"Антиколомойський закон": Рада здолала "поправочний тероризм"

Автор фото, Євгенія Кравчук

Верховна Рада ухвалила зміни до регламенту, які нейтралізують можливість депутатів подавати тисячі правок й блокувати розгляд законопроєктів.

За це рішення проголосували 242 депутати. Більшість з фракції "Слуга народу", а також частина фракції ОПЗЖ та група "Довіра".

Зміни проти "законодавчого спаму" чи "поправочного тероризму", як це назвав голова фракції "Слуги народу" Давид Арахамія, потрібні для розблокування розгляду так званого "антиколомойського закону" про банки.

Фракції "Голос" та "ЄС" підтримують схвалення "антиколомойського закону", проте вони не підтримали зміни до регламенту.

"Голос" наполягав, що зміни регламенту мають бути тимчасовими, а "ЄС" взагалі був проти обмеження прав депутатів. Петро Порошенко перед засіданням вказав, що закон щодо банків варто розглядати без змін до регламенту.

Спікер Ради Дмитро Разумков натомість пообіцяв, що після схвалення закону і набуття чинності більшість зареєструє новий проєкт. Він внесе зміни щодо тимчасової дії поправок до регламенту.

"Голос" та "ЄС" вимагали під стенограму назвати кінцеву дату дії змін, проте спікер цього не зробив.

Законопроєкт щодо банків покликаний унеможливити повернення націоналізованих банків колишнім власникам, а також дуже ускладнює можливість повернення колишнім власникам компенсації.

Переважно цей документ направлений на те, щоб убезпечити державу Україна від повернення націоналізованого "ПриватБанку" Ігорю Коломойському чи виплати йому багатомільярдної компенсації.

Автор фото, УНІАН

"ПриватБанк" націоналізували в 2016 році через критичний стан фінансової установи, з якої, за даними влади, вивели майже 5 мільярдів доларів.

Після націоналізації, яку рекомендував МВФ та західні партнери України, в нього влили ще понад 100 мільярдів гривень.

Ухвалення законопроєкту, який унеможливить повернення "ПриватБанку" чи виплату за нього багатомільярдних компенсацій, є ключовою умовою МВФ для продовження кредитування України.

За протилежного сценарію експерти допускають оголошення в Україні дефолту.

Президент Володимир Зеленський особисто закликав депутатів схвалити цей закон.

Розгляд "антиколомойського закону" прогнозують вже у травні.

Поправочний тероризм "Слуг народу"

Автор фото, ВВС/УНІАН Підпис до фото, Розгляд "антиколомойського закону" називають піком протистояння президента та олігарха, який його підтримував під час президентської кампанії

30 березня Верховна Рада запровадила ринок землі та ухвалила законопроєкт щодо банків у першому читанні.

Проте швидко проголосувати документ в цілому не вдалось. Низка депутатів подали до нього аж 16 тисяч поправок, що фактично унеможливлює швидке схвалення.

Поправки спочатку має розглянути профільний комітет, і найважливіше - за кожну з них на засіданні Ради має голосувати парламент, якщо автор на цьому наполягає.

Це може розтягнути його розгляд на місяці, адже подібної кількості правок в історії Верховної Ради ще не було.

Показово, що абсолютну більшість цих поправок подали депутати від "Слуги народу", або дуже близькі до цієї партії.

Одразу 6 тисяч поправок подав депутат Антон Поляков, який обирався в окрузі на Чернігівщині від "Слуги народу", але згодом його виключили з фракції.

Пан Поляков навіть озвучив кілька вимог, щоб зняти свої поправки, після чого політики назвали це ледь не "тероризмом".

Автор фото, УНІАН Підпис до фото, Антон Поляков подав 6 тисяч правок до "антиколомойського" закону

Навіть голова фракції "Слуга народу" у коментарі журналістам заявив, що ці тисячі поправок і вимоги щодо їх зняття - це "поправочний тероризм".

Майже дві тисячі поправок подав депутат групи "За майбутнє" Віктор Бондар, а ще по 1-1,5 тисяч ще п'ять депутатів фракції "Слуга народу".

Дмитро Чорний - 1781 правка, Ольга Василевська-Смаглюк - 1689 поправок, Олег Дунда - 1656, Сергій Демченко - 1463 та Олександр Дубінський - 1199.

Всі вони є членами фракції, а останній навіть відповідає за виборчу кампанію "Слуги народу" на місцевих виборах на Київщині.

Хоча більшість з цих депутатів так чи інакше пов'язують з паном Коломойським, сам він заперечує причетність до тисяч поправок.

"Я б назвав цей закон не "антиколомойським ", а антиукраїнським, - заявив він у коментарі НВ. - Торгівля суверенітетом і Конституцією за 30 срібняків, правда, дуже дорогих".

Ініціатори тисяч правок по-різному пояснюють свої дії. Пані Василевська-Смаглюк каже, що хоче уникнути схвалення законопроєкту під одну людину.

Новий регламент

Автор фото, УНІАН Підпис до фото, Олександр Дубінський

Показово, що ухвалені зміни до регламенту подали депутати "Слуги народу" ще у серпні 2019 року.

Тоді цей проєкт був покликаний нейтралізувати опозицію, від якої очікували валу правок до владних проєктів.

Відтепер регламент суттєво обмежуватиме можливість депутатів наполягати на розгляді усіх своїх поправок на засіданні Ради.

Депутати й надалі зможуть подавати сотні чи тисячі правок, проте їх зможуть нейтралізувати ще в комітеті.

Якщо до проєкту подадуть понад 500 поправок, то Верховна Рада зможе ініціювати особливу процедуру його розгляду.

Ініціювати це зможе не менше 150 депутатів, а затвердити - 226.

Особлива процедура передбачатиме, що кожна фракція та група зможе наполягати на розгляді в сесійному залі не більше п'яти власних поправок, які відхилив комітет.

Позафракційні депутати зможуть наполягати на розгляді і голосуванні всього однієї власної поправки, яку відхилив комітет.

Автор фото, УНІАН

Також депутати можуть ставити на підтвердження усі враховані комітетом поправки окремо.

У парламенті є сім фракцій та груп, і разом вони можуть поставити на голосування не більше 35 поправок.

Також є 22 позафракційних депутатів - це ще 22 правки. Тобто разом за наполяганням депутатів можна ставити на голосування не більше 57 поправок.

Це, за попередніми прогнозами, може займати не більше кількох годин часу.

Якщо ставити на підтвердження ще й всі враховані комітетом поправки окремо, то це ще година чи дві часу.

Загалом за спеціальною процедурою законопроєкт у другому читанні можна схвалювати за 3-5 годин, а не кілька місяців, як раніше.