Ylen MOT-ohjelma nosti esille, kuinka rakennusliikkeet ovat ohjailleet Tampereen suuria rakennushankkeita. Ohjelmassa käytiin läpi mm. Tammelan stadionin sekä Kansi ja Areena -hankkeen valmistelua. Keskeinen havainto oli se, että rakennusliikkeet suunnittelevat hankkeita jo pitkään ennen kuin ihmiset pääsevät vaikuttamaan suunnitelmiin.

Huomiota kiinnitettiin henkilöiden kaksoisrooleihin julkisten päätösten tekijöinä ja toisaalta päätöksistä etua saavien palveluksessa. Lisäksi monien rivikansalaisten mielestä rakennushankkeiden sisällöstä on jo päätetty siinä vaiheessa, kun ne tuodaan nähtäville ja yleisön arvioitavaksi.

Tampereen apulaispormestari, kokoomuksen Aleksi Jäntti ei näe hankkeiden etukäteisvalmistelua salailuna.

– Luonnollisesti rakennusliikkeet, jotka lopullisesti toteuttavat nämä hankkeet, ovat taustalla mukana. Jos tehtäisiin pelkästään niin kuin yksittäiset kaupunkilaiset sanovat tai arkkitehdit piirtävät, välttämättä ne eivät koskaan toteutuisi.

Suunnitelmia muutetaan

Aleksi Jäntti näkee etukäteissuunnittelussa ja valmistelussa hyviä puolia.

– Minun mielestäni on hyvä, että tuodaan joku pohjaehdotus pöydälle.

Apulaispormestarilla on kokemusta tapauksista, jossa on lähdetty ikään kuin puhtaalta pöydältä.

– On menty ihan blankona pitämään yleisötilaisuus, ja ihmiset ovat olleet kiukkuisina, kun ei osattu mihinkään kysymyksiin vastata. Kun niitä vastauksia ei ollut olemassa. Että miksi tänne tullaan pitämään tämmöinen tilaisuus, kun ei osata mitään kertoa.

Valmistellut hankkeet eivät Jäntin mukaan useinkaan toteudu alkuperäisten kaavailujen mukaisina.

– Täytyy hyväksyä se, että niitä muutetaan ja minun mielestäni näin paljon tapahtuukin. Pohjaehdotuksen pohjalta tehdään muutoksia hankkeisiin. Kaikkia toiveita ei missään tapauksessa voida toteuttaa.

Rakennushanke vai kaavoitus edellä?

Suuria rakennushankkeita valmistellaan mm. Tampereella hyvin pitkälle ennenkuin niitä tuodaan julkisuuteen ja ihmisten arvioitaviksi.

Apulaispormestari Jäntti näkee hyötyjä erityisesti silloin, kun rakennetaan kaupunkirakenteen sisällä.

– Yleensä hankkeet vaativat sen, että joku tuo idean ja usein siinä jollain tavalla on myös esimerkiksi vuokraoikeuden haltija mukana. Maanomistajat tai kaupungin alueilla rakennusliikeet on haluttu Tampereella mukaan. Sillä tavalla me saamme uutta myös tänne kaupunkirakenteen sisään.

Uusilla alueilla tilanne voi olla toisin, sanoo Jäntti.

–Jos lähdetään kaavoittamaan ihan puhtaalta pöydältä, kuten esimerkiksi Vuores tai Ojala tulevaisuudessa, niin silloin on mahdollista tehdä kaupunki edellä ja kaavoitus edellä.

Läpinäkyvyyttä kaivataan

Rivitamperelaisia on närästänyt hankkeiden tuonti ikään kuin etukäteen päätettyinä. Esimerkiksi Tammelan stadionin kohdalla pidettiin arkkitehtikilpailu ja ihmiset pääsivät vasta sitten puuttumaan asiaan millään tavalla.

Aleksi Jäntti katsoo kuitenkin, että Tampereella toimitaan isojenkin hankkeiden kohdalla läpinäkyvästi.

– Vaikka suunnitelmat tulevat kilpailun kautta, ne tulevat myös lausunnolle ja niihin voi ottaa kantaa. Myös kaavaprosessissa on useita kertoja mahdollisuus vaikuttaa. Esimerkiksi osallistumis-ja arviontisuunnitelma siinä aivan alussa, ja luonnosvaiheessa ihmiset ja yhteisöt voivat niitä kommentoida.

