Brooklynin oikeustalolla New Yorkissa on reilun kahden kuukauden ajan käyty vuosisadan suurinta huumeoikeudenkäyntiä. Syytetyn penkillä istuu 61-vuotias meksikolainen huumepomo Joaquín "El Chapo" Guzmán Loera.

Syyttäjän mukaan Guzmán johti kymmenien vuosien ajan Sinaloan huumekartellia. Yhdysvaltain tiedusteluviranomaiset ovat pitäneet Sinaloan kartellia maailman suurimpana huumeiden salakuljettajana. Guzmánin johdolla kartellin arvioidaan vieneen satoja tonneja kokaiinia ja muita huumeita Kolumbiasta Meksikon kautta Yhdysvaltoihin. Guzmánin itsensä uskotaan tienanneen kartellin johdossa 14 miljardia dollaria.

Oikeudenkäynnin arvioidaan jatkuvan helmikuuhun asti, mutta jo nyt todistajien lausunnot ovat paljastaneet paljon meksikolaisten huumekartellien toiminnasta ja Guzmánin elämästä yhden pahamaineisimman kartellin johtajana.

Salakuljetus keskittyi Meksikoon 80-luvulla

Köyhissä oloissa Sinaloan osavaltiossa Luoteis-Meksikossa varttunut Guzmán aloitti työskentelyn järjestäytyneen rikollisuuden parissa 70-luvulla. Samoihin aikoihin Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon julisti sodan huumeita vastaan ja perusti liittovaltion huumepoliisin DEA:n.

Ammattimaisen rikollisuransa alussa Guzmán toimi meksikolaisen Guadalajaran kartellin alaisuudessa. Tuolloin Guadalajaran kartelli oli maan johtava rikollisjärjestö.

80-luvulle tultaessa Guzmánin vastuulla oli kolumbialaisten huumeiden salakuljettaminen Meksikon kautta Yhdysvaltoihin. Vielä 80-luvun alussa meksikolaiset kartellit toimivat niitä suurempien kolumbialaiskartellien alihankkijoina, tyytyen huonompiin osuuksiin voitoista. Valtaosa kolumbialaisten valmistamista huumeista kuljetettiin Meksikon ohi meri- tai ilmateitse Yhdysvaltoihin. Elettiin Pablo Escobarin ja Miami Vicen aikaa.

Asiat kuitenkin muuttuivat vuosikymmenen puolivälissä, kun Yhdysvallat tiukensi valvontaansa Floridan etelärannikolla. Uudessa tilanteessa kolumbialaiset siirsivät logistiikkaketjunsa mereltä maalle, mikä vankisti merkittävästi meksikolaisten kartellien asemia.

Liiketoiminnan lisääntyessä Guadalajaran kartellin johdossa alkoi käydä kato. Peitetöissä olleen amerikkalaisen huumeagentin raaka murha vuonna 1985 johti useisiin pidätyksiin, ja kevääseen 1989 mennessä kaikki kolme kartellin johtajaa oli telkien takana.

Tässä tilanteessa Guzmán alkoi luoda huumeimperiumiaan. Vuonna 1990 hän aloitti yhteistyön kolumbialaisen Norte del Valle -kartellin ja sen johtajan Juan Carlos Ramírez Abadían kanssa. Nyt syyttäjän todistajaksi ryhtynyt Ramírez kertoi oikeudelle (siirryt toiseen palveluun) olleensa merkittävin huumeiden toimittaja Guzmánille.

Ramírezin mukaan Guzmán otti tavallista suuremman palkkion salakuljetuspalvelustaan, mutta hinta oli perusteltu. Kun muilla salakuljettajilla kesti kuukauden verran kuljettaa huumeita Yhdysvaltoihin, Guzmán siirsi huumeet viikossa rajan yli tai ali. Guzmán sai lempinimen El Rapido, nopea.

Oikeudessa Ramiréz kehuskeli toimittaneensa niin paljon kokaiinia Yhdysvaltoihin 90-luvun alkupuolella, että hän yksin määritteli aineen katuhinnan.

Yle Uutisgrafiikka

Elektroniikan salakuljetuksesta huumekartellin johtoryhmään

Vielä 80-luvun loppupuolella Guzmánin salakuljetusryhmä on pieni. Siihen kuului noin 25 henkilöä. Yksi heistä oli Miguel Ángel Martínez.

