Inden for få måneder lander den første halvdel af en analyse, der skal bane vejen for at udbyde togtrafikken i hele Danmark. Målet er at opdele togdriften i pakker og sende dem i udbud blandt operatører, der kan drive dem kommercielt uden tilskud fra staten. Det kan betyde enden på over 130 års togdrift for DSB.

»Udviklingen er ikke helt ny, idet Arriva jo allerede kører på tidligere DSB-strækninger i Jylland. Men udbuddet af yderligere strækninger har været diskuteret i mange år, uden at man politisk har været villig til at gå videre, så det er jo en afgørende ændring, at vi nu endelig er nået hertil,« siger Niels Melchior, mangeårig trafikforsker og lektor ved Aalborg Universitet.

Så hvad er de centrale spørgsmål, der skal på plads forud for udbuddet? Ingeniøren har fået aktindsigt i kommissoriet for den igangværende udbudsanalyse og gennemgår nogle af de væsentligste spørgsmål.

Togdrift i udbud EU-Kommissionen har fremsat forslag om en ny jernbanepakke, som indebærer, at al tilskudskrævende tog­trafik skal sendes i udbud. Forligskredsen bag den politiske aftale om DSB’s aktuelle kontrakt med staten (den tidligere SR-regering, SF og Enhedslisten) har derfor indskrevet i kontrakten, at et udbud af togtrafik skal forberedes i kontraktperioden. Konkret skal en analyse afdække, hvordan et udbud bedst håndteres. Togtrafikken i Midt- og Vestjylland er i forvejen udbudt. Yderligere udbud skal først ske efter 2024, hvor DSB’s kontrakt udløber. Udbudsanalysen tager udgangspunkt i, at al togtrafik kan være udbudt fra 2028-2030. Kilde: Aftale om passagertogtrafik i Danmark 2015-2024

Masterplan

Udbudsanalysen blev vedtaget sidste år med den politiske aftale om DSB’s seneste kontrakt med staten og skal afrapporteres i to dele. Den første del handler om togtrafikken i Midt- og Vestjylland, som i forvejen er udbudt og nu står over for genudbud med effekt fra 2020. Den del af analysen skal afrapporteres i efteråret 2016. Den anden del, der skal bane vejen for et udbud af togtrafikken i resten af landet, skal afrapporteres i begyndelsen af 2017. Målet er, at togtrafikken i hele landet kan være udbudt omkring 2028.

De to delanalyser skal udgøre en såkaldt masterplan, hvori det skal stå klart for myndighederne, hvordan udbud af togtrafikken kan tilrettelægges ‘mest hensigtsmæssigt med henblik på gennem konkurrence om de udbudte opgaver at opnå de bedste og billigste løsninger’. Konkret skal masterplanen indeholde følgende elementer:

Erfaringer med udbud i øvrige europæiske lande: Flere europæiske lande har erfaringer med at udbyde togtrafik. I nabolandene Sverige, Tyskland og Storbritannien er togtrafikken sendt i udbud, og samme udvikling er undervejs i Norge. Masterplanen for udbud i Danmark skal blandt andet inddrage erfaringer med kontraktformer, regulering, økonomiske resultater og passagervækst. Det skal også særskilt belyses, hvilke erfaringer de øvrige lande har med at lade togindkøb indgå i udbuddet.

Kortlægning af økonomien: Analysen skal også indeholde en kortlægning af, hvor stor dækningsgraden fra passagerindtægterne er i de enkelte dele af togtrafikken, og hvordan den forventes at udvikle sig fremover. Kortlægningen skal belyse perspektivet i, at dele af trafikken kan køres kommercielt uden behov for kontraktbetaling, lyder det i kommissoriet for udbudsanalysen.

»Erfaringen fra Arriva er jo, at andre aktører kan præstere mere kørsel end DSB for de samme penge. Det er jo også en væsentlig del af baggrunden for planerne om udbud,« siger Niels Melchior.

Opdeling i pakker: Ikke mindst skal analysen afdække den mest hensigtsmæssige måde at opdele et udbud på. Det skal for eksempel afdækkes, om der er dele af trafikken, som kan køres rent kommercielt uden tilskud fra staten, og om det er nødvendigt at lave en opdeling mellem kommerciel trafik og tilskudskrævende trafik. I forlængelse deraf skal det også afklares, hvordan trafikken kan opdeles mellem forskellige aktører uden at skabe unødige gener for togpassagererne.

»Det interessante bliver, om man ender med at udbyde regionaltrafik, landstrafik og S-togstrafik for sig, eller om man vil dele togtrafikken op på en anden måde. Der er jo en lang række mulige modeller,« siger Niels Melchior.

DSB med i udbud?

Et af de helt centrale spørgsmål forud for et udbud af togtrafikken på landsplan er naturligvis også DSB’s rolle. Den seneste trafikkontrakt forpligter DSB’s bestyrelse til at gennemføre en opdeling af koncernen, hvor DSB’s togdrift adskilles fra apparatet af togmateriel, stationer og billetsystemer. Bestyrelsens implementeringsplan skal fremlægges for Folketinget i 2016.

‘Med aftalen forpligtes DSB’s bestyrelse derfor til at forberede og gennemføre en organisatorisk ændring af DSB-koncernen, som sikrer, at der efter kontraktens udløb i 2024 er en organisation, der kan varetage sammenhængen i den danske togtrafik, uanset hvilke operatører som måtte stå for togdriften,’ lyder det i den politiske aftale om DSB’s trafikkontrakt.

Målet er ifølge aftalen, at DSB skal foretage ‘trafikselskabslignende opgaver og således fortsætte som et slags Movia på skinnerne’. Det er stadig usikkert, om togdriftsfraktionen af DSB også skal deltage i udbud af de dele af togtrafikken, der skal køres uden statsligt tilskud. Den politiske aftale om trafik­kontrakten lægger ikke op til det:

‘Parterne noterer sig, at DSB’s bestyrelse har tilkendegivet, at man ikke ønsker at byde på eventuelle fremtidige udbud af togtrafik,’ lyder det i aftaleteksten.

Dårlige erfaringer med udbud

Bestyrelsesformand Peter Schütze udtalte i 2014 efter skandalesagen om DSBFirst og dårlige erfaringer med udbud i Sverige og Tyskland, at en offentlig virksomhed som DSB ikke kan forsvare at agere i et udbud mod private selskaber, der kan fokusere på dækningsbidrag. Ifølge økonomidirektør Thomas Thellersen Børner skal det imidlertid ikke tolkes så bogstaveligt, som at DSB under ingen omstændigheder vil byde på et fremtidigt udbud.

»Vi ved ikke, hvilke scenarier der bliver tegnet op i disse analyser; eller hvilket der ender med at blive valgt. Så jeg kan ikke bekræfte, at det ultimativt og i alle scenarier er sådan, at vi ikke vil deltage i et udbud på togtrafik,« siger Thomas Thellersen Børner.

»Vi mener fortsat, at nogle af vores rammebetingelser som statsvirksomhed gør det vanskeligt at skabe en helt fair og lige konkurrence mellem os og rent kommercielle operatører. Derfor har vi en vis skepsis ved, om det giver mening for os at byde i et eventuelt udbud. Det er ikke noget, vi ultimativt har besluttet,« siger økonomidirektøren.