Având în vedere că testarea opiniilor cu privire la comunism vizează un regim care a dispărut în urmă cu 25 de ani, prin urmare, o parte semnificativă a populaţiei nu are o memorie personală asupra acelei perioade, indicatorul socio-demografic „vârstă” a fost împărţit în 3 categorii:

* Categoria 18 – 30 de ani, adică respondenţi care fie s-au născut după 1989, fie aveau maxim 5 ani în 1989.

* Categoria 31-50 de ani, care în 1989 avea între 6 şi 25 de ani, adică persoane care au urmat parţial sau integral procesul educaţional în perioada comunistă, având şi elemente de memorie personală cu privire la acea perioadă. Astăzi, acest grup formează populaţia activă.

* Categoria care are astăzi peste 50 de ani şi care în 1989 avea peste 25 de ani, formând în acel moment grupul de populaţie activă, oamenii care au cunoscut cel mai bine, din punctul de vedere al experienţei personale, regumul comunist.



La întrebarea privitoare la preşedintele post-decembrist care a facut cele mai bune lucruri pentru ţară, Traian Băsescu se clasează pe primul loc cu 30,3% dintre opţiuni. El este urmat de Ion Iliescu cu 23,8% şi Emil Constantinescu (19,6%). Un procent important de 26,3% nu ştiu sau nu răspund la această întrebare.



Opţiunile pentru Traian Băsescu sunt mai puternice în rândul tinerilor (34%) care indică şi cel mai mare nivel al non-răspunsurilor (37,4%). De asemenea, Traian Băsescu beneficiază de un plus de recunoaştere în rândul persoanelor active (31-50 de ani). La nivelul acestei categorii de vârstă, Emil Constantinescu trece pe locul 2 cu 22,5%, iar Ion Iliescu coboară pe locul 3 (18,3%). Pentru persoanele de peste 50 de ani, cel mai bun preşedinte din ultimii 25 de ani este Ion Iliescu (32%), urmat de Traian Băsescu (26,6%) şi Emil Constantinescu (20,7%).



Desen Vali Ivan



Comparaţi cu Ceauşescu



În comparaţie cu Nicolae Ceauşescu, opiniile românilor cu privire la cei trei sunt mai nuanţate. Emil Constantinescu şi Traian Băsescu îşi dispută primul loc cu 49,9%, respectiv 49,3% dintre români care cred că cei doi au fost mai buni decât Nicolae Ceauşescu. Despre Ion Iliescu, 39,1% cred că a fost mai bun decât Nicolae Ceauşescu.



19,1% spun că Emil Constantinescu a fost un preşedinte mai rău decât Nicolae Ceauşescu. 24,1% spun că Traian Băsescu a fost un preşedinte mai rău decât Nicolae Ceauşescu. 23,9% spun că Ion Iliescu a fost un preşedinte mai rău decât Nicolae Ceauşescu.



În rândul tinerilor (18-30 de ani), Traian Băsescu este considerat mai bun decât Nicolae Ceauşescu într-o proporţie mai mare (48,7%), comparativ cu Emil Constantinescu considerat mai bun decât Ceauşescu de 37,8%). Ponderea tinerilor care îl consideră pe Ion Iliescu mai rău decât Nicolae Ceauşescu este uşor mai mare (26,9%, comparativ cu 25,2% care îl consideră mai bun).



În rândul persoanelor active (31-50 de ani), Emil Constantinescu trece pe primul loc în topul opiniilor favorabile comparativ cu Nicolae Ceauşescu (55,3% cred că a fost mai bun decât Ceauşescu). Despre Traian Băsescu au această opinie 53,9%, iar despre Ion Iliescu 38,3%.



În rândul persoanelor vârstnice (peste 50 de ani), Emil Constantinescu se menţine pe primul loc cu 51,9% dintre respondenţii de peste 50 de ani care cred că Emil Constantinescu a fost un preşedinte mai bun decât Nicolae Ceauşescu. Ion Iliescu trece e locul 2 cu 46,7% opţiuni pozitive, în timp ce Traian Băsescu coboară pe locul 3 cu 46% răspunsuri favorabile.



Comunism sau democraţie?



Las întrebare esenţială privind opţiunile alternative ale românilor între comunism şi democraţie, marea majoritate a populaţiei (80,9%) preferă democraţia, în timp ce 14,3% ar alege comunismul. 4,7% nu ştiu sau nu răspund la această întrebare.



Opţiunea pentru comunism este cea mai puternică în rândul categoriei ”peste 50 de ani”, cei care în 1989 aveau peste 25 de ani (18,8% ar alege comunismul în dauna democraţiei). Cu toate acestea, chiar şi în rândul acestei categorii care are un nivel ridicat de cunoaştere asupra acelei perioade, 77% ar alege, dacă ar avea posibilitatea, regimul democratic cu economie liberă de piaţă.



Generaţia 31-50 de ani, care cuprinde tinerii care au ieşit în stradă în 1989 pare a fi cea mai ataşată de democraţie, 85% alegând regimul democratic cu economie liberă de piaţă în dauna comunismului ca regim autoritar cu economie planificată controlată de stat.



Ceauşescu–PCR. I-aţi mai vota?



INSCOP Research a oferit participanţilor la sondaj ocazia unui exerciţiu de imaginaţie, adresând două întrebări cu privire la opinia faţă de ipoteza unei candidaturi Partidului Comunist Român şi a lui Nicolae Ceauşescu la alegerile parlamentare, respectiv prezidenţiale din zilele noastre. 14,2% dintre români ar pune ştampila pe PCR, în timp ce 8,1% nu sunt hotărâţi. 72,9% nu ar vota PCR în timp ce 4,8% nu ştiu sau nu răspund la această întrebare. După cum era de aşteptat, categoria ”peste 50 de ani” ar vota în proporţia cea mai mare PCR (18%), în timp ce tinerii ar vota în proporţia cea mai mică acest partid (10%). Rata cea mai ridicată de respingere a ipotezei unui vot pentru PCR este înregistrată în rândul categoriei 31-50 de ani (tinerii din 1989).



Dacă Nicolae Ceauşescu ar putea candida astăzi la alegerile prezidenţiale, 17,1% dintre români i-ar acorda votul. 70,9% nu ar lua în considerare acest lucru, 7,2% sunt nehotărţi, iar 4,7% nu ştiu sau nu răspund la această întrebare. Nicolae Ceauşescu pare uşor mai popular decât Partidul Comunist Român. Cei de peste 50 de ani (peste 25 de ani în 1989) reprezintă categoria de vârstă care l-ar vota pe Nicolae Ceauşescu în proporţia cea mai mare (21,1%), iar cei mai ostili lui Ceauşescu sunt categoria 31-50 de ani (tinerii din 1989) care ar vota pentru Nicolae Ceauşescu doar în proporţie de 12,8%. Un scor surprinzător de ridicat ar obţine fostul preşedinte comunist în rândul tinerilor de 18-30 de ani: 15,5% declară că ar vota cu Nicolale Ceauşescu dacă ar putea candida la alegerile prezidenţiale.



Sondajul a fost realizat în perioada 27 noiembrie – 2 decembrie, pe un eşantion de 1076 persoane, cu o marjă de eroare de ± 3%

Click pentru a mări infografia