Yhden koon sukkahousut kaikille on huono asia. Näin kiteyttää pääkaupunkiseudun sote-kapinan Espoon perusturvajohtaja Juha Metso.

Sekä Espoon, Helsingin että Vantaan johtajat ja päättäjät ovat viime aikoina nousseet näyttävästi vastarintaan hallituksen sote-suunnitelmia vastaan.

Vastarinnan airueksi on noussut Helsingin pormestari Jan Vapaavuori (kok.)

Viimeksi eilen keskiviikkona Vapaavuori kuittaili puheessaan Helsingin kapungintalolla järjestetyssä kaupunkien ylistyslaulu -tyyppisessä Helsinki Symposiumissa, kuinka "Kaikki narut tulisi pitää samoissa käsissä" ja "Hallinnon tulisi tunnistaa, että kaupungistuminen jatkuu ja alueet ovat erilaisia."

Tätä mantraa kaikki johtajat ja päättäjät Uudellamaalla nyt tuntuvat toistelevan.

– Tämmöinen suunniteltu vallankumous ei ole hyvä. Tässä ei ole kunnolla ymmärretty riskejä, jatkaa Espoon perusturvajohtaja Juha Metso.

– Näyttää siltä, että meidän nykyinen palvelutaso on vaarassa, sanoo Vantaan kaupunginjohtaja Ritva Viljanen.

– Pitäisi tunnustaa, että täysin yhdenmukainen malli ei sovi koko maahan, sanoo Helsingin sosiaali- ja terveysasioista vastaava apulaispormestari Sanna Vesikansa (vihr.)

Helsingin vaje uudessa sotessa olisi noin 100 miljoona euroa. Kaikk luvut grafiikassa ovat miljoonia euroja. Hilppa Hyrkäs / Yle Uutisgrafiikka

Uudenmaan liiton laskelmat taustalla

Pääkaupunkiseudun päättäjien kritiikki sote-uudistusta kohtaan kumpuaa Uudenmaan liiton hankejohtaja Markus Syrjäsen tekemistä laskelmista.

Näiden laskelmien mukaan jo heti ensimmäisenä vuotena Uudenmaan sote-alueelle tulisi noin 300 miljoonan rahoitusvaje. Tämä vaje koostuisi pääosin erilaisista muutoskustannuksista, joita uuteen maakuntaorganisaatioon siirtyminen tuottaisi. Sekä palveluntarpeen kasvusta, joka syntyy, kun pääkaupunkiseudulle muuttaa tuhansittain ihmisiä vuosittain.

Mittakaavasta kertoo, että sata miljoonaa tarkoittaisi esimerkiksi koko Helsingin lastensuojelun lakkauttamista. Sanna Vesikansa, Helsingin apulaispormestari

Näitä muutoskustannuksia ei ole otettu huomioon valtiovarainministeriön omissa laskelmissa, pääkaupunkiseudun johtajat sanovat. Asia vahvistetaan myös valtiovarainministeriöstä.

Samat muutoskustannukset vaikuttavat jokaiseen sote-alueeseen, mutta Uudellamaalla vaikutukset ovat selkeimmät, koska alueella asuu 1,6 miljoonaa ihmistä. Kyse on siis isommista rahoista.

– Meidän väestö vanhenee, ja meille muuttaa joka vuosi 5000 uutta asukasta, näitä ei ole otettu valtion sote-laskelmissa huomioon, Espoon perusturvajohtaja Juha Metso sanoo.

Espoon vaje olisi uudessa sotessa noin 50 miljoonaa euroa. Luvut grafiikassa ova miljoonia euroja. Hilppa Hyrkäs / Yle Uutisgrafiikka

Maakunta voi vain leikata

Pääkaupunkiseudulla ollaan siis havahduttu Uudenmaan liiton laskelmiin. Helsingin apulaispormestari Sanna Vesikansa sanoo, että he pelkäävät sitä, että tuleva maakunta ei voisi tehdä rahoitusvajeen kanssa mitään muuta kuin leikata palveluita tai nostaa sosiaali- ja terveyspalveluiden palvelumaksuja.

