Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun kansainvälisen talouden professorin Pertti Haaparannan mukaan euro on poliittinen hanke, jota ei voi taloudellisilla perusteilla puolustaa.

– Ainakaan tähänastisen menestyksen tai menestymättömyyden pohjalta ei voida.

Haaparanta kommentoi Suomen vientiä sekä euron vaikutusta EMU-maiden väliseen kauppaan tuoreen 100 vuotta pientä avotaloutta –raportin pohjalta Yle Radio Suomen Ajantasassa.

Haaparannan mukaan verratessa euron antamia tuloksia ja euromaiden kasvuvauhtia suhteessa muihin EU-maihin tai kehittyneisiin maihin, eivät euromaat ole yhtenäkään vuonna vuoden 1999 jälkeen yltäneet näiden maiden tasolle kasvuvauhdissa.

– Kansalaisilla on oikeus tietää, että mitkä ne hyödyt EMU:sta on ollut ja EMU-jäsenyydestä. Tällaisilla standardimitoilla vaikeaa on löytää yhtäkään sellaista faktaa, joka puolustaisi sen järjestelmän olemassaoloa.

Professori Haaparanta toteaa itsekin olleensa aikoinaan pääministeri Paavo Lipposen EMU-työryhmässä mukana ja kannattaneensa rahaliittoon menemistä. Osa kuitenkin silloisista argumenteista euroon liittymiseksi ovat poistuneet, joista esimerkkinä Haaparanta mainitsee mm. nykyisen keskuspankkien harjoittaman samantyyppisen rahapolitiikan.

Suomi on samanaikaisesti saattanut kuitenkin hieman myös hyötyä eurosta.

– Mahdollisesti tässä kaupassa. Mutta kyllä nämä kasvuluvut ovat olleet niin huonot koko euroalueella, että vaikea nähdä mikä se hyöty on ollut.

"Kasvuluvut ovat olleet niin huonot koko euroalueella, että vaikea nähdä mikä se hyöty on ollut." AOP

Miksi eurosta ei sitten irtauduta?

Haaparanta sanoo käyneensä keskusteluja kollegoidensa kanssa ja yksi argumentti on se, että euroon on sitoutunut niin paljon poliittista pääomaa, että irtautuminen on mahdotonta. Toisaalta järjestelmä on teoriassa myös mahdollista korjata. Ja toki hajottaminen voisi aiheuttaa vakavia seurauksia.

– Jos alettaisiin ihan vakavissaan puhua euroalueen hajoamisesta tai varsinkin hajottamisesta, niin se aiheuttaisi rahoitusmarkkinoilla huomattavan sekamelskan. Toisaalta jos ei nyt euroaluetta ja sen valuvikoja korjata, niin kyllä sekin ennen pitkää johtaa kriisiin.

Haaparanta toteaa, että on euroalueella menty myös eteenpäin. Hänen mukaansa jo pankkiunioni ja siihen kaavailtu talletusvakuutusjärjestelmä on huomattava parannus, joskaan ei ratkaisu ongelmiin.

"Suomen vientiä on tarkasteltu ajoin jopa hiukan harhaanjohtavasta näkökulmasta." Jyrki Lyytikkä / Yle

Vienti ja kilpailukykysopimus

Tutkimusraportti 100 vuotta pientä avotaloutta on Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATTin, Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Etlan, Aalto-yliopiston sekä Helsingin yliopiston yhteistyönä tehty tutkimus. Raportissa todetaan, että Suomen vientiä on tarkasteltu ajoin jopa hiukan harhaanjohtavasta näkökulmasta.

VATT:n omassa tiedotteessa kirjoitetaan, että ”Arvonlisäpohjainen tarkastelu antaakin Suomen viime vuosien talouskehityksestä toisenlaisen kuvan kuin julkisuudessa etenkin 2015–2016 korostunut viennin väheneminen ja tavaraviennin arvon lasku.”

Haaparannan mukaan kun katsoo esimerkiksi palveluiden vientiä ja niiden tuottamaa kotimaista arvonlisäystä, on vienti oikeastaan kasvanut jo vuodesta 2012 lähtien. Tämä puolestaan asettaa hänen mukaansa osan kotimaisista päätöksistä hiukan kyseenalaiseen valoon.

– Kiky-sopimus tavallaan solmittiin tämän huonon vientitilanteen parantamiseksi, niin kyllä sitä hiukan ihmettelee, että tarvittiinko koko kiky-sopimusta. Ehkä sitä tarvittiin tähän, että saatiin yksi tapa supistaa julkisen vallan menoja.

Juttua muokattu 29.11. klo 10:12. Korvattu kolmanneen kappaleen lause "ei Euroopan talous- ja rahaliitto EMU yhtenäkään vuonna sen tosiasiallisen vuoden 1999 perustamisen jälkeen ole yltänyt näiden maiden tasolle kasvuvauhdissa" muotoon "eivät euromaat ole yhtenäkään vuonna vuoden 1999 jälkeen yltäneet näiden maiden tasolle kasvuvauhdissa" .