Hävikkiruoka halutaan Helsingissä ruokapöytiin – Vantaa hyödyntää jo 10 000 kiloa viikossa

KIERRÄTYS Helsinki etsii tapoja vähentää ruokahävikkiä. Vantaa hyödyntää kauppojen ja elintarviketehtaiden ylijäämäruokaa 10 000 kiloa viikossa.

Leo Straniuksen mukaan dyykkaaminen on nykyisin liian hankalaa. Kauppojen roskikset ovat usein lukkojen takana. Päivi Tuovinen

Päivittäistavarakaupoista ja tukuista päätyy roskiin yli 65 miljoonaa kiloa ruokaa vuodessa. Iso osa tästä on vielä käyttökelpoista. Helsingissä mietitään keinoja hävikin vähentämiseksi.

Kaupunginvaltuutettu Leo Stranius (vihr.) haluaisi kaupungin vauhdittamaan hävikkiruoan kierrätystä.

– Kaupungin pitäisi ohjeistaa kauppoja vanhentuvien tuotteiden myynnin tehostamiseen ja mahdollistamaan dyykkaaminen pitämällä roskikset lukitsemattomana, Stranius esittää aloitteessa, jonka allekirjoitti 30 muuta valtuutettua.

– Minulle motiivi tässä on ympäristö. Tämä on kulutusyhteiskunnan sivuvirtojen hyödyntämistä ja ekologisesti fiksua, sanoo Stranius.

Ruoan tuottaminen, kuljettaminen ja valmistaminen aiheuttavat ympäristöä saastuttavia päästöjä. Nämä syntyvät turhaan, jos ruokaa ei syödä.

Kaupat ovat lisänneet vanhentuvien elintarvikkeiden lahjoittamista ruoka-apuun, mutta osuus on yhä vain 10–15 prosenttia kaikesta hävikistä.

Aihe on noussut maailmalla ajankohtaiseksi. Esimerkiksi Ranska kielsi lailla isoja kauppoja heittämästä elintarvikkeita roskiin. Valtuusto käsittelee Straniuksen aloitetta keskiviikkona.

– Sen jälkeen katsotaan, miten jatketaan, sanoo ympäristötoimesta vastaava apulaiskaupunginjohtaja Pekka Sauri

Vastausesityksessä todetaan, ettei kaupungilla ole toimivaltaa ohjeistaa kauppoja hävikin vähentämiseen. Jäteastioiden penkomisen epäillään johtavan roskaantumiseen, haittaeläin- ja hygieniahaittoihin. Kaupunki voi kuitenkin etsiä kauppojen ja kolmannen sektorin kanssa keinoja hävikin hyötykäyttöön.

Esimerkkinä mainitaan vantaalainen Yhteinen pöytä, jonka toiminnasta vastaavat kaupunki, seurakunnat ja Diakonia-ammattikorkeakoulu. Projekti luo verkostoa hävikkiruoan keskitetylle jakelulle ja yhteisölliselle ruoka-aputoiminnalle. Idea on saatu Saksasta.

Kaupat, elintarviketehtaat, tukut ja koulukeittiöt luovuttavat hävikkiruokaa. Yhteinen pöytä tarjoaa näille kylmätiloja, -kuljetusta ja välivaraston. Se vastaa ruoan kuljetuksesta ruoka-apua jakaville yhdistyksille ja seurakunnille.

Vantaa teki ruokavarastoon puolen miljoonan satsauksen. Toimintakulut tulevat olemaan 300 000 euroa vuodessa. Varasto on nykyisin kaupungin yksikkö.

– Kuljetamme 10 000 kiloa ruokahävikkiä viikossa, kertoo projektin palveluesimies Hanna Kuisma

Seudulla otetaan parhaillaan käyttöön myös muita Euroopassa hyväksi havaittuja toimintamalleja. Helsinkiin avataan From Waste to Taste -ravintola, jonka annokset valmistetaan kauppojen hävikkielintarvikkeista. Tämä idea on Hollannista.

Ruokahävikki Tarkoittaa syömäkelpoisen ruoan päätymistä roskiin tai biojätteeksi. Koko elintarvikeketjussa ruokaa päätyy roskiin Suomessa noin 400 miljoonaa kiloa vuodessa. Eniten ruokaa, noin 120–160 miljoonaa kiloa, haaskataan kotitalouksissa. Käyttökelpoisia elintarvikkeita päätyy roskiin myös teollisuudesta, kaupoista ja ravitsemuspalveluista.