Etelä-Savossa Joroisten Kaitaisten kylällä pellot kylpevät aikaisin aamulla usvassa. Syyskuun aamut ovat pimeitä, mutta Kauton perheen talo pilkottaa selvästi peltojen keskellä, sillä siellä palavat jo valot. Osa perheestä on herännyt ennen aamukuutta.

Perheen ekaluokkalaisen Viljami Kauton koulupäivä alkaa yhdeksältä. Matkaan Viljami lähtee jo reilusti ennen kello kahdeksaa, sillä matkaa kouluun on 26 kilometriä.

Jos nyt elettäisiin syysaamua vuonna 2016, Kauton perheen lapset vasta heräilisivät. Vielä vuosi sitten kuuden kilometrin päässä oli lähikoulu, mutta Kaitaisten koulu lakkautettiin.

Viljami sulkee kotioven ja astelee yhdessä isosiskonsa kanssa pihan laidalle polkupyörien luo. Sisarukset polkevat peräkkäin maitokopille, josta taksi poimii kaksikon kyytiin.

– Aamuisin väsyttää aika paljon. Matka on ihan kiva, mutta vähän rankka, jos ei ole pyörää, Viljami pohtii maitokopilla.

Viljamilla menee matkoihin päivässä edestakaisin yhteensä yli kaksi tuntia. Joskus Viljami ei voi pyöräillä maitokopille, ja silloin matkaan menee kauemmin. Viljamin ja sisarusten koulumatkaan kuluva aika mahtuu juuri ja juuri lain sallimaan rajaan.

"Vaikutuksia lapsiin ei ole riittävästi arvioitu"

Laki määrittää, että alle 13-vuotiaan lapsen koulumatka saa kestää korkeintaan kaksi ja puoli tuntia. Yli 13-vuotiaan koulumatka saa kestää kolme tuntia. Suomessa koulukuljetuksen piirissä on päivittäin noin 120 000 lasta.

Lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttila vaatii lakiin muutosta. Hänen mukaansa lapselle kohtuullinen koulumatka ajassa mitattuna on korkeintaan kaksi tuntia.

– Jokainen aikuinen voisi miettiä, miltä tuntuisi viettää päivittäin matkalla työpaikalle kahdesta ja puolesta tunnista kolmeen tuntiin. Vaikutuksia lapsiin ei ole riittävästi arvioitu, Kurttila toteaa.

Itä-Suomen aluehallintoviraston opetustoimen ylitarkastaja Kari Lehtola on Kurttilaa tiukemmalla linjalla. Hänen mielestä lakia pitäisi muuttaa niin, että lapsen edestakainen koulumatka saisi kestää korkeintaan puolitoista tuntia.

Lehtola sanoo, että nykyisen lainsäädännön toteutumista ja vaikutuksia ei ole tutkittu riittävästi.

– Koulumatka-aikoja ei ole seurattu. Tosiasiassa matkat ovat pidentyneet. Sitä ei vaan kukaan tee näkyväksi, koska tutkimuksia ei ole. Kunnat ovat karsineet koulumatkareittejä ja pidentäneet jäljellä olevia. Jos autolla kestää matka puoli tuntia, kunnanvaltuutettu tekee päätöksiä sen pohjalta. Tosiasiassa se matka tänä päivänä kestää hyvin monella lähelle kaksi ja puoli tuntia päivässä, Lehtola väittää.

Asiantuntijat: Koulupäätöksissä lapsen näkökulma loistaa poissaolollaan

Koulujen lakkautuksista seuraa usein lapsille pidempiä matkoja uuteen kouluun. Viime vuonna Suomessa lakkautettiin ennätysvähän kouluja. Esimerkiksi Itä-Suomessa lakkautettiin ainoastaan Joroisten Kaitaisten koulu.

Lehtola väittää, että kunnat ovat laiminlyöneet lapsen näkökulman tutkimisen lakkautuksista päätettäessä.

– Väitän tässä rohkeasti, että kunnat ovat pohtineet tätä ja valinneet pienemmän oikeuspahan. Kunnat eivät ole kuulleet lapsia, joita lakkautukset koskevat. Lapset todennäköisesti vastustaisivat, niin näyttäisi se aika rumalta, että kunta on toiminut vastoin lasten mielipiteen. Sitten on tehty päätös, että ei kuulla lapsia ollenkaan, Lehtola väittää.

Lapsiasiavaltuutettu Kurttila on samoilla linjoilla.

– Lapsen arkea ei ole mietitty. Yhteydenotoista tulee myös ilmi se, että koulukuljetukset herättävät huolta myös niiden lasten osalta, jotka asuvat kaupunkialueella. Koulukuljetuksiin käytettävä aika muodostuu myös siellä pitkäksi. Taustalla ovat kilpailutukset, kuljetukset vedetään tiukille. Kysymys on kuntien priorisoinnista, Kurttila kertoo.

Tutkimusta kaivataan koululakkautusten säästöistä

Lehtola kaipaisi tehdyistä ratkaisuista puhdasta tutkimustietoa. Lehtola haluaisi nähdä tutkimuksia esimerkiksi siitä, minkälaisia vaikutuksia tehdyillä ratkaisuilla on lapsiin ja talouteen.

– Peräänkuulutan sitä, että opetus- ja kulttuuriministeriö antaisi nyt toimeksiantoja, että saataisiin kunnon tutkimuksia säästöjen realisoitumisesta sekä siitä, mikä vaikutus koulumatkojen pitenemisellä on ollut oppitulosten heikkenemiseen.

– Ylivoimaisesti eniten koulutuskustannukset ovat nousseet, yllätys yllätys, perusopetuksessa. Jotain mätää näissä laskelmissa täytyy siis olla. Mikä selittää sen, että kun on haettu voimakkaasti säästöjä kouluja lakkauttamalla, näyttäisi siltä, että säästöt eivät realisoidu, Lehtola pohtii.

Myös lapsiasiavaltuutettu Kurttila suhtautuu kriittisesti siihen, onko koululakkautuksista seurannut kunnille säästöjä.

– Säästötarpeet ovat taustalla, mutta emme ole pystyneet paikallistamaan, että säästöjä olisi saatu aikaan.

"Tylsintä on bussin odottaminen"

Joroisten Kaitaisten kylällä taksimatka on päättynyt bussipysäkille. Lapset odottavat bussia istuen katoksessa.

– Tylsintä koulumatkalla on bussin odottaminen, Viljami kertoo.

Yle

Bussikyyti lähenee Joroisten kirkonkylää ja kello on melkein yhdeksän. Viljami laskeutuu bussista. Matkaan on mennyt tunti.

Viljami, entäs jos itse saisit päättää, niin minkälainen sinun koulumatka olisi?

– No kymmenen kilometriä ja sen menisin taksilla, Viljami hymyilee ja häviää lasten joukkoon Joroisten yhtenäiskoulun pihalle.