Sukupuolen korjausprosessin läpikäyneen ja korjausprosessissa olevan henkilön sijoittaminen Rikosseuraamuslaitoksessa (8/004/2018)

Rikosseuraamuslaitos, ohje dnro 8/004/2018

21.2.2019

Toimivalta: Laki Rikosseuraamuslaitoksesta

Voimassa: 15.3.2019 alkaen

Vastaanottaja: Rikosseuraamuslaitos

Säännökset: Perustuslaki (731/1999), erityisesti 6 §

Laki väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista (661/2009), erityisesti 11 §

Laki transseksuaalin sukupuolen vahvistamisesta (563/2002)

Laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta (609/1986), erityisesti 6 c §

Vankeuslaki (767/2005)

Tutkintavankeuslaki (768/2005)

Laki sakon täytäntöönpanosta (672/2002)

Hallintolaki (434/2003)

Laki henkilötietojen käsittelystä Rikosseuraamuslaitoksessa (1069/2015)

Henkilötietolaki (523/1999)





1. Sukupuolen määräytyminen ja sukupuolen korjausprosessi

Henkilön juridinen sukupuoli ilmenee henkilötunnuksesta. Tästä poikkeuksena ovat ulkomailta Suomeen tulleet henkilöt, joilla ei ole suomalaista henkilötunnusta. Väestötietojärjestelmään tallennettu henkilötunnus voidaan muuttaa, jos henkilö on transseksuaalin sukupuolen vahvistamisesta annetun lain mukaisesti vahvistettu vastakkaiseen sukupuoleen kuuluvaksi. Henkilön juridisen sukupuolen muutoksen jälkeen, henkilöä kohdellaan uuden henkilötunnuksen sukupuolen mukaisesti. Juridisen sukupuolen muutoksen edellytyksenä ei ole osallistuminen terveydenhuollon toimenpiteisiin, kuten hormonihoitoihin tai genitaali- tai muihin kirurgisiin toimenpiteisiin.

Pelkkää henkilötunnusta ei voida pitää ainoana sukupuolta määrittävänä tekijänä. Sukupuolen määritelmää ei voida myöskään tehdä fyysisten ominaisuuksien mukaan. Sukupuolen korjausprosessi on pitkäkestoinen ja kokonaisvaltainen muutos henkilön elämässä. Sukupuolen korjausprosessin ollessa vielä kesken henkilön fyysiset ominaisuudet muuttuvat yksilöllisesti hoitojen vaiheen ja vasteen mukaan vastaamaan sukupuoli-identiteettiä. Kun henkilö on sukupuolen korjausprosessissa, hänet kohdataan sukupuolessa, jota hoito vahvistaa.

Henkilön tullessa vankilaan on sukupuolen korjausprosessin jatkuminen turvattava yhteistyössä vankiterveydenhuollon ja vankilan ulkopuolisen hoitotahon kanssa. Sukupuolen korjausprossin vaiheesta riippuen, voi vankeusrangaistuksen tai sakon muuntorangaistuksen täytäntöönpanoon hakea lykkäystä terveydellisistä syistä.

2. Rangaistusajan suunnitelma ja laitosturvallisuuslausunto

Sukupuolen korjausprosessissa olevan rangaistusajan suunnitelmaa laadittaessa tulee häneltä pyytää allekirjoitettu kirjallinen tieto hänen transsukupuolestaan eli erilaisesta sukupuoli-identiteetistä tai tavasta ilmaista sukupuoltaan kuin häneltä syntymässä määritellyn sukupuolen osalta odotetaan. Samalla tulee pyytää kirjallinen suostumus sukupuolen korjausprosessin kirjaamisesta rangaistusajan suunnitelmaansa. Ilman henkilön suostumusta ja hänen allekirjoitustaan ei tietoja saa kirjata rangaistusajan suunnitelmaan.

Rangaistusajan suunnitelmaan sukupuolen korjausprosessia ei tarvitse erityisesti avata. Suunnitelman tavoitteissa prosessi on kuitenkin hyvä näkyä. Esimerkiksi tavoitteena voi olla "sukupuoli-identiteetin vahvistaminen" ja keinoissa voi olla tieto hoitotahosta ja mahdolliset yhteystiedot.

