Rab, deseti po veličini otok u Hrvatskoj, nalazi se u Slavoniji. Tako, čini se, misle u Vladi RH odakle smo se naslušali priča o Projektu Slavonija, Baranja i Srijem, projektu teškom 18,75 milijardi kuna, koji bi trebao preporoditi taj devastirani, uništeni i demografski poharani dio Hrvatske. U tabeli sklopljenih ugovora od 18. listopada 2016. do 21. prosinca 2018. stoji kako je do sada postotak ugovorenih bespovratnih sredstava u odnosu na ciljani iznos Projekta Slavonija, Baranja i Srijem 45,41 posto, ili iskazano u kunama nešto više od 8,5 milijardi kuna.

Među stotinama projekata kojima su dodijeljena bespovratna sredstva, čime se diči Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta, nalazi se i tvrtka Arbiana iz Pleternice. Njoj je za rekonstrukciju turističkog objekta, a u sklopu podrške razvoju malog i srednjeg poduzetništva, bespovratno dodijeljeno 6,910.064,22 kuna, te još 94.170,40 kuna za izradu nove web stranice, dakle ukupno 7,004.234,62 kuna.

Novac namijenjen Slavoniji potrošen je na Rab

Pleternica, gradić u Slavoniji, najviše poznat po saborskom zastupniku HDZ-a Franji Luciću, nalazi se u Požeško-slavonskoj županiji, gdje i sjedište spomenute tvrtke Arbiana. Sedam milijuna kuna koje je ta tvrtka bespovratno dobila, nisu međutim, kako biste očekivali s obzirom da su uvrštena u onih 18,75 milijardi kuna namijenjenih Slavoniji, Baranji i Srijemu, potrošena za rekonstrukciju turističkog objekta u tom dijelu Hrvatske. Potrošena su do posljednje lipe u obnovu hotela u čijem je nazivu i ime tvrtke u Pleternici, hotel Arbiana Heritage s četiri zvjezdice. Taj hotel, pak, nalazi na otoku Rabu!

Ali, tko je vlasnik tvrtke Arbiana iz Pleternice? Prije nego što dođemo do zanimljivog odgovora na to pitanje, pogledajmo kako je ta tvrtka nastala. U prosincu 2012. godine osnovana je tvrtka Rajčica projekt, za poljoprivredu i usluge, na istoj adresi u Pleternici na kojoj je registrirana i Arbiana. Prokurist te tvrtke bio je Josip Galić, dugogodišnji poslovni suradnik i prijatelj tada moćnog HDZ-ovca, Franje Lucića. Galića smatraju najbogatijim poduzetnikom u Požeško-slavonskoj županiji, a njegov poslovni uzlet počeo je devedesetih godina prošlog stoljeća, tijekom pretvorbe i privatizacije društvenog vlasništva. Njegov ujak bio je Jozo Martinović, ministar financija u trećoj Vladi RH, od kraja srpnja 1991. do sredine kolovoza 1992., a na ministarsko mjesto došao je s čelne pozicije Privredne banke Zagreb.

Tvrtka rajčica projekt iz Pleternice, u kojoj je Josip Galić bio prokurist, krajem travnja 2015. mijenja ime u Arbiana. U Sudskom registru kao osnivač navodi se Nikola Baran iz Zagreba, a kao direktorica Tatjana Fabrični Galić, također iz Zagreba. Nikola Baran, nećak je Josipa Galića, sin njegove sestre, a Tatjana Fabrični Galić, druga, sadašnja supruga požeškog tajkuna Josipa Galića.

Tko je na kraju vlasnik hotela?

Da su stvarni vlasnici luksuznog hotela Arbiana na otoku Rabu, koji je iz Projekta Slavonija, Baranja i Srijem dobio bespovratno sedam milijuna kuna, članovi obitelji Galić, odnosno tvrtke u njihovu vlasništvu, svjedoči i materijal za sjednicu Gradskog vijeća Raba od 4. listopada 2017. godine. Ondje stoji kako se sredinom lipnja 2017. Gradu Rabu obratila Experta grupa iz Požege zainteresirana za kupnju dvije nekretnine u vlasništvu tog grada, čestica koje graniče s hotelom Arbiana. U tom materijalu doslovce piše: ”Experta grupa d.o.o. kao vlasnik poslovnog prostora – u naravi hotela Arbiana u Rabu, dala je tvrtki Arbiana d.o.o. suglasnost za izvođenje radova prema Glavnom projektu adaptacije dijela hotela s uređenjem terasa”.

