Folkhälsomyndigheten drog tillbaka nya felaktiga siffror i tysthet: ”Den mänskliga faktorn”

Folkhälsomyndigheten har, igen, publicerat felaktiga siffror. Under lördagen drogs en rapport tillbaka i tysthet och publicerades igen, utan rättelse eller att angivelse om vad som varit fel.

Men felet handlade om en felräkning på antal döda. En diff på nästan 400 fall.

– Det blev fel, det var den mänskliga faktorn, säger rapportförfattaren, epidemiolog AnnaSara Carnahan.

Under fredagens presskonferens visade statsepidemiolog Anders Tegnell upp en ny graf på överdödligheten i Sverige.

”Nu kan vi se att den lila kurvan går brant uppåt och det är alltså de två, tre första veckorna av pandemin i Sverige, vecka 13-14 som det gick igång ordentligt/…/och då visar den här statistiken på ungefär tusen fler dödsfall”, säger Anders Tegnell.

Tegnell konstaterar att det stämmer väl överens med Folkhälsomyndighetens data:

”Vi kan se att vi har nästan exakt tusen dödsfall i vår corona-registrering, så det här är ju då ett facit att även om det är lite sent ibland så har vi väldigt bra kontroll på hur många som dör i covid-19”

I Folkhälsomyndighetens veckorapport publicerar myndigheten senare en tabell där likheterna tydliggörs. I rapporten konstateras: ”Totalantalet för dessa veckor stämmer väl med de inrapporterade avlidna bekräftade fallen; båda är cirka 1000 avlidna under denna period.”

Men siffrorna stämmer inte. Antalet rapporterade fall för Folkhälsomyndigheten under denna period var inte 1029, utan 638. Alltså 391 dödsfall färre än de publicerade siffrorna.

Under fredagen upptäcker en privatperson, Fredrik Prüzelius, felet och mejlar Folkhälsomyndigheten. Han tipsar även denna blogg.

Under lördagen drar myndigheten tillbaka sin rapport och publicerar en ny. ”Uppdaterat 25 april” står det nu överst i rapporten. Inte något om vad som är ändrat.

Nu är skrivelsen om likheten mellan överdödlighet och antal myndighetsbekräftade fall i covid-19 borttagen. Istället står det ”Totalt fångas cirka två tredjedelar av dödsfallen av data över de inrapporterade avlidna bekräftade fallen.”

Skillnaden i den ursprungliga och uppdaterade rapporten

Och i tabellen står nu andra siffror. Rätt siffror.

AnnaSara Carnahan är epidemiolog på Folkhälsomyndigheten och den som gjorde underlaget.

– Det var den mänskliga faktorn. Det handlar om att när jag gjorde den här tabellen tog jag fel veckovariabel i vår veckodatabas. Det var helt enkelt fel sätt att räkna.

Men brukar ni inte märka ut när ni gör fel och uppdaterar rapporter?

– När det är mindre ändringar lägger vi till ett uppdaterat datum, det här upptäckte vi hyfsat fort så då la vi inte till någon rättelse.

Samtidigt var omständigheterna speciella, eftersom det här berättades om under fredagens presskonferens och användes som exempel på hur bra koll myndigheten har. Tycker ni att felet är litet eller stort?

– Jag tänker att det ändrade inte vår bedömning av läget i så stor utsträckning, men jag tar med mig den kommentaren.

Nu är det flera fel i rad och även om fel är mänskligt: finns det risk att allmänhetens bild av Folkhälsomyndighetens noggrannhet påverkas?

– Ja, det är naturligtvis inte bra när det blir fel. Men vi försöker i alla fall vara öppna med att vi har gjort fel och rätta det snabbt. Så vi hoppas att vi och med det upprätthåller förtroendet.

Förutom i det här fallet, då var ni ju inte öppna med att det blev fel.

– Ja, men vi var öppna med att vi hade uppdaterat rapporten. Men det var jag som inte insåg att det var någon som hade hunnit läsa det i detalj, säger AnnaSara Carnahan, epidemiolog på Folkhälsomyndigheten.

Den här artikeln är gratis och tillgänglig med hjälp av personer som varje månad bidrar ekonomiskt för att journalistik ska vara öppen.

Du kan också bidra, genom tjänsten Patreon.

Artikeln är skriven under licensen CC-BY, fri att dela och återpublicera om du hänvisar tillbaka hit.

Dela det här: Tweet



