Suomen on mahdollista saavuttaa hiilineutraalius vuoden 2040 tienoilla – eli selvästi aiemmin kuin tähän asti on arvioitu.

Näin laskevat Teknologian tutkimuskeskus VTT:n, Suomen ympäristökeskuksen (Syke) ja Luonnonvarakeskuksen (Luke) tutkijat kahdessa laajassa selvityksessään.

Hiilineutraalius tarkoittaa sitä, että Suomi tuottaa vuodessa päästöjä vain sen verran kuin esimerkiksi metsät ja maaperä kykenevät sitomaan.

– Positiivinen viesti on, että Suomella todellakin on mahdollisuus saavuttaa hiilineutraalius. Tulosten valossa se olisi mahdollista jopa 2030- tai 2040-luvulla, sanoo VTT:n tiimipäällikkö Tiina Koljonen.

Nyt Suomi tähtää hiilineutraaliuteen vuonna 2045.

Raporteista käy ilmi, että päästöjen ja nielujen tasapainottaminen vaatii kuitenkin ennennäkemättömän suuria ponnisteluja.

Tätä se tarkoittaisi käytännössä:

Päästöjen on laskettava rajusti kaikilla toimialoilla energiantuotannosta liikenteeseen, asumiseen, maatalouteen ja teollisuuteen.

Suomalaisten kulutuskäyttäytymisen tulee muuttua.

Metsien hiilivarastojen kasvua, eli hiilinieluja, tulee vahvistaa.

Hiilidioksidia täytyy alkaa poistaa ilmakehästä myös teknologian avulla.

Mallinnuksissa päästöjä vähennettiin 85–90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä 1990 tasolta.

VTT:n ja Syken raportin (siirryt toiseen palveluun)tulokset osoittavat, että ilman laajamittaista hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia yli 87 prosentin menevät päästövähennykset ovat hyvin vaikeita toteuttaa.

Tuulivoimaloita Kalajoen Miilukankaalla. Risto Degerman / Yle

Talouskasvu ei vaarassa

Vaikka hiilineutraaliuden saavuttaminen on valtava urakka, ei selvitysten mukaan Suomen talouskasvu kärsi.

Päästöjen vähentämiseksi tarkasteltiin neljää eri polkua. Niissä kaikissa bruttokansantuote yli kaksinkertaistui vuoteen 2050 mennessä nykytasolta.

Talouslaskelmista vastannut kauppatieteiden tohtori, dosentti Juha Honkatukia sanoo, että uusi teknologia auttaa Suomea vähentämään päästöjä ja samalla tuottavuus paranee.

– Fiksusti hoidettuna ilmastotoimet eivät vaaranna talouskasvua, se synnyttää enemmänkin uusia mahdollisuuksia kotimaiselle osaamiselle ja viennille, Honkatukia sanoo.

Talouden kannalta Honkatukia näkee riskinä sen, että Suomi panostaisi sellaiseen teknologiaan, joka osoittautuisi myöhemmin vääräksi valinnaksi.

Suomalaiset seisovat ilmastotoimien takana, kunhan veroja tai kieltoja ei tule

Tutkijat kiinnittivät huomiota myös siihen, että tavallisten suomalaisten kulutustottumusten pitää muuttua selvästi nykyisestä.

Käytännössä ruuan, asumisen, liikkumisen ja kuluttamisen aiheuttamat päästöt on saatava selvään laskuun. Katso Ylen laskurilla, miten voisit itse vähentää omaa ilmastokuormaasi.

Tutkijat kartoittivat myös suomalaisten hyväksyntää ilmastotoimille. Kyselyyn vastanneista 75 prosenttia näki ilmastonmuutoksen hillinnän tärkeänä tavoitteena.

Suomalaisista 65 prosenttia oli sitä mieltä, että Suomen pitää jatkaa päästöjen vähentämistä riippumatta siitä, mitä muut maat tekevät.

Kovat ohjauskeinot, kuten päästöjen verottaminen ja kiellot eivät kuitenkaan saaneet laajaa kannatusta kansalaiskyselyssä.

Suomalaiset kannattavat erityisesti teknologian kehitystä ilmastonmuutoksen hillintäkeinona.

AOP

Hiilinielut ratkaisevat lopulta pelin

Metsien hiilinielut ovat ratkaisevassa roolissa siinä, voiko Suomesta tulla hiilineutraali. Hiilinieluja tarvitaan, jotta vaaditut päästövähennykset saadaan tehtyä.

Luonnonvarakeskus laski arvioita siitä, miten metsien hiilinielut kehittyvät tulevaisuudessa. Luken raportin (siirryt toiseen palveluun)mukaan metsien hiilinielu voisi kaksinkertaistua vuoteen 2050 mennessä nykytasoon verrattuna.

