V teh dneh se Slovenci na različne načine vračajo iz tujine. Neutrudni vodja konzularne službe na ministrstvu za zunanje zadeve si je sredi nedelje vzel čas za nekaj pojasnil. Kot je pojasnil za MMC, stroške evakuacijskih poletov, ki jih organizira Slovenija, za vse potnike, domače in tuje, krije naša država. "To je ene vrste mednarodna solidarnost."

V pripravah so evakuacijski poleti iz Helsinkov še ta teden, Londona, kjer je še več kot 200 Slovencev, s Hrvaško pa iščejo pot za organizacijo skupnega poleta iz Portugalske.

Andrej Šter. Foto: MMC RTV SLO

Kot poudarja Šter, je organizacija tovrstnih evakuacijskih poletov v teh zahtevnih časih velik podvig. Na vprašanje, ali bi bilo to kaj lažje, če bi še vedno obstajala Adria Airways, je najprej odvrnil, da je to dobro vprašanje. "Ne vem, ali ne bi Adria tega razumela kot tržno nišo. Vsekakor bi bilo pa lažje v tem, da bi imeli več operativnih letal. Ker zdaj letimo z enim 50-sedežnim letalom in letalom Slovenske vojske, kjer je prostora za 8‒10 ljudi. Včasih je treba iti po majhno skupino in vojaško letalo je fleksibilno, ima posadko, ki se menja, in je tako letalo lahko hitro v zraku. Večja letala pa moramo najeti na trgu, kar danes ni najlažje," pojasnjuje težave, ki jih razrešuje na dnevni ravni. "Pripravljamo se za polet v London, kamor gremo po Slovence, ki jih je tam zagotovo več kot 200. Ne vem, kaj bomo najeli, mogoče kakšen airbus, ampak to ne bo zanemarljiv strošek."

S Hrvati v organizacijo poleta na Portugalsko

Naša država ne zaračuna poleta tujim državljanom, ki se priključijo slovenskim potnikom pri vrnitvi iz tujine, ker računa na podobno potezo pri drugih državah. Tako avstrijskim državljanom, ki so se v petek skupaj z našimi vrnili iz Madrida, za polet ni bilo treba plačati. "To pa seveda ne pomeni, da ne rečemo tistim državam, naj nas imajo v mislih, ko bodo organizirali kakšen lasten evakuacijski polet. Obeta se nam skupni polet s Hrvati, ko bomo pripeljali ljudi iz Portugalske. Potrudili se bomo, da bomo to naredili tako, da bo kar najlažje: da bo ena država priskrbela letalo, druga bo pa pokrila druge stroške."

Črnogorci so pripeljali nekaj Slovencev iz Podgovorice in potem odpeljali domov svoje državljane, in tisti Slovenci so prišli zastonj, jim niso nič računali. Črnogorci so povzeli isti način, kot ga ima Slovenija: da je to ene vrste mednarodna solidarnosti. O medsebojni solidarnosti

Kot pojasnjuje, je tak način sodelovanja lažje izvesti z državo, ki je po dimenziji podobna Sloveniji. "Recimo Francozi so izvedli polet iz Pariza, ki je bil relativno zelo drag. Ko smo mi organizirali polet v London, smo tja Angleže peljali zastonj, zato ker mislimo, da dobro sodelovanje pomeni tudi to, da ne moremo služiti na nesreči nekoga drugega."

Kako pa je, kadar se naš državljan priključi evakuacijskemu poletu, ki ga organizira tuja država?

Kot pravi vodja konzularnega sektorja, so prakse različne, v nekaterih primerih morajo naši državljani plačati letalsko karto, v drugih ne. "Lahko vam povem, kako je bilo s tistimi, ki so šli iz ZDA na Slovaško. Slovaki so organizirali in še bodo organizirali polete iz Washingtona v Bratislavo. Tisti polet je stal 1100 evrov na potnika, to so plačali potniki sami. Vsak ima pravico, da se sam odloči. Najbolj zoprno je, če kdo reče, da bo počakal na bolj ugodno varianto. Potem pa te ni. Jaz lahko odgovorno rečem, da v ZDA zagotovo ne bomo sami organizirali poleta, ker nimamo kapacitet in tudi Slovencev tam ni toliko, da bi bilo letalo polno."

