Eija-Riitta Korhola, kokoomus

Korhola ja hänen avustajansa kirjasivat yhteensä 11 lobbaustapahtumaa tammi-maaliskuulta. Korholan kiinnostuksen kohteet eli energia- ja ilmastopolitiikka sekä tekijänoikeuskysymykset tulevat näkyviin, samoin kuin hänen kirkolliset harrastuksensa.

Ympäristövaliokuntaan kuuluva Korhola on osallistunut muun muassa Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n järjestämään seminaariin ”EU:n energia- ja ilmastopolitiikasta vuonna 2030”. Hänen muistiinpanojensa mukaan seminaari oli ”erittäin hyvä”.

Tekijänoikeuslainsäädäntö oli esillä tapaamisessa Teoston edustajien kanssa tammikuun lopussa. Aloite tapaamiseen tuli Teostolta, koska Korhola oli tekijänoikeuksia sivuavan ”kollektiivihallinnointidirektiivin” varjoraportöörinä teollisuusvaliokunnassa, ja asia oli tulossa täysistuntokäsittelyyn.

Maaliskuun 11:ntenä Korhola oli useiden suomalaismeppien kanssa Veikkauksen ja Raha-automaattiyhdistyksen järjestämillä illallisilla. Tilaisuuden tarkoitus oli kiittää parlamentaarikkoja hyvästä työstä suomalaisen rahapelimonopolin puolustamisessa kilpailun avaamista vastaan.

– Hyvä ilmapiiri. Yhteistyö on ollut hyvää koko vaalikauden ajan ja sitä ennen, Korhola kehui illallisen isäntiä.

Korholan kristillinen tausta näkyy siinä, että hän oli mukana Suomen evankelis-luterilaisen kirkon järjestämässä Arvojen Eurooppa -keskustelutilaisuudessa Brysselissä maaliskuun alussa.

Liisa Jaakonsaari, SDP

Sosiaalidemokraattien Liisa Jaakonsaari oli seurannan perusteella myös yksi kevään ahkerimpia verkostoitujia. Hän kirjasi yhteensä 17 tapaamista.

Jaakonsaaren työssä tyypillinen päivä oli esimerkiksi 12. helmikuuta, jolloin hän sai kuulla aamulla Kazakhstanin ihmisoikeustilanteesta maan opposition edustajilta. Jaakonsaari korostaa, että europarlamentaarikon on suhtauduttava terveen kriittisesti kaikkiin tapaamiinsa lobbareihin.

– Monesti näiden diktatuurimaiden kansalaisjärjestöt saattavat olla jonkin toisen diktatuuriin kuuluvan suvun edustajia, joilla on aikamoiset rahavirrat takanaan. Kannattaa olla siis varovainen sen suhteen, mitä mikäkin järjestö edustaa.

Iltapäivällä oli vuorossa energiayhtiö Fortumin näkemyksiä Euroopan energiamarkkinoista ja ilmastopolitiikasta.

– Sain hyödyllistä infoa, Jaakonsaari arvioi Fortumin antia.

Jaakonsaarella oli kevään aikana myös useita tapaamisia liittyen Suomen ja EU:n arktisiin strategioihin. Tietoa pohjoisen asioista vaihdettiin mm. ympäristöjärjestö Greenpeacen ja Norjan hallituksen kanssa sekä seminaarissa, jonka järjesti Suomen arktinen suurlähettiläs Hannu Halinen.

– Norjan edustajat ovat halunneet tavata minua monta kertaa, jotta he saisivat tietää, mitä parlamentissa tapahtuu arktisissa asioissa, Jaakonsaari kuvaa.

Sampo Terho, perussuomalaiset

Perussuomalaisten Sampo Terho kirjasi vain kolme tapaamista, vaikka hänellä on valiokuntapaikkoja huomattavan paljon. Tänä keväänä hänen omalla vastuullaan ei kuitenkaan ollut erityisen tärkeitä valmistelutehtäviä, joten lobbauskin jäi vähäisemmäksi.

