Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Forholdet mellom Russland og Vesten blir stadig kjøligere, og i Sverige, som står utenfor militære allianser, er det nå flere som kanskje kunne ønsket seg et Nato-medlemskap for trygghetens skyld.

Det sier Russlands ambassadør til Sverige vil få konsekvenser.

- Vil få konsekvenser I et intervju med avisa Dagens Nyheter sier Viktor Tatarintsev at Sverige ikke kan bli Nato-medlem uten at det vil komme svar fra Russland. Det har president Vladimir Putin selv forsikret ham om.

- Det tror jeg ikke blir aktuelt i overskuelig framtid, selv om opinionen kanskje svinger litt i den retningen. Men dersom det skulle skje, kommer det til å komme motreaksjoner. Putin påpekte at det vil få konsekvenser, og at Russland ville bli tvunget til å svare militært. Våre styrker og missiler må da omorienteres. Alle land som bli med i Nato må være klar over hvilken risiko de utsetter seg for, sier han.

Ambassadøren blir så spurt om hva han vil si til svensker som føler seg truet av Russland i øst.

- Hvem er det som truer hvem? Ta Natos og USAs forsvarsbudsjetter. USAs budsjett er på 750 milliarder dollar, mens Russlands er på 60 milliarder. Det er 13 ganger mindre enn det amerikanske. Da kan du lett trekke egne sluttninger om hvem det er som er sterkest, sier Tatarintsev.

Jagerfly Også klimaet mellom Russland og Sverige har blitt kjøligere den siste tiden, spesielt etter den voldsomme ubåt-jakten som foregikk i skjærgården utenfor Stockholm i fjor.

I slutten av mai ble svenske jagerfly sendt på vingene for å markere svensk territorium overfor to russiske bombefly av typen TU-22M «Backfire», som kom nær Öland.

- Vi har i formiddag hatt to middels tunge bombefly fra russisk side som gikk ut over Bottenviken og sørover. De snudde på høyde med Ölands sørlige odde. Det er en markering fra Russlands side, sa svenskenes øverstkommanderende Sverker Göransson i P4 Extra.

- I takt med at Russland reformerer, så øver man også mer komplekst og viser en grad av aggressivitet som vi ikke har sett tidligere, sa han.

Svartelistet En uke senere skrev finske Yle at Russland hadde svartelistet 89 politikere som med det nektes innreise til Russland. Av disse var ingen norske, men åtte var svenske.

Gunnar Hökmark og Anna Maria Corazza-Bildt, begge EU-parlamentarikere for Moderaterna.

Lena Adelsohn Liljeroth, tidligere kulturminister.

Gunnar Karlson, sjef for den militære etterretnings- og sikkerhetstjenesten MUST.

Odd Sven-Eric Werin, svensk representant i Nato og EU.

Magnus Söderman, tidligere representant for det høyreekstreme partiet Svenska Motståndsrörelsen.

Eva Liedström Adler, i Kronofogdemyndigheten. En svensk statlig myndighet, som arbeider med å se til at ubetalt gjeld blir betalt.

Marietta de Pourbaix-Lundin, politiker for Moderaterna.

