Alkon suunnasta kuuluu kummia. Valtiollisen viinamonopolin litramyynti kääntyi tammi-kesäkuussa selvästi plussalle (+1,7 %) oltuaan sitä ennen miinuksella peräti kahdeksan vuotta putkeen, kuten oheisesta taulukosta selvästi havaitsee. Alkuvuoden toteuma ennakoi myös koko vuoden myynnin kohoavan selvästi edellisvuodesta.

– Selkeä käänne on nähtävissä. Sen taustalla ovat yleisen taloustilanteen koheneminen ja matkustajatuonti, joka on kääntynyt laskuun, toteaa Alkon toimitusjohtaja Hille Korhonen.

Yle Uutisgrafiikka

Rahassa mitattuna kasvuprosentit ovat tänä vuonna olleet vielä litramääriäkin kovempia. Siihen vaikuttaa Korhosen mukaan se, että asiakkaat ovat ostaneet aiempaa enemmän laadukkaampia eli hinnakkaampia tuotteita.

Myyntiennätys vuodelta 2007

Alkon edellinen plusvuosi oli 2007, jolloin litramyynti nousi kaikkien aikojen ennätykseen: 113,5 miljoonaan litraan. Tänä vuonna päästään 95–96 miljoonaan litraan, jos loppuvuosi jatkuu alkuvuoden tahtiin.

Tuoteryhmistä eniten ovat tammi-kesäkuussa kasvattaneet suosiotaan roseeviinit (+30 %), kuohuviinit (+7 %), konjakit (+7 %), valkoviinit (+3 %) ja viskit. Kirkkaat viinat ovat lievästi miinuksella, samoin punaviinit.

Viime vuonna alkanut alkoholittomien juomien jyrkkä suosion kasvu on jatkunut Alkoissa myös kuluvana vuonna. Nollaprosenttisten myynti pomppasi Alkoissa alkuvuonna peräti 66 prosenttia edellisvuoden vastaavasta ajanjaksosta. Silti niiden osuus kokonaismyynnistä on edelleen hyvin pieni. Se selittää osaltaan myös kovia kasvuprosentteja.

Alkon piristynyt myynti on kilissyt osaltaan myös valtion rahakirstuun. Alkoholijuomavero tuotti tammi-kesäkuussa valtion kassaan 658 miljoonaa euroa, kasvua oli yksi prosentti edellisvuoden vastaavasta vuosipuoliskosta.

Alkon myynti peesaa bkt:n muutosta

Alkon litramyynnin alamäki alkoi kutakuinkin samaan aikaan kuin Suomessa päättyi edellinen nousukausi vuoden 2008 tienoilla. Maan talous on nilkuttanut siitä pitäen kahdeksan vuotta, ja vasta tänä vuonna on nähty pilkahduksia paremmasta. Valtiovarainministeriö arvioi kuluvan vuoden talouskasvuksi 1,4 prosenttia, mikä on selvä muutos ylöspäin aiemmista vuosista. Kuin sattuman oikusta myös Alkon myynti on kääntynyt tänä vuonna nousuun vuosien miinustuksen jälkeen.

– Näyttää siltä, että vuoden 2007 jälkeen alkoholin myynnillä ja talouskasvulla on ollut varsin kohtalainen korrelaatio. Se ei kuitenkaan kerro mitään asioiden syy-seuraussuhteista, huomauttaa ekonomisti Pasi Sorjonen Nordeasta.

Talouskasvun ennustajaksi tai indikaattoriksi kasvavasta alkoholimyynnistä ei Sorjosen mielestä ole.

– Reaalitulojen kasvaessa on luonnollista, että myös alkoholin kysyntä voi kasvaa. Sen enempää siitä ei voi tehdä johtopäätöksiä. En haluaisi tehdä johtopäätöstä, että mitä kovempaa on ollut alkoholin kulutus, sitä kovempaa talous kasvaa, Sorjonen toteaa.

Talousnäkymiä samppanjalasin läpi

Alkoholia käytetään kuitenkin myös talouden ennustamiseen, puhutaan ns. samppanjaindikaattorista. Samppanjan kulutuksen kasvu viittaa siihen, että yrityksillä ja muillakin tahoilla on ilmennyt aihetta juhlaan: luistaa siis hyvin.

Kun tarpeeksi monen bisnes alkaa kukoistaa maljan kilistyksen arvoisesti, näkyy se aikaa myöten yleisissäkin talouskasvuluvuissa. Sama toimii taantumankin suuntaan. Kun samppanjakauppa hiipuu, talouskin hiljenee: juhlan aiheet vähenevät.

– Samppanjaindikaattorin idea on tunnistaa talouden käännepisteet, eli kun lähdetään pohjalta ylöspäin tai kasvu rupeaa jäähtymään. Samppanjaindikaattori ei ole kovin hyödyllinen tunnistamaan talouden kasvuvauhteja, vaan se on oikeastaan vain käännepisteiden tunnistamista varten, Sorjonen sanoo.