Selv om persontrafikken elektrifiseres raskt, vil biodrivstoff spille en viktig rolle framover. Det gjelder særlig luftfarten, men også innenfor tungtransport.

Stortingsrepresentant Heikki Eidsvoll Holmås (SV) skriver på Ytring at «klimaministerens tafatthet har gjort Norge til en dumpingplass for møkkete biodrivstoff». Det er en underlig påstand.

Som klima- og miljøminister er jeg opptatt av at bærekraftig biodrivstoff er en del av løsningen for å nå lavutslippssamfunnet. Utfordringen er å sikre at det biodrivstoffet som tas i bruk, nettopp er bærekraftig og ikke fører til økt avskoging eller drenering av myr.

Vil øke tilgangen til avansert biodrivstoff

Biodrivstoff produsert av rester og avfall fra matvareindustrien, jordbruk og skogbruk (såkalt avansert biodrivstoff), er eksempler på biodrivstoff som fører til reduserte klimagassutslipp. Utfordringen er at det foreløpig ikke er nok avansert biodrivstoff på markedet.

Utfordringen er at det foreløpig ikke er nok avansert biodrivstoff på markedet

For å øke tilgangen av denne typen drivstoff, og sikre langsiktighet og forutsigbarhet for nordiske produsenter, har Stortinget bedt regjeringen fastsette en opptrappingsplan. Ifølge denne skal minst åtte prosent av biodrivstoffet som selges i Norge være avansert biodrivstoff innen 2020.

Miljødirektoratet har nettopp vurdert konsekvensene av planen nærmere. Vi tar sikte på at forskriftsendringer som følger opp planen sendes på høring i løpet av våren.

Bærekraftskriterier fastsatt av EU

EU har fastsatt bærekraftskriterier for biodrivstoff. Disse kriteriene er felles for alle EU- og EØS-land, også Norge. Kriteriene sikrer at råstoffet ikke stammer fra jordbruksarealer som nylig er etablert ved hogging av regnskog eller drenering av våtmarksområder eller torvmyr. Dette er naturtyper som lagrer store mengder drivhusgasser.

Videre sier bærekraftskriteriene at klimagassutslippene fra bærekraftig biodrivstoff skal være vesentlig lavere enn fossilt drivstoff når de direkte utslippene fra dyrking, foredling, transport osv. er regnet med.

Regjeringen vurderer også muligheten for å stille krav til bærekraft til alt biodrivstoff som omsettes i Norge

Etter at biodrivstoff utenfor omsetningskravet ikke lenger ble ilagt veibruksavgift fra høsten 2015, økte omsetningen av biodrivstoff kraftig. Vi har foreløpig ikke nok informasjon om hva slags råstoff den kraftige økningen er basert på. Men, det kan tenkes at en god del av dette ikke oppfyller bærekraftskriteriene.

Derfor er det gledelig at Norsk Petroleumsindustri nylig ble enig om en ny bransjestandard for Norge, som betyr at de bare vil omsette biodrivstoff som omfattes av EUs bærekraftskriterier.

Regjeringen vurderer også muligheten for å stille krav til bærekraft til alt biodrivstoff som omsettes i Norge. Utfordringen er at et slik krav kan være i strid med EUs regelverk. Vi vil derfor ta kontakt med ESA om dette. Det kan også være behov for å vurdere forslaget opp mot WTO-regelverket.

Følg debatten: @NRKYtring på Twitter og NRK Debatt på Facebook

Forkjemper for strengere bærekraftkriterier

Konvensjonelt biodrivstoff er drivstoff produsert på matplanter som for eksempel raps, sukkerrør og palmeolje. Det har de siste årene fremkommet kunnskap om at slike typer biodrivstoff medfører risiko for store indirekte arealbruksendringer, også kjent som ILUC.

ILUC oppstår når produksjon av biodrivstoff fortrenger matproduksjon til nye områder. Dette fører i sin tur til økt behov for jordbruksarealer andre steder. Dersom dette medfører hogging av regnskog eller drenering av våtmarksområder eller torvmyr, gir det store utslipp av drivhusgasser. EUs bærekraftskriterier omfatter ikke indirekte arealbruksendringer (ILUC).

Norge er en forkjemper for strengere bærekraftskriterier for biodrivstoff, og vi har ved flere anledninger tatt til orde for at kriteriene bør strammes inn

EU har vedtatt et eget direktiv for å forsøke å håndtere ILUC bedre, det såkalte ILUC-direktivet. Det setter blant annet et tak på andelen konvensjonelt biodrivstoff. Direktivet er under vurdering for innlemming i EØS-avtalen og vil da bli del av norsk regelverk.

Norge er en forkjemper for strengere bærekraftskriterier for biodrivstoff, og vi har ved flere anledninger tatt til orde for at kriteriene bør strammes inn. Jeg tok dette opp i et møte med EUs klima- og energikommissær i fjor, og vi har også gitt innspill til EUs høring om reviderte fornybardirektiv.

Regjeringen satser sterkt på omstilling til lav- og nullutslippsløsninger i transportsektoren. Da må mange virkemidler tas i bruk parallelt. Opptrappingsplanen for biodrivstoff er ett av dem. For regjeringen har det vært viktig at opptrappingsplanen samlet sett bidrar til reduserte klimagassutslipp globalt.