Nya coronaviruset kommer skickas till din mejlbox VARJE FREDAG.

Coronakrisen sätter EU:s sammanhållning på spel som kanske aldrig tidigare. När pandemin skördar dödsoffer och förlamar ekonomier över hela kontinenten – då om någonsin borde det väl vara dags för unionens 27 medlemsländer att agera solidariskt och samordnat.

Det trodde och hoppades många.

Men i stället stängde flera länder sina gränser när krisen slog till. Italien fick ingen hjälp att tala om. Tyskland och Frankrike införde tillfälligt exportstopp på skyddsutrustning.

Och när det gäller ekonomin tycks virusets framfart snarast ha förvärrat polariseringen mellan rika länder i norr och fattigare i södra och östra Europa.

Så när Stefan Löfven sätter sig framför sin skärm för att möta övriga 26 stats- och regeringschefer är det en splittrad skara han möter.

EU-toppmöte via videolänk, 26 mars 2020. Foto: Ian Langsdon/AP

Vad alla är överens om är att enorma summor pengar behövs för att ta Europa ur det som väntas bli den djupaste ekonomiska krisen sedan andra världskriget. Det handlar om belopp som räknas i biljoner euro, inte miljarder.

Men hur ska pengarna tas fram? Därom råder stor oenighet.

En grupp sydeuropeiska länder, bland dem de hårdast coronadrabbade Italien och Spanien, vill att hela eurozonen eller hela EU lånar pengar gemensamt i stället för var och en för sig.

Italiens premiärminister Giuseppe Conte har exempelvis en tid krävt att EU ger ut gemensamma ”coronaobligationer”. Det skulle ge de skuldtyngda länderna i söder möjlighet att låna till samma låga kostnad som exempelvis Tyskland.

Härom dagen läckte ett radikalt förslag från Spaniens vänsterregering till tidningen El País. Det går ut på att unionen lånar ihop en återhämtningsfond på svindlande 1,5 biljoner euro – motsvarande 15.000 miljarder kronor – med EU:s långtidsbudget som säkerhet.

Enligt den här modellen, som premiärminister Pedro Sánchez kommer att driva på toppmötet, ska utbetalningarna från fonden dessutom ske i form av bidrag, inte lån.

Frankrikes president Emmanuel Macron i delar i EU:s videotoppmöte från Paris, 26 mars 2020. Foto: Ian Langsdon/AP

Frankrikes president Emmanuel Macron ger sina sydliga grannländer eldunderstöd. I en intervju för Financial Times nyligen slog han fast att rika länder som Tyskland och Nederländerna måste visa större solidaritet med de värst drabbade länderna – annars hotas hela EU av kollaps. Och att hjälpen bör komma i form av just gemensamma lån.

Men Macron, Sánchez och Conte kommer att få svårt att övertyga länder som Nederländerna, Österrike, Sverige och Danmark – som kallas ”den snåla fyran” och som alla motsätter sig att gå i borgen för Sydeuropa.

Och ännu mer betydelsefull är naturligtvis Tysklands förbundskansler Angela Merkel. På en presskonferens i måndags verkade hon öppna för någon variant av gemensamt uppbackade lån.

– Jag kan tänka mig sådana instrument vid ett senare tillfälle, sa hon.

Europeiska rådets ordförande Charles Michel leder torsdagens möte. Här deltar han i ett EU-toppmöte den 10 mars 2020 från Bryssel. Foto: Stephanie Lecocq/AP

Samtidigt vet alla att idén att tyska skattebetalare ska stå som garanter för dåliga sydeuropeiska lån är lika svårsåld nu som den var under eurokrisen.

De båda lägren står alltså långt från varandra. Toppmötets onlineformat gör det dessutom ännu svårare att komma överens, eftersom det omöjliggör nattligt korridorsnack och informella sidomöten – sådant som annars ofta är avgörande för att nå kompromisser.

Det troliga är därför att varken nord eller syd går vinnande ur striden.

Diplomatkällor uppger för Reuters att de väntar sig att stats- och regeringscheferna till sist bara kan enas om att bolla tillbaka frågan om en gigantisk återhämtningsplan till EU-kommissionen, som får i uppgift att ta fram ett mer detaljerat förslag.

Tysklands Angela Merkel och Frankrikes Emmanuel Macron leder var sitt läger inför torsdagens EU-toppmöte. Foto: Yves Herman/AP

Fakta. De 27 ledarna möts online Det som till vardags kallas EU-toppmöten är sammanträden där alla de 27 EU-ländernas stats- och regeringschefer möts. Detta sker normalt minst två gånger per halvår i Bryssel. Torsdagens möte inleds klockan 15.00. Europeiska rådets ordförande Charles Michel leder mötet, och även EU-kommissionens ordförande Ursula von der Leyen och ECB-chefen Christine Lagarde deltar. Senast ledarna träffades fysiskt var i slutet av februari. Därefter har coronapandemin gjort det omöjligt att mötas fysiskt, och torsdagens möte sker därför, liksom ett möte i slutet av mars, via videolänk. Visa mer

Läs mer:

Coronakrisen: ”EU var för långsamt i början av pandemin”

Pia Gripenberg: Europeiska unionen krackelerar framför våra ögon