Foto: Davor Puklavec/ Pixsell



IRENA Škorić je filmska redateljica i scenaristica, donedavno najpoznatija po erotskom filmu 7sex7.



Irena je, kako neki mediji navode, uspješna hrvatska filmašica. Međutim, 37-godišnja scenaristica i redateljica posljednjih godina muku muči s - gatarom.



Irena Škorić, koja je do 2015. godine bila predsjednica Društva hrvatskih filmskih redatelja, vračari je dala gotovo pola milijuna kuna.



Na sudu s gatarom



Naime, u tijeku je suđenje jednoj gatari za prijevaru i iznudu na štetu ove redateljice, piše Jutarnji list.



Škorić je kontaktirala navodnu majstoricu tarota Željku Hađur u 2013. godini, zbog, kako Irena sama navodi, pomoći oko poslovnog projekta. Od tada je počela njihova suradnja koja se, u 2016., pretvorila u policijski, a nakon toga i sudski slučaj. Bivše suradnice trenutno komuniciraju preko Općinskog kaznenog suda u Zagrebu.



Scenaristica i redateljica detaljno prepričava prirodu njihovog odnosa. Prve seanse odvijale su se telefonski, a svaka prognoza plaćala se 150 kuna po satu. Međutim, kako se prognoze nisu pokazale točnima, gatara je predložila osobne susrete. Razlog? Preko telefona loše se povežu energije.



Programiranje kamenja



Nakon što je majstorica tarota ustvrdila da je netko bacio crnu magiju na redateljicu, odlučeno je kako se mora kupiti kamen tigrovo oko. Kamen košta 200 kuna, a svaka programacija kamena se plaća posebno po 200 kuna. Njih dvije počele su se redovito susretati, a gatara je redovito programirala kamen. Naknadno je morala kupiti još dva nova kamena, ali se redateljica u međuvremenu razboljela.



"Kamenje sam punila u kontinuitetu do siječnja 2015., kada mi je Željka rekla da ima problema u legalizaciji kuće. Molila me posudbu od 18.000 kuna koje mi je obećala vratiti do ljeta 2015. Tražila je još novca za legalizaciju kuće, pa 5000 kuna za instrukcije iz matematike za kćer jer će u protivnom pasti razred, pa 1000 eura za popravak auta. Uvjeravala me da joj posao u BiH ide odlično. Vjerovala sam da će mi novac vratiti. U kolovozu 2015. me u SMS-ovima molila 13.000 kuna za odlazak na more za djecu. Poslala sam joj ih preko prijateljice.



Nakon povratka s mora otišla sam k njoj na punjenje kamenja, a ona je tražila još 4000 kuna, tvrdeći da njezina mlađa kći nije upisala srednju školu pa joj treba za ovjeru svjedodžbe i školske knjige. Dijete joj je radi toga, kako mi je rekla, bilo u depresiji pa je tražila 12.000 kuna u ratama za školarinu jer mora upisati privatnu turističku školu. Odbila sam i tražila sav novac nazad", prepričava sudu Škorić.



"Prošao je moj veliki projekt na HRT-u"



Međutim, gatara je redateljici priprijetila, rekavši joj kako je snimala sve njihove razgovore te kako bi mediji i javnost mogli biti zainteresirani za te informacije.



Irena je nastavila odlaziti na punjenja kamenja, a gatara je u jednom trenutku zatražila 40 tisuća kuna za kupnju polovnog auta.



"Rekla sam joj da novca više nemam, a ona se na mene počela derati da lažem jer je vidjela po medijima da moji projekti prolaze. Rekla mi je i da se strpim malo za novac jer da je našla kupca za zemlju u Bosni. Zbog ucjena sam pristala joj posuditi još 30.000 kuna i 1300 eura", otkriva bivša predsjednica Društva hrvatskih filmskih redatelja.



"Kad sam srela njezinu kćer, otkrila sam da nije upisala privatnu školu, zbog čega sam joj posudila novac, nego da pohađa dopisnu. A kad je 2016. moj veliki projekt prošao na HRT-u, Željka me stalno o tome ispitivala i tražila još novca. Rekla je i da joj je muž dobio otkaz i da joj svaki četvrtak moram donositi 4000 kuna", izjadala se sudu Irena Škorić.



Željka Hađur tvrdi kako je Irena njoj dužna 12 tisuća kuna te kako joj je dolazila i tražila da joj pomogne naći nekoga tko bi naudio visokopozicioniranim osobama s kojima je u vezi.



Iznimno bizarna priča



Ova iznimno bizarna priča gotovo je jednako bizarna kao ona da Irenu Škorić plaćaju porezni obveznici.



Filmovi koje Irena režira moraju se odnekud financirati, a hrvatske filmove često i izdašno financira Hrvatski audiovizualni centar. Index je već pisao o "audiovizualnom stvaralaštvu" kojemu se iz naših džepova dodjeljuju sredstva za filmove slabe gledanosti. Jedan od poznatijih primjera je onaj o filmu Mrtve ribe, redatelja Kristijana Milića, kojeg je pogledalo 85 ljudi, a HAVC mu je dodijelio gotovo 4 milijuna kuna.



>> Film na koji je država spiskala gotovo 4 milijuna vaših kuna pogledalo je 85 ljudi



Prema biografiji Irene Škorić, ona je od 1998. godine do danas snimila značajan broj (preko 30) kratkometražnih i srednjometražnih igranih, dokumentarnih i eksperimentalnih filmova, tri dugometražna dokumentarna filma i jedan dugometražni igrani film.



Filmovi na račun poreznih obveznika



Ireni je od HAVC-a 2008. godine odobreno 110 tisuća kuna za kratki igrani film nazvan, gle ironije, Scenarij za običan život.



2009. godine od HAVC-a joj je odobreno 90 tisuća kuna za eksperimentalni film U koji file da stavim svoje srce.



Objavila je knjigu Eros na filmu uz potporu Ministarstva kulture.



2010. godine od HAVC-a joj je odobreno 150 tisuća kuna za svoj debitantski dugometražni igrani film Moj tata.



2017. godine Ireni je odobreno 250 tisuća kuna za animirani film Mali orkestar za veliku glazbu.



Prema biografiji, surađivala je s Dokumentarnim programom HRT-a, za koji je režirala dokumentarne filmove Od šaptačice do glasnogovornika (2008.) i Berislav Š: Proces (2010), te bila koproducent (Draga Gospa Ilačka, Od zrna do slike).



Mi smo ih platili



Mi, porezni obveznici, platili smo te uratke. Mi financiramo HAVC, mi financiramo Ministarstvo kulture i mi financiramo HRT.



Ne ulazeći u redateljske, scenarističke i producentske sposobnosti Irene Škorić, napominjemo da je ona osoba koja je režirala ovo:







Novac za gataru



Ponovimo, za kraj.



Osoba kojoj godinama prisilno dajemo stotine tisuća kuna trenutno je na sudu s gatarom kojoj je dala gotovo pola milijuna kuna za višegodišnje programiranje kamenja.



Još jednom, osoba kojoj godinama prisilno dajemo stotine tisuća kuna trenutno je na sudu s gatarom kojoj je dala gotovo pola milijuna kuna za višegodišnje programiranje kamenja.