ÎN DUEL. Avocatul Nelei Secară, Răzvan Doseanu (stânga), un răsfăţat al Antenei 3 după faimoasa înregistrare din DNA Oradea, a evitat să comenteze pentru BIHOREANUL "cazul Secară", în schimb, procurorul Cristian Ardelean (dreapta) îl "leagă" de el. "Inculpaţii şi avocaţii lor care atacă procurori şi judecători mizează pe faptul că magistraţii au obligaţia de rezervă. Noi nu putem avea reacţii după fiecare atac în media", spune Ardelean, convins că "alăturarea cazului Secară de DNA face parte dintr-un plan de demonizare a justiţiei". Scopul? Procurorii să nu mai facă anchete, iar judecătorii doar să achite...

PLÂNGEAU ŞI REFLECTOARELE... Mediatizată ca o martiră distrusă de "sistem" fiindcă ar fi refuzat să denunţe judecători la comanda DNA, Nela Secară (foto) a fost deplânsă la Antena 3 de Mihai Gâdea inclusiv împreună cu ministrul Justiţiei, Tudorel Toader. Despre trecutul şi prezentul ei penal n-a vorbit, însă, nimeni, pentru a fi folosită credibil în campania anti-justiţie

MAI SECURISTĂ CA SECURIŞTII. Nela Secară, doamna aparent fragilă din emisiunile lui Mihai Gâdea, care l-a impresionat pe acesta până la lacrimi, se dovedeşte în afara platoului de filmare unsă cu toate alifiile. În întâlnirea cu reporterul BIHOREANULUI, pe care a evitat-o cât a putut, nu s-a mulţumit doar să nege cu sfruntare ruşinoasa condamnare încasată în tinereţe, în 1987, afirmând că până şi pe asta i-ar fi falsificat-o procurorul Cristian Ardelean, ci s-a şi scăpat să arate apucături de securist sadea: în telefon stocase fotografii şi informaţii despre ziarist, semn că-l "fişase" mai dihai decât un anchetator profesionist

De peste doi ani, televiziunile şi site-urile anti-DNA impun un adevăr paralel, cum că "mii de români nevinovaţi" au căzut victime acţiunilor "oculte" ale procurorilor, în campania de demonizare un rol important jucându-l şi o orădeancă - Nela Secară, arestată, îmbolnăvită şi ruinată pentru că ar fi refuzat să colaboreze cu procurorii care "vânau" judecători cărora să le controleze sentinţele.

BIHOREANUL vă prezintă anatomia unei manipulări, dezvăluind detalii omise până acum cu grijă: "doamna Nela" e judecată, de fapt, pentru că a fentat plata TVA, iar în tinereţe a făcut închisoare pentru furt de la un TIR-ist italian pe care l-a "atacat" cu o gaşcă de prostituate pe Şoseaua Borşului.

"Interviu sfâşietor"

"Destine distruse la comanda DNA Oradea", "Mărturii cutremurătoare: «Faceţi ce vreţi cu ea, să moară aici!»", "Hăituită de procurori din răzbunare. Victime ale procurorilor DNA au fost nu doar magistraţi, ci şi oameni obişnuiţi!". Sunt doar câteva titluri ale unor articole publicate în primele luni ale anului de site-uri precum luju.ro ori dcnews.ro, după ce pe 17 ianuarie Antena 3 a difuzat în emisiunea Sinteza Zilei un "interviu sfâşietor" cu Nela Secară.

Realizatorul Mihai Gâdea a prezentat-o ca fiind o "femeie de afaceri" onestă, "victimă a DNA Oradea", adică "unitatea de elită" unde, conform unei înregistrări tocmai lansate pe piaţă de avocatul orădean Răzvan Doseanu, 5 din cei 7 procurori vorbiseră, în urmă cu fix un an, despre "judecători buni" şi "judecători răi", imaginându-şi cum puteau fi "liniştiţi" cei din urmă pentru că achitau inculpaţi.

"Cazul Secară" pica la ţanc pentru a demonstra că nu doar judecătorii care nu făceau pe placul "Binomului DNA-SRI" deveneau "ţinte", ci şi oameni de rând, prinşi în lupta dintre "monştrii" Justiţiei şi cavalerii care voiau s-o apere.

Denunţată...

