Inledning

För längesen nu skrev jag ett inlägg, Hur skyddar man sitt barn från skolverkets mobbing? , som handlade om nationellt prov i svenska för årskurs 9 – läsförståelse. Jag vill be om ursäkt för detta inlägg av olika orsaker dröjt, i synnerhet till de som donerat till materialet.

Men, bättre sent än aldrig heter det. Och inget ont utan att det har något gott med sig. Detta prov är ett konkret exempel på skolans antipojkkultur och det passar bra med ett exempel nu när jag nyligen skrev om det.

Provet, som är uppbyggt kring ett övergripande tema – identitet och utseende – är delat i tre delar:

Del A: Muntlig förmåga

Del B: Läsförståelse

Del C: Skriftlig förmåga

Del A – muntlig förmåga

I den muntliga delen delas elever in i grupper och varje grupp tilldelas ett av sju olika ämnen. Nedan följer ett exempel, nummer 7: ”Hur gick det på styrelsemötet?”

Sammanfattning

I serierutan av Liv Strömquist samtalar två män. Den ene har varit på styrelsemöte. Efter en inledande fråga om hur mötet gick, går männen snabbt över till att diskutera hur de ser ut. De jämför sina kroppsdelar med olika livsmedel. Diskussionsfråga

Efter att ha läst serierutan kan man fundera över om män och kvinnor talar olika. Tycker du att det är så?

Utgå gärna från exempel.

Det Liv Strömquist lyfter fram, vad är det?

”Der er ikke noget bestemt, jeg konkurrerer med mine veninder om. Det er simpelthen et spørgsmål om at overgå hinanden. Det kan være alt. Hvem der har det bedst, hvem der har det dårligst, hvem der er sjovest, ulykkeligst, flottest, klogest, mest kreativ, alt muligt.”

[Egelund Christiansen & Malmqvist, 1989, s. 27]

Konkurrens hör samman med kvinnors relationer. Kvinnor har faktiskt konkurrerat med varandra på alla områden. I ena stunden konkurrerar flickor och kvinnor om vem som är bäst klädd och i nästa konkurrerar de om vem som har det värst i en given situation. […] Vi konkurrerar både över hur bra det går för oss och över hur dåligt det går. Konkurrensen döljer något annat, nämligen ett desperat behov av uppmärksamhet, av att någon ska lyssna och riktigt förstå hur vi har haft det.

[fet text – min emfas, kursiv text – originalemfasering, Orbach & Eichenbaum, 1989, s. 98]

När och var sker detta?

Det Liv Strömquist lyfter i bilden med ironi/humor som vapen handlar om kvinnlig homosocialitet och det jag tidigare nämnt att kvinnor skapar sociala anknytningsband genom att ”spegla sig i varandra” och umgås kring känslor.

Vad och hur märker killar av att tjejer och killar pratar olika:

Flera av pojkarna uttrycker i intervjuerna medvetenhet om att deras interna språkbruk både kan uppfattas som hårt och plumpt av flickorna. Kristian menar att man behöver ”skärpa till sig” när man umgås med flickor eftersom de är känsligare och har ”annorlunda humor” än pojkarna. ”Man kan inte riktigt skoja på samma sätt för tjejerna tar det på allvar. Dom blir lättare sura” påpekar Claes. ”Det blir inte lika mycket trams när man är med tjejerna som det är när vi är med killarna. Om man håller på så kanske dom tycker man är konstig”.

[Holm, A-S., 2008, s. 91]

Det är mycket som skiljer mellan manlig och kvinnlig homosocialitet och vad gäller denna uppgift så är en faktor helt avgörande. Kvinnlig homosocialitet kretsar kring relation där en faktor är kön och därmed exkluderas män från ”det inre rummet” där den typ av samtal Liv Strömquist ironiserar förekommer. Män saknar alltså erfarenhet och därmed den förförståelsen som behövs för att förstå Liv Strömquists bild. För en individ som har en levd erfarenhet på den manliga sidan av genussystemet, där man umgås kring sak, ter sig Liv Strömquists bild bara märklig bortom ord. Killar och tjejer har därför helt olika förutsättningar, till följd av sitt kön, att kunna prestera i denna uppgift. Detta förvärras ytterligare av att ”domaren” som bedömer elevens prestation (svenskläraren) vanligen är kvinna som saknar levd erfarenhet som man och därmed saknar förståelse för killarnas problematik i denna situation.

Del B: Läsförståelse

I provet i läsförståelse får eleverna ut ett texthäfte. Omslagsbilden på det häftet ser ut så här:

Därefter kommer innehållsförteckning, som dekoreras med följande bild av Anna Bergman:



På nästa uppslag börjar texterna, vilka är fem stycken:

”Roligare att vara prinsessa än Batman, tyckte Kalle” är en artikel från DN om en pojke som i förskolan tyckte om att klä ut sig till prinsessa.

”14 februari” är en åtta sidor lång novell av Jonas Karlsson, om när en skola delar ut rosor på alla hjärtans dag. Den handlar om en elev, Peters, känslor av skolans 14 februari-firandet, där han våndas av att vara den som blir utan blomma. Han får slutligen, oväntat, en blomma. Novellen är från Johan Karlssons bok, Den perfekte vännen, 2010, och man kan läsa kort om novellen här.

Jag ville sticka ut, våga synas” Den tredje texten är en artikel från DN , ”

Den fjärde texten ”Ej ett i dag och ett i går … ” är från Henrik Ibsen ur pjäsen Brand 1866. Ni finner den här. Den återges både på originalspråket, norska, och översatt till svenska.

”Plastikoperationer” heter den avslutande och är en två sidor lång text, en artikel från ungdomar.se. (Den är i provet inte riktigt återgiven i dess helhet, men nära på hela är med.)

Vad är problemet med dessa texter?

1. Oavsett om man menar att könsskillnader beror på könssocialisering, biologi eller en mix av biologi och könssocialisering, så är dessa texter saker som killar som grupp inte är intresserade av! Intresse påverkar vår läsförståelse då det är lättare att koncentrera sig på en text som man finner intressant.

2. De tre första texterna handlar om avvikelse från manlig könsroll. Till följd av individualism kontra kollektivism är förutsättningar för könsrollsbrott helt olika, då individualismen saknar det Fanny Ambjörnsson i sin doktorsavhandling omskriver som ”påtagligt kollektivt tvång”. Därav blir budskapet mellan raderna tolkat med en levd erfarenhet som man mycket misandriskt. Så här skriver elever som gjorde provet:

Jacob:

Jag tog otroligt illa upp när jag skrev provet. Känner att det gått för långt med manshatet i skolan.

Kille–97 svarar Jacob:

Men när jag såg att de efter den mobbing de hade i del B hade fräckheten att ha som alternativ att skriva om skillnaden mellan tjejer och killar så reste jag mig bara och gick. När jag kom hem storgrät jag av ilska och en känsla av svek.

Du är verkligen inte ensam om att må dåligt!

Kille–97 skriver i en annan kommentar:

Detta var enligt mig inte det värsta då jag trots allt är bra på att läsa mellan raderna förstod jag utmärkt provets underliggande budskap. KILLAR ÄR BARA BRA OM DE BETER SIG SOM TJEJER!

[…] [Jag har en] dröm om att bli forskare och hjälpa till att föra Sverige framåt i utvecklingen. men VARFÖR DET? som TACK för den mobbing SVERIGE genom skolverket utsatt mig för? vad har jag gjort dom, frågade jag mig. Jag har aldrig ens snattat så vad har jag gjort för fel. jo, jag föddes med snopp.

Dessa killars reaktion och även de sätt de uttrycker sina känslor, det förvånar mig inte det minsta. ”KILLAR ÄR BARA BRA OM DE BETER SIG SOM TJEJER!” det är det underliggande budskapet i provet tolkat med en manlig livserfarenhet. Även en tjej, Elsa, som gjort provet hade reagerat på provets textval:

varför är det inget bättre som intresserar killar mer, fast jag är av kvinnlig kön reagerade jag mycket på det, varför ska ett sådant ämne ens få vara med i ett nationellt prov? Jag är tjej, men jag tycker inte att ämnet var passande för ett nationellt prov. För det första är jag inte ett dugg intresserad av plastikoperationer, som en text handlade om, och på grund av det valda ämnet för provet känner sig många ungdomar kränkta på grund av det. Varför kan det inte vara ett ämne, eller ämnen som intresserar så många som möjligt av eleverna som gör proven?

3. Jag tror alla är ense om en sak, skönhetshetsen vi har i vårt samhälle av idag – i synnerhet för unga flickor – är djupt problematisk. Ska då inte ungdomar – i synnerhet unga tjejer – få vara fredade från utseendefixering under ett nationellt prov?!

Mellan den fjärde och den sista texten ovan så är där en sida i häftet utan text som är dekorerad med följande bild:

Till texthäftet följer ett uppgift– och svarshäfte, med 18 frågor, av olika karaktär, t.ex.:

1. Många föräldrar har känt sig lättade när de har träffat Kalle. Ge ett exempel ur texten på ett positivt bemötande av Kalle när han haft klänning.

7. Gusten visar först sin stolthet över att ha fått en ros när han träffar Peter Hur gör han sedan? Varför ändras hans sätt att vara?

12. Tycker du att det är lämpligt att dela ut rosor i skolan? skriv ner din åsikt Du måste stödja din åsikt med minst två konkreta händelser som personer i texten upplever Förklara också hur händelserna stödjer din åsikt.

Den fråga där provets könsvridna upplägg har störst betydelse lyder:

9. Författaren visar på ett ställe i texten att han är ironisk. Skriv av den mening där det framkommer.

Den har störst betydelse av två orsaker, dels ger den många poäng dels det som kille–97 beskriver så här:

jag vet inte om det är därför men jag tror starkt att jag inte fatta ironin eftersom jag inte vet ett skit om allahjärtansdag. hade det inte varit för att titeln varit 14 februari så hade jag inte ens vetat datumet. (det tog tid innan jag fatta att det var allahjärtansdag texten handlade om). förresten vad säger man? god allahjärtansdag eller? [min emfas]

Kille–97 har rätt i det han tror, det påverkar läsförståelsen t.ex. vad gäller att kunna plocka undertoner så som ironi, att man alls förstår ämnet. Men det är inte hela situationen, det är texter som inte intresserar maskuliniserade individer vilket gör det svårare att koncentrera sig och ungdomar upplever sig dessutom kränkta av materialet. Under sådana förutsättningar förväntas ungdomen notera ett enda ord som gör en mening ironisk ur en åtta sidor lång text. Denna frågan, som gav 6 poäng av 64 möjliga, säger inget överhuvudtaget om elevens läsförståelse, då eleven kan missa detta av helt andra orsaker (mår dåligt av mobbingen eller inte intresserade av ämnet) än deras läsförståelse och man vet inte varför den enskilda eleven missade denna fråga.

Del C: Skriftlig förmåga

Någon dag efter del B var det dags för eleverna att göra del C, uppsatsskrivning. Här fick eleverna tre alternativ att skriva om:

Alternativ 1:

När en spegel går sönder tror en del att de får otur i sju år. Andra tror inte på det. Webbplatsen Ung.nu utlyser en novelltävling för ungdomar i årskurs 9. Alla noveller ska börja med meningen Spegeln föll ur min hand. Du bestämmer dig för att delta i novelltävlingen.

Alternativ 2:

Vad spelar det för roll om du är kille eller tjej? Hur påverkas din egen och andras bild av dig? Vilka förväntningar och krav möter du, hur uppfostras du och hur ser samhället på dig? Ungdomstidningen Kim efterfrågar texter där ungdomar resonerar om vad det innebär att vara kille eller tjej. Du bestämmer dig för att bidra.

Alternativ 3:

Bloggaren ”evilneedscandytoo” är positiv till såväl medicinska operationer som estetiska operationer*, Bloggarens text finns på sidorna 16-17 i texthäftet. Skriv ditt debattinlägg, Diskutera bloggarens åsikter om främst skönhetsoperationer. Argumentera utförligt för vad du själv tycker. Tänk på att alla kanske inte har läst bloggarens text.

(”Bloggarens text” är alltså samma text som ingår i del B – läsförståelse.)

Om denna skriver Kille–97 följande:

jag tänkte igår att det skulle väll vara droppen om man i del C uppsatsskrivning kan välja att skriva om tjejer/killar för skriver man med liknande åsikter som förts fram på denna sidan så lär man väll få F för att man inte utgått från verkligheten eller något liknande. jag blev fysiskt illamående när just Tjejer/killar var ett av alternativen. De andra två alternativen var: skriv en egen debattartikel om plastikoperationer med kopplingar till den i boken.

det enda neutrala var: börja en novell med meningen Spegeln gled ur min hand. Vilket resulterar i att sådana som jag har 1 AV 3 att välja på (tidigare nationella har haft 4 alternativ)

jag sa att jag mådde dåligt och gick som jag tidigare skrivit hem.

Slutord

Nu kanske ni tänker ”Nåja, alla kan göra ett misstag även Skolverket”. Men detta är inte ett misstag, detta är en medvetet utförd politisk indoktrinering av våra barn under ett nationellt prov. Det utförs dels genom att använda sig av en politisk aktivist som Liv Strömquist är, dels i valet av texter. Och detta görs trots att man är medveten om att ämne påverkar resultatet, nedan finner ni ett axplock av citat från olika rapporter och studier. (Min emfas i citaten nedan):

Några av de faktorer som Inger Fridolfsson (2008) menar påverkar förståelsen av en text är: avkodningsförmågan, den språkliga förmågan och att eleven kan göra inferenser (läsa mellan raderna). Hon nämner också elevens motivation och intresse, elevens förmåga att inse om den har förstått eller inte, samt elevens egna erfarenheter av textens innehåll och relevanta bakgrundskunskaper. [Källa]

Läsaren, texten och aktiviteten är beroende av varandra och läsförståelsen påverkas av vem som är läsare, bland annat av läsarens motivation, ålder, kunskap om texten och intressen. [Källa]

Läskunnighet i modersmålet och kunskaper i andraspråket/främmande språket bidrar till cirka 50 % av läsförståelsen medan övriga 50 % kan handla om förståelsestrategier, engagemang, förkunskaper i ämnet, intresse och motivation. [Källa]

Hur mycket olika former av förkunskaper betyder för läsförståelsen, varierar också med faktorer som läsarens individuella intresse för ämnet … om man som läsare har både lågt ämnesintresse och inte så omfattande förkunskaper, undergräver det läsförståelsen. [Källa]

Att kunna förstå text kräver att eleven ska hålla sin uppmärksamhet på texten. Faktorer som ett lågt intresse för den specifika ämnestexten, ett bristande intresse för läsning generellt, ett dåligt ordförråd, bristande förkunskaper eller en sämre avkodning kan göra att eleven inte kan koncentrerar sig på att förstå texten [Källa]

Att dessa faktorer påverkar resultatet är naturligtvis inget som är okänt för Skolverket och i rapporten ”Ämnesproven 2011 i grundskolans årskurs 9 och specialskolan årskurs 10” visar Skolverket att de är väl medvetna om ämnets betydelse för skrivdelen:

Tidigare år har provinstitutionen sett tendensen att pojkar i högre utsträckning väljer de mer formella uppgifterna som brev och debattinlägg medan flickorna väljer de mer resonerande och reflekterande uppgifterna som kräver att eleven hämtar inspiration och underlag från såväl sig själv som sin närmaste omgivning.

[…] En slutsats men kan dra är att det inte enbart är typen av skrivuppgift som har betydelse för hur väl eleven lyckas med uppgiften. Ämnet för skrivuppgiften spelar stor roll, vilket även diskuterades i rapporten av 2010 års prov. Eleverna lyckas bäst när de ska skriva om något som ligger dem nära. [min emfas, Källa]

Det finns så många ämnen som är könsneutrala att det inte finns någon ursäkt för Skolverket att välja ämne som missgynnar det ena eller andra könet. Syftet med nationellt prov är att mäta elevers kunskap, det är inte ett utrymme för Skolverket att bedriva feministisk indoktrinering.

—-

Ambjörnsson, F. (2003). I en klass för sig. – Genus, klass och sexualitet bland gymnasietjejer. Stockholm: Ordfront förlag.

Holm, A.-S. (2008). Relationer i skolan – en studie av femininiteter och maskuliniteter i år 9. Institutionen för pedagogik. Göteborg: Göteborgs universitet.

Egelund Christensen, Kathrine och Malmquist, Susanne, 1989. Lidt om det gode og meget om det onde, en problematisering af venindeforhold. Forum for kvindeforskning, nr 1, s 20-29.

Orbach, S., & Eichenbaum, L. (1989). Kvinnor emellan – Om kärlek, avund och konkurrens i kvinnors vänskap. Stockholm : Wahlström & Widstrand.