Judecători: ”Felix Tătaru a fost nesincer în fața Înaltei Curți și a luat cei 50.000 de euro fără acte de la Elena Udrea” Instanța din ”Gala Bute” susține că omul de publicitate a încasat pentru campania PD-L București 200.000 de euro, din care doar 150.000 pe acte

miercuri, 9 august 2017, 6:55

Unul dintre cei mai inovativi și mai cunoscuți oameni de publicitate din România apare în motivarea sentinței din procesul ”Gala Bute”.

Felix Tătaru a lucrat pentru multiple campanii electorale și, în ultima vreme, s-a remarcat ca un susținător al Coaliției pentru Familie.

Povestea este următoarea.

Felix Tătaru vine ca martor în ”Gala Bute” chiar la ultima înfățișare a dosarului, cea din 1 martie 2017.

Procurorii DNA susțin că, în 2011, el a încasat 50.000 de euro cash, la negru, din partea Elenei Udrea.

Banii proveneau din mita de 10% pe care oamenii Elenei Udrea o recoltau de la firmele care primeau lucrări cu Ministerul Dezvoltării.

Tătaru neagă.

În fața instanței de trei judecători, el recunoaște că a lucrat pentru PD-L București în 2011, când a fost aleasă șefă Elena Udrea, și că a fost plătit pentru munca lui cu 150.000 de euro, dar totul legal, pe contract.

Majoritatea acestor bani s-ar fi dus, potrivit lui Tătaru, la furnizori.

Din partea PD-L, contractul e semnat de Elena Udrea, iar din partea agenției de publicitate Map Advertising SRL, de Felix Tătaru.

”Am primit doar 150.000 de euro, nu mai mult și numai prin transfer bancar”, depune mărturie patronul agenției GMP la Înalta Curte.

Tătaru însuși admite că a sunat-o repetat pe Elena Udrea ca să-i plătească banii, dar el susține că a telefonat numai pentru cei 150.000 de euro consemnați în acte.

Și Elena Udrea confirmă discuțiile cu Tătaru despre bani, însă susține la rându-i că se refereau doar la sumele din contracte.

Tătaru e contrazis de doi oameni, cel care susține că i-a dus încă 50.000 de euro, în plus față de cei 150.000 prevăzuți în contract, și cel care a dat banii acestui mesager.

Ambii martori sunt personaje apropiate de Elena Udrea.

Bărbatul care afirmă că a scos banii din mită de la firmele de casă este chiar Tudor Breazu, secretarul personal al fostului ministru, cel care îi achiziționa concediile, petrecerile de la zilele de naștere și care era împins în față în diverse afaceri.

De-a lungul procesului, Tudor Breazu a respins mai toate teoriile procurorilor, dar pe aceasta a banilor dați la pungă lui Felix Tătaru a confirmat-o.

În plus față de declarațiile martorilor, instanța remarcă, în timpul audierii publicitarului, nesincronizări în documentele încheiate între agenția lui Felix Tătaru și PD-L București.

Dialogul dintre Angela Dragne, șefa completului de la ÎCCJ, și Felix Tătaru, care este și șef la IAA Worldwide, devine unul dificil pentru publicitar.

Tătaru continuă să-și susțină versiunea că nu a primit bani în pungă.

El afirmă că nu are nicio legătură cu banii întorși drept mită de contractori și folosiți pentru campaniile electorale, în acest caz cheltuiți pe publicitatea politică.

Completul insistă pe faptul că actele inițiale dintre PD-L și agenție au fost modificate, ca să mascheze cei 50.000 trimiși cash la sediul agenției de publicitate GMP, pe 23 decembrie 2011.

Ședința se termină cu un gust metalic pentru asistența martorului Felix Tătaru. El este apărat spontan din sală de avocații inculpaților, care semnalează instanței că martorul ajunge să se autoincrimineze fără să-și dea seama, drepturile sale fiind astfel afectate.

La câteva săptămâni, se pronunță sentința.

Șapte inculpați sunt condamnați, dintre care patru cu executare, cea mai mare pedeapsă primind-o Elena Udrea, 6 ani de închisoare.

Apoi, după câteva luni, apare motivația Înaltei Curți.

Unde e consemnat și episodul de la ultima ședință de judecată.

Magistrații conchid, textual, că Felix Tătaru nu a spus adevărul și că acesta a luat, la pungă, cei 50.000 de euro proveniți din șpagă:

„Înalta Curte apreciază că declaraţia martorului Tătaru Constantin Felix prin care acesta neagă primirea sumei de 50.000 euro prin intermediul martorului Munteanu Radu este nesinceră, în raport cu declaraţiile acestui martor, ce se coroborează cu declaraţiile inculpaţilor Breazu Liberiu Tudor, Topoliceanu Ana Maria şi Lungu Ştefan, dar şi cu înscrisurile existente la dosar referitoare la contractul nr.23/1 aprilie 2011, toate aceste probe conducând la concluzia că în realitate s-au încasat 200.000 euro, însă au fost întocmite documente justificative doar pentru suma de 150.000 euro”.