TESTER CO₂-FANGST: Slik ser det ut på verdens eneste testsenter for CO₂-fangst – Technology Centre Mongstad. Her klarer store installasjoner å fange CO₂ under forbrenning. Å fange CO₂ i luften i global skala er ennå ikke utviklet – og ingen vet hva det vil koste. Foto: TCM

Dette er fantasi-teknologien som skal redde verden

Ingen aner om eller hvordan det vil fungere. Ingen har lykkes hittil. Likevel baserer vi klodens fremtid på fremtidsdrømmen om å fjerne CO₂ fra atmosfæren.

17. september 2017

Artikkelen er over tre år gammel

Nå lurer en sentral karbonekspert på realismen i dette.

FAKTA: CO₂ og klimakampen * Parisavtalen ble inngått under Obama-administrasjonen i desember 2015.

* Den har som mål å holde den globale oppvarmingen under 2 grader og prøve å begrense temperaturøkningen til 1,5 grader.

* CO₂ er ikke noe lite biprodukt når vi bruker gass eller olje til å lage energi. Av 1 kg naturgass som forbrennes, utvikles det nesten tre ganger så mye klimagass: 2,8 kg CO₂, som går ut i atmosfæren. Tilsvarende gir forbrenning av en kg olje hele 3,2 kg CO₂. Vis mer

– Verdens klima-enighet om å begrense global oppvarming til 1,5 grader er et fint mål, men er kanskje ikke realistisk hverken teknisk, økonomisk eller politisk, er budskapet fra Glen Peters, CO₂-ekspert og klimaforsker ved Cicero senter for klimaforskning i Oslo.

Siden 2001 har han ledet det internasjonale Global Carbon Project, som leverer oppdatert CO₂-kunnskap til klimaforskere verden over.

Han sto i 2016 på en liste over verdens mest siterte forskere.

Leste du? Tøffe klimamål – elleville prosjekter

Forstå omfanget

– Det vrimler i media av bilder som viser vindmøller og solcellepaneler. Det er vel og bra, men skal vi nå målene satt i Parisavtalen, krever det såkalte negative utslipp – at vi fjerner CO₂ som allerede er sluppet ut i atmosfæren, og fjerner det i stor skala. Men det snakkes det lite om, selv om politikere etter hvert forstår hvilken enorm oppgave dette er, sier Peters.

Hans betraktninger ble publisert i det internasjonale vitenskapelige nettstedet Nature Climate Change i august.

Pessimist: Klimaforsker tror ikke lenger kloden kan reddes

KULLKRAFT INN IGJEN: Det kullfyrte kraftverket Plant Cherer i Juliette, Georgia i USA er et av landets største CO₂-kilder. Presidents Donald Trumps plan er å satse mer på kull, i strid med råd fra verdens klimaforskere. Foto: Branden Camp AP

Ideen om å skape negative utslipp – altså fange og lagre CO₂ fra luften – ble født i

1998, men ideen fikk først luft under vingene i 2007 da det ble laget en klimamodell som viste at dersom en la slike negative utslipp inn i regnestykket, kunne målet om å begrense temperaturstigningen til to grader Celsius nås.

FLOTT MED VINDMØLLER, MEN: Hverken vindmøller eller solcellepaneler kan stanse global oppvarming. Til det må vi fjerne CO₂ fra atmosfæren. Men ingen planlegger eller investerer eller fordeler oppgaver for å få det til, hevder klimaforsker Glen Peters. Bildet viser lynnedslag i vindmøller nær Sieversdorf i østlige Tyskland 1. august. Foto: Patrick Pleul AFP

– Flere andre modeller ble bedt om å repetere dette forsøket, og de oppnådde da også togradersmålet i modellene sine, forklarer Peters.

– Men hvordan endte dette opp som en fantasigrep hele verden nå skal stole på?

– I opptakten til FNs klimapanels femte rapport i 2013 forutsatte omtrent alle klimaprognoser for å nå togradersmålet en slik CO₂-fjerning. I den endelige rapporten fantes 120 scenarioer, hvorav 115 basert på omfattende CO₂-fjerning. Dette endret diskusjonen totalt. Ikke mange kjente til bruk av negative utslipp, og mange reiste spørsmål de neste årene. Og der er vi fortsatt, sier Peters.

Tusenvis av Sleipner-felt

KLIMAFORSKER: Glen Peters. Foto: Cicero senter for klimaforskning

Han viser til at ett scenario er at vi etter 2050 skal kunne fjerne ti milliarder tonn CO₂ fra

atmosfæren årlig. Dette utgjør til sammenligning 25 prosent av dagens CO₂-utslipp. Dette ville kreve en virksomhet flere ganger større enn dagens oljeindustri for å ivareta transport og lagring av den CO₂-en som var fanget. Og for å oppnå karbonfangst fra luften i en slik skala, vil det forutsette at det åpnet flere slike karbonfjerningsanlegg i uken – i flere tiår.

