Ylioppilastutkintolautakunta kaavailee, että ensi syksystä lähtien äidinkielen ylioppilaskokeen lukutaidon kokeessa ei arvioitaisi oikeinkirjoitusvirheitä. Kaksipäiväisen kokeen toisessa osassa, kirjoitustaidon kokeessa, oikeakielisyys sen sijaan olisi keskeinen arviointikriteeri. Asiasta on kertonut Helsingin Sanomat (siirryt toiseen palveluun).

– Ymmärrän, että toisessa kokeessa mitataan lukutaitoa ja toisessa kirjoitustaitoa. Mutta kuulostaa huolestuttavalta, jos toisessa kokeessa kieliasuun ei kiinnitetä huomiota, kommentoi Kotimaisten kielten keskuksen kielitoimiston johtaja Salli Kankaanpää.

Hän ei kuitenkaan usko, että suunnitelmalla olisi toteutuessaan käytännössä suurta merkitystä.

– Yleensä on niin, että jos osaa ilmaista ajatuksensa ja on hyvä kirjoittaja, osaa myös yleiskielen normit ja päinvastoin, Kankaanpää pohtii.

Helsingin Sanomien haastattelema YTL:n äidinkielen jaoston puheenjohtaja Minna-Riitta Luukka kommentoi, että ”meillä on paljon opiskelijoita, poikia erityisesti, jotka ovat tosi hyviä analysoimaan ja tulkitsemaan ja osaavat lukea hyvin. Jos heitä rangaistaan lukutaidon kokeessa siitä, että he eivät osaa kielenhuollon normeja, se on heille iso vääryys.”

Kankaanpää on eri mieltä:

– Luulen, että tämä ei anna heille hirveästi tasoitusta, koska useimmiten ne, jotka osaavat analysoida, osaavat myös kirjoittaa hyvin, Kankaanpää muotoilee.

"Työelämässä moni kaipaa äidinkielen opetusta"

Ylioppilaskokeen arviointi voi johtaa siihen, että yleiskielen normeja opetetaan koulussa entistä vähemmän. Siitä Kankaanpää on erittäin huolissaan. Hänen mukaansa viesti oppilaille ja kouluille on väärä, jos kerrotaan, ettei äidinkielen toisessa kokeessa välitetä lainkaan oikeakielisyydestä.

– Vaikea kuvitella, että kirjoittamista opetettaisiin niin, ettei normeihin kiinnitettäisi huomiota. Tai normeja opetettaisiin niin, ettei niitä yhdistettäisi muihin kirjoittamistaitoihin, Kankaanpää ihmettelee.

Käytännön esimerkkinä Kankaanpää muistuttaa, että työelämässä yleensä luetaan ja samalla kommentoidaan, kirjoitetaan.

– Työelämässä moni huomaa, että olisi pitänyt osallistua enemmän äidinkielen opetukseen, hän huomauttaa.

Kielitoimiston näkökulmasta suomalaiset arvostavat äidinkieltään.

– Ihmiset ovat kiinnostuneita kielestä, murteista, yleiskielestä.

Kotuksen verkkosivuilla on vapaasti käytettävissä sanakirjoja ja ohjeita, ja ne ovatkin kovassa käytössä. Kotimaisten kielten keskuksella on myös palvelupuhelin, josta voi kysyä neuvoa askarruttavissa kielipulmissa.

Tuoretta tietoa palveluiden käyttäjien iästä ei ole. Kankaanpään käsityksen mukaan kielikysymykset kiinnostavat etenkin työikäisiä ja eläkeläisiä.

– Moni kysyy työhönsä liittyvistä asioista, Kankaanpää kertoo.

Rajoittuneet taidot näkyvät ja kuuluvat

Kielenalueista sanasto muuttuu eniten, uusia sanoja ilmestyy jatkuvasti ja sanojen merkitykset muuttuvat. Kieli ei yleisellä tasolla köyhdy, mutta yksilöiden kohdalla näin mahdollisesti käy. Yhteinen ymmärrys löytyy tulevaisuudessakin siitä huolimatta, että osa suomalaisista osaa äidinkieltään suppeasti, Kankaanpää uskoo.

– Keskeinen sanasto on kaikilla hallussa. Kyse on sävyistä. Esimerkiksi toiset osaavat kuvailla monin eri sanoin juoksemista, toiset käyttävät vain verbiä juosta.

YTL:n on tarkoitus vahvistaa arviointikriteerit 15. joulukuuta.

Lue myös:

Selviääkö arjesta, jos ei osaa jakolaskua? "Tätä koulujärjestelmämme tuottaa"

Sähköiset ylioppilaskokeet alkavat – tulevaisuuden kokeisiin suuria suunnitelmia, kuten avoin internet