Znanstveno vijeće za obrazovanje i školstvo Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti (HAZU) jednoglasno je odlučilo da Ekspertnu radnu skupinu za provedbu Cjelovite kurikularne reforme (CKR) treba proširiti sa sadašnjih sedam na dvadeset članova, pa tako to nije politički, već profesionalni i stručni zahtjev izuzetno važan za budućnost Hrvatske i standard njezinih građana, izvijestio je u srijedu navečer predsjednik toga vijeća akademik Vladimir Paar

Paar smatra kako svi relevantni pisani dokumenti u posljednja dva desetljeća i brojni stručni skupovi svjedoče o tomu da školstvo treba reformirati. Objasnio je kako se to prije svega odnosi na potrebu da se smanji gomila enciklopedijskih sadržaja u školskome gradivu, te da se istakne uloga temeljnih znanja koja imaju veliki transferni potencijal za daljnji razvoj znanja i primjene znanja u daljnjemu školovanju i cjeloživotnom obrazovanju , te na veću kreativnost i sposobnost uporabe i povezivanja znanja. Podsjetio je kako je u dokumentima HAZU, počevši od 2002., a slično je i u razvijenijim zemljama, istaknuto kako reforma školstva treba biti kontinuirani proces.



Istaknuo je kako je reforma kurikula važna komponenta reforme školstva jer se odnosi na ono što, zašto, kako, kada i gdje treba poučavati i učiti. Uz napomenu kako je prošle godine predložen CKR, podsjetio je da postoji i drugi prijedlog reforme kurikula - sada nazvan Hrvatska srednjoeuropska kurikulna reforma obrazovanja (HSKRO) koji je razvijan u HAZU od 2002. do danas), u Hrvatskom pedagoško-književnome zboru (HPKZ) od 2010. do danas, a tijekom 2003. do -2006. na tim načelima je 448 stručnjaka sa škola, sveučilišta, instituta i iz HAZU izradilo prvi kurikul za osnovnu školu pod nazivom HNOS (Hrvatski obrazovni nacionalni standard).