Kunnat luottavat palvelutalojen omavalvontaan. Gerontologian professorin mielestä kunnissa ei pidä olla liian sinisilmäisiä.

Yle selvitti, miten kunnat valvovat vanhusten tehostetun palveluasumisen tuottajia. Osa kunnista on lisännyt tarkastusten määrää tai yllätyksellisyyttä alkuvuodesta ilmenneiden väärinkäytösten seurauksena.

Selvityksen perusteella hoivakotien yleisin ongelma on puutteellinen hoitajamitoitus, mutta myös esimerkiksi siisteydessä, henkilökunnan osaamisessa ja lääkehoidossa on kuntien valvonnan perusteella ilmennyt puutteita. Kuntien mukaan hoivakodit puuttuvat pääosin säntillisesti tarkastuksissa havaittuihin epäkohtiin.

Yksityisten järjestämän vanhusten tehostetun palveluasumisen valvonnan määrä ja laatu kuitenkin vaihtelevat rajusti kuntien välillä.

Valtaosa valvoo edes vähän

Ylen keräämän aineiston perusteella kuntien yksityisiin tehostetun vanhusten palveluasumisen yksiköihin kohdistamat yllätystarkastukset ovat harvinaisuus, vaikka ne kuuluvat valvonnan keinovalikoimaan. Valtaosa kunnista kertoo kuitenkin valvovansa palveluntarjoajia vähintään kerran vuodessa ennalta ilmoitetulla käynnillä.

Tuntuu, ettei muuta ehdi tehdäkään, mutta onhan valvontaa tehtävä. Rauni-Maaria Kesälahti

Kunnilla on myös käytössään muita valvonnan muotoja tarkastuskäyntien lisäksi. Yksiköihin pidetään yhteyttä sähköpostitse ja puhelimitse. Monet kunnat keräävät lisäksi palautetta hoidettavilta ja omaisilta. Moni kunta tekee annetun palautteen perusteella myös tarkastuksia.

Alla olevasta koneesta voit katsoa, miten kotikuntasi valvoi vanhusten tehostettua palveluasumista vuonna 2018. Osa kunnista ja kaupungeista ei vastannut tai vastasi puutteellisesti Ylen asiakirjapyyntöön tai kysymyksiin. Näiden kuntien osalta tiedot puuttuvat taulukosta.

Katso tästä, miten sinun kuntasi valvoo vanhusten tehostetun palveluasumisen yksiköitä.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Toteutus vaati toimiakseen JavaScriptin. Katso oman kuntasi vastaus Hae kuntaa... Hae kuntaa...

Kohut tiukensivat linjaa

Useiden väärinkäytösten ja ongelmien tultua julkisuuteen vuodenvaihteessa osa kunnista on muuttanut valvontakäytäntöjään. Etelä-Suomen aluehallintovirastosta kerrotaan, että sen valvomissa kunnissa tilanne on parantunut viime vuodesta.

Etelä-Suomen AVIn sosiaalihuoltoyksikön päällikkö Eija Hynninen-Joensivu kertoo sähköpostitse, että kunnat ovat valveutuneempia valvontavelvollisuuksistaan ja seurannasta. Osa kunnista on panostanut lisäresursseja valvontaan.

– Kunnat ovat lähteneet tarkastamaan yksityisiä asumisyksiköitä hyvin alkuvuodesta. Myös ennalta ilmoittamattomia tarkastuskäyntejä on tehty aikaisempaa enemmän.

Mikko Savolainen / Yle

Moni kunta kertoi Ylelle puuttuneensa tarkastuksissa etenkin hoitajamitoituksiin. Esimerkiksi Säkylä kertoo tiukentaneensa linjaansa entisestä.

Kunnassa tehtiin kaikki valvonta yllätyskäynnein jo vuonna 2018. Tämän vuoden osalta Säkylä ja sen yhteistyökunnat tiukensivat palvelusetelien myöntämisen ehtoja. Kunnat vaativat vahintään 0,6 hoitajaa per asukas ja lisäsivät sopimuksiin sanktiopykälän, joka mahdollistaa sakon sääntöjen rikkomisesta.

Myös Pieksämäki on lisännyt valvontaa tänä vuonna. Ikäihmisten palveluiden tulosaluejohtaja Rauni-Maaria Kesälahden mukaan aluehallintovirasto huomautti viime vuonna, että yksityisten palvelunjärjestäjien valvontaa täytyy kaupungissa tehostaa ja niitä koskien on tehtävä kattava valvontasuunnitelma.

Se on Kesälahden mukaan nyt tehty. AVI on ohjeistanut kaikkia Suomen kuntia, että yksityiset yksiköt on tarkastettava ainakin kerran vuodessa tai tarpeen mukaan useamminkin.

– Olemme tehneet nyt jo vuoden lopun jälkeen neljä tarkastuskäyntiä ja viides alkaa. Niissä menee 2–3 tuntia ja paperityöt jatkuvat illalla. Tuntuu, ettei muuta ehdi tehdäkään, mutta onhan valvontaa tehtävä, Rauni-Maaria Kesälahti kertoo.

Jos yrityksessä tiedetään, mitä heiltä odotetaan, niin on helppoa lavastaa asiat hyvälle tolalle tarkastuksen ajaksi. professori Marja Jylhä

Aluehallintoviraston mukaan useissa kunnissa on nyt ryhdytty laatimaan tai tarkentamaan valvontasuunnitelmia. Esimerkiksi joissakin pienissä kunnissa valvontaosaaminen on voinut jäädä ohueksi niukkojen resurssien vuoksi tai sen vuoksi, ettei alueella ole aiemmin ollut yksityisiä hoivakoteja.

Esimerkiksi pohjoissavolaisessa Tervossa valvontakäynnit lisääntyvät jatkossa, kun kunnan hoivakoti siirtyy Attendolle.

– Suomessa on kuitenkin paljon niin pieniä kuin isoja kuntia, jotka nousevat esiin edistyksellisellä vanhustenhuollolla ja toimivat hyvin, Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston sosiaali- ja terveysyksikön päällikkö Niina Siirilä muistuttaa.

Resurssien ja uskalluksen puute

Varsinais-Suomessa sijaitseva Laitila siirtyi tekemään pelkkiä yllätyskäyntejä valvonnan suhteen alkuvuodesta 2019. Nyt yksityiset palveluntuottajat tarkastetaan kaksi kertaa vuodessa ennalta ilmoittamatta.

Sosiaali- ja terveysjohtaja Jussi Mattilan mukaan toiminta muuttui vuoden alussa julkisuudessa esiin nousseiden kohujen seurauksena, vaikka kohut eivät ole Laitilan tilaamia palveluita suoraan koskettaneet. Mattila ei osaa arvioida sitä, miksi Laitila on harvinaisuus kuntien joukossa, mutta toivoo vastaavaa muutosta tarkastuskäynteihin muuallakin Suomessa.

– Todennäköisesti kyse on resurssien ja uskalluksen puutteesta, mikä on nyt toivon mukaan muuttumassa yksityisten toimijoiden kielteisen julkisuuden myötä.

Petra Ristola

Jussi Mattilan mukaan olisi kaikkien etu, että tarkastuskäynnit tehtäisiin kaikissa kunnissa samalla lailla, ennalta ilmoittamatta.

Samaa mieltä on Tampereen yliopiston gerontologian professori Marja Jylhä. Hänen mielestään on "aivan hassua", että yllätystarkastuksia tehdään niin vähän.

– Jos yrityksessä tiedetään, mitä heiltä odotetaan, niin on helppoa lavastaa asiat hyvälle tolalle tarkastuksen ajaksi.

Jylhän mielestä yllätystarkastukset ovat ainoa merkityksellinen tapa tehdä tarkastuksia.

Valvontaviranomaisen näkemyksen mukaan puolestaan molempia valvontakäyntien muotoja tarvitaan ja suunnitelluissa valvontakäynneissä on omat hyvät puolensa.

– Tavoitehan tarkastuksella ja ohjauksessa ei ole saada yksikköä ja vastuuhenkilöä virheistä kiinni, vaan ohjata korjaamaan puutteet yksikön toiminnassa, sanoo sosiaalihuollon ylitarkastaja Satu Syrjälä Itä-Suomen aluehallintovirastosta.

Yllätyksellä on merkitystä

Moni kunta kertoi Ylelle päätyneensä suunniteltuihin valvontakäynteihin muun muassa sen vuoksi, että niin on helppo varmistaa, että vastuuhenkilöt ovat paikalla tarkastettavassa yksikössä. Yllätyksellä on kuitenkin merkitystä.

Tämä näkyy esimerkiksi Nakkilan ja Attendo Keinulan tapauksen kohdalla. Nakkila tarkisti Keinulan toimintaa kolme kertaa vuonna 2018. Tarkastukset jatkuivat vuoden 2019 puolella Lounais-Suomen AVIn kanssa. Yle kertoi havaituista ongelmista hoitajien määrässä huhtikuun alussa. Tieto ongelmista tuli Ylelle tämän selvityksen yhteydessä pyydetyistä tarkastuskertomuksista.

Keinulaa käsittelevässä Ylen jutussa kerrottiin, että yhtenä päivänä kolme hoitajaa jättäytyi ennalta ilmoittamatta pois töistä, jolloin yksi hoitaja oli vastuussa kahdestatoista vanhuksesta. Samana päivänä kunnan vanhuspalveluiden johtaja teki hoivakotiin yllätystarkastuksen.

Ongelmia oli kuitenkin jo aiemmin. Marraskuun 2018 valvontaraporttien mukaan Keinulan ongelmat tiivistyvät henkilöstön määrään.

Attendon ja kunnan mukaan tilanne on korjaantumassa ja Keinulaan on muun muassa palkattu vakituista väkeä sijaisten tilalle.

Miten hoivapalveluiden tuottajia valvotaan? Palveluntuottajien omavalvonta on valvonnan ensisijainen muoto.

Yksikön omavalvontasuunnitelman on oltava julkisesti nähtävänä ja sitä on seurattava.

Kunta on vastuussa palvelun järjestämisestä ja sillä on velvollisuus valvoa sekä ostopalveluja että omaa toimintaansa.

Kunnan pitää valvoa, että yksiköiden toimintaedellytykset täyttyvät eli esimerkiksi henkilökuntaa on riittävästi. Stä, miten valvonta hoidetaan, ei ole säädetty laissa.

Valvontavelvollisuus säilyy, vaikka kunnan asukas sijoitettaisiin toiseen kuntaan. Esimerkiksi tarkastusraportit pitää lähettää sijoittavaan kuntaan.

Aluehallintovirastot valvovat oman alueensa kuntien ja muiden julkisten ja yksityisten tahojen palvelujen järjestämistä.

Valvira valvoo merkitykseltään suuria, periaatteellisia tai laajoja tapauksia.

Kristiinankaupungin Esperi Caren Ulrikaan tekemien tarkastusten kohdalla yllätyksen merkitys ongelmien selvittelyssä tulee myös hyvin esiin. Kristiinankaupunki, josta kohu yksityisistä hoitokodeista alkoi purkautua vuoden alussa, havaitsi jo omissa tarkastuksissaan ongelmia hoivakoti Ulrikassa.

Kaupungin mukaan perusturvakeskuksen kaksi virkailijaa vierailivat hoitokodissa tammikuussa 2018 ilman ennakkovaroitusta. Perusturvakeskus ja AVI tekivät yhdessä tarkastuskäynnin Ulrikaan kesäkuussa 2018. Tästä käynnistä ilmoitettiin etukäteen.

Ennalta ilmoittamattoman käynnin perusturvakeskus ja AVI tekivät viime marraskuussa.

Ylelle lähettämässään vastauksessa kaupunki kuvaa ongelmia Ulrikan henkilöstövajauksessa suuriksi. Valvontaraporttien ja valvontakäyntien määrästä on pääteltävissä, että kunta on yhdessä AVIn kanssa yrittänyt saada Esperiä ratkaisemaan hoivakoti Ulrikan ongelmia vähintään kesäkuusta 2018 alkaen.

