Den 3 september genomfördes den årliga mätningen som visar att nordtoppen nu är 2096,8 meter jämfört med sydtoppen på 2095,6 meter.

Anledningen till att nordtoppen gått om och nu är Sveriges högsta punkt beror på att den utgörs av berg, medan sydtoppen är en glaciär som smälter successivt i takt med det allt varmare klimatet.

– Detta är den lägsta höjden som uppmätts någonsin. Under de senaste 50 åren har höjden på Kebnekaises sydtopp minskat med 24 meter, säger Gunhild Ninis Rosqvist, professor i geografi vid Stockholms universitet och ansvarig för mätningarna.

Så snabbt smälter glaciären på Kebnekaise De senaste 50 åren har sydtoppen som består av glaciär minskat med 24 meter. Höjden har gått upp och ned, men de senaste tio åren har den minskat stadigt nedåt. Årets mätning visar på den lägsta höjden som uppmätts någonsin. Visa mer Visa mindre

Lägsta punkten som uppnåtts någonsin

När Expressen pratar med Gunhild Ninis Rosqvist snöar det vid Tarfala forskningsstation.

– Höjden på sydtoppen har gått stadigt nedåt de senaste tio åren. Den här lägsta nivån var väntad, vi såg det redan efter förra sommaren. Ändå känns det sorgset, jag måste säga att toppen ser lite ynklig ut nu, säger hon.

Sydtoppens höjd varierar cirka tre meter mellan sommar och vinter. Normalt är den högst i maj och lägst i september. Men på sikt kommer nordtoppen vara Sveriges högsta punkt året om.

– Det är varma temperaturer och därmed sommaren som har störst påverkan på att snö och is smälter. I år låg det tre meter snö på toppen och förra året 4,5 meter men det smälter väldigt snabbt bort på toppen som är helt exponerad för sol.

Felmarginal på några centimeter

Sedan åtta år utförs mätningarna med en GPS som har en felmarginal på några centimeter. Tidigare kunde mätningarna skilja sig på ungefär en meter. Men när topparna kröp närmare varandra i höjd blev vikten av precision än viktigare.

Forskningsstationen mäter också vattendragen som rinner från glaciären, hur djur och natur påverkas av varmare temperaturer.

– I Sverige är det ingen som far illa av att glaciären smälter men det påverkar hela ekosystemet. Här finns tydliga tecken på att miljön ändras på grund av varmare temperaturer, mindre snö och annan slags nederbörd. Fjällvärlden förändras så fort och att inte veta hur vi ska förvalta miljön är tufft att se, säger Gunhild Ninis Rosqvist.

I vinter ska forskningsstationen tillsammans med SMHI arbeta för att ta fram klimatscenarios för fjällvärden för att få bättre insikt i hur miljön förändras framöver.

LÄS MER: Växthusgaserna har nått ny rekordnivå