1. Pasajul nu prezintă un gabarit de circulaţie pe verticala de 5,50 m, necesară pentru asigurarea circulaţiei tramvaielor pe străzi de categoria I, după cum prevăd normele de proiectare a podurilor, in vigoare in Romania.

Pasajul in forma actuala asigura următoarele înălțimi de gabarit măsurate la sina liniei de tramvai de 4,50 m la sensul spre Bucureştii Noi, respectiv de 4,53 m la sensul spre Centru. La nivelul rigolelor de colectare a apelor, pasajul asigura înălțimi de gabarit de 4,67 m spre Bucureștii Noi, respectiv de 4,70 m spre Centru.

2. Pasajul nu asigura un gabarit de circulaţie pe orizontala de minim 23,50 m, necesara pentru asigurarea circulaţiei tramvaielor pe străzi de categoria I, după cum prevăd normele de proiectare a podurilor. Daca se mențin trotuarele pietonale in pasaj, atunci acestea trebuie sa aibă lățimea minima de 1,00 m si echipate cu parapete de protecție a circulație rutiere in pasaj, cu o lățime minima de 0,50 m.

3. Pasajul nu asigura evacuarea rapida a apelor pluviale, sistemul de colectare si evacuare existent fiind nefuncțional.

4. Pasajul nu este echipat cu un sistem de iluminat pentru calea ferata, deasupra pasajului, și pentru calea rutiera, în pasaj.

5. Pasajul nu este echipat cu un sistem de monitorizare video a circulaţiei feroviare si rutiere, echipat cu un sistem de alarmare in cazul producerilor unor accidente feroviare sau rutiere.



Scenariul I – Execuția lucrărilor de reparatii si consolidare, păstrând alcătuirea constructiva a pasajului existent.

Scenariul II – Execuţia lucrărilor de reparatii si consolidare, modificând alcătuirea constructiva a pasajului existent prin execuția unui singur trotuar pietonal prin spatele culeei București Nord.

