"Identificarea apelantului ne ajută să salvăm persoana respectivă. De exemplu: o persoană sună la 112 - și s-a întâmplat în alte țări - și până să-și dea datele își pierde cunoștința. Este singur acasă. Nu știm al cui este telefonul, nu știm unde este înregistrat. Nu știm nimic. Pentru noi - mai sunăm o dată, de două ori - s-a terminat. Și persoana poate fi găsită după 2-3 zile chiar decedată în casă. Dacă știm al cui este telefonul, putem să luăm măsuri chiar dacă persoana nu e la adresa respectivă. Putem găsi oameni care o cunosc, care să ne spună unde merge de obicei, ca să o găsim, dacă noi considerăm că viața ei este în pericol. Un telefon neidentificabil nu ne permite acest lucru.

Ordonanța prevede că aceste date se dau doar când se apelează la 112. Persoana care apelează 112 dacă are interesul să-și păstreze anonimatul înseamnă că ceva nu este în ordine, pentru că dai telefon la 112 fie că vrei să fii salvat, fie că vrei să fie salvată o persoană de lângă tine. Care este motivul pentru care când dai telefon la 112 nu vrei să se știe cine ești? Astea sunt întrebările pe care ni le punem logic.

Proprietarul mașinii circulă cu un număr de înmatriculare, care este ca și numărul de telefon, iar datele persoanei respective se accesează de Poliție numai în anumite momente. Pe același principiu, și datele proprietarului telefonului se vor accesa când persoana a sunat la 112. Asta este ceea ce prevede actul normativ. Nu am prevăzut alte situații și momente", a precizat joi, Raed Arafat, șeful Departamentului de Urgență, la dezbaterea privind obligativitatea identificării proprietarilor prepay când sună la 112.



"Am folosit un exemplu care este chiar într-un raport al colegilor de la STS al unei persoane care a apelat 112 de 21.000 de ori într-un an. Și am făcut un calcul că dacă numai 10 secunde ar fi stat un operator STS cu persoana respectivă care a apelat 112 de 21.000 de ori fără să știm cine este, STS ar fi consumat aproape o săptămâna de lucru pentru o persoană.

Și am făcut un calcul că dacă numai 10 secunde ar fi stat un operator STS cu persoana respectivă care a apelat 112 de 21.000 de ori fără să știm cine este, STS ar fi consumat aproape o săptămâna de lucru pentru o persoană. Asta înseamnă că această persoană (n.a operatorul 112) este sustrasă de la activitatea ei obișnuită și trebuie să se ocupe de astfel de apeluri pentru că nu se pot lua măsuri și pentru că persoanele respective repetă, repetă și sună și abuzează de un serviciu. Asta este un aspect. Nu sunt toate apelurile așa, dar este un fapt. Clar dacă omul știe că este identificabil ca și proprietar de terminal de telefonie mobilă nu ar mai face acest lucru și chiar dacă ar vrea să facă intenționat acest lucru asta va fi făcut de un număr foarte mic de oameni.



Dar noi vrem să reducem majoritatea acestor apeluri ca să eliberăm personalul și să se poată ocupa de apelurile reale. Alta soluție este să angajăm personal cât trebuie ca să răspundă la toate telefoanele și să plătim în plus bani.", a spus Raed Arafat.

"Când suni la 112 intri pe o listă de așteptare, dacă nu sunt operatori liberi, și dacă operatorul 112 este ocupat cu cineva care sună, nu știm cine este, nu putem să luăm măsuri împotriva lui și el tot sună, sună sună, alții așteaptă când ei trebuie să anunțe poate că e o persoană inconștientă, un accident rutier, un incendiu sau altă problemă care trebuie să intre în atenția 112 imediat. Nu există nicio metodă prin care să se dea o prioritate acestor persoane față de persoana care sună numai într-un mod în care doar se joacă cu telefonul sau dintr-un motiv au altul sună și dă o alarmă falsă.", a spus acesta.

