Monet Suomen korkeakoulut ovat käynnistäneet viime syksyn jälkeen useita turvapaikanhakijoiden kotoutumiseen liittyviä tutkimus- ja kehityshankkeita. Moni niistä voi osoittautua tarpeelliseksi vielä vuosienkin päästä.

Turvapaikanhakijoiden määrän hetkittäinen lasku ei tarkoita, että pakolaisilmiö olisi ohi, muistuttaa Itä-Suomen yliopiston rehtori Jukka Mönkkönen. Yliopistolla on käynnissä useita turvapaikanhakijoiden kotiutumiseen liittyviä tutkimus- ja kehityshankkeita, joiden tavoitteena on muun muassa edistää hyviä kotiutumiskäytäntöjä ja auttaa turvapaikanhakijoita kiinni opintoihin ja työelämään. Mukana hankkeissa on myös muita suomalaisia korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia.

Mönkkösen mukaan yliopisto pyrkii tutkimustyössään pitkän aikavälin tuloksiin, ei niinkään hoitamaan akuuttia, juuri käsillä olevaa tilannetta.

– Eurooppaan pyrkivien pakolaisten määrä on edelleen hyvin suuri. Lisäksi tulevaisuudessa esimerkiksi ilmastopakolaisuus on kasvava trendi, ja tulijoita on varmasti Suomeenkin asti, Mönkkönen perustelee.

Yliopistojen opiskelija-aines monipuolistuu

Suomen turvapaikanhakijatilanteeseen yliopisto heräsi viime syksynä pakolaisvirran ollessa kiivaimmillaan. Tuolloin käynnistyneiden useiden hankkeiden lisäksi yliopistolle perustettiin myös oma vapaaehtoisten ryhmänsä, joka järjesti turvapaikanhakijoille vapaa-ajan ohjelmaa kielikerhoista erilaisiin tapahtumiin.

Mönkkösen mukaan tähän saakka suomalaiset yliopistot ovat olleet oppilasainekseltaan melko homogeenisiä, mutta yhdessä muiden kansainvälistymisponnistelujen kanssa ulkomaalaisten opiskelijoiden osuus yliopistossa tulee lähivuosina nousemaan.

– Suomalaiset ikääntyvät japanilaisten ohella maailman nopeiten. Se edellyttää sopeutumiskykyä, ja siksi haluamme nähdä maahanmuuttajat myös mahdollisuutena, Mönkkönen sanoo.

Yliopisto on myös yhteiskunnallinen vaikuttaja

Sosiaalipedagogiikan ma. yliopistonlehtori Sanna Ryynänen muistuttaa myös, että turvapaikanhakijakysymyksissä yliopiston niin kutsuttu kolmas tehtävä, eli yhteiskunnallisen ja moraalisen roolin vahvistaminen, on tärkeää pitää yllä.

– Riippumatta siitä, saavatko ohjaamamme turvapaikanhakijat oleskelulupaa vai eivät, heille tulee järjestää inhimilliset olosuhteet myös vastaanottokeskuksissa vietettynä aikana.

Ryynäsen mukaan turvapaikanhakijoille tarjottu apu ei ole myöskään pelkästään yksisuuntaista.

– Tästä on monien alojen opiskelijoille myös hyötyä esimerkiksi heidän tulevissa työtehtävissään. Mukana on aina myös oppimisen ulottuvuus.