Omskæring af drengebørn er generelt et ufarligt indgreb med få komplikationer, konkluderer Styrelsen for Patientsikkerhed i et længe ventet notat. Notatet indgår, når Folketinget senere i år skal behandle et borgerforslag om en mindstealder på 18 år for religiøs funderet omskæring

Styrelsen for Patientsikkerhed er nu klar med en opdatering af notatet ’Omskæring af drenge’ fra 2013. Konklusionen er, at omskæring af drengebørn i langt de fleste tilfælde er ufarligt og forbundet med få komplikationer – når det religiøse indgreb foretages under lægeligt ansvar.

Ligeledes konkluderer styrelsen også, at det ikke er påviseligt, at omskæring af drenge har konsekvenser for deres seksualitet i voksenlivet.

På verdensplan er cirka en tredjedel af alle mænd og drenge omskåret. I Danmark estimeres antallet af ikke-terapeutiske omskæringer til at være cirka 2000 per år. Udtrykket ikke-terapeutiske dækker over, at omskæringen ikke foregår af medicinske årsager.

Notatet vil senere i år indgå, når Folketinget skal behandle et borgerforslag om en mindstealder på 18 år for rituel omskæring.

Tidligere overrabbiner Bent Melchior modtager nyheden med glæde.

”Jeg har mange gange siddet med dem, som nogle kalder ofrene, på skødet, hvad enten det er mine egne efterkommere eller om det er fremmede, der har givet mig det, som vi hos os betragter som en æressag, at få lov at sidde med den dreng, der skal omskæres. Og sandheden er, at det, de reagerer over for, ikke er den mand, der foretager indgrebet, men mig – fordi jeg tager fat i de små ben for at sørge for, at de ikke spræller og rammer ham, der står med kniven,” siger Bent Melchior, som understreger at der skal være en læge til stede.

”Det har været en regel hos os, så langt jeg kan huske tilbage. Og jeg kan huske ret langt tilbage,” siger 90-årige Bent Melchior.

Mikael Aktor, der har jødisk baggrund og er lektor i religionsstudier på Syddansk Universitet og næstformand for Intact Denmark, som er en forening mod omskæring af børn, er til gengæld ikke hverken glad eller tilfreds med notatet.

”Min helt overordnede indvending er, at Styrelsen for Patientsikkerhed i det hele taget tillader en operation på børn, som ikke fejler noget. Børn, der ikke er patienter, bliver patienter. Og så hæfter jeg mig ved, at mange af de spørgsmål, folketingspolitikerne bad om at få belyst, ikke er besvaret eller besvaret mangelfuldt,” siger Mikael Aktor, der dog understreger, at han ikke har nået at læse det endelige notat, som blev lagt ud på styrelsens hjemmeside i dag, men at han forholder sig til det foreløbige udkast, der kom frem tidligere på måneden.

Yderligere hæfter han sig ved, at styrelsen medgiver, at bedøvelse af børn under et år er en udfordring. Styrelsen vurderer dog samtidig, at der kan gives tilstrækkelig smertelindring ved omskæring af drenge udover generel anæstesi.

Styrelsen har også taget for let på komplikationer ved omskæring, idet den har baseret sig på studier med al for kort opfølgningstid, vurderer Mikael Aktor.

En af dem, der også har stillet spørgsmål til notatet i høringsperioden, er læge og ph.d. Kasper Ankjærgaard, der også medlem af Intact.

”Jeg er paf over, at notatet betoner irrelevante, ganske små fordele og samtidig nedtoner væsentlige, behandlingskrævende komplikationer og senere vanskeligheder i forbindelse med seksuelle funktioner.”