Використання схеми ФОП великим бізнесом теж є корупцією — Данило Гетманцев, голова комітету ВР з фінансів і податків 10 вересня 2019, 09:30 Вы также можете прочесть этот материал на русском языке Голова комітету ВР з питань фінансів, податкової та митної політики, нардеп Данило Гетманцев (Фото: НВ/Олександр Медведєв)

Як зміняться податки і правила гри в економіці — про це в інтерв'ю НВ Бізнес розповів голова комітету ВР з питань фінансів, податкової та митної політики, нардеп Данило Гетманцев

Юрист Данило Гетманцев до приходу в політику — співвласник юридичної компанії Jurimex, її основним клієнтом був один з найбільших лотерейних операторів «МСЛ». У новому статусі депутата від «Слуги народу» і голови комітету Верховної Ради з питань фінансів, податкової та митної політики, Гетманцев, в інтерв'ю НВ Бізнес розповів про майбутню масштабну корекцію правил гри в економіці. Як зміняться податки, що буде з корупційними схемами, сірим імпортом, ФОПами і тіньовою економікою.

— Як вам у новому статусі?

— Якщо відверто, то це безперервний треш. Ми думали, що треш був на виборах, а насправді на виборах була легка пробіжка. А зараз із тією кількістю законодавчих ініціатив, які ми внесли, з новими для нас нормами регламенту, нюанси застосування на практиці яких ми зараз вивчаємо і з бюрократією, яка… Власне кажучи, я не маю нічого проти цієї бюрократії, але вона нова і досить багато питань, а спати часу дуже мало.

Фото: НВ

— Скільки законопроектів ви вже подали і скільки ще плануєте?

— Ви можете зараз завантажити базу Верховної Ради і подивитися. Їх більше 20-ти. З тих законопроектів, які президент визначив як невідкладні, більше десяти моїх.

— А що пов’язано саме з податками, з вашою сферою діяльності? Що ці законопроекти передбачають?

— Ну давайте почнемо з тих законопроектів, які в п’ятницю (30 серпня — ред.) розглянув Комітет ВР з питань фінансів, податкової та митної політики. Ми розглядали тільки законопроекти, визнані президентом невідкладними.

Ухилення від оподаткування великим бізнесом з використанням схеми ФОПів — це теж корупція





Уніфікація звітності ЄСВ і ПДФО, — проекти передбачають подання одного звіту замість двох. У цих обов’язкових платежів бази якщо не тотожні, то схожі, бази оподаткування, а звіти різні. Здавалося б, просте питання, але це питання чомусь не могло бути вирішене в попередньому скликанні ВР.

Фото: НВ

— Тобто, це просто спрощення.

— Так, ми це робимо для спрощення звітності платникам податків. Ще одна ініціатива — це законопроект президента про відтермінування штрафів євробляхерам. Законопроект, який викликав у нашій команді дуже серйозну дискусію. Не всім було зрозуміло, чому окрема категорія платників податків повинна отримувати такі унікальні пільги і відтермінування. Однак, ми прийшли до консенсусу про те, що ми повинні надати останню відстрочку до кінця року і більше до цього питання повертатися не будемо.

— Багато дискусій викликали законопроекти № 1053 і № 1073, які вводять фіскалізацію багатьох галузей і т. зв. кешбек. У бізнес-середовищі є інформація, що вам нав’язав ці ідеї Мінфін.

— У мене є своє власне, можна сказати, особисте ставлення до цього законопроекту. Звісно, його положення узгоджені з виконавчою владою. Однак, навряд чи існує який-небудь ще проект закону, в якому настільки глибоко відображені мої особисті цінності. За що голосували люди, обираючи нашого президента, а після «Слугу народу» в парламент? Не думаю, що люди глибоко вивчали програму партії або список. Люди голосували за кінець «епохи брехні», епохи подвійних стандартів, епохи лицемірства, в якій ми жили по суті все своє життя. А що є ця сама брехня? Це хабар чиновника, це відкат, але це ж і фальшивий чек, роздрукований ухильником, це і продаж товару в чорну, це два чеки, які вам приносять в ресторані і чек від ФОПа в величезному магазині на Хрещатику. Ухилення від оподаткування великим бізнесом з використанням схеми ФОПів — це теж корупція, що має таку ж природу, як і зловживання чиновника. Це той же обман — і держави, і, що ще важливіше, споживача. Адже споживач, не отримуючи чека (або навіть договору з продавцем), не може захистити свої права, отримати компенсацію за неякісний товар.

Тільки скрутки, тільки ПДВ, три мільярди на місяць





Саме тому нас підтримав весь білий бізнес (зокрема багато асоціацій, включно з EBA), хоча лобісти тіньового ринку розігнали кампанію проти законопроекту. Бізнес розуміє, що фіскалізація ризикових галузей і введення е-чека — це величезний крок вперед у напрямку до детінізації нашої економіки.

— Це буде якесь ПЗ…

— Вже є програма, відтестована податковою із залученням бізнесу і готова до введення в експлуатацію.

— Це мобільний застосунок?

