Hivuttaako Niinistö Suomea kohti Natoa? Mitä presidenttiehdokkaat oikeastaan sanoivatkaan aktiivimallista? Voiko Suomi tosiaan käännyttää kaikki turvapaikanhakijat rajalla?

Poliitikkojen totuudessa pysymisen arvioiminen ja puheiden ymmärtäminen voi olla vaikeaa hommaa.

Yle kokosi kaikilta presidenttiehdokkailta viisi väitettä menneistä vaalitenteistä.

Mukaan faktantarkistukseen valittiin väitteitä, joissa tuntui olevan ristiriitaisuuksia tai joiden totuudenmukaisuudesta ei voinut olla varma. Ulkopuolelle pyrittiin jättämään pelkät mielipiteet ja täysin kiistattomat faktat. Lausuntojen pitävyys tarkistettiin julkisista lähteistä.

Yleisesti ottaen ehdokkaat tuntuvat pysyvän totuudessa. Monet kandidaatit ovat pitäneet kampanjansa aikana samoja teemoja esillä, mikä näkyy myös tarkastetuissa väitteissä. Esimerkiksi Paavo Väyrynen on keskittynyt presidentti Sauli Niinistön kritisoimiseen, ja Laura Huhtasaaren agendalla näkyy maahanmuutto. Tuula Haatainen pitää esillä heikompien asiaa, kun taas Nils Torvalds puhuu erityisesti Natosta ja kansainvälisestä politiikasta.

Kunkin ehdokkaan viisi väitettä ovat jutussa sukunimien mukaisessa järjestyksessä: Haatainen, Haavisto, Huhtasaari, Kyllönen, Niinistö, Torvalds, Vanhanen, Väyrynen.

Tuula Haatainen. Derrick Frilund / Yle

Tuula Haatainen

Väite 1: Terrorismi on Suomessa todellinen uhka. (Ylen Oulun tentti)

Vastaus: Euroopassa on tapahtunut viime vuosina useita terrori-iskuja. Suojelupoliisi päivitti terrorismin uhka-arvion viimeksi viime kesänä. Supon käytössä on neliportainen uhka-asteikko ja Supon mukaan nyt ollaan toisella askelmalla: terrorismin uhka Suomessa on tasolla kohonnut. Suojelupoliisi kertoi tuolloin, että sen tietoon on tullut aiempaa vakavampia terrorismiin kytkeytyviä suunnitelmia ja hankkeita Suomessa.

Turun puukotusisku järkytti suomalaisia kesällä 2017, mutta uhka-arviota ei sen jälkeen muutettu. Turun iskua tutkitaan kahtena terroristisessa tarkoituksessa tehtynä murhana sekä kahdeksana murhan yrityksenä.

Arvio: Totta

Väite 2: En ole kuullut Niinistöltä puheenvuoroja kehitysrahojen leikkauksista. Hän voisi kyseenalaistaa ne arvojohtajana. (IS:n vaaligrilli)

Vastaus: Julkisista lähteistä ei erilaisilla hauilla löydy Niinistön oma-aloitteisia kannanottoja kehitysyhteistyörahojen leikkausta vastaan.

Ylen vaalikoneessa hän sanoo olevansa jokseenkin samaa mieltä siitä, että Suomen pitää perua kehitysrahaleikkaukset ja että tavoitteena pitäisi olla 0,7 prosenttia Suomen bruttokansantulosta. Tämä on ollut Suomen tavoite jo pitkään.

Silti tänä vuonna osuus painuu ulkoministeriön mukaan 0,39 prosenttiin (siirryt toiseen palveluun).

Niinistöltä kysyttiin kehitysrahojen pienentämisestä Ylen ehdokastentissä. Hän vastasi, että talouden pitkässä laskusuhdanteessa monesta asiasta pitää leikata, mutta ei vastannut siihen, olivatko kehitysrahat oikea kohde.

Arvio: Totta

Väite 3: Lukutaidottomista kolme neljäsosaa on naisia. (IS:n vaaligrilli)

Vastaus: Haatainen on puhunut vaalitenteissä paljon naisten asioiden puolesta. Maailman lukutaidottomien määrä miesten ja naisten välillä jakautuu epätasaisesti, mutta Haataisen väite naisten osuudesta on yläkanttiin.

YK:n mukaan lukutaidottomista yli 60 prosenttia oli naisia vuonna 2013.

Vielä neljännesvuosisata sitten lähes 25 prosenttia maailman ihmisistä oli lukutaidottomia. Kehitys on ollut sen jälkeen nopeaa, ja nykyisin lukutaidottomia on noin 15 prosenttia ihmisistä.

Arvio: Väärin

Väite 4: Kyllä presidentillä on muutakin valtaa kuin se mikä perustuslaissa on kirjoitettu pykäliin. (MTV:n toinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Presidentin valtaoikeudet on määritelty laissa. Valtaoikeuksia on viime vuosina karsittu. Esimerkiksi eduskunnan hyväksymien lakien voimaantulo ei vaadi presidentin vahvistusta (siirryt toiseen palveluun).

Presidentillä voi kuitenkin katsoa olevan valtaa myös mielipidevaikuttajana ja arvojohtajana. Hän voi yrittää vaikuttaa sanomisillaan kansan ja poliitikkojen mielipiteisiin.

Presidentti Niinistö ei ole innostunut perinteisestä presidenttiin liitetystä ajatuksesta arvojohtajana. Hänen mielestään ihmisten arvoja ei voi johtaa, mutta niitä voi varsinkin omalla esimerkillä johdatella (siirryt toiseen palveluun).

Jos valtaa ajatellaan laajemmin kuin vain institutionaalisena valtana, Haataisen väite pitää paikkaansa.

Arvio: Totta

Väite 5: Kun oli tämä episodi (perussuomalaisten hajoaminen), odotin että eduskunnassa oltaisiin menty normaalia järjestystä myöten. Hallituksen olisi pitänyt erota. (MTV:n toinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Haatainen kritisoi sitä, että hallitus jatkoi toimintaansa muuttumattomalla kokoonpanolla perussuomalaisten eduskuntaryhmän hajoamisen jälkeen. Puolueesta kesällä 2017 irtautunut Uusi vaihtoehto -nimellä toiminut ryhmä meni kimppaan hallituspuolueiden kanssa. Ryhmää edustaneet ministerit säilyttivät pestinsä, vaikka uuden ryhmän nuppiluku oli merkittävästi oppositioon joutunutta perussuomalaisia pienempi.

Suomen johtavat valtiosääntöoikeuden asiantuntijat vahvistivat kuitenkin etukäteen pääministeri Sipilälle, että hallitus pystyi lainmukaisesti jatkamaan (siirryt toiseen palveluun) entisillä ministereillä dramaattisista tapahtumista huolimatta.

