Jämn könsfördelning är en fråga som har hög prioritet i Sverige. Diskrimineringslagen tvingar rentav arbetsgivare att verka för jämnare könsblandning. När Uppsala universitet vill rekrytera en upphandlingsekonom eller när Newsec försöker få tag i en driftstekniker sjunger de därför båda den jämna könsfördelningens lov i platsannonserna.

Så fort det handlar om könsbalansen i samhället i stort tycks intresset för frågan dock svalna. I medierna har exempelvis frågan om kvoterade bolagsstyrelser fått betydligt större uppmärksamhet än det kraftiga mansöverskott i yngre åldrar som asylinvandringen har medfört.

Det är märkligt. Det borde rimligen vara viktigare att verka för en någorlunda jämn könsbalans i hela samhället än på varje enskild arbetsplats.

Mansöverskott

När Michaela Fletcher, M-kommunalråd i Österåker, väl lyfte frågan för ett par år sedan anklagades hon av en lokal socialdemokrat för att underblåsa en "onyanserad bild" av ensamkommande pojkar.

Redan under flyktingkrisen 2015 konstaterade Hans Rosling, professor i internationell hälsa, numera avliden, att könsobalansen i vissa åldersgrupper i Sverige började närma sig nivåerna i ettbarnspolitikens Kina.

Sedan dess har könsfördelningen bland dem som söker asyl blivit aningen mindre skev. Men i åldersgruppen 14 till 34 år var det ifjol ändå nästan dubbelt så många män som kvinnor som sökte asyl i Sverige.

Över tid leder det till dramatiska skillnader. Sedan 2012 är det 100 000 fler män än kvinnor som har sökt asyl i Sverige i den yngre åldersgruppen, enligt statistik som Stefan Olsson, regionråd i Uppsala, M, tog fram i juli.

En del av dem kan visserligen redan ha lämnat Sverige. Andra har fått ta hit anhöriga. Men till det ska läggas de många invandrare som aldrig ger sig till känna för myndigheterna och där männen också är i dominans.

Det långsiktiga mansöverskottet kommer även att förstärkas om den gymnasieamnesti som de rödgröna och C drev igenom godkänns av Migrationsöverdomstolen. Lågt räknat handlar det alltså om tiotusentals unga män som kan få det mycket svårt att bilda familj i Sverige.

Ökade sexualbrott

Det kraftiga mansöverskottet kan innebära problem för Sverige, enligt flera forskare. Det kan nämligen kopplas till högre nivåer av såväl brottslighet som våldsanvändning, menar statsvetaren Valerie Hudson.

I Indien lyfts det stora mansöverskottet fram som en delförklaring till de många våldtäkterna i landet. Haryana har exempelvis den mest skeva könsfördelningen i Indien och är samtidigt den delstat som har störst problem med gängvåldtäkter.

Det finns rentav forskning som pekar på kopplingar mellan månggifte och ökad risk för inbördeskrig och terrorism. Män som blir över tenderar helt enkelt att bli desperata.

Att rakt av överföra slutsatser från länder som Indien och Sudan till svenska förhållanden låter sig inte göras. Men det är ytterst oroväckande att antalet sexualbrott, enligt NTU, har ökat kraftigt i Sverige under samma tid som mansöverskottet har växt.

Könsobalans

Någon enkel lösning på problemet finns inte. Kanada har lyfts fram som ett positivt exempel, men att landet kan välja att enbart ta emot familjer från Syrien beror på att en ocean skiljer Nordamerika från Mellanöstern.

MP:s förslag på lösning är mer generösa regler för anhöriginvandring. Men att ensidigt ändra reglerna i en tid när Sverige redan tar emot betydligt fler asylsökande än grannländerna låter sig svårligen göras.

Snarare visar mansöverskottet på problemet med dagens asylsystem. En övergång till ett mer renodlat kvotsystem skulle kunna öka möjligheterna för kvinnor och barn att få skydd.

Om svensk migrationspolitik ska bli hållbar på riktigt går det inte att blunda för den stora könsobalansen.

Fotnot: I spelaren ovan visas det senaste avsnittet av åsiktsprogrammet Ledarsnack. Denna gång om extremism och hedersförtryck med Ann-Sofie Hermansson och Nalin Pekgul.

Läs också:

Varför har det gått så bra för Löven?