Nela Secară a povestit că de 6 ani e hăituită de procurorul Cristian Ardelean, unul dintre anchetatorii DNA Oradea din înregistrarea avocatului Doseanu. Potrivit relatării ei, în noiembrie 2012, pe când avea o fabrică de poşete, a fost reţinută împreună cu soţul său, Coriolan Secară, pentru evaziune fiscală, iar procurorul a propus arestarea lor preventivă printr-un abuz, "pe un caz de nulitate absolută", motiv pentru care Tribunalul Bihor, iar apoi şi Curtea de Apel Oradea, au respins cererea. Dar, a continuat femeia, abuzurile au continuat: "procurorul a refăcut cererea" şi a obţinut arestarea sa şi a soţului, precum şi a unei prietene, Ana Bora, cu care nu derulase nicio afacere, ci doar îi botezase copiii. Ca urmare, Tribunalul i-a dat un mandat pe 30 zile, menţinut apoi şi de Curte.

După 12 zile, a fost eliberată pe cauţiune, plătind o "garanţie de 150.000 lei, dar în decembrie, pentru a obţine o nouă arestare, procurorul "a pus-o" pe Bora să facă un denunţ pentru o afacere mai veche, din iunie 2004, când ea şi soţul său ar fi înscenat o tâlhărie la sediul propriei firme. Secară n-a dat detalii, dar la vremea respectivă cazul făcuse vâlvă, deoarece paznicul firmei fusese bătut şi legat de doi indivizi care au furat toate cutiile cu poşete. De altfel, în iulie 2004, firma ArtPel SRL a şi fost despăgubită cu 700.000 lei de Allianz Ţiriac, cu care Secară încheiase o poliţă de asigurare cu trei luni înainte.

Femeia a povestit că după denunţul Anei Bora, "doi poliţişti" au mai obţinut unul, de la o fostă angajată a sa, Gabriela Bacter, închisă în Penitenciarul Arad, care a confirmat ceea ce scrisese prima, astfel că în martie 2013 ea şi soţul său au fost din nou arestaţi. Scandalos, zicea ea, era nu doar că procurorul profita de persoane la ananghie, ci şi că după trei zile Curtea de Apel a revocat mandatul, dar în aceeaşi zi a fost dusă înapoi la Tribunal, unde "mi-au revocat cauţiunea şi mi-au dat 30 de zile", noul mandat fiind menţinut şi de instanţa de apel.

... ca să denunţe

Secară a susţinut că în total a petrecut în arest 52 zile, timp în care a presat-o "toată lumea, Parchet, procuror, poliţişti", să scrie denunţuri "împotriva procurorului cutare, judecătorului cutare". Fiindcă a refuzat, i s-a mai făcut încă un dosar de evaziune fiscală. "Între timp, eu am făcut cancer, am cerut să fiu lăsată să mă tratez afară, dar n-au vrut".

De asemenea, a povestit ea, în 2016 a fost judecată pentru tâlhărirea propriei firme împreună cu soţul său şi cu şoferul lor, Marcel Tudoran. Pentru lipsirea de libertate a paznicului, Judecătoria Oradea l-a condamnat pe Coriolan Secară la 2 ani de închisoare cu executare, pe şofer la 2 ani cu suspendare, iar faţă de femeie a încetat procesul după schimbarea încadrării juridice, în complicitate la tâlhărie şi înşelăciune, faptă între timp prescrisă. Apoi, în 2018, Curtea de Apel i-a achitat, însă, pe toţi.

"După 6 ani de calvar, de arestări, rearestări, după controale judiciare, bolnavă, târâtă, împinsă, să vină să-ţi spună că eşti nevinovată, că ai fost bătaie de joc... N-am furat niciodată nimic, am muncit pe brânci toată viaţa. Nu doresc nimănui abuzurile făcute asupra mea. M-au îmbolnăvit, mi-au omorât mama, mi-au luat tot!", a declarat ea, reclamând că anchetatorii i-au mai făcut dosare: "Mai am două dosare, că ştiţi, trag cu mai multe gloanţe ca unul să te omoare. Mi-au făcut dosare pe bandă rulantă, că poate unul o să mă rănească".

