Pari viikkoa sitten tuli viimeisin mielenmuutos. Hallitus perui erityisesti kimppakämpissä asuvia opiskelijoita rokottaneen asumistuen osa-asunnon normin. Lokakuussa luovuttiin kiinteistöveron alarajojen korotuksista.

Sipilän hallituksen ensin päättämien, sitten perumien tai lykkäämien lakiesitysten ja hankkeiden määrä alkaa lähestyä jo kolmeakymmentä.

Politiikan tutkija Markku Jokisipilän mielestä määrä on yllättävän suuri ideologisesti hyvin yhtenäiselle hallitukselle.

Hän vertaa nykyhallitusta edelliseen, alunperin kuudesta puolueesta koostuneeseen Kataisen-Stubbin hallitukseen, joka ei saanut päätöksiä aikaan sisäisen riitelyn takia.

– Edellytykset tehokkaaseen hallituspolitiikkaan ovat olleet paljon paremmat. Tätä vasten peruttujen ja luovuttujen hankkeiden lista on yllättävänkin pitkä, toteaa Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksen johtajana toimiva Jokisipilä.

Ylen kokoaman listan ulkopuolelle on jätetty kesken olevat hankkeet, kuten sote-uudistukseen ja maakuntahallintoon liittyvät lait sekä alkoholilaki. Myös jumissa olevat lakisesitykset, kuten työaikalaki (siirryt toiseen palveluun) puuttuvat listauksesta.

Pääministeri Juha Sipilä (kesk.) on puhunut hallituksen työskentelytavan muutoksesta ja strategisen hallitusohjelman toteuttamisesta. Tätä se käytännön toteutus sitten ilmeisesti on.

Yle Uutisgrafiikka

Keskeneräinen asia vain julki rohkeasti

Hallitus on perunut päätöksiään eri syistä. Osa hankkeista kuten sote, maahanmuuttajien kotoutumisraha ja sakkojen korotukset ovat törmänneet perustuslakiin.

Välillä uudistuspäätös ei ole tuonutkaan hallituksen tavoittelemaa lopputulosta tai muutosten yhteisvaikutukset ovatkin yllättäneet poliitikot. Markku Jokipilän mukaan muutosten taloudellisia vaikutuksia ei ole aina selvitetty riittävästi, mikä on johtanut päätösten takaisinvetoon.

Myös ärhäkkä julkinen keskustelu on kääntänyt hallituksen pään esimerkiksi eläkeläisten asumistuen leikkausten ja autoveron poiston (siirryt toiseen palveluun)suhteen. Päätöksestä maksettava poliittinen hinta ei ole enää niistä saatavan taloudellisen hyödyn väärti. Sakkojen muuntorangaistuksen palauttaminen taas todettiin liian kalliiksi.

Hallituksen mielenmuutoksille on yhteistä se, että päätös on julkistettu näyttävästi, mutta luopumisesta on laitettu vaivihkaa tiedote. Erityisesti vaalikauden alussa hallitus piti tiedotustilaisuuksia vähän väliä.

– Niistä tuli väistämättä vaikutelma, että asioiden valmistelua ei ole viety loppuun saakka, vaan selvittely oli vielä kesken. Silti niistä kerrottiin jo julkisuuteen, Jokisipilä sanoo.

Yle Uutisgrafiikka

Myös Turun yliopiston oikeustieteen professorin Juha Lavapuron mielestä poukkoilu kielii siitä, ettei päätösten seurauksia ole ehditty selvittää ennen julkistamista.

Perustuslakiasiantuntija sanoo kuitenkin, että näin hallituksen pitääkin toimia, jos valittu linja ei toimi.

– On ihan viisasta perua, jos huomataan, että alkuperäinen esitys on kelvoton. Otetaan askeleita taaksepäin eikä vain härkäpäisesti viedä esitystä eteenpäin, Lavapuro toteaa.

Valtioneuvoston istuntoyksiköstä kerrotaan, että perjantaihin mennessä Sipilän hallitus on antanut lakiesityksiä yhteensä 602 kappaletta.

Ensimmäisenä vuotena tahti oli kiihkeä, kun hallitusohjelman linjauksia purettiin valmisteluun. Yksi esitys voi sisältää monta lakia, koska päälain kaikki liitännäiset päivitetään samalla.

Hallituksen loppukiri voi lisätä perumisia

Muutosta – tai pääministeri Sipilän sanoin tulosta, on pitänyt saada aikaa nopeasti. Politiikan tutkija arvioi hallituksen hopun liittyvän juuri edellisen hallituksen toimintakyvyttömyyteen. Sipilä puhui jo vaalikampanjan aikana kipeiden ratkaisujen ja suurten rakenteellisten uudistusten tarpeesta.

– Odotukset oli nostettu tällä jo aika ylös, mutta todellisuuteen on törmätty, kun katsoo listaa, Markku Jokisipilä toteaa.

Monet hallituksen perumista päätöksistä olisivat leikanneet jotain etuutta eli näkyneet suoraan ihmisten lompakossa. Miltä tällainen soutaminen ja huopaaminen on näyttänyt kansan silmissä?

– Tämä on aiheuttanut näissä ihmisryhmissä tarpeetonta epävarmuutta ja toivottomuuttakin omasta tulevaisuudesta. Pitäisi hyvin harkiten tehdä ulostuloja ennen kuin on selvitetty toteutetaanko asiaa oikeasti, Juha Lavapuro sanoo.

Päätösten pyörtämisiä on ollut vähemmän kesäkuun jälkeen. Tuolloin perussuomalaisten eduskuntaryhmä hajosi Jussi Halla-ahon noustua puolueen puheenjohtajaksi. Jokisipilä sanoo hallituksessa jatkaneiden sinisten painoarvon vähentyneen selvästi aiempaan verrattuna.

– Heillä ei ole hallituksen sisäisissä väännöissä enää minkäänlaista vipuvoimaa. Voisi kuvailla rumasti, että siniset ovat merkittävällä salkkumäärällä varustettu hallituspuolue vain keskustan ja kokoomuksen armosta, hän toteaa.

Vaalikautta on jäljellä vielä puolitoista vuotta. Jokisipilän mukaan vaalien lähestyessä esitysten perumisia tulee todennäköisesti vielä lisää, nyt kun taloustilannekin on parantunut.

– Jännite hallituspuolueiden välillä on aiemmin kasvanut sitä kovemmaksi, mitä lähemmäs vaalit ovat tulleet. Kukin hallitusryhmä on pyrkinyt painamaan omaa kädenjälkeään hallituksen linjaan. Pitää saada aikaan sellaisia päätöksiä, joilla voi lähteä turvallisin mielin kampanjoimaan, hän kuvailee.

Yle Uutisgrafiikka

Liittyykö sote listan jatkoksi?

Taustalla vaanii vielä iso peikko eli sote-uudistus. Saadaanko se maaliin kevään aikana vai törmääkö kokoomukselle tärkeä valinnanvapaus taas ongelmiin perustuslakivaliokunnassa?

Haluaako kokoomus enää olla mukana keskustan ajamassa maakuntamallissa, jos valinnanvapaus voidaan toteuttaa vain "vesitettynä" versiona.

– Kyllä näin ison uudistuksen perustuslainmukaisuus on selvitettävä huolellisesti etukäteen eikä lähdetä kokeilemaan kepillä jäätä. Sote-esitysten perustuslaillisten ongelmien määrä taitaa olla jonkinlainen Suomen ennätys, Juha Lavapuro täräyttää.

Markku Jokisipilä muistuttaa, että Juha Sipilä oli jo valmis kertaalleen jättämään hallituksen eroanomuksen, jos muut puolueet eivät hyväksy maakuntahallintoa.

Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo taas sanoi valintansa jälkeen, että ilman valinnanvapautta ei tule maakuntamallia.

– Se osoittaa kuinka paljon poliittista arvovaltaa näihin isoihin tavoitteisiin on puolin ja toisin sidottu, Jokisipilä korostaa.

Aika näyttää kirjataanko sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistus peruttujen hankkeiden listaan.

Korjattu grafiikoita 11.12.2017 klo 15:10 Vuoden 2017 autoveron poisto ja väylien yksityistäminen> yhtiöittämiseksi ja peruttu keskeytetyksi. Liikenneverkon selvittäminen jatkui helmikuussa parlamentaarisessa työryhmässä. Vuoden 2016 poistettu VR:n ostoliikenteen leikkaukset, peruttu. Ne muutettiin velvoiteliikenteeksi.