Gheorghe Burnei vorbește.

După opt luni în care a fost sfătuit de avocați să tacă, doctorul a apelat la o firmă de PR, și-a făcut pagină de Facebook și a început să combată.

Totul a pornit când Tribunalul București i-a ridicat interdicția de a profesa la spitalul Marie Curie. Procurorii au contestat decizia, dar pentru câteva zile a părut că Burnei se întoarce — „o primă dovadă că adevărul iese la iveală”, a scris doctorul pe Facebook.

Firma More Than Pub, care l-a apărat și pe mogulul media Dan Adamescu, trimite comunicate de presă în care susține că doctorul judecat pentru 21 de fapte de luare de mită și anchetat pentru experimente pe copii este victima unei conspirații. “Suntem pregătiți să înfruntăm toate acuzele și mârșăviile grupului infracțional care l-a vrut înlăturat cu orice preț.”

Comunitatea PR din România reacționează: chestionează etica PR-iștilor și le reproșează că își apără clientul cu atacuri, insinuări și minciuni.

More than Pub șterge comentariile nefavorabile ale părinților copiilor operați de Burnei, amenință că îi dă în judecată pe contestatari și se plânge că îi e încălcată libertatea de exprimare.

Doctorul afirmă într-un comunicat de presă că nu a cerut niciodată bani de la părinți: „Dacă aceștia au lăsat bani din proprie inițiativă, deseori și fără știrea mea, i-am folosit pentru a cumpăra mâncare pentru cadrele medicale” (în ziua arestării, în biroul de la Marie Curie au fost găsiți 8500€ ascunși prin plicuri).

A doua zi, însă, colegii doctorului au prima ieșire publică: amenință că-și dau demisia dacă fostul lor șef se întoarce la spital. Spun că Burnei „a impus cu autoritate efectuarea anumitor intervenții medicale inutile (așa-zise tehnici originale ale domniei sale)”. Rezidenții lui Burnei declară și ei că nu vor să fie „pregătiți sau asociați în nici un fel” cu un medic anchetat penal.

Ia atitudine și Comisia Națională de Ortopedie Pediatrică din Ministerul Sănătății: se delimitează de orice practică experimentală ilegală, „pentru a nu mai fi posibilă aplicarea unor tratamente cu susținere știintifică îndoielnică”.

Joi, 31 august, Curtea de Apel decide că Burnei nu se întoarce la spitalul Marie Curie sau la orice alt spital de stat. Decizia nu mai poate fi contestată până la următorul termen de verificare a măsurilor preventive. „Nu ințeleg decizia luată azi …și nu este drept”, scrie doctorul pe Facebook.

În seara aceleiași zile, Burnei ține o conferință de presă la sediul firmei de PR, anunțată cu o oră înainte. Doctorul promite pe pagina sa de Facebook că o să răspundă „la toate întrebările pe care voi le aveți pentru mine. Adevărul trebuie să iasă la suprafață!”

În timpul conferinței, însă, adevărul lui Gheorghe Burnei nu se suprapune întotdeauna cu realitatea.

Am verificat afirmațiile doctorului:

„Pe baza unui rechizitoriu plin de acuze, respinse ulterior una după alta de către instanță, am fost ridicat de mascați”

Nici o instanță nu a respins până acum acuzațiile procurorilor.

Deocamdată, în instanță a ajuns doar dosarul de luare de mită cu 21 de capete de acuzare, asupra cărora judecătorii urmează să se pronunțe.

Ancheta referitoare la practicile experimentale ale doctorului e încă în desfășurare. De-abia după ce se încheie, se poate face trimiterea în judecată, iar instanța se poate pronunța.

În paralel, au început mai multe procese în care părinții îl acuză pe doctor de malpraxis. În nici unul dintre ele, instanța nu s-a pronunțat încă.

„Nu am avut niciodată vreo acuzație de malpraxis.”

