Tekst: Håkon Sveen, Silje Bjellvåg.

Universitetsavisa melder at saken om kjønnspoeng skapte diskusjon på dagens styremøte. Dette ble vedtatt:

Styret forutsetter at rektor jobber for jevn kjønnsrepresentasjon i studitilbudene ved NTNU. Rektor skal etter hvert opptak vurdere om det er studieprogram hvor kjønnspoeng skal benyttes. Styret anbefaler at når andelen av underrepresentert kjønn i yrkeslivet kommer opp i 30 prosent skal kjønnspoengene avvikles. For studieprogram der det er lavere andel av det underrepresenterte kjønnet i yrkeslivet skal kjønnspoengene opphøre. Det skjer når andelen som har fått studieplass, har vært 40 prosent eller mer de siste tre årene.

Prinsippene er laget av styret, og rektor Gunnar Bovim ved NTNU har fått fullmakt til å jobbe videre med disse. Den nye formuleringen er vag når det gjelder hvilke studieprogram der kjønnspoeng eventuelt vil bli innført eller avviklet.

En kjønnsnøytral løsning

Det opprinnelige forslaget var å avvikle jentepoeng ved tekniske geofag, petroleumsfag, industriell økonomi og nanoteknologi. På møtet ble forslaget omformulert til en kjønnsnøytral løsning, men det er fortsatt mulighet for at noen studieprogram mister jentepoengene.

– Jeg synes det var en god diskusjon. Styret bestemte seg for et prinsipielt og ikke veldig konkret vedtak. Det er helt riktig etter min mening. Det er en pragmatisk vurdering hvor aktiv eller passiv man skal være med tanke på å rekruttere det underrepresenterte kjønn, sier Bovim

Han er også fornøyd med at styret klarte å komme fram til en kjønnsnøytral løsning.

– Jeg er veldig begeistret over at styret var klare på at de ønsker en kjønnsnøytral formulering. Det var en god debatt og det ble sluttet et bra vedtak, sier Bovim.

– Uklart hvilke studieprogram det vil gjelde

Bovim tok til orde for guttepoeng da det ble snakk om yrker hvor gutter er underrepresentert, men tør foreløpig ikke uttale seg om hvilke studieprogram det vil gjelde, verken når det kommer til eventuell innføring av guttepoeng eller avvikling av jentepoeng.

– Det er tydelig at alle aktører ønsker kjønnsbalanse på alle våre studietilbud, og det er det viktige. Vi snakker bare om hvordan vi skal nå det målet, sier Bovim.

– Kjønnspoeng er mer urettferdig enn andre rekrutteringstiltak

Studentrepresentantene Elise Landsem og Christian Tangenes fokuserte på at løsningen må være forutsigbar og at det er viktig å legge grunnlag for kjønnsbalanse nå, for å unngå å lage overvekt som man må regulere senere.

– Alle studenter har vært enige om at vi trenger et forutsigbart system for når man kan bruke kjønnspoeng. Jeg er enig med studentene i at kjønnspoeng er mer urettferdig enn andre rekrutteringstiltak, sier Tangenes.

Landsem synes det var bra at det blir synliggjort et ordentlig system, og er ikke like stor motstander av kjønnspoeng som hun har vært tidligere. Hun viser derimot skepsis til det tredje vedtaket som sier at når andelen av underrepresentert kjønn i yrkeslivet kommer opp i 30 prosent, skal kjønnspoengene avvikles.

– Jeg er fremdeles noe skeptisk til at næringslivet skal ha innvirkning. Også i situasjoner hvor det er 31 prosent kvinner i et yrke, men veldig få kvinner på studiet. Man må uansett ha andre rekrutteringstiltak som sørger for en vekst, sier Landsem.

NTNU har en rekke andre rekrutteringstiltak, blant annet har Jenteprosjektet Ada og Jentedagen vist seg å være effektive måter å rekruttere jenter til teknologistudier.

– Det viktigste er at det ble tatt opp og tatt tak i. Det har det ikke blitt gjort de siste 30 årene, sier Landsem.

LES OGSÅ: Kampen om kjønnspoengene

LES OGSÅ: Burde kjønnspoeng avviklast?

LES OGSÅ: Full avvikling av kjønnspoeng