A koronavírus kitörése ótaKína 13 városát zárták le - vagyis összesen 38 millió ember van karanténban - annak érdekében, hogy megakadályozzák a betegség további terjedését. De tényleg megoldást jelent egy város lezárása? És mit tudnak tenni globális szinten, hogy a járvány ne válljon világméretűvé? Az Euronews ennek próbált utánajárni specialistákkal, járványügyi szakértőkkel a világ minden tájáról.

Tényleg segít, ha lezárják a városokat?

Még a szakértők szerint is bizonytalan, mennyiben segít ez megakadályozni a vírus továbbterjedését, mivel korábban még sosem csináltak ilyet.

"Általában a hatóságok megpróbálnak eltekinteni az ilyen drasztikus megoldásoktól, mert az ilyen lépések vége az, hogy az emberek bepánikolnak, és megpróbálják elhagyni az adott várost" - válaszolta kérdésünkre Dr. Nathalie MacDermott, a londoni King’s College munkatársa.

Az emberek gyakran megpróbálják elutasítani a karantént, de Kínában a lakosság sokkal fegyelmezettebb, ezért lehetett ezt egyáltalán meglépni MacDermott szerint. Ennek részben az is oka, hogy az ország a 2000-es évek elején már megtapasztalt egy ehhez hasonló járványt, a SARS-ot.

"Valószínűleg egyébként ez a legjobb megoldás a vírus terjedésének megállítása érdekében, de hogy mennyire hatásos, az sok mindentől függ, például attól, hogyan fertőz a vírus és egy fertőzött személy milyen gyorsan tudja továbbadni azt" - mondta Andrew Pekosz, molekuláris mikrobiológus.

A Columbia egyetemen tanító Nischay Mishra virológus szerint azonban a kínaiak lépése, miszerint lezárják a városokat, túl későn jött, főleg az ország sűrűn lakott területein.

Ha maszkot hordok, akkor védve vagyok?

A Kínából érkező képek nagy részén az látszik, hogy az emberek maszkot hordanak. De tényleg véd ez bármitől is? A rövid válasz az, hogy nem - legalábbis nem úgy, ahogy hisszük.

Azok számára, akik már megfertőződtek, a maszk jó eszköz arra, hogy ne adják tovább a betegséget másoknak. "Ha nem érzi jól magát és maszkot vesz, akkor igen, ez egy jó módja lehet annak, hogy megállítsa a vírus terjedését, mivel a keze helyett a maszkba köhög, és így nem fogja egy szimpla kézfogással továbbadni a kórt" - véli a szakértő. Ez egy kicsit olyan, mint ahogy a sebészek sem magukat, hanem pácienseiket védik a műtét közben viselt maszkjukkal a szájukból beszéd közben érkező esetleges baktériumoktól.

Azok, akik viszont nem fertőzöttek és a maszkkal épp azt akarják elkerülni, hogy azzá váljanak, csak akkor védettek a fertőzéssel szemben, ha a gázálarccal egyenértékű boilógiai maszkot hordanak. Ezek drágák ugyan - de nem nedvesednek át, mint egy egyszerű egészségügyi maszk, amire ha ráköhögnek, a nedvességnek köszönhetően védelem helyett épp hogy megfertőzheti viselőjét.

"Ha valaki megfertőződik, az arcmaszk segít, hogy ne fertőzzön meg másokat is. De semmi értelme, hogy a nagyközönség is azt hordjon - mondta el Jennifer Lighter, járványszakértő.

"A többféle védekezési módszer együttes használata a leghatékonyabb" - erősítette meg Pekosz is. "A maszk nem rossz, de ezt a higiéniás szabályok betartásával és az emberekkel szembeni nagyobb távolságtartással kombinálva sokkal jobbak az esélyeink."

De akkor mit tehetek, hogy ne kapjam el?

Elsősorban a higiéniai szabályok betartásával előzhetjük meg a kórt - több figyelmet kell fordítani a húsok sütésére és főzésére (hőkezelésére), hogy az abban lévő kórokozók biztosan elpusztuljanak, és minimálisra érdemes csökkenteni a nyers húsokkal való kapcsolatot.

Az ételek megtisztítása és megmosása elengedhetetlen - csakúgy, mint a rendszeres kézmosás, kézfertőtlenítés.

EZT OLVASTA MÁR? Minden, amit a koronavírusról tudnia kell

Ha valaki esetleg arra gyanakodik, hogy beteg lehet, ne menjen kórházba, emberek közé, nehogy megfertőzzön másokat!

Az eddigi halálesetek leginkább idős embereket érintettek, akiknek más betegségei vagy leromlott egészségi állapotuk is a háttérben állhatott - mondták a WHO szakértői múlt heti sajtótájékoztatójukon.

Nem kéne javítani a higiéniai szabályokon a nyilvános tereken, pl piacokon?

Ez az új koronavírus — hivatalos nevén 2019-nCoV — egy nagybani hal- és élőállat-piacon tört ki Vuhanban, ahol a legkülönfélébb állatok kaphatóak. Az első vírushordozó is egy állat volt - bár az még nem derült ki, hogy milyen állat, de valószínűleg egy olyan egzotikus példány, mely szinte soha nem kerül kapcsolatba az emberrel - és ez mutálódott.

Később bebizonyosodott, hogy emberről emberre is terjed, nem csupán állatról emberre. A szakértő szerint jó lenne, ha olyan szabályozást vezetnének be, ami az egzotikus vagy élőállatokat szigorúan különválasztja az ételektől.

"Az élőállat-piacok lehetővé teszik, hogy az állatok és emberek közeli kapcsolatba kerüljenek egymással, ez pedig megkönnyíti a vírusok és baktériumok mozgását a különféle fajok között" - véli Pekosz, aki szerint ezek a piacok már többször is gócpontjai voltak az ehhez hasonló, állatról emberre terjedő járványoknak az elmúlt 30 évben.