USR și PNL cer anchetă parlamentară privind ultima rectificare bugetară efectuată de Guvernul Dăncilă în 2018

USR și PNL cer instituirea unei comisii de anchetă parlamentară privind rectificarea bugetară pozitivă efectuată de guvernul Dăncilă, în noiembrie 2018, se arată într-un comunicat transmis de USR.

Potrivit sursei citate, Opoziția vrea să afle cum Ministerul de Finanțe a făcut, în noiembrie 2018, o rectificare de buget pozitivă, când datele economice arată că singura variantă de rectificare bugetară era în minus.

”Cosmetizarea datelor economice ale unui stat este o chestiune penală, chiar dacă juriștii PSD-ALDE au încercat să-i absove de răspunderea ce le revine pe cei care au semnat pe ele. Noi vrem să știm datele reale ale economiei românești, cât de mare este dezastrul în care ne-au târât Dragnea-Vâlcov-Teodorovici și care sunt resorturile care-i determină pe aceștia să aducă România în prag de catastrofă economică. Aritmetica are un mare păcat: până la urmă, undeva, cifrele nu se adună, indiferent de cât de creativă este contabilitatea pe care ne-o propun Vâlcov și Teodorovici. Faptul că deficitul din proiectul de buget pe 2019 aprobat în guvern a crescut, peste noapte, cu 1,3 miliarde de lei oferă încă un indiciu că guvernul Dăncilă operează cu cifre măsluite” mai supune Adrian Wiener.

USR consideră că întârzierea prezentării bugetului de stat pe 2019 are directă legătură cu măsluirea datelor economice din rectificarea bugetară din noiembrie 2018.

La rectificare bugetară din noiembrie 2018, Ministerul Transporturilor, Ministerul Cercetării şi Ministerul Educaţiei Naţionale au fost instituţiile care au pierdut cei mai mulţi bani, în timp ce Ministerul Finanţelor, Ministerul Muncii şi Ministerul Sănătăţii au primit cele mai importante suplimentări de fonduri.

Finanţele au explicat faptul că reducerile de fonduri au fost operate, având în vedere gradul de execuţie a cheltuielilor, în principal, la proiectele finanţate din fonduri europene.

La Ministerul Transporturilor fondurile au scăzut cu 1,16 miliarde de lei

Ministerul Cercetării şi Inovării -228,9 milioane de lei

Ministerul Educaţiei Naţionale -198 milioane de lei

Ministerul Culturii şi Identităţii Naţionale -176,8 milioane de lei

Ministerul Comunicaţiilor şi Societăţii Informaţionale -166 milioane de lei

Ministerul Fondurilor Europene -164,9 milioane de lei

Ministerul Finanţelor Publice -128,5 milioane de lei

Ministerul Apelor şi Pădurilor -95,9 milioane de lei

Ministerul pentru Mediul de Afaceri, Comerţ şi Antreprenoriat -71,6 milioane de lei

Ministerul Agriculturii şi Dezvoltării Rurale -49 milioane de lei

Pe de altă parte, s-au asigurat fonduri suplimentare la:

Ministerul Finanţelor Publice – Acţiuni Generale ( +2,69 miliarde de lei din care: 1 miliard de lei dobânzi, 671,6 milioane de lei pentru contribuţia României la bugetul UE şi 700 milioane de lei la Fondul de rezervă bugetară la dispoziţia Guvernului)

din care: 1 miliard de lei dobânzi, 671,6 milioane de lei pentru contribuţia României la bugetul UE şi 700 milioane de lei la Fondul de rezervă bugetară la dispoziţia Guvernului) Ministerului Muncii şi Justiţiei Sociale +787 milioane de lei , în principal pentru alocaţii de stat pentru copii şi drepturi pentru persoane cu handicap

, în principal pentru alocaţii de stat pentru copii şi drepturi pentru persoane cu handicap Ministerului Sănătăţii +211,5 milioane de lei, în principal pentru asigurarea drepturilor salariale suportate de la bugetul de stat în cazul centrelor de permanenţă, a unităţilor şi compartimentelor de primiri urgenţe)

