בריכה ציבורית תיחנך השבוע ברהט, הראשונה שהוקמה ביישוב בדואי. הבריכה עתידה להיפתח לקהל הרחב רק בעוד חודש, כשתקבל אישור רשמי, והיא תופעל במתכונת של הפרדה מוחלטת בין נשים וגברים, כך שגם זוגות נשואים לא יוכלו לבלות יחד בשטחה.

על פי מנכ"ל החברה הכלכלית ברהט, מחמוד אל-עמור, הבריכה צפויה לקבל את כל האישורים בחודש הבא ואז להיפתח לקהל הרחב. לדבריו, הבריכה תהיה בהפרדה מלאה - לא כולל ילדים קטנים - כאשר ימי ראשון, שלישי ושישי יהיו עבור הנשים ושאר הימים עבור הגברים. לדבריו, מתכונת זו תופעל בתקופה הקרובה ואם יידרשו שינויים בימים, כולל האפשרות שנשים יקבלו יותר ימים מגברים, כך ייעשה. עם זאת, הוא שלל את האפשרות לעשות גם יום למשפחות, כך שגברים ונשים יוכלו להיכנס ביחד.

עברו לתצוגת גלריה הכניסה לקאנטרי החדש ברהט, השבוע צילום: אליהו הרשקוביץ

תושב העיר אמר ל"הארץ" כי אף שמשפחות בדואיות הולכות יחד לים או לבריכה מחוץ ליישוב, ההפרדה המגדרית בבריכה בתוך היישוב היא "מחוייבת המציאות". לדבריו,"זאת מנטליות שונה. גבר בדואי שיש לו כסף יעדיף לרוב להתלוות לאשתו לבריכה של יהודים, אך לא לבריכה של המגזר הערבי". הוא טען שגם אם היה מותר למשפחות להגיע יחד, רבים לא היו עושים זאת.

תושבת רהט נוספת, נשואה ואם לילדים, סיפרה בשיחה עם "הארץ" שהיא מסכימה עם מדיניות ההפרדה. "זאת בריכה, ובבריכה לא מקובל אצלנו (לרחוץ יחד, אב"ז) כערבים מוסלמים". היא הוסיפה כי מול בעלה אין לה בעיה להתרחץ בבריכה, אבל מפריע לה שגבר אחר יסתכל עליה: "ללבוש קצר זה לא מקובל. בשבילי, ככה זה (רחצה בנפרד) צריך להיות".

הבריכה החצי-אולימפית נבנתה במתחם קאנטרי חדש שמשתרע על פני 13 דונם, שבהם הוקמו גם חדר כושר, חדרי סטודיו, בית קפה, מרפסת שיזוף, מגרש משולב לכדורסל וכדורגל, מתקני משחקים, בריכת פעוטות וסאונה. הקמת הקאנטרי היא פרוייקט משותף של משרד החקלאות והרשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב, לצד משרדי החינוך, התרבות והספורט ומשרד הבינוי והשיכון.

הקמת הקאנטרי הגיעה לאחר שנים רבות של הזנחה מצד הרשויות, שבמשך עשרות שנים לא הקימו בריכה ציבורית אחת ביישובי הבדואים בנגב. הדבר יצר מתחים רבים בין יהודים וערבים, כשבמספר תקריות סירבו תושבי היישובים היהודים להכניס את הבדואים לבריכות שלהם. מספר עיריות בדרום אף סגרו את הבריכות שלהם לתושבים בלבד.

לפני כחודשיים אמר השר האחראי על החברה הבדואית בממשלה, אורי אריאל, כי מבחינתו קיומה של בריכה בישוב היא "סמל" עבור התושבים. בעת סיור ביישובים, הסביר אריאל שהקמת מקומות כאלו ישפרו את היחסים בין החברה הבדואית לממשלה. "הציבור הבדואי צריך לקבל את מה שמגיע לו בזכות, ולא בחסד", אמר אריאל והוסיף: "זאת לא טובה שאנחנו עושים להם, העובדה שלא היתה בריכה עד עכשיו זו תקלה חמורה". אריאל הוסיף שבמהלך העבודות על הבריכה הוא גילה כי תושבים בדואים שרוצים לרחוץ בבריכה, נוסעים עד ליישובי המשולש.

מנכ"ל רשות הבדואים, יאיר מעיין, אמר כי "חנוכת הבריכה ברהט תסיר כתם מעל פני החברה הישראלית. בזמן שכמעט כל ילד יהודי בנגב מזנק מהמיטה היישר לבריכה הקרובה, ילד בדואי מרהט או לקיה, שהוא אזרח ישראלי, נאלץ לנסוע שעות לבריכה באום אל פחם. זה הורס לו את החוויה. לצערי גם היישובים היהודיים בנגב לא גילו את הפתיחות הנדרשת כדי לאפשר לילד בדואי להרגיש כאורח רצוי אצלם בבריכה".