Suomalaiset ovat pyrkineet ja päässeet päättäjiksi maailmalle Japania ja Somalimaata myöten. Suvi Kauranen joutui mukaan Espanjassa Fuengirolan kaupunginvaltuustoon, eikä täysin pitänyt näkemästään.

Tästä on kyse Fuengirolan entinen kaupunginvaltuutettu Suvi Kauranen ei ole ainoa suomalainen, joka on astunut maailmalla päättäjän saappaisiin.

Suomalaislähtöisistä päättäjistä maailmalla ei löydy tarkkoja tilastotietoja Suomi-Seuralta tai Siirtolaisuusinstituutilta, mutta monista tapauksista on uutisoitu näyttävästi.

Päättäjän asemaan on päädytty muun muassa Ruotsissa ja Japanissa.

Suvi Kauranen valittiin Fuengirolan kaupunginvaltuustoon Partido Popularin listalta.

Mitä voi odottaa, kun on sopinut tapaamisen Fuengirolan Los Bolichesissa sijaitsevaan kahvilaan kuusikymppisen entisen kuntapäättäjän kanssa? Se, joka ajatteli paatoksellista ja pölyttynyttä puhetta puoluepolitiikan syövereistä, saa tomuttaa korvienväliään nyt kunnolla.

Kiinteistövälittäjä-yrittäjä Suvi Kauranen puhuu puhelimeen papereita ja kansioita aaltoilevan työpöytänsä ääressä kahvilan yläkerrassa. Puhe kuulostaa värikkäältä ja sointuisalta vokaalien ilotulitukselta. Hän pulputtaa hymy kasvoillaan espanjan kieltä, niin kuin olisi aina puhunut pelkästään sitä.

Käytännössä onkin, liki puolet elämästään.

– Hasta luego!

Nainen laskee puhelimen, kääntää katseensa, vaihtaa kielen lennosta suomeen ja tervehtii sydämellisesti.

Kun hän aloittaa puhumisen, keskustelusta ei meinaa tulla loppua.

Tarinat polveilevat Espanjan historiasta (jossa riittäisi kokopäiväistä tutkittavaa vähintään kymmeneksi vuodeksi) asuntokauppaan (Espanjassa eletään pitkään kestäneen laman jälkeen nousukautta) ja suomen kielen nykytilasta (hänen mielestään se on karsea) Välimeren maiden gastronomiaan (se taas on ihan omaa luokkaansa) sekä hänen kotipihassaan muniviin kanoihin.

Kaiken kirjava kattaus kotieläimiä löytyi myös hänen lapsuuskodistaan, maatilalta, joka sijaitsi Keski-Suomessa alle 3000 asukkaan kunnassa Konnevedellä Särkisalon kylässä.

Kaikesta tästä hän puhuu intohimolla.

Entä se politiikka?

– Puoluekuri on esimerkiksi sellainen seikka, jota minä en välttämättä ymmärrä, hän lataa.

– Jos puolue on valmis ottamaan riveihinsä henkilön, jota pitää täysjärkisenä, niin minun mielestäni hänen kriteereihinsä täytyy luottaa siinä vaiheessa kun äänestetään, eikä sanella ratkaisuja. Eikö tämä nyt jo selkeästi osoita, ettei minusta ole politiikkaan mitenkään?

Silti hänestä tuli sattuman kaupalla ensimmäinen Espanjassa kunnallispolitiikkaan päässyt suomalainen.

– En päässyt mukaan politiikkaan. Enemmänkin jouduin, Kauranen korjaa.

Vuonna 2007 Fuengirolan silloinen pormestari Esperanza Oña sattui päättämään, että Kaurasen on tultava hänen puolueensa listalle ehdokkaaksi. Kahden voimakastahtoisen naisen sananvaihto kesti aikansa, ja päättyi siihen, että Kauranen asettui ehdolle mahdollisimman suurella ehdokasnumerolla.

Espanjassa vaalit käydään suljettuna listavaalina. Listalta tulevat valituiksi ne henkilöt, jotka listan laatija, esimerkiksi puolue tai vaaliliitto, on asettanut listan kärkeen (siirryt toiseen palveluun) (Demokratiasanasto). Enemmistö Euroopan äänestäjistä äänestää ensisijaisesti puoluetta (siirryt toiseen palveluun) (Demokraatti).

Äänestäjät osoittivat luottamuksensa ja Kauranen päätyi valtuutetuksi.

