Autojen tuhopoltot ovat piinanneet Göteborgia jo pidempään. Poliisipäällikkö kertoo, mistä on kyse.

Göteborgin aluepoliisin virkaatekevä päällikkö Robert Karlsson on kiireinen mies. Maanantai-iltana lähes sata autoa poltettiin ja kymmeniä autoja vahingoitettiin Ruotsissa. Valtaosa autoista poltettiin Göteborgissa Frölundassa ja Hjällbossa sekä lähikunta Trollhättanissa.

Myös keskiviikon vastaisena yönä yksittäisiä autoja poltettiin muun muassa Frölundassa. Göteborgin poliisi on pidättänyt 16- ja 21-vuotiaat frölundalaiset miehet epäiltynä törkeästä tuhotyöstä. Kolmas maanantaisesta tuhopoltosta epäily, noin 20-vuotias mies, otettiin tiistaina kiinni Turkista.

Poliisilla on runsaasti tietoa mahdollisista muistakin epäillyistä tekijöistä. Karlssonin mukaan poliisi tekee nyt kaikkensa, että tekijät saadaan kiinni ja tilanne rauhoittuu.

Länsi-Ruotsissa palaa Karlssonin mukaan vähintään yksi auto joka vuorokausi, mutta aina kyseessä ei ole tuhopoltto. Autojen tuhopolttoja tehdään tyypillisesti paljon lukukauden alussa, Karlsson kertoo.

- Usein tuhopolttojen taustalla on se, että halutaan merkata omaa reviiriä tai pelotella. Mitä tässä tapauksessa voisi ajatella mahdolliseksi syyksi, on, kun on palattu lomalta, aloitetaan uudelleen huumeidenmyyntiä ja halutaan merkata omaa reviiriä tai pelotella hiljaiseksi.

Maanantain tapauksessa poikkeuksellista oli Karlssonin mukaan se, että laajaa tuhoa aikaansaaneet autojen polttamiset vaikuttivat tehdyn systemaattisesti useissa eri paikoissa samanaikaisesti.

Göteborgin aluepoliisin virkaatekevä päällikkö Robert Karlssonin mukaan autojen tuhopoltot ovat tyypillisiä ennen lukukauden alkua. HANNA GRÅSTEN

Tyrmäys EU-avunpyynnölle

Karlsson kertoo, että Göteborgin poliisi tekee paljon yhteistyötä erityisen ongelmallisiksi luokiteltujen alueiden - kuten Frölundan ja Hjällbon - asukkaiden kanssa. Poliisi saa asukkailta paljon vihjeitä esimerkiksi liittyen huumekauppaan.

- Tietyt ryhmät vastustavat tätä yhteistyötä ja yksi tapa reagoida voi olla pelottelu eli esimerkiksi kivien ja rakettien heittely, autojen sytyttäminen tuleen… Mutta maanantain tapauksen motiivi ei ole vielä selvinnyt, Karlsson muistuttaa.

Ruotsidemokraattien johtaja Jimmie Åkersson sanoi tiistaina Aftonbladetille, ettei Ruotsin poliisilla näytä olevan riittäviä resursseja autojen tuhopolttojen hallintaan ja väläytti mahdollisuutta sille, että Ruotsi pyytäisi muiden EU-maiden apua.

Karlsson ei ajatuksesta innostu. Vaikka hänestäkin Ruotsin poliisi tarvitsisi lisää resursseja, ei muita EU-maita hänestä tarvita tilanteen hoitamiseen.

- Se ei ole hyvä idea. Ei meillä ole resursseja vartioida jokaista parkkipaikkaa Ruotsissa vuorokauden ympäri. Jos on jotkut päättävät tällaista tehdä jollain parkkipaikalla, sitä on hyvin vaikeaa estää.

Karlssonin mukaan maanantain tuhopolttojen tutkinta, tilanteen rauhoittaminen sekä vastaavien tapausten ennaltaehkäisy on poliisilla hyvin hallussa.

Monet asukkaat kuvasivat autojen palamisen ikkunoistaan maanantai-iltana. Kuva Göteborgin Frölundasta. ASUKKAAN KUVA

Lähipoliisiasemat vain rahareikä?

Monet Frölundan asukkaat kertoivat tiistaina toivovansa, että alueelle perustettaisiin lähipoliisiasema. Karlssonista lähipoliisiasemien perustaminen ei olisi paras tapa käyttää poliisin resursseja, sillä uusien asemien ylläpitoon menisi myös reilusti rahaa.

- Ymmärrän, että ihmiset haluaisivat poliisiaseman omille kotikulmilleen turvaksi, mutta järkevämpää on hankkia sillä rahalla niin paljon poliiseja kentälle kuin mahdollista. Me tulemme, kun he soittavat, Karlsson vakuuttaa.

Asukkaita huolettaa etenkin se, että poliisilla kestää liian kauan tulla paikalle. Karlssonin mukaan tilanne ei muuttuisi, vaikka esimerkiksi Frölundassa olisi oma poliisiasema, koska eivät poliisit istuisi aseman sisällä odottamassa soittoja.

- Hekin ovat menossa tehtävillä, joten ei se merkittävästi lyhentäisi saapumisaikoja, Karlsson sanoo.

Göteborgin poliisi partioi tällä viikolla tiiviisti ongelma-alueilla. Kuvassa poliiseja Frölunda Torgilla. HANNA GRÅSTEN

Panostus ongelma-alueille

Se, että autojen tuhopoltot keskittyvät usein maahanmuuttajavoittoisiin lähiöihin, johtuu Karlssonin mukaan ensisijaisesti siitä, että kyseisissä lähiöissä on paljon sosioekonomisia ongelmia.

- Ihmisillä on vaikeuksia koulunkäynnin tai työpaikan saannin kanssa, monet asuvat ahtaasti. Jos ihmisellä ei ole toivoa tulevaisuudesta, ei töitä, ei koulutusta, silloin on aikaa juosta sytyttelemässä autoja tuleen.

Karlssonin mukaan poliisi panostaa nyt erityisen paljon partiointiin ongelma-alueilla. Myös tavalliset kansalaiset ovat lähteneet mukaan poliisin haasteeseen siitä, että he tulisivat iltaisin kaduille partioimaan ja juttelemaan nuorille.

- Tiistai-iltana oli yhteensä tuhansia aikuisia liikkeellä eri paikoissa juttelemassa nuorille. Toivottavasti tämä jatkuisi, Karlsson sanoo.