OVERRASKENDE FUNN: Anne Bitsch og Marit Elisabeth Klemetsen har forsket på behandlingen av voldtektssaker i retten. Foto: Hallgeir Vagenes VG

Gjennomgang av voldtektsdommer: Etnisk norske får mildere straff

Etnisk norske overgripere får i snitt 20 prosent mildere straff enn overgripere fra minoritetsgrupper, viser en gjennomgang av 176 dommer. Festrelatert voldtekt gir lavere straff.

Oppdatert 29. mars 2017

Artikkelen er over tre år gammel

– Domfelte i voldtektssaker har 20 prosent «fordel» i retten hvis de er etnisk norske. Det er mye, sier Anne Bitsch, forsker ved Senteret for tverrfaglig kjønnsforskning ved Universitetet i Oslo.

Sammen med Marit Elisabeth Klemetsen, som har en doktorgrad i samfunnsøkonomi, skrevet en vitenskapelig artikkel om behandlingen av voldtektssaker i lagmannsretten.







Forskerne har undersøkt 176 saker som ble behandlet i retten mellom 2011 og 2012. Bitsch har også, som en del av sitt doktorgradsprosjekt, observert rettssaker og analysert domsavsigelser.

– Vi har tatt hensyn til jusen som retten har lov til å ta med i betraktning når de vurderer straff, for å se om faktorer som ikke står i loven, spiller inn, sier Klemetsen.

Les også: Oppretter stiftelse for voldtektsofre

Dette fant forskerne:

Forskerne om metoden: «Vi har analysert effektene av ulike faktorer på straffeutmålingen i voldtektssaker. Vi har tatt hensyn til omstendigheter som retten har lov å ta i betraktning, som skjerpende og formildende omstendigheter, hvorvidt voldtekten ble fullbyrdet eller var et forsøk, om tiltalte dømmes for andre kriminelle handlinger enn voldtekten, antallet ofre, hvor mye vold som var benyttet, og mye mer. Videre har vi tatt hensyn til bevisets styrke ved at vi kun ser på saker der tiltalte dømmes skyldig.» Vis mer

Straffen reduseres i snitt med 30 prosent hvis voldtekten fant sted i et lukket rom, for eksempel hjemme. 77 prosent av voldtektene undersøkt ble begått i privat sfære.

Straffen reduseres i snitt med 20 prosent hvis overgrepet fant sted på fest, med alkohol eller rusmidler involvert. 43 prosent av de undersøkte voldtektene var festrelaterte.

Etnisk norske menn fikk i snitt 20 prosent lavere straff enn minoriteter. En norsk mann fikk i snitt 36,5 måneder, mens enn mann av annen etnisk opprinnelse fikk i snitt 52,8 måneder.

Hvis offeret og gjerningsmann kjente hverandre fra før, fikk overgriper i snitt 18 prosent mildere straff.

– Studien viser at det norske rettssystemet lar seg styre av myter om «ideelle ofre og overgripere», og at særlig det å bli voldtatt i private rom tas mindre seriøst, sier Bitsch.

Les også: Rekordtall for voldtektsmottak i Bergen og Oslo

Formildende med alkohol og fest

Forskningen viser at festrelatert voldtekt gir lavere straff.

– Det er som om retten sier at når man er alkoholpåvirket, så mister man fullstendig dømmekraft. Man kan få inntrykk av at noen dommere oppkonstruerer alkoholpåvirkning og fest som formildende omstendigheter, sier Bitsch.

Rune Bård Hansen er lagdommer i Agder lagmannsrett. Han mener forskernes fokus på at noen faktorer kan redusere straff kan være misvisende og at konklusjonene er svakt begrunnet.

– Jeg stiller meg spørrende til forskernes tilnærming. Min erfaring er at domstolene har vært lojale og lagt seg på det straffenivået som den lovgivende makt har bestemt, sier han til VG.

Les også: Går hardt ut mot Frp-topp etter voldtektsvitser

SKEPTISK TIL FUNNENE: Tidligere politimester og lagdommer Rune Bård Hansen. Foto: Vidar Ruud NTB scanpix

Hansen forklarer:

Straffen for en såkalt normalvoldtekt (definert som en voldtekt hvor det blir utøvet nødvendig vold/tvang for å gjennomføre voldtekt) er fire år. Hvis det er skjerpede omstendigheter, for eksempel ved grove overfallsvoldtekter, vil straffen bli hevet.

Hvis saken dermed har formildende omstendigheter, som at overgriperen er svært ung eller at politiets saksbehandlingstid har vært for lang, bør straffen kunne senkes noe – uten at det er grunnlag for å si at retten har behandlet saken feil ved å «redusere» straffen.

