Suomeen saapui eilen ensimmäinen erä Kiinasta tilattuja hengityssuojaimia, mutta Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtajan Tomi Louneman mukaan ne eivät ole sairaalakäyttöön tarkoitettujen eurooppalaisten standardien mukaisia.

Suojavarusteet testattiin VTT:n laboratoriossa Tampereella.

Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan suojaimia voidaan kuitenkin käyttää hoivayksiköissä ja kotiin vietävissä palveluissa niissä tilanteissa, joissa hoitohenkilökunta mahdollisesti kantaa koronavirusta.

Epäonnistuneesta hankinnasta kerrottiin hallituksen tiedotustilaisuudessa, jossa käytiin läpi Suomen suojavarustetilannetta. Uudet suojaimet olisivat tulleet tarpeeseen, sillä suojavarusteet ovat jo paikoin loppumassa.

Suomeen odotetaan lisää suojavarusteita ensi viikolla.

Omaa hengityssuojaintuotantoa käynnistetään kahden viikon kuluessa.

Katso tiedotustilaisuuden tallenne klikkaamalla artikkelin pääkuvaa.

Lisää Huoltovarmuuskeskuksen tilaamaa suojamateriaalia on Louneman mukaan tulossa ensi viikolla, jolloin odotetaan neljän laajarunkoisen lentokoneen verran lastia Kauko-idästä.

Uudet varusteet eivät tule samalta toimittajalta, mutta takeita hankittavan tavaran kelpoisuudesta ei ole, vaan asiasta pystytään varmistumaan vasta VTT:n laboratorioissa tehtyjen testien kautta.

Ongelmat suojavarusteiden hankinnassa kuvaavat kaoottista tilannetta maailmalla, jossa valtiot kilpailevat toisiaan vastaan saadakseen koronapandemian takia hupenevia suojamateriaaleja käyttöönsä. Myös muihin Euroopan maihin on toimitettu materiaaleja, jotka eivät ole täyttäneet laatuvaatimuksia.

– Tällä hetkellä suojainmarkkina on hyvin kaoottinen verrattuna normaalitilanteeseen, kun tiedetään kenen kanssa asioidaan ja tuotteet ovat kansainvälisesti tunnettuja merkkejä. Tällä hetkellä markkinoilla on hyvin monenlaisia kaupantekijöitä, Lounema sanoi tiedotustilaisuudessa.

Suomessa tuotanto polkaistaan käyntiin kahden viikon kuluessa

Lisäksi Suomessa ollaan käynnistämässä omaa suojamateriaalien ja lääkinnällisten laitteiden tuotantoa. Työ- ja elinkeinoministeriön alivaltiosihteerin Petri Peltosen mukaan hengityssuojainten kohdalla tuotantoa saadaan käyntiin kahden viikon kuluessa.

Peltonen kertoi myös, että Suomeen ollaan hankkimassa uutta tuotantolaitteistoa suojavarusteiden valmistukseen, jolloin tuotantokapasiteettia pystyttäisiin kasvattamaan merkittävästi.

Tuotanto saatetaan saada Peltosen mukaan niin suureksi, että terveydenhuollon tarpeet suojavarusteista pystyttäisiin kattamaan kotimaisella tuotannolla. Tuotantolinjat olisi mahdollista saada käyttöön 4-5 viikon päästä.

Suu- ja nenäsuojia kuluu puoli miljoonaa päivässä

Suojavarusteiden riittävyydestä on tullut myös Suomessa ongelma siitä huolimatta, että Suomen hyvää varautumista on ihasteltu The New York Timesia myöten.

Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö Kirsi Varhila sanoi tiedotustilaisuudessa, että pula johtuu odotettua runsaammasta suojavarusteiden käytöstä.

– Suu- ja nenäsuojien päivittäinen käyttöluku alkaa olemaan puolen miljoonan luokkaa. Hengityssuojaimia taas käytetään noin 50 000 päivässä, Varhila sanoo.

Varhilan mukaan suojavarusteiden käyttö on ollut erittäin runsasta siihen nähden, mikä on ollut tautitapausten määrä.

Sosiaali- ja terveysministeriö on ohjeistanut hoivayksikköjen henkilökuntaa käyttämään suojavarusteita, mutta Varhilan mukaan hoivayksiköissä on käytetty hyvin vahvoja suojavarusteita niissä tilanteissa, joissa myös kevyempi varustus olisi toiminut.

Koronavirus on levinnyt useisiin vanhusten hoitolaitoksiin, mutta Varhila korosti tiedotustilaisuudessa, että virustartunnat eivät ole lähtöisin hoitohenkilökunnasta.

Lisäbudjetista tänään kertonut hallitus lupasi 600 miljoonaa euroa suojavarusteiden, laitteiden ja lääkkeiden hankintaan.

Lisää aiheesta:

Uusimmat tiedot koronaviruksesta: Sisärajaliikenteen valvonta loppui Ruotsin ja Norjan vastaisilla rajoilla, Trump: Ensimmäiset rokotukset tämän vuoden puolella, Tanska kiristää taas koronarajoituksia

Lisää rahaa muun muassa suojavarusteisiin, kunnille ja alle 10-vuotiaiden lasten vanhemmille – tällainen on hallituksen historiallinen 3,6 miljardin lisätalousarvio