Maanviljelijä Cédric Herrou ei kadu siirtolaisten auttamista.

Maanviljelijä Cédric Herrou ei kadu siirtolaisten auttamista. Sebastien Nogier / EPA

Ranska valvoo rajaansa entistä tarkemmin ja kiristää otettaan siirtolaisia auttavista järjestöistä.

Yksi Ranskan tunnetuimmista maanviljelijöistä asteli tiistaina oikeustalosta televisiokameroiden ja kymmenien kannattajiensa eteen.

Aix-en-Provencen vetoomustuomioistuin oli juuri kiristänyt oliivitarhuri Cédric Herroun rangaistusta laittoman maahantulon avustamisesta. Hän sai neljän kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen.

– Skandaali! mylvivät kannattajat sanomalehti Le Monden mukaan. (siirryt toiseen palveluun)

Vakavailmeinen Herrou ilmoitti heti, ettei ole tyytyväinen tuomioonsa.

– Aion jatkaa taistelua. Heidän kannattaisi heittää minut suoraan vankilaan, se olisi helpointa.

Herrou kutsui televisiokameroiden välityksellä tuomarit vierailemaan Italian rajan tuntumassa sijaitsevalla tilallaan, jonne hän majoittaa rajan yli päässeitä turvapaikanhakijoita.

Parrakas ja hontelo, 38-vuotias Cédric Herrou on antanut Ranskassa kasvot siirtolaisia auttaville aktivisteille. Hän on kiistelty hahmo, joka antaa aiheesta haastatteluja ja raportoi toistuvista pidätyksistään sosiaalisessa mediassa.

Pakettiautolla kotiin

Euroopan pakolaiskriisi kärjistyi vuonna 2015, kun yli miljoona ihmistä ylitti Välimeren. Italian rannikolle päätyneet siirtolaiset jatkoivat matkaansa pohjoiseen, kohti Ranskaa, Sveitsiä ja Itävaltaa.

Ranska sulki jo kesällä 2015 Italian vastaisen rajansa ilman matkustusasiakirjaa liikkuvilta. Poliisi alkoi tarkastaa rajalla junia ja kiskoa pois Afrikasta ja Lähi-idästä lähteneitä siirtolaisia.

Aivan rajan tuntumassa Breil-sur-Rouyan kylässä elävä Cédric Herrou ryhtyi hakemaan pakettiautollaan siirtolaisia kotitilalleen.

Monet olivat ylittäneet rajan syrjäisiä vuoristopolkuja tai vaarallisia rautatietunneleita pitkin. Vuonna 2015 hän kertoi auttaneensa noin 200 siirtolaista maahan.

Herroun mukaan valtaosa hänen autettavistaan on turvapaikanhakijoita esimerkiksi Eritreasta ja Sudanista.

– Valikoin heitä sen mukaan, tulevatko he maasta, jossa on konflikti tai diktatuuri, Herrou selitti uutissivusto Vicelle. (siirryt toiseen palveluun)

Herrou pidätetty kuudesti

Poliisi ja aluehallinto eivät ole katsoneet Herroun toimintaa hyvällä. Hänet on pidätetty kuudesti, ensimmäisen kerran viime vuoden elokuussa. Poliisi löysi hänen pakettiautostaan kahdeksan eritrealaista.

Herrou kertoo lopettaneensa ensimmäisen pidätyksen jälkeen siirtolaisten kuljettamisen.

– Ymmärsin, että uskottavuuteni takia minun pitää toimia niin laillisesti kuin mahdollista, hän sanoi Le Parisien -lehdelle. (siirryt toiseen palveluun)

Nyt siirtolaisten on itse löydettävä tiensä Herroun tilalle, jonka ympärillä saattaa kiertää poliisipartioita. Perillä he saavat vapaaehtoisilta ruokaa ja neuvoja turvapaikan hakemiseen.

Tilalla on noin 80 majoituspaikkaa, muttasielläsaatetaan majoittaa kerralla jopa 200 rajalta tullutta matkalaista.

