En fremtidig dansk rumraket vil ikke blive sendt op fra hverken dansk grund eller farvandet omkring Danmark. Sådan lyder det fra regeringen på baggrund af anbefalinger fra en tværministeriel arbejdsgruppe.

»Dansk geografi, befolkningstæthed og sø- og lufttrafikken omkring Danmark generelt taler imod større raketopsendelser over dansk territorium eller i farvandet omkring Danmark. Sådanne opsendelser vil fremover ikke kunne finde sted,« skriver Uddannelses- og Forskningsministeriet i en pressemeddelelse.

Ministeriet henviser til, at større raketopsendelser fremover skal ske fra autoriserede opsendelsesfaciliteter i blandt andet Norge på Andøya Space Center (ASC), og i Sverige på Esrange Space Center i Kiruna, som arbejdsgruppen har besøgt.

Arbejdsgruppen består af repræsentanter fra ni ministerier, og gruppen har været i dialog med aktører i raketmiljøet, herunder den danske raketforening Copenhagen Suborbitals, som tidligere har sendt raketter op fra en flydende platform i Østersøen.

Myndighed skal fremover sige god for sikkerheden

På en lang række områder er arbejdsgruppen kommet med anbefalinger til regulering af civile raketaktiviteter, men selvom regeringen har valgt at følge anbefalingerne, vil der på flere områder være brug for en nærmere definition af krav og regler, før de kan indføres, oplyser ministeriet til Ingeniøren.

Fremover vil raketopsendelser blive reguleret ud fra tre fastsatte kategorier afhængigt af størrelse.

Små civile raketopsendelser vil blive omfattet af regler for særlige sikkerhedsforhold, som det kendes fra fyrværkeriområdet.

Mindre civile raketopsendelser vil kun kunne finde sted ved at følge krav om forudgående ansøgning om afspærring af luftrum. Opsendelser vil også kun kunne ske »fra egnede områder, placeret under luftrum med allerede etablerede restriktions- eller fareområder«. En opsendelse vil også kræve, at »en offentlig myndighed validerer, at opsendelsen ikke vil være sikkerhedsmæssigt uforsvarlig.«

Større raketopsendelser vil bliver flytte til udlandet - dog har arbejdsgruppen ikke forholdt sig til Grønland og Færøerne.

Minder om situationen før Seest-ulykken

I sin rapport beskriver arbejdsgruppen en lang række risici forbundet med danske raketaktiviteter, herunder nedfaldne raketdele, håndtering af giftige stoffer samt fare for flytrafik.

Arbejdsgruppen henviser også til en række hændelser, herunder Copenhagen Suborbitals' opsendelse af Nexø 1-raketten, der ramte havoverfladen med 530 km/t. Her anbefaler arbejdsgruppen »redundante opbremsningsmekanismer« og henviser til, at der var »fejl i opbremsningsmekanismen« (læs: faldskærme) ved Nexø-1-nedslaget. Gruppen bemærker også, at man på Esrange Space Center har krav om anordninger til afbrydelse af flyvning, så det er muligt at standse en raketmotor, hvis den skulle bevæge sig væk fra opsendelsesområdet.

Dette indhold kan kun vises hvis funktionelle cookies er accepteret.

Klik for at opdatere samtykke

En anden hændelse arbejdsgruppen henviser til, er brændstofulykken i 2015, hvor flere personer fra Danish Space Challenge blev voldsomt forbrændt under håndtering af raketbrændstof. Sagen førte til en sigtelse for oplagring og håndtering af kemikalier i strid med gældende regler.

Kommunal anmeldepligt for motortest

Baggrunden for opmærksomheden på det danske raketmiljø er, at myndighederne har konstateret en stigende aktivitet i raketmiljøet. Ifølge arbejdsgruppen tegner der sig samtidig et billede af, at reguleringen af raketaktiviteter er spredt på mange myndigheder med spredte kompetencer. Det er et problem, lyder det fra arbejdsgruppen, der sammenligner situationen med myndighedsfordelingen forud for fyrværkeriulykken i Seest i 2004.

Arbejdsgruppen peger blandt andet på test af raketmotorer, de såkaldte statiske tests, som et ureguleret område, hvor kun en aktør, nemlig firmaet Orbital Express, har søgt om tilladelse til tests af motorer, i dette tilfælde i Fakse Kalkbrud.

Derfor foreslår arbejdsgruppen også, at der fremover skal gælde kommunal anmeldepligt for statiske motortests, »samt at der kan være behov for et fokuseret oplysningsarbejde hos relevante myndigheder, herunder sikkerhedsmyndighederne.«

Ingeniøren har forsøgt at få en kommentar fra Copenhagen Suborbitals, men talsmand Mads Wilson oplyser, at foreningen netop har modtaget nyheden og er ved at gennemgå, hvilke konsekvenser det kan få for foreningens fremadrettede aktiviteter.