Romaniasta tuotu koira puri raskaana olevaa naista kasvoihin Helsingissä, rabiesepäily – eläinlääkäri: "Näiltä alueilta ei pitäisi tuoda koiria"

TAUDIT Vesikauhu johtaa oireiden alettua ihmisellä aina kuolemaan.

Rabiesriskialueelta tuodut tai salakuljetetut koirat voivat aiheuttaa suuren tautiriskin omistajalle ja hänen perheelleen. Kuvituskuva. Hus

Jussi Vehkasalo

Etelä-Suomen aluehallintoviraston läänineläinlääkäri Sari Haikan mielestä rabiesalueilta ei pitäisi tuoda lainkaan koiria Suomeen.

Haikka sanoo näin taudinvalvonnan ammattilaisena. Hän joutuu kohtaamaan todella vakavia ja vaikeita tilanteita, jotka liittyvät rabiesepäilyihin.

– Rabiesepäilyjä on koko ajan enemmän. Marraskuussa Helsingissä oli tapaus, jossa Romaniasta tuotu koira oli ehtinyt olla omistajallaan viikon. Koira oli kyennyt avaamaan parvekkeen oven ja se oli karannut. Koira puri sen kiinniottamisessa auttanutta, raskaana olevaa naista kasvoihin, Haikka kertoo.

Koiran puremaksi joutunut oli mennyt päivystykseen, jossapyritään ainakoirapurematapauksissa selvittämään, kuka on koiran omistaja ja mistä koira on peräisin.

– Rabiesaltistuksen jälkeinen estohoito suositellaan aloitettavan vuorokauden kuluessa puremasta. Päivystysolosuhteissa lääkäreiden voi olla hyvin vaikea tai mahdotonta selvittää, mikä on koiran tausta, onko kyseessä tuontikoira ulkomailta, mistä maasta se on tullut ja milloin, sekä onko se peräisin riskialueelta.

Koirien taustoja voi olla vaikea selvittää."

Jokaisessa koirapuremassa, jossa herää rabiesepäily, selvitetään läänineläinlääkäriltä kantaa siihen, mikä on rabiesriskin todennäköisyys. Rabiesriskin mukaan tehdään päätökset kaikkien altistuneiden estohoidon aloituksesta ja koiran lopetuksesta.

– Tässäkin tapauksessa oli moni viranomainen selvittämässä asiaa: paikalle kutsuttiin poliisi, ja koska oli päivystysaika, asiaa hoiti päivystävä terveyskeskuslääkäri ja sairaanhoitopiirin päivystävä infektiolääkäri sekä päivystävä läänineläinlääkäri, Haikka jatkaa.

Virka-aikaan asian hoitoa jatkettiin niin, että Helsingin valvontaeläinlääkäri tarkasti koiran ja sen tuontiasiakirjat ja läänineläinlääkäri teki päätökset koiran suhteen ja infektiolääkäri edelleen sen mukaisesti päätökset altistuneiden hoidosta.

– Tällainen selvitystyö tehdään aina rabiesepäilyissä ja siitä koituu kustannuksia. Täytyy myös muistaa että selvitystyöhön liittyy aina kaikkien mahdollisten altistuneiden kartoittaminen (niin ihmisten kuin eläintenkin) ja mahdollisen taudin leviämisen estäminen, Haikka selostaa.

Helsingin tapauksessa koira laitettiin eristykseen tarkkailuun, eikä sitä lopulta lopetettu.

– Esimerkiksi Norjassa koiran tuominen Romaniasta on käytännössä mahdotonta. Siellä tutkittiin vuonna 2013 kaikkiaan 80 Romaniasta tuotua koiraa, joilla oli rabiesrokotusmerkinnät passeissa, eläinlääkärileimoilla varustettuina. Puolelta puuttui suojaavat vasta-aineet eli osalla oli jonkin verran vasta-aineita, mutta ei riittävästi, ja osalla ei ollenkaan, Haikka kertoo.

Katukoirien tuonti on jo pitkään ollut kovin trendikästä."

Rabiesalueilta koiria Suomeen tuovilta järjestöiltä pitäisi Haikan mielestä periä maksut kalliista estohoidoista, joihin joudutaan turvautumaan epäillyissä rabies- eli raivotautitapauksissa. Vuonna 2017 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä (Hus) annettiin rabiesaltistuksen jälkeinen estohoito 46 henkilölle.

Estohoito sisältää lähes aina rokotussarjan ja vasta-ainehoidon, joka maksaa yhteiskunnalle 2 100 euroa per henkilö.

– Koiria rabiesalueilta tuovien järjestöjen ja yhdistysten tulisi mielestäni kantaa vastuunsa tässä asiassa. Katukoirien tuonti on jo pitkään ollut kovin trendikästä ja niitä tuodaan Suomeen myös alueilta, joissa esiintyy rabiesta, kuten Romaniasta ja Venäjältä.

Raivotauti on rabiesviruksen aiheuttama tasalämpöisiin eläimiin ja eläimistä ihmiseen tarttuva keskushermostosairaus, Euroopassa taudin riskimaita ovat muun muassa Romania, Serbia, Ukraina, Venäjä ja Valko-Venäjä.

Ihmisellä rabieksesta käytetään nimitystä vesikauhu, ja oireiden alkamisesta tauti johtaa kuolemaan muutamassa päivässä. Oireiseen tautiin ei ole hoitoa.

Suomi ja rabies Suomi on ollut rabiesvapaa vuodesta 1991 lähtien. Raivotaudin leviämistä Suomeen on torjuttu määrätietoisesti luonnonvaraisille pienpedoille tarkoitetulla rabiessyöttirokotteilla, joita on levitetty jo vuosikymmeniä kaakkoisrajalle. Rokote kuuluu myös koirien ja kissojen suositeltuun rokotusohjelmaan. Samaan aikaan maahan kuitenkin tuodaan ilman asianmukaisia rokotuksia joko laittomasti tai erilaisten järjestöjen kautta rabiesalueilta katukoiria ja -kissoja, jotka voivat levittää taudin Suomeen. Etelä-Suomen aluehallintoviraston mukaan rabiesepäilyistä puolet tulee laittomasti maahantuoduista koirista. Rabiesepäilyjen selvittelyä hankaloittaa koirien väärennettyjen rokotusasiakirjojen lisäksi se, ettei rabiestartuntaa voi varmasti todeta elävästä eläimestä. Koska ihmisellä ja eläimellä oireinen rabies johtaa kuolemaan, eläimellä tautia epäiltäessä ei ihmisten suojauksessa voida viivytellä. Ihmisen rabiestartunta on yleisimmin seuraus sairastuneen eläimen puremasta tai haavaan tai limakalvolle joutuneesta eläimen syljestä. Itämisaika tartunnasta ensioireisiin on yleensä 20–90 päivää, mutta se voi vaihdella 10 päivästä jopa vuosiin. Lähteet: Etelä-Suomen avi, THL.