Scandal în plenul Senatului, acolo unde are loc dezbaterea Legilor Justiţiei. Opoziţia a cerut scoaterea de pe ordinea de zi a proiectelor, însă parlamentarii PSD și ALDE au refuzat. Supusă la vot, solicitarea liberalilor a fost respinsă cu 71 de voturi „împotrivă” şi 38 de voturi „pentru”.

Foto: InquamPhotos/Octav Ganea

Actualizare 14:50. Ședința Senatului a fost suspendată din nou, după ce și parlamentarii Puterii au decis să meargă la Camera Deputaților, unde va avea loc o ședință a camerelor reunite. Anterior, majoritatea a votat că ședința poate continua în același timp cu plenul camerelor reunite, încălcând astfel regulamentele din Parlament.

Actualizare 14:35. La propunerea senatorului PSD Șerban Nicolae, majoritatea a decis (cu 70 voturi „pentru”, opt abțineri și niciun vot „împotrivă”) ca senatorii să poată formula amendamente direct în plen, altele decât cele cuprinse în raportul comisiei speciale.

Actualizare 14:30. Amendamentele la legea 303/2004 privind statutul magistraților se dezbat fără partidele din Opoziție în sală. În acest moment niciun senator de la PNL, USR și PMP nu se află în plen, ei plecând la Camera Deputaților.

Actualizare 13:50. Ședința de plen a Senatului s-a reluat, după aproape o oră.

Actualizare 13:00. Călin Popescu Tăriceanu a suspendat ședința de plen a Senatului, după ce parlamentarii USR au mers la prezidiu ca să protesteze. Ei adus și un proiector și au afișat imagini de la proteste.

ACTUALIZARE 12.00. „Au refuzat propunerea PNL de a scoate aceste legi de pe ordinea de zi încalcand astfel regulamentul Senatului care spune că senatorii trebuie să aibă raportul comisiei de fond cu cel puţin 3 zile lucrătoare înainte de a avea legea pe ordinea de zi. AU PUS RAPORTUL PE SITE ASTAZI LA 10:52 am. Aceşti oameni care încalcă regulamentul Senatului ne spun că ei nu au niciun interes cu aceste legi ale justiţiei!!!! Hoţii strigă hoţii", scrie senatorul Florin Cîţu, pe contul său de Facebook.

Senatorii USR au protestat de la tribuna Senatului. Ei au venit şi cu portavoce, la fel cum s-a întâmplat în plenul Camerei Deputaţilor.

Mihai Goțiu este cel care a adus portavocea, el fiind liniștit de chestorii Senatului. Senatorul a început să o folosească atunci când președintele de ședință, Călin Popescu Tăriceanu, i-a tăiat microfonul.

Setarile tale privind cookie-urile nu permit afisarea continutul din aceasta sectiune. Poti actualiza setarile modulelor coookie direct din browser sau de aici – e nevoie sa accepti cookie-urile social media

De asemenea, senatorii USR au adus niște mânuțe galbene, prezente și la manifestațiile împotriva acestor modificări, și le-au distribuit și celor de la PNL.

În același timp, opoziția mai spune că nu are rapoartele pentru ultimele legi ale justiţiei, după ce comisia specială condusă de Florin Iordache „a lucrat” până târziu în noapte.

Setarile tale privind cookie-urile nu permit afisarea continutul din aceasta sectiune. Poti actualiza setarile modulelor coookie direct din browser sau de aici – e nevoie sa accepti cookie-urile social media

În schimb, parlamentarii de la PMP au părăsit sala pentru a nu asigura cvorum, dar au solicitat amânarea pentru sesiunea parlamentară viitoare a dezbaterilor pe marginea legilor Justiţiei.

La rândul lor, cei de la USR au solicitat retrimiterea la comisie pentru 60 de zile a legilor justiţiei.

Astăzi, senatorii PSD și ALDE vor să adopte modificările controversate la legea 303/2004 privind statutul magistraților și la legea 304/2004 privind organizarea CSM.

Proiectul de modificare a Legii 303/2004 privind Statutul magistraţilor se află pe ordinea de zi a şedinţei de marţi a plenului Senatului, care este for decizional pe această lege. Cu o zi în urmă, Comisia Iordache a adus mai multe modificări proiectului, faţă de forma adoptată de Camera Deputaţilor, unul dintre amendamente fiind că preşedintele poate refuza motivat, o singură dată, numirea şefilor Parchetului General, DNA şi DIICOT, aducând la cunoştinţa publicului motivele refuzului.

Comisia specială pentru legile Justiţiei a adoptat, luni seară, după aproximativ nouă ore de dezbateri, Raport de admitere, cu amendamente, la proiectul de modificare a Legii 303/2004 privind Statutul magistraţilor.

Comisia a adus mai multe modificări proiectului, faţă de forma adoptată de Camera Deputaţilor.

