Catalunya lidera la laïcització de la societat a l'estat espanyol. És l'autonomia que té major percentatge de població que es declara no religiosa, prop del 40%, la que té menys alumnes que fan l'assignatura de religió, menys del 35%, i la que registra menys casaments religiosos, un 14% del total. Les xifres formen part de l'informe 'Laïcitat en xifres. Anàlisi 2017', fet per l'Institut d'Anàlisi Social i Polítiques Públiques, per encàrrec de la Fundació Ferrer i Guàrdia, i basat en dades del CIS, el CEO o l'INE.

El 2015 a Catalunya, segons el CIS, el 39% de la ciutadania es declarava no religiosa, ja sigui atea o no creient, el percentatge més alt de tot l'estat, seguit del 36% a Euskadi, i molt per sobre de la mitjana espanyola, que és del 25%. A l'altra punta, Múrcia només té un 9,2% de població que no es considera religiosa. Però segons el CEO, l'any 2106 el 58% dels catalans es declarava catòlic, el 28% es declara ateu o agnòstic, i el 10% es declara seguidor d'altres religions.

En general a tot l'estat, l'adscripció religiosa a l'estat ha baixat del 90% el 1980 al 75% el 2017, i s'incrementa amb l'edat. Mentre que el 92% dels majors de 65 anys es consideren religiosos, en el cas dels menors de 25 anys, més de la meitat, el 53%, es consideren no religiosos. De fet, els creients no practicants també han passat en 17 anys del 40 al 60%, i els creients practicants han passat del 50% de la població l'any 2000 al 27% el 2017.

Tot plegat es tradueix en considerar la religió cada cop menys important a la vida. En una escala de 0 a 10, la religió ha passat del 5,3 al 4 entre el 2002 i el 2017. En canvi, la política ha passat del 3,7 al 4,6, amb un descens fins el 2012 i un repunt posterior.