3. august i år feiret norsk-eritreere at det var 25 år siden nasjonaltjenesten ble innført, og rekruttskolen i Sawa ble etablert.

Nasjonaltjenesten er en plikttjeneste for alle borgere i enten militæret eller i sivile stillinger. Den skal vare i 18 måneder, men for mange varer den i praksis i årevis.

Denne plikttjenesten er hovedårsaken til at mange eritreere har flyktet fra landet. Eksperter anslår at opp mot 25 prosent av befolkningen har flyktet fra landet siden 2001, sier Eritrea-ekspert Kjetil Tronvoll til NRK.

I Norge er det innvandret mer enn 22.000 eritreere siden 1990. De fleste kom til Norge etter at landets diktator Isaias Afewerki i 2001 slo hardt ned på den politiske opposisjonen.

Fest i kamuflasjefarger

Festen ble holdt på Eventhallen på Bryn i Oslo. På sosiale medier er det delt bilder og videoer fra festen. Mange av deltakerne har på seg militærlignende T-skjorter i kamuflasjefarger.

Fra scenen er det oppstilling på en lang rekke, og flere personer står med det eritreiske flagget ved sin side.

Det ropes militære eksersis-kommandoer: høyre, venstre, bakover.

Fra scenen blir det sagt at «vi skal vise dere hva vi lærte i Sawa, og militærtrening må man gjøre hver dag, det er lett å glemme».

På scenen har flere på seg T-skjorter i militære kamuflasjefarger. Foto: Privat

Eritreas mektige rådgiver

Ut fra bildene og videoene ser det ut som om det er én person som får mest oppmerksomhet.

Han heter Yemane Gebreab, og er den eritreiske presidentens nærmeste rådgiver. Det er han som får oppmerksomhet, og det er han deltagerne på bildene og videoen ønsker å få tatt en selfie med.

– Han er i praksis nummer to i regimet, sier Kjetil Tronvoll, som er en av Europas fremste Eritrea-eksperter.

Men hvem er norsk-eritreerne på bildet, og hvorfor er de der?

Les også: –Frykter regimets folk i Norge

Les også: Eritreere misbruker norsk asylsystem og reiser til hjemlandet

– Støttespillere

NRKs kilder i det eritreiske miljøet i Norge som er mot regimet, sier det er flere på disse bildene som har kommet til Norge de siste 10-15 årene, og som har fått asyl her i landet.

Det samme sier Tronvoll, som har gode kilder i det norsk-eritreiske miljøet.

– Det er nok en litt broket forsamling som er til stede. Noen er 2. generasjon, født i Norge av foreldre som kom på 80-tallet. Men det er også folk her som selv har flyktet, og som er med på denne festen.

Hvordan vet du det?

– Eritreerne her i landet kjenner jo igjen folk på bildene, de vet når de kom til Norge. Og vi vet fra flere andre europeiske land hvor det er tilsvarende fester, hvor det er nyankomne eritreere som deltar for å feire regimet de har flyktet fra.

Det høres rart ut?

– Ja det er paradoksalt. Noen er på denne festen fordi de ønsker et fellesskap. Noen er med fordi de føler et sosialt press på å stille opp. Og noen er med for å hylle regimet, fordi de er regime-tilhengere, selv om de har fått asyl på grunnlag av å flykte fra regimet, sier Tronvoll.

NRKs kilder i det eritreiske miljøet i Norge som er mot regimet, sier det er flere på disse bildene som har kommet til Norge de siste 10-15 årene, og som har fått asyl her i landet. Det samme sier Kjetil Tronvoll, som har gode kilder i det norsk-eritreiske miljøet. Foto: Thomas Xavier Floyd / Thomas Xavier Floyd

Fikk asyl og hyller regimet

NRK har undersøkt identiteten til en gruppe som på et bilde står ved siden av Yemane Gebreab.

Ifølge NRKs norsk-eritreiske kilder har de fleste på bildet kommet til Norge etter 2001. Noen kan også ha kommet på familiegjenforening til Norge. 5400 personer fra Eritrea har siden 1990 fått opphold på dette grunnlaget, ifølge SSB.

NRK har fått tak i to av dem som er på bildet. De kom begge til Norge i 2009, ifølge folkeregisteret. De bekrefter at de har fått asyl i Norge.

Begge sier at de var på festen, men NRK fikk ikke noe svar på hvorfor de var der.

– Undergraver asylsystemet

Woldab Feshatzion har siden 1980-tallet kjempet for et fritt Eritrea, og er leder for organisasjonen Eritreisk fellesskapsforening i Norge.

Han er kraftig provosert over norsk-eritreerne på festen.

– De som er på bildene er støttespillere for regimet i Eritrea. Samtidig har mange av dem flyktet fra dette regimet. For meg viser det at de ikke er reelle asylsøkere, de har fått opphold på falskt grunnlag, sier Feshatzion.

