Kun Puolustusvoimien Sotamuseo vuonna 2013 julkaisi sota-ajan 1939–45 valokuvia Internetiin, olivat kuviin liittyvät tekstit osin puutteellisia tai niitä ei ollut ollenkaan. Tämä aiheutti sen, että kuvien etsijät eivät kaikkia etsimiään kuvia SA-kuva-sivustolta löytäneet.

Parhaillaan Sotamuseo on tarkistamassa digitoitujen kuvien kuvatekstejä, jotta ne olisi helpompi löytää ja jotta niissä oleva tapahtuma olisi selkeästi kuvattu. Nyt Sotamuseo on käynyt läpi kaikki Saksan valtakunnankansleri Adolf Hitlerin Suomen-vierailuun 4.6.1942 liittyneet kuvat, mikä on merkittävästi parantanut kuvien löydettävyyttä.

Adolf Hitlerin taustalla näkyy junanvaunu, jossa hän kävi neuvotteluja suomalaisten kanssa. SA-kuva

SA-kuva-sivustolla (siirryt toiseen palveluun) on valokuvia Adolf Hitlerin vierailusta Ruokolahdella marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimin 75-vuotissyntymäpäivillä kaikkiaan 278. Vierailu Ruokolahdella oli samalla Hitlerin ainoa vierailu Suomessa.

Sotamuseon kuva-arkiston johtaja Johanna Palokangas kertoo, että alun perin digitoinnin yhteydessä kuvateksteihin kirjoitettiin vain se, mitä kuvan mukana ollessa kortissa on lukenut.

– Jotta kuvat löytyisivät paremmin, kuvatekstejä ja hakusanoja on nyt paranneltu ja täydennelty. Tekstit on toimitettu nykykielelle.

Marsalkka Mannerheim lukee ulkoministeri Rolf Wittingin tuomaa viestiä. Vierellä puolustusministeri, kenraalimajuri Rudolf Walden. SA-kuva

Johanna Palokangas kertoo, että esimerkiksi Mannerheimiin liittyvissä alkuperäisissä kuvissa on ollut hyvin niukasti tekstiä mukana. Niissä on saattanut lukea vain esimerkiksi "Marski Mikkelissä".

– En tiedä onko siinä kiire vai salamyhkäisyys vai mikä, että niistä puuttuu yhtä sun toista tietoa, pohtii Palokangas.

Kaikista kuvista on nähtävillä kuvan otsikko, joka yleensä on tapahtuma tai tilanne, mihin se liittyy. Lisäksi lisätietokentässä on tekstinä esimerkiksi ihmisten nimiä, mikäli ne ovat tiedossa.

Johanna Palokangas kertoo, että sota-ajoista tulee SA-kuva-sivustolle edelleen jonkin verran lisää sota-ajan kuvia. Tällä hetkellä niitä on nähtävillä noin 160 000.

Adolf Hitleriä kuljettanut lentokone laskeutui Immolan lentokentälle 4.6.1942. Taustalla näkyy, miten sotilat sammuttavat koneen laskeutumisessa palamaan syttynyttä rengasta. SA-kuva

Hitler Suomeen

Adolf Hitleriä kuljettanut Focke-Wulf Fw 200 Condor -nelimoottorinen matkaustajakone lähti 4.6.1942 lähellä Hitlerin päämajaa sijaitsevalta Wilhelmsdorffin lentokentältä 20 minuuttia myöhässä, koska koneen vasemman laskutelineen pyörässä oli ollut vikaa. Jukka Partanen kertoo teoksessan Mannerheim ja Hitler, miten Hitler oli matkan aikana ihaillut suomalaista metsää ja suurta järvien määrää. "Wie schön das alles ist!", oli Hitler sanonut koneen matkustajana olleelle kenraali Paavo Talvelalle.

Kone laskeutui Immolan lentokentälle Ruokolahdelle kello 12.25. Tuolloin Immola kuului vielä Ruokolahden kuntaan. Nykyään Immola on osa Imatraa.

Marsalkka Mannerheim tervehtii Adolf Hitleriä. SA-kuva

Sitkeän huhun mukaan Hitleriä kuljettanut kone olisi saapuessaan Ruokolahdelle melkein törmännyt Kaukopään tehtaan 126 metriä korkeaan piippuun. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkansa. Jukka Partasen selvityksen mukaan Hitleriä kuljettanut kone saapui nykyisen Immolan lentokentälle itä-länsi suuntaisesti ja välimatkaa piippuun jäi noin kaksi kilometriä. Sen sijaan läheltä piippua lensi myöhemmin päivällä lentokoneen ohjaaja-kapteeni Hans Baur, joka teki koneella teki jarruvian korjaamisen jälkeen koelennon.

