Nord-Norgebanen er en dårlig idé for landet og for Nord-Norge | Morten Welde

Morten Welde forsker, Concept-programmet, NTNU

13. april 2020

Nord-Norgebanen fremstår som et ualminnelig dårlig prosjekt. For det første er det samfunnsøkonomisk svært ulønnsomt, skriver innleggsforfatteren. Jon Olav Nesvold / NTB scanpix

Dette prosjektet vil kunne sette historisk norgesrekord i ulønnsomhet.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

I november i fjor fremmet SV og Frp forslag om at regjeringen skulle igangsette arbeidet med å realisere Nord-Norgebanen. Det ble heldigvis avvist av et flertall i transport- og kommunikasjonskomiteen. Slik vedtar vi ikke prosjekter lenger.

Å velge riktig prosjekt

Mange tenker kanskje at først vedtar vi et prosjekt, så bygger vi. Det kan virke som en logisk rekkefølge. Men da glemmer vi det viktigste, og det er å velge riktig prosjekt.

Anne Gjertsen

I dag utredes alle store, statlige prosjekter innenfor rammene av det som kalles statens prosjektmodell. Det innebærer at før Stortinget kan fatte eventuell beslutning om gjennomføring av et prosjekt, så skal man ha utredet ulike konseptuelle alternativer til løsning av et problem som svarer på et klart behov.

Før årtusenskiftet vedtok Stortinget alle prosjekter slik SV og Frp inviterte til i høst. Det førte til feilslåtte konseptvalg, store overskridelser og en rekke skandaleprosjekter. Siden da har vi lært.

Store, statlige prosjekter må løse et reelt problem, og det aller viktigste er at vi velger riktig løsning. Hvis problemet er manglende jernbane, er det ingen tvil om hva svaret er. Så enkelt er det ikke. I realiteten er det alltid ulike løsninger på et problem.

Årsaken til at regjeringen planlegger å gjennomføre en konseptvalgutredning for utvikling av transportløsninger i Nord-Norge er nettopp at det er mange ulike alternativer som kan bedre transporttilbudet til vår nordligste landsdel. Opprusting eller utbygging av fylkesveinettet, Ofotbanen, E6, eller havner og farleder vil helt sikkert være blant alternativene som regjeringen vil vurdere – i tillegg til Nord-Norgebanen.

Les også «Det dere har sørpå, er bare leketog. Det vi har, er Ofotbanen»

NHO Logistikk og transport har sannsynligvis helt rett. Opprusting av dagens transportsystem vil være bedre for næringsliv og befolkning i den spredtbygde landsdelen enn en jernbane, som vil være dyr i drift og som få vil benytte.

Norgesrekord i ulønnsomhet

Nord-Norgebanen fremstår som et ualminnelig dårlig prosjekt.

For det første er det samfunnsøkonomisk svært ulønnsomt. Banen er beregnet å ha en negativ netto nåverdi på under minus 100 milliarder kroner. Nå er ikke negativ nytte uvanlig i pengerikhetens land, men dette prosjektet vil kunne sette historisk norgesrekord i ulønnsomhet.

Den svake lønnsomheten skyldes blant annet den enorme kostnaden. Jernbaneverket anslår at en full utbygging vil ha en kostnad på om lag 135 milliarder 2019-kroner. Det er nesten 15 ganger så mye som de årlige bevilgningene til jernbaneinvesteringer i hele landet.

Etter min mening er dagens anslag sannsynligvis altfor lavt. Tidlige kostnadsanslag er notorisk upålitelige. Økninger på flere hundre prosent fra første utredning er ikke uvanlige.

Les også Er det Nord-Norges jernbanetur nå? Her er argumentene for og imot.

Den anslåtte utbyggingskostnaden tilsvarer en løpemeterpris på om lag 300.000 kroner. Det vil i så fall gjøre dette til et av de billigere jernbaneprosjektene vi har bygget de siste 20 årene.

Når vi vet at banen vil kreve det ypperste av internasjonal ingeniørkunst og kreve løsninger på grensen av det som er teknisk mulig å bygge, så fremstår anslaget som i overkant optimistisk.

Kostnaden er selvsagt bare et virkemiddel for å oppnå en effekt. Også der er jeg redd mange vil bli skuffet. Jernbanedirektoratet anslår at en full utbygging Fauske-Tromsø med arm til Harstad vil medføre rundt 370.000 reiser årlig i 2050. Det er ekstremt lite, så lite at man nærmest kan se bort ifra banens rolle som persontransportmiddel. Selv den lavt trafikkerte Trønderbanen har fire ganger så mange passasjerer. Bybussene i Bodø har over to millioner reiser pr. år.

Ikke noe klimatiltak

Nord-Norgebanens forkjempere har stor tro på at banen vil medføre vekst og verdiskaping i hele landsdelen. Verdiskapingseffekter av bedre infrastruktur er det forsket mye på, og resultatene viser så godt som alltid at bedre veier eller jernbane ikke er mer potente virkemidler enn andre tiltak. Også andre deler av landet har jernbane, uten at det er avgjørende for næringslivet der.

Nord-Norgebanen er heller ikke noe klimatiltak, tvert imot. Jernbaneverket forventer at banen vil kunne medføre en årlig reduksjon på under 0,2 prosent av Norges samlede årlige CO2-utslipp.

Det vil ta over 30 år før utslippene i byggefasen er spart inn. Hvis vi betrakter klimakrisen som en akutt krise, kan ikke Nord-Norgebanen ansees som et klimatiltak, tvert imot. Dertil kommer at øvrige transportformer forventes å bli klimanøytrale i løpet av den samme perioden. Hvis vogntog, busser, personbiler og kanskje fly går på strøm eller hydrogen innen 30 år, blir klimaargumentet for banen ytterligere svekket.

Fortjener en skikkelig utredning

Statlige vei- og jernbaneprosjekter omfattes ofte av stor entusiasme, og blant lokale pådrivere er iveren stor etter å komme i gang.

Det er mange grunner til å avvise Nord-Norgebanen, men før vi gjør det, fortjener landsdelen en skikkelig utredning av hva de langsiktige transportbehovene består av og hvilke alternativer som best egner seg for å løse dem.

Å beslutte alternativ før man utreder er ingen god idé.

Få med deg debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.