DEBATT. Slopad statlig inkomstskatt, fri bostadsmarknad och en omreglering av högre utbildning måste vara tre prioriteringar av nästa m-ledda regering. Vi kan inte enbart förlita oss på Liberalerna och Jan Björklund vad gäller utbildning, skriver Moderata ungdomsförbundets ordförande Benjamin Dousa.

Sverige var redan före andra världskriget ett av världens rikaste länder. Vi blev rika under sent 1800-tal och tidigt 1900-tal tack vare marknadsliberala reformer: stärkt äganderätt, låga skatter och fri handel inom och utom landets gränser. Det finns ingen naturlag som säger att vi i evighet kommer att förbli ett rikt land. Tvärtom ritar globalisering, automatisering och digitalisering varje dag om den ekonomiska kartan.

Tillväxt och företagande är det som får resurser att ticka in till statskassan. Privat sektor finansierar offentlig sektor. Därför är det särskilt oroväckande att Sveriges företagsklimat håller på att drastiskt försämras. Regeringen har under mandatperioden genomfört skattehöjningar på nästan 70 miljarder. Kemikalieskatt, flygskatt, höjd restaurangmoms, höjd skatt på sparande i ISK och kapitalförsäkringar, kilometerskatt, avtrappat jobbskatteavdrag och höjda arbetsgivaravgifter för äldre och unga är några av skattehöjningarna som gör det mindre lönsamt att utbilda sig, arbeta och starta företag i landet.

Finansminister Magdalena Andersson pratar ofta stolt om hur Sveriges ekonomi är “urstark”. Men på lite längre sikt hotar regeringens politik Sveriges BNP-tillväxt, och effekterna syns redan i dag. Sveriges BNP per capita har under de senaste 10 åren i själva verket varit historiskt låg, även i jämförelse med andra europeiska länder, trots att många andra drabbades väsentligt hårdare av eurokrisen och skuldkrisen. Och åren framöver väntas en klart svagare utveckling i Sverige jämfört med EU-snittet. Under perioden 2007-2021 beräknas tillväxten att uppgå till enbart 0,9 procent per år, vilket är lägre än tidsperioden som ledde fram till 90-talskrisen. Men om detta talar finansministern aldrig.

För att säkra Sveriges långsiktiga konkurrenskraft behövs genomgripande reformer som gör ansträngning och strävsamhet mer lönsamt, som stärker incitamenten att studera och som motverkar bostadskrisen. I dag presenterar Moderata ungdomsförbundet tre reformer vilka vi kräver att Moderaterna genomför när de bildar regering efter valet.

1) Det måste löna sig mer med utbildning. I dag ligger den högsta marginalskatten på 60 procent, vilket är världens högsta. Med konsumtionsskatter och arbetsgivaravgifter blir marginalskatten 77 procent. De som tjänar över 50.000 kronor i månaden får betala mer än tre fjärdedelar av en löneökning i skatt. Det minskar drivkrafterna att plugga till ingenjör, arbetskraftsinvandra till Sverige eller starta ett företag. Därför borde en moderatledd regering prioritera att avskaffa de statliga inkomstskatterna.

Dessutom skulle ett slopande av den statliga inkomstskatten leda till ökade skatteintäkter i storleksordningen 10 miljarder kronor enligt tankesmedjan Timbro då forskning visar att höga skatter påverkar människors beteende vilket kan handla om färre arbetade timmar, mer skattefusk och större avdrag.

2) Släpp bostadsmarknaden fri. Om trenden på bostadsmarknaden håller i sig är det om några år bara de med ärvda pengar eller hyreskontrakt och pensionärer med en livstids kötid som kan bo i våra städer.

Den första bostaden börjar ofta med en hyresrätt och Moderaterna måste vara partiet som öppnar hyresmarknaden för fler. Med reglerade hyror uppstår ett glapp mellan det fastställda priset och den verkliga betalningsviljan. Denna mellanskillnad skapar en grogrund för en svart bostadsmarknad som tvingar unga att betala absurda summor för att hyra i andra hand och därmed stoppas klassresor för de som inte har tillräckligt tjock plånbok. Därför behövs en infasning av ett marknadsbaserat hyressystem på såväl befintligt bestånd och nyproduktion.

Dessutom tar det uppemot tio år att gå från idé till färdig byggnad. Teknikunder som Instagram och Apples första iPad existerade inte när många bostäder som blir klara i år började projekteras. Lagar och regleringar utgör en bromskloss som fördröjer och fördyrar nybyggnation. Krav på val av färg på fasaden, höjd på byggnaden, bullernivåer, energieffektivitet, storlek på badrum, ljusinsläpp är enbart en bråkdel av de krav som föreligger för nybyggnation. Den offentliga makten över byggprocessen måste minskas om fler ska ha möjlighet att äga sin bostad.

Den svenska bostadsmarknaden är en av de mest reglerade marknaderna i världen. Politiken försöker dessutom lösa en alltför reglerad bostadsmarknad med ytterligare regler på bolånemarknaden. Amorteringskrav och regler kring kontantinsatser är några av de regleringar som nu råder på bolånemarknaden – gemensamt för dem är att de inte löser grundproblemet utan enbart skrapar på ytan eller skapar nya bekymmer.

3) Reformera högskolan för att möta arbetsmarknadens behov. I många politikområden har Moderaterna vågat släppa igenom nya idéer sprungna från våra kärnvärderingar, men högskolepolitiken har tyvärr halkat efter. Vi kan inte enbart förlita oss på Liberalerna och Jan Björklund, Moderaternas lite stränga och sakliga insikter behövs även i högskolepolitiken.

Samtidigt som fler unga människor än någonsin studerar vidare har arbetsgivare svårt att rekrytera kompetenta medarbetare. Marknaden skriker efter rätt kompetens. Programmerare, ingenjörer, sjuksköterskor – listan kan göras lång. Sverige har ett högskolesystem som inte är anpassat efter en föränderlig värld. Sverige behöver inte fler genusvetare. Inte heller behövs fler studenter som läser irrelevanta sommarkurser i syfte att bidragsoptimera.

Kärnan i problemet är hur högskolor och universitet tilldelas resurser. I dag baseras den bara på antal studenter och om dessa klarar kurser, utan kvalitetsinslag eller arbetsmarknadskoppling. Det betyder att rektorernas incitament ligger i att tillhandahålla stora populära program och ställa lägre krav för att få godkänt i en kurs. Många program inom humaniora, där marginalkostnaden för att ta in en extra student i en föreläsningssal är låg, fungerar tyvärr ofta som kassakor för lärosätenas prestigesatsningar. Det gör att vissa program är överdimensionerade, medan exempelvis yrkeshögskolan är underdimensionerad. Vi kräver därför att Moderaterna vågar mer i högskolepolitiken.

Svensk konkurrenskraft är garanten för att vi ska förbli ett rikt land och att välfärdens kärna fortsatt ska kunna finansieras. Socialdemokraterna tror ibland att resurser växer på träd, när det är företag och företagare som får kakan att bli större. Därför behövs inte bara en M-ledd regering, utan framför allt en M-ledd regering som vågar genomföra nödvändiga reformer.

Benjamin Dousa, förbundsordförande Moderata ungdomsförbundet





Är du sakkunnig i en aktuell fråga? Välkommen att sända ditt inlägg till debatt@di.se. Bifoga högupplöst porträttfoto. Textlängd 2.500-6.000 tecken inklusive blanksteg.