Norske kvinner føder ikke mange nok barn

Norske kvinner føder færre barn og er stadig eldre når de blir gravide første gang. Bekymringsfullt, mener flere eksperter.

Ingun Storrø (35), Trude Ingebrigtsen (35) og Mari Markmann (28) koser seg med de to måneder gamle babyene sine i parken på Grünerløkka. De tror det varierer mye i Oslo hvor mange barn man ønsker seg. - I mange miljøer er det trendy med tre, sier Storrø. Dan Petter Neegaard

4. juni 2012 07:38 Sist oppdatert 4. juni 2012

Ingun Storrø (35), Trude Ingebrigtsen (35) og Mari Markmann (28) koser seg med de to måneder gamle babyene sine i parken på Grünerløkka. De tror det varierer mye i Oslo hvor mange barn man ønsker seg. - I mange miljøer er det trendy med tre, sier Storrø. Dan Petter Neegaard

I flere år lå norske kvinners fruktbarhet høyt, og tallet var økende. Men de to siste årene har trenden snudd. - Vi bør oppfordre kvinner til å få barn tidligere, sier overlege Dag Bratlid.

- Vi har vært stolte av at fruktbarhetstallet i Norge har ligget høyt, helt opp mot 2-tallet. Men nå har det gått nedover igjen i to år, og det kan være et uttrykk for at trenden har snudd, sier professor og overlege i nyfødtmedisin, Dag Bratlid ved St. Olavs Hospital.

Lav fruktbarhet i Oslo

For å opprettholde befolkningsveksten må norske kvinner føde gjennomsnittlig 2,1 barn hver. I 2009 lå norske kvinner på et toppnivå med 1,98 fødsler pr. kvinne. Mange trodde vi var i ferd med å nå 2-tallet. Men i 2010 sank det til 1,95, og i fjor sank det videre til 1,88.

- Jeg mener vi burde ha en fødselsrate som holder befolkningen rimelig stabil. Den bør ligge på 2,1. Det handler om at vi skal klare å ta oss av de neste generasjoner, sier Bratlid.

Han understreker at innvandring og økt levealder er med på å opprettholde befolkningen, men han mener vi ikke bør lene oss på dette i all fremtid.

- Levealderen vil slutte å øke. Og vi er glad for innvandring, men vi vet at mange land i Europa har samme problem som oss, og flere steder er fødetallet mye lavere enn i Norge.

Passe med to

0106F_dselstall_431869.ai

- Jeg synes at to holder, sier Ingun Storrø (35). Hun sitter i parken på Grünerløkka i Oslo sammen med barselgruppen og med lille Ola på to måneder på fanget. Hun har ett barn til, og hun og mannen har bestemt seg for at Ola er deres siste. - Jeg har vel egentlig sett for meg at to er passe. Jeg har inntrykk av at det har vært en dreining mot at flere vil ha tre, men sånt kan kanskje svinge, sier tobarnsmoren.

På benken ved siden av sitter Trude Ingebrigtsen (35) med tvillingene Nora og Alfred. Også hun ser for seg at det holder med to, i hvert fall tenker hun det akkurat nå.

Men Mari Markmann (28) sier at hun er åpen for tre. Hun fikk første barn da hun var 25, og lille Klara kom for to måneder siden.

- Jeg ser for meg at vi kan få ett til, men det får tiden vise, sier Markmann.

Med sin unge alder og ønske om tre barn skiller Markmann seg fra statistikken. I Oslo er kvinner gjennomsnittlig 31,9 år når de får sitt første barn.

Føder for sent

H ovedårsaken til at vi ikke klarer å få et fruktbarhetstall på 2,1, er at norske kvinner får barn for sent, mener overlege Bratlid. På 90-tallet var en gjennomsnittlig førstefødende kvinne 26 år. På 2000-tallet var hun 27, og i fjor var hun 28,4.

- Dette fører til at flere sliter med å få barn. Mange får ikke så mange barn som de ellers ville fått, siden de begynner å prøve for sent, sier Bratlid.

Samfunnet bør legge til rette

Bratlid mener samfunnet bør legge bedre til rette for at det skal være attraktivt å få barn mens man er ung. Han får støtte av professor og gynekolog Anne Eskild ved medisinsk fakultet ved Universitetet i Oslo. Hun mener det er et paradoks at kvinner føder så sent, i og med at kroppen er best egnet for oppgaven når den er yngre.

- Vi bør oppfordre kvinner til å få barn tidligere. Det er biologisk veldig gunstig, blant annet kan man slippe flere komplikasjoner, som spontanabort, svangerskapsforgiftning og keisersnitt.

Gynekologen mener det er en risikosport å vente for lenge med å få barn.

- Fruktbarheten varierer fra kvinne til kvinne. Dette vet man ikke før man har forsøkt, og derfor kan det være uklokt å starte for sent. Mange vil trenge endel år på å få det til, og de årene har du kanskje ikke hvis du starter når du er 35, sier professoren.

Fikk barn som student

For Mari Markmann var det et bevisst valg å få barn da hun var 25 og arkitektstudent.

- Jeg ønsket å starte tidlig fordi jeg da vil ha mye igjen av karrièren når jeg er ferdig med å få barn, sier hun. Markmann har ikke hatt problemer med å få jobb, selv om hun har vært midt i småbarnslivet.

Favoriserer de eldste

Eskild mener hovedproblemet er at fødselspengeordningen favoriserer de eldste.

- Vårt system er slik at det er økonomisk gunstigere jo eldre du er. Med fast jobb og høy inntekt er man sikret. Som ung, nyetablert og i usikker jobb er det vanskeligere.

Hun forteller at fødselstallene gikk merkbart ned blant yngre kvinner på 90-tallet, da permisjonsordningen ble utvidet fra 4 til 9 måneder.

- Kvinner valgte da å utsette fødslene til man fikk de gunstige ordningene.

Eskild understreker at kvinner med utenlandsk opprinnelse er med på å dra statistikken ned.

- De føder tidlig. Men det betyr at norske kvinner egentlig føder enda senere enn statistikken viser.

Fakta I andre land i 2010 Sverige: En svensk gjennomsnittskvinne føder 1,98.Danmark: En dansk gjennomsnittskvinne føder 1,87.Finland: En finsk gjennomsnittskvinne føder 1,87 barn.Island: En islandsk gjennomsnittskvinne føder 2,2 barn. Vis mer