Melkein joka kymmenes kadulla vastaantuleva korkeakouluopiskelija on raivoraitis. Vanhemmista sukupolvista asia voi tuntua vieraalta, eikä suotta: 17 vuoden aikana kuppiinsylkevien määrä on kaksinkertaistunut.

Muutaman viime vuoden aikana myös yliopistojen opiskelijajärjestöt ovat huomanneet selkeän eron juomatapojen muutoksessa. Esimerkiksi Itä-Suomen yliopiston opiskelijajärjestölle alkoi tulla palautetta tapahtumista. Opiskelijat toivoivat, että juhlia mietittäisiin myös juomattomien kannalta.

Toiveiden vuoksi Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta ISYY katsoo järjestöavustuksia jakaessaan entistä tarkemmin opiskelijatapahtumien sisältöä. Rahaa saavat helpommin päihteettömät juhlat. Joensuun kampuksella on tiukka linja liikuntatapahtumien suhteen: niihin opiskelijajärjestön rahoja ei tipu, jos aiotaan läträtä alkoholin kanssa.

Vaikka raittiiden opiskelijoiden osuus on kasvanut, alkoholia käytetään silti runsaasti. Yliopiston miesopiskelija juo 3,2 kiloa puhdasta alkoholia vuodessa keskimäärin. Ammattikorkeakoulussa miesopiskelija juo yliopisto-opiskelijaan verrattuna selvästi enemmän: 4,3 kiloa vuodessa.

Koska opiskelijat ovat perinteisesti ryhmäytyneet kosteiden illanviettojen avulla, sosiaalinen paine juoda on todellinen. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan välivuoden jälkeen lähes joka viides korkeakouluopiskelija koki, että joutuu juomaan ystävien takia enemmän kuin itse haluaisi.

Kolme nuorta opiskelijaa kertoo oman humalattoman tarinansa.

1. Matti Nivala, matematiikka, Itä-Suomen yliopisto

Anu Rummukainen / Yle

Nivala kuuluu nimenomaan niihin korkeakouluopiskelijoihin, joiden määrä on lisääntynyt. Hän on lähes absolutisti eikä 27-vuotias matematiikan opiskelija ole ikinä ollut humalassa.

Yliopiston ensimmäiset viikot ovat tunnetusti kosteita ja ryhmäytyminen tapahtuu yleensä juhlissa, joissa juopotellaan.

– Ensimmäisinä opiskeluvuosina ja erityisesti ensimmäisinä viikkoina paine juoda oli kova, Nivala toteaa.

Nivala sanoo, että ryhmäpaine ja joukkoon kuulumisen tunne ovat sellaisia, joita ei edes osaa kuvailla. Vähäpätöiseksi tarkoitetut heitot voivat päästä nahan alle.

– Joskus paine on sanallista: eihän noin vähästä tule humalaan, kyllähän sinunkin pitää ottaa.

Nivalalle alkoholi on ruoka- tai juhlajuoma, jota nautitaan korkeintaan kaksi lasillista.

Se on eräänlainen yhdistävä tekijä ja auttaa ryhmäytymään. Matti Nivala

Syitä Nivalalla on juomattomuuteen on oikeastaan kaksi: raha ja terveys. Hänellä on muitakin harrastuksia kuin opiskelijabileet ja ne ovat ryyppäämistä tärkeämpiä.

Kuudennen vuoden opiskelijan mielestä alkoholi kuitenkin kuuluu opiskelijakulttuuriin.

– Sillä on myös positiivisia vaikutuksia, koska se on eräänlainen yhdistävä tekijä ja auttaa ryhmäytymään, Nivala sanoo.

– Valitettavasti yhä enemmän on kuitenkin opiskelijoita, jotka vetävät itsensä aivan rapakuntoon. Yleensä samat ihmiset juovat umpihumalat 4–5 kertaa viikossa.

