Lipsa locurilor de veci în cimitirele publice reprezintă o mare problemă pentru mulți români. În acest context, în ultimii ani au apărut o serie de cimitire private. Totuși, cine alege să fie înmormântat într-un cimitir privat ar putea să fie privat de oficierea serviciului religios, deoarece biserica consideră ilegale astfel de cimitire. O astfel de situație se întâmplă la Botoșani.

Lipsa locurilor de veci în cimitirele publice reprezintă o mare problemă pentru mulți români. În acest context, în ultimii ani au apărut o serie de cimitire private. Totuși, cine alege să fie înmormântat într-un cimitir privat ar putea să fie privat de oficierea serviciului religios, deoarece biserica consideră ilegale astfel de cimitire. O astfel de situație se întâmplă la Botoșani.

În București sunt câteva cimitire private, în Cluj sunt două, în Iași nu e niciunul, la fel și în Timișoara, în schimb există unul în Hunedoara. În toate acestea, locurile de veci pot fi închiriate între șapte și 100 de ani pentru sume care încep de la câteva sute de lei și ajung până la 4.000 de euro.

În întreaga Moldovă există un singur cimitir privat, la Botoșani, care, deși nu are încă toate avizele, a început să funcționeze pentru că în oraș „există o reală problemă a lipsei locurilor de veci”, după cum susțin edilii. Mitropolia Moldovei și Bucovinei afirmă că acest cimitir nu există și a interzis preoților să oficieze slujbe religioase pentru cei care sunt înmormântați acolo. Totodată, cere retragerea Planului Urbanistic (PUZ) pentru acest proiect.

Totul se face, potrivit reprezentanților Mitropoliei, în baza unei hotărâri a Sântului Sinod al Bisericii Ortodoxe Române (BOR) nr.943/ 2012 în care se specifică, printre altele că: „centrele eparhiale vor continua demersurile la autoritățile locale în drept pentru anularea certificatelor de urbanism eliberate pentru amenajarea cimitirelor private„. Un alt document invocat este Hotărârea Guvernului nr. 955/2004, unde, la titlul „Organizarea și funcționarea cimitirelor”, se specifică că unitățile parohiale sunt singurele care asigură „serviciile necesare colectivității locale în sistem privat„. În plus, prin art. 4 al Ordinului nr. 261/1982 al Ministrului Sănătății, aflat încă în vigoare, se stabilește că înhumările și reînhumările se fac numai în cimitirele administrațiilor publice și ale unităților de cult.

Cu morții sub zidul clădirii care găzduiește copii orfani

În Botoșani sunt două cimitire publice ce țin de municipalitate. Unul dintre acestea este blocat, nemaiexistând niciun loc de îngropăciune, în celălalt locurile de veci libere sunt foarte puține. „În acest cimitir s-a ajuns cu locurile de veci până sub zidul unei clădiri în care funcționează o fundație pentru ajutorarea copiilor fără părinți”, a declarat pentru gândul Viorel Iliuță, viceprimarul municipiului.

Precizând că nu este „un apărător al cimitirului privat”, viceprimarul admite că municipalitatea are o problemă în privința locurilor de veci și salută inițiativa privată. „Durează până când Primăria Botoșani reușește să facă demersuri prin ministere, prin Guvern, să obținem o suprafață de teren adiacentă în apropierea unuia dintre cimitire, pentru că celălalt rămâne blocat”.

Un cimitir în curs de autorizare

Cimitirul aflat acum la marginea municipiului Botoșani, în care un loc de veci costă pentru o sută de ani 2.500 de lei, este „aproape autorizat”, deși acolo au avut loc câteva înmormântări.

„Avem un cimitir privat care, să spunem, că se autorizează. Investitorul respectiv spune că vrea să colaboreze cu Biserica Ortodoxă Română fără să îi știrbească din autoritate. În noiembrie, Mitropolia ne-a rugat să anulăm certificatul de urbanism emis în 2011. Iar momentul în care ne-au trimis scrisoarea asta era la o lună după ce se emisese o altă hotărâre de Consiliului Local la care se mai avansase un pas, și anume Planul Urbanistic de Detaliu. Cu alte cuvinte, reacția lor a fost întârziată”, afirmă Viorel Iliuță.

