Det sker ofte, at en elev pakker skoletasken ned, siger farvel til klassekammeraterne og kort tid efter begynder på en ny skole et andet sted.

Da netop det skete i begyndelsen af januar i 1.a på Herlev Gymnasium, var det derfor i princippet blot endnu et skoleskifte til statistikken.

Og så alligevel ikke.

For drengen, der rykkede til en ny skole, var nemlig den sidste elev med dansk baggrund i klassen, og med hans exit havde to af gymnasiets fire 1.g klasser nu udelukkende elever med anden etnisk baggrund end dansk.

Dermed passede elevens skoleskifte pludselig ind i en anden og langt mere omdiskuteret statistik, hvor udviklingen i årevis har medført panderynker og fortvivlelse hos både rektorer og politikere.

På flere gymnasier er andelen af elever med anden etnisk baggrund end dansk således steget så mærkbart, at elever med dansk baggrund vælger netop disse gymnasier fra. Og opdelingen er blevet mere tydelig de seneste år.

På Christiansborg forsøgte de folkevalgte i den forgangne valgperiode at nå til enighed om nye fordelingsregler for at komme den etniske opdeling til livs. Men en løsning udeblev, og i stedet blev en ekspertgruppe nedsat, som fik til opgave at kulegrave udfordringerne med de opdelte gymnasier samt elevflugten i udkantsområderne og komme med bud på løsninger.

Og nu er gruppen, der har tidligere integrationsminister Rikke Hvilshøj (V) i spidsen, klar med sine anbefalinger.

I dag kan landets unge frit søge ind på et hvilket som helst gymnasium, og er der flere ansøgere end pladser, er det afstanden mellem hjemmet og skolen, der afgør, om man får en plads.

Det skal der efter alt at dømme gøres op med nu. Og det kan få betydning for alle landets fremtidige gymnasieelever.

I den længe ventede rapport, der er mere end hundrede sider lang, beskriver ekspertgruppen fire bud på, hvordan fordelingsreglerne kan se ud fremover.

Gruppen anbefaler selv én af modellerne – den såkaldte klyngemodel.

Elever kan vælge mellem tre gymnasier

Modellen vil betyde, at der skal etableres en række »klynger« over hele landet, som skal bestå af tre eller flere gymnasiale afdelinger.

Alle klynger bliver knyttet til et afgrænset geografisk område, og ekspertgruppen lægger op til, at eleverne, der har bopæl inden for det område, fremover kan søge ind på klyngens gymnasier. Eleven kan frit prioritere mellem gymnasierne og er garanteret en plads på ét af dem.

Gruppen kommer desuden med bud på, hvordan de fremtidige klynger kan se ud i hele landet.

Indføres modellen, vil det eksempelvis betyde, at en elev, der bor i Virum nord for København, kan søge ind på enten Virum, Gladsaxe eller Lyngby Gymnasium. Bor eleven i Høje-Taastrup på den københavnske vestegn, står valget mellem Roskilde Katedralskole eller Høje-Taastrup, Himmelev eller Roskilde Gymnasium.

Eleven kan godt søge uden for sin klynge, men ekspertgruppen forventer, at det »kun undtagelsesvis vil være muligt« at få en plads på et gymnasium, der ligger uden for klyngen.

Det skyldes, at antallet af potentielle elever, der bor inden for klyngens område, så vidt muligt skal afstemmes med antallet af pladser på de tilhørende gymnasier.

Ekspertgruppen lægger derudover op til, at der i fremtiden skal være en strammere styring af, hvor mange elever de enkelte gymnasier må optage. Fremover skal der fra centralt hold fastsættes en maksimumkapacitet på alle gymnasier, lyder anbefalingen i rapporten.

I dag er det som udgangspunkt gymnasierne selv, der bestemmer, hvor mange elever de vil optage. Dog kan børne- og undervisningsministeren i nogle tilfælde gribe ind.