— Так, просто мобільний застосунок, більше нічого.

— Як мобільний касовий апарат?

— Так, але фіскалізація відбувається не на рівні телефону, не на рівні апарату, а на рівні сервера фіскальної служби.

— Це буде стосуватися середнього і малого бізнесу?

— Ні, на першому етапі це буде стосуватися тільки галузей, які ми вважаємо ризиковими, хто ухиляється від оподаткування. Наприклад, електроприлади, що вимагають гарантійного ремонту. Щоб не було цілих величезних магазинів, он на Хрещатику у мене з вікна видно, зайдіть, купіть телефон, дадуть чек від ППшника. Щоб такого не було, тому що у них оборот за день перевищує річний ліміт ППшника. Тобто цей законопроект спрямований на протидію ухиленню від оподаткування великого бізнесу з використанням єдиного податку.

— Ви маєте на увазі ухилення через ФОП?

— Єдиний податок для ФОП.

— А ці електронні чеки допоможуть?

— Все разом: і чеки, і кешбек.

— Що таке кешбек у такому випадку?

— Кешбек — це коли споживач отримує повернення вартості своєї покупки, якщо він доповідає в податкову про те, що йому видали або фальшивий чек, або взагалі чек не видали. Податкова перевіряє, штрафує підприємця і з суми одержаного державою штрафу сплачує споживачеві, повертаючи вартість покупки.

Фото: НВ

Суть у тому, що ми залучаємо до контролю за дотриманням податкового законодавства всіх громадян України, споживачів, яких також зараз обманює великий бізнес.

— Яких ще змін нам очікувати в податках?

— Ми внесли вже зараз до Верховної Ради і президент визнав невідкладними — проект про єдиний рахунок, який, якщо я не помиляюся, з 2017 року висів у Верховній Раді, блокувався з різних причин, не приймався. Я не знаю, не буду вдаватися в подробиці, які це були причини, але факт залишається фактом, там абсолютно нормальний документ, який дозволяє платнику податків здійснювати платежі спрощено зі свого електронного кабінету. Ми його допрацювали, тому що там були редакційні правки, трохи змінилося законодавство з того часу, і ми вирішили, що в такій процедурі слід повніше захистити права платника податків. Отже, ми допрацювали ідею, внесли проект і зараз ухвалимо в числі першочергових. Там два цих законопроекти, вони пов’язані в одне ціле.

Також ми декриміналізуємо 205-ту статтю Кримінального кодексу, а в 212-й статті піднімемо втричі нижню планку суми несплаченого податку, необхідну для притягнення до відповідальності платника.

— Ви прибираєте кримінальну відповідальність, але водночас підвищуєте адміністративну?

— Ні, не так. Стаття 205 — це взагалі окреме питання, а я зараз говорю про 212-ту (ухилення від сплати податків — ред.). Зараз за ст. 212 КК, якщо ви ухилилися на 100 тисяч гривень, то вас ніхто не може притягнути, тому що це та сума, яка не підлягає кримінальній відповідальності, тільки в фінансовому плані ви можете відповідати. Якщо ж ви ухилилися на мільйон гривень, вас притягнуть до відповідальності. Ось ми цю суму (там трохи менше мільйона гривень) пропонуємо збільшити втричі. Тобто фактично цих дрібних ухильників, які ухилилися менше ніж на 100 тисяч доларів, ми пропонуємо переслідувати не в кримінальному порядку, а в фінансово-правовому. Цим ми прибираємо зловживання з боку податківців, які кошмарять бізнес під виглядом розслідування ст. 205 і ч. 1 ст. 212 КК.

Також величезний резонанс уже зараз (хоча ми ще не розпочали розгляд) викликали законопроекти №№ 1208 (про Бюро фінансових розслідувань), 1209, 1210 (про системні зміни до податкового кодексу). Проект про БФР передбачає створення державного органу, що розслідує фінансові злочини. Це окремий орган, який повинен замінити собою податкову міліцію, підрозділи Національної поліції і СБ України, що займаються цією категорією злочинів. 1209 і 1210 — це складніші законопроекти. Там і анти-BEPS, і реформа фінансової відповідальності, й удосконалення податкового адміністрування…

— …І збільшення ставок ренти на руду.

Фото: НВ

— Так, але не тільки на руду. Ми збільшуємо ставки одразу кільком галузям економіки, які досі користуються, скажімо м’яко, не цілком обґрунтованою прихильністю з боку держави. Це стосується того ж, про що ми говорили, кажучи про фіскалізацію, однак ці зміни змушують платити справедливий податок ті галузі, які ми прямо або опосередковано пов’язуємо з поняттям «олігарх». Ми переконані, що податки повинні платити всі. Рівень загального податкового тиску має бути рівним, але водночас не чинити деструктивний вплив на економіку.

— Щодо теми зміни ставок ренти проти вас розгорнули цілу інформаційну кампанію, чи не так?

