Yli 10 000 alaikäistä Vuonna 2015 Suomeen tuli yhteensä 32 400 turvapaikanhakijaa, joista alaikäisiä oli 8 500.

Vuonna 2016 Suomeen tuli 5 657 turvapaikanhakijaa, joista alaikäisiä oli 1 757.

Maahanmuuttajien suomen kielen opetuksen tehostamista varhaiskasvatuksesta korkeakoulutukseen saakka pitäisi tehostaa, painottaa maahanmuuttajien kotoutumiskeinoja pohtinut ohjausryhmä. Lisäksi ammatillisen koulutuksen kielitaitovaatimuksista halutaan luopua.

Ohjausryhmä listasi loppuraportissaan yli 40 toimenpidettä helpottamaan maahanmuuttajien sopeutumista suomalaiseen yhteiskuntaan. Pääosa ehdotuksista liittyi kielenopetukseen.

Ohjausryhmä muistuttaa, että suomen tai ruotsin kielen osaaminen on keskeinen keino edistää maahanmuutajien osallistumis- ja vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnassa.

Esitysten lisäkustannukset olisivat reilut 13 miljoonaa euroa vuodessa. Raportti luovutettiin opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasoselle (kok.) keskiviikkoaaamuna.

Vieraskieliset varhaiskasvatukseen

Ohjausryhmä haluaa laajentaa vieraskielisten suomen tai ruotsin kielen opetukseen ja muuhun oppimisen tukeen tarkoitettua valtionavustusta koskemaan myös alle kouluikäisten varhaiskasvatusta.

Ohjausryhmän tavoite on, että kaikki vieraskieliset lapset osallistuvat vähintään osa-aikaisesti varhaiskasvatukseen, jota annetaan muun muassa päiväkodeissa.

Peruskouluissa ja lukioissa tulee ohjausryhmän mielestä huolehtia riittävästä kielenopetuksesta maahanmuuttajataustaisille oppilaille.

Peruskoulun päättövaiheessa maahan muuttaneilla nuorilla tulee olla mahdollisuus suorittaa perusopetus loppuun lähikoulussa tai aikuisten perusopetuksessa. Ohjausryhmän mukaan juuri he ovat perusopetuksen ongelmallisin ryhmä, koska he eivät ehdi saavuttaa perusopetuksen aikana riittävää kielitaitoa edes peruskoulun suorittamiseksi.

Yle Uutisgrafiikka

Vaatimuksia löysättävä

Ohjausryhmä ehdottaa yleisestä kielitaitovaatimuksesta luopumista ammattikoulutuksen pääsyvaatimuksena. Jatkossa asetetaan tavoitteeksi, että tarvittava kielitaito on hallussa, kun henkilö valmistuu omaan ammattiinsa, raportissa ehdotetaan.

Koulutuksen kielitaitovaatimuksia ja opiskelun aikaista kielen oppimisen tukea tuleekin ohjausryhmän mielestä tarkastella tästä näkökulmasta.

Korkeakouluille ohjausryhmä ehdottaa suomen tai ruotsin kielikurssien järjestämistä myös lukukausien ulkopuolella sekä päivä- ja ilta-aikaan ja myös vaihto-opiskelijoille.

Yhteisleirejä kesäisin

Ohjausryhmän mielestä kansan- ja kansalaisopistoissa ja muissa vapaan sivistystyön oppilaitoksissa annettavasta koulutuksesta ei tule ensi vuodesta alkaen periä kurssimaksuja, jos se sisältyy maahanmuuttajan kotoutumissuunnitelmaan. Valtio maksaisi tällöin kaiken sataprosenttisesti, kun valtionosuus nyt on 57–65 prosenttia.

Osallisuutta ja yhteisöllisyyttä ohjausryhmä vahvistaisi järjestämällä kesäaikaan ja vapaa-ajalla maahanmuuttajalapsille ja -nuorille sekä kantaväestön lapsille ja nuorille yhteistä ja maksutonta leiri- ja kerhotoimintaa.