Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko (edessä), oikeusministeri Antti Häkkänen ja sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila maakunta- ja sote-uudistuksen lainsäädännön ratkaisuehdotuksista kertovassa tiedotustilaisuudessa 27. helmikuuta.

Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko (edessä), oikeusministeri Antti Häkkänen ja sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila maakunta- ja sote-uudistuksen lainsäädännön ratkaisuehdotuksista kertovassa tiedotustilaisuudessa 27. helmikuuta. Jussi Nukari / Lehtikuva

Hallituksen uusin ehdotus maakuntien rahoituksen korjaamisesta saa hyytävää arvostelua oikeusoppineilta.

Apulaisprofessori Pauli Rautiaisen mukaan hallitus on muuttanut perustuslakivaliokunnan sitovan kannanoton vain mielipidekysymykseksi.

Professori Lasse Lehtonen puolestaan sanoo, että korjausehdotuksista huolimatta sote-uudistus voisi joillain alueilla vaarantaa pienten, mutta kalliiden potilasryhmien palvelut.

Monet asiantuntijat ovat pitkään epäilleet maakuntien rahoituksen riittävyyttä. Sote-uudistuksen tavoitteena on hillitä kustannusten kasvua 3 miljardilla eurolla vuoden 2030 loppuun mennessä.

Erityisen tärkeä kysymys on, miten rahoitus järjestetään niissä tilanteissa, joissa maakunnan rahat eivät riitä tarpeellisiin palveluihin. Maakunnan on myös aina kyettävä varmistamaan omalla tuotannollaan palvelujen saatavuus.

Perustuslakivaliokunta vaati jo kesäkuussa hallituksen esitykseen muutosta, jotta ihmisten palvelut ja perusoikeudet eivät vaarannu. Sosiaali- ja terveysvaliokunta velvoitettiin tekemään korjaukset.

Hallitus korjasi rahoitusmallia jo viime vuonna

Marraskuisessa sote-valiokunnan mietintöluonnoksessa rahoitusta muutettiin niin, että valtion olisi korotettava kaikkien maakuntien kokonaisrahoitusta, jos rahoituksen taso olisi riittämätön useammassa kuin 7 maakunnassa tai jos vaikeuksissa olevien maakuntien asukasmäärä on yhteensä enemmän kuin 40 prosenttia koko maan asukasmäärästä.

Tämä rahoitus korottaa pysyvästi maakuntien yhdessä saamaa rahoitusmäärää.

Lisäksi yksittäisellä maakunnalla olisi oikeus saada lisärahoitusta, jos rahoituksen taso vaarantaisi maakunnan sosiaali- ja terveyspalvelut. Tämä rahoitus olisi tälle maakunnalle tilapäistä.

Perustuslakivaliokunta vaati vielä perjantainakin parannuksia

Viime perjantaisessa lausunnossa perustuslakivaliokunta totesi, että laissa on turvattava ehdotettua paremmin maakuntien rahoitus.

Perustuslakivaliokunta ei puuttunut yksittäisen maakunnan lisärahoitukseen muutoin kuin vaatimalla, että jokaisella maakunnalla on oltava kyky reagoida häiriötilanteisiin omalla palvelutuotantonnollaan.

Sen sijaan perustuslakivaliokunta oli tyytymätön siihen, miten rahoituksen taso varmistetaan kokonaisuudessaan niin, että ihmiset saavat tarpeelliset palvelunsa.

Hallitus vastasi perustuslakivaliokunnan vaatimukseen esittämällä rahoituksen korottamista, jos rahoituksen ongelmat koskevat 5:ttä maakuntaa tai 35 prosenttia väestöstä.

Siis 7 maakuntaa on muuttunut 5:ksi ja 40 prosenttia 35 prosentiksi.

HUS:n diagnostiikkajohtaja, terveysoikeuden professori Lasse Lehtonen Markku Pitkänen / Yle

Professori Lasse Lehtonen sanoo, että perustuslakivaliokunta selkeästi suositti sitä, että keinotekoiset prosentti- ja maakuntamäärät olisi poistettu. Hänen mukaansa hallitus kuitenkin valitsi tässäkin koetetaan kepillä jäätä -menetelmän. Se haluaa pitää kiinni säästötavoitteestaan.

Hallitus ei edelleenkään ole valmis tinkimään tavoitteestaan hillitä kustannuksia 3 miljardilla.

Professori Lehtonen sanoo myös, että tämä korjausehdotus on ongelmallinen perustuslain kannalta. Vaarana on, että jollakin alueella pienten, mutta kalliiden potilasryhmien palvelut voisivat vaarantua.

– Jos vaikka Pohjois-Karjalan, Etelä-Karjalan ja Pohjois-Savon maakunnat olisivat kaikki vaikeuksissa, niin edellytykset rahoituksen tarkistamiselle eivät täyttyisi ja esimerkiksi joidenkin syöpäpotilaiden palvelut voisivat vaarantua, Lasse Lehtonen sanoo

Perustuslakivaliokunnan mielestä se, että sosiaali- ja terveysvaliokunta lisäsi rahoituslakiin prosentti- ja maakuntamäärät, kiristi maakuntien rahoitusta.

Tänään antamassaan vastineessa hallitus ei tätä perustuslakivaliokunnan tulkintaa hyväksy.

Pauli Rautiainen on Tampereen yliopiston julkisoikeuden apulaisprofessori ja valtiosääntöoikeuden dosentti. Retu Liikanen / Yle

Julkisoikeuden apulaisprofessori Pauli Rautiainen sanoo, että perustuslakivaliokunnan tulkinta, että prosentti- ja maakuntamäärät merkitsevät kiristystä hallituksen alunperin esittämään rahoitusmalliin, ei ole mielipidekysymys, vaan perustuslakivaliokunnan sitova valtiosääntöoikeudellinen kannanotto.

Lisäksi hän sanoo, että yli 7 maakunnan muuttuminen 5:ksi ja 40 prosentin muuttuminen 35 prosentiksi ei vastaa perustuslakivaliokunnan muutosvaatimusta.

– Jos sosiaali- ja terveysvaliokunta edes harkitsee vastineen mukaista etenemistä, sen tulisi pyytää perustuslakivaliokunnalta uutta lausuntoa, Rautiainen sanoo.

Lue myös:

Sote-uudistus vaatii entistä enemmän aikaa – lakipaketin molemmat osat hyväksyttävä ennen kuin uudistus voi astua voimaan

Sote-valiokunnassa syntyi heti riita – oppositio pillastui päätöksestä, ettei asiantuntijoita enää tarvitse kuulla: "Kertoo paniikista"

Analyysi: Sote kiertyy yhä hankalampaan umpisolmuun –

löytyykö hallituksesta avaajia?

Analyysi: Sote-matkan 11 käännettä ja tulos – vai ulos? Onko perustuslakivaliokuntakin vaarassa tahraantua politikoinnista?

Yhä jatkuva sote-saaga – tässä lyhyesti soten käänteet viime hallituskausilta