Koordinaationeuvostojen tavoitteena ei ole venäläisten kotouttaminen uusiin kotimaihinsa, vaan heidän pitämisensä Moskovan vaikutuspiirissä.

Toimitukseen tuli lokakuun 2018 lopussa yhteydenotto huolestuneelta venäläiseltä maahanmuuttajalta. Asia koski Faroa, Suomessa toimivaa venäjänkielistä järjestöä.

”Faro perustaa viidennen kolonnan Suomeen”, hän kertoi.

”Haluamme informoida teitä siitä, että tiettyjen maahanmuuttajajärjestöjen edustajista koostuva koalitio aikoo kokouksessa perustaa Suomeen 5. kolonnan, joka toimii Venäjän suurlähetystön, Venäjän ulkoministeriön ja Putinin hallinnon alaisuudessa.”

Espanjalaisen fasistikenraalin Emilio Molan ja sittemmin kirjailija Ernest Hemingwayn teoksen tunnetuksi tekemä viides kolonna -termi viittaa salaiseen ryhmään, joka toimii esimerkiksi valtion sisällä valtiota vastaan.

Mistä vinkkaajan kovassa väitteessä on oikein kyse? Sen selvittämiseksi pitää ensin kerrata viime vuosien tapahtumia.

Faro on vuonna 2000 perustettu järjestö, jonka tehtävänä on ollut toimia kattojärjestönä Suomen lukuisille venäjänkielisille maahanmuuttajayhdistyksille. Suomessa on arviolta 70 000 venäjää äidinkielenään puhuvaa, ja heillä on kaikkiaan noin sata kulttuuri- ja muuta yhdistystä eri puolilla Suomea.

Keskeinen rahoittaja on ollut Raha-automaattiyhdistyksen perillisenä kentälle vuonna 2016 tullut STEA eli Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus.

Sen avustusten painopiste on siirtynyt niille yhdistyksille, jotka haluavat tehdä ruohonjuuritason kotouttamis- ja sopeuttamistyötä suomalaiseen yhteiskuntaan ilman Venäjä-kytköksiä.

Vielä vuonna 2013 Faro-järjestö sai Raha-automaattiyhdistykseltä peräti 236 000 euron rahoituksen. Sittemmin yhteiskunnan rahahanat ovat kuivuneet: tänä ja ensi vuonna tuki on enää 60 000 euroa.

Nykyään tuki virtaa toiselle, vasta vuonna 2015 perustetulle kattojärjestölle eli Suomen venäjänkielisten keskusjärjestö eli SVK:lle. Sen kokonaisrahoitus nousi tänä vuonna 255 000 euroon.

Molempien kattojärjestöjen tavoitteena on ylläpitää venäjän kieltä ja kulttuuria Suomessa. Yhdessä asiassa järjestöt kuitenkin eroavat toisistaan.

Uuden järjestön tehtävänä on ennen kaikkea kotouttaa venäjänkieliset suomalaiseen yhteiskuntaan. Vanhassa järjestössä painopiste on ollut Venäjä-yhteyden säilyttämisessä.

Sen edustajia on ollut mukana myös niin sanotussa maanmiestoiminnassa, jonka tavoitteena on sitoa venäläiset myös ulkomailla Venäjän piirin.

Virallisesti rahoitusmuutosten taustalla ovat Faron toiminnassa paljastuneet taloudelliset epäselvyydet. Liiton maine sai kolauksen joulukuussa 2012, kun Etelä-Saimaa-lehti paljasti Faron ja sen jyväskyläläisen Mosaiikki-jäsenyhdistyksen veljeilyn Venäjän valtion kanssa.

Jo edellisenä vuonna RAY:n tarkastuksessa Mosaiikista oli paljastunut rahoitus- ja muita ongelmia. Tästä huolimatta RAY vain kasvatti rahoitustaan yhdistykselle.

Vasta 2016 tehty uusi, vakavia yhdistyslain vastaisuuksia paljastanut STEA:n tarkastus sai rahoittajassa aikaan vipinää.

Mosaiikki sai vuodelle 2018 viimeisen avustuksensa toiminnan alasajoon, eikä lisärahaa ole tulossa. Virallinen rahoituksen lopettamisen syy on toiminnan tehottomuus.

Myös Faron rahoituksen vähenemisen syyksi on kerrottu tehoton ja epämääräinen tukien käyttö. STEA kävi viimeksi Farossa tarkastuskäynnillä lokakuussa 2017.

Tarkastusraportin mukaan Faron käytännön tulokset ovat minimaalisia, eivätkä yhdistyksen edustajat täysin kyenneet selvittämään tarkastajille, mitä järjestön toiminta oli pitänyt sisällään.

Faron olisi pitänyt käyttää STEA:n avustukset täysimääräisesti sosiaali -ja terveysalan maahanmuuttajajärjestöjen toimintaan, mutta Faron oman ilmoituksen mukaan vain alle puolet sen jäsenjärjestöistä ylipäätään toimii sosiaali- ja terveysalalla.

”Järjestö ei ole juurikaan osoittanut kehittämisorientoituneisuutta tai reagoinut aktiivisesti toimintaympäristön muutoksiin”, todetaan STEA:n raportissa.

STEA ei kommentoi näkemystä siitä, että Venäjää lähellä olevien tahojen tukemista olisi tietoisesti vähennetty.

Erityisasiantuntija Niina Pajarin mukaan poliittiset seikat eivät vaikuta avustusharkintaan: rahoitusesitys tehdään avustushakemusten, tuloksellisuus- ja vaikutusselvitysten, mahdollisten tehtyjen tarkastuskäyntien ja vuosiselvitysten perusteella.

Lopullisen rahoituspäätöksen tekee sosiaali- ja terveysministeri.

”Mitään poliittista ohjausta ei ole”, sanoo Pajari.

Uuden keskusjärjestön SVK:n tavoitteena on ylläpitää venäjän kieltä ja kulttuuria Suomessa, mutta ennen kaikkea kotouttaa venäjänkieliset suomalaiseen yhteiskuntaan. SVK:n aktiiveista suuri osa on 30–40-vuotiaita hyvin koulutettuja venäjänkielisiä, joista monet hallitsevat erinomaisesti myös suomen kielen.

Heille ei riittänyt Faron toiminta kaksi kertaa vuodessa pidettävine kokouksineen, vaan he halusivat luoda käytännön ruohonjuuritason toimintaan keskittyvän verkoston.

”Ajatus ei ollut kilpailla Faron kanssa. Halusimme vain, että olisi yksi iso verkosto eikä esimerkiksi 150 erillistä pientä järjestöä, joiden toiminnasta kukaan ei tiedä”, sanoo SVK:n puheenjohtaja Svetlana Chistyakova.

Sihteeri Veronika Kuvshinova sanoo, että järjestö haluaa olla avoin, läpinäkyvä ja ehdottomasti lain mukaan toimiva. Tämän varmistamiseksi SVK:n hallituksessa istuu suomalainen järjestöasiantuntija.

Keskusjärjestöllä ei ole yhtään palkattua työntekijää, vaan SVK toimii vapaaehtoisvoimin.

Aluksi sillä oli vain henkilöjäseniä, mutta nykyisin jäseniksi otetaan myös yhdistyksiä. SVK on alusta pitäen ollut Faroa aktiivisempi Facebookissa ja muualla sosiaalisessa mediassa.

SVK pyörittää julkisella rahoituksella esimerkiksi Hyvis-hanketta yhteistyössä Suomen syöpäyhdistyksen, Astma-, iho- ja allergialiiton sekä ADHD-liiton kanssa. Tavoitteena on muun muassa kouluttaa lääketieteellisen tai sosiaalialan koulutuksen saaneita venäjänkielisiä maahanmuuttajia vertaistyöntekijöiksi.

Lisäksi SVK järjestää Helsingin Pihlajamäessä Graniittitalossa viikoittain lukuisia suomen kielen kursseja, lasten taidepajoja ja liikuntatunteja.

