DØDE: Sigurd Blomqvist oppsøkte flere leger, men ingen fant ut hva det var som feilet han før det var for sent. Foto: FOTO: Privat

30 leger overså Sigurds strupekreft

(VG Nett) 17 dager etter at Sigurd Blomqvists kreft ble oppdaget, døde han. Det måtte 31 leger til for å finne den livsfarlige sykdommen hans.

Øyvind Gustavsen

Oppdatert 27. mars 2012

Artikkelen er over åtte år gammel

FAKTA OM STRUPEKREFT Hvert år blir omtrent 120 mennesker diagnosert med strupekreft i Norge.

Sykdommen rammer flest menn i 60-årene.

Kilde: Munn og halskreftforeningen Vis mer

73 år gamle Sigurd Blomqvist fra Sverige trente regelmessig og var glad i å gå i fjellet. Men i januar 2010 fikk han voldsomme magesmerter og kontaktet legevakten i Årjäng i Värmland.

Det ble starten på en lang rekke med henvisninger til ulike leger de neste ti månedene.

- Hostet blod

For hverken den første, andre eller tredje legen klarte å finne ut hvorfor Blomqvist var syk. I mellomtiden ble han stadig sykere.

- Han hostet blod og hadde ingen anelse om hva det var. Siden ble han bare verre og verre, sier sønnen Gert-Ove til Aftonbladet.

- Magesmertene tiltok og han kunne til slutt bare sove sittende, forteller datteren Ann-Kathrin til Expressen.

Døde like etterpå

Totalt 31 leger undersøkte Blomqvist før diagnosen endelig ble stilt 2. november 2010: Strupekreft.

Da var det for sent å begynne med strålebehandling og 17 dager senere døde Sigurd.

Nå retter familien hans sterk kritikk mot det svenske helsevesenet.

- Hvis de hadde undersøkt ham skikkelig fra begynnelsen, hadde de oppdaget det, sier Ann-Katrin til Expressen.

Får kritikk

Det svenske helsetilsynet, Socialstyrelsen, har gått gjennom historien til Sigurd Blomqvist og konkluderer at helsemyndighetene i Värmland har opptrådt sterkt kritikkverdig.

De mener at pasienten kunne fått bedre omsorg og behandling dersom diagnosen hadde blitt stilt tidligere.

På bakgrunn av kritikken, går helsetjenesten i Värmland ut med en beklagelse til Sigurds familie.

- Vi beklager virkelig lidelsene våre handlinger og vår holdning førte til for pasienten og de pårørende, sier Gunilla Wadsten, overlege og ansvarlig for pasientsikkerheten i Värmland i en pressemelding.

- Vi som organisasjon har sviktet i dette tilfellet og vi vil som alltid rette oss etter styrets kritikk, sier hun.

- Håpløst å få kontakt

Sigurds familie fnyser av unnskyldningen fra Wadsten.

- Jeg synes hennes uttalelser er veldig merkelige, vi har forsøkt å kontakte henne flere ganger, men det har vært helt håpløst, sier Ann-Katrin til Expressen.

- Vanskelig å diagnosere

Andreas Stensvold er leder i Norsk onkologisk forening, fagforeningen til leger som jobber med kreftbehandling.

Han synes historien om Blomqvist høres spesiell ut.

- Strupekreft kan være vanskelig å diagnosere, men vanligvis tar det ikke så lang tid som i dette tilfellet, sier han til VG Nett.

Grunnen til at strupekreft kan være vanskelig å diagnosere er at flere av symptomene også kan være symptomer på andre ting.

- Vanlige symptomer er heshet, forandring i stemmeleie og at man hoster opp blod. Men det betyr ikke at man har strupekreft selv om man er hes, sier Stensvold.

Han understreker at strupekreft ikke er en utbredt kreftart.

Ifølge Stenvold er strålebehandling den vanligste behandlingen.

- Alternativt kan man operere ut strupehodet, og da må man snakke gjennom et rør på halsen, sier Stensvold.

Publisert: 27.03.12 kl. 21:00 Oppdatert: 27.03.12 kl. 21:18

Mer om Sverige