Internrevisjonen: Ikke se til Sverige i innvandringspolitikken, Lysbakken | Andreas Halse

Andreas C. Halse

1. des. 2015 10:19 Sist oppdatert 7. desember 2015

Det at Norge foreløpig har vært bedre enn Sverige til å prioritere asylsøkere med reelle beskyttelsesbehov, fritar oss på ingen måte fra reelle dilemmaer i asylpolitikken, skriver Andreas Halse. PRIVAT

I Sverige har asylinstituttet blitt brukt til å fremme en generelt liberal innvandringspolitikk. Det er et dårlig forbilde for Norge.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

SVs leder Audun Lysbakken fremholdt i helgens landsstyremøte Sverige som et forbilde i innvandrings— og asylpolitikken. Til NTB sier han at Sveriges kursendring ikke er et tegn på feilslått politikk, men tvert imot skyldes egoisme i resten av Europa.

Det er et utspill som kanskje er nødvendig for å blidgjøre fløyer i partiet, men som på ingen måte bør følges opp med konkret politikk.

Liberal asylpolitikk gir flere asylsøkere

Den svenske retretten i asylpolitikken kommer etter at det er ventet 160.000 asylsøkere i 2015 og tilsammen nesten 300.000 på to år. Slike tall legger et stort press på svenske kommuner og offentlige tjenester, som allerede løper så fort de klarer.

Les også Sveriges innstramminger kommer alt for sent, og den politiske tafattheten har vært nærmest vond å se på, skriver politisk redaktør,Trine Eilertsen

Det store tallet som søker seg til Sverige har mange forklaringer, men det er liten tvil om at mye av grunnen handler om landets særdeles liberale håndhevelse av asylinstituttet.

Det er ingen grunn til å tvile på svenske politikeres gode intensjoner på asylfeltet. Allikevel vil en innføring av den svenske modellen kunne bidra til å undergrave asylinstituttet i Norge.

Klarer ikke å prioritere

«En av de store utfordringene for asylpolitikken i Europa er at man ikke klarer å prioritere reelle flyktninger.» Det skriver Frode Forfang, direktør i Utlendingsdirektoratet. Kombinert med et liberalt regelverk for familiegjenforening og liten vilje til å prioritere utsendelse av grunnløse asylsøkere, har dette satt Sverige i en sårbar situasjon.

I realiteten er det mye som tyder på at asylinstituttet i Sverige har vært en inngangsbillett også for migrasjon som skjer av helt andre grunner enn forfølgelse i hjemlandet. En slik utvikling er med på å svekke oppslutningen asylinstituttet burde ha i et liberalt demokrati.

Les også Bistandsbransjen puster lettet ut, men bør den det? spør Kristin Clemet

Det er forståelig at folk vil forsøke å bedre kårene for seg og sin familie. Det er også legitimt å kjempe for en generelt liberal innvandringspolitikk, men asylinstituttet er for viktig og for sårbart til at det bør brukes til dette formålet. Det bør være et mål for alle som er opptatt av asylinstituttet at det har bred politisk oppslutning, på tvers av meninger om den generelle innvandringspolitikken.

Dårlig idé å viske ut skillet

La meg være krystallklar. Jeg er for at det skal finnes et internasjonalt regelverk som sikrer en nødhavn for mennesker på flukt. Mennesker som står opp mot diktatorer i hjemlandet, som blir forfulgt for sin tro, legning eller meninger eller flykter fra krig, bør kunne sikres beskyttelse av internasjonale konvensjoner.

Det jeg ikke er for er at regelverket som skal brukes til å beskytte mennesker på flukt, misbrukes for å endre den generelle innvandringspolitikken i liberal retning.

Les også Fire fakta om oljen som smører IS-maskineriet: IS sitter så godt i det at selv fiendene kjøper olje fra terrorgruppen

Det at Norge foreløpig har vært bedre enn Sverige til å prioritere asylsøkere med reelle beskyttelsesbehov, fritar oss på ingen måte fra reelle dilemmaer i asylpolitikken. I dagens situasjon eksisterer det et meget høyt antall mennesker på flukt med høyst eksisterende beskyttelsesbehov. Hvordan man prioriterer mellom disse er allerede vanskelige moralske og politiske valg.

Det siste vi trenger i en slik situasjon er en svensk modell der skillet mellom asyl og migrasjon blir stadig mindre klart.

Twitter: @achalse

Få med deg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter

Mer kritikk av egen politiske side fra Internrevisjonen:

Fakta Internrevisjonen Hver onsdag skriver Jan Arild Snoen eller Andreas C. Halse i Aftenposten om norsk politikk. Snoen kritiserer høyresiden, mens Halse kritiserer venstresiden. Andreas C. Halse er tidligere leder i Sosialistisk Ungdom. Han bidrar som frittstående skribent i ulike medier og jobber til daglig i Human-Etisk Forbund. Vis mer