MAKTSPILL: En kritisk rapport fra Forsvarets forskningsinstitutt om kutt i Hæren ble stanset etter at sjefen for langtidsplanlegging i Forsvarsdepartementet tok kontakt med instituttet.

FORSVARET

Det pågår nå en storstilt dragkamp om hva slags forsvar Norge skal ha. Mens deler av Forsvaret vil beholde en full mekanisert brigade i Nord-Norge, presser andre på for å bygge ned den tradisjonelle Hæren og heller satse på spesialstyrker, kampfly og ubåter. Det er dette det står om når Langtidsplanen for Forsvaret skal behandles i Stortinget til høsten.

Midt i denne betente striden har en enkelt, hemmeligstemplet forskningsrapport fra Forsvarets Forskningsinstittutt (FFI) skapt bråk internt i forsvarsmiljøene. Klassekampen har fått tilgang rapporten, som avdekker kritiske mangler i Forsvaret dersom den mekaniserte brigaden i Troms blir bygd ned.

Nå kan Klassekampen avsløre at forskningsrapporten ble stanset etter at Forsvarsdepartementet tok kontakt med FFI.

Rapport om ned­bygging av Hæren: • Langtidsplanen for Forsvaret legger opp til en «utredning av landmakten». Mange i Forsvaret frykter at det betyr at Hæren blir lagt ned til fordel for nye kampfly og nye ubåter. • En forskningsrapport fra Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) er svært kritisk til utviklingen og hevder at Forsvaret da vil ha store svakheter. • Rapporten ble stanset etter at kontreadmiral Elisabeth Natvig tok kontakt med FFI. • Natvig har ledet arbeidet med langtidsplanen. • Deler av innholdet i rapporten har tidligere vært omtalt i avisa Nordlys.

Stanset etter telefon

Rapporten har tittelen «Strategisk overfall med fiendtlig luftlandsetting – håndtering uten egen landkomponent».

Forskerne ved FFI undersøker et scenario der den mekaniserte brigaden er lagt ned og slår fast at Norge da ikke vil være i stand til å møte selv en lett russisk styrke som tar seg inn i de nordligste delene av landet. Men selv om rapporten ble ferdigstilt for over et halvt år siden, er den ennå ikke publisert.

Nå kommer det fram at kontreadmiral Elisabeth Natvig i Forsvarsdepartementet tok kontakt med forskningsinstituttet etter å ha lest rapporten. Natvig er sjef for avdeling fire i Forsvarsdepartementet, avdelingen for forsvarspolitikk og langtidsplanlegging.

FFI er direkte underlagt Natvigs avdeling, samtidig som Natvig har ledet arbeidet med Langtidsplanen for Forsvaret.

Bekrefter kontakt

FFI-direktør John-Mikal Størdal bekrefter at Natvig tok kontakt for å diskutere den kritiske forskningsrapporten.

«Ja, det var sjef FD IV som informerte om at et utkast til FFI-rapport sirkulerte i forsvarssektoren», skriver han i en e-post til Klassekampen.

Det er ikke klart hva Natvig sa til FFI-direktøren. Selv hevder Størdal at han ikke ble utsatt for press, men sier likevel at han iverksatte en ny runde med en intern kvalitetssikring etter at kontreadmiralen grep inn. (se sidesak).

Rapporten har nå statusen «ikke godkjent», og etter det Klassekampen forstår eksisterer den ikke lenger som en forskningsrapport i FFIs systemer.

Elisabeth Natvig svarer Klassekampen i en e-post:

«Da jeg ble gjort oppmerksom på rapporten spurte jeg FFI-direktøren om den var forelagt ham. Det var den ikke. I henhold til FFIs interne retningslinjer for produksjon og kvalitetssikring var denne rapporten av en slik karakter at det skulle den ha vært».

Videre skriver hun:

«I retningslinjene står det: ‘Publikasjoner som er av overordnet strategisk betydning for FFI eller Forsvaret, eller som kan få innvirkning på det forsvarspolitiske ordskiftet, skal sendes administrerende direktør for vurdering og endelig godkjenning’. Hvordan FFI så valgte å håndtere rapporten videre har jeg ikke lagt meg opp i.»

Bort fra balansert forsvar

Saken har sitt utspring i et arbeid som begynte da analyseavdelingen ved Forsvarets forskningsinstitutt i 2014 fikk i oppdrag å utrede en alternativ sammensetning av Forsvaret. Utredningene ble gjort i forbindelse med at Forsvarssjefen lagde sitt fagmilitære råd og var en del av grunnlagsmaterialet for rådet.

Til nå har Forsvarsdepartementet holdt på ideen om et såkalt balansert forsvar, det vil si et forsvar med slagkraft både i lufta, til vanns og til lands. Den alternative strukturen FFI skulle utrede har derimot langt mindre landmakt, altså færre soldater og færre panservogner. I stedet er vekten lagt på F-35 kampfly, ubåter og spesialsoldater.

På tross av at Forsvarssjefen ønsket å beholde den mekaniserte brigaden, legger Forsvarsdepartementet opp til en «utredning av landmakten» i Langtidsplanen. Mange i Forsvaret frykter at dette vil bety en nedbygging av hæren.

Klarer ikke å forsvare Alta

Som en del av analysearbeidet ved FFI fikk Landmaktavdelingen ved instituttet i oppdrag å teste hvordan den alternative strukturen, som blant annet går under navnet «radikalt terskelforsvar», fungerer ved en lett russisk invasjon av Finnmark.

Testen tok utgangspunkt i et klassisk norsk forsvarsproblem. Russiske styrker blir fløyet inn til Alta, og Forsvaret må svare på invasjonen. De russiske styrkene benytter seg av en hybrid strategi, med lette og mobile styrker. I mangel på «et komplett brigadesystem» må det norske forsvaret svare med «presisjonsvåpen fra luft- og sjøplattformer», det vil si fra kampfly, ubåter og kystkorvetter.

Konklusjonen er klar. I scenarioet som FFI-forskerne spiller ut, klarer ikke Norge å forsvare Alta:

«Det paradoksale er at forsvar uten en tradisjonell hær er mer sårbart overfor den nye hybridkrigføringen enn det den tradisjonelle strukturen er», skriver forskerne.

Årsaken er at det norske forsvaret, i hovedsak basert på missiler fra fly, ikke vil være i stand til å bekjempe de russiske styrkene uten å påføre den norske sivilbefolkningen for store tap.

Ugradert konklusjon

Rapporten er gradert «begrenset» og inneholder en rekke detaljer om norske og russiske militære kapasiteter. Deler av dokumentet er likevel ugraderte, og Klassekampen siterer kun fra disse delene av rapporten.

I den ugraderte delen av konklusjonen heter det at forskerne har «testet hypotesen om at en radikal forsvarsstruktur som beskrevet, (...) vil kunne bidra til å oppnå konseptets målsetninger». Resultatet er at «hypotesen forkastes» og at «fiendtlige styrker, etter et væpnet angrep, sitter på deler av norsk territorium og der utøver myndighet, på ubestemt tid, til hinder for norsk suverenitetshevdelse».

magnusl@klassekampen.no

siment@klassekampen.no