în principal pentru asigurarea drepturilor salariale suportate de la bugetul de stat în cazul centrelor de permanenţă, a unităţilor şi compartimentelor de primiri urgenţe) Ministerului Justiţiei +138,5 milioane de lei per sold, din care 100 milioane de lei pentru cheltuieli de personal

din care 100 milioane de lei pentru cheltuieli de personal Ministerului Dezvoltării Regionale şi Administraţiei Publice + 85,2 milioane de lei per sold ; s-au asigurat sume pentru derularea programelor/proiectelor cu finanţare externă nerambursabilă aferente cadrului financiar 2014-2020 Programul Operaţional Regional, + 98,42 milioane de lei)

; s-au asigurat sume pentru derularea programelor/proiectelor cu finanţare externă nerambursabilă aferente cadrului financiar 2014-2020 Programul Operaţional Regional, + 98,42 milioane de lei) Ministerului Afacerilor Interne +70,6 milioane de lei per sold; s-au identificat economii la cheltuielile de personal şi au fost asigurate 116 milioane de lei pentru plata pensiilor militare de stat

De asemenea, Bugetul Fondului naţional unic de asigurări sociale de sănătate s-a majorat la cheltuieli cu suma de 600 milioane de lei pentru asigurarea sumelor necesare decontării serviciilor medicale, a medicamentelor cu şi fără contribuţie personală şi a medicamentelor utilizate în programele naţionale cu scop curativ.

Bugetul Asigurărilor Sociale de Stat s-a majorat la cheltuieli cu suma de 45,4 milioane de lei, iar Bugetul Asigurărilor pentru şomaj primeşte la cheltuieli 82,6 milioane de lei.

Ministerul Finanţelor Publice a precizat că cea de-a doua rectificare din 2018 a fost realizată cu încadrarea în ţinta de deficit bugetar de 2,97% din PIB.

Veniturile bugetului general consolidat s-au majorat, per sold, cu 228,9 milioane de lei, iar cheltuielile au crescut cu suma de 365,6 milioane de lei, însă valoarea nominală a Produsului intern brut a fost estimată în urcare la 949,6 miliarde de lei, faţă de 907,9 miliarde de lei cât s-a estimat la fundamentarea bugetului iniţial pentru acest an, astfel că s-a păstrat ţinta de deficit.

„Rezultatele economice de până în prezent argumentează posibilitatea realizării unei valori nominale a produsului intern brut de 949,6 miliarde de lei, faţă de 907,9 miliarde de lei cât s-a estimat la fundamentarea bugetului iniţial pe acest an şi faţă de 945 miliarde de lei cât s-a estimat la elaborarea primei rectificări bugetare”, a precizat MFP.

Proiectul de rectificare a fost realizat în urma discuţiilor purtate cu reprezentanţii ordonatorilor principali de credite ai bugetului de stat şi bugetul asigurărilor sociale.

Prima rectificare de buget a avut loc în luna august a acestui an. La momentul respectiv, Ministerul Finanţelor, Ministerul de Interne şi Ministerul Sănătăţii au fost principalii beneficiari de fonduri, în timp ce Serviciul Român de Informaţii, Ministerul Cercetării şi Ministerul Energiei sunt instituţiile care se vor confrunta cu cele mai semnificative diminuări de fonduri.

Comisia Europeană a solicitat României, înainte de rectificare, o ajustare structurală anuală de cel puţin 1% din PIB având în vedere evoluţiile înregistrate ca urmare a lipsei de acţiuni din partea ţării pentru a-şi corecta abaterea semnificativă de la traiectoria de ajustare spre obiectivul bugetar pe termen mediu (MTO).

Comisia a atras atenţia că deficitul public al României a crescut de la 0,5% din PIB în 2015 la 2,9% din PIB în 2016 şi este prognozat să ajungă la 3,3% din PIB în 2019, la 3,4% din PIB în 2019 şi la 4,7% din PIB în 2020, cel mai ridicat deficit din UE.

Foto: Inquam Photos / Octav Ganea