– Jeg ble veldig redd og ensom. Du tenker at nå er det ingen vei ut, sier den unge mannen, som ber oss kalle ham Pål.

Det han skal fortelle til NRK er det skumleste og flaueste han har opplevd i sitt liv. Han ønsker derfor å være anonym.

Han viser oss inn på hjemmekontoret sitt. Litt motvillig skrur han på datamaskinen og webkameraet sitt. Det har vært vendt mot veggen og bort fra ansiktet hans i snart to år.

En stille vårkveld i 2016 chattet Pål med en dame på internett. Det skulle være en pirrende og anonym flørt, men ble til et mareritt.

Ødelegger liv

Pål er en av flere unge norske menn som har blitt utsatt for seksuell utpressing over internett.

Skam og skyldfølelse preger ofrene. I de mest ekstreme tilfellene ender det med selvmord.

Tidligere i år tok en ung norsk mann livet sitt da han ble presset for penger av det Kripos mistenker er organiserte kriminelle. I England har fem personer begått selvmord som følger av «sextortion». Det samme har skjedd i Frankrike, Italia, USA og Canada.

BEKYMRET: Politiadvokat Ole Kristian Bjørge i Kripos tror vi vil se flere seksuelle utpressingssaker i fremtiden. Foto: CHRISTIAN KRAKENES / NRK

Selvmordet fikk Kripos til å slå alarm. De gikk ut i media i vinter for å advare mot sexfellene på nettet.

Et lite halvår senere opplyser Kripos til NRK at de har avdekker flere ofre for seksuell utpressing, både i Norge og i resten av verden.

– Det som skjer er at fornærmede kommer i kontakt med kvinner på chattesider på internett. I den forbindelse blir disse mennene lokket til å kle av seg, og utføre seksuelle handlinger med seg selv. Deretter blir det en utpressingssituasjon hvor de får tilsendt videoopptaket av seg selv, forklarer Politiadvokat Ole Kristian Bjørge i Kripos til NRK.

Ingen vet sikkert hvor mange som er utsatt for denne typen utpressing i Norge, men historiene deres er ofte like.

Pål vil fortelle for å advare andre.

«Kåt og dum»

– Jeg tenkte ikke på konsekvensene. «Fuck it», tenkte jeg, forklarer Pål mens han skrur på datamaskinen.

Han viser frem videochat-tjenesten Omegle, som i likhet med Chatroulette, setter deg i kontakt med fremmede på internett. Her chatter man samtidig som man ser hverandre på webkamera.

Det er på slike nettsteder bakmennene finner ofrene sine, og det var også her Pål møtte en dame som virket interessert i ham.

LOKKEMAT: Pål viser frem chattetjensten Omegle, som setter deg i kontakt med fremmede. Dette er en av flere sider bakmennene bruker til å finne ofrene sine. Foto: Mathias Oppedal / NRK

– Det var en vanlig samtale i starten, men den ble raskt seksuell. Hun var veldig pen og plutselig begynte hun å skrive at jeg skulle vise frem kroppen min. Da skulle hun vise sin kropp og gjøre ting med seg selv, forteller Pål.

– Det var spennende. Jeg følte det var en eksotisk opplevelse med en kvinne fra Sør-Amerika.

Men det Pål ikke visste da han fjernet plagg for plagg foran webkameraet, var at han hadde gått i fella til organiserte kriminelle.

Presset for penger

– Hun var veldig interessert i å få meg over på Skype. Jeg har alltid likt kvinner som er direkte om slike ting, og som forteller hva de vil. Jeg tenkte at dette bare var cybersex. Det er spennende for du har følelsen av trygghet. Derfor ga jeg e-posten min til henne. Hun fant meg på Skype og vi fortsatte videochatten der, forklarer Pål.

I det øyeblikket han oppga e-posten sin fikk utpresserne tilgang til Påls liv. De fant det fulle navnet og Facebook-profilen hans. Nå visste de hvem familien og vennene hans var.

– Etter at jeg kledde av meg fikk jeg plutselig en ny melding fra henne. Det var en lenke til en video av meg helt naken, sier Pål.

– Hun skrev at jeg måtte betale 20.000 kroner med en gang, hvis ikke skulle de ødelegge livet mitt og sende videoen til familien min og alle vennene mine.

Det knøt seg i magen til Pål. Han ble kvalm og fikk panikk.

