Riksbankschefen Stefan Ingves såg som vanligt avspänd ut när han klev in i Riksbankens presskonferenslokal för att meddela det historiska beslutet: att de banker som sätter in pengar i Riksbanken "över natten" får betala för det, i stället för att få betalt.

Man skulle kunna tro att Sverige befinner sig i djup kris, men så är inte fallet. Riksbanken räknar med att Sveriges ekonomi växer med nära två procent i år och närmare tre procent nästa år. Samtidigt sjunker arbetslösheten och inflationen stiger för att väntas nå målet två procent mot slutet av 2016.

Och ändå spår Riksbanken att den styrande reporäntan kommer att vara kvar på minustal fram till hösten nästa år.

– Det är en kombination av siffror som aldrig tidigare inträffat, sade Ingves och betonade ordet ”aldrig”.

Egentligen har inte så mycket inträffat sedan Riksbanken för två månader sedan beslöt att hålla reporäntan oförändrat på noll. Men två faktorer som ändrats tryckte Ingves hårt på. Det var dels en ökad osäkerhet i vår omvärld både vad gäller Grekland och vad gäller utvecklingen i Ryssland och Ukraina, dels det fortsatt fallande oljepriset.

Det finns också en tredje faktor: Riksbankens styrande direktion tycker visserligen att inflationen har bottnat och är på väg uppåt – men att det går för långsamt. Det gäller att få människor att verkligen tro att inflationen kommer att nå målet på två procent. Dessa förväntningar har kommit allt mer på skam och det stör de kommande löneförhandlingarna. Att få upp inflationsförväntningarna har blivit ett högt prioriterat mål får Ingves och hans kolleger i direktionen.

Det är också i det ljuset man ska se beslutat att stödköpa svenska statsobligationer. Summan, tio miljarder kronor, är i sammanhanget växelpengar men det är ytterligare en signal om att Riksbanken också tar till ”okonventionella åtgärder” för att få upp inflationen.

Och Riksbanken är fullt beredd att gå vidare med ytterligare räntesänkningar och stödköp.

– Krävs det mer, så gör vi mer, som Ingves uttryckte det.

Så fort beskedet kom föll kronan relativt kraftigt mot både dollar och euro – något som Riksbanken hälsar med tillfredsställelse. En svagare krona innebär att importerade varor blir dyrare, vilket bidrar till att höja inflationen.

Så har också skett i viss mån – i synnerhet gäller det mat. Frukt, grönsaker och kaffe är typiska importvaror och de har alla stigit under senare tid.