Les også: Meling mener sex-annonser burde gi lavere erstatning i voldtektssak

Dommer: Misvisende

Forskningen publiseres som en vitenskapelig artikkel. Hva vil det si? Forskjellen på en vitenskapelig artikkel og en rapport er at førstnevnte har vært gjennom en anonym fagfellevurdering av internasjonale eksperter på feltet.

En vitenskapelig artikkel er dermed et stykke arbeid som regnes som mer uavhengig enn rapporter, som ofte har institusjonstilknytning.

Eksempler på rapport: Kripos sine årlige vurderinger av voldtektssituasjonen i Norge. Vis mer

– Forfatterne synes å underbygge konklusjonen om rasediskriminering med at overfallsvoldtekter dømmes strengere enn andre voldtekter, og at slike voldtekter i hovedsak begås av menn fra Afrika og Midtøsten. Dette tyder ikke på at domstolene legger vekt på rase ved straffutmålingen, men at overfallsvoldtekter dømmes strengere enn andre voldtekter, sier Hansen.

Han får støtte fra tingrettsdommer i Oslo, Ina Strømstad:

– Det blir misvisende å konkludere med at «straffen reduseres med 30 prosent hvis voldtekten finner sted i lukkede rom» eller at «straffen reduseres med 20 prosent hvis overgrepet finner sted på en fest». Straffen ligger kanskje lavere enn et snitt, men det innebærer ikke at retten har gitt en reduksjon i straffen pga. disse forholdene, sier hun.

Forskerne avviser kritikken og viser til at faktorene er tatt høyde for i studien.

– Våre funn skyldes ikke legale formildende omstendigheter. Analysen tar hensyn til alle lovbestemmelsene som tas i bruk i rettssakene det gjelder, det være seg formildende og skjerpende omstendigheter, og ellers mer enn et titalls lovbestemmelser. Formildende omstendigheter fører for eksempel til en straffereduksjon på 30 prosent. Utover de legal faktorene finner vi likevel en ytterligere 20 prosent reduksjon i straffeutmålingen når tiltalte er «etnisk norsk», selv i saker der voldsnivå og juridiske omstendigheter ellers er like som når tiltalte tilhører en etnisk minoritet, forklarer Klemetsen.

Forskerne mener dommerne i stedet bør stille seg spørsmålet om hvilke omstendigheter som ikke kan knyttes til lovbestemmelsene, som kan lede til så store forskjeller i straffeutmålingen av slike saker.

– Vår studie tyder på at retten, bevisst eller ubevisst, i tillegg til de legale omstendighetene, tillegger ikke-legale omstendigheter vekt.

Les også: En av tre voldtektssaker ender med frifinnelse i retten

Forskere: Norge bryter menneskerettighetene

Et av funnene som overrasket forskerne, er at det mener å kunne dokumentere at det foregår ulike typer diskriminering i norske rettssaler.

– Selv om lengde på straff ikke sier alt om hvordan voldtektsofres rettslige beskyttelse er, ser vi en klar indikator på forskjellsbehandling som ikke kan begrunnes juridisk – altså diskriminering, sier Klemetsen.

Forskerne mener Norge bryter menneskerettighetene ved at det ikke er likhet for loven.

– Studien vår bekrefter en internasjonal trend. Forskere har funnet lignende tendenser i USA og Storbritannia, sier Bitsch.

Debatt: Gutter blir ikke født som voldtektsmenn

ERFAREN: Bistandsadvokat Hege Salomon. Foto: Jan Petter Lynau VG

Bistandsadvokat: – Ikke overrasket

Hege Salomon er en av Norges mest profilerte bistandsadvokater. Hun syntes forskningen er interessant, men sier det er vanskelig å kommentere funnene uten å ha sett de analyserte dommene.

– Jeg er dessverre ikke overrasket over at menn med utenlandsk bakgrunn blir hyppigere dømt, sier hun.

Bistandsadvokaten forklarer at norske menn i større grad evner å tilpasse sin forklaring og væremåte på en måte som kommer dem til gode i saken, og at det kan være en fordel at de ligner mer på dem som skal dømme dem.

– Dersom man har en kulturell bakgrunn som innebærer for eksempel et negativt kvinnesyn som avspeiles i forklaringen, vil nok ikke det slå så positivt ut.

Daglig leder for DIXI ressurssenter mot voldtekt, Ranveig Kvifte Andresen, forteller at Hemsedal-saken er et nylig eksempel på at holdninger i retten fortsatt er et diskusjonstema.

I saken ble tre menn frikjent for voldtekt av Andrea Voll Vedum, og saken fikk stor oppmerksomhet.

– Forskningen viser at utsatte ofte får del-skyld i voldtektssaker. At det er formildende at gjerningen finner sted i lukkede rom eller at utsatt og gjerningsperson kjenner hverandre, vil for mange føre til en følelse av at man i alle fall delvis har seg selv å klandre.

Publisert: 08.03.17 kl. 03:48 Oppdatert: 29.03.17 kl. 15:03

Les også