Huhtikuun kuudennen päivän aamuna vuonna 1918 Tampere oli täynnä savuavia raunioita ja kaduilla lojuvia ruumiita. Aseisiin olivat tarttuneet sekä amatöörit että sotilaskoulutusta saaneet miehet. Myös naisia ja lapsia oli osallistunut sotatoimiin. 2000 ihmistä oli saanut surmansa taistelussa. Ja lisää uhreja sota vaati kaupungin valtausta seuranneissa rankaisutoimissa ja vankileireillä. Yhteensä sisällissodan taisteluissa, muun terrorin ja väkivallan uhreina ja sodan jälkeisillä vankileireillä Suomessa kuoli lähes 40 000 ihmistä.

Suomen sisällissota oli osa Eurooppaa 1900-luvun alussa koetellutta konfliktien sarjaa. Sen taustalla oli sisäisiä syitä, mutta myös Venäjän vallankumous, ensimmäinen maailmansota ja Saksan valtapyrkimykset ajoivat Suomea kriisiin. Sota kesti vain hieman yli kolme kuukautta, tammikuun lopulta toukokuun puoliväliin, mutta se jätti syvät arvet suomalaiseen yhteiskuntaan. Sota oli valkoisen armeijan ja punakaartien välinen verinen valtataistelu, johon myös ulkovallat sekaantuivat. Venäläisiä oli mukana lähinnä punaisella puolella, saksalaiset puolestaan tukivat sodan loppuvaiheessa valkoisia. Valkoisilla oli apunaan myös ruotsalaisia vapaaehtoisia.

Sodan alettua tammikuun lopulla Etelä-Suomi oli punakaartin hallinnassa. Sen Kansanvaltuuskunta toimi Helsingissä. Suomen senaatti eli hallitus oli paennut Vaasaan, sen asevoimina toimivat valkoiset joukot.

Tampere teollisuuskaupunkina oli punaisten tärkein tukikohta, jonka ympärille valkoisten saartorengas alkoi maaliskuussa kenraali Mannerheimin johdolla kiristyä. Tampereella käytiin maalis–huhtikuussa sodan ratkaisevimmat taistelut. Niihin osallistui noin 16 000 valkoista ja 14 000 punaista taistelijaa. Sota on edelleen Pohjoismaiden suurin kaupunkitaistelu.

Vapriikin Tampere 1918 -näyttely kertoo sodasta Tampereen näkökulmasta, siitä mitä kaupungissa tapahtui keväällä 1918 – puolueettomasti ja asiantuntevasti. Näyttely antaa puheenvuoron niin punaisille, valkoisille kuin lukuisille puolueettomille sivustakatsojillekin.

Tampere 1918 -näyttelyssä on esillä todistusvoimainen kokonaisuus keväällä 1918 heti sodan loputtua taistelupaikoilta ja kaupungin kaduilta kerättyä esineistöä. Esineistön keräsi silloinen Hämeen museon hoitaja Gabriel Engberg. Näyttely tuo esille myös laajan 100 vuoden aikana kertyneen kuva-aineiston Vapriikin kuva-arkistosta.

Oheisohjelmaa

Uudistunutta näyttelyä juhlistetaan avajaisviikonloppuna pääsylippu- ja kirjatarjouksin. Tarjolla on myös yleisöopastuksia sekä musiikkia. Näyttelyyn liittyvä luentosarja alkaa keskiviikkona 31. tammikuuta 2018. Tampere 1918 -näyttelyjulkaisun kolmas, täydennetty painos on myynnissä Vapriikin museokaupassa.