Valvira keskeytti Ulrikan toiminnan tammikuussa 2019. Toimintansa se oli aloittanut vuoden 2016 joulukuussa. Päivää ennen tämän jutun julkaisua Valvira antoi poikkeuksellisen määräyksen (siirryt toiseen palveluun) koskien Esperi Caren kaikkia vanhustenhuollon toimintayksiköitä: toimintaa on korjattava uhkasakon tai luvan menettämisen uhalla.

Omavalvonta ei riitä

Koko maassa pääasiallinen valvonnan muoto on yksiköiden omavalvonta, jota varten on oltava suunnitelma. Ylen selvityksen perusteella kunnat myös luottavat siihen, että yksityisten palveluntarjoajien omavalvonta toimii. Tämä selittää monen kunnan kohdalla sitä, miksi muu valvonta on vähäistä.

Itä-Suomen AVIn Satu Syrjälän ja Länsi- ja Sisä-Suomen AVIn sosiaali- ja terveysyksikön päällikön Niina Siirilän mukaan lähtökohtana on, että palveluntuottajien omavalvontaan pitää voida luottaa ja luottamuksen viranomaisen ja palveluntuottajan välillä on oltava molemminpuolista.

Kysyimme kunnilta myös, miten niissä valvotaan sitä, että tehostetun palveluasumisen yksiköiden omavalvontasuunnitelmat toteutuvat. Pyysimme myös kunkin yksikön, niin yksityisten kuin kuntien omienkin yksiköiden, omavalvontasuunnitelman nähtäväksi. Saimme muun muassa seuraavanlaisia kuvauksia omavalvonnasta:

"Omassa yksikössä jatkuva seuranta ja omavalvontasuunnitelman vuosittainen päivitys. Yksityisten palveluntuottajien omavalvontasuunnitelman toteutumista käydään läpi valvontakäynneillä."

"Omavalvonnan toteutumista seurataan jatkuvasti päivittäistyössä."

"Vanhustyönpäällikön työhuone on palvelukeskuksessa, valvonta toteutuu myös siten."

"Yksiköiden johtajat ovat vastuussa oman valvontasuunnitelmansa laatimisesta ja sen seuraamisesta."

Selvityksessä kävi myös ilmi, että kaikesta valvonnasta ei varsinkaan pienissä kunnissa raportoida ja osa valvonnasta on hyvin epävirallista. Näin on esimerkiksi silloin, jos kunnassa koetaan, että osa-alueesta vastaavan johtajan tai valvojan läheisyys luo riittävän paineen noudattaa sovittuja sääntöjä. Moni kuvasi tällaista tilannetta hyväksi yhteistyöksi tai päivittäiseksi kanssakäymiseksi.

Gerontologian professori Marja Jylhä ihmettelee kuntien luottoa hoivakotien omavalvontaan. Jylhän mielestä omavalvonta on hyvä ja tarpeellinen asia, mutta valvontaa ei voi jättää yksinomaan sen varaan.

Valviran sosiaalihuollon valvontaosaston ylitarkastaja Mervi Tirin mukaan hoivayksiköissä yleensä tehdään kyllä omavalvontasuunnitelmat, mutta käytännössä valvonnassa on puutteita.

– Tämän hetken valvontahavaintojen perusteella sekä kuntien että palveluntuottajien omavalvonnassa on parantamisen varaa. Suunnitelmia ei toimeenpanna yksiköissä, Tiri sanoo.

Osa kunnista pitänyt palvelut itsellään

Osa pienistä kunnista on pitänyt vanhustenhuollon täysin omissa käsissään. Tällöin ne eivät valvo omaa toimintaansa kuin omavalvonnan kautta. Näin on muun muassa Enontekiöllä, Vehmaalla, Taivassalossa ja Kustavissa.

Vehmaan kunnanjohtaja Ari Koskinen kertoo seuranneensa surullisena yksityisiin hoivapalveluiden tarjoajiin kohdistuneita kohuja.

Vehmaa kävi neuvotteluja vanhusten palveluiden yksityistämisestä Attendon kanssa vuosina 2016–2017. Ari Koskinen esitti tuolloin kunnanhallitukselle, että neuvotteluja Attendon kanssa jatketaan. Vehmaan valtuusto torppasi esityksen.

– Olen vilpittömästi tyytyväinen siihen, että valtuusto kaatoi ehdotukseni. Lopputulos on näin parempi, kun olen seurannut surullisin mielin viimeaikaista keskustelua vanhustenhuollosta. Valtuusto teki oikean ratkaisun, Ari Koskinen sanoo.

Vehmaalla neuvotteluja palvelujen yksityistämisestä käytiin säästöjä ajatellen.

– Kyllä siinä raha oli mielessä ainakin allekirjoittaneella. Jälkeenpäin olen monesti miettinyt, että kaikkea ei voi pelkästään rahalla mitata.

Miten vanhustenhoito saadaan kuntoon?

Professori Marja Jylhän mielestä tarkastuksia tarvitaan, mutta ne eivät riitä mikäli perusasiat eivät ole kunnossa: hoitajia pitää olla riittävästi ja heitä pitää johtaa oikein.

– Jokaisen pitää ymmärtää, ketä varten työtä tehdään. Työkulttuurin pitää olla kunnossa.

Jylhän mielestä hoitajamitoitustakin tarvitaan, mutta siihenkin liittyy kysymyksiä: keitä se tarkalleen ottaen koskee ja mikä on riittävä määrä.

Aluehallintoviraston mukaan vanhusten hoivan hyvän valvonnan ykkösedellytys on, että kunnassa tai kuntayhtymässä on valvontatehtäviin nimetty viranhaltija tai -haltijat. Valvontaa tulee AVIn mukaan tehdä suunnitelmallisesti ja sen vaikuttavuutta pitää arvioida.

– Keskusteluissa on noussut esille myös laajemman kuntayhteistyön toteuttaminen valvontatehtävissä, esimerkiksi pienet kunnat voisivat yhdistää voimavarojaan ja muodostaa valvontatiimejä, Niina Siirilä Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta pohtii.

Yksi keino voisi olla lisätä myös AVIn ja Valviran yllätystarkastuksia, pohtii puolestaan Mervi Tiri. Tämä vaatisi lainmuutosta.

– Valvonnan vaikuttavuuden kannalta olisi hyvä, jos voitaisiin tehdä enemmän ja nykyistä kevyemmin perustein yllätystarkastuksia. Se voisi olla myös kunnille ja palveluntuottajille heräte.

Tiri sanoo, että omavalvontaa pitäisi resurssoida paremmin, kehittää ja kouluttaa.

– Omavalvonnan lainsäädännöllistä osaamista olisi hyvä vahvistaa kunnissa. Miettiä valvontaprosesseja eli käydä läpi, millä tavalla valvotaan mitäkin palvelua.

Miten juttu tehtiin? Lähetimme asiakirjapyynnön kaikille manner-Suomen kunnille siitä, miten kunnat valvovat vanhusten tehostettua palveluasumista. Pyysimme kunnilta niiden suorittamien valvontakäyntien raportit sekä yksityisten ja kuntien omien yksiköiden omavalvontasuunnitelmat. Lisäksi kysyimme kunnilta seuraavia asioita: Kuinka monta tarkastuskäyntiä kuntanne käyttämiin tehostetun palveluasumisen yksiköihin tehtiin vuonna 2018? Mihin yksiköihin tarkastukset tehtiin? Kuinka moni tarkastuksista tehtiin ennalta ilmoittamatta? Onko havaitut epäkohdat korjattu ja millä keinoilla varmistatte, että epäkohdat tulevat korjatuksi? Millä tavoin omavalvonnan toteutumista seurataan kunnassanne? Juttu on tehty saatujen tietoja ja haastatteluiden pohjalta.

9:42 korjattu Kärsämäen tietoja hakukoneesta.

25.4. Lisätty Kärsämäen, Riihimäen ja Rovaniemen tiedot.

1.5.2019 14.30 korjattu Tampereen ja Jämsän tietoja.

8.5.2019 10:15 Lisätty Seinäjoen tiedot.