Denne artikkelen er over en måned gammel, og kan inneholde utdaterte råd fra myndighetene angående koronasmitten. Hold deg oppdatert i NRKs oversikt, eller gjennom FHIs nettsider.

Tirsdag vedtok Stortinget en krisepakke på opp mot 50 milliarder kroner for å hjelpe norsk næringsliv gjennom koronapandemien.

Det er over 350.000 arbeidsledige i Norge, og Finansdepartementet anslår en nedgang i brutto nasjonalprodukt på 2–7 prosent i 2020.

Miljøpartiet De grønne (MDG) mener regjeringen nå har en gylden anledning til å sikre eksisterende, og skape nye arbeidsplasser i fiskeri- og sjømatnæringen.

Og den beste måten å gjøre det på er å redusere momsen på lokalt foredlet sjømat, mener partiet.

– Vi må se på alle mulige verktøy og tiltak for å sikre arbeidsplassene og verdiskapningen framover, sier Kriss Rokkan Iversen.

Hun er nestlederkandidat i MDG og viserektor ved Norges arktiske universitet i Harstad.

Iversen mener at et målrettet momskutt på sjømat som er foredlet innenfor landegrensene vil bidra til å styrke konkurransekraft.

Samtidig som det gjødsler innovasjon og nye arbeidsplasser innenfor nye segmenter av sjømatnæringen.

– En typisk u-landsmodell

– Sjømatnæringen er en sektor som representerer viktig sysselsetting langs hele kysten og der det er potensial for flere arbeidsplasser ved å øke aktiviteten i foredlingsleddet, mener Kriss Rokkan Iversen i MDG. Foto: SALT

I dag eksporteres 95 prosent av alt vi henter opp av havet i Norge ut av landet.

Ifølge Norges sjømatråd taper Norge 30 milliarder kroner på ikke å bearbeide vår egen fisk.

Det har vi nå en historisk sjanse til å gjøre noe med, mener hun.

– En stor andel av denne fisken forlater landet uforedlet. Det er en typisk «u-landsmodell», der foredling og dermed merverdi gjøres utenfor Norge. Det er dyrere å eksportere norske sjømatprodukter enn uforedlede råvarer grunnet konkurranseulempene tollbarrierene medfører.

Men det er ikke alt.

– De norske råvarene sendes til utlandet for bearbeiding for så å sendes tilbake til norske matbutikker for salg

– En vinn-vinn-situasjon

Både 2019 og 2020 har vært et fantastisk år for norsk sjømat, hvor de fleste piler har pekt rett opp. Men så godt som all fisk selges rett ut av landet, og selv spiser vi stadig mindre fisk. Foto: Cornelius Poppe / NTB scanpix

Ifølge Kriss Rokkan Iversen vil lavere moms på foredlet sjømat ha langt flere positive sider enn å skape flere arbeidsplasser i Norge.

I flere år har nordmenns appetitt på fisk og sjømat stupt nedover. Ifølge Helsedirektoratet spiser nordmenn 29 kilo fisk i året. Til sammenligning spiser vi i snitt 75 kilo kjøtt.

Dette sier undersøkelsen om fisk og fiskevarer Ekspandér faktaboks Helsedirektoratets mål er 20 prosent økt forbruk av fisk innen 2020.

Data om forbruket av fisk og fiskevarer er basert på årlige tall for anskaffelse av fisk og sjømat i privathusholdninger og storhusholdninger. Forbruket er målt i produktvekt, dvs. i den form de er anskaffet, og omregnet til filét og hel urenset fisk (rund vekt).

Regnet som hel urenset fisk (rund vekt) holdt fiskeforbruket seg rundt 34–35 kilo per person per år i perioden 2008–2015, men har siden gått ned til 29 kilo per person i 2018.

Nedgangen i fiskeforbruket (regnet som hel urenset fisk) var 10 prosent fra 2016 til 2017 og to prosent fra 2017 til 2018. Regnet som filetvekt var forbruket ca. 12 kilo per person i 2018.

Helsedirektoratet anbefaler at man spiser fisk til middag to til tre ganger i uken, og også gjerne bruker fisk som pålegg. Kostrådet tilsvarer totalt 300–450 gram ren fisk i uken. Minst 200 gram bør være fet fisk.

I nasjonal handlingsplan for bedre kosthold er det mål om å øke andelen som følger Helsedirektoratets kostråd om fisk. I Ungkost 2015–16 var gjennomsnittlig inntak av fisk og fiskeprodukter rundt 30 gram per dag blant 4-åringer og rundt 25 gram per dag blant 9- og 13-åringer.

I Norkost 2010–11 var gjennomsnittlig inntak av fisk og fiskeprodukter i underkant av 70 gram per dag; ca. 55 gram per dag blant kvinner og ca. 80 gram per dag blant menn. Inntaket av fisk og fiskeprodukter omregnet til ren fisk var rundt 300 gram i uken blant kvinner og 450 gram i uken blant menn, i snitt ca. 375 gram i uken.

