Denne kommunen har tatt imot én flyktningefamilie i løpet av åtte år

75 kommuner har så langt ikke vedtatt å ta imot flyktninger i 2015. Kommunene har alle en ting til felles: De er små.

Emmelie Bohl-Vaz (26), Nathan Laexander (2), Mirjam Vaz (58) og George Vaz (62) mener kommunen har plass til å bosette noen flyktninger.

22. juli 2015 21:33 Sist oppdatert 28. juli 2015

– Flyktningene er mennesker, akkurat som oss. Hvis de vil komme hit til Hobøl, så vær så god! sier Mirjam Vaz (58).

Snart skal hun på jobb, men nå nyter hun den varme solen i hagen sammen med barnebarn, svigerdatter og ektemann.

Det er stille og rolig. De store, grønne kornåkrene som omgir huset deres, vaier i vinden. Nærmeste nabo bor flere hundre meter unna.

Typisk for mennesker bosatt i distriktet, har de både husrom og hjerterom.

Men Mirjam Vaz’ syn på flyktningepolitikk reflekteres ikke blant kommunens folkevalgte. I løpet av de siste åtte årene har Hobøl kommune bosatt én eneste flyktningefamilie. Hobøl er ikke alene. 75 kommuner har ikke planlagt å bosette én eneste flyktning i 2015.

Disse 75 kommunene er spredt utover hele landet, de har ordførere fra ulike partier, men de har en ting til felles: De er små. De fleste har under 4000 innbyggere.

Les også: Oslo vil ta imot flere flyktninger

Køene fortsetter å øke

Kommunene er blitt flinkere til å bosette; hittil i år har de bosatt 19 prosent flere enn i fjor. Likevel har køene fortsatt å øke. I dag sitter det ifølge Integrerings— og mangfoldsdirektoratet (IMDi) 5250 flyktninger på mottak rundt i landet som venter på bosetting.

Etter at Stortinget vedtok å bosette 8000 syriske flyktninger i løpet av tre år, er det ikke ventet at køene vil bli mindre med det første.

Tidligere i år sendte barne-, inkluderings- og likestillingsminister Solveig Horne (Frp) ut et brev der hun ba kommunene om ta imot flere flyktninger på grunn av dagens flyktningkrise. Svaret hun fikk, var ikke veldig oppløftende. Enkelte kommuner viste stor velvilje til å bosette flere, som for eksempel Drammen, Tromsø og Oslo.

Problemet er at disse kommunene allerede er veldig flinke til å bosette flyktninger, og at de stort sett tar imot det antallet IMDi ber de om.

Statsråd Solveig Horne: - Kan ikke plassere 10.000 syriske flyktninger

Grafikken under omfatter ikke svaret på Hornes brev. Oslo har for eksempel sagt ja til å ta imot 291 ekstra i 2015.

— De må gjerne komme hit

Mange av de mindre kommunene har sagt nei til å bosette flere flyktninger, mange har bedt om utsatt frist, og en del har ikke svart. Familien Vaz er i tvil om hvorfor det er slik.

– Nei, de må gjerne komme hit, sier George Vaz (62).

Den pensjonerte amerikaneren kom selv til Norge som 13-åring og synes ikke det gjør noe om det kommer flere «nye nordmenn» til kommunen.

– Det gjør ikke meg noe, fortsetter han, og det skjeggete, tatoverte ansiktet hans sprekker opp i et glis.

– Vi har ikke råd

Håvard Wennevold Osflaten (Ap) er ordfører i Hobøl kommune. På landsstyremøtet i vår stemte han for å ta imot 10.000 flyktninger, men på kommunestyremøtet nylig stemte han ikke for å ta imot en eneste én i egen kommune.

– Vi har stort sett ikke tatt imot flyktninger de siste åtte årene. Forklaringen har lenge vært at vi ikke har råd. Vi er i en vanskelig økonomisk situasjon, vi er jo på Robek-listen, forklarer Osflaten.

Å være på denne listen innebærer at kommunen ikke kan ta opp lån eller gjøre langsiktige investeringer uten statlig godkjenning fordi økonomien er i ubalanse.

Likevel er de fleste av Robek-kommunene flinkere på bosetting enn Hobøl. Flere av dem bosetter flere enn IMDi ber om.

- Det handler ikke om penger

Nettopp dette er grunnen til at Pål Nesse, seniorrådgiver i Flyktninghjelpen, ikke mener at dette handler om penger. Han presiserer at kommunene får fryktelig my penger for å bosette flyktninger, og at dermed må handle om noe annet.

— Jeg synes det er umusikalsk at kommunene ber om mer penger når vi ber de om å delta på en storstilt bosettingsdugnad.

- Hva tror du det handler om da?

- Jeg tror det handler om mangel på politisk vilje. Det er mange småkommuner som får det til, la oss se på dem.

