STRATEGI: Høyres strategi for fortsatt regjeringsmakt er å okkupere sentrum i norsk politikk. Partiet håper en moderat linje vil tvinge Ap til å føre «SV-­politikk».

HØYRES LANDSMØTE

«Bærekraftig velferdssamfunn» er ikke verdens kjedeligste politiske slagord, men navnet på Høyres langsiktige prosjekt for fortsatt regjeringsmakt og gjenvalg i 2021. Et moment i planen er at Høyre skal innta en «sentrum-høyre»-posisjon i den offentlige debatten.

Flere Høyre-strateger Klassekampen har snakket med under helgas landsmøte, håper en slik posisjon vil tvinge Arbeiderpartiet til venstre.

Tanken er at dersom Høyre vinner eierskap til sakene som moderate lillavelgere er opptatt av, vil Ap se seg nødt til å gå til venstre for å bli et tydelig alternativ. Ap skal presses til «SV-politikk», fortalte en rådgiver.

Høyres landsmøte: • Høyre avholdt landsmøte denne helga. • Partiet vedtok blant annet ny politikk på bioteknologi, digitalisering, grønn omstilling og arbeidsliv. • Lørdag ble også dagens partileder, to nestledere, medlemmer av arbeidsutvalget og sentralstyret, samt leder for Høyres kvinneforum, gjenvalgt, alle som én.

Freder månen

Næringsminister Torbjørn Røe Isaksen oppsummerer den moderate linja slik:

– Vi skal ikke drive den politiske varianten av å diskutere privatisering av månen. Vi skal heller ikke gå etter saker fordi vi søker konflikt. En viktig del av denne sentrums-profilen, for å kalle det det, er å snakke om saker fordi de er viktige, selv om folk ikke er uenige. Det er ikke en fornærmelse om noen sier at det Erna Solberg eller jeg sier, kunne vært sagt av Ap.

– Spørsmålet er heller: Hvorfor skal det være en fra Ap som skal få lov til å si ting som alle er enige om og framheve viktige problemstillinger? poengterer han.

– Flere Høyre-folk sier til oss at dersom dere tar sentrum, må Ap gå til venstre?

– Vi er opptatt av å ikke ta for gitt at Ap blir liggende nede for telling. Men mange av de klassiske lillavelgerne ser på Høyre som et mer spiselig alternativ, eller de har stemt Høyre nå to ganger. Mange av de yngre har kanskje aldri gjort det før. Dette er ikke velgerne fra 80-tallet som har vendt tilbake. Det betyr at vi har en mulighet til å ta posisjonen som styringspartiet i norsk politikk.

Isaksen viser blant annet til at Høyre i 2017-valget hadde større troverdighet enn Ap på arbeidsplasser.

– Ap har vært det dominerende styringspartiet i norsk politikk, og det er vår ambisjon å endre på det. Det forutsetter ikke at vi blir større enn Ap. Det handler ikke nødvendigvis om det. Vi må vise stødighet, stabil styring og reformvilje.

– Men er dere så moderate? Opposisjonen vil vel innvende at dere regjerer med Frp?

– Det er en presis observasjon. Men det argumentet blir svakere og svakere. Når Frp har regjert i snart i fem år, og Venstre har gått inn i regjering, blir det fryktelig vanskelig å framstille Frp som en pariaklasse i norsk politikk.

Vil reformere videre

En annen del av «bærekraftig velferdssamfunn»-planen er reformer. For å tydeliggjøre Høyres politiske prosjekt skal planen forklare hvorfor partiet vil gjennomføre reformer som vil være upopulære på kort sikt, forteller Isaksen.

– Hvilke reformer blir de viktigste framover?

– Vi følger opp reformer fra forrige periode, som kommunereformen og samferdselsreformen. Og så er det et skrikende behov for å gjøre noe med integreringspolitikken. Den fungerer etter alle solemerker helt elendig mange steder. Innenfor arbeidsliv og inkludering er det også behov for nytenkning om hvordan velferdsordningene våre er skrudd sammen. Det er to åpenbare områder.

– Nå har jo ikke Høyre flertall med Frp og Venstre. Hvordan skal dere få flertall for disse reformene?

– Det er ingen tvil om at det er vanskeligere nå enn i forrige periode. Men KrF har vært med på en del reformer, for eksempel innen samferdsel. Og det er også reformer hvor regjeringen kan endre mye uten at saken må til Stor­tinget. Stortinget kan gi en type stilltiende aksept.

Den tidligere kunnskapsministeren viser til universitets- og høyskolereformen i forrige periode.

– Den ble ikke vedtatt av Stortinget og så igangsatt. Den ble igangsatt av regjeringen. Den var i Stortinget da den allerede var satt i gang.

– Ja, historieprofessor Einar Lie omtalte den vel som machiavellisk i Aftenposten?

– Ja, det ble jeg litt stolt av.

politikk@klassekampen.no