

Finanțarea unor creșteri de salarii și a plății unor pensii speciale reprezintă partea cea mai consistentă a proiectului de rectificare bugetară, peste două miliarde de lei.

Proiectul de ordonanță, care va fi discutat săptămâna viitoare de Guvern, se bazează pe majorarea PIB-ului nominal de la 837,2 miliarde lei la 842,5 miliarde lei. Veniturile bugetului general consolidat se majorează, pe sold, cu suma de 280,2 milioane lei. Cheltuielile bugetului general consolidat se majorează, pe sold, cu suma de 503,8 milioane de lei. Guvernul plătește acum 400 milioane de lei numai pentru pensiile speciale din Ministerul Administrației și Internelor. De asemenea, bugetul SRI pentru asistență socială a fost majorat cu 23 de milioane de lei. În vara acestui an, Guvernul Mihai Tudose a decis să înghețe pensiile speciale, păstrând însă acest tip de pensii, care nu se bazează pe contribuții ci pe raportarea la salariile aflate în plată. A urmat un val de pensionări din Ministerul de Interne, SRI sau Armată.

Unde vor ajunge banii

La bugetele locale vor merge 611,9 milioane lei, din care 550 milioane pentru acordarea unor drepturi de natură salarială stabilite în favoarea personalului din unităţile de învăţământ preuniversitar de stat.

La Ministerul Muncii: +630,9 milioane lei. S-au asigurat suplimentar 537 milioane de lei pentru plata drepturilor persoanelor cu handicap, alocaţiilor de stat pentru copii, a indemnizaţiilor pentru creşterea copilului şi a contribuţiilor de asigurări sociale de sănătate

La Ministerul Afacerilor Interne: +363,5 milioane de lei. S-au alocat 400 milioane de lei pentru plata pensiilor cuvenite cadrelor militare trecute în rezervă şi poliţiştilor cărora le-au încetat raporturile de serviciu în anul 2017, precum şi pentru plata diferenţelor rezultate în urma recalculării drepturilor de pensii. S-a redus suma de 36,5 milioane de lei aferentă economiilor înregistrate la unele naturi de cheltuieli.

La Ministerul Sănătăţii: +281,0 milioane lei. S-au alocat 287,2 milioane lei pentru plata salariilor medicilor rezidenţi, personalului medical din structurile de primiri urgenţe, precum şi pentru majorarea transferurilor către bugetul Fondului naţional unic de asigurări sociale de sănătate. S-a redus suma de 6,2 milioane de lei aferentă economiilor înregistrate la unele naturi de cheltuieli.

La Ministerul Justiţiei: +232,1 milioane lei. S-a asigurat suplimentar suma de 240,2 milioane de lei pentru achitarea tranşelor aferente anului 2017 pentru hotărârile judecătoreşti care au ca obiect drepturi de natură salarială stabilite în favoarea personalului din sistemul justiţiei. S-a redus suma de 8,1 milioane lei aferenta economiilor înregistrate la unele naturi de cheltuieli.

La Ministerul Educaţiei Naţionale: +30,0 milioane lei. S-au asigurat 50 de milioane de lei pentru plata hotărârilor judecătoreşti având ca obiect drepturi salariale pentru personalul din instituţiile de învăţământ universitar de stat. S-a redus suma de 20 milioane lei aferenta economiilor înregistrate la unele naturi de cheltuieli.

La Ministerul Transporturilor: +293,9 milioane de lei. S-a asigurat suplimentar suma de 345,6 milioane de lei pentru asigurarea cofinanţării proiectelor cu finanţare din fonduri externe. S-a redus suma de 51,7 milioane de lei aferentă economiilor înregistrate la unele naturi de cheltuieli.

Bugetul Fondului naţional unic de asigurări sociale de sănătate: +269,7 milioane de lei, pentru servicii medicale şi medicamente.

Bugetul Asigurărilor Sociale de Stat: +323 milioane de lei pentru asigurarea necesarului pentru plata pensiilor de asigurări sociale.



De unde taie Guvernul

Diminuări au fost operate la Ministerul pentru Mediul de Afaceri, Comerţ şi Antreprenoriat (-78,5 milioane lei), Ministerul Finanţelor Publice (-51,9 milioane lei), Ministerul Dezvoltării Regionale Administraţiei Publice şi Fondurilor Europene (-43,7 milioane de lei per sold, dar s-au alocat suplimentar 71,5 milioane lei pentru PNDL), Ministerul Culturii şi Identităţii Naţionale (-27,8 milioane de lei), Ministerul Mediului (-27,4 milioane de lei), având în vedere, în principal, gradul de execuţie a cheltuielilor.