Oslo-politikerne vil ikke revurdere millionlønningene

Etter 18 år med automatiske lønnsjusteringer var det på tide å gjennomgå ordningen, mente ordfører Marianne Borgen (SV). Nei, svarte flertallet i bystyret.

Med ordførervervet i Oslo følger ikke bare mye oppmerksomhet, snorklipping, snitter og et stort kontor – men også millionlønn. Rolf Øhman

28. aug. 2018 09:21 Sist oppdatert 28. august 2018

1.365.016 kroner.

Det er årslønnen til Oslos ordfører og byrådsleder.

For 18 år siden vedtok bystyret at lønnsnivået i Oslo-politikken skulle knyttes til lønnsnivået på Stortinget. Når statsråder og stortingsrepresentanter går opp i lønn, stiger lønningene i Rådhuset i samme takt.

Det har gitt en lønnsvekst som de totalt 20 politikerne med heltidsverv i hovedstaden i dag nyter godt av.

Før ordningen ble innført i 2000, var lønnen til byrådsleder og ordfører til sammenligning 610.000 kroner.

2018 2000 Byrådsleder: 1.365.016 kr 610.000 kr Byråder ellers: 1.228.514 kr 550.000 kr Ordfører: 1.365.016 kr 610.000 kr Varaordfører: 870.381 kr - Komitéledere og -nestledere: 870.381 kr 400.000 kr

Vil ikke gjennomgå ordningen

Ordfører Marianne Borgen (SV) fikk imidlertid tommelen ned i forretningsutvalget i bystyret for en gjennomgang av Oslo-politikernes lønnsnivå.

Borgen ville ha en oversikt som viste politikernes lønnsutvikling «i lys av den generelle lønnsutviklingen i kommunen generelt, og for ledere spesielt». Hun ville også samtidig sammenligne Oslos lønnsnivå og regelverk med andre store norske kommuner. I forslaget lå det også et ønske om en oversikt over utviklingen av godtgjøringene til bystyrets medlemmer, bydelsutvalgene og råd og utvalg.

Fakta Slik bestemmes lønningene Fra 1. januar 2001 ble politikergodtgjørelsene i bystyret knyttet til lønnsnivået i rikspolitikken, etter vedtak i bystyret. Heller enn at Oslo-politikerne vedtar sin egen lønn årlig, skjer justeringen automatisk. Ordfører og byrådsleder skal ha 100 prosent av det regjeringsmedlemmer får. Byrådsmedlemmer ellers skal ha 90 prosent av det regjeringsmedlemmer får. Ledere og nestledere i bystyrets komiteer, samt varaordfører, skal ha 91 prosent av stortingsrepresentantenes lønn. Vis mer

Men Høyre, Venstre og Ap, som sammen har flertall i bystyret og dermed også forretningsutvalget, sa nei til forslaget. Bare Frp, MDG og Rødt stemte sammen med SV.

KrF møtte ikke i forretningsutvalget, men en KrF-støtte til Borgens forslag ville ikke ha endret flertallet.

Les også DEBATT: «Vi må forby overvåking i Oslo-skolen», skriver Jens Flakstad Vold

Borgen: – Synd

Marianne Borgen sier hun synes det er synd at hennes forslag ikke vedtatt.

– Det er viktig med en løpende diskusjon om lønnsveksten for heltidspolitikere. Sist det var en helhetlig gjennomgang av dette var i 2000. Derfor er det synd at dette ble nedstemt, men jeg tar det til etterretning, sier Borgen.

– Men ønsker du å få lønnsnivået ned?

– Jeg har forståelse for at flere nå mener at det begynner i bli høyt, men jeg vil ikke mene så mye om akkurat det nå. Men jeg synes det ville vært fornuftig med en gjennomgang av dette.

Frode Jacobsen (Ap) NTB Scanpix

Aps gruppeleder i Oslo, Frode Jacobsen, forsvarer motstanden mot Borgens forslag slik:

– Det er en ordning som fungerer bra. For over 15 år siden ble det vedtatt at Oslo-politikernes lønn skulle være en prosentandel av stortingsrepresentantenes lønn og følge Stortingets lønnskommisjon. Det ble gjort for nettopp å unngå at vi hvert år har en skjønnsmessig vurdering av om, og eventuelt hvor mye, egen lønn skal justeres med, sier Jacobsen.

– Slik har det vært siden og et bredt flertall støtter det. Jeg synes det er en god løsning, sier han.

Les også LES OGSÅ: Kritikk mot millionfesting for Oslo som miljøhovedstad

Bredt flertall for ordningen

Det var et oppslag i lokalavisen VårtOslo.no som startet debatten.

Avisen omtalte årets justeringer og påpekte at byrådslederen og ordføreren faktisk hadde hatt en lønnsøkning på rundt 100.000 kroner hver seg i løpet av tre år.

Rødt og SV har flere ganger tidligere foreslått kutt i politikerlønningene, men ikke fått andre partiers stemmer.

– Hvert eneste budsjett foreslår vi å oppheve lønnsvedtaket fra 2000, sier Eivor Evenrud, gruppeleder for Rødt.

I 2015 fikk Bergen, etter flere perioder med borgerlig styre, et Ap-ledet byråd. Noe av det første de gjorde ved tiltredelsen, var å redusere lønnsnivået noe. Både ordfører og byrådsleder fikk et lønnskutt på opp mot 50.000 kroner.

I Oslo gjorde ikke de rødgrønne tilsvarende da de fikk makten.