Şi-a făcut mama "patroană"

Trunchiată grolosan, povestea Nelei Secară nu e, însă, nicidecum cea a unei inocente, nici măcar a unei afaceriste decente, ci a unei evazioniste de duzină, care nici măcar nu a fost anchetată de DNA, ci de Parchetul de pe lângă Tribunalul Bihor, după sesizări ale Serviciului de Investigare a Fraudelor din Poliţia Bihor. De-a lungul anilor, dosarele ei au fost instrumentate nu de un singur procuror, Cristian Ardelean, ci şi de alţi doi, Vasile Popa şi Adrian Brişcan, la fel cum şi măsurile de arestare şi de control judiciar au fost dispuse de mai mulţi judecători, nu de unul singur, controlat de DNA, cum insinua Secară.

"Femeia de afaceri" a intrat prima oară în atenţia poliţiştilor în septembrie 2012, când la sesizarea lor Parchetul Bihor a deschis dosarul 694/P/2012, instrumentat iniţial de procurorul Popa, apoi de Brişcan. În baza informaţiilor de la poliţişti, inclusiv interceptări, filaje şi filmări, anchetatorii au concluzionat că în 2011 Secară a conceput şi pus în aplicare un circuit evazionist pentru a sustrage de la plata impozitelor şi TVA trei firme pe care le controla: Deirofashion SRL, ArtPel SRL şi Forklift SRL.

La ArtPel, Secară era unic asociat şi administrator, la Deirofashion a pus-o patroană în acte pe propria mamă, Maria Bârsan, o bătrână din Şuncuiuş, şi administrator pe îngrijitoarea acesteia, Florica Bocioc, în timp ce la Forklift a trecut-o unic asociat tot pe propria mamă, iar administratoare pe Floare Matei, care de fapt îi era secretară la ArtPel.

Careu de evazioniste

Firmele Nelei Secară înregistrau în contabilitate facturi pentru bunuri şi servicii achiziţionate fictiv (de pildă piele şi lucrări de construcţii) de la Ştiumbac SRL (deţinută de Anna Maria Popovici, o prietenă a Nelei Secară, la care Bora era angajată), şi Danialex SRL (deţinută de Daniela Cercea).

Pentru a da o aparenţă legală circuitului comercial ilicit, Secară achita facturile prin transferuri bancare, dar ulterior Popovici scotea banii în numerar de la bancomate, dar în final îi preda tot Nelei Secară. Acţiunile erau probate inclusiv cu filmări din filaje, care le arătau pe femei cum scot împreună banii "spălaţi" prin bancă. Prejudiciul produs bugetului statului într-un singur an, a stabilit expertiza Direcţiei Finanţelor Publice, a ajuns la 689.035 lei.

Întrucât evaziunea era în floare, iar Bora şi Popovici aveau la activ mai multe dosare penale şi chiar condamnări, tot pentru evaziune şi înşelăciuni, procurorii le-au reţinut pentru 24 de ore pe toate cele patru femei implicate. Apoi, pentru că Popovici a colaborat cu ei, au cerut arestarea preventivă doar a Nelei Secară şi Anei Bora, pe 30 de zile, în timp ce pentru Popovici şi Cercea au cerut ca judecătorii să le fixeze obligaţia de a nu părăsi localitatea.

Povestea arestărilor...

Deşi Secară a acuzat că arestările sale au fost rezultatul abuzurilor procurorului Ardelean, documentele din dosare arată contrariul. La 21 noiembrie 2012, Tribunalul Bihor a respins într-adevăr o primă propunere de arestare a femeii, pentru o "nulitate absolută", cauzată de faptul că procurorul a omis s-o audieze. Ulterior, însă, tot Tribunalul a decis arestarea, după ce viciul de procedură fusese înlăturat.

Prima propunere de arestare şi omisiunea de a o audia nici măcar nu fusese a procurorului Cristian Ardelean (foto), ci a altui anchetator, şi anume Adrian Brişcan. După greşeala acestuia, şeful Parchetului, Vasile Popa, i-a încredinţat dosarul lui Ardelean, care a audiat-o pe Secară, înlăturând astfel motivul de nulitate a sesizării instanţei, astfel încât Tribunalul a decis legal arestarea, după cum tot legal a validat-o Curtea de Apel.

