Oikeusasiamies perustelee, että julkisuuslain mukaan jäsenyys Bandidoksessa on salassa pidettävä tieto.

Helsingin kaupunki pyysi taannoin Helsingin poliisilta tietoa siitä, onko kiinteistön vuokraukseen liittyvillä yhtiöillä kytköksiä Bandidos-moottoripyöräkerhoon.

Helsingin poliisi välitti kyselyn edelleen keskusrikospoliisille (krp).

Krp selvitti, että yhtiöiden hallituksissa istuu Bandidos-jengin jäseniä, heidän vaimojaan ja hallituksen varajäsenenä on Bandidosin ”alajengin” Support Team X:n jäsen.

Krp välitti tiedon Helsingin poliisille, joka edelleen välitti tiedon Helsingin kaupungille.

Tämän jälkeen Helsingin kaupungin edustaja ilmoitti vuokraajakandidaateille:

– On ilmennyt, että kyseisissä yhtiöissä kaupparekisterin tietojen perusteella päätösvaltaa käyttävät henkilöt ovat Bandidos MC -moottoripyöräkerhon jäseniä. Kyseinen ryhmä on poliisilta saadun tiedon mukaan todettu useissa oikeuden ratkaisuissa vakavien rikosten tekemistä varten järjestäytyneeksi ryhmäksi. Tämän uuden tiedon valossa pidän erittäin epätodennäköisenä, että tontin vuokrausasia voisi edetä myönteisenä kaupungin päätöksenteossa.

Yhtiöiden edustajat kantelivat asiasta eduskunnan oikeusasiamiehelle. Nyt oikeusasiamies Petri Jääskeläisen antoi asiassa päätöksen, jonka mukaan keskusrikospoliisi ei olisi saanut kertoa kaupungille tietoa yhtiöiden yhteyksistä järjestäytyneeseen rikollisuuteen.

– Se, että poliisilla on lainmukainen ja yhteiskunnallisesti toivottava motiivi menettelylleen, ei vielä sellaisenaan oikeuta tällaista poliisin toimintaa, vaan sille tulee löytyä toimivaltaperuste laista, perusteli Jääskeläinen.

Krp:n toiminta oli lainvastaista, ja täten oikeusasiamies antoi krp:lle moitteet.

Vapaa-ajan harrastus ja yhdistystoimintaa

Jääskeläinen totesi, että henkilön jäsenyys jengissä on julkisuuslain mukaan salassa pidettävä tieto.

Hän korosti erikseen, että krp on jengijäsenyyksistä lausuessaan käyttänyt hyväksi paitsi julkisia lähteitä, myös salassa pidettävää materiaalia tiedustelu-, rekisteri- ja havaintotiedoista.

Toiseksi, oikeusasiamiehen kysymys on yksityiselämän piiriin kuuluvasta tiedosta.

– Yksityiselämä tai yksityisyys ovat sinänsä väljiä käsitteitä. Joka tapauksessa jäsenyys MC Bandidoksessa kuuluu julkisuuslain (...) mukaisen tulkinnan piiriin tietona henkilön elintavoista, osallistumisesta yhdistystoimintaan tai vapaa-ajan harrastuksista tai niihin verrattavana tietona, perustelee Jääskeläinen.

– Vaikka poliisi ymmärrettävästi pyrkii vaikuttamaan vakavien rikosten tekemistä varten järjestäytyneeksi ryhmäksi katsomiensa ryhmien toimintaedellytyksiin, ei niitä kohtaan ole käytettävissä mitään erityisiä toimivaltuuksia. Julkisuuslaki on kaikkien osalta sama.

Näin lausuessaan Jääskeläinen arvostelee samaan hengenvetoon julkisuuslain kyseistä kohtaa.

– Puheena oleva julkisuuslain kohta ei avoimuudessaan ole ongelmaton. Senhän voi katsoa koskevan mitä tahansa hyvinkin arkista asiaa, jota ei voida pitää erityisen arkaluontoisena tietona.