Alla som vill annonsera på reklamytor på Stockholms stads mark måste betala en markupplåtelseavgift till staden.

Eller förresten, inte riktigt alla. Det finns ett undantag. SL slipper nämligen betala någon avgift till Stockholms stad när de gör reklam på sina omkring 650 väderskydd (busskurer, reklampelare etc) som är placerade på stadens mark.

Anledningen är en drygt tio år gammal överenskommelse mellan trafikkontoret (staden) och trafikförvaltningen (SL) där det finns en formulering om väderskydden som går att tolka på olika sätt.

– SL anser att väderskydden inte ska kosta någonting enligt den överenskommelsen. Vi har en annan åsikt, säger Johan Sundman, projektledare på trafikkontoret i Stockholms stad.

"Borde behandlas på samma sätt"

Markupplåtelseavgiftens storlek är beroende på var någonstans väderskydden är placerade och hur de är utformade. En digital skylt i innerstan kostar mer än en affischtavla i ytterstan, enligt Johan Sundman. Priset varierar mellan 2 000–14 000 kronor per kvadratmeter annonsyta och år.

Någon exakt summa som Stockholms stad går miste om är alltså svår att sätta, men i runda slängar handlar det om mellan 5–40 miljoner kronor som SL väljer att inte betala i markupplåtelseavgift varje år, menar Johan Sundman.

Trafikkontoret i staden för nu diskussioner med trafikförvaltningen i regionen på tjänstemannanivå om detta, men hittills har man inte kommit överens om vad som bör gälla.

– Man kan tycka det är lite konstigt att SL inte betalar för de här reklamytorna när alla andra aktörer gör det. Alla reklamaktörer borde behandlas på samma sätt och betala enligt samma markupplåtelsetaxa, säger Johan Sundman.

SL: Pågår en dialog

Enligt SL:s presskommunikatör Aleksander Krajisnik är reklamintäkterna viktiga för finansieringen av kollektivtrafiken i Stockholm. Samma avtal gäller också för länets samtliga kommuner, enligt vad som beskrivs som en gammal praxis.

Enligt SL förs det löpande samtal med Stockholms stad om reklamplatserna och andra markanvändningsfrågor kopplade till framkomlighet, utbyggnad och drift av kollektivtrafiken där det finns gemensamma uppdrag, ansvar och intressen. Någon konflikt handlar det inte om, enligt SL.

– Sedan man slöt de här avtalen har det hänt mycket i gatuutrymmet. Vi har blivit allt fler som ska samsas och enas om samma yta samtidigt som intäktsmöjligheterna har förändrats sett till utomhusreklam, både vad gäller analogt och digitalt. Samtidigt fortsätter Region Stockholm och trafikförvaltningen SL att bygga, utveckla och köra kollektivtrafiken som kostar mer och mer. Det är det man nu har en dialog om, säger Aleksander Krajisnik.