Noua lege electorală promulgată de preşedintele Klaus Iohannis în luna mai produce primele efecte. Cum noua reglementare permite înfiinţarea unui partid doar cu trei membri, iar finanţarea va veni de la bugetul de stat, Tribunalul Bucureşti (singurul din ţară cu atribuţii în acest domeniu) a fost asaltat de cereri privind constituirea de noi partide.

O parte dintre acestea sunt de interes local: Uniunea Salvaţi Bucureştiul (Nicuşor Dan), Partidul Botoşănenilor, Partidul Gălăţenilor, Partidul pentru Argeş şi Muscel (fostul senator PDL Mircea Andrei), iar altele îşi propun proiecte naţionale: Partidul Comunist Român (preşedinte Constantin Rotaru), Partidul Ecologist Socialist Român (preşedinte Valentin Adem), Partidul M10 (Monica Macovei), Partidul Noua Dreaptă (preşedinte Tudor Ionescu), Partidul Noua Românie, Partidul pentru Dezvoltare şi Progres Social.

Este de aşteptat să crească numărul partidelor care se adresează electoratului dintr-un judeţ sau o regiune, însă rămâne de văzut dacă ele vor reuşi să facă faţă competiţiei cu partidele tradiţionale dezvoltate la nivel naţional.

Singurul cu şanse reale să se impună cel puţin local este Uniunea Salvaţi Bucureştiul, condus de Nicuşor Dan, cel care s-a opus cu succes abuzurilor de la nivelul administraţiei publice din Capitală. Cererea de înregistrare a fost depusă la tribunal la sfârşitul lunii iunie, iar judecătorii vor da o soluţie pe 11 august. Cu 39 membri fondatori (dintre care patru fac parte din Comitetul de Iniţiativă), partidul preia obiectivele asociaţiei cu acelaşi nume, devenind un competitor real pentru Sorin Oprescu la alegerile locale din 2016. (detalii aici)

Umanizarea cadrelor medicale, hotel pentru parlamentari și Cerbul de Aur

Două dintre aceste noi partide ne-au atras atenţia, însă în sens negativ, prin programele politice care conţin de-a valma doctrine care se bat cap în cap, cu proiecte fanteziste şi idei greu de pus în practică.

Partidul Noua Românie, deja înregistrat la tribunal din luna iunie, îl are ca preşedinte pe Popescu Sebastian Constantin şi se mândreşte cu faptul că ar fi primul şi singurul partid înfiinţat de la zero de tineri, care nu au mai trecut pe la alte partide.

PNR are idei cu adevărat generoase. Astfel, unul din punctele de la capitolul agricultură este înfiinţarea Companiei Naţionale de Agricultură şi Zootehnie, care ar urma să ia în arendă terenuri de la proprietarii de drept, unde se vor înfiinţa ferme de vaci, porci, oi, capre sau herghelii de cai. După câţiva ani, terenurile astea vor fi privatizate (nu prea se ştie exact către cine!). La capitolul Sănătate, PNR îşi propune, printre altele umanizarea cadrelor medicale, astfel încât acestea să manifeste înainte de toate, modestie, cumpătare, bun simţ şi apreciere faţă de pacienţi.

Nici Parlamentul nu a fost uitat. Lângă Catedrala Mântuirii Neamului va fi construit un hotel, unde vor fi cazaţi parlamentarii (vreo 400 de locuri), probabil ca aleşii să fie mai aproape de cele sfinte.

În domeniul social se va înfiinţa Autoritatea Naţională pentru Vârstnici. Aceasta va încheia un contract cu bătrânii care doresc să fie îngrijiţi de asistenţi personali, iar după moartea bătrânilor, bunurile vor intra în proprietatea Autorităţii. Autoritatea se va ocupa şi de funeralii şi pomeni până la şapte ani, potrivit orânduielilor bisericeşti.

Pentru copii este şi mai bine. Fiecare copil va avea un cont la bancă, unde statul român va depune câte un euro pe zi, astfel încât la 18 ani tinerii să acumuleze 10.000 de euro. Banii vor fi folosiţi pentru finanţarea studiilor universitare, iar măsura este văzută ca un fel de mulţumire din partea statului pentru fiecare copil, pentru că a venit pe lume.

În sfârşit, turismul va fi revigorat prin reluarea Festivalului Cerbul de Aur de la Braşov.

Botoșani, Capitală culturală europeană

O altă formaţiune apărută pe noua lege este Partidul Botoşănenilor, cu trei membrii fondatori: Marian Ionel Jurgiu, Marius Cristescu şi Mihai Alexandru Burlacu.

Presa locală scrie că liderul este Marian Jurgiu, un avocat plecat de la micuţul Partid Ecologist Român-filiala Botoşani, nemulţumit să tot fie acolo preşedinte interimar. PB se adresează doar locuitorilor din judeţul Botoşani şi propune o doctrină naţional – liberală, care îmbină direcţiile a două ideologii: liberalismul social şi naţionalismul cultural (?). Nu ştim ce înţeleg botoşănenii din naţionalism cultural, însă PB are un program politic vag, în care singurul ţel mai palpabil este ca Botoşaniul să poată candida până în 2025 la titlul de Capitală culturală europeană.

Pe pagina de Facebook, PB pare mai degrabă un partid de stânga cu îndemnuri la boicot împotriva marilor corporaţii.

***

Ce documente sunt necesare pentru înfiinţarea unui partid

Potrivit art. 18 din Legea partidelor politice, pentru înregistrarea unui partid politic se depun la Tribunalul Bucureşti următoarele documente:

a) cererea de înregistrare, semnată de conducătorul organului executiv al partidului politic şi de cel puţin doi membri fondatori;

b) statutul partidului;

c) programul partidului;

d) actul de constituire, semnat de cel puţin 3 membri fondatori;

e) o declaraţie privitoare la sediu şi la patrimoniul partidului;

f) dovada deschiderii contului bancar.

Cererea de înregistrare se afişează la sediul Tribunalului Bucureşti timp de 15 zile.

În termen de 3 zile de la data depunerii cererii de înregistrare, anunţul cu privire la aceasta se publică de către solicitant într-un ziar central de mare tiraj.

Celelalte cerinţe le găsiţi pe site-ul Autorităţii Electorale Permanente (aici)