Fiskesykdommen hjertesprekk (CMS) har passert PD (se faktaboks) som den viktigste helseutfordring etter lakselus, ifølge fiskehelserapporten som Veterinærinstituttet (VI) presenterer torsdag.

– Hjertesprekk er ikke en såkalt meldepliktig sykdom, men vi har likevel begynt å registrere den, sier Brit Hjeltnes, fagdirektør for fiskehelse ved VI.

– Og det vi ser er at antall påvisninger øker. I vår spørreundersøkelse blant fiskehelsepersonell vurderes den nå å være minst like alvorlig som PD. Og til forskjell til PD, har vi utbrudd av CMS i hele landet, sier Hjeltnes.

En cocktail av lus og sykdommer Ved siden av skader og dødelighet som følge av lakselus, står en rekke sykdommer som rammer fisken i kø. Kardiomyopatisyndrom (CMS), også kalt hjertesprekk, rammet i fjor over 100 lokaliteter langs hele norskekysten og seiler opp som en minst like alvorlig sykdom som PD (se under). Fisk med CMS-virus tåler dårlig å bli stresset. Økningen i antall mekaniske avlusinger er trolig hovedårsaken til økt dødelighet.

(CMS), også kalt hjertesprekk, rammet i fjor over 100 lokaliteter langs hele norskekysten og seiler opp som en minst like alvorlig sykdom som PD (se under). Fisk med CMS-virus tåler dårlig å bli stresset. Økningen i antall mekaniske avlusinger er trolig hovedårsaken til økt dødelighet. Det pågår to epidemier av Pankreassykdom (PD) langs norskekysten; Sav 3 på Vestlandet og Sav 2 nord for Hustavika i Møre og Romsdal og Trøndelag.

(PD) langs norskekysten; Sav 3 på Vestlandet og Sav 2 nord for Hustavika i Møre og Romsdal og Trøndelag. Infeksiøs lakseanemi (ILA) er fortsatt en utfordring for oppdrettsnæringen. Det er også hjerte- og skjelettmuskelbetennelse (HSMB) mens antall anlegg med påvist infeksiøs pankreasnekrose (IPN) har gått ned som følge av økt bruk av resistent rogn, såkalt QtL-rogn.

(ILA) er fortsatt en utfordring for oppdrettsnæringen. Det er også (HSMB) mens antall anlegg med påvist (IPN) har gått ned som følge av økt bruk av resistent rogn, såkalt QtL-rogn. Amøbegjellesykdom (AGD) rammer fortsatt en del anlegg. Det samme gjør bakterielle sårproblemer .

Veterinærinstituttet registrerte CMS på over 100 lokaliteter i fjor – mens private laboratorier hadde 125 påvisninger. Det er en markert økning fra 2017.

Blir stresset

– Dette er et virus som fører til hjertesvikt og som tidligere kun rammet voksen og slakteklar laks, men nå begynner det å avtegne seg et nytt bilde der viruset også rammer yngre fisk. Det liker vi dårlig. Vi får tilsvarende rapporter fra både Irland, Skottland og Færøyene.

Brit Hjeltnes er fagsjef ved Veterinærinstituttet (Foto: Veterinærinstituttet) Mer...

– Er det mulig å si noe om hvor mange laks som døde av hjertesprekk i 2018?

– Nei, det er umulig, for en fisk har gjerne andre virussykdommer og helseutfordringer samtidig. På et eller annet tidspunkt blir det for mye for den stakkars fisken og den dør uten at vi kan si sikkert hvilken sykdom den dør av. Ofte får vi økt dødelighet i forbindelse med avlusing der fisken blir stresset. Nå som lakselusen er blitt resistent mot medikamenter, må oppdretterne benytte mekaniske metoder som er tøffere for fisken. Så det er en klar sammenheng mellom stress og dødelighet som følge av hjertesprekk, sier hun.

Viruset CMS gjør at fisken får en betennelse som gjør hjerteveggen så tynn og skjør at hjertet til slutt sprekker. Det skjer gjerne når fisken blir stresset i forbindelse med lusebehandling. (Foto: Marta Alarcon/Veterinærinstituttet) Mer...

Kan ikke leve med det

Rapporten fra Veterinærinstituttet peker på fortsatt høye tap av oppdrettsfisk som en stor utfordring for næringen. Over 56 millioner oppdrettslaks og – ørret gikk i fjor tapt i merdene før fisken var klar til å slaktes. Det er en økning på snaut en million fisk fra 2017. Hadde alle disse fiskene overlevd til de var fem kilo og klare for slakting med en kilopris på 60 kroner, ville det gitt næringen rundt 16 milliarder kroner i økte inntekter.

– Jeg er nok ikke overrasket over at tapet fortsatt er så høyt. Den store driveren her er avlusing som fører til stress og død.

– Rent økonomisk ser det ut til aktørene lever greit med dagens tapsnivå takket være høy laksepris og eventyrlige marginer?

Artikkelen fortsetter under annonsen

– I likhet med oss mennesker har også fisken en rett til å være frisk. Det holder ikke å si at vi kan leve med et tap på dagens nivå. Da har man kapitulert, mener Hjeltnes.

Les også: Ny forskrift stanser Hav Lines milliardprosjekt

– Hvordan er utsiktene til å utvikle metoder som kan gjøre fisken mer robust mot alle sykdommene?

– Jeg har personlig stor tro på at nyvinninger innen genteknologi på sikt vil bety veldig mye for næringen. Jeg vet at avlsselskapene jobber mye med dette. Også nye produksjonsformer med lukkede, skjermede eller offshorebaserte anlegg håper vi vil bidra positivt. Om ti år vil nok oppdrett bli drevet på en noe annen måte enn i dag – med nye bioteknologiske løsninger med bedre vaksiner.

– Så tapet av fisk vil ikke bli mindre på kort sikt?

– Jeg skulle jo ønske at dødeligheten var mye lavere, men det er ikke sikkert vi vil se noen stor forbedring i år. Noen er veldig flinke og ligger godt under fem prosent svinn. Det bør være et mål for alle, og jeg tror vi kan komme enda lavere.

– Fem prosent vil i så fall si en reduksjon på minst 75 prosent fra dagens nivåer rundt 20 prosent tap for landet som helhet?

– Ja, og det bør være mulig, mener Hjeltnes.

– Karer, har dere kontroll? Petter Stordalen skal åpne Norges største hotell om kort tid. Rekker bygningsarbeiderne å bli ferdig til åpningsfesten? 02:06 Publisert: 11.02.19 — 06:10

.(Vilkår)Copyright Dagens Næringsliv AS og/eller våre leverandører. Vi vil gjerne at du deler våre saker ved bruk av lenke, som leder direkte til våre sider. Kopiering eller annen form for bruk av hele eller deler av innholdet, kan kun skje etter skriftlig tillatelse eller som tillatt ved lov. For ytterligere vilkår se her.