Tieto henkilön transsukupuolesta on hyvä kirjata myös laitosturvallisuuslausuntoon ja henkilöinfoon. Näin tieto henkilön transsukupuolesta välittyy vankilan henkilökunnalle ja henkilön yksityisyyden suojaan kuuluvat toimet (henkilön tarkastaminen, virtsatestit ym.) hoitaa lähtökohtaisesti henkilön transsukupuolen kanssa samaa sukupuolta oleva virkamies huomioiden kuitenkin myös tarkastettavan henkilön oma toive. Ilman tietoa henkilön transsukupuolesta ja suostumusta asian kirjaamisesta, henkilön sukupuoli määritellään muiden vankien tavoin sen hetkisen juridisen sukupuolen ja henkilötunnuksen mukaisesti.

Rangaistusajan suunnitelmaa laadittaessa yhdyskuntaseuraamustoimistossa tai henkilön ollessa jo vankilassa, suositellaan pidettäväksi verkostotapaaminen yhdessä henkilön, vankilan, vankiterveydenhuollon ja vankilan ulkopuolisen hoitotahon kanssa. Verkostotapaamisen myötä henkilön sukupuolen korjausprosessista ja sen vaiheesta saadaan enemmän tietoa laitos- ja osastosijoittelun sekä sukupuolen korjausprosessin hoitosuunnitelman asianmukaisen etenemisen varmistamiseksi. Verkostotapaamisen järjestäminen vaatii aina henkilön oman suostumuksen. Jos henkilö kieltäytyy verkostotapaamisesta, tulee hänen hankkia hoitotaholtaan vapaamuotoinen kirjallinen todistus sukupuolen korjausprosessin etenemisestä. Todistukseen ei vaadita yksityiskohtaisia tietoja eikä se ole erityinen lausunto henkilön terveydentilasta.

Rikosseuraamuslaitoksen ja Vankiterveydenhuollon henkilökunnalle on tarvittaessa järjestettävä perehdytystä ja/tai koulutusta sukupuolen moninaisuudesta.

3. Laitos- ja osastosijoittelu sekä toimintoihin sijoittaminen

Korjausprosessissa olevien sijoittelussa on mahdollisuuksien mukaan huomioitava vankilan ulkopuolisen hoitotahon sijainti suhteessa sijoituslaitokseen. Pitkä matka vankilan ja hoitotahon välillä voi olla käytännön este sukupuolen korjausprosessin etenemiselle. Suomessa sukupuoli-identiteetistä kärsiviä henkilöitä tutkitaan ja hoidetaan Tampereen yliopistollisessa sairaalassa sekä Helsingin seudun yliopistollisessa sairaalassa.

Kun on tiedossa henkilön sukupuolen korjausprosessi, tehdään laitossijoittelu ensisijaisesti hänen sukupuoli-identiteettinsä mukaan huomioiden henkilön sukupuolen korjausprosessin vaihe ja henkilön oma toive. Myös niiden henkilöiden osalta, jotka ovat jo käyneet sukupuolen korjausprosessin ja sukupuoli on juridisesti muutettu, tulee osastosijoittelu arvioida huolellisesti. Henkilön ja vankilan on hyvä olla tietoisia laitosturvallisuuteen vaikuttavista seikoista. Osastosijoittelussa tulee huomioida mahdollisuus omaan selliin ja vessaan sekä suihkussa käymiseen yksin. Saunassa käyminen on järjestettävä vankilan mahdollisuuksien mukaan yksin.

Toimintoihin sijoittamisessa on hyvä huomioida jo käyty sukupuolen korjausprosessi tai sen vaihe ja henkilön turvallisuuden takaaminen. Toimintoihin sijoittamisessa tulee pyrkiä sijoittamaan henkilö samoihin toimintoihin muiden vankien kanssa. Ainoastaan todellinen uhka henkilön turvallisuudelle tai henkilön oma toive voivat olla peruste olla sijoittamatta henkilöä toimintoihin muiden vankien kanssa.





pääjohtaja Esa Vesterbacka

erityisasiantuntija Ulla Knuuti