Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): I løpet av mars skal det stemmes over et forslag om å fase ut forurensende plastartikler. I første omgang dreier deg seg om plastbestikk, plastposer, q-tips og andre artikler som enkelt kan erstattes med materialer som er nedbrytbare.

DROPP PLASTBESTIKK: Per Espen Stoknes i MDG mener det er på høy tid å fase ut plastartikler som kan erstattes med nedbrytbare materialer. Foto: Mariam Butt / NTB scanpix Vis mer

- Målet er å bli kvitt produktene som havner i havet, grøftekanten og til slutt i magen til fugler og dyr. I første rekke er produkter som engangsbestikk av plast, sugerør og liknende gode eksempler på plastprodukter som vi egentlig ikke trenger. Vi kan droppe dem eller erstatte dem med nedbrytbare materialer, sier Per Espen Stoknes, stortingsrepresentant for Miljøpartiet De Grønne.

Ordlyden i forslaget er følgende: «Stortinget ber regjeringen om å innføre et mål om å fase ut og forby produksjon og bruk av enkelte engangsartikler i plast i Norge innen 2022.»

Politisk kamp om plast Stortingsmeldingen «Avfall som ressurs – avfallspolitikk og sirkulær økonomi», ble ferdig i fjor sommer. Meldingen omhandler tiltak mot marin forsøpling og spredning av mikroplast. Det er konklusjonene herfra som nå skal omsettes i politiske vedtak .

Kristelig Folkeparti har varslet at de ikke vil støtte forslaget som fremmes av flertallet i energi- og miljøkomiteen. I komiteen har Ap, SV, MDG og SP flertall, men det har de ikke på Stortinget.

Det er altså en samlet opposisjon bak forslaget, med unntak av KrF. I denne saken sitter partiet på vippen, og med deres stemme vil forslaget gå igjennom.

I motforslaget, som fremmes av KrF, H, FrP og Venstre gis det ingen tidshorisont: «Stortinget ber regjeringen arbeide for å utfase unødvendig bruk av engangsartikler av plast.» Sakens kjerne er altså om man vil forplikte seg til en tidsfrist eller ikke.

- Tenker dere i KrF at det haster med politiske grep i denne saken?

- Det haster definitivt. Men det må velges effektive løsninger, ikke de som er lettest å selge. I vårt forslag går vi inn for utfasing. Helst før 2022, og i alle fall så snart som råd, svarer Tore Storehaug (KrF).

VIL IKKE BINDE SEG: Tore Storehaug (KrF) vil ikke forplikte seg til utfasing av plast til 2022. Foto: Vidar Ruud / NTB scanpix Vis mer

- Hvorfor vil ikke KrF binde seg til en tidsfrist?

- Dette må settes inn i en mye bredere sammenheng. Det jobbes videre med en strategi for utvikling av alternativer. Hvis ikke regjeringen leverer på dette, har vi vist både med klimaloven og matkasteloven, at vi er villige til å skjære gjennom, sier Storehaug.

EU med lovforslag

Venstre vil heller ikke binde seg til en tidsfrist. Ketil Kjenseth (V) er leder i energi- og miljøkomiteen og peker på at saken må sees i sammenheng med prosesser i EU:

- EU-kommisjonen har nylig lagt fram en plaststrategi med tiltak for å redusere bruken av engangsartikler som take-away-emballasje, kopper, ørepinner og sugerør. Kommisjonen vil legge fram et lovforslag i løpet av 2018. En regulering på EU-nivå vil også gjelde for Norge gjennom EØS-avtalen, skriver Kjenseth til Dagbladet.

- Dette har bredere rekkevidde enn et særnorsk forbud. Det er ikke mulig å si når en slik regulering vil kunne tre i kraft, ettersom det avhenger av prosesser internt i EU. Erfaring tilsier at det ofte blir mange unntak (i en særnorsk ordning, red.anm.), slik at forbud gir en mindre effekt enn ønskelig.

- Kan ikke vente på EU

SV er blant partiene som vil ha en forpliktende tidsfrist. Lars Haltbrekken (SV) mener at det ellers vil ta for lang tid:

IKKE VENTE: Lars Haltbrekken (SV) mener vi ikke kan vente på at EU bestemmer seg. Foto: Håkon Mosvold Larsen / NTB scanpix Vis mer

- At Venstre peker på at EU snart vil komme med forslag kan umulig være et argument mot en tidsfrist. Vi kan ikke vente på EU, sier han til Dagbladet.

- All erfaring tilsier at slike ting trekker ut uten tidsfrister. Vi mener at mindretallets forslag er veldig lite forpliktende, påpeker Haltbrekken og maner til å få opp dampen:

- Dette haster! Mellom 8-9 millioner tonn plast havner i havet hvert år. Dette må begrenses, sier han og kommer med en oppfordring til KrF:

- Her har KrF sjansen til å gjøre en forskjell – den burde de gripe, sier Haltbrekken.

IKKE BUNDET: Stortingsrepresentant for Arbeiderpartiet, Else-May Botten, mener at KrF burde benytte sjansen til å markere seg. Foto: Håkon Mosvold Larsen / NTB scanpix Vis mer

Også Arbeiderpartiet kommer med en klar beskjed til partiet i vippeposisjon:

- KrF har hatt muligheten til å vise at de er opptatt av disse sakene og at de kunne ha brukt makten sin til å bidra til et flertall i disse sakene. Disse sakene er ikke bundet til en budsjettavtalen, slik KRF er nå. Dette handler om praktisk politikk som vil kunne skape trygghet for folk og naturen, sier Else May Botten (AP).

Stoknes (MDG) understreker hvor alvorlig de ser på å få lovverket på plass.

- Plasten som blir liggende i naturen brytes etter hvert ned til ørsmå plastpartikler som kalles mikroplast, som kan være skadelig for de fleste. Mikroplast er for eksempel funnet i fisk og øl på boks. Det er overalt nå, sier han.

Forskere fant mikroplast i 15 av 16 typer havsalt.