– Det er få eksempler på kvinner i skarpe oppdrag, rent historisk, og med gode grunner, sa oberstløytnant Harald Høiback på Dagsnytt 18 onsdag.

Likevel er det å trene kvinner til skarpe oppdrag hovedgrunnen til at en kvinnelig elitetropp ble opprettet på Rena for fire år siden.

Etter neste kull med jegere, er framtida til troppen usikker.

I en fersk evalueringsrapport fra Forsvaret forskningsinstitutt konkluderer forskerne med at troppen bør leve videre, og gjøres om til et permanent tiltak.

– Spesialavdelingene har behov for godt trente kvinner til oppdrag i utlandet. Jegertroppen kan tilby den utdanningen de trenger, sier FFI-forsker Nina Rones, som er medforfatter av evalueringen.

NRK fulgte ett av kullene i jegertroppen i dokumentarserien «Jenter for Norge».

I dokumentarserien "Jenter for Norge" fulgte NRK et kull i jegertroppen gjennom opptreningsåret. Du trenger javascript for å se video. I dokumentarserien "Jenter for Norge" fulgte NRK et kull i jegertroppen gjennom opptreningsåret.

Jevner ut stereotypiene

Ifølge forskerne er det lett for at det oppstår en kjønnsdeling i hvem som gjør hvilke oppgaver, når kvinner og menn tjenestegjør sammen.

De kvinnelige soldatene tar gjerne ledelsen i sanitetsoppgaver og innetjeneste, mens mennene setter seg i førersetet når det kommer til kjøretøy og våpen.

Forsker ved Forsvarets forskningsinstitutt, Nina Rones, mener kjønnsdelte elitetropper har utjevnet kjønnsstereotypiene i Forsvaret Foto: Kristin Granbo / NRK

– Når vi har en elitetropp med bare kvinner, får de mulighet til å lære seg de «maskuline» hardcore militære oppgavene uten å bli overkjørt av menn. Og de blir tvunget til å ta ansvar for «manneoppgavene» selv, sier Rones.

Hun sier de har sett at kjønnsdelingen også førte til en konkurranse mellom elitetroppene, som førte til en kvalitetsheving i arbeidet. I tillegg til et behov for kvinner til i skarpe oppdrag, peker hun på to hovedårsaker til at troppen bør leve videre.

– Forsvaret trenger også kvinnelige rollemodeller. I tillegg kan en videreføring føre til en utjevning av det stereotype kjønnsrollemønsteret vi har sett i enheter der kvinner og menn har tjenestegjort sammen, sier hun.

Ifølge evalueringen er en av utfordringene at ingen kvinner hittil har klart opptaket til å bli spesialjeger. Spesialjegeren er en naturlig vei videre i Forsvaret for mange ambisiøse soldater etter førstegangstjenesten.

I fjor var det hele tiden krav du måtte bestå, og da føler jeg at du må hele tiden tilstrebe å være på topp. Men nå føler jeg at det er litt slapt Kvinnelig jeger i videre tjeneste i Forsvaret

– Stor interesse for troppen i USA

Oberstløytnant Frode Kristoffersen leder Forsvarets spesialkommando (FSK). Foto: Peder Torp Mathisen / Forsvarets Mediesenter / Forsvaret

Frode Kristoffersen var leder for avdelinga som huser jegertroppen, Forsvarets spesialkommando (FSK) fram til mai i år. Kristoffersen sier til NRK at han kjenner seg igjen i evalueringen.

Han peker på tre årsaker til at han mener troppen bør videreføres. Den ene er muligheten for å trene kvinnelige soldater til operasjoner.

– Videre gir troppen Forsvaret erfaring med hvor gode kvinner i førstegangstjeneste kan bli med tilpasset opplegg. De er en unik ressurs for Forsvaret, og de er forbilder for mange kvinnelige soldater, sier Kristoffersen

For tiden er Kristoffersen på militær utdanning i USA. Ifølge ham er det stor interesse for troppen der.

– Jeg har fått henvendelser fra tre militære institusjoner her, uten å ha trukket fram troppen selv. Det er oppsiktsvekkende, sier han.

Troppen ble opprettet som et femårig prosjekt, og er ifølge Forsvarsdepartementet inne i sitt fjerde år.