Astăzi se împlinesc 31 de ani de la prima Revoltă Anticomunistă din România, care a avut loc în 15 Noiembrie 1987, la Brașov. Nemulțumiți de condițiile de trai, aproximativ 200 de muncitori de la Uzina Steagu Roșu au ieșit pe stradă și au făcut ca gestul lor să fie urmat de sute de brașoveni care li s-au alăturat în drumul spre sediul Partidului Comunist Județean și Municipal. Era forma prin care sute de oameni verbalizau în sfârșit nemulțumirile care clocoteau de ani buni. Revolta Anticomunistă a fost reprimată de autoritățile comuniste, 62 de muncitori fiind condamnați ulterior la locul de muncă sau deportați până la izbucnirea Revoluției din Decembrie 1989. Doi dintre urmașii celor care au fost atunci de partea „răului” sunt acum în funcții publice: Silviu Achim, fiul torționarului Achim este consilier local și director al Casei de Cultură a Studenților, iar nepotul Marianei Cebuc, secretar cu propaganda la organizația județeană a PCR pe vremea protestului, Horia Stancu, este şef al Secţiei Drumuri Naţionale (SDN) Braşov din cadrul Direcţiei Regionale de Drumuri şi Poduri Braşov. Amândoi sunt membri ai PSD, continuatorul PCR, cel din urmă fiind chiar liderul tineretului roșu.

15 noiembrie 1987 a fost o zi de duminică. Şi zi lucrătoare, ca aproape toate duminicile din acea vreme, când Ceauşescu obliga cetăţenii „să strângă cureaua” pentru plata datoriei externe. În plus, un „nou prilej de sărbătoare”, pentru că pe 15 noiembrie 1987 se votau deputaţii pentru consiliile populare locale.

Braşovul întreg era „împodobit” cu portretele lui Ceauşescu şi cu mulţimi de steaguri roşii. Lozinci mobilizatoare pentru „a face totul” în scopul fericirii şi bunăstării poporului obturau orice privire aruncată în spaţiul public. Cu cât se-nmulţeau asemenea semne, românii simţeau mai intens angoasa unei ocupaţii străine. Căci ce altceva te puteai numi? Erai prizonierul unui regim care te obliga la cozi şi la cartele alimentare, la mobilizări pe frontul producţiei de export şi la întreruperi de curent. Şi, mai ales, la minciună.

Pe fondul acestor iritări şi frustrări colective, anunţul de noi penalizări salariale pentru rebuturi la export şi pentru neîndeplinirea planului a pus în mişcare sute de muncitori de la „Steagul Roşu”. Oamenii au ţâşnit pe porţile fabricii către Primăria oraşului. Au dat foc steagurilor roşii ale partidului, dar au înălţat tricolorul. Ca un bulgăre de zăpadă rostogolit îndelung, grupul a prins consistenţă, atrăgând mulţimea. Se strigau lozinci nemaiauzite împotriva conducătorilor. Şi toţi cântau „Deşteaptă-te române!”.

Pe contestatari i-a întărâtat şi mai tare întâmplarea de-a fi găsit, în sediul Judeţenei de partid, alimente prohibite cetăţeanului de rând:salam, fructe exotice, ciocolată. Răzvrătiţii au spart birouri şi ferestre, i-au „bumbăcit” pe cei care li s-au pus în cale, au aruncat în stradă dosare şi au incendiat portretul „conducătorului iubit”. Le-au făcut pe toate cu furie prea îndelung stăpânită.

61 de condamnați

Pusă în mişcare, maşinăria partidului luase însă grabnice „măsuri”. S-au operat repede patru sute de arestări. Braşovul a intrat în fierbere. Un sfert din cei arestaţi au fost duşi şi anchetaţi la Bucureşti. Declaraţiile lor au fost încropite cu bătăi şi cu presiuni psihice extreme.

Pe 26 noiembrie 1987, lui Nicolae Ceauşescu i s-a raportat cum a decurs plenara cu activul de partid de la „Întreprinderea de Autocamioane Steagul Roşu Braşov”, ţinută cu o zi în urmă.