Vaalikaudelle osui silti ankarampiakin lobbausjaksoja. Terho kertoo tavanneensa useita kymmeniä lobbareita, kun hän pari vuotta sitten valmisteli korttimaksamiseen liittyvää raporttia.

– Kovimpia lobbareita olivat luottokorttiyhtiöt. Niidenkään toiveet eivät olleet yhteiset. Esimerkiksi American Expressillä ja Visalla on erilaiset liiketoimintamallit, joten ne olivat aivan eri mieltä siitä, miten asiat pitäisi järjestää.

Terho tapasi 7. maaliskuuta aamupalaverissa Energiateollisuus ry:n sähköntuotannosta vastaavaa johtajaa Jukka Leskelää. Esillä oli mepin oman merkinnän mukaan lyhyesti ”sähkömarkkinat”.

Samana päivänä Terholla oli työlounas Etelä-Savon kauppakamarin edustajien kanssa. Aiheena vielä lyhyemmin ”markkinat”.

Terhon kolmas muistiin merkitsemä tapaaminen oli 26. maaliskuuta Iranin opposition edustajien kanssa. Iranin asiat kuuluvat Terhon seurantavastuulle. Tällä kertaa aiheena oli ”Pakolaisleirin tilanne. Taannoinen joukkomurha.”

Terho kertoo iranilaisryhmän voittaneen ainakin hänen sympatiansa. Europarlamentaarikko arviokin, että Suomi voisi harkita Iranin pakolaisten ottamista.

– Luulen, että siellä voisi joitakin halukkaita olla, mutta perusongelma ei ratkea yksinomaan sillä. Osa heistä haluaisi edelleen jäädä Iraniin, ja parasta olisi, jos he voisivat jäädä turvallisesti sinne leireille. Mutta kyllä Suomenkin voisi olla syytä harkita, Terho pohtii.

Satu Hassi, vihreät

Paikastaan vapaaehtoisesti luopuva vihreiden meppi Satu Hassi tunnetaan hyvin aktiivisena verkostoitujana erityisesti ympäristöjärjestöjen suuntaan.

Hän otti A-studion lobbariseurannan vakavasti ja kirjasi kymmenittäin tapaamisia sekä sähköposteja. Hän lähetti myös täysistuntojen asialistoja, jotta toimittajat saisivat kunnollisen käsityksen siitä, miten monenlaisia asioita meppien pitäisi hallita.

Ympäristövaliokuntaan kuuluvaa Hassia työllisti erityisesti EU:n jätedirektiivin uudistus, jolla pyritään vähentämään biohajoamattomien muovikassien käyttöä jäsenmaissa.

”Muovikassidirektiivin” tiimoilta Hassin kalenterissa on tapaamisia molempien osapuolten kanssa. Muoviteollisuus on odotetusti vastustanut ja ympäristöjärjestöt kannattaneet hanketta.

Teollisuutta edustavan European Bioplastics -järjestön edustajat yrittivät kääntää Hassin päätä 9. huhtikuuta pidetyssä tapaamisessa, mutta turhaan.

– Jonkin verran hyödyllistä lisätietoa, joskaan kantani ei muuttunut, Hassi kirjasi.

Yksi muovijätteen vastustajia on Yhdysvalloissa perustettu lainelautailijoiden meriensuojelujärjestö Surfrider, jonka edustajia hän on tavannut useaan otteeseen. Surfaajien ja Hassin näkemykset kohtasivat niin hyvin, että hän emännöi järjestön europarlamentissa pitämän näyttelyn merien roskaantumisesta.

Hassi on seurannut myös EU:n ja Kanadan välistä kiistaa Pohjois-Amerikan alkuperäiskansojen hylkeenpyyntioikeuksista.

– Euroopan parlamentti ajoi viisi vuotta sitten läpi lain, joka kieltää hyljetuotteiden myynnin ja tuonnin EU:ssa. Poikkeuksena ovat inuiittien pyytämät hylkeet. Kanada jakaa asiasta väärää tietoa. Se on saanut inuiittien järjestöt EU:ta vastaan väittämällä, että kielto koskee inuiitteja.

