Suomen hävittäjähankinta on siirtymässä seuraavaan vaiheeseen. Tarjouspyynnöt ovat lähes valmiit, ja Ylen tietojen mukaan posti lentokonevalmistajille lähtee aivan pian, viimeistään lähiviikkoina. Seuraava hallitus päättää, mikä hävittäjä Suomen taivaalla lentää seuraavina vuosikymmeninä.

Hankinnassa kilpailee viisi konetta. Ne ovat brittiläinen Eurofighter Typhoon, ranskalainen Dassault Rafale, ruotsalainen Saab Gripen E sekä yhdysvaltalaiset Boeing F/A-18 Super Hornet ja Lockheed Martin F-35.

Tuomas Kerkkänen / Yle

Hävittäjän lisäksi pakettiin kuuluu paljon muuta: esimerkiksi kokoonpanoa, käyttöjärjestelmiä ja aseita. Aikajänne on pitkä. Ajanmukaisia palveluita ja laitteita pitäisi olla tarjolla vielä 2050-luvulla, mihin asti Suomi toivoo hävittäjien kestävän.

Vaikka Suomi hankkii koneet omiin tarkoituksiinsa ja tekee päätöksen itse, se seuraa tarkkaan ympäristöä.

Kun hävittäjää – tai mitä vaan kallista teknistä laitetta – hankitaan, on syytä olla selvillä, ketkä muut konetta käyttävät ja mihin tarkoituksiin.

Vaikka Suomen koneiden hankintahinta on korkea, 7–10 miljardia euroa, se on vasta osa kaikista kustannuksista. Koneiden hinnan arvioidaan olevan noin kolmannes koko käyttöajan kustannuksista. Loput, vähintään kaksi kolmannesta tulee muista kuluista koneen elinkaaren ajalta.

Hävittäjää pitää päivittää, huoltaa ja ylläpitää. Jos näissä voidaan tehdä yhteistyötä muiden tilaajien kanssa, säästetään rahaa ja saadaan todennäköisesti parempi lopputulos kuin omin päin.

– Mitä enemmän on käyttäjiä, sitä enemmän on mahdollisuuksia, että löytyy maita, joilla on samanlaisia intressejä kuin Suomella, sanoo sotilasprofessori Jyri Raitasalo maanpuolustuskorkeakoulusta.

Koneen tilaajien "yhteisöllä" on merkitystä, jotta koneesta saadaan mahdollisimman edullisesti mahdollisimman suorituskykyinen. Jos jonkin koneen ylläpitoa ja huoltoa pidettäisiin pystyssä vain muutaman koneen tarpeisiin, kehitys pysähtyisi ja hinta nousisi. Tätä näkymää pitäisi nyt osata ennustaa 2050-luvulle asti.

Myös sillä on merkitystä, minkälainen koneen tilaajien ryhmä on turvallisuuspolitiikan kannalta arvioituna. Tästä ovat kiinnostuneita poliitikot, jotka päättävät turvallisuuspolitiikasta ja tekevät ratkaisun 2020-luvun alussa.

Miltä ympäristö sitten näyttää?

Ylen tietojen mukaan Suomessa on seurattu tarkkaan muun muassa ruotsalaisen koneen Gripen E:n alkutaivalta. Vielä on vaikea arvioida, kuinka suosittu ruotsalaiskoneesta tulee. Lentokoneen uusinta tyyppiä on Saabin mukaan myyty vasta vajaat sata – Ruotsiin ja Brasiliaan.

Boeing F/A-18E Super Hornet on yksi vaihtoehto Suomen uudeksi hävittäjäksi. Henrietta Hassinen / Yle

Yhdysvaltalaiskoneiden tuotantomäärät taas ovat suuria. Super Hornetin arvioidaan olevan vielä 2040-luvulla esimerkiksi Yhdysvaltain merivoimien käytössä, mikä tarkoittaa, että koneen huoltoa ja tukea ylläpidetään ainakin sinne asti.

F-35:ttä on Lockheed Martinin mukaan valmistunut vajaat 300, mutta konetta on tilattu paljon – myös Eurooppaan. Silti se, että esimerkiksi Norja ja Hollanti tilaavat F-35:ttä, ei välttämättä tarkoita, että siitä olisi hyötyä Suomen tulevia koneita ajatellen. Maiden käyttötarkoitus voi olla eri kuin Suomella.

Tanska ja Norja ovat valinneet hävittäjäkseen F-35:n. Yonhap / EPA

Eurooppalaiset Typhoon ja Rafale lentävät Lähi-idässä ja Euroopassa tulevinakin vuosikymmeninä. Tilauskanta ei kuitenkaan ole yhtä massiivinen kuin yhdysvaltalaiskoneilla.

Tärkeintä ei ole, miltä tilanne näyttää nyt, vaan se, mitkä maat ovat tilanneet eri koneita siinä vaiheessa, kun Suomi lyö oman kantansa lukkoon.

Valmistajien kilpailu on äärimmäisen kovaa. Tehtaat tarttuvat jokaiseen aukeavaan tilaisuuteen tehdä kauppoja ja kertovat markkinoinnissaan, kuinka paljon koneilla on mahdollisia asiakkaita. Esimerkiksi Saab arvioi, että lähivuosina se voisi kilpailla noin 400 koneen tilauksista eri puolilla maailmaa.

Ympäristö kuitenkin elää kaiken aikaa. Kiinnostava muutos on vireillä Euroopassa, kun Ranska ja Saksa suunnittelevat uutta eurohävittäjää. Tosin maat ovat laatineet vasta tiekartan, joka tarkoittaa käytännössä vain poliittisen tason suunnitelmaa. Mitään teollisuushanketta ei toistaiseksi ole olemassa.

Ylen ranskalaisten lähteiden mukaan tällä viikolla Saksa ja Ranska kertovat Berliinin ilmailunäyttelyssä suuria uutisia tulevaisuuden sotilasilmailusta. Les Echos'n (siirryt toiseen palveluun) mukaan kyse olisi juuri hävittäjistä ja koko tulevaisuuden ilmataistelujärjestelmästä, jolla korvataan Rafale ja yhteiseurooppalainen Eurofighter.

Dassault Rafale on jo vuonna 2000 palveluskäyttöön otettu ranskalainen hävittäjä. Koneen huippunopeus on 1,8 Machia ja sen toimintasäde on 1 800 kilometriä. Dominic Favre / EPA

Ranskan ja Saksan hanke tähtää vuoteen 2035, jolloin käytössä olisi uusi eurohävittäjä. Se voisi korvata vähitellen maiden nykyisiä hävittäjiä.

Toistaiseksi on vaikea ennustaa, voiko uudella eurohävittäjällä olla jotain heijastusvaikutuksia Suomen hankintaan.

Suomi tarvitsee Hornetiensa korvaajat aiemmin kuin mahdollinen uusi eurohävittäjä lentäisi – uuden hävittäjän pitäisi lentää Suomessa jo ensi vuosikymmenen puolivälissä. Eurooppalainen kone ei ole vielä edes piirustuspöydällä. Toistaiseksi on myös mahdotonta sanoa, miten eurooppalainen teollisuus kehittyy, jos hanke lähtee liikkeelle.

Vielä ei tiedetä, ketkä olisivat mukana, kuinka hanke etenee, ja mitkä maat konetta sitoutuisivat ostamaan, maanpuolustuskorkeakoulun Raitasalo sanoo.

– Siinä on aika monta ehkää tai epävarmuustekijää, voiko tällä olla jotain vaikutuksia. Kun hanketta ei vielä ole olemassa, ei kannata lähteä projisoimaan 30 vuoden päähän mahdollisia vaikutuksia.

Myös Ruotsin Saab on ollut kiinnostunut yhteistyöhankkeista. Eurooppalaisen hankkeen yhteydessä on nostettu esiin Saksan ja Ranskan lisäksi muita mahdollisia osallistujamaita. Eurooppalaisessa mediassa Reuters (siirryt toiseen palveluun) ja Les Echos (siirryt toiseen palveluun) kertoivat viime vuoden lopulla, että yksi mahdollisista osallistujista olisi Ruotsi.

Saab suhtautuu kyselyihin pidättyväisesti.

– Saab ei tällä hetkellä ole mukana projektissa, vastaa Ann Wollgers, Saabin viestintäpäällikkö.

Suomen hankinnassa Gripenillä kilpaileva yhtiö ei halua ottaa kantaa siihen, kiinnostaako sitä uuden eurohävittäjän tekeminen yhdessä Saksan ja Ranskan kanssa jossain vaiheessa.

– En halua spekuloida tulevasta. Nyt emme ole osana projektia, Wollgers sanoo.

Suomen tarjouspyyntöjä valmistelee ja hankintaa johtaa puolustusvoimien logistiikkalaitos yhdessä ilmavoimien kanssa. Hankinnan valmistelijoiden tehtävä on varmistaa, että vielä 2050-luvun lopussa koneet ovat sitä mitä Suomi haluaa.

– Lähtökohta on suorituskyky. On tärkeää, että meillä on usko, että konetta pystytään koko elinkaaren pitämään suorituskykyisenä, sanoo hävittäjähankinnan ohjelmajohtaja Lauri Puranen.

Purasen mukaan kaikki koneet ovat nyt samalla viivalla. Suomelle on tärkeää, että muitakin pääkäyttäjiä on mukana Suomen koneiden koko käyttöiän ajan.

– On vaikea sanoa, tuoko esimerkiksi tämä eurooppalainen hanke epävarmuutta. Varmistamme sen muuta kautta, Puranen sanoo.

Lue myös:

Suomi lähettää tarjouspyynnöt uusista hävittäjistä keväällä - "Tarvitsemme vähintään 64 konetta tämänkokoisen maan puolustamiseen"

Näin Suomelle kaupataan miljardien hävittäjiä - Ylen reportaasi Yhdysvaltain aseteollisuuden ytimestä