"Sunt 22 de țări la nivelul UE, și pe plan mondial 150 de state, în care cartela trebuie să fie identificată și asta înseamnă că suntem printre puținele țări care nu are acest lucru. În alte țări, identificarea are multe motive și este mult mai largă. Noi am legat-o doar de aspectul apelării sistemului 112 și identificării apelantului ca să putem să-l prindem pe cel care ne minte și să putem să eliminăm anumite momente care îi pot ucide pe alții, pentru că unii își bat joc de numărul 112. Deci ăsta este motivul pentru care s-a decis în cadrul Comisiei ca această măsura să fie inclusă în raportul nostru și pe care o susținem pentru că suntem convinși că e o măsură corectă.

Despre constituționalitate vor vorbi juriștii, care se pricep mai bine decât mine, dar dacă 22 de țări din UE au aceste măsuri și ele sunt constituționale, Franta și Germania fiind printre ele, cu siguranță s-ar gasi o soluție constituțională și în România, astfel încât să nu fie o încălcare a Constituției, ci o măsură în sprijinul populației", a mai spus Arafat.

Prezent la eveniment, Eduard Lovin, vicepreședintele autorității de reglementare în comunicații (ANCOM), a ținut să asigure că proiectul de Ordonanță de Urgență nu ar încălca prevederile din Constituție cu privire la dreptul la viață privată și libertatea de exprimare.





"Înregistrarea cartelelor preplătite este văzută de majoritatea dintre dumneavoastră ca o situație excepțională. De fapt prin această măsură intrăm în normalitate. Situația excepțională se află acum în prezent. Peste 150 de țări la nivel mondial au adoptat în legislație această obligativitate, dintre care 22 de țări în Europa.

Am văzut că au fost exprimate și îngrijorări privind drepturile fundamentale ale omului sau aspecte de constituționlitate. Vreau să vă asigur că toate articolele din această propunere legislativă au fost scrise de către juriști și specialiști tehnici având în vedere în detaliu toate observațiile Curții Constituționale de la precedentele inițiative care atingeau și aceste aspecte. Mai mult, cred că suntem cu toții de acord, că în țări ca Franța, Germania, Italia, Spania, Belgia, Austria, Elveția, Grecia etc. chiar se respectă drepturile omului și chiar sunt model de preluat pentru toți.", a spus acesta.



"Aș mai face o precizare referitor la discuțiile și consultările pe care le-am avut cu industria, cu toți cei patru operatori mobili din România. S-au agreat formele articolelor în fond și în detaliu și singurele discuții suplimentare au fost în privința termenelor maximale de implementare completă a obligațiilor. De ce spun completă? Pentru că majoritatea operatorilor mobili au avut de-a lungul timpului campanii de marketing în care dădeau bonusuri de X euro pe cartelele preplătite dacă utilizatorii își dădeau voluntar datele personale. Astfel, în momentul de față, majoritatea operatorilor mobili au deja un volum destul de mare de date personale cu cei care dețin cartele preplătite.

Am stabilit că încă de la momentul intrării în vigoare a acestei inițiative legislative vor putea pune la dispoziția operatorului 112 (n.a STS) aceste date colectate deja prin campanii de marketing, urmând ca ulterior până la datele pentru intrarea în legalitate și cu restul milioanelor de utilizatori care nu au numele asociat numărului de telefon cumpărat să se respecte termenul agreat și precizat în legislație.

Termenele sunt 1 ianuarie 2020 pentru pregătirea modalităților de colectare a datelor și începerea vânzării cartelelor numai cu preluarea datelor personale, urmând ca termenul al doilea, mijlocul anului viitor, să fie suficient de generos pentru a putea înregistra toate cartelele preplătite aflateîn uz acum și pentru care nu este asociat un nume și o adresă.", a spus Eduard Lovin, vicepreședintele ANCOM.

"Nouă ni s-a părut, cel puțin varianta de proiect de OUG citită, că nu a luat deloc în considerare deciziile CCR anterioare și nu a luat în considerare un principiu fundamental din Constituție și anume că nu poți reglementa prin OUG tot ceea ce afectează drepturi fundamentale și libertăți. Aceasta OUG afecteaza destul de mult drepturile și libertăți fundamentale.

