Opposisjonen delt om bruk av hemmelig overvåking-bevis

Det er «som vanlig» når Stortinget skal vurdere saker om politimetoder: Venstre mot resten.

Politiet og påtalemyndigheten har blitt hørt på av Regjeringen, og vil også trolig få støtte fra Stortinget i saken om bevis etter hemmelig overvåking. Kyrre Lien/NTB Scanpix

7. juni 2013

Aftenpostenfortalte torsdag nyheten om at Regjeringen vil lempe på beviskravene etter at politiet har brukt skjult overvåking. Høyre-politiker og forsvarsadvokat John Christian Elden kalte forslaget uholdbart.

Forslaget lar politiet få lov til å bruke overskuddsinformasjon fra hemmelig overvåking som bevis i en rettssak. I dag er det bare overskuddsinformasjon som gjelder svært alvorlig kriminalitet som kan brukes som bevis. Mens for eksempel informasjon om grovt tyveri ikke kan brukes i en rettssak om det kommer fra hemmelig overvåking.

Dette vil nå Regjeringen endre på slik at det ikke lenger er noen hovedregel om at det skal være en grense på 10 år i fengsel som strafferamme for bruk av overskuddsinformasjon etter skjult overvåking.

— Viktig at det ikke er fritt frem

En enstemmig justiskomité støttet forslaget fra Regjeringen torsdag ettermiddag. Det inkluderer også Eldens parti Høyre.

— Vi har hatt en grundig debatt i stortingsgruppen om dette, og i vår gruppe var det klar støtte til at man skal kunne domfelle folk for de tingene politiet har beviser for. Det var også viktig for oss at det ikke er fritt frem, men at det er begrensninger for politiet i bruken, sier Andre Oktay Dahl (H).

Les også Gir politiet lov til å bruke flere bevis fra hemmelig overvåking

Også det andre store opposisjonspartiet, Frp, støtter regjeringen i denne saken. — Hvorfor ikke?, spør Hans Frode Asmyhr tilbake, på spørsmålet om hvorfor de støtter forslaget.

Etter å ha blitt spurt på nytt legger han til:

— Vi mener at politiet må kunne bruke det de sitter på. Det er ikke noe poeng i å verne kriminelle.

Alle partiene utenom Venstre og KrF sitter i justiskomiteen.

- Grunnlovsstridig?

Venstre er som flere andre ganger - en ensom svale i opposisjon til nye metoder for politiet.

- Å åpne fritt for at en kan bruke all informasjon i en hvilken som helst sammenheng - jeg lurer på om det er grunnlovsstridig, sier partileder Trine Skei Grande.

Hun viser til at dette også vil gjelde personer som i utgangspunktet ikke er under overvåking, men som for eksempel ringer til noen som er under overvåking.

— Dette er et ganske grovt overtramp. Det er for n'te gang at personvernet taper i en sak.

Mener kritikken bommer

Jan Bøhler (Ap) som er saksordfører for saken, mener Skei Grandes kritikk bommer.

- Hovedhensikten er å bekjempe kriminaliteten best mulig. Vi opprettholder rettsstaten ved å sørge for at kriminelle forhold blir oppklart. Men det er ikke sånn at det er fritt frem. De som kritiserer forslaget legger for lite vekt på begrensningene vi har satt, mener han.

Les også Vil at svensk overvåkning av nordmenn granskes

Han sier for eksempel at det vil være helt uaktuelt for politiet å etterforske fartsovertredelser på bakgrunn av overskuddsinformasjon fra skjult overvåking.— Det skal ikke være et uforholdsmessig inngrep, det skal være et alvorlig forhold, bare statsadvokaten kan ta ut tiltale og i etterkant skal det fremgå av bevisoppgaven om det var overskuddsinformasjon, ramser Bøhler opp.

Jenny Klinge fra Senterpartiet peker også på at det kan være etisk problematisk at politiet ikke får lov til å bevise kriminalitet, som de faktisk sitter med bevis for.

— Men vi forutsetter selvsagt at politiet ikke følger opp fillesaker som kommer opp som overskuddsinfo, legger Klinge til.

Justisdepartementet begrunner sitt forslag med at dagens forbud mot overskuddsinformasjon «harmonerer dårlig med politiets generelle plikt til å forebygge og oppklare straffbare handlinger».

Pirater mot overvåking

Det relativt nystartede Piratpartiet, som har anti-overvåking som en av sine kjernesaker, melder seg også på i debatten.

LES OGSÅ:

Les også Først i 2015 skal din e-post- og telefoninfo lagres

— I en rettsstat er det begrensninger på hva politiet kan gjøre for at folk skal ha en opplevd frihet. Den friheten er veldig viktig og da må vi akseptere at uønskede handlinger skal skje. Og med denne saken beveger vi oss bort fra idealet til rettsstaten - om at man er uskyldig til det motsatte er bevist, mener Øystein Jacobsen, partileder i Piratpartiet.

Men, etter all sannsynlighet, vil Stortinget vedta lovendringene om bevisbruk etter hemmelig overvåking neste uke.

Trine Skei Grande, partileder i Venstre, er ikke enig med sine mulige regjeringspartnere Høyre og Frp i saken om hemmelig overvåking og bevis. Cornelis Poppe/NTB Scanpix

Andre Oktay Dahl er verken enig med Skei Grande eller partifelle John Christian Elden og støtter forslaget fra regjeringen. Stian Lysberg Solum/NTB Scanpix

Fakta Hemmelig overvåking Politiet og PST har de siste ti årene fått økte fullmakter til kommunikasjonskontroll.Hovedregelen for at noen kan bli utsatt for hemmelig avlytting, er at de er mistenkt med skjellig grunn for en forbrytelse som kan føre til 10 år i fengsel eller mer.7 av 10 avlyttingssaker gjelder narkotikakriminalitet.De fleste andre avlyttingssakene gjelder drap, organisert kriminalitet, seksuelle overgrep, grov korrupsjon og innsidehandel, samt terroretterforskning.I om lag halvparten av avlyttingssakene fører kommunikasjonskontrollen til konkrete resultater i form av pågripelse, beslag eller viktig informasjon, ifølge politiet selv.Eksempler på hemmelig overvåking politiet kan bruke er telefonavlytting, romavlytting, skjult fjernsynsovervåking, skjult overvåking av datamaskiner eller teknisk sporing ved hjelp av GPS. Vis mer

Fakta Slik er det i andre land Danmark: Politiet kan bruke overskuddsinformasjon i retten dersom forbrytelsen i seg selv kunne danne grunnlag for inngrepet.Sverige: Ingen begrensinger for bruk av overskuddsinformasjon som bevis.Finland: Per i dag ingen regler som regulerer dette, men ny lov som trer i kraft i 2014 gjør at reglene blir omtrent som i Danmark.Kilde: Justisdepartementet Vis mer