Osaavaa työvoimaa tarvitaan lisää varsinkin rakennusalalla ja terveydenhoidossa.

Työ- ja elinkeinoministeriön tuoreen Ammattibarometrin (siirryt toiseen palveluun) mukaan osaavasta työvoimasta on pulaa varsinkin rakennus- ja hoitoalalla. Näihin ammatteihin tarvitaan lisää osaajia, vaikka toisilla aloilla ammattilaisia on liikaa. Syyt työvoimapulaan ovat perinteisiä, paitsi listan kärjessä, jossa tie alalle pääsyyn tyssää koulutukseen.

Puheterapeutit – aniharva pääsee koulutukseen

Kärkipaikalle nousseiden puheterapeuttien pullonkaulana on koulutus.

– Aloituspaikkojen määrä pitäisi kaksinkertaistaa. Kiinnostuneita on todella paljon, Suomen Puheterapeuttiliiton puheenjohtaja Sirpa Tarvainen sanoo.

Vain harvat puheterapeuteiksi haluavista pääsevät opiskelemaan. Esimerkiksi Tampereen yliopiston logopedian opiskelijoiksi pääsi tänä vuonna 2,7 prosenttia ensisijaisista hakijoista, Helsinkiin 4,2 prosenttia. Aloituspaikkoja oli tänä vuonna koko maassa, viidessä yliopistossa, yhteensä 110.

Koulutuspaikkoja on jo pitkään ollut liian vähän. Yliopistot eivät nykyisillä resursseilla pysty järjestämään enempää koulutusta, vaan siihen tarvittaisiin lisää rahaa.

– Koulutuksessa on paljon yksilö- ja pienryhmäopetusta, ja siksi se on suhteellisen kallista. Se on tässä yhtenä haasteena, Sirpa Tarvainen sanoo.

Moniin muihin työvoimapulan kanssa kamppaileviin ammatteihin verrattuna puheterapeutit ovat pieni ammattikunta. Valviran rekisterissä on noin 1 700 alle 65-vuotiasta laillistettua puheterapeuttia.

Työvoimapula-ammattien kärjessä on myös toinen pieni ammattiala, kuulontutkijat. Audionomiyhdistyksen mukaan työvoimapulaa aiheuttaa se, että koulutusta järjestetään vain tilapäisluonteisena täydennyskoulutuksena. Lisäksi työpaikat saattavat olla eri paikkakunnilla kuin työntekijät.

Koko Suomessa on pulaa näistä osaajista: 1. Kuulontutkijat ja puheterapeutit 2. Rakennusalan työnjohtajat 3. Rakennusinsinöörit 4. Sairaanhoitajat ja terveydenhoitajat 5. Sosiaalityön erityisasiantuntijat 6. Lastentarhanopettajat 7. Ylilääkärit ja erikoislääkärit 8. Myyntiedustajat 9. Yleislääkärit 10. Hammaslääkärit 11. Hitsaajat ja kaasuleikkaajat 12. Betonirakentajat ja raudoittajat 13. Puhelin- ja asiakaspalvelukeskusten myyjät 14. Muut rakennustyöntekijät 15. Toimisto- ja laitossiivoojat Lähde: Ammattibarometri / Työ- ja elinkeinoministeriö

Rakennusala – taustalla suhdannevaihtelut

Pulaa osaavasta työvoimasta on myös useissa rakennusalan ammateissa. Tampereen yliopiston Työelämän tutkimuskeskuksen tutkimusjohtajan Mia Tammelinin mukaan taustalla on ainakin rakennusalan suhdanneherkkyys.

– Rakennusalalla tahti on ollut hyvin kiivas, ja oletan sen heijastuvan rakennusalan erityisasiantuntijoihin, Mia Tammelin sanoo.

Kun alalla on ollut hiljaisempaa, ammatteihin ei ole koulutettu yhtä paljon osaajia kuin tällä hetkellä tarvittaisiin. Vaikka työpaikkoihin olisi hakijoita, osaaminen ei aina vastaa vaatimuksia.

Rakennusalalla on koko Suomessa pulaa osaavista työnjohtajista ja rakennusinsinööreistä. Lisää tarvittaisiin myös esimerkiksi hitsaajia, kaasuleikkaajia, betonirakentajia ja raudoittajia.

Hoitoala – palkkaus ja työn vaatimukset eivät kohtaa

Kuten jo pitkään, hoitoalalla on edelleen paha pula työntekijöistä. Pahimpien työvoimapula-ammattien joukossa ovat sairaanhoitajat ja terveydenhoitajat, sosiaalityön erityisasiantuntijat ja lastentarhanopettajat. Mia Tammelinin mukaan hoitoalalla merkittäviä syitä ovat eläköityminen, matala palkkaus ja työolot.

– Vaatimukset ovat tosi kovat. Töissä on paljon vastuuta ja osaamista, mutta palkkaus ei vastaa työn vaatimuksia, Mia Tammelin sanoo.

Tammelin nostaa esimerkiksi lastensuojelun sosiaalityöntekijät.

– Palkkauksen ohella täytyisi tarkastella myös työoloja. Voi olla, että kohtuuttomasti uuvuttavat työolot vaikuttavat siihen, ettei jollekin alalle hakeuduta tai sieltä siirrytään herkästi pois, Mia Tammelin sanoo.

Ja vaikka hoitoalalle koulutetaan uusia osaajia, heitä ei välttämättä saada pysymään alan ammateissa. Esimerkiksi sairaanhoitajat tekevät paljon vuorotyötä, jonka yhdistäminen muuhun elämään voi olla hankalaa. Se saattaa Tammelinin mukaan johtaa muihin tehtäviin hakeutumiseen.

Terveysalalla myös lääkäreistä on ollut jo pitkään pulaa, ja heidän kysyntänsä jatkuu kovana edelleen.

Työvoimapula-ammattien määrä on viime vuodesta lisääntynyt. Ammattibarometrin mukaan pulaa on nyt 48 ammatissa. Aiempaa harvemmissa ammateissa sen sijaan on ylitarjontaa osaavista työntekijöistä. Työ- ja elinkeinoministeriön Ammattibarometri perustuu TE-toimistojen arvioihin elo-syyskuulta 2018.

Lue myös:

Näillä aloilla työntekijöitä kaivataan juuri nyt – kovin pula ei ole enää lääkäreistä

Pinja oli yksi harvoista ja valituista: "Vieläkin on epäuskoinen olo" – Katso Ylen hakukoneesta, mistä opiskelupaikoista kilpailtiin kovimmin