Pećina Samar nalazi se na 10-tak kilometara od Svrljig. Smeštena je u prelepoj i netaknutoj prirodi sela Kopajkošara.

Samar pećina jedna je od značajnijih turističkih lokacija na turističkoj mapi opštine Svrljig. Sama priroda oko pećine je fascinantna, sa veoma lepom šumom i vodopadom koji se nalazi tik ispod ulaza u pećinu.

Do ulaza u pećinu napravljena je i betonska staza sa rukohvatima, a u podnožju ovog turističkog dragulja izgrađen je letnjikovac koji turistima pruža pravi užitak i uživanje u prirodi sela Kopajkošara.

Mnogim strancima je ova destinacija jako zanimljiva, jer nudi sve ono što nedostaje modernom svetu – čistu i zdravu okolinu, netaknutu prirodu, prirodnu tišinu koja čini da atmosfera u ovom selu bude melem za dušu svakog posetioca-turiste.

Podatak o smeštajnim kapacitetima u selu nismo uspeli da pronađemo, ali ih ima po rečima pojedinih meštana iz ovog sela, samo je potrebno dobro se informisati pre dolaska na izlet ili odmor. Dok u samom Svrljigu ima mesta za prenoćište, jer su u ponudi dva motela sa prenoćištima kao i kategorizovan smeštaj u porodičnim vilama i seoskom području.

PUT DO PEĆINE

Put do pećine od Svrljiga je u izvanrednom stanju. Prošle godine je gotovo rekonstruisano oko 22 kilometara puta, od Svrljiga do Gojmanovca, a do same Kopajkošare je put izgrađen ranijih godina, pa se za ovu putnu vezu može slobodno reći da je po svim evropskim standardima.

Ako uzmemo u obzir i istorijski značaj ove pećine, svakako ćemo turistima stvoriti pravu sliku o ovom mestu.

Naime, u ovoj pećini je boravio poznati speleolog Milutin Veljković. On je pod zemljom, u pećini, bio ravno 464 dana. Tada je ova pećina bila najpoznatija na svetu i to u periodu od 24. juna 1969. godine do 29. septembra 1970. godine.

Ukratko o događaju

Milutin Veljković, tada star 34 godine, obratio se redakciji „Večernjih novosti“ u junu 1969. godine sa molbom da ovaj list bude pokrovitelj i organizator obaranja svetskog rekorda u samovanju pod zemljom, koji je do tada, sa 109 dana, držao Francuz Anri Fiout.

Veljkoviću su tada obezbeđeni lekovi, hrana i druga tehnička podrška kako bi uspeo da preživi pod zemljom. Vredno je reći da je imao gasnu bocu, šporet, instrumente za merenje temperature i vlage.

Starosedeoci kažu da je Veljković proslavio njihovo mesto i da su zbog njega za Samar i samu Kopajkošaru čuli skoro svi u Evropi i Americi.

Pećina Samar ima oko tri kilometara duge pećinske hodnike. Na samo pet kilometara od pećine Samar, takođe na obroncima planine Kalafata, nalazi se Popšićka pećina, koja je jedno od najvećih staništa slepih miševa na Balkanu. Takođe, u blizini Samara nalazi se još jedna pećina Jezava, o kojoj se ne zna puno.