Ruokayrittäjä Pham Van Hoc, 50, tunnetaan nimellä Mr. Hau. Hänen yrityksensä työllistävät niin maahanmuuttajia kuin Suomessa syntyneitä.

Oli tammikuu 1983, kun vietnamilainen 13-vuotias Pham Van Hoc saapui perheineen Suomeen.

Sinä vuonna satoi paljon lunta, oli kylmää ja pimeää. Pakolaisperheellä oli päällään vain shortsit ja pienet paidat. Perhe oli menettänyt maatilansa, kun kommunistit ottivat Vietnamin hallintaansa.

– Tiesin heti, että olin tullut kotiin, hän kertoo hymyillen pian 40 vuotta myöhemmin, kesäisessä Helsingissä.

Hän kiittelee ystävällisiä suomalaisia, jotka opettivat perhettä pukeutumaan heti säänmukaisesti.

Pham Van Hoc, 50, tunnetaan paremmin nimellä Mr. Hau. Kutsumme häntä tästä lähtien Hauksi, sillä hän itsekin esittelee itsensä tällä nimellä tervehdittäessä.

­

Hau on tuttu näky Helsingin päärautatieaseman viereisen Postitalon K-marketissa, jossa hän pyörittää kauppiaan kanssa yhteistyössä World kitcheniä.

Vuosien varrella hän on tehnyt töitä yrittäjänä ja työllistänyt useita kymmeniä ihmisiä. Niin maahanmuuttajia kuin Suomessa syntyneitä.

– Suomi antoi meille kaiken. Pääsimme kouluun, saimme mahdollisuuden yrittää, tehdä töitä ja rakentaa oman elämämme. Haluan antaa Suomelle takaisin joka päivä, mitä vaan pystyn, Hau sanoo.

” Ajattelin, että jos aion pärjätä täällä, minun on tehtävä töitä ja yritettävä kotoutua suomalaiseen kulttuuriin.

Hau kävi suomalaisen peruskoulun, lukion ja armeijan sen jälkeen, kun perhe oli asettunut pääkaupunkiseudulle. Pian armeijan jälkeen hän meni naimisiin ja perusti perheen.

Eräänä päivänä nuori mies sai oivalluksen, joka hänen mukaansa muutti täysin elämän.

– Ajattelin, että jos aion pärjätä täällä, minun on tehtävä töitä ja yritettävä kotoutua suomalaiseen kulttuuriin. Ymmärsin, että kulttuurini ja juureni ovat minulla aina sydämessäni, mutta Suomessa toimitaan maan omilla ehdoilla, hän kertoo.

Kun Hau puhuu työstä, puheesta huokuu arvostaminen ja sisukas tekeminen. Se kuulostaa aika suomalaiselta, mutta myös yrittäjältä.

Hän myöntää olevansa jämptiydessä hyvin suomalainen, asiat tehdään silloin kun on sovittu.

” Kun asiakas kysyi, onko meillä sushia, pyysin häntä tulemaan takaisin viikon päästä. Menin Itäkeskuksen kirjastoon ja opiskelin, miten sushia tehdään.

Ruoka-alan yrittäjä on oppinut kaiken tekemällä. Ruokien tuotekehittelyn, byrokratian pyörittämisen ja esimiestyön, muun muassa. Hän on huomannut, että suomalainen asiakas haluaa kokeilla uusia ruokia, mutta ruoat eivät saa olla liian mausteisia.

– Yksi valteistani on ollut se, että tiedän, mistä nuoriso tykkää. Kun minulla oli Puotilassa nuudeliravintola, lähikoulun lapset jättivät kouluruoan väliin ja tulivat syömään meille, Hau kehaisee.

Toinenkin esimerkki löytyy.

– Kun asiakas kysyi, onko meillä sushia, pyysin häntä tulemaan takaisin viikon päästä. Menin Itäkeskuksen kirjastoon ja opiskelin, miten sushia tehdään. Sitten kehitin oman reseptini.

­

Vuosien varrella Hau on muun muassa työskennellyt eri kauppojen myymäläpäällikkönä, perustanut henkilöstövuokrausfirman, siivousfirman ja konsultoinut yrityksiä idänkaupan asioissa. Perheellä on myös kiinteistöbisneksiä Vietnamissa.

Hau kiertelee ja kaartelee kysyttäessä, kuinka monta yritystä hänellä on ollut tai on tällä hetkellä. Sen hän kertoo, että eräs liiketoimi on parhaillaan ”sopimusta vaille valmis”.

Hau kertoo työllistävänsä niin maahanmuuttajataustaisia kuin Suomessa syntyneitäkin. World kitchenissä työskentelee hänen veljenpoikansa Hai, 35.

– Kyllä tekevälle aina löytyy töitä! Omissa työntekijöissäni arvostan luotettavuutta, rehellisyyttä ja ahkeruutta.

” On oltava tahtoa toimia uuden kotimaan säännöillä.

Kun Haun perhe lähti Vietnamista kohti Suomea, he eivät tienneet uudesta kotimaasta mitään.

Suomen Punaisen Ristin työntekijät saivat kuitenkin heidät vakuuttuneeksi Suomesta. Sittemmin Hau perheineen on kokenut itsensä hyvin suomalaisiksi. Hän itse kannustaa innolla Suomea jääkiekossa ja formuloissa.

Kuinka paljon Suomi on maana muuttunut sen vajaan 40 vuoden aikana, kun Hau on perheineen asunut täällä?

– Tosi paljon! hän sanoo ja puhkeaa nauruun.

– Sanotaan näin: aiemmin ajettiin vanhoilla Ladoilla ja Volvoilla. Oltiin vähän ”maalaisia”. Nyt ollaan kansainvälisempiä ja ajetaan uudemmilla autoilla, hän vertailee.

Vuonna 2015 Suomeen tuli kymmeniä tuhansia maahanmuuttajia. Mitä onnistunut kotoutuminen vaatii Suomelta ja kotoutujalta, Hau?

– Ensin pitää oppia kieli ja olla motivoitunut tekemään paljon töitä. On oltava tahtoa toimia uuden kotimaan säännöillä.

Entä suomalaisen yhteiskunnan osuus?

– On tarjottava koulutusta ja töitä. Mutta yhteiskunnan tuissa pitää olla tiukempi. Ei ole hyvä, jos Suomella on maine maana, josta saa helposti rahaa tekemättä mitään.