Galerie foto!!! Curvele Focşaniului de odinioara

La începutul anilor 1900 în Focşani prostituţia era legală şi verificată medical la polul opus faţă de cum este în prezent, cand prostituatele împrăştie sifilis şi HIV pe şoseaua de centură.Vă prezentăm în articolul de astăzi o galerie foto cu damele de companie ale vechiului oraş, dar şi normele după care funcţionau casele de toleranţă.Gheorghe Ivu, poliţist cu state vechi, ne-a spus cine şi cum erau curvele Focşaniului în perioada comunistă.“Astăzi prostituatele s-au mutat la televizor, la emisiuni de unde pot fi văzute de mai mulţi clienţi”, spune fostul poliţist

Documentele vechi ale Focşaniului ce fac referire la prostituţia care se practica la noi în oraş acum mai bine de un secol relevă înainte de toate diferenţele de mentalitate între locuitorii urbei de la începutul anilor 1900 şi cei din prezent. Arhivistul Florin Dardală, angajat al Servciului Judeţean Arhivele Naţionale Vrancea, este ghidul nostru într-un Focşani pe cat de îndepărtat, pe atat de plin de surprize. Chiar dacă în prezent prostituţia este ilegală pe teritoriul Romaniei lucrurile nu au stat aşa din totdeauna. “În vechiul nostru oraş prostituţia era o problemă serioasă ce se afla în atenţia autorităţilor, acestea elaborand pentru controlul ei norme şi regulamente. Astfel, chiar din anul 1897 Consiliul Comunal Focşani a dispus ca viaţa prostituatelor din oraş să fie controlată cu stricteţe. Cele care alegeau să practice această veche «meserie» erau înscrise de secretarul serviciului sanitar într-un registru special, dar nu înainte de a fi îndrumate să îşi aleagă totuşi o meserie onorabilă. Dacă fetele alegeau totuşi calea prostituţiei erau trecute în registrul cu pricina, iar o copie a înregistrării lor era predată la Poliţie, pentru un control încrucişat. Nu puteau activa fetele care erau minore, cele bolnave şi, mai mult decat atat, focşănencelor native le era interzis să presteze”, după ne-a spus Florin Dardală.



Bordeluri “curate, luminoase, spaţioase, mobilate”



Aşa numitele case de toleranţă, de regulă case particulare, erau la randul lor înscrise de primar într-un registru special. Autorităţile de la începutul anilor 1900 erau de acord cu deschiderea unor astfel de locuri doar dacă imobilele erau curate, luminoase, destul de spaţioase, mobilate corespunzător. Totodată, atat casele cat şi curţile care adăposteau o asemenea activitate nu trebuiau să fie deschise în vecinătatea bisericilor, şcolilor, internatelor şcolare, a grădinilor publice, teatrelor, în interiorul hotelurilor, carciumelor etc. Mai precis acestea trebuiau să fie cat mai ferite de zonele circulate. Cu toate acestea, se pare că inclusiv în fosta Casă a Căsătoriilor s-a practicat prostituţia candva.



Tinerii de 17 ani puteau merge la “domniţe”



Ceea ce este interesant e că tarfele puteau să plece de la patroanele lor foarte uşor dacă nu le convenea ceva, fără ca avutul să le fie sechestrat. “În mod obligatoriu erau vizitate de medic de cate două ori pe săptămană, iar toate constatările se notau în condicuţa de sănătate. Toate femeile care prestau activitatea plăteau o taxă în folosul oraşului, indiferent că prestau acasă la ele sau în casele de toleranţă, cu menţiunea că prostituatele ce lucrau acasă plăteau mai mult. Pentru a putea beneficia de serviciile unei fete varsta minimă era 17 ani. Femeile nu aveau voie să stea dinaintea locuinţei de toleranţă sau în casă, la fereastră deschisă. Perdelele ferestrelor trebuiau lăsate tot timpul în jos, iar în preajma caselor nu trebuia sub nici un chip instalată vreo reclamă care să anunţe despre cele ce se întamplau în interior. Nerespectarea acestor norme putea aduce în faţa Justiţiei atat prostituatele cat şi patroanele”, ne-a mai spus arhivistul Florin Dardală. Majoritatea curvelor nu ştiau carte, cateva ştiau doar să se semneze, în vreme ce foarte puţine aveau cateva clase primare.

Potrivit documentelor de arhivă în Focşani au activat circa 80-100 de prostituate de-a lungul timpului, pană ce meseria a fost scoasă în afara legii. Regimul comunist, în încercarea lui de a face un sistem perfect, cel puţin în aparenţă, a interzis prostituţia pe care o consodera decadentă. Atitudinea autorităţilor şi chiar şi a opiniei publice faţă de acest fenomen se bazează în continuare pe ceea ce a încercat vechiul regim să facă. Dacă mai adăugăm şi poziţia Bisericii Ortodoxe Romane, care dezaprobă cu vehemenţă legalizarea prostituţiei, este clar că asigurarea unui cadru legal pentru desfăşurarea acestei ocupaţii nu va apărea prea curand la noi. (Sorin TUDOSE)



