Den terrormisstänkta mannen kom till Sverige och ansökte om asyl första gången i september 2012. Han fick nej direkt av Migrationsverket eftersom han rest från hemlandet Kazakstan till Sverige via Polen och enligt EU:s migrationsregler i den så kallade Dublinförordningen skulle han därför skickas tillbaka dit.

Polen accepterade redan 2012 att ta emot mannen. Han överklagade till Migrationsdomstolen som slog fast att Dublinförordningen skulle gälla i hans fall och att han skulle skickas till Polen.

Mannen valde att gå under jorden och inte frivilligt åka till Polen. Han blev efterlyst av svensk polis men i juni 2014 gick tidsfristen för överföringen till Polen ut. Fem dagar efter att polisens efterlysning dragits tillbaka sökte han på nytt asyl i Sverige.

I andra avgöranden om flyktingfall från Kazakstan har Migrationsverket konstaterat att ”den allmänna situationen i Kazakstan är inte sådan att den ger en generell rätt till uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov” – och därför har den nu aktuella mannen hävdat särskilda skäl.

Han erkände att han tidigare ljugit om sina asylskäl och påstod i juni 2014 att han behövde skydd i Sverige på grund av en spelskuld i hemlandet. Han uppgav också att hans bakgrund i Uzbekistan gjorde att han riskerade förföljelse i Kazakstan.

Migrationsverket nekade honom på nytt uppehållstillstånd och konstaterade att han inte kunde få flyktingstatus eftersom han ”inte gjort sannolikt att han vid ett återvändande riskerar att utsättas för förföljelse”.

Han överklagade utan framgång och i juni 2016 avgjordes fallet slutligt. Några veckor senare försökte han på nytt få stanna i Sverige men fick återigen nej.

Sverige utvisar inte människor som riskerar tortyr, förföljelse eller dödsstraff i hemlandet.

Den principen gör att inte ens den uzbekiske terroristen Rakhmat Akilov skulle utvisas om han släppts från sitt livstidsstraff i dag.

Och det gör att uzbekerna David Idrisson och Bakhtiyor Umarov, som dömts för terrorfinansiering och terrorstämplats av Säpo, inte kan utvisas till hemlandet.

Den nu häktade mannen har inte lämnat landet trots att han gång på gång fått avslag och skulle utvisats från Sverige. Först efter ett tredje domstolsavgörande lämnade han landet men komma tillbaka efter att via ansökan på den svenska ambassaden i Moskva fått uppehållstillstånd. Det var tidsbegränsat och går ut vid årsskiftet.

Han fick uppehållstillståndet eftersom hans fru fått arbete i Sverige trots att han har ett utvisningsbeslut som gäller fram till maj 2020.

Mannen har nu häktats misstänkt för stämpling till terroristbrott efter att ha gripits av polis efter en biljakt som slutade vid Stortorget i Östersund.

Hans biljett till Sverige kan nu bli brottet och terroranklagelserna.

Precis som i fallen Akilov, Idrisson och Umarov kan terroranklagelserna göra att det finns verkställighetshinder för att utvisa mannen till Kazakstan efter avtjänat straff. Det innebär att han kan få stanna efter att ha fått nej i sju år.

I ett annat aktuellt fall hävdades asylskäl eftersom mannen i familjen från Kazakstan sympatiserade med en muslimsk terrorgrupp. Terrorsympatierna togs upp av familjen men eftersom Migrationsdomstolen konstaterade att de inte var kända för myndigheterna i Kazakstan var det inte skäl nog för att de skulle få stanna i Sverige.

Migrationsverket konstaterade dock:

”En mycket aktuell fråga i Kazakstan gäller dock åtgärder mot islamistisk radikalisering och terrorismbekämpning. Säkerhetstjänsten och det nyligen inrättade ministeriet för religions- och civilsamhällesfrågor arbetar med att kartlägga salafistiska och andra radikala muslimska grupperingar.”