Закон про освіту: куди заведуть мовні пристрасті на Закарпатті 14 вересня 2017, 23:19

Угорщина обурена прийнятим законом, оскільки вбачає в ньому пряму загрозу правам 150 тисяч угорців Закарпаття

"Україна встромила Угорщині ножа в спину, внісши зміни в закон про освіту, який сильно порушує права угорської меншини", - йдеться у заяві міністра закордонних справ Угорщини Петера Сіярто, опублікованій на сайті уряду.

Він заявив, що для країни, яка прагне розвивати тісніші стосунки з ЄС, ганебно схвалювати рішення, які суперечать європейським цінностям.

"Це неприпустимо, що Україна позбавила угорців права навчатися рідною мовою в школах і університетах, і залишила їм таку можливість тільки в дитячих садках і початкових школах", - сказав міністр.

На прес-конференції у Будапешті 11 вересня міністр Сіярто заявив, що обов'язок влади "захищати угорський народ, який живе в Угорщині і за кордоном, навіть за тисячі кілометрів".

Загалом на Закарпатті угорці складають більшість населення у Берегівському районі, а також близько третини населення в Ужгородському та Виноградівському районах. Ці райони межують з Угорщиною.

Реакція політиків Закарпаття

Голова Закарпатської обласної державної адміністрації Геннадій Москаль розкритикував ухвалений проект.

Чиновник переконаний, що він не відповідає Європейській хартії регіональних мов або мов меншин, чинному законодавству України та укладеним з сусідніми країнами міжнародним договорам.

Він послався на статтю 6 закону "Про національні меншини в Україні", який гарантує використання рідної мови та навчання нею.

Геннадій Москаль вважає, що захищати українську мову потрібно й необхідно, але не обмежувати мови національних меншин.

"Закарпаття - багатонаціональна область, у нас положення Європейської хартії регіональних мов застосовуються одразу до трьох мов - румунської, словацької та угорської", - йдеться у заяві губернатора.

Парламентський пасьянс

За проект закону у парламенті проголосували закарпатські представники президентської фракції БПП Роберт Горват і Валерій Пацкан.

У фракції президента єдиний голос "проти" закону дав очільник Партії угорців України Василь Брензович.

Чотири з шести округів Закарпаття представляє родина Балог: брати Віктор, Іван та Павло Балоги, а також їхній кузен Василь Петьовка.

Віктор Балога, якого вважають одним із найвпливовіших політиків області, під час голосування утримався.

Проте на сторінці у Facebook він написав, що підтримує національні меншини Закарпаття, але Україні ще далеко до такої жорсткої мовної політики, яка є в Угорщині.

"У мовному питанні нам якраз потрібно брати приклад з Угорщини. Так, як вони захищають свою рідну мову, нам ще треба повчитися. Громадянином Угорщини може бути лише той, хто знає мову. А її незнання є прямою підставою до втрати паспорта", - зазначив пан Балога.

На його думку, всі, хто вчаться в українських школах і є громадянами України, повинні знати державну мову. А з цим у багатьох випускників угорських шкіл, як стверджують експерти, є проблеми.

Депутат зауважив, що угорські партії в обласній раді входять у коаліцію з БПП та займають низку важливих посад в області.

"Саме тому виходить, що міністр закордонних справ Угорщини критикує сам себе. Угорці та угорські партії є союзниками цієї влади. А тому повністю розділяють відповідальність за всі прийняті рішення", - додав Віктор Балога.

Брат Віктора Балоги Іван є членом парламенту від закарпатського округу №73, до якого входять райони з найбільшою кількістю угорців - Берегівський та Виноградівський.

Іван Балога проголосував "за" новий закон про освіту, а ще один брат - Павло Балога - був відсутнім.

Василь Петьовка також проголосував "за" документ.

Угорські освітяни - проти

В угорській пресі практично одразу ж після голосування в парламенті вийшла стаття ректорки Закарпатського угорського інституту Ільдіко Орос.

"Ми вважаємо, що найтемніші сталінські часи повернулися в Україну, яка називає себе демократичною державою. Це викликало обурення, коли український парламент прийняв закон, що порушує конституційні права меншин, наприклад, таких, як угорці Закарпаття", - пише Ільдіко Орос.

Вона є депутатом Закарпатської облради від Партії угорців України. І додає, що використовуватиме всі законні засоби для відновлення права освіти угорської нацменшини рідною мовою.

"Це промосковська орієнтація"

Голова закарпатської обласної філії "Руху захисту української мови" Ірина Гармасій позитивно сприйняла закон.

"Рішенням Конституційного суду від 1999 року чітко визначено, що єдиною мовою навчання в Україні є українська. А поруч з нею можуть вивчатися всі мови, які бажають громадяни. Тому я не зовсім розумію ажіотажу стосовно якісного виховання громадян зі шкільної парти", - вважає пані Гармасій.

На її думку, інтегруватися в українське суспільство можна тільки завдяки досконалому знанню мови, що, зокрема, дає можливість претендувати на посади у державній владі всіх рівнів.

"Мені дивно, що представники нацменшин відстоюють старі радянські програми щодо інтегрування нацменшин у суспільство. Сучасною мовою - вони зорієнтовані в промосковському напрямку", - вважає Ірина Гармасій.

Вона вказує, що багато угорців Закарпаття взагалі не володіють українською мовою.

Популярна мова

Єва Борисова, вчителька української мови в одній з ужгородських угорських гімназій, розповідає, що її колеги-вчителі обурені новим документом та "обговорюють можливі страйки у селах".

Пані Борисова розповідає, що попит на угорську мову в регіоні - дуже високий.

Протягом останнього року в Ужгороді відкрилося багато угорських груп у садочках, в деяких школах запровадили вивчення додаткової іноземної мови - угорської.

Вчитель розповідає, у дітей часто немає мотивації навчатися українською мовою, бо велика частина випускників вступають до вишів за кордоном, зокрема і в Угорщині.

Угорщина не один рік поспіль вкладає чималі ресурси у розвиток угорської громади в цьому регіоні.

Це стосується фінансової допомоги, гуманітарних проектів, а також видачі мешканцям Закарпаття паспортів Угорщини.

BBC На Закарпатті найбільша громада угорська - близько 12% населення, проте є й компактна румунська громада - 2,5% населення

Незнана українська

За офіційною статистикою Українського центру оцінювання якості освіти, у 2016 році понад 36% випускників Закарпаття здали зовнішнє незалежне оцінювання з української мови з результатом від 1 до 3 балів за 12-бальною шкалою.

"Ці результати означають, що третина випускників Закарпаття не мають можливості вступити у виш України, адже успішне складання ЗНО з української мови - обов'язкова вимога при вступі", - пояснила міністр освіти Лілія Гриневич.

За її словами, потрібно знайти баланс вивчення мов, щоб після випуску з державної школи діти виходили конкурентоспроможними та мали усі можливості для навчання у системі вищої освіти України.

Хоча багато представників національних меншин Закарпаття закликають президента ветувати закон про освіту, Петро Порошенко вже встиг позитивно оцінити цей документ.

"Хотів би подякувати цій залі за таку потужну підтримку освітньої реформи. Це величезний крок, який є інвестицією України в майбутнє", - заявив він у Верховній Раді за два дні після схвалення проекту закону про освіту.