Tinerii se vor implica pentru că și-au dat seama că acțiunile lor pot produce o schimbare, dar și pentru că asta le oferă sentimentul de apartenență la un grup cu o viziune nouă.

Rata reală de participare a populației de 18-45 de ani a fost 60-65%, o participare „uluitoare, ca în țările scandinave”.

„Este prima oară când în București a fost o prezență mai mare decât în Teleorman”.

Pe de altă parte, Daniel Sandu punctează că răzvrătirea din ultima vreme nu este doar împotriva PSD, ci și față de un mod autoritar și defectuos de a face politică.

Ceea ce înseamnă, crede sociologul, că abuzurile altor partide vor fi sancționate cel puțin la fel de vehement de această generație.

– Cum ați simțit aceste alegeri și unde v-au prins?

– Eram în Cluj pentru prezentarea unui raport la care am lucrat despre tinerii din România și i-am rugat pe organizatorii evenimentului să mă lase să zbor către Florența abia duminică, ca să pot vota. Am votat dimineață, la o secție specială, unde am așteptat jumătate de oră. A fost interesant de văzut atmosfera generală atipică față de ce am văzut în trecut la vot. Una dintre cele mai interesante chestii pe care le-am observat este că oamenii nu veniseră singuri. Cred că eram singura persoană de acolo care nu era într-un grup. Oamenii veniseră cu familiile lor, cu parteneri, partenere, copii.

Urmărește cel mai nou VIDEO Știri VIDEO O asistentă medicală condamnată în 2017 pentru trafic de influență la operații a ajuns consilier juridic la primăria condusă de Daniel Florea!

– Cum vă explicați?

– Când stai la coadă singur, îți vine mai ușor să pleci, dar când ești într-un grup, se creează un anumit tip de fraternitate. Nu mai este doar una dintre activitățile pe care le faci în ziua cu pricina, ci devine actul prin care îți exprimi identitatea ca membru al unui grup, dar și că ești conștient de importanța pe care o are gestul tău. Prezența celorlalți în jurul tău îți confirmă că faci ceva important.

Recomandări Sondaje contradictorii cu trei zile înainte de alegerile pentru Primăria Capitalei. De ce depinde totul

Fisa mi-a picat cu adevărat după ce am ieșit din secția de vot și-am constatat că peste tot există îndârjirea de exprimare

– Unii au spus că n-au mai avut senzația cozii din comunism.

– La cozile din comunism se stătea pentru supraviețuire. Nu aveai alternativă. La aceste alegeri, însă, a fost o decizie în sensul că vrei să fii auzit și să lupți împotriva unor lucruri care ți se par anapoda. De aceea și așteptarea venea ca o formă de suferință pentru un scop nobil. Cu cât suferi mai mult, cu atât e mai mare victoria ta. Am văzut oameni care au fost nemulțumiți pentru că au terminat de votat în maximum 15 minute. Asta pentru că n-au avut sentimentul de biruință peste un obstacol.

Prezența la tineri a fost de 60-65%, întâlnită mai degrabă în țări scandinave

– Cum vă explicați că tinerii au votat într-o mai mare măsură la aceste alegeri?

– În primul rând, trebuie să ne uităm la câți cetățeni rezidenți sunt în România între 18 și 45 de ani, potrivit INS, și după aceea să comparăm aceste date cu prezența la vot raportată de BEC. Ei spun că prezența în rândul cetățenilor din această categorie de vârstă a fost în jur de 45%. Numai că aproape tot ce înseamnă migrație este tocmai în rândul populației între 18 și 45 de ani, ceea ce înseamnă că datele INS nu surprind întreaga poveste. De aici rezultă că de fapt prezența cetățenilor din această categorie de vârstă, care chiar locuiesc în România, este între 60-65%. E absolut uluitor, o rată de prezență întâlnită mai degrabă în țări scandinave.

Recomandări Părinte indignat pe reflexul mușamalizării după incidentul cu lampa UV de la “Lazăr”: “Copiii noștri ajung la spital, iar părinții fac ode directoarelor și caută «turnătorul»!”

– S-a creat o cultură a protestului?