Societatea civilă nu este împotriva ideii în sine a plății cartelelor SIM cu buletinul. Nu asta a declarat Curtea Constituțională ca fiind neconstituțional. CCR a spus că această măsură este disproporționată și în al doilea rând că nu oferă suficiente garanții ca drepturile fundamentale sunt respectate.

Vorbim în principal despre două drepturi fundamentale: 1. dreptul la viața privată - și prelucrarea datelor cu caracater personal este un aspect fundamental al dreptului la viață privată - și 2. dreptul la libera exprimare - pentru că dacă eu vreau să mă exprim anonim de pe telefonul plătit cu cartele proprie trebuie să pot să o fac.

S-a menționat ca toată lumea își dă datele când sună la 112, ceea ce este minunatși încurajăm ca oamenii să facă acest lucru, dar una este ca omul să își dea voluntar datele personale și alta este se instituie prin Ordonanță de Urgență ca eu și alte persoane să facă acest lucru pentru că se încalcă un alt principiu din Constituție și anume prezumția de nevinovăție. Prin această OUG se instituie prezumția de vinovăție, adică se prezumă că voi suna abuziv la 112 și astfel trebuie să-mi dau datele personale ca să cumpăr o cartelă prepay.

Deci, ceea ce nu se respectă (n.a în acest proiect de OUG), și CCR a spus că este neconstituțional ar fi:

- măsură disproporționată și aici mă refer la încercarea de a preveni apelurile abuzive - care sunt o contravenție - prin colectarea masivă de date personale

- interferența în viața privată prin această prezumție de vinovăție.

- garanțiile privind colectara, stocarea și prelucrarea de date personale nu există în acest proiect de OUG și o simplă prevedere generală că se vor respecta date cu carcter personal nu este suficientă, lucru pe care l-a mai spus Curtea Constituțională.

Trebuie să fim specifici în a preciza în concret care sunt acele garanții că datele mele vor fi stocate, prelucrate în așa fel încât să nu conducă la abuzuri și în condiții de maximă confidențialitate pentru că ceea ce se va crea prin această OUG este situația în care toți vânzătorii de cartele prepay vor colecta date personale și nu știm ce se va întâmpla cu ele și cum vor fi folosite. Trebuie reglementat prin lege o situație în care dealeri autorizați și anumite persoane pot colecta aceste date.

S-a menționat că există la nivel european o serie de state care deja au introdus această obligativitate și este adevărat, însă eu aș vrea să știu dincolo de numărul țărilor care au introdus această măsură și modul și garanțiile oferite cetățenilor în privința datelor lor personale.

Mai e o problemă legată de apelul la 112. Există state europene unde poți suna la 112 și fără cartelă. Știți că pe telefonul nostru atunci când nu avem o cartelă în telefon totuși zice acolo - emergency call 112. Deci teoretic înțeleg că din punct de vedere tehnic se poate și aș vrea să înțeleg de ce la nivelul României acest lucru nu este posibil.", a spus Georgiana Gheorghe, expert APADOR-CH.

"Controlul unui act normativ se face de către Ministerul Justiției și alte autorităși abilitate, dar noi ca entități care am propus acest act normativ sub forma de Ordonanță de Urgență (OUG) am plecat de la câteva principii foarte clare. Caracterul extraordinar și de urgență al acestui act normativ este indiscutabil: viața este un lucru extraordinar și la fel și salvarea de vieți omenești.

Ne-am uitat foarte atent pe precedentele decizii ale CCR, dar și pe precedentele acte normative care au fost atacate la Curtea Constituțională și pe motivele pentru care CCR le-a declarat în integralitate ca fiind neconstituționale.

