„Romgleza” are o anume tenacitate a infiltrării care o face tot mai prezentă în bagajul nostru lexical. Ea se manifestă, după cum am mai spus, pe două paliere: traducerea lăutărească a anumitor termeni şi calchierea anumitor expresii. În ambele cazuri, consecinţa e o limbă în care simţi mirosul contrafacerii.

La capitolul traducere proastă, există deja câteva cuvinte care au căzut victimă sensurilor false. Despre trei dintre ele am vorbit cu alte ocazii. Este vorba despre verbul „a aplica" cu sensul de „a se înscrie" sau „a-şi depune dosarul", despre substantivul „tribut" folosit cu sensul de „omagiu" şi despre adjectivul „instrumental" întrebuinţat în locul lui „decisiv" sau „esenţial".

Până când vom fi cu toţii nişte zombi care vorbesc o limbă-zombi, vă rog să aveţi gingăşia de-a păstra sensurile corecte ale cuvintelor de care am vorbit mai devreme. Asta înseamnă să spuneţi:

„Mihai şi-a depus dosarul pentru un post de referent" (corect)

şi nu „Mihai a aplicat pentru un post de referent (greşit).

Asta mai înseamnă să spuneţi:

„Concertul a fost un omagiu adus lui Yves Montand" (corect)

şi nu „Concertul a fost un tribut adus lui Yves Montand" (greşit, câtă vreme Yves Montand a fost şansonetist, nu sultan).

În fine, asta înseamnă şi să spuneţi

„Neymar a fost decisiv pentru calificarea Braziliei" (corect)

şi nu „Neymar a fost instrumental pentru calificarea Braziliei (greşit).

Acestor buruieni romgleze li se adaugă, de ceva vreme, substantivul „hazard" cu sensul de „pericol". Am motive să cred că mamoşii acestui copil urât al limbii vin din multinaţionale sau din firmele de vânzări, unde toată lumea implementează, şeruieşte, achiesează şi samplifică. Sigur, „hazard" are şi sensul de „pericol" în engleză, după cum „occupational hazard" înseamnă „boală profesională". Dar în încă frumoasa limbă română „hazard" înseamnă doar „o întâmplare sau un concurs de împrejurări a căror cauză rămâne în general necunoscută", având ca posibile sinonime substantivele „soartă" şi „destin". Prin urmare, e corect să spunem „Lucian s-a lăsat în voia hazardului". În schimb, nu e câtuşi de puţin corect un enunţ de genul „Pe angajaţi îi pasc nişte hazarduri despre care nu li s-a vorbit". Enunţul acceptat şi acceptabil este doar „Pe angajaţi îi pasc nişte pericole despre care nu li s-a vorbit".

În ceea ce priveşte calchierea anumitor expresii englezeşti, şi aici am dat deja câteva exemple:

„Nu vrei să ştii ce-am păţit" (greşit) în loc de „Mai bine să nu ştii ce-am păţit" (corect),

„Ce spune Laura face sens" (greşit) în loc de „Ce spune Laura are sens" (corect),

„Răzvan e fericit cu motocicleta lui" (greşit) în loc de „Răzvan e mulţumit de motocicleta lui" (corect) sau

„Ca să ajungi la Universitate, vrei s-o iei pe prima la dreapta" (greşit) în loc de „Ca să ajungi la Universitate, trebuie s-o iei pe prima la dreapta" (corect).

Există şi aici noutăţi, desigur.

E tot mai des şi mai agresiv folosită expresia „a-şi lua un moment" (din englezescul „to take a moment", la mare modă în serialul Ally McBeal) în locul expresiei fireşti „a-şi lua un răgaz" sau „a-şi lua o clipă de răgaz". O rugăminte, aşadar: evitaţi enunţurile din categoria „Mi-am luat un moment înainte de-a da răspunsul final" (greşit) şi optaţi pentru varianta corectă „Mi-am luat un răgaz înainte de-a da răspunsul final".

Şi dacă tot suntem la rugăminţi, vă mai fac două: feriţi-vă să spuneţi „Mi-ai făcut ziua" (greşit, de la englezescul „You made my day") şi alegeţi echivalentul firesc şi corect „M-ai binedispus" sau „M-ai înveselit".

Pe lângă asta, lăsaţi englezescul „quality time" să însemne mai departe „timp preţios", cum sună traducerea corectă, şi păziţi-vă de traducerea căznită şi greşită „timp de calitate", căreia exact asta îi lipseşte: calitatea.