Meteorologit: ”Mielenkiintoista... sikäli jännää... jännittävää”

Kirous vai pirullinen juoni?

Ei tarvitse olla kovin tarkkaavainen sääntarkkailija, kun on huomannut Suomen yli pyyhkivän myrskyisiä ja vähemmän myrskyisiä matalapaineita muutaman vuorokauden välein. Yllä olevalta videolta nähdään lähipäivien sääennuste.

Yksi on parhaillaan menossa, kun eletään maanantaita.

Monta on tulossa.

– Mielenkiintoista, että on päästy näin säännölliseen rytmiin, tunnustaa Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi Ari Mustala.

– Ja sikäli jännää, että syvät matalat ovat osuneet viikonloppuihin, kuten seuraavakin, Mustala lisää.

Mustalan katse hakeutuu sääkartalle ja matkaa yli pohjoisen Atlantin, lähelle kaukana siintävää Kanadan rantaviivaa.

– Samanlaiselta tämä näyttää, sieltä ne tulevat, vauhdilla.

Mustalan mukaan elämme parhaillaan läpi tiettyä talvista säätyyppiä, jossa polaaripyörre on vahva, ja matalapaineet kiertävät sitä. Kun päästään kevääseen, polaaripyörre hajoaa ja matala- ja korkeapaineiden liikkeet muuttuvat, koska lämpötilaerot pienenevät säteilyn lisääntyessä napa-alueilla.

Sinne on vielä matkaa.

Usein luonnossa asiat ovat säännöllisen epäsäännöllisiä tai epäsäännöllisen säännöllisiä, mutta nyt on ajauduttu lähes kohtalonomaisen kammottavalta tuntuvaan tilanteeseen, jossa kaikki onkin säännöllisen säännöllistä, jopa kaikkien viikonloppujen meneminen pilalle.

Outoa?

Kuka niitä matalia sieltä oikein lähettelee, Forecan meteorologi Anna Latvala?

– Tilanne on nyt se, että Pohjois-Atlantilla merivesi on lämmintä ja pohjoisempana Jäämerellä on kylmää ja siinä välissä muodostuu paljon matalapaineita ja ylempänä ilmakehässä virtaus on voimakkaasti lännenpuoleinen ja Suomessa lounaanpuolinen.

– Se syöttää meille matalapaineita yksi toisensa jälkeen.

Onko lisää tulossa taas parin päivän päästä?

– Käytännössä on. Seuraava tulee huomenna tiistaina. Se on vähän heikompi.

Entä sitä seuraava?

– Tiistain ja keskiviikon jälkeen on vähän korkeamman paineen hetki torstaina, mutta seuraava tulee jo perjantaina ja perjantaina ja lauantaina satelee jälleen ja tuulikin on voimakasta.

Näkyykö kristallipallossa jo sitäkin seuraava?

– Hetkinen vaan, seuraava on maanantaina, mutta se on sillä rajalla, yltääkö se Suomeen asti.

Entä sitä seuraava?

– Se tulee taas parin päivän päästä.

Miksi ne tulevat parin päivän välein eivätkä tiheämmin tai harvemmin?

– Parista päivästä kolmeen päivään on aika tyypillinen matalapainetilanteissa.

Miksi?

– Ne muodostuvat Atlantilla, ehtivät kehittyä ja tulla tänne, ja seuraava alkaa muodostua, kehittyy ja yltää tänne.

Kuka sen päättää, että nyt lähdetään menemään ja lopetetaan kehittyminen?

– Se on käytännössä säätilanne, joka pystyy synnyttämään niitä. Kun ne pääsevät lämpimän meren päälle, ne alkavat voimistua, ja kun ne pääsevät Suomeen asti, seuraava voimistuu jo.

Eikö se ole jännittävää, että välit ovat niin tasaisia?

– Onhan se todellakin, että muutaman päivän välein sää muuttuu, on viileämpi hetki, ja sitten taas lauhaa ja sataa.

Jos ne malttaisivat kerätä voimaa vähän kauemmin ja tulisivat viiden päivän välein, olisivatko ne vielä rajumpia?

– Ei se loputtomiin kestä se kehittyminen merellä, ja matalan elinkaari. Se alkaa täyttyä ja heikentyä. Kun ne pääsevät Suomeen, ne ovat yleensä jo heikentyneitä.

Kuolevia matalapaineita?

– Yleensä, joskus ne tosin syvenevät vasta Suomen päällä, mutta yleensä voimakkaimmat tuulet jäävät Pohjois-Atlantin ympärille kuten Denniksellä Islannissa, Norjassa ja Brittein saarilla.

Löytyikö meteorologeilta vastaus matalapaineiden säännölliseen rytmiin?

Sitä voi kukin miettiä itse tykönänsä.