Kristin Clemet villeder om velferdsprofitt | Magnus Marsdal

Magnus Marsdal

27. juni 2018 14:00 Sist oppdatert 27. juni 2018

Kristin Clemet er leder i tankesmien Civita. Magnus Marsdal er leder i tankesmien Manifest.

Civita-lederen gjør det ordinære forretningslivet en bjørnetjeneste.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Civita-leder Kristin Clemet kommer i skade for å villede Aftenpostens lesere, når hun vil ha oss til å tro at motstanden mot «velferdsprofitørene» er uttrykk for en «anti-næringslivsvind» som blåser fra ytre venstre og river med seg ubetenksomme sjeler i Ap og KrF.

I sin undersøkelse blant nær tusen respondenter, dokumenterte Ipsos en bred opinion mot privat velferdsprofitt i februar 2016. Det var halvannet år før Rødts Bjørnar Moxnes og SVs Audun Lysbakken gjorde dette til en sentral sak i stortingsvalgkampen.

88 prosent av de spurte i Ipsos-målingen sa seg uenige i at «de kommersielle aktørene bør selv bestemme hvor mye profitt de henter ut». Bare 11 prosent støttet ideen om at bedriftenes makthavere selv skal styre profitt og utbytte på disse velferdsområdene.

Det virker av og til som om det å være kommersiell og tjene penger er illegitimt, og at næringslivet består av grådige rikfolk som bare er ute etter å utnytte andre, skrev Kristin Clemet i sin søndagskommentar.

Les også Det blåser en anti-næringslivsvind over Norge

Lenge før Rødts fremgang ved siste stortingsvalg, sa 54 prosent av Ap-velgerne i februar 2016 ja til at «private tilbud innen sykehus, eldreomsorg, skole, barnehage og barnevern skal kun drives av ideelle aktører, ikke kommersielle». Dette er ikke mer venstreradikalt enn at 59 prosent av Krf-velgerne sa seg enige i det samme. Bare 7 prosent av KrF-erne synes det er en dårlig idé å fase ut kommersielle aktører til fordel for offentlige og private ideelle.

Betyr dette at Krf-velgere flest anno februar 2016 var grepet av en «anti-næringslivsvind»?

Selvsagt ikke. Det nær ni av ti nordmenn sier nei til, er ikke normal forretningsdrift, men kommersielle sugerør ned i fellesskapets velferdskasse. Dette er to forskjellige ting. Jeg tror Kristin Clemet gjør det ordinære forretningslivet en bjørnetjeneste når hun forsøker å blande dem sammen.

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter