Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Russiske myndigheter beordrer sivile sjøkapteiner om å skaffe seg detaljkunnskap om norskekysten slik at de er «forberedt på en eventuell konflikt eller krigssituasjon med Norge».

Det skriver skriver fiskeribladet Fiskaren.

Kystdirektør Kirsti Slotsvik bekrefter overfor Dagbladet at de har mottatt en bekymringsmelding fra en los i Fredrikstad.

Hun sier innholdet går på at man bekymrer seg for at russerne kan anskaffe seg informasjon om norskekysten som kan misbrukes.

- Så alvorlig «For meg var dette så alvorlig at jeg ville gå videre med det, og så langt som mulig», skriver los Øistein Nilsen i en epost Fiskaren har fått innsyn i.

Han ønsker ikke å kommentere saken ytterligere overfor Dagbladet.

I den interne eposten han skrev til Kystverkets ledelse, beskriver han et møte med en kaptein på en båt:

«Han kunne fortelle at under en samtale med en av disse russiske kapteinene, fortalte denne at russiske myndigheter oppfordret russiske kapteiner til å ta farledsbevis og gjøre seg så kjent på kysten som mulig, slik at de kunne være loser/ kjentmenn på russiske militærfartøyer under en konflikt/krigssituasjon.»

Et farledsbevis er et bevis man må ha for å kunne opprettholde losplikten uten en los om bord i båten. Det vil si, et bevis som gjør at du kan vise til at du er godt nok kjent i området selv, til å kunne føre båten.

- Så kjent som de trenger Er dere redd det kan være Putin som samler detaljkunnskap?

- I utgangspunktet regner vi med at russerne er så kjent som de trenger å være på norskekysten. Men man skal jo være føre var, sier Slotsvik til Dagbladet.

Hun er takknemlig fra tipset fra statslosen.

- Losen har en plikt til å følge med og varsle om de ser eller hører noe som kan være mistenkelig. Han gjør det han skal gjøre, sier hun og fortsetter:

- Spørsmålet er bare «kan vi gjøre noe med det?». Slik systemet er lagt opp, så kan man ikke på generelt grunnlag diskriminere på grunnlag av nasjon, sier hun.

PST bekrefter Bekymringsmeldingen er nå «sendt videre opp i systemet». PST er kontaktet, opplyser hun.

- Når vi mottar slike meldinger, vurderer vi om vi skal ta den videre. Om det er en konkret sak er det PST som er vår kontakt i dette. De skal ha fått beskjeden, sier hun.

- Er dere bekymra, eller er dette en fillesak?

- Vi følger med, men det går an å holde hodet kaldt her og følge med. Vi er ikke i konflikt med Russland. Vi skal ikke være naive - men heller ikke paranoide.

BEKREFTER: Kystdirektør Kirsti Slotsvik. Foto: Per Flåthe Vis mer

Russiske sjøfartsmyndigheter er ikke innblandet i saken etter at Kystverket mottok bekymringsmeldingen.

- Det er for så vidt ingen grunn til å ta kontakt med dem heller, det er et norsk system. I andre sammenhenger har vi grei kontakt. Det er normal kontakt slik man har to land som grenser mot hverandre, sier direktør Slotsvik.

PST bekrefter at de har mottatt beskjeden fra Kystvakten.

- Vi kan bekrefte at Kystverket har tatt kontakt med oss i forhold til denne saken, sier kommunikasjonsdirektør Trond Hugubakken til Dagbladet.

- Ikke overrasket - Jeg vil ikke gå inn på hva vi gjør med denne typen informasjon, men jeg kan si at vi ikke er overrasket over at slik aktivitet foregår. Det kan meget vel stemme at det er uttalt et ønske om å skaffe seg informasjon om norskekysten, sier han.

Han viser til at PST omtaler slike trusler i sin trusselvurdering.

- Det å kartlegge vår infrastruktur, vår beredskap, forsvaret og våre disposisjoner - det er noe vi forventer at blant andre Russland kommer til å gjøre i 2015. Så vi ser på denne saken som et element i dette. Vi er ikke overrasket, sier Hugubakken.

- Det er kanskje bare et eksempel på at etterretningen mot Norge fortsatt er høy. Det er ikke noe nytt, sammenlignet for eksempel med hvordan situasjonen var under Den kalde krigen.

- Hvor alvorlig ser dere på dette?

- Det er vanskelig å sett et måltall på alvorlighetsgraden, vi omtaler ikke det. Vi beskriver trender og utvikling, og er i løpende kontakt med institusjoner slik at man kan forebygge at fremmede stater får den informasjonen de er på jakt etter.

- Men det er ikke uvanlig at fremmed etterretning tilegner seg kunnskap de ønsker å bruke en gang, sier Hugubakken i PST.

Har du tips eller innspill i saken? Ring oss på 24 00 00 00, send SMS/MMS til 2400 eller skriv til oss på 2400@dagbladet.no.