Pääministeri Antti Rinne ehdottaa Iltalehden haastattelussa, että kiky-tunnit laitettaisiin koulutustilille.

Antti Rinne kertoo hallituksensa ensitaipaleesta.

Synnytystalkoot, vappusatanen, ”lihavero”, ”Nato-sammakko”, hoitajien palkankorotukset, Postin palkkaneuvottelut ja hoitajamitoituksen toteutus.

Antti Rinteen (sd) hallitus täytti perjantaina sata päivää. Vaikka Rinne pomppasi oppositiojohtajan penkiltä pääministerin pallille, kohut Rinteen lausunnoista eivät ole päättyneet, vaan päinvastoin saaneet uusia kierroksia.

Monet Rinteen ideat on teilattu tyrmistyneenä alas. Viimeisimpänä Rinne visioi, että Postin työntekijöille voitaisiin maksaa tuntuva kertakorvaus kaavailtujen 30-50 prosentin palkanalennuksen takia. Rinne myös ehdotti, että postinjakajat voitaisiin kytkeä osaksi sote-ratkaisua siten, että postia jakaessaan jakajat kurkkaisivat ikkunasta, onko asukkaalla kaikki hyvin ja jos ei ole, kysyisivät, miten voisivat auttaa. Tämä olisi Rinteen mukaan eräänlaista huolenpitopalvelua.

Pääministeri on kohuista harmissaan, eikä ymmärrä niitä. Hän kummastelee sitä, miksi suomalaisessa yhteiskunnassa on ”alas ampumisen kulttuuri” ideoille, jotka kuulostavat vähän poikkeuksellisilta.

Rinne sanoo haluavansa vain nostaa pöydälle avauksia yhteiskunnallisen keskustelun tueksi.

– Johan se on kumma, jos pääministeri ei voi tässä yhteiskunnassa käydä keskustelua, jolla voisi viedä asioita eteenpäin. Eivät kaikki tällaiset asiat voi olla loppuun asti mietittyjä, ei minulla riitä siihen asiantuntemus. Mutta yritän edistää yhteiskunnallista keskustelua, jossa muutkin saavat rohkeutta käydä sellaista yhteiskunnallista keskustelua.

Nyt pääministerillä on jälleen uusi ehdotus.

Kiky-tunnit koulutukseen

Pääministeri Antti Rinne haluaa herättää keskustelua avauksillaan. Jussi Eskola

Syksyn työmarkkinakierroksesta on ennakoitu vaikeaa. Etenkin kilpailukykysopimuksen (kiky) jatkon arvioidaan hiertävän neuvottelupöydissä. Työnantajapuolella työajan pidennystä 24 tunnilla vuodessa ansiotasoa muuttamatta halutaan jatkaa, kun taas palkansaajajärjestöt haluavat kikystä eroon.

Rinne toivoi jo elokuussa, että työmarkkinajärjestöt sopisivat työajanpidennysten jatkosta keskitetysti, jotta kiky-tuntien kohtalo ei ”vaikuttaisi neuvottelukierrokseen negatiivisesti".

Nyt pääministeri on keksinyt tavan, jolla kiky-tuntien käytöstä voitaisiin sopia keskitetysti. Rinne ehdottaa, että 24 tunnin kiky-tunnit käytettäisiin kaikilla aloilla työntekijöiden kouluttautumiseen.

Hallitus pohtii parhaillaan, voisiko valtio luoda jokaiselle henkilökohtaisen koulutustilin. Rinteestä kiky-tunnit olisivat oiva väline sen toteuttamiseen.

Pääministerin mukaan koulutustilin kustannuksiin osallistuisivat työnantajat, palkansaajat ja valtio. Palkansaajien panos olisi se, että he osallistuisivat koulutukseen. Työantaja ei maksaisi palkkaa koulutuksen ajalta, vaan koulutustili toimisi rahoituslähteenä.

Rinteen mukaan työntekijä voisi saada koulutustilin kautta korvausta koulutuspäiviltä.

– Se rahakasa, mitä 24 tuntia per lätty tarkoittaa, se pistettäisiin pohjamunaksi tähän koulutustiliin, Rinne ehdottaa.

