När trängselskatten infördes i Göteborg lovade ansvariga politiker väljarna att pengarna oavkortat skulle gå till att finansiera infrastruktursatsningar i staden. Det löftet höll inte länge. På grund av Sveriges kraftigt ökade utgifter för migrationen ålades i höstas alla departement att skaka fram pengar.



Så har nu alltså skett. Infrastrukturminister Anna Johansson (S) låter meddela att Trafikverket inte kommer att få använda årets pengar från trängselskatten. Pengarna som behövs för att finansiera Västsvenska paketet ska Trafikverket låna av Riksgälden. Regeringen döljer det faktum att man i praktiken slår i utgiftstaket och därför väljer att flytta runt kostnader och skulder. Infrastrukturministern lovade visserligen att Trafikverkets kostnader kommer att vara ”väldigt små”. Det förutsätter givetvis ett gynnsamt ränteläge, något Johansson inte kan garantera.



Det hela är en lurig abrovinsch. Lite som när en privatperson lånar oskattade pengar av sitt aktiebolag i stället för att låna av banken. Enligt Göteborgs stadsjurist Markus Landahl är det inte förenligt med det ingångna avtalet avseende trängselskatten. Den upptagna trängselskatten kan inte användas ”till andra ändamål och på annat sätt än till de infrastrukturåtgärder som avtalen omfattar”.



Förfarandet är oroväckande. Det är dessutom inte första gången staten förskjuter sina kostnader för att finansiera plötsliga utgiftsökningar. Kanske minns någon plundringen av Akademiska Hus där bolagets utdelning användes till statsbudgeten, pengar som kunde ha gått till nyinvesteringar i studentbostäder. Regeringen har med andra ord satt det i system att uppvisa intäkter samtidigt som statliga bolag och förvaltningar belånas eller skuldsätts.



I slutänden kommer alltså inte Västsvenska paketet förlora sin finansiering. Däremot ställs avtalets hållbarhet i nytt ljus: Det innebär att staten betraktar trängselskatten som en budgetregulator. Pengar som man kan använda lite hursomhelst, det var knappast vad göteborgarna fick höra för några år sedan.