– Det har heller aldri vært meningen, sier byutviklingsbyråd Hanna E. Marcussen (MDG).

HAR EN PLAN: Byutviklingsbyråd Hanna E. Marcussen (MDG). Foto: Bård Nafstad / NRK

– Det bilfritt byliv handler om er å sette fotgjengerne, syklistene og kollektivbrukerne i sentrum.

– Så er det selvsagt ting vi trenger for at sentrum skal gå rundt. Vi trenger varelevering, håndverkere som fikser ting i byggene i sentrum, og et sentrum som er tilgjengelig for alle. Derfor trenger vi også handikapparkering, sier Marcussen.

Byrådet vil opprette et finmasket nett av bilfrie gater i hele indre by Byrådsplattformen til Ap, SV og MDG

Prestisjeprosjekt

Hun legger i dag fram den endelige planen for et av det rødgrønne byrådets største og mest omstridte prestisjeprosjekter, nemlig bilfritt sentrum, eller bilfritt byliv, som det nå blir kalt.

Planen forteller hva de enkelte gatene i sentrum skal brukes til i framtida.

Bilfritt byliv Ekspandér faktaboks Byrådet legger fram byrådssaken «Byliv for alle - områderegulering med konsekvensutredning for gater og byrom i Oslo sentrum» for bystyret 7. mars 2019.

Planen frigjør arealer som i dag brukes til kjørevei og gateparkering og tilrettelegger for bylivsaktiviteter og grønn mobilitet.

Gågatenettet blir tilnærmet fordoblet fra ca. 1.700 meter til ca. 3.000 meter.

I tillegg skal det etableres et nett av såkalte torggater (tildligere benevnt som sambruksgater) med rause arealer for fotgjengere og byliv.

Minst to tredeler av gatebredden i torggatene skal være fortau med evenetuell beplantning og møbler som benker og uteservering.

Kjørebanen i midten skal ikke være bredere enn 4,5 meter og skal brukes av syklister og enveis biltrafikk.

Utformingen skal oppfylle krav til sykkelgate etter definisjon fra Oslostandarden for sykkeltilrettelegging.

De to siste kategoriene gater er flerbruksgater og kollektivgater.

Antall HC-plasser innenfor planområdet øker fra 82 pr. november 2018 til anslagsvis 108.

Gateparkering for privatbil reduseres fra ca. 240 plasser pr. november 2018 til null.

Det tilrettelegges for varelevering, service- og nyttetransport.

Varelevering vil som i dag være tillatt til begrensede tider i gågater og på torg.

I alle kjørbare gater vil det være mulig å etablere lommer for varelevering og parkering for håndverkere.

Å ruste opp alle gatene i tråd med planen vil ta tid og være avhengig av penger i de årlige budsjettene.

Oslo kommune starter med Dronningens gate (torggate), Øvre Slottsgate og Olav Vs gate (gågater) i år. Kilde: Byrådet i Oslo, plan- og bygningsetaten.

Gågatenettet blir nær fordoblet, med Kirkegata og Olav Vs gate som de viktigste nye gågatene.

Men den største nyheten er de mange såkalte torggatene, etter modell fra øverste del av nettopp Torggata.

TORGGATA: Øvre del av Torggata er modell for de nye torggatene. Her er det mulig med varelevering og noe bilkjøring selv om gående og syklende har forrang. Foto: Christopher Isachsen Sandøy / NRK

– Torggatene vil ha tilrettelegging for syklister i midten og brede fortau for fotgjengere på sidene. Så kan man også kjøre bil der, men det blir helt på syklistenes og fotgjengernes premisser.

– Hvorfor blir det ikke flere gågater?

– I gågater er reglene veldig strenge. Du kan for eksempel ikke tilrettelegge for syklister, og det er kjempeviktig for dette byrådet å få til gode løsninger også for syklister gjennom sentrum, sier Hanna Marcussen.

PLANEN: Slik vil gatebruken i Oslo sentrum være når områdeplanen er fullt gjennomført. Foto: Plan- og bygningsetaten

Kompromiss

Syklistenes Landsforening ser på torggatene som et kompromiss for å sørge for at varelevering, håndverkere og personer med funksjonsnedsettelser får framkommelighet.

– Det er viktig, og SLF Oslo har ikke noe større problem med torggater som sådan, sier leder Kari Anne Solfjeld Eid.

– Det som skaper utrygghet er biler i rushtida, spesielt de store, og de vil gjøre vareleveringer også i en gågate.

Mer attraktivt

Eid tror planen alt i alt vil gjøre sentrum mer attraktivt å sykle i, men etterlyser enda flere tiltak for å dempe konflikten mellom gående og syklende.

– Vi ønsker oss gode alternative ruter til torggatene, der det ideelt sett er færre fotgjengere og få og saktegående biler.

– Vi er fortsatt bekymret for at det mangler gode forbindelser på kryss og tvers gjennom sentrum, spesielt om det legges opp til vrimling over torg og plasser som er en del av hovedsykkelveinettet, sier hun.

TORGGATE: Tordenskiolds gate blir en annen av de nye torggatene. Foto: Diiz/Visco for plan- og bygningsetaten

Bilfritt byliv får skylda

Noe av hovedkritikken mot bilfritt byliv har vært at fjerning av parkeringsplasser har ført til omsetningssvikt hos butikker i sentrum.

– Der er det nok veldig mange flere årsaker, sier Hanna Marcussen.

– Fordi bilfritt byliv er et såpass mye omtalt prosjekt, er det veldig lett å si at det er grunnen til at ting utvikler seg i en retning man ikke ønsker.

Netthandel

– Samtidig har vi store trendendringer, for eksempel netthandel. Vi vet at det også utenfor Oslo sentrum er mange mindre detaljhandler som sliter.

– Jeg tror vi har et felles mål om et levende sentrum med handel. Da er det viktig å bygge opp under at sentrum skal være noe annet enn bilbaserte kjøpesentre.

– Sentrum skal være en opplevelse i seg selv der man kombinerer handel med å gå og spise eller kulturopplevelser, sier byutviklingsbyråden.

GÅGATE: Hele Øvre Slottsgate blir en del av gågatenettet i Oslo sentrum. Foto: Diiz/Visco for plan- og bygningsetaten

Nyttetransport viktigst

Regiondirektør Nina Solli i NHO Oslo Viken er alt i alt fornøyd med planen slik den har blitt. Hun sier at torggatene med mulighet for varelevering og parkering for håndverkere er i tråd med innspill fra næringslivet.

Les også: Rørleggere frakter toaletter med elsykkel etter parkeringstrøbbel

– Det viktigste for oss er gode arbeidsvilkår for nyttetransporten. Vi må akseptere at det er vanskelig å kjøre inn til sentrum med privatbil så lenge det er god kollektivdekning.

– Samtidig er vi bekymret for at mange butikker i sentrum sliter. Jeg tror det kan skyldes at det er skapt et inntrykk av sentrum som lukket.

– Det må derfor tilrettelegges for aktivitet, og det må informeres bedre om at det faktisk er fullt mulig å parkere i parkeringshusene, sier Solli i NHO.