Augustin Lazar a cerut judecatorilor ca judecarea cererii de suspendare a ordonantei sa se faca in regim de urgenta, inainte ca acest act normativ sa intre in vigoare pe data 9 februarie.

"In cursul zilei de astazi, 3 februarie 2017, procurorul general al Parchetului de pe langa Inalta Curte de Casatie si Justitie a sesizat Curtea de Apel Bucuresti - Sectia de Contencios Administrativ si Fiscal cu o actiune prin care a solicitat: in temeiul art.14 alin.(3) din Legea 554/2004 privind contenciosul administrativ, modificata si completata, sa se dispuna suspendarea Ordonantei de Urgenta a Guvernului nr.13 din 1 februarie 2017, pana la solutionarea definitiva a prezentei cauze, sens in care a solicitat si stabilirea in regim de urgenta a unui termen de judecata pentru solutionarea cererii de suspendare, avand in vedere data intrarii in vigoare (9 februarie 2017). In temeiul dispozitiilor art.1 alin.(5 ) raportat la art.9 din Legea 554/2004 privind contenciosul administrativ, modificata si completata sa se dispuna anularea Ordonantei de Urgenta a Guvernului nr.13 din 1 februarie 2017", se arata intr-un comunicat al Parchetului General remis AGERPRES.

Totodata, invocand exceptia de neconstitutionalitate a ordonantei, in temeiul art.9 alin.(2) din Legea 554/2004, procurorul general a solicitat instantei sesizarea Curtii Constitutionale, in temeiul dispozitiilor art.146 lit.d) din Constitutie, precum si ale art.1 alin.(2), ale art.2, 3, 10 si 29 din Legea nr.47/1992, intrucat dispozitiile acestui act administrativ cu caracter normativ sunt neconstitutionale.

In motivarea actiunii, Augustin Lazar a aratat ca suspendarea actului administrativ normativ are un interes public major, intrucat ordonanta are ca efect "perturbarea grava a intregii activitati a Ministerului Public si obstructioneaza bunul mers al actului de justitie, in conditiile in care persoane care au savarsit fapte de natura penala vor fi ocrotite prin noua reglementare de tragere la raspundere penala".

Totodata, mai spune procurorul general, adoptarea acestei ordonante impiedica realizarea rolului constitutional al Ministerului Public de a reprezenta interesele generale ale societatii, de a apara ordinea de drept, drepturile si libertatile cetatenilor.

"Ordonanta este criticabila pentru neconstitutionalitate. Prejudiciul este iminent si se produce la data de 9 februarie 2017. Odata produse la data mentionata, efectele nu mai pot fi reparate intrucat aceasta ordonanta de urgenta se va aplica ca lege penala mai favorabila, indiferent de eventuala sa declarare ca neconstitutionala (Art.5 din Codul penal - Aplicarea legii penale mai favorabile pana la judecarea definitiva a cauzei. (1) In cazul in care de la savarsirea infractiunii pana la judecarea definitiva a cauzei au intervenit una sau mai multe legi penale, se aplica legea mai favorabila. (2) Dispozitiile alin.(1) se aplica si actelor normative ori prevederilor din acestea declarate neconstitutionale, precum si ordonantelor de urgenta aprobate de Parlament cu modificari sau completari ori respinse, daca in timpul cand acestea s-au aflat in vigoare au cuprins dispozitii penale mai favorabile)", mai afirma sursa citata.

Augustin Lazar mai spune ca, prin intrarea in vigoare a ordonantei, este afectata, atat la nivel intern cat si extern, politica penala declarata a statului referitoare la intensificarea eforturilor in scopul adoptarii unor acte normative eficiente in materia combaterii coruptiei la toate nivelurile autoritatilor si institutiilor statului.

"In acest context, desi s-a invocat necesitatea asigurarii conformitatii dispozitiilor Codului penal si ale Codului de procedura penala cu unele decizii ale Curtii Constitutionale, multe dintre modificarile aduse prin acest act normativ analizat depasesc sfera modificarilor impuse de deciziile Curtii Constitutionale. S-a subliniat, totodata, ca efectele imediate ale Ordonantei de Urgenta a Guvernului nr.13 din 1 februarie 2017 sunt vatamatoare in drepturile si interesele legitime ale unei persoane fizice sau juridice, deoarece Guvernul prin adoptarea acestui act administrativ cu caracter normativ a lasat loc arbitrariului in sfera actelor de dispozitie ale organelor administrative. Astfel, toate actele care vizeaza relatiile sociale ocrotite legal privind afirmarea si recunoasterea unui drept sau interes vor fi supuse unor decizii administrative controversate, conducand la lipsa unei disciplinari a aparatului administrativ cu consecinte in planul inechitatilor sociale", se mai arata in comunicatul Parchetului General.