FAKTA Her er fem eksempler på klynger Ekspertgruppen lægger op til at fordele landets STX-gymnasier i 33 klynger. 15 på Sjælland, to på Fyn og 16 i Jylland. Formålet med klyngemodellen er bl.a. at komme problemerne med etnisk opdelte gymnasier til livs. Herunder er fem eksempler på klynger. Andelen af elever med ikkevestlig baggrund står i parentes ud for hvert gymnasium. Tallene er fra 2018 og stammer fra Børne- og Undervisningsministeriets forløbsregister for ungdomsuddannelserne. 1. Ordrup Gymnasium (2 procent), Gammel Hellerup Gymnasium (7 procent), Aurehøj Gymnasium (4 procent) og Øregård Gymnasium (9 procent). 2. Gefion Gymnasium (9 procent), Frederiksberg Gymnasium (41 procent), Rysensteen Gymnasium (5 procent), Københavns åbne Gymnasium (47 procent) og Sankt Annæ Gymnasium (3 procent). 3. Falkonergårdens Gymnasium og HF-Kursus (5 procent), Rødovre Gymnasium (14 procent), Hvidovre Gymnasium og HF (46 procent) og NEXT – Albertslund Gymnasium (40 procent). 4. Herlev Gymnasium og HF (48 procent), Borupgaard Gymnasium (10 procent) og Nørre Gymnasium (25 procent). 5. AARHUS GYMNASIUM, Tilst, (tidl. Langkaer Gymnasium) (59 procent), Risskov Gymnasium (14 procent), Århus Statsgymnasium (16 procent), Aarhus Katedralskole (6 procent), Viby Gymnasium (33 procent) og Marselisborg Gymnasium (6 procent). Kilde: Rapporten »Anbefalinger vedrørende fremtidig fordeling af elever på de gymnasiale uddannelser« FOLD UD FOLD UD

Karakterer bliver afgørende

Udfordringerne med etnisk opdelte gymnasier findes særligt i landets store byer og på Vestegnen, hvor der bor mange indvandrere og efterkommere. Ekspertgruppen lægger op til, at klyngerne i netop disse områder bliver sammensat således, at de både omfatter gymnasier, som i dag har mange elever med ikkevestlig baggrund, og gymnasier med få.

F.eks. er Falkonergårdens Gymnasium, hvor kun fem procent af eleverne har indvandrerbaggrund, i klynge med Hvidovre Gymnasium, hvor andelen af ikkevestlige elever er 46 procent.

Gymnasierne i de fleste klynger har ikke problemer med etnisk opdeling, så ekspertgruppen foreslår, at der kun fastsættes særlige fordelingsregler for de klynger, der har.

Reglerne kan »aktiveres« af regionerne eller af en af klyngens rektorer, hvis elevsammensætningen »giver anledning til faglige, pædagogiske eller sociale udfordringer«, som det hedder.

Det vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser – herunder Den Europæiske Menneskerettighedskonvention – at bruge elevernes herkomst som fordelingskriterium, vurderes det i rapporten. Derfor lægger ekspertgruppen i stedet op til at fordele eleverne ud fra deres faglige niveau i grundskolen i de klynger, der oplever problemer.

Her foreslår ekspertgruppen, at de 25 procent af ansøgerne, som har det laveste karaktergennemsnit fra folkeskolen, fordeles på klyngens gymnasier relativt i forhold til skolernes størrelse. Herefter fordeles de resterende 75 procent. Der skal i begge tilfælde tages hensyn til de unges prioriteringer og afstand til gymnasiet.

»Elever med udenlandsk herkomst har generelt lavere karaktergennemsnit fra grundskolen, og det er på den baggrund forventningen, at en fordeling på baggrund af fagligt niveau fra grundskolen bl.a. vil have som konsekvens, at der kommer en mere blandet elevsammensætning i forhold til socioøkonomi, faglige udfordringer og også i forhold til herkomst,« skriver gruppen.

Problemer med fester og social kontrol

Selv om klyngemodellen er gruppens foretrukne, peger rapporten også på ulemper ved den.

Den begrænser bl.a. elevernes mulighed for frit at kunne vælge gymnasium, og den kan »muligvis medføre en øget søgning mod private gymnasier«, hvilket vil gøre det vanskeligt at løse udfordringen med elevsammensætningen.

Og da de unge stadig har mulighed for at prioritere mellem klyngens gymnasier, kan modellen »ikke nødvendigvis dæmme op for, at ansøgere med samme herkomst kan have en tendens til at søge mod afdelinger, hvor der i forvejen er en stor andel af elever med samme herkomst«, fastslår ekspertgruppen.

Da klyngen i princippet er afgørende for, hvilke gymnasier eleven har mulighed for at blive optaget på, frygter gruppen også, at modellen vil kunne »medføre øget snyd med bopælsadresser«.