Europarlamentaarikko pitää Kanadan edustajia röyhkeinä lobbareina.

– Kanadan hallitus valehtelee muistakin asioista, kuten tervahiekan ympäristövaikutuksista ja tervahiekasta valmistetun polttoaineen ilmastovaikutuksista, hän sanoo.

Sirpä Pietikäinen, kokoomus

Kokoomuksen Sirpa Pietikäinen oli päiväkirjamerkintöjen määrällä mitattuna kevään ahkerin meppi: tapaamisia kertyi peräti 49, jos mukaan lasketaan hänen avustajansa Aino Valtasen ja Kiti Vihavaisen merkinnät.

Pietikäisen ykkössijaa tässä selittää kuitenkin se, että hän on merkinnyt päiväkirjaan myös tapaamisiaan suomalaisten yksityishenkilöiden kanssa. Varsinaisen lobbauksen määritelmä on Pietikäisen omastakin mielestä ahtaampi ja tarkoittaa lähinnä taloudellisten etujen ajamista.

Pietikäisellä oli kuitenkin tänä keväänä myös yksi tehtävä, joka vaati useita tapaamisia. Hän oli yksi talousvaliokunnan eli ECONin varjoraportoijista ns. paketoituja sijoitustuotteita koskevan lainsäädännön valmistelussa.

Tämä ns. PRIPS-asetuksen tarkoitus oli määrätä rahoituslaitokset selostamaan kaikille asiakkaille monimutkaisten sijoitustuotteiden sisällön ja kustannukset yhteisellä lomakkeella.

Pietikäinen tapasi sijoitustuote-asian vuoksi mm. kuluttajajärjestöjen (True and Fair), pörssiyhtiöiden (European Issuers), eläkeyhtiöiden (Pensions Europe) ja vakuutusyhtiöiden (Fédération Française des Sociétés d'Assurances) lobbareita. Lisäksi tapaamisia oli sisämarkkinakomissaari Michel Barnierin ja neuvoston puheenjohtajamaan Kreikan edustajien kanssa.

Lopputulos PRIPS-hankkeessa oli, että tietolomake tulee pakolliseksi, mutta vakuutusyhtiöt onnistuivat lobbaamaan itselleen mm. eläkevakuutuksia koskevan poikkeuksen, Pietikäisen oman kannan vastaisesti .

– Jos minä olisin yksin kirjoittanut asetuksen, niin olisin kirjoittanut sen toisella tavalla. Se, että vakuutuskysymys nousi näin isoksi, oli saksalaisen vakuutusyhtiön Allianzin näkökulmaa. Mutta en voi sanoa, että he onnistuivat asetusta kokonaan vesittämäänkään.

Saksalainen vakuutusjätti Allianz suhtautui asetukseen kriittisesti, mutta Suomen vakuutusyhtiöt pitävät asetusta hyvänä asiana.

– Finanssialan keskusliitto pitää uudistusta tervetulleena. Yhtenäiset avaintiedot lisäävät sijoitustuotteiden ymmärrettävyyttä, vertailtavuutta ja läpinäkyvyyttä. Tämä on sekä kuluttajien että sijoitustuotteita tarjoavien yritysten etu, toteaa johtava lakimies Mari Pekonen-Ranta Finanssialan keskusliitosta.

Talousvaliokunnan jäsenyys selittää myös sen, että muissa rahamarkkinarahastoja koskevissa asioissa Pietikäinen on tavannut mm. legendaarisen pankkiiriliike JP Morganin edustajia.

Nils Torvalds, RKP

RKP:n Nils Torvalds delegoi lobbariseurannan avustajilleen Katarina Dahlmanille ja Mats Löfströmille. He kirjasivat yhteensä seitsemän tapaamista.

