Valtiovarainministeriön ylimpänä verokarhuna on nyt siro vaalea nainen. Terhi Järvikare johtaa valtiovarainministeriön vero-osastoa ja pitää suurimpana ongelmana kovaa palkkaverotusta. Kasvokkain on juttusarja, jossa esitellään joka lauantai ajankohtaiseen teemaan liittyvä henkilö.

Terhi Järvikare valtiovarainministeriön vero-osaston ylijohtaja

suomalaisen verotuksen keskeisimpiä vaikuttajia

aloitti ylijohtajana huhtikuun alussa 2015

seuraa tehtävässä Lasse Arvelaa, joka johti vero-osastoa 25 vuotta

Verotus herättää kuumia tunteita puolesta ja varsinkin vastaan. Valtiovarainministeriön vero-osastoa huhtikuusta lähtien vetänyt Terhi Järvikare on itsekin sitä mieltä, että verotuksessa on menty jo vähän liian pitkälle.

– Harmittaa niiden puolesta, jotka joutuvat kireän palkkaverotuksen kohteeksi, Järvikare sanoo vaikuttaen aidosti myös tarkoittavan sitä.

Verotus alkaa olla tasolla joka haittaa talouskasvua, Järvikare sanoo, mutta myöntää että on jokseenkin mahdotonta sanoa, missä haitallisuuden raja oikeasti kulkee.

– Olen kuitenkin sitä mieltä, että veroastetta ei pitäisi enää nostaa.

Kaikesta huolimatta hän varoittaa jumittumasta liian tiukasti hallituksen tavoitteeseen pysäyttää kokonaisveroasteen nouseminen.

– Se on hyvä lähtökohta, mutta jossain tilanteessa voi olla tarkoituksenmukaista joustaa siitä, ylijohtaja muotoilee.

Verojärjestelmän ongelmista kertoo jotain sekin, että tietyissä tilanteissa on edullisempaa tehdä töitä osakeyhtiömuodossa.

Robin Hood?

Terhi Järvikare seuraa vero-osaston johtajana Lasse Arvelaa, joka veti osastoa 25 vuotta. Järvikare oli ministeriössä viisitoista vuotta yritysverotuksen asiantuntijana ja muun muassa maineikkaan ns. Hetemäen työryhmän jäsen. Ministeriöistä hän poistui kolmeksi vuodeksi

Verotuksessa pitää antaa painoa oikeudenmukaisuudelle, mutta ei liikaa. Terhi Järvikare

johtamaan Keskuskauppakamarin veroyksikköä.

Ministeriön verojohtajana hänen linjaa, että “veroilla kuuluu kerätä valtiolle rahaa”, eikä verotusta pidä käyttää erilaisen toiminnan ohjaamiseen.

– Fiskaalinen vaikutus on tärkeintä, hän kuittaa.

Hänen mukaansa haittaverotkaan eivät välttämättä toimi niin kuin paperilla voisi räknäillä. Tupakkavero voi johtaa salakuljetukseen, alkoholivero kaljaralliin.

Terhi Järvikare Tiina Jutila / Yle

Järvikare ei halua päähänsä Robin Hoodin vihreää sulkalakkia. Mutta kyllä rahaministeriössä ajatellaan muutakin kuin valtion kylmää kirstua. Vero-osaston ylijohtajan asiallisesti kalustetussa työhuoneessa puhutaan myös tuloeroista ja oikeudenmukaisuudesta.

– Verotuksessa pitää antaa painoa oikeudenmukaisuudelle, mutta ei liikaa, koska toisaalla tulevat vastaan kannustinvaikutukset. Meillä on hyvin voimakas progressio.

Pienituloisten palkansaajien verotusta Järvikare pitää kohtuullisena tai jopa kevyenä. Sen sijaan keskituloisista lähtien ote kiristyy.

Kuntaverot pakkoleikkuriin

Yksi vero-osaston virkamiesten suurimpia urakoita on kehittää keino, jolla uudet maakunnat rahoitetaan. Keskustassa halutaan maakunnille verotusoikeus, mutta sille idealle Järvikare ei lämpene. Päätä ei tunnu kääntävän perustelu, että rahan ja vallan pitäisi olla samassa paikassa.

– Kun suurin osa rahoituksesta tulee kuitenkin valtiolta, niin maakuntien pieni oma verotusosuus ei juuri auttaisi tasapainottamaan rahan ja vallan suhdetta.

Sote-uudistuksessa kunnilta lähtee suuri osa tehtävistä ja sen myötä pitäisi myös leikata kerättävien kuntaverojen määrää. Vero-osastolla laskukoneet raksuttavat, mutta arviolta kuntaverojen pitäisi pudota puoleen nykyisestä - vaikka pakkolailla.

Nyt kuntaverot ovat keskimäärin vähän alle 20 prosenttia. Soten jälkeen ne pitäisi pusertaa alle kymmeneen.