Mistä on kyse? Työttömät eivät automaattisesti ole suurin hakijaryhmä avoimissa työpaikoissa

Alan vaihtajien suuri määrä työpaikan hakijoiden joukossa voi selittyä halulla päästä eroon määräaikaisista työsuhteista.

Kotkassa toimivan Karhulan Valimon avoimia työpaikkoja hakeneista vain noin joka neljäs on ollut työtön.

Työttömät työnhakijat jäävät joillain aloilla vähemmistöön työnhakijoiden joukossa.

Tähän on törmätty esimerkiksi Kotkassa toimivalla Karhulan Valimolla. Metallialan konepajayritys on tänä vuonna ehtinyt palkata kolmisenkymmentä työntekijää, loppuvuoden aikana uusia työntekijöitä taloon tulee vielä kymmenen. Hakijoita paikkoihin on ollut yli kaksi sataa.

– Ainoastaan neljäsosa näistä oli työttömiä työnhakijoita. Loput olivat työpaikan vaihtajia, kertoo toimitusjohtaja Pekka Kemppainen.

Toimitusjohtajan laskelmien mukaan perinteisesti teollisuusvaltaisesta Kotkasta ja lähiseudulta olisi voinut odottaa enemmän työhakemuksia nimenomaan työttömiltä työnhakijoilta.

– Olin odottanut, että tällä alueella olisi ollut pari-kolme tuhatta henkilöä, jotka olisivat voineet hakea näitä paikkoja, mutta työttömiä oli hakijoina vain viitisenkymmentä.

Työttömiäkin valimolle on silti otettu töihin. Tänä vuonna palkatuista noin puolet on ollut alan vaihtajia ja puolet työttömiä.

Yhtiö laskee kasvavansa viimeistään kolmantena toimintavuotenaan noin 20 miljoonan euron vuosillikevaihtoon eli nelinkertaistavansa liikevaihdon toiminnan alkuun verrattuna. Runsas vuosi sitten uusien omistajien johtamana aloittanut yritys arvioi tarvitsevansa parin seuraavan vuoden aikana vielä 20-30 työntekijää lisää.

Karhulan Valimo valmistaa osia muun muassa metsäteollisuuden tarvitsemiin koneisiin sekä junanvaunuihin ja laivoihin.

Tuttu ilmiö muualtakin

Toimitusjohtaja Pekka Kemppaisen tekemä havainto työttömien jäämisestä vähemmistöön hakijoina on tuttu ilmiö muiltakin aloilta.

Asiantuntija Päivi Simpanen Kaakkois-Suomen TE-toimistosta kertoo kuulleensa työnantajilta aiemminkin siitä, että alan vaihtajia on hakijoiden joukossa enemmän. Määrät vaihtelevat aloittain.

Havaintoja on metalliteollisuuden lisäksi ainakin ravitsemisalalta ja ohjelmistoalalta.

Karhulan Valimo on tänä vuonna palkannut kolmisenkymmentä työntekijää, loppuvuonna taloon otetaan vielä kymmenkunta lisää. Juulia Tillaeus / Yle

Syitä ilmiöön voi olla useitakin, mutta yksi selittävä tekijä on nykyajan työelämästä tuttu ilmiö, varsinkin jos haettavana on toistaiseksi voimassa oleva työsuhde.

– Pätkätyöt. Ne, jotka ovat määräaikaisissa työsuhteissa, yrittävät tarttua tilaisuuteen ja hakevat paikkoja aktiivisemmin, sanoo TE-toimiston työnantajapalveluissa työskentelevä Simpanen.

Lisäksi työttömillä voi olla puutteita erityistaidoista.

– Nykyään vaaditaan työturvallisuuskorttia, tulityökorttia, hygieniapassia, anniskelupassia…, luettelee Päivi Simpanen.

–Jos näissä taidoissa on puutteita, sekin voi nostaa työttömän kynnystä hakea avoimia työpaikkoja, lisää Simpanen.

Mielikuvat metallialasta uusiksi?

Myös henkilöstön rekrytointeja hoitavalla yksityisellä puolella ilmiö tunnetaan.

Esimerkiksi vanhoilla mielikuvilla voi olla vielä vaikutusta siihen, että nimenomaan työttömät jäävät vähemmistöön jos ja kun uusia työpaikkoja avautuu.

– Metalli- ja konepaja-alalla on nykyään paljon automatiikkaa ja robotiikkaa, josta ei ehkä vielä kovin paljon yleisesti tiedetä. Ala saattaisi tarvita uuden brändäyksen, jotta vanhentuneista mielikuvista pääsisi eroon, sanoo toimitusjohtaja Minna Vanhala-Harmanen henkilöstöpalveluyritys Opteamista.

Opteam on osa Barona -konsernia, joka on mukana myös Karhulan Valimon henkilöstön palkkauksessa.

Työttömiä tai ei, Karhulan Valimolla ollaan joka tapauksessa tyytyväisiä siihen, että yrityksen kasvulle löytyy tekijöitä.

– Työpaikan vaihtajien osuus hakijoiden joukossa oli sikäli positiivinen yllätys, että niin moni oli kiinnostunut valimotöistä. Alaa on perinteisesti pidetty raskaana ja vaarallisenakin, mutta ei tämä nykyisillä työvälineillä enää sitä ole, vakuuttaa toimitusjohtaja Pekka Kemppainen.