Mandag leverte Stoltenberg-utvalget sin rapport om kjønnsforskjeller i skoleprestasjoner og utdanningsløp.

Den viser blant annet systematiske ulikheter mellom jenter og gutter tidlig i barneårene. Jenter er flinkere i språk, leseferdigheter, sosiale ferdigheter og selvregulering.

Det er langt flere gutter som trenger spesialundervisning, og når grunnskolen er ferdig har jentene bedre karakterer enn guttene i alle fag unntatt kroppsøving.

Fakta om tiltak mot forskjeller i skolen på gutter og jenter Ekspandér faktaboks Dette er noen av tiltakene som er foreslått av Stoltenberg-utvalget: Gratis førskole med minimum fem timer lekbasert læring i uken for alle femåringer.

Obligatorisk heldagsskole for alle elever på 1.–4. trinn.

Vekting av karakterer i grunnskolen etter timetall i faget.

Et mindretall av utvalget går inn for utprøving av flere former for fleksibel skolestart.

Innføre nasjonale prøver i lesing og regning på 3. trinn og skriving på 8. trinn.

Innføre krav om at skolene må tilby minst fem valgfag, og systematisk prøve ut ulike modeller for å øke timetallet i valgfag på ungdomsskolen

Lovfeste at vedtak om spesialundervisning utløser rett til personell med relevant spesialpedagogisk kompetanse i 80 prosent av timene.

Erstatte elevundersøkelsen med en kortere, forskningsbasert undersøkelse.

Standardisert kartlegging av barns utvikling ved fire- og seksårsalderen til forskning og systemrettet arbeid.

Nasjonalt register for barnehage og grunnopplæringen forvaltet av SSB, som gjør det mulig å følge enkeltpersoners læring og utvikling over tid.

(NTB)

Taper på mange fronter

At gutter er skoletapere påvirker dem også i arbeidslivet, sier Mats Kirkebirkeland i Civita.

Han viser til at menn ender som tapere på en rekke statistikker i løpet av i livet:

Fengselsstatistikken

Antall tunge rusmisbrukere

Selvmord

Forventet levealder

Ufrivillig barnløse

Yrker med stor helserisiko

Skolen

Mats Kirkebirkeland mener kjønnskvotering er akseptabelt innen visse yrker og studier. Foto: Civita

Kirkebirkeland mener mange glemmer menn som sliter på de negative statistikkene.

– Hvis likestilling er ensbetydende med kvinnekamp, kan man forstå frustrasjonen mange menn føler. Mange føler at det er for stort fokus på de få mennene i toppen, som har toppstillinger i næringslivet og er millionærer med økonomisk makt. De aller menn fleste er jo ikke i toppen, det er snakk om noen få, sier han.

Kirkebirkeland understreker at likestillingskampen har vært historisk riktig og viktig, men sier samfunnet har forandret seg og at det er mye som nå tyder på at kvinnene er «det sterke kjønn».

Det kan få flere menn til å føle seg maktesløse, mener han.

– Det betyr ikke at det fortsatt er hindringer i samfunnet for kvinner, men en overfokusering på kvinnekampen i likestillingen kan føre til frustrasjon hos mange menn, som for eksempel motstand mot «feminiseringen» av samfunnet, sier Kirkebirkeland.

Kirkebirkeland er en av deltakerne i Debatten på NRK1 kl. 21.25.

Les også: Forskere: Gjør skolen mer guttevennlig

Åpner for kjønnskvotering

I fremtidens arbeidsmarked ser det ut til at formell kompetanse blir viktigere, og at det blir færre muligheter for dem som har klart seg uten.

– Når det gjelder yrker som krever høyere utdanning og ofte har høy lønn, er de veldig kvinnedominert i dag. For et par år siden var det flere kvinner enn menn som fullførte mastergrad. Nå er det også flere kvinner som fullfører doktorgrader enn menn, sier Kirkebirkeland.

Kirkebirkeland har nå endret mening om kjønnskvotering, og mener det er akseptabelt på visse områder.

– Det er en prinsipiell forskjell på kvotering i studier og yrker hvor kjønn faktisk betyr noe. For leger og psykologer kan kjønn faktisk ha en funksjon i møte med en pasient. Innen IT spiller det ingen rolle om det er programmert av en kvinne eller en mann. Derfor kan kjønnskvotering aksepteres når kjønn har en betydelig samfunnsmessig betydning, sier han.

– Både tapere og vinnere

Marie Louise Sunde Foto: Kristoffer Myhre

Marie Louise Sunde leder likestillingskampanjen #Hunspanderer. Sunde mener det er unyansert å si at gutter er samfunnstapere.

– Jeg tenker det handler helt om hvilken statistikk man ser på, og tror det er riktigere og si at menn er både tapere og vinnere. For det er slik at flest menn sitter på makt- og lederposisjoner, eier mest og har og får mest penger, sier Sunde.

Hun viser til at det er flere statistikker i arbeidslivet som ikke går i kvinners favør, deriblant antall toppledere og lønnsstatistikken.

– Stoltenberg-rapporten er en viktig rapport om et problem som ikke må undervurderes. Jeg tror ikke det er så konstruktivt å se på om det er gutter eller jenter som kommer dårligst ut i samfunnet, men heller se på hvordan man kan gjøre det bedre for alle kjønn samtidig.

– Men om man skal først ha den diskusjonen, mener jeg at de fleste statistikker ikke er til kvinners favør i næring og arbeidsliv, sier Sunde.