Kunstiakadeemia endisel krundil laiub vihmadega mülgastuv ajutine parkla, mille asemele peaks kerkima ärihoone ja hotell, kuid linn pole detaiplaneeringu menetlust veel lõpetanud. Parkla asfaldiga katmine aga eeldab ehitusluba, mille ajamine võtaks omakorda umbes aasta. Olukorras, kus kohe võib ehituseks minna, ei taha parklaoperaator seda riski võtta.

Kunstiakadeemia endisele krundile Tartu maantee ja Gonsiori tänava nurgal peaks kerkima kuni 30-korruseline ärihoone ja hotell, mida arendab City Plaza OÜ. Planeeritava maa-ala suurus on ca 9000 m2. Ettevõte ootab juba kolm aastat, et linn algatatud detailplaneeringu kehtestaks ja ehitustegevusega saaks algust teha.

Arhitektuurikonkurss sai korraldatud juba neli aastat tagasi, kust arendaja valis välja kolm varianti, millega edasi töötada. Neid kõiki sai 2016. aasta algul ka linnaplaneerimisametile esitletud.

City Plaza juhatuse liige Angel Andla ütleb, et nemad alustaksid arendustegevust kohe, kui linn detailplaneeringu vastu võtab. Mis büroohoonesse täpselt on kavandatud ja milline hotell sinna rajada soovitakse, ei soovi Andla veel detailselt rääkida. Kõik omal ajal.

Kuni aga arendus linna taga ootab, laiub endise Kunstiakadeemia krundil ajutine parkla, mille pinnas koosneb aukudest ja nende täiteks visatud killustikust, mis vihma ja suure sõidukoormusega kipub laiali valguma ja ümberkaudseid kõnniteid-tänavaid rikkuma, parkijate jalanõudest rääkimata.

Andla ütleb, et parkla on EuroPargile välja renditud, mistõttu nemad selle heakorra eest ei vastuta. Ka linn suhtleb parklaoperaatoriga otse.

"Aeg-ajalt nõuame EuroPargil ikka, et nad olukorda parandaks, siis nad parandavad pinnast seal. Hetkel on see nukker jah," tunnistab Andla. "Lahendus ongi see, et linn võiks juba detailplaneeringu kehtestada ja me saaks kohe arendama hakata, ootame väga seda."

EuroPark: olukord häirib meidki

EuroPark OÜ juhatuse liige Karol Kovanen on parkla trööstitu olukorraga hästi kursis ja tunnistab, et ega see temalegi meeldi.

"Olen samasugune kodanik, ennast häirib see olukord samamoodi kui iga teist parklakasutajat või linnakodanikku," ütleb Kovanen.

Ta selgitab, et ajutine parkla ei ole oma olemuselt parklaks mõeldud, vaid on plats, mis ootab ehitamist. Selle konkreetse ajutise parkla rajamisel läksid nad aga pinnakatte valikuga alt, mis nüüd põhjustabki probleeme ja meelehärmi.

"Katsime platsi freesasfaldiga, et see oleks tolmuvaba ja kasutatav, kuni ehitus algab, aga see materjal osutus ebakvaliteetseks. Kõigele vaatamata me seal auke täidame ja silume regulaarselt, aga praeguste ilmadega see iganädalane töö ei paista välja. Muidugi see peen tolm pole meeldiv ei kingadele ega ka linnatänavatele. See on meie viga, et me ei osanud seda olukorda ette näha. Midagi peab ette võtma nüüd," tunnistab Kovanen.

Alalises ehitusvalmiduses

Kovanen selgitab, et parim lahendus oleks ajutise parkimisplatsi katmine asfaldiga, kuid see pole otstarbekas: asfalteerimine on kulukas, see lisaks ca sajaeurosele kuuparkimiskaardi hinnale veel vähemalt 40 eurot, kui võtta selle arvestuslikuks kestuseks kaks aasta. Kaua aga ajutist parklat tegelikult pidada saab - kuus kuud või kuus aastat -, ei tea kunagi ette. Samuti on ajutise parkla omal initsiatiivil asfaldiga katmine keelatud, sest see tähendab juba rajatist. Rajatis omakorda eeldab aga planeeringu algatamist ja ehitusloa ajamist - protsess, mis võtab omakorda vähemalt aasta. Ilma selge kestusperspektiivita ei vääri mäng seega küünlaid.

