Kannabiksen käyttö nuorten keskuudessa lisääntyy. Viranomaisten mukaan myytit pilven vaarattomuudesta ja luonnonmukaisuudesta ovat osasyitä ilmiöön.

Viranomaiset ja päihdetyöntekijät ovat huolissaan nuorten asenteiden muuttumisesta myönteisemmäksi kannabiksen suhteen. Rikoskomisario Aku Uusitalo Itä-Suomen poliisista sanoo nuorten lähes vähättelevän kannabiksen pitämistä huumeena.

– Kannabista pidetään hyvänä päihteenä sen päihdeominaisuuksien vuoksi ymmärtämättä, millaisia pitkäaikaisvaikutuksia käytöllä on, Uusitalo sanoo.

Kuopion kaupungin lastensuojelupäällikkö Marketta Kolari sanoo nuorten pitävän kannabista alkoholia vaarattomampana. Nuorten keskuudessa alkoholi on edelleen yleisin päihde, mutta kannabis on kivunnut hiljalleen rinnalle, molemmat haastatellut sanovat.

– Nuorten voi olla jopa helpompi hankkia kannabista kuin alkoholia, Uusitalo sanoo.

Hän myös sanoo kannabiksen olevan hintansa puolesta nuorten hankittavissa.

Vaarattomuuden myytinmurtajat

Kun Kuopion Seudun Päihdepalvelusäätiö on mukana nuorille suunnatuissa tapahtumissa, esitepöydästä häviävät nopeimmin kannabiksesta kertovat tietoiskut, kertoo säätiön sosiaalityöntekijä Heidi Komulainen.

Kannabiksesta elää myyttejä, jotka eivät pidä paikkaansa, Komulainen sanoo. Huumetta saatetaan pitää vaarattomana luonnontuotteena.

– Katukaupassa ei voi tietää, onko kannabista jalostettu tai onko kyseessä synteettinen kannabis vai luonnontuote.

Myös kannabiksen vaarattomuus mietona huumeena on Komulaisen mukaan voimissaan oleva myytti. Kannabiksen vaikuttavan aineen THC:n pitoisuudet ovat nousseet lajikkeiden jalostuksen ansiosta.

Ei lähdetä leimaamaan nuorta päihdeongelmaiseksi. Heidi Komulainen

– Kannabis ei aiheuta fyysistä riippuvuutta yhtä nopeasti kuin opiaatit, mutta psyykkinen riippuvuus kehittyy aivan kuten alkoholiin tai muihin päihteisiin.

Kannabiksen aiheuttamat haitat ovat usein sosiaalisia, Komulainen sanoo.

– Niitä on turha vähätellä. Jos jäät koulussa kiinni kannabiksen poltosta, voi seurata erottamisen kautta koulupudokkuus. Se ei ole pieni asia, kun ajatellaan ihmiselämää ja elinkaarta.

Kuopiossa teini-ikäisiä suonensisäisten käyttäjiä

Jotkut ovat joutuneet päihteiden pariin hyvin nuorena, Kuopion lastensuojelupäällikön Marketta Kolarin mukaan jopa 11-vuotiaina. Hän myös sanoo, että joukossa on myös suonensisäisiä huumeita käyttäviä alaikäisiä.

– Työ tulee olemaan kova, jotta he pääsevät irti, Kolari sanoo.

Kuopion Seudun Päihdepalvelusäätiön sosiaalityöntekijä Heidi Komulainen kannustaa varovaisuuteen siinä, ketä kutsutaan päihdeongelmaiseksi. Alle 18-vuotiaan nuoren kohdalla puhutaan mieluummin riskistä ajautua päihderiippuvuuteen.

– Ei lähdetä leimaamaan nuorta päihdeongelmaiseksi. Nuoren kohdalla harvoin on kulunut aikaa niin paljon, että voidaan puhua päihdeongelmaisesta.

Päihdepalvelusäätiö ehkäisee ja vähentää päihdeongelmia sekä niistä johtuvaa syrjäytymistä Kuopion seudulla. Suuri osa nuorista ohjautuu asiakkaiksi lastensuojelun kautta. Lastensuojelupäällikkö Marketta Kolari kertoo nuorten päihteidenkäytöstä tehtyjen lastensuojeluilmoitusten tulevan heille pääosin poliisilta.

Jos vanhemmat huomaavat nuoren päihdekokeilut, Komulainen toivoo vanhempien olevan suoraan yhteydessä päihdepalvelusäätiön nuorten tiimiin.

– Siinä ohitetaan monta mutkaa ja päästään heti käsittelemään, mitä on tapahtunut.