Articolul RISE

Procesul lui Dragnea Jr

Motivarea judecatorilor

De ce a printat extrasele de cont?

Plangerea penala

Au dat o mana de ajutor

"Caracterul ilicit"

Instanta: Fara daune morale!

Detaliile stau in motivarea deciziei judecatoresti care a stabilit, in februarie 2019, ca CEC Bank a facut o fapta ilicita atunci cand a generat extrasele de cont si a obligat banca sa-i plateasca lui Dragnea Jr. cheltuieli de judecata de 5.000 de lei.Tot atunci, Tribunalul Bucuresti a respins solicitarea lui Dragnea Jr. de plata a unor daune morale de 100.000 de euro. Decizia nu este definitiva si poate fi contestata. Niciuna din parti nu a declarat inca apel, potrivit portalului instantelor. Practic, totul incepe in februarie 2018, atunci cand RISE Project publica articolul " Dragnea, cu banii in retragere ".In momentul publicarii, puterea lui Liviu Dragnea era la apogeu, controla Parlamentul, Executivul si institutiile statului.Articolul descria modul in care mai multe proprietati ale Tel Drum au ajuns la societatea Zooveg 2010, controlata de Dragnea Jr.O alta dezvaluire privea modul in care dividendele de la firma Zooveg 2010 au ajuns in contul lui Dragnea Jr si ce s-a facut cu acesti bani. Aceasta parte din articolul de presa era facuta in baza unui extras personal de cont bancar al lui Valentin Stefan Dragnea.Potrivit sursei citate, documentul a fost emis pe 15 decembrie 2017, de sucursala CEC Bank din Corabia si acopera ultimul trimestru al anului respectiv (6 septembrie - 15 decembrie 2017).RISE dezvaluia ca Dragnea jr. a capitalizat cu o parte din bani celebra ferma de porci Salcia, iar o alta parte i-a trimis surorii sale, Alexandra Maria, cu titlul de cadou sau donatie.Dupa publicarea articolului, Valentin Stefan Dragnea a deschis pe 23 aprilie 2018 un proces la Tribunalul Bucuresti impotriva CEC Bank si a cerut sa constate caracterul ilicit al CEC Bank de a genera fara acordul sau extrasele de cont, daune morale de 100.000 euro, obligarea CEC Bank, pe cheltuiala acesteia, la publicarea in integralitate a hotararii de condamnare intr-un cotidian national de larga raspandire si cheltuieli de judecata.Dragnea Jr. arata ca aceste extrase cont au fost incredintate unor terte persoane, devenind subiectul mai multor articole de presa, "In plus, prin divulgarea neautorizata, cu incalcarea secretului bancar, de catre CEC Bank a informatiilor a extraselor de cont, au fost facute publice date personale, atat date financiare, cat si domiciliul sau.Dupa doua termene, magistratii au ramas in pronuntare, iar pe 27 februarie 2019, tribunalul a dat prima decizie in acest caz.In momentul in care CEC Bank a pierdut procesul,a solicitat o reactie de la institutia bancara. Oficialii au explicat ca nu formuleaza puncte de vedere si nu comenteaza public solutiile pronuntate de instantele judecatoresti.Potrivit motivarii judecatorilor, imediat dupa aparitia articolului RISE, CEC Bank a facut doua lucruri: un audiat intern realizat de Directia Antifrauda si Control din cadrul bancii si o sesizare penala la Parchetul de pe langa Judecatoria Sectorului 3, privind divulgarea unor informatii secrete de serviciu sau nepublice.Concluzia auditului: au fost identificati 4 angajati ai bancii ce au emis extrase de cont din contul lui Dragnea jr., iar publicarea extraselor in discutie s-a efectuat la Agentia Caracal, Slatina, de catre un angajat care avea functia de sef de serviciu.Tribunalul citeaza din raportul de audit, in care CEC Bank trage urmatoarea concluzie in cazul sefului de serviciu:"Acesta a dat o declaratie, prezentand explicatii contradictorii asupra motivului printarii/aparitiei in mediul online a extraselor de cont", "explicatiile prezentate de domnul XXX XXX () creeaza suspiciunea ca exista posibilitatea sa fi inlesnit accesul unor persoane neautorizate la extrasele de cont aparute in presa,."In declaratia data, "XXX XXX a recunoscut ca el a printat extrasele de cont, motivul invocat fiind curiozitatea pentru a vedea, pe de o parte, daca poate fi contactat ca si client al bancii si, pe de alta parte, pentru a verifica conturile din perspectiva spalarii banilor.Cu toate acestea, el a afirmat ca "nu a dat doamnei director extrasele tiparite" si nici nu au fost inmanate unui alt angajat al bancii pentru a fi folosite in alte scopuri, astfel a doua teza dezvoltata de acesta nu are si o sustinere faptica", prezinta faptele Tribunalul.De asemenea, la intrebarea "Ce ati facut cu extrasele de cont printate? ", acesta declara ca "."Concluziile auditului au stat la baza plangerii penale facute de CEC Bank la Parchetul de pe langa Judecatoria Sectorului 3.In cuprinsul plangerii penale, CEC Bank sustine ca: "in modalitatea descrisa mai sus, au fost divulgate, fara drept, informatii bancare, ce nu erau destinate publicitatii, ceea ce poate conduce la ideea intrunirii laturii obiective si subiective ale infractiunii de divulgare a informatiilor secrete de serviciu sau nepublice."Tribunalul Bucuresti motiveaza ca, facand plangerea penala, CEC Bank recunoaste implicit extrasele publicate de RISE Project."De asemenea, in cuprinsul acestei sesizari, a fost evidentiat si un alt aspect foarte important in speta, Banca parata a confirmat ca extrasele aparute in presa au acelasi continut cu cele generate de Banca, pe aceasta cale confirmand veridicitatea acestora.Pe cale de consecinta, Tribunalul retine ca din probatoriul administrat se sustine teza reclamantului sub aspectul situatiei de fapt reclamate," motiveaza instanta.Dupa ce a analizat dispozitiile legale care reglementeaza secretul operatiunilor bancare, cat si dispozitiile din Codul Civil, Tribunalul Bucuresti a concluzionat ca in acest caz sunt indeplinite conditiile pentru atragerea raspunderii CEC.", motiveaza Tribunalul Bucuresti.Judecatorii spun ca, desi fapta de divulgare a secretului bancar apartine unui lucrator al bancii, asta nu inlatura caracterul ilicit al faptei, persoana care a generat extrasele de cont ce au fost furnizate ulterior presei fiind un angajat al CEC, care se incadreaza perfect in categoria persoanelor "care participa la activitatea unei institutii de credit are obligatia sa pastreze confidentialitatea asupra oricarui fapt, date sau informatii la care se refera art. 111, de care a luat cunostinta in cursul exercitarii responsabilitatilor ei in legatura cu institutia de credit" si ale caror fapte de divulgare a secretului bancar angajeaza in mod direct banca.Pe de alta parte, Tribunalul a imbratisat teza lui Dragnea jr., in sensul ca raspunderea bancii este o raspundere obiectiva, ce are ca temei obligatia de garantie.", decide instanta.Totusi, instanta a respins solicitarea lui Dragnea Jr., care cerea daune morale de 100.000 de euro, deoarece "i s-a lezat dreptul la imagine, viata privata si reputatie prin aceea ca a devenit persoana publica, calitate in care a primit amenintari telefonice, partenerii de afaceri au inceput sa devina nelinistiti, dorind sa intrerupa relatiile contractuale cu acesta si i s-a refuzat acordarea unui credit revolving."Tribunalul a retinut ca fapta CEC Bank de a genera in datele de 28 septembrie 2017 si 15 decembrie 2017, fara acordul lui Dragnea Jr., doua extrase de cont si de a le furniza unor terte persoane pentru a fi facute publice, i-a produs acestuia un prejudiciu nepatrimonial.Totusi, judecatorii nu pot aprecia daca articolele publicate in baza lor ar fi defaimatoare, deoarece instanta nu a fost investita cu acest lucru."Tribunalul retine ca acesta este unicul prejudiciu aflat intr-o legatura directa de cauzalitate cu fapta ilicita a paratei, in vreme ce prejudiciul nascut prin afectarea reputatiei reclamantului nu este cauzat in mod direct de fapta ilicita retinuta in sarcina paratei, lantul cauzal fiind intrerupt de o alta fapta, respectiv publicarea celor 5 articole apreciate de reclamant ca fiind defaimatoare, cu privire la care prezentul Tribunal nu este investit," concluzioneaza instanta.