Sokli Erämaana -liikkeen mukaan Savukosken Soklin kaivos aiheuttaisi tuhoja luonnolle ja poron puhtaan lihan imagoon. Myös luonto- ja kalastusmatkailun kehittäminen vaarantuisi kaivoksen myötä, liike katsoo.

Kaivosta vastustava liike muistuttaa, että kaivoksen tuomat työpaikat vähenisivät kaivoksen rakentamisen jälkeen. Pöyry Enviroment Oy:n tekemän Soklin kaivoshankkeen YVA-selostuksen mukaan kaivoksen rakennusaika työllistää 700-1000 ihimistä. Pöyry arvioi, että kaivoksen valmistuttua töitä olisi tarjolla noin 200 ihmiselle. Kaivoksen rakentaminen kestäisi 2-4 vuotta.

Soklin kaivosalue on Suomen suurimman paliskunnan, Kemin-Sompion porojen laidunaluetta. Paliskunnassa työllistyy noin 140 henkilöä, joiden elinkeinotoiminta on kaivoksen myötä vaarassa, Sokli Erämaana -liike toteaa. Kaivos uhkaa muun muassa porojen laidunalueita.

– Uraanipitoinen kaivospöly ja muut saasteet vaikuttavat negatiivisesti luontoon sekä poron puhtaan lihan imagoon. Tämän lisäksi vaarannettaisiin luonto- ja kalastusmatkailun kehitystyö ja sen tuloksena tulevaisuudessa syntyvät työpaikat, liike luettelee tiedotteessaan. Rikkaimpia ja pehmeimpiä malmeja riittää Soklissa hyödynnettäväksi 20 vuodeksi. Lisäksi alueella on huonompi arvoista malmia, jonka käytöstä ei ole tehty päätöstä ja kannattavuus olisi epävirallisten tietojen mukaan huono. Sokli Erämaana -liikkeen mukaan Soklin malmiossa on lisäksi vähintään 2 500 tonnia uraania.

– Tästä syystä Soklin kaivoshanke täytyisi tarkastella uuden ydinenergialain mukaisesti ja tehdä asianmukaiset selvitykset. Lisäksi YVA on nykyvaatimuksiin nähden erittäin suppea. Kirkkaiden jokien ekosysteemien nykytilan säilyttävää happo-, emäs- tai suolapitoisten jäteliuosten puhdistusteknologiaa ei ole vielä kaivosteollisuudessa kehitetty. Myös varastointialtaat aiheuttavat isoja riskejä.

Kaivos lisäisi kunnan velkaa?

Kaivoksen vastustajien mukaan Sokli ei välttämättä pelastaisi Savukosken kunnan taloutta. Kunnan tuloveroprosentti on jo nyt Lapin korkein, 21,75. Sokli Erämaana -liikkeen mukaan kunta velkaantuisi lisää kaivoksen myötä.

– Esimerkiksi Sodankylässä nettovelka on Kevitsan myötä kasvanut 4,8 miljoonaa vuosina 2012 ja 2013, kohoten yhteensä 26,8 miljoonaan. Sokli Erämaana -liike katsoo, että Savukosken kunnan muiden elinkeinojen kehittämistä on leimannut jähmettyneisyyden tila viimeiset 40 vuotta. Kunnassa on laskettu paljon yhden kortin eli Soklin kaivoksen varaan. Savukoskella olisi mahdollisuuksia saada lisää työpaikkoja luonnontuotteiden kuten poronlihan, marjojen, sienien, yrttituotteiden sekä puuta hyödyntävien elinkeinojen parista. Urho Kekkosen kansallispuistoon tehtiin 293 000 käyntiä viime vuonna. Matkailutuloja puistossa kävijät toivat 22 miljoonaa euroa. Savukosken kalastusmatkailua kehitetään erityisesti yrittämällä palauttaa luonnonlohi Kemijoen latvoille. Siirtoistutukset Savukoskelle aloitetaan ensi kesänä.

Sokli Erämaana ry vastustaa norjalaisen Yaran tukemista Soklin radan rahoittamisella sekä kaivoksen avaamista Savukoskelle.

KORJATTU 29.8.2014 klo 8:35: Sokli Erämaana -liikkeen viimeisen kappaleen sitaatti "Ruralia-instituutin Kevitsa-raportin mukaan yhteistöveroa ei myöskään ole kertynyt penniäkään" poistettu virheellisenä. Ruralia-instituutin mukaan tämä ei pidä paikkaansa, vaan oikea muoto on "kaivosyhtiön tulevaa verotettavan tulon määrää on lähes mahdoton ennakoida."