Monissa kouluissa tytöt ja pojat erotetaan omille liikuntatunneilleen muutaman ensimmäisen kouluvuoden jälkeen. Tässä pojat palloilevat liikuntatunnilla Hämeenkyrön kirkonkylän koululla.

Monissa kouluissa tytöt ja pojat erotetaan omille liikuntatunneilleen muutaman ensimmäisen kouluvuoden jälkeen. Tässä pojat palloilevat liikuntatunnilla Hämeenkyrön kirkonkylän koululla. Kaisu Jansson / Yle

Pojat tarttuvat innolla virkkuukoukkuun ja tytöt sahaan tai kirveeseen, jos rooliajattelu ei koulussa kahlitse. Sukupuolineutraali opetus on häivyttänyt perinteiset roolimallit miltei näkymättömiin, silti yksilöllisyys halutaan ottaa huomioon.

Hämeenkyrön Keskuskoulun oppilaat Juuso Hiiri ja Kimi Ehrenboth eivät kavahda neulaa eikä lankaa, vaikka ainakin toiselle höylä tuntuisi istuvan paremmin käteen.

– Rättikässässä tein essun ja pienen apinan. Oli ihan jees.

Myöskään Tuulia Lehikoinen ja Nina Piittala eivät näe mitään erikoisen ihmeellistä siinä, että pojat ovat mukana neulomassa samalla kun he itse tykkäävät tehdä puutöitä.

– Pojat hoksaavat kyllä rakennushommat paremmin kuin tytöt, kun tyttöjä ei kauheasti kiinnosta.

Näin Keskuskoulun viidennen luokan käsityötunnilla, jossa nykykoulun pyrkimys kohti sukupuolineutraalimpaa opetusta näyttää istuvan pirtaan.

Lapset alkoivat kysellä, että kai meille tulee kuitenkin eri vessat tytöille ja pojille. Timo Mäkelä

Koulun opetus on rehtori Timo Mäkelän vuonna 1992 alkaneen opetusuran aikana suuntautunut poispäin perinteisistä mies-nais-rooleista.

– Kehitys näkyy esimerkiksi oppikirjojen kuvissa, joissa eri ammatteissa toimii sekä miehiä että naisia. Ainakaan alakoulun puolella tasa-arvoasia ei ole mikään kummastus. Toisaalta nykylapset eivät tiedä muistakaan roolimalleista.

Lapsia kohdeltava yksilöinä

Timo Mäkelän mukaan ristiriitoja saa hakemalla hakea. Tätä kuvaa hyvin lasten kommentti, kun koulun uudisrakennus alkoi valmistua.

– Lapset alkoivat kysellä, että kai meille tulee kuitenkin eri vessat tytöille ja pojille.

Anna Sirén / Yle

Perinteisten sukupuoliroolimallien madallus koulujen opetussuunnitelmissa on nostattanut myös kritiikkiä. Halutaan esimerkiksi muistuttaa, että aivan täysin ei sukupuolirajoja voida poistaa, sanoo Mäkelä.

– Osa vanhemmista ja kasvattajista toivoo, että rajojen pitäisi olla selkeämpiä. Omasta mielestäni nykysuuntaus on hyvä. Lapsia kohdellaan kuitenkin yksilöinä ja heitä kannustetaan eri ammatteihin.

Opettajiakaan ei sukupuolirooleista vapaa opetus enää mietitytä menneiden vuosien malliin, uskoo rehtori Timo Mäkelä

– Ehkä näitä kysymyksiä pohditiin enemmän 10–15 vuotta sitten. Nyt yksittäisten oppilaiden oppiminen ja eri opetustiltanteet ovat ajatuksissa päällimmäisinä, vakuuttaa rehtori Timo Mäkelä.

Onko sukupuoli kielletty puheenaihe koulussa?

Koulussa on paljon sukupuolen mukaan tehtyjä jakoja, joista pyritään pääsemään eroon. Luokanopettaja Kaisa Mattilan mukaan uusi opetussuunnitelma vaikuttaa siltä, että oppilas on sukupuolineutraali yksilö.

Tytöiltä esimerkiksi odotetaan sellaista käytöstä kuin ennenkin, mutta silti on pakko olla myös rohkea. Kaisa Mattila

Mattila ei halua palata tiukkaan sukupuolten jakoon koulussa, mutta hän ei myöskään haluaisi täysin sukupuolineutraalia opetusta. Sukupuolella on merkitystä, mutta naisten ja miesten rooleja ei tarvitse koulussa erikseen vahvistaa.

– Ehdottomasti ei ole mitään mieltä siinä, että palattaisiin ruokkimaan stereotypioita, kasvatettaisiin lapsia siihen, että on miehen muotti ja naisen muotti, joita kohti mennään.

Jyrki Lyytikkä / Yle

Luokanopettaja Kaisa Mattilan mielestä sukupuolikysymyksessä ei pitäisi olla puolesta tai vastaan. Sukupuolta ei kuitenkaan kannattaisi kokonaan unohtaa.

– Jos me kieltäydymme näkemästä sukupuolta millään tavalla, emme pääse ollenkaan niiden kysymysten äärelle, miksi tilastoissa näkyy poikien heikompi koulumenestys tai tyttöjen herkempi masentuminen tämän päivän koulussa. Emme pääse vatvomaan näitä kysymyksiä, jos kieltäydymme näkemästä, että tytöissä tai pojissa olisi mitään eroja.

Prinssi, prinsessa vai jotakin muuta?

Mattilan mukaan kouluissa mietitään nyt, onko opettajalla lupa olla sensitiivinen. Saako keskustella siitä, että sukupuolikin on olemassa vai tehdäänkö siitä kokonaan kielletty asia, kun yritetään mennä kohti sukupuolineutraaliutta.

Pojat hoksaa noi rakennushommat paremmin kuin tytöt, kun tyttöjä ei kauheasti kiinnosta Viidennen luokan tyttö käsityötunnilla

– Oman näkemykseni mukaan sukupuolisensitiivisyydellä päästäisiin siihen, että hyväksyttäisiin tytöt, hyväksyttäisiin pojat, hyväksyttäisiin kolmas sukupuoli ja se, että jokainen on yksilö. Omassa identiteetissä voi olla piirteitä, jotka liitetään tyttöyteen tai poikiin.

Rikkautta olisi hyväksyä erilaisuus. Tällöin sallittaisiin lapsille se, mitä hän on ja kokee olevansa.

– Käytännön esimerkkinä voisi olla kevätjuhlanäytelmä. Jos opettaja järjestää prinsessanäytelmää, on hirveä riski, jos kaikki tytöt haluavatkin olla prinsessoita. Helposti luullaan, että nyt se opettaja on pakottanut kaikki tytöt prinsessoiksi. Ja opettaja jättääkin näytelmän varmuuden vuoksi tekemättä.

Ja lopputulos ei ole hyvä kenenkään kannalta.

– Vaietaan ja lapset jäävät paitsi. Lapset siinä häviävät, jos vaikka haluaisivatkin kaikki olla prinssejä ja prinsessoita.

Taiteilua koulun arjessa

Jyrki Lyytikkä / Yle

Kaisa Mattila katsoo, että vaikka sukupuoli on määrittävä tekijä, sen ei silti saisi antaa rajoittaa.

Rättikässässä tein essun ja pienen apinan. Ihan jees. Viidennen luokan poika käsityötunnilla

– Tytöiltä esimerkiksi odotetaan sellaista käytöstä kuin ennenkin, mutta silti on pakko olla myös rohkea. Jos haluaa että arvostetaan, pitää paitsi hoitaa perhe, niin myös menestyä uralla. Tyttö ei voi olla vain tyttö niin kuin ennen vanhaan.

Mattilan mielestä nyt ollaan tasa-arvon nimissä menty sillä lailla metsään, että pakotetaan eri muottiin kuin ennen, mutta muottiin kuitenkin.

– Eihän se ole tasa-arvoa, jos ei ole valinnan mahdollisuutta. Lapsen pitäisi päästä näkemään se, että saa olla omaa sukupuoltaan tai muuta sukupuolta tai jotain siltä väliltä, mutta myös se että se on kaikki sallittua.