Vain 24 prosenttia suomalaisista pitää luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä merkittävänä uhkana.

Tulos käy ilme ympäristöministeriön ja luonnon monimuotoisuuden parissa työskentelevän poikkihallinnollisen viestintäryhmän tilaamassa kyselyssä. Kyselyyn vastasi 1 008 henkilöä. Kyselyllä selvitettiin suomalaisten suhdetta luontoon ja sen monimuotoisuuden turvaamiseen.

Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) biodiversiteettiasiantuntija Riku Lumiaron mielestä asia on kuitenkin erittäin tärkeä.

– Kaikki, mitä on ulkona ja maailmassa, perustuu luonnon monimuotoisuuteen. Esimerkiksi ruokamme on sidoksissa luontoon ja maaperän mikrobeihin. Jos ei ole monimuotoista luontoa, taudinaiheuttajat saattavat runsastua ja tätä kautta satoja tuhoutuu. Jos esimerkiksi hämähäkki häviää, se ei ole enää saalistamassa tuhohyönteisiä. Näin tuhohyönteiset pääsevät sitten lisääntymään.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

Ruoantuotantoamme eivät vaaranna Lumiaron mukaan ainoastaan tuhohyönteiset. Ravintoamme uhkaavat myös torjunta-aineet, joiden laajamittainen käyttö Euroopassa ja Kiinassa on vähentänyt pölyttäjähyönteisten määrää.

Lumiaro kertoo, että Kiinassa on jouduttu paikoin pölyttämään ravintokasveja jopa käsin.

– Paljonkohan omenakilo maksaisi, jos täällä jouduttaisiin käsin pölyttämään omenapuita?

Suomessa pölyttäjähyönteisten joukkokatoja ei ole hänen mukaansa havaittu, mutta täälläkin pölyttäjien määrät ovat vähentyneet.

Luonnon monimuotoisuuden väheneminen ei vaikuta ainoastaan ravintoomme – se vaikuttaa myös terveyteemme.

– Tutkimuksissa on havaittu, että monipuolinen mikrobiympäristö edistää ihmisen terveyttä. Se muun muassa vähentää allergioita ja edistää muutenkin hyvinvointiamme.

Lumiaro sanoo, että vähäinen huoli lajien kadosta saattaa johtuu siitä, että luonnon monimuotoisuuden vähenemisestä ei ole kampanjoitu ja kirjoitettu lehdissä samalla tavalla kuin esimerkiksi ilmastonmuutoksesta tai merien muoviongelmasta.

Suomessa on tällä hetkellä yli 2 200 uhanalaista lajia. Monet näistä lajeista ovat pieniä metsissä ja perinnemaisemissa eläviä eliöitä, kuten sieniä, sammalia ja kovakuoriaisia. Tästä syystä biodiversiteetin köyhtyminen on vaikeasti havaittavissa. Kyse on kuitenkin erityisen tärkeästä asiastaan, painottaa Lumiaro.

– Yhden lajin menetys ei ole vielä vaarallista, mutta on eri asia, kun lajeja katoaa sata. Olen verrannut asiaa lentokoneeseen. Koneesta voi pudota osia jonkin verran ja lentokone jatkaa lentoaan, mutta jossain vaiheessa tulee raja. Sama on luonnon kanssa. Emme tiedä, koska luonto alkaa todella häiriintyä.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

– Kyse on myös peruuttamattomasta asiasta. Kerran menetettyjä lajeja ei voida enää ennallistaa.

Luonnon monimuotoisuuden köyhtymiseen vaikuttaa erityisesti lajien elinympäristöjen häviäminen ja pirstaloituminen.

Metsätaloudella on myös oma osansa lajien vähenemisessä.

Talousmetsissä kasvaa yleensä vain kahta tai kolmea eri puulajia, kun taas vanhoissa luonnontilaisissa metsissä kasvaa 5–10 puulajia. Muutenkin luonnontilaisen metsän lajisto on talousmetsää huomattavasti monipuolisempi. Monille lajeille erityisen tärkeää lahopuutakin on talousmetsissä erittäin vähän.

– Lahopuu kerätään talousmetsistä pois. Yhdessä lahopuussa voi elää jopa 800 eri lajia, ja nämä pieneliöt ovat erityisen tärkeitä luonnon tasapainon kannalta. Ne toimivat loisina, petoina ja pölyttäjinä. Ja yhdessä ne pitävät luonnon monimutkaista vuorovaikutusketjua yllä, Lumiaro kertoo.

Talousmetsät ovat myös usein luonnontilaisia metsiä nuorempia. Vanhan, yli satavuotiaan männyn kaarnan alla on Lumiaron mukaan hyönteisillä oma elinympäristönsä. Sellaista ei talousmetsien nuorten mäntyjen kaarnan alla ole.

Nykyään puhutaan paljon ilmastonmuutoksesta ja muovien täyttämistä meristä. Luonnon monimuotoisuuden väheneminen on jäänyt paljon vähemmälle huomiolle.

– Tätä ei ole pidetty aiemmin merkittävänä uhkana. Suomessa tilanne on hyvä verrattuna moniin muihin maihin, mutta myös meillä ollaan menossa alamäkeen.

Lumiaro mainitsee, että sään ääri-ilmiöt on helppo havaita, kun taas luonnon monimuotoisuuden väheneminen on vaikeammin havaittavissa. Se on ikään kuin piilossa.

Onneksi jokainen voi vaikuttaa luonnon monimuotoisuuteen.

Suomessa on satojatuhansia pihoja. Siellä voi suosia luonnonkasveja tai rakentaa vaikkapa pölyttäjähotellin. Pölyttäjähotelli on villipölyttäjille tarkoitettu suojapaikka, jonka voi rakentaa esimerkiksi poraamalla koivupölkkyyn reikiä tai asettamalla pihalle avonainen maitotölkki, jonka sisällä on kuivia korsia. Pölyttäjähotelleja tarvitaan nykyään, koska villipölyttäjille ei ole pihamailla riittävästi sopivia suojaisia paikkoja.

Jatkuu mainoksen jälkeen Mainos päättyy

– Metsänomistajat voivat puolestaan harrastaa metsissään pehmeämpää metsätaloutta ja jättää lahopuuta metsään. Myös lihansyöntiä vähentämällä voi hillitä sademetsien hakkuita, luettelee Lumiaro.