Estonija je jedna od onih zemalja koje aktualna gospodarska kriza unutar Europske Unije nije pogodila u dramatičnim razmjerima kao što je to slučaj s nekim drugim gospodarstvima pogotovo na jugu EU-a. Gospodarski rast od osam posto se međutim između ostalog može zahvaliti padu plaća i mirovina. Osim toga, od gospodarskog uzleta profitiraju uglavnom bolje obrazovani u većim gradovima poput metropole Tallinna. Izvan većih urbanih središta stanovništvo jedva sastavlja kraj s krajem.

500 eura premalo

Moderni Tallinn

No situacija nije bolja ni za zaposlene u javnim službama. Nastavnici u prosjeku zarađuju oko 500 eura mjesečno što je nedostatno za život u Tallinnu gdje su stanarine ali i cijene hrane dosegnule zapadnoeuropsku razinu. Stoga se mnogi odlučuju na odlazak iz zemlje i to prije svega u obližnju Finsku. Stanovnici glavnoga grada su svega dva sata vožnje trajektom udaljeni od obećane zemlje i njezine prijestolnice Helsinkija. Iseljavanje u Finsku, koja zaposlenicima daje mnogo bolje uvjete uključujući i pravo na mirovinu već nakon pet godina rada, teče relativno glatko, što je između ostalog i zasluga kulturne bliskosti dvaju naroda što uključuje i sličnost jezika. Za ostale narode je to najveća prepreka kad se radi o useljavanju u Finsku. Stoga i ne čudi da u međuvremenu samo u Helsinkiju živi i radi preko 40.000 Estonaca. Među njima je i medicinska sestra Annika Funu-Craker. Ona svoju odluku da se prije nekoliko godina preseli u Helsinki nikada nije požalila. "U Estoniji sam zarađivala 600 eura a u Helsinkiju zarađujem trostruko a ponekad i više od trostrukog", kaže Funu-Cracker.

Osipanje stanovništva

Njezin slučaj je karakterističan za tegobe estonskog društva: država ulaže u obrazovanje mladih koji nakon toga s diplomom u džepu odlaze preko mora u Finsku i tamo nastavljaju karijeru. No egzodus se ne kreće samo preko zaljeva nego i u mnogo udaljenije zemlje. Trenutno je na listi popularnosti Kanada vrlo visoko. Problem s iseljavanjem je vidljiv i iz statističkih podataka zbog kojih vlasti zvone na uzbunu. Po prvi put od osamostaljenja, broj stanovnika Estonije pao je ispod granice od 1,3 milijuna. U posljednja dva desetljeća Estonija je izgubila 18 posto stanovništva. Problem nije samo u iseljavanju nego, kako kaže estonski ministar financija Jürgen Ligi, i u padu nataliteta. No ministar isto tako zna da je iseljavanje dijelom i posljedica čeličnih gospodarskih reformi koje su baltičku zemlje doduše učinile "uzornim učenikom" unutar EU-a ali su prouzročile i pad standarda. Jer pozitivni gospodarski pokazatelji i niska nezaposlenost ne mogu sakriti činjenicu da je kupovna moć građana sve niža. Već i oni koji dobivaju prosječnu plaću od oko 800 eura jedva sastavljaju kraj s krajem. Situacija s umirovljenicima, zbog prosječne mirovine od 320 eura, još je gora.

Do posla preko Facebooka

Estonski ministar financija Jürgen Ligi

Estonija voli sebe predstavljati kao informatičku silu. No u toj novoj Estoniji kao da nema mjesta za "obične" radnike poput automehaničara Demisa Volla. I on traži zaposlenje u susjednoj Finskoj. I to posve moderno, preko Facebooka. Dosad je dobio već dvije ponude i sprema se na izlet u Helsinki kako bi na licu mjesta vidio radi li se o ozbiljnim ponudama. No ostanak u Estoniji mu se sve više čini nemogućim. "Mene ovdje više ništa ne drži", rezignirano zaključuje mladi automehaničar.