Staten sponser tiggerovernatting med over seks millioner

Røde kors og Kirkens bymisjon får mesteparten av pengene fra Regjeringens «tiggerpakke». Oslo kommunes søknad om penger til vakthold ble avslått.

Luminita Marin er en av dem som så langt har benyttet seg av overnattingstilbudet til Røde kors og Kirkens bymisjon. Nå får prosjektet tilsammen nesten fem millioner kroner fra Regjeringens «tiggerpakke». Jan T. Espedal

5. juli 2013

Tiggere i Oslo, Bergen, Stavanger, Trondheim, Tromsø, Kristiansand, Porsgrunn og Skien kan nyte godt av de ti millionene Regjeringen har bevilget til humanitære tiltak

Størstedelen av pengene går til overnattingstilbud i regi av Kirkens bymisjon og Røde kors. Frelsesarmeen får 1,8 millioner kroner til sanitær— og mattiltak, mens flere mindre rådgivningstiltak får i underkant av en million i støtte.

- Vårt siktemål med dette er å bedre den humanitære situasjonen til folk som sover under broer og under lignende forhold. Vi har lagt vekt på hvordan søkerne har beskrevet sine tiltak med tanke på dette, sier statssekretær Pål Lønseth (Ap) i Justisdepartementet.

Regjeringen har også vurdert hvordan de ulike tiltakene (se faktaboks) utfyller hverandre.

— Spesielt i Oslo, der utfordringene er størst og flesteparten av pengene går, er sammensetningen av tiltak viktig, sier Lønseth.

Kan bli fast ordning

Aftenposten har tidligere skrevet om overnattingstilbudet i regi av Kirkens bymisjon og Røde kors, som

Les også ble fullbooket i løpet av noen dager

. Regjeringen bevilger fire millioner kroner til tilbudet, men gir også penger til å fortsette tilbudet også etter 15. oktober, som er prosjektets første periode.

— Dette begynner å ligne et permanent overnattingstilbud for fattige tilreisende?

— Vi får løpende vurdere dette fremover. Men vi tror ikke dette behovet vil være helt borte i oktober. Da nærmer det seg vinteren også, og situasjonen kan bli mer prekær med tanke på overnatting, sier Lønseth.

- Kommer dere til å utlyse midler til slike tiltak også for neste år?

— Det kan være aktuelt, men dette må vi komme tilbake til, sier Lønseth.

Kommunen fikk avslag

Assisterende generalsekretær Johannes Hegglund i Kirkens bymisjon er fornøyd med tildelingen, selv om det er én million mindre enn det de søkte om.

— Tildelingen gir oss muligheten til å gjennomføre planene. Vi er allerede i gang i Tøyenkirken, og vil etter planen utvide tilbudet til også å gjelde ett annet lokale, sier Hegglund.

- Blir dette et permanent tilbud?

— Det er for tidlig å si. Vi planlegger et mindre tilbud i et mindre format til høsten, og ser primært etter andre lokaler, sier Hegglund.

Bare to av de i alt 19 søknadene får avslag av Regjeringen. Det gjelder en søknad fra en interesseorganisasjon for romfolk i Trondheim, samt Oslo kommunes søknad om midler til vakthold i området rundt botanisk hage.

Pål Lønseth har tidligere sagt at kommunens søknad ikke er i tråd med hva disse pengene er tenkt å skulle gå til.

- Situasjonen har roet seg

Statssekretæren mener flere tiltak har gjort at konfliktnivået rundt tilreisende tiggere har roet seg.

Statssekretær Pål Lønseth (Ap). Grundseth Dag W

— Vi har vært tydelige på at vi kommer til å slå ned på lovbrudd, vi har endret utvisningsreglene, sagt at tigging er uønsket, gitt kommunene mulighet til å innføre tiggefrie soner. Vi har også vært tydelige på at situasjonen må løses i hjemlandet, samtidig som vi må lette situasjonen til dem som er her. Dette i kombinasjon tror vi har roet situasjonen, sier Lønseth.Han viser til situasjonen i fjor sommer, da romfolkets tilstedeværelse,

Les også spesielt på et grustak på Årvoll,

skapte enorm debatt, med

Les også til dels svært sterk språkbruk

.

— Vi ser ikke den type konflikter nå som vi så i fjor sommer, og det er jeg veldig fornøyd med, sier Lønseth.

Øker strafferammen

Politiet har tidligere uttrykt stor frustrasjon over at straffedømte EØS-borgere så lett kan vende tilbake til Norge.

- Vi leverte rett før sommerferien et lovforslag om at strafferammen for å bryte innreiseforbudet skal heves kraftig. Det er en veldig tydelig markering av at vi forstår politiets store utfordring på dette feltet, sier Lønseth.

Han medgir likevel at det er begrenset hvilke verktøy Regjeringen har når det gjelder håndheving.

— Vi er med i Schengen, og det er ikke lov med systematiske grensekontroller. Men vi må se om det er mulig å bedre utlendingskontrollen internt i Norge, sier Lønseth, som imidlertid ikke har noen konkrete tiltak på trappene.