Viceprimarul spune că „deocamdată” acolo nu există o capelă și deja unii dintre locuitorii municipiului au ales să își îngroape morții. „În scrisoarea pe care ne-au trimis-o au adus în discuție o hotărâre a Sinodului Bisericii Ortodoxe Române. Deocamdată, eu în legislația civilă, să o numesc așa, nu am găsit contrargumente. Există cimitire private în România, de ce să nu fie și la Botoșani?”, mai spune viceprimarul.

Întrebat de existența unor cazuri în care preoții din Botoșani au refuzat să oficieze slujba de înmormântare pentru trupurile neînsuflețite care urmau să fie îngropate în cimitirul privat, viceprimarul spune că „Biserica Ortodoxă Română refuză să facă slujbă în zona cimitirului privat”.

La rândul său, patronul cimitirului, Bebi Anghelache, a declarat pentru Știrile Pro TV că a obținut toată documentația și toate avizele pentru funcționarea cimitirului. „Nu înțelegem ce au împotriva noastră, nu cred că sunt ei în măsură să ceară așa ceva (interzicerea slujbelor religioase n.r.)”.

Contactat de gândul, părintele Lucian Leonte, protopopul de Botoșani, afirmă că „nu este o situație specială în județ. „Întrebați la Patriarhia Română și o să vedeți că este o situație pe toată țara„, afirmă el despre hotărârea luată de Sfântul Sinod.

„Cimitirile private sunt înființate ilegal”

Reprezentanții Patriarhiei spun că hotârârea Sfântului Sinod al BOR nr.943 din februarie anul trecut, reluată apoi prin alte două hotărâri – nr. 2794 din 19 iulie și 8004 din 31 octombrie -, trebuie aplicată de fiecare Mitropolie „cum crede de cuvință”, precizând că nu se referă în niciun fel la interzicerea serviciului religios pentru cimitirele private. „Nu am auzit de așa ceva în București”, a declarat pentru gândul părintele Constantin Stoica, purtătorul de cuvânt al Partriarhiei.

Cimitirele private sunt înființate ilegal, reafirmă însă părintele Stoica. „În România numai autoritatea publică locală are dreptul să înființeze cimitire. Ce se întâmplă cu cei care dau faliment? Ce se întâmplă cu morții ăia? Ce se întâmplă dacă patronii nu respectă o legislație și nu vor să înmormânteze decât pe unii de o anumită confesiune, nu și pe alții de o altă confesiune, cum prevede legea cultelor? Toate acestea trebuie reglementate printr-o lege care din păcate nu există în acest moment„, explică reprezentantul Patriarhiei.

„Preoții nu pot fi obligați să facă înmormântări și slujbe”

Contactați de gândul, reprezentanții Mitropoliei Moldovei și Bucovinei, în subordinea căreia se află și Botoșaniul, afirmă despre scrisoarea trimisă către primăria municipiului prin care se solicita retragerea PUZ-ului pentru cimitirul privat că nu au făcut decât că aducă la cunoștința autorităților locale opinia bisericii referitoare la cimitirele private.

„Noi nu ne luptăm cu niciun patron. Domnule, el să facă, să investească, dar nu îi pot obliga pe preoți să săvârșească înmormântări și slujbe într-un loc pe care noi nu-l recunoaștem. Își asumă un risc ca în oricare altă afacere. Să iasă sau să nu iasă. Ce se întâmplă dacă un cimitir privat are un preot caterisit să facă slujbe sub prețul pieței? Sperăm ca preoții să aducă la cunoștința credincioșilor să evite cimitirele private. Nu avem nicio luptă cu nimeni. Respectăm Hotărârea din iulie 2012 a Sfântului Sinod al Bisericii Ortodoxe Române care a adus la cunoștință tuturor eparhiilor aceste aspecte”, a declarat pentru gândul Marian Timofte, părintele consilier al Mitropoliei Moldovei și Bucovinei.

Acesta afirmă că în Botoșani nu există niciun cimitir privat și nici la nivelul Mitropoliei Moldovei și Bucovinei. Todotată, „în toată România nu sunt decât câteva cimitire private numărate pe degete”. „Există o inițiativă din partea unui om de afaceri la Botoșani. Nu există o autorizație pentru acel cimitir”, adaugă părintele Marian Timofte.