“Mariana cheala”, fata rămasă fără păr de dragul iubirii

Gheorghe Ivu: ‘Nu sunt de acord cu legalizarea prostituţiei pentru că atunci statul roman ar fi cel mai mare peşte”, este de părere Gheorghe Ivu, fost şef al Poliţiei municipale

P erioada comunistă a adus o scădere a fenomenului prostituţiei măcar la nivel oficial. Generalul în rezervă Gheorghe Ivu, fost şef serviciu judiciar printre alte funcţii pe care le-a avut de-a lungul vremii, spune că odată cu introducerea Decretului 153/1970 prostituţia ar fi cunoscut o scădere. “Ca urmare a ridicării la un nivel tot mai înalt a gradului de responsabilitate socială, oamenii muncii iau atitudine împotriva acelora care, sub influenţă unor mentalităţi înapoiate, refuză să se încadreze într-o activitate utilă, duc o viaţă parazitară, tulbură ordinea şi liniştea publică, încalcă cele mai elementare norme de convieţuire socială, provocand indignarea cetăţenilor, se arată în decretul amintit. “Decretul încrimina toate actele de parazitism precum cerşătoria, vagabondajul şi prostituţia. Cea din urmă putea fi încadrată ca infracţiune/contravenţie. Dacă te prostituai o singură dată era contravenţie şi puteai fi băgat în închisoare de la o lună la şase luni. Dacă făceai acest lucru în mod obişnuit era considerat infracţiune. Oricum, la finele anilor 1980 erau în oraş circa 12-15 prostituate”, ne-a spus Gheorghe Ivu. Fostul poliţist îşi aminteşte că “fetiţele” îşi făceau veacul pe la barul Unirea de la hotelul omonim. “Înainte de 1989 nu ieşeau fetele pe traseu cum se întamplă acum, se duceau la barul de la Unirea, de unde erau luate şi de golănaşi, dar şi de mai marii vremii. Şi atunci se îmbrăcau provocator, dar nu se machiau strident, nu erau aşa vulgare. Cand le prindeam încercam să le integrăm în campul muncii”, ne-a mai spus Ivu. În ciuda regimului comunist, prostituţia nu fusese eradicată complet şi, mai mult, existau inclusiv minore de…15 ani care se iubeau pe bani. Pe una dintre ele o chema “Mariana Cheala” şi primise porecla asta din cauza părinţilor. “Mariana era minoră şi se ocupa în mod evident cu prostituţia. Părinţii au ras-o în cap în încercarea de a o opri să se mai prostitueze. Ea şi-a pus un batic în cap şi şi-a văzut în continuare de treabă. A rămas totuşi cu porecla de Mariana Cheala. Mai erau printre altele Sabina, Portocala, surorile Trifan, Vica chioara. Unele dintre ele au vrut să se lanseze în Turcia după căderea comunismului, dar nu prea le-a ieşit”, ne-a mai povestit Ivu. Bolile venerice erau urmărite cu stricteţe de doctorii acelor timpuri, aceştia căutand pană şi bărbaţii cu care fetele s-au culcat în cazul în care fetele se dovedeau bolnave. Ivu a văzut cum prostituatele de lux s-au mutat, mai ales în ultimii ani, chiar la televizor, acolo unde au rol de exponate. “Astăzi prostituatele s-au mutat la televizor, la emisiuni de unde pot fi văzute de mai mulţi clienţi. Nu sunt de acord cu legalizarea prostituţiei pentru că atunci statul roman ar fi cel mai mare peşte”, a conchis Gheorghe Ivu. (Sorin TUDOSE)



Opt prostituate în evidenţele poliţiei



Numărul fetelor ce practică prostituţia a scăzut foarte mult în Focşani. Asta cel puţin în privinţa celor care practică expunerea la stradă. De caţiva ani, fetele apelează la telefonul mobil sau la mica publicitate pentru a-şi oferi serviciile celor interesaţi. În aceste condiţii, în condicuţa poliţiei se mai află sub 10 fete. “Am făcut nenumărate acţiuni şi am întocmit dosare penale celor care practică prostituţia. Sunt 2-3 fete care stau în bariera Mărăşeşti, 2-3 care frecventează zona cabinei telefonice din Sud şi încă două fete la Călimăneşti. Amenda pentru prostituţie este de 500 de lei”, ne-a spus subcomisarul Zorel Burlan, ofiţer coordonator la Poliţia de proximitate. Chiar dacă sunt sancţionate, prostituatele nu achită niciodată amenzile. Iar dosarele penale întocmite se termină cu neînceperea urmării penale. (D. C.)



Galerie foto: Curvele Focşaniului



Tanără care a ales să îşi caştige existenţa într-un mod…”imoral”



Parafrazandu-l pe Neagu Djuvara care spunea că pe vremuri pană şi hoţii aveau onoare am putea afirma că odinioară şi curvele erau elegante



Prostituate de prin anii 1920-1930, călite în arta dragostei contracost





În lipsa unui acord scris din partea Ziarului de Vrancea, puteţi prelua maxim 500 de caractere din acest articol dacă precizaţi sursa şi inseraţi vizibil link-ul articolului: #insertcurrentlinkhere

Ziarul de Vrancea nu este responsabil juridic pentru conţinutul textelor din comentariile de mai jos. Responsabilitatea pentru mesajele dumneavoastra vă revine în exclusivitate.