Pitkään Yhdysvalloissa asunut ja siellä lentoluvan hankkinut Martínez aloitti uransa salakuljettamalla elektroniikkaa Meksikoon (siirryt toiseen palveluun). Tässä työssä hän oppi tuntemaan rajaseudun luvattomat kiitotiet. Guzmán kiinnostui Martínezin taidoista ja pian miehet aloittivat pitkän ja tuottoisan yhteistyön.

Aluksi lentäjänä toiminut Martínez päätyi nopeasti osaksi Sinaloan kartellin sisäpiiriä. Hänen ja Guzmánin välit olivat läheiset. Guzmánista tuli Martínezin pojan kummisetä.

Nyt Martínez todistaa oikeudessa Guzmánia vastaan. Marraskuussa Martínez kertoi oikeudelle (siirryt toiseen palveluun), kuinka Guzmánin organisaatio kasvoi alkuvuosina ja kuinka huumerahojen virta täytti huumepomon elämän yliampuvalla luksuksella.

Yksityiskoneita, luksustaloja ja timanteilla koristeltuja pistooleja

90-luvulla Sinaloan kartellin hallussa olivat lähes kaikki rajanylityspaikat Yhdysvaltoihin. Käynnissä oli Martínezin sanojen mukaan "kokaiinibuumi", joka takasi kartellille ja Guzmánille ehtymättömän rahavirran.

Syyttäjän todistajana kuultu Sinaloan kartellin entinen sisäpiiriläinen Jesús Zambada García kuvaili oikeudelle (siirryt toiseen palveluun), kuinka 9 miljoonan dollarin sijoitus 15 tonnin kokaiinilastiin saattoi tuottaa salakuljetuskulujen jälkeen 39 miljoonaa dollaria Los Angelesissa. Jos saman lastin kuljetti Chicagoon, tuotto nousi 48 miljoonaan dollariin. New Yorkissa 9 miljoonan dollarin lasti muuttui 78 miljoonan dollarin arvoiseksi.

Huumeita salakuljetettiin muun muassa jalapeno-purkeissa ja säiliöautoihin rakennetuissa piiloissa. Kokaiinia vietiin myös ilmastoituja, aurinkoenergialla valaistuja tunneleita pitkin Yhdysvaltoihin (siirryt toiseen palveluun). Samoja tunneleita pitkin toiseen suuntaan virtasi kymmeniä miljoonia dollareita käteistä.

Käteistä rahaa siirreltiin paikasta toiseen yksityiskoneilla, joita Guzmánilla oli Martínezin mukaan neljä. Dollarit vaihtuivat pesoiksi pankeissa, jotka eivät kyselleet ylimääräisiä kysymyksiä.

Huumerahoilla Guzmán hankki luksustaloja ympäri Meksikon rannikkoa ja farmeja ympäri maaseutua. Yhden talonsa yhteyteen Guzmán rakennutti oma eläintarhan, jossa asusti muun muassa tiikereitä ja leijonia.

Aseisiin mieltyneen huumepomon tiloilta löytyi niin sinkoja, kranaatinheittimiä kuin timanteilla koristeluja pistoolejakin. Vaimoja ja tyttöystäviä Guzmánilla oli Martínezin mukaan lukuisia.

Guzmán piti myös matkailusta. Todistajanaitiossa Martínez kertoi, kuinka hän ja huumeparoni lentelivät ympäri maailmaa väärennetyt passit taskuissaan. Kaksikko teki uhkapelireissuja niin Las Vegasiin kuin Kiinan hallitsemalle Macaolle. Yksin Guzmán puolestaan lensi Sveitsiin saamaan elinikää pidentäviä hoitoja.

Yle Uutisgrafiikka

Väkivallalla huipulle ja sieltä vankilaan

Luksuselämän kääntöpuolena oli äärimmäinen väkivalta. Jo uransa alkuaikona Guzmánin tiedettiin turvautuvan väkivaltaan ja murhiin saavuttaakseen tavoitteensa.