Cu toate că părinții copiilor au fost constant descurajați de funcțiile și autoritatea doctorului Burnei (este încă șeful comisiei de malpraxis!), mai mulți au reclamat de-a lungul timpului operațiile nereușite ale medicului, cu efecte cumplite asupra copiilor. Unii la conducerea spitalului, alții la poliție, alții direct la medic.

De fiecare dată, nu s-a întâmplat nimic.

O tânără care s-a trezit cu o gaură în șold după o operație inutilă a făcut plângere la poliție și a cerut o expertiză medicală de la IML. Când a mers la spital pentru explicații, Burnei i-a zis „Ce cauți aici? Ce, vrei bani? Ce, te deranjează nu mai poți să porți bikini la plajă? Te iau eu la sală și te rezolv.”

Mama lui Mihai Andreiaș, băiatul pentru care medicul a inventat anul trecut o proteză în premieră mondială, l-a confruntat pe Burnei după ce starea copilului ei s-a înrăutățit.

„Copilul tău nu e bolnav de cancer din cauza mea, e din cauza ta!”, i-a spus doctorul. Și a adăugat „Vorbești în plus și Dumnezeu o să te bată și de aia te bate Dumnezeu”.

Reporter: Ați făcut vreodată intervenții care nu se impuneau?

Burnei: Nu. Niciodată.

Chirurgul german Henry Halm, unul dintre cei mai mari specialiști în scolioză din lume, a consultat și tratat peste 20 de foști pacienți ai doctorului Burnei. Halm a declarat că aceștia „nu au fost tratați conform standardelor pe care le avem la ora actuală în comunitatea internațională de tratament a diformităților”.

Despre cazul unui băiat cu scolioză operat de Burnei, chirurgul german a spus că „genul acesta de intervenție chirurgicală poate fi considerată experimentală, fără nici un beneficiu dovedit pentru pacient”.

Concluzia doctorului: “Pur și simplu groaznic”.

Procurorii scriau în referatul de arestare din decembrie:

„Numeroase operații nu sunt adecvate problemelor medicale pe care le au copiii. Mai mult pentru unii copii inculpatul inventează probleme de sănătate inexistente. Inculpatul efectuează de multe ori intervenții chirurgicale cu mult disproporționate în raport cu problema reală. Efectuează intervenții chirurgicale și acolo unde acestea nu se impun în raport cu situația sau cu vârsta copilului, implantează sisteme și proteze care nu sunt necesare sau le implantează greșit.”

Raportul de la IML referitor la moartea unei paciente de 8 ani a doctorului spune că acesta a supus-o la o operație riscantă și inutilă: „raportul risc/beneficiu avea o valoare semnificativ defavorabilă pacientei”.

Foștii colegi ai doctorului Burnei spun în scrisoarea de protest împotriva întoarcerii sale la spital că ortopedul „a impus cu autoritate efectuarea anumitor intervenții medicale inutile (așa-zise tehnici originale ale domniei sale)”.

„O singură pacientă a murit, care avea o boală congenitală.”

Andreea Găman, fetița de opt ani care a murit în timp ce era operată de doctorul Burnei în premieră națională, nu avea o boală congenitală, ci amiotrofie spinală, o boală genetică.

Doctorul nu a operat-o ca să-i trateze boala genetică, ci doar ca să-i repare scolioza. Fetița ar mai fi putut să trăiască zeci de ani dacă Burnei nu ținea să facă încă o premieră.

Iat-o pe Andreea înainte de operație:

Și nu este singura. Procurorii anchetează mai multe decese ale unor copii operați de Burnei, scrie Mediafax.

„Nu a depins de mine. Nu din cauza mea a murit, asta cu siguranță.”

Raportul medico-legal de la Institutul Național de Medicină Legală arată că Burnei a supus fetița la o operație riscantă și inutilă: „raportul risc/beneficiu avea o valoare semnificativ defavorabilă pacientei”.

„Oricum murea”, i-a spus doctorul mamei. Fata putea să mai trăiască ani sau zeci de ani, afirmă alți medici.



