RIKTIG STRATEGI: – På bare litt over en måned, har tiltakene for å slå ned epidemien forhindret rundt 900 dødsfall, 110 av disse under 70 år, skriver kronikkforfatterne. Foto: PRIVAT/NTNU/THOR NIELSEN

Debatt

Hadde vi gjort som Sverige, ville Norge vært ille ute

Smittetallene viser at regjeringens coronastrategi har virket. Alt i løpet av sommeren kan spredningen være et relativ lite problem i Norge. Hvis vi hadde gjort som Sverige, ville kostnaden alt nå vært rundt 900 ekstra dødsfall, svært mange alvorlig syke og sprengt intensivkapasitet.

Oppdatert 27. april

Dette er en kronikk. Kronikken gir uttrykk for skribentens holdning. Du kan sende inn kronikker og debattinnlegg til VG her.

Artikkelen er over 149 dager gammel, myndighetenes råd angående coronasmitten kan derfor være utdaterte. Du kan alltid holde deg oppdatert i vår spesial, eller gjennom FHIs nettsider.

GUNNAR KVÅLE, dr.med., professor emeritus i internasjonal helse, Bergen

DAG SVANÆS, dr. philos., professor, NTNU, Trondheim

STEINAR WESTIN, dr.med., professor emeritus i sosialmedisin, Trondheim

Det er mange oppslag i media som antyder at Norge kanskje burde fulgt samme strategi som i Sverige i håndtering av coronaepidemien. Sist ute var professor Eiliv Lund i VG 23. april og i NRKs Dagsnytt 18 onsdag 22. april. Han argumenterer med at samfunnet bør åpnes av hensyn til den yngre del av befolkningen samtidig som de eldre beskyttes. Bakgrunnen for dette er at det er relativt få unge og flest eldre som dør av korona.

Det er flere problemer med dette resonnementet. Lund sier til VG at korona «truer ikke folkehelsen». Han nevner ikke at uten de tiltakene som han synes å være imot, ville covid-19 vært et stort folkehelseproblem i Norge. Hyppigheten av koronasyke og døde hadde da trolig vært på nivå med Sverige. Med unntak av tiltakene som er gjennomført, skulle forhold som påvirker smittespredning være nokså like i Norge og Sverige. Det ulike forløpet av epidemien, skyldes derfor høyst sannsynlig hvor forskjellig Sverige og Norge har taklet epidemien.

Sverige har det i løpet av de vel 6 ukene siden de første dødsfallet ble registret, rapportert 2 152 dødsfall av covid-19. Justert for befolkningsstørrelse er dette 5-6 ganger så mange dødsfall som i Norge. Planen var å beskytte de eldre, men også blant disse er det mange ganger flere som dør av korona enn i Norge.

Med like høy dødelighet av corona som i Sverige, ville vi i Norge til nå hatt rundt 1100 dødsfall på grunn av covid-19. Dette betyr at på bare litt over en måned, har tiltakene for å slå ned epidemien forhindret rundt 900 dødsfall, 110 av disse under 70 år. Smittetallene i Sverige har heller ikke gått ned de siste tiden. De nest høyeste smittetallene der var registrete den 22. og 23. april. Dette betyr at forskjellen i antall koronadødsfall mellom Sverige og Norge blir større dag for dag i lang tid framover.

Da kommentator i Aftenposten, Andreas Slettholm, på Dagsnytt 18 ble spurt om hvilket land som kommer best ut med sin håndtering av epidemien svarte han: «Det gjenstår å se hvem som kommer best ut av det til slutt». Det som ikke gjenstår å se er kostnaden i form av forskjellen i antall syke og døde nå. Det er usikkert om en coronainfeksjon utløser et immunsvar som gir god beskyttelse mot reinfeksjon og om selv relativt høye smittetall vil gi flokkimmunitet. Den svenske strategien har fram til nå kostet rundt 1800 flere liv enn om Sverige hadde fulgt Norges strategi. Det er ikke bare eldre som rammes. I Sverige er til nå 171 i aldersgruppen 60-69 år, 74 i gruppen 50-59, og 36 under 50 som har dødd av covid-19.

Vi etterlyser det etiske grunnlaget for å gå inn for å satse på en slik strategi, der det uheldige resultatet på kort sikt er godt kjent, og hvor en eventuell gevinst på lang sikt er høyst usikker. Eiliv Lund skriver likevel i Aftenposten 10. april at det ville vært riktig om epidemien «brenner seg gjennom befolkningen». Det er da bra at direktør for Folkehelseinstituttet, Camilla Stoltenberg, ifølge Dagsavisen har sagt «Det har aldri vært et mål å oppnå flokkimmunitet. Hvis man skulle hatt det som mål, så ville man jo ha sluppet epidemien løs med de forferdelige konsekvensene det ville hatt».

Assisterende helsedirektør Espen Rostrup Nakstad sier til VG at regjeringens strategi vil gjøre det enklere for Norge i tiden som kommer: «Når man nå etter hvert har færre personer med aktiv sykdom i Norge blir det langt enklere å teste og smittespore alle med covid-19, og det er langt færre som må isoleres eller i karantene sammenliknet med en situasjon med mange syke». Når også Sverige innfører strengere tiltak, kan en regne med at smittespredningen gradvis reduseres også der. I motsetning til Norge vil dette skje først etter en stor kostnad for liv og helse. Også rent økonomisk er det mye som tyder på at kostnaden er minst ved en «slå ned» strategi.

Det er bra at regjeringen holder fast på denne strategien og, hvis reproduksjonstallet, R, skulle begynne å stige, vil det på nytt innføres strengere tiltak. Slik kan vi alt i sommer oppnå at coronaspredning er et relativ lite problem i Norge. Land som Sør-Korea og New Zealand har oppnådd dette. Kreftene bør nå samles for å fullføre løpet og nå et tilsvarende resultat.

Publisert: 27.04.20 kl. 09:52 Oppdatert: 27.04.20 kl. 12:11