Valtakunnankansleri Adolf Hitler lahjoitti Mannerheimille kolme Steyr 1500 A/02 kommandeurwage Ktz 21 -maastoautoa. Ne oli tuotu Immolan jo pari päivää ennen tapaamista. SA-kuva

Kun lentokone oli laskeutunut, astui koneesta ulos Adolf Hitler, joka ensimmäisenä tervehti tasavallan presidentti Risto Rytiä. Kunniakomppanian tarkastamisen jälkeen johtajaparin matka jatkui panssaroidulla Mercedes 770 Offener Tourenwagenilla - autolla, jonka Hitler oli edellisenä vuonna antanut Mannerheimille lahjaksi. Autonkuljettaja Kauko Ranta on kertonut, että Hitler oli koko muutaman kilometrin automatkan ajan puhunut taukoamatta.

Kuvassa keskustelevat valtakunnankansleri Adolf Hitler, Saksan kenraalisotamarsalkka Wilhelm Keitel ja marsalkka C.G.E. Mannerheim. SA-kuva

Marsalkka Mannerheim ja Hitler tapasivat Vuoksenniskan tuntumassa Kaukopään tehtaan ratapihalla, jossa olivat sekä Mannerheimia että presidentti Rytiä kuljettaneet kaksi junaa. Junat olivat vierekkäin, mutta niiden välistä oli poistettu kaksi raideparia, jotta vieraiden olisi helpompi liikkua. Hitler nousi autosta ja käveli yhdessä presidentti Rytin sekä muun seurueen kanssa kohti junavaunuja. Onnittelujen ja tervehdysten jälkeen Hitler siirtyi ravintolavaunuun yhdessä presidentti Rytin kanssa.

Adolf Hitleri kättelee kenraalieversti Eduard Dietliä. SA-kuva

Ravintolavaunussa Hitler keskusteli tovin siellä olleiden Suomen hallituksen jäsenten kanssa. Hitler siirtyi marsalkan salonkivaunuun, josta marsalkka Mannerheim ja Hitler kävelivät ulos läheistä metsätietä kohti. Siellä heitä odottivat suomalaiset ja saksalaiset upseerit rivissä valmiina esittelyyn. Jukka Partasen kertoo Hitlerin vierailua käsittelevässä teoksessaan, että viimeisenä suomalaisten rivissä oli kersantti Aarne Voutilainen. Hän on jälkeenpäin muistellut tapaamista: "Minun kohdalla se pitkään kahteli, että mikä on tuo ainut, jolla on vaan kanttinauha. Marski sille selitti saksaksi. Pistävästi se katsoi."

Adolf Hitlerin vierailua varten Kaukopään ratapihalle oli tuotu kaksi junavaunua, joissa keskustelut ja juhla-ateria järjestettiin. SA-kuva

Mannerheim ja Hitler palasivat takaisin ratapihalle. Siellä Hitler astui salonkivaunuun, jossa hän kävi kahdenkeskisen keskustelun tasavallan presidentti Risto Rytin kanssa. Hitler kertoi Rytille, miten häntä vaivaa, ettei Saksa voinut auttaa Suomea talvisodassa. Hitler sen sijaan lupasi Rytille, ettei suomalaisten enää tarvitse kärsiä nälästä. Saksalaisten vähistä varoista voidaan vähentää sen verran, että niistä riittää suomalaisillekin.

Marsalkka Mannerheim piti juhlavieraille noin 20 minuutin mittaisen puheen. SA-kuva

Keskustelunsa jälkeen Hitler ja Ryti astuivat junasta ja kävelivät marsalkka Mannerheimin junalle. Siellä heitä odotti marsalkan syntymäpäivän kunniaksi katettu juhlalounas. Se alkoi yli puoli tuntia alkuperäistä aikataulua myöhässä hieman ennen kello 14:ää. Vieraat olivat kahdessa eri ravintolavaunussa. Toisessa vaunussa pystyttiin kuuntelemaan juhlapuheita kovaäänisten kautta.

