Ce se intampla daca nu sunt luate masuri de reducere a deficitului excesiv



Belgia: deficit (-3,2%); datorie 106,5%

Bulgaria: deficit (-2,8%); datorie 27,6%

Republica Ceha: deficit (-2%); datorie 42,6%

Danemarca: excedent 1,2%; datorie 45,2%

Germania: excedent 0,7%; datorie 74,7%

Estonia: excedent 0,6%; datorie 10,6%

Irlanda: deficit (-4,1%); datorie 109,7%

Grecia: deficit (-3,5%); datorie 177,1%

Spania: deficit (-5,8%); datorie 97,7%

Franta: deficit (-4%); datorie 95%

Croatia: deficit (-5,7%); datorie 85%

Italia: deficit (-3%); datorie 132,1%

Cipru: deficit (-8,8%); datorie 107,5%

Letonia: deficit (-1,4%); datorie 40%

Lituania: deficit (-0,7%); datorie 40,9%

Luxemburg: excedent 0,6%; datorie 23,6%

Ungaria: deficit (-2,6%); datorie 76,9%

Malta: deficit (-2,1%); datorie 68%

Olanda: deficit (-2,3%); datorie 68,8%

Austria: deficit (-2,4%); datorie 84,5%

Polonia: deficit (-3,2%); datorie 50,1%

Portugalia: deficit (-4,5%); datorie 130,2%

Romania: deficit (-1,5%); datorie 39,8%

Slovenia: deficit (-4,9%); datorie 80,9%

Slovacia: deficit (-2,9%); datorie 53,6%

Finlanda: deficit (-3,2%); datorie 59,3%

Suedia: deficit (-1,9%); datorie 43,9%

Marea Britanie: deficit (-5,7%); datorie 89,4%

Punerea in aplicare a noului Cod Fiscal ar putea conduce la declansarea procedurii de deficit excesiv, iar situatia macroeconomica, buna in prezent, ar putea fi expusa unor riscuri si vulnerabilitati, a avertizat pe 17 iulie Cosmin Marinescu, intr-o declaratie sustinuta la Palatul Cotroceni. O saptamana mai tarziu, pe 24 iulie, a iesit guvernatorul BNR cu un avertisment, spunand ca "ar fi dramatic" ca Romania sa treaca in 2016 printr-o situatie similara cu crizele provocate de modificarile radicale din 2005 (cand cota unica a fost stabilita la 16% in loc de optimul de 19%) si 2008(cresterile majore de pensii si salarii).Doar pentru Guvern nu pare a fi o problema. "Daca ar fi sa aleg intre interesul european si cel national, il aleg pe cel national fara sa respir. Sunt multe tari care au facut deficite dincolo de 3% din PIB. Si nimeni nu le reproseaza. Or, toti suntem egali din punctul de vedere al respectarii regulilor. Romania este intr-o situatie macroeconomica astazi care ii permite sa devieze temporar depasind cu putin deficitul convenit", a declarat Eugen Teodorovici, ministrul finantelor, intr-un interviu acordat Ziarului Financiar.Teodorovici sustine, astfel, ca "nimeni nu le reproseaza" acelor tari cu deficit de peste 3% din PIB. In realitate, li se reproseaza, ca altfel nu s-ar afla in procedura de deficit excesiv si nu ar fi obligate sa ia masuri, unele nu tocmai populare, pentru reducerea deficitului.Acele tari aflate in procedura de deficit excesiv suntExceptie fac Croatia pentru care procedura a fost declansata in 2013, anul aderararii sale la UE, Cipru in 2010 si Marea Britanie in 2008. Majoritatea au ca termen de reducere a deficitului sub 3% anul acesta sau anul viitor: Croatia (iesire din procedura in 2016), Cipru (2016), Portugalia (2015), Slovenia (2015), Franta (2017), Irlanda (2015), Grecia (2016), Spania (2016) si Marea Britanie (anul fiscal 2016-2017). Au mai fost doua tari, Polonia si Malta, care au reusit sa iasa chiar in acest an.Insa, rand pe rand au iesit, in functie de masurile luate de fiecare.Iesirea din procedura nu l-a bucurat pe actualul premier Victor Ponta. El spunea ca nu e neaparat bine ca a scapat Romania de aceasta problema. "Semnalele primite de la Comisia Europeana privind iesirea din procedura de deficit excesiv, nu stiu daca e...sigur, e de bine, cel putin ministrii de Finante si de Buget se bucura. Nu e neaparat de bine, pentru ca asta inseamna ani intregi si perioade dificile de constrangeri bugetare. Insa, e important ca sa folosim acest anunt pentru a ne imprumuta mai ieftin si pentru a incerca sa prioritizam investitiile in perioada urmatoare", a spus Ponta in iunie 2013. Practic,Odata intrata in procedura de deficit excesiv, statul membru al UE trebuie sa adopte masuri, in baza unor recomandari ale Consiliului Uniunii Europene, in termen de maxim sase luni. Daca nu sunt adoptate masuri, in termen de doua luni de la adoptarea deciziei de constatare a neadoptarii vreunei actiuni urmate de efecte, Consiliul poate notifica statul membru in cauza sa ia masuri de reducere a deficitului. La cel tarziu patru luni dupa notificare,Mai intai, sanctiunile inseamna constituirea la nivelul UE a unui depozit cu dobanda zero format dintr-o componenta fixa de 0,2% din PIB si o componenta variabila egala cu o zecime din diferenta dintre deficit (exprimat ca procentaj al PIB-ului din anul in cursul caruia deficitul a fost considerat excesiv) si valoarea de referinta (3%). In anii urmatori, Consiliul poate solicita constituirea unui depozit aditional egal cu o zecime din diferenta dintre deficitul exprimat ca procentaj al PIB-ului din anul anterior si valoarea de referinta de 3% din PIB. Valoarea anuala a depozitului va avea o lita de 0,5% din PIB.Depozitul este transformat in amenda daca deficitul excesiv nu este corectat in doi ani. Daca, totusi, sunt luate masuri, Consiliul poate abroga total sau partial sanctiunile, in functie de progrese. Eventualele amenzi deja aplicate nu se mai ramburseaza. (Jurnalul Oficial al UE Eur-lex)Conform Pactului de Stabilitate si Crestere, deficitul bugetar al statelor UE nu trebuie sa depaseasca 3%, iar nivelul datoriei publice trebuie sa fie sub 60%. Aceste limite au fost stabilite prin tratatul de la Maastricht in 1992, insa au fost incalcate de nenumarate ori, fara sa existe sanctiuni, pana in 2008-2009 cand statele europene au intrat in criza economica. Abia dupa ce au intrat in criza, statele UE au constientizat ca este nevoie de aplicarea unor politici fiscale mai prudente si de respectarea acelor limite. Astfel, incepand cu 2008, aproape toate tarile au intrat in acea procedura de deficit excesiv. Mai mult, in noiembrie 2011, la nivelul UE a fost adoptat un pachet cu sase masuri legislative privind supravegherea si monitorizarea bugetare, intrand in vigoare in 2013 in toate statele din zona euro, cu aplicabilitate din 2014.

Citeste si Cum va jongla Guvernul in 2016 cu cresterile de salarii bugetare, cu majorarile de pensii si cu reducerile de taxe. Cat loc mai ramane pentru investitii