Kittilässä on käytetty avokätisesti veronmaksajien rahoja asianajo- ja lakiasiaintoimistojen sekä konsulttien palkkioihin.

Suomen Kuvalehti selvitti keskushallinnon laki- ja konsulttipalkkioiden kustannukset huhtikuusta 2015 alkaen 15. tammikuuta 2018 saakka.

Kyseisenä ajanjaksona Kittilän kunta on tositteiden mukaan käyttänyt laki- ja konsulttipalveluiden ostoihin 249 928 euroa. Näistä lakipalveluihin on käytetty 112 146 euroa.

Suurin osa laskuista, noin 200 000 euroa, liittyy Kittilän kriisiin. Siihen liittymättömiä lakilaskuja sekä laskuja palveluihin liittyvistä selvityksistä on tositteiden mukaan vajaat 50 000 euroa.

Kriisiin liittyvistä laskuista yli 122 000 euroa on käytetty sellaisiin laki- ja muihin konsultaatioihin, jotka liittyvät tavalla tai toisella kuntaan kohdistuvaan laajaan virkarikostutkintaan sekä hallintotuomioistuinten prosesseihin.

Kaikki summat ovat nettosummia ilman arvonlisäveroa. Laskuja summattaessa ei ole huomioitu senttejä vaan pelkästään eurot, eli kokonaissumma on selvityksessä pyöristetty alaspäin.

On todennäköistä, että sotkujen selvittämiseen ovat käyttäneet rahaa myös kuntien yhtiöt. Niitä kuitenkin koskee osakeyhtiölaki, joten yhtiöiden tositteet eivät ole julkisia kuten kunnan.

Vertailun vuoksi Suomen Kuvalehti pyysi noin 6 600 asukkaan pirkanmaalaiselta Pälkäneen kunnalta selvitystä laki- ja konsulttipalveluiden käytöstä vuosina 2015–2017.

Pälkäne on suunnilleen saman kokoinen kuin 6 500 asukkaan Kittilä, ja sillä on ollut oma pitkä ja monimutkainen kriisinsä: kunta on taistellut vuosia Tampereen ja Valkeakosken kaupunkiseutujen havittelemaa tekopohjavesilaitosta vastaan.

Vaativassa ja kunnalle tärkeässä asiassa on turvauduttu kovan tason konsultointiin. Vuosina 2015–2017 Pälkäneen kunta käytti tapaukseen liittyvään konsultti- ja lakiapuun vajaat 79 000 euroa.

Valtiovarainministeriön asettama Lex Kittilä -selvitysryhmä puuttui helmikuun lopulla raportissaan kunnan valmistelun ulkoistamiseen asianajo- ja lakiasiaintoimistoille.

Kunta ei voi ulkoistaa virkavalmisteluaan eikä -vastuutaan, eivätkä viranhaltijat ja kuntapäättäjät voi tuudittautua sen varaan, että ulkoistetut neuvot olisivat lainmukaisia.

Kuntaliiton lakiyksikkö tarjoaa kunnille maksuttomia ja edullisia palveluita, mutta Kittilä on maksanut Kuntaliitolle selvitysjaksolla vain kerran: kesäkuussa 2016 kunta on maksanut kunnanjohtaja Anna Mäkelän irtisanomiseen liittyvästä lausunnosta Kuntaliitolle 400 euroa. Kuntaliiton jäsenmaksu on Kittilältä vähän yli 20 000 euroa vuodessa.

Kun kunta on halunnut tietynlaisen lausunnon, se ei ole käyttänyt Kuntaliiton palveluja vaan kääntynyt asianajotoimistojen puoleen.

Elokuussa 2017 kunnanvaltuusto päätti, että ”hankkiessaan yksityisiä lakiasiainpalveluja on osastopäällikön tai ao. toimielimen eriteltävä nämä hankinnat ja perusteltava, miksi lakipalvelua ei ole hankittu Kuntaliitosta”.

Tällaisia perusteluja ei ole näkynyt ainoassakaan viime syksyn päätöksessä, joka koskee asianajotoimistojen toimeksiantoja. Yhteenkään päätökseen ei ole liitetty perusteluja siitä, miksi on käytetty asianajotoimistoa eikä Kuntaliiton lakipalveluja. Tosin asianajopalveluja ovat tilanneet vs. kunnanjohtaja ja kunnanhallitus, eivät osastopäälliköt.

Selvityksen ajanjaksolla Kittilää on johtanut kolme vs. kunnanjohtajaa: Kyösti Tornberg, Timo Kurula ja Sanna Ylinampa.

Tornberg on kunnallisoikeudesta väitellyt oikeustieteen tohtori. Ylinampa on oikeustieteen maisteri sekä varatuomari.

Filosofian maisteri ja biologian lehtori Kurula ehti johtaa kuntaa käytännössä kesäkuun 2017 alusta lokakuun puoliväliin, jolloin hän joutui vetäytymään saatuaan kovat syytteet muun muassa törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä. Kurula, kuten kaikki muutkin syytteeseen asetetut ja rikostutkinnassa epäiltyinä olevat, on kiistänyt syyllistyneensä mihinkään rikokseen.

Kittilän kunnanjohtajana on siis huhtikuusta 2015 lähtien vajaata viittä kuukautta lukuun ottamatta toiminut lakimiehen koulutuksen omaava henkilö – ja lakipalveluiden ostot ovat räjähtäneet ennätysmäisiksi.

Kunnan lakipalveluiden käytöstä kertoo muun muassa se, että oikeustieteen tohtori Tornbergin johtajakaudella keväällä 2017 käynnistettiin lakipalveluiden kilpailutusprosessi.

Kilpailuttajaksi valittiin PTC Services Oy. Apua kilpailutukseen olisi ollut saatavissa Kuntaliitosta, jolla on laajat neuvontapalvelut.

PTC Services Oy:n toteuttamalle kilpailutukselle kertyi hintaa runsaat 4 200 euroa.

Laskun erittelystä ei aina edes selviä, mikä toimeksianto on kyseessä.

Huomattava osa lakitoimistojen tekemästä työstä on eritelty laskuissa yleispiirteisesti, jopa ohuesti.

Laskun erittelystä ei aina edes selviä, mikä toimeksianto on kyseessä, vaikka julkisen viranomaisen tositteiden pitäisi olla mahdollisimman selkeitä ja läpinäkyviä.

Osa laskuista liittyy nyt jo syytteeseen asetettujen kuntapäättäjien virkamiehistä tekemiin tutkintapyyntöihin ja niiden seurauksina vaadittuihin erityisiin tarkastuksiin ja muihin jatkotoimiin, jotka eivät tähän mennessä ole toteutuneet päättäjien toivomalla tavalla.

Kolme suurinta yksittäistä ”laskuttajaa” kolmen viime vuoden aikana ovat SK:n saamien tositteiden mukaan olleet rovaniemeläinen Asianajotoimisto Juntura Oy (53 841 euroa), DHS Oy Audit Partners (45 916 euroa), joka tarjoaa tarkastus-, riskienhallinta- ja konsultointipalveluja, sekä kuntastrategioista tunnetuksi tullut Kissconsulting Oy (42 612 euroa).

Näistä kaksi ensimmäistä ovat käsitelleet myös sellaisia asioita, jotka ovat olleet poliisin tutkinnassa tai joista on tehty tutkintapyyntöjä.

Lakiapua päätöksenteon sotkuihin on antanut usea muukin asianajotoimisto, muun muassa Lukkarila & Ahola, Ferenda Norden Oy ja Procopé & Hornborg Oy.

Tositteista on luettavissa, että Asianajotoimisto Juntura Oy on toiminut keväästä 2016 alkaen vuoden 2017 loppupuolelle asti Kyösti Tornbergin, Timo Kurulan ja Sanna Ylinampan sekä kuntapäättäjien enemmistön jonkinlaisena luottolakimiehenä.

Tälle luottamukselle on kertynyt hintaa.

Jarmo Junturan laskuttamat 53 841 euroa liittyvät kaikki KRP:n tutkinnassa tai Pohjois-Suomen hallinto-oikeudessa käsiteltävinä oleviin tapauksiin.

Juntura vastasi kunnan asiantuntijana lainvastaisesti irtisanotun kunnanjohtaja Anna Mäkelän ja kunnan välisen erikoisen sovintosopimuksen laatimisesta kesällä ja syksyllä 2016. Hän avusti kunnan pääneuvottelijaa, työoikeuden professori Seppo Koskista.

