Madicken Kromnau Dahlström som går sista året på vårdprogrammet röstar på Sverigedemokraterna för partiets hållning i brott och straff och för vårdpolitiken.

– Jag tror att det kan bli ännu fler som röstar på SD. Det märks på hur man pratar och beter sig i korridoren, säger Alexander Blixtfeldt Elvborn, 17.

De unga väljarna själva utesluter inte en ännu högre siffra för SD.

När man förbereder för nytt skolval tror rektor och lärare att ett högre valdeltagande ska ge en annan bild av elevernas partisympatier.

SÄFFLE. För fyra år sedan gick 58 procent av rösterna på Herrgårdsgymnasiet i Säffle till Sverigedemokraterna.

Det är dagen efter upprop på Herrgårdsgymnasiet i värmländska Säffle.

I det klassrum som under två dagar i september kommer att fungera som vallokal, sorterar tre elever från klass Sa17 på samhällsprogrammet valsedlar.

– Jag har inte bestämt mig än så jag läser på mycket de här sista veckorna. För mig är kvinnors rättigheter viktiga och det tycker ju inte alla partier, säger Julia Bennetoft, 17 år.

– Jag har inte heller bestämt mig men skola och utbildning är viktigast, säger klasskamraten Karin Jansson. Jag vill ha ett nytt betygsystem. Som det är nu kan det vara hur bra som helst i en del av ett ämne men det spelar sedan ingen roll om man är mindre bra i något annat. Slutbetyget blir missvisande.

Julia Bennetoft, Alexander Blixtfeldt Elvborn och Karin Jansson sorterar valsedlar inför skolvalet på Herrgårdsgymnasiet i Säffle. Foto: ANNA-KARIN NILSSON

Alexander Blixtfeldt Elvborn, 17, bestämde sig redan i åttonde klass när han gjorde sin prao i riksdagen och fick följa med den lokala riksdagsledamoten Daniel Bäckström (i dag försvarspolitisk talesperson för C) på möten.

Alexander Blixtfeldt Elvborn. Foto: ANNA-KARIN NILSSON

Han ska rösta på Annie Lööf och Centerpartiet.

– För mig handlar det om värderingar, hur man ser på andra människor och om landsbygdspolitiken, säger Alexander som tillsammans med Julia och Karin är utsedd till valförrättare när skolans elever den 4 och 6 september får lägga sin röst i skolvalet.

Men redan nu är den politiska debatten intensiv i korridorerna.

– Det är väldigt många olika åsikter, det kan bli heta diskussioner, säger Alexander Blixtfeldt Elvborn.

Frågan om A-traktorer kan ha påverkat

Kommunerna kring Vänern är rött land.

I valet 2014 var Värmland det län som efter Norrlandsregionen med Norrbotten, Västernorrland, Västerbotten och Jämtland, uppvisade starkast stöd för Socialdemokraterna.

Drygt 39 procent av värmlänningarna röstade på S.

I lilla Säffle sju mil söder om Karlstad noterades dock en större vinnare. Sverigedemokraterna gjorde en ökning med 11,6 procentenheter jämfört med valet 2010 och blev tredje största parti med 18 procent.

Stödet bland de unga på Herrgårdsgymnasiet där i dag 480 elever studerar vid företrädesvis yrkesprogram som Bygg- och Anläggning och Fordon- och Transport och Vård och Omsorg, men också har högskoleförberedande program som Samhäll, Ekonomi och Teknik - stack ut ännu mer.

Nu är viktigt utifrån det demokratiska uppdrag som skolan har att få upp valdeltagandet.

58 procent av gymnasisterna i Säffle som röstade i förra skolvalet valde Sverigedemokraternas valsedel.

– Jag hade blivit lika frågande om M hade fått en så hög andel, säger Peter Olausson, lärare i samhällskunskap och religion på skolan. Han tycker att det höga talet till viss del återspeglar verkligheten men lyfter det låga valdeltagande som en bidragande orsak till SD:s stora stöd. Bara 39 procent av eleverna på Herrgårdsskolan valde att rösta 2014, att jämföra med Nils Holgerssongymnasiet i Skurup, där 79 procent av eleverna röstade på SD i skolvalet och där valdeltagandet var 74 procent.

