27.250 personer er blevet ramt af de nye regler om loft over kontanthjælpen, som trådte i kraft sidste år.

Det skal kunne betale sig at arbejde.

Sådan lød blå bloks hovedargument, da kontanthjælpsloftet sidste år blev indført.

Målet var et nyt kontanthjælpsloft, der gennem en sænket offentlig ydelse skulle motivere kontanthjælpsmodtagere til at finde et arbejde og dermed komme ud af kontanthjælpssystemet.

Dengang var kritikken af den nye lov massiv. Blandt andet lød det fra flere organisationer i de såkaldte høringssvar til loven, at loftet ville betyde flere hjemløse, flere fattige børn og gøre det umuligt for nogle familier blandt andet at købe ordineret medicin og sund og nærende mad.

Søndag er det et år siden, at de nye regler om loft over kontanthjælpen trådte i kraft.

Selvom flere politikere og organisationer frygtede, at det ville betyde, at flere blev smidt ud af boliger, er det indtil videre ikke sket. Det viser tal, som Domstolsstyrelsen har trukket for TV 2.

Kontanthjælpsloftet Det nye kontanthjælpsloft trådte i kraft den 1. august 2016. Loftet skærer ikke i selve kontanthjælpssatsen, men lægger et loft for, hvor meget man kan modtage i alt. Loftet betyder, at et gift par med to eller flere børn maksimalt vil kunne modtage 14.416 kroner om måneden. Børnepenge og støtte til daginstitutioner er ikke omfattet. Derudover indføres der en 225-timers regel, som betyder, at kontanthjælpsmodtagere skal kunne dokumentere, at de har haft mindst 225 timer i ”ordinær, ustøttet beskæftigelse” i løbet af det seneste år for at bevare retten til fuld hjælp.

I gennemsnit skete det 181 gange hver måned før de nye regler - mod 182 gange om måneden efter kontanthjælpsloftet trådte i kraft og frem til og med august 2017. Beskæftigelsesminister Troels Lund Poulsen (V) er derfor tilfreds. Han holder fast i, at loftet virker, som det skal.

- Ydelsesniveauet i Danmark er et helt fair og fornuftigt ydelsesniveau.

I samme periode er antallet af kontanthjælpsmodtagere faldet med 12.400 personer, ligesom 2000 flere personer i dag har et småjob for at udfylde reglen om, at man skal arbejde 225 timer om året for at få fuld kontanthjælp.

Bolig er det sidste, folk vil miste

En af kritikerne var beskæftigelsesordfører Leif Lahn Jensen (S). Han er stadig ikke overbevidst om, at de nye regler for kontanthjælpsloftet er en god idé.

- Det er kun godt, men der er også sket andre ting. Når man snakker med dem derude, kan vi se, at de har det rigtig hårdt.

Har I ikke bare taget fejl?

- Nej, det har vi bestemt ikke, siger Leif Lahn Jensen.

Ifølge både Kommunernes Landsforening og BL (Brancheorganisation for almene boligorganisationer) skyldes de stort set samme antal udsættelser som før loftet især den indsats, som socialrådgiverne har ydet.

Rasmus Balslev, formand for Socialrådgiverforeningen, genkender billedet.

- Vores medlemmer og boligselskaberne gør alt, hvad de kan for at hjælpe borgerne med at kunne blive boende. Boligen er det sidste, folk vil miste. Derfor ser vi også, at nogle fravælger medicin og ordentlig mad først.

Borgere får svære ved at betale husleje

Karin Stenumgaard er socialrådgiver hos Boligkontoret Danmark. Hun har til opgave at hjælpe borgere med at betale deres husleje. I det seneste år har hun haft mere travlt end normalt, da det nye kontanthjælpsloft har gjort det svære for nogle borgere at betale deres husleje, forklarer hun.

- Mange af dem, jeg taler med, har opgivet på forhånd. Jeg er deres livslinje, der kommer ind og giver dem mod og den kampgejst, der skal til for ikke at give op.

Selvom antallet af udsættelser ikke har ændret sig betydeligt det seneste år, er Karin Stenumgaard ikke begejstret.

- Det viser bare, at de (borgere på kontanthjælp, red.) bliver presset længere og længere ud, og at de skal have endnu mere hjælp for bare at klare helt basale ting som at betale deres husleje.

I alt er 27.250 personer blevet ramt af loftet, siden det trådte i kraft sidste år. I gennemsnit har de mistet 1200 kroner om måneden i støtte.