Det finns batterier i det mesta. I din mobiltelefon, fjärrkontroll och eltandborste – bland mycket annat.

I takt med att elektrifieringen av samhället växer ställs också högre krav på producenterna att kunna återvinna de dyra, och ofta skadliga, batterimaterialen. Det är inte lätt. Vanliga AA-batterier genererar avfall som ska hanteras enligt strikta föreskrifter i miljöbalken.

Vid återvinningen av alkaliska batterier bildas en så kallad svart massa, som innehåller höga halter av olika metaller.

Det råder delade meningar inom branschen om hur man bäst tar hand om den svarta massan. Vissa bränner upp den. Andra använder dyra tekniker som gör att man kan utvinna ytterligare metaller ur den.

Men den svarta massan som Sveriges största batteriåtervinnare ansvarat för har hanterats på ett tredje sätt. Företaget Urecycle har betalat underentreprenörer för att ta hand om materialet.

Slutdestination: En åker utanför Kumla, bland annat.

Åkern i Kumla där delar av avfallet ska ha grävts ner. Foto: Matilda Nyberg Den svarta massan som det upptäcktes säckvis av på en tomt i Örebro. Säckarna var märkta med ”black mass”. Foto: Privat Säckarna hittades uppställda direkt på marken på tomten i Örebro. Flera av dem var trasiga och den svarta massan läckte ut. Foto: Privat Föregående Nästa Stäng fullskärmsläge

Detta har hänt • Svart massa från batteriåtervinning har dumpats på en åker i Kumla, enligt uppgifter till Expressen. • Underleverantörer till Sveriges största återvinnare, Urecycle, pekas ut som ansvariga för det som skett. • Branschorganisationen El-kretsen har nu tillfälligt stoppat alla leveranser av batterier till Urecycle. Visa mer Visa mindre

Störst i Sverige

Under en flera månader lång period kördes hundratals ton svart massa från Urecycle i Karlskoga, via en sankmarkstomt i Örebro, till en gård i Kumla. Det bekräftar flera inblandade för Expressen.

Enligt vittnesuppgifterna har den svarta massan där grävts ner ”som fyllnad” i marken, både i Kumla och Örebro.

Prover, som gjorts av analysföretag på uppdrag av de båda kommunerna, visar på extremt höga halter av metaller som zink, nickel och koppar – både i den svarta massan och i åkermarken i Kumla.

Även kvicksilver och kadmium har synts i mätningarna.

– Det är absolut inget naturligt utan måste ha placerats där. Av girighet, okunnighet eller bekvämlighet, säger Marcus Sundbom som arbetar som enhetschef på institutionen för miljövetenskap och analytisk kemi på Stockholms universitet.

Marcus Sundbom på Stockholms universitet går igenom provsvaren från den svarta massan och marken i Kumla. Foto: Matilda Nyberg Enligt Marcus Sundbom är proven på den svarta massan och proven från marken i Kumla väldigt lika. Foto: Matilda Nyberg Föregående Nästa Stäng fullskärmsläge

Expressen har låtit Marcus Sundbom jämföra de prover som tagits på den svarta massan från säckarna i Örebro, och prover tagna på åkermarken i Kumla. Enligt honom är proverna väldigt lika, med höga halter för samma metaller i båda.

Markägaren i Kumla, en man i 40-årsåldern, driver enligt egen utsago en slags återvinningsverksamhet. Materialet som hanteras utgör en ”mindre än ringa risk”, enligt de handlingar som han skickat in till Kumla kommun.

När Expressen besöker gården är mannens mark uppgrävd, och i närheten finns stora högar med jord.

Marken ägs av en privatperson som inte vill ställa upp på intervju i Expressen. Foto: Matilda Nyberg Översnöade högar syns på åkermarken. Foto: Matilda Nyberg En grävmaskin står ställd åt sidan på åkermarken där avfallet ska ha grävts ned. Foto: Matilda Nyberg Föregående Nästa Stäng fullskärmsläge

Nu pågår ingen verksamhet på gården – på grund av att kommunen efter provtagningen förbjudit det. Men skadan är redan skedd.

– Detta påverkar markorganismer, och annat, direkt. Men den stora risken är så klart att det kommer ut i grundvattnet, eller når ytvatten, där det finns väldigt känsliga organismer, säger Marcus Sundbom.

Expressen har sökt markägaren, som inte vill ställa upp på en intervju. Övriga underentreprenörer som Urecycle anlitat vill inte heller svara på frågor om varför man transporterat massan till Kumla.

Förundersökning om miljöbrott

Enligt Expressens källor har polis besökt både tomten i Örebro och den i Kumla. Polisen är dock mycket förtegen om ärendet och hänvisar till förundersökningsledaren, åklagare Helena Eckerrot-Flodin.

Hon arbetar på riksenheten för miljö-, och arbetsmål, en nationell enhet inom åklagarmyndigheten. Här handläggs bland annat alla ärenden som rör brott mot miljöbalken.

Ett sådant brott kan bland annat vara att orsaka ämnesutsläpp, skadliga för människan och miljön. Enligt uppgifter till Expressen pågår det en förundersökning om just misstänkt miljöbrott gällande händelserna på gården i Kumla.

Helena Eckerrot-Flodin vill inte ställa upp på en intervju med hänvisning till förundersökningssekretess.

Men i handlingar från Örebro kommun finns bilder på hur de stora säckarna med svart massa ställts upp på tomten, i väntan på transport. Flera av dem är trasiga och massan läcker ut på marken.

I handlingarna finns även mejlkonversationer mellan kommunens tjänstemän och de ansvariga underleverantörerna.

Där försöker kommunen pressa personerna på varifrån den svarta massan kommer och varför den hamnat just här – men utan framgång.

Urecycle: ”Du har helt rätt”

Pekka Väänänen är operativ chef på Urecycle, företaget som köpt tjänster av underleverantörer som ska ta hand om den svarta massan.

Och enligt honom är dumpningen av den svarta massan inget som Urecycle känt till.

Pekka Väänänen är en av cheferna på Urecycle. Han är besviken på hur underentreprenören hanterat avfallet. Foto: Urecycle

Vad tänker du om det som hänt?

– Inget avfall ska hamna i naturen, det är vår första direkta kommentar till detta. Vi har haft ett avtal med en underentreprenör som inte har efterföljts från deras sida. Det har brustit där.

Hur ser era kontroller av underentreprenörer ut?

– Det första vi gör är att begära ut myndighetstillstånd från den nya entreprenören. Sedan kontrollerar vi om de har tidigare avvikelser från tillståndet och så gör vi platsbesök en gång om året.

Hade ni gjort ett sånt platsbesök hos den här underleverantören?

– Nej, vi hann inte.

Ska man inte göra en extra kontroll när man tar in en ny underleverantör?

– Det har du helt rätt i. Vi kan inte säga annat än att vi skulle behövt fler kontroller. Men det var under sommaren och många hade semester… Det är massor av yttre faktorer som jag kan skylla på. Men i slutändan så finns ingen annan grundorsak till detta än att kontrollerna borde gjorts bättre, säger Pekka Väänänen.

Kan påverka allmänheten

Urecycle har bedrivit verksamhet sedan 2006. Men att något sånt här skulle hänt tidigare, att den svarta massan hamnat på villovägar, det säger Pekka Väänänen bestämt nej till.

– Vi vet vart vi har skickat den svarta massan tidigare. Och då har vi haft goda slutresultat.

Vad ska ni göra för att det här inte ska hända igen?

– Vi har upprättat en avvikelserapport. Och jag vet, det låter som att vi bara lägger ett papper till på högen, men det är inte så. Nu ser vi oss i spegeln och försöker hitta orsaken till att det blev så här. Och det finns bara ett svar: en bristfällig kontroll av en underleverantör. Vi kommer så klart att vidta åtgärder här, kontrollerna är inte bra nog.

Pekka Väänänen konstaterar själv att det här kan förändra konsumenternas beteende, och eventuellt göra människor mindra benägna att gå till återvinningen med sina batterier.

– Det är det jag är mest rädd för. Att det kommer att påverka saker och ting negativt. För det kommer att påverka, inte bara oss, utan konsumenternas beteende. Det bra som görs kommer inte fram och det tycker jag är beklämmande, säger han.

Branschorganisationen kritisk

El-kretsen, en branschorganisation för elektronik och batteritillverkare, betalar Urecycle för att återvinna batterierna.

Efter att Expressen konfronterat dem med uppgifterna om hanteringen av den svarta massan har de tillfälligt stoppat alla sina leveranser av batterier till Urecycle.

Det här är El-kretsen En administrativ branschorganisation som startades för att underlätta producentansvaret – att alla producenter ansvarar för att ta hand om sitt avfall. El-kretsen startades 2001 och samarbetar med producenter och kommuner för att underlätta återvinning. Alla röda batteriholkar som finns runtom i Sverige tillhör El-kretsen. Visa mer Visa mindre

Vd Martin Seeger säger att El-kretsen besöker anläggningen i Karlskoga ”ett par gånger per år” och kontrollerar underleverantörer när någon ny anlitas.

Trots detta kände han inte till det som skett med avfallet från Urecycle.

– Det här kan resultera i en hävning av avtalet, säger Martin Seeger.

Han säger att dock att El-kretsen behöver mer kunskap om det specifika ärendet innan man ytterligare vidtar åtgärder.

Ska ni se över era rutiner?

– Att övervaka hanteringen och se till att den sker på ett miljö-, och hälsomässigt korrekt sätt är vår viktigaste uppgift. Om det här stämmer kommer vi naturligtvis att utvärdera och dra lärdomar av det. Det är viktigt att alla aktörer som arbetar med tillsyn samarbetar.

El-kretsens vd Martin Seeger ser allvarligt på situationen. Foto: ADAM AF EKENSTAM

Batteriåtervinning I alkaliska batterier återvinns det mesta. Plåthöljet runtom, och vissa andra metaller, krossas och separeras. Den svarta massan som blir kvar förbränns i de flesta fall. Mobilbatterier är svårare att återvinna men delar av dem kan tas om hand. Det är oftast ett litiumjonbatteri som sitter i din telefon. Fler och fler övergår till laddningsbara batterier, även när det gäller sådana som du har i ficklampan. Visa mer Visa mindre

LÄS MER: Volvo tecknar miljardavtal om bilbatterier

LÄS MER: Så mycket kostar det för dig att byta till elbil

LÄS MER: 8 klimateffekter: Så ser Sverige ut år 2030 (PREMIUM)