Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

14. september 2017 ble en 36 år gammel mann overfalt og knivstukket i sitt eget hjem på Vulkan i Oslo. Mannen overlevde 53 knivstikk, hvorav flere var livstruende.

I et intervju med Dagbladet forteller «Erik» om knivstikkingen og tiden etter.

Han ble angrepet av en 17 år gammel gutt, som det seinere viste seg var en kjenning av politi og barnevern. På tross av at gutten tidligere var dømt for både vold og trusler - og på dette tidspunktet bodde på barnevernets akuttinstitusjon - befant han seg på Vulkan midt på natta.

PÅ SYKEHUSET: Etter den lange operasjonen lå «Erik» i koma. Foto: Privat Vis mer

Ble ikke diagnostisert

- Gutten min er født og oppvokst i Norge. Han har innvandrerbakgrunn, sier guttens far til Dagbladet. Han har sagt seg villig til å fortelle om sin sønns bakgrunn.

Etter som åra gikk ble det tydelig at guttens språkevne utviklet seg saktere enn det som er normalt. Da han begynte på barneskolen uttrykte kontaktlæreren bekymring.

Ifølge faren hadde sønnen flere problemer på skolen. Det var først i slutten av tredjeklasse på barneskolen at BUP, Barne- og ungdomspsykiatrisk poliklinikk, ble involvert. Han ble etter hvert tatt ut av klasserommet og fikk undervisning alene. Men sønnen følte ikke det hjalp.

KNAKK: Den første kniven som ble brukt i angrepet, knakk. Da hentet gutten en ny kniv. Foto: Politiet Vis mer

- Først da begynte han å bli aggressiv, sier far. Han forteller at gutten gikk til BUP ved Nic Waals institutt mellom 2007 og 2012, hvor han blant annet fikk hjelp til skolearbeid.

- Han ble ikke diagnostisert eller behandlet, men det sto i rapporten at han hadde sein utvikling, sier far.

I dommen fra lagmannsretten kommer det fram at da gutten ble utredet ved Nic Waals institutt i 2009, viste han et generelt kognitivt evnenivå som lå langt under hans aldersgruppe.

BUP svarer: BUP kan ikke uttale seg om enkeltsaker, men klinikksjef Anne-Stine Meltzer ved Nic Waals institutt sier til Dagbladet på generelt grunnlag: - Barn kan være vanskelig å diagnostisere. Tradisjonelt har man i fagmiljøene også vært opptatt av at en diagnose ikke må settes for tidlig. Hun understreker at det i dag er et større fokus på at tidlig diagnose kan gjøre at man kommer tidligere i gang med riktig behandling og tiltak, samtidig som det finnes bedre diagnostiske verktøy. - Det er alvorlig hvis pasienter ikke får hjelpen de trenger, sier Meltzer.

Dømt for vold og trusler

På ungdomsskolen spilte sønnen mye fotball. I 2013 dro han på en skitur som en fritidsklubb arrangerte. I løpet av turen brakk han beinet.

- Han kom tilbake med gips og hadde mista alt håp for fotballen. Da ble han veldig irritert, sint og lei, sier far.

Sønnen begynte å henge i Storgata i Oslo. Det var tiden at han ble voldelig og omga seg med feil folk, forteller far. I kjølvannet av en bekymringsmelding sendt til barnevernet, ble gutten i 2014 plassert på en akuttinstitusjon i Oslo.

- De visste ikke hva de skulle gjøre med han. Vi prøvde å samarbeide med politiet og barnevernet, vi samtykket til alt for å hjelpe han. Til slutt sendte de han til Kristiansand, for å bo på en institusjon i ett år.

Far forteller at oppholdet ikke hjalp. Gutten ble dømt for vold og trusler i Kristiansand tingrett i mai 2016. I tillegg ble han i Oslo tingrett sommeren 2017 dømt for et ran, flere tilfeller av vold og trusler. I begge tilfeller slapp han å sone i fengsel, på grunn av sine lave alder.

Plassert i leilighet

- Han ble verre. Så kom han tilbake til oss og vi prøvde å kontakte barnevernet. Til slutt plasserte de han i en leilighet på Fornebu, sier far, og forklarer at sønnen ikke var selvstendig og klarte svært lite på egen hånd.

- Vi prøvde å hjelpe han så godt som mulig. De første to månedene gikk bra, men etter hvert begynte gutten å henge i sentrum igjen.

Dommen fra lagmannsretten bekrefter det faren sier: Etter hvert ble gutten aggressiv og utagerende. I etterkant av oppholdet på Fornebu, ble gutten plassert på barnevernets akuttinstitusjon. Her bodde han fram til knivstikkingen på Vulkan.

Knivstikkingen på Vulkan 14. september 2017 kom en 36 år gammel mann og hans kjæreste hjem fra en tur ute på byen. Kjæresten ble dårlig, og satt i kort tid alene utenfor leiligheten.

17-åringen tilnærmet seg kvinnen, ga henne vann og spurte om det gikk bra. Gutten ble med de opp i leiligheten.



Mens kvinnen gikk og la seg, tok den 36 år gamle mannen og 17-åringen en øl. Stemningen var god.

17-åringen fikk beskjed om at han ikke kunne sove over på sofaen. Kort tid etter gikk han til angrep på mannen, som ble knivstukket 53 ganger.

Kjæresten, som våknet opp under angrepet, kom seg ut av leiligheten og fikk varslet politiet.

- De hadde ikke kontroll på han. Han gikk inn og ut som han ville. Han var mye sint og aggressiv, sier far.

Han var der plassert i skjermet avdeling i to uker. Så ble han flyttet til institusjonens åpne avdeling - uten begrensninger i bevegelsesfrihet. På akuttinstitusjonen var han paranoid og ruset seg daglig på hasj.

