Oikeustieteen koulutusmäärien nostolle ei ole perusteita

Suomen Lakimiesliitto vastustaa alustavassa virkamiesvalmistelussa esille noussutta ajatusta nostaa määräaikaisesti oikeustieteen koulutusmääriä. Nosto olisi 100 paikkaa viiden vuoden ajan, eli yhteensä 500 uutta oikeustieteen opiskelupaikkaa jo sovittujen korotusten päälle. On syytä korostaa, että kyse on vasta varhaisista hahmotelmista, jotka on valmisteltu poikkeuksellisen kiireellisellä aikataululla.

Opetus- ja kulttuuriministeriö on viimeisimmässä oikeustieteelliseen alaan liittyvässä selvityksessään todennut oikeustieteen koulutusmääristä seuraavasti: ”Kun otetaan huomioon oikeustieteellisten tiedekuntien riidattomasti epäedullinen opettaja/oppilas-suhde, on lähivuosina pikemminkin harkittava sisään otettavien opiskelijoiden määrän vähentämistä.” (Lähde: OPM 2005:29)

Suomen yliopistoissa on keskimäärin 5,7 perustutkinto-opiskelijaa yhtä opetus- tai tutkimushenkilökuntaan kuuluvaa kohti. Oikeustieteen alalla tämä luku on 14,1 (Lähde: vipunen-tietokanta). Liian vähäinen opettajamäärä on johtanut siihen, että koulutus on halpaa. Nyt valmistelussa viitataan nimenomaan koulutuksen edullisuuteen koulutuspaikkojen lisäämisen perusteluna. Tämä on kestämätöntä.

Oikeustieteen koulutuksen sisäänottomäärää on nostettu viime vuonna jo neljänneksellä. Esitetty sadan hengen vuosittainen lisäys tarkoittaisi, että oikeustieteen sisäänottomäärät nousisivat kahdessa vuodessa (2012–2014) lähes 50 %. Työmarkkinoiden nykyinen tarve ja tulevaisuudennäkymät eivät lisäystä puolla ja lakimiestyöttömyys on ollut viime vuosina nousussa. Ei ole kannattavaa tarjota nuorille selkeää professiokoulutusta alalle, jolla töitä ei tosiasiallisesti ole. Kestävämpää koulutuspolitiikkaa olisi suosia sellaisia aloja, joilla on selkeä kasvupotentiaali ja kova työvoiman tarve. Näitä aloja on runsaasti, mutta niiden joukossa ei ole oikeustiede.

Oikeustieteen koulutuksen lisäämisen hyödyistä ei ole esitetty minkäänlaisia laskelmia. Miten tässä tilanteessa voidaan perustella koulutusmäärien nosto rakenteellisena uudistuksena?

Lakimiesliiton käsityksen mukaan lisäystarve on määritelty normaalista poikkeavalla tavalla. Ennakointijärjestelmäämme ei ole hyödynnetty, eikä valmistelu tällä aikataululla ole muutenkaan voinut olla kovin perusteellista. Lakimiesliitto odottaa, että virkamiesvalmistelun vielä jatkuessa päästään kaikilta osilta kestävämpään lopputulokseen.

Hallituksen rakennepaketissa on paljon Suomen taloudelliseen tulevaisuuteen positiivisesti vaikuttavia esityksiä, joita on syytä tukea. Oikeustieteellisen koulutuksen lisääminen ei kuitenkaan ole tällainen uudistus.

Lisätietoja: oikeuspoliittinen asiamies, OTM Eero Blåfield, 041 458 0021, eero.blafield@lakimiesliitto.fi