Skatteverket har under flera år samarbete med Säkerhetspolisen och slagit till mot ett hundratal personer som finns i islamistiska extremistmiljöer med kopplingar till terrorism. För tre år sedan fick Skatteverket en lista av Säkerhetspolisen med 400 namn på personer som misstänks stödja radikal islamism.

En person som fastnade i en sådan kontroll är en nära anhörig till en person som tillhör den inre kretsen kring Gävleimamen Abo Raad. Imamen själv blev nyligen tagen i förvar av Säkerhetspolisen. Personen som fick kontantinsättningarna granskade hade fått sammanlagt 200 000 kronor insatta, utspridda på mindre belopp.

Eftersom han inte kunde visa hur han fått pengarna ansågs det som svarta pengar.

I Gävlefallet blev det skatt på 200 000 kronor plus ett skattetillägg på 10 000 kronor.

”Brottsvinsterna kommer att återinvesteras i narkotika, vapen m.m. med stora kostnader för samhället som följd. ”

Ett liknande samarbete finns med polisen som tipsar Skatteverket om tungt kriminella som lever lyxliv men saknar inkomster från arbetsgivare. Enligt polisens underrättelser handlar det om pengar från narkotikahandel och ekonomisk brottslighet.

En 37-årig Malmöbo åtalades nyligen för misstänkt penningtvätt. Han hade 1 miljon kronor i sin lägenhet. Med de nya reglerna som Skatteverket infört kan han inte beskattas om åklagaren misslyckas bevisa att pengarna kommer från brott. Foto: Polisen

Chockbesked på seminarium

Men i dag har i princip alla sådana utredningar lagts ned, enligt flera källor som Kvällsposten talat med.

Vid ett seminarium i april fick Skatteverkets utredare veta att det nu är de som i sina utredningar måste bevisa att insättningarna INTE kommer från arbete eller liknande. Riktlinjerna finns fastslagna i en handling som heter ”Metodstödet för fördjupade skrivbordsutredningar av fysiska personer avseende oredovisade inkomster”.

Tidigare var det tvärtom – det var den granskade personen som var tvungen att styrka att inkomsterna inte var skattepliktiga.

Det nya arbetssättet innebär att om tungt kriminella eller terrormisstänkta tiger – så händer ingenting. Skatteverkets kontroll blir verkningslös.

Skatteverkets experter är mycket kritiska mot förändringen. Det framgår av handlingar som Kvällsposten tagit del av.

Absurd situation

”Rättsavdelningen ställningstagande kommer nu att innebära att brottsvinsterna kommer att återinvesteras i narkotika, vapen m.m. med stora kostnader för samhället som följd”, skriver en utredare på myndighetens intranät.

En annan skriver så här:

”Jag ser situationen som absurd eftersom myndigheten å ena sida säger att vi gör ett bra jobb och ska fortsätta med det och å andra sida tar bort i princip alla möjligheter att utreda kriminella och därmed bidra till att minska finansiering av kriminell verksamhet och terrorism.”

LÄS MER: Imamen Abo Raad hade hemliga pengar på kontot

Jakten på pengar från Sverige till terrororganisationer sköts av specialteam på Skatteverket. För två år sedan redovisade myndigheten hur specialteamen avslöjat hur hundratusentals kronor, ibland miljoner, strömmat genom svenska bankkonton till utlandet. Kontoinnehavarna som Säkerhetspolisen stämplat som islamistiska extremister och som sällan kunde redovisa för Skatteverket varifrån de fått pengarna och vad de skulle användas till.

Imamen Abo Raad fastnade själv i en kontroll. Skatteverket upptäckte att han under 2016 fick sammanlagt 75 473 kronor insatta på sitt konto, pengar som han inte kunde förklara. Följden blev att han upptaxerades.

”Man har lagt ned kontrollen”

I dag hade den radikale imamen inte avslöjats. Det bedömer skatteexperter som Kvällsposten talat med.

Stig Svensson ledde tidigare kontrollinsatsen i Skatteverkets södra region mot kriminella och har själv gjort utredningar om kontantinsättningar på bankkonton. Gruppen i södra regionen var ledande inom Skatteverket när det gällde just kontroll av kriminella med cirka 200 utredningar om året. Kontrollen av personen i Gävle gjordes av hans grupp.

”Man har ju lagt ned det som kallas för skrivbordskontroll av misstänkt kriminella.”

Stig Svensson är mycket kritisk till de nya riktlinjerna som Skatteverkets utredare nu tvingas följa.

– Man har lagt ned det som kallas för skrivbordskontroll av misstänkt kriminella. Det som återstår är om en åklagare kan åtala dem för penningtvätt när de hanterar pengar som de inte kan förklara, säger han.

När de gäller att spåra upp pengar som misstänks ha samlats in till terrororganisationer var kontrollen effektiv.

– Vi fick också en hel del ärenden från Säkerhetspolisen som gällde insamlade medel till terrorister i Mellersta östern. Det kom in en förfärlig massa pengar på de konton som vi undersökte. Vi bad dem förklara vad det var för pengar, säger han.

”Vi var framgångsrika”

– Ofta sa de vi granskade att det var insamlingar till hjälparbete i till exempel Irak och Syrien. Men då ville vi se bevis på detta. Vi kan inte bara godta vad någon säger. Man måste på något sätt kunna styrka det man påstår, säger Stig Svensson och fortsätter:

– Vi var framgångsrika i sådana ärenden. Kontoinnehavarna kunde sällan bevisa vad pengarna kom ifrån. Domstolarna gick på vår linje i 90-95 procent av fallen, säger han.

Resultat blev det som regeringen ville uppnå - att Skatteverket gjorde det svårare för dem som vill bidra med pengar till terrorgrupper och personer som tillhör den grova organiserade brottsligheten fick svårare att gömma undan svarta intäkter.

Frisedel för svarta pengar

Men efter seminariet i Solna i april i år konstaterade en anställd uppgivet på verkets intranät:

”Det faktum att vi inte kan beskatta kontantinsättningar är för mig helt orimligt. Vi kan inte ge frisedel till de som hanterar oredovisade kontanter. Det här måste rättas till. I vissa situationer måste vi kunna beskatta kontantinsättningar när vi ser att pengarna används till ens uppehälle.”

Pia Bergman var tidigare nationell samordnare mot grov ekonomisk brottslighet på Skatteverket. Hon har flera års erfarenhet av verksamhet. Hennes slutsats är denna:

– Numera granskas bara 10 till 20 procent av de personer som vi förr undersökte.