Mistä on kyse? Taiwaniin, Taipein kaupunkiin halutaan tulvankestävä kaupunkirakenne.

Suomalainen arkkitehti Marco Casagrande on suunnitellut rakenteen, joka toimii kaupungin runkona.

Asukkaat rakentavat rungon sisään itse omat tilansa ja tarpeelliset rakenteet.

Kaupungin runkorakenne on tarkoitus tehdä kainuulaisesta puusta valmistetuista CLT-elementeistä.

Päätöstä kaupungin rakentamisesta ei ole vielä tehty.

Arkkitehti Marco Casagrande joukkoineen on suunnitellut kokonaan uudentyyppistä kaupunkirakennetta Taiwaniin, Taipein kaupunkiin. Rakenne on kuin kaupungin luuranko, joka koostuu massiivisista puusta tehdyistä kuutioista. Yksi kuutio muodostuu kuusi tai kolme metriä pitkistä palkeista. Kuutioita voi liittää toisiinsa sivu- tai pystysuunnassa.

Casagranden suunnitelmat saivat alkunsa Taipein kaupunginhallituksen kaupunkikehityksen osaston pyynnöstä suunnitella kaupunkirakenne, joka kestää tulvia, sanoo Casagrande.

– Rakenne on suunniteltu alkujaan tulvivalle saarelle Taipein halkovan Tamsui-joen keskelle. Se on puinen kaupungin primäärirakenne, joka tarkoittaa, että tavallaan meiltä tulee kaupungin runko. Ihmiset sitten itse rakentavat rungon sisälle vähän niin kuin kolmiulotteiseen tonttihilaan omat kotinsa, yhteiset viljelyksensä ja siten sinne tulee yhteisöjä. Se on tavallaan itse rakennettu kaupunki.

Alun perin rakenne suunniteltiin teräksestä, mutta ekologisuus ja rakentamisen hiilijalanjälki muuttivat suunnitelman kainuulaiseen puuhun.

– Siinä ei oikein päästy puusta pitkään, ennen kuin saatiin tietoon, että Kuhmoon on tulossa uusi tehdas, joka tekee nimenomaan sen kaltaista puumateriaalia joka soveltuisi ihan täydellisesti tuohon puurunkoon.

– Ennen kuin CLT:tä, eli ristikkäin laminoitua puuta valmistava tehdas oli edes pystyssä, niin aloitimme tuotekehityksen Kuhmo CrossLamin kanssa. Sieltä ratkaisut ovat tulleet yhdessä heidän kanssa mietittäessä. Myös pilottirakenteet on tehty heidän kanssaan.

Kainuulainen puu päihitti teräksen

Casagranden mukaan kainuulainen puu hakkaa teräksen hiilijalanjäljen keveydessä, vaikka se kuljetetaan kirjaimellisesti maailman toiselle puolelle. Hän kehuu estotta suomalaista metsänhoitoa.

Ei sitä puuta muualta lähdetä hakemaan, kyllä se kainuulaista mäntyä ja kuusta tulee olemaan. Marco Casagrande

– Vaikka otetaan huomioon merikuljetuksen tarvitsema polttoaine, hiilijalanjälki jää silti ihan reippaasti plussan puolelle. Suomalainen metsätalous on niin hienosti hoidettu.

Arkkitehdin mukaan pohjoinen havumetsävyöhyke on ainoa paikka maailmassa, missä voidaan puhua ekologisesti kestävästä puuntuotannosta.

– Kyllä Suomi on sertifioinneissa ja metsänhoidollisesti ihan maailman johtomaa. Mitä tulee hiilijalanjälkeen ja ekologisuuteen, se on pelkkää matematiikkaa – joku numero siitä jää viivan alle ja tässä tapauksessa se on positiivinen.

Puun alkuperä pitää olla tiedossa ja puun ekologisesti tuotettua

Metsien käyttö rakentamiseen ei ole Aasiassa itsestään selvää. Paikallinen materiaali ei välttämättä ole sopivinta kokonaisuuteen ja sertifioinneilla on suuri merkitys, sanoo Casagrande.

– Kun mietitään vaikka Japania, niin heillä on jonkun verran taloudellisesti hyödynnettävää seetriä, mutta siinä se sitten onkin. Jos sinne halutaan rakentaa puukaupunkeja, heidän on pakko tuoda puuta.

Tilanne on sama Taiwanissa. Metsää on vähän, ja Keski-Taiwanin vuoristoalueen metsät ovat käytännössä kaikki suojeltuja.

– Puumateriaali tuodaan sinne joka tapauksessa. Jos se tulee vaikka Indonesiasta tai Malesiasta, niin sehän on ihan saletti, että se on hakattu jostain sademetsästä, eikä sille saa mitään ekologista sertifiointia. Jos se puu tulee Kainuusta, silloin koko puun kasvaminen on seurattu pienestä taimesta ylös asti ja samoin kaikki prosessit, mitä siihen on matkalla tullut. Kaikki on sertifioitua, toteaa Casagrande.

Satojen miljoonien eurojen hanke

Ensimmäiset lastit Kainuusta kohti satamaa lähtevät aikaisintaan vuonna 2016, sanoo Casagrande.

– Paha on kyllä pistää päätä pölkylle, toivottavasti lähtisi äkäiseen. Meillä on suunnitelmat ja tuotanto on Kuhmossa kunnossa. Nyt Taipein päässä täytyy saada tonttineuvottelut ja kaupunginhallituksen hyväksyntä asialle lopullisesti. Mutta kuten sanotaan, jonkun tyylin kiinalainen hommahan tuo on, lähtee käyntiin kun lähtee.

Kyllä Suomi on sertifioinneissa ja metsänhoidollisesti ihan maailman johtomaa. Marco Casagrande

Jos hanke saa vihreää valoa, se ei ole enää pieniä pilottihankkeita, vaan täyttä bisnestä. Arvo on huomattava, sanoo Casagrande.

– Jos pääsisimme pilottiprojektien kautta siihen kaupunginhallituksen toivomaan, eli että 15 000–25 000 ihmistä asutetaan puurunkoon, niin kyllähän se rahamäärä liikkuu silloin jo sadoissa miljoonissa euroissa.

Vaikka suunnitelma vaikuttaa suurelta, ei kapasiteetti lopu kesken, vakuuttaa Casagrande.

– Ei sitä puuta muualta lähdetä hakemaan, kyllä se kainuulaista mäntyä ja kuusta tulee olemaan. On siellä CrossLamkin katsonut vähän peltoa pidemmälle, että jos tuo lähtee täyteen käyntiin, niin saahan sitä tehdasta sitten laajennettua. Tilanpuutteeseen tai metsien vähyyteen tämä ei kaadu, sanoo Casagrande.