Maailman antidopingtoimisto Wada päätti Venäjän kohtalosta.

Sotshin olympialaiset muistetaan näyttävistä seremonioistaan. Sen jälkeen ilotulituksiin ei ole ollut juuri aihetta.­

Maailman johtava antidopingviranomainen Wada on antanut päätöksensä koskien tapausta, jota on kutsuttu maailman suurimmaksi urheiluskandaaliksi.

Sveitsin Lausannessa kokoontuva Wada päätti sulkea Venäjän neljäksi vuodeksi isoista kansainvälisistä urheilutapahtumista eli käytännössä olympia- ja MM-kisoista.

Päätös tarkoittaa, että eri lajien MM-kisoihin ja Tokion (2020) sekä Pekingin (2022) olympiakisoihin pääsevät vain sinne kelpuutetut venäläisurheilijat, jotka esiintyvät kisoissa neutraalilla statuksella ilman kansallistunnuksia. Vastaava tilanne on nähty muun muassa useissa yleisurheilun arvokisoissa ja Pyeongchangin olympialaisissa 2018.

Venäjällä ei myöskään järjestetä suuria kansainvälisiä urheilutapahtumia.

– Koko suositusluettelo on hyväksytty yksimielisesti, Wadan edustaja James Fitzgerald kommentoi kokouksen jälkeen uutistoimisto AFP:lle.

Wadan puheenjohtaja Sir Craig Reedie korosti, että Venäjälle annettiin kaikki mahdollisuudet puhdistaa pesänsä ja tulla osaksi kansainvälistä antidopingtoimintaa. Reedien mukaan Venäjä valitsi sen sijaan petoksen ja kieltämisen tien.

– Venäjän doping on vahingoittanut puhdasta urheilua liian pitkään. Venäjän päättäjien julkea rikkomus mitä tulee (maan antidopingtoimiston) Rusadan toimivallan palauttamisehtoihin vaati jämäkän vastauksen, Reedie julisti.

Päätös ei vaikuta Venäjän osallistumiseen ensi kesänä järjestettäviin jalkapallon EM-kilpailuihin tai Pietarissa pelattaviin EM-otteluihin, sillä Euroopan jalkapalloliitto Uefa ei kuulu Wadan piiriin. Sen sijaan Qatarin MM-kisoissa Venäjä pelaisi mahdollisesti neutraalilla statuksella – jos siis selviää lopputurnaukseen.

Wada noudatti päätöksessä brittijuristi Jonathan Taylorin johtaman tutkintakomiteansa linjaa. Tutkintakomitea ehdotti Venäjän sulkemista neljäksi vuodeksi kansainvälisestä urheilusta sen jälkeen, kun Wadan tutkijat olivat perehtyneet Moskovan antidopinglaboratorion näytteisiin ja tietoihin. Tutkijoiden mukaan laboratorion näytteitä ja dataa on manipuloitu ja yritetty näin peitellä Venäjän dopingohjelman laajuutta.

Venäjällä on 21 päivää aikaa valittaa Wadan päätöksestä korkeinta tuomiovaltaa käyttävään urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen CASiin. Itänaapurin urheilujohto käyttää kaikella todennäköisyydellä valitusoikeutensa.

Vuosia kestänyt dopingsaaga

Wada alkoi tutkia Venäjään kohdistuvia dopingsyytöksiä vuonna 2015, kun muun muassa juoksija Julia Stepanova oli kertonut julkisuudessa maan yleisurheiluun pesiytyneestä laajasta dopingkulttuurista. Tutkinta laajeni pian koskemaan koko Venäjän urheilua.

Yhdysvaltoihin paennut Moskovan antidopinglaboratorion entinen johtaja Grigori Rodtshenkov ravisutti paljastuksillaan koko urheilumaailmaa. Wadan keskeisimmäksi todistajaksi noussut Rodtshenkov kertoi muun muassa, että Venäjän menestys (33 olympiamitalia) Sotshin olympialaisissa perustui valtavaan huijaukseen.

Sittemmin tehdyt Wadan ja KOK:n omat selvitykset ovat tukeneet pääpiirteiltään Rodtshenkovin kertomusta.

Kansainvälisestä toiminnasta suljetut Venäjän antidopingtoimisto Rusada ja maan olympiakomitea saivat toimintaoikeutensa takaisin viime vuonna, kun Venäjä oli luvannut sitoutua dopingin vastaiseen työhön ja päästää Wadan tutkijoita perehtymään Moskovan antidopinglaboratorion näytteisiin ja dataan.

Wadan tutkijat pääsivät laboratorioon tämän vuoden tammikuussa viivyttelyn jälkeen. Tutkintaryhmä ilmoitti loppusyksystä uskovansa, että laboratorion tietoja oli väärennetty ja näytteitä poistettu.

Wadan norjalainen varapuheenjohtaja Linda Helleland ilmoitti manipulointiepäilyjen tultua julki, että oli virhe palauttaa Rusadan kansainväliset toimintaoikeudet viime vuonna.

– Oli iso virhe päästää Rusada osaksi kansainvälistä toimintaa ennen kuin saimme Moskovan laboratorion tiedot. Nyt meillä on ne tiedot – muutettuina, Helleland kommentoi.