Tror hobølingene vil være solidariske

Asylmottaket i Hobøl ligger rett over gaten for kommunehuset. Der er det plass til over 160 asylsøkere, og mange i kommunen mener at de bidrar nok ved å ha et slikt asylmottak.

– Det er klart det koster en del penger med dette mottaket, men vi har stort sett hatt positive erfaringer knyttet til det, sier ordføreren.

– Tror du det er mer fremmedfiendtlighet i Hobøl enn andre kommuner?

– Nei, jeg tror ikke det. Jeg tror den jevne hobøling ønsker å være solidariske med flyktningene.

- Vi vil ikke ha dem her

Men det kan virke som om den jevne Hobøling synes at bosetting av flyktninger er vanskelig å snakke om. De fleste som Aftenpostens utsendte forsøkte å komme i kontakt hadde ikke lyst til å si hva de mente om saken, fordi det var en såpass "komplisert affære".

Sunniva Larsen (31), som vi traff utenfor en av kommunens to butikker var derimot ikke redd for å si hva hun mente om saken.

— Jeg har full sympati for flyktningene, men vi vil ikke ha dem her.

Hun mener at kommunene ikke har råd til å ta skikkelig imot dem som kommer.

— Det er bare å se på mottaket. Det bor jo 160 mennesker der. De bor ikke bra, avslutter hun.

De små kommunene ble ikke spurt

Slik det kommer frem av grafikken er det de kommunene med under 2.000 innbyggere som er desidert dårligst på bosetting. Dette kan rett og slett ha mye og gjøre med at de tidligere ikke ble spurt.

Før høsten 3013 var det 60 småkommuner som ikke ble spurt om å bosette flyktninger i det hele tatt. Fra og med 2014 har derimot alle kommunene blitt spurt, noe som har gitt positive resultater.

I 2013 var det 293 kommuner som vedtok å bosette flyktninger. Dette tallet har foreløpig steget til 353 i 2015. Med andre ord er det mange kommuner som i disse tider bosetter flyktninger for første gang.

Les også: Disse kommunene ble bedt om å ta imot flest flyktninger

Krever finansiering fra staten

Kommunestyret i Hobøl har nå gitt rådmannen beskjed om å forberede boliger slik at kommunene kan bosette flyktninger i 2016 — forutsatt at staten dekker driftskostnadene fullt ut.

– Jeg vil ikke skyve unnskyldningen om dårlig økonomi foran meg. Men i dag har vi ikke et apparat for å ta imot flyktninger, forklarer ordfører Osflaten.

Han sikter til at boligmarkedet i kommunen er hardt presset, og at kommunene sliter med å skaffe kommunale boliger. Derfor mener han staten må på banen for å få småkommunene til å bosette flere flyktninger.

– Hjertet mitt sier at vi skal ta imot 20 flyktninger i morgen, men det går bare ikke. Det er staten som sitter på nøkkelen, sier Osflaten.

Hobøl er ikke den eneste kommunen som krever at staten betaler for at de skal delta i bosettingsdugnaden.

I svarene som Solveig Horne fikk på brevet sitt, er det et unisont krav fra kommunene om finansiering dersom de skal bosette flere flyktninger.

– Respekterer

Statssekretær i Barne-, likestilling- og diskrimineringsdepartementet, Kai-Morten Terning, sier han respekterer at noen kommuner ikke ønsker å bosette flyktninger. Samtidig mener han at finansieringen fra staten er blitt betraktelig bedre.

– Vi er opptatt av å ha en god dialog med kommunene, at vi lytter til hva de sier de trenger, samtidig som vi kan bistå dem med hjelp. Vi har økt integreringstilskuddet til kommunene med 300 millioner kroner siden vi tiltrådte, slik at det nå dekker ca. 90 prosent av kommunenes gjennomsnittlige kostnader ved bosetting.

Ordfører Håvard Wennevold Osflaten mener kommunen har den politiske viljen til å bosette flyktninger, men at den mangler midlene.

Har du tre munutter til? Da anbefaler jeg å lese om at bosettingskøene stadig øker, og det er enslige menn som er vanskeligst å bosette: – Jeg har sluttet å tenke. Jeg bare sover, og tenker så lite som mulig. Ellers får jeg bare problemer her, sier Gebriel Andu Woldeselasie (23) og retter pekefingeren mot hodet.

Fakta Bosetting av flyktninger Flyktninger som får oppholdstillatelse, blir boende i asylmottak inntil de får et sted å bo. Stort sett er det IMDi som finner en bosettingskommune for flyktningene, og da kan ikke flyktningene velge bosettingskommune selv. I dag er det 5250 flyktninger som venter på å få bosetting. I 2014 var det 77 prosent av flyktningene som ble bosatt innen 12 måneder. Vis mer

Fakta De ti største kommunene som ikke bosetter én eneste flyktning i 2015 KommuneInnbyggertallHobøl5343Ørland5183Austevoll5012Stranda4605Bremanger3890Våler3790Eide3463Lyngen2922Kautokeino2914Bjerkreim2861 Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding