Mistä on kyse? Työ- ja elinkeinoministeriö järjesti yleisen kuulemistilaisuuden Terrafamen uraanihankkeesta Sotkamossa 7.11. Tilaisuudessa puhuivat TEM:n, Terrafamen, STUK:in ja Kainuun ELY-keskuksen edustajat.

Ilmoitus julkisesta tilaisuudesta julkaistiin lehdissä vain päivän varoajalla. Paikalliset saivat tiedon myös postitse jaetussa esitteessä, mutta se postitettiin vasta tilaisuuden jälkeen.

Terrafamen uraanilupahakemuksen yleinen kuuleminen jatkuu tammikuun loppuun asti. Myös tavalliset kansalaiset voivat antaa lausuntoja hakemuksesta esimerkiksi sähköpostilla tai postikortilla.

Se meni jo.

Näin joutui toteamaan, jos luki tiedon Terrafamen uraanihanketta koskevasta yleisestä kuulemistilaisuudesta esitteestä, joka tuli kajaanilaisiin ja sotkamolaisiin koteihin marraskuun alkupuolella. Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) ja Terrafamen järjestämä ydinvoimalain vaatima yleisötilaisuus pidettiin nimittäin Sotkamossa 7. marraskuuta, mutta tieto siitä tuli postissa vasta kahta päivää myöhemmin.

Työ- ja elinkeinoministeriö ilmoitti kuulemisesta etukäteen nettisivuillaan ja lehdissä. Esimerkiksi Kainuun Sanomissa tilaisuudesta kerrottiin kuitenkin vain vuorokautta ennen. Kuulemisaikaa on vielä pitkästi – vuoden 2018 tammikuun loppuun asti. Miksi ministeriöllä oli niin kiire järjestää tilaisuus, ettei siitä ehditty ilmoittaa hyvissä ajoin?

TEM:n Terrafamen uraanihakemusasiaa valmisteleva yli-insinööri Jorma Aurela myöntää, että aikataulutuksessa ei onnistuttu.

– Selvitys jaettiin myös painotuoreena tilaisuudessa. Halusimme, että kuuleminen lähtee käyntiin maksimaalisella tietopanoksella ihmisille. Täytyy myöntää, että nyt jälkikäteen se ei kuulosta niin fiksulta, myöntää Aurela.

Yleisölle avoimesta kuulemistilaisuudesta tiedotettiin myös netissä ja lehdissä, mutta postissa tieto tuli vasta tilaisuuden jälkeen. Julia Sieppi / Yle

Vuokatin urheiluopistolla järjestetyssä yleisötilaisuudessa 58 henkilöä kirjasi virallisesti nimensä läsnäolijoiden listalle, mutta todellisuudessa yleisöä oli paikalla enemmän. Aurelan mukaan yleisö oli kuitenkin äänessä varsin kitsaasti, sillä kolmen tunnin aikana vain alle kymmenen kansalaista avasi suunsa.

– Siellä oli hyvin väkeviä puhujia ja puheenvuoroja. Se oli varmasti antoisa tilaisuus niille, jotka siihen osallistuivat, Aurela sanoo.

Urheiluopiston auditoriossa yleisöstä kritisoitiin muun muassa asiantuntijoiden käyttämää termistöä: esitysten pitäjät puhuivat mieluummin uraanin talteenotosta kuin uraanin tuotannosta. Yleisössä istunut Antti Lankinen sai Aurelan kiinni virheellisestä tiedosta, kun puhetta johtanut virkamies väitti, että Sotkamon kunnalla ei olisi veto-oikeutta asiassa.

Joissakin piireissä halutaan luoda turhia pelkoja tähän projektiin liittyen. Joni Lukkaroinen

Aurela myönsi virheen ja pahoitteli asiaa Sotkamo-lehdessä jälkikäteen (siirryt toiseen palveluun). Sotkamon kunnalle on myös lähetetty lausuntopyyntö, joka on ratkaiseva asian etenemisen kannalta.

Yleisössä ollut vihreiden ympäristötyöryhmän kaivosvastaava, kuusamolainen Mika Flöjt kritisoi Aurelaa väärän ja harhaanjohtavan tiedon kertomisesta.

– Miten sen nyt kohteliaasti sanoisi. Se oli todellakin harhaan johtamista. Ministeriön korkea virkamies tietää kyllä varsin hyvin, että kunnilla on veto-oikeus lupaan ja Aurela kiisti asian moneen kertaan.

