Elettiin joulukuuta 2004. Joensuulainen Anne Repo lähti Hammaslahdesta Joensuuhun John Deeren tehtaalle töihin iltavuoroon trukkikuskiksi. Hän ajeli pakettiautollaan kahdeksaakymppiä, kun tiessä olleet urat ja polanne saivat auton heittelehtimään. Muutaman piruetin jälkeen auto meni kaksi kertaa katon kautta ympäri ja päätyi syvälle metsän puolelle. Auto vaurioitui, mutta Repo luuli selvinneensä säikähdyksellä.

– Olin varmaan sokissa, mutta ensimmäinen ajatus oli, että “hitto, myöhästyn töistä”, Anne Repo sanoo.

Repo meni lääkäriin, mutta hänen kehoaan ei kuvattu. Ensin tuli viikko sairaslomaa ja sen jälkeen toinen. Lääkäri määräsi lisää särkylääkkeitä. Lanneselän kivut olivat alkaneet.

– Jonkin aikaa meni niin, että viikko kerrallaan sairaslomaa ja särkylääkettä kipuihin, Repo muistelee.

– Sitten sain kahden kuukauden sairasloman. Sen jälkeen en enää halunnut olla sairaslomalla, vaan yritin mennä töihin.

Muutaman vuoden ajan Anne Repo yritti käydä töissä. Pisin yhtäjaksoinen työssäoloaika oli kolme kuukautta, useimmiten viikko töitä ja kaksi viikkoa sairaslomaa. Lanneselän ja niskan kivut estivät työnteon.

Vajaa kolmannes eläkehakemuksista hylätään

Anne Revon tarina on tuttu. Kohtalotovereita, ihmisiä, jotka eivät kipujen tai muiden fyysisten tai psyykkisten oireiden vuoksi pysty käymään töissä, on paljon. Monet taistelevat oikeudestaan eläkkeeseen. Vaikka useat erikoislääkärit ovat tutkineet heidät ja todistaneet heidän työkyvyttömyytensä, vakuutuslääkärit tai Kelan asiantuntijat ovat sitä mieltä, että eläkkeelle pääsyn ehdot eivät täyty.

Eläketurvakeskuksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) Suomessa jätettiin 21 764 työkyvyttömyyseläkehakemusta vuonna 2017. Niistä hylättiin vajaat 30 prosenttia.

Monissa tapauksissa eläkepäätökseen vaikuttaa vakuutuslääkärin näkemys. Monessa tapauksessa eläkkeenhakija myös pettyy päätökseen.

Juuri nyt asiassa on tapahtumassa paljon. Vakuutuslääkäreiden toimintaa vastaan on tehty sekä kansalaisaloite (siirryt toiseen palveluun) että lakialoite. Lisäksi Korkein oikeus (siirryt toiseen palveluun)on huolissaan kansalaisten tasavertaisesta oikeusturvasta. KKO vaatii lakia muutettavaksi niin, että oikeusistuimen pyytäessä vakuutuslääketieteellistä lausuntoa, sen antaisi riippumaton toimielin. KKO:n mielestä tehtävä kuuluisi Valviralle.

Kipujen syytä ei löydetty

Noin vuosi kolarin jälkeen Anne Repo hakeutui yksityiselle lääkärille ja lanneselän magneettikuvauksiin. Kuvista ei löytynyt merkittäviä muutoksia. Yhdellä sairaalakäynnillä vuosia onnettomuuden jälkeen Revon luusto kuvattiin, kun nainen kertoi suvussaan esiintyvän selkärankareumaa. Reumaa ei löytynyt, ei myöskään fibromyalgiaa.

Anne Revon päivä alkaa hitaasti. Tapio Laakkonen / Yle

Kivut olivat kuitenkin jatkuva seuralainen Anne Revon elämässä.

– Välilllä soitin ambulanssin itselleni, kun kivut olivat niin kovat. Päädyin päivystyksen kautta sairaalaan osastolle, jossa kipua lääkittiin muutaman päivän ajan, Repo muistelee.

Aivovamma todettiin vuosia myöhemmin

Anne Repo ei jaksa muistaa kaikkia lääkkeitä, joita hänen kipuihinsa on kokeiltu. Yhteistä niille oli se, että ne eivät auttaneet kipuihin. Kipu tuntui äärimmäisen kovana lanteen kohdalla ja säteili myös toiseen jalkaan. Myös toisen jalan etureisi alkoi puutua, se vaiva on seurannut näihin päiviin saakka.

– Lääkärit määräsivät muun muassa opiaatteja. Kipuihin ne eivät auttaneet, mutta pään ne saivat sekaisin, puheestakaan ei saanut oikein selvää. Lopetin opiaattilääkkeiden käytön. Vasta noin seitsemän vuotta kolarin jälkeen sain sopivamman lääkityksen. Sen avulla pystyn nyt jopa kävelemään, Repo kertoo.

Vihdoin vuonna 2014 Anne Repo löysi tuttavan suosituksesta lääkärin, joka teki diagnoosin oireiden perusteella. Silloin selvisi, että Repo oli saanut kolarissa kaularangan retkahduksen ja aivovamman. Pää oli retkahdellut liian rajusti auton pyöriessä ympäri, ja tiettyihin aivojen osiin oli kohdistunut liian suurta painetta.

– Aivovamma on nyt virallistettu neuropsykologisella testillä, Repo sanoo.

Kansalais- ja lakialoite vakuutuslääkäreitä vastaan

Kevään aikana eduskunnan käsittelyyn on tulossa kaksi aloitetta, jotka liittyvät vakuutuslääkäreiden toimintaan.

Oululainen Pertti Latvala teki keväällä 2018 kansalaisaloitteen (siirryt toiseen palveluun) vakuutuslääkäreiden vallan kaventamiseksi. Kansalaisaloite keräsi melko nopeasti eduskunnan käsittelyyn vaadittavat 50 000 nimeä. Keskeinen tavoite Latvalan aloitteessa on muuttaa lakia niin, että vakuutuslääkäreiden ja muiden asiantuntijalääkäreiden lausunnot olisivat samanarvoisia. Latvalan mukaan vakuutuslääkärit mitätöivät usein monien erikoislääkäreiden potilaista antamat lausunnot, vaikka eivät itse ole nähneet potilasta.

Perussuomalaisten kansanedustaja Jari Ronkainen teki syksyllä 2017 lakialoitteen, joka niin ikään kaventaisi vakuutuslääkäreiden vaikutusvaltaa. Vakuutuspäätökset pitäisi tehdä aloitteen mukaan lähtökohtaisesti hoitavan lääkärin diagnoosin pohjalta. Lakialoite sai kannatusta kaikissa puolueissa.

Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta käsittelee näillä näkymin kansalais- ja lakialoitteet vakuutuslääkäreiden toiminnasta yhdessä. Kansalaisaloite on käsiteltävä ennen kevään 2019 vaaleja, muutoin aloite raukeaa.

Korkein oikeus (siirryt toiseen palveluun) puolestaan kaipaa puolueetonta tahoa, joka kirjottaisi vakuutuslääketieteellisiä lausuntoja. KKO esitti syyskuussa valtioneuvostolle lainsäädännön muuttamista niin, että Valvira kirjoittaisi lausunnon, kun oikeusistuin pyytäisi sitä. Oikeus voisi siis pyytää lausuntoa päätöksensä tueksi silloin, kun kansalainen on valittanut vakuutuslääkärin tekemästä päätöksestä oikeuteen.

Asia kuului Valviran tehtäviin vuoteen 2011 asti. Sen jälkeen lausuntoja kirjoittivat yliopistolliset sairaanhoitopiirit, mutta nekin ovat ilmoittaneet etteivät pysty hoitamaan asiaa. Korkein oikeus on huolissaan kansalaisten yhdenvertaisesta oikeusturvasta.

Mieli yhteydessä kipuihin

Kolari muutti Anne Revon elämän täysin. Ennen ahkeralle ja tunnolliselle ihmiselle oli kova pala huomata, ettei kykene tekemään töitä. Matkaseuralaiseksi tulivat masennus ja ahdistus.

– Aika nopeasti uuvuin. Ajauduin ikään kuin virran vietäväksi. Yritin vain selviytyä seuraavaan päivään. Löysin itseni myös hoitojaksolta psykiatrisesta sairaalasta.

Mielenterveysongelmat ovat tilastokeskuksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) suurin syy jäädä työkyvyttömyyseläkkeelle. Ne ovat taustalla 42 prosentissa eläkepäätöksistä. Toiseksi yleisin syy ovat tuki- ja liikuntaelinsairaudet, joiden osuus on 26 prosenttia. Vuonna 2017 työkyvyttömyyseläkettä sai Suomessa 144 600 henkilöä.

Nyt Anne Revolla on diagnosoitu elimellinen masennus. Aivovaurion vuoksi ennuste on, että masennus ei pääse paranemaan.

– Se vaikeuttaa jokapäiväistä elämää. On vaikea uskoa, että elämässä tulisi jotain hyvääkin vastaan. Olen muuttunut pessimistiksi. Psyykkiset oireet ja kivut kulkevat käsi kädessä. Jos kivut jostain syystä provosoituvat, niin se käy heti mielen päälle.

Eläkepapereita pyöritelty kymmeniä kertoja

Anne Repo on saanut korvauksia vakuutusyhtiöltään hyvin niukasti. Onnettomuuden jälkeen työnantajan vakuutusyhtiö maksoi noin kaksi kuukautta sairauspäivärahaa. Sen jälkeen Revolle tuli lausunto, jonka mukaan vaivat eivät johtuneet kolarista.

– Tein muutaman valituksen vakuutusyhtiöön, mutta ei se tuonut tulosta. Pian myös väsyin, enkä jaksanut taistella.

Aivovammat ja lääkitykset ovat heikentäneet Anne Revon muistia. Seinäkalenteri toimii muistin tukena. Tapio Laakkonen / Yle

Eläkkeelle pääsy oli pitkä prosessi. Alkuvaiheessa, kun lääkäri kirjoitti sairaslomaa vuodeksi, haettiin myös eläkettä. Se taas tiesi lukuisien lausuntojen hakemista eri lääkäreiltä. Repo ei muista tarkkaa B-lausuntojen ja eläkehakemusten määrää, mutta arvioi niitä olevan kymmenestä kahteenkymmeneen.

Anne Repo oli myös Kuopion invalidisäätiön työklinikalla kahden viikon tutkimuksessa, jossa kartoitettiin työkykyä. Silloinkin hänet todettiin psyykkisin ja fyysisin syin työkyvyttömäksi. Kelan ja vakuutusyhtiö Ilmarisen mielestä Revon työkyky ei ollut alentunut.

Kymmenen vuotta onnettomuuden jälkeen, vuonna 2014, Anne Repo pääsi lopulta eläkkeelle.

Ensin romahti terveys, sitten talous

Ennen kolaria Anne Revolla oli vakituinen työ, asuntolaina ja omakotitalo. Kolarin jälkeen Repo pärjäsi taloudellisesti vielä jonkin aikaa, mutta kun ansiosidonnainen korvaus loppui, tuli eteen putoaminen Kelan peruspäivärahalle.

– Se oli kauheaa. Olin nuoresta tytöstä asti maksanut kaikki laskut ajallaan säntillisesti. Peruspäivärahalle putoamisen jälkeen laskuja jäi maksamatta. Kunhan oli katto pään päällä ja sain sähköä tulemaan. Luottotiedot menivät noihin aikoihin, Repo kertoo.

Pankki on ollut melko joustava talolainan kanssa. Tällä hetkellä Revolla on muutamia tuhansia euroja maksamattomia velkoja ja laskuja. Ulosottomiehen ja perintäfirmojen kirjeet ovat tulleet tutuksi.

– Kun pääsin eläkkeelle, ensimmäinen vuosi meni siinä, että yritin taloudellisesti päästä lähemmäksi pintaa. Missään vaiheessa en ole saanut asumistukea ja hyvin harvoin esimerkiksi toimeentulotukea, toteaa Anne Repo.

Tico, Tilta ja Usva saavat joskus herkkuja. Tapio Laakkonen / Yle

Elämässä kiinni Anne Repoa pitelevät erityisesti hänen kolme lapinkoiraansa. Tico, Tilta ja Usva ovat olleet Revolle suureksi avuksi.

– Ne ovat personal trainereita, terapeutteja, minun lapsiani. Vaikka miten kovasti koskee ja masentaa, niin nousen kuitenkin sängystä koirien vuoksi. Näitä koiria ennen minulla oli Saga-niminen koira. Kun se näki, että itken sängyssä, se tuli ja nuoli kyyneleeni. Koirat tuovat iloa ja sisältöä elämääni.

– Vakavasti sanottuna, ei ole sellaista ihmistä, jonka vuoksi jaksaisin huomiseen. Nuo koirat ovat se syy.

Vakuutuslääkäri arvioi työkykyä, ei terveyttä

Vakuutuslääkäreiden näkökulma asiaan on erilainen kuin yksittäisen eläkepäätökseensä pettyneen kansalaisen. Esitetyistä lääkärintodistuksista ei aina löydy riittäviä perusteluita henkilön työkyvyttömyydestä, toteaa Suomen vakuutuslääkäreiden yhdistyksen puheenjohtaja Janne Leinonen.

Vakuutusyhtiön lääkärillä ja hoitavalla lääkärillä on erilaiset roolit suhteessa potilaaseen. Hoitava lääkäri keskittyy potilaan hoitoon, tutkimiseen ja auttamiseen ja dokumentoi ne lausuntoihin. Asiantuntijalääkäri arvioi oikeutta etuuteen, korvaukseen tai eläkkeeseen. Hän varmistaa että perustelut haettuun asiaan löytyvät lausunnoista ja varmistaa että kaikille tehdään tasapuolisia ratkaisuja.

– Kaikki ymmärtävät, että jos eläkepäätös tehtäisiin pelkästään hoitavan lääkärin päätöksellä, se johtaisi valtavaan epäoikeudenmukaisuuteen, Leinonen sanoo.

Työkyvyn arviointi ei ole lääketieteellinen asia Leinonen muistuttaa. Työeläke-, kansaneläke-, tapaturma-, liikennevakuutuslaissa on eri määritelmät työkyvylle. Vakuutuslääkärit osaavat soveltaa lähinnä oman vakuutusalansa työkyvyttömyyden kriteerejä.

Vakuutusyhtiö kerää tietoa asiakkaastaan monipuolisemmin kuin hoitava lääkäri.

– Voi esimerkiksi syntyä tilanne, että henkilö on lääketieteellisesti työkyvytön, mutta hänelle kertyy tuloja. Silloin hän ei ole oikeutettu eläkkeeseen, Leinonen huomauttaa.

400 vakuutuslääkäriä päätösten takana

Suomessa toimii noin 400 vakuutuslääkäriä. Janne Leinonen muistuttaa, että useimmat heistä tekevät koko ajan kliinistä lääkärin perustyötä. Leinonen on sitä mieltä, että joillakin tahoilla on väärä käsitys vakuutuslääkäreiden toiminnasta. He toimivat lääkärinvalan mukaisesti ja eettisesti samalla tavalla kuin toimiessaan tavallisessa lääkärin työssäkin.

Kansalaisaloitteessa vaaditaan, että myös vakuutuslääkärit antaisivat lausuntonsa kunnian ja omantunnon kautta. Samoin toivotaan, että eläkehakemuksen lääkäreiden ja vakuutuslääkäreiden lausunnot olisivat tasavertaisia.

– Kannanotot ja arvioinnit, joita vakuutuslääkärit yhtiöille ja laitoksille antavat, eivät todellakaan ole lääkärinlausuntoja muodollisestikaan. Ne vastaavat lyhyisiin kysymyksiin ja tuottavat korvausratkaisijalle lääketieteellistä tukea. Niitä ei tarvitse vakuuttaa kunnian ja omantunnon kautta, koska ne perustuvat toisen lääkärin tai hoitajan antamiin tietoihin, vastaa Leinonen.

Vakuutuslääkärien yhdistys kannattaa Korkeimman oikeuden ehdotusta riippumattomasta tahosta, joka antaisi tarvittaessa lausuntoja oikeuskäsittelyn tueksi.

– Kannattaa huomata, ettei Korkein oikeus ole millään tavalla arvostellut vakuutuslääkäreiden toimintaa. Jos joku on tyytymätön vakuutusyhtiön päätöksiin ja lähtee ajamaan asiaansa oikeusteitse, tulisi tuomioistuimen saada puolueetonta asiantuntijatietoa, Leinonen sanoo.

Vakuutuslääkäriyhdistys siis kannattaa korkeimman oikeuden ehdotusta vielä laajennettuna niin, että se koskisi kaikkia oikeusasteita.

– Ehkä pitäisi perustaa joku uusi taho, joka tuottaisi lääketieteellisiä asiantuntijalausuntoja, Janne Leinonen toteaa.

Kivut eivät näy

Kaiken kokemansa jälkeen Anne Repo toivoo, että vastaavanlaisen onnettomuuden jälkeen potilas tutkittaisiin kunnolla. Toinen toive on, että vakuutuslääkärit ja Kela uskoisivat niitä erikoislääkäreitä, jotka ovat potilaan nähneet.

Kivut ja aivovamma hankaloittavat Revon elämää monella tavalla. Hän kärsii laaja-alaisesta vireystilan sääntelyn ongelmasta sekä muistin-, tarkkaavaisuuden-, tasapainon- ja lihastenhallintaongelmasta. Vaivat kuitenkaan näy aina päällepäin. Sen vuoksi Repo on joskus törmännyt tilanteisiin, joissa häntä ei pidetä niin vaikeasti vammaisena kuin mitä hän todellisuudessa on.

Rollaattori on yksi Anne Revon apuvälineistä. Tapio Laakkonen / Yle

Anne Repo sai osa-aikaisen henkilökohtaisen avustajan vuonna 2015. Avustaja käy Revon luona arkisin, 25 tuntia viikossa. Kun Repo lähtee koirien kanssa lenkille, hän jaksaa kävellä ilman rollaattoria noin 200 metriä, riippuen päivästä. Sitten täytyy kääntyä takaisin kotiin.