2. Paavo Kyyrönen, tietojenkäsittelytiede, Itä-Suomen yliopisto

Elina Kilponen

Kuopiossa asuva 25-vuotias Paavo Kyyrönen aloitti tietojenkäsittelytieteen opinnot ja omien sanojensa mukaan otti opiskelijaelämästä ilon irti.

– Juominen kuuluu osaltaan opiskelijaelämään, ainakin sen alkuun. Ainejärjestöjen tutustumisillat olivat lähes poikkeuksetta kapakassa ja intistä vasta päässeen nuoren miehen oli helpompi tutustua tuntemattomiin ihmisiin tutustua kylmän kaljan äärellä.

Alkuhuuman jälkeen Kyyrösen juominen muuttui määrän sijasta laatuun. Syy muutokseen oli Kyyrösen havahtuminen laadukkaisiin pienpanimo-oluisiin.

Alkoholin käytön vähentäminen on jonkinlainen buumi. Paavo Kyyrönen

– Halusin keskittyä laatuun ja makuun. Ja keskustelemaan aiheesta hyvässä seurassa.

Kyyrönen perusti neljän ystävänsä kanssa Itä-Suomen yliopiston opiskelijoille tarkoitetun olutseuran. Sen on tarkoitus toimia vaihtoehtona kännäämiselle ja tutustuttaa jäseniä suomalaisten pienpanimoiden oluisiin.

Kyyrösen mielestä opiskelijoiden juomatavat ovat muuttuneet muutaman viime vuoden aikana.

– Jossain määrin hirveiden pohjien juominen on vähentynyt. Se ei ehkä ole tietoinen vaan kollektiivinen valinta. Alkoholin käytön vähentäminen on jonkinlainen buumi.

3. Heini Tuovinen,valokuvaus ja graafinen suunnittelu, Pohjois-Karjalan ammattiopisto

Anu Rummukainen / Yle

19-vuotias Heini Tuovinen on kuullut ammattikoululaisten hurjista bileistä. Juttujen mukaan niissä saatetaan juoda reilusti ja toilailla kaatokännissä.

Itse hän ei ole ikinä ollut humalassa eikä haluakaan olla. Maistella hän kyllä voi erilaisia juomia, mutta suullinen pahanmakuista alkoholia riittää.

– Jos muut haluavat juoda, juokoot. Se ei ole minun asiani. Toisten perään voin katsoa, etteivät tee typeryyksiä.

Tuovista ei vain yksinkertaisesti kiinnosta juoda ja olla kännissä. Nuori Outokummussa opiskeleva nainen sanoo uskovansa isän sanaa juomisen hauskuudesta.

– Isä kuuluu siihen ikäpolveen, joka käyttää alkoholia enemmän. Hän on sanonut, etten jää mistään paitsi vaikka en joisikaan. Uskon hänen tietävän, mistä puhuu.

Toisten perään voin katsoa, etteivät tee typeryyksiä. Heini Tuovinen

Lukion käynyt Tuovinen on tarkoituksella jättänyt juhlia väliin. Abiristeilylle hän ei lähtenyt ollenkaan ja penkinpainajaisten kuorma-autoajelun jälkeen hän meni kotiin. Mitäpä hän niissä tekisi, jatkot kun yleensä ovat kosteat.

Monet nuoret juhlistavat täysi-ikäisyyttään ravintolassa tai kavereiden kanssa. Toiset jopa odottavat synttäreiden kännäämistä. Tuovisen omat juhlat ovat yleensä vain juttelemista ja yhdessä olemista.

Kun Tuovinen täytti 18 vuotta, kotona oli tarjolla kahvia ja kakkua. Kavereiden kanssa oleskeltiin ja juteltiin, ihan rennosti.

Kukaan hänen kavereistaan ei painosta juomaan.

– Olemme avoimia sillä tavalla, ettei ketään haittaa toisen juomattomuus tai juominen. Toisaalta minun kaveripiirissä ei ole sellaisia, jotka olisivat aina ihan räkäkännissä.

EDIT 5.9.2017 klo 10:01 sana teekkari vaihdettu yliopisto-opiskelijaksi.