Neuberg an der Mürz. Kirkonkellot lyövät puoltapäivää. Itävaltalainen Petra Tautscher työntää vauhtia kotipihan keinussa kolmivuotiaalle esikoiselleen. Kainalossa istuu seitsenkuinen kuopus.

30-vuotias Tautscher on ammatiltaan hieroja, mutta on nyt kotona lasten kanssa. Rivitalon pihan ympärillä aukeaa itävaltalainen vuoristomaisema.

Koti sijaitsee parintuhannen asukkaan Neuberg an der Mürzin kylässä Alppien juurella. Lumi on lähtenyt laaksosta ja puut ovat hiirenkorvilla, mutta vuorilla on vielä kylmä. Hiehot lähetetään vuorilaitumille vasta ensi kuussa.

Neuberg an der Mürz on Tautscherin kotikylä, eikä hän ole koskaan harkinnut sen jättämistä. Hän on Itävallassa entistä harvinaisempi näky.

Itävallan maaseutua koettelee sama muuttoliike kuin monien muidenkin Euroopan maiden haja-asutusalueita. Ihmiset muuttavat entistä useammin kaupunkeihin.

Itävallassa poismuuttajia ovat erityisesti Petra Tautscherin ikäiset 20-30-vuotiaat naiset.

Naisten valuminen kaupunkeihin ei ole uusi ilmiö, mutta siitä on alettu puhua Itävallassa vasta viime vuosina. Mikä saisi naiset viihtymään kylissä ja haja-asutusalueella?

Kimmokkeen keskustelulle antoi tutkija Tatjana Fischerin ja hänen kollegansa Gerlind Weberin tutkimus naisten poismuuton syistä. Tutkija Fischer ottaa vastaan työhuoneellaan wieniläisessä Universität für Bodenkultur -yliopistossa.

Petra Tautscher on ammatiltaan hieroja, mutta palaa töihin vasta lasten hieman kasvettua. Sylissä on seitsenkuinen kuopus Tobias. Luiza Puiu

Hänen mukaansa yksi selkeä syy naisten poismuuttoon on koulutus. Naiset haluavat usein korkeakouluihin, joita on suurissa kaupungeissa.

– Kysymys ei ole vain siitä, kuka muuttaa pois vaan siitä, kuka palaa takaisin, Fischer sanoo.

Naiset myös muuttavat miehiä useammin maaseudun sisällä paikkakunnalta toiselle. Eli miehet jäävät naisia useammin kotiseudulleen.

– Yleisesti vaikuttaa siltä, että miehet viihtyvät naisia paremmin maaseudun kunnissa.

Myös työtilanne vaikuttaa: maaseudulla on ollut perinteisesti miehille enemmän töitä tarjolla kuin naisille. Kuten muuallakin Euroopassa, myös Itävallassa naisia perinteisesti työllistäneet pienet kaupat, postit ja sivukonttorit ovat sulkeneet ovensa.

Naisten työssäkäynti kodin ulkopuolella on Itävallassa yleisempää kuin aiemmin. Tämä pakottaa myös kylät muuttumaan – tai muuten naiset lähtevät.

*Ilmiöllä voi olla myös poliittisia vaikutuksia. *Vuoden 2016 presidentinvaaleissa vihreiden Alexander van der Bellen oli erityisesti kaupunkilaisten ja naisten suosima ehdokas. Maaseudun asukkaat ja miehet suosivat enemmän äärioikeistolaisen vapauspuolueen FPÖ:n ehdokasta Norbert Hoferia.

Ilman naisia lapsien määrä vähenee ja kylät uhkaavat näivettyä. 9-vuotias Lucas autteli naapurin lehmätilallista siivoamaan pihaa. Luiza Puiu

Viime vuoden parlamenttivaaleissa vapauspuolue nousi toiseksi hallituspuolueeksi. Valtapuolueena hallitusta vetää 31-vuotiaan liittokanslerin Sebastian Kurzin ÖVP, joka otti kampanjassa selkeän harppauksen oikealle.