Cel mai important amendament prevede că preşedintele României poate refuza, motivat, o singură dată, numirea în funcţiile de conducere la Parchetul Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie, Direcţia Naţională Anticorupţie şi Direcţia de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism, aducând la cunoştinţa publicului motivele refuzului. Acum, preşedintele nu este limitat la un singur refuz.

Comisia a mai adoptat un amendament al PSD prin care a fost eliminată proba scrisă de la promovarea în funcţia de judecător la Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie. Proba pe care candidatul o va susţine în faţa Secţiei de judecători a CSM este un interviu.

Un alt amendament prevede că soluţiile adoptate de un procuror pot fi infirmate de către procurorul ierarhic superior, dacă acesta le apreciază ca fiind nelegale sau netemeinice. Un alt amendament depus de PSD spune că magistraţii stagiari nu au dreptul să dispună măsuri privative sau restrictive de libertate.



Tot luni, comisia condusă de Florin Iordache a adoptat un amendament la proiectul de modificare a Legii 303/2004 privind Statutul magistraţilor care prevede că hotărârile secţiilor CSM pot fi atacate cu recurs în termen de 15 zile de la comunicare, fără parcurgerea procedurii prealabile, la Secţia de contencios administrativ a Curţii de Apel. În prezent, hotărârile secţiilor pot fi atacate la Plenul CSM, iar hotărârile acestuia sunt definitive şi irevocabile.

Un alt amendament adus luni la proiectul de modificare a Legii 303/2004 privind Statutul magistraţilor prevede că magistraţii trebuie să aleagă între pensiile speciale, iar până la împlinirea a 65 de ani nu pot cumula pensia cu salariul.

De asemenea, Comisia a stabilit, luni, că răspunderea statului nu înlătură răspunderea civilă, penală sau disciplinară a judecătorilor şi procurorilor care şi-au exercitat funcţia cu rea-credinţă sau gravă neglijenţă. Există gravă neglijenţă atunci când judecătorul sau procurorul nesocoteşte din culpă, în mod grav, neîndoielnic şi nescuzabil, normele de drept material ori procesual.

Parlamentarii au mai stabilit că nu este îndreptăţită în repararea pagubei persoana care, în cursul procesului, a contribuit la săvârşirea erorii judiciare de către judecător sau procuror. Pentru repararea prejudiciului, persoana vătămată se va îndrepta cu acţiune împotriva Ministerului Finanţelor Publice, iar competenţa soluţionării acţiunii civile revine tribunalului în a cărui circumscripţie îşi are domiciliul reclamantul. Plata de către stat a sumelor datorate cu titlu de despăgubire se face în termen de cel mult şase luni de la data comunicării hotărârii judecătoreşti definitive.

Legile justiţiei au intrat, luni, într-o procedură accelerată de dezbatere şi vot, fiind posibil ca până miercuri sau joi să fie aprobate toate cele trei proiecte. Rapoartele pentru dezbaterea din plenul Senatului sunt făcute tot de către Comisia specială condusă de Florin Iordache.

Biroul Permanent al Senatului a aprobat joia trecută o procedură de urgenţă accelerată pentru dezbaterea legilor justiţiei în forul decizional: parlamentarii au avut termen de depunere a eventualelor amendamente până luni dimineaţă la ora 9.00 la legea privind organizarea judiciară şi cea privind funcţionarea CSM, comisia specială trebuind să elaboreze raportul în maximum 24 de ore, până marţi dimineaţa la ora 9.00.

Plenul Camerei Deputaţilor a adoptat săptămâna trecută cele trei legi ale Justiţiei: luni a fost dat votul final pe legea 303/2004 privind statutul judecătorilor şi procurorilor, iar miercuri au fost votate legea 304/2004 privind organizarea judiciară şi legea 317/2004 privind funcţionarea CSM.

Senatul este forul decizional în cazul tuturor celor trei acte normative.

Câteva sute de magistraţi au protestat, luni, în faţa instituţiilor, faţă de modificarea legilor justiţiei, dar şi faţă de modificarea Codurilor penale.

În Capitală, aproximativ 500 de magistraţi au protestat în tăcere, luni seară, pe treptele Curţii de Apel Bucureşti, proteste similare ale magistraţilor având loc şi la Constanţa, Cluj-Napoca, Brăila, Slatina sau Braşov.

Preşedintele Consiliului Superior al Magistraturii, Mariana Ghena, a trimis, luni, o scrisoare deschisă preşedintelui Comisiei parlamentare speciale pentru legile justiţiei, Florin Iordache, în care îi cere să acorde timp Consiliului pentru a se consulta cu corpul magistraţilor. Ea precizează că faptul că magistraţii au ajuns să protesteze trebuie să dea de gândit societăţii şi Parlamentului.