Monitorizarea ce stă la baza raportului "Refuzul la efectuarea avortului la cerere în România" a fost efectuată în luna aprilie 2019, înaintea sărbătorilor de Paște.







Dintre cele 158 de spitale publice care au fost contactate și care au infrastructura necesară pentru a face întreruperi de sarcină:

40 pot face întreruperi de sarcină oricând, niciunul în București

în 36 de spitale nu se fac întreruperi de sarcină la cerere în timpul sărbătorilor religioase

în 51 de spitale din 29 de județe nu se fac deloc întreruperi de sarcină

autorii raportului nu au putut primi informații prin telefon de la 31 de spitale

Subiectul este unul delicat: pe de o parte, legislația din România prevede că întreruperea de sarcină la cerere, până la 14 săptămâni, este legală. Pe de altă parte, "spitalele au bază legală atât pentru a oferi aceste servicii, cât și pentru a le refuza", a explicat un avocat contactat de HotNews.ro. Motivele religioase nu sunt nici pe departe singurele care stau la baza deciziei medicilor de a nu face avorturi, ci este vorba și despre cauze financiare și birocratice.





La medic



Pe de altă parte, legea nr. 95/2006 privind reforma în domeniul sănătății prevede că medicii pot refuza un serviciu medical doar în două situații: atunci când "pacientul este trimis altui medic, furnizând toate datele medicale obținute, care justifică asistența altui medic cu competențe sporite", și atunci când "pacientul manifestă o atitudine ostilă și/sau ireverențioasă față de medic". Prevederile Legii 95/2006 se referă, însă, tot la serviciile medicale de urgență și din pachetul de bază, decontate de CNAS, nu la serviciile medicale la cerere.







HARTĂ INTERACTIVĂ - Spitalele unde avorturile sunt interzise (cu roșu) și cele unde nu se fac avorturi în zilele de sărbătoare (cu galben):

Spitalul Municipal Onești

Spitalul Orășenesc Ioan Lascăr Comănești

Spitalul Orășenesc Buhuși

Spitalul Municipal Pașcani

Spitalul Județean de Urgență Piatra-Neamț

Spitalul Municipal de Urgență Roman

Spitalul Municipal Fălticeni

Spitalul Municipal Vatra Dornei

Spitalul Orășenesc Gura Humorului

Spitalul de Urgență Vaslui

Spitalul Municipal Dimitrie Castroian Huși

Spitalul Județean de Urgență Călărași

Spitalul Municipal Oltenița

Spitalul Orășenesc Lehliu-Gară

Spitalul Orășenesc Pucioasa

Spitalul Orășenesc Novaci

Spitalul Municipal Anghel Saligny Fetești

Spitalul Municipal Ploiești

Spitalul Municipal Câmpina

Spitalul Orășenesc Vălenii de Munte

Spitalul Orășenesc Băicoi

Spitalul Orășenesc Mizil

Spitalul Județean de Urgență Alexandria

Spitalul Municipal Turnu Măgurele

Spitalul Orășenesc Făurei

Spitalul Orășenesc Nehoiu

Spitalul Municipal Medgidia

Spitalul Județean de Urgență Focșani

Spitalul Orășenesc Panciu

Spitalul Comunal Vidra

Spitalul Clinic Județean de Urgență Craiova

Spitalul Orășenesc Rovinari

Spitalul Județean de Urgență Slatina

Spitalul Municipal Caracal

Spitalul Orășenesc Corabia

Spitalul Orășenesc Ineu

Spitalul Județean de Urgență Deva

Spitalul Municipal Hunedoara

Spitalul Municipal Orăștie

Spitalul Clinic Municipal de Urgență Timișoara

Spitalul Orășenesc Deta

Spitalul Clinic Municipal Dr. Gavril Curteanu

Spitalul Orășenesc Aleșd

Spitalul Clinic Județean de Urgență Cluj-Napoca

Policlinica Salvosan Ciobanca ClujNapoca

Spitalul Orășenesc Baia Sprie

Spitalul Județean de Urgență Zalău,

Spitalul Orășenesc Câmpeni

Spitalul Orășenesc Rupea

Spitalul Universitar de Urgență din București

Spitalul Municipal Câmpulung Moldovenesc

Spitalul Județean de Urgență Bacău

Spitalul Municipal de Urgență Moinești

Spitalul Județean de Urgență Botoșani

Spitalul Municipal Câmpulung

Spitalul Județean Târgoviște

Spitalul Municipal Moreni

Spitalul Județean Giurgiu

Spitalul Orășenesc Bolintin Vale

Spitalul Județean De Urgență Slobozia

Spitalul de Obstetrică-Ginecologie Ploiești

Spitalul Municipal Roșiorii de Vede

Spitalul Clinic Municipal Filantropia

Spitalul Municipal Profesor Doctor Irinel Popescu

Spitalul Orășenesc Așezămintele Brâncovenești Dăbuleni

Spitalul Județean de Urgență Târgu Jiu

Spitalul Orășenesc Brezoi (doar dacă sarcina este până în opt săptămâni)

Spitalul Orășenesc Horezu

Spitalul de Urgență Petroșani

Spitalul Municipal Brad

Spitalul Municipal Vulcan

Spitalul Clinic Județean de Urgență Pius Brînzeu Timișoara

Spitalul Orășenesc Dr. Karl Diel Jimbolia

Spitalul Orășenesc Sânnicolau Mare

Spitalul Municipal Episcop N. Popovici Beiuș

Spitalul Orășenesc Beclean

Spitalul Municipal Dej

Spitalul Municipal Sighetu Marmației

Spitalul Municipal Carei

Spitalul Județean de Urgență Alba

Spitalul Orășenesc Gheorgheni

Spitalul Municipal Toplița

Spitalul Clinic Județean de Urgență Sibiu

Spitalul Clinic de Obstetrică și Ginecologie Filantropia

Spitalul Sf. Pantelimon București

Spitalul Clinic Doctor I. Cantacuzino

Spitalul Clinic Malaxa

Autorii raportului atrag atenția că "nu există educație sexuală în școli, deși 76% dintre români consideră că ar trebui să fie predată (Barometru de Gen. România 2019). În plus, această problemă survine pe fondul lipsei unui program național de contracepție și planning familial care să asigure în mod gratuit accesul femeilor la metode contraceptive. Lipsa accesului la educație sexuală și metode contraceptive crește numărul sarcinilor nedorite și a problemelor de ordin medical, cât și al nașterilor în rândul adolescentelor."





poate fi consultat integral aici.

Raportul "Refuzul la efectuarea avortului la cerere în România"

Avortul a fost interzis aproape în totalitate în România în perioada 1966 - 1989. Se estimează că peste 10.000 de femei au murit din cauza avorturilor provocate în condiții improprii, iar alte 100.000 de femei au fost mutilate din punct de vedere fizic și psihic.









Avortul la cerere a redevenit legal în România pe data de 26 decembrie 1989, când a fost abrogat celebrul decret nr. 770/1966, ce dusese la interzicerea aproape totală a avortului în țara noastră și la incriminarea lui în Codul Penal.





Citește și:

Raportul arată că în doar 40 de spitale (niciunul în București) din 24 de județe se pot face întreruperi de sarcină oricând.În România sunt, în total, 375 de spitale publice (de stat). Autorii raportului spun că au transmis către Ministerul Sănătății o adresă pentru a afla care sunt măsurile pe care instituția condusă de Sorina Pintea le va lua pentru a asigura accesul tuturor femeilor la întreruperile de sarcină la cerere.Potrivit legii, întreruperea de sarcină la cerere, care nu reprezintă urgență medicală (sarcina nu este întreruptă din evoluție sau nu pune în pericol sănătatea mamei) este legală în România până la 14 săptămâni de sarcină și intra în categoria serviciilor medicale la cerere. Nu intră în categoria serviciilor din pachetul medical de urgență și din pachetul medical de bază, astfel că nu este decontată de Casa de Asigurări de Sănătate, ci se plătește de către pacient.Legea nu prevede obligativitatea spitalelor de a oferi servicii medicale la cerere, ci decizia aparține fiecărei unități medicale în parte. "Spitalele au bază legală atât pentru a oferi aceste servicii, cât și pentru a le refuza", a explicat un avocat contactat de HotNews.ro.Efectuarea de servicii medicale la cerere de către spitale reprezintă o modalitate prin care unitățile medicale pot obține venituri suplimentare prin care poate fi achiziționată aparatură medicală și este recomandată inclusiv de ministrul Sănătății, Sorina Pintea.Medicii din spitalele care refuză să facă întreruperi de sarcină la cerere fac doar avorturi terapeutice - considerate urgențe medicale. Din discuțiile HotNews.ro cu medici a rezultat că celelalte motive pentru care aceștia refuză să facă întreruperi de sarcină la cerere, în afara celor morale/religioase, sunt cele financiare/birocratice: lipsa unui spațiu adecvat în spitale, lipsa asigurărilor de malpraxis, neplata acestui serviciu către medici.Organizația Națiunilor Unite a recunoscut că a nega dreptul femeilor la întreruperi de sarcină în condiții sigure constituie un act de violență împotriva femeilor (CEDAW și CRPD, 2018).