HEMMELIG: Etterretningstjenesten skal betale kilder svart – og kunne bryte norsk lov uten straff. Det er regjeringens forslag til ny etterretningslov.

E-tjenesten

Etterretningstjenesten er den eneste delen av den norske staten som har lov til å bryte loven i andre land. Den ­norske militære etterretningen opererer for det meste i utlandet, blant annet med spionasje. Det er forbudt i de fleste land.

Når Forsvarsdepartementet nå legger fram et forslag til en ny lov for E-tjenesten, åpner departementet for at den hemmelige tjenesten skal få lov til å bryte loven også i Norge.

I forslaget til en ny lov for E-tjenesten står det at både ­ansatte og andre som er på oppdrag for ­tjenesten skal få straffrihet for lovbrudd som er begått under oppdraget.

Det står derimot ikke hva slags type lovbrudd E-tjenesten skal få lov til å begå.

Etterretningstjenesten: • E-tjenesten ble opprettet i 1942 som den norske militære hemmelige tjenesten. • E-tjenestens oppgave er å skaffe informasjon om fremmede makter eller andre utenlandske trusler som er rettet mot Norge. • Tjenesten skal ikke drive etterretning mot norske statsborgere i Norge. • Regjeringen har lagt fram et forslag om en ny lov for Etterretningstjenesten. • I loven får tjenesten blant annet tillatelse til å drive overvåking av datatrafikken inn og ut av landet.

Skal ikke frykte straff

I høringsnotatet fra Forsvarsdepartementet står det at Etterretningstjenesten allerede bryter norske lover.

«Ansatte i og kilder eller oppdragstakere for Etterretningstjenesten må fra tid til annen handle i strid med den objektive gjerningsbeskrivelsen i straffebestemmelser som ledd i lovlig tjeneste- ­eller oppdragsutførelse».

Det betyr at mennesker på oppdrag for E-tjenesten innimellom må gjøre ting som ­ville vært ulovlig dersom de ikke var på oppdrag for ­E-tjenesten.

Forsvarsdepartementet ­mener at det også i dag i praksis er sånn at E-tjenestens folk slipper straff for lovbrudd begått i tjeneste, men at det i dag ikke er slått fast i loven.

Derfor foreslår departementet at personer som utfører «oppdrag fra myndighetene, ikke skal frykte personlig straffeforfølgelse for brudd på norsk regelverk».

Kan smugle penger

Departementet skriver at forslaget «vil ha liten rettslig betydning», men at det vil ha en pedagogisk virkning.

«En slik synliggjøring kan blant annet antas å virke positivt for Etterretningstjenestens evne til å rekruttere ansatte, kilder og oppdragstakere», skriver ­Forsvarsdepartementet.

I høringsnotatet trekker departementet fram smugling av «større kontantbeløp» ut av landet som et eksempel på lovlige lovbrudd. Men departementet skriver ikke hvilke andre lovbrudd E-tjenesten kan begå.

Høyesterettsadvokat Jon Wessel-Aas mener det er et ­demokratisk dilemma at ­offentligheten ikke får vite hvilke lovbrudd E-tjenesten får lov til å begå, men sier han har forståelse for at tjenestens metoder må være hemmelige (se sidesak).

En annen del av lovforslaget gir Etterretningstjenesten vide fullmakter til å skjerme seg selv fra å bli avslørt.

Betaler kilder svart

Selv om den hemmelige tjenesten allerede bruker skjulte metoder, går den nye loven mye lenger i å beskrive hva de går ut på. Den sier at E-tjenesten kan bruke «dekkstrukturer og uriktige, falske eller villedende identiteter, dokumenter og opplysninger».

Forsvarsdepartementet mener også at Etterretningstjenesten må få lov til å betale kilder svarte penger.

Betaling for oppdrag utført for E-tjenesten bør ikke «anses som skattepliktig inntekt etter norsk rett», heter det i høringsnotatet.

Grunnen er todelt: Den ene grunnen er for å sikre kildenes anonymitet og sikkerhet. Det blir vanskeligere å forhindre at oppdraget blir kjent dersom E-tjenestens kilder rapporterer inntektene til Skatteetaten.

Den andre grunnen er kildenes motiver. I høringsnotatet kommer det fram at E-tjenesten blant annet bruker kilder som mottar sosiale ytelser fra Nav. I notatet står det at «vederlaget bør heller ikke inngå i grunnlag for beregning eller avkorting av sosiale ytelser eller lignende».

Grunnen til det er at «kilder ofte har økonomiske motiver for å bidra med informasjon». Argumentet er at motivasjonen svekkes dersom pengene fra E-tjenesten fører til lavere utbetalinger fra Nav.

magnusl@klassekampen.no