Dessutom påpekar läraren att en lokal politisk fråga blev stor för de unga i Säffle vid tidpunkten för valet.

– SD ville tillåta en förändring som hade med A-traktorer att göra som blev en stor grej på skolan, det hörde vi när de kom för att hämta valsedlarna, säger Peter Olausson och får medhåll av rektorn Håkan Werme, som poängterar att eleverna på gymnasieskolan kommer från hela Värmland.

– Det speglar inte Säffle, eftersom vi är ensamma i regionen om vissa program kommer elever ända uppifrån Dalarna.

– Nu är det viktigt utifrån det demokratiska uppdrag som skolan har att få upp valdeltagandet.

Håkan Werme, rektor på Herrgårdsgymnasiet, och läraren Peter Olausson tror att frågan om A-traktorer påverkade resultatet i skolvalet. Foto: ANNA-KARIN NILSSON

"Jag vill också sänka abortgränsen"

En som definitivt ska rösta i skolvalet om ett par veckor är Madicken Kromnau Dahlström.

Hon går sista året på Vård och Omsorg och grämer sig över att hon fyller 18 år först i december och därmed inte får rösta i riksdagsvalet.

– Jag ville gärna rösta på SD. När jag gick på mellanstadiet och vi hade val röstade jag på Socialdemokraterna, nu har jag inget annat parti än SD som jag väljer mellan. De står för mycket som jag står för och fokuserar på de problem i samhället som jag också tycker är problem, säger Madicken Kromnau Dahlström och fortsätter:

Madicken Kromnau. Foto: ANNA-KARIN NILSSON

– Till exempel att vi inte har någon koll på invandringen och att de vill sänka abortgränsen till 12 veckor. Det tycker jag är bra. De flesta länder har 12 veckor och i 18:e veckan har man nästan gått halvvägs. Då är det ett barn där inne.

Jag påpekar att gränsen mellan foster och barn enligt svensk lagstiftning går vid vecka 22.

– Jag själv ser det inte så, säger Madicken Kromnau Dahlström och vill lyfta fram att hon har "utländska kompisar" också.

– Jag röstar inte på SD för att jag är en rasist, för det skulle jag inte vilja säga att jag är. Jag vill ha mer kontroll på saker och ting, särskilt i brottsfrågor.

Folk runtomkring mig pratar bara om SD, på bussen säger gamlingarna "Sverige duger inte, vi måste rösta på SD".

Vad säger dina utländska vänner om att du röstar på SD?

– Det är olika. Om jag känner på mig att någon kommer att reagera starkt kanske jag inte diskuterar med just den. Andra säger "kör på". Det var en diskussion senast i går i kafeterian. Det handlade generellt om SD:s värderingar och tankar.

– Det kommer att vara många som röstar som jag.

Kompisen till exempel som inte vill stå fram med namn och bild för att "mamma är noga med att jag inte ska berätta vad jag röstar på".

Hon har till skillnad från Madicken hunnit fylla 18 och ser mest fram emot att få säga sitt i det riktiga valet den 9 september.

– Jag kommer att rösta på SD. Framförallt för att vården ska bli bättre. Min kille slog sig väldigt illa och fick vänta i flera dagar på en operation. De hade så dåligt med personal.

58 procent av gymnasieeleverna i Säffle som röstade i förra skolvalet röstade på Sverigedemokraterna. Foto: ANNA-KARIN NILSSON

Vad i SD:s politik ser du som skulle förändra situationen i sjukvården?

– De skulle göra den bättre och det behövs, säger 18-åringen som tillägger att hon till stor del har fått sin politiska övertygelse från omgivningen.

