Kritisk mangel på bakkestyrker - vil ha store endringer i Forsvaret

Norge har i dag en kritisk mangel på kampklare bakkestyrker. Derfor foreslår Forsvarets egne forskere en total omlegging, der førstegangstjenesten avvikles.

For at Forsvaret skal kunne løse oppgaver både i fredstid og i krig må det snus opp ned på hvordan Hæren og Heimevernet er organisert, sier forskere ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI). Forsvaret

19. sep. 2012 18:35 Sist oppdatert 20. september 2012

Det er noen av de tyngste forskerne i Forsvarets forskningsinstitutt som i tre år har sett på om det mulig å holde Norge med tilstrekkelige, kampklare bakkestyrker slik Forsvaret utvikler seg.

Svaret er nei.

Konklusjonen er at Norge i dag mangler bakkestyrker som kan håndtere både kriser i fredstid og krig.

Unntaket er spesialstyrkene og Telemark bataljon, styrker som er utrykningsklare, men som de siste årene ofte har vært utenlands.

For at Forsvaret skal kunne løse oppgaver både i fredstid og i krig må det snus opp ned på hvordan Hæren og Heimevernet er organisert, sier forskere ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI). Forsvaret

I rapporten «Veivalg mot en landmakt i balanse», som legges frem på et seminar førstkommende tirsdag, anbefales derfor en fullstendig omlegging av Forsvaret. De mener Norge må gå over til et rent yrkesforsvar, der førstegangstjenesten forsvinner, og der det skilles mellom stående, kamkpklare styrker og skoler som lærer opp soldater og offiserer.

Vil ha egne soldatskoler

I dag får rekruttene soldatutdannelse i avdelinger som på papiret er utrykningsklare kampavdelinger.

— Ingen annen samfunnssektor enn Forsvaret blander sammen skolegang og operative enheter. Jeg kjenner ikke til noe annet land som praktiserer denne ordningen for Forsvaret, sier Iver Johansen, forsker ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI).

I dag foregår opplæring av nye soldater i de samme avdelingene som skal være kampklare. Det gir dårlig opplæring og ingen effektiv operativ styrke, hevder rapporten "Veivalg mot en landmakt i balanse". Forsvaret

Det er Johansen som har ført rapporten i pennen. Blant innlederne når den legges frem er tidligere forsvarssjef Svere Diesen, professor Øyvind Østerud ved Universitetet i Oslo og flere toppoffiserer i Hæren.

Slik vil de endre Forsvaret:

Her er noen eksempler på hvordan rapporten anbefaler at Hæren og Heimevernet bør omorganiseres:

Deltakelse i Forsvaret skal være fullstendig frivillig.

Norsk ungdom som ønsker seg til Forsvaret må skrive kontrakt på dag én.

Hæren bør bestå av det som kalles mekaniserte avdelinger, med betydelig innslag av pansrede kjøretøyer.

En mulig løsning er en Hæren med 7200 personer, der halvparten er fulltidsansatte og halvparten mobiliseringsklare soldater og offiserer.

Mobiliseringsdelen skal øve til sammen en måned i året, og i kriser og krigssituasjoner fylle opp avdelinger der kjernen består av fulltidsansatte.

Også avdelinger som Hans Majestet Kongens Garde og grensevakten i Finnmark kan fylles av den stående Hæren, f. eks. ved rullering av personell.

Hele Hæren kan rullere på å være gardister, foreslår Forsvarets egne forskere. Rebekka Westgaard, SCANPIX

Skal rullere på å være gardister

— Å la soldatene rullere på å være gardister og grensevakter er en mulig modell, det finnes også flere, sier Johansen.

Mens FFI i tre år har studert Hæren, har de sett mer flyktig på Heimevernet (HV). Men også her presenteres tanker om en gjennomgripende omorganisering.

Johansen ser for seg at 5000-7000 HV-soldater trenes til et nivå der de er skikkelig kampklare, og kan assistere Hæren. Resten, de store massene, trenger lite soldatopplæring. De vil på mange måter fungere som et sivilforsvar, slik det ofte skjer i dag, som ved flomsituasjoner og som under Landskytterstevnet.

— I dag overføres 4500 fra Hæren til HV hvert år. De er i begrenset grad utdannet for HVs oppgaver, og HV klarer bare delvis å utdanne dem, sier Johansen.

Det er fortsatt frivillig for jenter å gjennomføre førstegangstjenesten. Nå anbeles det å avvikle tjenesten. De som ønsker seg inn i Forsvaret må skrive kontrakt på dag 1. Forsvaret

Saus av skolegang og stående styrker

Hvorfor foreslår FFI å snu opp ned på Forsvaret?

Fordi Forsvaret i dag, gjennom sammenblandingen av skole og utrykningsklare/operative avdelinger, pøser ut titalls millioner kroner årlig på å utdanne soldater de har liten eller ingen glede av.

