Tekst izvor: Goran Majetić, udruga-kameleon.hr/ Podsused monografija/arhinet.arhiv.hr

Fotografije: Darko Antolković

“Jedva uru vožnje cestom, a 1/4 ure železnicom, leži odaljeno od Zagreba na lievoj obali Save selo Podsused. Iznad njega diže se na brdu, opasanom prema jugu i zapadu Savom i železnicom, a prema iztoku i sjeveru glavnim drumom, što iz Zagreba u Zagorje i u Štajersku vodi, starodavni Susedgrad, sada u razvalinah.” Mnogo godina je prošlo od citiranog Kukuljevićevog teksta, a sa Susedgradom se nije promijenilo ništa, osim što vožnja do njega traje kraće. I dalje je Susedgrad u lošem stanju, neobnovljen, zarastao u korov.

Susedgrad na fotografiji Ivana Standla objavljenoj u albumu Fotografičke slike Hrvatske 1869-1870. godine

Žalosno je da se ovaj kulturni spomenik nije obnovio, uredio, pretvorio u muzej i otvorio za posjetitelje. Vjerojatno je malo gradova u svijetu koji bi se mogli pohvaliti da u svojoj neposrednoj blizini imaju čak tri stara burga. Zagreb ih ima. Na obroncima Medvednice pored Susedgrada, nalaze se još Medvedgrad i Zelingrad. Široj javnosti vjerojatno je najpoznatiji Medvedgrad koji je obnovljen i otvoren za posjetitelje. Na istočnom dijelu Medvednice nalazi se Zelingrad, koji se također počeo obnavljati. Nažalost, sa Susedgradom se ne dogada ništa, osim što je u njegovoj unutrašnjosti sve više kamenja otpalog sa zidina grada.

Jedan od velikih kamenih blokova koji su najvjerojatnije pali sa zidina i leže “pobacani” unutar starog grada

Susedgrad je sa Samoborom arheološki istraživan i djelomično konzerviran, a nakon toga prepušten je propadanju. Godine 1998. u Hrvatskom povijesnom muzeju postavljena je izložba “Susedgrad ili nedovršena priča o jednom gradu”, kojom su se željeli pokazati arheološki nalazi otkriveni na Susedgradu tijekom istraživanja vođenih 1944.i 1945. godine.

Susedgrad se nalazi na vrhu brijega (194 m/nv) krajnjem jugozapadnom obronku Medvednice, nedaleko ušča rijeke Krapine u Savu. Ako krenete iz Podsuseda, do burga se dolazi kroz lijepo uređeni park, te se prvo naiđe do jarka koji okružuje burg s južne, JI i JZ strane, dok se na sjevernoj strani nalazi prirodna strmina. Nakon što se pređe preko jarka, ulazi se u vanjski, novi dio burga, sagrađen u 16. st.

U novom dijelu burga se sačuvalo jako malo zidova i teško se mogu raspoznati ikakvi objekti, ali se zna da je prostor bio okružen vanjskim obrambenim zidom koji je na JZ uglu bio pojačan okruglom kulom pored koje se možda nalazio glavni ulaz. U unutarnjem dijelu burga sačuvane su čitave prostorije, te je zamisao prof. Stahuljaka već tijekom arheoloških istraživanja bila da se pronađeni nalazi izlože u nadsvođenim prostorijama unutar restauriranog i obnovljenog burga. Nažalost, prof. Stahuljak je umro, a da nije dočekao ni početak obnove Susedgrada.

