Maissilajikkeet ja viljelytekniikka ovat kehittyneet niin paljon, että maissista saadaan Suomessakin hyvä sato.

Syksyn ensimmäiset pakkasyöt ovat saaneet maatalousyrittäjä Aki Aution kiirehtimään maissisadon korjuuta. Sato on korjattava reilun viikon sisällä ensipakkasista.

Aki Autiolla on 150 lehmän maitotila Lappeenrannan Ylämaalla. Lehmät ruokitaan nurmi- ja viljarehun lisäksi itse kasvatetulla maissilla.

Rehumaissista onkin tulossa merkittävä lisä lypsykarjan ruokintaan. Vuodessa sen viljelyala on lähes kaksinkertaistunut.

Edelliset kaksi kuivaa kesää ovat heikentäneet nurmirehun satoa, mikä on saanut osan maitotilallisista kokeilemaan myös uusia viljelylajeja.

Katso videolta, miten hurjalla vauhdilla maissia päätyy pellolta traktorin lavalle

Lähes 30 hehtaarin maissipellolla jyrisee ajosilppuri. Se leikkaa neljä metriä korkean maissirivistön tyvestä poikki.

Ajosilppurin hakkuuterät hakkaavat koko maissikasvin noin senttimetrin suuruiseksi silpuksi.

Koska lehmän ruoansulatus ei pysty sulattamaan kokonaisia maissinjyviä, puristavat ajosilppurin telat maissinjyvät vielä pieneksi murskaksi.

Lehmät tykkäävät maissirehusta. Siinä on paljon tärkkelystä ja kuitua. Se myös monipuolistaa lehmien ruokavaliota nurmisäilörehun kaverina. Sirkka Haverinen/Yle

Ajosilppurista maissimurska lentää torvea pitkin traktorin peräkärryyn. Samalla siihen sekoittuu säilöntäaine, joka on maitohappobakteeria tai muurahaishappoa.

Traktori kuljettaa maissimurskan betonirakenteiseen siiloon, jossa siitä tampataan pyöräkuormaajalla ilmat pois.

Siilossa maissimurska saa kehittyä eli fermentoitua noin kolme kuukautta, minkä jälkeen sen voi syöttää lehmille.

Koealue innosti jatkamaan

Aki Autio aloitti maissinviljelyn muutama vuosi sitten, ensin kokeilumielessä.

– Aluksi kokeilin maissin kasvatusta kolmen hehtaarin alalla. Tänä kesänä viljelysala on jo lähes 30 hehtaaria.

Katso videolta, kun Aki Autio avaa maissintähkän.

Vaikka pari viime kesää ovat olleet kuivia, ei ammattiviljelijä Aki Autio pidä ilmastonmuutosta syynä maissinviljelyn lisääntymiseen Suomessa.

– Enemmän tämä on lajikkeiden kehittymisen ja viljelytekniikan tuomaa muutosta. Myös kokeilunhalu on tässä taustalla, kertoo Autio.

Myös maissin viljelyvarmuus on saanut Aution laajentamaan vuosi vuodelta maissipeltoaan.

Kokeilut ovat olleet rohkaisevia. Kuivien kesien vuoksi nurmirehusato on Aution tilalla ollut heikkoa, kun taas maissista on tullut hyvä sato.

– Viime vuonna saatiin maissista 19 000 kiloa kuiva-ainetta hehtaarilta, kun nurmesta saatiin rehua alle 10 000 kiloa hehtaarilta.

Maissi korjataan erityisellä ajosilppurilla. Katso videolta, miten kokonainen maissikasvi katkeaa pellolta.

Maissinviljelyä puoltaa Aution mukaan myös se, että maissi korjataan vain kerran kesässä. Nurmirehu korjataan kahdesta kolmeen kertaa kasvukaudessa.

– Maissinviljely ei myöskään vaadi keinolannoitteita, vaan käytän pelkästään karjan lantaa.

Huonoja puolia Aki Autio löytää vain yhden.

– Miinuksena on, että maissi pitää kylvää ja maa muokata joka kevät. Nurmi täytyy uusia vain neljän tai viiden vuoden välein.

Vähän tutkimustuloksia

Helsingin yliopisto ja Luonnonvarakeskus Luke tutkivat parhaillaan muun muassa maissinviljelyn ympäristövaikutuksia sekä maissirehun laatua, kustannustehokkuutta ja viljelyvarmuutta.

Rehumaissi kelpaa myös ihmisravinnoksi. Se ei ole yhtä makeaa kuin sokerimaissi. Mikko Savolainen/Yle

– Maissisäilörehu ei voi korvata kokonaan nurmisäilörehua, mutta se on oiva lisä monipuolistamaan lypsylehmien rehuannosta, sanoo Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Kaisa Kuoppala.

