesti lähes reaaliaikaisesti kotitalouksien sähkönkulutuksen) sekä terveydenhuollon toisiokäyttö. Hänen mukaansa lista on huolestuttava.

Tietosuojavaltuutetun mukaan valtion ja hallituksen kaavailuissa täytyy muistaa EU:n tietosuoja-asetus ja ”vanha kunnon käyttötarkoitussidonnaisuuden periaate”.

”Tietoja saa pääsäännön mukaan käyttää vain tiettyä, nimenomaista ja laillista tarkoitusta varten, eikä niitä saa myöhemmin käsitellä näiden tarkoitusten kanssa yhteensopimattomalla tavalla. Eduskunta joutuu ottamaan kantaa siihen, onko edellä kuvatun kaltainen tietojen käyttö tietosuoja-asetuksen mukaista vai ei”, Aarnio linjaa.

”Onneksi meillä on tietosuoja-asetus ja onneksi meillä on eduskunta. Onneksi meillä on MyData-ajattelu”, hän jatkaa.

My Data -käytännöt koskevat muun muassa yksilön oikeutta hallita itseään koskevia tietoja ja niiden käyttöä.

Tulevaisuusselonteossa tietojenkeruuta perustellaan sitä, että näin ”ihmisille voidaan tarjota oikeita ja entistä parempia julkisia palveluita oikeaan aikaan ilman, että palveluiden pariin löytäminen on vain yksilön aloitteellisuudesta tai eri viranomaisten ’manuaalisesta yhteistyöstä’ kiinni”.

LUE MYÖS:

Kansanedustaja: Koko yhteiskuntarakenne laitettava uusiksi – ”Se tarkoittaa radikaalia talouskasvua ja merkittäviä häiriöitä”

Sotatieteiden tohtori: 11 kansanedustajan turvallisuusselvitys tarpeen – ”Kammataan ilmiselvät riskit pois”