Taustalla junailu näyttää koskevan lähinnä täydennysrakentamista eli rakennusyhtiöt haluavat päästä rakentamaan asuntoja hyville paikoille, mitä Jäntti pitää ymmärrettävänä.

– Ihmiset haluavat ostaa asuntoja hyviltä paikoilta. Sellaisille paikoille rakennetaan, mistä ihmiset asunnon ostaa.

Jäntti ei myöskään kannata ajatusta, että stadionit ja asunnot rakennettaisiin erikseen.

– Nykyään on trendi hybridirakentamisesta. Pyritään rakentamaan komplekseja, joissa on julkisia palveluita, asumista, voi olla hotelli jne.

Tampere ei välttele kilpailutusta

MOT kertoi, että Tampere on kirjannut maapoliittiseen ohjelmaansa periaatteen, että hyvästä hankekehitysideasta voi saada palkinnoksi rakennusoikeutta kaupungin maalle ilman kilpailua, ilman avointa hakua.

Aleksi Jäntin mukaan Tampere ei pyri kuitenkaan välttelemään kilpailutusta vaan tarjoamaan pieniä porkkanoita. Halutaan osallistaa monia tahoja kaupungin kehittämiseen ja suunnitteluun.

– Kaikki viisaus ei asu välttämättä kaupunginhallituksessa tai Tampereen kaupungin arkkitehdeissä, vaan ideoita tulee myös laajemmalta sektorilta. Kun esimerkiksi yksittäinen yritys tekee omalla panoksellaan ja omalla riskillä suunnittelua, niin halutaan myös, että niitä on myös mahdollisuus toteuttaa.

"Aktiiviset ihmiset monessa mukana"

Apulaispormestari Jäntti kokee, ettei Tampereella ole merkittävää korruptiota.

– Ainakaan minun silmiini ei rakenteellista korruptiota ole näkynyt. Oleellista on nimenomaan se, että henkilöt, jotka tekevät päätöksiä esimerkiksi yhdyskuntalautakunnassa tai kaupunginhallituksessa, eivät henkilökohtaisesti hyödy niistä hankkeista.

Jäntin mukaan se koskee myös heidän edustamiaan yhteisöjä.

– Esimerkiksi urheiluseura tai joku muu ei suoranaisesti saa sitä hyötyä. Tai jos on etua saamassa, niin sitten pitää jäävätä itsensä sillä hetkellä, kun päätöstä tehdään, korostaa Jäntti.

– Mutta totta on, että aktiiviset ihmiset ovat monessa mukana. Ja kun Suomi on näin pieni, niin vääjäämättä syntyy tilanteita, jossa ihminen katsoo asian kahdesta eri näkökulmasta. Siinä vaiheessa täytyy tunnistaa se, että voiko olla mukana tekemässä sitä päätöstä lopullisesti vai ei.

Kotilinnasäätiön tontin kiemurat

MOT-ohjelman mukaan Tampereen Kotilinnasäätiön tontin myynnistä eteenpäin rakennusyhtiölle oli sovittu jo ennen kuin säätiö vuokrasi tontin kaupungilta.

Yle Tampere kertoi jo aiemmin, että Patentti- ja rekisterihallitus tutkii, onko vanhustentalosäätiön tonttikauppa säätiön sääntöjen mukainen. Patentti- ja rekisterihallitukselle toimitetuista asiakirjoista ilmenee, että SDP:n valtuustoryhmän puheenjohtaja Atanas Aleksovskin johtama Kotilinnasäätiö sopi tontin siirrosta vain päivä vuokrasopimuksen allekirjoittamisen jälkeen.

Tontin siirtoa oli junailemassa myös Tampereen kaupungin entinen maankäyttö- ja elinkeinojohtaja Jyrki Laiho. Hän kertoi MOT-ohjelmassa toimivansa nykyään rakennusyhtiö Lehdon konsulttina.

Tampereella kiistellään nyt siitä, olivatko toiminnanjohtaja Aleksovski ja säätiön hallituksen puheenjohtaja, entinen kokoomuslainen pormestari Timo P. Nieminen saaneet tontin gryndaukseen suullisen luvan.