EU:n ja Britannian lippuja Brysselissä 16. lokakuuta 2017. © Emmanuel Dunand / AFP / LEHTIKUVA

Brexitin taloudelliset haittavaikutukset jakautuvat hyvin epätasaisesti eri EU-maiden välille. Tämä käy ilmi Euroopan alueiden komitean teettämästä raportista.

Kaikkein kovin isku osuu Irlantiin, jossa Brexitin vaikutusten arvioidaan ulottuvan jopa 10,12 prosenttiin maan bruttokansantuotteesta. Seuraavaksi suurin kärsijä on Saksa, jossa vastaava luku on 5,48 prosenttia.

Alankomaissa Brexit-vaikutuksen arvioidaan olevan 4,39, Belgiassa 3,5 ja Ranskassa 2,19 prosenttia bruttokansantuotteesta.

Suomessa brexit-haittojen uskotaan jäävän merkittävästi pienemmiksi: vain 0,8 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Hännänhuippuna on EU:n tämänhetkinen puheenjohtajamaa Bulgaria, jossa luku on vain 0,44 prosenttia.

Tuleville suhteille ei ole valmista mallia.

Suurimmat taloudelliset haitat brexit aiheuttaa kuitenkin Britannialle itselleen.

Maa yrittääkin nyt minimoida vahinkoja ja neuvotella itselleen mahdollisimman edullisen sopimuksen, kun brexit-neuvotteluiden toinen vaihe käynnistyy lähiviikkoina. Neuvotteluissa on tarkoitus päästä yhteisymmärrykseen EU:n ja Britannian tulevien kauppasuhteiden ehdoista.

Epätasaisesti jakautuvien haittojen pelätään pahimmassa tapauksessa hajottavan EU-maiden neuvottelurintamaa.

Brittiläisen The Telegraph -lehden mukaan Ranskan presidentti Emmanuel Macron varoitti jo 4. tammikuuta unionimaita etteivät nämä lipeäisi yhteisestä rintamasta, vaikka Britannia yrittäisi saada niitä pelaamaan toisiaan vastaan.

Neuvotteluista on muutenkin tulossa haastavat. Britannian ja EU:n tuleville suhteille ei ole valmista mallia.

Britannia ei suostu liittymään Norjan tavoin Euroopan talousalue ETA:an, sillä ETA-sopimus edellyttäisi vapaan liikkuvuuden hyväksymistä.

Toistaiseksi konkreettisin ehdotus on ollut käyttää suhteiden pohjana Kanadan ja EU:n talous- ja kauppasopimus CETA:aa. Siihenkin liittyy Britannian näkökulmasta ongelmia, koska maalle tärkeän palvelusektorin asema sopimuksessa on vajavainen.

EU:n ja Britannian eroneuvottelujen kakkosvaiheessa päästään keskustelemaan myös siitä, minkälaisella aikataululla Britannian laiva lopulta irrottaa köytensä Manner-Euroopasta.

Britannian EU-ero astuu voimaan maaliskuun 2019 lopussa. Theresa Mayn hallitus on toivonut sen lisäksi vähintään kahden vuoden siirtymäaikaa.

Brysselissä on puolestaan haluttu, että Britannia olisi ulkona EU:sta viimeistään vuoden 2020 lopussa, jolloin unionin seuraava seitsenvuotinen budjettikausi alkaa.