Sturla Stålsett er leder for utvalget som har lagt frem forslaget. Han var selv mot det, men mener det er viktig å se at vi lever i et samfunn hvor det er ulike overbevisninger. Foto: Junge, Heiko / NTB scanpix

– Det er begrunnet med at dette er en tydeliggjøring av at det å inngå et ekteskap er en juridisk handling som kan feires og markeres livssynsmessig enten det er i kirke eller andre trossamfunn, sier leder i Tros- og livssynspolitisk utvalg, Sturla Stålsett, til NRK og legger til:

– Det er viktig for flertallet i utvalget å tydeliggjøre at alt det som handler om rett, skilsmisse, arv og så videre hører under lovens område.

Tros- og livssynspolitisk utvalg er underlagt kulturdepartementet og har som oppgave å foreta en gjennomgang av statens tros- og livssynspolitikk samt fremme forslag som kan bidra til å skape en mer helhetlig politikk på feltet.

I dag kan man gifte seg hos styresmaktene i en borgerlig vigsel, en prest i en kirkelig vigsel eller av en godkjent seremonileder fra et livssyns- eller trossamfunn.

Men utvalget foreslår nå at alle må innom en dommer for å vigsles, og skulle man ønske at ekteskapet skal bli velsignet av en prest, må man ta turen til kirken etter at man har blitt viet av dommeren.

Stålsett er selv prest og generalsekretær i Kirkens Bymisjon. Han var en del av mindretallet som var mot forslaget, men mener kirkens posisjon i samfunnet ikke trenger å svekkes dersom forslaget skulle bli vedtatt.

– Kirken er veldig viktig for mange, men man kan fortsatt gifte seg i kirken selv om man skiller mellom den juridiske og den religiøse inngåelsen av ekteskapet, sier han.

Praktiske utfordringer

– Er det ikke et viktig prinsipp at ekteskapet blir inngått i påsyn av Gud?

– For de ulike trossamfunn er det et viktig prinsipp. Men det er nettopp her det er viktig å se at vi lever i et samfunn hvor det er ulike overbevisninger og ulike trosuttrykk som gjør at det kan være fornuftig å se forskjellene i måten å tolke ekteskapet på – at dette blir tydelig etter hvor man velger å gifte seg, sier Stålsett.

Praktisk vil det også ha noe å si, for det blir da flere oppgaver for brudeparet dersom de skal vies av en dommer og en prest senere. I tillegg ønsker mange å gifte seg på en lørdag eller en fridag da domstolene ikke er på jobb.

Knut Arild Hareide ønsker at kriken fortsatt skal være et viktig møtested for folk, og frykter at færre vil gifte seg i kirken dersom forslaget godkjennes. Foto: Roald, Berit / NTB scanpix

– Det ligger i forslaget at dersom man går over til felles sivil ekteskapsinngåelse for alle, så vil det kreve utbygging av livssynsåpne seremonirom og økt fleksibilitet i arbeidstid og tilrettelegging, men slike praktiske hensyn lar seg løse, sier han.

– Glemmer historie og tradisjon

Leder for Kristelig Folkeparti, Knut Arild Hareide, er uenig i forslaget og mener man ser helt bort fra kirkens tradisjon og historie i Norge.

– Vi har en god tradisjon for å vigsel i kirken. Den myndigheten har kirken i dag, og vi kan ikke glemme den historien den har hatt knyttet til vigselsrett. Jeg mener at kriken fortsatt bør ha den, sier han til NRK.

– Kirken har startet skole, den er et viktig møtested i viktige deler av livet; ved dåp, konfirmasjon, bryllup og begravelse. Bryllup er en viktig del av den norske kirken og jeg ønsker at det skal fortsette, så lenge kirken ikke ber om noe annet.

Frykter færre gifter seg i kirken

– Er det viktig at folk kan vie seg i påsyn av Gud?

– Nå vil det bli sånn at man kan vie seg et sted og dra til kirken for å få velsignelse etterpå, men jeg synes at det er galt å ta fra kirken vigselsmuligheten uten at kirken selv ønsker det, sier Hareide.

Men han frykter at færre vil velge å gifte seg i kirken dersom det bare er snakk om en velsignelse.

– Det å ta fra kriken vigselsretten kan føre til at mange som kanskje ikke har det tetteste forholdet til kirken ikke velger å dra dit når de skal gifte seg, sier han.