Tämä huonontaisi asukkaiden palveluita.

Tällä hetkellä kunta voi nostaa veroja, tai ottaa lainaa, jos näyttää siltä, että sosiaali- tai terveysmenoja ei saada kaupungin budjetista katettua.

Tulevassa sotessa maakuntavaltuusto olisi valtion antamien rahojen varassa.

– Kunnilla on paremmat mahdollisuudet tehdä säästöjä. Voi ottaa lainaa, nostaa veroja. Maakunnilla ei ole sopeutuskeinoja, sanoo myös Vantaan kaupunginjohtaja Ritva Viljanen.

"Mahdoton tilanne"

Kaikki pääkaupunkiseudun kuntien nykyiset sote-johtajat ovat nyt kauhuissaan. Heidän mielestään suunniteltu maakunta-sote huonontaa asukkaiden palveluita.

Ylen haastattelmat kuntajohtajat ovat laskeneet, että Uudenmaan sotelle tulevasta 300 miljoonan rahoitusvajesta Helsingin kontolle tulisi säästöä 100 miljoonaa euroa vuodessa, Vantaalle 40 miljoonaa ja Espoolle 50 miljoonaa euroa. Loput jäisivät muulle Uudellemaalle.

– Mittakaavasta kertoo, että sata miljoonaa tarkoittaisi esimerkiksi koko Helsingin lastensuojelun lakkauttamista, apulaispormestari Sanna Vesikansa sanoo.

– Eihän maakuntahallinto näin tietenkään tulisi tekemään, mutta mittakaava on tuo, Vesikansa lisää.

Uudenmaanliiton laskelmien mukaan rahoitusvaje hieman laskee vuoteen 2030 mennessä, mutta silloinkin se olisi yhteensä vielä yli 100 miljoonaa euroa koko Uudellemaalle.

– Vantaalle 40 miljoonaa euroa leikkausta olisi valtava summa. Se olisi aivan mahdoton tilanne, sanoo kaupunginjohtaja Ritva Viljanen.

Vantaan vaje uudessa sotessa olisi noin 40 miljoonaa euroa. Grafiikan kaikki luvut ovat miljoonia euroja. Hilppa Hyrkäs / Yle Uutisgrafiikka

Peruskoulu-uudistuksesta mallia

Pääkaupungin johtajat vetoavatkin, että jos sote-uudistus toteutetaan, valtiolta pitäisi tulla lisää rahaa.

Keskustelut ovat käynissä jo Uudenmaan liiton kautta. Tällä viikolla tiistaina Uudenmaan liitto sopi valtion virkamiesten kanssa, että he neuvottelevat nyt viikottain rahoituksesta.

Lisäksi pääkaupungin johtajat vetoavat siihen, että sote-uudistus tehtäisiin maltillisesti ja asteittain.

– Tämä pitäisi tehdä kuten peruskoulu-uudistus aikoinaan. Aloittaa pienistä maakunnista ja asteittain edetä, Vantaan kaupunginjohtaja Ritva Viljanen sanoo.

Aivan kaikille tämäkään ei välttämättä riitä.

Helsingin pormestari Vapaavuori on vastustanut koko maakuntahallintoa.

Helsinki taistelee kovimmin panoksin ja suurimmin hartioin.

Tänään julkistetaan pormestari Vapaavuoren sote-vetoomus. Ylimääräinen valtuuston kokous järjestetään aiheesta huhtikuun alussa, huhtikuun 4. päivänä.

Ylen tietojen mukaan Helsinki tulee vetoamaan siihen, että pääkaupunkia kohdeltaisiin eri tavoin kuin muuta maata.

Pormestari Jan Vapaavuoren mukaan vetoomus sisältää kootusti kaiken sen, miksi sote on niin huono.

Lisää aiheesta:

Jan Vapaavuori arvostelee maakuntauudistusta kovin sanoin: "Pettääkö puolueensa vai kotikaupunkinsa?"

Helsingin kokoomuslaiset komppaavat Elina Lepomäkeä – "Sote pitää kaataa, valmistelu ihan itkettää"