Járvány hírlevél A koronavírus és a küzdelem ellene. A helyzet itthon és a világban.

Új nagyvállalat épül Orbán Viktor holdudvarában, de már nem a Mészáros Lőrinc nevén futtatott tőzsdei cégcsoport, a gigantikusra hízlalt Opus Global részeként.

A miniszterelnök Jászai Gellértre ruházta át a 4iG nevű informatikai céget, amely a T-Systems felvásárlásával egy csapásra a legnagyobb magyar vállalat lett a szektorban.

Jászai a 2000-es években nagykoalíciós ingatlanprojekt élén lett ismert, de a válság idején fejre állt, és 2010 után Simicska Lajos mindenétől megfosztotta.

Simicska bukása után Orbán új emberekkel, új módszerekkel kezdte újraépíteni gazdasági birodalmát, és Jászait bízta meg a Mészáros Lőrinc-féle nagy tőzsdei holding felépítésével.

Jászai néhány év után viszont összekülönbözött a Mészáros családdal.

Orbánnak több nyomós oka volt, hogy elvegye a 4iG-t Mészárostól. Az egyik, hogy megüzenje strómanjainak: senki nem érezheti magát biztonságban.

A 4iG Nyrt. informatikai vállalkozás 2018 nyarán olvadt be a Mészáros-féle Opus Global Nyrt.-be, és egyáltalán nem szokatlan módon azonnal meg is táltosodott: megsokszorozta forgalmát, nyereségét, és sorban kapta a megbízásokat. Alig egy év elteltével viszont az egykori felcsúti polgármester váratlanul megvált a társaságtól, a cégtulajdon döntő része ráadásul pont arra a Jászai Gellértre szállt, aki az elmúlt években a Mészáros-birodalom működtetője volt.

Jászai lojális alkalmazottként építgette a Mészáros-féle megaholdingot, de néhány hónapja távozott a Konzum Befektetési és Vagyonkezelő Nyrt. elnök-vezérigazgatói székéből, és megszüntette igazgatósági tagságát a Konzummal egyesült Opus Global Nyrt.-ben. Azzal indokolta a lépést, hogy a 4iG ügyeire akar koncentrálni, és annyira sikerült koncentrálnia, hogy rögtön megkapta a vállalat részvényeinek döntő részét Mészárostól.

A 4iG igazgatósága június 17-én a Budapesti Értéktőzsde honlapján jelentette be, hogy Jászai magánszemélyként megszerezte a Konzum PE Magántőkealaptól a 4iG részvényeket tulajdonló KZF Vagyonkezelő 100 százalékát, amivel befolyása a cégben 32,80 százalékra nőtt. A KZF és a szintén Jászai tulajdonában álló iKON Befektetési Alap tőzsdén kívüli ügyletekkel összesen 40,21 százalékra növelte Jászai részesedését, ami már irányítói befolyást biztosít számára. Mészáros a Konzum PE Magántőkealapon keresztül 11,63 százaléknyi, az Opus Global pedig 9,95 százaléknyi tulajdont őrzött meg a cégben.

Három héttel később a már Jászai-tulajdonú 4iG Nyrt. bejelentette, hogy megvásárolta a nagyvállalati szektor legnagyobb infokommunikációs szolgáltatóját, a T-Systems Magyarországot a Deutsche Telekomtól (DT).

A 4iG néhány hét alatt piacvezetővé vált az informatikai szolgáltatások szektorában, Jászai Gellért pedig hirtelenjében egy legalább 55 milliárd forint értékűre becsült vállalat tulajdonosa lett. A Figyelőnek adott interjújában a felvásárlás után Jászai már „önálló üzleti szereplőként” beszélt magáról, és megköszönte Mészárosnak, hogy éveken keresztül a jobbkeze lehetett.

A „sors hozta úgy”, hogy mostantól önállóan építkezik tovább, nyilatkozta Jászai. Nem tette hozzá, de a sors ebben az esetben a legfőbb politikai akaratot, Orbán Viktor szándékát jelentette.

Az üzlet jelentőségét mutatja, hogy a kormány legalább egy éve készül az informatikai szektor elfoglalására, és ha a „sors” is úgy akarja – márpedig nagyon úgy tűnik, hogy úgy akarja – a 4iG nemcsak a kormányintézmények, állami hivatalok, az államhoz közeli pénzintézetek fő informatikai szolgáltatója lesz, de az államhoz kapcsolódó nagyvállalatok és önkormányzatok szinte kizárólagos beszállítója is.

Orbán Viktor döntése értelmében több száz milliárdos piac kerül Jászai Gellért felügyelete alá. A miniszterelnök ráadásul egy olyan szereplőt hoz helyzetbe Jászai személyében, aki az elmúlt hónapokban konfliktusos viszonyba került a felcsúti körökkel.

Ez nem jelent fordulópontot a rendszer működésében; nem jelenti a Mészáros-birodalom pozíciójának gyengülését, viszont üzenetet hordoz a rendszert működtető emberek számára. Az üzenet pedig úgy szól, hogy mindenkinek, minden pillanatban igazodnia kell a hatalomhoz, mert ebben a rendszerben mindenki csak a központi akarat révén érvényesülhet, és senkinek sincs tényleges tulajdona, vagyis:

„bárkitől elvehetek, és bárkinek adhatok hatalmat, és vagyont, de ezt akármikor vissza is vehetem”. A 4iG-, és az ahhoz kapcsolódó T-Systems-üzlet mélyére nézve láthatóvá válik, hogy a miniszterelnök ma már egyszerre gyakorol korlátlan befolyást az államapparátus működése és a kedvezményezett üzleti körök pozíciói felett, tetszése szerint futtathat fel vagy törhet le cégeket, üzletembereket és strómanokat.

Leisztingertől a Balaton felvásárlásáig

Hogy megértsük, pontosan mi történik ezekben a hónapokban a Nemzeti Együttműködés Rendszerében, vissza kell mennünk a 2014–2018-as kormányzati ciklusig, a Simicska-konfliktusig, sőt még annál is tovább. A 2014 utáni, harmadik Orbán-ciklusban bukkant fel ugyanis a rendszer új pénzügyi központja, a Mészáros-birodalom környékén Jászai Gellért, aki gyorsan az első számú operatív vezetője lett a felcsúti üzletember körül épülő tőzsdei birodalomnak.

A váci születésű Jászai ekkor már ismert figura volt a politika és a gazdaság határterületein. A '90-es évek derekán, miután a Corvinus Államigazgatási Karán vezetésszervezésből lediplomázott, Gordon and Webster néven futó tanácsadócégével a plázabummot kirobbantó izraeli Plaza Centersnél (többi között a Duna Plaza és az Arena Plaza építtetőjénél) kezdett dolgozni. Már egyetemistaként az ingatlanpiac vonzotta, első, nagyobb interjújában azonnal el is árulta, hogy mi motiválta:

„– Tizenkilenc évesen? Mi más, mint az, hogy pénzt akartam keresni.” (Világgazdaság, 2004. március 26.) Jászai szó szerint kereste a pénzt, és hirtelen nagyon sokat talált belőle. 30 éves sem volt, és máris az ország egyik legambiciózusabb ingatlanprojektjébe fogott. Az SCD Group, amit két társával, Bajka Zoltánnal és Tomcsányi Gáborral indított útjára, a balatoni turisztika teljes újraformálását ígérte, és egyik pillanatról a másikra hatalmas pénzekért vásárolt a magyar államtól és önkormányzatoktól területeket, hogy szállodákat fejlesszen.

A cégnek 2003-ban még alig hatmilliós eredménye volt, aztán nagyon megindult: Hajdúszoboszlón, Bükfürdőn és Tapolcán is termálszállókat épített; kifizetett több mint hárommilliárdot a déli parti kempingterületeket birtokló Siótour Rt.-ért, a veszprémi Balatontourist Rt.-t pedig később négymilliárdért, a Zalatourt 1,3 milliárdért vette meg a megyei önkormányzattól. Jászai akkoriban a teljes balatoni beruházást százmilliárdosra becsülte. A csúcson 18 magyar cég és több száz munkavállaló tartozott a holding alá, az igazi tulajdonosok azonban mindvégig homályban maradtak, az első években egy angol postai címen bejelentett vállalat, az SCD UK volt a fő tulajdonos.