– Enkä sano, että olisin paljon pitänyt näkemästäni, hän kuvaa aikaansa kuntapäättäjänä alleviivaten mennyttä aikamuotoa.

Työtä, lomaa vai molempia?

Yöllä alkanut sade on kastellut kadut ja palmupuiden raskaina roikkuvilta lehdiltä tippuu vielä pisaroita.

– Tämä on ollut sateisin syksy vuosiin, Kauranen kertoo kävellessään toimistonsa alakertaan sisarensa pyörittämään kahvilaan.

Silloinkin satoi, kun Kauranen alun perin päätti muuttaa Suomesta auringon alle Fuengirolaan. Sade tuli tosin lumena.

– Pystyn sanomaan kellonajankin. Kyseessä oli kiirastorstai vuonna 1992, kun satoi minun mielestäni väärään aikaan lunta Lahden korkeudella.

Vain muutamia vuosia aiemmin perhe oli viettänyt sapattivuoden Aurinkorannikolla Marbellassa ja Fuengirolassa.

– Se jätti pysyvän jäljen sydämeen ja halusimme tulla tänne takaisin.

Sateiset syyspäivät ovat tänä vuonna tulleet tutuiksi Espanjassa asuville suomalaisille. Niko Mannonen / Yle

Kauranen asetti tavoitteen: puolessa vuodessa oli saatava selville, pystyykö Espanjassa ansaitsemaan elantonsa.

Pystyi. Sen jälkeen perheenäiti ei epäröinyt hetkeäkään. Hän aloitti hulluna pidetyn ideansa toteuttamisen ja perusti golf-ravintolan kaupungin keskustaan. 6- ja 7-vuotiaat lapset saivat paikat espanjalaisesta yksityiskoulusta ja elämä asettui uomiinsa.

Par 1 Golf on edelleen pystyssä, mutta eri muodossa. Ruuan sijaan se tarjoaa nyt golf-matkoja ja toimintaa ylläpitää Kaurasen lanko.

Kauranen keskittyy asuntokauppaan.

– Edelleenkin minulla on autolla töihin ajaessa ja auringon paistaessa sellainen tunne, että mitähän hyvää minä olen tehnyt, että saan tehdä töitä nimenomaan tässä paikassa? Lomatunnelma tulee välittömästi auringon myötä, hän huokaa.

Myös tälle aamupäivälle luvattu auringonpaiste tekee tuloaan ja tekee ilman kuuman kosteaksi.

On selvää, että Kauranen ei osaisi olla ilman yrittäjyyttä. Oman kahvila-ravintola-yrityksensä ylläpidosta hän luopui valtuustouran edessä hetkeksi pitkin hampain.

Suomesta poiketen Espanjassa kaupunginvaltuutetun pesti ei ole luottamustehtävä, vaan täyspäiväinen virka.

– Minut on tehty työhevoseksi. Normaali arki ja työelämä ovat minua varten, Kauranen kertoo.

Marutei Tsurunen raivasi tietä Japanissa, suomalaisehdokkaita myös Somalimaan presidentiksi

Kauranen ei ole ainoa suomalainen, joka on astunut maailmalla päättäjän saappaisiin. Heistä ei löydy tarkkoja tilastotietoja Suomi-Seuralta tai Siirtolaisuusinstituutilta, mutta monista tapauksista on uutisoitu näyttävästi.

Suomi-Seura on kerännyt uutisia talteen. Toiminnanjohtaja Tina Strandberg kertoo, että Ruotsin parlamentissa on merkittävästi suomalaisväriä.

Ruotsin Sisuradion mukaan (siirryt toiseen palveluun) ainakin 15 suomalais- tai tornionlaaksolaistaustaista ehdokasta olivat kärkikahinoissa valtiopäiville.

Heistä läpi pääsivät muun muassa puolustusministeri Peter Hultqvist, jonka juuret ovat Kuusamossa sekä moderaattien Jämtlannin ykköshahmo Saila Quicklund, joka puolestaan on juuriltaan keskisuomalainen. Uusiin Suomi-taustaisiin edustajiin kuului muun muassa keskustan Linda Ylivainio. Myös elinkeinoministeri Mikael Dambergilla on suomalainen äiti.

Kaikki läpi päässeet löytyvät Vaalilautakunnan verkkosivuilta (siirryt toiseen palveluun).

Maassa ei ole vieläkään uutta hallitusta (siirryt toiseen palveluun) (Kauppalehti), vaikka Ruotsin valtiopäivävaalit järjestettiin 9. syyskuuta. Moni asia on siis edelleen auki.