Vlasnik hotela Arbiana, dakle, je tvrtka Experta grupa iz Požege. Njen osnivač i direktor je Josip Galić, glava moćne poduzetničke obitelji, koja je značajan dio svog financijskog potencijala ostvarila u brojnim poslovima s državom, odnosno Požeško-slavonskom Županijom, te gradovima Požegom i Pleternicom, a osobito kroz nekoliko građevinskih tvrtki Presoflex. Tako se zvao i lanac trgovina u vlasništvu Josipa Galića, koje je u međuvremenu prodao. Josip Galić, kao što smo rekli, dugogodišnji je poslovni partner Franje Lucića, a Lucića se smatra jednim od glavnih lobista Galićevih poduzetničkih interesa. Prema informacijama Telegrama dio zasluga za bespovratnih sedam milijuna kuna koje je iz Projekta Slavonija, Baranja i Srijem dobila tvrtka u vlasništvu obitelji Galić, pripada Franji Luciću.

Lucić već upropastio dvije tvrtke i ostavio milijunske dugove

Lucić, koji je upropastio dvije tvrtke TOFRADO i TOFRADO bačvarija, iza kojih su ostali milijunski dugovi, među najvećima državi i državnoj tvrtki Hrvatske šume, u međuvremenu – o čemu je Telegram pisao – svu svoju imovinu prebacio je na članove obitelji i Tvrtku TOFRADO trgovina, kojom sada upravlja jedan od njegovih sinova, Tomislav Lucić i brat Drago Lucić.

U svibnju 2017., jedna od tvrtki obitelji Lucić, točnije spomenuta TOFRADO trgovina, kupuje nešto više od šest hektara zemljišta u poslovnoj zoni od Galićeve tvrtke Experta grupa, a mjesec dana kasnije ista Galićeva tvrtka, Experta grupa, također u Poslovnoj zoni u Pleternici, prodaje tvrtki Bioplin 5,6 hektara zemlje. Tvrtka Bioplin u vlasništvu je Domagoja Lucića, drugog sina saborskog zastupnika Franje Lucića.

Tandem Galić – Lucić godinama uspješno funkcionira

Posebno je zanimljivo u toj priči da je Grad Pleternica, u vrijeme dok je gradonačelnik bio Franjo Lucić, kupovala zemljište za poduzetničku zonu, platila infrastrukturne radove (ceste , kanalizaciju i slično) da bi sada do to tog zemljišta došle tvrtke Lucićevih sinova. Od 64 hektara zemljišta u poslovnoj zoni Grada Pleternice, 20-ak je u međuvremenu došlo u posjed obitelji Lucić, čija glava, saborski zastupnik Franjo Lucić, u svojoj imovinskoj kartici osim njive vrijedne 15.000 kuna nema apsolutno ništa. U zakupu Lucićevi imaju još 30-ak hektara zemlje u poslovnoj zoni.

Tandem Josip Galić – Franjo Lucić tako uspješno godinama funkcionira, međusobno surađujući i pomažući si. Neovisno od toga, međutim, i Lucić je uspio zagrabiti u sredstava iz projekta Slavonija, Baranja i Srijem. TOFRADO trgovina, obiteljske firma Lucićevih, koja se uz prodaju građevinskog materijala odjednom počela baviti poljoprivredom, također se spominje u tablicama bespovratnog novca podijeljenog iz programa namijenjenog preporodu Slavonije. TOFRADO trgovina, kao što je Telegram već pisao, predstavlja klasičan primjer umjetnog stvaranja uvjeta za dobivanje poticaja i bespovratnog novca. No, zašto bi to bilo neobično, kada se iz Projekta Slavonija, Baranja i Srijem, novac daje za obnovu luksuznog hotela na Rabu.