Den förtals- och smutskastningskampanj som Aftonbladet Kultur sedan ett par år bedriver mot Martin Kragh på Utrikespolitiska Institutet (UI) är både oacceptabel och skadlig.

Vi känner Martin Kragh som en av de främsta och mest trovärdiga analytikerna i Sverige i dag av den politiska och ekonomiska utvecklingen i Ryssland. Därför kan vi inte acceptera att han misstänkliggörs gång på gång av Aftonbladet och till och med anklagas för att vara en utländsk spion som borde utredas av Säkerhetspolisen.

LÄS MER: Linderborgs lögner om Kragh slår alla rekord

De här anklagelserna emanerar från föga tillförlitliga dokument från en brittisk tankesmedja vilka Martin Kragh har dementerat och tagit avstånd från.

Det allvarliga är att uppgifterna har spridits i ryska propagandakanaler som RT och Sputnik som en del av ständigt pågående påverkansoperationer mot Sverige via internet och andra sociala kanaler i Ryssland.

Nyligen vidarebefordrades tyvärr anklagelserna dessutom i tidningen Novaja Gazeta i Moskva som annars gjort sig känd för en trovärdig och oberoende journalistik.

Martin Kragh, Rysslandsforskare. Foto: Pressbild

LÄS MER: Aftonbladet ägnar sig åt ren smutskastning

Viktigt stödja Martin Kragh

Vi tror obetingat på Martin Kragh när han bestämt avvisar alla insinuationer som förekommer i Aftonbladet Kultur och på ryska sajter. Vi vill uttrycka vårt stöd för honom som ledare för den betydelsefulla forskningen om Ryssland vid UI:s Rysslands- och Eurasienprogram.

Men vi som representerar en äldre generation av svenska Rysslandsanalytiker vill också framhålla att denna förtalskampanj är farlig eftersom den riskerar att skrämma bort yngre forskare och skribenter från att ägna sig åt ämnet Ryssland. Idag behöver Sverige mer än någonsin få fram yngre ryskspråkiga analytiker, och det vore förödande om seriösa forskare inte längre skulle vilja ägna sig åt Rysslandsstudier. En sådan utveckling skulle enbart spela den ryska propagandan mot Sverige i händerna. Därför är det så viktigt att stödja Martin Kragh och hans arbete på Utrikespolitiska Institutet.



Lars Erik Blomqvist, översättare, hedersdoktor, Stockholms universitet

Per-Arne Bodin, professor emeritus i slaviska språk, Stockholms universitet

Krister Eduards, civilekonom, tidigare ambassadråd i Moskva

Stig Fredrikson, journalist och författare

Anders Fogelklou, professor emeritus i östeuropeisk rätt, Uppsala universitet

Kristian Gerner, professor i historia, Lunds universitet

Torgny Hinnemo, journalist, tidigare Rysslandsexpert på UD

Disa Håstad, författare och journalist, tidigare DN:s Moskvakorrespondent

Gunnar Johansson, journalist, tidigare Expressens Moskva-korrespondent

Lena Jonson, docent i statsvetenskap, tidigare forskningsledare för Rysslandsprogrammet på UI.

Lars Kleberg, professor emeritus i ryska, Södertörns högskola

Olof Kleberg, journalist, tidigare chefredaktör för Västerbottens-Kuriren

Magnus Ljunggren, professor emeritus i rysk litteratur, Göteborgs universitet

Barbara Lönnqvist, professor emerita i ryska språket och litteraturen, Åbo akademi

Ingmar Oldberg, Rysslandsforskare på UI, tidigare FOI