”Amazonin palot näkyvät avaruuteen”, on yksi väitteistä, joka sinänsä pitää paikkansa, mutta ei kenties aivan siinä laajuudessa kuin ajattelisi.

Kansainvälistä kohua aiheuttaneisiin Amazonin metsäpaloihin liittyy myös väärinkäsityksiä, jotka koskevat esimerkiksi paloista levitettyjä kuvia, niin valokuvia kuin satelliittikuviakin, sekä karttoja.

Myös tieteilijät ovat saaneet tarkentaa joitakin käsityksiä paloista, vaikka juuri kukaan ei kiistäkään tilanteen vakavuutta pitkän ajanjakson kuluessa.

Väärinkäsitykset ovat voineet saada alkunsa liian hätäisistä johtopäätöksistä keskellä informaatiotulvaa. Palojen mittakaava on myös niin valtava, että sitä on vaikea havainnollistaa.

Seuraavassa esimerkkejä väärinkäsityksistä.

”Palot näkyvät avaruuteen”

Kyllä, palot tosiaan näkyvät avaruuteen, mutta eivät läheskään niin selvästi kuin esimerkiksi hirmumyrskyt näkyvät satelliittikuvissa. Palopaikoista voi myös laatia karttoja, mutta ne valehtelevat aina.

Edellämainitut seikat johtuvat alueen valtavasta koosta ja siitä, että paloalueet eivät ole tuhansien neliökilometrien infernoja vaan pääasiassa varsin pieniä yksittäisiä alueita. Amazonin sademetsäksi laskettava alue on puolen Euroopan kokoinen, ja kun sellaista aluetta tarkastellaan yhtenä kokonaisuutena, mittakaava on niin suuri, että kaikki yksittäiset palot ovat kartalla ja satelliittikuvissa häviävän pieniä.

Kun satelliitti ottaa kuvan koko Etelä-Amerikan mantereen leveydeltä, kuvaa pitää jo tarkastella erittäin huolellisesti tavallisten pilvien ja savupilvien erottamiseksi toisistaan.

Nasan satelliittikuvasta on vaikea erottaa savua pilvistä.­

Amazonin palojen havainnollistamiseen on käytetty paitsi satelliittien havaitsemia savujälkiä, myös ilmakuvaa paloalueista. Esimerkiksi tämä Nasan viime viikolla julkaisema kuva Brasilian Paran osavaltiossa Novo Progresson kaupungin läheisyydessä riehuvien palojen savuista on paljon puhuva, ja näyttää palot selkeämmin kuin yllä oleva satelliittikuva-

Yllä olevat kuvat ovat käytännössä ainoita aitoja otoksia palojen avaruuteen näkyvistä jäljistä.

Karkea väärinkäsitys ”avaruuteen näkyvistä paloista” on syntynyt kuvista, joita Nasa on jakanut esimerkiksi omalla Twitter-tilillään. Kuvan selitys oli kätketty mukana olleen linkin taakse, mutta se jäi monelta lukematta.

Palopaikkoja havainnollistaakseen Nasa on käyttänyt kahden satelliittinsa dataa. Kun satelliitin sensorit havaitsevat palon, se merkitään kuvaan tai karttaan pisteenä. Mittakaavan vuoksi piste saattaa peittää tuhatkertaisesti suuremman pinta-alan kuin paloalue todellisuudessa on.

Kun Nasa 19. elokuuta julkaisi allaolevan kuvan, siitä saattoi syntyä käsitys, että palot ”hohkaavat” avaruuteen asti. Tosiasiassa aidon öisen satelliittikuvan päälle oli merkitty palopaikkoja punaisilla pisteillä. Suurkaupunkien valkoiset valot olivat aitoja, punaiset ”palot” Nasan värikynän jälkiä.

Palopaikkojen esittämiseen kartoilla käytetään yleisesti punaisia pisteitä. Kuten Nasan satelliittidatan yhteydessä selitetään, niistä ei voi tehdä johtopäätöstä palaneesta tai palavasta alueesta, ainoastaan siitä, millä alueilla yksittäisiä paloja on havaittu.

Nasan ja Marylandin yliopiston ylläpitämällä FIRMS-sivustolla (Fire Information for Resource Management System) nähtävissä oleva maailmankartta tämänhetkisistä aktiivisista palopaikoista on sinänsä hätkähdyttävä, kunhan muistaa, että punaisessa alueessa ei ole kyse palavasta pinta-alasta.

Kyseisen sivuston perusteella myös IS laati viime viikolla kartan Brasilian aktiivisista palopaikoista edeltävän viikon ajalla.

Amazonin sademetsien kadonneesta pinta-alasta on olemassa tutkijoiden arvioita, joiden mukaan alkuperäinen sademetsäalue on pienentynyt jopa 20 prosenttia. Tämä kehitys on tapahtunut viimeisten vuosikymmenien kuluessa osin hakkuiden ja osin tahallaan sytytettyjen metsäpalojen takia.

Katso alta videolta ilmakuvaa Amazonin paloista

Palaako Brasiliassa metsä vai jo raivattu pelto?

Amazonin alueesta otetuissa satelliittikuvissa näkyvät savupatsaat luovat mielikuvan huolestuttavalla vauhdilla liekkeihin katoavasta sademetsästä. Mutta palaako Brasiliassa sittenkään koskematon ikimetsä? Kyllä, mutta vain osittain.

