Hallituksen esitys työttömyysturvalain muuttamisesta on saanut hyvin kriittistä palautetta lausunnonantajilta. IL:n jättiselvitys paljastaa ongelmakohdat.

Hallitus tavoittelee työttömyysturvan aktiivimallilla työllisyyden lisäämistä.

Lausunnonantajat huomasivat ongelmakohtia hallituksen esityksessä.

Keskeisimmät ongelmat koskevat tasa-arvoa, kustannuksia ja te-toimistoille aiheutuvaa työmäärää.

Kela pelkää, että työttömyysetuudensaajien oikeusturva vaarantuisi esityksen aikataulun vuoksi. INKA SOVERI

Hallitus on uudistamassa työttömyysturvalakia usealla lakimuutoksella. Sosiaali- ja terveysministeriön valmistelema lakimuutos työttömyysturvan aktiivimallista on saanut kriittistä palautetta lausuntokierroksella.

Esityksen mukaan työttömyysetuus alenee 65 työttömyyspäivärahapäivän jälkeen 4,65 prosenttia, jos työtön ei ole näiden kolmen kuukauden aikana osoittanut " riittävää aktiivisuutta " .

Riittäväksi aktiivisuudeksi katsotaan yhteensä 18 tuntia töitä, jonka pitäisi kertyä neljän peräkkäisen kalenteriviikon sisällä. Itsensä voi työllistää joko työsuhteessa tai yrittäjänä. Myös viisi päivää työllistymistä edistävässä palvelussa kelpaisi.

Työttömyysetuuden omavastuuaikaa ehdotetaan lyhennettäväksi seitsemästä viiteen päivään.

Iltalehti kävi läpi kaikki annetut lausunnot. Valtaosa asiantuntijoista piti hyvänä esityksen tavoitetta lisätä työnhakijoiden aktiivisuutta ja työllisyysastetta. Moni taho huomioi kuitenkin ongelmia tavoitteen saavuttamisen keinoissa ja vaikutusarvioissa. Iltalehti esittelee asiantuntijoiden esille tuomat ongelmakohdat.

1. Epätasa-arvoisuus

Esitys kohtelee useiden lausunnonantajien mukaan työnhakijoita hyvin epätasa-arvoisesti maantieteellisesti ja ammattialoittain.

- Kaikkialla Suomessa ei ole tarjolla lyhytaikaisia töitä, Kuntaliitto huomauttaa.

- Mallin heikkous on, ettei se huomioi tarjolla olevien työpaikkojen tai palveluiden puutetta, Suomen ammattiliittojen keskusjärjestö SAK toteaa.

Huomio kiinnittyi myös siihen, että työvoimapalveluiden resurssit vaihtelevat eri puolilla maata.

- Varsinkin ensimmäisellä 65 maksupäivän jaksolla työttömien on miltei mahdotonta päästä työllistämistä edistävään palveluun täyttääkseen esityksen edellytykset, katsoo Työttömyyskassojen yhteisjärjestö.

2. Heikoimpien asema heikkenemässä entisestään

Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi pitää aktiivisuusmallia käytännössä tulonsiirtona kaikkein vaikeimmassa asemassa olevilta työttömiltä helpommassa työmarkkinatilanteessa oleville.

Työttömien Keskusjärjestön mukaan esityksen vaikutukset osuvat jo valmiiksi erittäin vähävaraisten työttömien toimeentuloon.

Lausunnonantajat toivat myös esille huolen siitä, että työttömyysturvalla on nykyisin ihmisiä, joiden työkyky on alentunut esimerkiksi sairauden tai vamman seurauksena.

- Heidän kohdallaan aktiivisuutta ei voida samoin perustein mitata, vaan olisi huolehdittava tarpeellisen kuntoutuksen suunnittelusta sekä toteuttamisesta ja luettava siihen osallistuminen aktiivisuudeksi, vaatii vapaaehtoistoimijoiden edunvalvoja Kansalaisareena ry.