Han mener dette undergraver asylsystemet.

– Disse okkuperer jo plassene som kunne vært for reelle asylsøkere. Det er veldig trist, og det er også nedslående å se at norske myndigheter ikke klarer å avdekke at de ikke er reelle asylsøkere, men gir dem beskyttelse i Norge, sier han.

Woldab Feshatzion, foran inngangen til Eventhallen på Bryn. Foto: Tormod Strand / NRK

Feshatzion mener regimet gjennom denne type markeringer vil vise eritreere i Norge at de er sterke, at de ser hver enkelt, og at det ikke nytter å protestere mot regimet.

– For meg sender dette et signal om at de kan gjøre det samme mot meg her i Norge, som de gjør mot opposisjonelle i Eritrea. Det er som om regimet er i stua mi, sier han.

– Ikke feiring av Sawa

Arrangementet var i regi av innvandrerorganisasjonen Den eritreiske forening i Oslo og omegn. Styreleder Samson Gebreamlak bekrefter at de står bak arrangementet og at Yemane Gebraeb var til stede, men avviser at det var for å feire 25-årsjubileum for Sawa.

Men av meldinger om arrangementet i sosiale medier går det fram at det er for å feire Sawa.

Utleier: – Ville avlyst

Lokalene ble leid ut av bedriften Utleielokaler AS, og bookingansvarlig Andreas Gresvik sier til NRK at de ikke støtter det eritreiske regimet.

– Hadde vi hatt disse opplysningene i god tid på forhånd, hadde vi avlyst arrangementet. Vi fikk et varsel i forkant om at dette var et arrangement til støtte for regimet, men varselet vi fikk kom så tett på arrangementet og vi hadde ikke nok bevis til å avlyse. Vi må ta hensyn til kundenes ytringsfrihet, men Eventhallen er ikke et fristed for ekstreme holdninger, sier Gresvik.

Han understreker at de ikke skal vurdere politiske holdninger hos leietaker, men mener de er ført bak lyset.

– I dette tilfellet har kunden holdt tilbake informasjon om agendaen bak arrangementet. Vi fikk beskjed om at det var et årsmøte med en fest etterpå. Sånn sett er det et kontraktsbrudd som vi ville ha kansellert om vi hadde visst dette på forhånd. Vi har tidligere nektet andre arrangementer hvor vi har skjønt at det har vært skjulte motiver, sier Gresvik.

NRK har prøvd å få tak i det eritreiske interessekontoret i Norge som holder til i Oslo, uten å lykkes.

Omfattende brudd på menneskerettigheter Ekspandér faktaboks Eritrea er beskrevet som et av de landene i verden som er mest undertrykt. President Isaias Afwerki har styrt landet siden frigjøringen i 1991, og ingen politisk opposisjon er tillatt. Grunnloven fra 1997 er ikke iverksatt og det utpekte parlamentet har ikke vært samlet på 18 år. Det er ingen fri presse, ingen uavhengig sivilsamfunn, og religiøse minoriteter er forbudt og fengsles for sin tro. Ingen vet hvor mange politiske fanger det er i landet, men anslagene varier fra 10 til 25 tusen. Personer fengsles uten dom, det er rapportert om utstrakt bruk av tortur og seksuell mishandling i fengsel, i tillegg til henrettelser uten lov og dom. Nasjonaltjenesten i Eritrea består ifølge lovverket av både sivile og militære oppgaver. Målsetningen med tjenesten utover nasjonalt forsvar, er at den skal bidra til gjenoppbyggingen av landet og utviklingen av en felles eritreisk identitet på tvers av etniske og religiøse skillelinjer. Tjenesten som i prinsippet skal vare i 18 måneder, har i praksis vist seg å kunne vare i flere år. Dette skyldes ifølge myndighetene grensekonflikten med nabolandet Etiopia. Kvinner fra midten av tyveårene fritas eller dimitteres trolig fra tjenesten som følge av ekteskap, fødsler eller på religiøst grunnlag. Warsay Yikealo er en forlengelse av nasjonaltjenesten, og den har bidratt til at mange har tjenestegjort i en årrekke. Eritreere som unndrar seg nasjonaltjeneste, risikerer trolig utenomrettslige straffereaksjoner fra lokale militære overordnede, men erfaringsgrunnlaget man har, er begrenset, og det er derfor vanskelig å trekke bastante slutninger. Men mange av eksemplene peker i retning av at straffen samsvarer med lovens bestemmelser, det vil si mellom tre måneder og tre års forvaring. Kilde: Kjetil Tronvoll/Landinfo

I en tidligere versjon av denne saken sto det at framgikk av annonseringer av i sosiale medier at arrangementet var for å feire Sawa. Det riktige er at det var flere meldinger i sosiale medier om dette.