Krever opprydding i Oslos kamerajungel

Ingen vet nøyaktig hvor mange overvåkingskameraer som er satt opp i Oslo sentrum. - Vi vil at folk skal slippe å bli overvåket bare de tar seg en tur i byen, sier byrådet.

23. aug. 2015 22:20 Sist oppdatert 24. august 2015

- Oi, er det sant? Det er jo litt skummelt, sier Hege Bellika Hansen.

Hun og Karl Skeimo er på tur i Oslo sentrum.

I 2008 gikk en gruppe studenter fra Norges miljø— og biovitenskapelige universitet (NMBU) i Ås rundt og telte overvåkingskameraer i Oslo. De fant 941 kameraer innenfor Ring 2 i sentrum. Da tok de ikke med 397 overvåkingskameraer ved Oslo S.

Bare 581 av kameraene var tydelig merket med advarsel om TV-overvåket område.

Se videoreportasjen øverst.

Vil ha mindre overvåking

Det har neppe blitt færre kameraer siden tellingen i 2008, men akkurat hvor mange som er satt ut, og hvor de står, er det ingen som har oversikt over.

Førsteamanuensis Hans Ekkehard Plesser som ledet undersøkelsen, sier at de ikke har gjort nye tellinger siden den gang. Også Datatilsynet opplyser at de ikke kjenner til nyere tall.

Les også:

Les også Borettslaget filmet beboerne -hengte dem ut på oppslagstavle

Både Plesser og tilsynet minner om at teknologien er blitt både bedre og billigere siden 2008. Ikke minst er systemene for ansiktsgjenkjenning mer effektive. Det åpner for helt nye spørsmål om personvern.

Det finnes ikke offentlig registrer for overvåkingskameraer i Norge. Alle som setter opp kameraer er pliktige til å melde dette inn til Datatilsynet, men det gjøres i omtrent 20 prosent av tilfellene, anslår tilsynet.

Byrådet er bekymret

Nå tar byrådet i Oslo til orde for en innskjerping av reglene.

- Vi vil at folk skal slippe å bli overvåket bare de tar seg en tur i byen, sier byråd for miljø og samferdsel, Guri Melby (V).

I et notat til Datatilsynet ber hun om at det stilles krav til hvem som skal få tillatelse til å sette opp kameraer. Hun vil også ha tydeligere merking av steder som er overvåket.

- Jeg tror ikke alle er klar over hvor utbredt slik overvåking er. Vi ønsker oversikt over alle steder som har kameraovervåking i Oslo. Vi trenger mer kunnskap om grensen mellom hva som er av sikkerhetshensyn og hva som er kommersiell bruk.

Se videoreportasjen øverst.

Melby mener bruk av vektere, låsing og adgangskontroll i mange tilfeller kan erstatte overvåkingskameraer.

- Overvåking gir ingen umiddelbar sikkerhet for folk som ferdes i gatene. Det gjør derimot mer politi. I Oslo har vi nå fått egne Oslovakter som skal bidra til å gjøre gatene tryggere, sier Melby.

Vil ikke ha søknadsplikt

- Et overvåkingskamera er et inngripende tiltak. Det skal være gode grunner for å sette det opp, sier avdelingsdirektør Kim Ellertsen i Datatilsynet.

Men noen tillatelse til å sette opp kamera trenger du ikke.

- Nei, særskilte tillatelser deles ikke ut. Eier av bygninger der kameraer settes opp, har selv ansvar for å se til at lovverket er fulgt. Det er dessuten et ubetinget krav at det skal merkes. Fotografier er personopplysninger om deg, og det skal du vite om at andre får fatt i, sier Ellertsen.

Datatilsynet baserer kontrollen på stikkprøver.

- Det er muligens tid for revisjon, medgir Ellertsen.

- Dagens regelverk og meldingssystem er basert på personopplysningsloven fra år 2000. Nå er EU i ferd med å utvikle et nytt personvernregelverk, og når det kommer, kan vi se hvilke retningslinjer man forholder seg til ellers i Europa.

Ellertsen er enig i at terskelen for å sette opp kameraer kan oppleves som noe lav.

- Merkingen burde fortelle tydelig hvem som er eier og hvem som skal kontaktes dersom man har spørsmål. Ofte står det bare Securitas, som jo ikke er eier.

Se videoreportasjen øverst.

Én av fem meldes inn

Datatilsynet anslår at kun en av fem overvåkingskameraer er meldt inn.

- Jeg tror det kommer at av folk rett og slett ikke kjenner til regelverket. De er ikke klar over at det er meldeplikt, sier direktør i Datatilsynet, Bjørn Erik Thon.

Et regime med større kontroll og søknadsplikt har han ikke tro på.

- Det ville blitt enormt ressurskrevende både for oss og de næringsdrivende som da må sette seg ned og skrive søknader, sier Thon. Han vil likevel følge opp byrådets henvendelse.

- Det er interessant at byrådet er opptatt av å redusere bruken av overvåkingskameraer. Vi vil prate videre med dem for å finne ut hva de og vi kan gjøre for å hindre unødvendig bruk av slike kameraer i Oslo. Vi ser at enkelte kommuner ivrer veldig for kamerabruk fra politiets side, men dersom Oslo ønsker å gå motsatt vei, er det positivt.

Vil gi bedre veiledning

Thon mener informasjonstiltak, for eksempel via næringslivets medlemsorganisasjoner, er veien å gå. Sikkerhetsbransjen og Datatilsynet er i ferd med å utvikle en bransjenorm som skal se til at næringslivet i større grad følger reglementet.

- Vi ser for oss at dette kan føre til nytt veiledningsmateriale om kamerabruk, alt fra lagringstid til når man faktisk kan bruke kameraovervåking og hvordan kameraene kan sikres mot hacking, sier Thon.

Arbeidet starter i høst, og målet er å være ferdig til jul.