Pääministeripuolue SDP parantaa kannatustaan hieman, mikä on Alma Median kannatuskyselyn suurin muutos edellismittauksesta.

Puheenjohtaja Jussi Halla-Aho perussuomalaisten puoluekokouksessa Tampereen Messu- ja urheiluhallissa kesäkuussa 2019. Enna Rautiainen

Oppositiopuolue perussuomalaiset vahvistaa hienoisesti asemiaan Alma-gallupin kärjessä syys–lokakuun mittauksessa. Toista paikkaa pitävät SDP ja kokoomus jäävät perussuomalaisista nyt jo 3,2 prosenttiyksikköä tuoreessa Alma-gallupissa.

Vaalien jälkeen koko ajan juoksuaan parantanut perussuomalaiset mittautti syys–lokakuussa 20,4 prosentin kannatuksen, kun edellisessä kesäkuun mittauksessa lukema oli 0,3 prosenttiyksikköä pienempi.

Näin kysely tehtiin Tutkimuksen teki Alma Median toimeksiannosta Tietoykkönen Oy. Haastattelut (1500 kappaletta) tehtiin monikanavaisesti puhelinhaastattelujen ja internet-kyselyn yhdistelmänä 17.9.–8.10.2019. Puhelinhaastatteluista vastasivat Tietoykkönen Oy:n omat tutkimushaastattelijat. Otantamenetelmänä käytettiin satunnaisotannan ja kiintiöpoiminnan yhdistelmää. Vastaajat edustavat äänestysikäisiä suomalaisia Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Puoluekantansa ilmaisi 82,7 % vastaajista eli 1240 henkilöä. Tutkimuksen virhemarginaali kaikkien vastaajien osalta (n=1500) on 2,5 prosenttiyksikköä suuntaansa. Kannatusarvio-osiossa (n=1240) suurimman puolueen virhemarginaali on 2,2 prosenttiyksikköä suuntaansa. Kannatusarvion laskennassa on käytetty korjauskerrointa, joka pohjautuu sekä edellisiin kunnallis- että eduskuntavaaleihin. Puoluekantansa ilmaisseista 49 prosenttia pitää puoluekantaansa täysin varmana ja niin ikään 49 prosenttia melko varmana. Puoluekannan varmuus paranee vanhempiin ikäryhmiin mentäessä.

Alma-gallupin suurin muutos näkyy SDP:n kannatuksessa, joka on hieman yllättäen kasvanut prosenttiyksikön verran kesäkuusta. Viime viikon Ylen kannatusmittauksessa SDP:n suosio päinvastoin laski puolueista eniten, 1,3 prosenttiyksikköä. SDP:tä äänestäisi nyt Alma-gallupin perusteella 17,2 prosenttia vastaajista – samoin kuin oppositiossa olevaa kokoomusta.

Kokoomukselle Alman mittaus antaa tismalleen saman lukeman kuin viimeksi. Edellisestä tutkimusjaksosta kesäkuulta puolueiden välisissä voimasuhteissa ei olekaan tapahtunut tilastollisesti merkittäviä muutoksia.

Historiallisen huonoissa kannatuslukemissa rämpinyt keskusta putoaa edelleen. Keskustaa äänestäisi nyt 12,5 prosenttia vastaajista, mikä on puoli prosenttiyksikköä pienempi osuus kuin kesäkuussa.

Keskustan johtoon nousi 7. syyskuuta aluepoliitikkona profiloitunut Katri Kulmuni, mutta puheenjohtajavaihdos ei näy Alma-gallupissa. Myös tämä tulos eroaa Ylen viime viikon mittauksesta, jossa keskusta oli parantanut kannatustaan reilulla prosenttiyksiköllä 12,8 prosenttiin.

Vihreiden kannatuksessa erottuu hienoista laskua, josta on turha vetää vielä suuria johtopäätöksiä. Lukema on 0,4 prosenttiyksikköä pienempi kuin kesäkuussa, johon saakka vihreät paransi asemiaan eduskuntavaalien jälkeen.

Vasemmistoliiton kannatus on laskenut puoli prosenttiyksikköä viime mittauksesta ja peräti 1,7 prosenttiyksikköä toissa mittauksesta, joka tehtiin toukokuussa.

Perussuomalaiset on ainoa protestipuolue

Turun yliopiston Eduskuntatutkimuksen keskuksen erikoistutkija Jenni Karimäki korostaa, että näin pienten muutosten perusteella on hankala tehdä suuria johtopäätöksiä puolueiden kannatuksesta. Hän kuitenkin arvelee, että Antti Rinteen (sd) hallituksen sosiaalisen oikeudenmukaisuuden viesti on puhutellut joitakin äänestäjiä huolimatta kriittisestä julkisuudesta, jota on satanut budjettiriihen ja pääministerin joidenkin lausuntojen takia.

Perussuomalaisten vankka kannatus perustuu Karimäen mukaan suurelta osin siihen, että juuri perussuomalaiset näyttäytyy muihin puolueisiin nähden protestipuolueena. Muista puolueista myös vihreillä olisi protestipotentiaalia, mutta puolue on nyt hallituksessa.

”Perussuomalaisiin kanavoituu pettymystä noudatettuun poliittiseen linjaan”, hän sanoo.

Karimäki uskoo, että perussuomalaisten suosiossa näkyy myötätuntoääniä, koska moni kannattaja koki epäreiluna sen, että perussuomalaiset joutui nopeasti ulos hallitusneuvotteluista huolimatta hyvästä vaalituloksesta. Lisäksi perussuomalaisten esillä pitämät asiat ovat ennen kaikkea arvokysymyksiä, minkä takia puolue hyötyy asetelmasta, jossa kaikkein arvoliberaaleimmat puolueet ovat hallituksessa.

Kokoomus puolestaan kärsii oppositiossa siitä, että se joutuu jatkamaan samaa tiukkaa talouslinjaa kuin viime kaudella hallituksessa.

”Sillä saavuttaa melko tukevasti 17 prosentin kannatuksen, mutta suosiota on vaikea nostaa vanhalla viestillä”, Karimäki sanoo.

Keskustan tilannetta Karimäki pitää hurjan vaikeana, sillä puolue pitelee valtiovarainministerin salkkua taloustilanteen heikentyessä. Keskusta jää Rinteen hallituksen kaupunkipuolueiden kanssa helposti yksin ja ajautuu puolustusasemiin, mitä on jo nähty vihreiden ja keskustan nokitteluna. Lisäksi keskusta teki epätavallisen ratkaisun lähdettyään karvaasta tappioasemasta hallitukseen.

Vihreät ovat hyötyneet kovana käyvästä ilmastokeskustelusta, mutta hallitukselle tuli pyyhkeitä budjettiriihen maltillisista ilmastotoimista. Jos alkaa näyttää siltä, että yleisen mielipiteen mukaan hallitus ei pääse ilmastotoimissa eteenpäin, vihreät kärsivät.

”Silloin vihreillä on eniten menetettävää, koska ilmastoteema kulminoituu vihreisiin.”