Norsk forsker: – Robotkrigen kommer enten vi vil eller ikke

Krigsroboter som på egen hånd forstår omgivelsene, tilpasser seg været, navigerer uten GPS og beveger seg i typisk norsk terreng. Om få år er det virkelighet.

Roboter vil i stadig større grad utkjempe menneskenes krig i fremtiden. Men det vil forbli menneskenes krig, for det er mennesker som utvikler og bruker systemene, påpeker FFI-forsker Morten Hansbø. Her en drone-sverm. Forsvarets forskningsinstitutt

28. sep. 2017 19:15 Sist oppdatert 5. oktober 2017

Om få år vil roboter på samme måte som mennesker kunne tilpasse seg uventede situasjoner.

De vil kunne handle «tilstrekkelig intelligent». De vil forstå omgivelsene, tilpasse seg været, navigere uten GPS og kunne bevege seg i typisk norsk terreng.

Det skriver Morten Hansbø, forsker ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI), i forskningsartikkelen «Robotikk, kampkraft og bærekraft i fremtidens Forsvar».

KAN DE KONTROLLERES? Vil mennesket kunne klare å kontrollere krigsroboter? Forskeren stiller spørsmålet - og gir selv det skremmende svaret.

– Ikke gjør samme feil som Kodak

Forskeren viser til at den pågående utredningen om fremtidens hær og heimevern bekrefter at selvstyrte stridsvogner om kort tid vil være overlegne tradisjonelle stridsvogner med bemannede tårn.

Det samme er tilfellet med nye kampfly. Selvstyrte våpensystemer vil vinne frem og kunne dominere krig om ikke lenge, skriver Hansbø.

Norske fregatter har et automatisk selvforsvar som langt overgår menneskelig beregningsevne. Ved angrep fra flere missiler vil for eksempel systemet regne ut hvilke som må stanses først. Land som ikke bruker «robotikk», kan bli en krigs letteste offer, mener FFI-forsker Morten Hansbø. Ørn Borgen

– Et forsvar som ikke bruker mye «robotikk», vil ha liten troverdighet om 15 år, fastslår forskeren overfor Aftenposten.

Fakta Hva er en krigsrobot? Bare fantasien setter grenser for hva slags roboter som kan brukes i militær sammenheng: Alt fra enkle og «dumme» roboter til avanserte roboter med høy kunstig intelligens. Som for selvkjørende systemer for biler – som går fra antiskrenssystemer til biler som kan klare seg uten sjåfør – er det grader av selvstyring på militære våpen. Rullende og gående roboter kan utstyres med alt fra lette til tunge våpen, og ved hjelp av kunstig intelligens fungere som et slags soldater. Vis mer

Han synes Norge i dag stiller seg for avventende til ubemannede systemer.

«De neste ti årene kan være Forsvarets Kodak-øyeblikk», skriver han i artikkelen, med henvisning til fotogiganten som ikke fulgte med i timen da digitalt foto erstattet tradisjonell film. (Historien om Kodaks fall kan du lese her.)

Eksperter krever internasjonalt forbud

Elon Musk, som blant annet er toppleder i elbil-selskapet Tesla, er én av 116 teknologieksperter som i et opprop til FN i august tok til orde for et forbud mot bruk av kunstig intelligens i våpenteknologi.

– Dødelige, selvdrevne våpen truer med å bli den tredje revolusjonen innen krigføring, advarer ekspertene bak oppropet, omtalt av blant andre NRK.

Trolig vil våre eventuelle motstanderes bruk av ubemannede systemer sette vår kapasitet ytterligere under press, og samtidig true relevansen av våre verktøy på sikt. Kan vi skjerme egne styrker og ha evne til å ramme fienden uten å henge bedre med innen robot-krig, spør FFI-forsker Hansbø. Bildet viser en tradisjonell stridsvogn fra Telemark bataljon. Marthe Brendefur, Forsvaret

«Når slike våpen først er utviklet, vil en væpnet konflikt bli utkjempet på en større skala enn noensinne, og på en tidsskala raskere enn mennesker kan forestille seg», skriver de 116.

Men lar et forbud seg håndheve? Nei, mener FFI-forskeren.

– Det blir vanskelig å definere hva som skal være lov og ikke, teknologi vil alltid ligge foran et lovverk. Mange vil respektere et forbud, men noen vil ikke – slik det i dag er for andre våpensystemer. Dagens lovverk og krigens folkerett er tilstrekkelig, mener Hansbø.

HVORDAN STOPPE EN SKY AV DRONER? Russlands president Putin vil bruke kunstig intelligens til å skaffe seg verdensherredømme. Hvordan forsvarer du deg mot en million bombedroner spør Aftenposten-kommentator Joacim Lund.

Vil at Forsvaret skal handle nå

Hansbø mener at Forsvaret bør handle nå og foreta bestillinger før teknologien er ferdig utviklet, slik det er blitt gjort for kampflyet F-35.

Norge kan også bli «etisk forpliktet» til å utvikle, bruke og bli ledende på selvstyrte våpen, for å beskytte egne soldater. Ikke minst mot fiendens roboter. Å bruke roboter mot roboter er uproblematisk, etisk, mener Hansbø.

