Slik regner du ut den reelle kostnaden ved forbrukslån

I utgangspunktet er det ikke så vanskelig å regne ut hvor mye et forbrukslån koster, og kan man litt grunnleggende prosentregning så er man allerede godt på vei til å finne ut hvor mye lånet vil koste deg i renter og gebyrer hver eneste måned fremover. Det enkleste er nok å bruke en lånekalkulator på nettet som gjør hele regnestykket for deg basert på tallene du plotter inn, men det er en ting man sjeldent husker på når man sammenligner priser på forbrukslån. Nemlig at man får skattefradrag på rentene man betaler!

Hva betaler du for forbrukslånet?

Det første du må gjøre når du skal regne ut den reelle kostnaden ved et forbrukslån, er å finne ut hva den effektive renten er. Denne prosenten gir deg nemlig svaret på hvor mye lånet koster deg både i renter og gebyrer. Deretter ganger du simpelthen prosenten med summen du skal låne, og deler det hele på 100. Da har du funnet ut hvor mye du må betale for lånet per år. Deler du beløpet på tolv, så får du svaret på hvor mye lånet koster deg i renter og gebyrer hver måned fremover.

Husk at du i tillegg må betale avdrag på lånet, med mindre du har avdragsfrihet. Derfor må dette tas med i regnestykket når du skal beregne hvor mye du må ut med i måneden.

Forbrukslånet er 24% billigere enn hva du tror

Det som dog mange ikke tenker på er at man faktisk får skattefradrag på det man betaler i renter og gebyrer på forbrukslån. I skrivende stund (2017) er skattefradraget på intet mindre enn 24 prosent, som rett og slett betyr at lånet i realiteten blir en fjerdedel billigere enn hva man først tror. Riktignok forutsetter dette at man betaler skatt, men de fleste som har tenkt å søke forbrukslån har mest sannsynlig en inntekt som gjør at de betaler skatt også. Fradraget får du først når oppgjøret kommer året etterpå, så du må naturligvis betale rentene i sin helhet hver måned. Allikevel er dette verdt å tenke på når man regner på kostnaden ved et forbrukslån.

Slik blir lånet billigst mulig

For hver eneste måned du bruker på å betale ned lånet, jo dyrere blir det. Da betaler du nemlig for en «ekstra» måned med renter og gebyrer. Mange velger lang nedbetalingstid fordi de ikke ønsker å betale så mye i måneden, uten å tenke på at totalkostnaden ved lånet da blir langt høyere. Det som da kan være et alternativ er å betale små summer i måneden for å deretter smelle til med større innbetalinger når for eksempel feriepengene kommer, når man har fødselsdag eller ved andre anledninger der man har litt ekstra penger.

Du kan nemlig betale så store avdrag som du vil til enhver tid, så lenge det er over minstebeløpet som kreves av banken. Dessuten kan du innfri hele lånet når du ønsker det, så lang nedbetalingstid behøver ikke være en ulempe dersom man planlegger nedbetalingen på en god og fornuftig måte.

Kilder:

https://www.bnbank.no/