Hiilinieluihin liittyy kuitenkin iso epävarmuus, joka kasvaa mitä pidemmälle tulevaisuuteen mennään. Hiilinieluja arvioidaan erilaisilla malleilla. Niiden tuloksissa on useiden kymmenien miljoonien hiilidioksiditonnien ero nielun koossa vuoden 2050 tienoilla.

– Se tarkoittaa, että emme ihan tarkkaan tiedä, milloin Suomesta tulee luonnontieteellisesti hiilineutraali, sanoo ryhmäpäällikkö Sampo Soimakallio Suomen ympäristökeskuksesta.

Yksi asia on kuitenkin varma: mitä enemmän metsiä hakataan, sitä pienemmäksi hiilinielu jää, ja vastaavasti mitä vähemmän hakataan, sitä isompi hiilinielu.

Hakkuiden vaikutus hiilinieluun on Soimakallion mukaan verrattain iso. Päästöjen kompensointi hiilinieluilla on siksi riskialtista peliä.

– Voimme aina myös menettää hiilinielut, Soimakallio sanoo.

Jyrki Lyytikkä / Yle

Maatalouden päästöjä vaikea vähentää ilman kuluttajien kasvisruokavaliota

Jos kaikki muut päästövähennystoimet on tehty vuoteen 2050 mennessä, yhden sektorin päästöt korostuvat: maatalouden. Maatalouden päästöt muodostavat tällöin noin puolet koko Suomen päästöistä. Nyt maatalouden päästöt ovat reilut 10 prosenttia kaikista päästöistä.

Maatalouden päästöjä on Luken selvityksessä käytetyillä oletuksilla vaikea vähentää.

– Maatalouden päästölähteet ovat hajallaan ympäri Suomea ja ne ovat biologisia päästölähteitä. Niihin on hyvin vaikea vaikuttaa, sanoo Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori Kristiina Regina.

Suurimpia päästövähennyksiä maataloudessa saataisiin selvityksen mukaan aikaan vähentämällä turvemaiden raivausta pelloiksi, lisäämällä turvepeltojen kasvipeitteisyyttä ja nostamalla turvemailla pohjaveden pintaa.

Peltojen hiilensidontaa uusilla menetelmillä, kuten viljelykäytäntöjen muutoksella ei vielä tässä selvityksessä tutkittu.

Myös biokaasun tekeminen lannasta auttaisi maataloussektorin kasvihuonekaasupäästöjen alentamisessa.

Näillä toimilla maatalouden päästöjä voitaisiin vähentää noin 30 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä ilman että Suomen maataloustuotannon määrä olennaisesti muuttuu.

Suuremmat vähennykset edellyttäisivät merkittävää kotimaisen maataloustuotannon pienentämistä ja kuluttajien ruokavalion huomattavaa muuttumista kasvispainotteisempaan suuntaan.

Entä jos kaikki menee pieleen?

Skenaariot vähäpäästöisestä tulevaisuudesta sisältävät myös riskejä, jotka voivat toteutuessaan estää päästövähennysten toteutumista.

Keskeisimmät riskit ovat:

Jos hiilidioksidin talteenotto -teknologia ei olekaan jostain syystä toteutettavissa. Teknologia ei ole vielä laajasti käytössä, se on kallista eikä Suomessa ole vielä varmuutta mihin talteenotettu hiilidioksidi varastoitaisiin.

Bioenergia ei säily energiasektorilla nollapäästöisenä tai sen saatavuus tai hyväksyttävyys heikkenee oleellisesti.

Ydinvoiman hyväksyttävyys tai hyödynnettävyys heikkenee oleellisesti.

Aurinko- ja tuulivoimateknologiat, liikenteen sähköistyminen ja energian varastointi eivät kaupallistu riittävästi.

Arvot, asenteet ja ihmisten käyttäytyminen eivät tue muutosta ja sen toteutumista riittävästi.

Jos useat riskit realisoituvat samanaikaisesti.

Selvitysten teko on aloitettu ennen hallitusten välisen ilmastopaneelin IPCC:n 1,5 asteen raportin julkaisua. Mikäli maailman maat mitoittavat ilmastotoimet 1,5 asteen tavoitteen mukaisiksi, Suomen päästövähennysten tulisi olla jopa 110–130 prosenttia.

Selvitysten tekemiseen osallistui 90 asiantuntijaa 40 organisaatiosta. Valtioneuvosto rahoitti selvitykset.

Suomi laatii selvitysten pohjalta pitkän aikavälin vähäpäästöisyysstrategian, joka toimitetaan EU:lle. Ne toimivat myös seuraavan hallituksen ilmasto- ja energiapolitiikan pohjana.

Täydennetty 28.2. klo 19:00: Lisätty maininta Luonnonvarakeskuksen selvityksestä ja lisätty linkit raportteihin.