Aps landsstyre sier betinget ja til Acer - mulig utsettelse avgjøres av Aps stortingsgruppe senere i dag

Landsstyret i Arbeiderpartiet sier et betinget ja til norsk tilslutning til EUs tredje energimarkedspakke og energibyrået Acer.

Aps leder Jonas Gahr Støre. Olav Olsen

14. mars 2018 09:53 Sist oppdatert 14. mars 2018

Redaksjonskomiteen jobbet til langt på natt med et forslag som det ble votert over i formiddag. Forslaget som sier ja til Acer ble vedtatt med 31 mot 16 stemmer.

Etter vedtaket får stortingsgruppen i praksis en fullmakt til å si ja til Acer under sitt møte senere i dag. Men vedtaket stiller som forutsetning at krav og føringer fra LO og lokale Ap-lag blir innfridd og fulgt opp i det kompromisset som Ap nå vil inngå med regjeringspartiene.

På Aps gruppemøte senere i dag kommer det til å komme forslag om å utsette saken. Stortingsrepresentant Martin Kolberg fra Buskerud er en av dem som mener det. Han representerer Buskerud på Stortinget og dette fylkespartiet var blant de 16 nei-stemmene.

– Vi trenger tid til å forankre dette vedtaket, sier han til Aftenposten.

Sp leverte i dag inn et forslag om å utsette saken som etter planen skal behandles i Stortinget før påske.

Ufravikelige krav

På en pressekonferanse understreket partileder Jonas Gahr Støre at Aps vedtak er et ufravikelig krav i forhandlingene i Stortinget med regjeringspartiene.

I uttalelsen slår landsstyre fast at det skal være nasjonal og samfunnsmessig kontroll over vannkraftressursene. Minst to-tredjedeler av vannkraften skal være offentlig eid.

Fakta Dette er Acer EU-byrået for samarbeid mellom energiregulatorer (Agency for the Cooperation of Energy Regulators, forkortes Acer) ble grunnlagt 3. september 2009. Acer skal sikre et integrert energimarked i EU ved å harmonisere medlemsstatenes regelverk på dette feltet. Det er oppnådd enighet mellom EØS/EFTA-landene og EU om hvordan EUs tredje energimarkedspakke, som er rettsgrunnlaget for Acer, skal tas inn i EØS-avtalen. Justisdepartementets lovavdeling har tidligere kommet til at norsk deltagelse i Acer ikke innebærer myndighetsoverføring, noe som i henhold til Grunnloven krever tre fjerdedels flertall i Stortinget. Det holder med simpelt flertall, mener de. Nye spørsmål i saken fører til at lovavdelingen nå skal vurdere spørsmålet på nytt. Formelt skal Stortinget behandle samtykke til godkjenning av EØS-komiteens beslutning av 5. mai 2017 om innlemmelse av energimarkedspakken i EØS-avtalen. Energi- og miljøkomiteen har endelig frist til 20. mars med å avgi innstilling i saken, som skal behandles i plenum 22. mars. I og med de nye juridiske spørsmålene kan behandlingen bli utsatt. Kilder: ACER, Wikipedia, Stortinget Vis mer

I uttalelsen understrekes det at Ap forsikrer at sentrale krav fra LO skal bli ivaretatt. Det betyr at en videreutvikling av EUs regelverk ikke skal komme i strid med prinsippene om offentlig eierskap og styring av disse ressursene.

Hvis så ikke skjer, kan det bli aktuelt for Ap å trekke støtten til Acer og EUs tredje energimarkedspakke på et senere tidspunkt. I vedtaket krever Ap at forutsetningene om at Norge vil kunne trekke seg ut på et senere tidspunkt, dersom utviklingen av EUs energimarked går i en annen retning, skal nedfelles i vedtaket i Stortinget.

Norge kan si nei

Det betyr at det blir tøffe forhandlinger i sluttspurten av energi- og miljøkomiteens behandling av denne saken. Den har frist til neste uke, men det er ventet at det kommer en avklaring i løpet av dagen. Regjeringspartiene er i denne saken avhengig av Aps støtte for å få flertall.

