Jani Hirvinen kehittää droneja Thaimaassa: ”Monet tekevät enemmän tulosta kuin me teknologian luojat”

Jani Hirvisen ilmailu-ura alkoi jo kohdussa, kun äiti sai lentolupakirjan. Pojasta tuli miehittämättömien laitteiden huipputason kehittäjä, jonka osaamista hyödyntävät Nasa ja Interpol.

Bangkokin esikaupunkialueella tavallisessa talossa tummien lasiovien takana oleva työpaja näyttää verstaalta, jossa tehdään töitä kädet rasvassa.

Katosta roikkuvat prototyyppipikkukopterit ja lentokoneet, dronet eli miehittämättömät kauko-ohjattavat ilma-alukset tekevät pajasta ainutlaatuisen. Jokainen drone on valmistettu työpajassa alusta loppuun asti.

Valmistusprosessista ja suunnittelusta vastaa Jani Hirvinen, 48, jota usein kutsutaan drone-ekspertiksi.

– Oikeastaan vihaan drone-sanaa. Kyseessä on miehittämätön laite, joita on olemassa veden alla ja päällä kulkevia sekä maan päällä ja ilmassa kulkevia. Teemme täällä näitä kaikkia, Hirvinen sanoo.

Lasivitriinissä on esillä valokuvia ja Hirvisen saamia tunnustuspalkintoja. Niistä viimeisin ja mieluisin on viime vuoden kesältä, jolloin Hirvinen vastaanotti Kiinassa drone-maailmankonferenssissa arvostetun innovaatiopalkinnon.

Hirvisen lisäksi maailmassa on vain neljä vastaavan palkinnon saajaa. Palkinto myönnettiin Hirvosen pioneerityöstä kansainvälisen ArduPilot-organisaation johtajana.

Jani Hirvisen äiti sai lentolupakirjan raskauden loppuvaiheessa Jania odottaessaan, joten poika kertoo aloittaneensa ilmailu-uransa periaatteessa jo ennen syntymäänsä. Isä Raimo Hirvinen on eläkkeellä oleva lentäjä, lentokonesuunnittelija ja lennonopettaja.

– Olen lentänyt paljon, mutta minulla ei ole lentolupakirjaa. Lapsuus tuli vietettyä Suomen siviililentokentillä, Hirvinen toteaa.

Nykyään Hirvisen ilmailu-ura keskittyy miehittämättömien lentävien laitteiden suunnitteluun, rakentamiseen ja lennättämiseen.

– Kehittämistyö on intohimoni. En ole rannoilla makaavaa tyyppiä. Olen aina keskittynyt tekemään pioneerityötä, jossa haittana ovat pienet tulot ja suuret menot. Monet tekevät huomattavasti enemmän tulosta kuin me teknologian luojat.

Hirvinen oli jo lapsena omaperäinen ajattelija, joka rakasti teknologisia haasteita ja uuden rakentamista.

– Rakensin ensimmäisen elektroniikkasarjan noin viisivuotiaana, kahdeksanvuotiaana sain ensimmäisen tietokoneen, joita 80-luvun alussa oli Suomessa todella vähän.

Raimo-isä matkusti paljon ja toi pojalleen tuliaisiksi teknologian alan uutuuksia usein vain hetki niiden markkinoille ilmestymisen jälkeen.

– Ensimmäisenä koulupäivänä otin mukaan yleismittarin ja tutkin luokkahuoneen sähköpistokkeet, joiden totesin olevan asennettu aivan päin honkia, Hirvinen muistelee.

Yläasteen alkaessa Hirvinen puhui jo useita kieliä ja opetti lukion opettajille tietojenkäsittelyä sekä toimi aktiivisesti koulun tietokonekerhossa.

– Peruskoululla ei ollut minulle paljoa annettavaa. Suoritin tutkinnon ammattikoulussa mekaniikkalinjalla, Hirvinen kertoo.

Koulutuksen puute ei ole ollut menestyksen esteenä. Ennen kuin Hirvinen ryhtyi kehittämään lentävien miehittämättömien laitteiden teknologiaa ja ohjelmistoja, hän oli 90-luvulla ensimmäisiä suomalaisia verkkosivujen suunnittelua ja web-palveluhotelleja tarjoavia yrittäjiä.

Hirvinen on asunut Bangkokissa osa-aikaisesti lähes parikymmentä vuotta ja pysyvästi yli kymmenen vuotta. Hänen thaimaalainen vaimonsa on kauppatieteiden maisteri Thaimaan kauppakorkeakoulusta. Perheessä on neljävuotias tytär ja kaksivuotias poika.

– Tytär on jo pidempään rakennellut elektroniikkasarjoja ja poika harjoittelee samoilla robotiikkakäsillä kuin minä 80-luvun alussa, Hirvinen kertoo.

Hän esittelee ylpeänä videota, jossa tytär osaa ojentaa hänelle työpajassa oikeita työkaluja ja tarvikkeita vaikka yltää varpaille noustessaan vain juuri ja juuri työpöydän tasolle.

– Yritän löytää mahdollisimman paljon aikaa lapsille. Välillä se on vaikeaa, koska työpäiväni ensimmäinen kokous voi alkaa jo ennen aamuviittä sillä suurin osa kehittäjätiimistäni on eri aikavyöhykkeillä, Hirvinen kertoo.

Työ vie ajan myös harrastuksilta, joten leijasurffaus ja laskuvarjohypyt ovat jääneet viime vuosina vähälle.

Työhuoneessa Hirvisellä on joitain hänen ensimmäisiä tietokoneitaan ja matkapuhelimiaan.

– Vaikeahan tätä on käsittää; maailma on muuttunut minun elinaikanani uskomattoman paljon. Ajattele, tähän pikkusormeni kynttä pienempään metallinpalaan mahtuu vanhojen McDouglas DC-10 -koneiden ohjaamon tietokoneiden laskentateho!

Hirvinen odottaa mielenkiinnolla lähitulevaisuuden innovaatioita, joita hän nimittää ”täydelliseksi mullistukseksi”.

– Maa 5.0 on tulossa ja lujaa. Elokuvista tutut lentävät autot ja muu vastaava teknologia ovat jo olemassa. Ainoa hidaste on energiavarastojen kehittymättömyys. Tämäkin muuttuu pian, Hirvinen kertoo.

Innoittajikseen Hirvinen nimeää Einsteinin, Newtonin ja matemaatikko-fyysikko Daniel Bernoullin. Stephen Hawkingia Hirvinen kunnioittaa syvästi.

– Olen ollut aina heittäytyjä ja olen hyödyntänyt kaikkea kokemustaustaani työssäni. Minulle on tärkeää oppia ja kokeilla joka päivä jotain uutta. Mottoni on: “Ei ole ongelmia, on vain ratkaisuja.”