A 2000-es évek derekán az üzleti lapok sokat foglalkoztak az SCD-ügy hátterével, és a semmiből milliárdossá lett Jászai Gellérttel. Fotó: Arcanum archívum / Botos

Jászai megbízójaként a Figyelő és a HVG is Leisztinger Tamást sejtette, aki a 2000-es évek közepén az egyik legtehetősebb MSZP-közeli üzletemberként volt ismert. A lapok szerint Leisztinger állhatott Jászai első munkahelye, a holland-izraeli kézben lévő Plaza Centers mögött is, és az SCD első szállodái is Hunguest szállodalánc részeként kezdtek működni, márpedig a Hunguest Leisztinger birodalmának legfontosabb eleme volt.

Jászai a háttérről csak annyit árult el, hogy a vállalat „angol és magyar magánbefektetők érdekeltségi körébe tartozik”. A brit fiókcéget aztán felszámolták, és a menedzsment lett a névleges tulajdonos. Erős szocialista szálra utalt azt is, hogy 2005-ben, néhány hónappal bukása után Medgyessy Péter volt miniszterelnök az SCD-től vett magának telket Zamárdiban, a sztorit szállító Heti Válasz szerint erősen áron alul, ráadásul még a vagyonnyilatkozatába is elfelejtette beírni.

Tárgyalópartnerei szerint nyilvánvaló volt ugyan, hogy valamely érdekcsoportnak frontol, de Jászai jól el tudta adni terveit, és mindkét politikai oldalon voltak kapcsolatai. Azokban az években még javában működött a politikai váltógazdaság: a színfalak mögött intenzív volt a kommunikáció az akkori nagy pártok, az MSZP és a Fidesz gazdasági kulcsemberei között, Jászai pedig ügyesen bejátszotta magát a nagypolitikai szereplők közé. Egy korábbi üzleti partnere szerint Gyenesei István, a Kaposvárról származó önkormányzati miniszter, a Balaton-környék egyik legbefolyásosabb politikusa is segített neki.

A 2000-es évek derekán Jászait a Fidesz turisztikai ügyekben illetékes embere, Bánki Erik kötötte össze az épp háttérbe vonult Orbán Viktorral, hogy vázolhassa számára elképzeléseit – miközben párhuzamosan az MSZP–SZDSZ-kormány elöljáróival egyeztetett.

Orbán azért volt fontos az üzlethez, mert 2006 ősze után az érintett önkormányzatok többsége fideszes irányítás alá került; nélküle nem lehetett összehozni a gigantikus turisztikai projektet. A Magyar Narancs részletes portréja („A csendes magyar: bemutatjuk Mészáros Lőrinc »agyát«, a birodalom ügyintézőjét”; 2018. december 19.) szerint Jászai több tízmilliárdos adóbevétellel kecsegtette ezeket az önkormányzatokat, ami az akkor még pénzszűkében lévő Fidesz számára is vonzó perspektíva volt. Két informátor is megerősítette, hogy 2007-ben és 2008-ban

Jászai többször járt Felcsúton, hogy az SCD-üzlet részleteiről egyeztessen Orbánnal. Ami viszont nem volt szokványos: az egyeztetésekből kihagyták Simicska Lajost, a párt pénzügyi urát. Orbán alighanem már ekkoriban nyitott olyan, Simicskától független üzletemberek felé, akik egy újabb vereség után is segíthették volna megőrizni befolyását a jobboldalon.

Akkora volt a politikai együttállás az SCD körül, írta a Magyar Narancs, hogy az összes parlamenti párt megszavazta a balatoni kempingek beépíthetőségi arányainak háromszoros megemelését. Felidéztek egy SCD-s fejlesztést bemutató fórumot is, amin Ujhelyi István akkori önkormányzati államtitkár a fideszes Bánki Erikkel közösen méltatta a beruházásokat.

2007 után megjelent a projekt mögött egy rejtélyes hátterű, Írországban bejegyzett ingatlanalap, a Quinlan Private. A piaci pletykák rögtön a legbefolyásosabb szereplőt sejtették mögötte: Csányi Sándort. Jászai gyakori vendég lett az OTP Nádor utcai székházában, és ugyan a kapcsolatot mind Csányi, mind Jászai környezetében cáfolták, ettől még tény, hogy az OTP milliárdos nagyságrendben hitelezte az SCD-t. Csányi felbukkanása erősítette azt a narratívát, hogy az SCD nagykoalíciós történet. Egy bankszektorban jártas nyilatkozó ezt úgy fogalmazta meg, hogy

„Csányi nem engedett volna ekkora pénzt egy ilyen kitett sztoriba, ha nem lett volna mögötte teljeskörű politikai felhatalmazás”.

A válság és Simicska padlóra küldi az ingatlantitánt

Jászaiék később értékes budapesti ingatlanokra is kivetették hálóikat – hozzájuk tartozott egy időben a Párizsi Udvar és a Klotild-Palota egyik épülete is –, legnagyobb fogásuk az Akadémia Park Hűvösvölgyi úti ingatlanegyüttese volt. Már megkezdték a tőzsdére lépés előkészítését, amikor lecsapott a gazdasági világválság; a forintárfolyam elszállt, az ingatlanpiac beszakadt, az SCD padlóra került.

2009-ben Jászainak már Simicskával kellett egyeztetnie a továbbiakról. Az ügylet körülményeit ismerők szerint ígéretet kapott, hogy a kormányváltás után a Fidesz nem engedi majd szétesni az évek alatt összepakolt ingatlanportfóliót. A Fidesz-pénztárnok biztatására Jászaiék érdekeltséget szereztek a pécsi Zsolnay Porcelánmanufaktúrában és a sármelléki repülőtérben is. Biztosnak tűntek benne, hogy érkezik majd állami hátszél. Nem érkezett.

A kétharmados „fülkeforradalom” után a Fidesz fölrúgta az évtizedes – a politikai köznyelvben „hetven-harmincasként” hivatkozott –, titkos megállapodását az MSZP-vel, és ezt nem élte túl a Jászai Gellért-féle ingatlanüzlet sem.

Simicska potenciális ellenlábast sejthetett Jászaiban, és nem örült annak, hogy egy külsős figura az ingatlanbizniszben kapirgál a párt körül. Orbánnak pedig nem ért annyit a kapcsolat, hogy miatta konfrontálódjon pénztárnokával.

A nagy szövetség: Orbán Viktor miniszterelnök és Simicska Lajos, az Adó- és Pénzügyi Ellenõrzési Hivatal elnöke az első Fidesz-kormány idején. Fotó: Kovács Attila/MTI/MTVA

2011 végére az SCD-projekt kimúlt: a jelzáloggal terhelt balatoni ingatlanokat a Turisztika Hungária Kft. vette meg, amelynek tulajdonosa Nagy Gábor pécsi vállalkozó volt. Mögötte gyorsan felsejlett Simicska árnyéka, miután egy nyilatkozatban elejtette, hogy Varga Jenő a cég szakmai tanácsadója. Az a Varga, aki eztán az SCD-vállalatok felszámolója, a Simicska-érában pedig az egyik legfoglalkoztatottabb felszámolócég vezetője (többek közt a Malév és a Mal Zrt. felszámolóbiztosa) lett.

A Turisztika több projektcége végül offshore-vállalatok érdekeltségi körébe került, a Zsolnayt maga a Közgép vette át.

Simicska letörölte a táblát: üzletileg úgy kicsinálta Jászait, hogy az egykor milliárdos vagyonnal rendelkező ingatlanos egy időben állítólag saját autója törlesztőrészleteit sem tudta fizetni. Jászainak a házát is el kellett adnia, egy ismerője szerint bankkártyáit bevonták, a néhány évvel korábban a leggazdagabb magyarok közt emlegetett üzletembernek napi megélhetési gondjai támadtak.

Hiába próbálta újraéleszteni politikai kapcsolatait, Jászai előtt minden ajtó bezárult, a Simicska-érában parkolópályára szorult, a korábban gyümölcsöző baloldali kapcsolatok pedig már inkább hátrányt jelentettek.

Visszakapaszkodás és csúcstámadás

De Jászai nem adta föl. Néhány év elteltével, ahogy az első törésvonalak megjelentek az Orbán-Simicska viszonyban, szép fokozatosan visszakapaszkodott a Nemzeti Együttműködés második vonalába. Értett hozzá, hogyan kell politikusok közelébe férkőzni, és azt is tudta, hogy az ország gazdaságát viharos sebességgel megszálló Fidesznek nagy szüksége lesz menedzserekre.

Előbb Puskás András, volt belvárosi alpolgármester vezette Eximbank kötvénykibocsátásában kapott feladatokat, majd felbukkant egy Giró-Szász Andráshoz kötődő belvárosi szállodaprojekt környékén is. Az áttörést az Orbán-Simicska háború hozta el számára.