Jesús Zambadan mukaan Guzmán tapatti ihmisiä mitä pienimmistä syistä. Esimerkkinä hän kertoi, kuinka Guzmán määräsi kilpailevan Zetas-kartellin jäsenen murhan, koska tämä ei suostunut kättelemään häntä, kun kartellit kävivät neuvotteluja aselevosta.

Miguel Martínezin kertoman mukaan Guzmánin mieltymys väkivaltaan alkoi haitata liiketoimintaa 80- ja 90-luvun taitteessa, kun Sinaloan kartelli ajautui veriseen sotaan salakuljetusreiteistä kilpailevan Tijuanan kartellin kanssa.

Ruumisluvun kasvaessa meksikolaisviranomaisten kiinnostus kartellien toimintaa kohtaan lisääntyi. Viimeinen niitti tuli toukokuussa 1993, kun Guzmánille tarkoitetut luodit surmasivat suositun kardinaalin Juan Jesús Posada Ocampon Guadalajaran lentokentällä.

Taatakseen sulavan liiketoiminnan Guzmán oli maksanut miljoonia dollareita lahjuksina meksikolaisille viranomaisille. Kardinaalin murhan jälkeen näillä rahoilla ei kuitenkaan enää ollut merkitystä. Guzmán pidätettiin seuraavassa kuussa Guatemalassa lähellä Meksikon rajaa.

Pidätyksen jälkeen Guzmánin nuorempi veli Arturo otti Sinaloan kartellin johtamisen kontolleen. Hänet murhattiin vankilassa vuonna 2005.

Kartellit käyttävät miljoonia lahjuksiin Korruptio ja lahjonta ovat toistuvasti nousseet esille Guzmánin oikeudenkäynnissä. Jesús Zambada on esimerkiksi kertonut lahjoneensa lentokenttäviranomaisia, liittovaltion poliiseja ja jopa Interpolin työntekijöitä. Zambada kertoi maksaneensa Meksikon liittovaltion poliisin entiselle päällikölle García Lunalle 3 miljoonaa dollaria lahjuksina. Luna on kiistänyt väitteet. Zambada kertoi maksaneensa vuosien ajan 300 000 dollaria kuussa lahjuksia viranomaisille. Zambadan mukaan kartellilla oli 50 miljoonan dollarin rahasto viranomaisten lahjontaa varten. Guzmánin oikeudenkäyntiä johtava tuomari Brian Cogan on joutunut useaan otteeseen hillitsemään puolustuksen haluja käydä läpi korruptiotapauksia, jotka kohdistuvat korkea-arvoisiin meksikolaisviranomaisiin. Guzmánin asianajajat ovat yrittäneet nostaa esille väitteitä, joiden mukaan kartellit maksoivat miljoonia dollareita yhdelle Meksikon virassaolleista presidenteistä. Tämän asianhaaran käsittelyn Cogan on estänyt oikeudessaan. Meksikon edellinen presidentti Enrique Peña Nieto on kiistänyt syytökset. Myös entinen presidentti Felipe Calderón on ilmoittanut syytösten olevan perättömiä.

Vanha ystävyys katkesi pidätykseen

Guzmánin ollessa kalterien takana Martínez jatkoi työskentelyä kartellille, joka oli nyt kasvanut yli 200 henkilön rikollisorganisaatioksi. Hän piti huolen, että huumeita virtasi Yhdysvaltoihin ja että Guzmánin perhe sai osuutensa huumerahoista.

Martínezin oma rikollisura päättyi Meksikon poliisin pidätykseen vuonna 1998. Samalla katkesivat hyvät välit Guzmániin.

Martínezin mukaan Guzmán on yrittänyt tapattaa hänet useaan otteeseen. Hän kertoi oikeudessa (siirryt toiseen palveluun) selviytyneensä kolmesta vankilassa tapahtuneesta puukotuksesta.

Eräänä yönä Martínez kertoi kuulleensa mariachi-yhtyeen soittavan Guzmánin lempikappaletta vankilan ulkopuolella useiden tuntien ajan. Aamulla aseistautunut mies ilmestyi hänen sellinsä oven taakse. Vartijan kanssa kamppaillut salamurhaaja onnistui heittämään käsikranaatin Martínezin selliin. Martínez suojautui vessanpöntön taakse ja selvisi murhayrityksestä.