Respingând apărarea formulată de avocatul Nelei Secară, Răzvan Doseanu, care a depus acte medicale ce atestau că era bolnavă şi a invocat că cei 45 angajaţi ai ei ar rămâne pe drumuri, Curtea a motivat că "starea de sănătate a inculpatei nu poate afecta temeinicia propunerii de arestare", iar faptele de care era acuzată, "neurmate de o ripostă fermă a societăţii, ar întreţine climatul infracţional şi ar crea făptuitoarelor impresia că pot persista în sfidarea legii".

... şi rearestărilor

Scăpată din arest după plata cauţiunii, Nela Secară şi soţul său au fost arestaţi a doua oară în martie 2013, pornind de la denunţul "finei" Ana Bora, o notorie escroacă locală, dar fără ca anchetatorii să se bazeze doar pe acesta, ci coroborându-l cu declaraţia Gabrielei Bacter, care le-a relatat cum au înscenat cei doi jefuirea propriei firme. Potrivit femeii, pe vremea când erau amândoi angajaţi la ArtPel, şoferul Marcel Tudoran i-a destăinuit că soţii Secară au regizat jaful pentru a încasa asigurarea.

Nu erau, însă, doar vorbe: Bacter a dezvăluit, de asemenea, că marfa furată fusese dusă cu camionul tatălui ei într-o casă din Dernişoara, de unde a fost recuperată mai târziu de Coriolan Secară şi vândută la negru. Ulterior, membrii familiei Bacter (Gabriela, soţul acesteia, tatăl şi mama), precum şi paznicul firmei ArtPel, au fost supuşi testului poligraf, care a indicat că toţi au spus adevărul. Doar şoferul, care negase faptele, "a avut un comportament disimulat", în timp ce soţii Secară s-au opus testării.

Abia după ce şi-a luat aceste măsuri de precauţie, deci nu pe baza simplelor denunţuri, a cerut procurorul o nouă arestare preventivă, aprobată de Tribunal pe 27 martie 2013 cu motivarea că inculpaţii "prezintă pericol concret pentru ordinea publică", deoarece "au indus în eroare organele judiciare timp de 8 ani", adică din 2005, când anchetarea jafului fusese clasată cu "autor necunoscut". Ulterior, pe 29 martie, Curtea de Apel a invalidat parţial decizia, motivând că "lăsarea în libertate a inculpaţilor nu este de natură să tulbure ordinea socială în acest moment", dar, apreciind că există "indicii temeinice", i-a pus sub control judiciar, obligându-i să nu părăsească localitatea.

Achitare salvatoare

Cert e că la doi ani după ce Judecătoria i-a condamnat în acest dosar pe Coriolan Secară şi pe şoferul Marcel Tudoran, iar faţă de ea a încetat procesul pe motiv de prescriere a faptei, în octombrie 2018, Curtea de Apel a desfiinţat hotărârea, achitându-i pe toţi cei trei inculpaţi. Ce se întâmplase între timp? Martorii importanţi şi-au schimbat declaraţiile făcute în faţa anchetatorilor şi a instanţei de fond, prin care susţinuseră acuzarea, afirmând că le-au dat la cererea procurorului Ardelean.

Cum de n-a ţinut cont completul Curţii de faptul că declaraţiile iniţiale fuseseră totuşi confirmate prin testul poligraf, rămâne o necunoscută. Instanţa de apel a ignorat, de asemenea, şi depoziţiile altor martori, precum Florin Nuţaş, ginerele Anei Bora, care au afirmat că Nela Secară le-a cerut să dea declaraţii mincinoase, favorabile ei, inclusiv în schimbul unor importante sume de bani, mai precis 8.000 euro.

Recordmena amânărilor

După cele două arestări din 2012 şi 2013, Nela Secară a mai fost anchetată - fără a fi şi arestată, ci doar pusă sub control judiciar - şi într-un al treilea dosar, tot pentru evaziune şi instrumentat tot de un procuror al Parchetului Bihor, dar nu Cristian Ardelean, ci Adrian Brişcan. De altfel, în 2016 acesta a şi trimis-o în judecată, pentru prejudicierea bugetului cu alţi 200.000 lei, împreună cu una din vechile prietene şi colege din dosarul precedent, Anna Maria Popovici, care între timp îşi făcuse o nouă firmă, Maricor SRL, dar acţionau după vechea reţetă, cu facturi pentru operaţiuni fictive.