Pääministeri Antti Rinne painottaa, että ammatillisen osaamisen kehittäminen ja ammattitaidon ylläpitäminen koulutuksella on äärimmäisen tärkeää. Siksi kiky-tuntien käyttäminen koulutustiliin olisi Rinteestä varteenotettava vaihtoehto. ALMA MEDIA

”Vältettäisiin törmäyskurssi”

Pääministeri toteaa tunnistavansa, että joka alalla kiky-tuntien käytöstä on sovittu eri tavalla. Rinne uskoo, että 24 tunnin ”kiky-koulutustilin” avulla voitaisiin ennaltaehkäistä riitatilanteita syksyn neuvotteluissa.

– Tällä vältettäisiin se, että 24 tunnista tulisi se törmäyskurssi, joka johtaa siihen, että koko palkkakierros on pilalla.

Rinteen mielestä kiky-tuntien käyttäminen koulutustiliin ratkaisisi yksilöiden tarpeen osaamisen kehittämiseen, työnantajien tarpeen saada osaavia työntekijöitä ja valtion tarpeen siitä, että koulutustasoa saadaan jatkuvasti nostettua.

Teknologiateollisuus ja Teollisuusliitto aloittivat jo elokuun lopussa neuvottelut työehtosopimuksen uudistamisesta. Siksi Rinteen mukaan ”koulutuskikytilistä” sopimisella alkaa olla jo kiire.

– Jotta tällä olisi jotain vaikutusta tähän kierrokseen, pitäisi alkaa aika äkkiä miettiä, onko tällainen mahdollista.

Mustia pilviä

Yhteiskunnallisten keskustelunavausten lisäksi pääministerillä riittää paljon pohdittavaa ensi vuoden budjetissa, jota hallitus sorvaa ensi viikolla budjettiriihessään.

Hallitus on tekemässä 1,2 miljardin menolisäykset, joita rahoitetaan veronkiristyksillä, työllisyysasteen nostolla ja menojen uudelleenkohdennuksilla. Lisäksi hallitus on tekemässä kolmen miljardin kertaluontoiset tulevaisuusinvestoinnit tällä kaudella.

Hallitusohjelmaan on kirjattu tavoite nostaa työllisyysaste 75 prosenttiin ja lisätä työllisten määrää 60 000 henkilöllä vuoteen 2023 mennessä. Työllisyysasteen nousu on mainittu hallitusohjelmassa ”tulopohjan keskeisimmäksi yksittäiseksi elementiksi”.

Pääministeri korostaa, että 75 prosentin työllisyysasteen saavuttaminen ei riipu ainoastaan hallituksen toimista, vaan siihen liittyy vaikuttavat myös suhdanteet. Siksi hallitusohjelmassa on mainittu Rinteen mukaan tavoite 75 prosentin työllisyysasteesta ”normaalissa suhdannetilanteessa”.

”Varmaan on itsekin tullut syyllistyttyä siihen oppositiossa, että kurkkutorvi suorana huudetaan, että nyt taas hölmöjä puheita. Kun itse on tässä roolissa, toivoisi, että semmoinen yhteiskunnallinen keskustelu, joka veisi eteenpäin meidän hyvinvointivaltiota, voitaisiin sitä vähän toisiamme haastaen viedä eteenpäin”, pääministeri Rinne sanoo. Jussi Eskola

VM:n ennusteen mukaan perusura on, että työllisyysaste on vaalikauden lopussa 73,3 prosenttia ilman hallituksen talouspoliittisia toimia. Pääministerin mukaan se tarkoittaisi 30 000 uutta työpaikkaa vuoteen 2023 mennessä.

Hallitus on puolestaan asettanut tavoitteekseen saada omilla päätöksillään 60 000 uutta työpaikkaa – tämä tulisi siis perusuran eli 30 000 uuden työpaikan päälle.

Rinne näkee nyt mustia pilviä sen yllä, toteutuuko VM:n ennustama perusura. Kolme vuotta jatkunut työllisyyden kasvu taittui jo vuodenvaihteessa, eikä piristymistä ole näköpiirissä.

Esimerkiksi Pellervon taloustutkimuksen tuoreen ennusteen mukaan työllisyysaste on tänä vuonna 72,3 prosenttia ja painuu ensi vuonna 72,1 prosenttiin.

– Minä ja hallitus seuraamme tätä 60 000:tta. Suhdanne, missä nyt eletään, saattaa vaikuttaa sillä tavalla, että perusuran ennusteet muuttuvat, Rinne sanoo.