Kaikesta tästä huolimatta Martínez sanoi kamppailleensa Yhdysvaltoihin luovuttamista vastaan. Näin kuitenkin kävi vuonna 2001. Vastineeksi täydellisestä yhteistyöstä Martínezin tuomio rajattiin Yhdysvalloissa 18 vuodeksi vankeutta. Myöhemmin tuomio lyheni kuuteen vuoteen ja Martínez vapautui todistajansuojeluun vuonna 2007.

Guzmánin oikeudenkäynnin turvatoimet ovat olleet huomattavat, mutta Martínezin todistaessa niitä kiristettiin entisestään. Esimerkiksi oikeussalipiirtäjiä kiellettiin piirtämästä Martínezin kasvoja.

Tästä huolimatta ennen Martínezin kuulemista Guzmánin vaimo Emma Coronel Aispuro onnistui salakuljettamaan puhelimen oikeustaloon. Nuhtelun jälkeen Coronelin käskettiin luopua puhelimestaan ja kulkea uudestaan metallinpaljastimen läpi.

Uskollinen vaimo vai huumekartellin pelinappula?

Luvattoman puhelimenkäytön lisäksi Guzmánin 29-vuotias vaimo on herättänyt median mielenkiinnon. Uutisissa on pohdittu Coronelin roolia (siirryt toiseen palveluun) oikeudenkäynnissä: Onko lähes jokaisena istuntopäivänä Brooklynin oikeustalolle saapunut nainen miestään tukeva vaimo vai kartellin käyttämä pelinappula, jonka tehtävä on pehmittää maailman suurimmaksi huumepomoksi väitetyn miehensä julkisuuskuvaa.

Ennen aviomiehensä viimeisintä pidätystä Coronel vältteli julkisuutta. Oikeudenkäynnin käynnistyttyä hän kuitenkin antoi haastattelun espanjankieliselle Telemundo-kanavalle. Haastattelussa hän kuvaili miestään nöyräksi ihmiseksi, joka saattaa hieman pitää saamastaan huomiosta.

Ennen joulua Coronel toi oikeussaliin mukanaan pariskunnan kaksostytöt. Guzmán katseli kyyneleet silmissään tyttäriään samalla, kun kolumbialaiset poliisit kertoivat oikeudelle löytämistään aseista ja kokaiinilasteista.

Yle Uutisgrafiikka

Guzmánin ja Coronelin tarina on yksi Meksikon suosituimmista huumeromansseista. Vankilasta karanneen Guzmánin kerrotaan tavanneen Coronelin tämän isän järjestämissä juhlissa. Sittemmin vankilaan päätynyt isä, Ines Coronel Barreras, kuului niin ikään Sinaloan kartellin johtoon.

Pariskunta meni naimisiin vuonna 2007, kun Coronel täytti 18 vuotta. Hieman myöhemmin Guzmán varmisti, että Coronel voitti paikalliset kauneuskilpailut.

Mutta palataan vielä hieman taaksepäin.

Uhka Yhdysvaltoihin luovuttamisesta johtaa vankilapakoon

Ensimmäinen pidätys ja sitä seurannut 20 vuoden vankilatuomio eivät estäneet Guzmánia hoitamasta liiketoimiaan. Vankilassa istuessaan hän solmi sopimuksia ja taisteli reviireistä entiseen malliin.

Vankilastaan Guzmán oli lahjomalla muokannut hotellin, jossa vanginvartijat muistuttivat enemmän palvelijoita kuin kurinpitäjiä.

Huumepomon tulevaisuus alkoi kuitenkin näyttämään epävarmalta vuosituhannen vaihteessa. Samalla kun yhdysvaltalaisviranomaiset valmistelivat Miguel Martínez luovutusta Meksikosta Yhdysvaltoihin, he nostivat Guzmánia vastaan syytteet huumeiden salakuljetuksesta ja rahanpesusta. Tarkoituksena oli saada myös Sinaloan kartellin päällikkö istumaan kakkuaan Yhdysvaltoihin.

Guzmán ei pitänyt ajatuksesta päätyä vastaamaan teoistaan Yhdysvaltoihin. Tammikuussa 2001 hän karkasi huipputurvallisesta vankilasta pyykkikoriin piiloutuneena.