Herroun naapurit ovat suhtautuneet aktivismiin ristiriitaisesti. Kylän sosialistipormestari André Ipert ei ole tuominnut siirtolaisten auttajaa.

– Totta kai me tiedämme. Totta kai hän on lainsuojaton. Näin asiat toimivat Ranskassa, Ipert sanoi New York Times -lehdelle (siirryt toiseen palveluun) viime vuonna.

Toisaalta moottoritien varsilla nähtyjä siirtolaisia on myös ilmiannettu poliisille. Herroun itse kertoo Le Parisien -lehdelle (siirryt toiseen palveluun) saaneensa yli 200 tappouhkausta sosiaalisessa mediassa.

Cédric Herroun edellinen oikeudenkäynti Nizzassa helmikuussa sai valtavasti mediahuomiota. Sebastien Nogier / EPA

Apujärjestöjen kohtelu kiristynyt

Italian ja Ranskan rajan yli pyrkiviä on taas entistä enemmän. Italiaan saapui vuoden alkupuoliskon aikana noin 85 000 turvapaikanhakijaa. Maan vastaanottokeskukset ovat ääriään myöten täynnä, eikä turvapaikanhakijoita ole saatu siirrettyä muihin EU-maihin.

Ventimigliassa Italian puolella on Punaisen ristin telttaleiri ja kaupungin järjestämiä majoitustiloja sadoille siirtolaisille. Lauantaina noin 150 heistä murtautui Italian poliisin esteiden yli Ranskan puolelle, kertoo uutistoimisto Reuters. (siirryt toiseen palveluun)

Ranskan poliisi taas kiristi rajavalvontaansa entisestään Nizzan viimekesäisen terrori-iskun jälkeen. The Guardian -lehden mukaan (siirryt toiseen palveluun) poliisi vartioi rajaa koirien ja lennokkien avulla.

Tänä vuonna ainakin 12 ihmistä on jo kuollut kolareissa tai pudottuaan jyrkänteiltä yrittäessään ylittää rajaa.

Viime kuukausina Ranskan viranomaiset ovat ryhtyneet myös kohtelemaan siirtolaisia auttavia järjestöjä kovemmalla kädellä, kertoo yleisradioyhtiö Franceinfo. (siirryt toiseen palveluun) Auttajien luo on tehty etsintöjä ja ihmisiä on pidätetty.

Oikeus: Apu ei ollut humanitaarista

Ranskan lain mukaan ihmissalakuljetus on kiellettyä. Laittomasti maassa olevia saa kuitenkin auttaa, jos apu on pyyteetöntä ja tehdään humanitaarisista syistä.

Herrou pitää itseään syyttömänä rikoksiin.

– Kansalaisen on toimittava, kun valtio epäonnistuu, hän sanoi heti tiistaisen tuomionsa jälkeen.

Oikeus oli eri mieltä. Sen mukaan Herroun toimittama apu ei ole humanitaarista. Se ei kumpua välittömästä hädästä vaan on osa laajempaa aktivismia, joka haastaa nykyistä lainsäädäntöä.

Herrou on jatkanut lain kyseenalaistamista. Heinäkuun lopulla hänet pidätettiin Le Monden mukaan (siirryt toiseen palveluun) Cannesin asemalla kerran yhdessä 156 turvapaikanhakijan kanssa. Pääosin sudanilaisista koostuvan joukon oli tarkoitus matkustaa Marseilleen jättämään turvapaikkahakemus.

Herrou aikoo myös laajentaa ja vakinaistaa toimintaansa. Hänellä on perusteilla siirtolaisia auttava järjestö, ja seuraavaksi hän rakentaa tilalleen suihkut ja ulkokeittiön.

– Odotan innolla seuraavaa kolmeakymmentä vuotta. Silloin nähdään, ketkä lopulta joutuvat oikeuden eteen, hän sanoi tuomionsa jälkeen.