Mandag ble de nye læreplanene med mål om å gjøre undervisningen mer relevant for fremtidens elever, lansert.

Dette skal læreplanene fokusere på:

Demokrati og medborgerskap

Bærekraftig utvikling

Folkehelse og livsmestring

De over 40 nye læreplanene gjelder fag i grunnskolen og fellesfagene i videregående, og skal tas i bruk fra skolestart neste høst.

Kunnskaps- og integreringsminister Jan Tore Sanner (H) la fram læreplanene på Smestad skole i Oslo klokken 10, mandag.

– Denne dagen er det mange som har ventet på. Vi skal ruste elevene for arbeidslivet, men også for selve livet, åpnet Sanner.

Fakta om nye læreplaner i skolen Ekspandér faktaboks Dagens fag og timetall videreføres, og det skal fortsatt være kompetansemål i lærerplanene.

De fem grunnleggende ferdighetene lesing, skriving, regning, muntlige og digitale ferdigheter videreføres og tydeliggjøres.

De nye lærerplanene skal gi elever og lærere mer tid til fordypning, slik at elevene forstår stoffet og kan bruke det de har lært i andre sammenhenger.

Læreplanene skal være relevante og fremtidsrettede, og elevene skal utvikle kunnskaper, ferdigheter, verdier og holdninger som har betydning for dem selv og samfunnet.

De nye læreplanene vil bli tatt i bruk i skolen høsten 2020. Første kull med elever som får de nye læreplanene fra 1. klasse, går ut av grunnskolen våren 2033. (Kilde: NTB, Kunnskapsdepartementet)

Fjerner karakter i sidemål: – Senker statusen til nynorsk

Kunnskapsministeren mener de nye læreplanene vil tilrettelegge bedre for fordypning. Det blir blant annet færre kompetansemål og fjerning av sidemålkarakterer.

I halvårsvurderingene til 8. og 9. trinn og vg1 og vg2, skal læreren nå kun gi én karakter i norsk muntlig og én i norsk skriftlig.

Halvårsvurderingen i norsk skriftlig skal imidlertid gis ut fra elevenes skrivekompetanse i både hovedmål og sidemål.

Regjeringen skriver at hensikten med endringen er å tilrettelegge for en mer helhetlig skriveopplæring, og for å gi elever og lærere mulighet til å jobbe grundigere med tekstene elevene skriver.

– Regjeringen senker statusen til nynorskfaget, sier lederen for Noregs Mållag, Magne Aasbrenn.

Han mener regjeringen bryter med egne intensjoner.

KRITISK: Lederen for Noregs Mållag, Magne Aasbrenn, er skeptisk til regjeringens fjerning av karakterer i sidemål. Foto: Noregs Mållag

– Regjeringen kommer nå, bare måneder etter at de lanserte en offensiv språklov, med en læreplan som bryter med sine egne intensjoner i språkpolitikken, sier Aasbrenn til NRK.

Han mener den nye læreplanen vil senke kompetansen i nynorsk som sidemål i samfunnet, og øke språkskiftet fra nynorsk til bokmål på videregående.

– Heldigvis skal elevene fremdeles ha halvårskarakter og standpunktkarakter i sidemål i 10. klasse og vg3. Det er også bra at elevene skal begynne skriveopplæring i sidemål tidligere enn før, presiserer Aasbrenn.

Norsk Målungdom er også kritisk til den nye lærerplanen i norsk.

– Det er nødvendig å kunne dokumentere kompetansen elevene har i både hovedmål og sidemål. Å beholde karakteren er i tillegg viktig for at lærere og elever skal prioritere sidemålet, sier leder i Norsk Målungdom, Gunnhild Skjold.

– Elever skal få gå mer i dybden

I mars sa kunnskapsministeren at de nye læreplanene ville bli den største endringen av skolens innhold siden Kunnskapsløftet i 2006

– Både Facebook og den første iPhonen kom etter at Kunnskapsløftet ble innført i 2006, sa Sanner mandag.

PRIORITERE: Kunnskapsminister Jan Tore Sanner har fått inn 14.000 innspill til ny læreplan. I dag lanseres den. Foto: Heiko Junge / NTB scanpix

– Generelt skal fagene bli mer utforskende og praktiske. Læreplanene endres ikke bare fordi samfunnet har endret seg, vi har fått tydelige tilbakemeldinger om at læreplanene er for omfattende, og da blir det ikke tid til å gå i dybden.

Det er Elevorganisasjonen fornøyd med.

FORNØYD: Lederen av Elevorganisasjonen er fornøyd med at de har blitt hørt på å få færre kompetansemål. Foto: Sølve Rydland / NRK

– Det at det blir færre kompetansemål er vi veldig fornøyd med. Vi vet at skolen i dag er kilde til mye press og stress mye fordi det er så utrolig mye man skal igjennom, så det håper vi nå blir bedre, sier leder for Elevorganisasjonen, Alida de Lange D'Agostino.

Kunnskapsministeren sier at holdninger, verdier, grensesetting og kjønn også skal tydeligere inn i skolen i forbindelse med fagfornyelsen.

Lærernes kompetanse på seksuell trakassering skal også økes, og temaet skal inn som et eget spørsmål i de årlige elevundersøkelsene.