Terrafamen laatima yleispiirteinen selvitys jaettiin noin 25 000 kajaanilaiseen ja sotkamolaiseen kotiin. Julia Sieppi / Yle

Oulujärvellä mökkeilevän Flöjtin mielestä viestintä tilaisuudessa oli muutenkin harhaanjohtavaa.

– Oli terminologista kikkailua, että puhuttiin uraanin talteenotosta, vaikka ydinenergialaki tuntee vain uraanin tuotannon, ihmettelee Fjölt.

Terrafame Oy:n toimitusjohtaja Joni Lukkaroisen mukaan tilaisuuden esityksissä ei ollut virheitä.

– Jos virheitä oli, toivomme, että saamme palautetta ja voimme korjata ne.

Aurela muistelee iltaa toisin.

– Eri puhujilta eri rooleissa paljastui paljon erilaisia virheitä, mutta se kuuluu keskusteluun kun ihmiset esittävät kysymyksiä. Yksittäiset pienet virheet eivät ole sen ihmeellisempiä ole, pieniä lapsuksia täytyy sallia kaikille osapuolille.

Yleisen kuulemisen tarkoituksena on, että eri tahot, kuten kunnat, ministeriöt, yhdistykset ja aivan tavalliset kansalaiset voisivat ottaa kantaa Terrafamen lupahakemukseen ennen kuin valtioneuvosto antaa päätöksensä.

Kuusamolainen kaupunginvaltuutettu ja vihreiden vaikuttaja Mika Flöjt ei ollut kuulemistilaisuuteen tyytyväinen. Kimmo Hiltunen / Yle

Kritiikin vuoksi ministeriöissä harkitaan julkisen kuulemistilaisuuden järjestämistä uudelleen.

– Aina saa esittää toivomuksia ja vaatimuksia. Kuten sanottu, aikataulu ei ollut maailman parhain. Ministeriö toimii sen mukaisesti, että kuulemisesta tulee mahdollisimman hyvä.

Tilaisuudessa nousi esiin myös kysymys valmistelevan virkamiehen puolueettomuudesta. TEM:in yli-insinööri Jorma Aurela on kuulunut 80-luvulta lähtien Suomen Atomiteknilliseen Seuraan, jonka säännöissä mainitaan yhtenä tarkoituksena edistää ydintekniikan alan tuntemusta ja kehitystä Suomessa.

Aurelan mukaan myös seurassa on käyty keskustelua asiasta. Seura on tieteellinen ja Aurelan mukaan kyse ei ole ydinenergian lobbaamisesta.

– En katso, että se tuo mitään jääviyttä tähän kysymykseen, sanoo Aurela.

Tilaisuudessa puhuivat TEM:n, Terrafamen, STUK:in ja Kainuun ELY-keskuksen edustajat.

Lain tulkinta on vaikeaa

Ministeriössä on epäselvyyttä myös ydinvoimalain ja -asetuksen tulkinnasta.

Ministeri Kimmo Tiilikaisen ja yli-insinööri Jorma Aurelan allekirjoittamassa lausunnossa todetaan, että yhtiön suunnitelma selvityksen julkaisemiselle noudattaa ydinenergia-asetusta. Sen 28. pykälän mukaan yleispiirteinen selvitys pitää julkistaa vähintään kuukautta ennen yleisötilaisuutta.

Näin ei kuitenkaan toimittu. Aurelan mukaan syynä on se, että asetuksen 64. pykälä mahdollistaa sen, että 28. pykälää vain sovelletaan.

– Jos maallikko tai insinööri lukee tekstin, niin se "soveltuvin osin" kuulostaa siltä, että vastuuministeriö voi soveltaa sitä, mutta se ei ole yksiselitteistä. Asian juridinen tulkinta on meille vielä avoin kysymys.

Työ- ja elinkeinoministeriön yli-insinööri Jorma Aurela myöntää, että kuulemistilaisuudessa kerrottiin yleisölle virheellistä tietoa. Pasi Peiponen / Yle

Mikäli menettely tehtiin vastoin lakia, vastuu on yksin ministeriön, sanoo Aurela.

– TEM on tehnyt aikataulun kuulemiselle ja antanut sen mukaiset ohjeet Terrafamelle. Jos asiaa katsotaan nyt, niin aikataulu ei nyt sitten ollut kaikkein parhain ja vastuu on ministeriön.

– Jos huomaamme, että pitää tehdä uusia päätöksiä kuulemisen järjestelyistä, sitten niitä tehdään.

Näennäistä demokratiaa?

Helsingin yliopiston lehtori, valtiotieteiden tohtori Salli Hakalan mielestä ministeriön viime tipassa ilmoitettu tilaisuus ei kuulosta aidolta avoimuudelta.

