Koronakompensasjonen slår hånden av de små | Georg Blichfeldt

Georg Blichfeldt Kråkeslottet Senja AS

16. apr. 2020 20:00 Sist oppdatert 17. april 2020

Kompensasjonsordningen «er ment å treffe små bedrifter», sa Sanner. Mente han treffe og slå hånden av? spør innleggsforfatteren. Ole Berg-Rusten

100 prosent inntektsbortfall og null fra staten.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Se på dette regnestykket: Bedriften Jørgen Hattemaker har 16.000 kroner i faste utgifter i april. Med 100 prosents inntektsbortfall vil staten gi ham 80 prosent i kompensasjon.

Men, nei. Før prosentregningen starter, fjerner staten 10.000 kroner. Da skal Jørgen ha 4800 kroner. Men, nei igjen. Det betales ikke ut beløp mindre enn 5000. Med andre ord: 100 prosent inntektsbortfall og null fra staten.

Bedriften Kong Salomo har også inntektsbortfall. Han har 25 millioner i faste utgifter. Når staten trekker fra 10.000 kroner før utregningen begynner, betyr det at han får dekket 80 prosent av 24.990.000 kroner.

Det vil si at Kong Salomo får 19.992.000 som kompensasjon fra staten.

Georg Blichfeldt

Salomos økonomi er solid. Hans dilemma består i om han i år skal betale ut millioner i aksjeutbytte. Eller om han kanskje, av hensyn til bedriftens omdømme, skal vente til neste år.

«Hindre konkurser, berge arbeidsplasser», het det i finansminister Sanners presentasjon av kompensasjonsordningen for næringslivet. Ingenting om å berge utbytte.

Likt for alle, Sanner?

«Alle må ta sin del av dugnaden. Derfor legger vi ikke opp til å dekke 100 prosent av de faste kostnadene», sier Sanner. Staten kompenserer bare 80 prosent.

Ok, Sanner. Alle må gi avkall på samme andel: 20 prosent. Det er rettferdig.

Men dugnaden er ikke slutt med det. Urettferdigheten slår inn med de 10.000 kronene som blir fjernet aller først. De gir en skjev fordeling av dugnadsbyrden.

Salomo har på dette punktet bidratt med 10.000 kroner i dugnadspotten. Han har råd. Jørgen må inn med 10.000 kroner pluss 4800 kroner. I alt 14.800.

Mange enkeltpersonforetak, og små bedrifter generelt, har relativt lave faste kostnader. Når hele eller store deler av inntektsgrunnlaget faller bort, kan likevel disse utgiftene være nok til å velte lasset.

Jørgen trenger sårt de 14.800 kronene staten krever han skal bidra med i dugnaden hver måned. «Sola skin på deg, så skuggen fell på meg». Men statens gress er ikke like grønt for alle.

Les også Aftenposten mener: Dette er en viktig, spektakulær og historisk redningsaksjon

Listhaug vet bedre

Regjeringen har, med Fremskrittspartiet som tungen på vektskålen, valgt ikke å forby de bedrifter som mottar koronakompensasjon, å betale ut utbytte.

«Jeg er trygg på at norske eiere ikke kommer til å ta ut penger for å bruke på fest og moro», sier Sylvi Listhaug. Hun vet bedre.

Hun er klar over at de store aksjeeierne har en utbredt tendens til å bruke sitt utbytte til fest og moro, gigantvillaer, luksusyachter og -biler, fritidsresidenser på fjell og ved sjø. Og kanskje enda verre fra et samfunnsperspektiv: til spekulasjon i eiendomsmarkedet.

Kompensasjonsordningen «er ment å treffe små bedrifter», sa Sanner. Mente han treffe og slå hånden av?

«Det handler om hva slags samfunn vi skal ha når vi har tatt hverdagen tilbake», sier Jan Tore Sanner. Ja, det er det handler om.