Torvalds on varapuheenjohtajana parlamentin kalatalousvaliokunnassa, ja sen vuoksi hänen kalenteristaan löytyy tapaaminen tapaaminen vaikutusvaltaisen kansalaisjärjestön Pew Charitable Trusts -säätiön edustajien kanssa. Pew edistää monien muiden hankkeidensa ohella ekologisesti kestävämpää kalanviljelyä eri puolilla maailmaa.

Kala-asioiden lisäksi Torvaldsia ja hänen avustajiaan ovat työllistäneet mm. tapaamiset Suomen Akatemian, Tekesin ja Finanssialan keskusliiton kanssa. Ja toki kevään ohjelmaan kuului myös kotimainen rahapeliyhtiö.

RAY tarjosi Torvaldsille 25. maaliskuuta illallisen, jonka aikana keskusteltiin parlamentin täysistunnossa käsitellystä EU:n neljännestä rahanpesudirektiivistä.

Sari Essayah, kristilliset

Kristillisdemokraattien ja EPP-ryhmän Sari Essayah sekä hänen avustajansa Esa Erävalo osallistuivat seurantaan ahkerasti, yhteensä 26 päiväkirjamerkinnällä.

14. helmikuuta Essayah oli lounaalla Veikkaus Oy:n toimitusjohtajan Juha Koposen kanssa. Keskustelun aiheena oli kansallisen rahapelimonopolin suojelu.

– Tässä on tällä hetkellä onnistuttu, mutta poliittista keskustelua EU-tasolla tulee koko ajan seurata, Essayah merkitsi Veikkauksen toiveet päiväkirjaan.

Erävalon muistiinpanoista nousee esiin rahamarkkinoiden sääntelyyn tähtäävän MIF-asetuksen ja maksupalveludirektiivin täytäntöönpano. Tämä uudistustyö aloitettiin finanssikriisin myötä muutama vuosi sitten, ja valmista pitäisi tulla ehkä 2015.

Helmikuun 12:ntena Essayahin ja Erävalon vieraana ovat käyneet ensin Lufthansan myyntijohtaja Jens Ritterhoff sekä AirPlus-lentoyhtiön toimitusjohtaja Patrick Diemer. He olivat huolissaan siitä, että heidän maksukorttinsa joutuvat epäedulliseen kilpailuasemaan Amexin ja Dinersin kanssa.

Lentoyhtiöt ovat perineet asiakkailtaan kortin käytöstä lisämaksua ja haluaisivat jatkaa käytäntöä, vaikka vastaavanlaiset lisämaksut kiellettäisiin varsinaisilta luottokorttiyhtiöiltä.

Aiheesta jatkettiin samana päivänä myös lentoliikenteen kattojärjestön IATA:n EU-asioiden johtajan Philippe Morinin kanssa. Essayah on tehnyt muutosesityksiä, jotka näyttivät miellyttävän ilmailumiehiä.

– Tuli ilmi, kuinka tärkeä taloudellinen kysymys korttien lisämaksun salliminen on lentoyhtiöille. Sain uutta tietoa ja uusia perusteluja, miksi kysymys korttien lisämaksuista on heille niin tärkeä, Erävalo kirjasi.

Petri Sarvamaa, kokoomus

Kokoomuksen Petri Sarvamaalla oli tänä keväänä tavallista vähemän lobbaritapaamisia, koska hän pääsi tekemään budjettivaliokunnalle mietintöjä EU:n virastojen rahankäytöstä.

Tehtävän ansiosta hänestä tuli mietintöjen määrällä mitattuna ahkerin suomalaismeppi, vaikka budjettimietinnöt eivät olekaan varsinaista lainsäädäntöä.

Sarvamaa kirjasikin A-studion seurannassa vain kolme lobbaustapaamista ja yhden puhelun. Laivaristeilyalan järjestö European Cruise Council eli CLIA oli huolissaan pakettimatkadirektiiviin kaavailluista muutoksista.

MTK:n edustajan kanssa Sarvamaa kävi läpi ”ajankohtaiset maatalousasiat”, ja Euroopan Metalliteollisuuden työnantajajärjestön CEEMETin edustajan tarjoamalla aamiaisella puhuttiin ”työmarkkinakysymyksistä ja teknologiateollisuuden tulevaisuuden näkymistä yleisesti”.