2015-ben, a háttérhatalmi rendszerváltás után Orbán nagy erőkkel kezdte építeni új pénzügyi központját Mészáros Lőrinc körül. Szüksége lett olyan emberekre, akik láttak már komoly vállalatot belülről, ismerik a tőzsdét, és nem voltak részei a 2010 utáni Simicska-világnak. Jászai pont ilyen ember volt. A Konzum Befektetési és Vagyonkezelő Nyrt. elnökeként tért vissza, és nem sokkal később tagja lett a két év alatt gigantikusra növekedett, majd a Konzummal egyesült másik Mészáros-féle tőzsdei birodalom, az Opus Global Nyrt. igazgatóságának is.

Jászai Gellért, itt már az Opus Global Nyrt. igazgatósági tagjaként. Fotó: Szekeres Máté / Portfolio

Az ingatlanhasznosítással és -kereskedelemmel foglalkozó Konzum egyike volt a Budapesti Értéktőzsde legrégebbi cégeinek, de már évek óta vegetált, érdemi növekedése, sztorija, potenciálja, részvénymozgása semmi. Nagyszerűen megfelelt csigaháznak, amibe a Mészáros-féle remeterák beköltözhetett.

Teljesen új módszere volt ez a pártközeli cégbirodalom gyarapításának; korábban Simicska nem merészkedett tőzsdei cégek közelébe. Az ötlet – hogy egy tőzsdei cégbe költöztessék ezeket a politikai erővel helyzetbe hozott, megszerzett, fölfuttatott vállalkozásokat – állítólag Jászaitól származott, akit még az üres Konzum választott elnökké, aztán Mészáros érkezésével, úgy 2016 nyarától, elkezdte feltölteni a részvénytársaságot mindenféle vagyonelemekkel.

Az első feladat nem is lehetett volna testhezállóbb: már-már ironikus módon, egykori megbízója, Leisztinger Tamás szállodáit kellett átvennie.

Mintha csak tesztelni akarta volna a hatalom a kiszemelt menedzser lojalitását. Az Orbán-rendszer fokozatosan törte be a szocialista kormányokhoz mindig közel álló Leisztinger Tamás milliárdos befektetőt. 2013-ban előbb rendőrök szállták meg szállodáit, majd nyomoztak ellene zsarolás és önbíráskodás vádjával, és Lázár János hivatala is ráállt. „Meggyőzték”, hogy finanszírozza a csődközelben tengődő diósgyőri futballklubot, és megvették tőle agrárérdekeltségei jelentős részét. Leisztinger végül „úgy döntött”, megválik legfőbb értékétől, a szakszervezeti és önkormányzati ingatlanvagyonból összeügyeskedett Hunguest Hotels-szállodalánctól is.

Az Eximbank és az MKB nyújtott hitelt a Hunguest-üzlethez, és nem sokkal később a Konzum igazgatóságában fel is tűntek Felcsúthoz köthető figurák; köztük a Mészáros-szállodákat kezelő Schmiedl Péter és Malasics András, a Mediaworkst maga alá gyűrő Opimus Group igazgatótanácsának tagja is.

Leisztinger (jobbra) és Orbán találkoznak a DVTK labdarúgó-edzőközpontjának átadásán 2016. április 10-én. Fotó: Czeglédi Zsolt/MTI

2017 januárjában Mészáros már nyilatkozott is a közeledésről a Demokratának: „Vannak szállodáink is, amelyek kapcsán úgy gondoltuk, az üzemeltetés szakmailag akkor lehet a legsikeresebb, ha egy nagyobb lánchoz tartoznak. Ezért megkértem Jászai Gellért barátomat, a Hunguest Hotels tulajdonosát, hogy ezeket a szállodákat is vegye be a rendszerébe, és így működtesse őket.”

A felcsúti körök ügyeit ismerők szerint a valóságban a miniszterelnök irányította Jászaihoz Mészárost, akik Felcsútról ugyan már ismerték egymást, de úgy tudni, nem volt köztük aktív kapcsolat. Végül Mészáros magánszemélyként 20 százaléknyi részvényt vásárolt magának a Konzumban, és

Orbán Mészároson keresztül Jászait bízta meg a tőzsdére igyekvő cégek operatív vezetésével. Két év alatt Jászai gyúrta fokozatosan egymás mellé a Konzum Nyrt. és az egyik legnagyobb magyar pénzügyi csalás, a Buda-Cash-ügy vádlottjaitól Mészárosékhoz került, Opimusról Opusra keresztelt részvénytársaság portfólióját.

A Mészáros-birodalom consigliere-je

A Konzum és az Opus lett a Orbán-közeli pénzügyi birodalom központja; alájuk sorolták be az összes Mészáros-érdekeltséget, az ingatlankezelő Appeninn Holdingot, a tőkealap-kezelő Status Capitalt, később több magántőkealapot, továbbá az építőipari cégeket (R-Kord, Mészáros&Mészáros), a turisztikai vállalkozásokat (Hunguest, Balatontourist), az energiaipari érdekeltségeket (Mátrai Erőmű) és a médiát (Mediaworks) is. Alig maradt olyan stratégiai jelentőségű szektor, ahol ne jelent volna meg a Mészáros-Jászai tandem.

Mészáros Lőrinc, Felcsút egykori polgármestere, Orbán Viktor kasszafelelőse. Fotó: botost/444.hu

Eszement tempóban hízlalták a cégcsoportot: 2017-ben az Opus árfolyama 20-szorosára, a Konzum árfolyama a 63-szorosára nőtt, a két tőzsdei nagyvállalat érteke, kiegészülve az Appeninn ingatlankezelővel, az év végére megközelítette a 300 milliárd forintot. Az Opus már 2017-ben 6 milliárd forint tiszta nyereséget könyvelt el, egy évre rá pedig már több mint háromszor ennyit.

Jászai helye biztos volt a vezetésben, de Orbán további személyi kérdésekben szabad kezet adott felcsúti barátjának. Az erőviszonyokat hűen tükrözte, hogy miközben Jászai kezében (papíron) 32 százalékos részvénycsomag összpontosult, az igazgatóságot mégsem az ő családtagjaival töltötték fel:

2017 áprilisában Mészáros Lőrinc mindhárom gyermekét beültette a Konzumba: Mészáros Ágnes, ifj. Mészáros Lőrinc és Mészáros Beatrix is igazgatósági tag lett.

Az új éra új típusú rendszerműködést hozott: a Simicska-korszakban a közbeszerzésekről és a fontosabb szektorokban bonyolított nagyobb üzletekről a volt pénztárnok maga döntött, 2015-tel kezdődően viszont Orbán a politikai mellett az üzleti kérdésekben is magához vette az irányítást.

Elsőszámú embere, akinek a nevén a legtöb vagyonelem futott, a gyerekkori barát, Mészáros Lőrinc lett. Mészáros pedig szintén bizalmi embereivel, családtagjaival és barátaival vette körbe magát. Közülük is érdemes kiemelni Szíjj László tiszakécskei építőipari vállalkozót, a „NER főépítészét”, aki Mészáros legközelebbi üzlettársa és jó barátja; hozzá tartozik az „új Közgépként” emlegetett Duna Aszfalt, és január óta Szíjj az MKB egyik résztulajdonosa is.

Fontos figura lett Vida Józsefből, Mészáros gyerekkori barátjából is, aki az FHB-ből és a szövetkezeti rendszerből összegyúrt Takarékbank vezetője lett, miután Orbánék leszámoltak Spéder Zoltánnal, az FHB és az Index-médiacsoport volt tulajdonosával. Andy Vajna halála után Vida – aki büszke arra, hogy nem néz tévét – egyszerűen megkapta a TV2 irányítását is.

Vida József, Mészáros egyik fontos embere, a Takarékbank elnök-vezérigazgatója. Fotó: Takarék Csoport

Mészáros mellett újabb és újabb szereplők nőttek ki a földből, és egyre sűrűbbé váltak a kereszttulajdonlások a bekebelezett nagyvállalatokban és pénzintézetekben. A többszereplős felállás megkönnyítette egyes nagy projektek hitelezését, a megfelelő kézbe került bankok szórták a kölcsönöket a birodalomhoz tartozó cégeknek, Orbán pedig könnyebben sakkozhatott a súlytalan strómanokkal: immár nem kellett tartania attól, hogy újra olyan helyzetbe kerül, mint Simicskával.

