Nyt se on virallista: Näin hallitus tarjoaa keppiä ja porkkanaa työttömille

Juha Sipilän (kesk) hallitus antoi tänään eduskunnalle tukun lakiesityksiä, jotka voimaan tullessaan tuovat suuria muutoksia työttömille.

Tarjolla on sekä keppiä että porkkanaa

Lakipakettiin sisältyy esitys laiksi työttömyysturvalain muuttamisesta. Se nostatti valmisteluvaiheessa runsaasti kritiikkiä vasemmistossa ja osassa ay-liikettä.

Esityksen mukaan työttömällä olisi kolmen kuukauden ammattitaitosuojan päätyttyä velvollisuus hakea ja ottaa vastaan myös sellaista kokoaikatyötä, josta maksettava palkka on pienempi kuin hänelle maksettava työttömyysturva. Muuten hän menettäisi työttömyysturvan. Siinä huomioitaisiin työttömälle työn vastaanottamisesta aiheutuvat kustannukset.

Hallitus haluaa lisäksi, että työssäkäyntimatkaa koskevat rajoitukset tiukentuisivat nykyisestä 80 kilometristä. Jos henkilöllä on oma auto käytettävissään, hänen edellytettäisiin käyttävän sitä työmatkoihin myös 80 kilometrin työssäkäyntialueen ulkopuolella. Lisäksi työpaikan sijainti työssäkäyntialueen ulkopuolella ei enää olisi pätevä syy erota työstä.

Hallitus haluaa myös pidentää työstä kieltäytymisen perusteella asetettavaa korvauksetonta määräaikaa, jos työtön kieltäytyy varmasta työpaikasta. Korvauksettomat määräajat alkaisivat vasta 30 päivän kuluttua kieltäytymisestä.

– Korvauksettomasta määräajasta aiheutuvan taloudellisen haitan voisi jatkossa välttää nykyistä paremmin etsimällä uuden työpaikan ennen korvauksettoman määräajan alkamista, hallitus linjaa tiedotteessaan.

Hallituksen esitys sisältää lisäksi tiukennuksia työttömän velvollisuuteen osallistua työllistymistä edistäviin palveluihin työttömyysetuuden saamisen edellytyksenä silloinkin, kun osallistumisesta ei ole sovittu työllistymissuunnitelmassa.

Hallituksen mukaan paketin tarkoituksena on nopeuttaa työn vastaanottamista ja lyhentää työttömyysjaksoja.

– Muutoksilla korostetaan työttömyysetuuden vastikkeellisuutta sekä työttömän velvollisuutta hakea työtä ja parantaa edellytyksiään työllistyä, hallitus linjaa.

Työttömyysturva starttirahaksi

Hallitus on tänään antanut myös toisen työttömiä koskevan lakiesityksen. Hallitus esittää, että työttömyysturvaa olisi jatkossa mahdollista käyttää työllistymisen edistämiseen eli starttirahan, palkkatuen ja liikkuvuusavustuksen rahoittamiseen.

Lisäksi työkokeilun käyttötarkoitusta laajennettaisiin kokeiluluontoisesti ja työnhakijoiden haastattelut järjestettäisiin kolmen kuukauden välein.

– Lisäämme työttömyysturvan joustoa, jotta työttömyyden hoitoon käytetyt resurssit tukisivat jatkossa entistä paremmin työn löytämistä ja yrittäjäksi ryhtymistä, oikeus- ja työministeri Jari Lindström ja totesi tiedotteessaan.

Työnantajalle maksettavan palkkatuen ja yrittäjyyteen kannustavan starttirahan rahoitusta koskeva muutos olisi voimassa vuoden 2018 loppuun.

Työllistymisen nopeuttamiseksi hallitus aikoo vahvistaa myös työvoimapalveluja. Hallitus esittää, että työnhakijat haastateltaisiin ja heidän työllistymissuunnitelmansa tarkistettaisiin aina kolmen kuukauden yhdenjaksoisen työttömyyden jälkeen.

– Haastattelujen tarkoitus on palvella työtöntä. Tavoitteena on, että työnhakija pääsee takaisin kiinni työelämään ja että avoimet työpaikat täytetään mahdollisimman nopeasti, Lindström sanoi tiedotteessa.

Hallitus haluaa kannustaa työttömiä ottamaan vastaan lyhytkestoisia töitä niin, että työtön säilyttäisi lähtökohtaisesti oikeuden työttömyysetuuteen, jos työ kestäisi enintään kaksi viikkoa. Työstä saatava palkka vaikuttaisi työttömyysrahaan laskevasti.

Työttömälle palveluja

Lisäksi hallitus on tänään antanut esityksen muutosturvaa, työnantajan ja henkilöstön välistä yhteistoimintaa sekä työterveyshuoltoa koskevaksi lainsäädännöksi. Nämä uudistukset ovat osa työmarkkinajärjestöjen solmimaa kilpailukykysopimusta, jonka valmisteluun hallitus osallistui.

Tämän lain tarkoituksena on hallituksen mukaan parantaa irtisanottujen mahdollisuuksia työllistyä uudelleen sekä tukea heitä työkyvyn ylläpitämisessä.

Hallitus esittää, että työnantajalle säädetään velvollisuus tarjota tuotannollisesta ja taloudellisesta syystä irtisanotulle työntekijälle mahdollisuus osallistua työnantajan kustantamaan valmennukseen tai koulutukseen.

Lisäksi työnantajalla olisi velvollisuus järjestää irtisanotulle työntekijälle työterveyshuolto kuuden kuukauden ajan työntekovelvollisuuden päättymisestä lukien. Työnantajalla olisi oikeus saada tältä ajalta sairausvakuutuslain mukaista korvausta.

Ehdotetut velvollisuudet koskisivat työnantajia, joiden palveluksessa työskentelee säännöllisesti vähintään 30 työntekijää. Lisäksi edellytettäisiin, että työntekijä olisi työskennellyt työnantajan palveluksessa vähintään viiden vuoden ajan.

Kunnille ja valtiolle säädettäisiin vastaavat velvollisuudet virkamiesten ja viranhaltijoiden osalta.

Lait on tarkoitettu tulemaan voimaan 1.1.2017.

Alla olevalla videolla TE-keskuksen asiantuntija kertoo, mitä työttömien haastatteluissa on luvassa. Videon kuvaamisen aikaan syyskuussa haastatteluita piti jakaa TE-keskusten lisäksi yksityisille toimijoille. Uusissa hallituksen linjauksissa haastattelut keskitetään kuitenkin TE-keskuksiin.

Edit 20.10. kello 23.00: selvennetty kolmannen kappaleen loppua.