Deşi de la trimiterea în judecată au trecut 6 şi respectiv 3 ani, nici unul dintre cele două procese nu a fost soluţionat printr-o primă sentinţă. Ambele dosare, purtând numerele 6806/111/2013 (inculpaţi Nela şi Coriolan Secară, Anna Maria Popovici şi firmele lor), respectiv 2133/P/2016 (inculpaţi soţii Secară, Anna Maria Popovici, Ana Bora şi firmele lor) se află la Tribunal, unde prin diferite tertipuri împricinaţii au obţinut nu mai puţin de 58 şi respectiv 19 amânări. Şi cum până la o decizie definitivă Codul penal poate fi din nou schimbat, s-ar putea lăuda la final cu noi achitări, fie pentru că "fapta nu există", prin dezincriminare, fie pentru că este prescrisă...

"Poamă" pe Borşului

Totuşi, prezentul tulbure al Nelei Secară nu e surprinzător, femeia fiind condamnată şi în tumultoasa tinereţe. Prin sentinţa penală 3254/15.05.1987, Judecătoria Oradea, iar apoi şi Tribunalul Bihor, prin decizia penală 581/08.07.1987, au trimis-o la închisoare pentru 1 an şi 10 luni, pentru complicitate la furt calificat şi deţinere ilegală de valută, în urma unei escapade tipice, de fapt, prostituatelor vremii.

Potrivit actului de condamnare, în seara de 29 decembrie 1986, Nela şi trei prietene au fost duse de un bărbat pe Şoseaua Borşului, chipurile "pentru a-şi cumpăra ţigări de la cetăţeni străini". În apropiere de Romtrans, "fetele" au urcat în cabina unui TIR italian, unde au stat "aproximativ 2 ore", până când tovarăşul lor "s-a plictisit", luându-le în maşină şi pornind spre oraş. Pe drum, însă, Nela a avut ideea să se întoarcă pentru a-l "tapa" pe italian, adică să-i "fure portmoneul", zicând că "vrea să aibă raport sexual cu el".

Reveniţi la TIR, ea şi încă o amică s-au urcat din nou în cabină, înţelegându-se cu celelalte ca "după 20-30 minute să bată în cabină şi să strige că vine Miliţia, timp în care inculpatele, profitând de panică, să fure portmoneul". Ceea ce au şi făcut: Nela a jucat rolul momelii care "se săruta" cu italianul, iar colega a şterpelit portofelul de pe bord. La final au împărţit prada: 238 dolari, 250.000 lire italiene, 15 dinari iugoslavi şi 20 franci francezi.

Interesant, la fel ca în ultimii ani, şi în 1987, în faţa instanţei Nela Bârsan cerea o pedeapsă mai uşoară invocând că era bolnavă...

Procuror... falsificator

BIHOREANUL a reuşit săptămâna trecută să aibă o întâlnire cu Nela Secară, între timp mutată din Oradea, pentru a explica de ce se consideră victimă a DNA deşi dosarele ei au fost instrumentate de Parchetul Bihor, unica legătură cu DNA fiind faptul că în toamna anului 2013 procurorul Ardelean a promovat la DNA Oradea.

Femeia a reiterat că acesta "voia să ajungă la judecători" cu care ea era prietenă, arestând-o ca s-o forţeze să-i denunţe. "Am fost într-un cerc la care ei voiau să ajungă. Eram prietenă cu judecătoarele Laura Soane, cu care am fost şi în concedii, cu Adina Cioflan (n.r. - de la Curtea de Apel Oradea), cu soţii Chiriac (n.r. - Adriana şi Sorin Chiriac, fostă judecătoare la Tribunalul Bihor, şi respectiv magistrat la Judecătoria Oradea)", a povestit femeia.

Ea îl învinuieşte pe procurorul Ardelean, de asemenea, atât pentru moartea "de inimă rea" a mamei sale, în vârstă de 78 de ani, imputându-i că a audiat-o în calitate de patroană a firmelor (deşi tocmai fiica purta responsabilitatea morală, căci ea a pus-o unic asociat în acte), cât şi de ruinarea afacerilor sale. "În 2016, după condamnarea de la Judecătorie, partenerul din Germania mi-a reziliat contractul, am pierdut tot", spune Secară, ca şi când sentinţa ar fi stabilit-o procurorul, nu judecătorul, cel care de fapt aprobă sau refuză şi arestările.

