Har elevene lov til å føle seg krenket etter slike nedsettende beskrivelser? | Jostein Alberti-Espenes

Jostein Alberti-Espenes lærer og forfatter av «Krenkelse i skolen – mobbingens bakteppe»

10. mars 2018 18:30 Sist oppdatert 20. april 2018

Ulsrud videregående skole i Oslo, der de omtalte ungdommene er elever. Audun Braastad / NTB scanpix

Ulsrud-lærer omtalte elevers dårlige adferd i Dagsnytt 18.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.



I Dagsnytt 18 mandag 5. mars hadde Ulsrud-lærer Simon Malkenes en høytlesning om egne elevers dårlige atferd. Elevene ble omtalt med initialer. Hans konklusjon var at det behøves flere ressurser i skolen og en endring av inntakssystemet.

Malkenes beskrev elevene i nedsettende termer; unnvikende, frekke, de slåss og kaster møblement. Han måtte til og med utsette sin gjennomgang av Nordahl Grieg for klassen. I debatten etterpå beskrev han elevene som sårbare ungdommer. Høytlesningen gjorde inntrykk.

Sårbare elever

Deler Malkenes’ kolleger hans nedsettende beskrivelser av elevene? Deles dette narrativet av lærere på de andre videregående skolene Malkenes impliserte? Finnes lærerstemmene som kan fortelle om mestring og kvalitet i undervisningen av sårbare elever med lavt poengsnitt fra ungdomsskolen?

Var Malkenes’ elever forberedt på høytlesningen? Kjente de seg igjen? Har de lov til å føle seg krenket? Hva legitimerer nedsettende beskrivelser av sårbare elever?

Politisk engasjement for endret inntakssystem? God lønnsvekst for lærerne i videregående skole etter vårens tariffoppgjør? Hvilke fortellinger om sårbare elevgrupper tenker Malkenes at er viktig å formidle på Dagsnytt 18? Hva mener Ulsrud skoles ledelse om denne saken?

Les også Han er rektor på Oslos mest populære skole

Elever uten valgfrihet

Alle inntakssystemer har sine sider, sa stortingsrepresentant Mathilde Tybring-Gjedde (H) under debatten. Elevene på Ulsrud er overlatt til en skole de kanskje ikke har ønsket seg til, med lærere de ikke selv har valgt. De kan ikke, som Malkenes og andre lærere, velge en annen skole dersom de opplever nåværende som stressende eller faglig krevende.

Som skolefolk er vi nødt til å arbeide for å møte elevene der de er faglig, snakke med og omtale dem respektfullt, dele kloke råd med hverandre for hele tiden å styrke kvaliteten på den opplæringen disse elevene har krav på. Så får det heller være at det er en pedagogisk og didaktisk mer krevende oppgave å drive god undervisning på den ene skolen enn på den andre.





Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.