Első alkalom lesz a mostani választáson, hogy egy nemzetiségi mandátumot is kiosztanak. Parlamenti képviselő lesz jó eséllyel a német nemzetiség listavezetője, Ritter Imre, aki történetesen a Fidesz tagja. Az Indexnek azt mondta, a nemzetiségeket akarja képviselni, nem fog pártpolitikai vitát folytatni, de nem akar ellenzéket sem játszani. Ugyanúgy fog szavazni, mint bármelyik másik képviselő.

Tartogat egy fontos, kevésbé kitárgyalt újdonságot az idei választás. Nemcsak pártlistáról, hanem úgynevezett nemzetiségi listáról is bejuthat egy képviselő a parlamentbe. A választási törvényt a Fidesz változtatta meg az előző ciklusban, és már 2014-ben is léteztek a nemzetiségi listák. Az előző választáson ennek nem lett jelentősége, de 2018-ban valószínűleg egy mandátumot a nemzetiségeknek osztanak ki, a pártok listás helyeinek kárára.

A számok azt mutatják, ezúttal élesedhet az új szabály: a német nemzetiségi lista vezetője jó eséllyel parlamenti képviselő lesz áprilistól a következő négy évben. És nem mellékes körülmény, hogy ez a képviselő, Ritter Imre, a német nemzetiség jelenlegi szószólója a Fidesz tagja.

Mi ez a nemzetiségi mandátum?

A nemzetiségi mandátum intézményét a Fidesz–KDNP-s többség szavazta meg tehát 2011-ben az új választási törvénnyel. A kormánytöbbség azt szerette volna, hogy a Magyarországon élő elismert nemzetiségeknek is esélyük legyen az önálló képviseletre a törvényhozásban. Ezért az új szabályozás lehetősé tette, hogy a nemzetiségi önkormányzatok a parlamenti választásokon önálló listát állíthassanak, és innen a pártoknál sokan kedvezményesebb számítással küldhessenek képviselőket a parlamentbe.

A szabályozásról keretes írásunkban olvashat, de a lényege az, hogy az összes pártlistára (plusz töredékszavazatok) és nemzetiségi listára leadott szavazatból kiszámolnak egy küszöböt, amellyel egy párt képviselői helyet szerez. Ennek a számnak a negyede az úgynevezett kedvezményes kvóta, amely a nemzetiségekre vonatkozik. Ha egy nemzetiség eléri ezt a kvótát, akkor képviselőt küldhet a parlamentbe. A nemzetiségi képviselő a 93 listás hely egyikét kapja, vagyis lényegében a pártok listás mandátumainak rovására lesz képviselő.

Így szavazhat egy nemzetiségi Aki valamely nemzetiséghez tartozik, kérheti, hogy az országgyűlési választáson nemzetiségi választópolgárként szerepeljen a névjegyzéken.

A nemzetiségiként regisztrált választó ugyanúgy szavazhat egyéni jelöltre, mint más választó. De a pártlisták helyett (Fidesz–KDNP, Jobbik, MSZP–Párbeszéd, DK, LMP stb.) nemzetiségi listára szavazhat majd.

Minden nemzetiségnek maximum egy nemzetiségi listája lehet, ide számítanak a szavazatok.

Az elismert nemzetiségek: a bolgár, a görög, a horvát, a lengyel, a német, az örmény, a roma, a román, a ruszin, a szerb, a szlovák, a szlovén és az ukrán.

A nemzetiségi listák kedvezményes mandátumot szerezhetnek az Országgyűlésben. Ha elérik a kedvezményes kvótát, akkor a 93 országos listás mandátum egyikét kapják meg.

Ha nem éri el egy nemzetiség a kvótát, szószólót küldhet a parlamentbe. A nemzetiségi szószólóknak azonban nincs szavazati joguk.

A legutóbbi, 2014-es országgyűlési választáson 22 022 szavazat volt ez a kvóta közel 61,8 százalékos részvétel mellett. Értelemszerűen, ha magasabb a részvétel, akkor a kvóta is magasabb, alacsony részvételhez pedig alacsonyabb kedvezményes kvóta párosul. 2014-ben nem lett szerepe a kedvezményes kvótának, ugyanis a legaktívabb német nemzetiség is csak 11 415 szavazatot kapott.

