Tästä on kyse Noin 1 500 peruskoulun oppilasta käy koulua väistötiloissa Kotkassa.

Lukumäärä on viidenneksi korkein Suomessa.

Väistötiloihin on siirrytty kuudessa kotkalaiskoulussa koulurakennusten sisäilmaongelmien vuoksi.

KotkaViidesluokkalainen Oskari Jokela katselee luokan ikkunasta ulos. Edessä avautuu näkymä työmaalle.

Ikkuna on sinisen parakin seinässä ja työmaa siinä, missä ennen oli Kotkan Korkeakosken koulu. Nyt vanha koulu on purettu, ja tilalle rakennetaan uutta.

– Ihan mukavaa nähdä kun se koulu rakentuu siellä, Oskari Jokela sanoo.

Korkeakosken vanha koulurakennus todettiin pari vuotta sitten yli 90-prosenttisesti käyttökelvottomaksi. Opettajat ja oppilaat ehtivät sitä ennen kärsiä pahoista sisäilmaoireista parin vuoden ajan.

– Limakalvo-oireita, migreenejä, astman oireita, silmien kirvelyä, kuumeilua ja sen sellaista, Korkeakosken koulun rehtori Joni Häkkinen luettelee.

Joulukuussa 2016 opettajat ja oppilaat siirtyivät väistötiloihin pihan laidalle – ja oireet helpottivat.

Kotkassa paljon väistötiloja

Runsaan 53 000 asukkaan Kotkassa on noin 4 700 peruskoululaista. Heistä noin joka kolmas eli noin 1 500 käy koulua väistötilassa. Määrä on viidenneksi korkein Suomessa. Ainoastaan Espoossa, Lahdessa, Helsingissä ja Oulussa väistötiloissa opiskelevia on enemmän.

Ylen selvityksen mukaan noin joka kymmenes oppilas käy koulua väistötiloissa tänä syksynä. Ylivoimaisesti yleisin syy väistötilojen käytölle ovat koulurakennuksen sisäilmaongelmat.

Myös Kotkassa väistötiloihin on siirrytty koulurakennusten sisäilmaongelmien vuoksi.

– Meillä on valitettavan paljon huonokuntoisia kouluja. Monet meidän kouluistamme ovat tietyn aikakauden tuotteita, ja silloin rakennustapa oli hyvin toisenlainen kuin tällä hetkellä. On varmaan myös niin, että me nykyihmiset saatamme olla herkistyneempiä ja herkempiä kuin aikaisemmin. Luulen, että tässä ei ole mitään yhtä syytä. Ainakaan ketään syyllistä ei ole. Kukaan ei halua sitä, että meidän tilanteemme on tämä, Kotkan kaupungin palvelujohtaja Jorma Haapanen toteaa.

Korkeakoskella koulua käydään parakeissa, aivan uuden koulun rakennustyömaan laidalla. Juulia Tillaeus / Yle

Väistötiloissa opiskellaan yhteensä kuudessa kotkalaiskoulussa. Uutta koulua rakennetaan Korkeakoskelle ja Langinkoskelle, mutta Hakalan, Helilän, Rauhalan ja Pihkoon kouluissa tulevaisuus on vielä epäselvä. Väistötiloissa voidaan opiskella pitkäänkin.

– Kyllä minä sanon, että hyvin pitkään mennään. Esimerkiksi Helilän koulu ei lähtökohtaisesti ole mikään parakkikoulu. Se on sellainen väistötila, joka on lähtökohtaisesti ajateltu niin, että siellä voidaan toimia kohtuullisen pitkään. Vähintään viisi vuotta menee, ennen kuin meillä ollaan sellaisessa tilanteessa että kaikki koulut toimisivat niin sanotusti kiinteissä kouluissa, Haapanen sanoo.

Väistötiloissa jaksetaan, koska uusi koulu rakentuu viereen

Lapset nostelevat ruokaa lautasilleen luokan perälle pystytetyltä linjastolta. Linjasto on pitkä pöytä, jonka päälle on aseteltu tarjolle perunoita, kastiketta ja raastesalaattia. Kyytipalaksi on mehukeittoa ja leipää.

– Ope, saako ottaa lisää mehukeittoa, yksi lapsista kysyy.

Erillisiä ruokailutiloja Korkeakosken parakkikoulussa ei ole, vaan lapset syövät luokissaan. Se ei koululaisia näytä haittaavan.

– Ihan kivaa, kun ei tarvitse mennä mihinkään isoon tilaan, viidesluokkalainen Hanna Hynninen toteaa.

Kotkan Korkeakosken vanha kivikoulu peruskorjataan ja liitetään osaksi uutta koulua. Juulia Tillaeus / Yle

Myös rehtori Joni Häkkisen mukaan järjestely toimii hyvin.

– Meille tuodaan kaikki ruoat muualta ja kaikki tiskit viedään pois. Ruokahuollossa on iso paletti, mutta se on toiminut erittäinkin hyvin. Siitä on tullut jopa sellainen ihan mukava hetki luokan kesken kun syödään siellä omassa luokassa.

Häkkisen mukaan väistötilojen haasteet koskevat lähinnä tilanpuutetta.

– Ahtaat tilathan meillä on tällä hetkellä. Tilaa tarvittaisiin paljon enemmän, jos puhuttaisiin pysyvämmästä käytännöstä. Tällä hetkellä kun työmaa on käynnissä, meidän pihapiirimme on aika pieni.

Suojeltu kivikoulu nököttää rakennustyömaan toisella puolella. Se peruskorjataan ja liitetään osaksi uutta koulurakennusta. Iso liikuntasali jäi sinne, eikä koululla ole tällä hetkellä sellaista käytössään.

– Sanotaan näin, että meillä on ihan riittävän hyvät tilat tähän hetkeen. Meillä on uusi koulu valmistumassa tuohon viereen, ja meillä on jonkinlainen määränpää edessä. Tietysti se asennekin on hyvin erilainen, ja auttaa sopeutumisessa.

Juulia Tillaeus / Yle

Viidennen luokan opettaja Anni Pounds ehti työskennellä Korkeakosken puretussa koulurakennuksessa kolme vuotta. Pounds kärsi vanhoissa tiloissa päänsärystä, joka on väistötiloihin muuttamisen jälkeen kadonnut.

Uuden koulun on määrä valmistua Korkeakoskelle ensi syksyksi.

– Omasta puolestamme olemme iloisia, mutta ymmärrämme, etteivät kaikki ole samassa tilanteessa. Kun katsoo ikkunasta ulos, niin siellä ei rakennu sitä uutta koulua. Sen takia olemme hyvässä asemassa. On tosi sääli että tilanne on sellainen, Pounds toteaa.

Rehtori Joni Häkkinen toimii myös viidennen luokan opettajana. Hänen mukaansa koulussa vallitsee hyvä, odottava ilmapiiri.

– Nyt kun syksy laskeutui, niin arki vie koko ajan mukanaan. Aluksi lapset katselivat enemmän noita työmaan asioita, mutta nyt täällä eletään ihan normaalia arkea.

Koulut tulevat todennäköisesti vähenemään – lasten mukana

Suuntaa Kotkan koulujen tulevaisuudelle on odotettavissa pian, sillä kaupungin kouluverkkoselvitys on valmistumassa. Päättäjien eteen se tulee lokakuun alussa.

Kotkan kaupungin palvelujohtaja Jorma Haapanen arvelee, että tulevaisuudessa kouluja on jonkin verran vähemmän.

– Siitä ei pidä lähteä, että kaikki nykyiset koulut korjattaisiin vastaaville paikoille vastaavanlaisina uusina. Voi olla, että kahden koulun tilalle tehdään yksi ajanmukainen. Tässä pitää katsoa myös se, mikä on meidän tulevaisuuden tarpeemme tälle kouluverkolle. Meillä on näillä näkymin kymmenen vuoden päästä 20 prosenttia vähemmän kouluikäisiä kuin tällä hetkellä. Tarvitsemme myös kouluneliöitä merkittävän määrän vähemmän, Jorma Haapanen sanoo.

Rakennustyömaa vie suurimman osan koulun pihasta, ja välitunnit vietetään parakkien väliin jäävällä kaistaleella. Juulia Tillaeus / Yle

Kotkassa on Haapasen mukaan joukko hyväkuntoisia kouluja, jotka muodostavat tulevaisuuden kouluverkon rungon.

– Meillä on muutamia kouluja, jotka tulevat näköpiirissä olevana aikana peruskorjausvaiheeseen. Tässä kohtaa on nyt sitten paikka katsoa, että mitä se tarkoittaa mahdollisesti kouluverkon kannalta.

Haapasen mukaan tulevaisuudessakin kouluja tulee olemaan eri puolilla kaupunkia.

– Totta kai pidetään huoli siitä, etteivät kenenkään koulumatkat nouse kohtuuttomiksi. Kotkan kohdalla tämä ei ole edes ongelma, jos vertaa moniin muihin kaupunkeihin, koska Kotka on niin kompakti kaupunki. Se on maantieteellisesti hyvin pieni, Haapanen toteaa.

Luokkiin kuljetaan eteisen kautta. Juulia Tillaeus / Yle

Kouluverkon kunnostaminen on Haapasen mukaan ennen kaikkea rahakysymys. Langinkoskelle ensi vuoden lopussa valmistuva koulu maksaa runsaat 15 miljoonaa euroa, Korkeakosken koulu noin yhdeksän miljoonaa.

– Meillä Kymenlaaksossa kaikissa kunnissa on ongelmana väestön väheneminen, mikä tarkoittaa verotulojen vähenemistä ja valtionosuudet tulevat vähenemään. Se tarkoittaa että meidän taloutemme on tällä alueella tosi tiukka. Pitää miettiä myös se että mihin me kykenemme investoimaan.

Kaupunki on laajentanut kouluverkkoselvityksen koskemaan kaikkia Kotkan kouluja ja päiväkoteja. Alun perin sen oli tarkoitus koskea vain Karhulan kouluja ja päiväkoteja. Selvitystä laajennettiin koko kaupunkiin juuri lapsimäärän vähenemisen vuoksi.

Vanhan koulun vessat pelottivat

Väistötiloihin on siirrytty kaikissa kuudessa kotkalaiskoulussa ensisijaisesti koulurakennusten sisäilmaongelmien vuoksi, mutta muitakin puutteita on ollut taustalla. Vuonna 1955 rakennettu Korkeakosken koulu oli Häkkisen mukaan aikansa elänyt.

– Se oli sen ajan näköinen koulu. Siellä oli monet ratkaisut sen ajan hengen mukaisia eivätkä ne enää kuuluneet tälle vuosituhannelle. Oli aika saada 2000-luvun koulu, Häkkinen toteaa.

Tytöillä ja pojilla oli Korkeakosken vanhassa koulussa yhteiset suihkutilat. Joni Häkkinen

Vanhassa koulussa lapset esimerkiksi kulkivat isoihin ja kolkkoihin vessoihin ulkokautta.

– Monet lapset eivät koulupäivän aikana uskaltaneet käydä vessassa sen takia, kun he kokivat ne sellaisiksi aika pelottaviksi paikoiksi. Liikuntasali oli ihan ok tilana ja tytöille ja pojille oli omat pukuhuoneet, mutta yhteiset pesutilat. Se vaikutti esimerkiksi lukujärjestysten tekemiseen aika paljon, kun ei voitu pitää tyttöjä ja poikia samoissa liikuntaryhmissä, mikä on kuitenkin tämän ajan hengen mukaista, Häkkinen muistelee.

Uutta koulua odotetaan innolla

Ongelmia oli havaittavissa jo silloin, kun Häkkinen 13 vuotta sitten aloitti Korkeakosken koulun rehtorina.

– Enemmän tai vähemmän koko ajan on ollut toiveissa tai prosessissa, että tänne tulisi jotain peruskorjausta, uutta koulua tai vastaavaa. Jotain piti tehdä ja nyt vihdoin ja viimein alkoi tapahtua. Uuden koulun rakentaminen oli erittäin hyvä ja sydäntä lämmittävä uutinen, Joni Häkkinen toteaa.

Uuden koulun on määrä valmistua ensi syksyksi. Myös oppilaat odottavat uuteen rakennukseen pääsyä innolla.

– Ihan tosi kovasti odotan, että pääsemme uusiin tiloihin. Olemme nähneet kuvia siitä, miltä uusi koulu tulee näyttämään, ja se on niin hieno ja kaikkea että tekee tosi paljon mieli mennä, viidesluokkalainen Oskari Jokela toteaa.

Vuonna 1955 valmistunutta Korkeakosken koulua kutsuttiin pahvikouluksi. Joni Häkkinen

Rehtori Joni Häkkisen mukaan uudesta koulurakennuksesta tulee nykyaikainen ja muuntuva, hyvä koulu. Häkkinen ei ole huolestunut siitä, että uuteen rakennukseen ilmaantuisi sisäilmaongelmia.

– Siinä on ollut erittäin iso ja osaava suunnittelijakatras takana, ja koulun rakentaa rakennusfirma. En minä voi muuta kuin olettaa, että siitä tulee hyvä. Väitän, että uusi koulu on suunniteltu ja tehty niin hyvin tämän ajan hengen mukaan, kuin vain voi tehdä. Emme voi muuta kuin uskoa ja luottaa, että siitä tulee erittäin hyvä ja toimiva koulu, eikä siellä tule olemaan mitään sisäilmaongelmia.

Palvelujohtaja Jorma Haapasen mukaan sisäilmaongelmat pyritään tulevaisuudessa välttämään juuri kiinnittämällä huomiota rakennussuunnitteluun ja -prosessiin.

– Nythän käytännössä kaikki uudet, isot, julkiset rakennukset rakennetaan sateelta suojassa. Ja tietenkin käytetään parasta mahdollista tämän hetken osaamista. Uskon, että tämä kosteudelta suojaaminen ja tietynlaiset rakenteelliset ratkaisut ovat ne, millä pystytään vaikuttamaan, Jorma Haapanen toteaa.