Hallituspuolueet keräsivät ääniä erityisesti maaseudun kunnissa, vaikka niiden suosio lisääntyi myös kaupungeissa. Itävallan politiikka siirtyi kerralla aiempaa oikeistolaisemmaksi.

Alppien juurella Neuberg an der Mürzissä Petra Tautscherin sukupolvi eroaa selvästi hänen äitinsä sukupolvesta. Hänen äitinsä oli kotona lasten kanssa.

– Nyt tämä on muuttunut. Naiset eivät edes taloudellisesti voisi jäädä kotiin, vaikka haluaisivat, Tautscher sanoo.

Tautscher aikoo palata töihin hierojaksi, kun lapset ovat vähän vanhempia. Hän tietää jo nyt, että se tarkoittaa päivittäisiä työmatkoja lähikaupunkeihin. Oman alan töitä ei kotikylästä löydy.

Pyykkikorista löytyy syy Petra Tautscherin viihtymiseen kotikylässään. Vaatepinon päällimmäisenä on paikallisen vapaapalokunnan paita.

Vapaapalokuntalaisuus on tärkeä osa Itävallan kylien identiteettiä. Petra Tautscherin pyykkikorissa on oman kylän vapaapalokunnan paita. Luiza Puiu

Itävallassa vapaapalokuntien merkitystä kyläyhteisöille on vaikea yliarvioida. Neuberg an der Mürzissä on tuoreiden kuntaliitosten jälkeen parituhatta asukasta ja kuusi vapaapalokuntaa.

Vapaapalokunta ei ole vain syrjäseutujen pelastustoimi vaan myös kyläyhteisöjen sosiaalinen liima. Perinteisesti harrastustoiminta on ollut vain miehille tarkoitettua.

Petra Tautscherin vapaapalokunta harjoittelee joka maanantai. Harjoitusten jälkeen istutaan yhdessä kerhohuoneessa viettämässä aikaa. Tautscher kertoo koko perheensä, parhaan ystävänsä ja myös puolisonsa olevan mukana vapaapalokunnassa.

– En osaa kuvitella elämää ilman vapaapalokuntaa.

Carmen Fritz on aktiivinen vapaapalokuntalainen Neuberg an der Mürzissä. Hän asuu miehensä kanssa paloaseman yläkerrassa. Luiza Puiu

Tautscherin vapaapalokunta sijaitsee sireenin kantaman eli parin kilometrin päässä hänen kodistaan. Nykyään ilmoitus tulee tekstiviestinäkin, mutta yleishälytykseltä kuulostava sireeni on yhä tärkeä kutsusoitto hälytyksen tultua.

Hälytyksen tullessa kaikki kykenevät kiirehtivät asemalle, paloauton kyytiin ja pelastustehtävään.

Pelastuspuvut roikkuvat valmiina paloaseman pukuhuoneessa. Kengät ovat ojossa. Vapaapalokunnassa on mukana 64 aktiivia, heistä kuusi on naisia.

Miehinen kulttuuri murtuu hitaasti.

Paloaseman yläkerrassa asuu vapaapalokunnan johtaja Karl Fritz, 45, ja hänen vaimonsa Carmen Fritz, 43. Kun Karl Fritz aloitti vapaapalokunnassa, naiset eivät päässeet mukaan lainkaan.

– Aiemmin vapaapalokunta oli vain miehille ja naiset olivat lasten kanssa kotona, Carmen Fritz sanoo.

Vapaapalokuntalaisuus kulkee usein perheessä. Fritzien tytär ja poika ovat molemmat olleet mukana.

Myös Petra Tautscherin kolmivuotiaalla esikoisella Simonilla on jo oma kaappinsa. Pelastuspuvun sijaan siellä on karkkipusseja.

Vapaapalokuntalaisuus kulkee usein sukupolvelta toiselle. Petra Tautscherin pojalla Simonilla, 3, on jo oma kaappi paloasemalla. Luiza Puiu

Vapaapalokuntia on Neuberg an der Mürzissä lyhyiden, noin kymmenen kilometrin etäisyyksien päässä. Fritzien mukaan olisi käsittämätöntä, jos niitä olisi vähemmän. Kuka sammuttaa tulipalon tai rientää auttamaan auto-onnettomuudessa loukkaantunutta, jos verkostoa karsittaisiin, hän miettii.