700 euroa palkkatukea

Rinteen hallitusta on kritisoitu etenkin siitä, ettei se ole esittänyt vielä juurikaan keinoja työllisyyden lisäämiseksi, vaikka nimenomaan työllisyyden kasvu on hallitusohjelman keskeisin rahoituskeino.

Pääministeri painottaa keskeisenä työllisyyskeinona sähköistä palkkatukea, joka otetaan käyttöön uudistetussa muodossa vuodenvaihteessa. Mikäli kriteerit palkkatukeen täyttyvät, työtön saa verkossa tekemäänsä palkkatukihakemukseen nopeasti myönteisen päätöksen. Palkkatuki on peruspäivärahan tai työmarkkinatuen suuruinen eli noin 700 euroa kuukaudessa.

Rinne kuvailee uudistusta ”win-win-systeemiksi”.

– Tätä kautta meillä ei lisäänny kustannukset käytännössä ollenkaan, koska passiivinen työttömyysturva tulee aktiiviseen käyttöön. Työnantaja hyötyy, kun saa ihmisen töihin halvemmalla, työntekijä hyötyy, kun saa TES:n mukaisen palkan ja yhteiskunta hyötyy, kun tulee lisää verotuloja. Työttömyysturva olisi joka tapauksessa mennyt tämän ihmisen toimeentulon hoitamiseen, Rinne sanoo.

Vielä ei ole Rinteen mukaan päätetty, kuinka pitkään palkkatukea voisi saada, mutta hän nostaa esimerkiksi 10 tai 12 kuukautta. Työnantajan edellytetään täyttävän Y-tunnuksella sähköisen hakemuksen. Käytännössä ainoa kriteeri palkkatuella työllistämiseen on, että yrittäjällä ei ole verovelkoja.

Palkkatuen uudistamisella on tarkoitus poistaa byrokratiaa. Viime vuonna palkkatukirahaa jäi käyttämättä noin 150 miljoonaa euroa, minkä yhtenä syynä pidetään järjestelmän byrokraattisuutta. Ilkka Laitinen

Ei jättipottia

Hallitusohjelmassa todetaan, että hallitus purkaa ”aktiivimallin leikkurit ja velvoitteet, kun työllisyysvaikutuksiltaan vastaavista toimenpiteistä on päätetty”. Hallitus aikoo poistaa aktiivimallin leikkurin ensi vuoden alussa.

Lisäksi ohjelmassa todetaan: ”Aktiivimallin tilalle valmistellaan malli, jossa työttömän työllistymissuunnitelmassa sovitaan henkilökohtaisesta työnhakuvelvoitteesta ja palveluista, kuten esimerkiksi koulutuksesta ja kuntoutuksesta.”

Pääministeri ei kuitenkaan näe tällä hetkellä tarvetta aktiivimallin korvaavalle mallille. Vaikka aktiivimallin leikkurilla todettaisiin olleen työllisyyttä lisääviä vaikutuksia lokakuussa julkaistavassa raportissa, Rinteen mukaan hallitukselta löytyy jo nyt toimenpiteitä, jotka kompensoisivat nämä vaikutukset.

Kysyttäessä siitä, mitkä nämä toimet ovat, pääministeri mainitsee ainoastaan työmarkkinajärjestöjen sopimuksen siitä, että työttömyysturvan lisäpäivien ikärajaa nostetaan vuodella.

Syksyn budjettiriihessä ei ole Rinteen mukaan odotettavissa ”mitään jättipottia” työllisyyttä edistävien keinojen suhteen. Hän muistuttaa hallituksen sopineen, että syksyn 2020 budjettiriihessä pitää olla vähintään 30 000 lisätyöllistä, jotta suunnitellut menolisäykset voitaisiin tehdä.

– Keväällä riihessä 2020 käydään läpi työmarkkinajärjestöjen yhdessä miettimiä keinoja. Jos sieltä nyt jotain tulee, se on hieno asia.

Rinne uskoo, että hallitus löytää keinot 60 000 työpaikan luomiseksi. Inka Soveri

”Hölmöys poistetaan”

Iltalehden tietojen mukaan osa asiantuntijoista pitää Rinnettä taitamattomana, koska hallitus kiirehti lupaamaan heti alkuun ”mukavia työllisyyspäätöksiä”, kuten aktiivimallin leikkurin purkamisen, mutta jätti ikävämpien työllisyyspäätösten pohtimisen työmarkkinajärjestöjen pöytään. Tämän seurauksena työmarkkinajärjestöjen pöydässä ei ole kovin suurta painetta keksiä ikäviä päätöksiä, kun porkkanat on jo luvattu.

