Helsetilsynet i rapport: - AMK drives uforsvarlig

Innringere får ikke svar når de trenger akutthjelp

Trues med tvangsmulkt

BEMANNING OG IKT: Klinikksjef ved OUS, Øyvind Skraastad, sier de ikke har klart å bemanne nok og heller ikke har et teknisk system som takler den store økningen av nødsamtaler de siste årene. Til venstre står Rune Gehrken, AMK-leder for Oslo og Akershus. Foto: ROGER NEUMANN

AMK i Oslo og Akershus slaktes av Helsetilsynet

1218 ganger i fjor ga innringere opp og la på røret da de ikke kom gjennom til AMK-sentralen i Oslo og Akershus.

Terje Helsingeng

May Linn Gjerding

Ola Mjaaland

Oppdatert 11. september 2013

Artikkelen er over syv år gammel

Sentralen, som årlig tar i mot 132.000 nødsamtaler, drives uforsvarlig, fastslår Helsetilsynet i en rapport som truer AMK Oslo og Akershus med tvangsmulkt dersom publikum ikke får raskere svar når de ringer nødtelefonen.

HAR DU ELLER NOEN DU KJENNER OPPLEVD Å IKKE KOMME GJENNOM TIL AMK-SENTRALEN?Kontakt VGs journalister her







I rapporten kommer det frem at innringere måtte vente i både ett og to minutter før operatørene besvarte anropene, til tross for at den anbefalte responstiden er på ti sekunder. I 1218 tilfeller i fjor ga innringere opp og la på røret.

Det innebærer at publikum ikke fikk den akutthjelp som de hadde krav på.

Pasient døde

Helsetilsynet har tatt for seg flere konkrete hendelser som avslører alvorlig svikt i rutinene på sentralen:

* 28. september i fjor tok det to minutter og 28 sekunder før personalet på et sykehjem fikk svar på nødtelefonen - og ytterligere ett minutt før ambulansen ble varslet. Pasienten som hadde fått respirasjonsstans etter å ha satt fast noe i halsen døde før ambulansen kom frem. Klinikkledelsen innrømmer at bemanningen denne dagen var for lav.

* Manglende personellressurser i AMK førte til et en henvendelse om en kvinne med pustevansker først ble besvart ved tredje gangs forsøk - seks minutter etter første gangs innringning. Sentralen opplyser at de tre operatørene var opptatt med hver sin 113-telefon da innringer ringte nødtelefonen.

* På en dagvakt i fjor ble det registrert 20 «tapte» anrop fordi innringer la på røret før man fikk svar. Responstiden på ett enkelt anrop ble registrert til tre og ett halvt minutt.

* På en nattvakt var det i perioder fire til fem anrop på vent - med en responstid på nesten fire minutter på det meste. En av telefonene var fra politiet i Oslo som ville ha medisinsk veiledning etter at en gutt hadde hoppet ut fra tredje etasje - og som senere døde på sykehuset.

LES HELE RAPPORTEN PÅ HELSETILSYNETS HJEMMESIDER HER

Telefonsamtaler gikk tapt

Statens Helsetilsyn mener dette er uforsvarlig og pålegger AMK-sentralen ved Oslo Universitetssykehus å iverksette flere tiltak:

* 90 prosent av anropene til medisinsk nødtelefon 113 skal heretter besvares innen 10 sekunder. Dette er sentralens ledelse pålagt å overvåke.

* Ingen anrop skal vente lenger enn 20 sekunder.

* Helseforetaket må også rapportere responstid til Statens helsetilsyn hver måned i et halvt år fremover.

* Første rapportering skal skje allerede 1. oktober.

* Dersom situasjonen ikke bedrer seg og pålegget ikke etterleves truer Statens helsetilsyn med å ilegge AMK Oslo og Akershus tvangsmulkt.

Også i 2011 gransket Helsetilsynet AMK Oslo og Akershus. Konklusjonen den gangen var at kravet til forsvarlig drift ikke var oppfylt. Sentralen hadde en responstid som var nesten dobbelt så lang som sammenlignbare AMK-sentraler.

Flere operatører opplyste at det regelmessig oppsto situasjoner der henvendelser til medisinsk nødnummer 113 måtte vente i ett til to minutter - og at flere telefonsamtaler gikk tapt på grunn av lang ventetid.

- Meget bekymringsfullt

Direktør Jan Fredrik Andresen i Statens helsetilsyn sier at de ikke har holdepunkter for at lang responstid kan ha ført til tap av liv eller medført alvorlig helseskade.

- Men for lang responstid ved anrop innebærer en økt risiko for at liv kan gå tapt - det tar for lang tid før nødvendig helsehjelp ytes.

Han forventer at helseforetaket så fort som overhodet mulig retter opp forholdene, slik at de får en responstid i tråd med tilsynets brev.

- Hvor alvorlig er situasjonen ved AMK-sentralen?

- Alle brudd på regelverket er alvorlige. Det at en virksomhet driver med et for høyt risikonivå er meget bekymringsfullt.

Viser til befolkningsøkning

Klinikksjef Øyvind Skraastad ved OUS mener at folk kan føle seg trygge når de ringer AMK, til tross for at sentralen har sprengt kapasitet.

- Om folk kan føle seg trygge når de ringer til oss? Ja, det kan de, sier Øyvind Skraastad, som har vært leder for Akuttklinikken siden i fjor.

Han sier at de, etter rapporten i 2011, økte kapasiteten med 13 stillinger.

- Men det tar tid å lære opp AMK-operatører. Underveis har vi samtidig mistet noen. Nå jobber vi med å sette inn operatører, samtidig som vi utarbeider tekniske løsninger som skal bedre kapasiteten, sier Skraastad.

Derfor har sentralen hittil bare bemannet med 8 av de 13. De 13 skulle bemanne 1,5 stilling i døgnet gjennom hele året. På grunn av lite rekruttering av operatører har sentralen derfor bare økt med én stilling.

- Hva har dere satt inn av tiltak etter tilsynets siste rapport 7. juli?

- Vi har intensivert arbeidet med å få IKT-systemet opp, både for å forbedre kapasiteten internt og samarbeidet mellom AMK sentraler regionalt.

- Hvorfor har ikke OUS utbedret forholdene som ble påpekt av tilsynet i 2011 bedre?

- Det er fordi vi ikke har lyktes i å rekruttere så mange operatører som vi ønsket, samtidig som noen også slutter underveis. Vi klarer ikke å løse dette med personell alene, men vi må spisse vår strategi for å erstatte «manpower» med teknologi.

Publisert: 11.09.13 kl. 13:52 Oppdatert: 11.09.13 kl. 16:09