Fritzit vaikuttavat järkyttyneitä, kun he kuulevat Lapin syrjäseutujen satojen kilometrien etäisyyksistä lähimpään sairaalaan tai pankkiautomaatille. Itävalta on lyhyiden etäisyyksien mutta tiiviiden kyläyhteisöjen maa.

Vaikka naapurikylä on vain muutaman kilometrin päässä, ei Karl Fritz käy siellä edes kaupassa.

– Se on tapa pitää oma yhteisö pystyssä. Aikana, jolloin töitä on muutenkin vähän, pitää tukea niitä palveluita, joita vielä on.

Neuberg an der Mürzin vapaapalokuntalaiset kokoontuvat harjoitusten jälkeen kerhohuoneeseen. Karl Fritz on vapaapalokunnan päällikkö. Luiza Puiu

Naisten aseman muuttuessa tarvitaan myös uudenlaista infrastruktuuria kyliin.

Neuberg an der Mürzissä on tarjolla päiväkotipaikkoja, mutta vain kello 13 asti iltapäivällä. Käytännössä se estää naisten kokopäivätyön – ellei puoliso tai isovanhemmat ota vastuuta lapsista iltapäivisin.

Tutkija Fischerin mukaan päivähoitopaikkojen puute voi osaltaan estää korkeasti koulutettujen naisten paluun, vaikka he pystyisivätkin löytämään töitä sopivan työmatkan päästä lähikaupungeista tai perustamaan oman yrityksen.

Euroopan ulkopuolelta tuleva muuttoliike on ulottunut myös Neuberg an der Mürziin. Kunnassa on ollut pitkään turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus.

Pormestari Peter Tautscherin – Petra Tautscherin isän – mukaan turvapaikanhakijat olivat aina hyväksi kyläyhteisölle. Ennen kaikkea sen vuoksi, että keskuksessa asui paljon perheitä.

– Lapset pitivät koulun oppilasmäärän korkeana, pormestari sanoo työhuoneessaan kunnantalolla.

Neuberg an der Mürzin pormestari Peter Tautscher on toiselta ammatiltaan karjankasvattaja. Luiza Puiu

Nyt asia on muuttunut. Viime vuoden parlamenttivaaleissa maahanmuuttoa vastustava vapauspuolue FPÖ nousi Neuberg an der Mürzin suosituimmaksi puolueeksi.

Turvapaikanhakijoiden määrää on alettu karsia. Nyt heitä on vastaanottokeskuksessa enää kolmisenkymmentä. Kunnan koulu on vaarassa siitä seuranneen lapsikadon vuoksi.

Tutkija Fischer muistuttaa, että päivähoidon ohella koulut ovat tärkeitä, jos naisia halutaan houkutella takaisin maalle. Erityisesti korkeasti koulutetuille koulujen laatu on tärkeä kriteeri kotipaikan valinnan kannalta.

– Kylän imagolla on merkitystä, kun naiset miettivät paluuta, Fischer sanoo.

Itävallassa pohditaan nyt samaa asiaa kuin Suomessa. Kohtaavatko miehet ja naiset enää, jos naiset jäävät entistä useammin kaupunkeihin ja miesten osuus maaseudulla kasvaa.

Tutkija Fischerin naiset löytävät usein puolison kaupungista, ja maaseudulla alkaa olla entistä enemmän yksinäisiä miehiä.

– Meillä on televisiossa ohjelma nimeltä Maanviljelijä etsii naista. Kaikki nauravat sille, mutta ohjelma kertoo ongelman olevan todellinen, Fischer sanoo.

Lue myös:

Vapauspuolueen viesti uppoaa Wienin ongelmalähiössä – "Ensin pitää huolehtia omista hädänalaisista, vasta sitten pakolaisista"

Analyysi: Itävallan perinteinen oikeisto kopioi populistien käsikirjan – EU:lle vaalitulos on hankala