Flere rektorer har allerede forud for ekspertgruppens anbefalinger talt for en såkaldt distriktsmodel, og den er også blandt de fire i rapporten. Det er dog ikke gruppens foretrukne.

Kort fortalt vil den model betyde, at der indføres skoledistrikter, hvor alle unge hører til ét bestemt gymnasium i deres nærområde og samtidig har ret til at blive optaget der. Det vil dog være muligt for eleverne at søge en plads uden for deres distrikt, men det er ekspertgruppens vurdering, at det kun undtagelsesvist vil være muligt for dem rent faktisk at få en plads.

I de områder, hvor det er relevant, skal distrikterne udformes således, at de omfatter en blanding af almene boliger og ejerboliger, så der sikres »en blandet elevsammensætning i forhold til herkomst«.

En ulempe ved denne model er ifølge ekspertgruppen, at den »på afgørende måde« begrænser de unges indflydelse på, hvilket gymnasium de kan gå på.

Ud over at anbefale løsninger dokumenterer rapporten også den tendens, som Berlingske tidligere har beskrevet: Elever med indvandrerbaggrund samler sig i stigende grad på de gymnasier, der i forvejen har en høj andel. Det medfører, at elever med dansk baggrund undlader at søge disse gymnasier.

Ekspertgruppen har undersøgt, hvilke gymnasier eleverne i landets 9. og 10. klasser søgte som førsteprioritet i 2019, og der tegner sig et tydeligt billede:

Knap en fjerdedel – 24 procent – af eleverne med udenlandsk herkomst søgte ind på et gymnasium, hvor over 30 procent har indvandrerbaggrund. For elever med dansk herkomst var det kun fire procent.

Det fremgår også, at elever med dansk baggrund generelt både opnår et højere eksamensresultat og har en højere fuldførelsesprocent end elever med udenlandsk herkomst.

Ekspertgruppens undersøgelser peger også på en række pædagogiske og integrationsmæssige udfordringer på de gymnasier, hvor andelen af elever med udenlandsk herkomst er stor.

I rapporten nævnes bl.a. manglende undervisningsparathed samt motivation for at lære og gå i skole, ligesom der er et øget behov for at tage hensyn til elever med manglende sprogfærdigheder.

Herudover er der udfordringer i form af stærk social kontrol, ligesom nogle elever ikke føler, de hører til fællesskabet eller generelt afholder sig fra at deltage i fester og andre arrangementer i og uden for skoletiden.

FAKTA Her er ekspertgruppens forslag til 33 klynger med gymnasier Sjælland Klynge 1 Tårnby Gymnasium, Christianshavns Gymnasium og Ørestad Gymnasium.

Tårnby Gymnasium, Christianshavns Gymnasium og Ørestad Gymnasium. Klynge 2 Ordrup Gymnasium, Gammel Hellerup Gymnasium, Aurehøj Gymnasium og Øregård Gymnasium.

Ordrup Gymnasium, Gammel Hellerup Gymnasium, Aurehøj Gymnasium og Øregård Gymnasium. Klynge 3 Gefion Gymnasium, Frederiksberg Gymnasium, Rysensteen Gymnasium, Københavns åbne Gymnasium og Sankt Annæ Gymnasium.

Gefion Gymnasium, Frederiksberg Gymnasium, Rysensteen Gymnasium, Københavns åbne Gymnasium og Sankt Annæ Gymnasium. Klynge 4 Falkonergårdens Gymnasium og HF-Kursus, Rødovre Gymnasium, Hvidovre Gymnasium og HF, og NEXT – Albertslund Gymnasium.

Falkonergårdens Gymnasium og HF-Kursus, Rødovre Gymnasium, Hvidovre Gymnasium og HF, og NEXT – Albertslund Gymnasium. Klynge 5 Gladsaxe Gymnasium, Lyngby Gymnasium – U/NORD og Virum Gymnasium.

Gladsaxe Gymnasium, Lyngby Gymnasium – U/NORD og Virum Gymnasium. Klynge 6 Herlev Gymnasium og HF, Borupgaard Gymnasium og Nørre Gymnasium.

Herlev Gymnasium og HF, Borupgaard Gymnasium og Nørre Gymnasium. Klynge 7 NEXT – Sydkysten Gymnasium, Greve Gymnasium og Solrød Gymnasium.

NEXT – Sydkysten Gymnasium, Greve Gymnasium og Solrød Gymnasium. Klynge 8 Høje-Taastrup Gymnasium, Himmelev Gymnasium, Roskilde Gymnasium og Roskilde Katedralskole.

