I Elevundersøkelsen for 2017 kommer det frem at flere barn og unge i norsk skole oppgir at de blir mobbet flere ganger i måneden, enn i 2016 da 6,3 prosent sa at de ble mobbet.

Flest mobbes på barneskolen, kommer det frem av undersøkelsen. På 5. trinn blir nær 7,8 prosent mobbet av medelever, mens mobbetallet på det siste trinnet i videregående skole er 2,3 prosent.

Kunnskapsminister Jan Tore Sanner (H) er ikke fornøyd.

KUNNSKAPSMINISTER: Nybakt kunnskapsminister, Jan Tore Sanner (H), mener at mobbetallene er for høye. Foto: Lise Åserud / NTB scanpix

– Det er helt uakseptabelt at så mange barn og unge går på skolen med en klump i magen og blir mobbet. Vi skal ha nulltoleranse mot mobbing, sier Sanner til NRK.

Hvis man overfører funnene fra Elevundersøkelsen til alle elever i grunnskolen og videregående skole, betyr det at over 50 000 barn og unge opplever mobbing, heter det i en pressemelding fra Utdanningsdirektoratet.

– Må ta tak tidlig

Undersøkelsen viser at norske elever mobbes på ulike måter. Jenter er oftest utsatt for å bli kalt stygge ting, eller å bli holdt utenfor. Gutter blir oftere utsatt for slag, dytting og holding. Digital mobbing er vanligere på ungdomsskolen enn på barneskolen. Mange elever oppgir i undersøkelsen at voksne ikke vet om mobbingen.

– Det er alvorlig. Barn er sårbare, mobbing går utover psykisk helse og læring. Det er helt avgjørende at skolene tar tak i mobbing på et tidlig tidspunkt, sier kunnskapsminister Sanner.

– Ikke godt nok

Mobbeombudet i Buskerud mener denne undersøkelsen viser at det mangler mye på å hjelpe de barna som trenger det, selv om det nå finnes kompetanse om hvordan hjelpe barn som mobbes.

Mobbeombudet i Buskerud, Bodil Jenssen Houg Foto: Alice Nordquist / NRK

– Dette er ikke godt nok. Det viser jo disse 50 000 barna som sier at de ikke har det bra på skolen, sier mobbeombud i Buskerud Bodil Jenssen Houg.

Hun legger til at hun møter mange barn og foreldre som snakker om utenforskap. Barna mangler venner fordi det de driver med ikke er kult nok eller spennende nok og de faller utenfor på sosiale medier.

Nytt av fjoråret er at skolene har fått det som kalles aktivitetsplikt. Plikten innebærer at alle som jobber på skolen skal følge med, varsle og gripe inn overfor mobbing. Skolen har plikt til å følge opp saken straks. I tillegg har elever og foreldre mulighet til å klage direkte til Fylkesmannen hvis de mener at skolen ikke gjør nok.

Fylkesmennene har siden aktivitetsplikten ble innført i august, fått 124 klager om at skoler ikke oppfyller plikten. I 3 av 4 tilfeller fant Fylkesmannen at skolene ikke hadde gjort nok.

Økning i klager til Fylkesmannen

Siden skolestart i august 2017 har fylkesmennene fått inn 563 meldinger om mobbing. Totalt var 355 av sakene ferdigbehandlet av fylkesmennene ved utgangen av fjoråret. For mange står ubehandlet, mener leder av Elevorganisasjonen Rahman Chaudry.

FOR TREG BEHANDLING: Leder av Elevorganisasjonen Rahman Chaudry, mener at behandlingen av mobbesaker må gå raskere. Foto: Edin Babic / NRK

– Den nye mobbeloven fører til at terskelen har blitt lavere for å klage inn saker, men så er det samtidig sånn at hele 208 av de klagesakene som kom inn står ubehandlet, sier Chaudry til NRK.

Elevorganisasjonen mener at Fylkesmennene må få mer ressurser til å få behandlet sakene raskere.

– Vi utfordrer kunnskapsministeren til å følge opp forventningene om at mobbetallene skal gå ned, med mer ressurser til Fylkesmannen, fortsetter han.