Jászai, aki korábban végighaknizta a sajtót SCD-ügyben, ezúttal sokkal óvatosabban bánt a nyilvánossággal. Csak jóval a Konzum beindulását követően, 2018. februárjában „jött ki a fényre”, és adott terjedelmesebb interjút az Inforádiónak. Barátinak és bizalminak festette le Mészároshoz fűződő kapcsolatát, ami elmondása szerint közel 15 éve tart - azaz nagyjából azóta, hogy először meglátogatta Orbán Viktort Felcsúton:

Az interjúban Jászai egészen alázatosnak mutatkozott, és úgy festette le a céget, mint ami leginkább Mészáros stratégiai érzékenek köszönhetően szárnyal. Arról beszélt, hogy napi kapcsolat van köztük Mészárossal, aki nem csak báb, hiszen:

„a cégcsoport stratégiai irányításában a főrészvényesünk is részt vesz, sőt ő a meghatározója.”

Valójában persze minden üzletet Jászai kötött meg, ami a tőzsdei birodalmat érintette, és ebből elég sok volt: Mészáros cége irtózatos tempóban nyelte be a kisebb-nagyobb cégeket, csak 2017 és 2018 ősze között 99 vállalkozás került hozzá. Jászait fideszes körökben innentől kezdve már csak mint a birodalom consigliere-jét emlegették.

Amikor például Mészáros és Tiborcz már nyíltan üzleteltek az ingatlanpiacon - a BDPST Zrt. megvásárolta a Konzum PE magántőkealapjától az Appeninn Holding Zrt. 6 milliárdra taksált 20,59 százalékát -, Jászainak kellett asztalhoz ülnie a miniszterelnök vejével is.

Fotó: Olvasónk / utómunka: Botos

Jászai tartotta a kapcsolatot az államigazgatás szereplőivel, a közbeszerzések felügyeletében illetékes Bártfai-Mager Andrea fejlesztési miniszterrel, Palkovics László innovációs miniszterrel, és intenzív kapcsolata alakult ki Rogán Antal kommunikációs miniszterrel is. Mindez pedig olyan befolyást biztosított számára, ami szép lassan aggodalmat és irigységet is kelthetett a Mészáros-családban.

2018 őszén a HVG filmezte le, amint az Opust irányító élcsapat hazaérkezik a Chelsea-MOL Vidi Európa Liga-csoportmeccsről Londonból. A felvétel 45. másodperénél előbb Szíjj László hagyja el a hangárt, őt követi tíz másodperccel később napszemüvegben és kék ingben Vida József, mögötte Mészáros Lőrinc érkezik, Jászai Gellért és az MKB-t vezető Balog Ádám zárják a sort:

Ekkora nehezékekkel képtelenség haladni

Mészárosék a 2018-as választás után inkább szabadultak volna Jászaitól, aki az egyetlen Orbán által delegált tag volt az igazgatóságban. A vállalatbirodalom nyerő pályára állt, az operatív irányítás viszont továbbra is Jászai kezében volt, és ez egyre kevésbé tetszett Mészáros holdudvarának: Szíjj Lászlónak, Vida Józsefnek, a Mészáros-körben egyre befolyásosabbá váló Balog Ádámnak, és különösen Mészáros Beatrixnak, Mészáros Lőrinc idősebbik lányának, aki kezdettől ambicionálta a Konzum vezetését.

A Mészáros-körrel kapcsolatot tartó egyik forrásunk szerint a felcsúti családot zavarta, hogy Jászai saját embereit akarta hozni a cég kulcspozícióiba. Szűkebb körben Jászai viszont már arra panaszkodott, hiába kormányozná nemzetközi vizekre a Konzumot és az Opust,

„a tulajdonosi kör provinciális módon működik, barátokkal és ismerősökkel töltik fel a fontos posztokat, és ekkora nehezékekkel, mint a Mészáros-gyerekek, képtelenség haladni”.

Az idősebb Mészáros-lány, Mészáros Beatrix három év alatt, lépésről lépésre a cégbirodalom legfontosabb embere lett. Még 2012-ben indította útjára üzleti karrierjét, amikor alig 28 évesen átvette apjától a Búzakalász 66 agrárvállalkozás irányítását. Ez a cég vásárolta meg később 2,8 milliárdért a 45 hektáros bicskei Budapest Gate Golf & Country Club területét, ami a család luxusüdülőjeként szolgál.

Balról jobbra: Mészáros Lőrinc, Mészáros Beatrix és Finta Ferenc, a Wamsler SE vezérigazgatója. Fotó: Komka Péter/MTI

Mészáros Beatrix a cég oldalán közzétett rövid életrajza szerint Budapesti Gazdasági Főiskola külker szakán végzett, és Európa legnagyobb magánegyetemén, a milanói Szent Szív Katolikus Egyetemen tanult kommunikációt. Ahogy nőttek az ambíciói, úgy nőtt tisztségeinek száma is a családi céghálóban:

igazgatósági tag (és később elnök) az Opus Global Nyrt.-ben,

igazgatósági tag a Talentis Groupban,

igazgatósági tag a Mátra Energy Holdingban,

igazgatósági tag a Konzum Nyrt.-ben,

igazgatósági tag a Hidasháti Mezőgazdasági Zrt.-ben,

igazgatósági tag a Csabatáj Mezőgazdasági Zrt.-ben,

ügyvezetője a Természet Ízei Kft.-nek,

igazgatósági tag az Aranykorona Zrt.-ben,

igazgatósági tag az RM International Zrt.-ben.

A körülményeket ismerők szerint azután mérgesedett el a helyzet, amikor a 2018-as választások után Mészáros Lőrinc gyerekkori barátja, Vida József is beült az Opus igazgatóságába.

Vida és Jászai között állítólag indulatos szóváltásig fajult a konfliktus egy alkalommal. Innentől Mészáros Beatrix egyre nyíltabban fejezte ki házon belül cégvezetői ambícióit, és Orbánhoz is hamar eljutott, hogy Jászaival a viszony kezd tarthatatlanná válni.

Ám épp mielőtt tetőzhetett volna a konfliktus, újabb hatalmas üzleti lehetőség adódott a vállalatcsoport számára. Ezekben a hetekben ugyanis váratlan megkeresés futott be a Konzumhoz: Fehér István, akit a Provital Zrt. tulajdonosaként ismertek a kormányközeli üzleti életben, megüzente Mészároséknak, hogy eladná informatikai vállalkozását, a 4iG-t.

Puskás-meccs előtt duruzsolni Lőrinc fülébe

A banki szoftvereket fejlesztő és hálózatmenedzselő 4iG-t Móricz Gábor alapította üzlettársával, Fehér Istvánnal, egy Freesoft néven ismertté vált informatikai vállalkozás jogutódjaként.* A 4iG-t sokáig a piac legerősebb cégei közé sorolták, de az elmúlt években már nem muzsikált jól: 2016-ban 284, 2017-ben 186 milliós mínusszal zártak, 2018 első negyedévében már 106 milliós veszteségük volt.

Fehér sokáig jó pozíciókat fogott a Nemzeti Együttműködésben. A Provitalt a Simicska-érában megbízható közbeszerzési tanácsadócégként tartották számon, de a 4iG-hez tartozó Humansoft Kft. nyert korábban közbeszerzést az Exim-csoporttól is. 2015 után viszont gondok adódtak: a Provitalnal vizsgálódott az OLAF is, és mint egykori Simicska-ember, egyre nehezebben jutott megrendelésekhez. Fehér inkább szabadult volna a cégtől.

Mészárost eleinte nem izgatta az üzlet, viszont a helyzet megváltozott, miután a hír eljutott a miniszterelnökig is. Pontosan persze nem tudhatjuk, miként született meg a döntés a 4iG megvásárlásáról, de egy jól beágyazott üzletember szerint léteznek bejáratott trükkök arra, hogyan lehet a kormányfő tudtára adni egy izgalmas ajánlatot:

„Ha azt akarod, hogy egy üzleti ajánlat eljusson a »Főnök« fülébe, csütörtökön vagy pénteken érdemes elduruzsolni Mészárosnak a szándékaidat, azon a héten, amikor a Puskás hazai pályán játszik. A hétvégi meccs után megvilágosodva tér majd vissza a válasszal, mint aki magában alaposan átgondolta az ötletet, és úgy döntött, vágjunk bele.”