Amerikkalaislehti New York Times on koonnut Nasan kahden satelliitin keräämää dataa Amazonin alueen paloista. Lehden haastattelemat Marylandin yliopiston asiantuntijat huomauttavat, että suurin osa kuvissa havaituista paloista ei roihua metsissä vaan jo aiemmin raivatuilla peltoalueilla. Syksyinen peltomaan polttaminen – suomalaisittain kulotus – liittyy seuraavaan kasvukauteen valmistautumiseen.

Tutkijoiden mukaan kyseisistä pelloista valtaosa on kuitenkin alun perin ollut sademetsää, joka on vuosien varrella raivattu pois viljelysten tieltä. Uutta viljelysmaata on tarvittu erityisesti soijapavun viljelyyn. Soija on nykyisin Brasilian tärkein vientituote, jonka saannista esimerkiksi EU ja Kiina ovat riippuvaisia.

– Aiemmin siellä oli sademetsää, ja nyt valtameri pelkkää soijapapua, kuvailee Marylandin yliopiston tutkija Matthew Hansen näkyä Brasilian eteläosassa sijaitsevassa Mato Grosson osavaltiossa.

Brasilialainen maanviljelijä Aurelio Andrade käveli koiransa kanssa palaneessa Amazonin alueen metsässä lähellä Porto Velhoa Brasiliassa.­

Samassa yliopistossa tutkijana toimiva Mark Cochrane huomauttaa New York Timesille, että vaikka suurin osa paloista näyttäisi sijaitsevan viljelysmaalla, on joukossa paljon erittäin voimakkaasti palavia paloja. Tämä viittaa hänen mukaansa hiljattain hakatun metsän hävittämiseen tarkoitettuihin paloihin, jotka ovat Amazonin metsien säilymisen kannalta vakavampia.

Brasilian avaruustutkimuskeskuksen mukaan Amazonin alueen palot ovat lisääntyneet 35 prosentilla viimeisen kahdeksan vuoden aikana. Myös metsäalueiden katoaminen on kiihtynyt viime vuosina oltuaan laskussa vuodesta 2005 lähtien. Katoaminen on silti edelleen huomattavasti hitaampaa kuin 1990-luvun ja 2000-luvun alun huippuvuosina.

Vääriä kuvia ja harhaanjohtavia lukuja

Amazonin metsäpalojen noustua isoksi uutiseksi lukuisat julkisuuden henkilöt vaativat sosiaalisessa mediassa toimia metsien katoamisen pysäyttämiseksi. Osa on osoittanut tukeaan myös rahallisesti: esimerkiksi Hollywood-tähti Leonardo DiCaprion edustama Earth Alliance –ympäristöjärjestö ilmoitti lahjoittavansa 4,5 miljoonaa euroa Amazonin alueen suojelutyöhön.

– Maailman keuhkot ovat tulessa, vetosi DiCaprio viime viikolla Instagram-tilillään julkaiseman kuvan yhteydessä. Palavaa sademetsää esittävä kuva on kerännyt muutamassa päivässä yli kolme miljoonaa tykkäystä.

Kaapelikanava CNN kiinnittää jutussaan huomiota DiCaprion julkaisemaan kuvaan, joka on kanavan mukaan otettu jo vuosia sitten. Jalkapallotähti Cristiano Ronaldo taas jakoi Twitter- ja Facebook-tileillään yli sadalle miljoonalle seuraajalleen kuvan, jota ei New York Timesin mukaan ole edes otettu Amazonin alueella vaan Brasilian eteläosassa. Vuosia tai vuosikymmeniä vanhoja kuvia metsäpaloista ovat lisäksi julkaisseet esimerkiksi Ranskan presidentti Emmanuel Macron ja poptähti Madonna.

Tämän vuoden paloihin liittymättömien kuvien käyttäminen voi tehdä hallaa koko ongelman uskottavuudelle. Osa tutkijoista on myös sitä mieltä, ettei tämän vuoden metsäpaloissa ole niin katastrofaalisen suurta eroa aiempiin vuosiin kuin monessa yhteydessä on esitetty.

Brasilian avaruusjärjestön mukaan Amazonin alueen palojen määrä on kasvanut vuoden 2018 jälkeen yli 80 prosentilla. Amazonia vuosikymmeniä tutkinut Daniel Nepstad kehottaa Forbes-lehden haastattelussa vertaamaan lukua viimeisen kymmenen vuoden keskiarvoon, jolloin määrä on noussut vain seitsemällä prosentilla.

Palojen lukumäärää parempi mittari metsäkadon tarkastelussa on hakatun metsän määrä. Pidemmän aikavälin tilastoa katsoessa nykytilanne näyttää sen suhteen suorastaan hyvältä: Forbesin mukaan Amazonin metsien katoaminen hidastui peräti 70 prosentilla vuosien 2004 ja 2012 välillä.

Viime vuosina metsäkadon vauhti on taas noussut, mutta se on edelleen vain neljäsosa vuoden 2004 luvuista. 80 prosenttia Amazonin metsistä on yhä jäljellä ja puolet koko alueesta on suojeltu Brasilian toimesta. Metsien katoaminen uhkaa noin viidesosaa Amazonin alueesta.

Nepstadin mukaan suurin uhka Amazonin metsille ovat kuivina vuosina vahingossa syttyvät metsäpalot, joiden todennäköisyyttä ja tuhoa ilmastonmuutos voi pahentaa. Tällöin uhkana on kierre, jossa kuivuus ja palot ruokkivat ja seuraavat toisiaan hallitsemattomasti, aiheuttaen laajaa metsäkatoa.