Oletko koskaan tullut ajatelleeksi mitä toisten auttaminen tekee terveydellesi?

Kysymys on vakava, joten tutkijaporukka Vancouverin yliopistosta päättivät ottaa asiasta selvää (siirryt toiseen palveluun). He antoivat joukolle korkeasta verenpaineesta kärsiviä eläkeikäisiä 40 dollaria käteen kolmena peräkkäisenä viikkona.

Puolelle porukasta sanottiin, että heidän on ostettava rahalla jotain itselleen. Toiselle puolelle sanottiin että raha on käytettävä jonkun toisen ihmisen hyväksi. Ostaa vaikka ystävälle lahja tai osallistua hyväntekeväisyyskampanjaan.

Osallistujien verenpaine mitattiin ennen ja jälkeen rahankäytön. Kävi ilmi, että porukalla joka ilahdutti rahallaan toisia ihmisiä, oli tutkimuksen jälkeen selvästi alempi verenpaine. Hyväntekemisen aiheuttama verenpaineen lasku oli itse asiassa samaa kokoluokkaa kuin ihmisillä, jotka aloittavat säännöllisen liikunnan tai tekevät muutoksia ruokavalioonsa.

Ole siis varovainen hyvää tehdessäsi. Sillä voi olla salakavalia myönteisiä vaikutuksia terveyteesi! Pahimmillaan se voi pidentää elinikääsi. Useat tutkimukset ovat nimittäin osoittaneet, että vapaaehtoistyön tekeminen ennustaa pidempää elinikää (siirryt toiseen palveluun).

Eräässä tutkimuksessa verrattiin vuorostaan sosiaalisen tuen antamista toisille ja sosiaalisen tuen saamista toisilta, ja osoitettiin (siirryt toiseen palveluun) että nimenomaan antaminen ennusti pidempää elinikää.

Sopiva määrä toisten auttamista ja hyväntekemistä voi siis olla hyvä täsmälääke oman henkisen ja fyysisen hyvinvoinnin parantamiseksi

Eikä tässä vielä kaikki! Toisissa tutkimuksissa on havaittu että hyväntekeväisyyteen osallistuminen vahvistaa antajan omaa onnellisuutta.

Omassa tutkimuksessani (siirryt toiseen palveluun) laitoin joukon opiskelijoita pelaamaan simppeliä synonyymipeliä siten että puolet vain pelasi kyseistä peliä. Toiselle porukalle kerrottiin että jokaisesta oikeasta vastauksesta lahjoitetaan pieni summa YK:n ruokaohjelmaan. Pelin jälkeen tämä jälkimmäinen porukka oli iloisemmalla tuulella ja piti pelikokemusta merkityksellisempänä.

Moni on uupunut liiallisen maailmanparantamisen taakan alle

Professori Lara Aknin on osoittanut, että nämä hyväntekemisen hyvinvointivaikutukset eivät ole totta vain rikkaissa länsimaissa, vaan sama myönteinen vaikutus omaan hyvinvointiin havaitaan Ugandan, Intian ja Etelä-Afrikan ohella myös pienessä eristyksissä elävässä kyläyhteisössä Vanuatun saarella Tyynellä Valtamerellä.

Aivotutkimuksissa on vuorostaan osoitettu (siirryt toiseen palveluun) että rahan lahjoittaminen hyväntekeväisyyteen aktivoi aivojen mielihyväalueita.

Sopiva määrä toisten auttamista ja hyväntekemistä voi siis olla hyvä täsmälääke oman henkisen ja fyysisen hyvinvoinnin parantamiseksi.

Toki kohtuus on tässäkin tarpeen kuten kaikessa muussakin. Jos ihminen uhraa kaiken aikansa toisten auttamiseen, jäävät omat tarpeet retuperälle.

Moni on uupunut liiallisen maailmanparantamisen taakan alle. Toiset eivät osaa sanoa ei toisten pyynnöille ja joutuvat helposti hyväksikäytetyiksi.

Auttaminen on hyvästä, mutta sen kannattaa olla strategista ja itsevalittua, kuten hiljattain Suomessa vieraillut Whartonin yliopiston professori Adam Grant on opettanut (siirryt toiseen palveluun). On osattava valita ne auttamisen tavat, jotka tuntuvat itselleen sopivilta ja joissa oma panostus tuottaa suurimman hyödyn.

Ihminen ei ole yksilö vaan suhdelo

Grantin kaltaiselle bestseller-kirjailijalle sataa niin paljon avunpyyntöjä että hän ei millään voi vastata kaikille kyllä. Siksi hän tietoisesti valitsee ne, joissa pienimmällä omalla panostuksella voi aikaansaada suurimman avun toiselle. Sanomalla suoraan ei monelle avunpyytäjälle hän aikaansaa isoimman kokonaishyödyn.

En tiedä onko auttamisen ja nauramisen välistä yhteyttä tutkittu. Mutta tänään on Nenäpäivän ansiosta hyvä päivä harjoittaa naurettavan strategista auttamista.

Filosofi Esa Saarista hämmentävällä tavalla muistuttava mies kertoo (siirryt toiseen palveluun), että ”lähes miljoona lasta on saanut opetusta ja apua koulunkäyntiin” Nenäpäiväkeräyksen ansiosta. Pienellä rahallisella panostuksella on mahdollista olla osa tällaista vahvaa muutosvoimaa. Ja samalla myös oma hyvinvointi vahvistuu.

Kuulostaa niin hyvältä, että tämän on varmasti suunnitellut joku insinööri!

Älä siis usko väärää vastakkainasettelua itsekkyyden ja toisten eteen uhrautumisen välillä. Ihminen ei ole yksilö vaan suhdelo, hänessä on läsnä sekä halu toteuttaa itseään että halu olla osa isompaa kokonaisuutta.

Siksi molemmat ääripäät – itsekkyys ja uhrautuminen – ovat haitallisia ihmisen hyvinvoinnille. Kummassakin osa ihmisyydestämme jää toteutumatta. Onneksi niiden välissä on strateginen auttaminen. Sen hyödyllisyydestä sekä insinööri että humanisti ovat samaa mieltä.

Mitä siis enää odotat? Ryhdy strategiseksi auttajaksi jo tänään!

Frank Martela

Kirjoittaja on filosofi, tutkija ja tietokirjailija, joka pyrkii elämän tarkoituksen mysteerin ohella ratkaisemaan kysymyksen siitä, miksi ihmiselle on kehittynyt luontainen tarve tehdä hyvää toinen toisilleen.

Perjantaina 10.11. vietetään Nenäpäivää (siirryt toiseen palveluun). Teema näkyy laajalti myös Ylen kanavilla.