Kot pravi Šter, v ZDA Slovenija ne bo sama organizirala evakuacijskega poleta, ker nimamo zadostnih zmogljivosti in tudi Slovencev v ZDA ni za polno letalo. Foto: EPA

Črnogorci so Slovence prepeljali brezplačno

Drug, bolj svetel, je primer Črne gore. "Črnogorci so pripeljali nekaj Slovencev iz Podgorice in potem odpeljali domov svoje državljane, in tisti Slovenci so prišli zastonj, jim niso nič računali. Črnogorci so povzeli isti način, kot ga ima Slovenija: da je to ene vrste mednarodna solidarnost. Gledajo, da ne gre prazno letalo v eno smer oz. vsaj ne čisto prazno. Meni se to zdi razumljivo. Če bi se drugače odločili, bi imel kar slab občutek," pove.

Falcon je na popravilu

Leta 2005 je vlada oznanila, da je med njenimi prednostnimi nalogami tudi nakup transportnega letala, ki bi omogočilo hiter umik vojakov iz kriznih območij. Oktobra 2006 je obrambno ministrstvo, takrat pod vodstvom Karla Erjavca, začelo postopek nakupa letala. V igri sta bili letalo C-295, ki bi nas stalo takratnih 19 milijonov evrov, drugo letalo pa naj bi bilo C-27J spartan, ki bi stalo 27,5 milijona evrov. A je potem vse padlo v vodo. Kot pravi Šter, bi bilo, če bi imeli vojaško transportno letalo, v trenutnih razmerah lažje organizirati vrnitev Slovencev iz tujine. "Lažje bi bilo že, če bi letel razvpiti falcon, ta je nekje na popravilu. In potem pridemo do tega, da tega, kar imenujemo državno letalo, sploh nimamo. Nimamo državnega letala, nimamo ničesar. V tem smo zelo slabo podprti, kar se logistike tiče. Bilo bi mnogo lažje, če bi imeli letalo, ki bi bilo vsaj 50-sedežno in bi ga lahko država upravljala. Da bi povedali, kaj je v tistem hipu najbolj nujno. In bi šli danes mogoče nekam iskat zaščitne maske, drugič bi šli nekoga iskat po svetu. Žal tega nimamo."

"Tam ljudem predpisujejo, da morajo imeti s seboj potrdilo, da so zdravi. To je en velik blef. Tega potrdila namreč ne moreš dobiti ne v Italiji ne v Avstriji. Nesmiselno je človeku reči, naj prinese potrdilo, ker ga ne more dobiti. Ne morete iti v zdravstveni dom in reči, preglejte me in mi dajte potrdilo, ker grem k svojcu v Avstrijo na obisk. Rekli vam bodo ne, ker pregledujejo tiste, za katere obstajajo medicinske indikacije. Vi pa ste videti zdravi. In zaradi tega ne morete v Avstrijo, na meji vas bodo zavrnili, ker nimate potrdila. To je skoraj tako nerazumno kot odločitev Srbije, ko niso sprejemali svojih državljanov. To ne pripomore k temu, da bi ljudje razumeli, za kaj gre." O potrdilih na mejah

Država zdaj torej najema letala. Na vprašanje, kdo določi ceno, ali letalski prevoznik ali država, odgovarja, da se sklene pogodba. Enako je z drugimi organiziranimi načini vrnitve Slovencev. "Avtobus, ki je pripeljal Slovence iz Beograda, je zato, ker je moral zaradi policijske ure v Srbiji stati čez noč in ker sta morala voznika prenočevati, stal 2000 evrov. To ni tako veliko. Ampak 2000 evrov tam, pa potem še več avtobusov v Prago, v München, na Dunaj, pa skupaj že nanese. Pri poletih so ti zneski veliko višji. Recimo polet v Varšavo in nazaj ‒ govorimo o nekaj deset tisoč evrih. Tega se bo nabralo. Ampak če pa rečem, kakšno nezadovoljstvo bi bilo, če bi rekli našim državljanom, kar tam ostanite, boste že nekako prišli, ali da bi se mogoče, bog ne daj, komu kaj zgodilo. Tega se ne da finančno ovrednotiti."