3. huhtikuuta Sarvamaa tarttui puhelimeen ja soitti ympäristöystävällisen liikenteen puolesta lobbaavan Transport and Environment -järjestön asiantuntijalle William Todtsille. Hän kaipasi tilannekatsausta ajankohtaiseen kiistaan rekkojen massojen ja mittojen muutoksista.

– Puhelu oli hyödyllinen. Mielestäni on tärkeää seurata pienempiäkin yksityiskohtia, joiden eteen olen tehnyt työtä valiokunnassa, ettei mikään taho pääse ylittämään mandaattiaan tai poistamaan sellaisia kohtia, minkä puolesta on jo äänestetty, Sarvamaa kertoo.

Riikka Pakarinen, keskusta

Keskustan Riikka Pakarinen (entinen Manner) on Satu Hassin tavoin jättämässä parlamentin tällä erää, eikä hän ole kuluneen kevään aikana ollut kovin aktiivinen.

A-studion kysely oli siis hänenkin kannaltaan väärin ajoitettu, mutta hän ratkaisi ongelman lähettämällä luettelon tapaamisistaan esimerkkikuukaudelta, joka oli kesäkuu 2011.

Tuon kuukauden aikana Pakarinen ehti tavata 20:n eri tahon lobbareita, ja sen lisäksi hänen avustajansa merkitsi neljä omaa tapaamista.

Pakarisen esimerkkikuukauden aikana listalle kertyi huomattavan paljon kotimaisia aktiivilobbareita kuten maataloustuottajien MTK, kuljetusalan SKAL sekä Energiateollisuus ja Teknologiateollisuus ry. Mukana olivat myös Akava, ulkoministeriö, ulkopolittinen instituutti sekä Suomen liikunta ja urheilu ry.

Ulkomaalaiselta kuulostavia lobbareita Pakarisen listalla ovat puutuoteteollisuusjärjestö Club de bois sekä suuryhtiöt Intel ja McDonald’s. Viimeksi mainitun kanssa puheeaiheena oli muistiinpanojen mukaan ”elintarvikelainsäädäntö”.

Hannu Takkula, keskusta

Keskustan kolmas edustaja Hannu Takkula tunnetaan arvokonservatiivina ja uskovaisena miehenä, ja tämä näkyy myös hänen tämän kevään päiväkirjastaan, johon kertyi 26 merkintää.

Takkula on tavanut 19. helmikuuta Israelin hallituksen talousministerin Naftali Bennettin, joka vastustaa Palestiinan valtion perustamista ja kannattaa miehitetyn Länsirannan yksipuolista liittämistä Israeliin.

Takkula ei ota päiväkirjassaan kantaa pyhän maan politiikkaan, vaan toteaa, että ”ministereiden tapaaminen on aina hyödyllistä”.

Ikään kuin vastapainoksi Bennettin tapaamiselle Takkula otti edellisenä päivänä vastaan brittiläisen Palestiina-aktivistin, Guardian-lehdessä kirjoittavan David Croninin.

– Toimin suhteista Israeliin vastaavan valtuuskunnan jäsenenä ja pyrin tapaamaan laajasti ihmisiä, jotka tietävät alueen politiikasta, Takkula valotti toimintaansa.

Kulttuuri- ja koulutusvaliokuntaan kuuluva Takkula on tavannut koulutus- ja kulttuurialan komissaarin henkilöstöä 19. helmikuuta. Verkostot ovat muuten painottuneet kotimaahan: opiskelijajärjestöt, Kuurojen liitto, Kisakallion urheiluopisto, Epilepsialiitto.

Elinkeinoelämän puolelta Takkulan listalta löytyvät kuljetusalan SKAL, Suomen yrittäjät, Wärtsilä, Veikkaus ja RAY sekä Neste Oil. Aiheet olivat muidenkin meppien kalentereista tuttuja: rekkadirektiiviä, rahapelimonopolien suojelua sekä ilmasto- ja energiapolitiikkaa.