— Так, я знаю, навіть більше, ми розуміємо і витоки її фінансування, і хто замовник. Зрозуміло, що кожен бізнес бореться за свої доходи. І це правильно. Однак, у Міністерства фінансів є необхідні розрахунки, які показують, що рівень оподаткування рудовидобувних компаній вкрай низький у порівнянні з іншими країнами, що за сприятливої кон’юнктури ринку дає можливість отримати надприбутки, чим ще дужче збільшити майнове розшарування в суспільстві і що, погодьтеся, не справедливо.

— Але стверджують, що наші ставки ренти вище встановлених за кордоном.

— І так, і ні. Якщо говорити про країни, які видобувають руду, то в Австралії і Південній Африці ставка трохи менша за нашу, в Канаді та Індії — істотно вища. У Росії і Бразилії — істотно нижча. Загалом, якщо брати усереднений показник, наша ставка трохи вища за середню. Однак, оцінюючи податковий тиск, ми ж не можемо зважати тільки на один податок. Це ж очевидно! Як очевидно і те, що наш податок на прибуток у 18% — не просто найнижчий серед видобувних країн, він нижчий за середній на 10 (!) процентних пунктів!!! В Австралії це 30%, у Бразилії 34%, у Канаді 31%, в Індії від 30 до 43,28%, у Південній Африці 28%. Порівняймо рівні податкового тиску і приведемо їх у відповідність. До речі, запропоновані нами +2% до ставки — цілком розумне і зважене підвищення. Як ви знаєте, в суспільстві зараз звучать значно радикальніші ініціативи. Це дасть від однієї з найприбутковіших галузей економіки в бюджет плюс 2−4 млрд грн надходжень (залежно від кон’юнктури ринку), які так потрібні для проведення і освітньої і медичної реформи.

— Ви вирішили впливати наокремих олігархів?

— Абсолютно ні. Неважливо, хто власник. Йдеться про галузь, яка з огляду на різні обставини сплачує до бюджету менше, аніж будь-хто. Взагалі особисто у мене немає будь-якого упередження щодо олігархів. Так, як явище це погано, як погана будь-яка монополія. Однак, люди, яких ми так називаємо сьогодні — діти своєї епохи. Успішні діти. І я переконаний, що в українських олігархів набагато більше спільних цілей з українським суспільством, ніж це може здатися на перший погляд. Це неправда, що вони можуть запросто покинути країну і робити бізнес десь ще. Ніде в іншій країні їх так не захистять і не підтримають, як в Україні, адже їхній бізнес український і ми всі зацікавлені, щоб він розвивався. Тут і зараз. Тому і олігархи і ми з вами зацікавлені однаковою мірою в сильній процвітаючій Україні. І я переконаний у тому, що вони як ніхто інший з розумінням сприймуть те, що внесок від їхнього бізнесу в державний бюджет країни ми будемо обговорювати чесно і відкрито, без договорняків, дерибанів та інших минулих практик.

— Ви готові до відкритого обговорення?

— Звісно, і готові чути й виправляти свої помилки. Тому, зокрема, щодо руди, ми обов’язково проведемо комітетські слухання, як і з інших тем, що викликають негативне сприйняття бізнесу в законопроекті 1210. Я переконаний, що наше завдання знайти правильний, справедливий баланс між інтересами держави, бізнесу, суспільства, і впевнений, що нам це вдасться зробити в діалозі.

— Що ви пропонуєте парламенту ухвалити щодо митниці?

— Щодо митниці це насамперед авторизований економічний оператор. Законопроект, який лежав у Верховній Раді дуже довго, був, до речі, проголосований у першому читанні, ми його перенесли, допрацювали, тому що він у тому стані, в якому був проголосований, не годився. Він йшов урозріз із Митним кодексом. Зараз він став кращим (до речі, ми врахували багато побажань опозиції) і ми рекомендували його ухвалити ВР.

Законопроект про режим загального транзиту, пов’язаний із законопроектом про уповноваженого економічного оператора, але він ширший, дозволяє нам уніфікувати наші митні правила з правилами ЄС, долучитися до системи NCTS, обмінюючись митною інформацією більш ніж із 30 країнами і забезпечити нам можливість спрощеного транзиту через територію України товарів, які проходять через митницю. Те ж саме, був проголосований у першому читанні, ми його підтримуємо, зараз проголосуємо якомога швидше в цілому.

— Ви говорили, що є різні корупційні схеми в Податковій службі, зараз же вона реорганізується, йшлося про те, що в старій організації залишаться всі ці схеми, а в новій їх вже не буде. Наприклад, скрутки. Які корупційні схеми є зараз і потім зникнуть?

— Основна проблема, яка пов’язана зараз з ПДВ — це так звані скрутки, тобто коли у мене є певний товар, який обкладається ПДВ, і цей товар я продаю за готівку. Я можу продавати за готівку в торгових мережах, з лотків, як завгодно. Коли я їх продаю з рук, за готівку, споживачеві, природно, податкова накладна не потрібна, я отримую кеш. Відповідно, у мене є податковий кредит з ПДВ, тому що я цей товар або зробив, або купив десь і отримав податковий кредит, і кеш. До мене приходите ви і кажете: у мене податкове зобов’язання з ПДВ дуже велике, мені треба перекрити податковим кредитом, продай мені свій податковий кредит. Я кажу: жодних питань, і ми домовляємося про вартість цієї послуги. Як ми це оформляємо? Ви у мене купуєте ці банани за безготівку, платите мені безготівкою, я вам видаю податкову накладну. Банани, звісно, нікуди не ходять, вони вже продані давним-давно. Ви все одно заводите собі ці банани на склад, а я вам віддаю той кеш, який я зібрав у споживачів, за вирахуванням того відсотка, який я заробив.

Фото: НВ

Виходить, що ви податок не заплатили, ПДВ не заплатили, за це заплатили мені відсоток, а я вам віддав гроші назад у готівковій формі, вас це влаштовує. Питання в тому, що ви далі будете робити з цими бананами? Ви отримали товар за кодом банани, а ви виготовляєте обладнання, розумієте? І вам дуже складно пояснити, як ви з бананів зробили обладнання, що ви, власне кажучи, з ними зробили. Чому називається скрутка? Тому що банани «скручуються» з чимось ще. Насправді скручуються однорідніші товари, але все одно, аналітично виявити скрутку досить легко. І на рівні Державної податкової служби в області дуже легко це виявити, невідповідність кодів товарів і запитати: а чому так? Але питання «А чому так?», блокуючи податкові накладні, вони ставлять реальному бізнесу. Він страждає, а скрутки працюють.

— Просто «кришуються» на місцях?

— Так. Чому пропускають? Тому що сидять конкретні люди, які закривають на це очі. І, власне кажучи, ось тут не треба жодних змін у законодавство, ось взагалі жодних, просто треба припинити це і зайнятися своєю прямою роботою. Але люди, які вже цим займалися, вони вже певні «зобов'язання» мають перед тими, хто їх призначив, хто з ними в схемі…

— Фінансові потоки, від яких важко відмовитися.

— Справа не тільки в жадібності, хоча в жадібності теж, але ще і в тому, що їх туди ставили якісь інші люди і ці інші люди вимагають від них, щоб вони виконували певні функції, тобто вони вже в цій системі і вони з цієї системи ніяк…

— А як ви збираєтеся боротися з цим явищем? Реорганізація податкової передбачає, що ці люди залишаться в старій системі?

— Ми не збираємося боротися, ми вже боремося, вже в низку регіонів заводяться абсолютно нові люди, які не будуть цим займатися і все.

— А про які суми йдеться?

— Йдеться про три мільярди на місяць.

— Тільки ці скрутки маються на увазі?

— Так, скрутки, тільки ПДВ, три мільярди на місяць. На півмільярда менше з моменту того, як за це взялося нове керівництво податкової, так ось її можна зменшити до півмільярда. І ось ці півмільярда — це ті питання, які насправді будуть реально спірними між платником податків і податковою і мають вирішуватися в судах. У них уже немає організованих зловживань, є тільки складності кваліфікації тієї чи іншої операції. Це йде в суд і в суді вирішується. Насправді ми усвідомлюємо, що якась невелика частина цих скруток залишиться на розгляді судів, але цей основний вал ми зіб'ємо досить просто, просто змінивши команду.

— Які ще корупційні схеми є? Податкові ями?

— Якщо починати говорити про податкові схеми, то їх достатньо велика кількість, тут залежить від галузі й залежить від податку.

— Кілька прикладів. ФОП, як ми щойно говорили, виплати зарплат через ФОП.

— Хіба схему з ФОП можна порівняти зі скрутками?

Йде колосальна недоплата податку на землю. Візьмімо цілі галузі, візьмімо алкоголь, 50% ринку в тіні





— Чому ні? Це ухилення від оподаткування. Якщо я звільняю людину, яка у мене в штаті і плачу йому як ФОП, реєструю його як ФОП і плачу йому як ФОП — це ухилення від оподаткування. Тут хоч яку країну візьми, скрізь із цим борються.

— А як ви з цим будете боротися?

— Поки це не пріоритетне завдання. І я переконаний, що воно з тих, які не вирішують виключно санкціями або адміністративними методами. Ці зміни повинні йти від нового трудового кодексу, припинення війни і до зменшення штрафів за неоформлення працівника (законопроект про це я теж подав). Вивести зарплати з конверта має стати вигідно. І це не побороти адміністративно.

— Ще схеми?

— Візьмімо сільське господарство. Сільське господарство — це податок на землю, коли величезні обсяги сільськогосподарських земель обробляють без сплати податку, просто в чорну, навіть без договорів або якихось інших документів. Йде колосальна недоплата податку на землю. Візьмімо цілі галузі, візьмімо алкоголь, 50% ринку в тіні. Я не братиму «ігорку» і бурштин, де 100%, візьмімо навіть тютюн, здавалося б, дуже складне технологічне виробництво, яке взагалі не передбачає ухилення. Водночас ми з вами бачимо, що це відбувається (8% галузі в тіні) за повного потурання держави.

— Це ви маєте на увазі податкові ями, це відноситься до тіньової економіки?

— Так, це відноситься до тіньової економіки. Все відноситься до тіньової, будь-яке ухилення — це так чи інакше тіньова економіка.

— У скільки ви оцінюєте тіньову економіку?

— Тіньову економіку ми оцінюємо десь у 44−43%, це мінімальний показник, тому що насправді, ви розумієте, що ці цифри дуже умовні. Ми вважаємо, що якщо ми все будемо правильно робити, то з тіні за п’ять років можна буде вивести від 15 до 20% тіньової економіки. Це приріст десь 3% щорічно до того, що є. Ми будемо вважати, що ми перемогли, бо повністю тіньову економіку побороти неможливо.

— А контрабанду? Прем'єр-міністр казав, що викорінимо її на 100%. Наскільки реально це зробити?

— Давайте так, ми з вами маємо відрізняти контрабанду від сірого імпорту. Коли всі говорять про контрабанду, кажуть про сірий імпорт. Контрабанда — це зброя, наркотики, до речі, кримінально каране діяння. Якщо ми говоримо про сірий імпорт — це не кримінально каране діяння, це завезення товару під одним кодом під інший код, це просто «чорне» провезення товару через кордон, це різного штибу маніпуляції, які дають можливість не платити в бюджет гроші. Ми припускаємо, що обсяг недоотриманих у бюджет грошей на рік становить десь 3,5 мільярда доларів. Ми припускаємо, що повністю вирішити це питання не можна, але на 90% вирішити його можна.

— За рахунок чого? Ухвалення законів?

— Я поясню. Так, звісно, це і закони теж, але це й інституційні зміни в самій митниці, але найголовніше — це політична воля. Те ж саме, що зі скрутками. Ми знаємо кілька сімей у країні, які стоять за схемами з увезення товарів на митну територію України без сплати мит. У західному регіоні є певні люди, які за цим стоять, є в південному регіоні теж люди, які за цим стоять, до того ж це ті люди, які не тільки забезпечують сам акт провезення через митну територію України, а забезпечують взаємозв'язки з усіма правоохоронними органами. Ці взаємозв'язки треба просто зруйнувати. Керівництво митниці, включно і з керівництвом регіональних митниць і постів і навіть начальники змін, повинні вийти з цього замкненого кола.

— Це кругова порука називається.

— Так. Ми вважаємо, що ми вирішимо це питання заміною людей, заміною людей нагорі, тому що рядові митники можуть брати гроші, вони можуть красти, поза всяким сумнівом, але це проблема іншого масштабу. Ця проблема є у всьому світі, з нею борються, її перемагають у більшій чи меншій мірі. Наше з вами завдання зараз — і це теж дуже важлива думка — припинити масштабні зловживання, припинити масштабну корупцію, припинити те, що як ракова пухлина собою знищує наше суспільство. Ось це треба припинити. А зачисткою окремих проявів ми займемося тоді, коли ми вирішимо ось ці головні глобальні проблеми. Тому що говорити про те, що ми поборемо корупцію на 100% або ми тіньову економіку виведемо в «білу» на 100% — не будемо мати ілюзій, ми не зможемо цього зробити в середньостроковій перспективі.

Фото: НВ

— Все, про що зараз йдеться, зокрема буде в межах реорганізації Фіскальної служби?

— Реорганізація Фіскальної служби — це дещо інше. Реорганізація Податкової служби — це один з актів, один із напрямів цього нашого глобального руху, наших кроків, які спрямовані на розвиток…

— Говорили про те, що Податкову поліцію буде ліквідовано…

— Дивіться, я поясню і про міліцію, але якщо ви хочете запитати про реорганізацію податкової, я вам поясню. По-перше, податкова і митниця будуть єдиними юридичними особами, однією юридичною особою кожна. Зараз їх багато, кожен регіон — це окрема юридична особа.

— Тобто залишиться дві різні юрособи…

— Так, дві різні юридичні особи, але на рівні регіонів не буде інших юридичних осіб, це буде одна дуже централізована структура. Ми, до речі, не впевнені в тому, що на рівні регіонів залишаться податкові на областях, найімовірніше, будуть якісь «кущі», які об'єднуватимуть кілька областей між собою. Окружні, як зараз, скажімо, система адміністративних судів. Це дозволить централізувати роботу самої податкової та митниці і

очистити кадровий бік їх роботи, зберігши чесних професіоналів. Я подав законопроект «Про бюро фінансових розслідувань». Це орган, який забере на себе всі повноваження Податкової міліції, ми її ліквідуємо, забере на себе те, що розслідували економічні підрозділи МВС, Аваков вже хоче ліквідувати цей так званий ВБЕЗ, і відповідні підрозділи в Службі безпеки України. Ми сконцентруємо це в одному органі, це програмний пункт президента, програмний пункт Слуги народу.

— А фінмоніторинг як?

— Фінмоніторинг — це окремий орган, він існує. Він здійснює моніторинг, він не правоохоронний орган, він просто моніторить: моніторить, виявляє, повідомляє, моніторить, виявляє, повідомляє.

— Він залишиться зі своєю функцією? Тому що, за суттю, вони теж виконують певні розслідування.

— Ні, вони займаються аналітикою. Вони не допитують, не проводять слідчих дій, просто займаються аналітикою.

— А хто буде главою БФР вже відомо?

— Ні.

— Давайте трохи докладніше про ФОП, тому що їх активно використовують айтішники і для них ця тема дуже болюча.

— Так, давайте.

— Як дотримати тут баланс інтересів?

— Айтішники в Офісі президента вже місяць обговорюють систему їхнього оподаткування, їхня громадська організація разом з паном Гончаруком…

— IT-асоціація, ви маєте на увазі?

— Так, обговорює, ми підтримаємо їх і введемо систему, яка буде для них прийнятна. Але повного звільнення від оподаткування для них теж не буде. Якщо говорити про ФОП, я хочу, щоб ви підкреслили це: ми не збираємося міняти систему оподаткування ФОП у гіршу сторону, може навіть у кращу збираємося міняти, можливо, піднімемо верхню планку ліміту (зараз це активно обговорюємо).

— Що мається на увазі?

— Ось ці п’ять мільйонів, ліміт, річний ліміт ми можемо підняти, ми розглядаємо зараз сім, десять мільйонів, подивимося, скільки буде. Ми вдячні ФОПам за те, що вони вирішують вкрай важливу для країни проблему — проблему зайнятості, і всіляко їм будемо в цьому сприяти. Ні відсоткову ставку не збираємося піднімати, ні ліміт не збираємося зменшувати, не збираємося виводити якісь види діяльності з-під ФОП, хочете — працюйте, будь ласка. Ми завжди виконуємо те, що обіцяли. Але ми не хочемо, щоб великий бізнес використовував єдиний податок для ухилення. І про це ми також говорили на виборах.

— А зараз вже можна припустити, в якій податковій формі можуть працювати у майбутньому айтішники?

— Я не можу зараз говорити, там дійсно триває дуже плідна дискусія і вони дадуть свої побажання, ми обов’язково їх врахуємо. Президент поставив нам завдання номер один — зробити таким чином, щоб айті-галузь розвивалася.

— Це буде якийсь спеціальний режим для них. Країни Прибалтики, Польща ведуть боротьбу за мізки українських програмістів і дуже багато людей їде, бо їм там пропонують вигідні умови для роботи? Ви щось плануєте, щоб зупинити цей відтік мізків з України?

— Так звісно. Але «відтік мізків» з України, він же пов’язаний не з системою оподаткування, «відтік мізків» з України пов’язаний із загальними факторами економічного зростання, які обумовлюють найнижчу середню зарплату в Європі, одну з найнижчих мінімальних зарплат в Європі. Відтік мізків — це наслідок корумпованої судової і правоохоронної систем, стану медицини та освіти. Тому тут не тільки і не стільки мова йде про оподаткування, люди їдуть в Америку, де податкова система набагато жорсткіша, ніж наша. Проте, для них це є більш прийнятним варіантом. Тут треба комплексно працювати над проблемою «відтоку мізків», передусім шляхом стимулювання розвитку економіки, а не перетворення України на офшорну зону.

— Асоціація венчурного бізнесу пропонує запустити фонд фондів, у якому братиме участь уряд разом із місцевими венчурними фондами, інвестуючи в українські стартапи?

— Ні, не чув про таку ідею, може бути і має право на існування… Але підтримка від держави може бути у вигляді створення нормальної судової системи, у вигляді створення правоохоронної системи, це все, що ми будемо робити. Але створювати якийсь ще державний фонд, через який будуть з високою часткою ймовірності гроші розподілятися несправедливо і незрозуміло (навіть нехай це буде некорупційна складова), просто вони будуть одним надаватися, а іншим ні, мені здається, що це не наш шлях. Тим паче на стартапи, які можуть відбутися, можуть не відбутися, де дуже висока частка ризиків. Мені здається, що держава повинна інвестувати в ті галузі, які дійсно потребують інвестицій, які на 100% вистрілять. Ті ж самі айті, авіабудування, суднобудування, інфраструктурні проекти, те, що потребує такого інвестування.

— Коли почнеться податкова амністія?

— Ми припускаємо, що податкова амністія буде в 2020 році, навесні ми представимо проект податкової реформи. Податкова амністія буде першим кроком. Але законопроект вже подано до Верховної Ради.

— А як це відбуватиметься на практиці? Ось я, наприклад, людина, у якої є якісь капітали, яких я не задекларував. Що це означає, куди мені йти, що мені робити?

— Ви повинні розмістити їх на рахунку в українському банку і подати довідку з банку, заповнити декларацію, подати до податкової довідку з банку, що у вас ті гроші на рахунку і все, і заплатити з них 5%.

— Звучить просто.

Фото: НВ

— Все дуже просто, в електронній формі декларація.

— З МВФ домовилися щодо амністії?

— У МВФ є два аргументи. Перший аргумент — що податкова амністія несправедлива до платників податків, які завжди платили податки, другий аргумент — податкова амністія стимулює ухилення від оподаткування, тому що змушує платників податків чекати наступної податкової амністії. Другий аргумент ми спростовуємо тим, що у нас це взагалі одиничний випадок, більше ми не збираємося проводити нічого подібного точно в найближчі п’ять років. Ми це, до речі, можемо прямо записати в законі. Перший аргумент, який стосується штрафу на сумлінного платника податків, це дійсно має під собою підстави. Але у нас в Україні на сьогодні унікальна ситуація, за якої протягом 28 років у тій чи іншій мірі більшість платників податків України ухилялася від оподаткування, навіть отримуючи зарплату в конвертах. І зараз саме той момент, той період часу, коли всім необхідно вийти «в білу» і почати з чистого аркуша свою фінансову історію. Ухилятися від оподаткування в Україні було обґрунтованим, тому що держава зі свого боку, поклавши руку на серце, м’яко кажучи, неефективно використовувала гроші, які отримувала від платників податків. Тому платник податків у такий спосіб ніби протистояв такій діяльності держави. Ми почали нову епоху, ми беремо на себе відповідальність за те, що держава красти гроші більше не буде, відповідно, ми зі свого боку повинні дати можливість платникам податків теж вийти «в білу». І дати можливість їм зокрема і використовувати ті капітали, маленькі чи великі, які були заховані ними від податків протягом всієї історії, дати їм можливість їх теж використовувати, сплативши невеликий податок. Міжнародний валютний фонд, він же не проти амністії, він проти амністії за зниженою ставкою. Але мені здається, що нам вдалося їх переконати.

— Що буде з тими, хто не скористається амністією, чи будуть якісь санкції?

— Податкова амністія — справа добровільна, жодних санкцій до тих, хто нею не скористається, не буде. Але з іншого боку всі повинні розуміти, що якщо ти не задекларував свій дохід, незалежно від того, коли це сталося, то термін давності притягнення за це порушення не працює, стаття 102 Податкового кодексу дуже чітко все це регулює.

— Тобто це означає, що в будь-який момент…

— У нього в майбутньому можуть запитати, а звідки у тебе гроші на цю машину? Можуть і не запитати, тобто я не стверджую, що обов’язково запитають, але треба знати, що ймовірність є.

— Щодо ЄСВ і непрацюючих ФОП, що вирішили? Простите ці борги?

— Законопроект ми зараз обговорюємо, є два варіанти: або прощати борги повністю, або списати штрафи. Те, що ми збираємося списати штрафи, це вже однозначно, тобто ми це вже збираємося робити. Це якраз той випадок, в якому ми відкрито в суспільстві обговорюємо, тому що є дві позиції: перша позиція — це те, що ми не можемо обкладати діяльність людини, яка не працювала; за суттю, немає об'єкта оподаткування, у неї не було цього доходу, з якого треба заплатити податок. Інше питання — це що робити з тими, хто все-таки заплатив цей податок, вони, виходить, оштрафовані як сумлінні платники податків. Це така дилема, яка виникає в кожному випадку, коли податкова політика держави недостатньо виважена, це був якраз той самий випадок, як і з євробляхами. Щодо євроблях штраф будемо переносити до кінця року, вже востаннє. Тільки обов’язково підкресліть, будь ласка, що востаннє, більше такого не буде…

— Уже шансів не буде?

— У нас була дуже важка дискусія в команді щодо доцільності цього перенесення, дуже багато хто був проти. Але ми пішли на це, президент прийняв таке рішення, ми на це пішли, до кінця року ми це відтермінуємо, але все, більше цього вже нічого не буде.

— Ви казали, що 15 вересня буде подано проект бюджету України.

— Так, до 15-го, це за законом так. Ми сподіваємося, що Кабмін впорається. Маркарова залишилася, вона займалася проектом закону про бюджет раніше, які у неї зараз є аргументи, що вона не зможе зробити це?

— Тому, напевно, її і залишили, тому що вона цим питанням займалася?

— Ні, просто тому що людина професійна, політично не заангажована, не замішана в якихось брудних справах. Маркарова, як, до речі, і Аваков — це компроміс між минулим і майбутнім, на який ми маємо піти, щоб наші реформи були успішними.

— Ви вже ознайомилися з проектом бюджету?

— Ні, не буду обманювати, не бачив зверстаного бюджету, але певні показники ми вже обговорювали з Маркаровою.

— Чому вирішили об'єднати фінансовий комітет і з банківської діяльності?

— Ми хотіли об'єднати три комітети: бюджет, податки і банківська діяльність. Це логічно, тому що публічні фінанси — це взяти гроші, розподілити гроші, і те, що опосередковує цей процес (фінансовий і банківський сектор). Але потім ми прийшли до думки, що бюджетний комітет суб'єктний у бюджетних відносинах, тому його об'єднувати нелогічно, і прийняли правильне рішення, тільки два об'єднати. Але взагалі ви знаєте, що комітет з фінансів і банківської діяльності під одного депутата виділявся свого часу. Це рішення було абсолютно політичне.

— А як ви взагалі оцінюєте роботу НБУ?

— Як вам сказати… Роботу НБУ ми повинні аналізувати з різних сторін. Загалом робота НБУ наразі позитивна, можна так охарактеризувати. Ми говоримо про те, що Національний банк навів лад на банківському ринку, що Національний банк досить жорстко дотримується тих нормативів, які доведені до банків, і це з високою часткою ймовірності вберігає наш ринок від побудови фінансових пірамід, таких як були у нас п’ять років тому. Але з іншого боку є ще монетарна політика. Я розумію позицію Нацбанку, який перебуває у здійсненні цієї монетарної політики в фарватері зобов’язань, взятих на себе перед Міжнародним валютним фондом, і здійснює досить жорстку монетарну політику, утримуючи високу облікову ставку. Я не хочу тиснути і не вважаю це неправильним, але я б подискутував щодо того, як ми могли б все-таки зменшити облікову ставку НБУ і зробити кредити для бізнесу доступнішими, тому що це основний стимул для розвитку економіки в країні.

— Пам'ятаєте, були заяви від команди Зеленського про те, щоб провести аудит роботи НБУ, це вже, я так розумію, в минулому чи все-таки такі плани ще є?

— Аудит держави — це була взагалі програмна теза президента. У період, коли приймалося рішення про дострокові вибори, якби дострокові вибори не були проведені, вони були б восени, то ми б обов’язково запустили аудит держави.

Насправді у нас вже є структура цього аудиту, я за це відповідав, я це готував; зокрема Мінфіну і всього іншого, повністю розроблена структура з необхідними людськими ресурсами, грошовими ресурсами для проведення цього аудиту. Ми б це запустили досить швидко, у нас навіть сайт розроблений. Але, коли оголосили позачергові вибори, стало зрозумілим, що в кінці серпня у нас вже буде свій уряд, і якраз уряд повинен зробити цей аудит. Щодо аудиту НБУ — це дуже складне питання з огляду на те, що НБУ повинна бути гарантована незалежність від КМ України, тому зараз я б сконцентрувався на аналізі показників, які публікує Нацбанк. З іншого боку, бездоганність роботи іншого органу банківської системи — Фонду гарантування вкладів викликає деякі сумніви і я вважаю обґрунтованим провести перевірку його діяльності особливо в сфері розпорядження активами неплатоспроможних банків.

— Щодо МВФ, як ви вважаєте, все-таки буде досягнуто домовленості?

— Так, звісно, буде домовленість, будуть переговори…

— На якихось інших умовах…

— Ми хочемо пом’якшити умови для себе, звісно.

— А в яких параметрах?

— Та ж сама податкова амністія, як ви вже відзначили. Мета Міжнародного валютного фонду зрозуміла — вони хочуть забезпечити максимальний первинний профіцит бюджету, щоб гроші їм були повернуті в повному обсязі і своєчасно. Але ми зі свого боку зацікавлені в низькій обліковій ставці, ми зацікавлені в дешевих кредитах, ми зацікавлені в м’якшій монетарній політиці. Ось ці нюанси зокрема з-поміж інших треба з ними обговорювати. Ті моменти, які корисні для нашої країни, як антикорупційні заходи, реформа суду, прокуратури та всього іншого, ми готові виконувати, СПЛІТ ми готові виконувати.

— А стаття про незаконне збагачення?

— Незаконне збагачення — обов’язково. Зараз вже подано законопроект.

— Ви готові прийняти всі законопроекти МВФ…

— Ні, ми готові прийняти тільки ті законопроекти, які йдуть на користь країні. Я вважаю, що норма про незаконне збагачення йде на користь країні, антикорупційний суд йде на користь країні. Те, що стосується тих моментів, які не йдуть на користь країні, є ті нюанси, на які МВФ дивиться як кредитор.

— Жорстко дивиться.

Гральний бізнес існує сьогодні в країні у найбільш збочених і небезпечних для суспільства формах. Він повністю в тіні. Як і бурштин. Дискусія тільки про те, в якій формі слід їх легалізувати





— Так. Він не дивиться на нас як на країну, яка повинна стати найкращою країною в світі, а ми дивимося саме в цей бік, саме з такої точки зору, тому ось ці моменти ми будемо міняти. Але я не хотів би зараз говорити про це.

— Звідки взялася ідея з легалізацією казино і бурштина?

— Мені здається, що на питання, легалізувати «ігорку» чи ні, не можна відповісти негативно. Гральний бізнес існує сьогодні в країні у найбільш збочених і небезпечних для суспільства формах. Він повністю в тіні. Як і бурштин. Дискусія тільки про те, в якій формі слід їх легалізувати. Якщо говорити про «ігорку», то я б окремо відрегулював казино (дозволив проводити в 5-зіркових готелях) і масові азартні ігри (3−5 операторів на території всієї країни з обмеженням кількості точок розповсюдження і контролем держави в режимі онлайн).

Однак, я не працюю над законопроектом і спеціально усунувся від роботи над ним. Щодо бурштину питання складніше. Воно полягає в необхідності легалізації копачів, які проживають на відповідній території, та скасування посередників, які сьогодні злочинно заробляють на цьому. Дуже важливо також дотримання екологічних норм.