Kansanaedustajien lisäksi Ruotsissa toimii tietysti myös muiden alojen suomalaisvaikuuttajia, kuten esimerkiksi Sveriges Riksbankin johtaja Stefan Ingves ja Nationalmuseetin johtaja Susanna Pettersson. Vastaavia esimerkkejä löytyy useilta eri aloilta.

Vaikuttamaan on lähdetty kauemmaskin.

Marutei Tsurunen, eli alkujaan Pielisjärven Höntönvaarasta kotoisin oleva Martti Turunen, oli ensimmäinen ulkomaalaissyntyinen kansanedustaja Japanissa.

Turunen on aiemmin kertonut omaksuneensa jo 12-vuotiaana pasifistisen ideologian. Tuolloin hän päätti lähteä lähetyssaarnaajaksi Afrikkaan. Kohtalo johdatti kuitenkin Kaukoitään. Turunen päätyi 27-vuotiaana Japaniin, jossa hän alkoi levittää kristillistä sanomaa. Lopulta hänestä tuli kansanedustaja.

Somalimaan presidenttiehdokkaana oli viime vuonna kaksi Suomen kansalaista: Abdirahman Mohamed Abdullahi "Irro" sekä Faisal Ali "Warabe". Lopulta molemmat joutuivat nielemään tappionsa (siirryt toiseen palveluun) (Helsingin Sanomat).

Valtuutetut, jotka eivät osanneet avata tietokonetta

Suomalaisten suosima Fuengirola on kaupunki Málagan maakunnassa. Hallinnollisesti se kuuluu Andalusian itsehallintoalueeseen. Jokaisella näistä on omat vastuualueensa – tai ainakin pitäisi olla.

Esimerkiksi sosiaali- ja terveysasioissa päätäntävalta on autonomian tasolla. Kauranen sanoo, että Andalusiassa kunnat ja kaupungit joutuvat itse tarttumaan ongelmiin, jotka periaatteessa eivät niille kuuluisi.

– On perheitä, joilla ei ole toimeentuloa. Kunnan on pakko tavalla tai toisella rahoittaa tai auttaa näitä henkilöitä. Käytännössä kunta on pakotettu toimimaan sillä toimialalla, vaikkei se kuulukaan sen toimivaltuuksiin, hän kertoo.

Par 1 Golfin toimintaa pyöittää tänä päivänä Suvi Kaurasen lanko. Niko Mannonen / Yle

Valtuutettuna Kauranen sai luonnollisesti kontolleen Espanjassa vakituisesti asuvien ulkomaalaisten, residenttien, asiat.

Toisena Kaurasen vastuualueena oli uusien teknologioiden käyttöönotto.

– Tässä voisin vähän säikäyttää suomalaista. Esimerkiksi vuosina 2007–2009 kaikki meistä valtuutetuista eivät osanneet edes käynnistää tietokonetta tai käyttää sähköpostia. Siinä oli paljon työkenttää.

Kukin valtuutetuista toimi oman toimialueensa johtajana virkamiesten keralla johtaen heidän työtään.

Kaurasen mukaan on oikein, että 80 000 asukkaan Fuengirolan kunnallispolitiikassa on mukana ulkomaalaisia.

– Asukasmäärästä meitä on virallisesti yli 40 prosenttia – ja todellisuudessa yli puolet. Esimerkiksi tällä hetkellä valtuustossa ei ole ketään ulkomaalaista mukana, mikä on käsittämätöntä.

Prosenttiluku on pysäyttävä.

Suomalaisten vastuusta: "Meidän täytyy itse hoitaa omat ongelmamme"

Äkkiseltään voisi luulla, että näin suuri massa auringon perässä tulleita turisteja sekä pysyviä asukkaita aiheuttaisi jonkinlaista tunnetta Fuengirolan espanjalaisväestössä tai painetta valtuustossa?

Kaurasen mielestä esimerkiksi Katalonian alueella turisteja kohtaan kytevä vihamielisyys loistaa poissaolollaan Andalusiassa.

– On tärkeää todeta, että tämä maa elää turismista. Toisin sanoen monet palvelut on suunnattu joko turisteille tai täällä vakituisesti asuville ulkomaalaisille, hän sanoo.

– Se, mikä on positiivista, on se, ettei Espanjaa koeta enää pelkäksi rantalomapaikaksi.

Noin 30 vuodessa on ehtinyt tapahtua paljon. EU:n tavoite vapaasta liikkuvuudesta (siirryt toiseen palveluun) (Euroopan parlamentti) on Kaurasen mukaan toteutumassa koko ajan paremmin. Se näkyy siinä, kuinka suomalaisten yritysten määrä Aurinkorannikolla lisääntyy, parempien nettiyhteyksien myötä etätyö tuo alueelle perheitä ja nuoria asukkaita ja koulujen ilmoittautumislistat pullistelevat.

– Voimme vapaasti katsoa, missä haluamme olla. Enää ei voi sanoa, että se olisi vain rikkaiden etuoikeus asua ulkomailla.

Suvi Kaurasen päivät täyttyvät kiinteistövälittäjän työstä. Niko Mannonen / Yle

Kauranen painottaa, että residenttien pitäisi kantaa myös vastuunsa yhteiskunnan toimivuudesta ja pitää huolta omistaan.

– Olemme vieraana toisessa maassa ja mielestäni on tärkeää, että me vauraat suomalaiset, jotka tulemme nauttimaan tästä kaikesta Espanjan hyvästä, emme olisi taakkana tälle yhteiskunnalle.

Hän muistuttaa, että Espanjan verotusprosentti on alhainen, joka tarkoittaa samalla sitä, että Espanjan sosiaaliturva on huomattavan paljon alhaisempi.

Kauranen antaa esimerkin: Fuengirolan ja saman kokoisen Mijasin alueella on käytössään parhaimmillaan yhteensä kaksi ambulanssia. Mitä tapahtuu, jos ambulanssia tarvitaan vain siitä syystä, että suomalainen humalainen makaa kadulla? Samaan aikaan avuntarpeessa saattaa olla joku jolla on aivoverenvuoto tai sydämeen liittyvä ongelma.

– Resursseja on vähän ja ne pitää pystyä jakamaan oikein. Minusta on oikein, että me ulkomaalaiset pyrimme itse ratkaisemaan omia ongelmiamme, emmekä ole valittamassa, onpa maan nimi mikä hyvänsä, että yhteiskunnan täytyy hoitaa. Meidän täytyy itse hoitaa omat ongelmamme. Me olemme se yhteiskunta, Kauranen sanoo.

Hampailla kodittomuutta vastaan

Kuinka paljon humalassa makaavia suomalaisia todellisuudessa on?

Suvi Kaurasen mukaan Aurinkorannikon suomalaisten alkoholiongelmat ovat sivuuttamaton kysymys, mutta todellisuudessa kyse on kuitenkin pienestä marginaaliryhmästä.

– Jos ihmisellä on ongelmia alkoholin käytön kanssa Suomessa, ongelma ei tule paranemaan Espanjaan muuttamisella – päinvastoin. Alkoholin saatavuus ja halpa hinta voivat valitettavasti hankaloittaa joitakin ongelmia.

Kauranen kertoo, että Fuengirolan kaduilla asuu arviolta viisi suomalaista koditonta. Kokonaisuudessaan Fuengirolan alueella asuu 50 koditonta henkilöä.

Kauranen on mukana sekä Rotareissa että SOS-ryhmässä, joista ensin mainittu toimii muun muassa kodittomuuden ehkäisemiseksi ja katottomien auttamiseksi. Jälkimmäinen on parustettu hätätilanteessa olevien suomalaisten avuksi.

Ongelmana on se, etteivät kaikki halua ottaa apua vastaan.

Niillä, jotka haluavat asua kadulla, on mahdollisuus siihen.

– Tulee mieleen yksi keskustelu, jonka kävin lähipuistossa suomalaisen miehen kanssa. Pyysin häntä antamaan tietonsa, että voimme keksiä keinon saada hänet Suomeen. Hänellä alkoikin olla monia syitä jättää ottamatta apu vastaan: "Ei minä en lennä, minulla on nämä kolme koiraa."

Fuengirolan ilmasto on suotuisa harrastamiselle vuoden ympäri. Niko Mannonen / Yle

Joukosta löytyy onneksi hyviäkin kokemuksia, jotka muistuttavat avustustyön tärkeydestä.

– Suomessa on tällä hetkellä henkilöitä, jotka ovat lähteneet täältä kaduilta ja halunneet ottaa avun vastaan.

Suvi Kauranen muistuttaa, että myös pienillä teoilla on merkitystä. Symboliksi hän nostaa kodittomien ruokahetkessä jälkiruuaksi tarjotun omenan.