Adolf Hitlerin vieressä juhlapöydässä istui pääministeri Jukka Rangell. Vastapäätä istui presidentti Risto Ryti ja hänen vierellään marsalkka Mannerheim. SA-kuva

Adolf Hitler ei käyttänyt alkoholia ja lisäksi hän oli kasvissyöjä. Siksi hänelle tarjottiin alkuruoaksi muna-riisi- ja kaalipiirakoita sekä parsakeittoa. Pääruokana oli vihannesvanukas. Jälkiruokana olleeseen hedelmäsalaattiin Hitler ei koskenut, sillä sen valmistamiseen oli käytetty alkoholia. Ruokajuomana Hitlerillä oli teetä ja kivennäisvettä. Muu juhlaväki sai lounaalla lohikeittoa ja täytettyä hanhea sekä ruokajuomaksi viiniä sekä shampanjaa.

Aikalaiset kertovat tutkija Jukka Partasen teoksessa Mannerheim ja Hitler, että Suomessa vieraillessaan Hitlerin silmissä oli havaittavissa jonkinlaista epävarmuutta, mutta myös inhimillistä uteliaisuutta. SA-kuva

Lounaalla juhlapuheen piti tasavallan presidentti Risto Ryti. Hän kertoi puheessaan muun muassa marsalkka Mannerheimin elämästä. Hitler puolestaan käsitteli puheessaan kommunismin vaaroja sekä Suomen ja Saksan lämpimiä suhteita. Viimeiseksi puhunut syntymäpäiväsankari Mannerheim kiitti Hitleriä ja juhlaväkeä, kun he läsnäolollaan kunnioittavat juhla. Puhe on kokonaisuudessaan kuunneltavissa Ylen Elävässä arkistossa.

Marsalkka Mannerheim suhtautui Hitleriin pidättyvästi ja halusi pitää tähän pienen välimatkan. SA-kuva

Lounaan jälkeen Hitler, Mannerheim, Ryti ja saksalainen marsalkka Wilhelm Keitel siirtyivät neljästään viereiseen salonkivaunuun. Siellä käydystä keskustelusta on olemassa salaa tehty nauhoitus, jolle keskustelua tallentui 11 minuuttia. Kaikkiaan keskustelu kesti tunnin. Säilynyt tallenne lienee ainoa jälkipolville säilynyt tallenne Hitlerin yksityisestä puhetavasta. Tallenteen voi kuunnella Ylen Elävästä arkistosta.

Hitlerin ja Mannerheimin tapaamispaikka Kaukopää oli tuolloin osa Ruokolahtea. Nykyisin paikka on osa Imatraa Kaukopään teollisuusalueella. SA-kuva

Neuvottelun jälkeen Hitler siirtyi saksalaisten vieraiden kanssa marsalkan junan viimeiseen vaunuun. Siellä käydystä keskustelusta tiedetään hyvin vähän. Ainakin Hitler on siellä ottanut esille Mannerheimin huolen siitä, että Suomi ei ole saanut hänelle luvattuja joukkoja. Hitler oli Jukka Partasen teoksen mukaan käskenyt alaisiaan noudattamaan Mannerheimin kanssa tehtyä sopimusta.

Hitlerin vierailu Suomessa kesti hieman vajaa kuusi tuntia. SA-kuva

Kotimatkalleen kohti lentokenttää Hitler lähti samassa autossa presidentti Rytin kanssa. Marsalkka Mannerheim puolestaan matkusti yhdessä marsalkka Wilhelm Keitelin kanssa toisessa autossa. Lentokentällä Hitler kätteli koko seurueen. Hänen lentokoneensa nousi ilmaan Immolan lentokentältä kello 18.30. Lähtö tapahtui puolitoista tuntia alkuperäistä suunnitelmaa myöhemmin.

Adolf Hitler Immolan lentokentällä lähdössä takaisin Saksaan. Kuvassa vasemmalta tasavallan presidentti Rytin adjutantti Börje Lennartson Söderström, marsalkka Mannerheim, tasavallan presidentti Risto Ryti, Adolf Hitler, kenraalisotamarsalkka Wilhelm Keitel ja oikealla mustassa asepuvussa Saksan Suomen-suurlähettiläs Wipert von Blücher. SA-kuva

Lisää kuvia Adolf Hitlerin Suomen-vierailusta näet Puolustusvoimien SA-kuva-sivustolta (siirryt toiseen palveluun). Kirjoita sivuston hakukenttään hitlerin AND vierailu, jolloin näet kaikki vierailuun liittyvät liki 300 kuvaa.

Artikkelin lähteenä on SA-kuvien lisäksi käytetty Jukka Partasen teosta Mannerheim ja Hitler (Gummerus 2012).