Sverige riskerar att få stigande EU-avgift från två håll när Storbritannien lämnar EU. Landet lämnar efter sig ett budgethål på 120 miljarder kronor per år och kan samtidigt ta med sig dagens rabattsystem för EU-avgiften ut ur samarbetet.

”När den brittiska EU-rabatten försvinner väntas en diskussion om den nuvarande modellen och det kommer att uppstå press på att fasa ut systemet som vi har i dag”, säger Danmarks finansminister Claus Hjort Frederiksen till Bloomberg News.

Den brittiska rabatten på EU-avgiften, som i dag är den största, säkrades av den dåvarande premiärministern Margaret Thatcher som vid ett möte 1984 sägs ha slagit handväskan i bordet när hon krävde sina pengar tillbaka.

Rabatten finansieras av de övriga medlemsländerna och kallas ibland för Storbritannienavgiften. Under 1980-talet var Storbritannien dåvarande EG:s tredje fattigaste land med en jämförelsevis liten jordbrukssektor och därför kunde landet inte tillgodogöra sig stödet på detta område som många andra medlemsstater.

Sedan dess har de brittiska kraven ”i hög utsträckning” präglat dagens rabattmodell, enligt Claus Hjort Frederiksen.

Danmark har en årlig rabatt på drygt 1,2 miljarder kronor sedan 2013 efter att ha ställt rabattkravet som ett ultimatum för att godkänna EU-budgeten samma år, enligt Bloomberg. Andra länder som har beviljats olika former av rabatter på avgiften är Sverige, Tyskland, Österrike och Nederländerna.

Under 2016 ska Sverige betala drygt 31,8 miljarder kronor i avgift till EU och väntas få tillbaka cirka 12,7 miljarder kronor, enligt EU-upplysningen. Det betyder att nettoflödet väntas landa på minus 19,1 miljarder trots att landet har totalt tre rabatter på EU-avgiften.

”Sverige betalar enbart 25 procent av vår ordinarie andel av Storbritanniens rabatt och 0,15 procent av momsbasen istället för 0,30 som övriga medlemsländer. Sverige får även ett årligt avdrag på 185 miljoner euro på BNI-avgiften (som baseras på bruttonationalinkomsten)”, säger Kristian Seth, departementsråd på finansdepartementet, och påpekar att rabatten årligen landar på miljardbelopp.

Vad skulle det betyda för Sverige om rabatterna skulle försvinna?

”Det skulle få väsentliga effekter för Sverige”, säger Kristian Seth och påpekar att landet skulle bli en ännu större nettobetalare till EU.

Det innebär att Sverige betalar mer till EU än vad landet får tillbaka i form av stöd och bidrag. En av förklaringarna till det negativa nettoflödet är att Sverige har goda inkomster jämfört med många andra medlemsländer.

EU:s största nettobetalare är dock Tyskland och Frankrike. En av förklaringarna är att länderna, tillsammans med Italien, hör till den grupp som betalar mest i EU-avgift. De medlemsländer som får tillbaka mest, i form av bidrag och stöd, jämfört med vad de betalar i EU-avgift, är Polen och Ungern. De som betalar minst är Malta, Cypern och Estland, enligt EU-upplysningen.

Samtidigt som rabattsystemet börjar ifrågasättas inför brexit står det klart att nettoförlusten av att britterna lämnar EU väntas bli 120 miljarder kronor per år, enligt beräkningar som nederländsk public service har gjort. Budgethålet kan antingen fyllas genom att EU minskar sina utgifter eller att medlemsländerna höjer sina avgifter. För Sveriges del kan det betyda att EU-avgiften höjs med drygt 2,5 miljarder kronor, enligt Europaportalen.

Det betyder alltså att Sveriges EU-avgift riskerar att stiga både på grund av det brittiska budgethålet och slopade rabatter.

Både Danmark och Sverige planerar nu att driva linjen att övriga medlemsländer inte ska tvingas bidra mer till EU:s budget efter att Storbritannien har lämnat samarbetet. Sveriges finansminister Magdalena Andersson (S) kommer på tisdagen att medverka på konferensen EU Budget Focused on Results, som arrangeras av EU-kommissionen, i Bryssel för att lyfta de svenska ståndpunkterna.

”Jag kommer att understryka den budgetrestriktiva linjen. Man ska vara försiktig med att spendera pengar. Det är naturligtvis så att man får mindre pengar till budgeten när Storbritannien lämnar och då behöver man ha en motsvarande mindre budget”, säger Magdalena Andersson till Di.

”Vår utgångspunkt i diskussionen är också att rabatterna som vi har bör finnas kvar”, fortsätter hon och påpekar att de länder som inte har någon rabatt sannolikt vill utöka budgeten när Storbritannien lämnar.

Tror du att Sveriges EU-rabatt blir kvar?

”Det är en hypotetisk fråga. Det är viktigt att driva på för att rabatterna ska finnas kvar och att EU-budgeten krymper motsvarande när Storbritannien lämnar”, säger Magdalena Andersson.