Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Professor David Nutt mener den syntetiske drikken Alcosynth - som er under utvikling i England - vil gi alkoholens ønskede effekter, som mindre sosiale hemninger, men uten sykdomsfølelsen folk opplever dagen derpå. Den syntetiske alkoholen vil også sette en grense for grad av beruselse, hvor videre inntak ikke vil ha effekt.

KRYSTALLKLAR: Professor David Nutt har tidligere vært rusrådgiver for den engelske regjeringen - og mener å ha funnet oppskriften på hvordan man blir kvitt problemet med alkohol. Foto: NTB Scanpix Vis mer

- Innen ti til 20 år vil vestlige samfunn kun drikke alkohol ved sjeldne anledninger, sier han til IBTimes UK.

Nutt - som tidligere har jobbet som rusrådgiver for den britiske regjeringen - tror også syntetisk alkohol vil kunne fjerne de skadelige bivirkningene alkohol har på hjertet, lever, blodårer og hjerne. Målgruppen vil være helsebevisste voksne mellom 18 og 25 år.

Alcosynth er ikke ment for å hjelpe alkoholikere, men skal forhindre at fremtidige generasjoner utvikler avhengighetsproblemer.

Dødsfall som følge av alkohol I 2016 døde 336 mennesker relatert til alkohol i Norge. Dette inkluderer årsaker som fysiske og psykiske sykdommer, selvmord, forgiftninger og andre alkoholrelaterte skader.

Tallet er en nedgang fra 2015 hvor 352 mennesker mistet livet, men har likevel holdt seg relativt stabilt de siste fem årene.

På verdensbasis er alkohol årsaken til 3.3 millioner dødsfall hvert år. Kilder: Fhi.no, WHO.int

- Det kan forandre kulturen. Dersom det er mindre fyll vil det bli mindre vold, oppkast og utriveligheter i gatene. Alkohol dreper flere enn malaria, meningitt, tuberkulose og denguefeber tilsammen. Hadde det ikke vært fantastisk å erstatte alkohol med noe nesten ingen døde av? reflekterer Nutt.

Vil ikke unngå ulykker

Jørg Mørland, fagdirektør på Folkehelseinstituttet, er skeptisk til Alcosynth. Han anerkjenner Nutt som en etablert forsker, og tror det kan være mulig å lage et rusmiddel som ikke gir organskade. Han tror derimot man ikke kan unngå avhengighet, og akutte ulykker knyttet til rus.

- Nevrobiologisk vil de samme reaksjonene i hjernen som gjør oss lettere til sinns være knyttet til andre virkninger i hjernen som svekker feilkontroll og gir kritikkløshet og impulsivitet. Jeg tror det vil være vanskelig å skille disse virkningene fra de positive.

SKEPTISK: Jørg Mørland ved Folkehelseinstituttet. Foto: Fhi Vis mer

Når det gjelder Nutts løfte om en bakfullfri rus, påpeker Mørland at det er et problem at forskning ennå ikke vet hvorfor man føler seg dårlig dagen derpå.

- Hvis bakrus er en konsekvens av motreaksjoner hjernen setter i gang ved en langvarig rus, så vil en del av virkningene være vanskelig å bli kvitt uansett hva slags stoff det dreier seg om. En del av plagene som ledsager bakrus som lavt væskeinntak, eller enkelte stoffer alkoholen omdannes til, vil man kanskje kunne unngå.

Slik virker alkoholen Alkohol passerer blod-hjernebarrieren, og kan derfor påvirke hjernen og sentralnervesystemet.



Alkohol gir en rekke rusvirkninger, blant annet hevet stemningsleie, redusert kritisk sans, økt impulsivitet og økt risikovillighet.



Etter store alkoholinntak kan man få betydelige plager dagen etter. Hodepine, generell uvelhetsfølelse, nedstemthet, kvalme og brekninger er typisk.



Langvarig høyt alkoholforbruk øker risikoen for utvikling av sykdommer i hjernen og nervesystemet, leversykdommer, betennelse i bukspyttkjertelen, høyt blodtrykk, hjerneslag, enkelte former for kreft, samt hjertearytmier.



Alkoholinntak kan også hemme immunforsvaret slik at man blir mer mottakelig for infeksjoner. • Alkoholinntak kan påvirke nivået av flere hormoner.



Etter lengre tids drikking kan det oppstå toleranse, som kan være ledsaget av akutte abstinenssymptomer dersom drikkingen avsluttes brått. Kilde: Fhi.no

- Må være svært potent

AVVENTENDE: Asle Enger ved Oslo Universitetssykehus. Foto: OIS Vis mer

Asle Enger, medisinskfaglig rådgiver ved rus og avhengighetsavdelingen ved Oslo Universitetssykehus, er også skeptisk til Nutts syntetiske alkohol. Han påpeker at dersom «Alcosynth» skal være et rusmiddel som gjør en sosial og hyggelig, må det likevel være et svært potent stoff for at det skal kunne gå gjennom blod-hjernebarrieren.

- Da vil det dannes reseptorer i hjernen, slik som ved alkohol. Etterhvert som man ruser seg mer, vil kroppen like det, og danne flere reseptorer. Dette vil gi den samme avhengighetsskapende virkningen som alkohol. Jeg ville bli veldig overrasket hvis stoffet ikke er avhengighetsskapende eller har andre negative effekter.

Enger er enig i at det hadde vært fint med et middel som kunne erstatte alkohol, men er bekymret for at alternativet vil vise seg å føre til fysisk avhengighet og en eller annen ugunstig langtidsbivirkning. Han poengterer at heroin ble først lansert som komplett bivirkningsfritt.

Nutt hevder også at Alcosynth vil kunne erstatte alkohol i den vestlige verden. Denne påstanden har Enger liten tro på.

- Rusmidler er svært kulturelt forankret. Jeg er ikke overbevist om dette stoffet skal utkonkurrere øl i England, vin i Frankrike eller sprit i Skandinavia.

Forsterker følelser

Alkovettorganisasjonen Av og Til er positive, men avventende til professorens syntetiske alkohol.

- Er det virkelig slik at den syntetiske alkoholen bare vil gi de positive sidene, er jo det fantastisk. Alkohol har absolutt noen gode sider, sier Marte Sletten, rådgiver i Av og Til.

MÅ SE AN: Marte Slettev fra alkovettorganisasjonen Av og Til. Vis mer

Foruten fyllesyke, risiko for avhengighet og helseskadene sier Sletten at alkohol også forsterker eksisterende følelser.

- Enkelte blir kranglete, hissige eller i verste fall voldelige i fylla. Dette er effekter det ikke er klart om den syntetiske alkoholen vil gjøre noe med.