– Lähes kaikki jättivät sen syömättä. Kysyin vieressä istuvalta, eikö hän pidä omenasta. Sitten hän näytti hampaitaan. Vastaus oli selvä.

Fuengirolan Rotarit saivat siitä idean auttaa asunnottomia hoitamalla heidän hampaansa kuntoon.

– Hampaattomuus voi olla oire, jonka hoitaminen auttaa kaikin puolin, jopa työllistymiseen.

"Kun tulen käymään Suomessa, minusta tuntuu, että olen valtavan köyhä"

Espanjan tapaan kuuluu, että kerran poliitikoksi ryhtyvä on aina poliitikko. Suvi Kauranen jaksoi sitä tietä kokonaiset kolme vuotta, vuoteen 2010.

Viimeiset puoli vuotta tuosta ajasta hän pyrki saamaan pormestari Esperanza Oñalta eron tehtävästään.

– Häntä luonnollisesti mietitytti, että miten se koetaan poliittisesti, että joku lähtee pois hänen riveistään. Espanjassa politiikasta ei kukaan poistu vapaaehtoisesti. Sieltä poistutaan, koska heitetään pois.

Sen takia suomalaisnaisen päätös oli ennenkuulumaton.

Kaurasen jälkeen Fuengirolan kaupunginvaltuustoon valittiin (siirryt toiseen palveluun) (Uusi Suomi) toinen suomalainen edustaja, Katia Westerdahl. Hän oli Kaurasen tapaan ehdokkaana keskustaoikeistolaisen Partido Popularin (PP) listalla. Westerdahl vaikutti valtuustossa koko kauden 2011–2015, mutta päätti kyselyistä huolimatta olla pyrkimättä jatkokaudelle ja laittoi yritystoimintansa kaupunginvaltuutetun pestin edelle. Westerdahl on asunut Espanjassa vuodesta 1984 ja työskentelee päätoimittajana sekä kustantajana kahdessa lehdessä.

Suvi Kauranen näyttää tyytyväiseltä valintaansa, ja miksipä ei, nyt asuntokauppa on herännyt uuteen kukoistukseensa. Haastattelun aikanakin suomalaispariskunta tulee kysymään myytävästä asunnosta.

Vaikka Kauranen on tehnyt pesäeron politiikan tekemiseen, hänen entinen roolinsa on seurannut tähän päivään saakka.

– Olen kahdeksan vuotta jo ollut kunnallispolitiikasta pois. Silti kiinteistövälityksessäni toimii jonkinlainen kunnan alatoimisto, jossa kysytään katutöihin ja muuhun sellaiseen liittyvistä asioista. Sanovat, että Suvilta saa vastauksen helpommin.

Entä sitten Suomeen palaaminen? Suvi Kauranen sanoo, että 35 vuodessa synnyinmaa antoi pysyvänä asuinpaikkana sen, mitä sillä oli annettavana.

Jo ylioppilaskeväänään hän haaveili maailmalle lähtemisestä.

– Minä en tiedä, tulisinko Suomessa toimeen enää ollenkaan, hän pohtii

– Kun tulen käymään Suomessa, minusta tuntuu, että olen valtavan köyhä. On seitsemän asiaa muovikassin pohjalla ja ne maksavat saman verran kuin käytän täällä täyttääkseni kaksi kassillista ruokaa. Toisin sanoen Espanjassa asuminen on edullisempaa.

Niko Mannonen / Yle

Lopulta hän tiivistää:

– Espanjassa asuminen on ihanaa.

– Tänne tultiin sata vuotta sitten toipumaan vaikeista sairauksista. Nyt ei tarvitse olla sairas, voi tulla nauttimaan elämästä.

Eikä nyt pidä käsittää väärin. Kauranen sanoo samaan hengenvetoon rakastavansa synnyinmaataan ja sen kieltä.

– En millään tavalla puhu Suomea vastaan. Jonkin verran kyseenalaistan kuitenkin esi-isiemme löytöä periferiasta. Ilmastollisesti se ei ole kaikista helpompia paikkoja asua ja olla. Helpommaksi ihmisen elämä käy täällä Euroopan etelälaidalla, hän sanoo.

Kaurasen elämä on juuri tällä hetkellä sitä, mitä hän siltä haluaa. Työtä, työtä, työtä ja siinä välissä vetäytymistä omaan kotiin ja sen pihapiirissä sijaitsevalle kasvimaalle. Siellä politiikka loistaa poissaolollaan – ainakin melkein.

– Takapihalla on kaksi kanaa. Ruskea Tipu ja musta Obama.