Poliisin asehallintoa odottaa jättiurakka huhtikuussa voimaan tulleen EU-asetuksen takia. Suomessa sellaisenaan sovellettavan asetuksen mukaan ampumakelvottomiksi ja toimimattomiksi tehdyt tuliaseet on kaikenlaisten luovutusten yhteydessä tarkastettava, leimattava ja rekisteröitävä.

– EU:sta vahvistettiin, että myös lainaaminen on heidän mielestä juridisesti luovuttamista, eli komissio on äärimmäisen jyrkällä linjalla tuntunut olevan tämän kanssa, vahvistaa ylitarkastaja Jussi Kytösaari poliisihallituksen asehallinnosta.

Dekoaseita on varovaisenkin arvion mukaan Suomessa kymmeniätuhansia. Esimerkiksi Suomi-konepistooleja on puolustusvoimat myynyt 2000-luvulla kulloinkin voimassa olleiden vaatimusten mukaisesti deaktivoituna pois varastoistaan 13 500 kappaletta. Osa niistä tosin on todennäköisesti viety ulkomaille.

Suurin muutos ovat deaktivointia koskevat tiukentuneet määräykset. Edes vielä alkuvuodesta käytössä olleet kansalliset deaktivointimenetelmät eivät ole EU-asetuksen vaatimukset täyttäviä. Aiemmat deaktivoinnit ovat riittäviä vain siihen asti, kun koristease on vanhalla omistajallaan.

Piippu tukkoon ja rälläkkää lukolle

Eli lähes kaikki joskus oikeista tuliaseista tehdyt koristeaseet joudutaan deaktivoimaan uudelleen. Työn saa tehdä vain asealan ammattilainen. Se taas vie aikaa ja tulee teettäjälleen kalliiksi.

Vaikka tekijänä olisi taitavakin aseseppä, jälki voi olla rumaa. Esimerkiksi vanhan kansallisen deaktivointiohjeen vaatimat aseen osien kiinnihitsaukset on hiottava auki, piippu on täytettävä rautatangolla ja sulkulaitteesta leikattava lisää materiaalia pois. Tämän jälkeen osat on hitsattava uudelleen yhteen.

Uudet säännökset ovat lähes pysäyttäneet koristeaseiden kaupan. Tämä selittyy sillä, että niin yksityiset kuin kauppiaatkin hoitivat luovutukset ennen asetuksen voimaantuloa, jolloin kalliilta uudelleendeaktivoinneilta ja myös tarkastuksilta vältyttiin.

Toinen vaihtoehto on, että toiminta on niin sanotusti painunut maan alle. Siihen ei poliisihallituksessa kuitenkaan uskota.

– Viranomaisena haluan tällä hetkellä uskoa, että kauppaa näillä vanhoilla dekoilla ei harrasteta, vaan ne ovat siellä takan reunalla, seinällä tai jossain. Siellä ne toki saavat ollakin, kunhan ne pysyvät sen nykyisen omistajan hallussa, sanoo Kytösaari.

Tarkastukset keskitetty Riihimäelle

Kun ase on deaktivoitu uusien vaatimusten mukaisesti, poltetaan siihen tällaiset leimat. Ylempi leima tulee aseen runkoon ja alempi kaikkiin muihin olennaisiin osiin. Merkintä kertoo, että ase on deaktivoitu Suomessa EU asetuksen 2015/2403 mukaisesti. Poliisin asehallinto

Poliisilaitokset eivät tällä hetkellä tee lainkaan dekoaseiden tarkastuksia. Aseen omistaja voi kuitenkin yhä viedä deaktivoidun aseen poliisilaitokselle, joka toimittaa sen asehallintoon Riihimäelle. Asetuksen voimaantulon jälkeen tarkastusten määrä on ollut vähäinen.

– Meille on tähän mennessä tuotu 15 deaktivoitua ampuma-asetta tarkastukseen, Kytösaari laskee.

Asealan yrityksissä vasta opetellaan uusien määräysten mukaisia deaktivointeja. Vaatimukset ovat tarkkoja, sillä jopa osien yhteenliittämisessä käytettävä hitsausmenetelmä ja -aine on määritelty. Hitsaukset täytyy tehdä tig-hitsillä ruostumattomalla teräksellä.

– Tämä on EU-asetuksella annettu. Sitä meidän täytyy noudattaa pilkuntarkasti, eikä tässä ole minkäännäköistä joustamisen vaihtoehtoa, ylitarkastaja Kytösaari painottaa.

Historiallisten aseiden lisäksi myös uudempien aseiden deaktivointivaatimukset ovat ongelmallisia – tai jopa mahdottomia toteuttaa. Esimerkiksi kuinka saadaan nykyaikaisen kevyen pienoispistoolin alumiininen luisti tig-hitsattua aseen muovista tehtyyn runkoon.

Kun viranomainen sitten on todennut ja hyväksynyt deaktivoinnin, kirjataan koristeaseen tiedot poliisin tietojärjestelmään. Uutta järjestelmää ei sentään ole tarvinnut tehdä.

Samaan tietojärjestelmään toimivien aseiden kanssa

– Nehän tulevat asetietojärjestelmään nämä dekot. Eli ihan samaan järjestelmään, missä oikeidenkin ampuma-aseiden tiedot ovat, Kytösaari kertoo.

Asiakas saa deaktivoinnista paperisen todistuksen.

Sinällään EU:n huoli deaktivoitujen aseiden muuttamisesta takaisin ampumakuntoisiksi on perusteltu. Eri asia kuitenkin on, onko näin järeää ja kalliista menettelyä järkevää soveltaa kaikenlaisiin koristeaseisiin. Rikolliset kun ovat olleet pääasiassa kiinnostuneita lyhyehköistä, helposti kätkettävistä sarjatuliaseista.

– Niitä on Suomessakin reaktivoitu eli muutettu toimiviksi. Aika pitkälti ne ovat olleet Uzeja, PPS-konepistooleja ja AK-47 rynnäkkökiväärejä, Kytösaari luettelee.

Jos uutta deaktivointia, tarkastusta ja leimausta ei aseen luovutuksen yhteydessä haluta teettää, voi koristeaseen luovuttaa poliisille.

Todennäköistä onkin, että suuri osa muun muassa perikuntien koristeaseista – ja sitä kautta siivu historiaa – päätyy sulattoon.