Orbán Viktor és Mészáros Lőrinc a Pancho Aréna VIP-páholyában 2019. május 26-án. Fotó: Laszlo Balogh/AP

Egyesek szerint az érdeklődés a Tiborcz család irányából eredhetett. Az biztos, hogy Tiborczék képben vannak az informatikában: a kormányfő vejének bátyja, Tiborcz Péter, bár jogász végzettségű, és egy ideig energetikai területen tevékenykedett a fejlesztési minisztériumban, az elmúlt években átnyergelt az informatika területére. 2014 őszétől rövid ideig vezette a NAV informatikai fejlesztésekről döntő főosztályát, és ugyan alig fél év után távozott a posztról, utána még több rövid életű informatikai vállalkozásban felbukkant; jelenleg pedig az MKB egyik informatikai cége, az MKB Digital Zrt. felügyelőbizottságában kapott feladatot.

Az Opus Global, a Konzum Befektetési Alapkezelő, továbbá annak két tőkealapja, a Konzum PE Magántőkealap és a Repro I. Magántőkealap mindenesetre 2018 júniusában kötelező nyilvános vételi ajánlatot tett a 4iG Nyrt. többségi részvénycsomagjára, és a deal – természetesen Jászai vezényletével – megköttetett.

Alig négy héttel az üzlet megkötését követően a 4iG leányvállalata, a Humansoft konzorciumi tagként három (2022-ig szóló) gigantikus keretszerződést írt alá a Közbeszerzési és Ellátási Főigazgatósággal 28 milliárd forint plusz áfa, 20 milliárd forint plusz áfa, valamint 2,5 milliárd forint plusz áfa értékben.

Képzelhetjük mekkora dobás volt ez egy olyan társaságnak, amelynek 2016-os és 2017-es árbevétele együttesen alig ugrotta meg az 1 milliárd forintot.

A 4iG azonnal nyerő pályára állt: árbevétele fél év alatt közel hússzorosára ugrott, eredményessége alig egy év alatt 1700 százalékkal nőtt.

Mindent egy központból: az informatika az új média

Az elmúlt hónapokban az informatikai piac számos befolyásos szereplőjével beszéltünk, és többen is szóvá tették, hogy miközben jelentős pályázati pénzek álltak volna rendelkezésre – becslések szerint több mint 2 milliárd euró, közel 700 milliárd forint –, az elmúlt években Magyarország alig hívott le informatikai fejlesztésre felhasználható uniós forrásokat.

Amíg infrastruktúra-fejlesztésre százmilliárdos nagyságrendben pályázott és nyert Magyarország, közigazgatási informatikai beruházásokra alig.

Olyan projektekre érdemes gondolni, mint az adórendszer, a társadalombiztosítás vagy a nyugdíjrendszer nyilvántartásainak digitalizációja, energetikai beruházások informatikai megoldásai, új típusú fizetési rendszerek bevezetése; a pénzintézetek közti rendszerek modernizációja, de ide lehet még sorolni ezerféle megoldást, közlekedési jegyrendszereket, smartcity programokat.

Két nagy magyarországi informatikai vállalatnál dolgozó felsővezető szerint is könnyen elképzelhető, hogy szándékosan tartották vissza fejlesztési pénzeket, amíg nem sikerül megszervezni az informatikai beszerzési piac feletti teljes politikai felügyeletet.

Miután 2018 nyarán Orbán Viktor áldását adta a 4iG-üzletre, a piacot alaposan feltérképezték, és eltervezték a szektor átalakítását. Az összes állami szerv és cég éves informatikai költése szakértők szerint jelenleg 250-300 milliárd forint körül mozog, de ez a szám piaci szakértők szerint két év alatt akár másfélszeresére ugorhat. Orbán ezt szem előtt tartva látott hozzá az informatikai beszerzések centralizálásához, és legközelebbi munkatársa, Rogán Antal kezébe adta a politikai irányítást.

Rogán Antal évek óta Orbán Viktor első számú politikai megbízottja: a média után az informatikáért is ő felelhet. Fotó: Orbán Viktor/Facebook

A magyar kormány olyan egycsatornás rendszert valósított meg az állami informatikai piacon, mint amit a médiafinanszírozásban már létrehozott. Azaz: hatósági szabályozás útján központosítják a beszerzéseket, felépítenek egy nagyvállalatot, amely irányítja a piacot, ezután írják ki a nagy tendereket, és learatják őket. Aztán ha már olajozott a rendszer, beengednek a piacra a kormánnyal jó viszonyt ápoló további érdekcsoportokat is.

2015 októberében a kormányfő megszerveztette a Miniszterelnöki Kabinetirodát, Rogán Antal vezetésével. A minisztérium alá rendelt Nemzeti Kommunikációs Hivatal feladata lett, hogy felügyelje a médiában megjelenő állami hirdetéseket. Azóta a Szerencsejáték Zrt.-től a Belügyminisztériumig egyetlen intézmény sem dönthetett önállóan arról, milyen ügynökségeken keresztül, és hol hirdet. A hirdetési piac legnagyobb szereplője az állam lett.

Ugyanez lesz a helyzet az informatikai beszerzések esetében is. Alig zajlott le ugyanis a 4iG-üzlet, Rogán 2018 nyarán megkezdte a Digitális Kormányzati Ügynökség (DKÜ) előkészítését. A DKÜ felállításáról szóló 301/2018. számú kormányrendeletben az szerepel, hogy az ügynökség az összes állami vállalat, intézmény és minisztérium 15 millió forintnál nagyobb értékű informatikai megrendelési igényét (gépparkok és szoftverlicencek beszerzésétől bármilyen informatikai rendszerátalakításig) vizsgálat alá vonja. A 250 millió forintnál drágább beszerzésekről az erre a célra létrehozott Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács (NHIT) dönthet, a végső szó ezekben az esetekben is Rogáné.

Az ügynökség felállásával párhuzamosan a kormány teljes beszerzési moratóriumot vezetett be 2019 szeptemberéig. 15 millió forint felett engedély nélkül senki nem költhetett el egy fillért sem az elmúlt háromnegyed évben informatikai fejlesztésre.

Irdatlan mennyiségű pénzről van szó: egyes állami vállalatok esetében az informatikai infrastruktúra működtetése, fenntartása és fejlesztése az éves költségvetés negyedét is elérheti. A DKÜ működését ismerő egyik forrásunk szerint az állami intézmények és vállalatok által az ügynökség első évére beadott informatikai igények összértéke az 500 milliárd forintot közelíti.

Nem hiányzik még egy OLAF-vizsgálat



Mialatt Rogán a közbeszerzések megszervezésén dolgozott, Orbán új irányokat jelölt ki a kedvezményezett oldalon, és átrendeztette a 4iG tulajdonosi szerkezetét. Ez nagyon meglepte az ügyben érintett politikai és üzleti szereplőket.

Vajon miért nem volt jó helyen az óriási lehetőségek előtt álló informatikai cég a Mészáros-birodalomban? Kezdetben úgy nézett ki, hogy a 4iG-t simán benyeli a Mészáros-gomböc: a 2018 nyári felvásárlás utáni első hetekben-hónapokban olyan figurák jelentek meg a cégben, akik feltűntek már a felcsúti klán közelében. Tavaly szeptemberben a Tiborcz családhoz köthető Zibriczki Béla lett az informatikai cég igazgatója, január elejétől pedig Hetényi Márk, a Mészáros-féle MKB vezérigazgató-helyettese érkezett a vállalat igazgatóságába.

Többen Tiborczékat sejtették az adás-vételben részt vállaló Repro I. Magántőkealap mögött is, amely látszólag Mészároséktól független tőkeforrásként jelent meg a 4iG üzletben, mielőtt néhány hónappal később, a Jászai-féle iKON befektetéskezelő átvette. (Biztosat erről nem tudhatunk, mivel 2014-ben úgy módosították a kollektív befektetési formákról rendelkező törvényeket, hogy a magántőkealapok végső tulajdonosai nem megismerhetők.)

Orbán Viktor miniszterelnök és Mészáros Lõrinc, az Opus Global Nyrt. egyik tulajdonosa 2017. október 30-án a tiszapüspöki izocukorüzem avatásán. Fotó: Szigetváry Zsolt/MTI/MTVA

De a 4iG nem lett családi üzlet: 2018 őszétől kezdődően, ahogy erősödött, úgy távolodott a cég Mészároséktól. Hogy ez miért alakult így, annak számos, párhuzamos oka lehet. Az egyik ezek közül, amiről az udvartartás ismerői beszélnek, hogy

Orbán Viktor úgy döntött, egy lépéssel távolabb tartaná az informatikai szektort a családi ügyektől, mert a következő uniós költségvetési ciklusban nagy számban íródhatnak ki informatikai tenderek, és nem hiányzik a miniszterelnöknek még egy olyan OLAF-hisztéria, mint ami a Tiborcz-féle Elios Zrt.-vel zajlott a 2018-as választási kampányban.