Høje-Taastrup Gymnasium, Himmelev Gymnasium, Roskilde Gymnasium og Roskilde Katedralskole. Klynge 9 Nærum Gymnasium, Rungsted Gymnasium, Birkerød Gymnasium HF, IB & Kostskole, Espergærde Gymnasium & HF og Helsingør Gymnasium.

Nærum Gymnasium, Rungsted Gymnasium, Birkerød Gymnasium HF, IB & Kostskole, Espergærde Gymnasium & HF og Helsingør Gymnasium. Klynge 10 Egedal Gymnasium og HF, Frederikssund Gymnasium og Allerød Gymnasium.

Egedal Gymnasium og HF, Frederikssund Gymnasium og Allerød Gymnasium. Klynge 11 Frederiksborg Gymnasium og HF, Frederiksværk Gymnasium og HF og Gribskov Gymnasium.

Frederiksborg Gymnasium og HF, Frederiksværk Gymnasium og HF og Gribskov Gymnasium. Klynge 12 Odsherred Gymnasium, Kalundborg Gymnasium og HF og Stenhus Gymnasium.

Odsherred Gymnasium, Kalundborg Gymnasium og HF og Stenhus Gymnasium. Klynge 13 Høng Gymnasium og HF, Slagelse Gymnasium og Sorø Akademis Skole.

Høng Gymnasium og HF, Slagelse Gymnasium og Sorø Akademis Skole. Klynge 14 MSG-Ringsted, MSG-Haslev, Køge Gymnasium og Næstved Gymnasium og HF.

MSG-Ringsted, MSG-Haslev, Køge Gymnasium og Næstved Gymnasium og HF. Klynge 15 Vordingborg Gymnasium og HF, Nakskov Gymnasium og HF, Maribo Gymnasium og Nykøbing Katedralskole. Fyn Klynge 16 Tornbjerg Gymnasium, Sct. Knuds Gymnasium, Odense Katedralskole, Mulernes Legatskole og Nordfyns Gymnasium.

Tornbjerg Gymnasium, Sct. Knuds Gymnasium, Odense Katedralskole, Mulernes Legatskole og Nordfyns Gymnasium. Klynge 17 Faaborg Gymnasium, Midtfyns Gymnasium, Svendborg Gymnasium, Nyborg Gymnasium og Vestfyns Gymnasium Jylland Klynge 18 Alssundgymnasiet Sønderborg, Sønderborg Statsskole, Aabenraa Statsskole og Tønder Gymnasium.

Alssundgymnasiet Sønderborg, Sønderborg Statsskole, Aabenraa Statsskole og Tønder Gymnasium. Klynge 19 Haderslev Katedralskole, Vejen Gymnasium og HF, Kolding Gymnasium HF-Kursus og IB School, Munkensdam Gymnasium, Fredericia Gymnasium og Middelfart Gymnasium og HF.

Haderslev Katedralskole, Vejen Gymnasium og HF, Kolding Gymnasium HF-Kursus og IB School, Munkensdam Gymnasium, Fredericia Gymnasium og Middelfart Gymnasium og HF. Klynge 20 Ribe Katedralskole, Esbjerg Gymnasium, Rybners Almene Gymnasium – Grådybet og Varde Gymnasium.

Ribe Katedralskole, Esbjerg Gymnasium, Rybners Almene Gymnasium – Grådybet og Varde Gymnasium. Klynge 21 Grindsted Gymnasium og HF, Vestjysk Gymnasium Tarm og Ringkjøbing Gymnasium.

Grindsted Gymnasium og HF, Vestjysk Gymnasium Tarm og Ringkjøbing Gymnasium. Klynge 22 Holstebro Gymnasium og HF, Lemvig Gymnasium STX og HHX og Struer Statsgymnasium.

Holstebro Gymnasium og HF, Lemvig Gymnasium STX og HHX og Struer Statsgymnasium. Klynge 23 Rosborg Gymnasium og HF, Rødkilde Gymnasium og Tørring Gymnasium.

Rosborg Gymnasium og HF, Rødkilde Gymnasium og Tørring Gymnasium. Klynge 24 Horsens Gymnasium, Horsens Statsskole – Gymnasium og HF-Kursus, Skanderborg Gymnasium og Odder Gymnasium.

