Ruotsissa Lundin yliopistossa (siirryt toiseen palveluun) on saatu lisää näyttöä varislintujen älykkyydestä. Tuoreiden tutkimustulosten mukaan korppi osaa hillitä itsensä jopa seuraavaan päivään, jos odottamisesta on luvassa jotakin hyvää. Ihmiseltä se onnistuu vasta nelivuotiaana.

Tulos kumoaa sen vanhan luulon, että vain ihmiset ja isot apinat kykenevät suunnitelmallisuuteen. Myös korpilla on kyky hahmottaa tulevaa ja toimia sen mukaisesti, kertoo Science (siirryt toiseen palveluun)-lehdessä julkaistu tutkimus.

Korppien itsehillintä osoittautui vähintään yhtä lujaksi kuin isoilla apinoilla.

Korpeilla ja meillä oli yhteisiä sukulaisia viimeksi 320 miljoonaa vuotta sitten. Lundin tutkijoiden mukaan kognitiivisten taitojen, joita tulevaisuuden suunnittelu vaatii – havainnointikyky, muisti, luovuus – on täytynyt kehittyä eri eläinlajeille itsenäisesti.

Esimerkki tällaisesta suunnittelusta on vaikkapa se, että Lontoossa aikansa oleskellut tietää viisaaksi ottaa sateenvarjon mukaan, vaikka sitä on kömpelö kantaa ja vaikka taivas juuri sillä hetkellä on sininen, tutkijat sanovat.

Ihminen siis suunnittelee toimintansa sen mukaan, minkä hän olettaa tapahtuvaksi, vaikka siitä ei ole välitöntä hyötyä, vaan jopa vaivaa.

Kivi työkaluna

Useimmat varislinnut ovat taipuvaisia hamstraamaan. Niiden onkin jo aiemmin todettu pystyvän suunnittelemaan, mistä ne saavat seuraavan päivän aamiaisen. Sen perusteellisempia kaavailuja niillä ei ollut havaittu.

Lundin yliopiston tutkijat Can Kabadayi ja Mathias Osvath antoivat kokeissaan viiden korpin käyttää työkaluja ja myös käydä ihmisten kanssa vaihtokauppaa. Vastaavaa on aiemmin tutkittu myös isoilla apinoilla, mikä antoi valmiin vertailukohdan.

Korpeille esiteltiin laatikko, josta sojotti putki. Työkaluiksi ne saivat kolme kiveä. Pudottamalla kiven putkeen laatikosta vierähti koirankaramelli. Korpit saivat kokeilla myös muita esineitä, muun muassa pientä palloa ja leikkiautoa, mutta niillä palkkiota ei tullut. Kokeesta on Science-lehden video (siirryt toiseen palveluun) YouTubessa.

Korpit jaksoivat odottaa jopa 17 tuntia

Yhdessä kokeessa korpeille näytettiin laatikko, mutta niille ei annettu kiviä. Sitten laatikko vietiin pois. Tuntia myöhemmin toisaalla niille esiteltiin tarjotin, jossa oli kivi ja kolme muuta esinettä. Yleensä ne nappasivat nokkaansa kiven.

Ne jatkoivat kivien valitsemista jonkin sinänsä mielenkiintoisemman esineen sijasta myös silloin, kun laatikko tuotiin takaisin vasta myöhemmin, joskus vasta seuraavana päivänä. Odotusaika vaihteli 15 minuutista 17 tuntiin.

Ihmisten psykologiasta on tuttua, että tulevaisuudessa odottava palkkio ei paina yhtä paljon kuin välitön tyydytys. Mitä kauempana tulevaisuudessa palkkio on, sitä enemmän arvoa se menettää, kertoo Osvath.

Korpit toimivat täsmälleen ihmisten tavoin: mitä lähempänä tulevaisuudessa palkkio häämötti, sitä parempi niiden itsehillintä oli. Kaikkiaan niiden itsehillintä kuitenkin osoittautui vähintään yhtä lujaksi kuin apinoilla.

Korkilla karkkia

Ihmisen kanssa käydyssä vaihtokaupassa korpit osoittautuivat selvästi apinoita taitavammiksi. Kokeessa kivi korvattiin sinisellä pullonkorkilla ja laatikko ihmisen kädellä.

Korpit oppivat nopeasti, että korkki oli se valuutta, jolla sai ostettua himotun herkkupalan.

Viime vuonna itävaltalainen tutkimus (siirryt toiseen palveluun) osoitti korpeilla toisenkin olennaisen ominaisuuden, jota ihminen on kuvitellut vain omakseen: ne tajuavat, että muilla yksilöillä on oma tietoisuus, tunteet ja aikeet.