Samo su Grad Zagreb i četiri županije: Zagrebačka, Međimurska, Istarska i Dubrovačko-neretvanska, uspjele premašiti svoj bruto domaći proizvod (BDP) iz 2008. godine.



Tako su u 2015. uspjeli proizvesti robe i usluga više od 1,8 do 2,6 posto, dok je ostalih 16 županija i dalje gospodarski slabije nego što je bilo početkom izbijanja svjetske krize. Od dalmatinskih županija, samo je Dubrovačko-neretvanska gospodarski jača od prosjeka za zemlju od 80.555 kuna BDP-a po stanovniku, a ta je najjužnija županija četvrta u zemlji s BDP-om od 81.554 kune po stanovniku, podaci su iz analize Hrvatske gospodarske komore (HGK).



Prvi je Grad Zagreb sa 141.756 kuna BDP-a po stanovniku, a u njemu se stvori trećina BDP-a cijele zemlje, druga i treća su Istarska i Primorsko-goranska županija, sa 100.635 i 97.177 kuna po stanovniku, Zadarska je osma sa 65.475 kuna, Šibensko-kninska je 10. sa 63.095 kuna, a Splitsko-dalmatinska je na 12. mjestu sa 62.290 kuna BDP-a po stanovniku.



Zagreb strši



Iz HGK kažu da je bruto domaći proizvod, kao vrijednost svih proizvedenih dobara i usluga, u 2015. godini u Hrvatskoj iznosio 338,97 milijardi kuna, što je 2,3 posto više na godišnjoj razini i predstavlja najbržu dinamiku nominalnoga rasta još od 2008. godine, kad je nominalni rast iznosio 7,9 posto. Tako je u najmnogoljudnijoj i površinom najmanjoj regiji Hrvatske, u Gradu Zagrebu, čiji je BDP 113 milijardi kuna, ponovno ostvarena čak trećina ukupnoga BDP-a Hrvatske. Za usporedbu, BDP kompletne Dalmacije iznosi 55,9 milijardi kuna, pri čemu se u Splitsko-dalmatinskoj županiji stvori najviše – 28 milijardi kuna.



– Taj podatak upućuje na postojanje velikih razlika među hrvatskim županijama, odnosno pokazuje prostornu koncentriranost hrvatskoga gospodarstva. Nešto objektivniji podatak, odnosno BDP po stanovniku, također pokazuje razlike u gospodarskoj razvijenosti regija Hrvatske. Grad Zagreb sa 141.379 kuna ima oko tri puta veći BDP po stanovniku u odnosu na Virovitičko-podravsku županiju – 44.528 kuna. To je značajna razlika. Problem velikih regionalnih razlika u gospodarskoj razvijenosti postoji i u EU-u, tako se, primjerice, Hrvatska sa spomenutim omjerom okvirno nalazi u sredini zemalja EU-u – navode u Komori.



Opustošeni istok



Ističu da je u Ujedinjenoj Kraljevini najrazvijenija regija, London, imala oko 20 puta veći BDP po stanovniku u odnosu na najmanje razvijenu regiju, u Njemačkoj je taj omjer iznosio oko 10 puta, a u Poljskoj, Francuskoj i Mađarskoj oko pet puta.

Hrvatska se sa svojom razinom razvijenosti nalazi na oko 60 posto prosječne razvijenosti EU-a i u posljednjih se 10 godina ta brojka nije značajnije promijenila. Najveća je promjena od tri postotna boda bila 2008. godine, kad je sa 63 posto pala na 60 posto u 2016. godini.



U Komori naglašavaju da Hrvatska ima nisku razinu razvijenosti jer se u cijelom istočnom dijelu zemlje bilježi vrlo nizak postotak prosječne razvijenosti, pa se četiri slavonske županije, od njih pet, nalaze samo na trećini EU razvijenosti, a samo je u Osječko-baranjskoj županiji razvijenost na 46 posto europske razvijenosti. Osim toga, u HGK-u ukazuju na to da je samo pet županija uspjelo malo premašiti svoj BDP iz 2008. godine. Dok se mi polako pomičemo, drugi nas ne čekaju.



– Brojne su druge zemlje s kojima se uobičajeno uspoređuje Hrvatska znatno povećale postotak razvijenosti, a neke su, poput Poljske, Litve i Latvije, prestigle Hrvatsku – kažu u Hrvatskoj gospodarskoj komori.

Zašto stari podaci?

Pitali smo Državni zavod za statistiku, čije je podatke obradila Komora, zbog čega su podaci stari tri godine i nema novijih. Objasnili su da se regionalni i županijski podaci o BDP-u obračunavaju u skladu s metodologijom i EU regulativom.



– Izvori podataka za obračun BDV-a i BDP-a jesu podaci nacionalnih računa, godišnja istraživanja poslovnih statistika, ekonomski računi poljoprivrede, godišnji podaci o zaposlenima i plaćama, godišnji podaci Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje o broju osiguranih osoba, te razni drugi statistički podaci. Podaci se izračunavaju prema rokovima iz službenog dokumenta ESA 2010- Transmission programme of data. Rok za izračunavanje i dostavu podataka u Eurostat je 24 mjeseca nakon isteka referentnog perioda. Potom slijedi validacija podataka od strane Eurostata, te ih oni objavljuju obično sredinom ožujka. Državni zavod za statistiku spomenute podatke objavljuje nakon Eurostatove validacije, odnosno obično sredinom veljače – kažu iz Zavoda.

Dalmacija bez proizvodnje

Turizam, nekretnine i trgovina su top djelatnosti dalmatinskoga gospodarstva prema analizi HGK. Čak 23 posto bruto dodane vrijednosti u gospodarstvu Dubrovačko-neretvanske županije čini turizam, a znatno manje u ostalim županijama: 9,7 posto u Šibensko-kninskoj, 8 posto u Splitsko-dalmatinskoj te 7,7 posto bruto dodane vrijednosti u Zadarskoj županiji.



Poslovanje s nekretninama također je jedna od značajnijih dalmatinskih gospodarskih djelatnosti, pa čini 20 posto bruto dodane vrijednosti u Zadarskoj županiji, 19,8 posto u Šibensko-kninskoj, 15,2 u Splitsko-dalmatinskoj i 12,7 posto u Dubrovačko-neretvanskoj.



Trgovina je također značajna, čini od 7,9 posto u Šibensko-kninskoj do 11,8 posto bruto dodane vrijednosti u Splitsko-dalmatinskoj.

Ukupni BDP

Splitsko-dalmatinska: 28,3 milijarde kuna

Zadarska: 11,2 milijarde kuna

Dubrovačko-neretvanska: 9,9 milijardi kuna

Šibensko-kninska: 6,6 milijardi kuna

Hrvatska: 338,9 milijardi kuna