BLØFF: I en ny forskningsartikkel viser Sindre Farstad at det ikke stemmer at de yrkesaktive må forsørge stadig flere uten jobb. Professor kaller forestillingen om eldrebølge en bløff.

Mens det i dag er 2,7 i jobb for hver pensjonist, vil det bare være 1,6 sysselsatt til å forsørge hver pensjonist i 2060.

Dette er kjernen i fortellingen om eldrebølgen, og tar utgangspunkt i Statistisk sentralbyrås mest sannsynlig anslag for befolkningsutvikling, og at de sysselsatte mellom 25 og 65 år vil få det vanskelig med å betale for pensjonene til dem som er eldre.

Men selv om slike tall får stor betydning for utarbeidelsen av reformer i Norge, gir de et galt bilde, sier rådgiver i pensjonistforbundet Sindre Farstad. I en ny artikkel i tidsskriftet Fagbladet samfunn & økonomi kaller han advarslene om en eldrebølge for en voldsom overdrivelse og storm i vannglass.

Friskere eldre og færre barn vil gjøre at andelen i arbeid slettes ikke kommer til å falle dramatisk i framtida likevel.

Nye beregninger

Bakgrunnen for frykten for eldrebølgen er at de store etterkrigskullene etter hvert går over i pensjonistenes rekker samtidig som levealderen øker.

Farstad mener det er sannsynlig at økt levealder også vil føre til folk går seinere ut av jobb og justerer pensjonsgrensen på 65 år i takt med den forventede økningen i levealder. Med endringen blir det 2,24 sysselsatte per «pensjonist» istedenfor 1,6 uten justeringen i 2060.

Selv om det i framtiden blir flere eldre, blir det også relativt sett færre barn og unge enn i etterkrigstiden. Det betyr at det for dem som arbeider, blir færre å forsørge.

Farstad har derfor utarbeidet den totale forsørgerbrøken som viser hvor mange sysselsatte det blir i framtida relativt til alle andre, både unge og gamle. Mens det i 2015 var 0,9 sysselsatt per person som må forsørges, vil andelen bare øke til 0,94 i 2060.

Tror vi blir friskere

Eldre­bøl­gen: Fra 1930 til slutten av krigen var fødselstallene i Norge lave. I etterkrigstida og fram til midten av 1970-tallet var derimot fødselstallene høye. Sammen med økt levealder betyr dette at Norge i tiårene framover vil gå fra en situasjon med en liten andel eldre til en med stor andel eldre. Disse demografiske endringene blir populært kalt eldrebølgen.

I en ny artikkel i tidsskriftet Fagbladet samfunn & økonomi, hevder økonom Sindre Farstad at det er en voldsom overdrivelse at eldrebølgen vil true vår velferdsordninger. Dersom den yrkesaktive alderen øker i tråd med den forventede økningen i levealder, vil det ikke bli færre sysselsatte relativt til resten av befolkningen framover.

– Det skapes ofte et skremmebilde ved å vise at det vil være langt flere eldre i framtida. Men man må kunne forvente at en 65-åring i 2060 i gjennomsnitt er sprekere enn en 65-åring er i dag.

Ifølge Farstad er det ikke noe galt med beregningene som framkommer i for eksempel perspektivmeldingen.

– Men det er interessant at det bare skal små endringer til i forutsetningene før resultatet blir et helt annet. Vi bør derfor være forsiktige med å legge prognoser som går mange tiår frem i tid til grunn for endringer i velferdssystemet i dag, sier han.

Farstad mener det er trolig at eldre får flere friske leveår i framtida. Han viser til en undersøkelse fra Eurostat som viser at andelen forventede friske leveår etter fylte 65 år har økt fra 60 til 73 prosent fra 2005 til 2015 for norske kvinner, og fra 73 til 82 for menn.

– Trenden har vært at folk rapporterer bedre helse når de er gamle. Jeg tror at eldre i framtida vil få bedre helse og ikke at den forventede økte levealderen utelukkende skyldes at vi klarer å holde syke personer i livet lenger. Men dette veit man ikke, og det avhenger selvfølgelig av hvor opptatt folk vil være av å ta vare på egen helse, sier han.

Kaller fenomenet en bløff

Professor ved Høgskolen i Innlandet Bjarne Jensen har vært redaktør for utgaven av Fagbladet samfunn & økonomi der Farstads artikkel er med.

Jensen mener pensjonsreformen er basert på en grov overdrivelse av de negative konsekvenser av at vi blir flere eldre, og at mye har nærmest karakter av å være en bløff.

Han sammenligner saken med helseforetaksreformen der et viktig utgangspunkt var forestillingen om at Norge har verdens dyreste helsevesen.

I ettertid er det godt dokumentert at det er feil, sier Jensen. Norge ligger omtrent på gjennomsnittet for europeiske land i ressursbruk.

– Jeg mener at dette er en konstruksjon laget for å skremme folk for å godta løsninger som de ellers ikke ville gått med på. Vi vet fra samfunnsvitenskapene at det er viktig å skape en forestilling om krise for å få gjennom store reformen, som ikke flertallet av innbyggerne er tjent med, sier han.

Jensen sier frykten for eldrebølgen fortsatt får politiske konsekvenser og viser til at de demografiske endringene nå blir brukt som argument for sammenslåing av de mindre kommunene i den nye eldremeldingen.