Viši sud u Beogradu rehabilitovao je komandanta Kraljevske vojske u otadžbini generala Dragoljuba Dražu Mihailovića i vratio mu građanska prava koja su mu bila oduzeta u političko-ideološkom procesu komunističkog režima 1946. godine.

Svi zainteresovani nisu uspeli da uđu u sudnicu.

Policajci u civili obezbeđivali su tri pripadnice ogranizacije "Žene u crnom" i sprovele ih u sudnicu i iz nje. U sudnicu je zaobišavši red pokušao da uđe i generalni sekretar "Obraza" Mladen Obradović, ali nije uspeo zbog gužve. Pripadnici ravnogosrkog pokreta su negodovali zbog prolaska Obradovića i Žena u crnom navodeći kako za njih nema mesta, a oni su predlagači rehabilitacije.

U sudnici su bili prisutni princ Aleksandar Karađorđević i lider SRS Vojislav Šešelj.

Tu su bili i brojni pripadnici Ravnogorskog pokreta, ali i desetak uglavnom mladih sa komunističkim obeležjima, koje je policija držala na sigurnoj udaljenosti od ostalih.

Oni su pevali komunističke pesme i nosili komunističke zastave i majice sa likom Staljina.

Izricanje odluke je počelo nešto posle 11 časova.

Sudija Aleksandar Trešnjev je obrazložio ozašto je odlučio da Draža Mihailović bude rehabilitovan.

Na ovu odluku, shodno Zakonu o rehabilitaciji ne postoji pravo žalbe, tako da je ona konačna.

Sudija Trešnjev rekao je da je presuda Vrnhovnog suda FNRJ u delu koji se odnosi na Mihailovića proglašena ništavnom kao i da su ništavne sve njene pravne posledice, pa i one koje se odnose na imovinu.

- Pored toga što nije imao fer postupak, protiv Mihailovića je postupak bio politički obojen što jasno proizlazi iz činejnice da su se predstavnici izvršne vlasti mešali ne samo u sam tok postupka već učestovali u donošenju ključnih odluka i meritorno odlučivanje - rekao je sudija.

Sudija Trešnjev je podsetio na prepisku najviših komunističkih funkcionera Josipa Broza, Milovana Đilasa i Aleksandra Rankovića o tome kako će se postupak voditi, kada će početi, kako će izgledati optužnica...

"Dragoljub Mihailović smatra se neosuđivanim", rekao je sudija Trešnjev, posle čega je dobio buran aplauz i pozdrave publike.

Sudija je dodao da su se oni bavili isključivo time da li je Dragoljub Mihailović imao fer i pravično suđenje, a ne da li je bio ratni zločinac, ili nije.

Takođe, dodao je sudija, presuda ne znači rehabilitaciju Ravnogorskog pokreta i Jugoslovenske vojske u otadžbini, jer je to, kako je objasnio, učinjeno brojnim zakonima koji se odnose na boračka pitanja.

"Sud je utvrdio da Mihailoviću suđeno iz ideoloških razloga, te da nije imao fer suđenje, da nije imao prava na odbranu, da nije video advokata do početka suđenja", naveo je Trešnjev.

Sudsko veće nije bilo nadležno da se bavi utvrđivanjem činjenica i izvođenjem zaključaka da li je Mihailović ratni zločinac ili ne, rekao je Trešnjev, između ostalog i zato što to "posle ovoliko vremena i nije bilo moguće učiniti".

"Nadležnost ovog veća iscrpljuje se u tome da li je Dragoljub Mihailović imao fer i pravično suđenje, odnosno da li je sudska odluka doneta i iz političkih i ideoloških razloga", naglasio je sudija.

Predlogom za rehabilitaciju traženo je da se poništi presude od 17. jula 1946. godine kojom je Mihailović osuđen na smrt streljanjem i oduzeta mu građanska prava.

Prvi zahtev za rehabilitaciju podneo je Mihailovićev unuk Vojislav Mihailović 2006. godine, a kasnije mu se pridružilo još nekoliko udruženja i stranaka.

Tokom ovog višegodišnjeg postupka, koji je izuzetno skretao pažnju javnosti i bio

medijski propraćen, sud je saslušao desetine svedoka, mahom istoričara, preslušao audio snimke sa suđenja i prikupio drugu dokumentaciju iz arhiva Ozne, ali i britanskih i američkih.

U dokumentima iz SAD-a i Britanije Mihailović je ocenjen kao rodoljub i vođa pokreta otpora protiv nacista.

Ovo je inače jednostrani postupak i nema druge - suprotstavljene strane, ali ga je poslednje godine, sa obrazloženjem "javnog interesa" pratilo i Više javno tužilaštvo u Beogradu.

Predlogu za rehabilitaciju koji je podneo Vojislav Mihailović pridružili su se 2009. godine Srpska liberalna stranka, sa Kostom Čavoškim na čelu, Udruženje pripadnika Jugoslovenske vojske u otadžbini, Udruženje političkih zatvorenika i žrtava komunističkog režima, profesor međunarodnog prava Smilja Avramov i drugi