Summen er fem milliarder. Dette er det staten hvert år bruker på å betale fastlegene gjennom Helfo-systemet. Men pengene fordeles svært ulikt. Det viser datakjøringer NRK Brennpunkt har gjort av 90 millioner ulike legeregninger.

Hver gang du går til fastlegen, sender han inn regning til staten for ulike oppgaver han har utført. Blodprøve, reseptskriving, en føflekk som skal fjernes. Alt har sin pris.

Men forskjellene er betydelige når man sammenligner de ulike fastlegene og ser på hvem som sender inn flest regninger og får ut mest penger fra Helfo.

Den korte versjonen er som følger:

Tre fjerdedeler av fastlegene mottar halvparten av Helfo-milliardene. Den andre halvparten går til den siste fjeredelen leger.

Og blant disse igjen er det noen som utmerker seg.

100 timersuke

En av dem som utmerker seg med høy takstbruk, er en vi kaller Hordaland-legen.

I 2016 fikk Hordaland-legen nesten 3 millioner kroner mer utbetalt fra staten, enn en gjennomsnittlig fastlege. Foto: Grafikk: NRK

I 2016 toppet han statistikken over utbetalinger fra Helfo. Totalt tok han ut nesten 3,6 millioner. Nestemann på lista lå 250.000 under dette.

Hvis vi ser på snittutbetalingene til fastlegene dette året, må vi gjøre et sprang på nesten tre millioner: Da er tallet 686.400 kroner.

Hordaland-legen tilhører en spesiell gruppe fastleger i Norge som ser ut til å jobbe veldig mye, og som fakturerer mye.

– Min arbeidstid dreier seg om omtrent 60–70 timer kurativ virksomhet per uke, i tillegg til rent kontor- og papirarbeid på 25–30 timer per uke, skriver legen i en e-post til Brennpunkt.

Fungerer utmerket

En annen lege som er høyt på listene til Brennpunkt holder til på Kongsvinger.

– Jeg har hatt pasienter fra klokken 04:00, men nå på mine gamle dager er gjerne klokken 05:00 det tidligste jeg booker, forteller legen, som også tar imot pasienter på kveldstid.

– Jeg har vennet meg til lange, intense arbeidsdager uten pauser gjennom 29 år som selvstendig allmennlege. Det fungerer utmerket, sier Kongsvinger-legen.

– Vår erfaring tilsier at det er svært få som misbruker takstsystemet med vilje. Faktisk er det grunn til å tro at det er vel så stort underforbruk som overforbruk av takster blant leger. De fleste er forsiktige, sier Tom Ole Øren, leder i Allmennlegeforeningen.

Les hele brevet fra Allmennlegeforeningen Ekspandér faktaboks For Allmennlegeforeningen og Legeforeningen er riktig takstbruk viktig. Misbruk av systemet er uakseptabelt. Det er 4500 fastleger som bruker normaltariffen fast. Det er en lav andel som får saker mot seg der Helfo kommer til feil takstbruk. Vår erfaring tilsier at det er svært få som misbruker takstsystemet med vilje. Faktisk er det grunn til å tro at det er vel så stort underforbruk som overforbruk av takster blant leger. De fleste er forsiktige. Noen fastleger må nødvendigvis ha et høyere uttak av takster. Dette er ikke ulovlig i seg selv. Helfo må gjøre en konkret vurdering av om takstene er fulgt gjennom såkalt risikobasert kontroll. Legene har ulik praksisprofil, noe som blant annet gjenspeiler pasientlistenes sammensetning, altså alder, yrke, kjønn, sykelighet, osv. Personlige interesser og kunnskap vil kunne gjøre at en fastlege tilbyr behandling som andre henviser til, eksempelvis kirurgi eller samtaleterapi. Dette bidrar til at takstbruken er forskjellig mellom legene siden noen gjør langt mer av en prosedyre enn andre – og dermed også krever enkelte takster langt oftere enn gjennomsnittet. I de sakene der Helfos behandling ender med tilbakebetaling, er det som oftest ikke grunnlag for å konkludere med at feilen er gjort med forsett. Som oftest skyldes feil takstbruk at legen har misforstått når man kunne kreve en eller flere takster. Eller at legen ikke har skrevet utfyllende nok journalnotater til å godtgjøre takstbruken. Eller at legen har krevd en annen takst enn den som kunne kreves. Mange fastleger jobber mye og er vant til lange dager. De kjenner på et stort ansvar for pasientene sine. Lange arbeidsdager vil føre til at flere takster kan kreves, noe som gir høyere total refusjon. Legeforeningen bistår leger på taksttolkning, utarbeider kommentarutgave til normaltariffen, holder kurs og gir informasjon på nettsider og i medlemsbrev. Vi har et aktivt samarbeid med Helfo og et felles mål om å tilrettelegge for riktig takstbruk. Vi holder kurs sammen, inviterer Helfo på egne kurs og seminarer og har kontakt om rådgivning og informasjon. Allmennlege-foreningen og Legeforeningen ser behovet for og støtter bruken av målrettede kontroller for å avdekke både feilbruk og misbruk av takster. Tom Ole Øren, leder i Allmennlegeforeningen

Sovnet foran pasientene

Nina Terese Marthinsen forteller at legen hennes sovnet under legetimen fordi han var så sliten. Foto: Bjørn Olav Nordahl / NRK

Men ikke alle pasienter synes det er like greit med leger som jobber slike lange dager. I Sarpsborg ble en fastlege i fjor dømt i tingretten for å ha sendt inn uriktige regninger til Helfo for 7,3 millioner kroner.

Denne legen var også kjent for å ha arbeide svært lange dager, og sende inn et betydelig antall takster. I 2015 toppet han listen over de legene som fikk mest utbetalt fra Helfo.

– Han var så sliten. Han bare jobba, forteller en av pasientene hans, Nina Teresa Marthinsen.

– Noen ganger sovna han når vi var inne hos ham.

– Han våknet akkurat før hodet nådde tastaturet, forteller Lena Prøitz, som gikk til den samme legen.

Sarpsborg-legen ønsker ikke å la seg intervjue av NRK, men hans advokat opplyser at saken er anket til lagmannsretten.

Les også: