Suomen kansantalous tuotti tuloa viime vuoden lopussa ennätystahtia: bruttokansantuote oli kaikkien aikojen huippulukemissa.

Tavaroiden ja palveluiden tuotanto jauhoi yhteensä yli 60 miljardia euroa tuloa neljän kuukauden aikana syyskuusta joulukuun loppuun. Oheisella videolla selitetään, mistä bruttokansantuotteessa on kyse.

Suomalaiset tuottavat liki 240 miljardia euroa

BKT-miljardit kuvastavat ympärillämme olevan talouden terveyttä. Ne kertovat suomalaisten elintason ja aktiivisuuden kehityksestä.

Koko viime vuoden aikana BKT kasvoi 2,2 prosenttia (siirryt toiseen palveluun) ja lähenee jo 240 miljardia euroa vuodessa Tilastokeskuksen torstaina julkaisemien lukujen mukaan. Summa oli viime vuonna sekä volyymiltään että arvoltaan korkeimmillaan kautta aikojen.

Se on esimerkiksi 48 kertaa enemmän kuin väkiluvultaan liki saman kokoisessa afrikkalaisessa Eritreassa. Bruttokansantuote kuvaa eri maiden taloudellista tilannetta ja menestystä.

Eri maiden BKT-lukuja vertailemalla huomaa myös, että vaikkapa amerikkalainen on tuottavampi kuin suomalainen. Yhdysvalloissa BKT asukasta kohden on runsaat kymmenen tuhatta euroa suurempi kuin Suomessa, jossa se on noin 45 000 euroa vuodessa.

BKT:n suunta kertoo kehityksen

Bruttokansantuote ei ole täydellinen luku kuvaamaan kansalaisten hyvinvointia, mutta sen mittaamisen historiassa teollisuusmaiden elintaso on parantunut selvästi.

Bruttokansantuote (siirryt toiseen palveluun) kehitettiin vasta vajaat sata vuotta sitten, kun sota-ajan jälkeen haluttiin mitata tuotannon kasvua ja elintason nousua.

Ihmisen on nyt mukavampi olla kuin vaikkapa kymmenen tuhatta tai sata vuotta sitten. Lapsikuolleisuus on pienentynyt, koulutus parantunut, ihmiset elävät vanhemmaksi kuin ennen.

BKT on myös siitä näppärä luku, että se lasketaan eri puolilla maailmaa suurin piirtein samalla tavalla.

Kotityöt ja raaka-aineiden käyttö jää bkt:sta pois

Lukuun lasketaan kaikki taloudellinen toiminta yhdessä maassa vuoden aikana – siis kaikkien tuotettujen palveluiden ja tuotteiden arvo. Suomessa Tilastokeskus kerää tietokannan kunnilta, verottajalta, yrityksiltä, teollisuuden toimialoilta.

Luvussa on myös selviä puutteita elintason mittaamisen kannalta.

BKT:hen ei lasketa esimerkiksi vapaaehtoistöitä tai kotitöitä. Tilastokeskuksen mukaan kotona tehtävien töiden arvo on noin sata miljardia euroa. Luvussa ei näy luonnonvarojen hupeneminen tai ihmisten terveys.

BKT:n mittaaminen käy myös koko ajan vaikeammaksi. Esimerkiksi digitalouden tuottamia tuloja tiettyyn kansantalouteen on käytännössä mahdoton laskea täydellisesti.

Mitä uusin bkt-luku kertoo?

Uusimmista bkt-luvuista voi lukea muun muassa, että Suomessa investoidaan nyt melko paljon. Kulutus kasvoi takavuosina nopeasti, mutta nyt kasvu on hidastunut. Arvonlisäystä syntyy tasaisesti teollisuudessa, rakentamisessa ja palveluissa.

BKT on etenkin taloutta arvioivien ekonomistien lempityökalu.

Tulkintoja voi seurata tuoreeltaan uusien julkistusten jälkeen esimerkiksi sosiaalisessa mediassa, jossa ekonomistit nostavat siitä esiin kiinnostavimpia lukuja ja kehityssuuntia. Ohessa esimerkkinä OP:n ja S-Pankin ekonomistien tuoreita pohdintoja Twitterissä.

Työn tuottavuus (BKT/tehdyt työtunnit) heikkeni viime vuonna ennakkotietojen mukaan. Kun BKT on kasvanut mukavasti, tällaista ei ole nähty...oikeastaan ikinä. pic.twitter.com/3fher85OMg — Reijo Heiskanen (@Reiskanen) 28. helmikuuta 2019

Suomen BKT kasvoi 2,2 % viime vuonna. Talouskasvu nopeutui neljännellä neljänneksellä. Hyvä työllisyyskehitys ja palkkojen nousu tukivat kotitalouksien kulutusta. Investointien kasvu oli verraten vahvaa edelleen. Vienti kasvoi tuontia hitaammin. #talous pic.twitter.com/rrr3ZKDRsi — Timo Hirvonen (@HirvonenTimo) 28. helmikuuta 2019

Korjattu 1.3.2019 klo 12:50: Alunperin tekstissä luki, että Saksan bkt asukasta kohden olisi suurempi kuin Suomessa. Tosiasiassa maiden asukaskohtaiset bkt:t ovat suurin piirtein samansuuruiset. Yhdysvalloissa bkt sen sijaan on Suomea suurempi myös väkilukuun suhteutettuna.