Nuorisosäätiön tehtävä on tukea nuorten itsenäistymistä edullisten asuntojen avulla – vai onko? Viranomaisetkin kiinnostuivat keskustataustaisen säätiön bisneskuvioista.

Nuorisosäätiön toimitilat Herttoniemessä. // Kuva: Yle

Vaalirahakohussa ryvettynyt Nuorisosäätiö on jälleen kyseenalaisessa valossa. Yle Uutiset kertoi tänään, kuinka säätiö käyttää varojaan kovan rahan asuntobisnekseen – vaikka heidän asuntojonossaan on nytkin yli tuhat nuorta.

Mistä oikein on kyse?

Keskustataustaisen Nuorisosäätiön tehtävä on tukea nuorten itsenäistymistä edullisten asuntojen avulla. Siihen se on saanut valtiolta rahaa.

Kun menee Nuorisosäätiön verkkosivuille, ensimmäisenä silmille hyppää: "Vuokra-asuntoja nuorille". Todellisuus on paljon muutakin.

Säätiön miljoonien eurojen omaisuus on hankittu valtaosin kansalaisten, eli Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen Aran ja Raha-automaattiyhdistyksen (RAY) tuella. Esimerkiksi RAY on tukenut säätiön toimintaa yli 35 miljoonalla eurolla 2000-luvulla. Nuorisosäätiö omistaa tuhansia asuntoja eri puolilla Suomea.

Nyt on selvinnyt, että julkisella tuella vaurastuneesta säätiöstä on alettu viime vuosina muovata kovan rahan rakennuttajaa – halu hakea suurempia tuottoja näkyy monessa asiassa: sijoituksissa, vuokrahinnoissa ja rakennuskohteissa.

Eli vaikka piti saada nuorille halpoja koteja, päädyttiin tahkomaan rahaa.

Ja millä keinoilla?

Esimerkiksi nuorisoasuntojen vuokralaisilta kerättyjä varoja on sijoitettu isolla riskillä Vietnamin pörssiä myöten – vastoin valvojien ohjeita. Lisäksi Nuorisosäätiöllä on erikoinen lainajärjestely asiakkaitaan veronkierrossa avustaneen sveitsiläispankin kanssa. Sijoituskuviot ihmetyttävät jopa analyytikkoa.

300-neliöinen kattohuoneisto opiskelijakämpäksi?

Julkisella tuella paisutettu Nuorisosäätiö on nykyisin niin vauras, että se pystyy rakentamaan asuntoja myös ilman valtion tukia ja niihin liittyvää sääntelyä. Tämän myötä säätiön päätettävissä on, milloin vapaarahoitteiset asunnot ovat edullisia nuorisoasuntoja ja milloin mahdollisimman hyvää tuottoa saava sijoitus.

Eli koska nyt on muutakin kuin valtion rahaa, ei sääntöjen mukaan enää tarvitse rakentaa vain nuorille.

Tällä hetkellä esimerkiksi Hyvinkäällä säätiön omistamiin luhtitaloihin otetaan asukkaaksi kuka vain, joka on valmis maksamaan korkeaa markkinavuokraa.

- Asunto on kiva, mutta liian kallis, minkä vuoksi olen suunnitellut muuttavani täältä pois, 70 neliön asunnosta säätiölle vuokraa 1100 euroa maksava nainen sanoi Yle Uutisille.

Säätiö vuokraa vapailla markkinoilla kymmeniä muitakin asuntoja tällä hetkellä esimerkiksi Hämeenlinnassa, Espoossa ja Riihimäellä.

Tämän lisäksi säätiö rakennuttaa Lahteen kerrostaloa, jonka 265 asunnon joukossa on muun muassa 300-neliöinen kattohuoneisto. Lisäksi säätiölle valmistuu tämän vuoden puolella Tallinnaan yhdeksän asunnon uudisrakennus, jonka nuorille suunnatusta kohtuuhintaisesta asumisesta ei ole mainintaa missään.

Nuorisosäätiöstä ei kommentoitu asiaa Yle Uutisille.

Uutinen Nuorisosäätiön kuvioista herätti viranomaisen mielenkiinnon. Tänään tuli tietoon, että Patentti- ja rekisterihallitus sekä Asumisen rahoittamis- ja kehittämiskeskus aikovat selvittää Nuorisosäätiön toimintaa Ylen paljastamien tietojen pohjalta.

Selvitys Nuorisosäätiön toimista saattaa tuntua erityisen tukalalta juurikin nuorista ja opiskelijoista, sillä monet opiskelijat kärsivät tällä hetkellä asuntopulasta. Ympäri Suomea on jouduttu järjestämään opiskelijoille hätämajoitusta: opiskelijat yöpyvät väliaikaisesti jopa kerrostalojen sauna- ja kerhotiloissa.

Nuorisosäätiöön liittyvät sijoituskuviot, ja muiden säätiöön liittyvien yhtiöiden omistuskuviot hämmentävät muutenkin. Lue aiheesta lisää Yle Uutisten kattavasta jutusta.

Lue myös:

Opiskelijat asuvat jopa saunatiloissa – tarve hätämajoitukselle kova