Resolutsioon Venemaa kohta, milles kritiseeritakse sealseid inimõiguste rikkumisi, eriti seoses Eston Kohvri ning ukrainlaste Oleg Sentsovi ja Oleksandr Koltšenko juhtumitega, võeti vastu 378 poolthäälega. Vastu hääletas 111 ja erapooletuks jäi 138 saadikut.

Reolutsiooni poolt ei hääletanud ka kõik Eesti saadikud. Kui Isamaa saadik Tunne Kelam, sotsiaaldemokraat Marju Lauristin, reformierakondlane Urmas Paet, reformierakondlane Kaja Kallas ja üksikkandidaadina europarlamenti valitud Indrek Tarand hääletasid resolutsiooni poolt, siis keskerakondlane Yana Toom jäi erapooletuks.

Toom selgitas tookord erapooletuks jäämist sellega, et tema jaoks oli tegemist nii-öelda kobarresolutsiooniga, milles erinevate juhtumite lahkamine ühe dokumendi raames ei olnud õigustatud. Toom ei olnud nõus sellega, et näiteks Oleg Sentsovi juhtum võrdsustati Eston Kohvri juhtumiga.

«Samas ei saa ma olla nõus selle retoorikaga, et Eston Kohvri röövimine piiril on võrreldav nn tavakodaniku röövimisega. Ta pole seeneline, kes eksis metsas, ta on NATO riigi luureohvitser ja tema vabastamine peaks saama teoks teiste kanalite kaudu,» ütles Toom 2015. aastal.

Madison: kavatseme kohtumisel tõstatada Venemaa ja julgeoleku teema

Le Peni võõrustava Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimees Jaak Madison nõustus, et EKRE paljud seisukohad on Le Peni omadest erinevad.

«Välispoliitikas määravad eelkõige suuna geograafiline asetus, ajalootunnetus ja isiklikud kogemused. Meie rõhutame välispoliitikas tugevat koostöövajadust Ameerika Ühendriikide ja NATOga, Prantsusmaal ei ole selliseid muresid, nagu meil ajalooliselt on olnud, seega erinevaid lähenemisi meil kahtlemata on,» ütles Madison. Ta lisas, et taolised kohtumised, nagu Eestis aset leiab, annavadki võimaluse neil teemadel otse rääkida. Madisoni sõnul on julgeolekuteemad ja Venemaa kindlasti teemad, mis Le Peni Eesti visiidi ajal jutuks tulevad.

Kes on Marine Le Pen EKRE jaoks?

Me peame teda inimeseks, kellega annab teha koostööd küsimustes, kus meil on ühised seisukohad, eelkõike Euroopa Liidu tulevik, Euroopa identiteedi säilitamine, rahvusriikide tugevus, suveräänsusküsimused. Need on küsimused, kus saab temaga koostööd teha, kuna ta kuulub poliitgruppi, kuhu kuulume ka meie üheskoos põlissoomlaste, Taani Rahvapartei ja teiste meile oluliste naabritega. Seega me võtame seda pragmaatilise koostööna, kus kaitsta Eesti huve.

On teil Le Peniga ka erinevaid seisukohti?

Nii nagu on ka Eestis erakondade vahel erinevaid seisukohti, nii on ka Euroopa parteide vahel erinevaid seisukohti. Kui me vaatame Prantsusmaa majanduspoliitikat, siis kahtlemata prantslastel on läbiv suurem vasakpoolsus maksuküsimustes, meie oleme selgelt parempoolsemad. Välispoliitikas samuti määrab eelkõige ju suuna geograafiline asetus, ajalootunnetus, isiklikud kogemused. Meie rõhutame välispoliitikas tugevat koostöövajadust Ameerika Ühendriikide ja NATOga, Prantsusmaal ei ole selliseid muresid, nagu meil ajalooliselt on olnud, seega erinevaid lähenemisi meil kahtlemata on.

Mida arvata Le Peni Kremli seisukohti toetavatest avaldustest?