Tämä ei ole kauhean solidaarinen malli, myöntää STTK: n pääekonomisti Ralf Sund. Hän oli mukana työryhmässä, joka valmisteli mallia.

Tämä ei ole kauhean solidaarinen malli, myöntää STTK: n pääekonomisti Ralf Sund. Hän oli mukana työryhmässä, joka valmisteli mallia.

Entinen vasemmistopoliitikko, nykyinen toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n pääekonomisti Ralf Sund kannattaa työttömyysturvan aktiivimallia. Hän myöntää, että mallissa on miinuksensa, mutta hänen mukaansa plussat painavat enemmän.

Vasemmistoliiton entinen puoluesihteeri Sund oli mukana aktiivimallia valmistelleessa työryhmässä. Hänen mukaansa juuri STTK otti aktiivisuusperiaatteen työryhmässä esille. Alkujaan työryhmä pohti vain työttömyysturvan porrastusta eli leikkaamista työttömyyden keston perusteella. Sundin mukaan STTK ehdotti, ettei leikkaus tulisi automaattisesti, vaan se olisi mahdollista estää omalla aktiivisuudella, minkä pohjalta syntyi lopulta vuoden alusta voimaan tullut työttömyysturvan aktiivimalli. Hän ei havainnut prosessin aikana poliittista ohjausta.

Sundin mukaan aktiivimallin taustalla on useita tutkimuksia, jotka osoittavat, että taloudelliset kannustimet toimivat. Työtön tutkitusti ”virkistyy työnhakuun”, kun hänen työttömyysturvansa uhkaa heikentyä, mikä näkyy Sundin mukaan myös tilaistoista.

–Voimme olla vakuuttuneita vaikutusten etumerkistä, Sund sanoo viitaten aktiivimallin myönteisiin vaikutuksiin.

Sundin mukaan työryhmän pöydällä oli kuutisen erilaista mallia, joista valituksi tuli lopulta työttömien kannalta kaikkein lempein malli. Tätä mallia on nyt kauhisteltu alkuvuosi, vaikka Sundin mukaan se oli tarjolla olleista vaihtoehdoista paras.

–En kiistä miinuksia. Tämä ei ole kauhean solidaarinen malli, mutta tässä on kuitenkin niin paljon plussaa, että vaakakuppi kokonaisarviossa minulla kääntyy plussan puolelle.

”Lintilän toive ei kylläkään toteudu”

Sund pitää kiinni siitä, että aktiivimalli kannatti viedä läpi, vaikka siitä ei tullutkaan täydellinen. Hallitus oli linjannut, että malli pitää toteuttaa kustannusneutraalisti. Parempaan malliin olisi Sundin mukaan tarvittu työllisyysmäärärahoja aktivointitoimenpiteiden lisäämistä varten. Mallin yhteydestä on puhuttu paljon Tanskasta, missä henkilöstöresurssit ovat moninkertaiset verrattuna suomen te-palveluihin. Sundin mukaan näiltä osin malli jäi hiukan vajaaksi.

Sund kuitenkin puolustaa mallia ja pitää sitä tervetulleena. Hän uskoo, että voimaan tullut aktiivimalli puree ja tuo arviolta 8000–10 000 työllistä lisää.

Sundia harmittaa, että aktiivimallista nousseessa myrskyssä on unohdettu kokonaan muutoksen positiivinen puoli. Silti minuuspuoltakaan ei voi kiistää. Sund huomauttaa, ettei esimerkiksi elinkeinoministeri Mika Lintilän (kesk.) Ylelle antama lupaus voi toteutua. Lintilä lupasi, ettei ”kukaan, joka aktiivisesti hakee työtä ja on aktiivisesti työmarkkinoiden käytössä, tule sanktioiden piiriin”.

–Ikävä kyllä on niin, että ehkä tuo sinänsä varmasti vilpitön toive ei nyt ihan tule toteutumaan.

Sund sanoo, etteivät kaikki aktiivisetkaan pysty välttämättä täyttämään ehtoa, sillä palveluja ja työtä ei vain ole kaikille tarjolla. Hän kuitenkin painottaa, että aktiivimalli on tärkeä uudistus, vaikkakin isossa mittakaavassa pieni. Kahden vuoden aikana on syntynyt noin 100 000 uutta työpaikkaa, kun aktiivimallin osalta puhutaan noin 10 000 hengen työllisyysvaikutuksesta. Sund kuitenkin sanoo, että ”pienetkin marjat on nyt poimittava maasta”.

–Tilanne on niin vakava, että jos meillä yli 3 prosentin kasvun oloissa julkinen talous tekee edelleen alijäämää, niin onhan tässä jotain fundamenteissa pielessä, ja tämä kasvu ei jatku kauaa.

–Parin–kolmen vuoden kuluttua, kun kasvu ehtyy, jos velkataso on samalla tasolla tai jopa korkeammalla kuin nyt, kyllä on köyhille kovaa kyytiä tiedossa.

Nykyinen työllisyysaste ei hänen mukaansa riitä Suomelle alkuunkaan, eikä hallitus ole pääsemässä edes tavoiteltuun 72 prosenttiin. Edes 75 prosenttia ei Sundin mielestä välttämättä riitä.

”Työttömyysturva passivoi Suomessa liikaa”

Sundin mukaan kaikki ovat kuta kuinkin yhtä mieltä siitä, että työttömyysturva on Suomessa liian passivoiva nykyisin, mutta se, millaisia aktivointitoimenpiteitä tarvitaan, nähdään eri tavoin. Sundin mukaan isolla rahalla voisi rakentaa sellaisen systeemin, josta kukaan ei kärsi, mutta Suomella ei sellaisia rahoja ole.

Sund puuttuu etenkin opposition ja SAK:n esillä pitämään väitteeseen siitä, että aktiivimalli olisi leikannut työttömyysturvaa. Sundin mukaan malli on neutraali, sillä siitä kertyy yhtä paljon kustannuksia kuin kustannussäästöä. Syynä on se, että työttömyysturvan omavastuuaikaa lyhennettiin 7 päivästä 5 päivään, mikä parantaa lyhytaikaisen työttömyyden etuustasoa.

Sund olisi kaivannut malliin mukaan vielä karenssiremonttia, sillä hänen mukaansa Suomen karenssisysteemi on pohjoismaisittain keskimääräistä ankarampi ja toimii melko huonosti.