”Numele Laurei Codruța Kovesi va fi trimis, după validarea de către șefii grupurilor politice, la membrii Consiliului Uniunii Europene. Aceștia vor decide cu majoritate dacă o susțin sau nu. Ceilalți doi candidați au fost eliminați din cursă”, a explicat europarlamentarul Cristian Preda.

Laura Codruța Kovesi a câștigat marți seară votul din comisia pentru control bugetar (CONT) a Parlamentului European pentru desemnarea procurorului-șef al Parchetului european, clasându-se peste contracandidații săi din Franța și Germania. Astfel, fosta șefă a DNA a primit 12 voturi, Francois Bohnert (Franța) a obținut 11 voturi, iar Andres Ritter (Germania) a obținut un singur vot.

Laura Codruța Kovesi a fost audiată marți seară timp de 75 de minute în Parlamentul European, fiind ultimul candidat pentru postul de șef al Parchetului European, după Andres Ritter și Francois Bohnert. Kovesi a răspuns multor întrebări legate de acuzațiile aduse de PSD, ALDE și aliații lor mediatici, ea spunând de fiecare dată că a respectat legile. A demontat dosarul penal făcut de secția specială pentru magistrați, calificând acuzele drept neadevărate. Mai mulți europarlamentari, din diferite grupuri politice, au declarat că o susțin și îi recunosc realizările și s-au declarat solidari cu ea în fața acuzațiilor. Pe de altă parte, europarlamentarul Maria Grapini (membru al partidului fondat de Dan Voiculescu) a stârnit ilaritate în sală cu o serie de acuze identice cu cele vehiculate în fiecare seară de Antena 3.

Procurorul-şef european, care va conduce Biroul Procurorului Public European (EPPO), va fi numit de comun acord de către Parlamentul European şi Consiliu.

Propunerea rezultată din votul Comisiei LIBE şi din recomandarea Comisiei CONT va fi acum trimisă Conferinţei Preşedinţilor (preşedinţii PE şi liderii grupurilor politice) de către preşedintele Comisiei LIBE. Ei vor decide paşii de urmat la 7 martie, înaintea negocierilor cu Consiliul.

Parchetul European, care ar urma să devină operaţional până la sfârşitul lui 2020, va fi un birou independent însărcinat cu investigarea, urmărirea şi aducerea în faţa justiţiei a infracţiunilor împotriva bugetului UE, cum ar fi frauda, corupţia sau frauda transfrontalieră de TVA de peste 10 milioane de euro. Lista infracţiunilor va putea fi extinsă în viitor pentru a include, de exemplu, activităţi teroriste.

Până în prezent, 22 de state membre ale UE s-au alăturat Parchetului European. Exceptând Marea Britanie, care va părăsi UE, cele cinci ţări care nu participă încă (Suedia, Ungaria, Polonia, Irlanda şi Danemarca) se vor putea alătura în orice moment.

Parchetul European va avea sediul central în Luxemburg şi va fi compus dintr-un procuror-şef şi un colegiu de procurori din toate ţările participante. Aceştia vor coordona investigaţiile curente desfăşurate de către procurorii delegaţi în fiecare stat participant.

Parchetul European va veni în completarea activităţii OLAF (Biroul european de luptă antifraudă) şi a Eurojust (agenţie a Uniunii Europene ce se ocupă de cooperarea judiciară în materie penală între agenţiile statelor membre), care nu sunt echipate pentru a ancheta sau pentru a urmări penal cazuri individuale.