I 2018 ble det født 55.100 barn i Norge. Det er 1500 færre enn i 2017, skriver SSB.

Fruktbarheten har falt hvert eneste år siden 2009, og nivået var rekordlavt også i 2017.

– Nedgangen er en trend som nå har pågått i nesten ti år. Fruktbarheten har altså sunket med 0,42 barn, det vil si nesten et halvt barn per kvinne, det siste tiåret, sier SSB-rådgiver Espen Andersen.

Sogn og Fjordane var fylket med den høyeste fruktbarheten i landet, med 1,73 barn per kvinne.

Oslo har det laveste nivået, med et fruktbarhetsnivå på 1,44.

De eneste fylkene som ikke hadde en nedgang i fruktbarheten i fjor, var Telemark og Troms. Den største nedgangen var i Vest-Agder.

SSBs kurve over Samlet fruktbarhetstall (SFT) i perioden 1970-2018. Foto: SSB

Eldre førstegangsmødre

SSB skriver videre at økende fødealder er en viktig årsak til nedgangen.

– Bare de siste to årene har gjennomsnittlig alder ved første fødsel for mødre økt med et halvt år, sier Andersen.

Gjennomsnittsalderen for førstegangsfødende var i fjor 29,5 år, mens førstegangsfedre i snitt var 31,8 år.

De eldste førstegangsmødrene bor i Oslo, de yngste i Finnmark. Forskjellen er på over fire år.

Det er også færre som får flere enn to barn. Såkalte flerfødsler med tvillinger og trillinger er også på sitt laveste nivå siden 1994.

Fødte, hovedtall Levendefødte 2018 2017 2008 I alt 55.120 56.633 60.497 Gutter 28.430 29.173 31.136 Jenter 26.690 27.460 29.361 Samlet fruktbarhetstall Kvinner 1.56 1.62 1.96 Menn 1.41 1.46 1.74 Fødealder, første barn Mor 29.5 29.3 28.1 Far 31.8 31.7 30.9 Mors samlivsstatus Gift 23.359 24.274 26.762 Samboer 25.205 25.167 25.280 Enslig 6556 7192 8455 Kilde: Statistisk sentralbyrå

Solberg: – Norge trenger flere barn

Statsminister Erna Solberg brukte deler av sin nyttårstale til å oppfordre nordmenn til å få flere barn.

– Samfunnet vårt går rundt fordi voksne tar omsorg for barna. Og arbeidsføre sørger for de eldre. De neste tiårene får vi problemer med denne modellen. Vi må legge godt til rette for å få barn i studietiden og tidlig i karrieren, sa Solberg.

Statsministerens nyttårstale Du trenger javascript for å se video.

Seniorforsker Astri Syse i SSB sa til Klassekampen i januar at mer utdannelse er en del av forklaringen.

– Folk investerer mer i høyere utdanning. Så vil de gjerne ha en interessant og fast jobb og en egnet bolig før de får barn. Lite tyder på at det er mange flere enn før som ikke vil ha barn, det bare «passer ikke nå», sa hun.

I desember i fjor ble det satt sammen en arbeidsgruppe med representanter fra tre ulike departementer. Gruppa skal vurdere endringer i støtteordningene til familier for å legge til rette for at nordmenn skal få flere barn.

– Jeg synes det er et tankekors at nordmenn venter lenger og lenger med å få barn. Vi vet at jo eldre du blir, jo vanskeligere er det å bli gravid, sa barne- og likestillingsminister Linda Hofstad Helleland (H) i januar.