KRITISK TIL NETTLEIEN: Tidligere avdelingsdirektør ved Olje- og energidepartementet synes nettleien er alt for høy. Han forstår at strømkunder er frustrerte.

Tidligere olje-topp raser mot nettselskapene: - Burde ikke få ta utbytte

Strømprisene i Norge har i løpet av 2018 og starten av 2019 nådd et historisk høyt nivå. Nettselskapene må ta deler av skylden, skal man tro Svein Roar Brunborg.

8. februar 2019

Artikkelen er over ett år gammel

– Min vurdering er at strømkundene har god grunn til å være misfornøyde med dagens strømkostnader. De siste årene har mange strømkunder irritert seg over at nettleien vi betaler i tillegg til strømmen er nesten like stor som strømprisen, sier Svein Roar Brunborg, tidligere avdelingsdirektør ved Olje- og energidepartementet, til VG.

les også Mener Erna ikke tar økte strømpriser på alvor: – Prøver å forskjønne situasjonen

– Skal gi lavest mulig kostnad for samfunnet

Brunborg var en av de som jobbet med energiloven, som skulle sikre at kraftsystemet ble utviklet kostnadsgunstig og miljøvennlig.

Men strømkunder betaler ifølge Brunborg alle kostnader i det lokale strømnettet. Både nye anlegg, og avskrivningene som skjer i årene etterpå for å sikre penger til restaurering og bygging av nytt anlegg når anlegget er gammelt og slitt, betales av lokalbefolkningen.

Det er måten dette skjer på som han mener er sterkt urettferdig.

– Det lokale nettselskapet skal ikke betale utbytte til seg selv. All innbetaling av nettleie skal brukes til å oppnå nettets formål som er investeringer, drift og vedlikehold som gir lavest mulig kostnad for samfunnet, sier han.

les også Forbrukerrådet advarer: Slik lokkes strømkunder i prisfelle

– Mange nettselskap betaler utbytte til sine eiere istedenfor å senke nettleien. Nettselskapene kan ikke ta utbytte for kapital som kundene har betalt inn.

Blant selskapene han trekker fram er Hafslund, som dekker Oslo og mange kommuner i området rundt. Ifølge Brunborg har de tatt ut store utbytter, blant annet i 2017.

Den tidligere avdelingsdirektøren beskriver norsk natur som en ressurs som bidrar til lave strømutgifter. Høye fjell med store fosser gir ifølge ham gode muligheter for billig strøm.

– Lav kostnad for norsk vannkraft skal komme det norske samfunnet til gode, både næringsliv og husholdninger.

Mener Statnett bygger ut for heve strømprisene

Han peker på at Stortinget i 2012 vedtok at Norge skal forplikte seg til å investere mer i fornybar kraftproduksjon enn man behøver selv. Dette betaler også norske strømkunder for gjennom grønne sertifikater.

– Men norske strømkunder får fortsatt ikke eierandel i disse anleggene.

Han påstår at Statnett har bygget nye kabler til utlandet og forsterket sentralnettet for å unngå at nye vind- og vannkraftverk skal senke strømprisen. I tillegg forklarer han at EU-direktiver setter en øvre grense for hva kraftselskapene må betale for sin bruk av sentralnettet, noe som gjør at strømkundene må ta en større del av kaka.

– Fordelingen av sentralnettets faste kostnader mellom sentralnettets ulike brukergrupper har endret seg betydelig siden energiloven ble innført. På begynnelsen av 90-tallet betalte strømkundene 40 prosent av kostnadene, i dag har denne andelen økt til 70 prosent og antas å øke ytterligere i årene fremover, skriver han.

Brunborg mener løsningen på problemet er enkel:

– Det bør vurderes om strømkundene skal eie sitt lokale strømnett.

Det tror han ville gjort investeringene i strømnettet riktigere i forhold til utgiftene i strømnettet.

– Da vil strømkundene også kunne delta med en tydelig stemme både i den offentlige debatten og i en dialog med departementer og direktorater som legger grunnlaget for regjeringens og stortingets beslutninger.

UENIG: Tore Langset mener nettselskaper må få ta utbytte for å sikre vilje til å investere i strømnettet. Foto: Stig Storheil

– Eierne legger ut for investeringene

Tore Langset, seksjonssjef i NVE, mener det ikke strider mot intensjonene i energiloven at nettselskaper kan ta ut utbytte.

