Mistä on kyse? Heinolassa kirjastolle tarvittiin vartija paimentamaan nuoria viime keväänä

Kirjastotoimenjohtaja pitää häiriköintiä perheiden ja nuorten pahoinvoinnin oireena

Vartiointiliike Securitaksesta huomautetaan, että myös nuoret tarvitsevat paikan kokoontua

Heinolan kaupunginkirjastossa kirjastovirkailijoiden työpäivistä viime lukuvuoden aikana iso osa kului järjestyksen ylläpitoon. Apuun tarvittiin vahtimestaria.

Alkukeväästä kirjastolle palkattiin vartija yksityisestä vartiointifirmasta sekä työ- ja elinkeinotoimiston kautta vahtimestari.

– Syksystä lähtien täällä oli aikamoinen meno. Meillä kävi suuria määriä nuoria samaan aikaan. Silloinhan meno saattaa äityä äänelliseksi ja vauhdikkaaksi. Täällä roskattiin, hyllyille kiipeiltiin ja kiroiltiin, sanoo kirjastovirkailija Johanna Santala.

Kevättalvella kirjaston työntekijöille riitti.

– Päädyimme henkilökunnan kanssa siihen, että vartija tarvitaan takaamaan turvallisuus asiakkaille ja työrauha meille. Kirjaston henkilökunnan pääasiallisiin tehtäviin ei kuulu nuorten valvominen, Santala toteaa.

Eivät nämä nuoret halua kirjastoa moukaroida, vaan taustalla on perheiden paha olo. Liisa Häyrinen

Santalan mukaan vartijan läsnäolo rauhoitti ilmapiirin kirjastolla.

Kirjastovirkailija Johanna Santalan mukaan nuoret ovat tervetulleita, kunhan kirjastolla käyttäydytään. Anna Näveri / Yle

Oire nuorten pahoinvoinnista

Heinolan kaupungin kirjastotoimenjohtaja Liisa Häyrisen mielestä nuorten viimekeväinen käyttäytyminen kirjastolla on oire pahoinvoinnista.

– Tämä ongelma on vain aivastus. Nyt täytyisi miettiä, mistä itse allergia johtuu, Häyrinen muotoilee.

– Eivät nämä nuoret halua kirjastoa moukaroida, vaan taustalla on perheiden paha olo. Se näkyy kouluissa, kaupoissa, kotona. Vanhempien paha olo siirtyy lapsiin. Ehkä vanhemmat eivät aina välitä, vaan ajattelevat 15-vuotiaan pärjäävän jo itsekseen. Näin me olemme tuumineet täällä kirjastolla.

Häyrisen mukaan oireilu ilmenee nuorten vastauksissa, kun heitä on pyydetty lähtemään.

Nuoret ovat kommentoineet, aiotteko soittaa seuraavaksi lastensuojeluun tai sosiaalitoimistoon. Liisa Häyrinen

– 12–16-vuotiaat nuoret ovat kommentoineet, aiotteko soittaa seuraavaksi lastensuojeluun tai sosiaalitoimistoon. Samat vartijat kiertävät kaupoissa ja ovat kertoneet, että porukka täällä on tuttua, Häyrinen sanoo.

Securitas-pomo: "Ei yllätä"

Securitaksen toimitusjohtaja Jarmo Mikkonen ei usko Heinolan kaupunginkirjaston olevan ainoa, jossa järjestyksenvalvojaa tai vartijaa on tarvittu.

– Ei tämä yllätä eikä ole ainutlaatuista. Kunnat käyttävät toimipisteissään nykyään tyypillisesti enemmän vartiointia. Kaikkiaan järjestyksenvalvojien käyttöalue on laajentunut järjestyslain voimaantulon myötä, Mikkonen sanoo.

– Jos mennään riittävän kauas historiassa, vahtimestarit kuuluivat kouluihin olennaisena osana, Mikkonen lisää.

Myös Nastolan kunnankirjastossa järjestyksen ylläpitämistä on tarvittu. Yksityisen vartiointiliikeen vartija on käynyt kierroksellaan kirjastolla, kun nuoret ovat tulleet talven kylminä aikoina eteisen portaikon alle iltaisin istuskelemaan.

Heinolassa vahtimestaria ei kesällä koulujen lomien aikana tarvittu. Nyt haussa on kuitenkin työ- ja elinkeinotoimiston kautta henkilö, joka pitäisi iltapäivisin järjestystä ja tekisi aamupäivän muita kirjaston töitä.

Johan vuosikymmenten ajan on käyty keskustelua siitä, onko kauppakeskus oikea paikka nuorisolle kokoontua. Mikko Kasurinen

Kirjastotoimenjohtaja Liisa Häyrinen huomauttaa, että ongelmaa nuorten kanssa ei välttämättä tulevana syksynä edes ole.

– Nämä ilmiöt menevät aalloissa.

Nuorillakin oltava paikka viettää aikaa

Securitaksen palvelupäällikkö Mikko Kasurinen ei silti yleistä Heinolan kirjaston tilannetta koskemaan kirjastoja tai virastoja laajemmin.

– Nämä tilanteet ovat aikasidonnaisia, vartijaa tarvitaan eri paikoissa tilanteen mukaan.

Kasurinen huomauttaa, että myös nuorilla on oltava paikka, jossa kokoontua ja notkua.

– Nuoret etsivät aina jonkin paikan, missä olla. Silloin, kun on paljon porukkaa yhdessä paikassa, joitakin toisia se ärsyttää, Kasurinen sanoo.

– Johan vuosikymmenten ajan on käyty keskustelua siitä, onko kauppakeskus oikea paikka nuorisolle kokoontua. Täytyisi löytää yhteiset pelisäännöt nuorten kanssa, Kasurinen lisää.