Antti Pentikäisen mielestä syksyn pakolais- ja siirtolaiskriisi oli vasta alkusoittoa, sillä eri maissa on vielä niin paljon ihmisiä mahdollisesti lähdössä liikkeelle. Kuvassa Syyrian pakolaisia Jordaniassa.

Antti Pentikäisen mielestä syksyn pakolais- ja siirtolaiskriisi oli vasta alkusoittoa, sillä eri maissa on vielä niin paljon ihmisiä mahdollisesti lähdössä liikkeelle. Kuvassa Syyrian pakolaisia Jordaniassa.

Juha Sipilän (kesk.) hallituksen erityisneuvonantajana Välimeren pakolaiskriisissä toimiva Antti Pentikäinen arvioi, että pakolais- ja siirtolaiskriisiä käytetään poliittisen pelin aseena, jolla häiritään Euroopan vakautta.

Pentikäinen kertoi eilen Ylen Kultakuume-ohjelmassa valmistelevansa parhaillaan pääministeri Sipilälle katsausta kriisin tilanteesta.

– Olen otsikoinut sitä mielessäni niin, että ”Tyyntä myrskyn edellä”. Se, mitä syksyllä tapahtui, oli pieni alkusoitto. Kaikki merkit viittaavat siihen, että tästä vuodesta on tulossa monin verroin vaikeampi, Pentikäinen sanoo.

Hän kertoo Uudelle Suomelle tarkoittavansa sitä, mitkä ihmismäärät mahdollisesti vielä ovat lähdössä liikkeelle kriisimaista.

– Syyrian sisällä on yhdeksän miljoonaa evakkoa, Turkissa useampi miljoona ja myös Libanonissa, jossa tilanne on erittäin vaikea, hän sanoo.

Myös Jordania, Jemen ja Libya ovat maita, joista saattaa tulla nopeasti paljonkin turvapaikanhakijoita, Pentikäinen sanoo.

– Jemenissä käydään tosi tuhoisaa sotaa. Jemenissäkin on useampi kymmenen miljoonaa [ihmistä] erittäin vaikeassa asemassa. Libya on kiikun kaakun, joutuuko se Isis-taistelun tantereeksi. Libyalaiset itse eivät ole kovin suuressa mittakaavassa vielä lähteneet [turvapaikanhakijoiksi], Pentikäinen sanoo.

Hänen mukaansa toistaiseksi ei ole tapahtunut sellaista käännettä, joka pakolaisten ja siirtolaisten tuloa hillitsisi.

Mitä Venäjä, Turkki ja Saudi-Arabia tavoittelevat?

– Iso kysymys tässä, jota ei ole riittävästi pohdittu on se, että muuttoliikkeessä ei ole kyse vain yksittäisten hätään joutuneitten ihmisten pakenemisesta, vaan siitä, että heitä käytetään kyynisesti aseena Eurooppaa vastaan. Ihmisten liikkuvuuden taustalla on myös valtioita, jotka pyrkivät horjuttamaan tilannetta Euroopassa systemaattisesti. Asian edessä ei voi olla naiivi, Pentikäinen varoitti radiossa.

Pentikäisen mielestä on mahdollista, että jotkut valtiot käyttävät kriisialueilla käytävää sotaa keinona vaikuttaa Euroopan tilanteeseen ja tästä näkökulmasta myös terroristijärjestö Isisiä voidaan käyttää hyväksi.

– Venäjän ilmaiskut ovat kohdistuneet alueille, joissa on valtavasti evakkoja. Jos alueita pommitetaan jatkuvasti, ihmiset lähtevät liikkeelle, Pentikäinen sanoi Ylellä.

Hän kertoo Uudelle Suomelle, ettei halua nostaa yhtä yksittäistä valtiota esiin, vaan Venäjän ohella esimerkiksi Turkin ja Saudi-Arabian tavoitteita on syytä realistisesti arvioida.

Joukkoahdistelut yksi osa ilmiötä?

Pentikäinen arvioi, että Saksan Kölnissä ja Helsingissä tapahtuneet joukkoahdistelut ovat vähintään kulttuurien yhteentörmäystä, ”jota varmaan nähdään myöhemminkin”. Hän toteaa, että myös joukkoahdisteluilmiö saattaa tarjota välineitä horjuttaa tilannetta Eurooppaa.

– Täytyy muistaa, että jo salakuljetukseen liittyy järjestäytynyttä rikollisuutta. Toimettomia nuoria miehiä pyritään käyttämään hyväksi ja osilla valtioista voi olla myös omat pyrkimyksensä saavuttaa tavoitteitaan järjestäytyneen rikollisuuden avulla, hän sanoo.

Dublin, Schengen, ketjureaktio?

Pentikäinen on parhaillaan virkavapaalla Kirkon Ulkomaanavun toiminnanjohtajan pestistä, josta hän siirtyi muun muassa YK:n ja Islamilaisen yhteistyön organisaation (OIC) perustamaan uskonnollisten ja perinteisten johtajien rauhanvälitysverkoston johtoon.

Pentikäisen mielestä pakolais- ja siirtolaiskriisistä aiheutuvat kulut pitäisi ylipäätään kohdentaa täysin toisella tavalla kuin nykyisin: siirtymällä juoksevien kulujen hoidosta kriisivaltioiden tukemiseen, jotta näiden maiden asukkailla olisi mahdollisuus kouluttautua ja työllistyä myöhemmin kotimaassaan. Aseiden vienti sotaa käyville alueille ei hänen mielestään ole tuonut vakautta.

Talouslehti Financial Times kertoi tänään, että Euroopan unionin komissio aikoisi lakkauttaa Dublin-säännön, jonka mukaan turvapaikkaa on haettava siitä EU-maasta, johon unionin alueella ensimmäiseksi saapuu.

Pentikäisen mielestä ”voi kysyä, toimivatko EU:n perussopimukset tältä osin ylipäätään”.

– Dublin-sääntö ei toimi, mutta myöskään Schengen ei toimi. Tästä voi syntyä ketjureaktio, Pentikäinen sanoo.

Hän kokee, että pakolais- ja siirtolaiskriisi on EU:lle erittäin haastava tilanne ja jo siitä selviytyminen on oma haasteensa. Kriisi voi myös pakottaa unionia uudistumaan tavalla, johon ei aiemmin ole ollut valmiutta, Pentikäinen arvioi.

LUE MYÖS: Hyytävä ennuste ”uudesta maailmanjärjestyksestä”: ”Tämä on vasta alkua”