A miniszterelnöknek semmi aggódni valója sincs, amíg csak a hazai hatóságok vizsgálódnak, de mindjárt más a helyzet, ha nemzetközi szervezetek látókörébe kerül valamelyik ügy. Márpedig Orbánt óvatosságra inthetik az elmúlt évek informatikai botrányai.

Az amerikai tőzsdefelügyelet még 2016-ban indított nyomozást, miután a gyanú szerint a Microsoft Magyarország 2013 és 2015 között, más vállalkozások beiktatásával, indokolatlanul magas áron értékesített magyar kormányintézeteknek szoftvereket, a profitot pedig a közvetítő cégek tették zsebre.

Amikor egy amerikai tőzsdén jegyzett vállalat külföldi hatóságokkal keveredik korrupciós ügyekbe, azt az Egyesült Államokban az 1977-es Foreign Corruption Practices Act alapján igen komolyan veszik. Azonnal vizsgálódni is kezdett az amerikai tőzsdefelügyelet és az amerikai igazságügyi minisztérium. A Microsoft hivatalosan ugyan nem ismerte el a jogsértéseket, és Amerikában végül 25 millió dolláros büntetéssel megúszta a botrányt. Viszont az ügy intő jel maradt a nagypolitika számára.

Hiába menesztették a magyarországi Microsoft-vezetést 2017-ben, évekig nem indult nyomozás a magyar ügyészségen. Több mint tíz állami intézményt, köztük a NAV-ot és a rendőrséget is érintette az ügy, de a Központi Nyomozó Főügyészség csak idén augusztus végén rendelt el nyomozást, pedig egyes nyomozati anyagok is utaltak rá, hogy

a miniszterelnöknek 2014 óta tudomása kellett legyen arról, hogy állami szerveknél vizsgálódik az amerikai tőzsdefelügyelet. És ez az évekig tartó lapítás attól igazán érdekes, mert az ügyben egyesek szerint érintett lehetett Tiborczékhoz köthető vállalkozás is.

A kép bal oldalán Tiborcz István, mellette Orbán Ráhel. Fotó: botost/444.hu

A Népszava tavaly írt róla („Elios-modell Tiborczék szoftverüzletében” címmel), hogy Tiborcz István 2015-ben bevásárolta magát egy HCS Experts Kft. nevű informatikai nagykereskedő cégbe, ahol bátyja, Tiborcz Péter ügyvezetőként dolgozott, és amely cég épp a Microsoft-vesztegetések idején lett hirtelen sikeres.

A piacon korábban ismeretlen HCS Experts a lap szerint alvállalkozóként számlázott olyan cégnek is, amely állami intézményeknek és vállalatoknak értékesített Microsoft-szoftverlicenceket. A cég árbevétele Tiborcz megjelenésével megduplázódott; és az új tulaj két év alatt 460 millió forintot vett ki belőle osztalékként, mielőtt kiszállt. A társaság ellen idén végül felszámolás indult. (Hadházy Ákos független képviselő többször kérdezte a rendőrséget arról, hogy Microsoft-alvállalkozóként léptek-e üzleti kapcsolatba a HCS Experts-el. Nem kapott választ.)

Az Átlátszó Tiborczék köreivel társította a tárgyalt időszakban szintén milliárdos pluszbevételt könyvelő Symmetria Magyarország Kft.-t is, amelyben társtulajdonos volt az a Zibriczki Béla, aki szeptemberben a kormányközelbe került 4iG első igazgatója lett. Úgy tűnt tehát, hogy Tiborczék embere kulcsszereplője lesz az új informatikai óriás vezetésének, Zibriczkit nem sokkal Jászai érkezése előtt mégis levették a posztjáról, éppúgy, mint a Mészáros-féle MKB-tól érkezett Hetényi Márkot. Ezt a 4iG jelentette be márciusban.

A 444-nek két, egymástól független forrás is arról beszélt, hogy

Orbán terelte el az it-üzletektől a családtagokat és embereiket. Az ambiciózus vőnek maradt az ingatlanpiac. Ott nem kell tartani attól, hogy nemzetközi vizsgálódás nyomán kényes helyzet állna elő.

A Telekom nem szívesen üzletelt volna Mészárossal

Szólt másik érv is amellett, hogy a 4iG ne maradjon a Mészáros-Tiborcz tengely közelében, éspedig az, hogy

a német Deutsche Telekom (DT) nem feltétlenül akart közvetlen üzleti kapcsolatba kerülni a felcsútiakkal. Miután ugyanis 2018 szeptemberében Orbán az Országházban fogadta Timotheus Höttgest, a Deutsche Telekom vezérigazgatóját, az informatikai piacon egyre nagyobb sebességgel terjedt, hogy a 4iG hamarosan ajánlatot tehet a DT-nek a T-Systems Magyarország felvásárlására.

Logó a Deutsche Telekom bonni főhadiszállásán. Fotó: Oliver Berg/dpa/AFP

Az it-szektor nem olyan, mint az autópályaépítés, ahol többnyire elég egy politikai hátszéllel rendelkező konzorciumvezető, a sóderhordást és az aszfaltozást pedig megoldják az alvállalkozók – az informatikai beruházások valódi know how-t követelnek. Amikor a kormány eldöntötte, hogy besöpri magának ezt a piacot is, világos lett, hogy a szakértelmet és a technológiát is meg kell vásárolnia.

A Deutsche Telekom-tulajdonban lévő, és a Magyar Telekom leányvállalataként működő T-Systems Magyarország Zrt. a legnagyobb informatikai vállalat Magyarországon. Árbevétele sokszorosa a konkurenciának, és ahogy nő az igény az it-szolgáltatásokra, úgy nő a cég piaci előnye is: árbevétele 2016-ban 73, 2017-ben 95, 2018-ban 118 milliárd forint volt.

A T-Systems hosszú ideje első számú beszállítója az állami szektornak is: szállította a Bubi informatikáját, üzemelteti a Futárt, működteti a Közbeszerzési Főigazgatóság, a NAV, a MÁV, a Nemzeti Dohányboltok adatgyűjtő rendszerét. A T-Systems fejlesztette többek közt a biztonsági résekkel teli e-jegyrendszert a BKK-nak, amiért a Közbeszerzési Döntőbizottság 150 millió forint büntetést szabott ki a cégre, miután 3500 felhasználó személyes adatai szivárogtak ki.

A T-Systems felügyeli a választásokat bonyolító informatikai rendszereket, a Direkt36 pedig épp nemrég cikkezett arról, hogy kiemelt kormányzati szervek, köztük az ügyészség, a titkosszolgálatok és a TEK számára is szállított számítógépes és hálózati szolgáltatásokat. Az oknyomozó oldal gyűjtése alapján öt év alatt legkevesebb 42 milliárd forint állami pénz landolt a T-Systemsnél, kétszer annyi, mint a második legnagyobb beszállítónál.

A Deutsche Telekom (DT) nem tervezte a cég eladását, de annak, ahogy az egyik piaci szereplő fogalmazott, „a jelen politikai-pénzügyi klímában nem volt alternatívája”. A németek állítólag 50-55 milliárd forint körüli összegről állapodtak meg a vevőkkel, ami nagyságrendileg megfelel a társaság piaci értékének.

Orbán Viktor megmutatja új rezidenciáját, a volt Karmelita kolostort 2019. március 29-én Timotheus Höttgesnek (b), a Deutsche Telekom AG vezérigazgatójának, Rékasi Tibornak (b2), a Magyar Telekom vezérigazgatójának, és Srinivasan Gopalannak, a Deutsche Telekom Csoport Európáért felelős igazgatósági tagjának. Fotó: Miniszterelnöki Sajtóiroda/-/MTI/MTVA

A DT számára közép- és hosszútávon a legfontosabb cél, hogy a Magyar Telekom sikeresen szerepeljen a médiahatóság 5G-s frekvenciapályázatán. Azon a pályázaton, amin a kormánnyal kevésbé intenzív kapcsolatban álló Digi Communications tenderét a hatóság nemrég például elutasította.

