Gjennom data fra værstasjoner eid av privatpersoner, skal Yr bli bedre på temperaturvarsling. Værvarslet vil nå få målinger fra områder som er langt unna Meteorologisk institutts offisielle værstasjoner.

Dermed vil sjansen for store avvik reduseres betydelig, som f.eks. når det oppstår lokal inversjon . Meteorologene anslår at feilprosenten nå vil bli halvert.

LES MER: Derfor bommer meteorologene på temperaturen

Temperaturvarslet vil også bli oppdatert hver time, mot tidligere hver sjette time.

– Resultatet er at Yr-brukeren vil få enda bedre og mer presise temperaturvarsler. Særlig under værforhold der temperaturen i et område kan ha store lokale forskjeller, vil Yr nå i større grad få frem disse variasjonene, sier redaktør for Yr.no, Ingrid Støver Jensen.

Størst verdi i grisgrendte strøk

SPENT: Utviklingsdirektør Jørn Kristiansen ved Meteorologisk institutt. Foto: Kamilla Pedersen/MET

Meteorologisk institutts eget observasjonsnett danner fortsatt grunnstammen for værvarslene på Yr, men de private observasjonene gir en stor tilleggsverdi fordi det er mange flere av dem.

– Verdien av nye stasjoner vil være størst i områder hvor det fra før finnes få eller ingen observasjoner, f.eks. i dalfører eller i hytteområder på fjellet og ved sjøen, sier Jørn Kristiansen.

Det er værstasjoner fra Netatmo som nå skal levere data til Meteorologisk institutt. Disse er blitt stort nettverk av private værstasjoner med høy tetthet av ultralokale data i sanntid.

– Det er spennende å se hvordan ultralokale data, internett og forskning sammen kan forbedre fremtidens værvarsler. Gjennom dette samarbeidet vil data levert av våre private værstasjoner påvirke millioner av folk, sier administrerende direktør i Netatmo, Fred Potter.

Får data fra NVE og Vegvesenet

Kombinert med andre datakilder, som Statens vegvesen, Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE), Bane NOR og Norsk institutt for bioøkonomi (NIBIO), økes værvarslenes treffsikkerhet ytterligere.

Men et så stort tilfang av data fra forskjellige aktører var også en stor utfordring for teamet bak værdatatjenestene på Yr.

– Fra et akademisk perspektiv er det en ny utfordring å utvikle metoder som utnytter ikke-konvensjonelle data og effektivt benytter dem i værvarsling, sier instituttleder Nils Gunnar Kvamstø ved Geofysisk institutt på Universitetet i Bergen.

Kan bli tatt ut i kvalitetskontroll

Forskerne har løst problemet med hvordan innhentingen av data kan kvalitetssikres automatisk. Kvalitetskontrollen blir utført hver time.

– Det betyr at en værstasjon i en hage kan være inkludert i værvarselet om morgenen, men tas ut om ettermiddagen om den står i sola, forklarer Kristiansen.

Testkjøringer av den nye modellen viser at den nye metoden er i stand til å halvere antallet store feil om vinteren, når private observasjoner blir brukt i kombinasjon med tradisjonelle observasjoner.

Forbedringen av temperaturvarslene på Yr er gjort i samarbeid med prosjektet RadPro, som er finansiert av Forskningsrådet sammen med flere vannkraftprodusenter, og er ledet av EnergiNorge.