Suomen vankiloilla ei riitä rahaa koko ensi vuoden toimintaa varten. Viime vuoden lopulla valmistunut toimitilasuunnitelma on osoittautunut jo nyt vanhentuneeksi. Virastolle asetetut uudet säästötavoitteet on niin suuret, ettei niitä pystytä suunnitelmalla saavuttamaan.

Mistä on kyse? Suomen vankiloilla ei riitä rahaa koko ensi vuoden toimintaa varten. Alijäämä kasvaa ainakin vuoteen 2018.

Viime vuoden lopulla valmistunut toimitilasuunnitelma on osoittautunut jo nyt vanhentuneeksi.

Virastolle asetetut säästötavoitteet on niin suuret, ettei niitä pystytä suunnitelmalla saavuttamaan.

Kevään kehyspäätösten jälkeen Rikosseuraamuslaitokselta on päätetty leikata sekä toimintamenosäästöinä että palkkaliukumavähennyksinä.

– Muut sopeutukset huomioon ottaen ollaan tilanteessa, jossa edes ensi vuodelle ei ole riittäviä rahoja, sanoo Pelson vankilan johtaja Ville-Veikko Pohjola.

Rikosseuraamusviraston toimitilasuunnitelma vuoteen 2025 asti valmistui viime vuoden joulukuussa.

– Säästöpaineet ja alijäämän kasvu aiheuttavat sen, ettei suunnitelmaa tällä haava voida toteuttaa.

Pohjola kertoo, että alijäämä kasvaa laskelmien mukaan ainakin vuoteen 2018, jolloin alijäämää olisi jo 7-8 miljoonaa euroa. Ensi vuoden puolella alijäämää kertyy jo pari miljoonaa euroa. Kentällä toivotaan nopeita päätöksiä ja avointa keskustelua.

– Vastapainoksi nostetaan selvästi sopeuttamistoimien toteuttaminen henkilötyövuosina. Silloin puhuttaisiin noin 140 henkilötyövuoden vähennyksestä. Se on aika dramaattinen ja jopa kuolettava isku monelle yksikölle.

Pohjolan mukaan 140 henkilötyövuotta on ehdottomasti liikaa, varsinkin kun jo vuodesta 2006 lähtien on vähennetty satoja työvuosia. Pohjola huomauttaa, ettei leikkauksia voi tehdä juustohöylällä sieltä täältä.

– Henkilökuntaa ei riitä kaikkiin laitoksiin, ja silloin täytyy tarkastella, mitä yksiköitä lakkautetaan.

– Eihän mikään organisaatio kestä sitä, että tulorahoitus ei vastaa menoja. Kyllä me kentällä ymmärrämme, että jotakin täytyy tehdä. Mutta se hämästyttää, että tilanne on huonontunut näin dramaattiseksi näin lyhyellä aikavälillä, Pohjola ihmettelee.

Kentällä toivotaan nopeita ja rehellisiä ratkaisuja

Valtion taloudellinen tilanne näyttäytyy radikaalisti myös rikosseuraamisjärjestelmässä, vaikka se on vain murto-osa kokonaisuudesta, huomauttaa Pohjola. Rikosseuraamisjärjestelmä maksaa Suomessa yhteiskunnalle vuositasolla noin 240 miljoonaa euroa.

– Miljoonat ja kahdet miljoonat, jotka isolla organisaatiolla voisi tippua taskusta, ovat meille erittäin tärkeitä. Sopeuttamis- ja säästämistyötä on tehty jo vuodesta 2006. Nyt olemme siinä tilanteessa, että jokainen 100 000 euroa, jokainen miljoona, on meille erittäin kriittinen.

Pohjola ei usko, että Pelson vankila on yksi lakkautusuhan alle joutuvista. Hänen mukaansa vankilan lakkauttamiselle ei ole järkeviä perusteita.

– Kun otetaan huomioon meidän toiminta ja sijainti sekä alue ja vankikertymä, jota palvelemme, en millään näe, että olisimme millään lakkautuslistalla.

Suurempi murhe on Pelson vankilalle suunniteltu perusparannus, jonka toivottiin käynnistyvän vielä tämän vuoden aikana.

– Kiinteistökanta on siinä tilanteessa, että se tarvitsisi jonkinlaista perusparannusta. Tällaiset säästöpaineet eivät koskaan ole hyviä viestejä, kun samaan aikaan toivottaisiin investointeja.

Pelson vankilan johtaja Ville-Veikko Pohjola toivoo, että keskustelu käynnistyy elokuussa ja kuun loppuun mennessä saataisiin näkemyksiä ja esityksiä kommentoitavaksi.

– Toivomme mahdollisimman nopeita, avoimia ja rehellisiä ratkaisuja. Keskustelua pitäisi käydä viimeistään syyskuussa avoimesti ja julkisesti siitä, mitä meiltä edellytetään ja millä tavalla tulevaisuus nähdään.