În legătură cu atitudinea față de cimitirele private, „Mitropolia Moldovei și Bucovinei respectă hotărârea Sfântului Sinod al Bisericii Ortodoxe Române și îndeamnă preoții de la protopopiate și de la parohii să fie cu multă băgare de seamă la această nouă problemă care apare în societatea noastră: cimitirul privat„.

Cuza a interzis înmormântarea în curtea bisericii

În prezent, în România funcționează cimitire aflate în administrarea statului, cimitire episcopale și mânăstirești și un număr foarte mic de cimitire private, ultimele nefiind recunoscute în statutul BOR.

Părintele Marian Timofte vorbește despre tradiția creștină în care cimitirele s-au dezvoltat în jurul bisericilor. „Abia prin epoca modernă, începând cu domnitorul Alexandru Ioan Cuza, în orașe s-a interzis înmormântarea în curțile bisericilor și s-au creat cimitire la marginea satelor și orașelor administrate de stat. BOR a acceptat și cimitirele la acest nivel. Cimitirele private nu se fac la țară, se fac în oraș. În mediile urbane nu există cimitire administrate de biserică, încât concurența nu este făcută bisericii, ci ar fi în concurență cu statul. La țară, și vă spun din experiență, Biserica nu vinde locurile de veci enoriașilor. Nu există așa ceva”, menționează consilierul Mitropoliei Moldovei și Bucovinei.

„Un om de afaceri nu are nimic sacru”

În continuare, oficialul Mitropoliei aduce și argumente în legătură cu reținerea pe care o are Biserica față de cimitirele private.

„Cimitirul a fost considerat în tradiția și în învățăturile bisericii de spiritualitatea creștină drept un loc sacru. Acolo se săvârșesc slujbe, acolo este un loc sfânt, acolo oamenii îi plâng pe cei dragi, acolo crucea se sințește, mormintele sunt stropite cu aghiasmă. Când discutăm de un cimitir privat, vorbim de un om de afaceri care nu are nimic sacru și îl vede doar ca pe o sursă de bani.

Un alt argument este că un cimitir trebuie automat să aibă și o capelă în care să fie ținute slujbele de înmormântare. O capelă trebuie să aibă funcțiunea unei biserici. În ce măsură este dispus un patron să construiască o biserică în condițiile în care în statutul BOR care este recunoscut prin Hotărârea de Guvern nr. 53/ 2008 spune că orice capelă, paraclis sau biserică după sfințirea ei trece sub ascultarea chiriarhului locului, al episcopului sau al mitropolitului locului?! Practic, el trebuie să renunțe la dreptul lui de proprietate care trebuie să treacă în dreptul Arhiepiscopiei sau Episcopiei respective. În cazul de la Botoșani, acolo este vorba de un teren sub un hectar. În ce măsură ar fi fost dispus acel patron să construiască o biserică să o pună la dispoziția Bisericii?”, se întreabă părintele Marian Timofte.

Acesta transmite Primăriei din Botoșani că „autoritatea publică locală să nu aștepte un ajutor de la un privat, să nu aibă somn noaptea și să stea să se gândească la soluții pentru a rezolva problema locurilor de veci”. „Fie să își facă primăria un nou cimitir, fie să concesioneze de la alții”, este propunerea Mitropoliei Moldovei și Bucovinei.

Îndemnul Patriarhiei: Eparhiile să înființeze cimitire

Prin Ordonanța Sfântului Sinod, din februarie anul trecut, a fost creat Sectorul (Departamentul) cimitire, monumente și servicii funerare în cadrul Administrațiilor eparhiale al cărui scop este, printre altele, de a veni cu strategii privind „înființarea, organizarea și funcționarea cimitirelor parohiale și mânăstirești, și a extinderii celor actuale, în conformitate cu prevederile statutare și regulamentare bisericești și ale legislației în vigoare”.

Părintele Constantin Stoica, purtătorul de cuvânt al Partriarhiei, a declarat pentru gândul că amenajarea de cimitire private aflate în subordinea Bisericii „este o intenție care nu se știe când se va concretiza„.

