Rakennusalan harmaaseen talouteen on isketty 2010-luvulla puukkoa kolmella isolla uudistuksella: ensin tuli käännetty arvonlisävero, sitten työntekijän pakollinen veronumero. Viimeisin iso uudistus oli vuonna 2014 voimaan tullut laajennettu tiedonantovelvollisuus.

Sen myötä verottajalle on pitänyt antaa yksityiskohtaista tietoa rakennusurakoista, työntekijöistä, työnantajista ja työsuhteista. Velvoite koskee yli 15 000 euron arvoisia hankkeita.

Verohallinto tiedotti 15. maaliskuuta selvityksestään, jonka mukaan laajennettu ilmoitusvelvollisuus toi vuonna 2015 noin 30 – 31 miljoonaa euroa lisää verotuloja. Kun mukaan lasketaan käännetyn arvonlisäveron ja veronumeron vaikutus, lisäys oli verohallinnon arvion mukaan noin 100 miljoonaa euroa.

Harmaan talouden selvitysyksikön johtajan Janne Marttisen mukaan vaikutukset harmaan talouden torjuntaan ja verotuloihin ovat olleet merkittäviä.

Laajennettu ilmoitusvelvollisuus tuli voimaan heinäkuussa 2014. Verohallinnossa huomattiin nopeasti, että tiedonkeruu takkuaa. Ilmoituksissa oli paljon virheitä.

Alkuvaiheessa panoksia pantiin neuvontaan ja ohjaamiseen. Se on muutenkin verohallinnon johdon viitoittama tie: valvonnan sijaan painotetaan neuvontaa ja asiakkaisiin luottamista. Tämä on jo pidempään aiheuttanut ristivetoa organisaation sisällä: osa työntekijöistä pitää toimintaa hampaattomana.

Kun tarkastajat syynäsivät työmaita vuonna 2015, he havaitsivat ilmoittamatta jääneitä työntekijöitä yhteensä 1 764. Tarkastuksia tehtiin 143. Seuraavana vuonna 183 tarkastuksessa ilmoittamatta jääneitä työntekijöitä löydettiin vielä enemmän, yli 3 000.

Verohallinnon hankepäällikön Tommi Lehtisen mukaan monet havaitut ongelmat liittyivät tiedon puutteeseen ja osaamattomuuteen tietojärjestelmien käytössä.

Vuonna 2015 laiminlyöntimaksuja ei määärätty lainkaan.

Ilmoitusten virheitä valitellut verohallinto ilmoitti jo kesällä 2015, että se oli edeltävästä vuodenvaihteesta alkaen ryhtynyt määräämään puutteista seuraamusmaksuja. Todellisuudessa näitä lain mahdollistamia 100 – 15 000 euron laiminlyöntimaksuja ei määrätty kyseisenä vuonna lainkaan.

Vuonna 2016 niitä määrättiin 54 asiakkaalle yhteensä 12 400 euron edestä. Jos summa jakautuisi tasaisesti, se tarkoittaisi keskimäärin reilun 230 euron maksua asiakasta kohden. Ennakkoperintärekisteristä poistaminenkin olisi mahdollinen sanktio, mutta siihen ei ole menty.

Laajennetun ilmoitusvelvollisuuden käyttöönotosta tulee kesällä kuluneeksi kolme vuotta. Vieläkö jatketaan lempeällä linjalla, ohjaten ja neuvoen?

Selvitysyksikön johtajan Marttisen mukaan seuraamuksia aiotaan ottaa käyttöön enemmän ”nyt tulevaisuudessa”. Hankepäällikkö Lehtinen puolestaan huomauttaa, ­että laiminlyöntimaksu ei välttämättä kohdistu suoraan harmaaseen toimijaan vaan ilmoitusvelvolliseen, esimerkiksi pääurakoitsijaan. Toisaalta Lehtinen myöntää, että ilmoittajallakin on tahalliseen laiminlyöntiin yleensä jokin motiivi, oma intressi.

Ennakkoperintärekisteristä poistamista Lehtinen käyttäisi yleisesti ottaen hanakammin harmaan talouden torjun­nassa.

”Se on hyvin tehokas ja ihan käyttökelpoinen työkalu.”

Rakennusteollisuus RT:n työmarkkinajohtaja Tapio Kari ymmärtää, että alkuvaiheessa on täytynyt painottaa neuvontaa. Hänkin toivoo, että sanktioita käytettäisiin nyt jo reippaammin.

Verohallinnon mukaan kerätyn tiedon hyödyntämistä auttaisi, jos rakennustyömaille saataisiin yhdenmukainen rekisteritunnus. Alun perin uudistuksen yhtenä tavoitteena oli, että urakkaketjuja saataisiin tiedon avulla näkyviin. Sekalaiset tavat ilmoittaa työmaa on tehnyt haaveet tyhjiksi.

Tietokoneajoja on vaikea tehdä, jos yhdessä ilmoituksessa työmaasta ilmoitetaan postiosoite ja toisessa joku muu tunniste.

RT:n Kari tukee ajatusta, mutta varoittaa lisäämästä yritysten hallinnollista taakkaa. Hän haluaisi ratkaisun, jossa kaikki viranomaiset käyttäisivät samaa koodia rakennustyömaille.

”Se olisi isompi urakka”, Kari sanoo ja myöntää, että ei ole kovin toiveikas asian suhteen.

Hankepäällikkö Lehtinen odottaa vuotta 2019, jolloin otetaan käyttöön kansallinen tulorekisteri. Työntekijöiden palkat ja etuudet rekisteröidään sinne reaaliaikaisesti. Tuolloin myös valvojat pääsevät nopeammin kiinni puliveivareihin.