„Asta-i viața”, a concluzionat Burnei după moartea fetiței. „Ești tânără, poți să faci altul.”

Reporter: Aveți vreun proces deschis pe acest caz?

Burnei: Nu, nu.

Mama Andreei Gaman l-a dat în judecată pe doctor în data de 17 august 2017.

Iată datele procesului, pe portalul instanțelor de judecată.

„Cazul Amirei, de la care a început totul, este o făcătură.”

Amira a ajuns la Marie Curie cu o luxație congenitală de șold, când avea doar un an. 18 ani și 11 operații mai târziu, fata de-abia poate merge și are sechele grave după operații. Amira l-a dat în judecată pe doctor pentru malpraxis.

Cazul Amirei, despre care am scris în primul episod din investigație, are la bază documentele medicale din dosarul fetei și evaluarea mai multor ortopezi. În plus, o expertiză medicală întocmită anul acesta de un chirurg ortoped din Germania confirmă investigația noastră și concluzionează că „există minim 17 erori de tratament”, care au dus la rândul lor la complicații grave. Ortopedul german consideră că Burnei a realizat două „proceduri experimentale”, deși putea să aleagă proceduri „mai sigure care existau la vremea respectivă și care ar fi dus la rezultate mai bune”.

Cazul Amirei „era un caz extrem de dificil”.

Cazul a devenit „dificil” pentru Burnei abia după ce a izbucnit scandalul.

Medicul nu le-a spus niciodată în 17 ani de zile părinților Amirei că ar fi vorba de un „caz extrem de dificil” și le-a repetat, după fiecare nouă operație, că fata este „foarte bine”.

Ceilalți medici care au văzut radiografiile și au consultat-o pe Amira confirmă că afecțiunea fetei nu era cu nimic diferită față de o luxație obișnuită de șold, pentru care existau metode verificate de tratament.

„Totul a pornit de la o simplă luxație de șold, care putea fi tratată, așa cum se întîmplă peste tot în lume, după tehnici consacrate și cu rezultate foarte bune. Nu știu ce a fost în capul lui, voia să inventeze ceva…”, ne-a mărturisit un ortoped care a lucrat cu Burnei și care știe bine cazul Amirei.

„Până și doctorul Tassini din Italia […] nu a făcut altceva decât să-i confirme că operațiile mele au fost reușite și la momentul actual nu se mai impune nici o intervenție chirugicală.”

Doctorul Tassinari, nu Tassini, a consultat-o anul trecut pe Amira, la Institutul Ortopedic Rizzoli din Bologna.

În documentul medical eliberat de Rizzoli, medicul scrie că Amira șchioapătă, are platfus, nu poate îndoi piciorul până la capăt și are diferență de câțiva centimetri între lungimea picioarelor. Deși deocamdată nu se impune încă o intervenție, mai scrie medicul italian, „în viitor probabil va trebui făcută o proteză totală de șold pe partea stângă, doar că va apărea durere la șoldul stâng.” Și tot nu va scăpa de șchiopătat.

Ortopedul italian nu a confirmat niciodată că operațiile doctorului Burnei ar fi fost reușite.

„Toate aceste operații erau de fapt intervenții la care eu participasem deja, dar care nu se mai făcuseră în România.”

Burnei vrea să spună că a avut doar premiere naționale, intervenții deja testate de medici din străinătate și care nu ar fi avut nevoie de aprobări în România.

Doctorul uită de premierele mondiale cu care s-a lăudat ani în șir – operații pe care nu le mai încercase nici un alt doctor din lume. Potrivit CV-ului de pe site-ul doctorului, www.burnei.ro, la categoria „activitatea profesională de excepție”, Burnei a trecut „6 intervenții chirurgicale în premieră mondială”.

În 2010, medicul declara: „Am realizat două premiere medicale mondiale şi peste 50 naţionale.” În 2014, chirurgul răspundea afirmativ unei jurnaliste care-l întrebase dacă el e cel care „vine cu ideea” inovațiilor: „Au fost 16 premiere mondiale, pentru care s-au făcut 16 procedee originale.”

