Internetdebatten handler om langt mere end kamphunde, ligestilling og indvandring, understreger ekspert. Personlige angreb, trusler og grovheder trives i bedste velgående i kommentarsporene på Facebook og andre sociale medier. Alligevel deltager hver fjerde dansker aktivt i aktuelle debatter mindst et par gange om måneden. Seks ud af ti følger debatterne på nettet mindst et par gange om ugen. Det viser en undersøgelse fra TrygFonden af danskernes digitale færden. - Rigtig mange er meget kritiske over for den tone, der er på nettet. Det undrer mig ikke, for den er vitterligt meget grov.

Internetdebatten handler om langt mere end kamphunde, ligestilling og indvandring, understreger ekspert.

Personlige angreb, trusler og grovheder trives i bedste velgående i kommentarsporene på Facebook og andre sociale medier.

Alligevel deltager hver fjerde dansker aktivt i aktuelle debatter mindst et par gange om måneden. Seks ud af ti følger debatterne på nettet mindst et par gange om ugen.

Det viser en undersøgelse fra TrygFonden af danskernes digitale færden.

- Rigtig mange er meget kritiske over for den tone, der er på nettet. Det undrer mig ikke, for den er vitterligt meget grov. Men mange deltager alligevel i de aktuelle debatter på nettet, siger Anders Hede, der er forskningschef i TrygFonden.

- Debatten på nettet er meget demokratisk. Både høj og lav deltager, siger han.

I TrygFondens undersøgelse har man spurgt folk, om de skriver kommentarer til aktuelle debatter.

Dermed dækker undersøgelsen både over debatter på sociale medier og for eksempel på avisers hjemmesider.

Ekspert i digital kommunikation Benjamin Rud Elberth forklarer, at det ofte er den politisk betændte debat, der kører af sporet, mens resten af nettet i store træk er i stand til debattere ordentligt.

- Internetdebatten er meget andet end muslimer, indvandring, kamphunde og ligestilling. Det er faglige fora og hjælpedebatter, hvor man hjælper hinanden og løser problemer for hinanden, siger Benjamin Rud Elberth, som også er indehaver af Elberth Kommunikation.

- Det har bare ikke rigtig noget med demokrati og faglige politiske debatter at gøre, fortsætter han.

I Institut for Menneskerettigheder mener man netop, at den hårde debattone har konsekvenser for den demokratiske debat.

- Vores undersøgelser viser, at vi mister stemmer og nuancer i debatten. Særligt kvinder og unge holder sig tilbage på grund af tonen, siger Lumi Zuleta, projektleder i Institut for Menneskerettigheder.

To tredjedele af danskerne synes, at der er en grim tone på nettet, og omtrent halvdelen af danskerne deltager aldrig i debatten, viser TrygFondens undersøgelse.

Forskningschefen for TrygFonden tror dog ikke, at folk bliver skræmt væk af tonen.

- Det har altid været et mindretal, der har taget ordet på offentlige møder, skrevet læserbreve eller arbejdet i organisationer, siger Anders Hede.

TrygFonden står for Tryghedsgruppens almennyttige arbejde. Tryghedsgruppen er en medlemsbaseret forening, der varetager forsikringstageres interesser.

Undersøgelsen er foretaget af analysefirmaet YouGov, og 1940 personer er blevet interviewet i den forbindelse.