Og fordi Forsvaret i årene som kommer skal ut med enorme summer til materiell som nye jagerflly, tanks og trolig nye ubåter.

Kritisk mangel i dag

Konsekvensen av dagens tilstand, er ifølge rapporten at det går mot en kritisk mangel på "operative landmilitære styrker". Det kan oversettes med kampklare bakkestyrker.

— Den kritiske mangelen er et faktum allerede i dag, sier Iver Johansen.

— Den kommer altså av den grunnleggende ubalansen knyttet til utdanningssystemet, som er lagt til den operative strukturen. I praksis blir den operative strukturen da en skole. Skolen blir dårlig, mens vi definitivt ikke får effektive, operative avdelinger.

Hver gang en ny avdeling skal sendes til Afghanistan må den tas ut fra ulike hæradelinger og gis en egen opplæring. Det svekker Forsvaret og utdanning av soldater hjemme, konstaterer ny rapport. Dag W. Grundseth

— Blir mangelen på kampklare bakkestyrker ekstra stor på grunn av internasjonale oppdrag, som i Afghanistan? - Problemene forplanter seg i hele organisasjonen. Først oppstår en mangel på tilgjengelige bakkestyrker, for hvilken som helst situasjon som kan oppstå. Når vi så mangler stående styrker må det ad hoc bygges opp egne avdelinger for utenlandsoppdrag. Det medfører store kostnader, det medfører seks måneders ekstra utdanning, og offiserer trekkes ut av sine avdeling. Dermed svekkes Hærens evne til å gjennomføre daglige operasjoner hjemme, inkludert trening og øvelse, sier Johansen.

Spesialsoldatene unntaket

Har Forsvaret stående hærstyrker som er utrykningsklare, vil disse kunne settes direkte inn i utenlandsoperasjoner.

— De kan settes inn i løpet av dager, ikke måneder, slik spesialsoldatene og Telemark batalsjon kan i dag, sier Johansen.

Spesialsoldatene, som her demonstrerer hva de kan på Rena, fungerer i dag slik Hærens stående styrker må gjøre i fremtiden, sier forsker Iver Johansen. Lars Magne Hovtun, Forsvaret

Så sent som i vår la Regjeringen frem ny langtidsplan for Forsvaret. Stortinget vedtok å beholde verneplikten og førstegangstjenesten, og øke antallet yrkessoldater på bekostning av soldater på førstegangstjeneste. For jenter skulle førstegangstjeneste fortsatt være frivillig.

Tar konsekvensene

— Langtidsplanen tar et skritt i riktig retning, som ved å øke antall vervede. Problemet Forsvaret har erkjennes, men vi går mye lenger i å ta konsekvensene, sier Johansen.

— Hvor raskt bør Hæren omorganiseres?

— Lantidsplanen dekker en fireårsperiode. Vi tror vår løsning kan realiseres i løpet av to fireårsperioder.

- Forsvarsdepartementet og den militære ledelsen har kvittet seg med mobiliseringsforsvaret. Hva skal til for at det skal gjenoppstå?

Må lage nye kontrakter

Les også «Høyrisikoprosjekt å gjøre Hæren til en ren vervet hær»

— Det å ha personell som øver en måned i året forutsetter en type kontrakt vi ikke har erfaring med i dag. Det forutsetter også kompensasjonsordninger med arbeidsgiver, og griper på flere måter inn i dagens avtaleverk. Dette har vi ikke sett nærmere på. Vi peker ut et konsept som vil være levedyktig i fremtiden, og som er fullt mulig å realisere, om viljen strekker til. - Hvor lange kontrakter må de skrive som verver seg til Forsvaret?

— Gjennomsnittlig fem år for soldater, seks år for det vi kaller spesialistbefal, og 15 år for offiserer. For offiserer og befal vil ikke ordningen være så forskjellig fra i dag.

- Hvilke land gjør i dag som dere foreslår?

— Det har vi ikke studert. Men Nederland har i store trekk en slik løsning, og Sverige nærmer seg. Men Sverige har kastet hele vernepliktsloven, det kan jeg ikke se at vi må gjøre.

Fakta Dette sier FFI-rapporten Dette er kjernen i rapporten "Veivalg mot en landmakt i balanse" fra Forsvarets forskningsinstitutt:Vår anbefalte løsning for Hæren er en mekanisert brigade hvor omtrent halvparten av personellet er ansatt på full tid og løser løpende oppdrag hjemme og eventuelt i utlandet. Brigaden kan enkelt organiseres som bataljonsstridsgrupper. I fredstid vil den stående delen av bataljonsstridsgruppene kunne deployeres i internasjonale operasjoner uten et eget oppsettingsløp. Dermed reduseres Forsvarets totale ressursbruk. Avdelingene blir samtidig mer robuste ved at de er samtrent over flere år. Kongevakt og grensevakt løses innenfor rammen av den operative strukturen. Den resterende halvparten av styrken er mobiliserbar på høy beredskap. Vis mer