Urmareste Modifică dimensiunea fontului: Play

Bucureşti, 19 iul /Agerpres/ - Vicepremierul Vasile Dîncu a declarat, marţi, că lupta anticorupţie nu se poate duce la bun sfârşit şi cu rezultate bune numai printr-un exerciţiu de forţă, ci este nevoie de comunicare şi argumentare, arătând că în multe momente discursul politic a mers împotriva luptei pentru integritate.



"Cred că la nivelul societăţii noastre fiecare etapă a strategiei trebuie să aducă şi o relegitimare a procesului de luptă anticorupţie, de luptă pentru transparenţă şi integritate. Câteodată, nu se pare că totul este de la sine, că totul este evident şi nu trebuie să aducem noi şi noi argumente. Să nu uităm că în cea mai mare măsură şi în multe momente ale istoriei noastre discursul politic a fost cel care a mers subtil sau direct împotriva luptei pentru integritate şi a luptei anticorupţie, ceea ce a creat o anumită cultură a rezistenţei faţă de lupta anticorupţie", a afirmat Dîncu, la dezbaterea publică privind noua Strategie Naţională Anticorupţie, organizată de Ministerul Justiţiei şi Cancelaria prim-ministrului.



Vasile Dîncu a arătat că este nevoie de mai multă comunicare şi exemple de bune practici în domeniul luptei anticorupţie.



"Cred că la această nouă etapă a strategiei trebuie să fim mult mai atenţi la exerciţiul de argumentare, a aduce practici noi, bune practici, a aduce noi exemple. Cred că lupta anticorupţie nu se poate duce la bun sfârşit şi cu rezultate bune numai printr-un exerciţiu de forţă. Evident exerciţiul de forţă al statului este necesar, dar cred că trebuie să mergem mult mai mult în a argumenta şi a reargumenta, a legitima şi a relegitima mereu de ce este nevoie de asta. Uneori, în societatea civilă, în opinia publică, se vorbeşte că procesul electoral lucrează oarecum..., arată câteodată eşecul luptei anticorupţie sau că lucrează chiar împotriva luptei anticorupţie. Indiferent de cum interpretăm votul în anumite situaţii, oamenii nu iubesc corupţia şi nici pe cei corupţi. De aceea cred că trebuie să comunicăm mai mult", consideră Dîncu.



În opinia sa, noua etapă a strategiei este importantă pentru că poate să restituie încrederea oamenilor în statul român.



"Trebuie să lucrăm mai mult cu propria identitate şi când se va modifica imaginea noastră despre sine se va schimba şi imaginea celorlalţi despre noi. Cred că această nouă etapă a strategiei este importantă pentru că poate să restituie încrederea oamenilor în statul român. În acest moment, statul român are o slabă încredere în rândul cetăţenilor săi", a susţinut Dîncu.



Potrivit vicepremierului, în general, sunt foarte multe activităţi ale acestei strategii anticorupţie, el menţinând implementarea unui sistem integrat de management al activităţii de investiţii publice, control şi integritate, organizarea unor sesiuni de instruire pe teme de integritate.



"Am elaborat, de asemenea, o metodologie privind riscurile de corupţie la nivelul MDRAP, am elaborat un Cod de etică pentru angajaţii publici (...). De asemenea, am căutat să cuprindem cât mai multe unităţi administrativ-teritoriale, împreună cu Ministerul Justiţiei, în acest proces. În ultimii 3 ani, peste 700 de unităţi administrativ-teritoriale noi au intrat în acest proiect comun de implementare a strategiei la nivel teritorial", a adăugat Dîncu.



Vicepremierul a mai arătat că administraţia publică locală este în mare măsură subfinanţată, are personal insuficient în multe situaţii, dar aceste bariere ar putea fi depăşite.



El a subliniat că în această nouă etapă a strategiei anticorupţie va trebui să se lucreze mai mult la construcţia unei culturi a transparenţei în României, a unei culturi a integrităţii.



"Cred că în viitor un lucru important va fi ca, prin strategia de modernizare a funcţiei publice, să reuşim să dăm o mai bună imagine legată de integritatea funcţiei publice şi a mecanismelor de a obţine integritate în funcţia publică. În acest moment, trebuie să lucrăm mai mult (...) pe a selecţiona bunele practici şi de a le aduce în faţa administraţiei publice locale. Este nevoie să lucrăm mai mult cu structurile asociative", a menţionat acesta.



În opinia lui Dîncu, este nevoie de a se completa şi revizui cadrul normativ privind consilierul de etică, avertizorul de integritate ar putea să aducă un plus în acest proces şi trebuie identificate în administraţia publică procedurile cele mai vulnerabile de corupţie. AGERPRES/(AS - autor: Alina Novăceanu, editor: Georgiana Tănăsescu)