Mikkelin kaupungin oikeuskanslerille tekemän selvityksen mukaan kaupungilla ei ollut oikeutta pyytää selvitystä kaupungin päiväkodeissa avustavia tehtäviä tehneiden turvapaikanhakijoiden rikostaustasta.

Selvityksessä todetaan, että lain mukaan vapaaehtoistyön järjestäjällä on oikeus pyytää rikosrekisteriote vapaaehtoisesta, mikäli vapaaehtoistyö sisältää säännöllistä yhdessäoloa ja henkilökohtaista vuorovaikutusta alaikäisen kanssa, ja jos tehtävää hoidetaan yksin tai olosuhteissa, joissa alaikäisen koskemattomuutta ei voida kohtuudella turvata.

Kaupungin mukaan vapaaehtoiset eivät missään tilanteissa olleet yksin lasten kanssa ja alaikäisten henkilökohtainen koskemattomuus pystyttiin turvaamaan henkilökunnan valvonnalla.

Yksityishenkilö teki tammikuun lopussa oikeuskansleri Jaakko Jonkalle kantelun turvapaikanhakijoiden vapaaehtoistyöstä. Kantelussa arvosteltiin sitä, että turvapaikanhakijat oli otettu töihin päiväkoteihin, vaikkei heidän taustoistaan kantelijan mukaan voinut olla varmuutta. Oikeuskansleri lähetti kantelun pohjalta selvityspyynnön Mikkelin kaupungille.

Toimintaan oltiin tyytyväisiä

Vapaaehtoistyöntekijöiden soveltuvuus varmistettiin Mikkelin vastaanottokeskuksen sosiaaliohjaajan soveltuvuusarvioinneilla. Tämän lisäksi päiväkotien johtajat arvioivat vapaaehtoiset.

Päiväkodinjohtajien mukaan vapaaehtoiset työntekijät olivat sopivia ja erittäin motivoituneita päiväkotityöhön.

Selvityksen mukaan lasten koskemattomuus turvattiin ohjeistamalla henkilökuntaa siitä, että vapaaehtoiset työntekijät eivät saa toimia missään tilanteessa yksin lasten kanssa. Järjestely koettiin selvityksen mukaan hyvin toimivaksi.

Hyvistä kokemuksista huolimatta vapaaehtoistyö päätettiin lopettaa helmikuun alussa asiasta nousseen kohun vuoksi. Ainoastaan yhteen esiopetusyksikköön, jossa on turvapaikanhakijoita esiopetuksessa, jäi tulkkitehtäviin kaksi turvapaikanhakijaa.

Turvapaikanhakijoiden vapaaehtoistoiminta jäi yhdessä päiväkodissa noin viikon mittaiseksi ja toisessa päiväkodissa noin kuukauden mittaiseksi.