Työt piti tehdä laidunkauden ulkopuolella, mutta toisin kävi. Liian myöhään saatu tieto sähkökatkoksestakin ajoi lehmät ulos, eikä sähköpaimenkaan toiminut, kertoo tyrmistynyt hollolalaisisäntä.

Näin ei pitänyt käydä: sähkölinjan tarvikkeet odottavat asennusta lehmien laitumella Hollolassa.

Päijäthämäläisen Hollolan kunnan Miekkiön kylässä on erikoinen tilanne: kantaverkkoyhtiö Fingrid rakentaa uutta sähköverkkoa keskellä laidunta, vaikka laitumella on karjaa. Valtio on yhtiössä suurin omistaja ja sillä on Huoltovarmuuskeskuksen kanssa yhtiöstä enemmistö osakkeista ja äänistä.

"Alkoivat tehdä töitä syksyllä hyvissä ajoin ennen routaa, niin että tiet kärsivät. Sain puhuttua siihen yhden kuorman soraa, että pääsin ajamaan lietettä. Töiden piti olla valmiina maaliskuun lopussa, mutta nyt vasta alettiin tuoda tolppia ja muita tarvikkeita, ja lehmät ja hiehot ovat tuolla laitumella kaiken metallirojun keskellä!"

Näin kertoo tilanteesta tyrmistynyt maanviljelijä Uolevi Riihelä. Hän kertoo yrittäneensä ottaa yhteyttä Fingridiin, mutta ei ole onnistunut.

"Minä olen tällainen kuusikymppinen mies ja kun maataloudella menee muutenkin huonosti, tällä menolla loppuu karjanpito. Valtio ostaa mistä halvimmalla saa, tolpat Kiinasta, työvoima Virosta, eivätkä ne välitä, mitä pelloilla tapahtuu."

Verkkoa rakennetaan välille Pennala–Hikiä. Riihelän mukaan oli nimenmaan sovittu, että sähköverkon työt tehdään valmiiksi ennen kuin laidunkausi alkaa.

Myös sähköt katkaistiin maatilalta rakennustöiden takia.

"Saimme sähkökatkosta tietää vasta edellisenä iltana katsoessamme postilaatikkoomme, jossa ilmoitus oli. Lehmät olivat navetassa ja ne piti päästää ulos, etteivät läkähdy, koska ilmanvaihto ei toiminut. Jos Fingrid tiedottaisi tilallisia asianmukaisesti, niin olisimme voineet ennakoida tilanteen hankkimalla aggrekaatin."

Nyt ei ehditty, ja lehmät piti päästää ulos. Laitumella ei kuitenkaan toiminut sähköpaimen, koska oli sähkökatko, Riihelä jatkaa.

"Olettaisin, että otettaisiin yhteyttä esim. puhelimitse, koska heillä numerot tiedossa, mutta eivät ota. Urakoitsijat luikkivat pihan läpi, mutta eivät puhu mitään, eivät edes tervehdi."

Riihelän mukaan kaikki muukin tiedottaminen on ollut olematonta.

"Mistään ei kerrota mitään. Itse pitää ne vain huomata jotenkin. Ainoastaan ennen sähköverkon rakentamisen aloittamista kerrottiin, että tällainen sähkölinja tulee ja kaikki asiat neuvotellaan maanomistajan kanssa, mutta ketään ei ole näkynyt neuvottelemassa mistään. Yhdessä päätöksessä, jonka saimme, oli kirjattu, että meille ei saa tulla laidunkaudella moottoriajoneuvoilla."

Riihelän mukaan myös laidunaitoja ja sähkölankoja on katkottu, kotirauhaa ja ympäristöä rikottu eikä hän koe voineensa vaikuttaa asioihin.

"Erilaisia autoja ja työkoneita vain ajaa maillasi peltojen ja pihojen läpi likaamalla ja sottaamalla, muovia, puita, metalliesineitä jätetään laitumelle, tiet rikotaan, eikä niitä korjata entiselleen."

MT:n tavoittama Fingridin projektipäällikkö Hannu Kuikan mukaan nyt puhuttu paikka on alueella, jossa ollaan oltu töissä koko kevät.

"Yllätyksenä rakennustyöt eivät varmaankaan ole olleet. Valitettavasti jokin väärinkäsitys tässä on varmaankin ollut", hän sanoo.

Tahallaan ei Kuikan mukaan toimita niin kuin Riihelöillä. Hän ei ole tietoinen juuri Riihelän tapauksesta, mutta kertaa rakentamisen pelisäännöt.

"Olemme tiedottaneet maanomistajia hankkeesta kirjeitse, jossa on myös yhteystiedot. Heidän toivotaan olevan yhteydessä meihin, jos on tällaisia erityisiä alueita. Hankkeelle annetaan alustava aikataulu, mutta koska projektit ovat pitkiä, muutoksia voi tulla", Kuikka kertoo.

Kuikan mukaan projekti etenee niin, että yhtäällä tehdään esimerkiksi perustustöitä ja urakoitsija jakaa tarvikkeita jo seuraaviin paikkoihin. Urakoitsija ei ilman maanomistajan yhteydenottoa tiedä, onko jollekin alueelle tulossa esimerkiksi eläimiä.

Hänen mukaansa koko johdon ala on lunastusoikeuden alaista maata, ja korvauksista neuvotellaan erikseen.

Fingridin verkkosivujen mukaan yhtiö rakentaa uutta voimajohtoa Hikiän ja Orimattilaan rakennettavan uuden sähköaseman välille, jotta Lahden alueen sähkönsaanti paranisi. Uusi johto korvaa 1920-luvun lopulla valmistuneen voimajohdon, joka on osa Imatralta Turkuun ulottuvaa Suomen vanhinta voimajohtoyhteyttä.

Juttua muokattu 20.5.2018 klo 14:14: Otsikkoon vaihdettu valtion sijasta valtio hallinnoima ja ensimmäiseen kappaleeseen virke: Valtio on yhtiössä suurin omistaja ja sillä on Huoltovarmuuskeskuksen kanssa yhtiöstä enemmistö osakkeista ja äänistä.

Lue myös: Verkkoyhtiö halusi vetää sähkökaapelin pellon läpi – kieltäytyi maksamasta viljelijälle korvauksia: "Aivan käsittämättömän ylimielistä"