Frissítés 16:03-kor: Gulyás Gergely szerdán 15:59-kor az MTI-nek azt nyilatkozta, az elmúlt hetekben éppen az ellenzék részéről érték kritikák azt a gyakorlatot, amely a polgármestereket jogosítja fel arra, hogy veszélyhelyzetben a védekezés érdekében a képviselő-testület jogaival éljenek. A kedden benyújtott törvényjavaslat ezt a helyzetet kívánta orvosolni - mondta.

Mivel azonban a szabályozás módosításának szándékával a szabályozás eddigi kritikusai ma már láthatóan nem értenek egyet, és a kormány a veszélyhelyzetben a lehető legszélesebb körű, pártpolitikai határokra tekintet nélküli összefogásra törekszik, ezért eltekint ettől a módosítástól, és a polgármesterek jogosítványai a veszélyhelyzetben továbbra is az eddigiek szerint gyakorolhatóak

– közölte Gulyás Gergely.

Eredeti cikkünk: Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes éjjel benyújtott egy salátatörvény-tervezetet, amely alapján számos jogszabály módosítását tervezi a kormány a veszélyhelyzetben. A katasztrófavédelmi törvényt például úgy változtatnák meg, hogy a választott önkormányzatok, polgármesterek ne dönthessenek önállóan a veszélyhelyzet ideje alatt.

Egészen pontosan úgy egészítené ki a katasztrófavédelmi törvényt a törvénytervezet, hogy abba az alábbi szöveg kerüljön:

(4a) A polgármester, a főpolgármester, illetve a megyei közgyűlés elnöke (4) bekezdés szerinti döntéséhez szükséges a megyei, fővárosi védelmi bizottság előzetes jóváhagyása. A megyei, fővárosi védelmi bizottság az előzetes jóváhagyás tekintetében a döntési javaslat beérkezését követő 5 napon belül köteles dönteni, amely határidő jogvesztőnek minősül.

Ez a szakasz éppen azt a törvényhelyet egészítené ki, amelyről az elmúlt időszakban többször is szó volt, és amely szerint

veszélyhelyzetben a települési önkormányzat képviselő-testületének, a fővárosi, megyei közgyűlésnek feladat- és hatáskörét a polgármester, illetve a főpolgármester, a megyei közgyűlés elnöke gyakorolja. Ennek keretében nem foglalhat állást önkormányzati intézmény átszervezéséről, megszüntetéséről, ellátási, szolgáltatási körzeteiről, ha a szolgáltatás a települést is érinti.

Magyarán, amennyiben a kormány által elrendelt – és bármeddig fenntartható – veszélyhelyzetben a parlament elfogadja Semjén javaslatát, a polgármesterek

a jövőben – amíg a veszélyhelyzet fennáll – gyakorlatilag semmi olyanról nem dönthetnének önállóan, amihez képviselő-testületi döntés kellene.

A veszélyhelyzet kihirdetése után ugyanis az önkormányzatok döntési jogait, éppen a katasztrófavédelmi törvény vonatkozó pontja alapján – a források felhasználására, illetve egyéb intézkedésekre vonatkozóan is – a polgármesterekre ruházták. Jelenleg tehát az ország valamennyi helyhatóságán a polgármesterek rendeleti úton kormányozhatnak. A vonatkozó rész pedig éppen ezt tenné a védelmi bizottságok előzetes döntéséhez kötötté, azaz elvonná a polgármesterek eddigi felhatalmazását.

Írtunk már arról, hogy a koronavírus miatt elrendelt veszélyhelyzetben jóval szélesebb jogkörük van a polgármestereknek, így számos olyan kérdésben egyedül dönthetnek, amelyek segítenek a hatékony védekezésben. Van, ahol viszont nem csak a védekezésre gondolnak a városvezetők, a döntési jogkört ugyanis meglehetősen széles körben lehetett alkalmazni.

Ugyanakkor a TASZ nemrégiben kiadott egy útmutatót, hogy a katasztrófavédelmi törvény alapján mire van jogosultságuk a polgármestereknek, és mit nem csinálhatnak. Eszerint például csak azokban az esetekben alkothatnak egyedül jogot, amelyek nem tűrnek halasztást. Bizonyos, kifejezetten visszaélésgyanús esetek miatt pedig a fővárosi kormányhivatal állásfoglalást küldött a kerületi önkormányzatoknak. Sára Botond kormánymegbízott szerint ugyanis:

túllépi a társadalmi rendeltetésnek megfelelő joggyakorlás kereteit az, ha a polgármester (főpolgármester, megyei közgyűlés elnöke) az önkormányzat éves költségvetését (…) saját hatáskörben úgy fogadja el, hogy az túllépi az önkormányzat veszélyhelyzetre való indokolt reagálóképességének feltételét biztosító mértéket, vagy olyan mértékben módosítaná, amely nem szükséges a veszélyhelyzet kezeléséhez.

Az ilyen visszaélések esetében a kormányhivatal eddig is törvényességi kontrollt jelentett a polgármesterek, önkormányzatok felett, ugyanakkor a módosítás azt magával vonhatja, hogy a településeket, kerületeket vagy akár a fővárost érintő kérdésekben ezentúl nem a választott vezetők, hanem a többnyire fideszes politikusokból kinevezett fővárosi és megyei kormányhivatalok vezetői, valamint a védelmi bizottságban ülő honvédségi, katasztrófavédelmi és a rendvédelmi szervek vezetői dönthetnének.

Éppen ezt kifogásolja idevágó Facebook-posztjában Baranyi Krisztina. Ferencváros független polgármestere szerint ugyanis, ha ezt így elfogadják,

Engedélyt kell majd kérnem például ahhoz a most tervezett lépéshez, hogy 100 000 maszkot vásárolhassak a kerület lakóinak.

A törvénymódosítás elfogadásához kétharmados többségre van szükség.

Durva influenza vagy veszélyes világjárvány?

Vannak, akiknek már nincsenek kérdéseik,

És vannak, akik az Indexet olvassák!

Támogasd te is a független újságírást, hogy ebben a nehéz helyzetben is tovább dolgozhassunk! Kattints ide!