Rundt 30 prosent av kvinnene og 40 prosent av mennene spiste anbefalt mengde fisk i uken. Andelen som spiste den anbefalte mengden fet fisk på minst 200 gram i uken, var rundt 20 prosent blant kvinnene og 25 prosent blant mennene.

De nasjonale kostholdsundersøkelsene viser at barn, unge og voksne spiser mindre fisk og fiskeprodukter enn kjøtt og kjøttprodukter. Kilde: Helsedirektoratet

Et momsfritak vil også vil gjøre det billigere for nordmenn å spise fisk, mener hun.

Sjømatprodusent: – Bør bruke mer «gulrot»

En av de store sjømatprodusentene i Norge er Insula. Hovedkontoret ligger på Leknes i Lofoten. Her holder også Lofotprodukt AS til, som er en av de største norske bedriftene i konsernet.

Direktør for kommunikasjon og bærekraft, Camilla Beck Sætre, er sikker på at et momsfritak vil føre til at nordmenn vil spise mer fisk.

Hun viser til at Kiwi i fjor kuttet prisen på fisk, tilsvarende momsen, i seks uker. Butikkjeden økte salget med opp mot 50 prosent.

– Vi har ledig kapasitet og kan produsere mer. Dette styres av etterspørsel.

Konsernet har til sammen 1100 ansatte i Norge, Sverige, Danmark, Island og Finland. Men selv om nordmenn øker sitt sjømatkonsum, er det lite trolig at deler av produksjonen flyttes fra de øvrige nordiske fabrikkene til de norske.

Årsaken er at de ulike bedriftene primært betjener sine egne markeder. Et momsfritak vil likevel skape flere arbeidsplasser langs norskekysten, tror Beck Sætre.

Insula mener også det er på tide at norske myndigheter bruker mer «gulrot» for å få folk til å spise sunt.

– I Norge er vi gode på å avgiftsbelegge usunne varer, som for eksempel godteri og brus. Et alternativ er å redusere momsen på det nordmenn bør spise mer av. Vi synes det er på tide å bruke mer gulrot, og mindre pisk, for å få nordmenn til å spise sunnere.

Administrerende direktør, Robert Eriksson i Sjømatbedriftene vil ha lavere moms på fisk og sjømat. Foto: Solvår Flatås / NRK

Kravet om momskutt på fisk er ikke nytt.

Sjømatbransjen i Norge mottar ikke subsidier fra staten, mens landbruket mottar store subsidier.

Det gjør at nordmenn spiser mindre dyr fisk og mer billig kjøtt, mener administrerende direktør, Robert Eriksson i Sjømatbedriftene.

– Pris har betydning for hva folk velger å spise. Vi bør ha mer «fair play» i kjøledisken. Med tanke på at vi er en subsidiefri næring bør momsen ned. Alternativet vil være en langt vanskeligere nøtt å knekke, nemlig å redusere subsidiene på rødt kjøtt.

Merverdiavgift Ekspandér faktaboks Forkortet mva. Tidligere kalt moms (merverdiomsetningsavgift) Er en generell forbruksavgift på verdien lagt til produkter eller tjenester. Den generelle momssatsen er 25 %. Du betaler for eksempel 25 % i moms hvis du kjøper et klesplagg i en klesbutikk. Noen kategorier av varer og tjenester har lavere momssats. For næringsmidler (mat og drikke) er satsen 15 %, og for persontransport er den 8 %. Det er noen varer og tjenester som det ikke må betales moms for. Disse kan altså selges avgiftsfritt som det heter. Eksempler på avgiftsfrie varer er brukte biler, en kunstners salg av eget kunstverk eller salg av fast eiendom. Idrettslag kan søke om momskompensasjon for arbeid med idrettsanlegg. Det ble innført i 2010. Nå foreslår kulturdepartementet å avkorte kompensasjonen med 28 %. Kilder: E-conomic

– Vil komme kystsamfunnene til gode

Norge serverer verden med 37 millioner måltid hver dag med norsk sjømat. Men konsumet i Norge går ned. Foto: Petter Strøm / NRK

I dag er momsen på sjømat på 15 prosent.

Hva momsen bør være på vil ikke Kriss Rokkan Iversen ha noen formening om.

– Dette er noe man bør se på i statsbudsjettet. Det er uansett hevet over enhver tvil at Norge som nasjon vil tjene mer på det enn hva det vil koste.

Riktig nok vil man få en reduksjon i skatteinntekter knytta til momsreduksjonen.

– Men samtidig vil man på sikt kunne få økte skatteinntekter knyttet til økt foredlingsvirksomhet i eksisterende og nye bedrifter langs kysten.

I Finansdepartementet er man ikke overbevist om at momskutt er veien å gå.

– Et generelt momsfritak på sjømat er ikke et treffsikkert virkemiddel mot den krisen vi nå står oppe i.

– Regjeringen og Stortinget har de siste ukene fremmet en rekke tiltak for å møte de økonomiske utfordringene vi står overfor, blant annet en bred kompensasjonsordning rettet mot de bedriftene som har hatt en stort fall i omsetningen. Det er langt mer treffsikkert enn et mva.-fritak for én bestemt næring, sier statssekretær Magnus Thue (H).