Fordommer og hets mot jøder er på fremmarsj i flere europeiske land. Dette er uakseptabelt | Torkil Åmland

Torkil Åmland statssekretær (Frp), Justis- og beredskapsdepartementet

18. juli 2018 21:00 Sist oppdatert 24. juli 2018

Regjeringen ønsker å samarbeide med landene i EU i deres arbeid for sikkerhet for jøder, skriver statssekretær Torkil Åmland (Frp). Ukjent / NTB scanpix

Regjeringen ønsker et europeisk samarbeid mot antisemittisme.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Fordommer og hets mot jøder er på fremmarsj i flere europeiske land. Dette er uakseptabelt, og regjeringen jobber målrettet for å motvirke alle former for antisemittisme.

Det er avgjørende for den enkelte og for demokratiet at myndighetene arbeider mot fordommer, hat og angrep. Historien og utviklingen i Europa har vist at jødene som gruppe har et særlig behov for vern mot rasisme og voldelige angrep.

Det siste tiåret har det vært en rekke voldelige handlinger rettet mot jøder og jødiske mål i Europa. Antisemittiske holdninger er også blitt mer synlige, blant annet i sosiale medier.

Statssekretær Torkil Åmland (Frp). Olav Heggø, Fotovisjon

Vært nødvendig med ekstra sikkerhetstiltak

Blant høyreekstreme og i ekstreme islamistiske miljøer, er jødehat og konspirasjonsteorier om jøder en del av fiendebildet.

Det har også vært angrep mot, og skjending av, jødiske mål i Norge. Både i Norge og i andre europeiske land har det vært nødvendig å sette inn ekstra sikkerhetstiltak rundt synagoger og andre jødiske institusjoner.

Den hverdagsrasismen som jøder i Norge kan oppleve, kommer til syne i holdningsundersøkelsen som HL-senteret la frem i 2017. Den viser at 8,3 prosent av den norske befolkningen har utpregede negative holdninger til jøder.

Dette er lavere enn i 2011, da andelen var på 12,1 prosent. Det er samtidig et lyspunkt at andelen i befolkningen som ikke støtter negative påstander om jøder, har økt fra 55 prosent i 2011 til 69 prosent i 2017. En slik positiv utvikling må videreføres.

Les også Kronikk: Antisemittisme og muslimfiendtlighet er beslektede fenomener

Vil støtte formannskapet

I 2016 lanserte regjeringen en egen handlingsplan mot antisemittisme. Målet er at tiltakene i handlingsplanen samlet sett skal bidra til å redusere antisemittisme i Norge.

For eksempel koder nå politiet antisemittisme som et selvstendig motiv i politiets straffesakssystem. Dette inngår som ett av flere tiltak som tilsammen gir mer kunnskap og sterkere politiinnsats mot hatkriminalitet.

Les også Ingeborg Senneset: Jeg vil gjerne bli med på nazimarsj

Handlingsplanen må sees i sammenheng med regjeringens «strategi mot hatefulle ytringer», som setter antisemittisme inn i en bredere ramme av tiltak mot fordommer og uakseptable ytringer mot enkeltgrupper. En helhetlig tilnærming er avgjørende for å redusere antisemittisme.

Det var et av mine budskap i Innsbruck 12. juli, da justis- og innenriksministere i EU diskuterte beskyttelse av jødiske samfunn og institusjoner. Under Østerrikes formannskap skal rådsmøtene i EU fokusere på sikkerhet og stabilitet, og mottoet for formannskapet – A Europe that protects – er ment å reflektere dette.

Les også Harald Stanghelle: «Hvor er disse jødene som skulle komme? Vi har ikke sett noen»

For å beskytte den jødiske befolkningen, har Østerrike et overordnet mål om at jøder i Europa skal føle seg – og være – like trygge og sikre som alle andre europeere innen 2025.

Regjeringen ønsker å samarbeide med landene i EU i deres arbeid for sikkerhet for jøder. Vi vil derfor støtte det sittende formannskapet for å sette beskyttelse av jøder, jødiske interesser og jødisk kulturarv høyere på EUs dagsorden.

Følg og delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter