Na Općoj skupštini UN-a 128 država podržalo je rezoluciju kojom se od SAD-a traži povlačenje odluke Donalda Trumpa o priznanju Jeruzalema za glavni grad Izraela.

Sedam država bilo je na strani SAD-a i Izraela u srazu s ostatkom svijeta, dok ih je 35 bilo suzdržano. Među suzdržanima bila je i Hrvatska.

Od europskih zemalja koje su bile suzdržane, uz Hrvatsku, tu su još Češka, Mađarska, Poljska i Rumunjska, dok se Latvija nije pojavila na glasanju. Ostale članice bile su za rezoluciju. Slovačka, koja je uz nas, Poljsku i Mađarsku članica Višegradske skupine, priklonila se većini i podržala rezoluciju.

Sedam država koje su podržale SAD i Izrael po geopolitičkoj važnosti gotovo su beznačajne. Uz srednjoameričke zemlje Gvatemalu i Honduras, kao i afrički Togo, tu su još i Mikronezija, Nauru, Palau i Maršalovi Otoci.

Poznato je kako je status Jeruzalema jedna od najvećih prepreka mirovnom sporazumu između Izraelaca i Palestinaca, a međunarodna zajednica ne priznaje izraelski suverenitet nad cijelim gradom.

Iako je riječ o neobvezujućoj rezoluciji, Trump je državama koje su glasale "za" zaprijetio rezanjem financijske pomoći. Prijetnju je pojačala i američka veleposlanica pri UN-u Nikky Haley koja je najavila da će zapisati tko je glasao protiv Amerikanaca. A nakon glasanja na svom Twitteru nabrojila je sve države koje nisu bile "za", uključujući i Hrvatsku, i zahvalila im što nisu bile "neodgovorne".

Mirovni proces

Hrvatska ministrica vanjskih poslovai ministar unutarnjih poslovajučer su objasnili kako je Hrvatska ostala suzdržana jer smatra da rezolucija o Jeruzalemu ne može pridonijeti rješenju statusa toga grada, kao ni pomoći izgledima za mir i mirovni proces.– Naše je mišljenje kako s o rezoluciji uopće nije trebalo raspravljati na Općoj skupštini te da ona ne može poboljšati ionako delikatne situacije u regiji Bliskog istoka. Smatramo da status Jeruzalema treba rješavati u okviru izravnih pregovora dviju strana koji će dovesti do prihvatljivog rješenja za obje strane – kazao je Božinović.Isto tako navode kako su među suzdržanim zemljama bile i države poput Australije, Bosne i Hercegovine, Kanade, Meksika i Argentine.Dio diplomata, politologa i vanjskopolitičkih analitičara žestoko je osudio hrvatsku suzdržanost i ocijenio vanjsku politiku beskičmenjačkom i vazalskom. Smatraju da je Hrvatska na najvećem globalnom forumu pokazala u kojem smjeru ide njezina vanjska politika – ne uz Berlin i Pariz, nego uz Varšavu, protiv koje se pokreću sankcije EU-a, i uz Mađarsku koja je bila na samome rubu tih sankcija.Drugi koji su "bliži" dvorima, kako onim Banskim, tako i onima na Pantovčaku, tumače kako je to samo "realpolitika". Odnosno, objašnjavaju da je suzdržanost najbolja opcija u situaciji kad SAD kao važan svjetski igrač podržava stav da je arbitraža Slovenije i Hrvatske bilateralno pitanje i kad s Izraelom ostvarujemo značajnu vojnu suradnju.Činjenica je također kako je većina zapadnih i arapskih saveznika Washingtona glasala za rezoluciju iako je Trump svima zaprijetio. Neki od njih, poput Egipta, Jordana i Iraka, veliki su primatelji američke vojne ili ekonomske pomoći.– Ova suzdržanost nije ništa drugo nego jeftino podilaženje SAD-u i čisti oportunizam. Hrvatska nakon ovoga glasanja neće moći raditi na "stvaranju pretpostavki za izravne pregovore dviju strana" jer nije ni definirala svoj stav o pitanju Jeruzalema – smatra diplomatski doajenI politologslaže se s Maštrukom i napominje kako je glasanje u UN-u još jednom potvrdilo da nemamo strategiju vanjske politike.– To je nekonzistentna politika bijelih rukavica, lutanja, udvorništva bez jasnih strateških ciljeva, ukratko najgore vazalstvo – kritičan je Milardović.

Višegradska skupina

Za političkog analitičara, suzdržanost je opravdana jer, kako kaže, Hrvatskoj u ovom trenutku nije interes zaoštravati odnose sa SAD-om ni s Izraelom.– Ne bih ovakav stav uopće stavljao u kontekst Višegradske skupine jer se ovdje radi isključivo o našim političkim interesima. Često se dosad kritiziralo da Hrvatska bezglavo slijedi politiku EU-a i SAD-a, bez obzira na vlastite prioritete, dok su druge države ganjale svoje interese. Mislim da je ovdje naš interes više nego jasan – tumači Gjenero. Podsjeća kako je, oko arbitražne odluke, izuzmemo li Italiju, većina europskih zemalja na strani Slovenije.– Tu nam je potreban jak saveznik i to je SAD s kojim također imamo i zajednički gospodarski interes oko LNG terminala. S Izraelom imamo kompleksnu vojnu i znanstvenu suradnju, pred kupnjom smo borbenih zrakoplova, oni će obučavati naše pilote i suzdržan stav u ovom trenutku je očekivan – mišljenja je Gjenero.