– Tällaisesta tilaisuudesta pitäisi ilman muuta ilmoittaa hyvissä ajoin, sanoo Hakala.

– Jos ajatellaan avoimuuden periaatteen näkökulmasta sellaista tapausta kuin Terrafame, joka on aiheuttanut vuosikausia kysymyksiä, olisi hyvän ja korrektin tavan mukaista, että yleisö halutaan aidosti paikalle.

Muun muassa julkishallinnon promootiokulttuuria tutkinut Hakala huomauttaa, että kuulemisen voi toteuttaa juridisesti oikein monella tavalla, mutta samalla lain henki voi jäädä jalkoihin ja avoimuutta vain näytellään. Hakalan mielestä Terrafamen uraaniluvasta olisi erityisen tärkeää käydä aitoa ja avointa keskustelua, koska asian tiedetään olevan paikallisille ihmisille vaikea.

Terrafamen laatimassa yleispiirteisessä esitteessä kerrotaan muun muassa luonnonuraanin ominaisuuksista, uraanintuotannon vaiheista ja työllistymisvaikutuksista.

Turvallisuusasioita esitteessä käsitellään yhden aukeaman verran. Sanaa riski tekstistä ei löydy. Selvitys on hyvin samantyyppinen kuin Talvivaaran uraanihankkeen yleispiirteinen selvitys vuonna 2010.

Hakala kommentoi Terrafamen selvitystä viestinnällisestä näkökulmasta hyvin tehdyksi. 26-sivuisessa selkeässä esitteessä vaikeita asioita on selitetty kuvin ja selkeällä kielellä.

Hakalan mielestä lukijan päässä voi kuitenkin sekoittua, että mikä taho asiasta tiedottaa.

– Ministeriö on tarkastanut tekstin ja yhtiö menee ikään kuin ministeriön hyväksynnän taakse. Tämä voi näyttää siltä, että työ- ja elinkeinoministeriö tiedottaa yrityksen kautta, analysoi Hakala.

Viestintää tutkinut Helsingin yliopiston lehtori Salli Hakalan mukaan Terrafamen selvitystä kannattaa lukea kriittisesti, vaikka ministeriö onkin tarkastanut sen. Julia Sieppi / Yle

Hakala muistuttaa, että kysymys on kuitenkin markkinointiviestinnästä, ja tavallisen ihmisen kannattaa lukea sitä kriittisin silmin – kuten mitä tahansa mainosta.

– Aina kannattaa miettiä, että kuka tämän on tehnyt ja missä tarkoituksessa se on jaettu postiluukusta. Sen tarkoituksena on kuitenkin levittää positiivista mielikuvaa alueen ihmisille.

Valtio omistaa yhä enemmistön Terrafamesta, johon on käytetty rutkasti suomalaisten verorahoja. Hakalan mukaan ydinenergiakeskustelussa keskiössä ovat eettiset kysymykset, jotka herättävät myös tunteita. Keskustelua ydinenergiasta pitäisi käydä lisää.

– Jos uraania otetaan Terrafamesta, siinä ei ole teknisesti ongelmaa. Ongelmat liittyvät siihen, mihin sitä maailmassa käytetään. Siihen liittyvät paitsi ydinvoimalat, myös ydinaseet, mikä on vielä suurempi kysymys. Sen vuoksi on tärkeää keskustella siitä, mihin Terrafamen uraani päätyy.

Tuotantoa vai talteenottoa?

Terrafame Oy:n toimitusjohtaja Joni Lukkaroisen mielestä kuulemistilaisuus ajoi tehtävänsä. Lukkaroisen mukaan yleispiirteinen selvitys postitettiin heti kun se oli viranomaisten hyväksymä.

Terrafamella ei ollut yleisötilaisuuden järjestämisen kanssa kiire, vaan aikataulutus oli työ- ja elinkeinoministeriön sanelema.

– Kyllä tilaisuudessa oli ainakin hyvin paljon kiinnostusta. Siihen en osaa ottaa kantaa, olisiko siitä voitu tiedottaa vielä tehokkaammin, Lukkaroinen toteaa.

Terrafamesta painotetaan, että yhtiö on toiminut työ- ja elinkeinoministeriön ohjeiden mukaisesti. Julia Sieppi / Yle

Tilaisuudessa käytiin kiivasta keskustelua muun muassa termeistä ja lakipykälistä. Lukkaroisen mielestä ei ole olennaista, että puhutaanko uraanin talteenotosta vai uraanin tuotannosta.

– Puhumme tästä asiasta uraanin talteenottona. Prosessissamme uraani liukenee ja on prosessiliuoksessa talteen otettavissa, Lukkaroinen perustelee.

Avoimessa kuulemistilaisuudessa oli paikalla myös Terrafame Oy:n viestintäjohtaja Katri Kauppila. Hänen mielestään tilaisuus oli onnistunut.

– Siellä oli tosi hyvä tietopaketti kuulijoille, käytiin keskustelua ja yleisöllä oli mahdollisuus esittää kysymyksiä, toteaa Kauppila.

Kauppila ei pidä erikoisena, että yleispiirteinen selvitys postitettiin kainuulaisille vasta tilaisuuden jälkeen. Kauppila muistuttaa, että selvitys julkaistiin jo aiemmin Terrafamen nettisivuilla ja yhtiö toimi ministeriön ohjeiden mukaisesti.

Myös tilaisuuden ajankohdasta päätti TEM, muistuttaa Kauppila.

– Perimmäinen tarkoitus oli informoida paikallisia ihmisiä laajasti uraanin talteenottoon liittyvistä perusasioista. Olemme pyrkineet tekemään mahdollisimman helposti lähestyttävää ja havainnollistavaa materiaalia.

Terrafame Oy:n toimitusjohtaja Joni Lukkaroisen mukaan tietyt tahot levittävät turhaa pelkoa liittyen uraaniin. Jarno Kuusinen / AOP

Kauppila ei näe uraaniasioista tiedottamisessa erityisiä haasteita. Terrafamelle asian liittyviä suoria yhteydenottoja on tullut vähän. Kauppila arvelee syyksi sen, että asiasta on puhuttu jo vuoden 2016 lopulta lähtien muun muassa tuotanto-YVA-prosessin yhteydessä.

– Se on varmaan tullut paikallisille ihmisille jo varsin tutuksi asiaksi. Se ei tunnu herättävän ainakaan meidän suuntaamme hirveästi kysymyksiä, sanoo Kauppila.

Terrafame Oy:n toimitusjohtaja Joni Lukkaroinen haluaa, että kainuulaisilla on mahdollisimman tarkka kuva suunnitellusta projektista. Lukkaroisen mukaan asian ympärillä liikkuu väärää tietoa ja pelkoja.

– Joissakin piireissä halutaan luoda turhia pelkoja tähän projektiin liittyen. Haluamme nämä pelkotilat pois ja tarkan kuvan ihmisille. Jos se edellyttää keskustelua, olemme siihen valmiita.

Tämä keskustelu on ollut erittäin hyvää ja se saa taatusti ihmiset tutkimaan hakemusta. Jorma Aurela

Terrafamen hallituksen puheenjohtaja Lauri Ratia uskoo, että kainuulaiset seisovat uraaniprojektin takana.

– Uskon, että ihmiset ymmärtävät, että on erittäin järkevää ottaa uraani talteen, joka sieltä joka tapauksessa liukenee. Se on yhtiön kannalta hyvä ja myös luonnon kannalta hyvä, Ratia kommentoi.

Samaa mieltä on Lukkaroinen.

– En usko, että työsarka on kova. Olen itsekin keskustellut paikallisten kanssa ja suurimmassa osassa niistä keskusteluista on oltu vahvasti uraanin talteenotot kannalla.

Kuuleminen jatkuu

Kuulemismenettely jatkuu tammikuun 2018 loppuun asti. Siihen saakka työ- ja elinkeinoministeriö ottaa vastaan lausuntoja Terrafamen lupahakemuksesta muun muassa kunnilta, muilta ministeriöiltä ja yleisöltä.

Kuka tahansa voi tutustua lupahakemukseen ja sen liitteisiin TEM:n nettisivuilla. Myös paljon puhuttu yleisötilaisuus on katsottavissa netissä (siirryt toiseen palveluun) (Terrafame).

Yli-insinööri Jorma Aurela muistuttaa, että tavallinen kansalainen voi ottaa kantaa sähköpostitse tai vaikkapa postikortilla. Lausuntoon tulee liittää oma nimi, osoitetiedot ja asian tunnus.

– Tämä keskustelu on ollut erittäin hyvää ja se saa taatusti ihmiset tutkimaan hakemusta ja antamaan mielipiteitä, Aurela sanoo.

Terrafame haluaisi aloittaa uraanintuotannon vuonna 2019. Arvioitu tuotantomäärä on 250 tonnia uraania vuodessa. Mikäli valtioneuvosto hyväksyy Terrafamen uraanilupahakemuksen, Suomesta on tulossa Euroopan unionin merkittävin uraanin tuottajamaa.