I en kronikk 7. januar «frykter» Kjersti Toppe (Sp) at rusreformen vil føre til økt bruk av rusmidler blant ungdom. Hun baserer det ikke på annet enn at rusbruken hittil har økt med dagens politikk. Runar Torgersen, førstestatsadvokat ved Riksadvokatembetet er uenig med henne. Han leder regjeringens rusreformutvalg og påpeker at straff ikke har begrenset bruken av narkotika, utdypet i en 416 sider lang fagrapport med internasjonal forskning og erfaringer fra andre land.

Rusreformen er en av Venstres største seirer i regjering, etter mange års kamp for en mer human ruspolitikk. Regjeringen skal endre myndighetens reaksjoner mot personer som tas for bruk og besittelse av narkotika – fra straff til helsehjelp.

Rusreformutvalget la fram sine anbefalinger før jul, som det tok Senterpartiet et par timer å avfeie. Basert på Toppes innlegg har hun enda ikke lest utvalgets rapport, selv om hun avfeier den.

For eksempel: Rusreformutvalget anbefaler å erstatte straff med obligatorisk oppmøte hos en kommunal rådgivningstjeneste, hvor barnevernet kobles på om unge ikke møter.

Toppe skriver at «ungdom mellom 16 og 18 selv kan velge om foreldrene skal være med på møtet.» Det stemmer ikke, i rapporten står det derimot at «barn og unge under 18 år som er pålagt å møte for rådgivende enhet, skal innkalles med foreldre eller den som har foreldreansvaret, dersom dette ikke av særlige grunner bør unnlates.» Særlige grunner kan være at barnet utsettes for grove reaksjoner fra foresatte om det avdekkes at de har brukt narkotika.

Toppe er redd for at ungdom ikke vil forstå at narkotika ikke blir lov. Utvalgsleder Torgersen påpeker til NRK at det vil stå rett ut i loven at det er forbudt å ha befatning med narkotika.

– I tillegg vil man bli pålagt å møte for en kommunal rådgivningsenhet, politiet har undersøkelseshjemler, og de vil beslaglegge og ødelegge narkotikaen. Det er vanskelig å se for seg hvordan det kan tolkes som tillatt og lovlig, sier han.

Toppe mener at «dagens reaksjoner på narkotika ikke først og fremst er straff» fordi i 2014 sa Riksadvokaten at politiet ikke skulle «løpe etter slitne narkomane». Men noen måneder etterpå ble en mann i Toppes hjemby, Bergen, tatt av politiet med 1,2 gram hasj. Straffen: 10.000 kr i bot! Hvordan hjelper det mannen, som hun jo representerer på Stortinget? Høy gjeldsbyrde er et stort praktisk problem for dem som til slutt greier å bli rusfrie og vil tilbake til samfunnet.

Vi har arrestert, bøtelagt og fengslet noen av de mest sårbare menneskene blant oss. De som utvikler rusproblemer har ofte hatt psykisk sykdom, eller blitt utsatt for traumatiske opplevelser og misbruk i oppveksten før rusdebuten. De har blitt skjøvet unna med forakt og moralisme. Det er en skam.

Tidligere politimann Knut Røneid sier at politiaksjoner ikke får ned rusbruken blant ungdom. For fem år siden begikk sønnen hans selvmord, kort tid etter at han ble fratatt førerkortet fordi han hadde innrømmet hasjrøyking. – Det var så hardt for han, at han ikkje kunne leve med det. Det var forferdeleg stigmatiserande, og det er det dette handlar om. Det er stigmatisering av dei som er utsett frå før og som kanskje ikkje har det så lett.

Strafferegimet passet ikke på sønnen til Knut, det er et tragisk eksempel som viser at vi må tenke nytt. Rusreformen er Norges viktigste sosiale reform det siste århundret. Det er på tide at Senterpartiet slutter å kjempe mot den. Kom dere videre.