Problemele din traficul bucureștean ar putea fi rezolvate printr-o simplă apăsare a unor butoane. Capitala dispune de un sistem de management al traficului ultraperformant, cu senzori și tehnologii care permit intervenția live asupra traficului în orice moment, inclusiv prioritizarea transportului public. Primăria Capitalei nu prea știe însă cum să îl folosească. Astfel, doar 60% dintre intersecțiile semaforizate au fost incluse in sistem și doar 300 de vehicule RATB au fost dotate cu senzori pentru prioritizarea lor în trafic. Primăria Capitalei nu are nici personal calificat pentru administrarea acestui sistem, așa că Centrul de Control este găzduit de o firmă privată, UTI. Însă nici această firmă nu are angajați pregătiți pentru utilizarea sistemului la potențialul real, așa că, în acest moment, Centrul de Control se ocupă doar cu monitorizarea traficului. Între timp, a expirat și contractul de întreținere a sistemului, iar Primăria Capitalei nu l-a reînnoit.

Eșecul Sistemului de Management al Traficului din Capitală. Cum s-au cheltuit 143 milioane lei

Sistemul de Management al Traficului din București (SMTB) reprezintă una dintre cele mai bune soluții pentru decongestionarea traficului din oraș. Asta în teorie. Pentru că la 8 ani de la implementarea Sistemului, Bucureștiul a reușit, în 2014, "performanța" de a se clasa pe primul loc în Europa la capitolul "cele mai mari ambuteiaje".

SMTB a fost implementat de compania românească UTI între 2007 și 2009. Inițial, sistemul acoperea 96 intersecții, însă ulterior fost extins, iar astăzi aproximativ 270 din cele 450 de intersecții semaforizate din oraș au fost incluse în sistem. Astfel, după 8 ani, doar 60% dintre intersecțiile semaforizate fac parte din SMTB. Și asta nu e tot. Dintre aceste 270 intersecții, doar 170 sunt conectate la Centrul de Control, se arată în raportul preliminar al Planului de Mobilitate Urbană Durabilă pentru Regiunea București-Ilfov (PMUD), obținut în exclusivitate de B365.ro.

Cele 170 de intersecții care sunt conectate la sistem (printr-o rețea de fibră optică) au antene și sistem de detectare video, iar sistemul are capacitatea de a adapta timpii de semaforizare.

Sistemul nu este utilizat însă la potențialul lui real. În esență, Sistemul de Management al Traficului din Capitală include trei sub-sisteme:

- Un sub-sistem adaptabil pentru controlul traficului destinat optimizării timpilor de semaforizare, pe baza datelor colectate în timp real;

- Un sub-sistem ce oferă prioritate autobuzelor la intersecțiile semnalizate;

- Un sub-sistem CCTV pentru vizualizarea vehiculelor aflate în intersecții.

SMTB permite controlarea traficului bucureștean din Centrul de Control, și corectarea live a problemelor, în funcție de situația din teren, la un anumit moment. Inclusiv autobuzele RATB sunt dotate cu emițători ce permit prioritizarea lor în intersecții. În realitate însă, aceste măsuri nu sunt aplicate, pentru că activitatea curentă a Centrului de Control este în principal de a monitoriza evenimentele. "În prezent, nu există intervenție live în program. Totuși, sistemul are capacitatea necesară pentru ca aceasta să fie implementată", se precizează în raportul preliminar al PMUD.

De asemenea, doar 300 de mijloace de transport în comun sunt echipate cu tehnologia necesară pentru a solicita prioritate, dar deoarece acestea nu sunt alocate pe aceleași rute, nu există posibilitatea oferirii de benzi de prioritate pentru autobuzele aflate în întârziere.

Contractul de întreținere a sistemului a expirat

Potrivit raportului PMUD, "eșecul relativ al SMTB de a funcţiona la potențialul său complet poate fi în principal atribuit aranjamentelor instituționale prezente".

