Ulkomaalaistaustaisten määrä Suomessa on kaksinkertaistunut 10 vuodessa. Kansallinen koulutuksen arviointikeskus Karvi selvitti heidän kokemuksiaan korkeakouluun hakemisesta ja opiskelusta nyt ensimmäistä kertaa.

Ulkomaalaistaustaisten määrä Suomessa on kaksinkertaistunut 10 vuodessa. Kansallinen koulutuksen arviointikeskus Karvi selvitti heidän kokemuksiaan korkeakouluun hakemisesta ja opiskelusta nyt ensimmäistä kertaa. Tiina Jutila / Yle

Opiskelijat tarvitsisivat enemmän esikuvia ja tukea kielen kanssa sekä parempaa ohjausta ja verkostoja työelämään.

Ulkomaalaistaustaisten on hankala päästä korkeakouluun ja saada tarvitsemaansa tukea opintojen aikana.

Tämä selviää Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvi) arvioinnista (siirryt toiseen palveluun), jossa tarkasteltiin Suomessa asuvan ulkomaalaistaustaisen väestön korkeakoulutukseen osallistumista.

Arviointi tehtiin nyt ensimmäistä kertaa. Asia on ajankohtainen, sillä Suomi kansainvälistyy: ulkomaalaistaustaisten osuus väestöstä on noin 7 prosenttia.

Anni Härkönen / Yle

Pääkaupunkiseudulla jo joka neljäs alle kouluikäisistä lapsista on ulkomaalaistaustainen. Jos alati kasvavan ryhmän korkeakoulutukseen pääsyyn ei kiinnitetä huomiota, voi tavoitetta korkeakouluttaa puolet nuoresta aikuisväestöstä vuoteen 2030 mennessä olla vaikea saavuttaa.

Vuonna 2015 korkeakoulujen uusista opiskelijoista 3 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia nuoria. Heidän osuutensa samanikäisestä väestöstä oli 6 prosenttia. Naapurimaihin verrattuna osuus on pieni.

Aiempi kielivalinta kaduttaa

Opetushallituksen opetusneuvoksen Maija Airaksen johtama arviointiryhmä tapasi useita opiskelijoita, jotka olivat opiskelleet suomea toisena kielenä peruskoulussa ja lukiossa ja katuivat valintaansa. He kokivat, ettei valinta ollut tukenut heidän akateemisen kielitaitonsa kehittymistä.

Se hankaloitti paitsi pääsyä korkeakouluun, myös opinnoissa etenemistä.

– Kun haetaan suomenkieliseen koulutukseen, pääsykoevaiheessa tarvitaan usein hyvin eksaktia suomen kielen taitoa. Ne opiskelijat, jotka ovat olleet S2-opetuksessa, eivät ole välttämättä saavuttaneet tarvittavaa kielitaitoa, sanoo Airas.

S2- eli suomi toisena kielenä -opetusta tarjotaan yleensä lapsille ja nuorille, joiden äidinkieli ei ole suomi, ruotsi tai saame tai joiden tausta on monikielinen.

Raportin laatijoiden mukaan kielenopetusta ja tukea sitä tarvitseville pitäisi olla tarjolla myös korkeakouluissa. Toisaalta tukea ja ohjausta kielivalintaan pitäisi olla tarjolla jo varhaisessa vaiheessa nuoren koulupolkua.

Moni koulunsa Suomessa käynyt kokee joutuneensa suomi toisena kielenä -opetukseen vasten tahtoaan. Myös tutkijoiden mukaan (siirryt toiseen palveluun) S2-opetukseen päätyy Suomessa oppilaita, joiden kielitaito on "liian hyvä".

Ohjauksen merkitys korostuu

Moni nuori koki, että lähipiiristä puuttui samastuttava esikuva, joka oli päässyt korkeakouluun ja jolta olisi voinut kysyä tukea. Siksi ulkopuolisen ohjauksen ja esikuvien merkitys korostui. Moni nimesi sellaiseksi esimerkiksi opettajan tai opinto-ohjaajan.

Osan mukaan taas virallinen opinto-ohjaus pyrki painostamaan heitä etenkin sosiaali- ja terveysaloille ja ennemmin ammattikouluun kuin korkeakouluun.

Opinto-ohjaukseen voi liittyä myös piilorasismia. Raportin mukaan suomalaisemmalta vaikuttava oppilas voi saada erilaista ohjausta kuin oppilas, jonka kulttuurinen tausta on vieraampi.

