För två år sedan kritiserade landstingsrevisorn Hans Molander (FP) informationsenheten för att sprida majoritetens propaganda. Den kritiken nappade Magnus Leivik på. Han gjorde en undersökning som visade att 46 procent av pressmeddelandena hade politiska förtecken i form av kommentarer från majoriteten.

Om detta ska anses vara politiserat information kan i och för sig ifrågasättas. Information från en politisk organisation, som landstinget är, kan svårligen göras opolitiska.

Nu har han emellertid gjort om undersökningen och utökat den till att omfatta hela landet. Mer än 2 700 pressmeddelande från 20 landsting och regioner under förra året har gåtts igenom. Undersökningen förtjänar viss uppmärksamhet och då inte bara från ett regionalt perspektiv.

Resultatet av hans genomgång visar att antalet politiserade pressmeddelanden, enligt hans definition, har ökat till 57 procent. Landstingen i Uppsala och Örebro län följer tätt efter med 54 respektive 53 procent. Lägst andel pressmeddelanden med politiska förtecken har Kalmar och Stockholms läns landsting med två respektive fem procent. Det visar att informationen kan skötas på olika sätt.

Det riktigt intressanta lämnar dock Magnus Leivik därhän. Gemene man läser inte pressmeddelandena. Det gör representanter för medierna. Och det är hur dessa journalistiskt behandlar pressmeddelandena, som är viktigare att undersöka än hur informationen till pressen har formulerats.

En sådan undersökning borde vara ytterligt angelägen för medieforskningen vid exempelvis Mittuniversitetet i Sundsvall. Forskarna där har i någon mån varit inne på detta ämne i samband med valrörelsen inför valet 2006. Då konstaterades att medierna förhöll sig tämligen passiva till de utspel som partierna i landstingen gjorde.

Ett passivt förhållningssätt från medierna, som resulterar i att pressmeddelandena publiceras eller återges utan journalistisk bearbetning, innebär att de partier som ingår i landstingsmajoriteten gynnas av ett politiserat budskap.

Utifrån partitaktisk synpunkt kan det vara smart att låta informationsenheten förmedla majoritetens åsikter. Men utifrån allmänhetens perspektiv borde det vara annorlunda. Informationen bör i görligaste mån vara saklig och opartisk. Partierna har sina egna politiska tjänstemän och informatörer som kan sättas i arbete för att komplettera informationen till medierna.

Landstingsdirektör Jan Grönlund säger till tidningen att det inte får uppfattas av allmänheten att tjänstemännen är politiskt styrda. Med tanke på de väldiga skillnaderna som Leiviks granskning uppvisar finns det visst fog för slutsatsen att informationsenheten får tänka om. Antingen bör pressmeddelandena avpolitiseras eller kompletteras med uttalanden och synpunkter från de partier som representerar minoriteten för att balansera informationen.