Professori Jukka Korpelan mukaan huippututkimusta on hankala määritellä, sillä tiede perustuu usein sattumanvaraisuuteen ja tuloksia löydetään vahingossa.

Professori Jukka Korpelan mukaan huippututkimusta on hankala määritellä, sillä tiede perustuu usein sattumanvaraisuuteen ja tuloksia löydetään vahingossa. Sakari Partanen / Yle

Yliopistojen tilanne saa Itä-Suomen yliopiston yleisen historian professorilta Jukka Korpelalta kovaa kritiikkiä. Hän totesi Sanomalehti Karjalaisen mielipidekirjoituksessa, että kuskin paikalla on nykyisin raha (siirryt toiseen palveluun).

Erityisesti häntä hiertää suhde opetus- ja kulttuuriministeriöön, joka jakaa perusrahoitusta yliopistoille. Korpelan mukaan kyseessä on puhdas asiakassuhde, joka matkii markkinoita siten, että yliopistot ansaitsevat rahansa tuottamalla ministeriön haluamia tuotteita.

– Laskentamalli, jolla perusrahoitusta jaetaan, on hirveän epävapaa. Tiedettä ei ohjaa tiedeyhteisö, vaan kaikki perustuu virkamiesten mielikuvitukseen, Korpela sanoo Ylen haastattelussa.

Näin rahaa jaetaan Yliopistojen rahoitus pohjaa vahvasti perusrahoitukseen, jonka oli vuonna 2017 yhteensä 1,8 miljardia euroa.

Määrä on pienentynyt leikkausten takia vuodesta 2010 lähtien.

Ennen yliopistouudistusta perusrahoitus tuli suoraa valtion budjetista.

Nykyisin keskeinen rahanjakoperuste on esimerkiksi suoritettujen tutkintojen, julkaisujen sekä kansainvälisten opiskelijoiden määrä.

Korpela sanoo, että yliopistouudistuksessa valtion piti vapauttaa yliopistot holhouksestaan.

– Tosiasiassa me saimme massiiviset asiakkaat eli opetusministeriön ja Suomen Akatemian. Heidän kauttaan kanavoituu rahaa yliopistoille. Opetusministeriö päätää, mikä on huippututkimusta, sillä asiakas on aina oikeassa, Korpela sanoo vakavana.

Hänen mukaansa huippututkimusta on hankala määritellä, sillä tiede perustuu usein sattumanvaraisuuteen ja tuloksia löydetään vahingossa.

– Minun kaltaiselleni historiantutkijalle tämä ei ole niin suuri ongelma, sillä pärjään pitkälti palkallani ja riittävällä ajalla. Pelkään luonnontieteiden puolesta, joissa tätä sattumanvaraisuutta on paljon.

Professori Jukka Korpela toteaa, että yliopistouudistuksessa oli paljon hyvääkin: "Mutta vähän on karannut mopedi käsistä." YLE / Heikki Haapalainen

Rehtori ja ministeriö eri mieltä

Itä-Suomen yliopiston rehtori Jukka Mönkkösen mielestä yliopistojen asiakas on edelleen yhteiskunta. Hän ei ole havainnut perustavanlaatuista muutosta rahoituksessa.

– Yliopistojen rahoitusmalli perustuu meidän akateemisiin tuotoksiin eli tutkintoihin ja tutkimukseen. Siinä mielessä se ei ole markkinaehtoista.

Opetusministeriössä ollaan Mönkkösen kanssa samoilla linjoilla. Virkamiesten vaikutusvaltaa ei myöskään tunnisteta.

– Ministeriö on tietysti poliittisesti johdettu organisaatio, joten yksittäinen virkamies ei pysty ihan kovin paljon vaikuttamaan. Valmistelutyötä täällä kyllä tehdään, opetusneuvos Jukka Haapamäki toteaa.

Korpela ei ole kritiikkinsä kanssa kuitenkaan yksin. Professoriliiton puheenjohtaja Jouni Kivistö-Rahnasto toteaa, että perusrahoituksessa on uudistamisen tarvetta.

– Meidän pitää varoa, ettei tutkimus lähde ohjautumaan pelkästään sellaisille alueille, joissa näyttää olevan rahoitusta tällä hetkellä. Kun tieto lisääntyy, muutaman vuoden päästä tärkeät tutkimusaiheet voivat olla aivan toiset.

Opetusneuvos Jukka Haapamäki ei ymmärrä kritiikkiä laskentamallia kohtaan. Toni Määttä / Yle

Myös rehtorit saavat kritiikkiä

Professori Korpela toteaa myös rehtorin muuttuneen tieteen suunnannäyttäjästä lobbariksi tai marketin toimitusjohtajaksi, jonka pitää olla nöyränä asiakkaan edessä.

– Lisäksi pitää tuottaa strategioita ja kaikennäköistä puppupuhuntaa, jotta se miellyttää tätä systeemiä. Eivät he voi toimia toisin, vaikka haluaisivat.

Mönkkönen ei pidä tilannetta näin surullisena, vaan hänen mielestään rehtorin rooli on sama kuin ennenkin eli koulutuksesta ja tutkimuksesta huolehtiminen.

– Totta kai rehtorille kuuluu myös keskustelu ympäröivän yhteiskunnan kanssa. Tänä päivänä se on aika paljon elinkeinoelämän kanssa käytävää keskustelua. Tässä ajassa korostuu yleisestikin talouden näkökulmat.

Korpela kaipaa tilanteeseen muutosta, joka lähtisi tiedeyhteisöstä itsestään. Yliopisto on hänen mielestään kapinajärjestelmä.

– Se on kapinoinut tietoa ja vallitsevaa totuutta vastaan. Sen pitäisi nyt laajassa mitassa ruveta kapinoimaan tätä normia vastaan, joka on ikään kuin tullut meille kyökin kautta.

Lue lisää:

Karjalainen: Mielipide: Professori Korpelan mielipidekirjoitus Sanomalehti Karjalaisessa. (siirryt toiseen palveluun)

Kaleva: Mielipide: Professorien mielestä yliopistolaki on epäonnistunut – "Varat pitäisi jakaa suoraan yliopistoille ilman poliitikkojen ohjailua" (siirryt toiseen palveluun)