Preşedintele României, Klaus Iohannis a spus la finalul vizitei de luni, din capitala Banatului, că a descoperit, pe lângă „Timişoara universitară“ şi „Timişoara cultural“, şi un al treilea apelativ: „Timişoara ştiinţifică”.„Timişoara este şi un oraş al inovării şi a competivităţii, care se scrie cu C-mare“, a declarat Iohannis la ieşirea de la centrul de cercetare medicală OncoGen, realizat în urma unei investiţii de 12 milioane de euro (fonduri europene) şi inaugurat anul trecut.

Preşedintele a fost uluit să afle că la Timişoara, în sediul OncoGen, se lucrează la realizarea primei bio-imprimante din România şi din estul Europei.

Deşi pare deprins din filmele SF, această imprimantă, realizată la Timişoara, va printa ţesut uman. Această tehnologie avansată va permite reproducerea, din celule stem, de urechi, nas, piele, vase de sânge şi organe. Responsabili de proiect sunt specialiştii de la Symme3D, care au relizat, tot în premieră naţională, o imprimantă pentru răşină (plastic) şi una pentru metal.

„Continuăm trendul ascendent pe care l-am luat încă de la înfiinţarea firmei. Acuma pregătim, pentru prima oară în România, o imprimantă 3D bio 100% românească. Împreună cu colegii mei, foarte talentaţi şi foarte pregătiţi în toate domeniile, de la partea mecanică, la cea de software şi inginerie, împreună cu doctorii şi cercetătorilor de la OncoGen, vom începe un proiect de dezvoltare a acestei imprimante pentru printarea de cartilagii, în prima instanţă, având în vedere că sunt foarte puţin vascularizate, apoi, după cum ne creşte şi experienţa, în funcţie de rezultatele obţinute la nas, urechi, genunchi, putem merge şi mai departe, pentru a printa piele, organe mici, vascularizate, şi vase de sânge. În viitorul nu foarte îndepărtat vom printa şi organe funcţionale, rinichi, muşchi, ţesuturi mari în cazul pacienţilor cu arsuri grave“, a declarat Călin Brandabur, CEO Symme 3D.







Organe crescute din celule stem

Bioprinterul se realizează împreună cu cercetătorii de la OncoGen, unde Brabndabur şi echipa şi-au instalat departamentul. Procedeul de bio printare este destul de complicat.

„Organele se vor face din celule mezenchinale, adică celule stem, care, după prelevare, sunt puse într-un suport de glucoză, astfel încât să fie programate chimic pentru a prelua structura, forma suportului organic. Depunerea se face succesiv, strat cu strat, până ajungem la forma finală a organului. Se obţine între două şi patru ore pentru urechi şi nasuri. După ce sunt printate în forma finală, ele sunt crescute timp de câteva zile într-o enclavă ultravioletă, astfel încât să fie şi hrănite. Iniţial hrănirea nu se face prin vascularizare, ci prin osmoză. Apoi se vor diviza şi vor creşte astfel încât să preia funcţia şi forma organului printat 3D. Asta se întâmplă în primă fază. Apoi se pot transplanta. E un pic SF, dar e mult mai aproape decât ne aşteptam, e o tehnologie foarte accesibilă deja“, a explicat Călin Brandabur.

Avantajul bio-printerului este că se pot preleva celule de la pacienţi, astfel că riscul de refuz al organismului pentru „printuri“ este zero.

„Acum suntem în fază de cercetare, dar cred că în maximum cinci ani de zile vom putea face primele transplanturi pe om. Vom încerca, în colaborare cu centrul OncoGen, să găsim şi cireaşa de pe tort. Şi anume, să prelevăm celule canceroase, după ce creştem organul dorit, şi aplicăm medicamentul. Practic îngheţăm organul printat, îl secţionăm şi observăm care este cea mai optimă metodă de vindecare, care e cel mai bun medicament. Astfel vom putea creea medicamentaţie personalizată pentru fiecare pacient în parte. La modul generic, organismul unui pacient cu cancer este foarte distrus de toate chimicalele care se întroduc în corp, vom putea vedea exact ce medicaţie va funcţiona perfect pentru acel timp de cancer“, a mai spus Brandabur.





Imprimante pentru piele

Există deja în America imprimante 3D bio funcţionale, care printează piele. „Sunt foarte utile, în condiţiile în care avem bolnavi de cancer de piele sau de arsuri. Nu mai este nevoie de grefarea unei bucăţi de piele de pe picior sau de pe altă parte pentru a transplanta pe faţă, de exemplu. Deja există posibilitatea de a se printa piele 3D cu celulele pacientului. Acest lucru se întâmplă în America. Noi încercăm să călcăm pe paşii lor“, a afirmat Brabndabur.

Specialistul susţine că primul prototip funcţional al imprimatei 3D bio de la Timişoara va intra în funcţiune în aproximativ şase luni de zile, după care va intra în procesul de validare şi testare, la OncoGen.

IT, inginerie, genetică şi medicină

Symme 3D, înfiinţat de Călin Brandabur, este format din zece parteneri extrem de bine pregătiţi, versaţi în domeniul lor, care acoperă întreaga gamă, de la inginerie, electronică, software, programare, până la genetică şi medicină.

Călin Brandabur este inginer software absolvent al Universităţii Politehnică din Timişoara (tatăl său este profesor la Facultatea de Mecanică), însă a trăit şapte ani în America. „Am avut timp să văd cum se face business-ul acolo, cum se comunică, cum îţi arunci creţia în lume. Am lucrat cu companii foarte mari din America, Japonia, Taiwan şi Europa. Am avut ocazia să văd ce înseamnă o multinaţională de talie mondială. Am venit înapoi la Timişoara şi am zis: «hai să încercăm să facem altceva!». E foarte complicat“, a afirmat Brandabur.





Symme3D este de mai puţin de doi ani pe piaţă, însă au reuşit să facă deja performanţă. Au realizat cea mai mare imprimantă 3D din estul Europei.

„Până acuma am printat plasticul. Este derivat din amidonul de porumb, folosim surse regenerabile, nu este atacabil cu diluanţi, ultraviolete, alcool, benzină, nu este nici toxic. Este biodegradabil. Suntem unici în lume la mărimea unui asemenea utilaj, de doi metri înălţime. Putem să printăm de dimensiuni foarte mari. Avem cel mai mare volum de printare la cel mai mic spaţiu de printat. Avem foarte multe companii, multinaţionale, de la Renault, la Mahle, Valo sau Continental. Ei practic cumpără utilajele făcute de noi, ei îşi printează proiectele. Avantajul este că se pot crea piese mult mai complexe. Am continuat cu metalul, iar acum am ajuns la bioinginerie, împreună cu cei de la OncoGen“, a mai declarat Călin Brandabur.



La centrul de cercetări OncoGen din Timişoara, primul de acest gen din România, se derulează două tipuri de cercetări medicale: imunoterapie în cancer şi boli alergice, medicină regenerativă şi celule stem. Obiectivul OncoGen este de a completa şi chiar înlocui radioterapia, chimioterapia, prin intervenţia chirurgicală cu ajutorul biotehnologiei. Scopul lor este de a reduce incidenţa bolilor de cancer din regiune. OncoGen este un proiect al Spitalului Judeţean din Timişoara.