Mistä on kyse? KiVa-koulun kehittäjä, professori Christina Salmivalli Turun yliopistosta sai Suomen tiedepalkinnon 2017.

Salmivalli sanoo laajan tutkimuksen mahdollistaneen kiusaamista ehkäisevän ohjelman kehittämisen.

KiVa-koulu-ohjelmaa on viety muun muassa Etelä-Amerikkaan.

Suomen tiedepalkinnon 2017 saaja on professori Christina Salmivalli Turun yliopistosta.

Joka toinen vuosi myönnettävä 100 000 euron palkinto jaettiin nyt 11. kerran.

Christina Salmivallin keskeisimmät tutkimusaiheet kasvatus- ja kehityspsykologissa ovat nuorten kehityksen negatiivinen dynamiikka ja erityisesti koulukiusaaminen sekä sitä selittävät tekijät.

Salmivalli tunnetaan parhaiten KiVa-koulu-toimenpideohjelmasta, mutta hänet on palkittu aiemmin myös vuoden psykologina ja valtion tiedonjulkistamispalkinnolla.

– KiVa-koulu (siirryt toiseen palveluun) on käytännön toimenpideohjelma, mutta sen taustalla on paljon tutkimustyötä, joka on sen mahdollistanut. Olen iloinen tästä tiedepalkinnosta, että siinä korostetaan juuri tieteellisiä ansioita ja se on Suomen akatemian esityksestä myönnetty, sanoo Christina Salmivalli iloisena.

Juuri tutkimus ja tieteen tekeminen on saanut hänet jäämään yliopistoon. Vuonna 2006 Salmivallin ryhmä sai opetusministeriöltä rahoituksen ja mahdollisuuden kehittää KiVa-koulu-menetelmä kouluille kiusaamisen ennalta ehkäisemiseen.

– Se on aika laajasti otettu Suomessa käyttöön ja nyt sitä on onnistuneesti viety moneen maahan, kertoo Christina Salmivalli.

Tällä hetkellä ohjelma on käytössä muun muassa Italiassa, Iso-Britanniassa ja Hollannissa.

Pohjana vankka perustutkimus

Palkinnon perustelujen mukaan kiusaamisen vastaisiin toimiin tarvitaan tutkimukseen perustuvia, vaikuttavia ja tehokkaita menetelmiä. Christina Salmivalli on kehittänyt kiusaamisen vastaisia keinoja, joissa otetaan huomioon kiusaamiseen johtavia eri mekanismeja ja miten niihin voidaan puuttua tai ehkäistä. Salmivallin työ edustaa tutkimuksellisesti laadukasta ja yhteiskunnallisesti vaikuttavaa tutkimusta.

– KiVa-koulussa ennaltaehkäisyä käsitellään oppitunneilla ja muun muassa tietokonepelin avulla opittuja asioita kerrataan ja syvennetään. On myös selkeä malli, miten puututaan kiusaamiseen, jos sellaista kuitenkin tapahtuu, sanoo professori.

Kiusaamista ei koskaan saada kokonaan kitkettyä pois, mutta sitä pystytään kyllä vähentämään.

– Mitä kauemmin koulu on toteuttanut ohjelmaa, sitä vähemmän esiintyy kiusaamista ja siihen liittyviä kokemuksia, kertoo Salmivalli, joka juuri viikonloppuna sai kevään kyselyiden tulokset luettavakseen.

– Toinen asia on se, että KiVa-koulu ei ole lopettanut kaikkea kiusaamista Suomen kouluissa. Siihen on myös kohdistunut epärealistisiakin odotuksia ja sitten on pettymystä osoitettu siitä, etteikö tämä olekaan ollut vaikuttava ohjelma, kun edelleenkin on kouluja, joissa esiintyy kiusaamista.

Mitä kauemmin koulu on toteuttanut ohjelmaa, sitä vähemmän esiintyy kiusaamista ja siihen liittyviä kokemuksia. Christina Salmivalli, psykologian professori, Turun yliopisto

Professori Christina Salmivallin mukaan on edelleen kehitettävä tehokkaampia keinoja puuttua koulukiusaamiseen. Vaikuttavaksi tehty työkalukaan ei toimi, jos sitä ei käytetä. Salmivalli onkin verrannut KiVa-koulu-ohjelmaa pölynimuriin.

– Se on siinä mielessä osuva vertaus, että kun ostat itsellesi toimivan imurin. Laitat sen siivouskaappiin tai vaikka olohuoneen lattialle, niin että kaikki näkevät, että sinulla on hieno vehje. Ei ne villakoirat sillä katoa, vaan sinun täytyy laittaa virta päälle ja alkaa huhkimaan, professori vertaa.

Imurointia ja mitä tahansa systeemiä täytyy harrastaa toistuvasti, jotta tuloksia syntyy.

Kiusaamisen tasot vaihtelevat

KiVa-koulu-ohjelma on tarkoitettu 1–9. luokille. Kiusaamisen ja kiusaajien määrä vaihtelee eri luokilla huomattavasti. Alkuun kouluissa kiusaaminen vähenee, mutta nousee taas vuosien varrella.

– Kiusattuja oppilaita on yläkoulussa määrällisesti vähemmän kuin alakoulussa. Näyttää siltä, että osalle se valikoituu heidän kokemuksekseen pidemmän aikaa ja osa pääsee siitä nopeammin.

Kiusaajien kohdalla tilanne muuttuu alakoulun jälkeen. Aluksi kiusaajien määrä vähenee, mutta esimurrosiässä 11–12-vuotiaaksi ehdittäessä kiusaaminen alkaa taas lisääntyä.

– Yläkoulussa kiusattujen tilanne on erityisen hankala, koska määrällisesti vähäisempää ryhmää kohti on enemmän kiusaamiseen osallistuvia oppilaita.

Salmivallin mukaan tekniikan suomat uudet kiusaamistavat ja foorumit eivät sinänsä muuta kiusaamiseen puuttumista, sillä mekanismit ovat samanlaisia kuin ennenkin. Nettikiusaamiseen liittyy tutkimusten mukaan useimmiten myös kasvokkain tapahtuvaa kiusaamista.

Yläkoulussa kiusattujen tilanne on erityisen hankala, koska määrällisesti vähäisempää ryhmää kohti on enemmän kiusaamiseen osallistuvia oppilaita. Christina Salmivalli, psykologian professori, Turun yliopisto

KiVa-koulua on myös kritisoitu, koska kiusaamista sattuu edelleen. Maksulliseksi muuttuminen sai osan kouluista luopumaan siitä, mutta edelleen mukana on yli 1000 suomalaista peruskoulua.

Jos koulun rehtori antaa toiminnalle mahdollisuuksia, niin usein kiusaamisen ennaltaehkäisy onnistuu.

Noussut vientituotteeksi

KiVa-koulu on kiinnostanut myös maailmalla ja siitä on tullut vientituote, sillä koulukiusaaminen on yleismaailmallinen ongelma.

– Meillä on lisenssipartnereita 14–16 maassa, missä meillä on vaikuttavuustutkimus tai laajempi ohjelma käynnissä, Christina Salmivalli kertoo.

Eniten kyselyjä tulee tällä hetkellä Etelä-Amerikasta, missä yhteistyötä on menossa muun muassa Chilessä.

Tulevaisuudessa professori toivoo voivansa edelleen jatkaa alan tutkimuksia, sillä kiusaaminen aiheena ei vielä ole tyhjennetty.

Suomen tiedepalkinnon myöntää opetus- ja kulttuuriministeriö ja se jaettiin tiistaina Tiedefoorumi-tapahtumassa Turussa.