Fontos céljuk volt a tárgyalóasztalnál az is, hogy elérjék a távközlési céget sújtó különadók mérséklését. Miután Höttges idén márciusban ismét Budapesten járt, a cég közleményben jelezte, szeretnék, ha a kormány úgy módosítaná az adószabályokat, hogy az MT által fizetett különadó jelentékeny részét a mobil- és vezetékes infrastruktúra fejlesztésére fordíthassák. Vállalható ajánlatnak tűnik a cégcsoport egyik legértékesebb vállalatáért cserébe.

A 470-500 milliárdos éves forgalommal működő MT 2016-ban 28,5 milliárdos, 2017-ben 41,8 milliárdos, 2018-ban 37,6 milliárd forintos nyereséget termelt. Ami elég jó pénz, de lehetne kétszer ennyi is. A cég 444-nek küldött kimutatása szerint

a Telekomnak távközlési különadóból és közműadóból 2016-ban 31,6, 2017-ben 32,5, tavaly pedig 32,7 milliárd forintot kellett befizetni az államkasszába. Azaz nagyságrendileg annyit, amennyit megkeresnek Magyarországon. A T-Systems nyeresége ehhez képest alig 1 és 2 milliárd között mozgott az elmúlt években, viszont ez a szám csalóka lehet. Egyrészt a T-Systems fő kiszolgálója eddig is az Magyar Telekom volt, és a nyereség döntően az anyacégnél realizálódott. Másrészt a távközlési infrastruktúrákat működtető MT-hez képest a T-Systems alacsony rezsivel működik: az 1600 fős leánycég nyereségessége leginkább a megbízások mennyiségétől függ, és az mostantól egész biztosan növekedni fog.

Az általunk megkérdezett informatikai szakemberek és cégvezetők is mind úgy értesültek, hogy a Deutsche Telekom számára fontos volt olyan céggel üzletelni, amely nem tagja a Mészáros-féle birodalomnak. Az óvatosság amiatt is indokolt, mivel a DT-ben is benne van a német állam: a cégcsoport 14,5 százalékos részvénycsomagja közvetlenül, további 17,4 százalék pedig a franfkurti KfW bankon keresztül. Ezt sejteti az Index értesülése is, miszerint a németek korábban visszautasítottak egy pénzügyileg még sokkal előnyösebb ajánlatot Mészároséktól. Mikor viszont már nem Mészáros neve állt a vevő névtábláján, sikerült megegyezni.

A Telekomtól nem áll távol ez a fajta politikai lavírozás. 2015-ben az Origo Zrt.-t is előbb Száraz István cégének adták el, akiről akkor még csak sejteni lehetett, hogy a Fidesz-érdekkör pénzeli; tőle került a cég aztán Matolcsy György jegybankelnök fiához, Matolcsy Ádámhoz, majd a kormányzati médiaalapítványba.

A 444 kérdését, hogy Jászait mennyire tekintik politikától független üzleti szereplőnek, a DT – hivatalosan arra hivatkozva, hogy az üzlethez kapcsolódó megállapodásokat csak év végéig zárják le – nem válaszolta meg.

A sors keze üzen

2019-ben, mialatt az informatikai beszerzéseket a komplett állami szektorban befagyasztották, a 4iG sorozatban szállíthatta a százmilliós, sőt milliárdos tendereket:

900 milliós megrendelést nyertek a MÁV-tól,

4 milliárdot kapnak a Dohánytermék Azonosító Kibocsátó Informatikai Rendszer felállítására,

700 milliós szerverbeszerzésre szerződtek az Egészséges Budapest Programhoz,

4,4 milliárdos tablet-megrendelésre a Klebelsberg Központtal.

Május közepén a 4iG Nyrt. nettó 1,297 milliárd forint értékű szerződést írt alá a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt.-vel.

Végh Richárd, a BÉT vezérigazgatója és Jászai Gellért a 4iG vezérigazgatója a részvények prémium kategóriába sorolása után. Fotó: Kummer János / mfor.hu / BÉT

Ömlött a pénz a cégbe, Mészáros tavasz végére mégis úgy „döntött”, eladja a 4iG-t. Jászai júniusban vette nevére a társaságot, amelynek részvényeit a Budapesti Értéktőzsdén szinte azonnal prémium kategóriába sorolták.

A már idézett Figyelő-interjúban Jászai következőképpen írta le az átállás forgatókönyvét: „...ez év januárjában megállapodtunk abban, hogy márciustól csak az informatikára, a 4iG-re, valamint az ehhez kapcsolódó stratégiai célokra fókuszálok. Ezzel együtt Mészáros Lőrinc felajánlotta, hogy ezt már ne a kialakult üzleti kapcsolatrendszerünkben tegyem, hanem egy új felállásban, tulajdonosként.”

Mészáros hirtelen rádöbbent, hogy neki mégsincs szüksége az egy év alatt 1700 százalékos növekedést produkáló cégre – sugallja az interjú. Valójában persze egészen más történt. Orbán hatalomtechnikai repertoárjának fontos eleme, hogy nem indokol meg politikai, üzleti vagy személyi döntéseket. Személyesen csak akkor ad utasítást, ha annak nagyon nagy súlya van; üzleti ügyben leginkább Mészároson keresztül, politikai kérdésekben Rogán Antal vagy Nagy János kabinetfőnök által üzen.

Maguk a döntések hordozzák az üzenetet, azokat viszont nem mindig könnyű dekódolni a szereplőknek, így Jászai kijelölésének miértjeit is többen csak találgatják a kormányfő környezetében. A már részletezett okokon – a „családi-baráti” kapcsolatok kockázatain, és a németek érzékenységén – túl az üzlet ismerői emlegetnek egy harmadikat is.

Jászai korábban sosem foglalkozott informatikával, viszont az utóbbi hónapokban kifejezetten feszült lett a viszonya Mészáros embereivel. Többek szerint váratlan kijelölése összefügghet azzal is, hogy

a 2018-as választások óta akadtak „elszámolási problémák” Mészárosék körül. Olyan ügyek, amikor engedély nélkül tűntek el pénzek, vagy nőttek megbízások árai. Az első, nyilvánosságban is látható történet az Echo TV-ben zajlott le, ahol milliárdos fejlesztéseket hajtottak végre azután, hogy a volt felcsúti polgármester átvette a csatornát Széles Gábortól, felesége pedig, Mészárosné Kelemen Beatrix pedig beült az igazgatóság elnöki székébe.

Orbán Viktor köszönti Mészárosné Kelemen Beatrixot a Groupama Aréna egyik VIP-páholyában a Magyar Kupa döntője alatt, 2018. május 23-án. Fotó: botost/444.hu

Egy tavaly áprilisi leltárt követően három vezető is távozott a csatornától. Állítólag a politikai vezetés tudta nélkül jöttek-mentek pénzek, amit nagyon nem díjaz a kormányfő. Miniszterek is buktak már el ilyesmi miatt az Orbán-érában.

Az Echo-ügy volt egyik kiváltó oka annak, hogy 2018 őszén Orbán az összes fideszes médium beszolgáltatásáról rendelkezett. És ez Mészárosnak fájt a legjobban: nem csak az Echo TV-t, de a fideszes média központi vállalatát, az elmúlt két évben jó 4 milliárdos nyereséget termelő Mediaworkst is át kellett engednie a kormányzati médiaalapítvány részére.

Néhány hete a 444-en írtunk arról, hogy súrlódások vannak Mészárosék és a Budapest-Belgrád vasútvonal 590 milliárdos fejlesztésének felügyeletével megbízott Palkovics László között, miután az innovációs miniszter hiányosnak és pazarlónak találta azokat a műszaki és pénzügyi terveket, amiket a kínaiakkal közös konzorciumban fellépő Opus Global prezentált. A vitában, úgy tudjuk, a miniszterelnök Palkovicsnak adott igazat. A megaprojekt Mészáros-birodalomra eső része 295 milliárd forint.

Orbán ennek a pénznek a töredékéért is felemelte már a szavát, ráadásul nyilvánosan, sajátjai előtt. Május 20-án Zalaegerszegen, a ZalaZONE járműipari tesztpálya első ütemének átadásán, ahol Mészáros és Szíjj is az első sorokban foglalt helyet, Palkovicsnak címezve tett félreérthetetlen utalást arra, hogy nem mindennel elégedett:

„(...) a beruházás forrásait a magyar költségvetés biztosította mindösszesen 45 milliárd forintból. Azt majd a biztos úrtól kérem, hogy itt álljon is meg lehetőleg ez a költség, mert manapság az építőipari áremelkedésre hivatkozva minden beruházás végső száma jelentősen eltér a kezdeti számoktól. Kérem a biztos urat, hogy legyen kedves, ettől a sokktól Varga pénzügyminiszter urat kímélje meg.”

