Förra året utsattes två flickor för våldtäkt på Stordammsskolan i Sävja, en stadsdel i Uppsala med svåra sociala problem. Sävja hör till de 53 områden som pekats ut av polisen som särskilt präglade av kriminalitet.

Det var under en gymnastiklektion i januari som en 16-åring tvingade in en 13-årig flicka på en toalett och våldtog henne. Efter flickans polisanmälan fick pojken tillträdesförbud till skolan på lektionstid, och undervisades på andra tider.

I oktober gick 16-åringen likväl in på en syslöjdslektion och låtsades vara elev – utan att lärare eller annan skolpersonal reagerade. När en flicka gick ut ur klassrummet, följde han efter och våldtog även henne på en skoltoalett. Han är nu dömd för två fall av våldtäkt mot barn.

Det är det andra fallet på kort tid där våldtäktsman och offer blivit kvar på samma skola. I början av mars uppmärksammade skribenten och etiklektorn Ann Heberlein att två pojkar fick gå kvar på Gunneboskolan i Lund – trots att de dömts för våldtäkt på en annan elev.

Det finns fler skolor som inte klarar av att upprätthålla ett grundläggande mått av säkerhet.

2015 fick Värnhemsskolan ett fredspris för att ha tagit emot flest nyanlända elever i Malmö. Men skolan plågas av bråk mellan elevergrupper, enligt polisen etnisk-religiösa konflikter som urartar i våld. I mitten av november stängdes hela skolan i några dagar efter ett våldsamt bråk mellan stora elevgäng. Det utlöstes av att en kille tittat på en annan elevs flickvän.

Sedan dess skyddas skolan av dörrslussar och väktare. I skolans reception finns direkttelefon till polisen. Vid ett tillfälle i januari fick polis rycka ut för att en elev hade kniv på sig, men mötte elever som inte ville vittna.

Sydsvenskan skrev i november om Johannesskolan i Malmö: ”Nu slår ett tjugotal föräldrar även larm om situationen på Johannesskolan. Deras barn går i förskoleklass och är alltså sex år gamla. Alla berättar samma sak. Barnen blir misshandlade och sexuellt trakasserade av andra elever. Det är kaos och stök – både på lektionerna och på rasterna.”

Det går inte att förstå utvecklingen med så allvarliga säkerhetsproblem på svenska skolor, om man inte tar hänsyn till segregationen – inte bara som den utvecklats rent fysiskt med skilda bostadsområden, utan också mentalt.

På välordnade skolor – de jag känner till ligger i Stockholms innerstad, så det är min jämförelsepunkt – finns naturligtvis inga dörrslussar, ibland inte ens elevskåp med lås. Där den sociala kontrollen fungerar går det inte heller att dyka upp på en lektion och låtsas vara elev, eller utsätta småbarn för upprepade kränkningar.

Det här är vad segregationen gör med oss: I en del av Sverige vet man att ens barn riskerar att dela skola med kriminella ungdomar, i en annan finns det inte i föreställningsvärlden. Själva den fysiska tryggheten i skolan har blivit en klassfråga.

I en del av Sverige vet man att ens barn riskerar att dela skola med kriminella ungdomar, i en annan finns det inte i föreställningsvärlden.

Det här är en opinionstext publicerad i Dagens Samhälle. Åsikterna som uttrycks i artikeln står skribenten för.