Mihai Andreiaș, băiatul pentru care Burnei a creat o proteză unicat, e una dintre premierele mondiale ale doctorului. Băiatul a trebuit operat din nou la începutul anului, pentru că proteza în premieră mondială fusese un eșec. Părinții lui Mihai l-au dat în judecată pe medic.

Burnei: Pe vremea când făceam aceste chestiuni (operații în premieră, n.n.), era în 1990. Nici nu exista această comisie.

Reporter: Mai departe de 1990, ați mai avut operații în premieră națională?

Burnei: Nu.

Comisia de Bioetică la care face referire doctorul Burnei a fost înființată în 2009, dar premierele naționale și mondiale fără aprobare au continuat și după. Multe s-au terminat prost pentru copiii operați.

Iată câteva dintre cele mai inovatoare:



Dinu Antonescu, președintele Comisiei Naționale de Bioetică, a declarat în decembrie pentru ProTv că Burnei „nu are nici o aprobare de la Comisia Națională de Bioetică. Când faci o tehnică nouă, tehnica aia nu poate să intre în recunoaștere internațională sau în recunoaștere oficială decât dacă are în spatele ei un număr de cazuri reușite.”

„Noi aveam dreptul să recoltăm oase, să le păstrăm trei zile și să le depunem la banca de oase.”

Andrei Nica, consilier la Agenţia Naţională de Transplant pe probleme de ţesuturi şi celule, a declarat pentru News.ro că Burnei nu avea dreptul să recolteze oase: „Ca să poată face transplant de ţesut, medicul era obligat să aibă un contract cu o bancă de unde să poată lua materialul pentru transplant. Spitalul «Marie Curie» avea contract cu Banca de Ţesut şi Celule de la Spitalul Colentina.”

În decembrie, anchetatorii au găsit în frigiderul din biroul doctorului Burnei mai multe oase de copil, depozitate în condiții improprii.

Nica a explicat că oasele trebuie ținute la minus 80 de grade, în Banca de Țesut, cu monitorizare computerizată a temperaturii şi cu alertare la şapte numere de telefon în caz de avarie. Temperatura într-un congelator de frigider de uz casnic, ca cel de la Marie Curie, nu coboară mai jos de minus 20-30 de grade.

Surse medicale din cadrul secției de ortopedie de la Marie Curie ne-au spus că au fost cazuri în care doctorul Burnei a prelevat în timpul operațiilor coaste de copii, fără știrea părinților lor, pe care le depozita impropriu și le transplanta apoi altor copii, încălcând astfel legea și punându-le în pericol viața.

Acestea sunt doar câteva dintre afirmațiile revoltătoare făcute de doctorul Burnei în cadrul propriei conferințe de presă. Altele nu au putut fi verificate, deoarece conțin victimizări, judecăți de valoare sau sunt pur și simplu incoerente.

Conferința s-a încheiat cu acest schimb de replici:

Burnei: Dacă așezați într-o farfurie un anumit aliment altfel… Reporter: Nu cred că putem să comparăm chirurgia ortopedică cu montajul gastronomic în farfurie. Burnei: Păi da, cam așa a fost, un montaj în… așa cum a fost, așa l-am făcut și noi.



Reporter: Luiza Vasiliu

Editor: Vlad Ursulean

Această investigație a fost nominalizată la premiul European Science Writer of the Year 2017.

Investigația continuă cu susținerea cititorilor:

Primul episod: “A fost un experiment“ [EN] [DE]

Al doilea episod: “Oricum murea“ [EN]

Al treilea episod: “Eu nu greșesc!“

Sezonul II: “Burnei se întoarce“

Foto: Ștefan Mako, Venera Dimulescu, George Popescu

Au contribuit: Victor Ilie, Sorina Vasile, Mircea Topoleanu.

Conferința merită urmărită cap-coadă. O puteți vedea aici: