Pieni eteläruotsalainen kunta näyttää suuntaa sille, millainen äärioikeiston johtama Ruotsi voisi olla.

Sateenkaariliput kiellettiin, ”kyseenalaista” taidetta ei enää hankita, eikä muslimityttöjen sallittaisi enää käyttää huntua.

Pieni eteläruotsalainen Sölvesborgin kaupunki on noussut syksyn mittaan kerta toisensa jälkeen valtakunnan uutisaiheeksi Ruotsissa.

Syynä on Ruotsin alunperin äärioikeistolainen puolue ruotsidemokraatit (SD), joka on viime vuoden vaalien jälkeen pitänyt valtaa kunnassa. Sölvesborgista on tullut ruotsidemokraattien ”mainosikkuna” muulle maailmalle.

Ylpeimpiä sölvesborgilaisia on ruotsidemokraattien puheenjohtaja Jimmie Åkesson, jonka avopuoliso Louise Erixon istuu kunnanhallituksen puheenjohtajana.

– Tämä on ”Sölvesborg-ilmiö”. Olemme näkyneet paljon kunnissa. Hyvässä ja huonossa, mutta pääosin hyvässä. Nyt muut näkevät, että osaamme johtaa, hehkutti Åkesson hiljattain Aftonbladetille.

Ruotsidemokraattien puheenjohtajan Jimmie Åkerssonin vaimo Louise Erixon johtaa Sölvesborgin kunnanhallitusta.­

Åkessonin hehkutuksen ja muiden kauhistelun taustalla on ruotsidemokraattien vakaasti vaalien jälkeen noussut kannatus mielipidemittauksissa.

Uusimpien lukujen mukaan SD on enää prosenttiyksikön jäljessä Ruotsin perinteistä valtapuoluetta sosiaalidemokraatteja. SD:n odotetaan tekevän ”perussuomalaiset”, eli nousevan gallup-kärkeen jo lähiaikoina.

Ruotsin kolmessa suurimmassa kaupungissa – Tukholmassa, Göteborgissa ja Malmössä – Åkesson on jo suositumpi puoluejohtaja kuin pääministeri, sosiaalidemokraattien Stefan Löfven.

Viime vuoden syyskuun kunnallisvaaleissa SD nousi ensimmäistä kertaa historiassaan suurimmaksi puolueeksi yhteensä 12 kunnassa. Niistä 11 sijaitsee Skånessa.

Valtakunnanpolitiikassa muut puolueet eivät ole halunneet olla missään väleissä ruotsidemokraattien kanssa. Kunnissa linjasta on joustettu, ja esimerkiksi Sölvesborgissa SD pitää valtaa liitossa muun muassa kokoomuksen ja kristillisdemokraattien kanssa, vaikka kunnallisvaaleissa sosiaalidemokraatit voittivat niukasti.

Kunnan työntekijät ovat kertoneet olevansa peloissaan siitä, mitä uuden puolueen valtaannousu tarkoittaa työilmapiirille.­

Tuorein uutinen Sölvesborgista kertoi, että kunta oli viime tipassa perunut lain velvoittaman tervetuliaisjuhlan, joka pidetään kansalaisuuden saaneille maahanmuuttajille.

Ei nähty liikuttavaa seremoniaa, johon yleensä liittyy naurua ja ilonkyyneleitä, kirjoitti Aftonbladet pääkirjoituksessaan.

Syksyllä kunnallispoliitikot muuttivat kunnan liputuskäytäntöä siten, ettei virastojen tankoihin saa nostaa kuin Ruotsin tai kunnan vaakunaa esittäviä lippuja. Käytännössä tällä estettiin sateenkaarilippujen esilläoloa.

Seurauksena aktivistit aikovat nyt järjestää Sölvesborgin ensimmäisen Pride-kulkueen toukokuussa.

Valtuutetut linjasivat myös kunnan kulttuuripolitiikkaa. Jatkossa kunta hankkii vain ”klassista ja ajatonta” taidetta ja lopettaa kokonaan ”haasteellisen nykytaiteen” ostamisen. Tämä nosti heti vertauksia 1930-luvun natsi-Saksaan.

– Laajan yleisön ja pienen kulttuurieliitin välillä on iso mielipide-ero kauniista ja kiinnostavasta taiteesta, Louise Erixon perusteli SVT:lle.

Myös kielivähemmistöjä, kuten suomenkielisiä halutaan kurittaa: vähemmistökielten opetusta kouluissa ehdotetaan vähennettäväksi eikä koulukirjastoihin enää hankittaisi kirjoja oppilaiden äidinkielellä.

– Jos tehtäisiin mielipidekysely, niin suuri enemmistö pitäisi näitä hyvinä ehdotuksina, väitti Erixon.

Sateenkaarilippu liehuu yksityisasunnon parvekkeella Sölvesborgissa. Kunnan lipputangoissa ne on kielletty.­

Kun vaali-iltana selvisi, että sosiaalidemokraattien valtakausi Sölvesborgissa loppuu, oli tunne Erixonin mukaan ”sanoin kuvaamaton”.

– Vihdoinkin tunnen itseni tervetulleeksi kunnantalolle. En koskaan aiemmin ollut käynyt siellä. Meillä ei ennen ollut siellä tiloja tai mitään suhteita virkamiehiin, kunnanhallituksen puheenjohtaja kertoi vuosi vaalien jälkeen.

Kunnan työntekijät kuvailevatkin olevansa ”peloissaan” kunnan työilmapiiristä.

– Mielipiteistä ruotsidemokraattien puolesta tai vastaan on tullut työilmapiiriongelma, kuvaili ”SD-hallinto suurennuslasin alla” -nimisen Facebook-ryhmän ylläpitäjä Eva-Lena Ulvsfält keskusammattijärjestö LO:n Arbetet-lehdelle.

Louise Erixonin mukaan ”näyteikkunan” asema ei aiheuta paineita.

– Elämme täällä omassa kuplassa. Yritämme parhaamme. Sanoimme etukäteen olevamme nöyriä ja että virheitä tehdään, kuten kaikki. Toivottavasti ei liian suuria. Emme ole koskaan ennen johtaneet kuntaa, mutta mielestäni olemme pärjänneet hyvin toistaiseksi, kohukunnan pääpoliitikko totesi Aftonbladetille.

SD matkalla suurimmaksi puolueeksi

– Olen niin valmis kuin olla voi, vakuutti Jimmie Åkesson Expressenille kysyttäessä, voisiko hän ajatella itsensä pääministerinä.

Tehtävä tulee auki viimeistään 2022 parlamenttivaalien jälkeen, mutta jo nyt Åkesson on julistautunut Ruotsin oppositiojohtajaksi. Sitä hän on ollut jo hieman aikaa puoluekannatusten valossa.

Tuoreimmissa mielipidemittauksissa ruotsidemokraatit jyrää jopa 5 prosenttiyksikön johdolla vaaleissa kakkoseksi sijoittuneista maltillisesta kokoomuksesta.

Valtapuolue sosiaalidemokraattien ohittaminen saattaa olla jo lähiaikojen kysymys ja sitä myöten valtava poliittinen mullistus Ruotsin historiassa.

– Se voi tapahtua helpostikin. Mikään ei ole kääntänyt kehitystä, totesi puoluegallupeja tekevän Demoskopin pääanalyytikko Peter Santesson britannialaiselle Telegraph-lehdelle.

Lähteet: Aftonbladet, Expressen, Svenska Dagbladet, SVT, Telegraph

Muokattu 8.11. klo 12.24: Tarkennettu luonnehdintaa Ruotsidemokraatitpuolueesta.