Knut Arild Hareide møtte seg selv i døra da han i programmet «Matsjokket» innså at mange barnebursdager og julaftener kunne sett helt annerledes ut for fattige familier i Norge, hadde det ikke vært for sukkeravgiften han selv var med å innføre.

Sukkeravgiften kom absolutt ingen til gode når Pepsi Max'en rant ut i litervis i industrielle avløp. Dette innså Hareide da han sto i en elv av lettbrus på Ringnes bryggerier.

– Når denne brusen blir kasta, så får jo ikke staten ei krone i avgift! Det ville ikke ha kostet noe som helst å gi denne brusen til de som virkelig trenger det, utbryter politikeren mens han motvillig heller enda et brett med Pepsi Max i søppelsjakten.

Det var ingenting i veien med brusen.

Den hadde fått seg en bulk i boksen - eller den hadde litt for få dager til utløpsdato. For butikkene utgjør for kort tid til utløpsdato en for stor risiko for salget, og derfor kastes brusen allerede før den blir sendt til butikkene.

Lønnsomt å kaste

Ifølge tall fra Skatteetaten fra i fjor helte man ut 3,5 millioner liter brus og leskedrikk, mens 250.000 kilo godteri ble destrurert. Dette fordi sukkeravgiften gjorde det mer lønnsomt å kaste enn å gi bort. Sukkeravgiften gjelder brus og godteri både med og uten sukker.

Avgiftsystemet har nemlig vært lagt opp slik: Industrien får tilbake avgiftene hvis de kaster varene, men ikke hvis de gis bort. I kroner og øre betyr dette at det vil koste bryggeriet fire kroner i avgifter (+ pant) hvis de vil gi bort en halvliter med brus.

Resultatet av dette blir at bryggerier som Ringnes har kastet rundt 25.000 liter med drikke hver dag.

Den uken Knut Arild Hareide besøkte Ringnes ble det helt ut mellom 20 000 og 31 000 liter drikke om dagen. Kommunikasjonssjef i Ringnes, Nicolay Bruusgaard, beskriver dette som en normal uke.

Tall fra Skatteetaten viser at det i fjor ble helt ut tilsammen 6, 8 millioner liter drikke i Norge. (3,3 millioner liter øl og 3,5 millioner liter brus/leskedrikk).

Barnefamilier ble taperne

Matsentralen Norge er et nettverk av matsentraler som kobler sammen overskuddsmat fra matbransjen med ideelle organisasjoner som hjelper de vanskeligstilte i Norge.

De kan fortelle om et stort behov for denne typer varer, fordi mange barn i dagens Norge ikke har råd til å feire bursdag. Dessverre er denne typen varer av de mer sjeldne i gavene til sentralen. Det har vært for dyrt for industrien å gi bort.

Innser problemet

Knut Arild Hareide har selv vært en pådriver for å innføre sukkeravgiften. Ironisk nok har han også kjempet for matkasteloven, en lov som skal gjøre det forbudt å kaste mat som kunne vært gitt bort.

I programmet innser han paradokset og presenterer de smertefulle fakta for sine venner i finanskomiteen: Henrik Asheim, Abid Raja og Trygve Slagsvold Vedum.

Knut Arild Hareide tok utfordringene med sukkeravgiften opp med Henrik Asheim, Abid Raja og Trygve Slagsvold Vedum på Stortinget. Foto: Matsjokket / NRK

– Nå vet jeg at ikke dere kan gi meg noen blankofullmakt, men ser dere noe av problemet? spør han.

Det gjør de. Hverken Asheim, Raja eller Vedum ser meningen i å frarøve norske barn godteri i bursdagsselskaper.

Burde være mulig å endre

– Når vi har en ordning på at du ikke betaler moms på mat du gir bort, så bør det også være mulig å gjøre det på særavgifter, sier Henrik Asheim.

Hareide innrømmer i programmet at medvirkningen har gjort ham oppmerksom på ting han ikke visste fra før.

– Jeg tror vi kan få til et flertall for å få endra dette, sier han i programmet.

Onsdag kveld, dagen før programmet sendes, kom pressemeldingen fra departementet om at sukkeravgiften endres slik at veldedige organisasjoner nå kan motta gaver uten at giveren må betale avgift.

16 .november skrev NRK om en gløggprodusent som måtte ut med 32.000 kroner for å gi bort juledrikken gratis til trengende. Finansministeren viser til denne saken når de nå endrer regelverket.

– Vi kan ikke ha det slik at produsenter og importører skal kaste varer fremfor å gi dem til et godt formål, sier finansminister Siv Jensen (Frp) til NTB.

– Vi vet at ikke alle har råd til alt i julen, derfor gjør matsentralene og frivillige organisasjoner en viktig jobb i å sørge for at flest mulig får en god jul. Det håper jeg blir enklere nå, sier hun videre.

Teksten er redigert og oppdatert med flere tall fra Skatteetaten over mengde drikke-kasting i 2018.

Tonnevis av søtsaker går rett i søpla fordi det er billigere å kaste enn å gi bort. Knut Arild Hareide og kona Lisa Maria bestemte seg for å gjøre noe med dette. Du trenger javascript for å se video. Tonnevis av søtsaker går rett i søpla fordi det er billigere å kaste enn å gi bort. Knut Arild Hareide og kona Lisa Maria bestemte seg for å gjøre noe med dette.

Mer fra matsjokket: