Minna Helteen siirtyminen sovittelijasta työnantajien puolelle herätti viikonloppuna kovaa kritiikkiä. Julkisoikeuden professori Tomi Voutilainen pitää Helteen lähtöön liittyvää arvostelua täysin oikeutettuna. Kuva: Joel Maisalmi

Uudelle valtakunnansovittelijalle voidaan tehdä karenssisopimus, jolla rajoitetaan virkatehtävässä saadun tiedon hyödyntämistä uudessa palvelussuhteessa. Julkisoikeuden professori pitää Helteen lähtöön liittyvää arvostelua täysin oikeutettuna.

Uudelle valtakunnansovittelijalle saatetaan tehdä karenssisopimus, jolla rajoitetaan virkatehtävässä saadun tiedon hyödyntämistä uudessa palvelussuhteessa.

– Aiomme tutkia, onko tarvetta ja juridiset edellytykset karenssisopimuksen tekemiselle uuden valtakunnansovittelijan nimityksen yhteydessä, työ- ja elinkeinoministeriön henkilöstö- ja hallintojohtaja Heidi Nummela kertoo Lännen Medialle.

Minna Helteelle tällaista sopimusta ei tehty vuoden 2015 alussa, kun hän aloitti valtakunnansovittelijana. Nummela toteaa, että karenssisopimusta koskeva sääntely ei ollut tuolloin vielä nykymuotoisena voimassa, sillä lakimuutos tuli voimaan vuoden 2017 alusta.

Helteen siirtyminen sovittelijasta työnantajien puolelle herätti viikonloppuna kovaa kritiikkiä. Työntekijöitä edustavan Rakennusliiton puheenjohtaja Matti Harjuniemi syytti Ilta-Sanomissa Hellettä puolueellisuudesta, joka paljastui jo kevään neuvotteluissa.

Helle aloittaa kesäkuun alussa Teknologiateollisuus ry:n työmarkkinajohtajana. Hän jätti eroilmoituksen valtakunnansovittelijan työstä reilut viikko sitten 27.4.

Karenssisopimuksella on Heidi Nummelan mukaan tarkoitus suojata salassa pidettäviä tietoja, esimerkiksi yrityssalaisuuksia liiketoimintaan liittyen.

– Valtakunnansovittelijan työssä tiedot ovat pääsääntöisesti yksittäisiin neuvottelutilanteisiin liittyviä sopimustulkintakysymyksiä. Tietojen laatu ei välttämättä ole sellaista, että ne edellyttävät karenssisopimusta.

Karenssisopimuksen tekemistä Helteelle ei harkittu silloin, kun lainsäädäntö tuli voimaan eli kesken Helteen kauden. Nummelan mukaan sopimukset tehdään silloin, kun virka täytetään.

Itä-Suomen yliopiston julkisoikeuden professori Tomi Voutilainen arvioi, että nyt on ajankohtaista miettiä, tarvitseeko uusi valtakunnansovittelija karenssisopimuksen.

– Kun uutta valtakunnansovittelijaa lähdetään etsimään, pitää arvioida, onko tällaiselle sopimukselle tarve. Kun vielä on määräaikaisesta tehtävästä kyse, niin karenssisopimus tarvitaan erityisesti.

Tomi Voutilainen pitää Helteen lähtöön liittyvää arvostelua oikeutettuna.

– Ihan oikeutetusti on esitetty kysymyksiä, onko toimittu neutraalisti erityistä luottamusta edellyttävässä tehtävässä, jossa arvioidaan tasapuolisesti kummankin osapuolen etuja.

Voutilaisen mukaan ei ole ihme, että syntynyt tilanne herättää keskustelua riippumatta siitä, onko tullut mitään ongelmaa.

– Onko sovittelija pystynyt toimimaan neutraalisti, kun on siirtymässä toisen neuvotteluosapuolen palvelukseen? Miten hän on toiminut siinä tilanteessa, kun neuvotteluja vielä käytiin keväällä ja hän on tiennyt siirtymisestä?

Voutilaisen mukaan sitä ei kuitenkaan suoraan pystytä edes näyttämään, onko tilanne tosiasiallisesti vaikuttanut neuvotteluihin.

Positiivisena Voutilainen näkee sen, että Helle toi lähtönsä esille ja jätti kautensa kesken.

– Huonompi juttu olisi ollut, jos hän olisi ollut kautensa loppuun ja ilmoittanut sitten siirtyvänsä.

Minna Helle huomautti Lännen Medialle maanantaina, että hänellä ei ollut velvoitetta olla kauttaan päivälleen loppuun saakka.

– Itse asiassa työmarkkinajärjestöt ovat varautuneet kauden jäämiseen kesken seuraavan sovittelijan valinnasta tehdyssä sopimuksessa syksyltä 2014.

Aiemmin Helle vakuutti, että sovittelija ei vie luottamuksellisia riskitietoja työnantajien pöytiin (LM 27.4.)

Valtion virkamieslakiin alettiin vaatia muutoksia muutama vuosi sitten.

Sytykkeenä toimi mm. tapaus, kun Helsingin sosiaali- ja terveystoimesta vastannut apulaiskaupunginjohtaja Laura Räty siirtyi Terveystalon liiketoimintajohtajaksi.

Virkamieslakiin tuli muutoksia 1.1.2017. Karenssisopimuksella rajoitetaan virkatehtävässä saadun tiedon hyödyntämistä uudessa palvelussuhteessa.

Virkamiehellä on joka tapauksessa palvelussuhteen jälkeen vaitiolovelvollisuus ja hyväksikäyttökielto julkisuuslain mukaisesti.

Helteestä tehtiin maanantaina kaksi kantelua. STT kertoi maanantaina, että Helteestä on tehty kantelut oikeuskanslerille ja eduskunnan oikeusasiamiehelle.

Oikeuskanslerille tehdystä kantelusta kertoi ensin Demokraatti. Oikeusasiamiehelle tehdystä kantelusta taas uutisoi Uusi Suomi.

Oikeuskanslerille tehty kantelu koskee Helteen mahdollista esteellisyyttä valtakunnansovittelijana ennen hänen irtisanoutumistaan. Kantelun teki yksityishenkilö.