Horsens Gymnasium, Horsens Statsskole – Gymnasium og HF-Kursus, Skanderborg Gymnasium og Odder Gymnasium. Klynge 25 Silkeborg Gymnasium, Herning Gymnasium og Ikast-Brande Gymnasium.

Silkeborg Gymnasium, Herning Gymnasium og Ikast-Brande Gymnasium. Klynge 26 Skive Gymnasium og HF, Viborg Katedralskole, Viborg Gymnasium og HF og Bjerringbro Gymnasium.

Skive Gymnasium og HF, Viborg Katedralskole, Viborg Gymnasium og HF og Bjerringbro Gymnasium. Klynge 27 Favrskov Gymnasium, Paderup Gymnasium og Randers Statsskole.

Favrskov Gymnasium, Paderup Gymnasium og Randers Statsskole. Klynge 28 AARHUS GYMNASIUM, Tilst (tidl. Langkaer Gymnasium), Risskov Gymnasium, Århus Statsgymnasium, Aarhus Katedralskole, Viby Gymnasium og Marselisborg Gymnasium.

AARHUS GYMNASIUM, Tilst (tidl. Langkaer Gymnasium), Risskov Gymnasium, Århus Statsgymnasium, Aarhus Katedralskole, Viby Gymnasium og Marselisborg Gymnasium. Klynge 29 Egå Gymnasium, Rønde Gymnasium og Grenaa Gymnasium.

Egå Gymnasium, Rønde Gymnasium og Grenaa Gymnasium. Klynge 30 Mariagerfjord Gymnasium, Vesthimmerlands Gymnasium og HF og Støvring Gymnasium.

Mariagerfjord Gymnasium, Vesthimmerlands Gymnasium og HF og Støvring Gymnasium. Klynge 31 Aalborghus Gymnasium, Hasseris Gymnasium, Aalborg Katedralskole, Nørresundby Gymnasium og HF og Dronninglund Gymnasium.

Aalborghus Gymnasium, Hasseris Gymnasium, Aalborg Katedralskole, Nørresundby Gymnasium og HF og Dronninglund Gymnasium. Klynge 32 Frederikshavn Gymnasium og HF, Hjørring Gymnasium og HF og Brønderslev Gymnasium og HF.

Frederikshavn Gymnasium og HF, Hjørring Gymnasium og HF og Brønderslev Gymnasium og HF. Klynge 33 Fjerritslev Gymnasium, Thisted Gymnasium STX og HF og Morsø Gymnasium. Der er her tale om de klynger, der omfatter alle landets STX-gymnasier. Ekspertgruppen lægger også op til at etablere klynger for HHX og HTX. Kilde: Rapporten »Anbefalinger vedrørende fremtidig fordeling af elever på de gymnasiale uddannelser« FOLD UD FOLD UD

Minister begejstret for rapport

På Herlev Gymnasium, hvor knap halvdelen af eleverne har indvandrerbaggrund, har rektor Jan Vistisen råbt op om problemerne i årevis.

Han havde helst set, at ekspertgruppen havde anbefalet distriktsmodellen, men »alt andet er bedre end det, vi har nu«, som han siger:

»På den måde er jeg sådan set fortrøstningsfuld. Jeg synes dog, at distriktsmodellen er en mere salomonisk løsning, fordi den handler om, at eleverne går i skole dér, hvor de bor. Det er en god og ukompliceret måde at fordele eleverne på.«

En anden vægtig stemme i debatten, rektor på Høje-Taastrup Gymnasium Mogens Andersen, er også størst tilhænger af modellen med skoledistrikter. Han mener dog, at klyngemodellen også kan være et bud på en løsning for gymnasierne på Vestegnen. På hans eget har 57 procent af eleverne udenlandsk herkomst.

Undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S) er meget begejstret for ekspertgruppens rapport, som hun kalder »mægtig godt og løsningsorienteret arbejde«. Hun vil inden længe indkalde partierne på Christiansborg til forhandlinger med udgangspunkt i anbefalingerne, men hun vil ikke på forhånd lægge sig fast på, hvilken model hun selv foretrækker.

»Problemet med de etnisk opdelte gymnasier er i rivende udvikling i den forkerte retning, og jeg er glad for, at ekspertgruppen nu sandsynliggør, at det faktisk godt kan løses. Der er fordele og ulemper ved de forskellige modeller, der er ridset op, og dem skal vi nu tage stilling til,« siger hun.