Faron hallituksessa sen sijaan istuu lähinnä eläkeiässä olevia tai sitä lähestyviä venäjänkielisiä maahanmuuttajia. Heistä monet eivät edelleenkään osaa kunnolla suomea, vaikka ovat asuneet Suomessa jopa vuosikymmeniä.

Faron oma toiminta on melko vähäistä, ja virallisten kokousten ohella se on koostunut esimerkiksi satunnaisista seminaareista.

Faron ei tiedetä saaneen suoraan rahoitusta esimerkiksi Venäjän suurlähetystöltä.

Yhdistyksen hallituksessa kuitenkin on ihmisiä, jotka ovat erittäin tiiviisti osallistuneet Venäjän ulkoministeriön ja Venäjän Suomen-suurlähetystön masinoimaan maanmiestoimintaan Suomessa ja Venäjällä.

Maanmiestoiminnan tavoitteena ei ole venäjänkielisten kotouttaminen uusiin kotimaihinsa, vaan ensisijaisesti ylläpitää venäjänkielisten läheisiä suhteita historialliseen kotimaahan eli Venäjään.

Faron hallituksen puheenjohtaja Natalia Nerman oli jälleen loka-marraskuun 2018 vaihteessa Venäjän ulkoministeriön Moskovassa järjestämässä maanmiesten maailmankongressissa, johon osallistui noin 700 delegaattia noin sadasta maasta.

Moskovassa delegaateille puhui presidentti Vladimir Putin. Hän muun muassa muistutti, että joissakin maissa russofobia ja aggressiivinen kansallismielisyys ovat johtaneet venäjänkielisten pelotteluun ja suoranaiseen terrorisointiin.

Putin lupasi maanmiehilleen kaikkialla maailmassa kaiken mahdollisen oikeudellisen ja muun tuen. Hän myös toivotti venäjänkieliset tervetulleiksi takaisin asumaan historialliseen kotimaahansa.

Miksi suomalaisten rahoittaman Faron puheenjohtaja halusi osallistua Moskovan etuja ajavaan Putinin isännöimään tilaisuuteen?

”Faron sääntöihin on kirjattu Venäjän kielen, perinteiden, kulttuurin ja tieteen säilyttäminen. Kongressissa on käsitelty venäjän kielen ja kulttuurin asioita, jotka meitä kiinnostavat”, Nerman ilmoittaa sähköpostitse.

”Minut kutsuttiin paikalle henkilönä, ei järjestön edustajana. Minut kutsuttiin paikalle asiantuntijana. En edustanut Faroa.”

Kaikkein Kreml-mielisimmät Suomen venäjänkieliset henkilöt ovat itse mukana niin sanotussa koordinaationeuvostossa, joka on toiminut Suomessa Venäjän ulkoministeriön aloitteesta ja suurlähetystön tuella vuodesta 2007 lähtien.

Venäjän ulkoministeriö on perustanut vastaavia koordinaationeuvostoja ympäri maailmaa, ja ne ovat olennainen osa Venäjän ulkoministeriön globaalia maanmiestoimintaa. Neuvostojen tavoitteena on pitää venäläiset Moskovan vaikutuspiirissä.

Suomen koordinaationeuvoston maine ryvettyi pahan kerran, kun toiminnassa vuosikausia aktiivisesti ollutta venäjänkielistä maahanmuuttajapariskuntaa alettiin epäillä lukuisista avustuspetoksista ja muista talousepäselvyyksistä.

Asia on parhaillaan syyttäjällä syyteharkinnassa. Suomen Kuvalehti kertoi tapauksesta helmikuussa 2018.

Farolla on ollut läheiset suhteen Suomen koordinaationeuvostoon, ja Faron hallituksen jäseniä on ollut mukana sen toiminnassa. Koordinaationeuvosto on vuosien varrella aktiivisesti pyrkinyt hyödyntämään puolivirallisena venäjänkielisten edustajana Suomessa pidettyä Faroa omassa toiminnassaan.

