Svaki pisac, svaki citat, pa i cijela knjiga – sve je danas, kažu, na Googleu. Ali može li se ulazak u internetski svijet uopće usporediti s ulaskom u knjižnicu?



To je posebno iskustvo, slažu se mnogi, bez obzira na to radi li se o onoj mističnoj Borgesovoj ili, pak, o stvarnoj, glasovitoj njujorškoj, proglašenoj najdemokratičnijom američkom institucijom, o kojoj je doajen dokumentaristike Frederick Wiseman snimio dokumentarac koji see u subotu prikazuje na Zagrebdoxu. Možda je ta knjižnica doista sasvim posebna, ali red je da ovom prilikom ne zaobiđemo ni našu – zagrebačku Gradsku knjižnicu.



Teško bi bilo naći neku aktivnost koju nismo vidjeli u nagrađivanom dokumentarcu Ex libris: Njujorška knjižnica. Oskarovac Friedrick Wiseman u 3 sata i 17 minuta gledatelju daje priliku ušuljati se u reprezentativno zdanje na Petoj aveniji i pratiti što se događa bez ikakva komentara.



Uz posuđivanje knjiga, tu ima svega: treća dob uči plesati, djeca crtaju, čita se poezija, radi se sa slijepim i gluhim osobama, slušaju se predavanja o ropstvu. Pojavljuju se i slavni glazbenici Elvis Costello i Patti Smith.



Teško je ne zavidjeti posjetiteljima te ustanove stare 100 godina, koju netko u filmu nepretenciozno zove toplim mjestom gdje se uči, no i mi imamo konja za trku - programe na koje smo ponosni u Gradskoj knjižnici u Zagrebu.



Od prošle godine umirovljena ravnateljica knjižnice Ljiljana Sabljak u knjižnici je provela 24 godine, a i ondje je toplo i uči se. Najpoznatiji projekt star je više od pola stoljeća: tribina Književni petak na kojoj su svojedobno gostovali i Sartre i Eco i Finkielkraut - gotovo kao u New Yorku.



Ljiljana Sabljak razbija mit o poslu knjižničara kao mirnom i jednoličnom. Vrlo je to stresan posao jer često morate biti i dobar psiholog i rame za plakanje, kaže Ljiljana Sabljak kojoj su najzabavniji korisnici bili zbunjeni srednjoškolci u potrazi za lektirom.



Njujorška je knjižnica, pak, raskošna. Nalazi se na 92 lokacije, za razliku od naše kojoj nedostaje barem još deset puta toliko prostora. Kad se knjižnica iz Novinarskog doma selila na Starčevićev trg, Zagrepčani su nudili pomoć za zbrinjavanje knjiga: vlastite garaže,kuće, podrume i vikendice.



Tko zna može li se i njujorška knjižnica podičiti takvim korisnicima? U trosatnom dokumentarcu nije ih bilo.