Marxilais-teologisen seuran esityksessä Viimeinen tuomio tentataan piispaehdokkaita. Seuran puheenjohtaja, kansainvälisen työn pastori Árpád Kovács on kuvassa keskellä vasemmalla. Piispaehdokkaita ei ole kuvassa.

Marxilais-teologisen seuran esityksessä Viimeinen tuomio tentataan piispaehdokkaita. Seuran puheenjohtaja, kansainvälisen työn pastori Árpád Kovács on kuvassa keskellä vasemmalla. Piispaehdokkaita ei ole kuvassa. Jenna Lunki / Yle

Tästä on kyse Oulun taiteiden yössä nähdään Marxilais-teologisen seuran esittämä kabaree-teos.

Mukana ovat myös piispaehdokkaat Niilo Pesonen sekä Jukka Hautala.

Esityksen tarkoitus on tuoda esiin konkreettisia kantoja kirkollisiin kysymyksiin.

Tutkimuksen mukaan suomalaiset toivovat kirkon ottavan kantaa yhteiskunnallisiin asioihin, mutta usein on epäselvää kuka edustaa kirkon mielipidettä.

Rienaava, rietas ja hauska.

Näin Árpád Kovács kuvailee Oulun taiteiden yössä 16.8. nähtävää Viimeinen tuomio -esitystä, joka on 30-luvun saksalaisen kabareen innoittama kantaaottava teos. Kabareelle ominaisesti esityksessä nähdään laulua ja tanssia, mutta tärkeä osa on myös keskustelu. Kovács työskentelee kansainvälisen työn pastorina Oulussa, mutta kabareeta hän on järjestämässä Marxilais-teologisen seuran puheenjohtajana.

Mukana esityksessä ovat piispaehdokkaat Niilo Pesonen sekä Jukka Hautala. Kolmas ehdokas Jukka Keskitalo ei pystynyt osallistumaan esitykseen aikataulusyistä. Hänen tilallaan kolmantena esityksessä on mukana Päivi Jussila. Vaikka piispanvaalit ratkesivat jo ensimmäisellä kierroksella Keskitalon voittoon, ei se kuitenkaan vaikuta esityksen kulkuun.

Kovács kertoo, että esitykseen haluttiin mukaan kolme henkilöä, jotka edustavat mahdollisimman erilaisia näkemyksiä kirkkoon liittyvissä asioissa.

– Vieraat ovat oma itsensä, mutta heitä pyydetään pitämään puolustuspuheenvuoro erilaisiin esimerkkitapauksiin liittyen.

Kabaren juontaja toimii syyttäjänä, joka syyttää kolmea vierasta. Viimeinen tuomio -esityksen tarkoitus on tuoda esiin konkreettisia kantoja ajankohtaisiin ja yhteiskunnallisesti merkittäviin asioihin kuten seksuaalivähemmistöihin suhtautumiseen sekä kirkosta eroamiseen liittyen.

Kovácsin mukaan kirkon viestintä ja puhetyyli on usein ympäripyöreää, joten siitä on vaikea saada selville todellista mielipidettä.

Erikoisella toteutuksella seura haluaa herättää keskustelua.

– Tarkoitushan on aina myös poikkeuksetta provosoida, Kovács toteaa.

Suomalaiset odottavat kirkon kannanottoja

Kirkon tutkimuskeskuksen tutkimuskoordinaattori Jussi Sohlberg tunnistaa myös ongelman kirkon puhetavassa.

– Pahimmillaan tilanne on se, että kielestä on vaikea saada otetta, ja kun mukaan tulee vielä teologinen sanasto, niin ilman muuta se vaikeuttaa ymmärtämistä.

Virallisen kannan tunnistamista vaikeuttaa evankelis-luterilaisessa kirkossa myös se, että monet eri tahot puhuvat kirkon suulla. Maallikon voi olla vaikeaa tunnistaa, kuka kirkon mielipidettä milloinkin edustaa: kirkollikokous, piispa vai arkkipiispa. Sohlbergin mukaan myös henkilötasolla on erilaisia mielipiteitä.

– Kirkon sisällä on tietyistä asioista vääjämättä erilaisia ääniä. Kirkossa vaikuttavat myös erilaiset herätysliikkeet ja niiden edustamat näkökulmat. Kirjoa löytyy hyvin liberaalista keskitiehen ja konservatiiviseen, Sohlberg toteaa.

Tilanne on kuitenkin ristiriitainen, sillä vuonna 2015 valmistuneen kirkon selvityksen (siirryt toiseen palveluun) yhteydessä tehdyn tutkimuksen mukaan suomalaiset odottavat kirkolta aktiivista osallistumista myös yhteiskunnalliseen keskusteluun. Jopa 75 prosenttia on täysin tai osittain samaa mieltä siitä, että kirkon pitäisi puhua nykyistä enemmän yhteiskunnallisista epäkohdista.

Tarkoitushan on aina myös poikkeuksetta provosoida. Árpád Kovács

Kirkkoa jollain tapaa edustavien kannanotot herättävät kuitenkin usein voimakkaita reaktioita puolesta sekä vastaan. Sohlberg muistuttaa esimerkiksi turvapaikanhakijoista käydystä kiivaasta keskustelusta. Kirkosta nousi hyvin vahvoja ääniä puolustamaan turvapaikanhakijoita, mikä suututti toisia.

– Tämä on mielenkiintoinen tilanne, koska odotetaan kannanottoja, mutta sitten kun jotain sanotaan, se on toisille punainen vaate ja todetaan, että kirkon tulisi pyöriä vain hengellisellä sektorilla eikä ainakaan hirveästi astua sen ulkopuolelle.

Lue lisää:

Kapinallinen pastori kyseenalaistaa kirkon opit ja rentoutuu Kalashnikov kädessään – "Yhdentekevää, onko Jumala olemassa"