Astfel, Departamentul de Transport din cadrul Primăriei Capitalei are doar trei angajați care se ocupă cu toate problemele de trafic din oraș. Ei nu au pregătirea profesională necesară pentru administrarea unui centru de control atât de sofisticat.

De altfel, Centrul de Control nici nu funcționează la sediul Primăriei Capitalei și nici măcar nu este administrat de personalul municipalității. De administarea sistemului se ocupă firma privată UTI, iar Centrul de Control funcționează la sediul acesteia. Personalul care lucrează acolo este însă alcătuit numai din operatori care monitorizează starea traficului. "Nu există un inginer de trafic la centrul de control și nici personal cu o capacitate profesională suficientă pentru a utiliza acest sistem la întregul său potențial", se precizează în raportul citat.

În plus, contractul de întreținere a SMTB a expirat și astfel sistemul nu oferă serviciile pe care trebuie să le furnizeze. Primăria Capitalei nu a înnoit contractul din cauza lipsei resurselor financiare.

"Administratia Strazilor Bucuresti are incheiat un Acord Cadru, urmând ca în funcție de creditele bugetare alocate și necesități să se încheie un Contract Subsecvent", au precizat pentru B365.ro,reprezentanții Administrației Străzilor.

Tot din cauza fondurilor insuficiente, senzorii de trafic electromagnetici din intersecții nu sunt întreținuți și înlocuiți, iar programele pentru semaforizare nu sunt actualizate, așa cum este necesar.

"Prezentul SMTB poate fi 'prea sofisticat' și mare pentru capacitatea profesională a orașului", este una dintre concluziile raportului preliminar al PMUD. Sistemul acesta sofisticat a costat însă 143 milioane lei, din care mai sunt încă de achitat 67 milioane lei.

Raportul preliminar al Planului de Mobilitate Urbană Durabilă pentru Regiunea București-Ilfov propune municipalității și o serie de măsuri pentru extinderea funcționalității SMTB:

- Conectarea tuturor intersecțiilor semaforizate la SMTB

- Actualizarea programelor de semnalizare de la SMTB

- Echiparea tuturor vehiculelor de transport public cu emiţători ce le vor permite să aibă prioritate în intersecții

- Instalarea de VMS (semnale cu mesaj variabil) combinate cu detectoare ce vor oferi informații în timp real despre evenimentele speciale, timpii de călătorie și opțiunile de rută

- Capacitate de amendare, inclusiv trecerea pe roșu la semafor, utilizarea benzii pentru transport public de către traficul general, încălcarea limitei de viteză.

Bucureștiul este orașul cu cele mai mari ambuteiaje din Europa

TomTom, producătorul de sisteme GPS, efectuează anual un studiu privind congestiile din trafic la nivel mondial (200 orașe). Studiul definește congestia ca fiind procentajul timpului suplimentar de călătorie necesar efectuării unei călătorii în comparație cu timpul necesar aceleiași călătorii efectuate în afara orelor de vărf. Astfel, de exemplu, dacă o călătorie necesită 10 minute pe timp de noapte și 15 minute în timpul zilei, indicele de congestie este de 50%. Conform studiului realizat în 2014, Bucureștiul este orașul cu cele mai mari ambuteiaje din Europa, cu un nivel de congestie de 41%. Alte orașe europene cu valori ridicate de congestie sunt Varșovia (40%) și Roma (38%). Bucureștiul a depășit orașe precum Londra (37%), Marsilia (36%) și Paris (35%).

Datele colectate de către consultantul care a lucrat la raportul prleiminar al PMUD arată că indicele de congestie în timpul orelor de vârf este mult mai mare (84% în timpul dimineților de marţi și 87% vineri seara!) decât valorile medii. Indicele de congestie mediu în timpul orelor de vârf din timpul serii este de 82% și este mai ridicat decât cel din timpul orelor de vârf din cursul dimineții (78%).

Etichete: ambuteiaje, Bucureşti, realitatea, Sistemul de Management al Traficului, trafic