„S-a evidenţiat faptul, i s-a transmis, că toţi oamenii muncii sunt indignaţi de faptele săvârşite de grupul de huligani şi au cerut ca aceştia să primească pedepse exemplare şi să se aprobe judecarea lor în uzină în faţa colectivului de oameni ai muncii pentru actele de vandalism care au adus prin aceasta o pată uzinei şi daune partidului şi ţării”. Toată conducerea întreprinderii – 15 oameni – a fost destituită şi împrăştiată prin ţară. Directorul tehnic, Ion Anghel, şi şeful biroului plan-dezvoltare, Vasile Luca, au fost condamnaţi la închisoare cu suspendarea condiţionată a pedepsei pentru „penalizări nejustificate” a retribuţiei muncitorilor. Ca în 1977, când pe Ceauşescu îl încolţiseră minerii din Valea Jiului, vinovaţi au fost găsiţi aceia care aplicau „necorespunzător” legile sale.

I s-a mai raportat lui Ceauşescu că muncitorii „care au provocat dezordini şi au încălcat legea” vor fi „mutaţi în alte locuri”, iar „responsabilii direcţi vor fi daţi în judecată”.

În urma procesului, 61 de muncitori braşoveni au fost condamnaţi la închisoare cu executarea pedepsei la locul de muncă sau cu suspendarea condiţionată a pedepsei (între 6 luni şi 3 ani). Din cei 61 de oameni condamnaţi, 17 au fost trimişi la muncă în alte judeţe. Ei nu aveau voie să părăsească noile localităţi de reşedinţă fără acordul Miliţiei. Aceste cifre seci pecetluiesc însă şi drame ale părinţilor, soţiilor, prietenilor şi rudelor celor ostracizaţi.

Nu s-a făcut dreptate

În 1987, „Uzinele Steagul Roşu” din Braşov aveau 22.000 de angajaţi. Mai sunt acum, acolo, la ROMAN SA, vreo 300. În investigaţia coordonată de Marius Oprea şi Stejărel Olaru („Ziua care nu se uită. 15 noiembrie 1987, Braşov”, Polirom, Iaşi, 2002), fostul muncitor Florin Postolachi, ajuns la un moment dat deputat fără cine știe ce realizări, a sintetizat astfel urmările: „După 1990, procurorul Robu a vrut să facă curăţenie. Şi a venit la Braşov, ne-a adunat pe toţi la Primărie, la masă şi ne-a zis: «Băieţi i-am găsit pe toţi cei care v-au anchetat în noiembrie 1987. Sunt la Serviciul Român de Informaţii, la Armată şi la Ministerul de Interne. Am înaintat câte un dosar domnului Ursu, domnului Stănculescu şi domnului Măgureanu. Să-şi facă ordine în ministere şi eu îmi voi face ordine în minister». După scurtă vreme, am aflat că domnul Robu a murit. Cu moartea lui şi cu ce ne amintim fiecare s-a încheiat tot ce se ştie despre torţionarii noştri”.

Dosarul „Brașov 87”, redeschis

Nou înfiinţata secţie specială pentru anchetarea magistraţilor va investiga şi dosarul „Braşov 1987″. Această informaţie a fost confirmată de generalul Gheorghe Cosneanu, care a afirmat că această secţie a cerut dosarele în care sunt implicaţi magistraţii militari.

„Dosarul «Braşov» (despre revolta muncitorească din 1987 – n.r.) va merge pentru că sunt parte a cercetării doi judecători care au dat soluţia şi încă trăiesc. La momentul în care noi am făcut investigaţiile, încă erau în viaţă. Dacă vor găsi de cuviinţă să dea soluţie care nu implică, va reveni la secţia militară”, a declarat generalul Gheorghe Cosneanu pentru Newsweek România.

