Tarvainen työskentelee Jyväskylän yliopiston informaatioteknologian tiedekunnassa. Tarvaisen johtama organisaatio on Non Commercial Stakeholder Group NCSG. Se ajaa ei-kaupallisten ja ei-valtiollisten toimijoiden kuten yksityishenkilöiden, kansalaisjärjestöjen ja yliopistojen internet-etuja.

Tapani Tarvainen on valittu hallinnoimaan internetin osoiteavaruutta. Jyväskylän yliopisto

Kaliforniassa toimiva ICANN-järjestö eli Internet Corporation For Assigned Names and Numbers hallinnoi internetin toimintaa muun muassa päättämällä uusista päätason verkkotunnuksista. Näitä Top-Level Domain –tunnuksia voidaan käyttää .com-päätteen tapaan. Domain-nimien hallinnalla on iso merkitys tietoturvassa ja maineenhallinnassa. Esimerkiksi yritys.com ja yritys.net voivat tarkoittaa aivan eri palveluita, vaikka käyttäjä mieltää ne samoiksi.

– Internetin nimi- ja osoiteavaruuksista näkyvimpiä ja eniten poliittisia intohimoja herättäviä ovat Top-Level Domainit kuten .com ja .org, joita on viime vuosina tullut paljon lisää. Esimerkiksi .africa-tunnuksesta syntyi riitatapaus, kun kaksi eri tahoa halusi sen käyttöönsä, kertoo Tapani Tarvainen.

Helsinki sai oikeuden .helsinki -osoitteeseen

Toinen esimerkki on kaupunkien verkko-osoitteet, jotka ovat Suomessa pääsääntöisesti muotoa kaupunki.fi. Helsingissä tilanne on kuitenkin toinen, sillä helsinki.fi -osoite rekisteröitiin Helsingin yliopistolle jo vuonna 1987. Helsingin kaupungin käytössä oleva osoite hel.fi on useimmille tuntematon ja erityisesti kansainvälinen verkkonäkyvyys on ollut heikkoa. Tänä vuonna Helsingin kaupunki sai ICANN-järjestöltä oikeuden käyttää .helsinki –osoitetta.

Päätason verkkotunnuksina on käytössä myös erikoismerkkejä sisältäviä IDN-osoitteita kuten ääkköselliset domainit tai Venäjän kyrillinen domain ".рф". Oman haasteensa tuovat oikealta vasemmalle luettavat osoitteet, kuten Egyptin "مصر.”.

– Tarvaisen valinta puheenjohtajaksi on osoitus internet-yhteisön hänen toimintaansa kohdistamasta luottamuksesta. Samalla se tarjoaa tiedekunnalle näköalapaikan internetin lähivuosien kehitykseen tilanteessa, jossa verkkotoiminnan jatkuva kasvu edellyttää globaalisti syvällisiä ja kustannuksia aiheuttavia muutoksia itse verkon infrastruktuuriin, iloitsee IT-tiedekunnan professori Timo Tiihonen.