Puolustusministeriön kansliapäällikkö Arto Räty ehdottaa Uuden Suomen haastattelussa, että valtiolla voisi olla maakauppojen osalta etuosto-oikeus. Hän arvioi, että etuosto-oikeusmenettely olisi kevyempi kuin pakkolunastus.

– Taipalsaari on hyvä esimerkki tästä, toteaa Räty.

Puolustusministeriö ilmoitti viime perjantaina aloittaneensa pakkolunastusmenettelyn Taipalsaaren Sarviniemen lomakylätonteilla. Alue sijaitsee lähellä Puolustusvoimien Taipalsaaren ampuma-aluetta.

Puolustusvoimat pelkäsi, että mahdollinen uusi omistaja vaarantaisi ampuma-alueen käytön ja teki alueesta tarjouksen Metsähallituksen kautta. Tarjous kuitenkin hylättiin ja omistajat kävivät neuvotteluja venäläisten ostajaehdokkaiden kanssa yli tuplasti korkeammasta kauppasummasta. Puolustusministeri Jussi Niinistö (ps.) ilmoitti kesäkuussa, että alue pakkolunastetaan.

– Suomessa on periaatteessa pakkolunastusoikeus valtiolla ja kunnilla. Kunnilla on myös etuosto-oikeus tiettyihin tarkoituksiin. Se on aika pehmeä keino, eikä sitä valtiolla ole. Pakkolunastus on minusta aika kova menettely.

Etuosto-oikeus tarkoittaa käytännössä, että kunta tulee kaupan väliin siinä vaiheessa, kun kiinteistön kaupasta on jo sovittu. Kunta asettuu ostajan tilalle ja lunastaa kaupan kohteen itselleen myyjän ja ostajan sopimaan hintaan.

Räty korostaa, että hänen ehdotuksensa on vielä ”aivan raakileajattelua”, eikä asiaa ole valmisteltu ministeriössä lainkaan. Kuitenkin Räty katsoo, että valtion etuosto-oikeus olisi pehmeämpi tapa keino kuin esimerkiksi kieltää kiinteistöjen osto-oikeus EU- ja ETA-alueiden ulkopuolisten maiden kansalaisilta.

– Minusta se olisi tällä hetkellä pehmein, kohteliain, ja demokraattisen yhteiskunnan malleista paras. Kunnilla sellainen oikeus on ollut jo ja siksi sitä kannattaa harkita, sanoo Räty.

Puolustusministeriön kansliapäällikön mielestä Suomen turvallisuutta koskevia lakeja pitäisi tarkastella yleisemminkin ja tässä yhteydessä valtion etuosto-oikeus ei hänen mielestään ole ”kovin kriittinen” asia.

Uusi Suomi kertoi aiemmin tänään Rädyn Mikkelin Päämaja-symposiumissa pitämästä puheesta, jossa hän viittasi Suomen perustuslakiin ja totesi, ettei kansalaisten perusoikeuksiin tule muutoksia poikkeusaikoina kuten monissa muissa maissa.

Räty täsmentää nyt, ettei hän aja tai kaavaile suomalaisten perusoikeuksien kaventamista. Samalla hän kuitenkin muistuttaa, että turvallisuus on myös perusoikeus.

– Jos valtion perustehtävä on tuottaa turvallisuutta kansalaisille, niin täytyy katsoa, missä kulkee kultainen keskitie.

Perustuslakiin mahdollisesti tehtävät muutokset liittyvät Rädyn mukaan pikemminkin turvallisuutta koskeviin lainsäädäntöhankkeisiin. Puolustusministeriössä alkaa syyskuussa sotilastiedustelua koskevan lain valmistelutyö, joka on osa laajempaa tiedustelulakipakettia.

– Siitä on valmistunut esiselvitysraportti, jonka edellinen puolustusministeri vastaanotti. Raportissa todetaan, että lainvalmistelutyön aikana voi tulla eteen tarve perustuslain tarkasteluun ja ehkä muuttaa sitä.

– Mutta se on ammattimiesten ja -naisten hommaa, ei minun. Minä en ole lainsäätäjä taikka -kirjoittaja. Tietenkin meidän toiveenamme on, että voisimme edetä perustuslakia muuttamatta, koska se on niin raskasta ja vie paljon aikaa. Uskoisin, että perusasiat voitaisiin saada kuntoon ilman perustuslain muuttamistakin.

Räty toivoo muutoksia myös virka-apulakeihin. Hänen mielestään eri hallinnonaloille verovaroin hankittuja resursseja pitäisi voida käyttää entistä joustavammin. Esimerkiksi laajojen maastopalojen aikaan Ilmavoimien kalustolla voisi Rädyn mielestä kuvata tilannetta maa- ja metsätalousministeriölle.

– Muistan hyvin, kun oli Nokian vesikriisi vuonna 2007. Olin silloin valmiuspäällikkönä puolustusministeriössä, kun sosiaali- ja terveysministeriön valmiuspäällikkö kysyi minulta, miten ihmeessä saamme jostakin vedenjakokalustoa Nokialle.

– Vastasin, että hyvänen aika: meillä on 350 000 hengen kenttäarmeijan vedenjakokalusto lähtövalmiina. Se otettiin käyttöön, mutta jälkeenpäin todettiin, että se oli laitonta, koska puolustusministeriöllä ei ollut oikeutta antaa virka-apua sosiaali- ja terveysministeriölle. Ihan naurettavaa, Räty taivastelee.

Muutosehdotuksista huolimatta puolustusministeriön kansliapäällikkö kertoo, että turvallisuustilanteen ja valmiuden osalta Suomen lainsäädäntö on hyvällä tolalla. Ukrainan sota ja hybridisodankäynti ei ole yllättänyt lainsäätäjiä niin sanotusti housut kintuissa.

– Suomi on Euroopassa – ja väittäisin jopa että globaalisti – ainut maa, jossa kokonaisturvallisuuden malli vastaa nimenomaan näihin uusiin uhkakuviin. Viranomaisten läheinen yhteistyö ja varautuminen eri sektoreilla ovat sellaista luokkaa, mitä ei ole missään muualla kuin meillä. Siinä mielessä me emme ole housut kintuissa vaan ehkä pikemminkin housut parhaiten vyötettynä.