Suomen Kuvalehti kertoi loppuvuodesta 2016 sopimusta valmistelleen toimikunnan sihteerin, elinkeinojohtaja Katariina Palolan ja professori Seppo Koskisen julki tulleesta kirjeenvaihdosta.

Sopimusluonnoksissa Juntura nosti useaan kertaan esille sen, että sopimuksen saatua lainvoiman Mäkelän tulisi vetää pois tutkintapyynnöt ja rangaistusvaatimukset kuntapäättäjiä kohtaan.

Sopimusluonnoksista ja kirjeenvaihdosta oli pääteltävissä, että kunta – siis sopimustoimikunnan neuvottelijat – pyrki tilanteeseen, jossa lainvastaiseen irtisanomiseen osallistuneet päättäjät eivät joutuisi henkilökohtaisiin korvausvastuisiin, jos heidät tuomittaisiin virkarikoksesta irtisanomisasiassa.

Tällainen toiminta ei ole kunnan edun mukaista, mutta kunta on maksanut asianajotoimistolle työstä muhkean palkkion. Juntura laskutti sopimustyöstä tositteiden mukaan 36 105 euroa. Tässä summassa ei ole mukana arvonlisäveroa.

Myös muut Junturan saamat toimeksiannot ovat mielenkiintoisia kunnan edun näkökulmasta.

Kaksi toimeksiantoa liittyy tapaus Eilavaaraan eli kunnan johtavien luottamushenkilöiden yritykseen ostaa oikeudellista neuvontaa ohi virkamiesvalmistelun ja ilman erillistä hankintapäätöstä.

Juntura antoi kesän ja syksyn 2017 aikana Kittilän kunnanhallitukselle lausunnot molemmista Eilavaara-laskuista. Hän katsoi, että kunnan tulee maksaa ne.

Syyskuussa 2017 kunnanhallitus päätti maksaa niin sanotun kakkoslaskun, jota vs. kunnanjohtaja Tornberg oli piilotellut puolentoista vuoden ajan KRP:n käynnistettyä tutkinnan ensimmäisestä laskusta.

Laskutositteiden erittelystä käy ilmi, että myöhemmin syksyllä 2017 Juntura selitti parhain päin Eilavaaran ykköslaskua, jonka oli keväällä 2017 maksanut Kittilän keskustan kunnallisjärjestö.

Tätä selitystä ei ole käsitelty ainakaan julkisella listalla kunnanhallituksessa.

Eilavaaran ykköslaskua koskevasta tutkinnasta on nostettu jo syytteet viime valtuustokauden kolmea keskeistä luottamushenkilöä vastaan. Junturan selittelytyö maksoi kunnalle 7 312 euroa – ja arvonlisäveroineen 9 067 euroa. Alkuperäinen Eilavaara-lasku oli runsaat 7 600 euroa.

Junturan kunnan laskuksi selittämä kakkoslaskukin on jo KRP:n tutkinnassa. Maksupäätöksen kakkoslaskusta teki nykyinen kunnanhallitus 18. syyskuuta 2017 äänestyspäätöksellä.

Lisäksi Juntura on avustanut kuntaa prosessissa, jossa Timo Kurula valittiin keväällä 2017 vs. kunnanjohtajaksi.

Juntura oli laatimassa ansiovertailua, jossa biologian lehtori osoitettiin ansioituneimmaksi hakijaksi. Junturan nimi ansiovertailun laatijana pidettiin ensin salassa.

Juntura on myös laatinut kunnanhallituksen enemmistön hyväksymät, tosiseikkoihin perustumattomat lausunnot Anna Mäkelän ja kunnan välisestä sopimuksesta tehdyistä kunnallisvalituksista sekä Timo Kurulan valinnasta tehdystä kunnallisvalituksesta Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle.

Jarmo Junturan työparina kunnan ja Anna Mäkelän sopimusasiassa toiminut työoikeuden professori Seppo Koskinen on laskuttanut Kittilän kunnalta selvityksen aineiston mukaan 9 412 euroa. Tästä 8 602 euroa koski Mäkelän ja kunnan erikoislaatuista sovintosopimusta.

Syksyllä 2017 Koskinen on antanut neuvontaa 810 euron edestä hallintojohtajan vuosilomasijaisena tuolloin toimineelle Sanna Ylinampalle syytteeseen asetettujen kuntapäättäjien pidättämisasiassa.

Millaisia neuvoja Koskinen on antanut, siitä tosite ei kerro. Kunnan kirjaamosta ei löydy hänen lausuntojaan tai sähköposteja tästä asiasta.

Rovaniemeläisen asianajotoimisto Lukkarila & Aholan Johannes Ahola on laskuttanut Kittilän kunnalta vuonna 2016 saamistaan toimeksiannoista 6 445 euroa.

Vaikka summa ei ole suuri, tapaus on hämmentävä.

Asianajaja Aholan laskut liittyvät ajanjaksoon, jolloin Pohjois-Suomen hallinto-oikeus oli kumonnut kunnanjohtaja Mäkelän irtisanomisen lainvastaisena ja KRP oli käynnistänyt kuntapäättäjien kuulustelut tässä asiassa.

Laskuerittelyt paljastavat, että Aholalla oli 8. helmikuuta 2016 Kittilässä ”neuvottelu edustajien kanssa”.

Keitä edustajat olivat, sitä laskussa ei kerrota, mutta kunta on maksanut 2 101 euron laskun. Tosin Kyösti Tornberg panttasi laskua vuoden verran. Se maksettiin 1. maaliskuuta 2017, mutta alun perin eräpäivä oli karkauspäivä 29. helmikuuta 2016.

Maaliskuussa 2018 julki tulleet KRP:n esitutkintapöytäkirjat osoittavat Johannes Aholan toimineen kunnanjohtaja Mäkelän irtisanomisesta tuolloin tutkinnassa olleen, nyt jo syytteessä olevan kunnanhallituksen jäsenen avustajana kuulusteluissa 10. helmikuuta 2016.

Laskuerittelyjen mukaan Johannes Ahola on hoitanut samana päivänä – 10. helmikuuta 2016 – toimeksiantoa Kittilän kunnalle. Kunta on ollut toinen asianomistaja tapauksessa, jossa Ahola on avustanut virkarikoksista epäiltyä kunnanhallituksen jäsentä.

Kunnan toimeksiannoissa helmi-maaliskuussa 2016 Ahola on pitänyt yhteyttä kunnanjohtajan varahenkilöön, elinkeinojohtaja Katariina Palolaan.

Suomen Kuvalehden tietojen mukaan Ahola tapasi kunnanhallituksen jäseniä 17. helmikuuta 2016 kokoustauolla. Läsnä olivat virkarikoksista epäiltynä olevat kunnanhallituksen jäsenet ja Palola. Hallintojohtaja Esa Mäkinen oli syksystä 2015 keskikesään 2016 saakka siirrettynä syrjään kunnanhallituksen sihteerin ja kunnanjohtajan sijaisen tehtävistä.

Katariina Palolan keväällä 2016 kunnanjohtajan varahenkilönä käsittelemät asiat liittyivät kunnan jatkotoimiin Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden annettua ratkaisunsa, jonka mukaan kunnanjohtajan irtisanominen oli lainvastainen.

Palola hoiti valitusasiaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen ja valmisteli neuvottelujen käynnistämistä Mäkelän kanssa. Aholan kunnalle lähettämän toisen laskun (4 344 euroa) erittely kertoo tiiviistä yhteydenpidosta Palolan kanssa.

Asianajaja Ahola näyttää toimineen sekä kunnan avustajana että kunnanjohtajan lainvastaisesta irtisanomisesta epäillyn avustajana. Avustettavien intressit voivat olla ristiriidassa keskenään.

Vuonna 2017 Levin Vesihuolto Oy:n hallitus teki tutkintapyynnön kunnan kahta työntekijää kohtaan. Yhtiö tiedotti tutkintapyynnöstä vain vuorokausi ennen kuin kuntapäättäjät asetettiin syytteeseen.

Kunnanhallitus päätti enemmistöpäätöksellä lokakuussa 2017, että asianajotoimisto ryhtyy valmistelemaan toisen työntekijän virasta pidättämistä tai irtisanomista ja toisen työntekijän työsuhteen päättämistä.

Asia käsiteltiin lokakuussa 2017 salaisissa kokouksissa. Pöytäkirjat sekä kokousten järjestäminen salattiin lainvastaisesti.

Levin Vesihuoltoon liittyvän toimeksiannon sai Asianajotoimisto Ferenda Norden Oy.

Kun Suomen Kuvalehti uutisoi asiasta, toimeksiantoa lievenneltiin ”selvittelyksi”.

Kumpaakaan työntekijöistä ei ole kuultu vieläkään – ja prosessi käynnistyi lokakuussa 2017.

Vs. kunnanjohtaja Ylinampa on vienyt selvitettäväksi Ferendalle muitakin kuntapäättäjien enemmistön esille nostamia asioita tarkoituksena selvittää virkamiesten toimia ja nostaa mahdollisia korvauskanteita heitä vastaan.

Kunnanhallituksessa erityisen aktiivinen näissä asioissa on ollut varajäsen Marita Toivanen (vas).

Ferendan on esimerkiksi haluttu selvittävän kunnan edellytyksiä hakea korvauksia siviilikanteen kautta Levi Magic -yhtiöltä, jonka vähemmistöomistaja kunta on.

Levi Magic Oy on ollut useille kuntapäättäjille kuuma peruna. Kunta teki joulukuussa 2016 johtavista virkamiehistään tutkintapyynnön liittyen yhtiölle maksettuihin palkkioihin. Lapin poliisilaitos esiselvitti asiaa, mutta totesi lopulta, että asiassa ei ole syytä epäillä rikosta. Poliisi ei käynnistänyt tutkintaa.

Ferenda Oy:n laskutus on loka-joulukuulta 2017 tositteiden mukaan yhteensä 11 496 euroa. Laskun erittelystä näkyy, että Levin Vesihuolto Oy ja Levi Magic Oy ovat olleet käsittelyssä.

Laskun erittelystä käy ilmi, että Sanna Ylinampa on ollut tiiviisti yhteydessä asianajotoimistoon, mutta yhteydessä ovat olleet myös kunnanhallituksen ensimmäinen varapuheenjohtaja Tarmo Salonen (ps/sit) sekä Levin Vesihuolto Oy:n asiamiehenä toimiva lakimies Jari Korhonen.

Lakimies Korhonen on tapaus Kittilässä myös monen muun tahon lakimies, avustaja tai asiamies.

Ferendan lisäksi kunnalla on puitesopimus Asianajotoimisto Procopé & Hornborg Oy:n kanssa. Aineistossa asianajotoimistolta löytyi vain yksi tosite: lasku oli 3 705 euroa.

Kunnan asiakirjoista käy ilmi, että useita toimeksiantoja on annettu Ferendalle, mutta myös Procopé & Hornborgille.

Suomen Kuvalehden tietojen mukaan Sanna Ylinampa tilasi Procopé & Hornborgilta lausunnon yksittäisen päättäjän esteettömyydestä tilanteessa, jossa päättäjä oli päätynyt rikostutkintaan, mutta aikoi olla käsittelemässä tutkinnassa olevaa asiaa.

Yleensä kunnissa tällainen peli ei vetele. Jos päättäjä ei tiedä, onko esteellinen vai ei, Kuntaliiton lakiyksikkö kertoo sen – laskuttamatta siitä erikseen.

Sanna Ylinampa on lokakuusta 2017 lähtien tammikuun puoliväliin mennessä, vajaassa neljässä kuukaudessa, ehtinyt käyttää laki- ja konsulttipalveluja 23 323 euron edestä. Se on lyhyen ajan sisällä paljon.

Kunnan lakipalveluihin liittyvistä tositteista löytyy myös tosite Anna Mäkelän oikeudenkäyntikuluista hallinto-oikeudessa. Kunta määrättiin korvaamaan Mäkelälle 8 179 euroa.

Lisäksi lakipalveluista löytyvät prosessioikeuden professori Tuomas Huplin ja rikosoikeuden apulaisprofessori Sakari Melanderin laskut lausunnosta, jonka mukaan syytteeseen asetetut kuntapäättäjät tulisi pidättää päätöksenteosta lainvoimaisiin tuomioihin asti.

Kunnalle kertyi lausunnosta 10 000 euron lasku. Lokakuun 2017 kunnanvaltuustossa päättäjien enemmistö ei ottanut lausuntoa todesta.

Kittilän konsulteista euromäärillä mitattuna kärkeen nousee DHS Oy Audit Partners, joka on toiminut myös nimellä Crowe Horwath. Yhtiö on laskuttanut tositteiden mukaan 45 916 euroa.

Osa summasta – yli 10 000 euroa – liittyy kunnan vähemmistöomistamasta Levi Magic -yhtiöstä tehtyyn selvitykseen ja kunnan käynnistämään valmisteluun, jotta kunta voisi hakea aluehallintovirastolta erityisen tarkastuksen suorittamista yhtiössä.

Laskun erittelyn perusteella yli 35 000 euron erä syntyi konserniohjeen laadinnasta sekä riskienhallinnan kartoituksesta.

Kuntaliiton verkkosivuilta mallikonserniohjeen olisi voinut saada ilmaiseksi.

Samoin ilmaista apua olisi ollut saatavilla riskienhallintaan.

Valmistellessaan erityisen tarkastuksen hakemista aluehallintovirastolta Levi Magic -yhtiöön DHS käytti apunaan jyväskyläläistä Asianajotoimisto Pajalaa, joka on laskuttanut Kittilän kunnalta 2 950 euroa.

Yksi lasku loistaa poissaolollaan.

Kunnasta ei löydy laskua Levi Magicistä tehdystä tutkintapyynnöstä.

Vaikka kunta teki tutkintapyynnön omista virkamiehistään ja sen allekirjoitti vs. kunnanjohtaja Tornberg, kaikki keskeiset tutkintapyyntöön liittyvät asiakirjat oli kunnan kirjaamosta pyytänyt Jari Korhosen lakiasiaintoimisto JTK Law Oy.

Tutkintapyyntö ei johtanut tutkinnan käynnistymiseen, eikä aluehallintovirasto myöntänyt kunnalle lupaa erityiseen tarkastukseen yhtiössä.

Nyt jo julkiseksi tullut tutkintapyyntö on niin laaja ”paketti”, että se painaisi paperiversiona useita kiloja. Kukaan tuskin tekisi tällaista työtä ilmaiseksi, mutta ainakaan JTK Law Oy:n laskua kunnasta ei löydy.

Tähän mennessä kunta on maksanut Kissconsulting Oy:lle 42 612 euroa strategiatyöstä.

Mutta mitä tekee kunta ajautuessaan keskelle laajaa rikostutkintaa ja erittäin syvää kriisiä?

Ainakin Kittilä on yrittänyt siivota sotkuja maton alle ja se on käynyt kalliiksi.

Mutta aina voi myös yrittää kirkastaa imagoa.

Kittilä on käynnistänyt strategiatyön tunnetun konsultin johdolla. Uusi kuntalaki edellyttää kuntastrategiaa. Moni kunta laatii strategiansa omin voimin.

Kittilä ei.

Tähän mennessä kunta on maksanut Kissconsulting Oy:lle yhteensä 42 612 euroa strategiatyöstä.

Kissconsulting tunnetaan kolmeen sanaan kiteytetyistä kuntastrategioistaan.

Vielä kuntastrategia ei ole valmis.

Kolme kunta-alan tunnetuinta laskua on Kittilässä yhä maksamatta eivätkä ne siksi näy tehdyssä selvityksessäkään.

Vaikka kunnanhallitus päätti syyskuussa 2017 maksaa Eilavaaran kakkoslaskun, se on edelleen maksamatta kuten ensimmäinenkin lasku, jonka maksoi keväällä 2017 keskustan kunnallisjärjestö. Korkoineen laskut ovat yhteensä runsaat 15 000 euroa.

Maksamatta on myös kunnanvaltuuston joulukuussa 2016 hyväksymän sovintosopimuksen mukainen 141 000 euron korvaus Anna Mäkelälle. Valtuuston päätöksestä on valitettu Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen.

Lainvastaisesti irtisanottu kunnanjohtaja on oikeutettu saamaan korvauksen irtisanomisestaan. Mutta korvauksen suuruuden ja käsissä olevan sotkun lopullista hintalappua ei tiedä vielä kukaan.

Tammikuun 2018 asiakirjapyynnön yhteydessä Suomen Kuvalehti jätti Kittilän kunnan kirjaamoon jatkuvan pyynnön keskushallinnon maksetuista laki- ja konsulttipalkkioista toukokuun 2018 loppuun asti.

Huhtikuun 2018 alussa puitesopimuksen piirissä olevien asianajotoimistojen uusia tositteita ei löytynyt, vaikka usein sopimuksen piirissä olevat toimistot laskuttavat kuukausittain.

Joko asianajotoimistot eivät ole laskuttaneet saamistaan toimeksiannoista tai laskuja ei ole pantu maksuun.