Pål Bjerketvedt river kontorveggen

EN AV FOTBALL-NORGES MEKTIGSTE: Pål Bjerketvedt tok imot VG på kontoret på sin første arbeidsdag som generalsekretær i NFF. Foto: Trond Solberg/VG

Den nye fotball-sjefen: Mener NFF har vært uprofesjonelle

På sin første arbeidsdag som generalsekretær i Norges Fotballforbund varsler Pål Bjerketvedt (56) en grundig gjennomgang av organisasjonen.

Oppdatert 6. februar 2017

Artikkelen er over tre år gammel

På tampen av et 2016 hvor konflikter hadde rammet Norges Fotballforbund (NFF) både internt og eksternt, ble Pål Bjerketvedt ansatt som omdiskuterte Kjetil Siems erstatter som generalsekretær.

I møte med VG mot slutten av sin første offisielle arbeidsdag på Ullevaal stadion mandag ettermiddag, forteller den tidligere mediesjefen at han i fjor oppfattet sin nye arbeidsgiver som en uprofesjonell aktør i åpenhetsdebatten og som en lukket organisasjon som altfor ofte inntok en uheldig retorisk forsvarsposisjon.

Bjerketvedt er samtidig klar på at det har blitt tatt grep. Grep 56-åringen mener har bidratt til at NFF fremstår annerledes nå enn for 12 måneder siden. Han roser president Terje Svendsen og jobben som har blitt gjort. Det er likevel flere ting 56-åringen vil se nærmere på i virket som en av Fotball-Norges mektigste menn. Det gjelder blant annet størrelsen på administrasjonen og det utskjelte lønnsnivået blant topplederne.

Lest denne? E-posten som ryster NFF: – En utskjelling vi knapt har sett maken til

River kontorveggen

Noe av det første Bjerketvedt har gjort som NFF-sjef, er å bestille håndverkere. Administrasjonens øverste leder vil bokstavelig talt rive ned den ene veggen på kontoret han har overtatt fra Siem og erstatte den med gjennomsiktig glass.

– Jeg kan jo mistenkes for å lete etter symbolene, men det er ikke derfor. Jeg trives rett og slett ikke med å sitte på et lukket kontor. Jeg må være en del av organisasjonen. Det skal være lett å komme inn til meg. Jeg vil være mer tilgjengelig, forteller Bjerketvedt.

Han sitter fremoverlent i stolen, akkurat slik han sier han har lyst til å oppfattes som generalsekretær. Etter 12 år som leder for nyhetsbyrået NTB ble Bjerketvedt kontaktet av NFF i november. Årsaken til at han tok jobben, beskriver han slik:

– Da var det vanskelige NFF-året snart over – både med tanke på lederutfordringer, konflikter, et tøft forbundsting og åpenhetsdebatten. For meg var det inspirerende og en viktig grunn. Jeg tenkte at her var det mulig å gjøre en jobb.

Les også: Fullt opprør på fotballtinget: – Et spill som er oss uverdig

Mener NFF ble passive

Bjerketvedt har gjort seg flere betraktninger underveis i åpenhetsdebatten. Blant annet mener han NFF burde fremstått langt mer offensive.

– Jeg synes at idretten, NFF inkludert, fremsto altfor passiv. Den gikk veldig fort i forsvar i stedet for å være offensiv og ta tydelige, raske valg. Jeg er helt sikker på at organisasjonen har lært mye av de prosessene, nettopp fordi NFF og idretten kom litt skjevt ut ved å ikke ha et bevisst og profesjonelt forhold til åpenhet på den ene siden og kommunikasjon og informasjon på den andre.

I løpet av 2016 nektet NFF flere ganger å stille opp i TV-debatter. Blant annet etter påtalenemndas undersøkelse av om Siem og tidligere president Yngve Hallén hadde bedrevet lobbyvirksomhet for å fremme kandidaturet til nåværende UEFA-president Aleksander Ceferin i strid med FIFAs regelverk. På spørsmål om Bjerketvedt vil videreføre praksisen med å avstå fra debatter, svarer han avvisende.

– Så lenge man selv er et objekt i en debatt, mener jeg at man må delta. Det er mange måter å gjøre det på, men det er det jeg mener med at passiviteten og forsvaret ble mer dominerende enn det å faktisk være offensiv og ta til motmæle der organisasjonen mente det var grunnlag for det, forteller Bjerketvedt, uten å sikte spesielt til VGs eksempel ovenfor.