– Jeg har stor tro på at vi får nødvendig gjennomslag, sa Støre.

– Hvor lett blir det for Norge på et senere tidspunkt å si nei til dette samarbeidet?

– Norge kan alltid si nei og trekke seg ut, sier Støre.

Ap-lederen viser til at dersom partiets krav innfris vil Ap ha fått gjennomslag for sitt program på viktige områder, der energiloven må endres. Det gjelder blant annet at Statnett skal eie og drive strømledninger til utlandet.

Les også Spørsmålet om Norge skal slutte seg til EUs energiunion, skaper kraftig debatt. Men hva betyr det, egentlig?

Ba om utsettelse

Fakta Les hele Aps uttalelse her: Uttalelse fra Arbeiderpartiets landsstyre

Landsstyreuttalelse – Vannkraften er fellesskapets eie Europa er vår viktigste handelspartner, også når det gjelder kraft. EUs klima- og energipolitikk er viktig for Norge og vil bli enda viktigere når EUs energiunion kommer på plass, fordi dagens energisamarbeid med Danmark, Sverige og Finland da innlemmes i EUs arbeid på dette området. Vi

vil øke Norges innflytelse gjennom aktivt å påvirke EUs klima- og energipolitikk og ved å utnytte handlingsrommet som ligger i EØS-avtalen, langt mer enn det regjeringen har lagt opp til, herunder begrense myndighetsavgivelse til RME.

Landsstyret ber stortingsgruppen legge til grunn diskusjonen i landsstyret, hvor situasjonen knyttet til Norges deltagelse i EUs tredje energimarkedspakke ble grundig drøftet. Landsstyret mener det er

viktig at Arbeiderpartiet sikrer en fremtidig energipolitikk som bygger på historiske verdier om sjølrådetrett over vannkraftressursene, at vannkraftressursene er fellesskapets eie og skal forvaltes

til det beste for Norge. Landsstyret legger til grunn at Stortingsgruppen sikrer at det ikke inngås en avtale som rokker ved følgende krav:

1. Det skal være nasjonal og samfunnsmessig kontroll over vannkraftressursene.

2. Det offentlige eierskap til norske vannkraftressurser skal ligge fast, og minst to tredjedeler

skal være offentlig eid.

3. Norsk fornybar kraftproduksjon skal bidra til økt verdiskaping og sysselsetting i Norge og til å

erstatte fossil energi med fornybar energi.

4. Norske myndigheter skal ha selvstendig kontroll over alle avgjørelser med betydning for

energisikkerheten i Norge, herunder avgjørelser knyttet til industri og utkobling av kraft.

5. Beslutninger om eventuelle nye utenlandskabler skal fortsatt være en suveren beslutning

fattet av norske myndigheter og erfaringene med de to kablene som nå bygges gjennomgås

før nye utenlandsforbindelser kan vurderes.

6. Eventuelle nye kabler skal være samfunnsøkonomisk lønnsomme.

7. Statnett skal eie og drifte alle fremtidige mellomlandsforbindelser. Dette skal inntas i

energiloven.

8. Flaskehalsinntektene skal fortsatt kunne benyttes til å redusere nettariffene så vel som til

vedlikehold og utbygging av det norske strømnettet. I det videre arbeidet legger landsstyret til grunn at Arbeiderpartiet forsikrer seg om at sentrale krav fra fagbevegelsen og våre ordførere blir ivaretatt, likeledes at stortingsgruppen i sitt videre arbeidet bruker nødvendig tid og holder nær og løpende kontakt med fagbevegelsen.

Landsstyret setter som et ufravikelig krav, dersom stortingsgruppen går inn for å slutte seg til EUs tredje energimarkedspakke, at en eventuell videre utvikling i EUs regelverk på energiområdet ikke kommer i strid med de ovennevnte krav. Dersom dette skulle inntreffe må det medføre at Norge

umiddelbart reserverer seg fra og si nei til dette avtaleverket. Denne forutsetningen må vedtas i Stortinget. Vis mer

Motstanden mot energisamarbeidet har lenge vært sterk i deler av partiet. Mandag ba LO-sekretariatet om at saken utsettes i påvente av mer klarhet rundt EUs fremtidige energipolitikk.

To av tre fylkespartier sa sist helg nei. Mer enn halvparten av de vel 200 Ap-ordførerne landet rundt har sagt nei.

Et forslag lik det LO vedtok ble på landsstyremøte fremmet av Møre og Romsdal Ap. Fylkeslaget ba om at beslutningen utsettes på ubestemt tid og at norsk tilslutning til Acer blir konsekvensutredet før Ap-gruppen tar et standpunkt.

– Vi vil ha trygghet for at vi har full råderett over våre kraftressurser i dag og i fremtiden. Hvis vi ikke får fjernet denne usikkerheten, som er økende blant folk, mener vi stortingsgruppen må stemme nei til Acer, sa leder Berit Tønnesen i Kristiansund Ap da hun gjestet NRKs Politisk kvarter onsdag morgen.

Advarte

Usikkerhet knyttet til hvilke fullmakter som kan bli lagt under den nye, norske reguleringsmyndigheten RME var noe av begrunnelsen da LO mandag ba om at saken utsettes.

LO vil vente til den fjerde energimarkedspakken, som ble lagt frem i 2016, er klar. Den er nå på vei inn i sluttforhandlinger i EU. Men en slik strategi er uklok, mener leder Ketil Kjenseth (V) i Stortingets energi- og miljøkomité.

– Å vente på den fjerde energipakken kan bli lange og magre år for norsk, eksportrettet næringsliv, advarer Venstre-politikeren. Han sier det er i Norges interesse å ikke skape tvil i EU om EØS-avtalen mens brexit-forhandlingene pågår.

– LO hopper bukk over at andre energimarkedspakker opphører den dagen den tredje trer i kraft. Da har vi ingen avtale med EU, og det vil være et dramatisk veivalg både for norsk energisektor samlet sett og for norsk industri, sier han.

Frykter velgerflukt

På Stortinget har Senterpartiet, SV og Rødt signalisert klar motvilje mot energipakken.

Blekket var knapt tørt på Aps vedtak før SV-leder Audun Lysbakken kommenterte den slik:

– Det er skuffende at Ap går inn for å gi bort en del av Norges selvstyre på energiområdet til EU, og at de velger å trosse fagbevegelsen, motstanden i befolkningen og eget parti, sier han og legger til:

– Tilknytning til ACER innebærer at Norge avgir norsk suverenitet, og det er uklart hvor mye makt vi gir opp på sikt.-

Han mener at selv om Ap åpner for å trekke støtten om de ikke får innfridd kravene de har stilt, så jeg liten tro på at partiet i fremtiden vil trekke Norge ut av Acer når de først går inn nå.

SP vil utsette

Senterpartiet fremmet onsdag et forslag om at saken i Stortingets energi- og miljøkomité blir utsatt, og Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum advarer mot at Stortinget fatter et vedtak de folkevalgte ikke ser rekkevidden av. Han understreker at LO denne uken sa nei til norsk tilslutning til pakken nå.

Vedum viser til at det ikke er foretatt noen grundig analyse av de langsiktige konsekvensene av at Norge slutter seg til Acer. Sp er urolig for at Norges råderett over egne kraftressurser blir svekket når Norge underlegges et overnasjonalt regelverk.

– I et så viktig nasjonalt spørsmål kan vi ikke godta en slik hasteprosess som regjeringen legger opp til, sier Vedum.

Energi- og miljøkomiteens to proposisjoner i saken skal avgis torsdag. Den tredje proposisjonen, fra utenriks- og forsvarskomiteen, avgis 19. mars, før saken etter planen skal behandles i plenum 22. mars.