- Osatyökykyisten, vammaisten, pitkäaikaistyöttömien tai ikääntyneiden työttömien työllistyminen kestää usein keskimääräistä pidempään. Aktiivimalli rankaisee heitä näin rajummin, SAK huomauttaa.

3. Ei välttämättä lisää työpaikkoja

- Aktiivimalli ei lisää työpaikkoja. Jos työpaikkaa ei yksinkertaisesti ole tarjolla, ei työttömyyspäivärahan leikkaaminen edistä työttömän työllisyyttä aktiivisuudesta tai omasta työllistymishalusta huolimatta, SAK toteaa.

Hallituksen arvion mukaan mallin työllisyysvaikutukset olisivat 10 000 henkilötyövuotta, jos kaikki työttömät aktivoituisivat.

- Näin ei todennäköisesti tule käymään, arvioi Teollisuusliitto ry.

- On epäselvää ja epävarmaa, miten hallinnollisen raskauden ja määrällisten kriteerien asettaminen työttömille tosiasiassa parantaa työllisyysastetta ja vaikuttaa vaikeaan pitkäaikaistyöttömyyden ongelmaan, Kuntaliitto sanoo.

4. Suppea määritelmä aktiivisuudelle

Monet lausunnonantajat ovat kritisoineet esitystä siitä, että aktiivisuuden osoittamiselle pitäisi olla laajempi määritelmä eli että työtön voisi välttää työttömyysetuuden leikkauksen esimerkiksi osallistumalla vapaaehtoistoimintaan.

- Myös irtisanottujen työntekijöiden muutosturvakoulutus ja -valmennus tulisi huomioida ja laskea aktiivisuudeksi työvoimapalvelujen tapaan, Toimihenkilökeskusjärjestö STTK vaatii.

Mallissa ei ole lausunnonantajien mukaan myöskään huomioitu erilaisten aktiivisuuden muotojen yhdistämistä.

Te-toimistot tarvitsisivat asiantuntijoiden mukaan merkittävästi lisää resursseja, mikäli hallituksen esitys työttömyysturvan aktiivimallista toteutuu sellaisenaan. INKA SOVERI

5. Passiivisuus voi lisääntyä

Hallituksen tavoitteena on poistaa kannustinloukkuja, mutta osa asiantuntijoista näkee, että esitys uhkaa jopa lisätä niitä.

- Vääränlainen ja liian suoraviivainen aktivointi, joka ei huomioi työttömien erilaisia tilanteita ja toimintakyvyn eroja, voi johtaa passiivisuuden lisääntymiseen, tarpeettomien karenssien syntymiseen ja ihmisten putoamiseen viimesijaiselle toimeentulotuelle. Vaarana on toimeentuloon liittyvien kannustinloukkujen lisääntyminen, Sosiaali- ja terveysalan kattojärjestö (Soste) sanoo.

Lausunnonantajat korostavat, että olisi ehdottoman tärkeää, että aktivointia ei tehtäisi vain sanktioiden kautta.

- Sanktioiden käyttö nuorten työttömien aktivoinnissa ei selvitysten mukaan tuota haluttuja lopputuloksia, vaan voi syventää nuoren syrjäytymiskehitystä, Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi huomauttaa.

6. Te-toimistot vaarassa ruuhkautua

Kelan mukaan etuuden määrän tutkiminen 65 päivän välein hidastaisi työttömyysetuuden normaalia maksamista. Vaikka Elinkeinoelämän Keskusliitto (EK) kannattaa työnhakijoiden aktiivisuuden lisäämistä, on valittu toteuttamistapa liiton mukaan hallinnollisesti raskas.

Kelan mukaan ehdotettu malli lisäisi merkittävästi ratkaisutyön määrää.

- Työttömyysetuuden muutoksesta pitäisi antaa valituskelpoinen päätös aina silloin, kun hakijan etuuden määrää alennettaisiin, Kela katsoo.

Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan lisäresursseja te-palveluihin on tulossa, mutta siitä huolimatta palveluihin pyrkivien määrä voi ylittää tarjolla olevien palveluiden määrän.

