Lasten ruoka-aineallergiat ovat lisääntyneet viime vuosikymmeninä voimakkaasti etenkin teollistuneissa maissa. Syytä on haettu milloin kodin ylipuhtaudesta, milloin lapsen D-vitamiinin puutteesta.

Suomessa ruoka aiheuttaa allergioita arviolta 3–9 prosentille alle kaksivuotiaista lapsista. Yleensä syynä ovat maito tai kananmunat.

Yhdysvalloissa allergisten osuuden arvioidaan kasvaneen 20:n viime vuoden aikana 4–6 prosentiksi. Ruokavalion erilaisuuden vuoksi esimerkiksi pähkinäallergia on Yhdysvalloissa Suomea yleisempi. Se myös on maito- ja muna-allergiaa sitkeämpi eikä yleensä helpota edes aikuisena.

Taipumus periytyy

Yhdysvaltalaisen Northwestern-yliopiston (siirryt toiseen palveluun) tuoreen tutkimuksen mukaan ruoka-aineallergia on perimän ja altistuksen yhdistelmä. Journal of Allergy and Clinical Immunology (siirryt toiseen palveluun)-lehdessä julkaistussa tutkimuksessa haarukoidaan syitä, joihin voi vaikuttaa myös kotikonstein.

Vauva on perimältään altis allergialle, jos aineet imeytyvät hänen ihonsa läpi muista poikkeavalla tavalla. Aiempien tutkimusten mukaan jopa yli kolmanneksella ruoka-allergioista kärsivistä lapsista on atooppinen iho.

Syyksi on löydetty ainakin kolme geenimutaatiota, jotka vähentävät ihon antamaa suojaa. Mutaatiota ei tarvitse periä molemmilta vanhemmilta, kuten monissa taudeissa, vaan yksi riittää.

Kosteuspyyhe haittaa ihon työtä

Pelkkä perimä ei kuitenkaan saa allergiaa puhkeamaan. Siihen tarvitaan laukaisevia ympäristötekijöitä, tutkijat totesivat. Ne ovat varsin arkisia.

– Vaikka vauva itse ei syö allergisoivia ruokia, ne voivat imeytyä ihon läpi vaikka silloin, kun häntä suukottelevalla sisaruksella on kasvoissa maapähkinävoitahroja. Tai niin, että vanhempi tekee pähkinöitä sisältävää ruokaa ja koskee sitten vauvaan, sanoo tutkimuksen johtaja, allergioihin erikoistunut immunologian professori Joan Cook-Mills.

Myös kosteuspyyhkeiden yleistynyt käyttö näkyy ruoka-aineallergialuvuissa, sillä pyyhkeiden sisältämät aineet estävät ihon pinnan lipidejä eli rasvoja hoitamasta normaalia suojaavaa tehtäväänsä.

Cook-Millsillä on allergian puhkeamisen estämiseen kolme selvää ohjetta: Peskää kätenne, ennen kuin koskette vauvaa. Välttäkää kosteuspyyhkeiden käyttöä. Jos käytätte niitä, huuhtokaa lapsen iho silti vedellä.

Australiassa tutkitaan suojavoidetta

Cook-Mills tutkii parhaillaan geenien ja ihoaltistuksen yhdistelmän aiheuttamia reaktioita molekyylitasolla. Hänen tavoitteenaan on määritellä, miten iho tarkalleen viestittää ruoka-allergian kehittymisestä. Päämääränä ovat käytännön keinot, joilla allergian puhkeaminen voitaisiin estää.

Australiassa puolestaan tutkitaan, voitaisiinko ruoka-allergiat estää suojelemalla atooppisten lasten iho erityisellä voiteella. Melbournessa on tiettävästi enemmän ruoka-aineallergioista kärsiviä ihmisiä kuin missään muualla koko maailmassa.

Melbournen yliopiston ja Murdochin lastentautien tutkimuskeskuksen hypoteesi on, että ellei lapsi saa ihottumaa, hän ei saa myöskään ruoka-allergiaa.