Seuraavat 13 vuotta Guzmán pakoili viranomaisia ja laajensi huumekauppaansa.

Vuonna 2003 Guzmán tapasi kolumbialaisen huumepomon Jorge Cifuentes Villan, joka Ecuadorista käsin alkoi järjestellä huumekauppoja vasemmistolaisen sissiliike FARC:in ja Guzmánin välillä. Oikeudessa Cifuentes kertoi lahjoneensa (siirryt toiseen palveluun) Ecuadorin armeijan sotilaita siirtämään kokaiinin armeijan kuorma-autoilla Kolumbian rajalta kartellin varastoon.

Ecuadorista kokaiini kuljetettiin ilma- ja meriteitse Meksikoon. Cifuentesin mukaan Guzmán neuvotteli Meksikon valtiollinen öljy-yhtiön Pemexin johtajien kanssa öljytankkereiden käyttämisestä kokaiinia kuljettamiseen Ecuadorista Meksikoon. Tästä suunnitelmasta ei kuitenkaan lopulta tullut mitään.

Yle Uutisgrafiikka

Ovatko nauhoitetut puhelut viimeinen niitti Guzmánin arkkuun?

Karussa ollessaan Guzmán solmi myös chicagolaisten huumekauppiasveljesten kanssa sopimuksen, joka tuotti hänelle 800 miljoonaa dollaria (siirryt toiseen palveluun). Samalla hänen puheensa päätyivät salaisille nauhoituksille, joita toinen veljeksistä teki pyristellessään eroon rikollisesta elämästään.

Nyt nauhoitukset ovat osa syyttäjän todistusaineistoa. Oikeudessa kuultiin kuin ystävällinen Guzmán neuvotteli 20 kilon heroiinierän kaupasta Pedro Floresin kanssa marraskuussa 2008.

Eikä Flores suinkaan ollut ainoa, joka nauhoitti Guzmánin puheluita. Sinaloan kartellin it-henkilönä toiminut Christian Rodríguez on paljastunut viranomaisten kultakaivokseksi.

Tällä viikolla syyttäjä paljasti ensimmäistä kertaa (siirryt toiseen palveluun), että sen hallussa on satoja nauhoitettuja puheluita ja tekstiviestejä korkeassa asemassa olevien kartellin jäsenten välillä, mukaan lukien Guzmánin. Puheluissa huumepomot keskustelevat huolettomasti huumebisneksestä, lahjuksista ja väkivaltaisuuksista.

Guzmánin palveluksessa Rodríguezin tehtävä oli rakentaa kartellille järjestelmä salattua viestintää varten. Hän oli jo aikaisemmin rakentanut vastaavan järjestelmän Cifuentesin perheelle. Kommunikaatiojärjestelmän lisäksi Guzmán halusi asentaa lähipiirinsä puhelimiin Flexispy-vakoiluohjelman.

Rodríguezia vastaan ei ole nostettu syytteitä, vaikka hän on työskennellyt huumekartellille. Martínezin tavoin myöskään Rodríguezin kasvoja ei saanut piirtää oikeudenkäynnin aikana.

Rodríguezin mukaan Guzmánin vainoharhaisuus paheni niin kovaksi vuonna 2009, että hän halusi asentaa vakoiluohjelman jokaiseen internet-kahvilaan Culiacánin kaupungissa saadakseen selville, mitä ihmiset hänestä puhuvat.

Samana vuonna talouslehti Forbes nosti Guzmánin maailman rikkaimpien ihmisten listalleen. Hänen varallisuutensa arvioitiin nousseen miljardiin dollariin.

Rodríguez alkoi tehdä yhteistyötä liittovaltion poliisin FBI:n kanssa vuonna 2011. Hieman myöhemmin Guzmán vaikuttaa lopettaneensa viestintäjärjestelmän käytön. Viranomaiset ehtivät kuitenkin saada haltuunsa yli 800 puhelua.

Lain koura alkoi lähestyä Guzmánia. Vielä vuonna 2012 Guzmán onnistui karkaamaan poliisilta Cabo San Lucasissa. Huumepomolla oli yhä ystäviä korkeissa asemissa. Cabo San Lucasin ratsiaan osallistunut, nykyään entinen, FBI-agentti José Moreno kertoi oikeudessa, että meksikolaiset poliisit saapuivat kaksi tuntia myöhässä ratsiaan ja unohtivat vartioida takaovea.

