Aftenposten mener: Viktig å løfte de flinkeste

Aftenpostens Ledere Skrives Av Kommentatorgruppen. Gruppen Ledes Av Politisk Redaktør Trine Eilertsen.

18. sep. 2016 15:57 Sist oppdatert 19. september 2016

Kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen mottar rapporten fra utvalgets leder, utdanningsdirektør i Drammen Jan Sivert Jønsendal. Roald, Berit / NTB scanpix

De beste elevene må få tilpasset opplæring.

Leder

Dette er en leder. Lederen gir uttrykk for Aftenpostens syn. Sjefredaktør og politisk redaktør har ansvar for innholdet.

De flinkeste elevene i norsk skole blir ikke godt nok ivaretatt. Det vil kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen (H) heldigvis gjøre noe med.

Før helgen fikk han overlevert rapporten fra et utvalg som har vurdert situasjonen for de flinkeste, eller «elever med stort læringspotensial» som det heter nå.

Jønsendalutvalget understreker at opplæringslovens bestemmelser om tilpasset opplæring også må gjelde de flinkeste. Utvalget anbefaler blant annet fleksibel bruk av nivåinndeling slik at elever som lærer lett og fort får bryne seg på hverandre.

Må ikke neglisjeres

Mange andre forslag er også lagt på bordet. Noen handler om rammebetingelser, noen om nødvendigheten av variert undervisningsopplegg, og noen handler om behovet for mer kunnskap og forskning om denne elevgruppen.

Aller viktigst er det at de flinkeste ikke blir oversett og neglisjert. Resultatet blir understimulering, i verste fall mistrivsel og dyp frustrasjon.

Her har norsk skole lenge hatt en utfordring som ikke er tatt alvorlig nok.

Daværende kunnskapsminister Bård Vegar Solhjell (SV) fremholdt i 2009 at norsk skole har forsømt de flinkeste. «Når jeg tar opp temaet i foredrag, opplever jeg at mange syns det er godt at det blir snakket åpent om det», sa han i et intervju med Aftenposten.

PISA-sjokkets ringvirkninger

Det mye omtalte PISA-sjokket tidlig på 2000 tallet førte til at all oppmerksomhet ble rettet mot de svakeste. Målet for reformen Kunnskapsløftet har vært å sørge for at alle tilegner seg grunnleggende ferdigheter i basisfagene. De dyktige greier seg selv, er det lett å tenke.

Jønsendalutvalgets utredning, den første av sitt slag, er et viktig skritt på veien for å ta knekken på det tabuet Solhjell antydet for syv år siden, men som hverken han eller etterfølgerne fikk tatt knekken på. De flinke har også krav på et kunnskapsløft.

Dette angår ikke bare noen få. Utvalget mener over 90.000 grunnskoleelever tilhører gruppen med stort læringspotensial.

Utfordringer på eget alderstrinn

Tidligere regjeringer har prøvd å legge til rette for at dyktige elever kan frikobles fra eget alderstrinn og hoppe oppover i skoleløpet i noen fag. Også Jønsendalutvalget peker på denne muligheten, men legger større vekt på at de beste må få nok utfordringer og sterke nok læringsstimuli på eget alderstrinn

Dette er riktig vei å gå. Sosial modenhet står ikke nødvendigvis i stil med karakterkortet. Å plukke de flinkeste elevene ut av det klassetrinnet de hører hjemme, er bedre enn ikke å gjøre noe, men ingen fullgod løsning.

Interessert i mer? Les vår nyhetssak om Jønsenutvalgets forslag: