Lasse Lehtosen mielestä koronavirukseen liittyvät rajoitustoimet tulivat kaksi viikkoa myöhässä. Myös testaustarvikkeista voi hänen mukaansa tulla pulaa.

Espoon Tapiolassa testataan drive in -testausasemalla.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) diagnostiikkajohtaja ja terveysoikeuden professori Lasse Lehtonen kritisoi Twitterissä hallituksen määräämiä toimia koronavirustartuntojen estämiseksi. Toimet tulivat Lehtosen mielestä liian myöhään.

–Suoraan sanoen: kokoontumiskielto tuli 2 viikkoa myöhässä ja rajojen sulkeminen taas vaarantaa huoltovarmuuden. Kuka näitä rajoituksia oikein tuunaa?

Lehtonen ihmettelee myös sitä, että samalla kun lennätetään satoja suomalaisia kotiin epidemia-alueilta, kriittiset tavarat ja lääkintälaitteiden huoltomiehet eivät pääse maahan.

Lehtonen viittaa Naistenpäivän (8.3.) konserttiin Musiikkitalossa, jonka katsomossa oli myös rouva Ahtisaari. Hänellä todettiin koronavirustartunta lauantaina. Konsertin katsomossa oli myös presidentti Tarja Halonen.

–Harmitti, kun näin, että tärkeitä vanhoja rouvia oli altistunut, Lehtonen kommentoi Iltalehdelle.

Lehtonen sanoo, että epidemian estämiseksi joukkokokoontumisten rajoittamiset ovat listan alkupäässä. Lehtonen itse odotti, että niitä olisi rajoitettu jo silloin, kun pääministeri ilmoitti eduskunnalle koronavirustartuntoihin varautumisesta (27.2.).

– Kieltämättä isojen tapahtumien rajoittaminen tuli mielestäni liian myöhään, Lehtonen toteaa.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Lehtonen kertoo, että osa testaukseen tarvittavista tarvikkeista ovat jo loppuneet. Tässä kuvassa testataan Espoon Tapiolan drive in - testauspaikalla. Riitta Heiskanen

”Ravintolat ja baarit olisi pitänyt sulkea aikaa sitten”

Nyt Lehtosta mietityttää ravintoloiden ja yöelämän touhu. Esimerkiksi Saksassa berliiniläinen yökerho on ollut isoin viruksen levittäjä, Lehtonen kertoo.

– Paremmalla suunnitellulla saisi aikaan parempaa tehoa ja vähemmän vaikutuksia ihmisten arkeen. Rehellisyyden nimissä ravintolat ja baarit olisi pitänyt sulkea aikaa sitten ainakin Helsingissä, Lehtonen toteaa.

Lehtonen myös korostaa alueellisia eroja. Kainuussa ei tällä hetkellä ole raportoitu yhtään tartuntaa, kun taas Uusimaa näyttää olevan Suomen koronavirustartuntojen pesäke.

–Alueellistaminen olisi järkevää. Ei ole mitään järkeä laittaa Kainuussa ruokapaikkoja kiinni, mutta Helsingissä tilanne on jo toinen.

Seuraavaksi Uudenmaan sulkeminen?

Useissa maissa epidemia-alueita on suljettu. Viikonloppuna myös Suomessa väläyteltiin Uudenmaan maakunnan sulkemista yhtenä vaihtoehtona.

– Täytyy miettiä sulkemisen astetta tässä. Joukkoliikenteen rajaaminen on tietysti tehokas keino. Rajan taakse liikkuminen hyväksyttävistä syistä antaisi liikkumavaraa, Lehtonen toteaa.

Hän muistuttaa, että epidemiasta tulee pitkä koitos.

– Tämä ei ole kesään mennessä ohi. Täytyy varautua siihen, että rajoituksia pitää ylläpitää aika kauan.

Miten riittää testaustarvikkeita?

Lehtonen myös kommentoi Twitterissä Uudenmaan kansanedustajan Heikki Vestmanin (kok) kysymykseen koronatestien vaatimista tarvikkeista.

Lehtosen mukaan osa tarvikkeista on jo loppu. Osaa riittää muutamaksi viikoksi.

–Lähinnä reagensseja ja laboratorion muovitavaraa, joista osa on jo loppu ja osassa parin viikon varasto, Lehtonen kirjoittaa.

Reagenssilla tarkoitetaan laboratoriossa käytettäviä kemikaaleja.

–Ihan kriittinen tilanne ei näiden osalta vielä ole. Rajoittavat kuitenkin mahdollisuuksia testata, Lehtonen kirjoitti Twitterissä.

Lehtonen kertoo Iltalehdelle, että erilaiset lääkintälaitteet käyttävät valmistajien hyväksymiä reagensseja. Reagensseja voisi myös valmistaa paikallisesti Suomessa.

– 1980-luvulla yliopistot vielä itse valmistivat niitä omissa laboratorioissa. Nykyään käytännössä ollaan aika pitkälle maailmalla ostettujen tuotteiden varassa, Lehtonen kertoo.

Tuotantoa voisi Lehtosen mukaan aloittaa uudelleen yliopistoissa, mutta joka tapauksessa saatavuuteen tulisi viive.

Muiden tarvikkeiden osilta elämä on Lehtosen mukaan ”kädestä suuhun”

–Jos epidemia villiintyy lähialueillamme esimerkiksi Ruotsissa, Saksassa ja Ranskassa, kysyntä samoista tuotteista kasvaa aivan valtavasti. Päätyykö niitä sitten Suomeen saakka? Se riippuu tietysti meidän hankintaosaamisesta ja maailmanmarkkinahinnasta, Lehtonen toteaa.

Tämä on jo huomattu esimerkiksi käsidesin hinnannousussa.

Husissa virusputkien omavalmistusta

Jos testaamista lisätään, tarvikkeiden puolesta rajat voivat kohta tulla vastaan, Lehtonen arvioi.

Lehtonen kuitenkin kertoo, että virusputkia voidaan tehdä Husin sairaaloissa itse.

–Onneksi pystymme HUSissa tekemään edes virusputket itse (säilytimme omavalmistuksen kriisitilanteiden varalta ja voimme nyt auttaa muita Suomen labroja), Lehtonen kertoo.

Iltalehdelle Lehtonen toteaa, että virusputkien tuotannon lopettamista ehdittiin jo miettiä.

– Tässä tilanteessa tietysti on luojan lykky, että meillä on tämä tuotantokapasiteetti.