Seks påstander om migrantene

Et heftig ordskifte pågår i sosiale medier, avisinnlegg og kommentarfelt om strømmen av migranter til Europa.

Syrere vandrer langs jernbanespor i Ungarn den 6. september. MARKO DJURICA, AP(NTB Scanpix

11. sep. 2015 20:17 Sist oppdatert 14. september 2015

Her er et knippe av påstandene som ofte fremsettes, og noen fakta som kan beskrive i hvilken grad de stemmer eller ikke stemmer.

— Flyktningene som kommer i båter, er fra Afrika, ikke Syria

I starten av september var det registrert 378.343 ankomne, ifølge International Organization for Migration (IOM).

Den klart største gruppen er syrere med 93.699 personer. Det er ca. en fjerdedel av alle flyktningene.

Den nest største gruppen er afghanere med 32.414. På tredje plass kommer de første afrikanerne, nemlig eritreerne: 25.657. Eritrea er rangert av Freedom House som et av verdens 12 mest ufrie land, og nesten alle eritreere får ja på sine asylsøknader i vestlige land. På plassene etter kommer nigerianere, somaliere og sudanere. Av disse var kun somalierne med på topp-ti-listen over innvilgelser i EU-land i 2014.

- De rømmer ikke fra krigen, de kommer fra Tyrkia

Langt de fleste syrerne som ankommer Europa, kommer via Tyrkia. Tyrkia hadde pr. 25. august i år tatt imot 1.938.999 syriske flyktninger. Mange bor i leirer, enda flere bor utenfor. Bare enkelte får litt arbeid. Verdens matvareprogram har ikke nok penger og kuttet nettopp i forsyningene til syrere i Libanon, Jordan og Tyrkia.

Denne leiren i Suruc ved Syria-grensen er en av mange leirer i Tyrkia. LEFTERIS PITARAKIS, Reuters/NTB Scanpix

— Støtten var på tre kroner dagen og måtte kuttes. De får heller ikke nødvendigvis tilgang til helsestell og utdanning. Dermed har de ikke fått den minimumsbeskyttelsen FN angir at flyktninger skal ha. Man slutter ikke å være flyktning fordi man har hatt en kvart jobb et sted, sier seniorrådgiver Pål Nesse i Flyktninghjelpen.

Så skjevt er asylsøkerne fordelt i Europa:

Les også Grafene som forklarer hvorfor Europas ledere krangler så busta fyker

Det største antallet flyktninger og andre migranter reiser til Tyskland. Her en en midlertidig sovesal i München. MICHAELA REHLE, Reuters/NTB Scanpix

— De drar til det landet der velferdsgodene er best

Både Frontex og European Asylum Support Office har i rapporter oppgitt velferdsytelser som én av faktorene som avgjør hvor asylsøkere ønsker å reise. Flere av landene der mange søker asyl, er også blant dem med de mest romslige ordningene, men slett ikke alle.

Alle EU-land tilbyr en form for sosial hjelp til asylsøkere. Opplegget for ytelser er imidlertid såpass komplekst og forskjelligartet at det er vanskelig å stille opp noen rangert liste. Nyhetsnettstedet Euractiv laget nylig en kortfattet oversikt. I enkelte land betales det ikke ut kontanter, alt er ytelser. I andre land er en større andel pengestøtte.

Tyskland, Sverige, Frankrike, Nederland og Storbritannia har alle betydelige og noenlunde sammenlignbare ordninger for kontantutbetalinger. Antallet asylsøkere er likevel sterkt sprikende mellom landene. I fjor søkte 202.645 asyl i Tyskland. I Nederland søkte 24.495.

I Italia er kontantytelser så godt som fraværende. Asylsøkerne får mat, husrom, italiensktimer og rettshjelp. 64.000 søkte i fjor asyl i Italia. Dette er ca. fem ganger flere enn i Norge og like mange som i Frankrike, der asylsøkerne får kontantytelser.

Flyktningene har så lite lyst til å søke om asyl i Danmark at i Rødbyhavn satt 240 flyktninger innesperret i to togsett i 23 og 12 timer:

I 2013 spurte European Asylum Support Office representanter for endel europeiske lands utlendingsmyndigheter hvilke faktorer som var viktige for personer fra vestre Balkan, som kom i store antall da. Det at det var mange landsmenn i det utvalgte landet, ble da vurdert som like viktig som ytelsene. I tillegg anføres det at andre faktorer som språk, innvilgelsesprosent, geografisk nærhet og mulighet for å få jobb spiller inn.

– Hvis påstanden hadde vært riktig, hadde alle dratt til Skandinavia. Tyskland gir midlertidig arbeidstillatelse nesten med én gang, og flyktninger flest vil jobbe, sier Pål Nesse i Flyktninghjelpen.

En gruppe migranter kommer i land på Lesbos i Hellas den 8. september. Petros Giannakouris, AP/NTB Scanpix

— Flyktningene er lykkejegere som reiser frivillig for et bedre liv i Europa

Ifølge norske myndigheter har nesten alle asylsøkere fra Syria et reelt beskyttelsesbehov. Europeiske land har ulike regler for å gi opphold til flyktningene. Norge tar imot kvoteflyktninger og behandler asylsøknader for syrere. Behovet for beskyttelse blir vurdert av Utlendingsdirektoratet (UDI). Fra januar til august i år har UDI vurdert 1190 asylsøknader fra syrere. Blant disse har kun 16 fått avslag på sine søknader. 104 søknader er såkalt Dublin-tilfeller der asylsøknaden skal vurderes i det første Schengen-landet de kom til.

I enkelte land lyder høylytte krav om å ta imot flere syrere, men ikke overalt:

Les også Slik ser verden på syriske flyktninger

— Blant flyktningene skjuler det seg terrorister

I Norge er Politiets sikkerhetstjeneste (PST) med på utvelgelsen av hvem som skal få opphold i Norge. Blant 1000 overføringsflyktninger som skulle til Norge, skjulte det seg personer med tilknytning til terrorgrupper. Det bekreftet PST overfor Dagbladet i juni. Avisen meldte at de kan dreie seg om opptil ti personer. Men de utenlandske fremmedkrigerne utgjør en langt større bekymring for sikkerhetstjenestene. Mange av disse har pass fra Schengenområdet og kan dermed bevege seg over de europeiske grensene. Forsker ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI), Thomas Hegghammer, tror ikke IS vil infiltrere flyktningestrømmene for å få inn terrorister. Det finnes langt enklere måter å gjøre det på, mener han.

I løpet av fire år har den brutale konflikten kostet hundretusener livet:

Les også Fem grunner til at den blodige Syria-krigen varer så lenge

— Jeg kjenner ikke til noen angrepsplaner blant nylig ankomne flyktninger. IS har nok folk til å drive med propaganda og terror. Om de absolutt vil inn i Europa for å utføre angrep, vil de få det til. Jeg er mer bekymret for at flyktninger kan radikaliseres etter de kommer hit, sier Hegghammer.

IS har gått ut og hevdet at tusenvis av krigere er på vei til Europa.

— Det må vi se på som en del av skremselspropagandaen. Det er en del av en generell retorikk at de kommer for å ta oss.

- D e lider ingen nød, de har jo med seg smarttelefoner og fine klær

Syriske flyktninger skiller seg klart fra flyktninger fra land som Eritrea, Somalia og Afghanistan. Inntil for fire år siden bodde de i et land med et fungerende utdanningssystem, sosialt sikkerhetsnett og velutbygd infrastruktur. Landet var et såkalt mellominntektsland og en liberalisering av økonomien førte til vekst i årene før krigen.

— De syriske flyktningene er mye mer ressurssterke på mange måter, ikke bare materielt. Også i forhold til utdanning og rettigheter. De vet ofte hva de vil, og hva de har krav på, sier Syria-ekspert Kjetil Selvik ved Christian Michelsens institutt.

Syrere fra Kobani ankommer Lesbos i Hellas 23. august. Alkis Konstantinidis, Reuters

80 prosent av befolkningen hadde mobilabonnement, ifølge CIA World Fact Book. En smarttelefon er svært verdifull for folk på flukt, og en smarttelefon kan skaffes for et par hundre dollar i Tyrkia.— De som greier å ta seg til Europa, er sjelden de fattigste av fattige. De mangler ressurser til å komme seg ut av Syria. Man må betale for disse reisene og den smuglingen som foregår, sier Selvik.

Drømmen om å komme hjem igjen brister:

Les også Hvorfor øker strømmen av flyktninger så mye akkurat nå?

Etter fire år med borgerkrig er 250.000 mennesker drept, og 3,5 millioner har forlatt landet. Av de 17,5 millioner menneskene som fortsatt er i Syria, er en tredjedel flyktninger i eget land. Økonomien har mer eller mindre kollapset.