Tästä on kyse Työ- ja elinkeinoministeriön tänään julkaistava raportti ennakoi tekoälyn mullistavaa vaikutusta työelämään. Tekoäly-työryhmän puheenjohtaja Osmo Soininvaaran mukaan 15 prosenttia työtehtävistä voi kadota.

Puolet työtehtävistä saattaa muuttua siten, että työ tehdään eri tavalla. Noin miljoonan suomalaisen ennustetaan tarvitsevan uudelleenkoulutusta.

Yksi tekoälyn uhkakuvista liittyy ihmisistä kerätyn tiedon väärinkäyttöön. Soininvaaran mielestä datan käyttöön tarvitaan selvät säännöt.

Entistä paremmat ja monipuolisemmat robotit mullistavat pian työelämän, ja muutos voi tapahtua yllättävän nopeasti. Tänään julkaistava työ- ja elinkeinoministeriön raportti Tekoälyajan työ (siirryt toiseen palveluun) paljastaa työn jättimäisen muutoksen. Tekoäly on pian kaikkialla.

– Se tulee ihan joka paikkaan, johonkin isosti ja johonkin pienesti, kertoi työ- ja elinkeinoministeriön tekoälytyöryhmän puheenjohtaja Osmo Soininvaara (vihr.) Ylen aamu-tv:ssä keskiviikkona.

Soininvaaran mukaan raportissa arvioidaan, että 15 prosenttia työpaikoista saattaa kadota kokonaan. Puolet työpaikoista muuttuu niin, että työ ei häviä, mutta se tehdään eri tavalla.

Kun sähkö keksittiin, silloinkaan ei osattu arvata, että mihin sitä käytetään. Osmo Soininvaara

Kun työ muuttuu, ihmisiä pitää kouluttaa uudelleen. Jo aiemmin on ennakoitu, että 10 vuoden aikana miljoona suomalaista tarvitsee uudelleenkoulutusta.

– Määrältään se on suurin piirtein viikko jokaiselle osaamisen päivittämistä vuosittain. Niin pystyisimme pitämään ihmiset paremmin kärryillä, havainnollistaa Soininvaara.

Soininvaara uskoo, että nykyistä aikuiskoulutustukimallia voidaan hyödyntää jatkossakin, mutta se vaatii muutoksia.

– Sitä järkeistämällä voidaan saada suuri määrä rahoitusta. Jos ihmiset on viikon poissa töistä, sehän on 2 prosenttia palkasta pois. Se on suurin piirtein uudelleenkoulutuksen hinta.

Robotiikan hyödyntäminen vaatii lain muutoksia

Soininvaara arvioi, että mikään ala ei kuitenkaan katoa täysin. Tekoäly on jo mullistanut esimerkiksi terveydenhoitoa. Jatkossa työnjako ihmishoitajien, -lääkäreiden ja robottien välillä muuttuu entisestään.

– Ihmiset pystyvät tekemään vaativampia tehtäviä kuin nykyään koska ihmisen ja tekoälyn osaaminen on yhdessä enemmän, Soininvaara arvioi.

Ihmisasiakaspalvelijat saattavat kadota kauppojen kassoilta nopeastikin. Yhdysvalloissa täysin robotisoituja kauppoja testataan parhaillaan. Jos tulokset ovat hyviä, Soininvaaran mukaan käytännöt leviävät nopeasti maailmalle.

Tällä hetkellä tekoälyä ja robotteja käytetään jo esimerkiksi kouluissa. Humanoidirobotti Nono opetti maahanmuuttajille suomea Kajaanissa. Niko Mannonen / Yle

Työ- ja elinkeinoministeriön raportissa arvioidaan myös, että robottiautot saattavat mullistaa koko kuljetusalan: taksit muuttuvat robottitakseiksi ja rekat kulkevat maanteillä omin päin.

Soininvaaran mukaan arvio liikenteen mullistuksesta on aikaistunut.

– Ennen ajateltiin, että se tapahtuisi 30-luvulla, mutta tärkeimmät autonvalmistajat aikovat tuoda robottiautoja jo 2–3 vuoden sisällä. Se, saako niillä ajaa kokonaan ilman kuljettajaa, riippuu lainsäädännöstä.

Myös korkeapalkkaisten ammattien tehtävät muuttuvat. Soininvaara arvioi, että esimerkiksi merkittävä osa pankinjohtajan töistä siirtyy robottien hoitoon. Tekoäly on oikeudenmukaisempi myöntämään asuntolainaa kuin ihminen.

Jotta tekoälystä saataisiin kaikki hyöty irti, Soininvaaran mukaan lainsäädännön ja työelämän organisaatioiden täytyisi joustaa.

– Ei riitä, että tuodaan vempaimia sinne ja tänne, vaan organisaatioiden pitää muuttua. Ei niin että vanhaa työtä tehdään tehokkaammin, vaan tehdään toisenlaista työtä toisella tavalla.

"Toivottavasti voisimme olla enemmän joutilaita"

Suuri tekoälymullitus ei pelkästään vie työpaikkoja, vaan tuo myös uusia tilalle. Soininvaaran mielestä tekoäly tulee hyödyttämään ihmisiä.

– Tulee hyvin halpoja ja ilmaisia tuotteita. Moni asia alkaa toimia paremmin, liikenteenohjaus muuttuu älykkäämmäksi, maailmasta tulee paremmin toimiva.

Tulevaisuudessa koneet tekevät huomattavasti enemmän töitä kuin nyt. Markkinoille tulee yhä parempia, helpommin ohjelmoitavia ja monipuolisempia robotteja.

– Toivottavasti voisimme kaikki olla vähän enemmän joutilaita kuin nykyisin, mutta kaikille riittäisi myös työtä.

Navya Arma -robottibussi testiajossa Las Vegasissa tammikuussa. AOP

Tekoälyyn liittyy myös uhkakuvia. Tuleeko Suomesta isoveli valvoo -yhteiskunta? Soininvaaran mukaan ihmisistä kerätyn datan käyttämiseen tarvitaan selvät säännöt.

– Nyt jo Kiinassa pisteytetään kansalaisia heidän toimintansa perusteella. Tämän kaltaiset sovellukset pitää yksinkertaisesti torjua.

Tekoäly on jo osa suomalaisten arkea. Se on mukana google-hauissa ja sosiaalisessa mediassa. Esimerkiksi Facebook kerää tietoa käyttäjistään ja osaa suositella kavereita ja näyttää käyttäjille räätälöityjä mainoksia.

Tekoälyn yleistymisen merkitystä on usein rinnastettu sähkön keksimiseen. Soininvaaran mielestä vertaus ei ole hullumpi.

– Kun sähkö keksittiin, silloinkaan ei osattu arvata, että mihin sitä käytetään. Keksittiin valaistus ja sähkömoottorit, mutta ei mikroaaltouunia tai pientietokoneita. Tekoäly tulee mullistamaan työelämää hyvin suuresti, Soininvaara toteaa.