Kdyby se skutečně podařilo za rok postavit 30 kilometrů nových dálnic, měla by Česká republika šanci na splnění svého plánu dobudovat dálniční síť do roku 2050. Podle výpočtů NKÚ je k jeho splnění potřeba stavět 25 kilometrů nových dálnic za rok.

Přitom ceny za jeden kilometr postavené dálnice jsou podle kontrolorů v pořádku. Za posledních pět let výrazně klesly a nyní se příliš neliší od cen v Německu, Řecku, Španělsku nebo už zmíněném Polsku. „V letech 2013-2017 vyšel jeden kilometr dálnice na 152 milionů korun. Přitom od roku 2008 do roku 2012 stál jeden kilometr dálnice přibližně 340 milionů korun,“ sdělil Radiožurnálu Václav Kešner z NKÚ.

V podrobné zprávě pak uvádějí, že „příprava staveb dálnic v období od získání souhlasného stanoviska k vlivům na životní prostředí do vydání pravomocného stavebního povolení trvala v průměru 13 let. Oproti předchozí kontrolní akci NKÚ (v roce 2012) se prodloužila o 4 roky.“

Rychlému rozvoji silniční infrastruktury podle dopravního experta pomohlo také zjednodušení stavebních zákonů: „Vláda už několikrát ty předpisy upravovala, zdá se, že se ředitelství silnic a dálnic už umí předpisy využívat a jde to dopředu. Problém jsou někdy spory s obyvateli, že se nepodaří najít kompromisní řešení. Tady by se asi měl vytvořit mechanismus na to, aby se podařilo domluvit s obyvateli, protože někdy protesty blokují výstavbu,“ říká Śmietana.

Jak tedy ministr Ťok dospěl k „bilanci 30 kilometrů otevřených dálnic“? Z detailní mapy projektů je zřejmé, že do „otevřených dálnic“ nepočítá jen novostavby, ale i rekonstruované úseky D1, které si podle něj složitostí s výstavbou nové dálnice nezadají.

Podobně kreativní jsou při práci s daty noviny hnutí ANO Lepší Česko. Když zveřejnily graf, podle něhož ministr Ťok zahájil i zprovoznil nejvíc kilometrů nových dálnic ze všech ministrů od roku 1992, nevzaly v úvahu délku jeho mandátu. Upozornil na to blogger Martin Jurica. Když údaje přepočetl korektnější metodou, tedy se zohledněním délky mandátu a po odečtení rekonstrukcí na D1, ukázalo se, že ministr Ťok je v dokončených kilometrech dálnicích na sedmém a v zahájených na třetím místě.

Kdy bude hotovo?

Podle Ťoka leží vina na jeho předchůdcích: „Jestli máte otevřít nějakou stavbu, musí ji někdo zahájit. Zkuste se podívat, kdo naposledy zahajoval stavby. Byl to Vít Bárta, protože mu je podepsal už Aleš Řebíček. Ale od doby pana Bárty, což je rok 2010, se nezahájila jediná stavba, kromě tří úseků dálnice D1 za Zbyňka Stanjury. Tak co jsem měl otevírat? Zprovoznili jsme třeba dálnici D11 a já mám dokonce zprovozněny úseky, které jsem si sám zahájil. Protože nikdo přede mnou nezahajoval. A dneska se ode mě chce, ať za tři roky uvedu do provozu x kilometrů dálnic. Fyzikální zákony se prostě nedají popřít. Sem můžete dát supermana, ale jestliže postaví úsek dálnice dlouhý šest sedm kilometrů dřív než za dva tři roky, tak je to opravdu superman,“ řekl na začátku ledna Mladé frontě Dnes.

Česká dálniční síť je vyprojektovaná na 2073 kilometrů a podle dlouhodobých plánů by měla být dokončena v roce 2050. Do cíle chybí ještě přes 800 kilometrů. Nejvyšší kontrolní úřad se domnívá, že se to spíš nestihne:

Délky úseků dálnic zprovozňovaných v minulých letech byly značně nerovnoměrné. V letech 1998–2005 a 2011–2017 bylo ročně zprovozněno průměrně cca 16 km dálnic. Naproti tomu v letech 2006–2010 to bylo v průměru 56 km dálnic ročně. Podle stavu v době kontroly je reálné v letech 2018–2020 zprovoznit 52 km dálnic, což je v průměru 17 km ročně. Tempo výstavby tak není pro záměr dobudovat síť dálnic v délce 2 073 km do roku 2050 postačující. Pro jeho dodržení by mělo být po roce 2017 zprovozněno 833 km dálnic, tj. ročně průměrně 25 km dálnic.

Dálniční síť České republiky