– În spatele acestei mobilizări stau două lucruri. Primul este un efect generațional. În multe societăți de tranziție, indivizii aceleiași generații sunt mult mai asemănători între ei decât după clasa socială. De exemplu, cineva de 25 de ani cu studii superioare va gândi mult mai similar cu cineva care are 25 de ani și patru clase, față de cineva cu studii înalte care are 50 de ani. Viziunea politică se coagulează foarte mult în interiorul unei generații. Asta se întâmplă pentru că tinerii sunt expuși relativ unitar la niște stimuli. Învață împreună despre cum funcționează societatea.

Recomandări O asistentă medicală condamnată în 2017 pentru trafic de influență la operații a ajuns consilier juridic la primăria condusă de Daniel Florea!

În România am avut, cel puțin în ultimii șapte ani, multe mișcări de protest și alte mișcări sociale care au mobilizat destul de mulți oameni. Acestea, într-o formă sau alta, au și avut succes pe termen scurt

– Numiți câteva, vă rugăm!

– Protestele împotriva RMGC (compania minieră Roșia Montană Gold Corporation – n.r.) au dus la invalidarea proiectului (de explorare și exploatare a minereurilor aurifere – n.r.). Cele pentru gazele de șist, la fel. Chiar unele proteste au contribuit la schimbarea de guverne. Când ne uităm la cetățenii de 20-30-40 de ani care au avut o mobilizare electorală nemaivăzută, vorbim fix despre oameni care s-au socializat, au învățat să se exprime politic cu succes, în urma protestelor. Or, prin reușitele la aceste manifestații, tinerii au învățat că implicarea lor în politică este importantă, îi face să aparțină unui grup și, nu în ultimul rând, poate produce efecte politice reale.

Este prima oară când în București a fost o prezență mai mare decât în Teleorman

– Ce v-a mai surprins la aceste alegeri?

– Faptul că am avut o prezență mai mare în urban decât în rural. Oamenii din urban își gestionează altfel o zi de duminică. Ei au mult mai multe activități de întreprins. Pe când în mediul rural, activitatea de vot acaparează întreaga zi, în sensul că este cea mai importantă. Pe regiuni, iarăși observăm diferențe vizibile față de alegerile din trecut. Este prima oară când în București a fost o prezență mai mare decât în Teleorman. Avem prezențe mari în Ilfov și în Cluj comparativ cu județele care în mod tradițional aveau prezența foarte mare la vot, precum cele din sud sau Moldova. Zonele unde a crescut prezența la vot reprezintă polii de dezvoltare ai României. În mod normal, acolo unde aveai dezvoltare economică, cel puțin în trecut, nu erau prezențe semnificative la vot.

– Și ce s-a schimbat? Cum de a votat mai mult urbanul decât ruralul?

– Mediul rural nu are posibilitatea de a se exprima critic. Pentru că în rural tot ce înseamnă accesul la resurse este ghidat de către un baron local, care de multe ori are culoarea politică a guvernului. Și-atunci sătenii au două posibilități: să tacă și să înghită sau să plece. Așa se explică și migrația semnificativă a oamenilor din rural. Pe de altă parte, în urban există varianta de voice (protest – n.r.), pentru că aici accesul la resurse nu ține doar de administratorul politic. Există inițiative private, piața liberă, corporații, business-uri prin care îți pot construi o viață fără să te subordonezi primarului. De unde rezultă că pe tine te interesează ca acele mecanisme prin care duci o viață bună să fie protejate de către stat prin predictibilitatea politicilor publice, prin independența sistemului juridic, prin stabilitatea sistemului de taxare. Drept urmare, îți manifestezi votul ca să-ți securizezi acele forme de existență.

– Alte schimbări?

– O altă schimbare notabilă, despre care prea puțin s-a vorbit, este că au votat mai multe femei decât bărbați.

Prezența la vot în rândul femeilor a fost uluitor de mare pe toate segmentele de vârstă. Și-asta spune foarte multe despre direcția votului

– Ce spune votul preponderent feminin?

– Se știe din studii făcute în Europa de Vest, America de Nord și peste tot în lume că femeile votează mai centrist și sunt un electorat mai fidel pentru partidele pe care le aleg. Faptul că ai o prezență atât de mare în rândul femeilor arată că nu a fost o simplă răbufnire, ci un fapt așteptat.

– Prezența la vot reprezintă doar un manifest anti-PSD?

– Eu sunt destul de convins că mesajul general a fost unul de răzvrătire, dar nu a fost decât contextual împotriva PSD. Mesajul a fost mai degrabă de împotrivire față de acapararea instituțiilor statului, indiferent de culoarea politicienilor. La fel de ușor, răzvrătirea se poate manifesta și vizavi de alte partide dacă vor face abuzuri similare. De fapt, protestele în trecut nu au fost numai împotriva PSD, ci în general împotriva unui partid-guvern care acapara aceste instituții și se substituia statului. Acest vot a fost în primul rând unul de protest.

Mobilizarea nu s-a făcut pentru că Rareș Bogdan este primul pe lista PNL sau pentru că guvernul tehnocrat a performat pe măsura așteptării cetățenilor

– De ce depinde ca această energie să se păstreze la următoarele alegeri?

– Depinde în primul rând de cum o să se replieze partidele politice față de acest moment, mai ales cele din Guvern. Dacă vor continua să producă tensiuni și să blocheze sau ignore temele populației, probabil că prezența la vot va fi cel puțin la fel de mare, pentru că dorința de contestare va fi la fel de mare. Dacă vor deveni mai împăciuitori, există șansa ca un mic procent de oameni să nu mai considere prezența la vot la fel de importantă, să nu mai considere diferența între un partid și altul suficient de mare. Pe de altă parte, efectul generațional despre care vorbeam mai devreme va rămâne.

– La ce vă referiți?

– Mă aștept ca generația tânără (născută între 1980-2000) să voteze în proporție mare și în viitor, pentru că au văzut că participarea politică le poate aduce o schimbare. Apoi, contează cum se vor replia și partidele din opoziție.

Dacă PNL va continua să fie un surogat al PSD în dorința de a controla instituții, sigur că va mobiliza mai puțin oameni la vot

– Și USR-PLUS?

– USR-PLUS este o construcție nouă, care a primit un vot de încredere, iar dacă ce oferă ei va fi considerat o noutate pozitivă față de tot ce s-a întâmplat în spațiul politic, e posibil să-și crească numărul de votanți.

– Ce credeți că mai așteaptă societatea românească de la politicieni?

– Dacă e să existe vreo așteptare unitară, aceea este reprezentativitatea. Am avut foarte multă vreme, ca urmare a tensiunilor și a intereselor încrucișate dintre partidele politice, oameni care accesau o carieră politică din motive personale: fie pentru a se îmbogăți, fie pentru a scăpa de problemele cu justiția. Am avut o clasă politică care mereu a încercat, ea de sus, a impune niște teme populației. Într-un fel, de aici a apărut și falia între interesele cetățenilor și acțiunile aleșilor sau dorința politicienilor de a ajunge la guvernare și a subordona instituții.

Așadar, dacă e să existe vreo așteptare comună a populației, cred că aceasta ar fi: reprezentarea intereselor oamenilor, nu de a li se spune de către politicieni care sunt lucrurile care ar trebui să-i intereseze

Citește și:



5 puncte esențiale despre europarlamentare: PSD, la cel mai slab rezultat istoric, comparabil doar cu venirea CDR, prima alternanță la guvernare!

În diaspora au suferit și votanții, și oamenii din consulate! În Almería, românii au votat în trei ore și jumătate pentru alegerile din România și în 10 minute pentru “localele” din Spania!

PARTENERI - GSP.RO A ajuns om al străzii la 37 de ani după ce și-a pierdut toată averea. Imagini incredibile cu fostul sportiv care cerșește pe stradă

PARTENERI - PLAYTECH Am GĂSIT-O! Unde se ascunde Adriana Iliescu și DE CE! Viitorul tată al Elizei spune unde e cea mai bătrână mamă din România

HOROSCOP Horoscop 25 septembrie 2020. Leii trebuie să evite excesele de autoritate, mai ales pe cele legate de muncă