Pääkaupunkiseudun lähellä sijaitseva Loviisa on kylien kaupunki. Käytännössä yli puolet asukkaista asuu kaupungin keskustan ulkopuolella maaseudulla. Oma auto on lähes pakollinen kulkuväline.

– Ilman sitä en itse pääsisi kotoa juuri liikkumaan ja mitä olen muilta kuullut, niin ei tuolta kyliltä pääse keskustaan juuri millään ilman autoa, sanoo loviisalainen Elina Fredrikson.

Monilla Suomen haja-asutusalueilla tilanne näyttää samalta. Julkinen liikenne on jo nyt heikkoa ja se uhkaa näivettyä entisestään.

Toisaalta kunnat taas käyttävät paljon rahaa julkisesti hankittuihin lakisääteisiin kuljetuksiin kuten koulu- ja vanhuskyyteihin. Näissä kyydeissä autoon jää kuitenkin usein tyhjiä penkkejä.

Etelä-Savossa, Itä-Uudellamaalla ja Pirkanmaalla alkaa tänä vuonna liuta kokeiluja, joissa selvitetään, voisiko yhteiskunnan tukemia kuljetuksia ja yksityishenkilöiden liikkumistarpeita yhdistää uuden teknologian avulla.

– Täällä pitää olla mahdollista asua myös ilman omaa autoa. Pohjaksi yritetään hyödyntää sellaiset reitit ja kuljetukset, jotka ovat joka tapauksessa jo täällä, sanoo Loviisan kaupunginjohtaja Jan D. Oker-Blom.

Loviisan kaupunginjohtaja Jan D. Oker-Blomin mukaan myös syrjäisemmillä kyliltä pitää päästä julkisilla kyydeillä asioille, kuten kauppaan ja terveyskeskukseen. Yle / Petteri Sopanen

Mobiililipulla kouluauton kyytiin

Käytännössä se voisi esimerkiksi tarkoittaa sitä, että vanhuksia päivätoimintaan kuljettavaan pikkubussiin voisi maksua vastaan nousta myös muita kaupunkilaisia. Tai koulubussi voisi toimia koulukyytien välillä vaikka kutsuliikenteen bussina.

Jotta eri kyytien yhdistäminen onnistuisi kätevästi, pitää eri kuljetusvaihtoehdot kasata yhteen. Isoin tavoite Sitran rahoittamassa hankkeessa onkin kehittää kuntien käyttöön tähän soveltuva tekniikka.

– Käyttäjälle tämä tarkoittaa esimerkiksi reittioppaan tapaista kännykkäsovellusta, josta näkisi kaikki oman alueen liikkumispalvelut. Samalla sovelluksella voi myös tilata kyydin ja maksaa sen, sanoo kiertotalouden asiantuntija Heikki Sorasahi Sitrasta.

Loviisan torilla kesäpäivää viettänyt Terho Villpponen pitää hyvänä ajatuksena sitä, että esimerkiksi eläkeläiset pääsisivät maksusta täyttämään sote-kyytien tyhjiä paikkoja. Matti Hämäläinen / Yle

Liikennöitsijälle se tarkoittaa puolestaan eri asiakasryhmien yhdistelyn mahdollistavaa maksujen hallintaa sekä mahdollisuuden nähdä, missä asiakkaita milloinkin on. Neljä eri alan yritystä kehittää digitaalisia ratkaisuja pilottialueiden tarpeisiin.

Esimerkiksi Porvoon pilottialueella kaivataan sovellusta, jonka avulla syrjäisemmältä alueelta lähimmälle linja-autoasemalle matkaava henkilö pystyisi näkemään, onko joku muukin menossa samaan paikkaan. Näin nämä kaksi ihmistä pystyisivät ottamaan yhteisen kyydin asemalle yksittäisen sijaan.

– Pilottialueet pääsevät jyvälle siitä, miten kuljetuspalveluja voisi tehostaa uusilla teknisillä ratkaisuilla. Yritykset puolestaan pääsevät luomaan uudenlaista tekniikkaa, jota muutkin Suomen kunnat ja ehkä ulkoomaisetkin tarvitsijat voisivat mahdollisesti jossain vaiheessa käyttää, sanoo Sorasahi.

Sorasahin mukaan tavoitteena on säästää yhteiskunnan kustannuksia, vähentää ilmastopäästäjä ja tarjota vaihtoehto yksityisautoilulle.

Voisi houkutella liikennöitsijöitä syrjäseuduille

Etelä-Savossa sote-kuljetuksiin on tarkoitus ottaa mukaan matkustajia, jotka maksavat matkansa itse. Pirkanmaalla puolestaan keskitytään parantamaan joukkoliikennettä kaupunkiseudun ja harvaan asutun maaseudun raja-alueilla.

Itä-Uudellamaalla tavoitteena on kokeilla muun muassa kutsuohjattua liityntäliikennettä joukkoliikenteen runkolinjojen äärelle sekä yhdistellä kylien palvelukyytejä.

– Kun esimerkiksi Helsingistä tulee bussilla Loviisaan, linja-auto ei kierrä kyliä, vaan jättää matkustajan moottoritien varteen. Siitä on sitten vielä jotenkin päästävä kotiin. Tämä on yllättävän iso ongelma ja tekee kylissä asuvista asukkaista hyvin autoriippuvaisia, sanoo Oker-Blom.

Liikkumisen järjestäminen maakunnissa kohtaa yhä enemmän kustannushaasteita. Matti Hämäläinen / Yle

Oker-Blom uskoo, että uusien ratkaisujen avulla harvaan asutuista alueistakin voidaan tehdä liikennöitsijöille houkuttelevia markkinapaikkoja.

– Esimerkiksi päivätoimintaan vanhuksia vievä auto ajaa monesti täysin tyhjänä takaisin ja koulubussi tekee vain kaksi kierrosta päivässä. Jos pystyisimme näiden pakollisten kyytien lisäksi herättämään uutta erilaista kysyntää, se voisi houkutella esimerkiksi Loviisaan enemmän yksityisiä liikennöitsijöitä, sanoo Oker-Blom.

Teknologian tutkimuskeskus VTT Oy arvioi kokeilujen vaikutukset sekä tuottaa tietoa päättäjille alueellisen liikkumisen vaihtoehtoisista malleista. Yrityksistä yhteistyöhankkeeseen osallistuvat Infotripla Oy, Kyyti Group Oy, Sitowise Oy ja Vinka Oy.