Yliopistot painivat säästökuurien kanssa. Arkistokuva Oulun yliopistosta. Kuva: Maiju Torvinen

Aivovuoto ulkomaille, lisää alanvaihtoja ja entistä enemmän tohtoreita kortistoon.

Nämä ovat seurauksia yliopistojen yt-ruletista, joka on pyörinyt viime vuodet vinhaan valtion säästötavoitteiden vauhdittamana.

Vuoden 2012 jälkeen Suomen yliopistoissa on käyty peräti 25 yt-neuvottelut. Niiden seurauksena henkilöstön määrä on vähentynyt lähes 4000:lla.

Tuorein ilmoitus tuli Helsingin yliopistolta, joka ilmoitti keskiviikkona irtisanovansa 570 työntekijää. Lisäksi se arvioi vähentävänsä vuoteen 2020 mennessä 210 määräaikaisuutta. Eläkkeelle jää tänä ja ensi vuonna noin 200 yliopiston työntekijää.

Yliopistoväki otti tiedon suurista henkilövähennyksistä tyrmistyneenä vastaan.

– Näyttää siltä, että Helsingin yliopisto näkee henkilöstön vain massana, kulueränä, jota vähentämällä hoidetaan maan hallituksen ajamat rahoituksen jättileikkaukset, totesivat alan liittojen puheenjohtajat heti tuoreeltaan.

Säästöohjelma jatkuu vuoteen 2020



Tieteentekijöiden liiton puheenjohtaja Petri Koikkalainen pelkää, etteivät irtisanomiset suinkaan jää tähän.

Helsingin yliopiston keskiviikkoisessa tiedotteessa puhutaan vuoteen 2017 ulottuvista henkilöstösäästöistä, mutta valtion säästöohjelma jatkuu aina vuoteen 2020 saakka.

– Sanovatko he tässä, että Helsinki on säästänyt kaiken tarvittavan vai onko mahdollista, että hallituskauden lopulle tulisi vielä jokin uusi kierros? Tämä minua hieman huolettaa. Helsingin tilanne on ehkä vähän pahempi kuin yliopistoilla keskimäärin, mutta samassa liemessä muutkin ovat. Eli siinä mielessä odotamme jatkoa, Koikkalainen toteaa.

Parhaillaan Itä-Suomen yliopistossa on menossa kuudennet ja Tampereen teknillisessä yliopistossa kahdeksannet yt-neuvottelut.

– Muut yliopistot painivat näiden samojen asioiden edessä. Aalto-yliopistolla on 350 hengen vähennystavoite. Turun, Jyväskylän ja Lapin yliopistot eivät ole tehneet yt-neuvotteluilmoituksia, mutta niissäkin suuntana on vähentää henkilöstöä eläköitymisen kautta, Koikkalainen sanoo.

Miten käy tutkimuksen tason?



Irtisanomisten lisäksi kurjuutta on tarjolla muutenkin. Erityisesti tekniikan alan tutkimusta tekeviltä yliopistoilta häviää Tekes-rahoituksen päättymisen myötä noin sata miljoonaa euroa.

– Kun hankkeet loppuvat ja ihmiset jäävät työttömiksi, se voi tarkoittaa satojen henkilötyövuosien vähenemisiä ilman, että ne välttämättä näkyvät edes yt-neuvotteluina ulospäin, Koikkalainen sanoo.

Hänen mukaansa tuhansien työpaikkojen väheneminen alalta ei voi olla vaikuttamatta Suomessa tehtävän tutkimuksen tasoon. Jo nyt on nähty joidenkin tutkijoiden tutkimusryhmien siirtymiä ulkomaille. Osa lupaavista tutkijoista valitsee muun kuin tieteellisen uran.

– Tämä vaikuttaa suomalaisen tieteen ja sitä tekevän henkilöstön uusiutumiseen. Ihmisten pääseminen tutkimusuralle vaikeutuu merkittävästi. Näkymä supistuu ja tie on tukossa, Koikkalainen arvioi.



Helsingin yliopiston henkilöstöjärjestöt kokoontuivat keskiviikkona kynttilämielenosoitukseen yliopiston päärakennuksen eteen.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL yhtyy yliopistojen henkilöstön mielipahaan.

– Koko sivistysjärjestelmä on ollut ennen kokemattoman laajasti yhteistoimintamenettelyiden kohteena. Tämä ei voi olla vaikuttamatta yliopistojen, koulujen ja oppilaitosten arjen sujuvuuteen, toteaa JHL:n puheenjohtaja Jarkko Eloranta.