Leder: Dette er en lederartikkel fra Dagbladet, og gir uttrykk for avisas syn. Dagbladets politiske redaktør svarer for lederartikkelen.

Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

6 av 10 Oslo-ungdommer mener det er krig mellom islam og Vesten», lyder tittelen på en Aftenposten-sak onsdag denne uka. Den baserer seg på det avisa beskriver som en unik undersøkelse utført av forskere ved NOVA (Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring), som har studert svarene til 8500 ungdommer fra Oslo i alderen 16- 19 år.

Men hva forteller egentlig undersøkelsen om ungdommenes tanker om forholdet mellom Vesten og islam? Svært lite. Som samfunnsdebattant Kjetil Rolness påpeker på sin Facebook-side bør en undersøkelse som ønsker å gå inn i en så vanskelig og komplisert problemstilling, forsøke å ha et høyere presisjonsnivå. «Vesten i krig med islam» kan bety alt fra «Vesten bomber IS i Syria» til at «islam invaderer oss». Så omfattende som debatten er om disse spørsmålene, bør det være mulig å lete etter mer presise svar enn det NOVA gjør. Hvis målet var å fortelle oss hvor mange som har urovekkende forestillinger om konfliktnivået i samfunnet vårt, er resultatet tilnærmet verdiløst.

Problemet med slike undersøkelser er ikke bare at de gir dårlige svar, de gir også følgefeil i samfunnsdebatten. Da Arbeiderpartiets partileder Jonas Gahr Støre snakket om asyl- og integreringspolitikk under partiets halvårlige pressekonferanse i går, refererte han til undersøkelsen og artikkelen i Aftenposten.

I en oppfølgerartikkel i samme avis i går, sier Unge Høyre-leder Kristian Tonning Riise at «narrativet om at Vesten og islam er i krig er problematisk». Han kaller det en slags Donald Trump-logikk, som hatpredikanter på begge sider ønsker. «Vi løper ekstremistenes ærend hvis vi ikke lager et klart skille mellom islam og radikal islamisme», sier han. Akkurat den samme anklagen kan rettes mot NOVA.

Hele 20 prosent svarer «vet ikke» på spørsmålet i undersøkelsen. Det tyder på at det er vanskelig å ta stilling til. En av NOVA-forskerne, Viggo Vestel, påpeker selv dette i et intervju med Aftenposten. Men skjønner åpenbart ikke hvorfor:

«Jeg tror mye av dette går på følelsen av hvordan verden har blitt. Da er det lett å miste presisjonen», sier Vestel om hvorfor så mange svarer at det er en krig.

Vestel kan jo begynne med å øke presisjonen i sine egne spørsmål, eventuelt velge en kvalitativ metode, som kan gi mer interessante svar.