Familien har vært til stede i både tingretten og lagmannsretten. Sønnen trenger behandling, slår far fast.

- Da ble han utredet for barneautisme. Han fikk ikke hjelp da han gikk til BUP eller på barneskolen. Vi er veldig triste over at han ikke fikk hjelp tidligere. Jeg vet han har gjort masse fælt, sier far, som mener sønnen skulle blitt utredet før dette skjedde.

ÅSTEDET: I en leilighet i Vulkan ble den da 17 år gamle gutten nesten drapsmann. Foto: Politiet Vis mer

- Trist

Gutten, som i år fyller 19 år, ble i lagmannsretten dømt til fire års fengsel. Han soner i Larvik fengsel, forteller hans forsvarer, Lise Reiersen, til Dagbladet.

- Der er de flinke til å møte ham på en god måte. Han har alvorlig barneautisme og er psykisk utviklingshemmet. Det er trist at det skulle denne saken til for at han skulle bli utredet.

Forsvareren understreker at i denne saken spiller psykisk helse en stor rolle.

- Det kommer fram i dommen at din klient tidligere har oppført seg svært aggressivt mot fengselsbetjenter, miljøarbeidere og politi. Hvordan er hans oppførsel nå?

- De klarer å møte ham med de spesielle behovene han har. Han skjønner ikke konsekvensene av det han gjør. Derfor fungerte han dårlig i fengsel i starten. Om en innsatt bryter fengselsreglementet, så blir man møtt med sanksjoner. Når han ikke skjønner konsekvensene av handlingene sine, og blir satt på isolat, så fungerer det dårlig for han.

Anket til Høyesterett

Slik som guttens far, er Reiersen også kritisk til at gutten ble plassert i en leilighet på Fornebu sommeren 2017.

FORSVARER: Lise Reiersen. Vis mer

- At barnevernstjenesten plasserte han i en leilighet, med en miljøarbeider som skal se til han innimellom, er ille. Med de problemene han hadde, burde han blitt fulgt tettere opp.

I begge rettsrundene kom retten fram til at gutten var tilregnelig da hendelsen fant sted, dog under dissens, påpeker Reiersen. Hun anket tilregnelighetsspørsmålet til Høyesterett.

- Det beste for samfunnet ville vært om han, med de diagnosene han har, fikk en form for tvungen omsorg eller tvunget psykisk helsevern. Det ville beskyttet både ham og samfunnet, sier Reiersen.

Risikerer forvaring

Et annet sentralt spørsmål i rettsrundene var om gutten skulle dømmes til forvaring, til tross sin unge alder - noe han ikke ble. Dette anket statsadvokaten til Høyesterett.

Statsadvokat Tomasz Edsberg forteller til Dagbladet at påtalemyndigheten har anket fordi man mener fengselsstraffen ikke ivaretar behovet for å verne samfunnet.

STATSADVOKAT: Tomasz Edsberg avbildet i retten i 2015. Foto: Terje Pedersen / NTB scanpix Vis mer

- Jeg deler forsvarerens syn på behovet for å etablere rammer som gjør at det kan brukes tvang for å sikre at tiltalte får den behandling og hjelp han trenger. De tiltakene hun nevner er imidlertid forbeholdt utilregnelige lovbrytere.

Blir dette stående, er påtalemyndighetens syn at forvaring er det eneste alternativet som kan sikre nødvendig tvungen oppfølging av tiltalte over et lengre tidsrom.

Torsdag forrige uke ble det klart at bare påtalemyndighetens anke er tillatt fremmet for Høyesterett.

- Det vil si at Høyesterett skal avgjøre om tiltalte kan og skal dømmes til forvaringsstraff, sa Edsberg til Dagbladet.

Tidspunkt for ankeforhandlingen i Høyesterett er foreløpig ikke fastsatt.

Behandling, ikke straff

- Ungdom som begår alvorlig kriminalitet er utfordrende for hjelpeapparatet. Noen få av ungdommene vi treffer har så sterke atferdsuttrykk at de er vanskelig å hjelpe innenfor de rammene barnevernet har, sier leder av barnevernstjenesten i Søndre Nordstrand, Roger Johansen, til Dagbladet.

Barnevernstjenesten har ikke anledning til å uttale seg i enkeltsaker, og Johansen må derfor svare på generelt grunnlag.

Han sier barnets beste alltid skal være avgjørende ved valg av tiltak etter barnevernloven. Det gjøres en helhetsvurdering, hvor flere faktorer spiller inn, av tiltakene.

LEDER: Leder av barneverntjenesten i Søndre Nordstrand, Roger Johansen. Foto: Bydel Søndre Nordstrand Vis mer

- Bruk av for eksempel tvang kan for noen ungdommer være gode og riktige rammer som de fungerer godt innenfor, mens for andre ungdommer kan bruk av tvang forsterke negativ atferd ytterligere.

Johansen understreker at det er viktig å huske at barnevernets mandat knyttet til ungdom med atferdsvansker er behandling, ikke straff eller samfunnsvern. Det er også slik at noen ungdommer har utfordringer knyttet til psykisk helse som ikke blir fullstendig diagnostisert før de blir eldre.

- Hadde vi fått til det tidligere ville vi også i noen tilfeller tenkt andre tiltak enn det som forsøkes. Noen ungdommer kan motsette seg slik utredning, mens andre kan være utredet, men ytterligere utfordringer utvikler seg.

- Vi må bare gjenta at satsing på forebyggende tjenester, levekårsutfordringer, virksomme tiltak og tett samarbeid mellom instanser er viktig. Lykkes vi her vil vi bedre kunne sette inn gode og målrettede tiltak for hvert enkelt barn, sier Johansen.