Uutisanalyysi: Hallitus ja virkamiehet eivät tunnu tietävän, paljonko soten viivästyminen oikeasti maksaa.

Pääministeri Juha Sipilä vastasi toimittajien kysymyksiin keskustan eduskuntaryhmän kokouksen jälkeen Helsingissä 26. kesäkuuta 2018. © LEHTIKUVA / SEPPO SAMULI

Pääministeri Juha Sipilä (kesk) kertoi eduskunnassa 26. kesäkuuta 2018 odotetun sote-viestin. Sote- ja maakuntauudistus lykkääntyy vuodella, maakuntavaalit pidettäisiin vasta toukokuussa 2019 ja lykkääntymisestä aiheutuu lisäkustannuksia 200 miljoonaa euroa.

Samalla Sipilä vaati, että hallituspuolueiden eduskuntaryhmät sitoutuvat jokaiseen kolmeen kohtaan. Ja niinhän ne sitoutuivat.

Uutinen levisi kulovalkean lailla. Nyt se on varmaa! Sote lykkääntyy! Vaalit lykkääntyvät! Laskun maksavat veronmaksajat!

Todellisuudessa Sipilän kolmen kohdan luettelosta mikään ei varmuudella pidä paikkaansa. Sote voi vielä kaatua, mikä tarkoittaa, ettei maakuntavaaleja järjestetä lainkaan.

Vähiten paikkaansa piti Sipilän heitto 200 miljoonan euron lisäkustannuksista. 200 miljoonaa euroa on vuodessa paljon rahaa. Jos summa käytettäisiin pelkästään virkamiesten palkkoihin, sillä saisi työllistettyä ainakin 2 000 virkamiestä vuodeksi pelkän soten valmisteluun.

Kokoomuslähteet toppuuttelivat Suomen Kuvalehdelle Sipilän heittoa 200 miljoonan euron lisäkustannuksista. Todellista lisäkustannusta ei vielä tiedetä. Kokoomuslaisten käsityksen mukaan lisäkustannus kuitenkin liikkuisi 100–200 miljoonassa eurossa.

Tätäkin arviota voi pitää leväperäisenä.

Suomen Kuvalehti kysyi soten lisäkustannuksista myös Päivi Nergiltä, joka on maakunta- ja sote-uudistuksen projektijohtaja ja valtiovarainministeriön hallintopolitiikan alivaltiosihteeri.

Johtava virkamieskään ei osannut sanoa, miten suuret lisäkulut soten lykkääntyminen veronmaksajille tuo.

Nerg selitti, että rahaa kuluu ICT-hankkeisiin, työhön ja muutoskustannuksiin.

Onko kyse nyt siitä, että rahaa otetaan paikasta B, kun muuten sitä olisi otettu paikasta A?

”Osa juuri niin, varsinkin ICT:ssä”, Nerg viestitti sähköpostitse.

Selvyyden vuoksi, voitteko laskea, mikä on oikea lisäkustannus?

”Hyvä huomio. Tässä ICT-asiassa kyse lisärahasta kyllä. Mutta kahdesta eri korista: valmisteluraha – muutoskustannus”, Nerg vastasi.

Lisäkustannukset näyttävät olevan hankala asia Sipilän hallitukselle ja virkamiehille. Heitto 200 miljoonan euron lisäkustannuksista tuntuukin lähes propagandalta.

Olisivatko veronmaksajat säästäneet 200 miljoonaa euroa, jos sote olisi saatu alkuperäisessä aikataulussa maaliin?

Kenen syy lisäkustannus on? Onko syy Sipilän hallituksen? Vai onko syy sote-vastustajien ja opposition?

Ihmetystä aiheuttavat myös ICT-hankkeiden lisäkustannukset. Miten lisäkustannuksia voi tulla, sillä hankkeiden piti olla valmiit alkuperäisen suunnitelman mukaan jo vuonna 2020. Tehdäänkö hankkeita nyt jotenkin hitaammin ja huonommin?

Vai olisiko niin, että budjetit sote-valmistelun osalta olisivat joka tapauksessa paukkuneet yli? Nyt tuli osuva hetki puhua lisäkustannuksista aikataulun lykkääntymisen varjolla.

Ja voihan olla niinkin, että lisäkustannuksia voi tulla paljon enemmän kuin 200 miljoonaa euroa.

Pääministeri Sipilä ei vastannut SK:n esittämiin kysymyksiin soten lisäkustannuksista.