Juridisesti kyse oli siitä, nauttiiko hallitus eduskunnan luottamusta. Asiantuntijat eivät ottaneet kantaa siihen, oliko ratkaisu esimerkiksi poliittisesti toimiva.

Arvio: Väärin

Pekka Haavisto. Derrick Frilund / Yle

Pekka Haavisto

Väite 1: Kun nyt rakennetaan Nord Stream -putkea, sillä voidaan sulkea Ukrainan kautta menevät maakaasuputket ja Venäjä voi laittaa sen avulla Ukrainan polvilleen. (MTV:n ensimmäinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Geopoliittisiin kysymyksiin on harvemmin yksiselitteisiä vastauksia. Haaviston arvio vaikuttaa kuitenkin varsin uskottavalta. Venäjällä on kaasuputkisuunnitelmia sekä pohjoisessa että etelässä, ja molemmille suunnitelmille on yhteistä, että putket eivät kulje Ukrainan kautta. Näin Venäjä voisi vaarantaa kaasutoimitukset Ukrainaan.

Ulkopoliittisen instituutin raportin (siirryt toiseen palveluun) mukaan Venäjän energiapolitiikassa taloudelliset ja poliittiset intressit kietoutuvat voimakkaasti yhteen. Raportin mukaan myös Fennovoiman ydinvoimalahanke on myös osa Venäjän vaikuttamispyrkimyksiä.

Arvio: Totta

Väite 2: Me olemme itse osittain luoneet paperittomat sillä, että olemme muuttaneet omia maahanmuuttokäytäntöjämme niin, että emme voi antaa enää ihmiselle suojaa tilapäisen suojeluntarpeen perusteella. (MTV:n toinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Suomen lainsäädännöstä on poistunut kaksi kohtaa, joilla on vaikutusta paperittomuuteen. Tilapäinen oleskelulupa poistui 2015 ja humanitaarinen suojelu oleskeluluvan perusteena 2016.

Maahanmuuttoviraston mukaan kielteisen päätöksen saaneet turvapaikanhakijat saivat (siirryt toiseen palveluun) tilapäisiä oleskelulupia hyvin harvoin. Humanitaarisen suojelun perusteella myönnettiin (siirryt toiseen palveluun) viraston mukaan “muutamia satoja oleskelulupia”. Jos ajatellaan, että osalle paperittomista olisi ollut mahdollista myöntää oleskelulupa humanitaarisen suojelun perusteella ja nyt oleskelulupa jäi lainsäädännön muutoksen myötä saamatta, väite pitää paikkansa.

Arvio: Totta

Väite 3: Totesit (Sauli Niinistö) aktiivimallin osalta, kun kysyin, olisiko presidentti voinut asiaa puuttua, että “en viitsinyt kommentoida, olisi ollut naurettavaa”. (HS:n ja IS:n tentti)

Vastaus: Haavisto syytti Niinistöä siitä, että tämä ei olisi halunnut puuttua työttömien aktiivimalliin silloin, kun mallia koskevaa lakia säädettiin. Haaviston mielestä Niinistö olisi voinut lausua ääneen huolensa mallista ennen sen hyväksymistä.

Haavisto siteerasi luultavasti tarkoitushakuisesti vain osaa Niinistön aiemmin MTV:n tentissä esittämästä lausunnosta.

Niinistö ei suinkaan sanonut, että aktiivimallin kommentoiminen itsessään olisi ollut naurettavaa. Sen sijaan hän totesi, että koska eduskunta oli jo aiemmin lausunut aktiivimallin siitä vaarasta, ettei se toteudu kaikkialla, hän ei halunnut enää kirjoittaa uudestaan samaa lausumaa, vaan sen toistaminen olisi ollut naurettavaa.

Arvio: Väärin

Väite 4: Sinisellä perustettavalla puolueella ei ollut hallitusohjelmaa, ei ollut linjaa, mitä aikovat toteuttaa. (MTV:n toinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Väite liittyi keskusteluun siitä, toimiko pääministeri Sipilä oikein pitäessään hallituksensa kokoonpanon ennallaan hallituspuolue perussuomalaisten hajoamisesta huolimatta.

Jos Haaviston oli tarkoitus viitata perussuomalaisista irtautuneeseen Uusi vaihtoehto -ryhmään, sillä ei ollut tuoreeltaan omaa (puolue)ohjelmaa, eihän ollut vielä puoluettakaan. Ryhmästä tuli myöhemmin sininen eduskuntaryhmä ja sittemmin kasvoi Sininen tulevaisuus -puolue.

Jos taas Haavisto tarkoitti Uuden vaihtoehdon linjaa suhteessa hallitusohjelmaan, niin ryhmä lupasi jatkaa hallitusryhmänä samalla ohjelmalla.

Arvio: Tulkinnanvarainen

Väite 5: Ennen nykyistä hallitusta luotiin mekanismi päästöhuutokauppatulojen ohjaamiseksi kehitysyhteistyöhön. Kehitysyhteistyömäärärahoissa päästiin hyvin lähelle 0,7:ää. (MTV:n toinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Suomen tavoitteena on nostaa pitkällä aikavälillä kehitysyhteistyömäärärahojen osuus 0,7:ään prosenttiin bruttokansantulosta. Suomi on myös sitoutunut tähän YK:ssa ja EU:ssa.

Korkeimmilleen viimeiseen vuosikymmeneen osuuden nosti Alexander Stubbin (kok.) hallitus vuonna 2014, jolloin Suomi ohjasi kehitysyhteistyöhön 0,59 prosenttia (siirryt toiseen palveluun) bruttokansantulosta.

Juha Sipilän hallituksen aikana osuus on jälleen kääntynyt laskuun ja kehitysrahoja on leikattu rankalla kädellä.

Haaviston väitettä pääsystä hyvin lähelle tavoitetta viime hallituksen aikana voi pitää oikeana.

Arvio: Totta

Laura Huhtasaari. Derrick Frilund / Yle

Laura Huhtasaari

Väite 1: Putin ei pystyisi vaikuttamaan Suomen, Britannian tai Yhdysvaltojen äänestystulokseen. (Ylen vaalikeskustelu)

Vastaus: Muun muassa liittovaltion poliisi FBI tutkii parhaillaan Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin vaalikampanjan kytköksiä Venäjään. Tutkinnan tärkein tavoite on selvittää, tekivätkö jotkut Trumpin vaalikampanjassa mukana olleet salaisesti yhteistyötä Venäjän kanssa vaalien alla. Venäjä-kytköksistä on syytetty ainakin Trumpin entistä neuvonantajaa ja kampanjapäällikköä.