CO₂-gassen som en gang fjernes fra luften, vil måtte komprimeres og lagres under jorden, for eksempel i gamle tomme gassfelt.

– Men det vil kreve mange slike felt. Sleipner-feltet i Nordsjøen kan ta en million tonn CO₂ årlig. Snøhvit-feltet det samme. Vi ville altså måtte ha tusenvis av slike felt.

Ti tiltak: Slik kan klimaet reddes

Hvem skal gjøre det

KARBON-ATLAS: Dette verdenskartet viser godt hvor de største CO₂-utslippene i verden er. Foto: Kart: Global Carbon Project

– Så du mener at hele ideen om negative utslipp – å fjerne CO₂ som er i atmosfæren – er urealistisk – teknisk, politisk og økonomisk?

– Jeg har seriøse reservasjoner, ja, for å si det diplomatisk. Det foregår ingen diskusjon blant politikere om hvordan disse målene skal nås. Hvem skal starte med dette? Hvem skal lagre det meste? Fordeling av oppgaver er ikke tema. Det er ikke engang satt av penger eller utviklet økonomiske virkemidler for å fremme en utviklingen av en CO₂-fjerning i stor skala, slår Peters fast.

USA: Trump vil ha bort «klimaendringer»

Forutsatt av Parisavtalen

Parisavtalen forutsetter storstilt CO₂-fjerning. Uten en slik fjerning av klimagass som

allerede er sluppet ut, kan ikke klimamålene nås. Denne avtalen, hvor verdens fremste land ble enige om et samarbeid fram mot en politikk som begrenser global oppvarming til 1,5 grader, forutsetter at det tas i bruk flere teknologier som i dag ikke finnes.

En av disse kalles såkalt negative utslipp – som innebærer fjerning av CO₂ som allerede er sluppet ut i atmosfæren.

– Det finnes i dag noen få tekniske innretninger som fjerner CO₂ fra utslipp – dels i USA, dels i Norge. Dette er CO₂-fangst i liten skala, og innebærer ikke CO₂-fjerning i stor skala fra selve atmosfæren, påpeker Peters overfor VG.

Lite konkret CO₂-snakk

Klimaminister Vidar Helgesen deler Glen Peters' syn på at det snakkes for lite om

VENTER PÅ FN: Norge har samtaler med Kina, California og England om karbonfangst, sier klimaminister Vidar Helgesen. Foto: Magnus Sandberg VG

karbonfangst internasjonalt, men avviser ta dette er fantasiteknologi.

– Nå venter vi jo på en FN-rapport om dette temaet som er ventet neste år, og den vil trolig være viktig for å få flere til å satse på karbonfangst. CO₂-håndtering er ikke en fantasiteknologi. Ulike CO₂-håndteringsteknologier har vært benyttet ulike steder i verden i flere tiår. Det er i dag over tyve storskala CO₂-håndteringsanlegg globalt. I Norge har man for eksempel lagret til sammen 17 millioner tonn CO₂ over de siste 20 årene.

Helgesen viser til at Norge har inngått avtaler med Kina om blant annet CO₂-håndtering.

VITTIG: Slik oppfatter VGs tegner Roar Hagen ideen om CO₂-fangst og den teknologiske månelandingen i 2007. Tegningen viser daværende miljøminister Helen Bjørnøy og energiminister Odd Roger Enoksen. CO₂-fangsten er fortsatt ikke utviklet. Foto: Roar Hagen VG

– Norge samarbeider med flere land, blant annet Kina gjennom støtte til prosjektet Near Zero Emission Coal (NZEC). I juni 2017 hadde olje- og energiminister Terje Søviknes samtaler med kinesiske myndigheter der CO₂-håndtering var blant temaene. Det ble samtidig undertegnet en intensjonsavtale om samarbeid innen CO₂-håndtering og andre lavutslippsteknologier. Det norske Teknologisenteret på Mongstad (TCM) har også nylig inngått en samarbeidsavtale med kinesiske selskaper for å videreutvikle CO₂-fangst, opplyser klimaministeren.

Vi trenger karbon-negativitet – i alle fall om vi skal nå målene i Parisavtalen. Nå er også Norge ett av få land som driver industrielt med karbonfangst og -lagring. Dette er tema i diskusjoner med EU, Storbritannia i California – og åpningen vi nå har til Kina gir oss også nye muligheter til dialog med dem om dette. I tillegg driver Norge med regnskogsatsingen, et arbeid for å stanse den omfattende ødeleggelsen av regnskog og dermed regnskogens enorme opptak og lagringskapasitet for CO₂. Så jeg deler Peters syn om at det gjøres for lite, men ingen gjør mer enn Norge, sier klimaminister Vidar Helgesen.

Her forklarer Ciceros Glen Peters hvordan han ser for seg verdens CO₂-fremtid (Lenke til YouTube)

Publisert: 17.09.17 kl. 02:12

Les også

Mer om Miljøvern Klima Klimatoppmøtet FN Natur