– Hvordan skal du forklare noe sånt til familien og personer som er glad i deg? Tenk om du har sjefen din på Facebook? Du kan miste jobben og ryktet ditt. Det er masse som står på spill, sier han.

Vanskelig å stoppe

Allerede i 2015 advarte Kripos om at utpressing på internett, spesielt av unge, ville komme til å øke.

Så langt har ingen blitt tatt for seksuell utpressing i Norge. Det er politidistriktene som får anmeldelsene, men til nå er det kun Kripos som etterforsker.

– Vi har en pågående etterforskning med flere fornærmede. Vi antar at flere av gjerningspersonene befinner seg i Marokko, og har et fruktbart samarbeid med politiet der, forklarer Bjørge.

– Hva er realistiske utfall av saken?

– Vi håper at vi gjennom samarbeidet med utenlandsk politi skal klare å komme frem til hvem som står bak og at disse skal iretteføres, sier Bjørge.

Frykt og skam

Bakmennene bruker en rekke teknikker og metoder for å gjennomføre utpressingen.

Utpresserne påstår ofte at de er profesjonelle hackere, men i realiteten kan selv de med begrensede dataferdigheter gjøre det samme.

Først og fremst skjuler de seg ofte bak såkalte VPN-tjenester, hvor man grovt forklart kan forandre internettadressen sin. Bakmennene kan altså se ut til å befinne seg i Norge, selv om de i virkeligheten befinner seg i et helt annet land.

– Det legges igjen elektroniske spor som politiet kan utnytte, men det er utfordrende når det foregår over internett, hvor gjerningspersonene og fornærmende sitter i hvert sitt land og i forskjellige juristriksjoner, sier Bjørge.

Ofte er det bakmennene selv som utgir seg for å være kvinnene. Alt de trenger for utgi seg som en ung promiskuøs person og lure ofrene i sexfella, er to dataprogrammer.

Det første programmet lager et virtuelt webkamera, som spiller av den videoen utpresseren selv ønsker. Dermed er ofte «kvinnen» vedkommende snakker med enten forhåndsinnspilt eller stjålet fra et annet nettsted.

Det andre programmet brukes til å ta opp videoen av offeret sitt webkamera. Resten er «bare» grove trusler og et psykologisk spill basert på frykt og skam.

– Det er store mørketall. Det er en stor belastning å bli utsatt for dette. Ofrene føler mye skam, og de er redde for hva som skal skje med videoene om de melder ifra til politiet eller andre. De er engstelige, forklarer Bjørge.

Slettet seg selv fra internett

Pål var ikke bare engstelig. Han var forbannet på seg selv og på situasjonen.

Han valgte i likhet med mange andre å ikke gå til politiet. Da han ble konfrontert av utpresserne, fikk han panikk, blokkerte kvinnen som presset han for penger og brøt all kontakt. Så prøvde han å slette alle digitale spor av seg selv på internett, slik at de ikke kunne sende videoen til venner og familie.

– Jeg prøvde å leve vanlig, men jeg tenkte og tenkte. Jeg søkte på nett etter lignende historier, og jeg fant mange. Andre fortalte at de hadde betalt pengene, men at de da bare måtte betale om igjen og om igjen, sier Pål.

For Kripos er dette et problem. Pål har rett i at de som betaler ofte ender opp med å bli presset ytterlige, sier Bjørge. Han ber likevel alle som er utsatt om å ta vare på bevisene.

ADVARSEL: Pål sendte ut denne meldingen til kontaktlisten på Facebook før han slettet seg selv. Foto: Skjerdump

– Om du blir utsatt må du bryte kontakten. Du må ikke betale, men heller ta kontakt med politiet. Ikke slett loggen eller programvaren. Vår erfaring er at om man bryter kontakten og ikke betaler, så er dette såpass organisert og profesjonalisert at gjerningsmennene går videre til neste offer.

Bjørge understreker at det aldri er offeret sin skyld, og han oppfordrer de som blir utsatt til å være åpen om det og søke hjelp.

– Ofrene lever så å si i frykt i lang tid, forklarer Bjørge.

Fortsatt bruker Pål en fiktiv Facebook-profil, og han får hjertet i halsen hver gang en fremmed legger ham til som venn.

– Ikke stol på personer du ikke kjenner på internett. Ikke ta sjansen, det er ikke verdt det, sier Pål, før han skrur av datamaskinen og vender webkamerat tilbake mot veggen