Eesti proviisorite koja (EPK) ja Eesti apteekrite liidu (EAL) teatel toetavad nad sotsiaalminister Tanel Kiige ettepanekut teha apteegireform etapiviisiliselt, kuid tahaksid lisaks, et üleminek toimuks pakutud kolme aasta asemel ühe aasta jooksul.

Koda ja liit kirjutasid riigikogu sotsiaalkomisjonile, peaminister Jüri Ratasele ja sotsiaalminister Tanel Kiigele saadetud kirjas, et apteegireformi aluseks olevate seadusemuudatustega anti kõigile osapooltele üleminekuks viis aastat aega ja sellest pidanuks piisama.

EPK ja EAL-i teatel toetavad nad Kiige ettepanekut sotsiaalkomisjonile, mille kohaselt peaks apteegireform toimuma etapiti. Nende hinnangul võiks aga Kiige ideed täiendada klausliga, et üleminek ei toimuks mitte kolme, vaid ühe aasta jooksul.

"Apteekrid soovivad selgust ning kindlustunnet, kuid nii pikale perioodile pikendamine toimib pigem vastupidiselt," põhjendasid nad.

Apteekrite ja proviisorite ühenduste teatel võiks reformi esimene etapp alata 1. aprillil, mil üle 4000 elanikuga linnades jätkavad tegutsemist üldapteegid, teine etapp 1. oktoobril, mil reformi nõuetele tuleb vastavaks viia seni neile mittevastavad apteegid suurtes linnades nagu Tallinn, Tartu, Pärnu, Rakvere ja Jõhvi, ning kolmanda etapi algusajaks pakkusid nad välja 1. aprilli 2021.

Selleks ajaks peaksid kõik üldapteegid olema viidud vastavusse apteegireformiga kehtestatud nõuetele. Ravimite jae- ja hulgimüük peaks siis olema lõplikult lahutatud ja apteeke saaksid pidada ainult proviisorid.

Lisaks toetavad apteekrite liit ja proviisorite koda ettepanekut täpsustada proviisoromandi nõuet nii, et see võiks jaguneda ka mitme proviisori vahel ja proviisorite osalus peaks moodustama vähemalt 80 protsenti aktsiatest.

"Leiame, et on õige aeg apteegireformi võimalikult kiireks lõpuleviimiseks, kuna apteekrid on proviisorapteekide süsteemile üleminekuga arvestanud ja see on vajalik rahva tervise paremaks kaitseks. Leiame, et pool aastat on piisav aeg apteekide nõuetega vastavusse viimiseks suurtes linnades ning kindlasti saab reform lõpule viidud aasta jooksul," teatasid pöördumisele alla kirjutanud Ülle Rebane apteekrite liidust ja Karin Alamaa-Aas proviisorite kojast.

Detsembris lükkas riigikogu tagasi koalitsiooni esitatud ravimiseaduse muutmise seaduse eelnõu, millega oleks apteegireform tagasi pööratud ja kavandatud omandipiirangud ära jäänud. Kehtima jäi seega 2014. aastal vastu võetud seadus, mis näeb ette, et alates 1. aprillist 2020 võivad apteekide omanikud olla vaid proviisorid.

Sotsiaalministeeriumist öeldi ERR-ile, et ministeerium töötab selle nimel, et reform võimalikult sujuvalt jõustuks.

Kiik tegi kompromissettepaneku viia apteegireform ellu kolme aasta jooksul möödunud aasta lõpus. Ta ütles esmaspäeval riigikogus, et tema isikliku arusaama kohaselt on apteegireformi üks algseid vigu või tagantjärele õppetunde see, et etapid oleks kohe alguses pidanud sinna sisse kirjutama, et võimaldada sujuvamat üleminekut.

Haruapteegidele ravimite maaletoomist lubav eelnõu jäi toetuseta

Valitsus ei toetanud neljapäevasel istungil riigikogu SDE fraktsiooni liikmete Jevgeni Ossinovski, Helmen Küti ja Riina Sikkuti algatatud eelnõu, et haiglaapteegid saaksid võimaluse ise ravimeid maale tuua.

Algatajate sõnul säästaks see ravikindlustuse raha ning parandaks konkurentsi Eesti ravimite hulgimüügi turul. Samuti tahtsid nad eelnõuga võimaldada haiglaapteekidele ravimite jaemüüki, et tagada tervishoiuteenuse toimepidevus. Praeguse korra kohaselt ei ole haiglaapteegil õigust ravimeid maale tuua ega neid tavaostjale müüa.

Sotsiaalministeerium tegi valitsusele ettepaneku eelnõu sellisel kujul mitte toetada, ehkki möönis, et nõustub eelnõu eesmärgiga.

Valitsus arutab lähiajal ministeeriumi enda esitatud ettepanekuid ravimiseaduse muutmiseks, mille hulgas on ka ettepanekud haiglaapteekide õigusi laiendada, nii et kui ketiapteegid peaksid otsustama oma apteegid korraga sulgeda, saaks haiglavõrgu haiglates olevate haiglaapteekide abil tagada ravimite kättesaadavuse.