Somalitaustainen radiojuontaja ja keskustapoliitikko Abdirahim Hussein, joka tunnetaan myös nimellä ”Husu” pitää pieniä paikkakuntia maahanmuuttajille parempana paikkana kuin pääkaupunkiseutua. Hänen mielestään somalinaisia voitaisiin aktivoida työelämään nykyistä paremmin.

–Meillä on ollut passivoiva maahanmuuttolinja, jossa jokainen on saanut päättää itse, mikä heille on mielekästä. Pitää olla porkkanaa ja keppiä keinona. Mielestäni somalinaiset ovat jo mukana [työelämässä], ei ehkä niin paljon kuin pitäisi olla. Voisimme helpottaa sitä, että lapset laitettaisiin jo vuoden tai kahden vuoden ikäisinä päiväkotiin. Sieltä tultaisiin työharjoitteluun, työssäoppimiseen, suomen kielen kursseille, Hussein sanoi Uuden Suomen suorassa videolähetyksessä tänään perjantaina.

Hänen mukaansa ongelmana on esimerkiksi se, että kursseille, työharjoitteluun ja työkokeilupaikkoihin ei pääse jos ei ole tarpeeksi hyvä kielitaito.

–Heti kun tullaan maahan on oltava mahdollisuus, että ihmiset voi saada aktivoivia kielikursseja, Hussein sanoi.

–Toinen ongelma on se, että meillä pääkaupunkiseudulla on ollut suuria joukkoja. Jos minä päättäisin, mihin ihmiset sijoitettaisiin, sanoisin, että pikkupaikkakunnat, pienet kylät. Siellä opitaan kieltä, suomalaista kulttuuria. Laitan käden sydämelle, että suomea ja suomalaisuutta opitaan parhaiten Kehä III:n ulkopuolella, hän kertoi.

Miksi pienet paikkakunnat ovat maahanmuuttajille parempia?

–Jokainen joka tulee maahan yleensä etsii samankaltaisia ihmisiä, turvaverkostoa. Kun en puhu kieltä, voin hakeutua helposti minun kaltaisten ihmisten pariin. Pääkaupunkiseudulla valitettavasti tai onneksi niitä on olemassa. Joku voi tulla kotimaasta suoraan tänne ja hakeutua näihin ryhmiin heti, mutta kun mennään pienille paikkakunnille, joissa on erilaisia ihmisiä, heidän kanssaan joutuu olemaan tekemisissä, Hussein vastasi.

–Suurin osa maahanmuuttajataustaisista, jotka ovat tässä maasta onnistuneet poliittisesti, kielellisesti kulttuurisesti sopeutumaan paremmin seitsemän kymmenestä on muualta kuin Helsingistä, hän väittää.

Valtiontalouden tarkastusviraston VTV:n selvityksen mukaan maahanmuuttajataustaisten oppilaiden osaamistaso on selvästi heikompi ja he jäävät useammin toisen asteen koulutuksen ulkopuolelle.

Husseinin mielestä maahanmuuttajataustaisia lapsia ja nuoria voidaan auttaa menestymään koulussa paremmin. Hän toimii itsekin asian hyväksi Kanava-nuoriso ry:ssä, joka on maahanmuuttajataustainen järjestö. He ovat rekrytoineet eläkkeelle jääneitä opettajia iltakerhotoimintaan, jossa opettajat auttavat nuoria, joilla on vaikeuksia koulussa.

–Koulu ei riitä ja kun kotona ei ole vanhempia jotka pystyisivät käymään asioita läpi, toisin kuin suomenkielisellä lapsella, Hussein kertoi.

Martti Ahtisaaren konfliktinratkaisujärjestö CMI:n asiantuntija Hussein al-Taee on arvioinut, että radikalisoitumisen ehkäisemiseksi olisi tarkistettava myös koulujen islaminopetuksen laatua, ja korostaa opetuksessa islaminuskon radikalismia vastaan ohjaavia määräyksiä.

Hussein on samoilla linjoilla al-Taeen kanssa.

–Olen sitä mieltä, että koulutuksen kautta. Kun lähestytään musliminuoria, prosessin pitää mennä niin, että myös vanhemmat otetaan mukaan. Tähän mennessä prosessi on mennyt niin, että otetaan vanhemmat ja lapset erikseen. Tämä ei toimi. Ne eivät tue toisiaan, Hussien kommentoi.

–Jos viranomaiset lähestyvät lapsia, tulee projektiehdotuksia, miten maahanmuuttajia pitäisi kotouttaa, sopeuttaa, olisi hyvä ottaa myös vanhempien mietteet huomioon. Ei riitä, että puhuu koko päivän lapsille jostain asiasta. Kun he menevät kotiin, vanhemmat ovat eri mieltä niiden metodien kanssa ja sitten käydään kovaa keskustelua. Lapsi tarvitsee sellaisen neutraalin kentän missä hänet voi altistaa hyviin elämän tapoihin. On tärkeää että koulutukseen panostetaan, hän totesi.

Uskotko, että musliminuoret erityisessä syrjäytymisvaarassa?

–Uskon, että kaikki nuoret ovat syrjäytymisvaarassa. Musliminuoret liikkuvat muiden nuorten kanssa, he eivät ole omissa kerhoissaan, joissa lukee ”vain musliminuorille”. He ovat ateistien, eri uskontokuntien ja etnisten ryhmien kanssa tekemisissä, Hussein vastasi.

–Jokainen syrjäytynyt lapsi on tulee kalliiksi ja maksaa paljon rahaa, hän sanoi.

Uusi Suomi keskusteli Husseinin kanssa vielä suoran lähetyksen jälkeenkin. Husseinin mielestä Suomen kulttuurissa tai laissa ei ole mitään, mikä estäisi häntä muslimina sopeutumasta suomalaiseen yhteiskuntaan.

Uskotko, että islam aiheuttaa uskontona ristiriitoja, joiden vuoksi on hankalaa löytää paikka länsimaisessa yhteiskunnassa?

–Ei. Olen lukenut koraania ja ymmärrän siitä jonkin verran. En ole ihan kannesta kanteen lukenut, mutta en löydä sieltä sellaista tiettyä kohtaa, joka estäisi minua olemasta niin kuin muut täällä. Minua siellä jopa kehotetaan noudattamaan enemmistön lakeja, ja Suomessa enemmistön laki on demokraattisesti valittu hallitus ja heidän tekemät päätökset. Niiden takana jokaisen on seistävä, vaikka ne eivät maistuisi hyvältä, Hussein vastasi.

Hän korosti, että Suomen laki ei estä häntä mitenkään harjoittamasta uskontoaan.

Onko ristiriitoja tapojen tai sopeutumisen kanssa?

–En henkilökohtaisesti löydä suomalaisesta yhteiskunnasta asiaa, joka estää minua muslimina sopeutumasta yhteiskuntaan, Hussein sanoi.