Acești insolvenți care ne informează

Săptămâna trecută am vorbit despre situația financiară a televiziunilor de știri. Cifrele sunt necruțătoare și deosebit de triste: toate firmele care dețin licențe ale unor televiziuni de știri au datorii. Nu neapărat la stat, dar datorii, fie la bănci, fie la furnizori, fie la angajați. Unele, e drept, au și datorii la stat, iar două dintre firmele ce dețin licențe ale unor televiziuni de știri se află în insolvență. Campionii datoriilor, ca să recapitulăm, sunt Realitatea Media, deținătoarea licenței Realitatea TV, cu datorii de 408 milioane de lei și aflată pe lista marilor datornici la stat, și RCS&RDS, cu datorii de 137.277.675 de lei, dar acestea aparțin mai degrabă operațiunilor de televiziune prin cablu și de furnizare de Internet.

Totuși, cei mai mari datornici

nu sunt televiziunile de știri, ci televiziunea publică și o televiziune generalistă. Astfel, Televiziunea Română are datorii de aproape 700 de milioane de lei, dintre care mai mult de jumătate la statul român, iar restul la furnizori, printre care și furnizorii de programe. Situația dezastruoasă a TVR, căreia i se caută de zor o soluție, a început în momentul în care președinte-director general a devenit Tudor Giurgiu. Adus pe post de manager luminat, după succesul avut cu TIFF-ul finanțat din bani publici, Tudor Giurgiu a reușit nu doar să spargă economiile de zeci de milioane făcute de predecesorul său, ci și să bage televiziunea publică într-o spirală a cheltuielilor care a pus-o pe drumul solidelor datorii de astăzi. Lui Tudor Giurgiu i-au urmat Alexandru Sassu, Alexandru Lăzescu, Claudiu Săftoiu și Stelian Tănase. Nici unul nu a reușit să facă ordine în finanțele televiziunii publice, iar astăzi se plânge de mila TVR cu lacrimi de crocodil. Desigur, nici un manager nu e de vină.

PRO TV este al doilea mare datornic

din lumea televiziunilor din România. Conform bilanțului pe 2014, ultimul disponibil la Ministerul de Finanțe, firma deținătoare a licenței PRO TV a avut venituri de 615.101.087 de lei și un profit de 33.017.331 de lei. În spate, însă, stau datorii de 673.897.199 de lei, foarte aproape de nivelul datoriilor TVR. Asta, în condițiile în care PRO TV a beneficiat, de la înființare și până astăzi, de trei episoade de scutire de datoriile către stat, ca parte a promovării excesive a unor politicieni cu putere de decizie. Acest lux i-a fost interzis TVR, căci, a spus-o ultimul premierul Dacian Cioloș, dacă s-ar anula datoriile către stat ale TVR ar fi vorba despre un ajutor de stat. Inacceptabil în cazul unei televiziuni publice, perfect acceptabil pentru o televiziune privată, nu?

Nici Antena TV Group,

deținătorul licenței Antena 1, nu stă tocmai pe roze. În 2014, firma a avut venituri totale de 287.962.053 de lei, pierderi de 57.841.276 de lei, ajungând la datorii totale de 148.489.835 de lei. Vorbim, totuși, despre datorii la bănci sau la furnizori, nu de datorii la stat, ceea ce ține de politica posturilor, care nu vor să lase la îndemâna politicienilor instrumente de constrângere.

O altă televiziune cu probleme financiare mari, unde o astfel de politică nu există, este Prima TV. Licența televiziunii este deținută de firma Prima Broadcasting Group, care în 2014 a avut venituri de 111.884.484 de lei și un profit de 10.178.381 de lei. Doar că firma are și datorii de 64.282.768 de lei. Iar datoriile Prima au crescut vertiginos în 2015, firmei care deține licența fiindu-i cerută insolvența de către mai mulți furnizori de programe.

Dar să ne oprim pentru moment

cu televiziunile și să trecem la marii datornici din presa scrisă. Pe primul loc se află, de departe, trustul Adevărul. Acesta și-a desfășurat operațiunile pe Adevărul SA, până când fiul lui Dumitru Tinu a căpătat o parte dintre acțiuni, iar Dinu Patriciu a mutat operațiunile pe Adevărul Holding SRL. Adevărul SA are datorii de 124.145.806 lei, iar Adevărul Holding avea, la finalul lui 2014, datorii de 425.579.071 de lei. Cu un total de 549.635.641 de lei pe care-i datorează, Adevărul se apropie de situația marilor televiziuni, fără a fi, însă, una.

Un alt mare datornic este Medien Holding, trustul care editează România liberă. La finalul lui 2014, Medien Holding înregistra datorii de 137.277.675 de lei. Cu patronul aflat cu un picior în închisoare și fără a mai putea primi ajutorul ilegal pe care-l primea de la acum falimentara firmă de asigurări Astra, aparținând aceluiași Dan Grigore Adamescu, Medien Holding nu pare a mai avea șanse să se redreseze. Ceea ce înseamnă că, mai devreme sau mai târziu, vechile brand-uri pe care le deține își vor da obștescul sfârșit.

Mediafax Group, deținătorul Gândul, Ziarul Financiar și al agenției de presă Mediafax, a terminat 2014 cu pierderi de 45.975.058 de lei, acumulând datorii de 70.180.270 de lei, multe către statul român. Mediafax Group a intrat în insolvență în 2015, iar Adrian Sârbu are mari probleme cu Justiția din cauza evaziunii fiscale pe care a practicat-o la scară largă atât la Mediafax Group, cât și la PRO TV.

Editura care tipărește Evenimentul zilei a terminat 2014 cu o pierdere de 1.190.817 lei și datorii de 20.377.831 de lei. Cum patronul din acte are și el probleme cu procurorii, iar ziarul nu mai poate fi dat șpagă politicienilor, cum s-a mai întâmplat în trecut, sunt șanse mici și aici pentru o revenire spectaculoasă.

În fine, alți mari susținători ai capitalismului pe datorie sunt cei de la HotNews, care au terminat 2014 cu pierderi de 449.208 lei și datorii cumulate de 588.875 de lei. Dar este vorba doar despre firma deținătoare a domeniului hotnews.ro, cei care scriu pe site fiind împărțiți pe mai multe firme, doar-doar li s-o pierde urma.

Și pentru că, inevitabil,

va veni și această întrebare, iată și situația Patetic Media SRL (firma care editează Cațavencii, proprietari Mircea Dinescu și Doru Bușcu). În 2014, Patetic Media a înregistrat venituri de 1.373.684 de lei și a avut o pierdere de 152.228 de lei. Datoriile Patetic Media sunt zero lei. Bilanțul pentru 2015 nu a fost încă depus, dar, dacă vă interesează informațiile la zi despre situația noastră financiară în 2015, aceasta va fi disponibilă online cât de curând.

Prima parte, despre televiziunile de știri, o găsiți aici.