Her ser politiet etter tegn på bruk av anabole steroider. I hele 2016 hadde politiet 900 saker for bruk og besittelse av dopingmidler.

Politiet behandlet 1800 dopingsaker i fjor. Jan Bøhler (Ap) er bekymret for dopingbruken.

Politiet sjekker muskulaturen til Arton Kadrija. De vurderer om han har brukt anabole steroider, men konkluderer med at han ikke bruker ulovlige dopingmidler. Han får fortsette treningen. Slik jobbet politiet i Halden da de aksjonerte mot treningssentrene på jakt etter anabole steroider. Magnus Knutsen Bjørke

3. juni 2017 12:58 Sist oppdatert 8. juni 2017

Fire sivile politibiler ruller inn på parkeringsplassen foran treningssenteret i Halden. I døren på vei inn møter politiet en de mistenker at bruker anabole steroider. De stopper ham og forklarer hvorfor han er mistenkt.

Inne på treningssenteret møter betjentene blant andre Arton Kadrija.

– Jeg syns det er veldig hyggelig at de er her. Jeg syns de bør komme oftere. Det er folk som ødelegger for de andre som trener ordentlig. Det er viktig at miljøet har rett fokus, istedenfor at man gjør masse piss. Jeg er takknemlig for at de er her, jeg har forventet det, forklarer Kadrija.

Etter en prat og en undersøkelse av kroppen til Kadrija, konkluderer politiet med at han ikke bruker anabole steroider. Han blir sluppet fri, og andre blir hentet inn fra treningssenteret.

Slik jobber enkelte politidistrikt i kampen mot doping. Men dopingsakene er ofte vanskelige å etterforske og blir prioritert bort, mener både politikere og politifolk. I tillegg er det lokale forskjeller.

Det til tross for at flere mener at doping kan føre til vold, slik Aftenposten nylig skrev.

Les også Bildene i sosiale medier avslørte ham. Her pågripes dørvakten, mistenkt for å bruke anabole steroider

Enkelt å få tak i

Den vanlige brukeren av anabole steroider er ikke nødvendigvis han med bulende muskler og synlige blodårer.

En del dopingmidler ble ulovlig i Norge i 2013. Men hvor mange blir faktisk tatt?

Politiet opplyser at de hadde 1803 dopingsaker i 2016. Dette tallet inkluderer de rundt 900 anmeldelsene for ulovlig innførsel fra Tollvesenet. Resten av sakene var for besittelse eller bruk av anabole steroider, ifølge politiets statistikk. Politidirektoratet har ikke oversikt over hvor mange som er etterforsket for kjøp og salg av dopingmidler.

Ifølge politidirektoratet er 89 prosent av sakene fra 2016 avgjort. Av disse har 70 prosent endt med en reaksjon i saken (forelegg, siktelse, tiltalebeslutning eller påtaleunnlatelse). Resten av sakene er i all hovedsak henlagt på grunn av bevisets stilling, saksbehandlingskapasitet, intet straffbart forhold bevist eller manglende opplysninger om gjerningsmann.

Til sammenligning hadde de 37.930 narkotikasaker.

Les også Han har politiske verv og en god jobb. Nå planlegger mannen i 20-årene å ta en ny kur med anabole steroider

Jan Bøhler: – Jeg er veldig bekymret

– 900 saker for bruk og besittelse er lavt. Det er en fare for at det er mange som bruker anabole steroider. Da er det marked for at miljøer kan selge doping også. Selgerne har ganske fritt frem på treningssentrene, det er lett å se seg ut mulige ofre blant ungdom som blir litt for ivrige. Jeg er veldig bekymret, sier stortingspolitiker Jan Bøhler til Aftenposten.

I dag kan man bestille steroider på nettet. Men på grunn av lovverket er det vanskelig å etterforske sakene hvor dopingmidler er sendt i posten.

– Generelt ser vi at det blir henlagt flere saker når det snakk om postforsendelser. Det går også på at det er vanskeligere å bevise, sier fungerende underdirektør i kontrollavdelingen i Tolldirektoratet, Britt Hilde Øiseth.

Politispesialist Erik Håland i politiet i Rogaland reiser rundt i Norge sammen med politibetjent Monika Skjærvik i Norsk narkotikapolitiforening for å holde foredrag om anabole steroider til politidistriktene.

– Oppdagelsesrisikoen for kjøp er ikke så veldig stor. Fortjenesten er stor, straffen er lav, sier Håland.

– Hvordan spiser du? Hva slags kosttilskudd bruker du? Hva slags aminosyrer får du i deg? spør politimennene. Etter samtalen møtes politimennene for å bli enige om at personen skal mistenkes for bruk av anabole steroider. Magnus Knutsen Bjørke

Les også Mange ungdom opplever kroppspress. Derfor begynner noen med anabole steroider

Mener lovverket må endres

Lovverket i Norge er slik at om strafferammen er over ti års fengsel, kan politiet benytte ekstraordinære etterforskningsmetoder som kommunikasjonskontroll.

Strafferammen for dopingkriminalitet er inntil seks år.

– Jeg mener at det kan ha skjedd en feil når strafferammene skulle settes. Lovgiver burde hevet rammen for grov dopingovertredelse til ti år. På den måten kunne man brukt ekstraordinære etterforskningsmetoder også til dopingkriminalitet, mener Erik Håland.

Han får støtte av stortingsrepresentant Jan Bøhler. I fjor oppfordret Bøhler Stortinget til at man måtte gjøre noe. Senest for noen uker siden ble han kontaktet av noen som jobbet på treningssentre. Da fikk han høre at problemet var økende. Bøhler mener det er fire ting som må gjøres:

Politiet må finne en arbeidsform som gjør at de klarer å prioritere dette feltet. Man må ha signaler fra sentrale myndigheter eller Kripos om at man skal satse på dette. Man må sidestille strafferammene med øvrig narkotikakriminalitet. Man må ha en handlingsplan fra politikerne.

Les også Her ligger Premier League-spilleren skadet. Sekunder senere starter flukten fra politiet

Distriktene må prioritere

Blant annet peker Bøhler på store lokale forskjeller.

– Det er den enkelte stasjon som har ansvaret for prioriteringer, men stasjonene har ikke ressurser til å jobbe med dette. Det står ikke høyt oppe på dagsordenen. Det bekymrer meg at det er manglende fokus, sier Bøhler.

Politidirektoratet bekrefter at det er politidistriktene selv som må prioritere slike saker.

– I politidistriktene er politimesteren ansvarlig for å innhente kunnskap om og prioritere blant sine kriminalitetsutfordringer i tillegg til føringer fra sentrale myndigheter. Vi har i løpet av det siste året sett at flere politidistrikt har gjennomført større aksjoner mot innførsel og omsetning av dopingmidler. Flere av disse sakene har vært etterforsket på tvers av flere distrikter, opplyser seksjonssjef i politidirektoratet, Lena Reif.

Dersom politiet mistenker organisert kriminalitet, vil andre lover også spille inn. Men om mistanken kun gjelder dopingovertredelse, kan ikke disse metodene anvendes.

På spørsmål om lovverket burde endres, svarer Riksadvokaten slik:

– Riksadvokatembetet fikk i oktober 2016 en henvendelse fra Trøndelag statsadvokatembeter med forslag om blant annet økning av strafferammen for den grove dopingkriminaliteten. Vi har sendt dette forslaget ut til statsadvokatembetene for merknader og fått noen innspill. Vi har imidlertid ikke tatt endelig stilling til om vi skal fremme lovendringsforslag overfor departementet. Det har ikke vært noe påtrengende behov for dette så langt, sier førstestatsadvokat, Terje Nybøe.

Les også Krystallklar Helleland ber om felles front i kampen mot doping

Ni til avhør

Politiet betegner aksjonen i Halden som vellykket. I løpet av dagen finner de både anabole steroider og våpen hjemme hos mistenkte. Totalt er ni personer mistenkt, men politiet venter fortsatt på analyseresultatene av en del urinprøver. For de aller fleste vil en eventuell straff begrenses til forenklede forelegg.

En av de mistenkte blir konfrontert av politiet i Halden. Han nekter straffskyld, men må inn til politistasjonen for urinprøve. Magnus Knutsen Bjørke

– Vi viser at politiet jobber mot doping. Vi har tatt inn folk både på bakgrunn av beslutninger og på bakgrunn av skjellig grunn til mistanke, rett og slett hvordan de ser ut på sentrene, forklarer politibetjent i Østfold politidistrikt, Kim Andre Grønnerød.

– Doping fungerer jo, det er det ikke noe tvil om. Men jeg tror veldig mange ser seg blinde på den delen. De glemmer kanskje skadevirkningene, legger han til.

Politiet jobber fortsatt med å få tak i flere mistenkte.

Aftenpodden Sport dro til fjells for å møte langrennsstjernene våre – for å snakke om barn, fotball, ferie og brunfarge. Blant annet: