Retten gir klarsignal for å rive Y-blokken

Oslo tingrett gir Statsbygg grønt lys til å starte rivingen av Y-blokken. Retten slår fast at både reguleringsplanen og rammetillatelsen for å rive er gyldig.

Y-blokken i regjeringskvartalet sto ferdig i 1969 og er tegnet av arkitekt Erling Viksjø. Lise Åserud / NTB scanpix

Arve Henriksen Journalist

Julia Martinčič

7. apr. 2020 11:03 Sist oppdatert 7. april 2020

Etter at både Fylkesmannen og sivilombudsmannen tidligere i år sa nei til å behandle klagen på vedtaket om å rive Y-blokken, valgte Norske arkitekters landsforbund og Fortidsminneforeningen i februar å stevne Kommunal- og moderniseringsdepartementet for retten. Saksøkerne mener reguleringsplanen for det nye regjeringskvartalet lider av en rekke saksbehandlingsfeil, blant annet at det ikke er utarbeidet et alternativ til riving.

Fakta Saksøkernes hovedargumenter Y-blokken har kulturhistorisk, arkitektonisk og kunstnerisk verdi og er en del av norsk kulturarv og ulovfestet verdensarv. Bygget var i fred med å bli fredet av Riksantikvaren rett før 22. juli. Bygget verdi har ikke endret seg siden den gang. Staten har ikke utredet et såkalt nullalternativ – at Y-blokken ikke rives Staten har ikke utredet eller hatt hensyn til innspill og argumenter i reguleringsarbeidet, vedtaket er i stedet fattet på grunnlag av regjeringens beslutning fra

2014. Staten har ikke tatt tilstrekkelig hensyn til miljøkravene som stilles i plan- og bygningsloven. Vis mer

Ettersom saken ikke kommer opp før tidligst i august, ba saksøkerne derfor Oslo tingrett om å pålegge Statsbygg å stanse rivingen av Y-blokken inntil hovedsaken kommer opp.

Les også Enkeltperson blar opp for å redde Y-blokken

Tirsdag kom kjennelsen. Begjæring om midlertidig forføyning tas ikke til følge. I domsslutningen skriver tingrettsdommer Helen Engebrigtsen at det ikke er noen reell mulighet for at en eventuell saksbehandlingsfeil har hatt betydning for reguleringsplanens innhold. Retten har derfor kommet til at det er mest

sannsynlig at reguleringsplanen er gyldig.

Dette betyr at Statsbygg kan fortsette arbeidet de allerede har startet med å rive bygget.

– Vi er godt fornøyd med denne avgjørelsen, det var som forventet. Vi er glad for at retten har slått fast at det ikke er sannsynlig at det er forhold som gjør at reguleringsarbeidet ikke er gyldig. Nå skal vi diskutere dette med departementet, med utgangspunktet nå er at vi fortsette arbeidet med å gjøre klart for riving og sikre kunsten, sier administrerende direktør i Statsbygg, Harald Vaagaasar Nikolaisen til Aftenposten.

Kommunal- og moderniseringsdepartementet vil nå be Statsbygg om å fortsette det planlagte arbeidet med å realisere det nye regjeringskvartalet.

– Etter dagens kjennelse, kan vi fortsette arbeidet med å bygge et nytt, åpent og grønt regjeringskvartal. Det er jeg glad for, selv om det betyr at Y-blokken må vike. Det første Statsbygg skal gjøre nå, er å sikre kunsten slik at den kan tas vare på og integreres i det nye regjeringskvartalet, sier kommunal- og moderniseringsminister Nikolai Astrup i en pressemelding.

Fortidsminneforeningen: – Klar svakhet ved lovverket

– Det er trist for Norge at vi nå mister en så vesentlig del av kulturhistorien som Y-blokken utgjør. Dette har vært den største vernekampen vi har vært oppe i på rundt 100 år, sier Ola Fjeldheim som er generalsekretær i Fortidsminneforeningen.

De har ikke tatt stilling til om de skal anke saken ennå.

– Tror dere noe vil kunne forhindre at rivingen starter for fullt?

– Prosessen med å rive Y-blokken har hele tiden har vært drevet frem av noen enkeltpersoner i både byråkratiet og politikken, og vi regner med at de ikke har tenkt til å flytte saken, sier Fjeldheim.

Han mener det viktigste med kjennelsen er at den viser at den reelle rivebeslutningen ble fattet i 2014, i forkant av planprosessen.

– Det betyr at norsk loven som den står i dag gjør det mulig for regjeringen å fatte en beslutning før den demokratiske høringsprosessen føres. Det mener vi er en klar svakhet ved lovverket.

Tar seg tenketid over påsken

Også Gisle Løkken, president i Norske arkitekters landsforbund, mener kjennelsen har planfaglige og juridiske betenkeligheter.

– Rent faglig er det høyst betenkelig at retten har innrømmet staten en ubegrenset skjønnsmargin, sier han.

– Det burde skremme alle som driver med plansaker, ikke minst alle som er opptatt av demokratiske prosesser.

Løkken sier at eventuelle planer om å anke vil være klare rett over påske.

– Vi er ikke ferdige med det prinsipielle, og vil gjøre en vurdering av ankelmulighetene. Men nå kjenner vi mest på en uendelig tristhet over at vi river et så viktig bygg.

Fremtidige aksjoner hindres av korona

Et bredt fagmiljø og kulturlivet har engasjert seg veldig i bevaringen av Y-blokken, blant annet i form av ulike støtteaksjoner.

– Jeg synes det er en grotesk avgjørelse. Etter å ha fulgt med på rettsmøtet satt jeg igjen med en opplevelsene av at argumentene til Reiss-Andersen ikke kan motsies. Mens sikkerhetsargumentet myndighetene har gjentatt hele tiden holder ikke mål, sier Hanne Sophie Claussen fra Støtteaksjonen for å bevare Y-blokken.

Hun sier at nyheten er såpass fersk at aksjonsgruppen så vidt har fått snakket med hverandre. Koronakrisen gjør det også vanskelig å samles i eventuelle lenkeaksjoner fremover.

– Det ville nok skjedd mye mer foran Y-blokken om situasjonen var annerledes. I den siste tiden har vi sett til digitale løsninger.

Måtte sannsynliggjøre

Partene møttes i Oslo tingrett for halvannen uke siden. Opprinnelige hadde Statsbygg planlagt å starte rivingen av Y-blokken før påske.

For advokat Berit Reiss-Andersen, som representerer Norske arkitekters landsforbund og Fortidsminneforeningen, var det viktigst å sannsynliggjøre at saksøkerne har rett i at det er blitt begått feil i planprosessen i saken. Hun er skuffet.

– Det følger av kjennelsen at også retten mener realiteten i saken ble avgjort allerede i mai 2014. Det betyr at de prosessene som regjeringen viser til, som hevdes å være brede demokratiske prosesser frem til planvedtaket ble fattet i 2017, ikke har hatt noe innhold. Dette fordi avgjørelsen ble tatt på et tidlig tidspunkt, sier advokaten til Aftenposten.

Hun skal nå diskutere med sine oppdragsgivere hvorvidt avgjørelsen skal ankes til lagmannsretten.

Advokat Berit Reiss-Andersen, som representerer Norske arkitekters landsforbund og Fortidsminneforeningen. Terje Pedersen / NTB scanpix

Fakta Y-blokken Sto ferdig i 1969

Tegnet av arkitekt Erling Viksjø

Kunstnerne Carl Nesjar og Pablo Picasso står bak verkene «Fiskerne» og «Måken»

22. juli 2011: Blokken blir skadet i bombeangrepet mot regjeringskvartalet.

Juni 2013: Konseptvalgutredningen anbefaler å rive Y-blokken og de andre skadede bygningene. Det vises til høye kostnader ved bevaring og at man kan utnytte plassen bedre.

Mai 2014: Regjeringen beslutter at Y-blokken og flere andre bygg skal rives. En årsak er hensynet til sikkerheten, ettersom bygget ligger delvis over hovedveien Ring 1. De to verkene av Nesjar/Picasso skal bevares.

Juni 2014: Statsbygg får i oppdrag å starte arbeidet med reguleringsplan for nytt regjeringskvartal.

Juni 2016: Forslag til reguleringsplan sendes på høring. Det kommer 140 innspill om å bevare Y-blokken, blant annet fra Riksantikvaren.

Oktober 2016: Oslo bystyre behandler reguleringsplanen. Flertallet, Ap og Høyre, støtter riving.

Februar 2017: Regjeringen vedtar reguleringsplanen for det nye regjeringskvartalet.

September 2018: Regjeringen legger frem ny skisse for regjeringskvartalet.

Juni 2019: Stortingsflertallet slutter seg til regjeringens forslag til nytt regjeringskvartal. SV får ikke støtte for et forslag om delvis bevaring.

Juli 2019: Plan- og bygningsetaten i Oslo kommune gir tillatelse til å rive hele Y-blokken.

November 2019: Fylkesmannen slår fast at rivingsvedtaket er lovlig, men ber regjeringen vurdere saken på nytt. Det avvises av regjeringen. Senere samme måned blir det kjent at Kommunal- og moderniseringsdepartementet skal vurdere nye momenter i saken.

Desember 2019: Plan- og bygningsetaten i Oslo kommune gir igangsettingstillatelse til riving til tross for at etaten ønsker bevaring. Etaten ber derfor Statsbygg vente med riving til departementets saksbehandling er ferdig. Kilder: Regjeringen, Statsbygg, Store Norske Leksikon, NTB Vis mer

Prosessfullmektig Andreas Hjetland hos Regjeringsadvokaten

Avviste anklagene

I tingretten la prosessfullmektig Andreas Hjetland hos Regjeringsadvokaten vekt på at myndighetene har håndtert saken korrekt.

– Det som er fint med avgjørelsen er at retten slår klart fast at det er politikerne som bestemmer innholdet i reguleringsplaner og også tar valg som er vanskelig, blant annet om man skal rive eller bevare et bygg. Ellers slår retten fast at det har vært en grundig prosess, som har ledet frem til de avgjørelsene er som blitt tatt, og at det ikke er gjort noen feil på veien. Og det er i tråd med det jeg la frem i retten, sier Hjetland til Aftenposten.

Les også Får nei til å foto-dokumentere Y-blokken

Hovedforhandlingen er berammet til 25.–31. august 2020.