Jutun jälkeen kolmannen polven maahanmuuttaja, liikemies Kyösti Kosloff, sai Venäjän Suomen-suurlähetystöltä valtuudet perustaa Suomeen uusi koordinaationeuvosto. Tavoitteena oli puhdistaa entisen neuvoston maine.

Tähän hankkeeseen huolestunut venäläistaustainen maahanmuuttaja viittasi yhteydenotossaan, jossa hän epäili, että Suomeen ollaan perustamassa ”viides kolonna”.

Neuvoston perustamistilaisuus järjestettiin 10. marraskuuta Venäjän tiede- ja kulttuurikeskuksessa Helsingissä.

Toimittaja meni paikalle Venäjän tiede- ja kulttuurikeskukseen ennen kokouksen alkua. Tarkoituksena oli kysyä kommentteja tilaisuuden kokoonkutsujalta Kosloffilta.

”Emme halua salata mitään, mutta konferenssi päättää asioista, emmekä ennen kokousta anna lausuntoja”, Kosloff selitti.

Kesken keskustelun paikalle ilmestyi roteva mies, joka ilmoitti tiukasti, ettei toimittaja ole tervetullut.

Pelkästään Andreiksi esittäytynyt mies tarrasi toimittajaa kädestä ja saattoi väkisin ulko-ovelle syyttäen luvattomasta tunkeutumisesta. Tiede- ja kulttuurikeskukseen oli vapaa pääsy, eikä toimittaja edes ollut pyrkinyt kokoussaliin.

Myöhemmin kävi ilmi, että roteva mies oli toinen tilaisuuden kokoonkutsujista, maahanmuuttaja-aktiivi Andrei Monikainen.

Monikainen ei ole juristi, mutta hän muun muassa ylläpitää venäjänkielisille suunnattua oikeusapusivustoa, ja hän on esiintynyt maanmiestilaisuuksissa oikeudellisena neuvonantajana.

”Ei tässä ole mitään sen suurempaa ideologiaa. Mikä ihmisten auttamisessa on väärin?”

Tilaisuuteen osallistui noin 50 venäjänkielisten maahanmuuttajajärjestöjen edustajaa eri puolilta Suomea. Faron seitsemästä hallituksen jäsenestä ainakin neljä osallistui kokoukseen. Faron joulukuussa valitusta uudesta viisijäsenisestä hallituksesta kaksi istuu koordinaationeuvostossa.

Kosloffin johdolla perustettu uusi koordinaationeuvosto ilmoittaa korostavansa avoimuutta toiminnassaan. Se laittoi Facebook-sivuilleen nauhoitteen reilun tunnin kestäneestä ja paikoin kaoottisesta kokouksestaan. Nauhoite kuitenkin poistettiin pian. Syynä oli Kosloffin mukaan videon huono laatu.

Kokouksen päätöslauselman mukaan uuden neuvoston tehtävänä on käsitellä maanmiesten ongelmia Suomessa, vahvistaa venäjän kielen ja kulttuurin asemaa Suomessa, säilyttää Venäjän ”historiallinen muisto” nuorten keskuudessa sekä vahvistaa Suomessa olevien maanmiesten suhteita ”historialliseen kotimaahan”.

Koordinaationeuvosto toimii ikään kuin maan alla: se ei aio virallisesti rekisteröityä yhdistykseksi, eikä sillä ole sen vuoksi voi olla omaa pankkitiliä tai budjettia.

Kosloff korostaa koordinaationeuvoston noudattavan Suomen lainsäädäntöä.

Neuvoston omien uusien sääntöjen mukaan se kuitenkin ”samalla ottaa huomioon Venäjän ulkomailla asuvia maanmiehiä koskevan lainsäädännön sekä Maailman koordinaationeuvoston suositukset”.

”Venäjästä on helppo kirjoittaa negatiivisesti, kun geopoliittinen tilanne on tällainen. Haluamme korjata käsitystä Suomessa asuvista venäjänkielisistä. Lähtökohta on, että toimitaan lakien mukaan, läpinäkyvästi ja eettisesti oikein”, Kosloff sanoo.

Läpinäkyvyys on suhteellista. Neuvoston Facebook-sivuilla ei esimerkiksi ole tietoa neuvoston jäsenistä, eikä koordinaationeuvoston kotisivuille pääse. Kosloffin mukaan sivut ovat työn alla.

Venäjän suurlähetystö maksoi muualta Suomesta Helsingin-kokoukseen tulleiden osallistujien matkakulut. Kosloffin mielestä yhteistyössä Venäjän suurlähetystön kanssa ei ole mitään erikoista, vaan hän rinnastaa koordinaationeuvoston esimerkiksi Suomi–Amerikka-yhdistyksen toimintaan.

”Ei tässä ole mitään sen suurempaa ideologiaa. Mikä ihmisten auttamisessa on väärin?”

Kosloffin mukaan koordinaationeuvosto antaa venäjänkielisille yleisneuvontaa: se voi neuvoa miten maahanmuuttajan on toimittava Kelassa, pankissa, hampaan kipeytyessä tai jos on tullut kaltoinkohdelluksi.

Miksi tarvitaan taas uusi auttava taho, kun vastaavaa työtä tekeviä venäjänkielisten maahanmuuttajajärjestöjä on jo kymmenittäin?

”Suomessa on kokoontumisvapaus. Miksi tätä ei saisi olla? Tälle on varmasti tarvetta, koska Suomen valtio on epäonnistunut kotoutumisprosessissa.”

Millä varoilla koordinaationeuvosto tekee avustustyötä, kun se ei ole virallisesti rekisteröity organisaatio, eikä sillä ole pankkitiliä tai budjettia?

”Tiedon antaminen ei maksa mitään. Minun on helppo auttaa ihmisiä auttamisen ilosta. Me voimme vain manageerata projekteja ja antaa ne muiden yhdistysten hoidettavaksi.”

Farossakin aktiivisesti aiemmin toimineen Kosloffin on väitetty käyneen usein Venäjän Ukrainalta anastamalla Krimillä ja jopa osallistuneen Venäjän tukemaan kansanäänestykseen vaalitarkkailijana 2014.

Kosloff myöntää käyneensä Krimillä kerran Venäjään liittämisen jälkeen, mutta kiistää olleensa siellä vaalitarkkailijana. Hän myös tarjosi suomalaisille myyntiin tontteja Krimiltä, mutta Kosloffin mukaan suomalaisilla ostajilla ”eivät fyrkat riittäneet”.

Krimin valtausta hän ei halua tuomita laittomaksi, vaikka Venäjä tunnuksettomine sotilaineen oli järjestämässä äänestystä.

”Krimillä on ollut vaalit ja tiedämme mikä vaalien tulos on. Muistaakseni krimiläiset äänestivät Venäjään liittymisen puolesta.”

Kosloffilla on lapsuudesta ja nuoruudesta katkeria kokemuksia venäläisvihasta, jota vastaan koordinaationeuvosto hänen mukaansa taistelee.

”Olen tuntenut omissa nahoissani ryssävihan. Se on varmaan suomalaisilla geeneissä.”

Hän arvelee, että Venäjä-vihan taustalla on kateus Venäjän vaurastumisesta Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Kateutta ovat lietsoneet hänen mukaansa muun muassa venäläisten ostosmatkailijoiden hienot autot.

Kosloff pitää outona, että suomalaiset vieläkin muistelevat talvisotaa ja Raatteen tien taisteluja. Venäjällä toisen maailmansodan muisteleminen on mittakaavaltaan toista luokkaa, mutta Kosloffin mukaan siihen on syy.

”Se on oikeutettua. Silloin fasistit hyökkäsivät Neuvostoliittoon. Venäjällä tuomitaan fasismi ja sodanaikaiset hirveydet.”

Oliko myös Neuvostoliiton hyökkäys Suomeen 1939 oikeutettu?

”Tämä asia ei liity koordinaationeuvostoon mitenkään.”