Lue myös: Noor Assad on espoolainen kympin tyttö, joka haluaa lääkäriksi – koulussa hän todisteli äidinkielentaitoaan ja kieltäytyi lähihoitajaopinnoista

Moni tuplakouluttautuu, koska aiempi tutkinto ei työllistä Suomessa

Monella korkeakoulutukseen hakevalla maahanmuuttajalla on jo korkea-asteen tutkinto. Se on usein suoritettu ulkomailla.

Yleinen syy hakea uudelleen opiskelemaan on vaikeus saada töitä.

Airaksen mukaan työmarkkinoilla olisi tärkeää kiinnittää enemmän huomiota ulkomaalaistaustaisten hakijoiden osaamiseen eli siihen, mitä muualta hankitun tutkinnon takaa löytyy.

Toisaalta myös korkeakoulut voisivat tarjota nykyistä joustavampia koulutusvaihtoehtoja.

– Kun jatkuvan oppimisen kehittämistä työelämän tarpeisiin korostetaan, on hyvä pohtia, voisivatko korkeakoulut tarjota suppeampia kokonaisuuksia maahanmuuttajille, joilla on jo korkeakoulututkinto. Jos kokonaisuuksiin integroitaisiin kytköksiä työmarkkinoihin, voisi se helpottaa työllistymistä koulutuksen suorittamisen jälkeen, Airas sanoo.

Korkeakoulut suhtautuvat epäilevästi positiiviseen erityiskohteluun

Airaksen mukaan korkeakoulujen johto ja henkilökunta korostivat, että mitään hakijaryhmää ei saa hakuvaiheessa suosia, vaan kaikkia tulee kohdella samalla tavalla taustasta huolimatta.

Siksi moni suhtautuu epäilevästi ajatukseen ulkomaalaistaustaisten positiivisesta erityiskohtelusta (siirryt toiseen palveluun) hakuvaiheessa. Esimerkkejä erityiskohtelusta voisi olla kielitaitovaatimusten madaltaminen tai pidempi vastausaika pääsykokeessa.

Arviointiryhmä huomauttaa, että keskenään samankaltaisille hakijoille rakennettu järjestelmä ei välttämättä palvele muuttuvaa yhteiskuntaa, joka on aiempaa monimuotoisempi. Tämän osoittavat myös arviointiryhmän tapaamien opiskelijoiden kokemukset.

– Uskomme, että positiivinen erityiskohtelu edesauttaisi opiskelijoiden osallisuutta ja opintojen etenemistä, Airas sanoo.

Vaikka arviointiryhmä osoittaa kehitysehdotuksensa erityisesti korkeakouluille ja päättäjille, myös mielikuvilla on suuri merkitys siihen, kuinka mahdolliselta väylä korkeakouluun nuoren silmissä näyttäytyy.

– Opiskelijat, joita tapasimme, olivat niitä menestyjiä, jotka olivat päässeet sisään korkeakouluun. Olisi toivottavaa, että heidän kaltaisiaan roolimalleja olisi esillä julkisuudessa enemmänkin, jotta yhä useampi rohkaistuisi suuntautumaan korkea-asteelle, Airas sanoo.

Näin arviointi tehtiin Raportissa tarkasteltiin ulkomaalaistaustaista väestöä. Heidät jaettiin kahteen ryhmään: Maahanmuuttajat ovat joko itse syntyneet ulkomailla ja muuttaneet Suomeen muusta syystä kuin opiskelua varten. Maahanmuuttajataustaisten vanhemmat ovat syntyneet ulkomailla ja muuttaneet Suomeen. Arvioinnissa oli mukana 11 yliopistoa ja ammattikorkeakoulua. Ulkopuolelle rajattiin vaihto-opiskelijat ja ne kansainväliset opiskelijat, joiden maahanmuuton ensisijaisena syynä on opiskelu.

Korkeakoulutukseen pääsyä, opintojen etenemistä ja valmistumista tarkasteltiin tilastojen perusteella. Lisäksi arviointiryhmä tapasi korkeakoulujen opiskelijoita ja henkilökuntaa työpajoissa.

Lue lisää:

Noor Assad on espoolainen kympin tyttö, joka haluaa lääkäriksi – koulussa hän todisteli äidinkielentaitoaan ja kieltäytyi lähihoitajaopinnoista

Suomalainen nimi on valtava etu Suomen työmarkkinoilla – tutkija lähetti tuhansia työhakemuksia eri nimillä ja tulokset hätkähdyttävät

Tutkija arvostelee maahanmuuttajien työelämään ohjaamista piilorasismista – "Ajatellaan, että heillä on luontainen tarve hoivata"

Maahanmuuttajataustaiset nuoret kamppailevat kieliopintojen kanssa – "Mun pitää itse uskoa, että mä pystyn samaan kuin muut suomalaiset nuoret"