"Kui ajaline mõõde on nii ebamäärane, siis tagantjärele võib alati öelda, et oleks võinud ikka asfalteerida. Meil on platse, mis on detailplaneeringu taga üle kümne aasta oodanud, et kohe läheb ehituseks, aga kunagi ette ei tea," tõdeb Kovanen.

Ta on uurinud ka võimalust panna ajutisele parklale kõvakate ilma raamatus näpuga järge ajamata ehk ilma planeeringu algatamiseta. See viis ta kafkalikku nõiaringi.

"Tegin huvi pärast eksperimendi: helistasin linna esimesse loogilisse ametiasutusse, et ajutine plats ootab ehitist, on ajutise parklaga, soovime seda asfalteerida, mida teha? Mind suunati kolme ameti ja seitsme ametniku vahel, lõpuks jõudsin ringiga tagasi esimese ametniku juurde, aga pilti ette ei saanudki," kurdab Kovanen. "Pole üht ametnikku, kes ütleks, et mina luban seda portsessi niimoodi toimetada. Iga ametnik toimetab oma pusletüki raames, aga kindlat reeglit, mida tohib ja mida mitte, ei ole."

Ta selgitab: kui platsil juba oleks asfalt, siis seda parandada tohiks, aga kui kehtiva planeeringu järgi seda seal seni pole, siis niisama rajada ka ei tohi.

"Sest kui lihtsalt masinaga peale minna, lendab ehk mupo peale - on risk, et kästakse asfalt üles võtta ja saab trahvi ka veel kaela," ütleb Kovanen, rõhutades, et utreerib näidet meelega.

Ta lubab aga, et mingi püsivam lahendus inetule ja määrivale parkimisplatsile tuleb leida.

"Kõigele vaatamata, mis puudutab EKA platsi, siis see käib sedavõrd au pihta, et sellega peab midagi ette võtma. Eriti sügisel ja kevadel, kui on pidevad sajud, tekivad sinna augud. Silume neid pidevalt: veame augud killustikku täis, aga kui suur liiklus üles käib, on see kolme tunni pärast sealt läinud. Korra nädalas parandatakse seda platsi, aga see pole piisav, lõppkokkuvõttes tühi töö. Potjomkinlik lappimine toimub kogu aeg," kirjeldab Kovanen. "Samas - ei taha küll küünilisena kõlada, saan olukorrast väga hästi aru -, parkimine on vabatahtlik. Kui parkimine on tasuta, sobib inimesele ka mülgas. Kuid midagi peame sellega välja mõtlema. Lähtume sellest, kuidas olukord endale tundub kliendina."

Kovanen tunnistab, et head lahendust, millele töökäsk anda, tal veel pole, kuid lubab, et enne lumetulekut on plaan südalinna parklaga paigas.

Kommunaalamet: seadust tuleb täita

Tallinna kommunaalamet on üks neist asutustest, kus Kovanen probleemile lahendust otsimas käis. Kommunaalameti juhataja asetäitja Tarmo Sulg ütleb esiti, et küsimus on pigem linnaplaneerimise ametile ja transpordiametile, kuid kuulnud, et inimest on jooksutatud mitme ameti vahet, teatab konkreetselt: "Kui linnal on probleem laual, on see alati ära lahendatud. Maa ja taeva vahele jäänud probleeme ei ole olemas. Kui on konkreetne küsimus, siis on sellele ka konkreetne vastus olemas. Täna on vastus, et vaadaku seadusesse."

Sulg selgitab, et ehitusseadustik ütleb üheselt, millisel juhul tuleb taotleda ehitusluba. Asfaltkatte rajamine on kindlasti üks selliseid juhtumeid.

Lisaks reguleerib valdkonda heakorraeeskiri, mis jääb kommunaalameti vastutusalasse.

"Heakorraeeskirja vaatest on olemas käsud-keelud, mida ei tohiks teha: kõrvalkrundilt ei tohi reostus kalduda kõnniteedele ja kõrvaltänavatele, aga ka seda, kas ilma ehitus- ja kasutusloata kinnistul sobib sellisel viisil äritegevust üldse pidada," lisab Sulg.

Kuulnud, et praegune teekate rikub parkla ümbruskaudseid teid, lubab Sulg: "Eks me vaataks selle ümbruskonna kindlasti üle."

Lihtsat ja kiiret lahendust EuroPargi ajutisele parklale ei terenda.