INVANDRING. Mats Hammarstedt och Lina Aldén vid Linnéuniversitet har gjort den första svenska forskningsstudie som följer flyktinginvandrares påverkan på de offentliga finanserna, individuellt och över en längre tid. Deras rapport släpptes under måndagen och är tänkt att kunna användas som underlag för riksdagens granskning av regeringspolitiken. — Vi får se hur omgivningen tar till sig detta, säger Mats Hammarstedt, professor i nationalekonomi vid Linnéuniversitet.

Studien inkluderar alla flyktingar till Sverige mellan 2005 och 2007 och följer varje flyktings offentliga nettokostnader från att hen folkbokförts fram till och med 2012. Rapporten gavs ut av Finanspolitiska rådet under måndagen och forskningsstudien är den första i sitt slag i Sverige.

— Det finns en del tidigare forskning, dock ingen som har följt flyktingarna över tiden, på det sätt som vi gör. Så detta är första studien som gör det, där man följer de här flyktingarna från det att de kom till Sverige i sju år för att se hur den här kostnaden utvecklas. Tidigare har man bara tittat på enstaka år och frågat “Hur mycket transfereringar går till flyktingar? Hur mycket skatt betalar man in?” Och det under enskilda år. Då har man också gjort det på hela den utrikes födda befolkningen. Här tittar vi bara på de som har invandrat av flyktingskäl, och följer dem över tiden efter att de blivit folkbokförda i Sverige.

Den genomsnittliga totala nettokostnaden per flykting är enligt forskarna 190 000 kronor för det första året efter folkbokföringen. På sitt sjunde år i Sverige är nettokostnaden per flykting 95 000 kronor. I rapporten kan man hitta markanta skillnader mellan olika grupper i studiepopulationen avseende introduktion på arbetsmarknaden.

— Det rör sig om skillnader mellan olika grupper av flyktingar, och det man kan säga att man vet är att det avgörande är vilken utbildningsnivå man har och hur väl man kan språket. Man ser också tendenser som att det går lite bättre för de flyktingar som kommer från Mellanöstern jämfört med de som kommer från Afrika. Men framförallt är det utbildningsnivån som är avgörande. Högutbildade flyktingar lyckas bättre än de med lite lägre utbildning. Det är de stora skillnaderna man kan se, säger Mats Hammarstedt.

Läs vidare på Nyheter Idag

-Pettersson säger att det blir en hel del pengar under en livstid per asylinvandrare och det stämmer rätt väl med norska undersökningar som visar att varje asylinvandrare i genomsnitt kostar 4,3 miljoner under en livstid och då är alla duktiga och arbetsamma invandrare medräknade på pluskontot.

Tänker er då 50 000 till 100 000 år efter år efter år…

Rapporten till Finanspolitiska rådet i helhet märkligt att inte hatmedia är tysta och inte sågar detta. Asylinvandringen är ju vinst…