Miten vastaatte tähän kritiikkiin?

– Eihän me olla työmarkkinajärjestöille luvattu poistaa leikkuria, me ollaan luvattu se kansalaisille, jotka ovat menettäneet viisi prosenttia työttömyysturvastaan. Tämä on vain niin epäoikeudenmukainen juttu, että on Suomen kansalaisille luvattu, että tällainen hölmöys poistetaan. Sillä ei ole mitään tekemistä työmarkkinajärjestöjen kanssa, Rinne katsoo.

Mutta siellä pöydässä ei ole hirveästi painetta keksiä näitä keinoja?

– Olen itse istunut niissä pöydissä parikymmentä vuotta. Se, että onko tällaisella asialla merkitystä, en usko, että kovin paljon on merkitystä sille, millaisia tavoitteita siellä yritetään viedä läpi.

Rinteen mukaan suurempi paine keksiä työllisyyskeinoja tulee siitä, että väestön ikääntymisen myötä tulee työvoimapulaa tietyille aloille. Rinne uskoo, että sekä työnantaja- että palkansaajapuolella ymmärretään hyvin, että hyvinvointivaltion rahoituspohja pettää, jos keinoja työllisyysasteen nostamiseksi ei löydetä.

– Tämä on se paine, joka varmasti pitää siellä pöydässä näkyy, Rinne arvioi.

Ei lupausta uusista eläkekorotuksista

Suomessa on Pohjoismaiden heikoin eläketaso (Taloussanomat 11.9.). Hallitus onkin päättänyt korottaa pienimpiä eläkkeitä: kansaneläkkeen täyttä määrää ollaan korottamassa 31 eurolla ja takuueläkkeen täyttä määrää 50 eurolla kuukaudessa.

Rinne painotti korotuksista kertomisen yhteydessä, että kyseessä on ensimmäinen erä hänen lupaamastaan ”vappusatasesta”. Rinne lupasi vappuna 2018, että alle 1400 euron eläkkeitä nostetaan sadalla eurolla nettona useamman vuoden aikana.

Pystyttekö lupaamaan, että tällä kaudella tehtäisiin vielä jotain korotuksia eläkkeisiin?

– Tämä maailma on sellainen kuin se on. Meistä ei kukaan tiedä, mitä on oven takana kuukauden tai kahden päästä, niin sellainen, että lupaan eksaktisti, että tuolta tulee, tuolta tulee, se ei ole mielestäni mahdollista. Se, mitä olen luvannut tavoitteena, että pienten eläkkeiden tasoa, jotka ovat alle 1400 euroa, on sitten työeläkkeistä, takuueläkkeistä tai kansaneläkkeistä kysymys, niiden tasoa tullaan nostamaan. Tavoitteena on useamman vuoden ohjelma, mutta mahdollisimman nopeasti voitaisiin päästä siihen, että se on nettona sata euroa kuukaudessa lisää tuloja, Rinne muotoilee.

Tehdäänkö tälle useamman vuoden ohjelmalle jatko-osia tällä kaudella?

– Minun tavoitteeni on, että pystytään vielä tällä kaudella lisäämään eläketason korjaamista. Se on siis tavoite, mutta sitä ei voi lukea niin, että Rinne lupasi näin.

Pääministerin mukaan työmarkkinajärjestöjen kanssa olisi hyvä käydä reilu ja avoin keskustelu siitä, löytyisikö työeläkejärjestelmästä muutama sata miljoonaa euroa korjaamaan alle 1400 euron eläkkeiden tasoa.

Rinne ei halua luvata, että eläkkeitä korotettaisiin enää tällä kaudella. Mostphotos

”Kestää mitä kestää”

Valtiovarainministeriö on jo antanut budjettiesityksensä ensi vuodeksi, mutta siinä ei käsitellä lainkaan miljardiluokan kertaluontoisia ”tulevaisuusinvestointeja”, joita Rinteen hallitus on luvannut tehdä tällä kaudella.

Isoja ratahankkeita on pidetty yhtenä osana tulevaisuusinvestointeja, mutta nyt niiden yllä on kasa kysymysmerkkejä. Vielä hallitusneuvotteluiden aikaan puhuttiin, että osan kolmesta suuresta ratahankkeesta voisi aloittaa jo tällä vaalikaudella.