Lopulta Guzmán jäi uudelleen kiinni helmikuussa 2014 Meksikossa. Yhdysvallat vaati hänen luovuttamistaan, mutta Meksikon silloinen presidentti Enrique Peña Nieto torjui pyynnön, koska "pako ei toistuisi". Puolitoista vuotta myöhemmin Guzmán karkasi jälleen.

Viimeisellä pakomatkallaan Guzmán ehti olla vain puolisen vuotta. Meksikon armeija ja poliisi suorittivat laajamittaiset ratsiat Guzmánin tiloille tammikuussa 2016. Operaation päätteeksi Guzmán pidätettiin, kenties viimeisen kerran. Tällä kertaa myös luovuttaminen Yhdysvaltoihin toteutui.

Yle Uutisgrafiikka

Rosvot ja poliisit saman pöydän ääressä

Guzmánin puolustus nyt käynnissä olevassa oikeudenkäynnissä on yrittänyt rinnastaa päämiehensä kartellin keskijohtoon. Guzmánin asianajajien mukaan syyttäjän yhden tärkeimmän todistajan, Jesús Zambadan, vanhempi veli Ismael “El Mayo” Zambada García on Sinaloan kartellin todellinen johtaja. Ismael Zambada on tällä hetkellä vapaana Meksikossa ja yksi Yhdysvaltain etsityimmistä rikollisista.

Zambadan pakoillessa lain kouraa, hänen poikansa Vicente Zambada Niebla on tehnyt yhteistyötä viranomaisten kanssa. Kun Guzmánin oikeudenkäynti viime viikolla käynnistyi uudelleen joulutauon jälkeen, nuorempi Zambada oli ensimmäisten kuultavien joukossa (siirryt toiseen palveluun).

Kun Zambadalta kysyttiin, mitä hänen isänsä tekee elääkseen. Hän vastasi: Isäni on Sinaloan kartellin johtaja.

Sinaloan kartellin perijäksi kaavailtu Vincent Zambada kertoi oikeudessa työskennelleensä nuoresta pitäen kartellin palveluksessa. Uransa aikana hän keräsi kattavan näkemyksen kartellin toiminnasta. Hän kuvaili isänsä ja Guzmánin olevan yhtiökumppaneita huumeiden salakuljetuksessa (siirryt toiseen palveluun).

Zambada kertoi uupuneensa huumekartellielämään 32-vuotiaana (siirryt toiseen palveluun) ja pyytäneensä isältään lupaa vetäytyä sivuun. Tässä vaiheessa Zambadan mukaan Guzmán tarjoutui ottamaan yhteyttä kontakteihinsa Yhdysvaltain huumepoliisissa ja kysymään, jos he tapaisivat nuoren miehen.

Yhdysvaltalaisviranomaiset ovat myöntäneet tavanneensa nuoremman Zambadan salaa Meksikossa. Tätä tapaamista seurasi Zambadan pidätys ja luovuttaminen Yhdysvaltoihin maaliskuussa 2009.

Vincente Zambadan todistus osoittaa, että huumepomot ja heitä jahtaavat viranomaiset kohtaavat toisiaan myös pidätystilanteiden ulkopuolella. Tämän kaltaisista tapaamista oikeudelle on kertonut myös Norte del Valle -kartellin entinen johtaja Juan Carlos Ramírez.

Yle Uutisgrafiikka

Uusi organisaatio on jo syrjäyttänyt Sinaloan kartellin

Tähän mennessä kahdeksan Guzmánin kanssa työskennellyttä henkilöä on todistanut tätä vastaan. Osa todistuksista on ollut mukaansatempaavia, toisinaan pitkäveteiset kertomukset huumekartellien arjesta ovat saaneet valamiehistön nuokkumaan.

Guzmánin puolustus on kyseenalaistanut todistajien uskottavuuden korostamalla heidän rikollista taustaansa. Esimerkiksi Norte del Valle -kartellin entinen johtaja Juan Carlos Ramírez, kertoi oikeudessa määränneensä yli 150 murhaan.

