Nobel-viikko alkoi maanantaina lääketieteen palkinnolla. Julkistamatta ovat vielä kemian, kirjallisuuden ja taloustieteen palkinnot sekä rauhanpalkinto.

Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia on valinnut fysiikan Nobel-palkinnon tämänvuotisiksi voittajiksi maailmankaikkeuden ja aurinkokuntamme ulkopuolisten planeettojen tutkijat.

Voittajakolmikon työn ansiosta on selvinnyt perustavanlaatuisia asioita maailmankaikkeuden rakenteesta ja historiasta sekä maapallon paikasta universumissa, Nobel-raati sanoi palkintoperusteluissa.

Voittajia ovat yhtäältä James Peebles ja toisaalta yhdessä Michel Mayor ja Didier Queloz.

Kanadalais-yhdysvaltalainen Peebles palkitaan kosmoksen teoreettisesta tutkimuksesta, sveitsiläiset Mayor ja Queloz Auringon kaltaisia tähtiä kiertävien eksoplaneettojen löytämisestä.

Peebles loi 1960-luvulla alkaneella, yli kaksi vuosikymmentä kestäneellä työllä teoreettisen kehyksen nykyiselle käsitykselle maailmankaikkeudesta, alkuräjähdyksestä tähän päivään.

Käsityksessä universumin synnystä siirryttiin tuolloin teoreettisesta spekuloinnista havaintoihin ja mittauksiin perustuvaan tieteeseen, ja James Peebles oli avainhenkilö, jonka työ innosti kokonaisen uuden tutkijapolven tämän aiheen pariin, raadin perusteluissa kiitettiin.

Mayorin ja Quelozin löytö mullisti planeettojen etsinnän

Mayor ja Queloz todistivat runsaat kaksi vuosikymmentä sitten, että myös aurinkokuntamme ulkopuolella on planeettoja, jotka kiertävät omia tähtiään. Nykyisin noita eksoplaneettoja tunnetaan yli neljä tuhatta.

Vuonna 1995 Mayor ja Queloz esittelivät hämmästyneelle astronomikokoukselle 51 Pegasi b -planeetan, kaasujättiläisen, jonka kiertorata oli lähellä kuumaa emotähteä. Havainto oli täysin vastoin sitä, miten meidän aurinkokuntamme suurin kaasupallo Jupiter käyttäytyy.

Eksoplaneettojen metsästäjät olivat etsineet väärästä paikasta. Kun se selvisi, seuraavat eksoplaneetat paikallistettiin jo parin kuukauden kuluttua. Mayorin ja Quelozin uraauurtava työ aloitti astronomiassa vallankumouksen, Nobel-raati summaa.

Kaikki palkintoperusteet ovat luettavissa Nobel-säätiön sivulta (siirryt toiseen palveluun) ruotsiksi ja englanniksi.

BREAKING NEWS:

The 2019 #NobelPrize in Physics has been awarded with one half to James Peebles “for theoretical discoveries in physical cosmology” and the other half jointly to Michel Mayor and Didier Queloz “for the discovery of an exoplanet orbiting a solar-type star.” pic.twitter.com/BwwMTwtRFv — The Nobel Prize (@NobelPrize) 8. lokakuuta 2019

Jaossa vielä viisi Nobelia

Nobel-viikko alkoi maanantaina solututkijoille myönnetyllä lääketieteen palkinnolla. Voittajat ovat yhdysvaltalaiset Gregg Semenza ja William Kaelin sekä brittiläinen Peter Ratcliffe, jotka ovat tutkineet, miten solut havaitsevat käytettävissään olevan elintärkeän hapen määrän ja reagoivat siihen.

Keskiviikkona on vuorossa kemia ja torstaina kirjallisuus. Viikko huipentuu perjantaina Oslossa julkistettavaan rauhanpalkintoon. Ensi maanantaina joukko täydentyy vielä taloustieteen palkinnolla.

Kirjallisuuspalkintoja myönnetään tänä vuonna kaksi, sillä viime vuonna palkintoa lykättiin Ruotsin akatemiassa kehkeytyneen skandaalin vuoksi.

Palkinnot ovat arvoltaan yhdeksän miljoonaa Ruotsin kruunua eli runsaat 830 000 euroa. Rahat ovat peräisin säätiöltä, jonka dynamiitin keksimisellä rikastunut kemisti-insinööri Alfred Nobel perusti testamentissaan.