Alueellinen eriytyminen on vahvistunut suurilla kaupunkiseudulla synnyinmaan ja tulotason mukaan.

Tästä on kyse THL:n tutkimuksessa tutkittiin 20-64-vuotiaiden suomalais- ja ulkomaalaissyntyisten alueellista eriytymistä Helsingissä, Turussa ja Tampereella 2000-2014

Alueellinen eriytyminen on vahvistunut Helsingin, Turun ja Tampereen seuduilla vuosituhannen vaihteen jälkeen

Pieni- ja suurituloisten alueellinen eriytyminen on voimistunut 2000-luvun alun jälkeen suurimmilla kaupunkiseuduilla, kertoo tuore THL:n tutkimus (siirryt toiseen palveluun). Tämä näkyy erityisesti Turun ja Tampereen seudulla.

– Suurissa kaupungeissa tuloerot, asumisen kalleus ja suurempi maahanmuuttajaväestö lisäävät alueellista eriytymistä, kertoo THL:n tutkimuspäällikkö Timo Kauppinen.

Eriytymiseen voidaan vaikuttaa kaupunkisuunnittelulla ja asuntopolitiikalla Timo Kauppinen

Tuloerot ovat Kauppisen mukaan kääntyneet vuoden 2008 taantuman jälkeen laskuun, joten tuloerot eivät yksin selitä eriytymistä. Taustalla voi olla myös asumisen kallistuminen.

– Eriytymiseen voidaan vaikuttaa kaupunkisuunnittelulla ja asuntopolitiikalla, ja tässä seudullinen yhteistyö kuntien välillä on tärkeää.

Ulkomaalaissyntyisiä useammin köyhillä alueilla

Tutkimus myös osoitti, että ulkomaalaissyntyisten ja suomalaissyntyisten välinen alueellinen eriytyminen on hiukan vahvistunut.

– Pienituloiset ulkomaalaissyntyiset asuvat pienituloisia suomalaissyntyisiä useammin köyhillä alueilla.

Vuonna 2014 aineiston maahanmuuttajista 43 prosenttia kuului asuinseutunsa alimpaan tuloviidennekseen, suomalaissyntyisistä 17 prosenttia.

Tätä voi selittää se, että maahanmuuttajat ovat Kauppisen mukaan yleisemmin pienituloisia kuin suomalaissyntyiset.

Alueellista eriytymistä myös muualla

Myös esimerkiksi Lahden seudulla on asuinalueita, joissa asuu enemmän pienituloisia kuin muilla alueilla. Yksi näistä on ollut Liipola, jonka pahamaineisuus on 70–80-luvulta peräisin.

– Pienituloisia ja työttömiä on ainakin Liipolassa enemmän kuin muissa kaupunginosissa. Sen huomaa Liipolassa esimerkiksi ostarilla, kun taas varakkaita asuu Lahden seudulla Jalkarannassa, sanoo Liipolan Lähiöseuran puheenjohtaja Jouni Ikonen.

Samoilla linjoilla on myös Liipolasta kertovan Omalähiön päätoimittaja Petri Salomaa.

– Siellä on yhä paljon työttömyyttä ja paljon maahanmuuttajia, mutta se on selkeästi siistiytynyt alueena, Salomaa sanoo.

Salomaa uskoo, että Liipolan asunnot ovat halpoja ja tästä syystä alueelle ei hakeudu hyväosaisia tai varakkaita asumaan.

– Myös Mukkulasta ja Riihelästä löytyvät Lahden halvimmat asunnot. Sinne ei muuta hyväosaisia tai hyvätuloisia.

Salomaan mukaan Lahdessa on jossain määrin nähtävissä not in my backyard-ilmiö eli että tiettyjä asuinyksiköitä ei haluta omaan naapuriin.

– Jotenkin ollaan suvaitsevaisia, mutta jos se on naapurissa, sitä ei suvaita. Teot ja sanat eivät kohtaa.

Samoissa kaupunginosissa olisi hyvä asua tasaisemmin ihmisiä eri tuloluokista Jouni Ikonen

Salomaa uskoo myös, että asuntojen arvon saatetaan pelätä laskevan, jos naapuriin rakennetaan vaikkapa päihdekuntoutusyksikkö.

– Voidaan ajatella, että menetän rahaa, kun naapuriin rakennetaan sellaista.

Liipolan Lähiöseuran puheenjohtajan Jouni Ikosen mukaan alueellinen eriytyminen on huolestuttavaa.

– Voi olla, että kaupunginosasta on tietty mielikuva. Samoissa kaupunginosissa olisi hyvä asua tasaisemmin ihmisiä eri tuloluokista, Ikonen sanoo.