A németek küldhetnek egy képviselőt

Ezúttal azonban jó eséllyel bejut a parlamentbe a német nemzetiségi lista vezetője. A választási honlap szerint ugyanis jelenleg már 33 779 német nemzetiségi szavazó szerepel a névjegyzékben. (Pénteken lezárult a nemzetiségi névjegyzékbe való jelentkezés határideje.) A roma nemzetiségi listára 19 187-en szavazhatnak, így ott már jóval kisebb az esély a parlamenti mandátumhoz. A többi nemzetiségi névjegyzékben pár százan szereplnek, ott nincs semmi esély mandátumszerzésre.

Még nem tudjuk, mekkora lesz a választási részvétel április 8-án, így a kedvezményes kvóta mértékét sem ismerhetjük. De azt kijelenthetjük, hogy ha 60-70 százalékos lesz a részvétel, újra 22-25 ezer körül lesz a kvóta. Vagyis a német listavezető ezen a kedvezményes úton parlamenti képviselővé válhat.

Pontosan így számol Ritter Imre (németül Emmerich Ritter) német listavezető, aki 2011 és 2014 között a Magyarországi Németek Országos Önkormányzatának elnökhelyettese volt, 2014-ben pedig az Országgyűlés első német nemzetiségi szószólója lett. Ritter azt mondta az Indexnek, hogy ha képviselő lesz, „jelentősen kibővül a politikai lehetőségek tárháza". Hiszen képviselőként interpellálhat, önálló törvénymódosítást nyújthat be, és nem mellékesen minden törvényjavaslatról szavazhat.

Hogy szavaz majd a német képviselő?

Ritter azt mondta, semelyik frakcióhoz nem kíván csatlakozni, a nemzetiségek érdekében kíván dolgozni. Ezt már egyeztette a nemzetiségi önkormányzata vezetésével, illetve az összes jelenlegi frakcióval, és előre kialakított egy elvet, mi alapján fogja megnyomni a szavazógombot.

A nemzetiségeket érintő javaslatokat mindig megvitatja a nemzetiségi bizottság (ennek minden szószóló a tagja), az ott megbeszéltek szellemében fog szavazni. Ami nem szerepel a nemzetiségi bizottsági napirendjén, ott informális egyeztetést kezdeményez a nemzetiségekkel. Ahol pedig nincs közvetlen nemzetiségi vonatkozás: „a mindenkori kormányzathoz lojálisan„ fog szavazni.

„Az lesz a fő szabály, hogy nem akarok ellenzéket játszani”, ha mindenkori kormány a nemzetiségeknek megfelelő politikát folytat - mondta.

Ritter szerint ez a 3-as pont a mindenkori politikai helyzetben érvényes, mert neki nem feladata a pártpolitikai vitákban való részvétel. Ezt a kijelentést és semleges viszonyulást némileg árnyalja, ha megvizsgáljuk Ritter életrajzát. Ugyanis 2006-ban a Fidesz és a KDNP jelöltjeként lett tagja a budaörsi képviselő-testületnek, majd 2010-ben a Fidesz–KDNP budaörsi polgármester-jelöltje volt (vesztett Wittinghoff Tamás ellen).

Amikor Rittert a Fideszhez való kötődéséről kérdeztük, azt válaszolta:

Most is tagja vagyok a Fidesznek, de ennek nincs köze a parlamenti munkához.

De nyolc éve nem vesz részt a Fidesz munkájában. Szerinte a németeknél mindenkinek van pártszimpátiája, de az elsődleges a nemzetiségi mivolt, neki ezt kell képviselnie. Ugyanakkor nehéz elképzelni, hogy kiélezett helyzetben – ha például szűken van meg a többsége a Fidesznek egy szavazáshoz – ne lenne döntő a fideszes kötődése. Emlékezhetünk, 2014-ben a Fidesznek egy mandátumon múlt a kétharmados többsége, és az időközik miatt ciklus közben ezt a kétharmadot el is vesztette a Fidesz–KDNP.

Most tehát úgy tűnik, egy biztos kijelentést már tehetünk az április választások után felálló 199 fős parlamentről: egy német nemzetiségű Fidesz-tag nagy valószínűséggel képviselő lesz.