EU glede notranjih prevozov: Znajdite se sami

Zelo kritičen je tudi do odločitve Evropske komisije, ki je za vrnitev državljanov EU-ja iz tretjih držav namenila 75 milijonov evrov. "Že mesec dni in več funkcionarji in uslužbenci Evropske komisije nikamor ne potujejo, ker morajo biti doma. Veste, koliko denarja so privarčevali? Veliko več kot 75 milijonov evrov. Če bi samo tisto namenili, česar niso porabili, bi bilo več kot 75 milijonov." Kot pojasnjuje, je teh 75 milijonov evrov namenjenih tistim evakuacijam in reševalnim potovanjem, ki gredo iz tretjih držav v EU. "Torej, tisti, ki vozimo ljudi iz Španije v Slovenijo ali iz Varšave v Slovenijo, ali naslednji teden iz Helsinkov v Slovenijo, pa se moramo znajti sami. Evropska unija pravi, saj so tam doma. Slovenci, ki so v Skandinaviji, so tam doma in kako pridejo do svojega pravega doma, ni nikomur mar. Mi smo se načeloma odločili, da tega, kar Slovenija organzira, ne bomo računali potniku. Bilo bi zelo dvomljivo, da bi nekomu, ki mu pomagaš do doma, rekli, to te bo stalo npr. 713 evrov, če nimaš, pa ne boš šel domov."

Karantena je z razlogom

Slovenci, ki so se v teh dneh z letali vrnili iz Madrida, so v karanteni. Enako bi se, kot pojasnjuje Šter, zgodilo, če bi Slovenija organizirala evakuacijski polet iz Italije. "To velja za tiste, ki prihajajo, in Slovenija ve, da prihajajo. Italija je gotovo žarišče, Španija je trenutno še bolj problematična. Kadar koli bomo mi sprejeli ljudi iz teh okolij, jih bo sprejela zdravstvena služba in se odločila, kako bodo nadaljevali svoje bivanje tukaj, zato da sami ne bodo v nevarnosti in da drugi ne bodo v nevarnosti. To bo karantena ali karantena v domačem okolju ali celo hospitalizacija, če imajo že znake bolezni."

Kako pa je s tistimi, ki pridejo iz tujine, recimo iz Italije, ki je prav tako žarišče bolezni, z lastnim prevozom? "To je odgovornost zdravstvene službe. Kot pravite, meje so zaprte, a Slovenija svojim državljanom vedno omogoči prihod. Nikogar ne moramo zavrniti z razlago, ti ne boš prišel. Svojega državljana moramo sprejeti. Takrat se zdravstvena služba odloči. Na meji z Italijo so kontrolne točke, kjer potnike pregledajo in jim svetujejo."

Ob tem navede resno zagato na meji z Avstrijo. "Tam ljudem predpisujejo, da morajo imeti s seboj potrdilo, da so zdravi. To je en velik blef. Tega potrdila namreč ne moreš dobiti ne v Italiji ne v Avstriji. Nesmiselno je človeku reči, naj prinese potrdilo, ker ga ne more dobiti. Ne morete iti v zdravstveni dom in reči, preglejte me in mi dajte potrdilo, ker grem k svojcu v Avstrijo na obisk. Rekli vam bodo ne, ker pregledujejo tiste, za katere obstajajo medicinske indikacije. Vi pa ste videti zdravi. In zaradi tega ne morete v Avstrijo, na meji vas bodo zavrnili, ker nimate potrdila. To je skoraj tako nerazumno kot odločitev Srbije, ko niso sprejemali svojih državljanov. To ne pripomore k temu, da bi ljudje razumeli, za kaj gre."