”Pentru realizarea unei stări tehnice bune a pasajului, care sa asigure desfășurarea traficului feroviar, in condiții depline de siguranță si confort pe întreaga durata rămasa de exploatare normata, se recomanda execuția unor lucrări de reparații si consolidare, în regim de urgenta, in special la nivelul elevației pilei si a grinzilor marginale din suprastructura podului. Lucrările de reparații si consolidare se vor executa cu restricții de viteza pentru circulația feroviara pe pasaj si închiderea alternativa a unor linii de cale ferata, si închiderea temporara a circulație rutiere in pasaj”, se arată în expertiză.Pasajul a fost construit in anul 1938. De-a lungul anilor pasajul nu a fost supus unor reparații majore. La pasaj s-au efectuat numai lucrări de reparații sumare in anul 1970.Expertiza constată starea de degradare în care se află pasajul, cele mai importante defecte descoperite fiind:”Cele mai grave procese de degradare au fost constate la nivelul stâlpilor pilei si la grinzile marginale ale suprastructurii, si sunt determinate de vechimea acestora, creşterea intensității traficului rutier in pasaj, neasigurarea unui gabarit rutier de minim 5,50 m înălțime, utilizarea sării in perioadele friguroase. Pentru realizarea unei stări tehnice bune a pasajului, care sa asigure desfășurarea traficului feroviar si rutier, in condiţii depline de siguranţă si confort pe întreaga durata rămasa de exploatare normata, apreciata la minim 35 de ani, pana la următoarea reparație capitala, se recomanda executia unor lucrări de reparatii și consolidare, în regim de urgență, în special la nivelul elevației pilei și a grinzilor marginale din suprastructura podului. Lucrările de reparații și consolidare se vor executa cu restricţii de viteză pentru circulația feroviara pe pasaj si închiderea alternativa a unor linii de cale ferata, si închiderea temporară a circulaţie rutiere in pasaj”, concluzionează expertiza.Expertul tehnic prof. dr. ing. Cristian-Claudiu Comisu a analizat 2 scenarii de aplicarea a lucariilor de intervenție:”Trotuarul pietonal se va construi numai daca nu se interzice circulaţia pietonala prin pasaj. Expertul tehnic prof. dr. ing. Cristian-Claudiu Comisu recomanda aplicarea Scenariului I care prevede execuția lucrărilor de reparatii si consolidare, păstrând alcătuirea constructiva a pasajului existent. Scenariul II se va aplica numai in condiția in care se va menține circulația pietonala in pasaj. Exista si posibilitatea ca intr-un orizont de timp de cca. 15 ani, datorită dezvoltării puternice a traficului rutier, și a traficului feroviar, pasajul existent sa nu mai asigure gradul de fiabilitate necesar, astfel încât sa se impună demolarea lui si construcţia unui nou pasaj”, se mai arată în expertiză.Compania care administrează reţeaua naţională de căi ferate, CFR SA, a anunţat recent că va desfăşura în luna mai 2018 lucrări de intervenţie în zona Podului Constanţa, din Bucureşti, în baza avizului emis de Primăria Municipiului Bucureşti, la solicitarea Regionalei CF Bucureşti."Lucrările de intervenţie se vor executa în zona Podului Constanţa, administrată de CFR, la km 4+327, în anumite intervale orare doar în cursul nopţii, când traficul este mai scăzut, astfel încât impactul acestor lucrări asupra celor care tranzitează zona să fie cât mai mic. Pentru menţinerea condiţiilor optime şi de siguranţă rutieră, traficul în zona Podului Constanţa, în perioada intervenţiei, va fi dirijat şi semnalizat temporar cu ajutorul indicatoarelor rutiere", se arată în comunicat.Aceste lucrări au demarat acum două săptămâni și au nesemnat acoperirea zonelor degradate cu ipsos, ceea ce a stârnit reacții dure în spațiul public.Totodată, în paralel cu desfăşurarea lucrărilor de intervenţie, Regionala CF Bucureşti a anunțat că va parcurge etapele premergătoare implementării programului de reparaţii la Podul Constanţa, pentru zona administrată de CFR SA, potrivit companiei.Până în prezent au fost elaborate expertiza tehnică şi DALI (documentaţie tehnico-economică similară studiului de fezabilitate), documentaţii tehnice obligatorii în vederea demarării procedurilor de lansare a licitaţiei pentru elaborarea proiectului tehnic şi execuţia lucrărilor de reparaţii, potrivit CFR SA."Valoarea estimativă a lucrărilor de reparaţii, conform devizului general emis, este de 5,13 milioane lei, licitaţia urmând a fi lansată în semestrul II al acestui an", se arată în comunicat.Podul Constanţa, aflat în strare avansată de degradare, este în administrarea CFR, în timp ce şoseaua de sub pod este în administrarea Primăriei Capitalei. Reprezentanţii municipalităţii spuneau recent că nu pot face nimic pentru repararea podului, pentru că nu este în administrarea lor, însă au prevăzut în bugetul pe anul 2018 bani pentru lucrări de reabilitare a şoselei şi a caii de rulare a tramvaielor de pe Calea Griviţei."(...) Singura instituţie abilitată de lege să execute lucrări de consolidare/reabilitare la acest obiectiv (Podul Constanţa, n.r.) este Compania Naţională de Cai Ferate CFR SA. Precizăm că singurul aviz solicitat în ultimii ani pentru Podul Constanţa a fost cel din 13 iulie 2017, când, la solicitarea Companiei Naţionale de Cai Ferate CFR SA, Primăria Municipiului Bucureşti a emis un aviz de intervenţie necesar executării unor "lucrări de îndepărtare a unor fragmente de beton care prin desprinderea lor pun în pericol participanţii la traficul rutier în zona Pod Constanţa (intersecţia Calea Griviţei cu sos. Chitilei - Bd Bucureştii Noi), lucrări ce urmau a fi executate de Compania Naţională de Cai Ferate CFR SA Bucureşti, sucursala regională Bucureşti - secţia L3 Bucureşti", a transmis PMB.