Sursă: Facebook

Înainte de mai 2015, după ce Curtea Constituţională a desfiinţat cea mai mare parte din articolul referitor la revocarea preşedintelui Camerei, în Regulament mai rămăsese doar că acesta poate fi schimbat înainte de expirarea mandatului cu votul majorităţii deputaţilor, vot secret şi exprimat prin buletine de vot.

Anterior deciziei CCR, Regulamentul Camerei prevedea şi posibilitatea ca preşedintele să fie revocat ori la propunerea majorităţii deputaţilor (dacă se schimbă majoritatea politică în Cameră), ori la propunerea a minimum o treime din numărul total de deputaţi, dacă încalcă prevederile Constituţiei sau dacă, în mod repetat şi grav, încalcă Regulamentul Camerei.

Precedentul Anastase şi mutarea de după prezidenţiale

Dorind să preîntâmpine repetarea momentului iulie 2012 - când Roberta Anastase (PDL) a fost înlocuită fulger de la şefia Camerei, la cererea USL - şi temându-se că vor pierde majoritatea parlamentară după alegerile prezidenţiale din decembrie 2014, social-democraţii au vrut să securizeze funcţia lui Valeriu Zgonea. Şi atunci au modificat Regulamentul Camerei în sensul ca propunerea de revocare să nu poată fi făcută decât de "liderul grupului parlamentar căruia îi aparţine preşedintele".

"Cum să ajungi la guvernare dacă nu ai majorităţi în cele două Camere? Dacă ai majorităţi în cele două Camere, sigur că, logic, trebuie să şi conduci cele două Camere. Nu s-a mai văzut în democraţie ca să conducă opoziţia Parlamentul", critica decizia PSD co-preşedintele PNL Vasile Blaga. "Ei sunt oarecum pregătiţi sufleteşte pentru situaţia schimbării majorităţii parlamentare şi încearcă să şi-l fixeze pe Zgonea", declara şi liderul deputaţilor PNL, Ludovic Orban.

Tocmai pe noul articol din Regulament şi-a întemeiat, ieri, Valeriu Zgonea contestaţia. Cum el a fost exclus din PSD şi face, mai nou, parte din grupul neafiliaţilor, liderul grupului PSD, Marian Neacşu, nu mai poate cere revocarea sa din funcţie. "O solicitare, pe articolul 26 din Regulamentul Camerei, făcută de grupul parlamentar PSD. Există ca mărturie, dumneavostră aţi înregistrat ieri, declaraţia secretarului general al PSD, care spunea că se face revocarea pentru faptul că Zgonea a fost exclus. Păi, dacă eşti exclus, atunci devii deputat neafiliat (...) Când m-au dat afară din partid, au ştiut că pierd şi această funcţie. Sau nu se pricep şi nu înţeleg legile", explica, ieri, fostul preşedinte executiv al PSD.

Acesta şi-a acuzat foştii colegi că, aşa cum vor să încalce Regulamentul Camerei, care este o lege ordinară, vor să schimbe şi alte legi care le afectează interesele personale. "Au fost trei discuții, toate axate pe aceleași chestiuni: că avem nevoie de un președinte (al Camerei - n.r.) care să nu ne bage în pușcărie, să schimbăm legile, să nu mai fim funcționari publici, să nu ne mai hărțuiască, nu știu cine îi hărțuiește", a mai spus Zgonea, confirmând practic vocile care avertizau că, după debarcarea sa, PSD ar urma să procedeze rapid la mult-dorita modificare a legilor penale. Adică, la reeditarea operaţiunii numite de presă "marţea neagră".

Variantele PSD şi replierea

Dat fiind blocajul înregistrat ieri, social-democraţii au schimbat brusc macazul, spunând că revocarea lui Zgonea nu ar fi o prioritate, mai ales acum, când începe campania electorală. "Observând cu câtă obstinație se ține de scaun domnul Zgonea, cred că o să luăm o decizie în forul politic al partidului, sunt absolut sigur că ne vom așeza mai mult pe campania electorală. Luăm în calcul o astfel de variantă (de amânare — n.r.), noi nu avem de gând să excedăm un scandal", declara, tot ieri, Marian Neacşu, secretar general al PSD şi lider al deputaţilor social-democraţi. "E foarte puțin important pentru noi cine va conduce lucrările Camerei în continuare, în condițiile în care opinăm că cea mai mare parte a parlamentarilor se va ocupa de campania electorală și tot mai puțin de ceea ce se întâmplă aici", a mai explicat Neacşu.

Până una, alta, cum varianta revocării pare să fi căzut, Zgonea îşi poate pierde funcţia, pe actualul Regulament al Camerei, în două cazuri: demisie sau pierderea calităţii de deputat. Cum scenariul demisiei pare irealizabil, mai rămâne pierderea calităţii de deputat, ceea ce se poate întâmpla prin pierderea drepturilor electorale, incompatibilitate sau întrunirea Camerei nou-alese. Evident, dintre cele trei, cea mai "rapidă" pare ultima, în condiţiile în care avem în toamnă alegeri parlamentare.

Altfel, social-democraţii mai pot încerca o nouă modificare a Regulamentului Camerei, în sensul introducerii unor articole care să le permită ieşirea din impas. Doar că o astfel de operaţiune durează (mai ales dacă pun şi liberalii piedici), iar activitatea parlamentară va fi, oricum, serios grevată anul acesta de cele două campanii electorale.