Tarja Cronberg, vihreät

Heidi Hautalan tuuraajaksi kesken vaalikauden mepiksi noussut vihreiden Tarja Cronberg tyytyi tämän kevään ajalta viiteen päiväkirjamerkintään.

Cronbergiä lobbasivat suomalaiset kalastajat, ulkopolitiikkaan erikoistunut East West -instituutti, nuorisojärjestö Allianssi sekä Suomen kilpailuvirasto.

Näiden lisäksi hän osallistui Euroopan metsäinstituutin EFI:n illalliselle, joka liittyi Brysselissä pidettyyn bioenergiaseminaariin.

– Olen ajanut metsästrategiaa EU:lle, joka hyväksyttiin syyskuussa 2013 ja on nyt täytäntöönpanovaiheessa, Cronberg kertoo.

Mitro Repo, SDP

Sosiaalidemokraattien Mitro Revon kalenteriin kertyi seuranta-aikana 15 merkintää. Myös hänen päiväkirjastaan löytyy sekä henkilökohtaisia kiinnostuksen kohteita että kaikille suomalaismepeille tuttuja kotimaisia lobbareita.

Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokuntaan kuuluva Repo tapasi helmikuun lopussa luottokorttiyhtiö MasterCardin edustajia Pohjoismaista ja Baltiasta. Tapaamisen järjesti lobbausyhtiö Burson-Marsteller, ja Revon muistiinpanon mukaan siinä käsiteltiin ”korttipohjaisia maksuja sisämarkkinoilla”.

Kuten suurimmalla osalla suomalaismepeistä, myös Revon kalenterissa ovat esillä kotimaiset rahapeliyhtiöt. Hän ei tosin itse ollut paikalla 11. maaliskuussa pidetyllä Veikkauksen ja RAY:n juhlaillallisella, vaan lähetti paikalle avustajansa Johannes-Mikael Mäen.

Lähempänä Revon omaa taustaa oli vastaavasti Kyproksen kirkon edustajan Monsignor Porfyrioksen tapaaminen 27. helmikuuta. Ortodoksisten kirkonmiesten kesken puhuttiin Kyproksen kirkon tilanteesta.

Näiden lisäksi Revon lobbaamista harjoittivat kevään aikana mm. Kuurojen liitto, Sri Lankan suurlähettiläs, Suomen rahapaja, Suomen Akatemia, Tekes sekä nuorisojärjestö Allianssi.

Anneli Jäätteenmäki, keskusta

Keskustan Anneli Jäätteenmäki osallistui A-studion kyselyyn vain yhdellä päiväkirjamerkinnällä. Tämän jutun julkaisemisen jälkeen Jäätteenmäki ilmoitti, että hänen toimistonsa on epähuomiossa lähettänyt puutteelliset tiedot. Jäätteenmäki lupasi toimittaa viimeistään perjantaina tiedot useiden lobbareiden tapaamisista.

Maanantaina 17. maaliskuuta Jäätteenmäki on tavannut Brysselissä Suomen Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliiton MTK:n edustajaa.

Käsiteltävä aihe oli ”EU:n energia- ja ilmastopolitiikka vuoteen 2030”, Jäätteenmäki kirjasi. MTK maksoi kahvit.

A-studio käsittelee aihetta 15.5. klo 21.05 TV1:llä. Koko lobbariseurannan aineisto on selattavissa tästä Google Drive -palvelussa (siirryt toiseen palveluun) tai ladattavissa tästä Excel-tiedostona. Aineistosta on luettavissa valtaosa meppien merkinnöistä sellaisenaan. Taulukko sisältää tapaamisen ajankohdan, tavattujen tahojen tai henkilöiden nimiä ja meppien itse valikoimia tietoja käsitellystä asiasta.

Muokattu 15.5. klo 21.43: Lisätty Anneli Jäätteenmäen ilmoitus päiväkirjan täydentämisestä.