Tiedustelulakien säätäminen ja siihen liittyvä perustuslain muutos on korvakuulemalta lisännyt poliitikkojen ja virkamiesten kieleen yhden juhlavalta kuulostavan termin. Termi on kansallinen turvallisuus.

Kansallinen turvallisuus on tullut aiemmin tutuksi käännöksenä Yhdysvalloissa käytetystä termistä national security.

Toimintaelokuvien luomissa mielikuvissa yhdysvaltalaistermi liitetään valtion liki rajoittamattomaan voimankäyttöön maalla, merellä, ilmassa ja nyt myös kyberavaruudessa.

Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump perusteli eurooppalaiselle teräkselle määrättyjä tulleja myös kansallisella turvallisuudella.

Suomalaisittain kansallisen turvallisuuden käsitettä ei ole juuri käytetty ulko- ja turvallisuuspolitiikassa eikä sitä ole lainattu Suomeen Yhdysvaltojen puolustus- ja turvallisuussanastosta. Jäljet johtavat Euroopan ihmisoikeussopimukseen (siirryt toiseen palveluun) (8. artikla).

Kansallisen turvallisuuden perusteella rajoitetaan jotakin.

Rajoitetaan esimerkiksi ihmisoikeuksien toteutumista joissakin tilanteissa. Tai niin kuin nyt Suomessa on tarkoitus: rajoitetaan perustuslaissa luottamuksellisen viestin salaisuutta.

Tiedustelulakien säätämisen yhteydessä on tarkoitus rajoittaa kansalaisten oikeuksia, jotta suojelupoliisi ja puolustusvoimat voisivat seuloa ja lukea Suomesta ulkomaille tai ulkomailta Suomeen kulkevia sähköposteja, jos kansallinen turvallisuus olisi vakavasti uhattuna.

Yle Uutisgrafiikka

Kansallinen turvallisuus suojaa ruokahuoltoa sekä liikenneverkkoja

Perustuslakimuutoksen perusteluissa (siirryt toiseen palveluun) uhkalla kansalliseen turvallisuuteen tarkoitetaan esimerkiksi terrorismia tai väkivaltaista radikalisoitumista. Uhkakuvana on myös joukkotuhoaseisiin tai kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden vaarantamiseen liittyvä muu toiminta.

Siviilitiedustelun kohteena on lakiesityksessä mainittu (siirryt toiseen palveluun) (sivu 288) myös yhteiskuntajärjestystä uhkaava kansainvälinen rikollisuus.

Kansallisen turvallisuuden näkökulmasta voidaan suojata esimerkiksi sähkö-, viestintä- ja liikenneverkkoja, ruoka- ja lääkehuoltoa sekä ylipäätään huoltovarmuutta.

Uhka kansallista turvallisuutta kohtaan voi olla väkivaltaa, tietoverkkohyökkäyksiä tai eri keinojen yhdistelmiä.

Valtiojohtoa turvaavat poliisitkin kansallisen turvallisuuden suojassa

Hallituksen perustuslakimuutoksen perusteluissa kansallisen turvallisuuden kannalta pidetään tärkeänä, että Suomen ylimmät valtioelimet, presidentti, eduskunta ja hallitus sekä muut julkisen vallan elimet säilyvät toimintakykyisinä.

Samoin kansallisen turvallisuuden käsitteen avulla on tarkoitus varmistaa, että esimerkiksi valtiojohdon toimintaa turvaava poliisi pysyy toimintakykyisenä ilman ulkoista häirintää.

Kaksitoista sanaa lisää perustuslakiin ja viestien tiedustelu lailliseksi

Jo nyt perustuslain kymmenes pykälä sallii, että luottamuksellisten viestien suojaan voidaan joissain tapauksissa puuttua.

Perustuslaissa lukee, että lailla voidaan säätää lisäksi välttämättömistä rajoituksista viestin salaisuuteen yksilön tai yhteiskunnan turvallisuutta taikka kotirauhaa vaarantavien rikosten tutkinnassa, oikeudenkäynnissä ja turvallisuustarkastuksessa sekä vapaudenmenetyksen aikana.

Hallitus esittää perustuslakiin muokkausta ja kahdentoista sanan lisäystä. Syynä on luottamuksellisen viestin suojan rajoittaminen, jotta siviili- ja sotilastiedustelu olisi mahdollista.

Tässä on hallituksen ehdottama lisäys perustuslakiin: ... sekä tiedon hankkimiseksi sotilaallisesta toiminnasta taikka sellaisesta muusta toiminnasta, joka vakavasti uhkaa kansallista turvallisuutta.

Eduskunta äänestää keskiviikkona, voidaanko perustuslakia muuttaa kiireellisesti.

Kiireellinen muutos vaatii viiden kuudesosan enemmistön annetuistä äänistä. Jos tarvittava enemmistö eduskunnasta löytyy, perustuslakimuutos ei enää tarvitse voimaan tullakseen vaalien jälkeisen eduskunnan hyväksymistä.

Vasemmistoliitto vastustaa perustuslakimuutoksen kiireelliseksi julistamista, mutta ei itse muutosta perustuslakiin.

...sekä tiedon hankkimiseksi sotilaallisesta toiminnasta taikka sellaisesta muusta toiminnasta, joka vakavasti uhkaa kansallista turvallisuutta. Hallituksen perustuslakiin ehdottama lisärajoitus viestin salaisuudesta

Perustuslain muutoksessa tarkoitettu tiedon hankkiminen sotilaallisesta toiminnasta voisi tarkoittaa esimerkiksi tiedonhankintaa muiden maiden sotilaallisesta suorituskyvystä tai tiedonhankintaa Suomen maanpuolustukseen kohdistuvasta ulkomaisesta sotilastiedustelusta. Sotilastiedustelun kohteiksi lakiesityksessä mainitaan (siirryt toiseen palveluun) (sivu 367) myös kansainvälisten kriisinhallintaoperaatioiden turvallisuutta uhkaava toiminta.

Vieraan valtion sotilasorganisaation viestit eivät perustuslakimuutoksen perustelujen mukaan nauti Suomessa luottamuksellisen viestin salaisuuden suojaa.

Perustuslakivaliokunta tulkitsee, mitä kansallinen turvallisuus on

Viime kädessä eduskunnan perustuslakivaliokunta tulkitsee, mitä viranomainen saa tehdä kansallisen turvallisuuden nimissä.

Tulkinta alkaa, kun perustuslakivaliokunta miettii tiedustelulakiesityksiä suhteessa perustuslain lisäykseen kansallisen turvallisuuden vakavasta uhkasta. Silloin käydään läpi myös tiedustelulaeissa kaavailtu viranomaisten mahdollisuus lukea tarvittaessa ihmisten sähköposteja, jotka suuntautuvat Suomesta ulkomaille tai ulkomailta Suomeen.

Euroopan ihmisoikeussopimuksen tulkinnassa valtioilla on laaja harkinta, mitä kansallisella turvallisuudella tarkoitetaan. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on kuitenkin pyrkinyt estämään mielivaltaista puuttumista luottamuksellisen viestin suojaan silloin, kun käytetään salaisia tiedonhankintamenetelmiä.

Perustuslakimuutos tehdään tiedustelulakien takia, viestin suojan rajoittamisen vuoksi. Tiedustelulaeissa esitetään viranomaisille sähköpostien seulonnan lisäksi muitakin keinoja tiedusteluun, mutta ne keinot eivät vaadi perustuslain muutosta.

Jutun lähteenä on käytetty lakiesityksiä perustuslain muutoksesta ja tiedustelulaeista sekä taustakeskusteluja virkamiesten ja poliitikkojen kanssa.

Yle näyttää suorana verkkolähetyksenä äänestyksen perustuslain muuttamisesta sekä äänestystä edeltävistä ja äänestyksen jälkeisistä kommenteista keskiviikkona klo 13.45 alkaen.

LUE LISÄÄ:

Hallituksen esitys perustuslain 10 §:n muuttamiseksi. (siirryt toiseen palveluun) Kansallisen turvallisuuden käsitteestä sivulla 35.

Eduskunta ratkaisee tiedustelulakien kiireellisyyden

huomenna – perussuomalaisten ryhmä ratkaisee kantansa vasta aamulla