Maissi ei voi kuitenkaan olla pääasiallinen karkearehu lypsylehmille. Syynä on rehumaissin ravintosisältö.

– Maissin tähkässä on tärkkelyspitoisia jyviä eli väkirehuntyyppistä tuhtia tavaraa, ja tähkän sisus on sulamatonta kuitua. Tärkkelystä ei saa olla liikaa lypsylehmän rehuannoksessa, vaan kaikkien ravintoaineiden pitää olla sopivassa balanssissa, kertoo Kuoppala.

Myös viljelyn riskit, kuten kylmä kevät, kesähallat ja syyspakkaset ovat mahdollisia uhkia maissinviljelyyn.

– Nurmirehu kasvaa Suomessa hyvin etelästä pohjoiseen asti, eikä siinä ole samanlaisia riskejä kuin maissilla, kertoo Kuoppala.

Maissi voi kasvaa suotuisissa olosuhteissa jopa neljä metriä korkeaksi. Mikko Savolainen/Yle

Maissi on lypsylehmille energiarehu, jonka raakavalkuaispitoisuus on matala, tyypillisesti noin 100 grammaa kilossa. Nurmisäilörehulla raakavalkuaispitoisuus on keskimäärin 130–160 grammaa kilossa.

Lypsylehmän rehuannoksesta nurmirehua on keskimäärin 54 prosenttia. Loput rehuannoksesta on väkirehua eli viljaa, viljaperäisiä sivutuotteita, valkuaistäydennysrehuja sekä kivennäis- ja hivenainerehuja.

Suomessa maissin viljelyalat ovat vielä varsin pieniä. Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan maissin viljelyala oli kesällä 2019 noin 1 400 hehtaaria. Lehmien päärehun eli nurmen viljelyala on lähes 800 000 hehtaaria.

Neljä metriä pitkä

Maissin kasvatuksen riskit ovat kylmyys ja pakkanen. Siksi moni viljelijä turvautuu katekalvoon maissin istutusvaiheessa, niin myös Aki Autio.

Katekalvo on biohajoava mineraali- tai kasviöljypohjainen suoja, joka edistää maissin kasvua merkittävästi.

Kalvo hajoaa auringonvalon vaikutuksesta noin viiden tai kuuden viikon kuluessa, ja siinä vaiheessa maissi on jo saanut hyvän startin kasvulleen. Mullan alle jäävä kalvo hajoaa viimeistään seuraavana keväänä.

– Toukokuun puolivälissä maissi kylvetään koneellisesti yhdessä katekalvon kanssa, jolloin kalvon sisälle saadaan mikro- eli kasvihuoneilmasto, kertoo Autio.

Biohajoava katekalvo suojaa maissin siementä alkukesän kylmiltä säiltä. Mikko Savolainen/Yle

Kalvo edistää maissia kestämään Suomen epävakaisen alkukesän.

– Kalvo suojaa siementä kylmältä ja kuivuudelta. Usein vielä ennen juhannusta on yöpakkasia, ja kalvon avulla saadaan maissin taimi suojattua.

Aki Autio on kokeillut maissin kasvatusta myös ilman katekalvoa. Silloin maissi jää jopa metrin lyhyemmäksi kuin kalvon alla.

Katekalvon ansiosta maissi voi kasvaa jopa neljä metriä korkeaksi. Pituudesta on hyötyä, sillä rehuksi kasvatettava maissi hyödynnetään kokonaan.

Sato on korjattava noin kymmenen päivän jälkeen syksyn ensimmäisistä yöpakkasista.

Maissi kasvaa yöllä

Yksi maissikasvi tekee keskimäärin yhden tähkän. Ravintoarvon kannalta tärkeintä on saada mieluummin yksi iso tähkä kuin kaksi pientä.

– Isossa kypsässä tähkässä on paljon valkuaista. Lehmät tykkäävät siitä ja lypsävät parempaa maitoa, kertoo Aki Autio.

Maissi on niin sanottu pimeän ajan kasvi. Se kerää päivällä energiaa auringosta ja valosta ja kasvaa yöllä pituutta.

– Jos on lämmin elokuu, maissin varsi voi kasvaa jopa 40 senttiä viikossa

Rehumaissi käytetään kokonaan. Tähkä on kuitenkin ravintorikkain osa kasvista. Mikko Savolainen/Yle

Aki Autio aikoo hyvien kokemuksien myötä laajentaa maissipeltoaan ensi kesänä.

Myös ihmiset voisivat aivan hyvin syödä rehumaissin tähkiä. Tähkässä oleva siemen ei kuitenkaan ole yhtä makeaa kuin ihmisille tarkoitettu sokerimaissi.