F-35 kampfly, som her er under produksjon ved Lockheed Martin-fabrikken i Fort Worth i Texas i USA, er ikke krigsroboter. Men mange av flyets funksjoner er automatisert, og i kamp foretar disse funksjonene beregninger langt raskere enn piloten som sitter i cockpit. Reuters

Hansbø fastslår at flere av dagens potensielle motstandere for Norge er på hugget, og at flere av disse bryr seg lite om skikk og bruk, regulering eller lovverk.

«Noen av de etisk mest betenkelige anvendelsene av robotikken er de enkleste å realisere», skriver Hansbø.

VELGER MÅLET SELV: Våpen som selv velger ut og angriper mål, er få år unna – hvis politikerne sier ja – sier norsk offiser. En feltprest er en av ekspertene som står bak boken «Når Dronene Våkner».

Fakta Slik virker en krigsrobot Slik fungerer en krigsrobot: Ifølge den norske offiseren Per Rostad kan man allerede i dag lage bevæpnede roboter som er selvtenkende og selvhandlende. Dette kjennetegner dem: De er på størrelse med en middels stor hund. De består av en sensorpakke, et våpen og en datamaskin, montert på et chassis. Kan operere uavhengig av mennesker lenge. Har kamera som fungerer like bra i dagslys som på natten. En algoritme som er lastet opp gjør roboten i stand til å skyte på mål over en gitt høyde, som står på to ben el. gjenkjenner ansikter. Vil takket være utholdenhet og presisjon være mennesket overlegent. Vis mer

– Bare fantasien setter grenser

Hansbø beskriver hvordan en fiende med enkle midler kan lure en større makt med avanserte våpen til å sløse med disse ved å sende en sverm av billige droner.

«Når det kommer hundre droner mot oss, tømmer vi fort lageret. Hva da? [ ... ] Vi trenger nye ressurser og løsninger for både deteksjon og motmidler. Robot-mot-robot-kamp er antagelig rett rundt hjørnet», skriver han.

I mars opplyste den amerikanske generalen David Perkins under et hærseminar i Alabama at USA hadde brukt en Patriot-rakett til å skyte ned en ordinær drone. Dronen kostet rundt 2000 kroner, en Patriot-rakett koster rundt 2,5 millioner kroner. Normalt brukes patriot-raketter mot fiendtlige fly eller missiler. Perkins ga ifølge BBC ingen opplysninger om når eller i hvilken anledning Patriot-raketten ble avfyrt mot dronen. AFP

– Hva slags våpen kan robotene utstyres med?

– Det er nesten bare fantasien som setter grenser. Man kan sogar bevæpne «dumme» systemer i dag, hvis man vil, sier Hansbø.

– Kan din artikkel oppfattes som en søknad fra FFI om midler til selv å delta i utviklingen av autonome våpensystemer?

– Artikkelen er nok delvis et innlegg i debatten om vi bør bruke mer penger på å komme opp i teten innen feltet ubemannede systemer og robotikk generelt – med stor potensiell nytteverdi for Forsvaret og det sivile samfunnet. Robotikk vil først og fremst være sivilt og til stor nytte for mange, avslutter Hansbø.

Frykter ikke at teknologien vil dominere som terrorvåpen

– Om den globale sikkerhetssituasjonen endrer seg dramatisk, og større nasjoner står overfor hverandre i mer eksistensielle krigssituasjoner, så frykter jeg at dette kan komme i løpet av få år.

Det sier Gjert Lage Dyndal, oberst og tidligere dekan ved Luftkrigsskolen, med mastergrad i krigsstudier og doktorgrad i historie fra Centre for War, nå på jobb for NATO i Brussel.

Dyndal var i fjor medforfatter av boken Når Dronene Våkner, som nettopp handler om selvstyrte våpen og robotisering i krig.

– Tenk på hvor rask våpenutviklingen gikk under siste verdenskrig, eller i startfasen på atomkappløpet, sier Dyndal.

– I utgangspunktet støtter jeg Hansbø i at vi bør «hoppe på trenden» for å være med på utviklingen og for å være forberedt, og forske på dette. Men jeg er uenig i at vi bør skaffe oss dette nå. Fordi det vil gå ut over annet vi trenger, som modernisering av Hæren, sier han.

Men:

– Jeg er nok ikke av de som frykter at teknologien vil bli de nye store terrorvåpnene. Droner som effektive våpen trenger en viss størrelse for å bære en nyttelast som er ødeleggende. Veldig små droner er og blir ikke mer enn et gevær, eller en granat. Og de våpnene er allerede tilgjengelig i stort monn for terrorister. Det er helt klar en mulighet å benytte droner, men vil ikke bli noen større terrortrussel enn hva vi allerede har med en terrorist bærende på en granat. Dette håndterer vi, sier Dyndal.

SELVTENKENDE KRIGSDRONER: Dyre krigsmenn og militært materiell har bekymret konger og finansministre siden faraoenes tid. Selvtenkende droner kan endre på dette.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding