Avoin wlan-verkko panOulu perustettiin yli kymmenenen vuotta sitten tyystin toisenlaiseen kaupunkiin ja maailmanaikaan. Vaikka mobiilidata on yleistynyt ja sen hinnat tippuneet, on avoimelle kaupunkiverkolle edelleen tilausta.

Mistä on kyse? Vuonna 2003 avattua avointa wlan-verkkoa käyttää Oulun alueella 50 000 eri käyttäjää kuukaudessa

PanOulun laajentumista myös Oulun kaupungin laita-alueille selvitetään

Erityisesti ulkoalueilla olevan panOulun tukiasemat ovat pian käyttöikänsä päässä

Avoin wlan-verkko panOulu otettiin käyttöön Oulussa vuonna 2003. Maailma oli silloin kovin erilainen, mutta mobiiliverkkojen nopea kehitys ei ole syrjäyttänyt avointa verkkoa, kertoo Oulun kaupungin tietohallintopäällikkö Juhani Heikka.

- Vaikka mobiilidataverkot ovat kehittyneet, ovat myös datamäärät kasvaneet valtavan suuriksi. PanOulun käyttötilastoissa painottuvat Youtube ja sosiaalisen median palvelut, joissa liikkuu suuria tietomääriä. Niissä langattomat wlan-verkot ovat ripeämpiä kuin mobiilidataverkot, Heikka toteaa.

Kävijämäärät ovat olleet jatkuvassa kasvussa.

- Jos tilastoja seurataan, niin käyttäjämäärät osoittavat edelleen ylöspäin. Eri käyttäjiä on yli 50 000 kuukaudessa.

Palveluita myös syrjäisempiin kaupunginosiin

Jokaiselle oululaiselle PanOulu maksaa vajaan euron vuodessa. Juhani Heikka ei pidä hintaa pahana.

- Minusta se on aika vähän. Jos ajatellaan monia muita kunnan palveluita, niin ne maksavat per nokka huomattavasti enemmän.

Oulussa kehitetään uusia sähköisiä palveluja ja tavoitteena on siirtää esimerkiksi hyvinvointipalveluja entistä enemmän verkkoon. Tämä aiheuttaa paineita myös panOulun saatavuudelle. Nykyään avoin verkko on helposti tavoitettavissa vanhan kanta-Oulun alueella, mutta laita-alueella verkko ei välttämättä toimi laisinkaan. Avoin verkko voitaisiin avata kirjaston tai esimerkiksi hyvinvointipisteen yhteyteen.

- Missä Oulun kaupungilla on asiakaspalvelua, siellä olisi fiksua tarjota myös panOulu-verkko, jos ajatellaan, että kuntalaisten täytyy pystyä sähköisiä palveluja hyödyntämään, Heikka pohtii.

Heikka muistuttaa, että kyseessä on myös tasa-arvokysymys. Mahdollisuuksia verkon jakamiseen selvitetään myös uusin tavoin.

- Tässä on iso kilpailutus valmisteilla, jossa yhtenä osa-alueena ovat langattomat verkot. Mietimme nyt sitä, miten tuomme langattoman verkon kaupungin työntekijöiden ja koulujen käyttöön. Ajatus on myös se, että varaisimme sieltä tietyn siivun, jota jaettaisiin panOuluna. Eli tukiasema jakaisi kahta verkkoa, toista työntekijöille ja toista vierailijoille.

Osa tekniikasta vanhentumassa

Jatkossa panOulun ylläpitäminen nykyisenkaltaisena tulee vaatimaan laiteinvestointeja, sillä erityisesti ulkoalueilla on vielä käytössä verkon perustamisesta asti käytössä ollutta tekniikkaa, Heikka kertoo.

- Siellä on tiettyjä osioita, jotka ovat olleet alusta asti käytössä erityisesti ulkoalueilla, jotka toteutettu vähän erilaisella tekniikalla kuin sisäverkko. Jos se halutaan alusta loppuun asti uudistaa, puhutaan satojen tuhansien investoinnista.

- Tällä hetkellä ne toimivat, mutta kuinka pitkään, sitä ei tiedä.

Oulun kaupungin yhteistyössä Oulun yliopiston ja ammattikorkeakoulun kanssa tarjoama verkko on Oululle myös imagokysymys, kaupungin tietohallintopäälllikkö Juhani Heikka muistuttaa.