Ostatak zapadnog vanjskog zida s puškarnicom

Pogled s juga na stari dio Susedgrada i “ulaz” u njega

Pretpostavlja se da je Susedgrad dao podiči kralj Karlo I Robert Anžuvinac, početkom svoje vladavine na zemljištu koje je u to doba pripadalo crkvenom redu cistercita. Neki povjesničari mišljenja su da je prije izgradnje Susedgrada na tom mjestu stajala manja srednjovjekovna utvrda. Na takav zaključak upučuju paleontološki nalazi koji svjedoče o naseljenosti brijega i okolice od prapovijesti do srednjeg vijeka. Jedan od zanimljivijih nalaza je grob ratnika iz ranog 9. stoljeća (u to je doba u sjevernoj Hrvatskoj vladao knez Ljudevit Posavski) na brežuljku podno starog grada Susedgrada. Uz kostur je pronađen željezni mač s brončanim okovima s pomoću kojih je mač bio vezan za pojas, koji sadrži značajke avarske i franačke kulture.

Susedgrad je pripadao najvećem vlastelinstvu na području zagrebacke županije – Susedgradsko-stubičkom. Središta su mu bila u castrumu Susedgrad i castellumu Stubica (današnjoj Donjoj Stubici). Vlastelinstvo je pripadalo porodici Aka (Ača) a obuhvačalo je područje savske doline, te sjeverne i južne padine Medvednice do prijelaza preko Laza, kontrolirajući zapadne prilaze Zagrebu. Takav dobar strateški položaj omogućavao je njegovim vlasnicima dobar nadzor nad cestovnim i riječnim putevima, te naplatu više maltarina.

Pogled sa Susedgrada

Susedgrad je do 1345. bio u kraljevu posjedu, a zatim vlasnikom postoje Nikola Gornjostubički od obitelji Toth. Obitelj Toth ostaje vlasnicima Susedgrada do 1439. kada nasljednica postaje Doroteja Toth, koja se udaje za Andriju Heninga, te tako Heningovci ulaze u posjed vlastelinstva. Među gospodarima Susedgrada posebice je ostao zapamčen zloglasni Franjo Tahy (stekao ga je kupnjom), čija je vladavina 1573. godine bila povod velikoj seljačkoj buni pod vodstvom Matije Gupca. Seljačka buna izbila je pod zidinama Susedgrada, a njome su se okoristili članovi obitelji Hening koji su nakon bune iznova postali vlasnici grada.

Kako je opasnost od Turaka bivala manja, Susedgrad je polako gubio svoju obrambenu ulogu. Naposljetku je početkom 17. stoljeća ostao i bez stanovnika (prema nekim izvorima nakon što je stradao u požaru), nakon čega počinje propadati.





Ostaci zgrada oko dvorišta s bunarom u unutrašnjem dijelu grada

Zanimljiv ostatak zida u unutrašnjem dijelu grada podignut od velikih kamenih blokova

Zubu vremena još uspješno odolijeva samo dio zidina sazdanog od krupnog obrađenog kamenja

Dosadašnjim istraživanjima u grubo je utvrđen tijek izgradnje Susedgrada i njegov izgled na vrhuncu izgrađenosti koju je dosegao u 16. stoljeću. Pokazalo se da je Susedgrad imao stambene i gospodarske prostorije, kapelu, unutrašnje i vanjsko dvorište, bunar…

Sačuvane prostorije u unutrašnjem dijelu grada

U sjevernom dijelu grada vide se ostaci dvoja vrata sa sačuvanim kamenim dovratnicima (na fotografiji su sjeveroistočna vrata)

Detalji sačuvanog kamenog dovratnika…

Crtež vjerojatnog izgleda Susegrada u 16. stoljeću

Oko zidina je prosječena staza kako bi se mogle razgledati i s vanjske strane

Tek neka nova istraživanja mogla bi upotpuniti spoznaju o značenju i graditeljskoj baštini Susedgrada, primjerice dokazati gdje se nalazila kapela (pretpostavlja se u sjeveroistočnom dijelu unutrašnjeg grada) ili pak gdje je bio glavni ulaz u vanjski dio grada (pretpostavlja se sjeveroistočno od okrugle kule) okružen obrambenim jarkom (iskopanim oko 1530.).

Nazire li se nastavak istraživanja i početak restauriranja i konzerviranja ruševnih ostataka Susedgrada?

Monografija Podsuseda u kojoj se nalaze tri poglavlja o Susedgradu