Fylkes- og kommunegrensene skiltes om, og norgeskartet er ikke til å kjenne igjen. Her får du oversikten.

OSLO (Nettavisen): Fra nyttår er Norge ett fylke fattigere. Da er grensa mellom Nord- og Sør-Trøndelag visket ut, og trønderne må klare seg med ett felles fylke - Trøndelag.

Men det er bare begynnelsen. Fra 2020 tegnes et nytt norgeskart. Regionreformen fører til at 19 fylkeskommuner reduseres til 11. Samtidig skal antall kommuner reduseres fra dagens 426 til 356.

I denne saken kan du gjøre deg kjent med det nye norgeskartet, slik det blir seende ut fra 2018 og fra 2020.

Se video av det nye norgeskartet:





Skroter gamle skilt

De nye skiltene på fylkesgrensa til nye Trøndelag fylke kom på plass allerede i jula, og fylkeshuset i Trondheim er også skiltet om. Olavskorset, som tidligere var Nord-Trøndelags bumerke, skal nå symbolisere Trøndelag fylkeskommune. I tillegg til fylkeshuset i Trondheim, skal også skolebygg og tannklinikker skiltes om, forsikrer fylkeskommunen på sine nettsider.

Buskerud, Akershus og Østfold slås sammen fra 1. januar 2020 og blir et av de nye storfylkene. Viken skal visstnok barnet hete. Foto: (Nettavisen)

Trønderne synes å ta sammenslåingen vel imot, og noen gir uttrykk for at det blir godt å få navnet Trøndelag tilbake. I andre fylker er temperaturen langt høyere rundt vedtatte sammenslåinger.

Det har for eksempel vekket reaksjoner at Hordaland og Sogn og Fjordane vil kalle seg Vestlandet når de slår seg sammen fra 2020. Også i Rogaland og Møre og Romsdal er det innbyggere som føler seg som vestlendinger. Navneforsker Inge Særheim ved Universitetet i Stavanger har kalt det historieløst og urimelig om fylkesnavnet for Hordaland og Sogn og Fjordane blir Vestlandet.

Det har falt enkelte tungt for brystet at Hordaland og Sogn og Fjordane tar eierskap om navnet Vestlandet fra 1. januar 2020. Foto: (Nettavisen)

- Dette navnet omfatter et mye større område enn de to fylkene, sier professoren ifølge forskning.no.

Bråk ble det også i Telemark da Vestfold ville kalle det nye samarbeidsfylket for Vest-Viken - et navn som ifølge historikerne først ble tatt i bruk av NS-leder Vidkun Quisling. Til slutt ble Vestfold og Telemark forlikte om å kalle ny-fylket for Vestfold og Telemark fylkeskommune.

At NS både hadde Vest-Viken og Øst-Viken i sin fylkesorganisasjon har tydeligvis ikke skremt fylkespolitikerne i Buskerud, Akershus og Østfold. Der har de fortrøstningsfullt besluttet å kalle seg for Viken fylkeskommune fra 2020.

I slutten av november ble det meldt at forhandlingene mellom Troms og Finnmark hadde havarert og at navnevalget dermed var i det blå.

Regionreformen skal uansett bringe antall fylker ned fra 19 til 11. Når Trøndelag fylke er vel i havn fra 1. januar, er det to år til neste runde og kanskje tid til å bli enige om barnets navn også mellom de mest stridbare partene.

Dette er fylkene som skal slå seg sammen:

Troms og Finnmark (kan bli hetende Troms og Finnmark fylkeskommune)



Hordaland og Sogn og Fjordane (blir hetende Vestlandet)



Aust-Agder og Vest-Agder (blir hetende Agder fylkeskommune)



Vestfold og Telemark (blir hetende Vestfold og Telemark fylkeskommune)



Oppland og Hedmark (navnevedtak fattes i januar, men Innlandet er foreslått)



Buskerud, Akershus og Østfold (blir hetende Viken fylkeskommune)

Rogaland fylkeskommune, Møre og Romsdal fylkeskommune, Nordland fylkeskommune og Oslo kommune blir videreført som i dag.



Fra 426 til 356 kommuner



Fra 2020 må ikke nordmenn bare lære seg nye fylkesgrenser, men én av tre vil også bo i en ny kommune.



1. januar blir åtte kommuner til fire, mens ytterligere 43 sammenslåinger formelt skjer 1. januar 2020. Da har antall kommuner blitt redusert fra dagens 426 til 356, og 1,7 millioner nordmenn vil ha en ny kommuneadministrasjon å forholde seg til, oppsummerer NTB.

Så langt har 156 kommunestyrer gjort positivt vedtak om sammenslåing, 57 flere enn de som nå går sammen.

Vil lokke flere kommuner

Til våren vil kommunalminister Jan Tore Sanner (H) legge fram en ny kommuneproposisjon for Stortinget. Den vil blant annet inneholde nye verktøy for kommuner som ønsker å gå sammen. I tillegg vil regjeringen fortsatt lokke med økonomiske fristelser.

Dette er kommunene som skal fusjonere, senest fra 2020:



Sandefjord, Andebu, Stokke (fra 01.01.2017)

Larvik, Lardal (fra 01.01.2018)

Hof, Holmestrand, Sande (Hof og Holmestrand slås sammen 1.1.2018. Sande kommer med 01.01.2020.)



Tjøme, Nøtterøy (fra 01.01.2018)

Rissa, Leksvik (fra 01.01.2018)

Rygge, Moss

Hobøl, Askim, Spydeberg, Eidsberg, Trøgstad

Rømskog, Aurskog-Høland

Oppegård, Ski

Skedsmo, Fet, Sørum

Røyken, Asker, Hurum

Svelvik, Drammen, Nedre Eiker

Tønsberg, Re

Bø, Sauherad

Audnedal, Lyngdal

Kristiansand, Søgne, Songdalen

Mandal, Marnardal, Lindesnes

Stavanger, Rennesøy, Finnøy

Forsand, Sandnes

Fjell, Sund, Øygarden

Radøy, Lindås, Meland

Os, Fusa

Ullensvang, Odda, Jondal

Voss, Granvin

Førde, Jølster, Gaular, Naustdal

Flora, Vågsøy

Eid, Selje

Sogndal, Balestrand, Leikanger

Volda, Hornindal

Ålesund, Sandøy, Skodje, Ørskog, Haram

Norddal, Stordal

Fræna, Eide

Molde, Midsund, Nesset

Hemne, Halsa, Snillfjord (deles)

Hitra, Snillfjord (deles)

Orkdal, Agdenes, Snillfjord (deles), Meldal

Trondheim, Klæbu

Bjugn, Ørland

Roan, Åfjord

Steinkjer, Verran

Namdalseid, Namsos, Fosnes

Vikna, Nærøy

Narvik, Ballangen, Tysfjord (deles)

Hamarøy, Tysfjord (deles)

Tjeldsund, Skånland

Tranøy, Lenvik, Torsken, Berg

Hammerfest, Kvalsund

Fra 2020 vil det være 356 kommuner, og allerede 1. januar 2018 blir åtte kommuner til fire. Foto: (Kommunaldepartementet)