Az 5G mobilhálózatra optimalizált, önvezető autók tesztelésére alkalmas pálya megépítéséről szóló megbízást a Mészáros-féle ZÁÉV, és nagyobb részben a Szíjj-féle Duna Aszfalt kapta meg. A Duna Aszfalt vezette konzorcium pedig, ahogy írtunk róla, az eredetinél magasabb áron, összesen 27 milliárd forintos keretszerződés alapján vállalta a munkát. A teljes projekt végül 5 milliárddal lett drágább, mint amiről Orbán két éve beszélt.

Orbán Viktor megjegyzést tesz az elszálló közbeszerzési árakra a Zalazone tesztpálya átadásán. Fotó: kormany.hu

Mészároséknak el kellett adniuk a 16 megawattos visontai naperőművet is a Nemzeti Földalapkezelőnek, és egy beszélgetőtársunk szerint ez a tranzakció is azt a politikai belátást sugallta, hogy „kezelhetetlenül nagyra nőtt az Opus-Konzum világ”, ami szükségszerűen bizonyos pénzek elfolyásával jár.

Mindez így sem jelent törést Orbán és Mészáros kapcsolatában. Személyes, régi és mély kapcsolat ez, sokkal személyesebb – és aszimmetrikusabb – viszony, mint ami a miniszterelnököt Simicska Lajoshoz fűzte.

Mészáros pozíciója a rendszer szervezése, a források továbbosztása miatt is kulcsfontosságú, így a tőzsdei birodalom központi szerepe az Orbán-rendszerben továbbra is megkérdőjelezhetetlen. A 4iG–Jászai történetnek inkább befelé lehet releváns üzenete, és ez pedig úgy szól, hogy a legkiváltságosabbaknak is be kell tartaniuk az íratlan szabályokat. Egy informátor ezt a következőképpen fogalmazta meg:

„Viktor a 4iG-vel üzent Lőrinc embereinek is: nem díjazza, ha a felhatalmazása nélkül tűnnek el nagyobb pénzek, és üzent vele a feltörekvőknek is azzal, hogy elismerte a kétéves munkát, amit Jászai letett az asztalra. Két dolgot tart igazán sokra: a lojalitást és a melót.”

Az üzlet pénzügyi hátteréről szóló hírek is azt jelzik, hogy Jászai a felcsúti köröktől függetlenül építené fel a 4iG-t. A tervek szerint ugyanis a 4iG az MNB új kötvényprogramján keresztül finanszírozná a T-Systems hatalmas vételi árának 50-60 százalékát.

A cég október 30-án jelentette be a Budapesti Értéktőzsdén, hogy az akvizícióval összefüggésben teljesítette a kötvényprogramhoz szükséges független hitelminősítési eljárást, és 30 milliárdos keretösszegig tervez kötvénykibocsátást. Az egyelőre nem világos, honnét teremtődhet elő a maradék fedezet, de állítólag túlzottan is konfliktusos és terhelt a viszony ahhoz, hogy a Mészáros-közeli pénzintézetek jelentsék a megoldást. Így szólnak az Index értesülései is.

A 4iG mindenesetre Jászai kezei közt is folytatta a gyarapodást. Júliusban bejelentették, hogy a társaság részt vesz a BKV informatikai rendszerének hosszú távú üzemeltetésében, amire 19 milliárd forintot különítettek el, és a 4iG nyerte el konzorciumban a Dohánytermék Azonosító Kibocsátó Informatikai Rendszer felállítására és ötéves üzemeletetésére kiírt négymilliárdos közbeszerzést is.

Akadnak ugyanakkor baljós árnyak is: a 4iG feltűnésével ugyanis a Microsoft augusztusban minden licencértékesítésre szóló szerződését felmondta a T-Systems-szel, és ha a korrupciós ügy nyomán más (amerikai) beszállítók is kockázatosnak tartják majd az együttműködést, az középtávon érzékenyen érintheti az informatikai nagyvállalatot.

Senki sem érezheti magát biztonságban

A rendszer ettől függetlenül felállt. Politikai oldalon ott a Rogán vezette kabinetminisztérium, az egycsatornás közbeszerzési struktúra, a vállalati oldalon pedig már növekszik a T-Systems révén megerősített 4iG, amely a piac lefölözésére készül, és amely a miniszterelnökhöz személyesen kötődő új tulajdonos kezébe került. Jászai a kötvénykibocsátásról szóló közleményben már arról beszélt, hogy két-három év alatt 200-250 milliárd forint körüli éves árbevételt érhet el a 4iG-csoport.



De ez nem Orbán rendszere lenne, ha egy új piac elfoglalása során ne tűnnének fel a távolban NER-közeli riválisok, és ne körvonalazódna egyfajta házi verseny. Július 30-án jelentették be a tőzsde honlapján, hogy az Est Media Vagyonkezelő Nyrt. 28,6 milliárd forint értékben megvásárolta a Delta Csoport holdingcégétől, a Deltagroup Holding Zrt.-től a Delta Systems Kft. informatikai vállalatot. Az árból alig 2,35 milliárd forintot fizetnek ki pénzben, a 26 milliárd vételárat az Est Media részvénycsere útján teljesíti, azaz a Deltagroup az Est Media Nyrt. főrészvényesévé válik.

A Delta Systems a T-Systemshez nagyon hasonló profilú, bár sokkal kisebb rendszerintegrátor cég. Árbevétele tavaly 7,6 milliárd forint volt; jelenleg 250 főt foglalkoztat. Ez nem a T-Systems nagyságrendje, kétségtelen, de így is jelentős piaci szereplőről van szó.

Sokakat meglepett, amikor tavaly, az évtizedes tőzsdei múlttal rendelkező, de szinte teljesen kiürült Est Mediában (korábban: ECONET) részesedést vásárolt Orbán egyik leghíresebb rendszermilliárdosa, a kaszinócézár filmbiztos, Andy Vajna. Vajna halála után ez a csomag a TV2-csoporthoz kötődő Tremmel Zoltánhoz került. Az üzlet mögött alighanem volt politikai meghatalmazás, amit Papp István igazgatósági elnök kinevezése is jelez, aki korábban a T-Systems, majd a botrányok idején Microsoft a vezetője volt, mielőtt a Nemzeti Befektetési Ügynökség (HIPA) elnökhelyettesének nevezték ki.

Ránézésre ez is a Konzum-modell: egy erősebb, növekedő vállalat költözik egy szinte elhagyott, de a tőzsdén jegyzett „vázba”. És az ugyan még nem látszik, milyen szerepre tör a Delta az informatikai piacon, de nem lenne meglepő, ha jutna neki is a most kiírásra kerülő tenderekből.

A miniszterelnök ritkán oszt újra politikai vagy épp kormányzati pozíciókat emberei között. Csak akkor változtat a csapaton, ha nagyon muszáj. A „vadászterületeket”, az államhoz kapcsolódó piacok felügyeletét, vagy akár cégeket viszont annál gyakrabban mozgat át egyik emberétől a másikhoz.

Az erőviszonyok hullámzása vagy inkább hullámoztatása viszont a Simicska után épülő rendszer egyik fontos jellemzője.

Egy informátor, aki személyes kapcsolatban áll a 4iG tulajdonos-vezérével, utalt rá, hogy Jászai maga sem lehet biztos benne, kell-e belső konkurenciával számolnia, meddig maradhat kezében az irányítás, és nem kell-e esetleg megválnia üzletrészétől, ha a németekkel lezárják a T-Systems-dealt.

Az információhiányból adódó bizonytalanság, és a legfőbb hatalomnak való kiszolgáltatottság az állammal üzletelő körök legfelső szintjein is jelen van, és áthatja a mindennapos működést.

Cikkünkben szerettük volna megszólaltatni a főszereplőt, Jászai Gellértet is. Többször próbáltunk vele kapcsolatba lépni, de nem reagált.

Grafika: Kiss Bence.

Közreműködött: Tbg, Botos Tamás, Plankó Gergő.



* A cikkben eredetileg azt állítottuk, hogy 1990-ben Móricz Gábor és Fehér István alapították a Freesoftot. Valóságban a Freesoftot Vaspál Vilmos, Vincze Edit, Horváth Tibor, Molnár László és Eck Ilona alapították, Móricz Gábor a jogutód 4iG alapítója volt. A hibáért az érintettek elnézését kérjük.