Sentinţa penală nr. 2823 a Judecătoriei Braşov

Dată în şedinţa publică din 3 decembrie 1987, de la Clubul Întreprinderii de Autocamioane Braşov,

pe rol fiind judecată cauza penală privind pe inculpaţii Geneti Aurică ş.a. trimişi în judecată pentru săvârşirea infracţiunii de ultraj contra bunelor moravuri şi tulburarea liniştii publice, prevăzută în art. 321, alineatul 2 Cod Penal:

3 ani închisoare:

Geneti Aurică (n. 1963), muncitor necalificat, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Mutihac Florin (n. 1963) turnător – formator, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Duduc Gheorghe (n. 1932), lăcătuş – mecanic, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Sommerauer Werner (n. 1935), instalator sanitar la Liceul Sanitar Braşov

2 ani şi 6 luni închisoare:

Ştefănoiu Ioan (n. 1960) lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Gyerko Gheorghe (n. 1961), lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Broască Dumitru (n. 1957), lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Sbârn Costică (n. 1958), curăţător-sablor, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Bordei Neculai (n. 1931), lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Zavela Cristian (n. 1965). Sculer, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Toma Lucia Tudor (n. 1968), sculer-matriţer, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Mocanu Ovidiu (n. 1969), Strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Cojocea Nicuşor (n. 1962), curăţător-sablor, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Grădinaru Ioan (n. 1955), lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Dascălu Petrică (n. 1956), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Brumă Ioan (n. 1960), strungar rectificator, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

2 ani închisoare:

Farkas Iosif (n. 1958), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Mureşan Vasile (n. 1962), frezor, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Nicuţari Pavel (n. 1956), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Anghel Daniel (n. 1959), rectificator, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Anghel Vasile (n. 1958), frezor, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

State Constantin (n. 1962), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Duduc Radu (n. 1968), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Gergely Andraş (n. 1969), muncitor necalificat, Trustul de Contrucţii Braşov

Ricu Marian (n. 1936), forjor, Întreprinderea de Unelte şi Scule Braşov

Cocan Constantin (n. 1940), controlor Poartă, Întreprinderea de Panificaţie Braşov

Manu Gavrilă (n. 1964), electrician, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Tulai Florin (n. 1964), sculer-matriţer, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Ilie Ionel (n. 1969), rectificator, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Niculăescu Marius Tibi (n. 1963), lăcătuş mecanic, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Vulpe Pavel Cornel (n. 1969), muncitor necalificat, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Năstase Dumitru (n. 1969), turnător formator, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Paraschiv Nicuţă (n. 1959), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Hosszu Aurel (n. 1966), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Macovei Mihai (n. 1966), lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Csomos Iosif Ion (n. 1968), electrician, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Zaharia Gheorghe (n. 1950). Lăcătuş normator, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Puşcaşu Enea (n. 1954), lăcătuş sablor, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

1 an şi 6 luni:

Oprişan Gheorghe (n. 1956), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Sevaciuc Mircea (n. 1954), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Voinea Stan (n. 1958), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Gergely Arpad (n. 1948), turnător, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Tudose Eugen (n. 1960â9, lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Buceanu Aurel (n. 19509, sudor, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Creangă Petru (n. 1955), forjor, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Apetroaie Puiu (n. 1963), muncitor necalificat, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Huian Aurel (n. 1959), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Pintea Ciprian (n. 1963), lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

1 an închisoare:

Băhnăreanu Costică (n. 1060), rectificator, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Pricope Petru (n. 1960), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Boeriu Petru Marius (n. 1967), lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Banciu Gheorghe (n. 1956), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Haldan Gheorghe (n. 1957), lăcătuş mecanic, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Robotă Dumitru (n. 1954), strungar, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Vieru Vasile (n. 1951), lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Vitos Ludovic (n. 1957), frezor, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

6 luni închisoare:

Bencze Deneş (n. 1965), muncitor necalificat, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Micu Ştefan (n. 1956), lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Filichi Gavrilă (n. 1953), lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Năstase Ion (n. 1930), lăcătuş, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Iacob Dănuţ (n. 1968), muncitor necalificat, Întreprinderea de Autocamioane Braşov

Instanţa a hotărât ca toţi inculpaţii să execute pedepsele prin obligarea la muncă corecţională, în alte unităţi socialiste, unde vor desfăşura activităţi productive.

Distribuie articolul: Facebook

Twitter

Email

Listare