Totodată, femeia merge până la a susţine că Ardelean ar fi falsificat probe din dosare "mână-n mână cu poliţiştii", inclusiv rezultatele testelor poligraf, şi că i-a forţat prietenele să dea declaraţii împotriva sa, aşa că în ianuarie 2019 i-a făcut plângere la vestita Secţie Specială de investigare a magistraţilor. "Şi înregistrarea de la DNA dovedeşte că urmărea şi făcea presiuni asupra judecătorilor. El n-a adus probe în dosare, ci poveşti, dacă aducea probe n-aş fi fost achitată definitiv", a extins ea nevinovăţia decisă de Curtea de Apel în dosarul de tâlhărie şi asupra celor de evaziune, încă nejudecate la Tribunal.

Halucinant e că femeia îl acuză pe procuror până şi de... măsluirea condamnării pe care a încasat-o în 1987. După ce a negat vehement, de patru ori, că ar fi fost condamnată ori măcar cercetată înainte de 1989, când reporterul i-a arătat sentinţa, a categorisit actul ca fiind fabricat de magistrat. "Falsuri, cum a mai făcut Ardelean şi în dosarul de tâlhărie, văd că se ocupă şi în continuare... O să mă ocup şi eu în continuare!", a afirmat ea.

Dacă va mai fi cine să-i dea crezare...

COORDONARE

Înregistrat în 2018, difuzat în 2019

În discuţia cu BIHOREANUL, Nela Secară a dezvăluit că interviul difuzat de Antena 3 pe 17 ianuarie 2019 a fost înregistrat, de fapt, în vara anului trecut şi "dat pe post" ulterior în urma unei înţelegeri cu postul TV. "După achitare, am cunoscut un reporter din Arad, care m-a întrebat dacă sunt de acord să dau declaraţii despre ce am păţit şi am fost de acord, cu condiţia să fie difuzat după ce vine motivarea Curţii de Apel", a explicat Secară.

Ce n-a lămurit, însă, este de ce, dacă motivarea a aflat-o în octombrie 2018, interviul a fost difuzat nu atunci, ci în ianuarie anul acesta, la 4 zile după ce unul din avocaţii săi, Răzvan Doseanu (foto), tocmai publicase vestita înregistrare cu cei 5 procurori DNA Oradea, între care şi Ardelean, vorbind despre judecători.

O supoziţie rezonabilă poate fi faptul că media anti-Binom a avut nevoie în primul rând de înregistrarea din DNA şi abia apoi de "cazul Secară", pentru a susţine că "nu doar judecătorii au fost victime ale DNA, ci şi oameni obişnuiţi", situaţie în care Nela Secară pare să fi fost un "pion" într-un război mult mai mare împotriva magistraţilor anticorupţie.

LA "EXPORT"

Cercetată şi în Olanda

Nu doar în România au avut soţii Nela şi Coriolan Secară probleme penale, ci şi în Olanda, unde în iunie 2012 Inspecţia de Afaceri Sociale a verificat situaţia unor angajaţi români trimişi de Forklift SRL, în baza unui contract de subantrepriză cu o firmă din Germania, să execute tencuieli la o centrală electrică din oraşul Eesmond, fiind însă plătiţi sub salariul minim şi cazaţi în condiţii insalubre.

În baza mărturiilor a 12 muncitori, care au declarat că li s-au promis salarii de 1.300 - 1.700 euro, dar primeau 5 euro pe zi şi erau ţinuţi în barăci, în august 2012 Parchetul Groningen a deschis dosarul penal 6640/2012/624, pentru "sclavie modernă", predat ulterior Parchetului din Zwolle, iar în aprilie 2013 doi ofiţeri ai Poliţiei olandeze s-au deplasat la Oradea, pentru a asista la interogatoriul luat Nelei Secară.

Orădeanca susţine că dosarul a fost deschis împotriva sa de autorităţile olandeze după "un telefon dat de procurorul Ardelean", dar că a fost clasat atât în această ţară, cât şi acasă, de către DIICOT Oradea.

Vezi mai jos secvențe din emisiunea Sinteza Zilei cu Nela Secară! (Sursa: Antena3)