FORSVARER AKTORATET: Riksadvokat Tor-Aksel Busch tar et oppgjør med forfatter Torgrim Eggen og Kagge forlag i et leserinnlegg i Politiforum. Foto: Roger Neumann VG

Riksadvokat Busch: Angriper forfatter og forlag for å seksualisere aktorer i Jensen-saken

Riksadvokat Tor-Aksel Busch mener beskrivelsene av de kvinnelige aktorene i den siste Eirik Jensen-boken er både seksualiserte og svært utseendefikserte.

Oppdatert 28. oktober 2017

Artikkelen er over to år gammel

I Politiforum reagerer riksadvokaten på måten forfatter Torgrim Eggens omtaler de kvinnelige aktorene Kristine Schilling og Guro Glærum Kleppe på i boken «Forbindelsen» om Jensen-rettssaken.

Les også: Eggen i ny Jensen-bok: Fantaserer om aktor i lakk og lær

– Forfatteren klarer å lire av seg svært utseendefikserte og seksualiserte karakteristikker av to hardtarbeidende aktorer. Vel vitende om at aktorene det her handler om, utmerket kan snakke for seg selv, må jeg likevel spørre:

– Har vi ikke kommet lenger enn at man synes det er greit å omtale kvinners utseende og ikke jobben de gjør? Hva slags relevans har karakteristikken av aktorer i sammenheng med en viktig og krevende kriminalsak? spør Busch.

Torgrim Eggen snakker om boken i videoen under:

Har ikke lest boken

Han skriver at han kjenner boken kun av omtale, og trolig lar det bli med det.

I den nylig utgitte boken kommer det frem at forfatter Eggen gjennom lange dager i Jensen-rettsaken, tok seg i å fantasere om aktor Kristine Schilling.

«Schilling, på sin side, gir inntrykk av å være alliert med de nedre regioner. Man fantaserer av og til om å se henne i lakk og lær (ja, så kjedelig kan det være i retten iblant!), og en dag hun kommer sent til retten, følger forfatteren interessert med idet hun skal skifte fottøy», skriver Eggen.

Få med deg: Brukte over en måned på å bestemme seg

I tillegg kaller han henne for «isdronning» og mener hun «kler seg som en grevling».

(Teksten fortsetter under bildet.)

PÅ JOBB: Aktor for Spesialenheten for politisaker, Guro Glærum Kleppe (til venstre) fotografert sammen med medaktor Kristine Schilling under Eirik Jensen-rettssaken i Oslo tingrett. Foto: Tore Kristiansen VG

Savner kritisk holdning

Likevel fremsto hun i forfatterens øyne som «rettssakens mest velkledde, velskodde og velfriserte» – i motsetning til aktor Glærum Kleppe som må finne seg i å lese at hun er både «tåkefyrstinne» og «sørgmodig middelalder-madonna» som «praktisk talt alltid har dårlig hårdag og flisete hårtupper».

Riksadvokat Tor-Aksel Busch reagerer på at Kagge forlag, som har gitt ut boken, ikke har hatt en mer kritisk holdning til beskrivelsene av Schilling og Glærum.

VGs bokanmelder: Ukritisk partsinnlegg

«Hva tenkte forlegger om den aktuelle omtale? At ytringsfriheten overgår alt? At offentlig ansatte må finne seg i slikt? At det ikke er forlagets ansvar å vurdere om de bidrar til å opprettholde gammeldagse kjønnsstereotyper?» spør Busch i sitt innlegg.

Han mener Eggens beskrivelser etter år med likestillingskamp og en kamp for at alle skal bli sett som personer, ikke kjønn, «bringer oss bakover».

(Teksten fortsetter under bildet.)

PÅ JOBB: Forfatter Torgrim Eggen på vei gjennom sikkerhetskontrollen inn til tingrettssaken mot Eirik Jensen og Gjermund Cappelen. Foto: Tore Kristiansen VG

– Hvor kommer denne manglende respekten for kvinner fra? Hvorfor klarer vi som samfunn ikke å bekjempe den, skriver Tor-Aksel Busch.

Bakgrunn: Jensen dømt til 21 års fengsel

– Går det an? Og det gjør det visst

Også Kristine Schilling selv reagerte da VG kontaktet henne etter at den siste Jensen-boken kom ut.

– Omtalen oppleves ikke som noe kompliment, sa hun til VG da.

– Hva tenker du om skildringene av deg?

– Det første jeg tenkte, var: Går det an? Og det gjør det visst.

– Jeg synes det er trist at vi ikke har kommet lenger enn at kvinnelige aktorer vurderes ut fra hvordan de ser ut, uttalte hun, og la til:

– Jeg vet ikke helt hva man må finne seg i, jeg. En ting er de beskrivelsene som kommer frem på sosiale medier og tidvis i de tradisjonelle mediene, men at dette i tillegg kommer i bokform, vil jeg faktisk kalle et lavmål, sier Schilling.

VG-kommentator Astrid Meland: Løgnene innhentet Jensen

Eggen: Han får ta ut tiltale mot meg

Forfatter Torgrim Eggen mener riksadvokaten har svakt grunnlag for å uttale seg om boken så lenge han ikke har lest den.

– Tar du fra de kvinnelige aktorene en del av profesjons-respekten ved å skrive om dine sex-fantasier om én og de flisete hårtuppene til en annen?

– Nei, på ingen måte. Både Busch og jeg kjenner disse to som dyktige fagfolk, svarer Eggen.

(Teksten fortsetter under bildet.)

FORLAGSSJEF: Anne Gaathaug i Kagge forlag forsvarer karakteristikkene som forfatter Torgrim Eggen har brukt av de kvinnelige aktorene i boken om Jensen-rettssaken. Foto: Audun Braastad NTB scanpix

– En del av beskrivelsene bidrar til opprettholdelse av gammeldagse kjønnsstereotyper, ifølge Busch. Hva tenker du om at riksadvokaten skriver det?

– Kan han ikke bare tiltale meg, da? Det er vel det som er jobben hans, svarer Torgrim Eggen.

Han stusser over at Tor-Aksel Busch kan skrive leserinnlegg om innholdet i en bok han ikke har lest.

Les gjerne: TV-seere reagerer på kyssingen til Kristine Koht

– Denne boken inneholder noen sentrale og kritiske spørsmål om Busch og hans rolle i Jensen/Cappelen-saken. Hvis jeg var han, ville jeg konsentrert meg om disse og sluttet å leke litteraturkritiker. Så kan det selvsagt tenkes at han har lest boken, og ønsker å tåkelegge, sier Eggen til VG.

– Menn slipper ikke unna

Tidligere har Eggen avvist overfor VG at han driver med seksualisering og trakassering av Schilling.

– Nei, jeg er ikke med på det. Gå tilbake og se hvordan menn er skildret i boken. Det er kanskje med andre toner, men de slipper ikke unna.

– Må man fordi man er aktor i en straffesak, finne seg i å bli omtalt på denne måten?

– Åja, det må man, svarte Eggen.

Han mener det er en fare ved å «slenge helt løsrevne sitater til folk» at de taper av syne at det for eksempel er side opp og side ned om hva aktor Kristine Schilling har levert i retten.

Forlaget forsvarer beskrivelsene

Forlagssjef Anne Gaathaug i Kagge forlag, mener at å gjøre dette til en sak om kjønn og ytringsfrihet, er å blåse saken ut av proporsjoner.

– Torgrim Eggens tekst faller godt og komfortabelt innenfor det som er kunstnerisk frihet. Offentlig ansatte som sådan må ikke nødvendigvis finne seg i noe, men at representanter for den øverste myndighet som selv har søkt rampelyset, må finne seg i å bli omtalt i bøker, artikler og innimellom karikaturtegninger, er ikke til å komme unna, skriver Gaathaug i en epost til VG.

Forlagssjef Anne Gaathaug minner om at Eggen bruker karikatur som metode i sine beskrivelser av alle viktige deltakere i saken.

– Busch sier at han ikke har lest boken, men at han kjenner den «av omtale». Dersom han hadde lest hele boken ville han ha skjønt at karikaturen som metode er noe som rammer alle de viktige aktører i saken likt, skriver Gaathaug som mener det kommer godt frem av Torgrims Eggens bok at han betrakter rettsalen som en scene. Og at «lakk og lær» er en form for teatralisert seksualitet.

– Det er i dette tilfellet altså ikke snakk om en seksuell fantasi, men en kunstnerisk fantasi, skriver Gaathaug.

Hun mener også at aktorene Schilling og Kleppe er mer representanter for maktpersoner enn sitt kjønn i rettsssaken.

– Handler ikke om kjønn

– Det er en avsporing å knytte dette til kjønn, for det er ikke det det handler om. Hadde «lakk og lær» vært et enkeltstående tilfelle i boken, og alle andre aktører ble omtalt med såkalt respekt, ville forlaget også ha reagert, men det er altså ikke tilfelle, ifølge forlagssjefen.

Hun nevner et par eksempler på hvordan mannlige aktører i saken blir omhandlet.

Om Eirik Jensen: «Den eldre og slagne hannbavianen, gråsprengt og sammensunken.»

Om John Christian Elden: «Da kommer han ubarbert og med soveromssveis, slipset på halv tolv eller stikkende ut av lomma på frakken, og foretar omkledning og et slags rudimentært morgentoalett i rettssalen.»

– Ble karakteristikkene som Eggen bruker problematisert av forlaget før publisering?

– Torgrim Eggens beskrivelser av kvinner så vel som menn bør leses metaforisk. Ikke bokstavelig. Forfatteren skal skrive en medrivende fortelling. Ett av virkemidlene han bruker er overdrivelsen, for å få menneskene og situasjonene til å fremstå levende for leseren. Dette handler altså ikke om gammeldagse kjønnsstereotypier og forlaget bidrar således ikke til opprettholdelsen av dem. Dette er litteratur, metaforikk og teater, svarer Gaathaug.

.

Publisert: 28.10.17 kl. 17:35 Oppdatert: 28.10.17 kl. 19:41