Este o diferență fundamentală între acele proiecte și acesta. Toate acele proiecte aveau un alt scop, un nivel de 'intruziune' în privința datelor cu caracter personal. Nu uitați că era vorba de colectarea datelor la toate punctele Wi-Fi publice, că se permitea reținerea datelor de trafic. Acest proiect nu își dorește acest lucru. Se referă strict exclusiv înregistrarea cartelelor prepay și la posibilitatea ca exclusiv sistemul 112 să aibă acces la date.", a declarat Marius Săceanu, directorul juridic din ANCOM.

"Cu privire la temerea legată de tipul actului normativ, aș vrea să dau câteva exemple. În Germania si Belgia s-a dat prin act al Guvernului similar cu Hotărârile de Guvern de la din România. Noi am propus aceste măsuri la nivel prin Ordonanță de Urgență, care va deveni ulterior lege în Parlamentul României, deci mai înalt nivel de act normativ.

În privința observațiilor anterioare făcute de Curtea Constituțională, toate se îndreptau în special spre problemele legate de reținerea datelor privind accesul la internet, wi-fi-uri publice din parcuri, școli, spitale etc. plus niște obligații suplimentare care erau excesive dpdv al CCR la momentul respectiv, plus niște obiecții privind acele garanții în privința prelucrării datelor cu caracter personal, stocarea și toate elementele ce țin de noua legislație GDPR.

Acele observații ale CCR s-au făcut cu câțiva ani în urmă și majoritatea elementelor ce țin de temerile dvoastră privind reținerea datelor au fost rezolvate în legislația specifică care a intrat în vigoare cu aproximativ 1 an. Legea privind protecția datelor a apărut ulterior observațiilor facute de Curtea Constituțională și acolo sunt prevăzute toate garanțiile privind stocarea, prelucrarea, ștergerea datelor după ce acestea sunt introduse într-o bază de date și comunicată în situații de urgență.

Nu este uzual ca tehnică legislativă să iei cu copy paste paragrafe întregi dintr-o altă lege și să o dublezi într-o lege tehnică privind 112 sau cartelele preplătite.", a precizat vicepreședintele ANCOM.

"Conform art 70 alin 1 si 2 din OUG 111/2011 privind comunicațiile electronice, pentru ca un apel de urgență să fie preluat de un operator de telefonie mobilă, care are acoperire în zona de unde se inițiază apelul, apelantul trebuie sa aibă calitatea de utilizator final al unui serviciu de comunicații, aceasta condiție fiind îndeplinită doar dacă în telefon există un SIM valid indiferent dacă este o cartelă prepay sau un abonament.

În ceea ce privește recomandările Institutului European pentru Standardizare în comunicații, se găsește stipulat că fiecare stat stabilește prin norme interne posibilitatea apelării numărului de urgență 112 cu SIM sau fără cartelă. Propunerea noastră este însă clară, având în vedere faptul că intenționăm să identificăm utilizatorii prepay. Dacă vom ajunge și în situația să putem apela de pe orice telefon fără să avem posibilitatea identificării apelantului, situația va fi cu mult alta decât în prezent, adică spre un scop diferit stabilit de propunerile de față.", a declarat generalul Ionel Sorin Bălan, prim-adjunct al directorului STS.

Lipsa de identificare a proprietarilor de cartele prepay, a susținut Arafat, le permite unora să se joace cu 112: apeluri greșite, false, repetate.Acesta a explicat ce se întâmplă în centrul STS când se sună la 112.Arafat a mai precizat că a fost analizată și situația din alte țări în care cartelele prepay se dau doar cu buletinul.La dezbatere au fost prezenți și reprezentanți ai societății civile. Amintim că mai multe ONG-uri au cerut Avocatului Poporului să apere drepturile și libertățile cetățenilor.Problemelor ridicate de expertul APADOR-CH i-au răspuns oficialii ANCOM și ai STS.Completări au fost aduse și de Eduard Lovin, vicepreședintele ANCOM:Legat de aspectul că în unele țări UE există posibilitatea de a suna la 112 și fără SIM (cartelă sau abonament), a oferit explicații reprezentantul Serviciului de Telecomunicații Speciale (STS).