– Folk runtomkring mig pratar bara om SD, på bussen säger gamlingarna "Sverige duger inte, vi måste rösta på SD". Alla pratar om att Sverige inte är bra just nu, så man har fastnat för det.

– Jag skulle inte bli förvånad om det blir mer än 58 procent på skolan som röstar på SD.

Partierna kommer till skolan

Inför de senaste riksdagsvalen har ett flertal av landets skolor larmat om problem när politiska partier har varit på besök. Det rättsliga läget har gjort det svårt för skolor att säga nej till ett parti om man bjudit in ett annat, även när det handlar om extrema partier. Av rädsla för att göra fel har flera skolor valt att inte bjuda in partier alls inför höstens val.

På Herrgårdsgymnasiet kommer man dock att låta partierna sätta upp bokbord i skolans uppehållsrum. Hittills har SiV (Sjukvårdspartiet i Värmland), Centerpartiet och Socialdemokraterna anmält att de kommer med representanter, men att Sverigedemokraterna inte skulle ta chansen ser man från skolans håll som smått osannolikt.

SD är det parti som flitigast besökt skolan. Foto: ANNA-KARIN NILSSON

SD är det parti som har varit i särklass flitigast med att besöka skolan, berättar läraren Peter Olausson.

– De ser en möjlighet att nå ut helt enkelt, sen kanske de har det lättare att få folk att ställa upp och engagera sig och åka till skolorna.

Dessutom hade skolan i våras besök av Margot Wallström, en visit som dock inte var odelat uppskattad av elevkåren.

Julia Bennetoft. Foto: ANNA-KARIN NILSSON

De tre samhällstudenterna vittnar om att utrikesministern "inte fick det lätt",

– Det var väldigt mycket frågor mot Margot Wallström, om invandringen. Många elever på skolan som inte hade fått uppehållstillstånd eller hade blivit utvisade ifrågasatte henne: "varför tillåter du den gruppen att stanna i Sverige men inte den?" "Varför gjorde du så i just den frågan"? berättar Julia Bennetoft.

Samtidigt som en annan skara elever hade synpunkter på en för generös migrationspolitik.

Julia Bennetoft, Karin Jansson och Alexander Blixtfeldt Elvborn konstaterar unisont att invandringsfrågan är den politiska fråga som dominerar korridorerna och att den politiska skiljelinjen, för eller emot Sverigedemokraterna, har lett till en uppdelad skola.

Är de tio i grupp och fem säger att de ska rösta på SD så tror jag att de fem andra hänger på.

– Det har kommit mycket nyanlända sedan förra valet, samtidigt som en annan skara är främlingsfientliga. Det är antingen många från landsbygden eller grupper med invandrare, berättar Julia som tror att många unga har värderingar och politiska sympatier med sig hemifrån, samt är för dåligt pålästa på de olika partiernas partiprogram.

– Jag tror att unga påverkas mycket av vad som syns i media och vad som sänds ut från Sverigedemokraterna, men inte läser på vad de har för värderingar i andra frågor. Då blir det lite som man tror.

– Men från grunden kommer det nog hemifrån, man tar med sig en åsikt hemifrån som smittar av sig till andra klasskompisar och blir lite "så man ska tycka", det blir norm nästan. Är de tio i grupp och fem säger att de ska rösta på SD så tror jag att de fem andra hänger på, säger Julia Bennetoft.

Alexander Blixtfeldt Elvborn är inne på samma linje:

– Man röstar som kompisarna gör och det blir häftigt att rösta på något mer extremt. Jag tror inte att alla som röstar SD här skulle göra det i riksdagsvalet.

Foto: ANNA-KARIN NILSSON

"Pappa är SD, mamma vet jag inte riktigt"

En som står och vacklar är snart 17-åriga Gustav Herbertsson. Han går andra året på Teknisk linje och har ett klistermärke på portföljen där det står "Trump".

