Den socialdemokratiskt ledda regeringen har inte lyckats infria de förväntningar som skapades i valrörelsen förra året. I flera för väljarna viktiga sakfrågor faller därför förtroendet kraftigt för Socialdemokraterna.

SVT har flera gånger genom åren låtit Sifo fråga svenska väljare om tilltron till de två mest sannolika regeringskonstellationerna. Frågan handlar om väljarna anser att en socialdemokratiskt ledd regering eller en moderatledd regering är bäst på att styra landet, sköta ekonomin, sysselsättningen, skolan och välfärden.

Förra gången SVT ställde dessa frågor var inför valet 2014. Sedan dess har förtroendet för en socialdemokratiskt ledd regering fallit i alla undersökta sakfrågor.

Tappar i historiskt viktiga frågor

Allvarligast för Stefan Löfven är att väljarna nu anser att en moderatledd regering är bäst både på att styra landet och att sköta sysselsättningen. Historiskt har detta varit frågor där Socialdemokraterna stått starka och så sent som i valet förra året hade man här högre förtroende än Moderaterna.

För Socialdemokraterna upplevs det nog som extra bekymmersamt att förlora jobbfrågan. Stefan Löfven har gjort sysselsättningen och kampen mot arbetslösheten till sin viktigaste profilfråga, något han drivit såväl före som efter valet. Då är det förstås bittert att väljarna uppfattar att det är den politiska huvudmotståndaren, Moderaterna, som är bäst på att sköta sysselsättningen.

Sverige svårt att styra

Väljarnas tilltro till Socialdemokraternas regeringsduglighet fick sig en rejäl knäck under Mona Sahlins och Håkan Juholts tid som partiledare. Men sedan Stefan Löfven blev partiledare ökade förtroendet igen och i valrörelsen förra året hade Socialdemokraterna åter passerat Moderaterna i den här frågan. Men nu är det alltså ombytta roller igen och förklaringen finns i en rad olika faktorer.

Det parlamentariska läget gör Sverige svårt att styra, något som självklart drabbar sittande regering. Stefan Löfven har heller inte lyckats bygga de allianser i Riksdagen som krävs för att skaffa sig ett stabilt regeringsunderlag. Det innebär att han i alla frågor riskerar smärtsamma nederlag, vilket väljarna tycks medvetna om.

Interna bråk straffar Löfven

Interna regeringsmotsättningar mellan Socialdemokraterna och Miljöpartiet bidrar sannolikt också till det minskade förtroendet. Exempel på detta är debatterna kring bland annat Saudiavtalet, Bromma flygplats och Vattenfall.

Uppenbart straffas Stefan Löfven av väljarna nu för det som Socialdemokraterna i valrörelsen såg som ett smart drag: Att inte förhandla fram en gemensam regeringsplattform med Miljöpartiet. I stället tog en relativt oförberedd regering över makten i oktober 2014 och man har därför ad hoc-mässigt sedan dess tvingats hantera en rad olika sakfrågor, trots att man kunde förutse redan förra året att de skulle uppstå.

Kan ha påverkats av DÖ:s fall

När det gäller att sköta landets ekonomi behåller Moderaterna förstaplatsen. Det var länge sedan Socialdemokraterna kunde hota sin politiska huvudfiende här.

Men när det gäller såväl välfärden som skolan behåller Socialdemokraterna förstaplatsen, trots att förtroendet minskar här också.

Den här undersökningen genomfördes under de dagar i början av oktober då Decemberöverenskommelsen kollapsade. Mätningen kan alltså inte sägas fånga upp alla eventuella opinionseffekter av att Decemberöverenskommelsen har fallit. Det samma gäller fredagens uppgörelse om flyktingpolitiken. Hur den påverkar opinionen, om den gör det, kan inte utläsas av denna undersökning.