Comunicatul DNA

Procurorii DNA il acuza pe ministrul de Interne ca a refuzat, in mod discretionar, declansarea procedurii de declasificare partiala a unor documente care ar fi dovedit deturnarile de fonduri din bugetul DIPI.Totodata, procurorii anticoruptie spun ca "lipsa de transparenta in administrarea fondurilor operative a condus la aruncarea in derizoriu a destinatiei legale a fondurilor operative, respectiv realizarea securitatii nationale".Potrivit DNA, din fondurile operative DIPI ar fi fost cumparate bunuri care nu au nicio legatura cu "interesul general de maxima importanta pentru care au fost alocate", si anume: casute de papusi cu nisipar si tobogan, in valoare de 7.000 lei, carti de joc, darts cu sageti, arcuri de tir, plase de tir, mingii de volei in valoare de circa 4.000 lei, banda de alergare, in valoare de circa 12.000 lei, cuptor electric, in valoare de circa 17.000 lei, stilouri in valoare de 13.000 lei, uniforme de chestor, pavele, carti in editii de lux, legate in piele, pe comanda, mese festive ale ofiterilor neoperativi ai DIPI.DNA precizeaza ca cererea de avizare a urmaririi penale a fost insotita de referatul intocmit de procurorii din cadrul Directiei Nationale Anticoruptie si de 9 volume care cuprind copii ale dosarului de urmarire penala.Amintim ca sase fosti si actuali sefi si 1 8 angajati ai serviciului secret al MAI sunt urmariti penal urmariti penal de procurori intr-un dosar de deturnare de fonduri pentru infractiuni precum deturnare de fonduri, delapidare, fals intelectual, uz de fals si abuz in serviciu. Fostii sefi DIPI vizati sunt Rares Vaduva, Gheorghe Nicolae , Gelu Marin Oltean, Nelu Zarnica, Gheorghe Popa si Ioan Dorin Popa.In conformitate cu prevederile legale si constitutionale, procurorul sef al Directiei Nationale Anticoruptie a transmis procurorului general al P.I.C.C.J referatul cauzei, in vederea sesizarii Presedintelui Romaniei, pentru a aprecia asupra exercitarii dreptului de a cere urmarirea penala a unui membru al Guvernului, respectiv TOBA PETRE, ministru al Afacerilor Interne, in legatura cu savarsirea infractiunii de favorizare a faptuitorului, in perioada in care a detinut functia ministeriala.Solicitarea Directiei Nationale Anticoruptie referitoare la efectuarea urmaririi penale fata de Toba Petre ministru al Afacerilor Interne are in vedere imprejurarea ca, in acest moment, exista aspecte din care rezulta suspiciunea rezonabila ce contureaza urmatoarea stare de fapt:La data de 1 aprilie 2016, in contextul in care, la Directia Nationala Anticoruptie se afla in instrumentare dosarul 20/P/2016 (care ulterior a fost trimis spre judecare, vezi comunicat 634/VIII/3 din 11 mai 2016), Toba Petre, in calitate de ministru al Afacerilor Interne, a refuzat declansarea procedurii de declasificare partiala a unor documente. Solicitarea procurorilor, formulata in conformitate cu prevederile Codului de procedura penala si cele din domeniul informatiilor clasificate, viza cateva paragrafe din ordine emise la nivelul ministerului, privind normativele a caror incalcare a fost retinuta in sarcina functionarilor acuzati penal in legatura cu gestionarea fondurilor operative.Concret, in prezenta cauza, s-a constatat ca ministrul Afacerilor Interne Toba Petre a refuzat, in mod discretionar, declansarea procedurii de declasificare a unor normative a caror incalcare vizeaza continutul constitutiv al infractiunilor de abuz in serviciu si deturnare de fonduri, adica intr-o situatie in care este exclusa protectia informatiilor clasificate, conform art. 3 din Legea nr. 182/2002, privind protectia informatiilor clasificate, intrucat ar conduce la ignorarea art. 10 din Declaratia Universala a Drepturilor Omului (dreptul la un proces echitabil care include dreptul de informare asupra acuzatiei penale).Totodata, necesitatea declasificarii normativelor anterior mentionate are la baza si prevederile art. 137 din Constitutia Romaniei, potrivit carora gestionarea si controlul fondurilor institutiilor publice trebuie reglementate prin normative neclasificate, respectiv prin legi.Lipsa de transparenta in administrarea fondurilor operative a condus la aruncarea in derizoriu a destinatiei legale a fondurilor operative, respectiv realizarea securitatii nationale. Din probele cauzei a reiesit ca au fost cumparate bunuri care nu au nicio legatura cu interesul general de maxima importanta pentru care au fost alocate fondurile operative (casute de papusi cu nisipar si tobogan, in valoare de 7.000 lei, carti de joc, darts cu sageti, arcuri de tir, plase de tir, mingii de volei in valoare de circa 4.000 lei, banda de alergare, in valoare de circa 12.000 lei, cuptor electric, in valoare de circa 17.000 lei, stilouri in valoare de 13.000 lei, uniforme de chestor, pavele, carti in editii de lux, legate in piele, pe comanda, mese festive ale ofiterilor neoperativi ai D.I.P.I.).Relevant este ca, in situatii absolut similare (deturnarea fondurilor pentru protectia martorilor si, respectiv, deturnarea fondurilor operative), ministrul Toba Petre a procedat complet diferit: a declasificat normativele M.A.I. in dosarul nr. 596/P/2015, dar a refuzat solicitarea procurorilor in dosarul nr. 20/P/2016. Astfel, ministrul Toba Petre a dat curs, in luna ianuarie 2016, solicitarii Directiei Nationale Anticoruptie si a declasificat normele privind administrarea si controlul fondurilor pentru protectia martorilor, gestionate de o structura a Ministerului Afacerilor Interne, respectiv Oficiului National pentru Protectia Martorilor (O.N.P.M.), o parte dintre norme fiind absolut identice cu cele referitoare la administrarea fondurilor operative, fondurile gestionate de O.N.P.M. fiind o categorie speciala de fonduri operative. Dosarul respectiv nr. 596/P/2015 a fost trimis spre judecare (vezi comunicat nr. 80/VIII/3 din 1 februarie 2016).Cererii transmise i-au fost atasate referatul intocmit de procurorii din cadrul Directiei Nationale Anticoruptie, precum si un numar de 9 volume cuprinzand copii ale dosarului de urmarire penala.Prezenta cerere de efectuare a urmaririi penale intra sub incidenta art. 305 alin 4 din C.P.P., prin urmare, persoana fata de care s-a solicitat sesizarea Presedintelui Romaniei pentru formularea cererii de efectuare a urmaririi penale beneficiaza de prezumtia de nevinovatie.