Uusi tutkimus: Kansallistunne elää vahvasti suomalaisissa – 83 prosenttia pitää positiivisena

Suurin osa suomalaisista kokee kansallistunteen myönteiseksi. Sauvo Jylhä

Tero Vähämäki

Suomalaisuus ja siihen liitetty vahva kansallistunne on ollut kestopuheenaiheita sosiaalisessa mediassa ja kahvipöytäkeskusteluissa. Mielipiteitä löytyy usein puolesta ja vastaan: osa kokee kansallistunteen arvokkaana ja vaalimisen arvoisena asiana, osalle se on punainen vaate ja jopa rasistisuuden ilmentymä.

Kulttuurirahasto ja Ajatuspaja e2 ovat selvittäneet suomalaisten asenteita ja identiteettiä tuoreessa tutkimuksessa.

Kyselyn mukaan suurin osa suomalaisista pitää kansallistunnetta enemmän myönteisenä kuin kielteisenä asiana. 6000 vastaajasta peräti 83 prosenttia mielsi kansallistunteen positiiviseksi ajatukseksi.

Turvapaikanhakijoihin tai ylipäätään ulkomaalaistaustaisiin ihmisiin suhtautuminen ei vaikuta vastaajien mielipiteeseen kansallistunteesta, vaan siihen myönteisesti suhtautuvia löytyy kaikista väestöryhmistä.

Nihkeimmin kansallistunteeseen suhtautuvia oli eniten vihreissä (18%) ja vasemmistoliitossa (29%).

Kaksi kolmesta vastaajasta on sitä mieltä, ettei suomalaisuus ole kiinni ihmisen etnisestä taustasta. Etnistä suomalaisuutta korostavia on tutkimuksen mukaan eniten arvokonservatiiveissa ja perussuomalaisissa.

– Kiihkeä maahanmuutto- ja pakolaiskeskustelu ei ole saanut suomalaisia vieroksumaan perinteistä kansallistunnetta, e2:n tutkija, valtiotieteiden tohtori Jussi Westinen kertoo tiedotteessa.

Myös maanpuolustushenki yhdistää suomalaisia. Vastaajista 83 prosenttia pitää sitä myönteisenä asiana.

Suhtautuminen turvapaikanhakijoihin jakaa suomalaisten mielipiteitä huomattavasti enemmän. Kansalaisista 32 prosenttia on sitä mieltä, että turvapaikanhakijat ovat liian hyvässä asemassa, ja 43 prosenttia arvioi heidän olevan liian huonossa asemassa.