Suomen lähi- ja perushoitajaliitto teki kesäkuussa kantelun ja valvontapyynnön Etelä-Karjalan kotihoidon tilanteesta. Liiton mukaan kotihoito ei täytä lakien ja asetusten vaatimuksia.

LappeenrantaToimiston sermiin on kiinnitetty lappu, jossa ohjeistetaan aloittamaan työnteko vasta, kun työvuoro alkaa. Myös puhelin kehotetaan pitämään kiinni siihen saakka. Lapun on kiinnittänyt ammattiliitossa aktiivinen lähihoitaja.

Olemme Lappeenrannassa Lauritsalan alueen kotihoidon toimistossa. Syy näille kehotuksille on se, että kotihoidon ongelmat halutaan tuoda julki ja henkilöstömitoitukseen halutaan muutoksia.

Onnistumme pääsemään yhdeksi päiväksi seuraamaan läheltä paljon puhuttua Eksoten kotihoitoa. Kursivoidut kohdat ovat toimittajan havaintoja yhden kotihoitajan työvuoron varrelta.

Klo 7:00 aamuvuoron kotihoitajat ovat saapuneet työpaikalle. Seuraamme viisi vuotta alalla olleen Iisa Pylkkäsen työpäivää. Heti aamusta Pylkkäsen ja muiden hoitajien huomion herättää se, että Pylkkäselle on räätälöity tälle päivälle poikkeuksellisen rento työvuoro. Välitöntä työaikaa on vain 3 tuntia 45 minuuttia, kun normaali määrä on viidestä kuuteen tuntiin. Todisteeksi näen puhelimista muiden hoitajien päivän lukujärjestykset, joissa työaikaa on yli viisi tuntia.

Kotihoidossa puhutaan välittömästä työajasta. Se tarkoittaa aikaa asiakkaiden luona. Ajat on määritelty aina etukäteen. Muu aika työpäivästä menee esimerkiksi kirjaamisiin ja siirtymiin, joita voi olla jopa parisenkymmentä työpäivän aikana. Töihinsä kiiruhtavat hoitajat huikkaavat, että kaksikymmentä käyntiä yhdessä työvuorossa ei ole harvinaisuus.

Hoitajilta: Tästä ongelmat johtuvat Mikko Savolainen / Yle Henkilökuntaa on asiakkaisiin nähden liian vähän.

Jokainen kotihoidon käynti on määritelty tietyn mittaiseksi, usein 10–30 minuuttia. Aikataulutus on tehty niin tiukaksi, ettei sen puitteissa pysty tekemään mitään ylimääräistä.

Ongelmia syntyy esimerkiksi, jos asiakas onkin sinä päivänä huonokuntoinen tai tarvitsee muuta apua paikalle, on kaatunut tai kotona on eritesotkua siivottavana.

Siirtymiä kohteesta toiseen ei ole tarpeeksi huomioitu aikataulutuksessa. Parkkipaikan etsiminen ja huono ajokeli venyttävät aikoja.

Tietokoneohjelma sekä toiminnanohjaus-keskus jakavat asiakaskäynnit. Tästä syystä reitit ovat toisinaan epäloogisia, eikä asiakkaiden kaikkia tarpeita oteta huomioon.

Klo 7:08 Iisa Pylkkänen on pakannut tarvittavat tavarat reppuunsa ja lähtee päivän töihin omalla autollaan.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPer teki kesäkuussa kantelun eduskunnan oikeusasiamiehelle ja valvontapyynnön aluehallintoviranomaiselle. Liiton mukaan Eksoten kotihoito ei täytä lakien ja asetusten vaatimuksia. Tämä johtuu työntekijöiden jatkuvasta kiireestä.

– Olemme juosseet jo liian monta vuotta asiakkaiden kustannuksella ja pitäneet tämän sillä tavoin toiminnassa, sanoo lähihoitaja Iisa Pylkkänen.

Siirto sänkyyn. Varaa juomia ja pientä syömistä. 10min.

Klo 7:45 aamun toinen kohde. Kello napsautetaan puhelimesta päälle ulko-ovella.

Huomenta! Reipas ja lämmin tervehdys kajahtaa heti ovella. Lähihoitaja Iisa Pylkkänen on aamukäynnillä lappeenrantalaisen Tauno Pienmunteen kotona.

Tauno Pienmunne huolehtii itse aamuisin puuron keittämisestä. Hoitaja keittää aamukahvit. Mikko Savolainen / Yle

36 minuuttia myöhemmin Pylkkänen on muun muassa herätellyt ja hoitanut Pienmunteen aamupesut, verensokerimittauksen ja lääkityksen. Tämän lisäksi hän on keittänyt aamukahvin, pessyt yökäytössä olleet nokkamukit ja muun tiskin sekä kehottanut Pienmunnetta käymään pian puuronkeittoon, jotta mies jaksaa jumpata aamupäivän jumpassaan.

Roskapussi ulos ja kohteen kellotuspysäytetään. Puolen tunnin käynti venyi hieman, mutta tänään se ei poikkeuksellisesti tuota ongelmia.

Edellispäivänä Pylkkäsen lukujärjestys oli jo lähtökohtaisesti mahdoton. Puolessa välissä päivää hän joutui soittamaan toiminnanohjaukseen ja kertomaan, ettei ehdi hoitaa seuraavaa käyntiä.

Eksotessa kotihoidon toiminnanohjaus on eräänlainen keskus, josta työt jaetaan ja samalla nähdään reaaliaikaisesti kunkin hoitajan työtilanne.

Lea Hölsä viihtyy kotonaan hiljaisuudessa. Iisa Pylkkänen on Hölsän vastuuhoitaja. Mikko Savolainen / Yle

Klo 9:08 ajamme aamun toiselle käynnille Lea Hölsän luo. Hoitaja käy hänen luonaan aamupäivällä neljä kertaa. Ensimmäisellä vierailulla hän jäi syömään puuroa, nyt iäkäs nainen pääsee takaisin petiin. Hölsä pyytää ennen sänkyyn menoa suihkauttamaan hänelle hajuvettä.

Alla oleva animaatio laskee kotihoidossa työskentelevän hoitajan käyntien määrää tavanomaisena työpäivänä. Juttu jatkuu animaation jälkeen.

Yle

Aika kiritään asiakkailta

Kotihoidon asiakaskäynneille on Eksotessa varattu aikaa kymmenestä minuutista ylöspäin. Lähihoitaja Iisa Pylkkäsen kahden päivän työlistoista selviää, että eniten hänellä oli näinä päivinä viidentoista minuutin käyntejä (12/26).

Klo 10:40 lounastauko toimistolla. Kahvihuoneessa keskustellaan työlistojen mahdottomuudesta: pienikin poikkeama – ja aikataulu ei pidä. Samalla paikalle saapuu kuin todisteeksi hoitaja, joka kertoo, että yksi aamun käynneistä venyi ja hänen olisi pitänyt aloittaa päiväkäynnit jo viisi minuuttia sitten. Hän syö vartissa ja lähtee kirimään aikataulua.

Aikataulu voi pettää monesta syystä: asiakas on huonokuntoinen tai hänellä on huonompi päivä, hänelle joudutaan soittamaan lisäapua tai vastassa on eritesotkua. Silloin vartti ei riitä.

Mikko Savolainen / Yle

Eksoten kotihoidossa ei tehdä ylitöitä, elleivät ne ole hyvin perusteltuja. Tällainen tilanne on esimerkiksi työvuoron jälkeen tehtävä pakollinen kirjaus tai ambulanssin odottaminen.

Miten aikaa sitten kiritään?

– Asiakkailta. Se ei saisi olla niin. Se ei ole reilua, sanoo Iisa Pylkkänen.

Eksoten vs. hoivajohtaja Miia Inna vahvistaa sen, että kiirettä paikataan pihistämällä aikaa toisilta. Eksotessa asiakas maksaa käynneistään suunnitellun ajan mukaan.

– Voidaan tietenkin kysyä, onko se reilua. Olemme joskus keskustelleet siitä, että laskutus tapahtuisikin toteutuneen ajan mukaan.

Hoitaja voi työpäivän aikana soittaa toiminnanohjaukseen ja pyytää sieltä apua tehtäviensä hoitoon. Aina apuja ei saa, eikä pieniin vartin viivästymiin sitä ole tapana edes pyytää.

– Silloin täytyy vain jotenkin selvitä. Hankalimpia tilanteita ovat aikakriittiset käynnit, esimerkiksi osa lääkkeistä tulee antaa tiettyyn aikaan, selventää Pylkkänen.

Alla olevasta kuvasta näet todenmukaisen esimerkkipäivän Eksoten kotihoidosta. Päivä ei toteutunut suunnitellusti. Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Yle

Viidentoista minuutin mittaisen käynnin aikana hoitaja ehtii esimerkiksi antaa asiakkaalle aamulääkkeet ja varata seuraavan lääkityksen valmiiksi pöydälle, kysellä asiakkaan vointia ja varmistaa aamutoimet.

Mihinkään ylimääräiseen ei ole budjetoitu aikaa. Ylimääräinen tarkoittaa esimerkiksi istahtamista keskustelemaan asiakkaan kanssa. Käynnin aikana hoitaja tekee jatkuvasti töitä ja samalla jututtaa asiakasta. Päivän aikana useampi vanhus kertoo hoitajien kiireestä ja kysyy, miksei henkilökuntaa ole enempää.

"Hoitajat ovat niin saman näköisiä, tunnistan osan heidän tatuoinneistaan"

Eksoten kotihoitoa on kritisoitu julkisesti vuosien ajan. Eniten ääntä on ehkä pidetty hoitajien vaihtuvuudesta. Tämä on aiheuttanut ongelmia asiakkaiden lisäksi myös työntekijöille: vieraassa paikassa käynti kestää pidempään.

Klo 12:29 päivän toinen käynti Ulla Myyryläisen luona. Nainen on pessyt pyykkiä ja pyytää nyt hoitajalta apua pyykkitelineen siirtämiseen. Tällä käynnillä otamme heistä yhteiskuvan. Myyryläinen puhuu paljon. Iisa Pylkkänen vilkuilee kelloa.

Me odotamme puolialastomina hoitajia ja siellä jossain housut kuivina tehdään näitä päätöksiä. Ulla Myyryläinen

Ulla Myyryläinen asuu itsekseen 1960-luvulla rakennettua omakotitaloa Lappeenrannassa. Hän suostuu kuvaamiseen ja haastatteluun siksi, että toivoo muutosta kotihoidon tilaan. Myyryläinen on pyörätuolissa ja tarvitsee hoitajien apua esimerkiksi vuoteesta nousemiseen ja pukemiseen.

– Hoitajat ovat hyviä, mutta asioiden on mentävä eteenpäin. Ei tämä toimi näin, että me odotamme puolialastomina hoitajia ja siellä jossain housut kuivina tehdään näitä päätöksiä.

Ulla Myyryläinen (oik.) ja Iisa Pylkkänen ovat tuttuja toisilleen. Myyryläinen suostui haastatteluun, koska toivoo muutoksia Eksoten kotihoitoon. Mikko Savolainen / Yle

Pahimmillaan hoitajien vaihtuvuus vaikuttaa myös potilasturvallisuuteen, sillä uuden hoitajan on lähes mahdotonta tietää kuuluuko tietynlainen käytös vieraalle vanhukselle, vai onko käytös poikkeavaa.

Ulla Myyryläinen on opetellut tunnistamaan hoitajia esimerkiksi tatuoinneista.

– Yhdellä hoitajalla on niin kaunis ruusu-tatuointi, kutsun häntä Ruusutytöksi. Toisella tytöllä on sellainen kiemurainen nauha (tatuointi) käsivarressa.

"Kun saisi antaa näille sen mitä he ansaitsevat"

Kotihoidettavista ihmisistä puhuttaessa ulkoilu nousee usein esille. Lähihoitaja Iisa Pylkkänen ei ota kantaa siihen, kenen ulkoilu kuuluisi hoitaa, mutta lähihoitajat eivät sitä pysty tekemään.

Pylkkänen kertoo tunteellisesti yhdestä hoidettavastaan, jonka kanssa he pääsivät tovi sitten ulkoilemaan. Eksoten kotihoidossa jokaiselle asiakkaalle annetaan ylimääräistä aikaa kerran kolmessa viikossa. Tämä ei maksa asiakkaalle mitään. Tuon 45 minuutin aikana vastuuhoitaja viettää kiireetöntä aikaa asiakkaan kanssa.

– Hän oli käynyt viimeksi pihalla vuosi sitten kesällä. Menimme ulos ja työnsin häntä pyörätuolissa 45 minuuttia. Lopuksi vielä lakkasimme hänen kyntensä. Mikä voisi olla sen parempaa? hymyilee Pylkkänen.

Klo 13:06 tässä välissä Iisa Pylkkänen ajaa toviksi toimistolle. Päivän viimeistä käyntiä ei voi tehdä ennen kello 14:ää, sillä kyseessä on aikakriittinen letkuruokinta. Pohdimme autossa työn vaativuutta ja osastopaikkojen lakkauttamista.

– Sanotaan, että koti on ihmisen paras paikka. Ei se aina ole.

Hoitajasta huokuu palo tehdä työnsä hyvin. Päivän aikana keskustelemme paljon riittämättömyyden tunteesta.

– Kun saisi tehdä työnsä niin hyvin kuin osaa. Saisi antaa asiakkaille sen, mitä he ansaitsevat.

Pylkkänen aloitti kotihoidossa heti valmistumisensa jälkeen. Työvuosia on takana viisi, tulevasta hän ei ole varma.

– Jos meno jatkuu tämmöisenä, niin en tule olemaan seuraavia viittä vuotta.

Puhelimesta näkee päivän työt ja sinne kirjataan käynnit. Toiminnanohjaus näkee reaaliajassa, missä kukin hoitaja on ehtinyt käydä. Mikko Savolainen / Yle

Tyhjä sijaispooli ei auta hädässä – lisää henkilöstöä tai palveluseteli?

Päivän aikana selviää, että henkilökunta janoaa kentälle lisää käsipareja. Eksoten mainostamiin henkilökunnan lisäämisiin ei uskota: hoitajien mukaan vakinaistetut työntekijät ovat jo aiemmin työssä olleita pitkäaikaisia sijaisia, ja tämän lisäksi asiakkaat ovat entistä huonokuntoisempia.

– Osa kotona hoidettavista on sairaalakuntoisia ihmisiä, joita hoidetaan kotona puutteellisilla apuvälineillä. Meillä on tällä hetkellä esimerkiksi yksi asiakas, joka on sairaalasänkyjonossa kymmenentenä, kertovat hänen hoitajansa.

Henkilötyövuosien määrä on Eksoten kotihoidossa kasvanut viimeisen viiden vuoden aikana. Samoin on lisääntynyt säännöllistä kotihoitoa tarvitsevien määrä.

Sijaispooli saa lounaspöydässä kannatusta, mutta tällä hetkellä sekin on ajoittain liian pieni. Pooli on tänään sekä huomenna iltavuoron osalta täysin tyhjä. Tutut keikkalaiset ovat kesätöissä, joten paikkaajia etsitään omista joukoista. Yksi lounastavista hoitajista on tänään lupautunut jäämään tuplavuoroon.

– Aamuisin täytyy usein valita, että ketä hoidetaan ajallaan. Joku on aina viimeinen, kuvailee Iisa Pylkkänen.

Puheissa vilahtaa myös palvelusetelin käyttöönotto kotihoidossa, tuolloin myös yksityiset yritykset olisivat tuottamassa tätä samaa palvelua. Henkilökunta toivoo, että vielä joskus palattaisiin löysempään aikataulutukseen. Se mahdollistaisi sen, että päivä ei suistuisi raiteiltaan vaikka asiakas olisikin kaatunut tai yövaippa fuskannut.

Korjaus 17.7.2018 klo 12:26: Juttuun liitetyn animaation luvut olivat pielessä. Yhdellä hoitajalla on noin 280 työtehtävää kuussa. Aiemmin luvuksi ilmoitettiin virheellisesti 2 100 työtehtävää. Myös vuosittaisten työtehtävien määrä korjattu oikeaksi.