Suurimmissa medioissa epäonnistutaan tutkijoiden mukaan monin osin mielipidemittausten uutisoinnissa.

Politiikka-lehti on julkaissut Antti Salmisen, Matti Wibergin ja Siiri-Maija Heinon katsauksen Mielipidemittausuutisointihutilointi jatkuu. Kirjoittajista Wiberg on Turun yliopiston valtion-opin professori.

Tutkijat kirjoittavat pyrkineensä selvittämään, miten hyvin tiedotusvälineet uutisoivat mielipidemittauksia ja annetaanko lukijalle niistä kaikki tarpeellinen tieto. He vertailivat Yleisradion ja Helsingin Sanomien mittausuutisia täsmällisiin läpinäkyvyyden ehtoihin mielipidemittauksen ja markkinatutkimuksen alan järjestöjen listaamien kriteerien pohjalta.

Tutkimusaineistossa olivat Ylen ja HS:n paperi- ja verkkolehtien uutiset niiden itse teettämistä mielipidemittauksista 1.12.2014-30.4.2015. Yhteensä mittausuutisia oli 58. Mittaukset käsittelivät muun muassa puoluekannatusta, suhtautumista hallitukseen, tulevan eduskunnan paikkajakoa, sosiaalisen mediankäyttöä ja jouluperinteitä.

Aineiston tarkastelussa oli 12 ehtoa. Niihin kuuluivat maininta tutkimuksen tilaajasta, toteuttajasta, perusjoukosta, kysymyksenasettelusta, vastausvaihtoehdoista, tietojenkeruumenetelmästä, ajankohdasta, otoskoosta ja vastausprosentista, osajoukoista, painottamisesta, otantamenetelmästä ja luottamusvälistä. Jos ehto täyttyi uutisoinnissa, se sai arvon 1. Jos se puuttui tai siitä oli epäselvyyttä, sai ehto arvon 0.

Tutkijoiden tulosten mukaan ”mielipidemittausuutisointi on hyvin puutteellista suomalaisissa valtamedioissa”.

Ylen 30 mittausuutisessa täyttyi keskimäärin 4,8 vähimmäisehtoa kahdestatoista.

Helsingin Sanomien 28 mittausuutisessa täyttyi keskimäärin 5,2 vähimmäisehtoa. Vuonna 2012 tehdyssä tarkastelussa HS:n jutuista ilmeni tasan viisi vähimmäisehtoa.

Varsin puutteellista

Tutkimuksen tilaaja ja toteuttaja ilmoitettiin parhaiten. Tietojenkeruumenetelmä ja ajankohdat olivat HS:lla täsmällisiä. Yle kertoi tietojenkeruumenetelmän puoluekannatusmittauksessa erittäin täsmällisesti, mutta monista muista uutisista se puuttui.

Muita ehtoja noudatettiin ”varsin puutteellisesti”. Perusjoukkoa koskevien ”uutisten otsikoissa ja leipäteksteissä toimittajat oikoivat mutkia suoriksi puhumalla lähes kauttaaltaan suomalaisten tai kansan mielipiteestä. Tällaiset yleistykset ovat varsin ongelmallisia”.

– On ikäsyrjintää suurta ja kasvavaa eläkeläisten joukkoa kohtaa, jos 75 tai 80 vuotta täyttäneitä ei ole haastateltu lainkaan ja tulokset raportoidaan koko kansan mielipiteinä, tutkijat toteavat.

Vastaajille esitettyjä kysymyksiä ja mahdollisia vastausvaihtoehtoja raportoitin vajavaisesti. Yle kertoi tarkat kysymykset 12 ja HS neljä kertaa. Sanatarkat vastausvaihtoehdot HS kertoi 17 kertaa ja Yle viisi kertaa.

Otoskoon ja vastausprosentin ilmoittaminen oli ”hyvin puutteellista”. Osajoukkojen kokoja ei mainittu kertaakaan. HS ei ilmoittanut kertaakaan käytettyä otantamenetelmää.

Yle mainitsi tulosten painottamisesta kahdeksan kertaa ja HS ei kertaakaan. Virhemarginaali ja luottamusväli mainittiin ”hyvin epämääräisesti”.

– HS ja Yle epäonnistuvat monelta osin mielipidemittausten uutisoinnissa, tutkijat toteavat yhteenvedossa.

Yle onnistui heidän mukaansa HS:ää selvästi paremmin etenkin puoluekannatusten uutisoinnissa, mutta ”muiden mittausuutisten esittämisessä Yle epäonnistui pahoin”.

– Neljässä vuodessa mittausuutisointi ei juuri ole parantunut: täsmälleen samat epätäsmällisyydet ja puutteet toistuvat mittausuutisesta toiseen. Kaikkia mittaustietoja ei saada mahtumaan paperilehteen tai televisiouutisten uutisjuttuun, mutta tiedotusvälineiden verkkosivuille ne kyllä mahtuisivat.

Tutkijat suosittelevat relevanteimman tiedon keräämistä aina uutisjutun tietolaatikkoon, nettiuutisen yhteyteen koko tutkimusraporttia sekä toimittajan raportointia mittauksen toteutuksesta ja tulosten merkityksestä tilastollisia käsitteitä käyttäen.