Uudenmaan TE-toimiston johtaja Jarmo Ukkonen on kiireinen mies. Itse asiassa koko hänen johtamansa yksikkö suorastaan pullistelee erilaisten aktiivimallia koskevien kyselyiden takia.

– Erilaiset kyselyt ovat työllistäneet meitä ihan valtavasti. Yhteydenottoja asiakkaiden kanssa puolin ja toisin on ollut melkein tuplamäärä vuodentakaiseen verrattuna. Vuosi sitten tammikuussa oli 140 000 yhteydenottoa ja tämän vuoden tammikuussa 220 000. Aika paljon tätä määrää selittää nimenomaan aktiivimalliin liittyvät epäselvyydet, Ukkonen kertoo.

Jarmo Ukkonen, johtaja, Uudenmaan TE-toimisto. Ronnie Holmberg / Yle

Tammikuussa oli 22 työpäivää, kun kuukauden 31 päivästä poislukee maanantaille osuneen uudenvuodenpäivän sekä lauantait ja sunnuntait. Kun 220 000 yhteydenottoa jakaa 22 työpäivälle, tarkoittaa se 10 000 yhteydenottoa per päivä. Pelkästään Uudenmaan TE-toimistoissa.

Aktiivimalli – laki, josta ei ole soveltamisohjetta

Alkuvuosi on siis ollut vähintäänkin vauhdikas. Asiakkaita on ollut jonoksi saakka heti tammikuun ensi päivinä, eikä vauhti ole ainakaan hiljentynyt. Oman hankaluutensa on tuonut se, etteivät TE-toimistotkaan ole saaneet selkeitä toimintaohjeita aktiivimallista sosiaali- ja terveysministeriöstä.

– Emme ole vielä nähneet soveltamisohjeita. Paljon on kysymyksiä siitä, mitä aktiivisuuteen luetaan, minkälaista koulutusta. Tämä on aiheuttanut eniten päänvaivaa, toteaa Uudenmaan TE-toimiston johtaja Jarmo Ukkonen.

Hän muistelee, ettei vielä koskaan ole törmännyt tilanteeseen, jossa jo voimassa olevasta laista ei ole annettu soveltamisohjetta.

Mikko Savolainen / Yle

Aktiivimalli tuli voimaan vuoden alussa. Se muun muassa velvoittaa työnhakijan tekemään kolmen kuukauden aikana 18 tuntia palkkatöitä. Työnhakija voi osoittaa aktiivisuuttaan myös sillä, että osallistuu TE-toimiston työllistymistä edistävään palveluun, esimerkiksi koulutukseen.

Juuri koulutuksesta kumpuaa Ukkosen mukaan eniten kysymyksiä: mikä koulutus täyttää aktivoinnin kriteerit? Aktiivisuuden täyttymistä arvioi kuitenkin työttömyysetuuden maksaja, eli Kela tai työttömyyskassa. TE-toimisto ei arvioi aktiivisuutta.

TE-toimiston sivuilla on listattu useimmin kysyttyjä kysymyksiä ja vastauksia aktiivimallista. Pääset tutustumaan niihin tämän linkin kautta. (siirryt toiseen palveluun)

Saako työnhakija lomailla?

Paljon keskustelua ovat nostattaneet myös työttömien määräaikaishaastattelut, jotka alkoivat vuoden 2017 alussa. Se velvoitti TE-toimistot haastattelemaan työttömät työnhakijat kolmen kuukauden välein. Haastattelussa päivitetään työllistymissuunnitelmaa ja selvitetään työllistymiseen tarvittavia palveluita.

Helsingin Sanomissa julkaistiin torstaina 8.2.2018 mielipidekirjoitus (siirryt toiseen palveluun), jossa ihmeteltiin TE-toimiston joustamattomuutta määräaikaishaastattelun suhteen. Pitkäaikaistyötön mies kirjoitti, ettei ole saanut hänelle TE-toimistossa varattua haastatteluaikaa muutettua, vaikka se osui päällekkäin hiihtolomaksi varatun mummolamatkan kanssa ja junaliput oli jo ostettu.

– Voin sanoa, että keskustelin hänen kanssaan henkilökohtaisesti ja olemme päässeet erinomaiseen yhteisymmärrykseen tässäkin asiassa, Ukkonen sanoo.

Hänen mukaansa inhimilliseen elämään kuuluvat esteet.

– Olemme erittäin joustavia haastatteluaikojen siirroissa. Kaikki on mahdollista, kun vain etukäteen neuvottelee ja keskustelee, korostaa Ukkonen.

Jos asiakas toistuvasti ja moneen kertaan yrittää siirtää sovittua määräaikaishaastatteluaikaa, voi joustavuuteen Ukkosen mukaan tulla kuitenkin stoppi.

Lue myös nämä:

Aktiivimalli näkyy työttömän kukkarossa ja työkkärin arjessa – päivärahaa voi joutua odottamaan viikkoja, jopa kuukausiaYle Uutiset 18.1.2018

Yle selvitti: Näin aktiivimalli vaikuttaa TE-toimistoissa – yhdellä virkailijalla jopa 1 000 asiakastaYle Uutiset 19.1.2018

Tiedätkö, mitä tarkoittavat aktiivimallin numerot 400, 32,40 ja 4,65 sekä 1,50?Yle Uutiset 29.1.2018