Hallitus on päättänyt aloittaa neuvottelut Turun tunnin juna -hankeyhtiön sekä Suomi-rata-hankeyhtiön perustamiseksi, mutta liikenneministeri Sanna Marin (sd) on sanonut, että Rinteen hallitus tuskin ehtii tehdä rakentamispäätöksiä. Marinin mukaan suunnitteluvaiheessa ei sitouduta rakentamiseen tai sen kustannuksiin.

Onko nyt niin, ettei rahaa yksinkertaisesti olekaan mittaviin raideinvestointeihin tällä kaudella?

– Lähtökohtahan on, että tällainen iso raideinvestointihanke lähtee liikkeelle yleissuunnittelusta, joka kestää vuosia. Kun yleissuunnittelu on tehty ja hyväksytty, sen jälkeen tulee ratasuunnittelu ja kun ratasuunnittelu on valmis, silloin voidaan iskeä kuokka ja silloin tarvitaan rakentamiseen rahoitusta.

Rinne korostaa, että ”suunnittelu kestää mitä kestää”. Idän suuntaan tuleva rata on suunnittelun näkökulmasta kaikkein keskeneräisin. Sen sijaan Espoon kaupunkirata on jo suunniteltu, joten Rinteen mukaan on mahdollista, että se lähtee liikkeelle ennen isoja hankkeita.

– Kukaan ei ole varmaan missään vaiheessa olettanut, että tällä vaalikaudella ratahankkeet saadaan toteuttamiseen, Rinne katsoo.

Pääministeri Rinne on varsin tyytyväinen hallituksensa aikaansaannoksiin, vaikka työmaa onkin vasta alussa. ”Olen ollut tyytyväinen siitä palautteesta, mitä hallitusohjelmasta on tullut. Tuntuu, että ihmiset ovat oivaltaneet, että nyt on iso muutos tapahtumassa suomalaisessa yhteiskunnassa ja Suomen aktiivisuudessa Eurooppa-politiikassa ja myös globaalissa maailmassa”, Rinne sanoo. Jussi Eskola

EU-tuista aikataulupaine

EU-rahoituksen saamiseksi Suomella alkaa olla jo kiire suunnitelmien kanssa, sillä vuonna 2021 aukeaa EU:n uusi 10 miljardin euron rahoituskausi, jolloin Suomenkin uusiin raidehankkeisiin voisi hakea EU-tukia.

EU-tuen saaminen edellyttää hankeyhtiöiden lisäksi myös hallituksen investointipäätöstä.

Isoin ongelma on, ettei Suomella ole isoa kuvaa rataverkon kehittämisestä. Parhaillaan valmistelussa on 12-vuotinen liikenteen kehittämisen kokonaissuunnitelma, jossa on Ruotsin mallin mukaisesti hankkeiden tärkeysjärjestys ja aikataulutus. Ilman kokonaissuunnitelmaa hankkeiden ja EU-tukien ajoittaminen yhteen on hankalaa.

Miten vastaatte tähän huoleen, että Suomelta uhkaa mennä EU-tukia sivu suun, kun kokonaissuunnitelma puuttuu?

– Sadassa päivässä ei pysty niitä puutteita korjaamaan, mitä meillä on ollut tässä vuosien mittaan. On totta, että tällainen kokonaisvaltainen näkemys rataverkosta on puuttunut.

Rinteen mukaan 12-vuotisen kokonaissuunnitelman valmistelua koskeva parlamentaarinen työ lähtee vasta liikkeelle 1–2 vuoden sisällä.

– Nämä isot hankkeet viedään niin nopeasti kuin voidaan suunnittelua huolellisesti tehdä. Uskon, että meille näihin hankkeisiin avautuu eurooppalaisen rahan mahdollisuus. Siis suunnitteluun, eihän me toteutukseen voida saada rahaa ennen kuin me olemme päättäneet, miten se toteutetaan.

Otsikkoa ja juttua korjattu kello 9:58: Otsikossa luki virheellisesti, että Rinne esittää palkatonta koulutus-kikyä. Rinne tarkoitti, että työantaja ei maksaisi palkkaa koulutuksen ajalta, vaan koulutustili toimisi rahoituslähteenä. Työntekijä voisi siis Rinteen ehdotuksen mukaan saada koulutustilin kautta korvausta koulutuspäiviltä.