Ihmismieleen jää jälkiä jo ensimmäisten parin elinkuukauden aikana. Tampereen yliopistossa tarkastetaan perjantaina väitös, jossa todetaan, että esimerkiksi pienen vauvan äidin masennuksella saattaa olla vaikutusta lapseen vielä kouluiässä.

Väitös perustuu pitkittäistutkimukseen, jossa on seurattu useita satoja perheitä vuosituhannen alusta saakka.

– Löysimme linkin äidin psyykkisen oirehdinnan ja lapsen myöhemmän mielenterveyden ja stressinsäätelykyvyn väliltä. Toki vaikutus on pieni, koska kehitykseen vaikuttavat matkan varrella niin monet muutkin asiat, mutta jonkinlainen yhteys on olemassa, sanoo aiheesta väittelevä tutkija Mervi Vänskä.

Stressi kulkeutuu kohtuun

Vänskä painottaa, ettei missään nimessä ajattele, että arki masentuneen äidin ja vauvan välillä olisi ratkaisevasti erilaista kuin arki muissa perheissä. Tutkimusten perusteella kuitenkin tiedetään, että tietyt asiat aiheuttavat oirehtiville äideille erityisiä haasteita.

– Ehkä voisi sanoa, että sellaisen sopivan herkkyyden löytäminen suhteessa vauvaan ja vauvan viesteihin saattaa olla hankalaa. Osa äideistä voi olla yliherkkiä reagoimaan vauvan viesteihin, ja toiset saattavat puolestaan vetäytyä. Jos mieli on kovasti kuormittunut muista asioista, vauvan maailma ei välttämättä oikein mahdu sekaan, Vänskä pohtii.

Jos mieli on kovasti kuormittunut muista asioista, vauvan maailma ei välttämättä oikein mahdu sekaan. Mervi Vänskä

Varhaiset kokemukset vaikuttavat meihin vielä vuosia myöhemmin, mutta tarkkaa vaikutusmekanismia ei tunneta. Se tiedetään, että odottavan äidin stressihormonit saattavat siirtyä vauvaan istukan kautta, ja sillä saattaa olla vaikutusta lapsen myöhemmän itsesäätelyn ja stressinsäätelyn kehittymiseen.

– Kehollisten vaikutusten lisäksi varhaisella vuorovaikutuksella on merkitystä. Itse ajattelen, että äidin kyky vastata kokonaisvaltaisesti vauvan viesteihin saattaa vaikuttaa lapsen omaan kehittyvään kykyyn olla vuorovaikutuksessa toisten kanssa, Mervi Vänskä sanoo.

Isien mielenterveyden vaikutuksia tutkitaan ensimmäistä kertaa

Äidin mielenterveyden vaikutusten pitkäaikaisuus oli vain yksi Mervi Vänskän väitöstutkimuksen löydöksistä. Tutkija itse pitää merkityksellisempänä isien osuuden painottamista.

– Nykypäivänä isät ovat yhä aktiivisemmin mukana jo vauvojen hoidossa, mutta olimme yksi ensimmäisistä tutkimusryhmistä, jotka selvittivät isän mielenterveyden kulkua vanhemmuuden siirtymävaiheessa.

Aika monet mielenterveysongelmien mittareista ja seuloista on kehitetty nimenomaan naisten oirehdinnalle. Mervi Vänskä

Sekä äidin että isän mielenterveydellä on vaikutus lapsen kehitykseen, mutta ne näkyvät eri tavoin.

– Huomasimme, että äidin mielenterveydellä on suurempi merkitys lapsen mielenterveydelle ja hyvinvoinnille, mutta isillä on äitien kanssa samankaltainen vaikutus tiedolliseen kehitykseen. Tämä kehitys liittyy lapsen kykyyn esimerkiksi suunnitella toimintaa, siirtyä toiminnan vaiheesta seuraavaan ja ottaa palautetta vastaan. Nämä taidot näkyvät koulutyössä ja ovat arjessa keskeisiä lapsen pärjäämisen kannalta.

Mervi Vänskä väittelee vanhempien mielenterveyden vaikutuksesta lasten mielenterveyteen

Isät oirehtivat usein eri tavoin kuin äidit, ja myös yleisesti yhteiskunnassa miesten tapa masentua on eri kuin naisten.

– Aika monet mielenterveysongelmien mittareista ja seuloista on kehitetty nimenomaan naisten oirehdinnalle. Miehille tyypillisempää voi olla ärtyneisyys ja pahantuulisuus, kun taas naisten masennus on ehkä sitä perinteisemmäksi ajateltua voimattomuutta.

– Pienten lasten isän masennusta on tutkittu melko vähän, mutta tiedetään, että se voi näkyä esimerkiksi poissaolevuutena ja passiivisuutena.

Suurin osa perheistä voi hyvin

Kaikeksi onneksi tutkimuksen tulokset osoittavat, että valtaosalla perheistä menee mukavasti.

– Aineistomme perusteella kolme neljäsosaa perheistä voi varsin hyvin läpi vanhemmuuden siirtymän, Mervi Vänskä sanoo.

Apua kaipaavan neljänneksen kohdalla tutkija kääntää katseensa neuvolajärjestelmän suuntaan.

– Neuvola on yhteiskunnassa se taho, joka on koko ajan tekemisissä perheiden kanssa. Neuvolan terveydenhoitajalla on näköalapaikka tunnistaa ongelmat ja ohjata perheitä avun piiriin.

Neuvoloissa pitäisi olla jo raskausaikana kiinnostuneita isien psyykkisestä hyvinvoinnista. Mervi Vänskä

Vänskän väitöstutkimus tarjoaa neuvoloillekin uutta tietoa juuri isien huomioimisen tärkeydestä.

– Neuvoloissa pitäisi olla jo raskausaikana kiinnostuneita isien psyykkisestä hyvinvoinnista, ja heillekin pitäisi olla tarjolla apua. Tutkimuksissa on huomattu, että sellaiset hoitomuodot, joissa ovat mukana sekä äiti että isä ja joissa tuetaan perhettä yhteisvanhemmuuteen, ovat osoittautuneet parhaiten toimiviksi.

PsM Mervi Vänskän psykologian alan väitös Raskausajalta keskilapsuuteen: Äitien ja isien mielenterveys lapsen mielenterveyden ja kehityksen ennustajana tarkastetaan Tampereen yliopistossa perjantaina 27.10.2017.