Annie Lööf vill sänka ränteavdraget. Foto: Maja Suslin/TT / TT NYHETSBYRÅN

Ett sänkt ränteavdrag skulle drabba stora grupper. Om man över en natt sänkte ränteavdraget från 30 till 20 procent skulle det kostar 20 000 kronor om året för ett hushåll med bolån på 3,6 miljoner, om boräntorna stiger till 5,5 procent, enligt en uträkning av privatekonomen Ylva Yngvesson (GP 2/9). Enligt en beräkning SCB gjorde i höstas skulle barnfamiljer drabbas hårdast av ett slopat ränteavdrag. För vissa hushåll utgör avdraget en femtedel av boendekostnaden. Detta vet C, men är inget som bekymrar exempelvis V. De ser sänkta ränteavdrag som en del i en mix av ökad beskattning av höginkomsttagare.

Både M och S tävlar om att vinna den stora medelklassens röster. Därför vill inget av partierna röra ränteavdraget. Det var exempelvis Anders Borgs ståndpunkt när han var moderat finansminister. Nu när han inte behöver vinna medelklassens röster längre har han dock bytt fot och är för sänkta ränteavdrag.

Dock är det viktigt att ränteavdragen sänks på rätt sätt. Sverige har redan skatter som bestraffar hårt. Ett sänkt ränteavdrag innebär i praktiken en skattehöjning. Om det ska vara aktuellt måste det ske tillsammans med andra skattesänkningar som gör att människor kan bo kvar. Vårt skattesystem gynnar den som redan har kapital och missgynnar den som försöker arbeta ihop ett. Det vore ett misstag att förhandla fram ett sänkt ränteavdrag utan att göra det till en del av en bredare agenda för skattereform. En långsam minskning av ränteavdraget, vilket har genomförts med god effekt i Danmark, tillsammans med sänkta marginalskatter och slopande av värnskatten skulle göra skattesystemet mer rättvist.