7. Kustannukset uhkaavat karata

Kelan ja monien muiden lausunnonantajien mukaan työttömyysetuuden alentaminen 65 maksupäivän ajaksi voi tuoda lisää henkilöitä toimeentulotuen piiriin. Näitä vaikutuksia ei ole esityksessä arvioitu.

- Voidaan olettaa, että kuntien toimeentulo- ja asumistukimenot kasvavat, toteaa Kunnallinen työmarkkinalaitos.

Kuntaliitto huomauttaa, että aktiivimallin toteuttaminen perustuslain mukaisesti voi edellyttää sitä, että niillä paikkakunnilla, joilla ei ole tilapäistä työtä tarjolla, te-hallinto tarjoaisi sopivia aktiivipalveluja.

- Todennäköisesti tämän kriteerin täyttäminen edellyttäisi merkittäviä lisäpanoksia te-palveluiden rahoitukseen ja vähentäisi esityksen tuomia arvioituja julkisen talouden säästöjä.

EK:n mukaan myös työttömyysetuuden omavastuuajan lyhentäminen on esityksen tavoitteiden vastainen.

- Sillä ei kannusteta aktiivisuuteen eikä sillä vahvisteta julkista taloutta.

8. Liian kireä aikataulu

Lain on tarkoitus astua voimaan vuoden 2018 alussa, mutta tarkoituksena on, että ensimmäinen 65 maksupäivän jakso alkaisi jo 1. lokakuuta. Monet asiantuntijat pitävät aikataulua liian kiireisenä.

- Siihen nähden lain valmisteluaikataulu on myöhässä, toteaa Työttömyyskassojen yhteisjärjestö.

Osa pitää esitettyä aikataulua kohtuuttomana myös työttömien näkökulmasta. Esimerkiksi Kelan mukaan aikataulu vaarantaa etuudensaajien oikeusturvan.

- Työttömyysetuudensaajien aktiivisuutta arvioitaisiin mahdollisesti heidän vahingokseen aikana, jona ehdotettu laki ei olisi voimassa eikä etuudensaajilla olisi todellisia mahdollisuuksia vaikuttaa etuutensa määrään, Kela huomauttaa.

9. Useita lakimuutoksia ei käsitellä kokonaisuutena

Työttömyysturvalakia ollaan muuttamassa useilta kohdilta, joista on tehty omat lakiesityksensä. Esimerkiksi työ- ja elinkeinoministeriön vastuulla oleva aktiivisen työnhaun malli ehdottaa työttömille velvoitetta hakea keskimäärin yhtä työpaikkaa viikossa työttömyysetuuden saamiseksi.

Useat lausunnonantajat toivat esille huolensa siitä, ettei työttömyysturvan uudistuksia olla valmistelemassa yhtenä kokonaisuutena vaan monena palasena.

- Lakimuutosehdotuksia tulisi jo nyt valmisteluvaiheessa tarkastella kokonaisuutena, jotta työllisyyspolitiikasta ei tulisi rikkonaista ja tempoilevaa, Kuntaliitto huomauttaa.

10. Asiakkaat eivät välttämättä ymmärrä

Uudenmaan ely-keskus katsoo, että pykälien määrittelyjen ymmärtäminen lienee erittäin vaikeaa niin sanotulle maallikkoasiakkaalle.

- Tavoite normien purkamisesta ei etene näin vaikeiden pykälien lisäämisellä työttömyysturvalakiin, ely-keskus toteaa.

Aktiivimallin lausuntoaika päättyi perjantaina, joten vielä sosiaali- ja terveysministeriö ei ole ehtinyt arvioida, minkätyyppisiin toimiin mahdollisesti syntyy aihetta lausuntopalautteen myötä.

- Tällä hetkellä käynnissä on lausuntojen läpikäynti ja niissä esitettyjen huomioiden arviointi, toteaa STM:n neuvotteleva virkamies Marjaana Maisonlahti.