Humanitaariselle kriisille etsitään ratkaisua Helsingissä. Naiset ja lapset kärsivät eniten, muistuttaa YK:n tasa-arvojärjestön johtaja.

Samaan aikaan kun Syyrian sodan osapuolet etsivät tietä ulos konfliktista Kazakstanin pääkaupungissa Astanassa, YK-järjestöjen ja avustusjärjestöjen johtajat sekä Pohjoismaiden hallitusten edustajat etsivät keinoja syyrialaisten kärsimyksen lievittämiseksi Helsingissä.

Erityishuomio tiistaina 24. tammikuuta Säätytalolla pidettävässä kokouksessa kohdistuu naisten ja tyttöjen tilanteeseen niin Syyriassa kuin sen naapurimaiden pakolaisleireillä.

YK:n tasa-arvojärjestön UN Womenin apulaispääjohtaja Lakshmi Puri sanoo todella toivovansa, että Astanassa löytyisi sodalle ja siitä johtuvalle humanitaariselle kriisille loppu.

”Tuhoamisen ja kärsimyksen on päätyttävä lopultakin.”

Puri haluaa muistuttaa, että enemmistö syyrialaisten pakolaisleirien asukkaista niin Turkissa, Jordaniassa kuin Libanonissakin on naisia ja tyttöjä.

”He kärsivät suhteettomasti tilanteesta”, sanoo Helsinkiin maanantaina saapunut Puri.

Vielä kymmenen vuotta sitten Syyria oli edistyksellinen maa, jossa naisten koulutusaste oli korkea ja heidän asemansa parempi kuin monessa muussa alueen maassa.

”Nyt syyrialaisnaisten oikeudet ovat romahtaneet 40 vuotta taaksepäin. Suuri osa edistyksestä on menetetty.”

”Naisten tukeminen on älykäs strategia selviämiselle.”

Kriisi on heittänyt miljoonia naisia ja tyttöjä kodeistaan pakolaisleireille naapurimaihin.

Heihin kohdistuva seksuaalinen väkivalta on lisääntynyt, kun elinolot ovat turvattomat.

Naiset ovat menettäneet työpaikkansa ja toimeentulonsa.

Isis ja muut ääriryhmät ovat ottaneet naisten ihmisoikeuksien polkemisen erityiseksi kohteekseen.

Lasten ja nuorten keskuudessa on kasvamassa menetetty sukupolvi, kun suuri osa ei ole päässyt kouluun viiteen vuoteen.

Erityisen huolissaan UN Women on lapsiavioliittojen merkittävästi lisääntymisestä.

”Lapsia miltei myydään pakolaisleireillä”, tasa-arvojärjestön apulaispääjohtaja Puri sanoo.

Osalle perheistä kyse on toimeentulosta. Yksi suu vähemmän ruokittavana tuo lisää ruokaa muiden lautaselle. Osa perheistä ei näe muuta keinoa suojella tyttöä seksuaaliselta väkivallalta kuin naittaa tämä mahdollisimman nuorena.

Järjestö on oivaltanut, että kun pakolaisleirien naisille tarjotaan työtilaisuuksia, koulutusta ja turvavyöhykkeitä, lapsiavioliittojen määrä vähenee. Kun naiset saavat taloudelliset mahdollisuuden vaikuttaa asioihin, huonot vanhat perinteet eivät noin vain palaa.

Pakolaisleireillä näkyy myös kehitysyhteistyöstä tuttu malli. Kun avustustoimet kriisitilanteissa kohdistetaan naisiin, siitä 90 prosenttia menee perheelle.

”Naisten tukeminen on älykäs strategia selviämiselle.”

Astanan rauhanneuvotteluissa ei YK:n tasa-arvojärjestön tiedon mukaan istu ainoatakaan naisneuvottelijaa. Näin siitä huolimatta, että juuri naisten saaminen mukaan rauhanprosesseihin on ollut muun muassa YK:n keskeisiä tavoitteita useiden vuosien ajan.

Lakshmi Puri ei silti usko, että naisten oikeudet olisi menetetty Syyriassa pysyvästi.

UN Women on kolmen vuoden aikana koonnut hyvin erilaisista taustoista tulevia syyrialaisnaisia yhteen rakentamaan rauhaa. Heistä on koottu erityinen 12 naisen rauhandelegaatio, joka on tiiviissä yhteydessä muun muassa YK:n Syyrian erityisedustajaan Staffan de Misturaan ja antaa tälle neuvoja.

”Myös YK:n uusi pääsihteeri Antonio Guterres on erittäin vahvasti omistautunut tasa-arvokysymykselle.”

Vaikka syyrialaisnaiset ovat kärsineet suhteettomasti konfliktista, Puri varoittaa näkemästä heitä vain uhreina.

”Me näemme heidät vahvoina johtajina ja muutoksen mahdollistajina. He pystyvät erilaisista taustoistaan huolimatta rakentamaan rauhaa ja etsimään poliittista ratkaisua.”

Hän myös muistuttaa, että vanhojen saavutusten taso ei riitä, tasa-arvossa pitää pyrkiä vielä lähtöpistettä korkeammalle.

Se että juuri Suomi kokoaa Helsinkiin kaikki humanitaarisen työn keskeiset toimijat on Lakshmi Purin mielestä erityisen tärkeää jo siksi, että Suomi on tasa-arvon mallimaa.

”Me odotamme, että tämä kokous tuo Syyrian pitkäkestoiseen humanitaariseen kriisiin ja pakolaistilanteeseen todellisia kestäviä ratkaisuja.”

Helsinkiin odotetaan noin 250:ä kokousedustajaa. Heidän joukossaan on useita YK-järjestöjen pääjohtajia, hallitusten edustajia, rahoittajia ja kansalaisjärjestöjä.

Lähes viisi miljoonaa syyrialaista on paennut kotimaastaan.

Astanassa sodan lopettamisesta keskustelevat vielä tiistaina sodan osapuolten lisäksi Turkin, Venäjän ja Iranin hallitusten edustajat.

Yhdysvaltain uutta hallintoa edustaa suurlähettiläs, samoin Ranskan ja Britannian hallituksia edustavat suurlähettiläät.

Turkin ja Venäjän välittämä tulitauko on joulukuun 2016 lopulta alkaen pitänyt Syyriassa suhteellisen hyvin. Neuvotteluissa etsitään keinoja tulitauon vahvistamiseksi ja humanitaarisen avun saattamiseksi saarretuille alueille.

Lähes viisi miljoonaa syyrialaista on paennut kotimaastaan naapurimaihin kuusi vuotta kestäneen sodan aikana. Arviolta seitsemän miljoonaa siviiliä on paossa maan sisällä.