Eripura sukupolvien välillä johtaa pahimmillaan siihen, että lapsi eristetään isovanhemmistaan.

Moni isovanhempi kokee, ettei saa olla riittävästi mukana lapsenlapsensa elämässä.

Isovanhemmilla ei ole tällä hetkellä laillista mahdollisuutta hakea lapsenlapsen tapaamisoikeutta, mutta asiaan saattaa olla tulossa muutos.

Isovanhempien tapaamisoikeuden sääntelyä selvitetään työryhmässä, joka valmistelee lakiuudistusta lapsenhuoltolakiin. Työryhmä pyrkii selvittämään, pitäisikö isovanhemmille taata laillinen oikeus lastenlasten tapaamisiin.

Asiasta uutisoi ensin Helsingin Sanomat.

Valtakunnallisen Suomen Isovanhemmat Ry -järjestön entinen puheenjohtaja ja nykyinen taustahenkilö Pekka Leinonen on todistanut isovanhempien epätoivoa läheltä.

Leinonen on vuosien varrella jutellut kymmenien isovanhempien kanssa, jotka ovat syystä tai toisesta joutuneet umpikujaan lastenlastensa tapaamisissa.

Viimeisin keskustelu käytiin vajaa viikko sitten.

– Isovanhemmat olivat hoitaneen tyttärensä lasta useamman vuoden, kunnes isoisä kuoli, Leinonen kertoo.

– Perunkirjoitukset johtivat erimielisyyksiin, joiden takia isoäiti sai lopulta lähestymiskiellon. Siitä lähtien hän ei ole tavannut tytärtään kuin sattumanvaraisesti ja nähnyt lapsenlastaan vain kaukaa.

Leinosen mukaan syitä isovanhemman ja lapsenlapsen tapaamisvaikeuksille on monia. Useissa tilanteissa isovanhempi erkaantuu kuvioista lapsensa kuoltua ja miniän tai vävyn jatkaessa elämäänsä uuden puolison kanssa.

Uusi puoliso tuo lapsen elämään uudet isovanhemmat, jolloin entisille ei ehkä ole enää tilaa.

Joskus tapaamisvaikeuksien taustalla on välirikkoon asti edenneet erimielisyydet vanhempien ja isovanhempien välillä.

Näin on käynyt Ilta-Sanomien haastattelemalle Anjalle, joka ei saa viettää aikaa poikansa lasten kanssa niin paljon kuin toivoisi.

– Minulla on yksi poika, jonka kanssa välimme olivat ihan tavalliset, kunnes hän avioitui. Pian he saivat lapsia, mikä oli tietysti ihana asia, mutta miniäni mielestä en ole tarpeeksi korkeasti koulutettu hoitamaan hänen lapsiaan, Anja kertoo.

Eräs yhteenotto Anjan ja hänen miniänsä välillä liittyi lasten hampaiden pesuun. Isoäiti erehtyi moittimaan miniänsä kasvatustapoja, jonka seurauksena miniä lähetti mummon pihalle ja huusi perään, ettei lasten luo ole enää asiaa.

– Taloudellinen tuki kyllä kelpaa, mutta muuten emme saa olla tekemisissä, vaikka asumme samalla paikkakunnalla.

Anjan mielestä isovanhemmille tulisi taata laillinen oikeus tavata lastenlapsiaan.

– Tietyillä perusteilla tietenkin. Isovanhemmilla ei saa olla alkoholismia ja heidän on oltava asiallisia ja sivistyneitä ihmisiä, jotka ajattelevat jälkikasvunsa parasta, Anja pohtii.

Lapsenhuoltolaki on tarkoitus uudistaa tämän hallituskauden aikana. Työryhmän ehdotuksen on oltava valmis elokuun 2017 loppuun mennessä.

Anjan nimi on muutettu.