Între timp, în timpul redactării acestui material Patriarhia a trimis un comunicat de presă în care afirmă că administrarea cimitirelor este „o datorie morală a Bisericii”. Reprezentanții Patriarhiei Române mai spun că unii întreprinzători privați (asociații, fundații sau operatori economici), cu scopul unui câștig material imediat, au înființat cimitire particulare, fără a se adresa însă autorităților celor 18 culte recunoscute din România, pentru o eventuală cooperare. Totodată, înființarea și administrarea cimitirelor în sistem privat provoacă consecințe grave: „tulburarea păcii confesionale în perimetrul lor”. Vezi aici argumentele Patriarhiei!

Și preoții cumpără locuri de veci de la privat

Proprietarii de cimitire chestionați de gândul afirmă că nu au existat probleme în oficierea serviciilor religioase pentru cei care au achiziționat locuri de veci la privat.

„Deocamdată nu au fost probleme cu înmormântarea persoanelor care au achiziționat locuri de veci la noi. Avem o capelă și lucrăm cu patru cinci preoți arondați fiecărei părți a orașului. Ei vin de la biserica lor și oficiază aici întreaga slujbă de înmormântare”, a declarat Cosmin Bodrean, proprietarul unui cimitir privat din Hunedoara, unde locurile de veci costă între 1.500 și 3.000 de lei, pe o perioadă de concesionare între 10 și 30 de ani.

Proprietarii de cimitire private sunt însă nemulțumiți de atitudinea pe care o are Biserica Ortodoxă față de activitatea pe care ei o desfășoară legal.

„După ce Consiliul Local mi-a dat PUZ-ul pentru cimitir, a trebuit să mai obțin alte 15 avize, inclusiv de la Administrația Cimitirelor. Atunci când mi-a dat mie Consiliul Local certificatul de urbanism mi-a trecut acolo să am și avizul Secretarului de Stat pentru Culte. Am depus documentația, iar dânșii mi-au dat răspuns că nu este de competența lor. Patriarhia vrea acum să ia tot. Au monopolizat lumânările, acum vor și locurile de veci și pompele funebre. În lume, firmele de pompe funebre sunt de când lumea și Pământul, acum vrea să le facă Patriarhia. Pentru care motiv, că nu înțeleg?”, afirmă Ștefan Panțuru, patronul cimitirului „Pace vouă” situat în Ilfov.

Acesta susține că a vândut inclusiv preoților locuri de veci, al căror preț este cuprins între 2.400 și 2.600 de lei (cu serviciile de îngropăciune incluse).

„Deocamdată nu am avut nici-o problemă, mulțumesc lui Dumnezeu. Însă oamenii își fac păreri. Oamenii în vârstă se gândesc că dacă nu mă îngroapă dacă merg la privat. Noi plătim taxe la stat. Am angajați cu salariul real, nu cu cel minim. Eu nu țin cont, înmormântez de orice religie, nu fac diferență„, mai spune el.

La rândul ei, Mărioara Zăvoranu, proprietara unui cimitir privat în București unde locurile de veci sunt vândute la prețuri cuprinse între 2.500 și 3.000 de euro „pe viață” afirmă că se simte profund discriminată. „În locul ăsta de veci nu cred că este ceva particular sau de stat. Probabil o să vrea și la noi ăștia particulari să ne mai impună niște taxe, niște obligații. Ei (Biserica n.r.) nu sunt instituții ale statului. Nu pot să zică un particular altui particular ce să facă. Eu nu fac o avere din asta. Nu fac decât să vând. Nu fac niciun fel de servicii funerare”, susține ea.

Preț loc de veci în cimitirele publice din București: între 20 de lei și 280 de lei

Un loc de veci în cimitirele de stat din Capitală, potrivit insituției care le administrează, începe de la 20 de lei pentru concesionarea pe o perioadă de șapte ani și ajunge până la 280 de lei pe „termen neliminat, în funcție de categoria cimitirului. La acestea se mai adaugă o serie de taxe și servicii, cum ar fi săparea gropii de înhumare costă între 230 și 286 de lei, iar taxa de întreținere anuală este între 8 și 44 de lei. Cum în București este o lipsă mare de locuri de veci în sistemul de stat, cele disponibile se vând pe piața neagră chiar și cu zeci de mii de euro.