Raiskaus aiheuttaa uhrille monenlaisia henkisiä, kehollisia ja sosiaalisia ongelmia, jotka saattavat kulkea mukana loppuelämän. Siksi tapahtuneesta olisi erittäin tärkeää puhua ja tarpeen tullen hakea siihen ammattilaisten apua terapian muodossa.

Moni uhri pysyy kuitenkin hiljaa. Tämä on näkynyt muun muassa #metoo-kampanjassa, jonka ansioista lukematon määrä naisia on vihdoin avannut suunsa ja kertonut vuosia sitten kokemastaan ahdistelusta ja väkivallasta.

Mikä on pitänyt heidät hiljaisina niin pitkään? Yksi selitys saattaa olla vääränlainen kuva terapian kestosta.

Ajatus raiskauksen vatvomisesta vuosikausia voi pelottaa uhria

Psykoterapeutti ja psykologi Helinä Häkkänen-Nyholm kirjoittaa blogissaan (siirryt toiseen palveluun), että vallitseva tieto jonkin traumaattisen kokemuksen aiheuttamien psyykkisten oireiden hoidosta ja hoidon kestosta vaikuttaa ihmisen haluun hakeutua hoitoon. Ehkä ajatus vuosia kestävästä raiskauksen vatvomisesta terapeutin sohvalla tuntuu liian rankalta.

Rikosten uhrien auttamiseen erikoistuneen Häkkänen-Nyholmin mukaan yleinen, julkisuudessakin esillä oleva käsitys on, että raiskaustrauman hoito vaatisi aina useita vuosia kestävää psykoterapiaa. Näin ei kuitenkaan yksittäisten raiskaustraumojen suhteen ole.

"Minä selvisin siitä" -ajatus auttaa toipumaan

Helinä Häkkänen-Nyholm muistuttaa, että nykyisten lyhytterapioiden tekniikoiden avulla pysyvä hoitotulos voidaan saavuttaa jo muutamalla terapiakerralla. Kun hoito keskitetään väkivaltakokemuksen herättämiin oireisiin, ei pitkää psykoterapiaa tarvita.

Tutkimuksen mukaan esimerkiksi jo kolme käyntikertaa ns. EMDR-psykoterapiassa auttoi 90 prosenttia raiskauksen kokeneista naisista pääsemään eroon post-traumaattisen stressihäiriön oireista.

EMDR-hoidossa pyritään muuttamaan uhrin kokemuksen selitysmallia ja tulkintaa itseen. Täten esimerkiksi ajatus ”olen vaarassa” pyritään muuttamaan ajatukseen ”selvisin siitä”.

Yleisellä tasolla Häkkänen-Nyholm muistuttaa, että oli sairaus mikä tahansa, niin potilasta helpottaa tieto uskottua lyhyemmästä hoitoajasta. Se kannustaa hakeutumaan hoitoon ja auttaa myös rikoksen tekijän saattamista oikeudelliseen vastuuseen teostaan.

Lähde: Helinä Häkkänen-Nyholm: Faktaa #MeToo -kampanjaan seksuaalisen väkivallan uhrin hoidosta: psyykkisten oireiden hoito ei edellytä useiden vuosien psykoterapiaa (siirryt toiseen palveluun)