Ob tem se znova dotakne primera skupine v karanteni v Velenju in Postojni. "To skupino, ki je prišla iz Španije v soboto, je zdravstvo pregledalo. Mislim, da imajo pregledi smisel in tudi karantena ima svoj smisel. Smo videli, da je potem test pri dveh, ki sta nameščena v Paki, pokazal, da sta okužena. Z veseljem vidim, da ljudje razumejo, čemu je to namenjeno, tisti, ki pridejo, in tudi okolica, kamor jih nastanimo. Ne pridejo lopovi ali fičfiriči, temveč moj ali vaš sorodnik, sosed. Tako je smiselno."

Logar: Če imate normalne možnosti za prebivanje, ostanite Nekaj pojasnil je na novinarski konferenci na daljavo podal minister za zunanje zadeve Anže Logar. Pandemija covid-19 je udarila vse države, tudi v smislu, da so države ugotovile, da je veliko državljanov zunaj meja. Različne države so za zajezitev epidemije ob tem sprejemale ukrepe, ki so onemogočali normalen prihod državljanov domov, zato so se države same lotile repatriacij. MZZ je ravnal enako. 13. februarja so oblikovali krizno konzularno celico, ki je odgovarjala na vprašanja državljanov, in organizirali repatriacijo v Slovenijo. Celica je aktivna 24 ur na dan. Od 14. februarja so odgovorili na več kot 10.000 vprašanj. 6. marca so pozvali vse državljane v tujini, naj se vrnejo domov. Pozneje se je k projektu priključil tudi EU in pozval članice, naj združijo potrebe za vračanje in proste zmogljivosti, ki jih imajo na razpolago, da so bili poleti čim bolje izkoriščeni. MZZ je večkrat pozval, naj se državljani čim prej odzovejo, saj se ta mesta na poletih hitro polnijo. Zapolnjujejo se po načelu, kdor prej pride, prej melje. Do zdaj je bilo z letalom vrnjenih več kot 360 Slovencev in vsaj 300 tujih, z avtobusi 120 Slovencev, samostojno s pomočjo konzularne mreže pa se je iz tujine vrnilo med 800 in 1000 Slovenci.





Repatriacijski poleti so bili pripravljeni s sosednjimi državami in drugimi. Razmere v svetu se ob tem ne izboljšujejo. Države iz dneva v dan sprejemajo nove ukrepe, kar omejuje vrnitev državljanov. Zato je Logar pozval tiste, ki so v državah članicah EU-ja in imajo normalne možnosti za prebivanje, naj tam tudi ostanejo. V prihodnosti bo vračanje namreč bistveno oteženo, ker se linije zapirajo.



V bližnji prihodnosti načrtujejo repatriacije s pomočjo Finske, Litve, Latvije, Švedske, Danske, in Portugalske. Druge države se zapirajo, zato bo treba prilagoditi delovanje krizne celice. Pri nekaterih nenujnih vrnitvah pa bo treba počakati na druge priložnosti.



Podaljšanje vizumov

MZZ je "megazakonu" dodal amandma, da se tudi vizumi tujim državljanom v Republiki Sloveniji podaljšajo, da lahko ostanejo v Sloveniji. Enako sporočilo so posredovali prek DKP-mreže, naj pozivajo tudi druge države, da so benevolentne pri podeljevanju vizumov - da se ljudem ni treba vračati domov.



Se je končno vrnilo tistih sedem s Kanarskih otokov, ki se niso hoteli vrniti s prvim poletom?

"Moje mišljenje: Tisti, ki je zamudil priložnost, ki mu jo je ponudila država, je najbrž imel boljše možnosti, in upam, da jih je izkoristil. DKP-mreža ne bo prilagajala poletov posameznim državljanom, temveč ponujala možnost več ljudem, in upamo, da bo čim več državljanov to možnost izkoristilo."