Activistul Musai-Musaj Szakats Istvan a declarat, luni, într-o conferinţă de presă, că mai sunt şi alte lucruri de făcut în privinţa multilingvismului.

“Musai-Muszaj a luat fiinţă pentru promovarea multiculturalităţii zilnic trăite. Deşi cazul plăcuţelor este un pas foarte important în faţă, mai sunt lucruri de făcut, printre care aş menţiona două. Unul este cazul plăcuţei amplasate pe gară, cu numele şefilor de gară, între care n-au mai fost menţionaţi şi şefii de gară cu nume maghiar. În urma acţiunilor noastre, acea plăcuţă a fost scoasă şi n-a mai fost pus nimic. Un alt caz este Hajongard, unde în continuare ne aşteptăm să vedem indicatoare în limbi multiculturale, care să ateste această calitate a cimitirului”, a spus Szakats Istvan.

El a adăugat că aşteaptă şi de la primarul Emil Boc “să vină şi să salute cetăţenii Clujul şi în limba maghiară”, cu ocazia manifestărilor maghiarilor din Cluj, inclusiv cu ocazia zilei de 15 martie.

Pe 7 aprilie, primarul municipiului Cluj-Napoca, Emil Boc, a anunţat că va amplasa indicatoare multilingve la intrările şi ieşirile din oraş, în limbile română, maghiară şi germană, dar şi în limba latină, aşa cum a fost numită localitatea la înfiinţare, în timpul împăratului roman Hadrian.

Emil Boc a spus că, pentru a adopta o formulă corectă, care să respecte şi dimensiunea istorică şi pe cea multiculturală a oraşului, a apelat la istoricii Universităţii Babeş-Bolyai, iar în urma analizei s-a ajuns la concluzia ca oraşul să poarte denumirile Cluj-Napoca, Kolozsvar şi Klausenburg, la care să se adauge, pe un alt panou, denumirea “Municipium Aelium Napocense Ab Imperatore Hadriano Conditum (117-138)”.

“Vom avea prima tablă care reflectă denumirea administrativă în cele trei limbi şi cea de-a doua tablă, deasupra, care reflectă dimensiunea istorică a municipiului nostru. Această formulă subliniază dimensiunea istorică a oraşului nostru, din antichitate până în prezent, precum şi caracterul multicultural şi european al municipiului nostru. Soluţia propusă de Primărie reflectă o realitate istorică validată ştiinţific şi, nu în ultimul rând, este o soluţie care îşi propune în continuare să unească şi nu să dezbine comunitatea clujeană. Este o soluţie europeană a timpului prezent”, a spus Emil Boc.

El a mai spus că în acest fel ar urma să se stingă şi procesul în instanţă privind inscripţionarea multilingvă a indicatoarelor oraşului.

Pe 21 februarie, Tribunalul Cluj a admis o cerere prin care îl obligă pe primarul Emil Boc să amplaseze plăcuţe indicatoare cu denumirea în limba maghiară a municipiului Cluj-Napoca.

CITEŞTE ŞI

Reacţia Asociaţiei Minority Rights după câştigarea procesului plăcuţelor bilingve: Recursul Primăriei aduce grave prejudicii de imagine Clujului la nivel internaţional

CITEŞTE ŞI

Cum a încercat Boc să fenteze legea în problema plăcuțelor bilingve. A prezentat datele unui recensământ care NU A EXISTAT NICIODATĂ

CITEŞTE ŞI

Tribunalul Cluj îl obligă pe primarul Emil Boc să amplaseze plăcuţe în limba maghiară în oraş

CITEŞTE ŞI

UPDATE Emil Boc: „Vom amplasa plăcuţe multilingve la intrare în oraş”. VEZI cum vor arăta acestea. Reacţia UDMR