După ce anul trecut era cât pe ce să se încheie pe minus la capitolul autostrăzi, în 2016 nu a fost tăiată panglica la niciun kilometru. În schimb, ceferiştii s-au mişcat mai bine.

Dacă în anii trecuţi au fost inauguraţi mai mulţi kilometri de autostradă decât de căi ferate modernizate, deoarece creează o imagine mai bună pentru politicienii care apar la televizor, 2016 este anul ceferiştilor. Şi în domeniul feroviar proiectele de reabilitare sunt mult întârziate, însă în acest an s-a reuşit, cu chiu, cu vai, să se inaugureze mai mulţi kilometri decât în cazul transportului rutier.

Astfel, a fost finalizat un tronson de 52 km de cale ferată, între Curtici (frontiera cu Ungaria) şi Radna, pe care trenurile „zburdă” cu până la 160 km/oră. Nu este tocmai un proiect cu care să se laude compania naţională CFR SA, care este responsabilă de infrastructura feroviară din România, având în vedere că lucrările au început încă din martie 2012 şi au costat 1,33 miliarde de lei. Într-un răspuns oficial la solicitarea „României libere“, CFR SA s-a scuzat pentru întârzierea proiectului invocând modificările legislaţiei, cu nivelul ridicat al pânzei de apă freatică în zona Curtici, cu modificări în construcţia nivelului superior al pasaralei Arad, cu obţinerea autorizaţiei ISU pentru securitate la incendiu pentru clădirea de mentenanţă şi pasarela din gara Arad şi, în fine, verificări şi testări suplimentare după implementarea sistemului de semnalizare ERTMS (European Rail Traffic Management System - care asigură sporirea siguranţei circulaţiei, mărirea vitezei trenurilor, managementul traficului, urmărirea video în timp real a zonelor cu probleme - bariere, macazuri etc.).

CNAIR nu a finalizat niciun proiect

Însă, chiar şi întârziate, proiectele ceferiştilor le-au luat faţa drumarilor. În toamnă, directorul general al Companiei Naţionale de Administrare a Infrastructurii Rutiere (CNAIR, succesoarea “defunctei” CNADNR), Cătălin Homor, spunea că anul acesta vor fi inauguraţi 15 km din tronsonul de autostradă Lugoj–Dumbrava, la care s-ar adăuga 3 km din Autostrada Bucureşti-Ploieşti, la intrarea în Bucureşti, în zona Petricani (Pipera).

Numai că niciunul dintre aceste proiecte nu a fost dus la bun sfârşit până acum, când au mai rămas două zile până la finalul anului. Legătura A3 cu intrarea în Bucureşti nu este circulabilă. Şi, oricum, chiar dacă s-ar realiza, traficul dinspre Ploieşti ar fi deversat într-o zonă foarte aglomerată a Bucureştiului, în condiţiile în care Primăria Capitalei, condusă de Gabriela Firea, nu a mişcat nimic pentru lărgirea la patru benzi a străzii Fabrica de Glucoză, unde nu au fost nici măcar smulse buruienile, darămite să înceapă lucrările propriu-zise.

Nici cei 15 km dintre Traian Vuia şi Margina, pe tronsonul de autostradă Lugoj-Deva nu au fost finalizaţi în acest an, CNAIR invocând probleme juridice. „Lucrările de pe sectorul de autostradă Lugoj-Deva, respectiv Traian Vuia-Margina, pe o lungime de 15 km, sunt în curs de finalizare, astfel încât acest sector să poată fi utilizat de către participanții la trafic. Acest fapt va fi realizat imediat după clarificarea tuturor aspectelor de natură juridică”, se arată într-un comunicat al companiei de drumuri dat publicităţii săptămâna trecută. Pe scurt, nu poate fi inaugurată doar o parte dintr-un contract mai mare, pentru că CNAIR ar fi riscat să aibă probleme în perioada de garanţie a lucrării.

O bilă albă pentru compania condusă de Cătălin Homor o constituie reinaugurarea tronsonului de auto-stradă Cunţa-Sălişte, care se surpase după ce candidatul Victor Viorel Ponta grăbise tăierea panglicii în campania electorală pentru alegerile prezidenţiale din 2014. CNAIR a reuşit să redeschidă acest tronson în 2016, după ce lucrările au fost realizate în regie proprie.

Planuri măreţe pentru 2017

Pentru anul viitor, atât drumarii, cât şi ceferiştii sunt mult mai optimişti. Cătălin Homor a declarat că 2017 va fi unul dintre cei mai buni ani ai companiei de drumuri. “Putem avea foarte multe tronsoane puse în circulaţie, redate traficului, şi aici pot aminti Sebeş-Turda într-o proporţie spre 95% (poate doar vreun nod o să lipsească), Lugoj-Deva (dacă vom avea autorizaţie în cursul acestui an), vom mai avea Nădăşelu-Gilău, apoi, conform contractului, poate fi Mihăeşti-Nădăşelu; lucrurile merg, de asemenea, destul de bine şi pe Târgu-Mureş–Câmpia Turzii, ca şi Bucureşti-Ploieşti integral”, a spus Homor, într-un interviu acordat Mediafax.

Şi directorul general al CFR SA, Marius Chiper, promite mai mulţi kilometri de cale ferată modernizaţi, mai exact 146. Tronsoanele unde investiţiile cu fonduri europene nerambursabile se vor finaliza în 2017 sunt Aţel-Micăcasa-Coşlariu şi Coşlariu-Vinţu de Jos-Simeria.

La unul dintre tronsoane lucrările au început încă din 2011, pe vremea când la Palatul Victoria se afla Emil Boc, iar la cel de-al doilea în 2013.