Metsäkeskuksen valmiuspäällikkö Yrjö Niskanen arvioi Iltalehdelle, mitä Yhdysvaltain presidentti hämmennystä herättäneellä kommentillaan tarkoitti.

Donald Trump kehui suomalaista metsänhoitoa mielenkiintoisin sanankääntein. EPA / AOP

Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin lausunnot suomalaisesta metsänhoidosta ovat herättäneet paljon huomiota ja ihmetystä Suomessa.

Pohjois-Kaliforniassa lauantaina pidetyssä lehdistötilaisuudessa Trump suositteli paloherkkien metsä- ja maastoalueiden haravointia.

Trumpin mukaan mallia kannattaa ottaa Suomesta. Trumpin mukaan Suomessa vakavilta metsä- ja maastopaloilta vältytään hyvän metsänhoidon ansiosta.

– Lattiat pitää pitää puhtaina. Ja metsän ”lattiat”, ne ovat hyvin tärkeitä. Kun tapasin Suomen presidentin, hän sanoi: ”Me olemme metsäkansaa”. He käyttävät paljon aikaa haravointiin ja sellaiseen. Heillä ei ole mitään ongelmia, hän sanoi.

Suomen Metsäkeskuksen valmiuspäällikkö Yrjö Niskanen arvioi Iltalehdelle, mitä Trump on mahdollisesta lausunnollaan tarkoittanut.

Hän arvelee, että Trump tarkoitti mahdollisesti palokuorman eli risujen, hakkuutähteiden, pusikoiden ja muun vastaavan herkästi palavan aineksen vähentämistä karikekerroksesta.

– Hänellä oli sellainen kuva, että suomalaisen metsänhoidon jäljiltä maahan ei tällaista palaavaa ainesta jää. Kalifornian maastopalot ovat levinneet kuivasta, palavasta aineksesta metsissä. Ison metsän alla oleva kuiva aluskasvillisuus on herkkää palamaan. Tämän palavan aineksen poistamista Trump on varmaankin tarkoittanut. Olisiko se sitä ”haravointia”?

Energiakäyttöön

Niskanen täsmentää, että Suomessa palokuormaa ei kerätä metsistä pois metsäpalovaaran vuoksi vaan energiakäyttöön. Sitä ei myöskään tietenkään kerätä haravoimalla, kuten Trump sanatarkasti sanoi.

– Ei ole tullut aiemmin mieleenkään, että sitä poistettaisiin metsäpaloriskin takia. Ei missään metsänhoito-ohjeessa tällaista lue. Poistaminen on ihan bisnesperusteita.

Niskasen mukaan portugalilainen ryhmä on tulossa 28.11. pääministerin kutsumana Suomeen metsäpaloihin liittyvälle vierailulle. Yksi teema on juuri palokuorman vähentäminen.

–Portugalissa on iso ongelma se, että metsissä on paljon aluskasvustoa, risukkoa ja pienpuuta. He pitävät sitä isona metsäpalojen aiheuttajana.

Monta syytä

Valtaosa Suomen metsäpaloista on Niskasen mukaan tavalla tai toisella ihmisen toiminnan aiheuttamia. Palo voi saada alkunsa esimerkiksi huolimattomasta tulen käsittelystä tai jostakin koneesta lentäneestä kipinästä.

Suomessa metsäpaloja on noin tuhat per vuosi, ja ne ovat hyvin pienialaisia. Keskimääräinen paloala on puolen hehtaarin suuruusluokkaa.

Niskasen mukaan syitä sille, miksi Suomessa ei ole sellaisia laajoja metsäpaloja kuin Kaliforniassa, on monia.

– Suomessa metsärakenne on pienipiirteinen. On pientä metsää, varttuneempaa metsää ja isoa metsää hehtaarin tai parin kokoisina läntteinä hyvin mosaiikkimaisesti. Lisäksi Suomessa on runsaasti puroja, jokia ja järviä sekä suoalueita.

Myös metsäautoteitä on Oulu-Kajaani akselin eteläpuolisessa Suomessa Niskasen mukaan siten, että jos mihin tahansa laitetaan piste kartalla, lähimmälle tielle on alle viisisataa metriä. Näin ollen siis sammutustöihin on useimmiten helppo päästä.

Niskanen lisää, että Suomessa myös havainnointijärjestelmä on tehokas. Metsäpaloja havainnoidaan metsäpalolentojen avulla.

Maapalo voi myös nousta latvaan ja edetä sen jälkeen latvapalona hyvin voimakkaasti. Niskasen mukaan Suomessa on valtaosin tasaikäinen metsikkörakenne, mikä rajoittaa maapalon nousemista latvapaloiksi.

Niskanen arvioi, että Trumpin lausunnot suomalaisesta metsänhoidosta kertovat siitä, että hänen kanssaan on keskusteltu suomalaisesta metsänhoidosta.

– Hienoa, että Trump on maininnut Suomen metsienhoidon olevan esimerkillistä. Se ei ole mikään fake news.