Fra 2016: Sembs superlønn provoserer Fotball-Norge

Vil se på lønnsnivået

For ett år siden ble det kjent at mellom 10 og 15 personer hevet millionlønn fra NFF. Toppfotballsjef Nils Johan Semb hadde i 2015 alene en skattbar inntekt på rundt 2,6 millioner kroner, mens daværende generalsekretær Siem tjente 2,7 millioner kroner inkludert fordeler.

275 kamper for Sprint-Jeløy Pål Bjerketvedt, generalsekretær NFF: Født 28. mars 1960 i Moss. * Sjefredaktør og administrerende direktør i Norsk Telegrambyrå (NTB) siden november 2004. * Har erfaring som toppleder også fra Østlandets Blad, Østlendingen, Gjengangeren og Avisenes Pressebyrå. * Spilte ti sesonger på nivå tre for Sprint-Jeløy på 1980-tallet og fikk 275 A-kamper. * Ble ansatt som ny generalsekretær i Norges Fotballforbund (NFF) etter Kjetil Siem i november 2016. * Møtte mandag VG til intervju på sin første arbeidsdag på Ullevaal stadion Vis mer

Bjerketvedt er åpen om at han får 1,9 millioner kroner i årslønn. Inkludert bil og andre goder tjener Bjerketvedt totalt rundt 2,2 millioner. Et betydelig beløp, men mindre enn hans forgjenger.

Han har foreløpig ikke satt seg inn i spørsmålet om lønnsnivået i NFF, men forteller at det er noe han vil gjøre. I 2015 brukte NFF 209 millioner på lønninger, noe som var en økning på 59 millioner fra 2013. Det fikk flere til å reagere.

– De siste årene har organisasjonen vokst ganske mye. Det skyldes jo først og fremst den kraftige veksten i kommersielle inntekter. Organisasjoner som vokser fort, må gjerne på et tidspunkt stoppe opp og tenke om den er ideelt organisert. Jeg tror vi har en del å gå på med tanke på det. Jeg er vant til veldig tydelige strukturer og klare linjer fra der jeg kommer fra. Det er ikke like klart i NFF sånn som det ser ut for meg på dag én. Det blir et av mine viktigste fokusområder.

Les også: Slår alarm om urovekkende pengebruk i NFF

– Opptatt av åpenhet

Mossingen, som vil pendle til kontoret på nasjonalarenaen ved bruk av tog og T-bane, forteller at han og NFF-president Terje Svendsen for lengst har avklart rollefordelingen mellom de to, slik at de «ikke skal tråkke i hverandres bed». Bjerketvedt er i tillegg opptatt av at det skal satses på kvinnefotballen, at NFF skal være representert i FIFA og UEFA for å bidra til at demokratiske verdier blir ivaretatt og et spesielt ord: Åpenhet.

– Det er ikke på grunn av, men på tross av åpenhetsdebatten. En debatt som jeg mener handler om mer enn reiseregninger. Når det ble som det ble, og jeg synes faktisk ikke at NFF var den som kom verst ut, må man peke på hele kulturen. Den var blitt lukket og litt forsvarende i stilen. Det jeg nå sier er noe organisasjonen her har erkjent og tatt på alvor før jeg kom inn i bildet, sier Bjerketvedt, som nå mener NFF starter på null.

– I hvert fall litt forfra. Det har sammenheng med at 2016 var så vanskelig. Jeg kommer inn som ny, forbundspresidenten er relativt ny og vi har nettopp ansatt Lars Lagerbäck som landslagssjef. Jeg tenker at det i seg selv representerer en ny start. Vi tenker annerledes. Vi står for noe annet. Arbeidet videre dreier som om å stake ut nye ambisjoner. Så er jeg veldig opptatt av at Norges Fotballforbund ikke bare er landslagene, men hele Fotball-Norge. Det eneste vi ikke har garanti for i denne bransjen, er resultater. Men hadde vi ikke hatt tro på at vi skulle lykkes, hadde det ikke vært vits å holde på.

Publisert: 06.02.17 kl. 19:44 Oppdatert: 06.02.17 kl. 21:26

Mer om Norges Fotballforbund (NFF)