Vyyhteen liittyvät myös Trumpille presidentinvaaleissa hävinneen Hillary Clintonin hakkeroidut sähköpostiviestit. CIA:n raportin mukaan sähköpostit WikiLeaksille vuotaneilla henkilöillä on suhteita Venäjän hallintoon.

Vladimir Putin on kuitannut Venäjä-tutkinnat Yhdysvaltojen sisäpolitiikaksi.

Tämänhetkisten tietojen valossa on vaikeaa sanoa, vaikuttiko Venäjä Trumpin valintaan. Toisaalta ei voida todistaa, ettei Putin olisi pystynyt vaikuttamaan vaaleihin.

Arvio: Tulkinnanvarainen

Väite 2: Kiihottaminen kansanryhmää vastaan (laissa) on jo niin tulkinnanvarainen, että sekin on jo politisoitunut. (Ylen Oulun tentti)

Vastaus: Huhtasaaren mielestä kiihottaminen kansanryhmää vastaan pitäisi poistaa rikoslaista. Lain määritelmässä sellaiseksi katsotaan esimerkiksi uhkailu ja solvaaminen tiedolla tai viesteillä, johon yleisöllä on pääsy ja joka kohdistuu johonkin ryhmään rodun, ihonvärin, syntyperän, kansallisen tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, seksuaalisen suuntautumisen tai vammaisuuden perusteella.

Viime kädessä oikeus ratkaisee, onko jonkin tiedon levittäminen kiihottamista kansanryhmää vastaan vai ei. Laki sinänsä on yksiselitteinen: kiihottaminen kansanryhmää vastaan on kielletty.

Politisoitunut asia on sikäli, että se on noussut poliittiseen keskusteluun.

Arvio: Tulkinnanvarainen

Väite 3: Kotouttamiskulut ja kuntien vastaanottokulut ovat maksaneet 1,8 miljardia euroa. (MTV:n ensimmäinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Huhtasaaren kommentin aikana tentissä puhe oli nimenomaan turvapaikanhakijoista.

Suomen maahanmuuton kulut jakautuvat pääosin kolmen ministeriön kesken. Näistä sisäministeriön (mm. vastaanottokeskukset) kulut vuosina 2016–2017 olivat runsaan miljardin, työ- ja elinkeinoministeriön (kotouttamiskoulutus ja kuntien korvaukset) 550 miljoonaa sekä opetus- ja kulttuuriministeriön (koulutus ja varhaiskasvatus) 280 miljoonaa euroa, selviää sosiaali- ja terveysministeriön raportista (siirryt toiseen palveluun).

Näistä summista kertyy suunnilleen Huhtasaaren mainitsema 1,8 miljardia.

Raporttiin on kuitenkin kerätty maahanmuuton kulut kokonaisuudessaan, ei vain turvapaikanhakijoiden osalta. Se sisältää paljon muutakin kuin vastaanottokeskusten tai kotouttamisen kuluja. Esimerkiksi koulutus- ja varhaiskasvatuspalveluiden piirissä on myös työperäisten maahanmuuttajien puolisoita sekä muita perheenjäseniä.

Arvio: Osittain totta

Väite 4: Turvapaikanhakijat tulee pysäyttää rajalle. (MTV:n ensimmäinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Suomi rikkoisi lähtökohtaisesti kansainvälisiä sopimuksia ja EU-lainsäädäntöä, jos se laittaisi rajat kiinni tänne pyrkiviltä. Eri asia olisi, jos henkilö olisi läpikulkumatkalla ja jo rekisteröitynyt muussa maassa.

Suomi kuuluu Schengen-alueeseen, jossa on maiden välillä vapaa liikkuvuus. Väliaikaisia rajatarkastuksia voidaan käyttää poikkeusluvalla, jos siitä päätetään yhteisesti EU:ssa. Enimmäisaika on ollut puoli vuotta.

Suomen pitää käsitellä turvapaikkaa täältä hakevien ihmisten hakemukset, ellei kyseeseen tule palautus toiseen EU-maahan niin sanotun Dublin-säännön perusteella. Tässäkin tapauksessa turvapaikanhakijan tilanne luultavasti selvitettäisiin ennen jatkotoimia, joten hänet pitäisi lain mukaan päästää maahan.

Arvio: Väärin

Väite 5: Puolan ja muiden eniten saastuttavien maiden on kannettava vastuunsa. (Ylen tentti)

Vastaus: Puola ei kuulu eniten saastuttaviin maihin, vaan sen edelle menee (siirryt toiseen palveluun) parikymmentä muuta maata. Maailman suurimmat saastuttajat ovat Kiina ja Yhdysvallat, mutta EU-maistakin Puolan edelle menevät unionista lähtöä valmisteleva Britannia, Italia, Saksa ja Ranska.

Myös väkilukuun suhteutettuna Puolaa enemmän päästöjä on isolla nipulla muita maita, muun muassa Suomella.

Arvio: Väärin

Merja Kyllönen. Nick Tulinen

Merja Kyllönen

Väite 1: Asevienti diktatuureille ja konfliktialueille ei näytä olevan presidentille tai hallitukselle minkäänlainen ongelma. (Ylen tentti)

Vastaus: Suomalaisia sotatarvikkeita on päätynyt konfliktialueille, kuten Jemeniin, vaikka Suomi ei niitä sinne itse viekään.

Lähi-idässä Suomen tärkeisiin aseiden vientimaihin kuuluu Saudi-Arabia. Esimerkiksi Ruotsin pääministeri Stefan Löfven (siirryt toiseen palveluun) ja ulkoministeri Margot Wallström ovat kutsuneet Saudi-Arabiaa diktatuuriksi (siirryt toiseen palveluun). Wallströmin mielestä diktatuuriksi kutsuminen on perusteltua, koska Saudi-Arabian kuningashuone nauttii ehdotonta valtaa maassa.

Ruotsi on lopettanut sotilasyhteistyön Saudi-Arabian kanssa.

Pienistä aseiden vientiluvuista päättää puolustusministeriö ja suuremmista valtioneuvosto, joten aseviennillä voi sanoa olevan hallituksen siunaus.

Arvio: Osittain totta

Väite 2: Suomi on mennyt syvemmälle Nato-yhteistyöhön. Meidän alueella on harjoiteltu enemmän. Meillä on ollut sellaisia harjoituksia, joita aiemmin ei ole nähty. Niitä ei ole myöskään käsitelty eduskunnassa, avoimessa demokraattisessa käsittelyssä, jotta ihmiset tietäisivät, millaisiin sitoumuksiin on pistetty nimi. (Ylen tentti)

Vastaus: Suomi on Ruotsin tavoin ollut Naton rauhankumppani yli 20 vuotta. Suomalaiset harjoittelevat jatkuvasti ruotsalaisten ja Nato-maiden kanssa. Suomen voi sanoa olevan niin syvällä Nato-yhteistyössä kuin on mahdollista olla olematta jäsen.

Puolustusministeri Jussi Niinistö (sin.) on väläyttänyt suurten monikansallisten sotaharjoitusten järjestämistä Suomessa, mutta päätöksiä ei ole tehty.

Taannoin nousi kohu siitä, kun Niinistö sanoi MTV:n Uutisextra -ohjelmassa (siirryt toiseen palveluun) Suomen valmistelevan kansainvälistä suursotaharjoitusta, johon oli tarkoitus saada mukaan myös Yhdysvallat. Ylen tietojen mukaan asia tuli Suomen ulkopolitiikan johdolle yllätyksenä.

Julkisuudessa on ollut myös Suomessa harjoittelevat Yhdysvaltain merijalkaväen sotilaat (siirryt toiseen palveluun).

Kyllösen kritiikki siitä, että harjoituksista päättämistä ei ole tuotu eduskunnan käsittelyyn, on totta. Niin ei myöskään tarvitse tehdä. Eduskunta saa sotaharjoituksista tiedot, mutta ei päätä niistä.

Yleisohjeena harjoituksiin osallistumiseen toimii puolustuspoliittiinen selonteko.

Isoihin sotaharjoituksiin osallistumisesta tai sellaisen järjestämisestä keskustellaan presidentin johdolla hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittisessa ministerivaliokunnassa.

Arvio: Totta

Väite 3: Suomessa pitää poistaa ihmisoikeussopimusten vastainen ihmisten vangitseminen, jos kieltäytyy aseellisesta palveluksesta. (Ylen tentti)

Vastaus: Asevelvollinen ei joudu Suomessa vankilaan, vaikka kieltäytyisi asepalveluksesta. Jos asevelvollinen ei vakaumuksensa tai muun syyn vuoksi halua armeijaan, vaihtoehtona on tällöin noin vuoden kestävä siviilipalvelus.

Puolustusvoimat tarjoaa myös aseetonta palvelusta (siirryt toiseen palveluun), johon ei sisälly aseellista koulutusta.

Vankilaan voi joutua vasta, jos kieltäytyy myös siviilipalveluksesta. Tällaisia totaalikieltäytyjiä on Suomessa muutamia kymmeniä (siirryt toiseen palveluun) vuosittain. Tuomion voi suorittaa myös valvontarangaistuksena eli käytännössä sähköisessä valvonnassa panta jalassa.

Rangaistuksen pituus on puolet suorittamatta olevasta palvelusajasta siviilipalvelusajaksi muutettuna.

Ihmisoikeusjärjestö Amnesty pitää totaalikieltäytyjiä mielipidevankeina (siirryt toiseen palveluun).

Arvio: Väärin

Väite 4: Aktiivimallilla voidaan vuositasolla leikata melkein 20 prosenttia kansalaisen työttömyysturvasta. (MTV:n toinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Vuoden alusta voimaan tulleessa työttömyysturvan aktiivimallissa työttömän on kolmen kuukauden tarkastelujaksolla oltava töissä vähintään 18 tuntia, ansaittava omalla yritystoiminnallaan ainakin 241 euroa tai osallistuttava viiden päivän ajan työllistymistä edistäviin palveluihin.

Jos työtön ei täytä ehtoja, hänen päivärahaansa leikataan seuraavan 65 etuuden maksupäivän ajaksi vajaalla viidellä prosentilla. Työttömyysturva siis voi heiketä tämän verran.

Seuraavalla tarkastelujaksolla työttömyysturva pysyy samana tai palaa ennalleen työttömän tilanteesta riippuen.

Arvio: Väärin

Väite 5: Suomessa järjestetään kansanäänestys, jos Nato-asia tulee ajankohtaiseksi. (Ylen Oulun tentti)

Vastaus: Suomessa ei ole tehty linjausta Nato-kansanäänestyksestä, jos Nato-jäsenyyden hakeminen tulee ajankohtaiseksi. Nato ei vaadi kansanäänestyksen järjestämistä, mutta jäsenyyden kannatuksen pitää olla Naton peruskirjan mukaan “merkittävää” jäsenyyttä hakevassa maassa. Nato ei ota kantaa, millä tavalla kansan tuki mitataan.

Kansanäänestys toki saatettaisiin pitää tilanteessa, jossa Suomi päättäisi edetä jäsenyysasiassa. Sen puolesta ovat puhuneet esimerkiksi presidentti Niinistö (siirryt toiseen palveluun) ja pääministeri Sipilä. Varmaa kansanäänestyksen järjestäminen ei kuitenkaan ole. Myöskään perustuslaki ei sitä edellytä.

Nykyisessä hallitusohjelmassa (siirryt toiseen palveluun) todetaan, että “Suomi on sotilasliittoon kuulumaton maa, joka toteuttaa käytännönläheistä kumppanuutta Naton kanssa ja ylläpitää mahdollisuutta hakea Nato-jäsenyyttä”.

Arvio: Väärin

Sauli Niinistö. Derrick Frilund / Yle

Sauli Niinistö

Väite 1: Jokainen suomalainen on maanpuolustaja vähintään korviensa välissä. Suomessa maanpuolustustahto on läntisen Euroopan ylivoimaisesti korkein. Nuorista miehistä 75 prosenttia suorittaa asevelvollisuuden. (EVA:n tentti)

Vastaus: 72 prosenttia vastaajista oli sitä mieltä, että suomalaisten on puolustauduttava aseellisesti kaikissa tilanteissa, vaikka tulos näyttäisi epävarmalta, selvisi Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan (MTS) viime vuoden kyselystä (siirryt toiseen palveluun). Maanpuolustustahto on sahannut viime vuosina 70–80 prosentin välissä.

Väite, että jokainen suomalainen on maanpuolustaja vähintään korvien välissä, on rohkea. Esimerkiksi aseistakieltäytyjäliiton (siirryt toiseen palveluun)mukaan myös totaalikieltäytyjiä on Suomessa vuosittain muutamia kymmeniä.

Maanpuolustustahtoa on tutkittu kansainvälisesti ainakin WIN/Gallup Internationalin selvityksessä (siirryt toiseen palveluun) vuonna 2015, jossa on huomioitu 64 maata. Kyselyyn otetuista läntisen Euroopan maista Suomessa oli ylivoimaisesti korkein maanpuolustustahto. Luvuissa ei kuitenkaan ole mukana esimerkiksi Norjaa, jossa Folk og Försvarin (siirryt toiseen palveluun) 2017 julkaisemassa kyselyssä peräti 80 prosenttia oli sitä mieltä, että norjalaisten on puolustauduttava aseellisesti, vaikka sodan tulos olisi epävarma. Kyseessä on siis suurempi osuus kuin Suomessa.

Väite armeijan käyvistä asevelvollisista on jokseenkin oikea, vaikkakin osuus on ollut laskeva. Puolustusvoimien mukaan 1986 syntyneiden asevelvollisten ikäluokasta 72 suoritti varusmiespalveluksen. Vuonna 1985 syntyneillä osuus oli runsaat 74 ja vuonna 1984 syntyneillä 76 prosenttia. Takavuosina osuus oli yli 80 prosenttia.

Arvio: Osittain totta

Väite 2: Suomen asevienti Lähi-itään on alenemaan päin. (MTV:n ensimmäinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Suomen asevienti Lähi-itään on kasvanut viime vuosina. Lähi-idästä tuli Suomen aseviennin ykköskohde vuonna 2016, kun alueelle vietiin sotatarvikkeita noin 84 miljoonan euron arvosta, kertoi ajatushautomo SaferGlobe raportissaan. Ennätyssumma koostui käytännössä yhdestä suuresta kaupasta: 40:stä AMV 8x8 -panssariajoneuvosta, jotka Patria laivasi Arabiemiraatteihin.

Suomen kumppaneihin Lähi-idässä on kuulunut myös Saudi-Arabia. Suomi vei kuningaskuntaan kranaatinheittimiä 2014. Sen jälkeen Lähi-idän asevienti on ollut miljoonien sijaan kymmeniä miljoonia vuosittain.

Niinistö väitti aseviennin olevan vähenemään päin, eli vienti hidastuisi tulevaisuudessa. Tämä on mahdollista, mutta tähän asti suunta on ollut päinvastainen. Patrian mukaan se ei ole jättänyt uusia vientilupahakemuksia Arabiemiraatteihin tai Saudi-Arabiaan.

Arvio: Tulkinnanvarainen

Väite 3: EU:ssa on aika yksimielinen käsitys siitä, miten pakolaisia autetaan. (MTV:n ensimmäinen vaalikeskustelu)

Vastaus: EU:ssa on pyritty sopimaan yhteisistä turvapaikanhakijoita koskevista linjauksista, mutta yhteisen sävelen löytyminen on takunnut. Monet maat antaisivat mieluummin rahaa kuin turvapaikkoja. Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan mielestä jakolinja menee idän ja lännen välillä.

Slovakia, Puola, Tshekki ja Unkari vastustavat turvapaikanhakijoiden siirtoja, joista komissio päätti 2015. Komissio on haastanut maat oikeuteen sen jälkeen, kun sen pakolliset kiintiöt eivät ole toimineet.

EU:ssa sovittiin, että 160 000 Italiassa ja Kreikassa olevaa turvapaikanhakijaa siirretään muihin EU-maihin, mutta toistaiseksi vain pieni osa on siirretty ja heistäkin suuri osa on yhä ilman turvapaikkaa. Suomi äänesti ainoana maana tyhjää, kun siirroista päätettiin.

EU:ssa on kiistelty myös Dublin-asetuksen tulkinnasta. Asetuksen mukaan turvapaikkahakemus pitää käsitellä maassa, johon hakija saapuu ensin. EU-tuomioistuin moitti Kroatiaa, joka kuljetti maahan tulleita turvapaikanhakijoita Itävaltaan ja Sloveniaan, vaikka turvapaikkahakemusten käsittelystä on vastuussa se EU-maa, johon hakija ensimmäiseksi saapuu.

Arvio: Väärin

Väite 4: Suomi on hyötynyt eurosta taloudellisesti. (Ylen tentti)

Vastaus: Väitteeseen on vaikeaa antaa varmaa vastausta, mutta asiantuntijoiden enemmistö tuntuu olevan eri mieltä Niinistön kanssa. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen raportti tuli siihen johtopäätökseen (siirryt toiseen palveluun), että Suomen vienti on voimistunut kaupan vapautumisen ja Euroopan unionin jäsenyyden ansiosta, mutta euroalueella itsessään ei ole ollut merkittävää vaikutusta jäsenmaiden väliseen ulkomaankauppaan. Myös Helsingin Sanomien vuoden 2016 ekonomistikyselyssä (siirryt toiseen palveluun) enemmistö sanoi, että eurosta on ollut Suomelle enemmän haittaa kuin hyötyä verrattuna siihen, että Suomella olisi ollut oma vapaasti kelluva valuutta.

Arvio: Tulkinnanvarainen

Väite 5: Helposti kun joudutaan yleisiin leikkauksiin, niin se kohdistuu kaikkeen. (Ylen tentti)

Vastaus: Juha Sipilän hallitus on toteuttanut kautensa aikana miljardien säästöt. Leikkuri on vienyt muun muassa koulutus-, tutkimus- ja kehitysyhteistyörahoista.

Kaikesta ei ole kuitenkaan nipistetty. Esimerkiksi puolustusmäärärahat (siirryt toiseen palveluun) ja yritystuet ovat saaneet olla rauhassa. Yritystuet liittyvät suoraan hallitusohjelman linjaukseen, jonka mukaan teollisuuden kustannuksia ei lisätä.

Hallitusohjelman mukaan myöskään palkkatulojen verotusta ei kiristetä hallituskauden aikana.

Arvio: Väärin

Nils Torvalds. Derrick Frilund / Yle

Nils Torvalds

Väite 1: EU:n artikla 42.7 edellyttää yksimielisyyttä, ja sitä yksimielisyyttä ei EU:ssa synny. (Ylen tentti)

Vastaus: Perussopimuksen artikla 42.7 velvoittaa jäsenmaita auttamaan hyökkäyksen kohteeksi joutunutta jäsenmaata kaikin käytössään olevin keinoin, mutta kuitenkin niin, ettei avunanto vaaranna niiden puolueettomuutta tai Nato-sitoumuksia. Kun Ranska vetosi artiklaan vuonna 2015 Pariisin terrori-iskujen jälkeen, kaikki maat tukivat vetoomusta, mutta se ei ollut edellytys avun pyytämiselle tai antamiselle. Näin ollen myös jäljempi väite, että EU:ssa ei asiasta yksimielisyyttä synny, on väärin.

Sen sijaan laajemman yhteisen puolustuksen kehittäminen on perussopimuksessa kirjattu yksimielisyyden taakse.

Arvio: Väärin

Väite 2: Naton jäsenyyttä ei voi hakea silloin, kun kriisi on jo ovella. (EVA:n tentti)

Vastaus: Natolla on jäsenyyden suhteen avoimien ovien politiikka. Se tarkoittaa, että mikä tahansa Euroopan maa voidaan kutsua jäseneksi, jos Naton jäsenmaat yksimielisesti niin päättävät (siirryt toiseen palveluun). Naton säännöt eivät yksiselitteisesti kiellä hakemasta jäsenyyttä, vaikka kriisi olisi jo ovella tai käynnissä, joskin yhtenä jäsenyyskriteerinä (siirryt toiseen palveluun) on sitoutuminen konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen.

Osa Naton nykyisistäkin jäsenmaista täyttää järjestön kriteerejä puutteellisesti. Esimerkiksi puolustusmenojen kahden prosentin bruttokansantuoteosuuden tavoitteeseen yltää vain harva (siirryt toiseen palveluun) jäsen maa.

Yle kysyi asiaa Naton päämajasta. Sieltä kysymykseen ei virallisia asiakirjoja tarkempaa vastausta suostuta antamaan, koska järjestö ei ymmärrettävästi halua spekuloida turvallisuuspoliittisilla tilanteilla.

Poliittisen esteen ovella kolkutteleva kriisi sen sijaan voi toki muodostaa.

Arvio: Tulkinnanvarainen

Väite 3: Venäjälle tulee taloudellinen kriisi lähivuosina. (MTV:n ensimmäinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Venäjän talouden kriisiytyminen on vilahdellut keskusteluissa viime vuosina. Väitteelle löytyy tukea puolesta ja vastaan. On vaikea sanoa, mihin arvioihin Torvalds väitteensä perustaa.

Suomen pankin tuoreimmasta Venäjä-katsauksesta (siirryt toiseen palveluun) väitteelle ei löydy tukea. Viime syyskuussa pankki ennusti maahan 1,5 prosentin kasvua sekä tälle että seuraavalle vuodelle.

Riskitekijöinä Venäjän kasvulle Suomen pankki näkee öljyn hinnan kehityksen ja kiristyvät geopoliittiset jännitteet. Pankki myös korostaa, että nopeamman kasvun vaatimia rakenteellisia uudistuksia ei ole näköpiirissä. Ne purisivat joka tapauksessa viiveellä, joten nopeampi kasvu on pankin ennusteen mukaan mahdollista aikaisintaan ensi vuosikymmenellä.

Varsinkin pidemmän aikavälin talousennusteisiin liittyy lisäksi merkittävää epävarmuutta, joten niihin kannattaa lähtökohtaisesti suhtautua varauksella.

Arvio: Tulkinnanvarainen

Väite 4: (Venäjälle määrätyt) Pakotteet koskevat jo energiapolitiikkaa siinä määrin, että kaikki se teknologia, jota Venäjä tarvitsisi myöskin ympäristöllisistä syistä, on heillä nyt rajan takana ja mahdotonta käyttää. (MTV:n ensimmäinen vaalikeskustelu)

Vastaus: EU:n pakotteet (siirryt toiseen palveluun) koskevat energiasektoria rajallisesti. Ne kieltävät kategorisesti kaiken tuonnin EU:n alueelle Krimin ja Sevastopolin alueilta. Ne myös rajoittavat öljyn etsintään ja tuotantoon liittyvää vientiä siten, että on kiellettyä viedä teknologiaa esimerkiksi yli 150 metrin syvyydessä tai napapiirin pohjoispuolella sijaitsevilla merialueilla käytettäväksi.

Öljyn etsintää ja tuotantoa koskeviin kieltoihin sisältyy kuitenkin poikkeuksia. Ensimmäinen poikkeus koskee ennen pakotteiden voimaantuloa tehtyjä sopimuksia. Niitä kielto ei koske.

Toisen poikkeuksen muodostaa ihmisten terveyden ja turvallisuuden tai ympäristön kannalta välttämätön vienti. Siihen voidaan myöntää lupia, ja kiireellisissä tapauksissa tuotteita saa viedä myös ilman lupaa, kunhan ilmoittaa siitä jälkikäteen.

Väitteen totuusarvo riippuu siis kahdesta asiasta: kuinka kipeästi Venäjä teknologiaa tarvitsee ja mille energiapolitiikan sektorille sitä tarvitaan.

Arvio: Tulkinnanvarainen

Väite 5: Suomen olemassa olevat puolustussuunnitelmat ylittävät jo kaksi prosenttia. (MTV:n toinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Väite on vähintään oikeansuuntainen. Merkittävät asehankinnat eli hävittäjät ja laivat nostavat Suomen puolustukseensa käyttämää rahamäärää. Laivojen on uumoiltu maksavan 1,2 miljardia ja hävittäjien 7–10 miljardia.

Tämän vuoden puolustusmenot ovat puolustusministeriön mukaan 2,9 miljardia eli 1,24 prosenttia bruttokansantuotteesta. Riippuen siitä, kuinka hankintojen kustannukset jakautuvat, ne voivat hyvinkin sysätä osuuden yli kahden prosentin rajan.

Ratkaisu hankintojen rahoituksesta on kuitenkin sysätty seuraavan hallituksen harteille, joten tarkkaan asiaa ei vielä tässä vaiheessa voi tietää. Lisäksi puolustusmenojen bkt-osuutta nakertaa hyvä yleinen talouskehitys.

Arvio: Osittain totta

Matti Vanhanen Derrick Frilund / Yle

Matti Vanhanen

Väite 1: EU voi, jos Eurooppa-neuvosto niin päättää, siirtyä yhteiseen puolustukseen. (EVA:n tentti)

Vastaus: EU:hun voidaan luoda yhteinen puolustus, jos Eurooppa-neuvosto päättää siitä yksimielisesti. Näin sanotaan Lissabonin sopimuksen artiklassa 42.2 (siirryt toiseen palveluun). Eurooppa-neuvosto suosittelee, että tällaisessa tilanteessa jäsenmaat päättäisivät asiasta myös kansallisesti.

Suomi kannattaa EU:n puolustusyhteistyön tiivistämistä. Suomea kiinnostavat muun muassa kyberyhteistyö, satelliitit ja sotakaluston liikuttelun helpottaminen.

Yhteistyössä ei kuitenkaan ole kyse siitä, että EU:hun luotaisiin yhteinen puolustus. Mukana on ensi vaiheessa runsaat parikymmentä maata.

Arvio: Totta

Väite 2: Kun mietitään alkanutta vuosisataa, Afrikka tulee olemaan suurin kysymys. Riskit ovat todella suuria, paljon suurempia kuin mitä meidän lähialueisiin liittyy. (IS:n vaaligrilli)

Vastaus: Afrikka on varmasti suuri kysymys myös alkaneella vuosisadalla, mutta onko se suurin, onkin täysin toinen kysymys. Moni pitäisi suurempana kysymyksenä esimerkiksi ilmastonmuutosta.

Tilastot Afrikan kehityksestä kertovat karua kieltä. Saharan eteläpuolisessa Afrikassa talous kääntyi vuonna 2017 kasvuun, mutta 2016 oli heikoin vuosi yli kahteen vuosikymmeneen, kertoo Maailmanpankin raportti (siirryt toiseen palveluun).

Talouskasvun arvioidaan pysyvän myös vastedes heikkona ja ylittävän prosentuaalisesti vain niukasti alueen väestönkasvun. Se tekee köyhyyden vähentämisestä vaikeaa.

Äärimmäisessä köyhyydessä elävien osuus Afrikassa on pienentynyt vain 15 prosenttia (siirryt toiseen palveluun) vuosina 1990–2013, käy ilmi Afrikan kestävän kehityksen raportista. Eniten köyhyydestä kärsivät naiset ja lapset. Työttömyysetuuksia saa alle prosentti Afrikan työttömistä, ja Pohjois-Afrikka pois lukien alle viidesosa ihmisistä on sosiaaliturvan piirissä.

Pysyviä työpaikkoja ei ole luotu tarpeeksi. Jopa 60 prosenttia työpaikoista on raportin mukaan “epävakaita”.

Arvio: Tulkinnanvarainen

Väite 3: Suomalaiset eivät tällä hetkellä pelkää sotaa. (Ylen tentti)

Vastaus: Suomalaisten pelkoja selvittäneessä kyselyssä tuli viime vuonna yllättävä tulos: vaikka maailma voi näyttää aiempaa turvattomammalta, suomalaiset pelkäävät uhkia vähemmän kuin kaksi vuotta aiemmin.

Eniten vastaajat pelkäsivät kyselyssä pitkittyneen taloudellisen taantuman uhkaa. Sen sijaan esimerkiksi terrorismin pelko oli laskenut, ja sitä pelkäsi noin yksi kymmenestä vastaajasta.

Suomen joutuminen sotilaallisen iskun kohteeksi nähtiin esitetyistä uhkakuvista vähäisimpänä (siirryt toiseen palveluun). Erittäin tai melko todennäköisenä iskun toteutumista piti seitsemän prosenttia vastaajista. Kyselyssä ei suoraan kysytty peloista, vaan siitä, mitä ihmiset pitävät uhkana.

Noin yhdeksän kymmenestä piti Suomea turvallisena maana.

Ylen uhkakuvakyselyssä suurimpana uhkana Suomen valtiolle pidettiin Venäjän sotilaallista aktivoitumista.

Suomalaisten ajatuksia siitä, kuinka todennäköisenä sodan syttymistä pidetään, voi yrittää päätellä myös Naton kannatuksesta. Vain alle viidesosa suomalaisista haluaa Suomen Natoon.

Kyselyjen perusteella ei voi täysin yleistää, etteikö osa suomalaisista pelkäisi sotaa.

Arvio: Osittain totta

Väite 4: Kun ryhdyttiin siirtymään parlamentaariseen järjestelmään asteittain, hallituksen keski-ikä oli yksi vuosi. (Ylen Oulun tentti)

Vastaus: Vanhasen väite osuu lähelle totuutta. Osaltaan vastaus riippuu siitä, koska siirtymisen parlamentarismiin katsotaan alkaneen. Prosessin alku voidaan ajoittaa suunnilleen siihen, kun Kekkonen luopui vallasta loppuvuodesta 1981. Kun lasketaan kaikkien 1970-luvulla (siirryt toiseen palveluun) istuneiden hallitusten keskiarvo, saadaan tulokseksi 463 päivää, siis vajaat 100 päivää enemmän kuin yhden vuoden.

Arvio: Väärin

Väite 5: Niinistö on antanut epätäsmällisesti kuvan, että jos EU ja Nato jotenkin lähentyvät toisiaan, niin että Venäjällä ryhdytään samaistamaan näitä, niin silloin meidän pitäisi vakavasti harkita Nato-jäsenyyttä. (MTV:n toinen vaalikeskustelu)

Vastaus: Vanhanen sanoi, että Niinistö on antanut pariin otteeseen tällaisen kuvan. Ylen katsomat tentit eivät tue väitettä, mutta Vanhasella voi olla mielikuvalleen muita perusteluja.

Niinistö ei ole sanonut, että jos EU ja Nato määritelmällisesti lähentyisivät toisiaan, niin Venäjä alkaisi pitää myös EU:ta uhkana. Sen sijaan Niinistö on todennut, että Venäjä näkee Naton vihollisena mutta ei EU:ta, jota Venäjä on sen sijaan lähentynyt.

Niinistön mukaan Suomen pitäisi kuitenkin harkita Nato-jäsenyyttä, jos Venäjä syystä tai toisesta muuttaisi mielipidettään ja alkaisi pitää myös koko länttä, EU:ta ja Suomea sen jäsenenä vihollisena. Tällaisesta ei Niinistön mielestä tällä hetkellä ole uhkaa.

Arvio: Tulkinnanvarainen

Paavo Väyrynen Derrick Frilund / Yle

Paavo Väyrynen

Väite 1: Suomalaisten suuri enemmistö ei hyväksy holtitonta maahanmuuttopolitiikkaa ja Niinistöllä on siitä päävastuu. (Ylen tentti)

Vastaus: Helsingin Sanomien joulukuussa 2017 julkaisemassa kyselyssä (siirryt toiseen palveluun)vastaajista 47 prosenttia sanoi, että Suomeen pitäisi ottaa lisää maahanmuuttajia, kun taas 41 prosenttia katsoi, että ei pidä. Lehden mukaan suomalaisten asenteet ovat lieventyneet maahanmuuttoa kohtaan 2010-luvulla.

Viime vuonna myös Iltalehti teki maahanmuuttopolitiikkaan liittyvän kyselyn. Heti Turun puukotusiskun jälkeen Iltalehden kyselyssä (siirryt toiseen palveluun)elokuussa vastaajien enemmistö (58 %) prosenttia kaipasi pakolais- ja maahanmuuttopolitiikkaan kovia keinoja ja kolmannes pehmeitä. Mikäli otetaan huomioon tuorein eli HS:n kysely, ei Väyrysen väitteellä ole pohjaa. Lisäksi presidentti ei Suomessa tee maahanmuuttopoliittisia päätöksiä, vaan Suomen maahanmuuttopolitiikka ja siihen liittyvän lainsäädännön valmistelu perustuu (siirryt toiseen palveluun)hallituksen linjauksiin, EU:n yhteiseen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaan sekä kansainvälisiin sopimuksiin.

Arvio: Väärin

Väite 2: Niinistö on ajanut Suomea kohti sotilaallista liittoutumista ja Nato-jäsenyyttä. (Ylen tentti)

Vastaus: Tämä on ollut Väyrysen suosikkiväitteitä. Määritelmällisesti Suomi olisi sotilaallisesti liittoutunut, jos se kuuluisi johonkin sotilasliittoon, käytännössä Natoon. Niinistö on tehnyt näissä vaaleissa presidenttiehdokkaana selväksi, että hän ei kannata Suomen Nato-jäsenyyttä nykytilanteessa.

Väyrynen on sanonut, että puolueeton ja liittoutumaton tarkoittavat samaa asiaa. Suomi on virallisesti sotilaallisesti liittoutumaton maa, mutta puolueeton se ei ole muun muassa EU-jäsenyyden vuoksi.

Suomi on Naton rauhankumppani ja tekee tiivistä puolustusyhteistyötä muiden Pohjoismaiden kanssa. Suomi on myös tehnyt puolustusyhteistyösopimukset Yhdysvaltojen ja Britannian kanssa Niinistön presidenttikauden aikana. Niinistö istuu pöydissä, joissa puolustusyhteistyön syventämisestä keskustellaan, mutta ei tee yksin päätöksiä. Niinistö myös kannattaa EU:n puolustusyhteistyön tiivistämistä.

Mikään edellä mainituista ei ole vienyt Suomea kohti sotilaallista liittoutumista. EU velvoittaa jäsenmaitaan auttamaan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi joutunutta jäsenmaata, mutta avun ei tarvitse olla sotilaallista.

Arvio: Väärin

Väite 3: Niinistö ajoi perustuslakia rikkoen Suomen osaksi euroaluetta. (Ylen tentti)

Vastaus: Väyrynen on toistanut tätä väitettä pitkin vaalitenttejä. Väyrysen mukaan eduskunnan perustuslakivaliokunta totesi 1994 valiokunnan silloisen puheenjohtajan Niinistön johdolla, ettei EU:hun liittyminen tarkoittanut vielä sitoutumista talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen. Väyrynen väitti Niinistön myöhemmin myöntäneen, ettei näin olisi ollut.

Väyrysen mielestä hallitus menetteli väärin, kun euroalueeseen liittymisestä päätettiin 1998 hallituksen eduskunnalle antaman tiedonannon pohjalta. Perustuslakivaliokunta katsoi kuitenkin tuolloin hallituksen menetelleen oikein.

Asiantuntijat ovat tyrmänneet Väyrysen väitteen.

Eduskunnan pääsihteerinä päätösten aikaan toimineen Seppo Tiitisen mukaan perustuslakivaliokunnan kussakin asiassa ottama kanta “on se kanta, jolla on merkitystä ja muilla ei”.

Arvio: Väärin

Väite 4:Gallup-luvut eivät pidä paikkaansa. Minun kannatukseni on merkittävästi korkeampi. Olen jo nyt kakkonen. (Ylen tentti)

Vastaus: Näiden väitteiden tarkastamiseen todellisuus ei anna täydellisiä aineksia, sillä täydellistä aineistoa kunkin hetken tilanteesta ei ole saatavilla ja Väyrysen vaalikannatus selviää vasta vaalipäivänä.

Mielipidemittauksiin sisältyy aina virhemarginaali (siirryt toiseen palveluun), mikä tarkoittaa, että heittoa voi esiintyä tutkittavan perusjoukon (esimerkiksi kaikki äänioikeutetut) ja mittauksessa käytetyn otoksen (kyselyyn vastanneet) välillä. Yleisesti gallupit ovat kuitenkin tilastotieteellisten menetelmiensä puolesta päteviä (siirryt toiseen palveluun) ja parhaita mahdollisia kuvauksia tekohetkiensä tilanteesta.

Liki varmaa on, että Väyrynen on väitteet esittäessään 8.1. ollut väärässä. Tuon hetken tuorein Ylen gallup-tulos 3.1. päättyneeltä mittausjaksolta osoitti hänelle neljän prosentin kannatusta. Matkaa toisena paistelleeseen Haavistoon oli seitsemän prosenttiyksikköä.

Arvio: Väärin

Väite 5: Presidentti lähti tukemaan sitä, että syrjäytetään perussuomalaiset hallituksesta, tässä hän teki väärin. Lausunnot perussuomalaisten uudesta johdosta eivät ollenkaan sopineet presidentin tehtäviin. (IS:n vaaligrilli)

Vastaus: Kun perussuomalaisten johto vaihtui kesän 2017 puoluekokouksessa, media kysyi presidentti Niinistön näkemystä puheenjohtajavaihdoksiin. Niinistö vastasi STT:n mukaan (siirryt toiseen palveluun), että Suomessa näyttää nyt olevan uusi perussuomalainen puolue. Hän kuitenkin lisäsi, ettei voi olla vaikuttamassa hallituspohjaan, vaan tämä on puolueiden tehtävä.

Myöhemmin Niinistö vielä sanoi Kainuun Sanomille, että hänen mielestään hallituksen olisi hyvin voinut kaataakin (siirryt toiseen palveluun).

Perinteisesti Suomessa presidentti on pysytellyt puoluepolitiikan ulkopuolella, joten Niinistön kannanotto perussuomalaisten puheenjohtajavalintoihin oli poikkeuksellinen. Kysymys siitä, olisiko Niinistön pitänyt ottaa kantaa perussuomalaisten uuteen johtoon, jakaa mielipiteitä.

Niinistö itse kommentoi Ylen tentissä asiaa sillä, että hän vain “totesi ulkonaisen faktan”, eli että perussuomalaisten johto oli oleellisesti muuttunut.

Arvio: Tulkinnanvarainen

Yle katsoi faktantarkistusta varten läpi seuraavat vaalitentit: MTV:n joulu- ja tammikuun vaalikeskustelut, Ylen suuri vaalikeskustelu, Ylen Oulun tentti, Ylen yksittäiset ehdokastentit, Yle Kioskin vaaligalleria, Helsingin Sanomien ja Ilta-Sanomien tentti, Ilta-Sanomien vaaligrilli-tentit, EVA:n tentti sekä Ilta-Sanomien, Paasikivi-seuran, UKK-seuran ja Suomen YK-liiton tentti.