Gustav Herbertsson. Foto: ANNA-KARIN NILSSON

– Jag pendlar mellan SD och Moderaterna. Ideologiskt sett är jag i grunden moderat men Moderaterna och hela alliansen har misskött sig grovt under hela mandatperioden, man har låtit en socialistisk regering få igenom alldeles för många av sina förslag i stället för att samarbeta med SD.

– Man behöver inte samarbeta i alla frågor men drivmedelsskatten till exempel, där hade alliansen och SD kunnat ha majoritet, säger Gustav Herbertsson som kräver mer av Moderaternas partiledare Ulf Kristersson.

– De går ut hårt med att de tänker fälla regeringen och att det inte ska bli någon ny Decemberöverenskommelse, men inte så mycket om hur de ska göra det. De måste förhålla sig SD i någon form av samarbete, säger Gustav Herbertsson som efter studenten siktar på att läsa till maskingenjör på universitetet och få ett bra jobb.

– Den ekonomiska politiken är viktigast för mig, inga skattehöjningar överhuvudtaget och ett bidragstak tar jag gärna emot.

Han poängterar att hans politiska uppfattning är hans men att det pågår en ständig debatt i hemmet.

– Vi pratar jättemycket politik hemma, i stort sett hela tiden. Pappa är SD, mamma vet jag inte riktigt, men jag har bildat mig min egen uppfattning. Jag är icke-socialist helt enkelt, jag tror mer på individen är gruppen.

I höstens val är andelen förstagångsväljare den minsta på nästan 25 år. Foto: ANNA-KARIN NILSSON

Färre förstagångsväljare

I höstens val är andelen förstagångsväljare den minsta på nästan 25 år. Enligt SCB kommer gruppen uppgå till ungefär 5,4 procent av den totala väljarkåren, att jämföra med rekordåret 1968 när 9,3 procent var förstagångsväljare.

Samtidigt valde 18,7 procent av förstagångsväljarna i valet 2014 att inte rösta alls.

Har det påverkat hur politikerna har riktat sina budskap, känner de unga att de är inkluderade i valrörelsens politiska frågor?

– Ja, svarar Alexander Blixtfeldt Elvborn. Invandringspolitiken som är den största frågan är till stor del också en ungdomsfråga. Samma med jämställdhetsfrågan, den var jättestor för oss unga efter Metoo till exempel, säger den 17-åriga valförrättaren som längtar till 2022 när han får vara med "på riktigt".

– Det känns lite tråkigt att vara med i valrörelsen här på skolan, att försöka få folk att rösta och sedan inte få rösta själv i riksdagsvalet.

Julia Bennetoft håller inte med.

– Jag tycker inte att jag är tillräckligt politiskt insatt. Jag vill titta på dem under en längre period och se vad de gör i praktiken. Det är ett stort ansvar att rösta.

Resultatet från skolvalet offentliggörs på valdagen.

Skolor med hög och låg andel SD-röster i Skolval 2014 Nils Holgerssongymnasiet, Skurup: 78,95 procent (74,1 valdeltagande) Herrgårdsgymnasiet, Säffle: 58,06 procent (39,4 valdeltagande) Fränstaskolan, Ånge: 51,55 procent Guteskolan Gymnasium, Visby: 1,14 procent Björkhagsskolan, Hofors: 3,92 procent

Så fungerar skolvalet Skolval vänder sig till elever i årskurs 7-9 och på gymnasiet. Projektet innebär att skolorna under perioden 27 augusti till 7 september anordnar valdagar där eleverna får rösta på ett parti. I skolvalet 2014 deltog 1629 skolor i projektet och 465 960 elever tog chansen att lägga sin röst (77,5 procent valdeltagande) Mest röster kammade Socialdemokraterna hem med 25 procent av rösterna, följt av Moderaterna 21 på procent och Miljöpartiet på 15 procent. SD fick drygt 12 procent. Resultatet för skolvalet blir offentligt på valdagen den 9 september.

LÄS MER: Här hittar du allt det viktigaste inför valet 2018.

OSÄKER INFÖR VALET? Gör Expressens valkompass här – snabbt och enkelt