Guzmánin asianajaja Jeffrey Lichtman kutsui syyttäjän todistajia "turmeltuneiksi" ihmisiksi, jotka tekevät kenen tahansa olon epämiellyttäväksi. Lichtman katsoo, että lieventääkseen omia tuomioitaan entiset kartellin jäsenet todistavat niin kuin viranomaiset haluavat heidän todistavan.

Merkittävät turvatoimet todistajien hengissäpitämiseksi Yhdysvaltalaisviranomaiset ovat joutuneet tekemään järeitä toimenpiteitä varmistaakseen, että Guzmánia vastaan todistavat henkilöt ja heidän läheisensä pysyvät hengissä. Ennen oikeudenkäyntiä syyttäjä piti useiden todistajiensa henkilöllisyydet piilossa, jopa Guzmánin asianajajilta. Osa syyttäjän todistajista istuu vankilassa, jolloin heidät on otettu turvasäilöön. Vapaalla oleville todistajille on annettu uudet henkilöllisyydet ja heitä pidetään todistajansuojaohjelmissa. Oikeudenkäyntiä varten kootun valamiehistön nimet on niin ikään pidetty salassa. Heidän saatetaan oikeustalolle ja takaisin kotiin liittovaltion sheriffien toimesta. Valamiehistö istuu kuitenkin normaalisti oikeussalissa Guzmánin edessä. Henkilöllisyyksien salaamisen lisäksi useat asiakirjat syyttäjän ja tuomarin välillä on määritelty salaisiksi. Kuvaaminen oikeustalolla on kielletty. Oikeussalissa työskentelevät piirtäjät eivät saa piirtää joidenkin todistajien kasvoja tunnistamisen pelossa. Guzmán puolestaan on eristetty Manhattanin eteläkärjessä sijaitsevaan vankilaan, josta hänet kuljetetaan oikeustalolle panssaroidun auton sisälle rakennetussa kananmunanmuotoisessa arkussa.

Puolustus on myös nostanut esille todistajien oman huumeidenkäytön. Esimerkiksi Miguel Martínez joutui oikeudenistunnossa myöntämään, että rankimmillaan hän käytti 4 grammaa kokaiinia päivittäin. Martínezin huumeidenkäyttö oli niin runsasta, että se vahingoitti hänen nenäänsä.

Lisäksi Guzmánin puolustus on nostanut esille sen, että huumeiden virta Yhdysvaltoihin ei ole tyrehtynyt Guzmánin pidätyksen jälkeen. Kolumbialaista kokaiinia viedään maailmalle vanhaan malliin, jopa aikaisempaa enemmän. Samalla väkivaltaisuudet ovat nousussa Meksikossa.

Sinaloan kartellin haastajaksi on noussut Cártel de Jalisco Nueva Generación, eli Jaliscon uuden sukupolven kartelli, joka käyttää itsestään lyhennettä CJNG. Jaliscon osavaltiosta lähtöisin olevan kartellin katsotaan nousseen viime vuonna Meksikon voimakkaimmaksi huumekartelliksi. Sen johtaja Nemesio Oseguera Cervantes on Meksikon etsityin rikollinen.

Mikäli Guzmán tuomitaan, hänelle on luvassa elinkautinen vankeusrangaistus. Esille on jo nostettu ajatus (siirryt toiseen palveluun), että Guzmán saattaa tulevaisuudessa hakea lievennystä tulevaan tuomioonsa todistamalla Osegueraa vastaan, mikäli tämä joskus pidätetään.

Vuosia jatkuneessa Meksikon huumesodassa on kuollut yli 200 000 ihmistä ja kymmeniä tuhansia on kadonnut. Meksikon viranomaisten mukaan valtaosa uhreista on kartellien jäseniä, mutta joukossa on myös tuhansia poliiseja, sotilaita ja tavallisia ihmisiä.

Artikkelia korjattu 13.1.2019 kello 11:55. Meksikon presidenttinä on 1. joulukuuta lähtien toiminut Andrés Manuel López Obrador.

Lue myös:

Huumekuningas "El Chapo" valittaa vankilaolosuhteista

Meksikon "Al Capone" pakeni vankilasta pyykkikorissa – perusti jo nuorena oman huumekartellin