– Monet Euroopan maat valmistautuvat nyt tilanteeseen, jota ei vastaavassa mittaluokassa aiemmin ole nähty. Palaajien joukossa on nyt myös naisia ja lapsia. Tämä aiheuttaa täysin uudenlaisia haasteita, kertoo Radicalisation Awareness Networkin kouluttaja Maarten van de Donk.

Turvallisuusviranomaisten täytyy pystyä selvittämään ovatko palaavat naiset rikollisia vai uhreja. Naisten ja lasten asema Isisin järjestössä on hankala kysymys, koska Isis käyttää naisia ainakin rekrytoinnissa ja propagandisteina. Lapsia taas on raportoitu käytettävän myös sotilaina. Toisaalta lapset eivät ole vastuussa vanhempiensa tekemistä matkustuspäätöksistä.

Aihe koskettaa koko Eurooppaa. Esimerkiksi Ranskassa keskustellaan nyt siitä mitä tehdä Syyriassa pidätetyille naisille ja lapsille, jotka ovat eläneet Isisin alla. Naiset ovat nostaneet kanteen Ranskan valtiota vastaan, koska Ranska ei suostu kotiuttamaan naisia. Irakissa taas saksalaisnainen on tuomittu kuolemaan Isis-terrorijärjestöön kuulumisesta.

Ylen toimittaja Antti Kuronen vieraili pakolaisleirillä Syyriassa ja tapasi Isis-taistelijan vaimon. Haastattelun voit katsoa tästä:

Toimittaja Antti Kuronen tapasi Isis-taistelijan vaimon pakolaisleirillä Syyriassa.

Miten suhtautua rikostuomion saaneisiin taistelijoihin?

Suomi on melko hyvin valmistautunut vierastaistelijailmiöön kansallisella tasolla, arvioi RAN:n kouluttaja Maarten van de Donk. Hän perustelee näkemystään sillä, että Suomella oli strategia kansallisen terrorismin torjumiseksi jo vuonna 2011.

Radicalisation Awareness Network (RAN) on EU:lta rahoituksensa saava asiantuntijajärjestö, jonka päätehtävä on työskentely radikalisoitumista vastaan. Ryhmän edustajia vieraili viime viikolla Helsingissä. Kuvassa ryhmän kouluttaja Maarten van de Donk. Sasha Silvala / Yle

Opittavaa voisi olla esimerkiksi Tanskasta, sanoo RAN:n kouluttaja Van de Donk. Tanskassa Syyriaan lähteneitä perheitä kontaktoitiin jo ennen kuin he lähtivät Syyriaan. Näin on kyetty luomaan luottamuksellinen suhde viranomaisten ja lähtijöiden välille.

Kouluttaja Van de Donkin mukaan kaikkien Euroopan maiden haaste on, miten suhtautua niihin taistelijoihin, jotka ovat saaneet tuomion terrorismirikoksista.

– Usein he ovat traumatisoituneita ja lähteneet Syyriaan tilanteessa, jossa heidän tilanteensa ei lähtöpaikassa ole ollut loistokas. Samaan aikaan näemme, että Eurooppa on haluton vastaanottamaan konfliktialueille lähteneitä. Haaste tulee olemaan palaajien integroiminen. Jos palaajille ei anneta uusia mahdollisuuksia, he joutuvat yhteiskunnan marginaaliin uudelleen. Ja se voi olla todella vaarallista, kouluttaja Maarten van de Donk sanoo.

Jopa satoja taistelijoita voinut jäädä Turkkiin

Vierastaistelijoiden paluu Eurooppaan jatkuu, joskin se on hidastunut. Isisin kalifaatin sortumisen jälkeen palaajien virta on hiljentynyt, koska taistelijoita on kuollut, vangittu ja kadonnut. Taistelijoita on myös palannut muihin kuin lähtömaihin.

Vierastaistelijoiden paluu Eurooppaan on vaikeutunut myös Turkin tiukentuneen rajavalvonnan vuoksi, kertoo sotatieteiden tohtori Antti Paronen viime aikojen kehityksestä.

– Jopa satoja taisteilijoita on voinut jäädä Turkkiin maan alle, Paronen sanoo.

Koko Eurooppaa koskeva ongelma ei kuitenkaan ole poistunut. Terroristijärjestön riveissä taistelleisiin vierastaistelijoihin ja heidän kotiinpalaamiseensa liittyy aina väkivallan uhka, sanoo RAN:n kouluttaja Maarten van de Donk. Väkivallan uhka vaihtelee terrori-iskun mahdollisuudesta väkivaltaan, jota palaajat voivat kohdistaa lähipiiriä tai itseään kohtaan.

Tuhansia eurooppalaisia liittynyt Isisin riveihin, palaajia noin kolmasosa

Ajantasaisten tietojen saaminen konfliktialueelta on vaikeaa. Siksi vierastaistelijailmiön kokoa hahmotettaessa on katsottava ajassa hivenen taaksepäin. RAN:n raportin mukaan Euroopasta on lähtenyt Irakin ja Syyrian taistelualueille viitisen tuhatta ihmistä vuosien 2011–2016 välisenä aikana. Eurooppaan heistä on palannut 20–30 prosenttia.

Maiju Hakalahti / Yle Uutisgrafiikka

Keskimäärin palaajia kuhunkin maahan on ollut kolmasosa lähtijöihin verrattuna. Tanskan, Ruotsin ja Ison-Britannian kohdalla palaajien määrä voi kuitenkin olla jopa puolet kaikista lähtijöistä, arvioi RAN.

Suojelupoliisin mukaan Suomesta taistelualueille on matkustanut 80 ihmisistä. Supo on aiemmin kertonut, että Suomeen on palannut Irakin ja Syyrian konfliktialueilta parikymmentä ihmistä. Supon mukaan tuo luku kuvaa edelleen ilmiön suuruutta, eikä palaajia viime vuonna juuri ollut.

Kirjalliset lähteet:

Sisäministeriön ehdotus viranomaisten yhteistyön järjestämiseksi toiminnassa taistelualueilta palaajien kanssa (29.3.2017), Beyond the Caliphate: Foreign Fighters and the Threat of Returnees (Lokakuu 2017), RAN MANUAL Responses to returnees: Foreign terrorist fighters and their families (Heinäkuu 2017)

** Millainen kohtalo Eurooppaan palaavia vierastaistelijoita odottaa, kysyy illan A-studio. Vieraina jihadismitutkija Juha Saarinen ja Supon erikoistutkija Pekka Hiltunen. TV1 klo 21.00. **