Hur ser du på utvecklingen för öppen källkod just nu? Vad driver den framåt och vad bromsar?

Björn Lundell, forskare vid Högskolan i Skövde och ordförande för Opensource Sweden: Linux är ett tidigt exempel på ett oerhört framgångs-rikt globalt samverkansprojekt. Beräkningar från Linuxstiftelsen visar att projektet representerar ett värde som överstiger 80 miljarder kronor. Det är resultatet av de miljoner individer som bidragit till utvecklingen. I dag är användningen av Linux mycket utbredd på många områden, med undantag för skrivbordet. Nästan alla innovativa it-företag använder öppen källkod och många konsumentprodukter som bilar och hemelektronik använder öppen källkod.

När offentliga organisationer genomför it-investeringar finns goda möjligheter att stimulera utveckling, och vidareutveckling, av både nya och befintliga öppen källkod-projekt. Tyvärr är det långt ifrån alla aktörer som tar tillvara på den möjligheten.

Max Andersson, EU-parlamentariker och it-politiskt ansvarig i Miljöpartiets partistyrelse. Arbetar för mer öppen källkod-produkter i det offentliga: Det som tyvärr fortfarande bromsar är det juridiska. Trots att lagen tydligt säger att datorprogram inte räknas som uppfinningar kämpar rättsväsendet med att stora aktörer vill att datorprogram ska vara patenterbara. Och där står det och stampar.

Just nu verkar det som om högsta domstolen i USA håller på att skapa en patentfri trend, men i EU går det åt andra hållet. Det är ett stort problem för små företag att inte veta om man äger de program man skrivit själv eller inte. Upphovsrätten blir ett gungfly.

Daniel Stenberg, mångårig Linux-utvecklare, i dag systemingenjör på Mozilla: Det finns flera faktorer som driver öppen källkod framåt i dag. Dagens it-baserade produkter har allt snabbare generationsskiften. Det gäller överallt, även för telekominfrastruktur och infotainmentsystem i bilar. För att klara av det här måste man gå mot mer återanvändning av kod mellan generationer. Samtidigt vill man inte låsa in sig eftersom man då riskerar att följa med en enskild leverantör ner i ett felval längs vägen.

Det som bromsar är att många företag fortfarande tror sig kunna köpa bättre support eller en tryggare tillvaro från företag som säljer proprietära platt-formar, eller att man inte är bekväm med den flora av öppna källkodslicenser som ett Linuxsystem tar med sig.

Linus Björklund, systemadministratör, systemutvecklare och konsult på Örestad Linux: Det som driver utvecklingen framåt är helt klart att det är så många entusiaster bakom den som verkligen brinner för sin sak. Roligt nog tror jag faktiskt även att det är den proprietära marknaden som för den framåt: folk vill ha fria och öppna alternativ.

Det som ibland kan bromsa utvecklingen är detsamma som för den framåt: alla eldsjälarna. Det är så många åsikter om hur saker ting ska skötas, hur man ska förhålla sig till Unix-filosofin och liknande.

Branschjättarna älskar plötsligt öppen källkod. Vad beror det på?

Björn: Ledande teknikföretag har insett fördelen av öppen samverkan, speciellt för de delar av lösningen som är nödvändig, men i sig inte ger en konkurrensfördel gentemot konkurrenter. Många öppen källkod-projekt kan fylla en mycket stor del av ett enskilt företags behov av programvara för egna lösningar. De projekten finns det många gånger all anledning att fortsatt förvalta i ett öppet projekt, även efter att de införlivats i egna lösningar.

Max: Patentfritt är bättre på alla sätt, så enkelt är det. Och jättarna vet hur man skapar patentfria områden mellan sig med korslicensieringsavtal och gigantiska patentpooler.

Daniel: Linux tar över inom alla system, på alla nivåer, utom desktop, så det är bara ett tecken på att bjässarna följer med dit massorna går. Proprietärt har alltid en viss tid i början när det har sin spets och kan briljera, men över tid kommer öppet alltid ikapp och krossar motståndet. Vi har sett det inom många områden.

När de flesta stora bolag går mot mer öppet betyder det att vi får mer gemensam kod i världen, och att det som är proprietärt flyttar längre upp i stacken och i många fall inte ens är i koden, utan ligger i tjänsterna eller data som tjänsterna använder eller erbjuder. Det finns också en allt större förståelse, inte minst efter Snowden, av att den enda riktiga garantin att man vet vad programvara gör och inte gör är att koden är fri.

Linus: Jag tror att det här delvis beror på ett generationsbyte och delvis att öppen källkod-aktörer har bevisat att de gör stabil och pålitlig mjukvara. Många har nog även insett friheten med att slippa licensbesvären som proprietär mjukvara ofta ger.

Allt fler myndigheter och andra stora organisationer väljer en itmiljö som bygger på öppen källkod. Hur ser du på den utvecklingen?

Björn: Primärt är det politiska krafter som hindrar. Det finns en omfattande kompetensinlåsning på flera plan som bromsar utvecklingen mot ökad öppenhet och transparens i olika lösningar. Rent tekniskt finns det många exempel på att öppen teknologi skalar väl och erfarenheterna från München visar att öppna lösningar kan fungera mycket väl även i större offentliga organisationer. Det är inte primärt tekniska skäl som hindrar en migrering till öppen källkod, snarare är det sociotekniska skäl – till exempel är det mer regel än undantag att det inte görs någon analys på konsekvenser för hela livscykeln.

Max: Det är lika enkelt att gå över till fri programvara och öppna standarder som det är att sluta röka eller bli vegetarian. Det gäller både myndigheter och privatpersoner. Vi jobbar stenhårt med att få kunna använda fri programvara och öppna standarder i EU-parlamentet. Vi har just fått resultatet av en juridisk analys som säger att vårt jobb är helt i linje med transparenskraven i EU-parlamentets arbetsordning. Vi har också fått loss cirka 14 miljoner kronor i EU-budgeten som kommer att kunna gå till projekt som Debianparl, Parltrack och AT4AM. De är viktiga både för transparens och för demokrati.

Daniel: Det handlar oftast om skrivbordsmiljön. Det görs oftast av ekonomiska skäl, och det kan vara svårt att räkna in på kort sikt, mest på grund av hur existerande infrastrukturer och den egna kompetensen redan ligger i det proprietära.

Jag är helt övertygad om att man i väldigt hög utsträckning klarar att använda öppen källkod i de allra flesta verksamheter, och det finns ju precis som inom proprietära system möjlighet att köpa hjälp och anpassningar av konsulter. En stor fördel är att koden är öppen och ”vem som helst” kan hjälpa till, inte bara specialkonsulter från ”Dyra Firman”. Man behöver inte ens alltid köpa in hjälpen i ett specifikt land.

Linus: Det här ser jag som en mycket positiv utveckling! Minimikravet för att kunna lita på sin mjukvara är just att den måste vara öppen källkod. Myndigheter handhar ju sekretessbelagd information som inte får hamna i fel händer.

Jag menar att de flesta proprietära programvaror skulle gå att byta i dag. Det handlar mest om att folk bara ska vänja sig vid ett nytt gränssnitt, och att de ska lära sig att använda standarder, som till exempel odf för ordbehandling.

Vilka kompetenser tror du kommer att behövas inom öppen källkod i framtiden?

Björn: Det finns ett stort kompetensbehov och fortfarande florerar många myter kring öppen källkod bland beslutsfattare på olika nivåer. Det skapar osäkerhet bland användare och beslutsfattare, vilket leder till en outnyttjad potential. Under mer än tio år har det varit möjligt att få professionell support för öppen källkod, men det f﻿inns fortfarande många som tror att så inte är fallet.

Den svenska skolan har under många år genomsyrats av it-satsningar som bidrar till elevers användning av slutna program och slutna standarder, i stället för att stimulera användning av öppen källkod och öppna standarder. Det påverkar i sin tur rekrytering till högre utbildning på ett negativt sätt, vilket leder till brist på viktiga nyckelkompetenser.

Max: Man behöver kunna mer och mer om grundläggande internetarkitektur och kryptering. Utvecklingen går mot att företag kommer att få ett ökat juridiskt och ekonomiskt ansvar för om saker och ting går snett. Då gäller det att veta hur man bygger appar som inte är trasiga från början.

Daniel: Jag tror att det beror på att branschen i dag är större och bredare än någonsin, samt att folk numera i hög grad utbildar sig mer i de högre lagren. Studenter blir ess inom webbtekniker och högnivåspråk medan allt färre känner igen assembler-instruktioner eller förstår hur cpu-nära bussar fungerar, eller ens hur man driftar servrar. Men jag vet inte riktigt hur man ska ändra på det. Det är en trend som pågått under en lång tid redan.

Att bidra till öppen källkod-projekt är ett bra sätt att lära sig och att bygga ett inofficiellt cv som visar framtida arbetsgivare vilken framåt och kompetent person man är, eller blir.

Linus: Det mesta lutar åt molnlösningar i dag, så Openstack och teknik runt omkring det, är saker man bör fokusera på.



Hallå där - Lars Densfelt, utbildningsledare på EC Utbildning.

Ni erbjuder sedan några år en yrkesutbildning som helt fokuserar på Linuxsystem. Varför en specifik Linux-utbildning?

– Linux kräver en specifik kompetens. Andra nätverksutbildningar på marknaden är inriktade på Windows, så vi såg att det fanns ett behov av en Linuxutbildning när vi startade den första 2006. I dag är vi fortfarande nästan ensamma om att utbilda i Linux i Sverige. Våra branschkontakter bekräftar att behovet av Linuxkompetensen ökar stadigt.

Är det många sökande?

– Vi ser ett ökat intresse för utbildningen, antalet sökande har ökat stadigt sedan starten.

Hur ser efterfrågan på Linux-kompetens ut i it-branschen?

– Vid inventering av rekryteringsbehov i branschen 2013 inför att vi ansökte om att starta pågående utbildningsomgång fick vi till svar att det bara i södra Sverige fanns behov av mellan 70–115 nya Linuxmedarbetare.

Får de som går utbildning jobb?

– Av de tretton som tog examen i juni 2014 har nu åtta fått anställning i branschen, flera av dem på de företag där de gjorde praktik.