– Det står i forarbeidene til loven at nettvirksomhet burde være organisert som vanlige aksjeselskaper og drives med normal avkastning, det vil si overskudd.

Selskapene reduserer normalt utbyttet hvis de må investere mye, forklarer han. Da brukes overskuddet som ny egenkapital, som igjen brukes til investeringer. Langset mener man må se på nettselskapene som vanlige aksjeselskaper.

Han påpeker at mange nettselskap er eid av kommuner og fylkeskommuner. Blant annet trekker Langset fram Hafslund, som eies av Oslo kommune.

- Sånn sett kan du si at Oslos innbyggere er forsynt med strøm fra et selskap som kommunen eier selv.

At det kan tas ut utbytte gjør at noen er villige til å skyte inn egne penger til investeringer i nettvirksomhet mener Langset. Han forklarer at hvis dette ikke var mulig, ville man ikke kunne finansiere investeringene i strømnettet. Det er rimelig at de som stiller opp med kapital får betalt for dette, synes seksjonssjefen.

- Eierne av selskapet må legge ut for investeringene. Så betaler kundene i ettertid.

– Investeringer som kommer kundene til gode

I en e-post til VG skriver administrerende direktør i Hafslund Nett, Kristin Lian, at de gjør store investeringer på over én milliard årlig for å sikre sikkert strømnett.

– Dette er investeringer som kommer kundene til gode, ikke bare gjennom sikker infrastruktur på kort sikt, men som også tilrettelegger for at kundene kan få en lavere strømregning på lengre sikt.

Hun påpeker også at nettselskapene krever inn de statlige avgiftene.

– I 2019 er avgiftene 1 øre per kilowattimer (kWh) i Enova-avgift, 15,83 øre per kWh i Elavgift og 25 prosent i merverdiavgift. Til sammen utgjør dette mer enn halvparten av nettleien for en kunde som bruker 20 000 kWh per år.

Lian skylder videre på de nye AMS-målerne. Dette er nye strømmålere som har blitt innført den siste tiden.

– Dette skal betales ved økning i fastleddet i nettleien på 17,50 kroner per måned. Installasjon av AMS-målere er et viktig bidrag til effektiv nettdrift og lavere investeringer i framtiden.

I tillegg trekker hun frem at Statnett har forsterket det nasjonale nettet i høyere tempo enn tidligere, og at elavgiften har økt de siste årene.

- Nettvirksomheten er strengt regulert av NVE som fastsetter hva selskapet kan ta i inntekter. Hafslund Nett AS er Norges mest effektive nettselskap med et moderne og driftssikkert nett, og Norges laveste nettleie. Det er ingen begrensninger i regelverket som hindrer at eier tar utbytte fra norske nettselskap. Det er derfor naturlig for Oslo kommune som langsiktig og profesjonell eier å ta ut deler av overskuddet fra Hafslund Nett sånn som staten og andre fylkeskommuner gjør, sier finansbyråd Robert Steen i Oslo.

Dette gjør vi og andre kommuner for å bygge ut velferden i Norge. Vi bruker pengene til blant annet å bygge skoler, barnehager og sykehjem som kommer alle innbyggerne til gode, sier Steen.

For regnskapsåret 2017 tok Oslo kommune ut 335 mill fra Hafslund Nett(før sammenslåingen av HafslundE-CO) som var litt over 50 prosent av resultat etter skatt, opplyser Steen.

– Statnett har bygget ut og forsterket sentralnettet for å sikre at vi har strøm i hele landet. Til alle døgnets tider og hele året. Før var det ikke slik, da var det risiko for rasjonering når tilsiget til kraftverkene var lavt eller i perioder med streng kulde og høyt forbruk. Samtidig har dette arbeidet også sikret strøm til ny industrivirksomhet og strøm fra ny kraftproduksjon, sier olje- og energiminister Kjell-Børge Freiberg.

– Vannkraften er, ved siden av olje og gassvirksomheten den hardest beskattede næringen i landet. Når det gjelder elsertifikatordningen, besluttet regjeringen i 2016 at denne ikke skulle videreføres. Dette gjorde man av hensyn til strømkundene og fordi fornybarmålsettingene var nådd. Vi har hatt kraftforbindelser med våre naboland i over 50 år. Det har bidratt til økt forsyningssikkerhet og færre pristopper, sier Freiberg.

Publisert: 08.02.19 kl. 19:37

Mer om Strømpriser