Ruotsin tautiluvut ovat linjassa muiden maiden kanssa, mutta koronaepidemiaan reagointi ui vastavirtaan lähes koko muuhun maailmaan verrattuna.

25 kuollutta, yli 100 tehohoidossa olevaa tai ollutta koronapotilasta.

Siinä Ruotsin tuoreimmat koronaluvut maanantailta, kun viranomaiset tiedottivat kolmesta uudesta kuolemantapauksesta ja paristakymmenestä uudesta tehohoitopotilaasta maanlaajuisesti.

Esimerkiksi Suomeen verrattuna varsin murheellisista tilastoista huolimatta Ruotsi ei ole sulkenut peruskouluja, liikkumista ei rajoiteta. Yli 500 hengen kokoontumiset on kielletty, ja riskiryhmäläisiä, kuten 70-vuotiaita kehotetaan pysymään kotona, mutta kaikki kaupat ja ravintolat ovat normaalisti auki.

Sergelin torilla noudatettiin sunnuntaina viranomaisten vetoomusta kokoontumisten välttämisestä.­

Tätä on ihmetelty myös Ruotsissa, ja vastalauseita valittua linjaa kohtaan on esitetty. Ruotsi on nojannut politiikassaan maan asiantuntijoihin, jotka olivat yhä maanantaina optimistisia siitä, että tilanne on hallinnassa.

Ruotsissa on pelätty muiden maiden kaltaista nopeaa sairastumispiikkiä, mutta vielä viikonloppuna se jäi tulematta. Kansanterveyslaitoksen johtavan epidemiologin Anders Tegnellin mukaan luvut ovat pysyneet tasaisina ja hän puhui jo ”käyrän madaltumisen” mahdollisuudesta.

– Pitää varoa tekemästä ennusteita näin lyhyestä ajasta, mutta jokainen päivä, joka kuluu tällä tasolla on suuri voitto. Se tarkoittaa, että riski kokea todella korkea aalto vähenee, Tegnell sanoi SVT:n Agenda-ohjelmassa.

Maanantain tiedotustilaisuudessa hän ei lähtenyt ennustamaan, milloin Ruotsissa nähdään käyrän huippu.

– Se riippuu siitä, toimivatko valitut menetelmät.

Ruotsin kansanterveyslaitoksen johtava epidemiologi Anders Tegnell on ollut koronatiedottamisessa näkyvässä roolissa ja saanut kokea myös arvostelua.­

Ruotsalaissairaalat ovat raporttien mukaan olleet kovilla, ja Danderydin akuutteihin tapauksiin erikoistuneen sairaalan ylilääkäri Johan Styrud oli Svenska Dagbladetin haastattelussa huolissaan esimerkiksi henkilökunnan suojavarustuksen riittävyydestä.

Tehohoidon kapasiteettia pystytään hänen mukaansa kuitenkin vielä kasvattamaan.

– Emme ole saavuttaneet kattoa, Styrud kommentoi.

Ruotsissa seurattiin sunnuntaina pääministeri Stefan Löfvenin tv-puhetta koronasta.­

Ruotsin pääministeri Stefan Löfven varoitti sunnuntai-iltana pitämässään tv-puheessa, että tilanne voi mennä pahemmaksi. Löfven vetosi siihen, että kansalaiset ymmärtävät itse ottaa vastuuta ja välttää kontakteja muihin heikoimpien suojelemiseksi, mutta uusista rajoitustoimista ei ilmoitettu.

– Niitä voi tulla lyhyellä varoitusajalla ja ne vaikeuttavat elämää entisestään, Löfven sanoi.

Ruotsissa rakennetaan muun muassa isoa kenttäsairaalaa Tukholman messujen alueelle mahdollista tautipiikkiä varten.

Armeijan ajoneuvot toivat kenttäsairaalan rakennustarpeita Tukholman messualueelle maanantaina.­

Mihin Ruotsin avoimien ovien koronapolitiikka on perustunut?

Julkisuudessa on toisteltu näkemystä, että ankarat liikkumisrajoitukset vain hankaloittaisivat ihmisten elämää ja nämä turhautuisivat ja lähtisivät kuitenkin ulos levittämään tautia. Koulujen auki pitämistä on perusteltu myös sillä, että ne ovat eräänlainen turvapaikka ongelmanuorille.

Tosin lukio- ja yliopistotason koulutus on jonkin aikaa tapahtunut etänä. Tällä tavoin yritetään estää nuorison liikkumista ja matkustusta julkisilla kulkuvälineillä virusta levittämässä. Lastentarhat ja peruskoulut ovat auki.

Pääepidemiologi Anders Tegnell on aiemmin kiistänyt, että valitun koronapolitiikan taustalla olisi pyrkimys kehittää väestölle niin sanottu laumasuoja, eli odottaa, että iso osa kansasta on sairastanut taudin lievänä ja saanut immuniteetin, jolloin yleinen tartuntavaara pienenee.

Tällaista ajattelua on moitittu erittäin riskialttiiksi. Tegnellin kiistämisistä huolimatta laumasuoja nousi maanantaina taas esiin, kun häneltä kysyttiin arviota koronaepidemian kestosta.

– Tilanne rauhoittuu toukokuussa. Silloin sää ei sovi virukselle, ja toivottavasti meillä on niin monta immuunia yhteiskunnassa, että myös se laskee viruksen tartuntatahtia, Tegnell kommentoi Agenda-ohjelmassa Expressenin mukaan.

Hän kuitenkin varoitti, että syksyllä kylmempien ilmojen myötä voidaan kokea uusi tautipiikki. Senkin vakavuus riippuu hänen mukaansa siitä, kuinka moni on jo sairastanut taudin.

Kansainvälisten arvioiden mukaan ei ole pitävästi todettu, että koronavirusepidemia helpottuisi lämpimämpien säiden myötä tai luonnollisen immuniteetin kehittymisen ansiosta.

Ruotsissa vaikutetaan kuitenkin jossain määrin luottavan siihen. Maanantain tiedotustilaisuudessa Tegnell myönsi, että esimerkiksi kesäsäiden vaikutuksesta viruksen etenemiseen ollaan erimielisiä.

Tegnellin lisäksi myös toinen ruotsalaisasiantuntija, entinen valtion pääepidemiologi ja Maailman terveysjärjestön WHO:n neuvonantaja Johan Giesecke ennusti, että epidemia helpottaa toukokuussa.

Uutistoimisto TT:n ja yleisradioyhtiö SVT:n haastatteluissa hän kehotti ruotsalaisia luottamaan kansanterveyslaitoksen asiantuntemukseen viruksen patoamisessa ja painotti myös omatoimista kontaktien vähentämistä samalla kun jokaisen pitäisi hänen mukaansa huolehtia omasta hyvinvoinnistaan.

– Menkää ulos kevätaurinkoon. Olkaa raittiissa ilmassa. Ottakaa kaveri mukaan ja pitäkää metrin turvaväli, Giesecke sanoi SVT:lle.

Hän oli luottavainen sen suhteen että epidemia voi mennä ohi ennen kesää.

– Iso osa väestöstä saa immuniteetin, jolloin saavutamme laumasuojan. Sellainen vaikuttaa jo tapahtuneen Kiinan Wuhanissa, Giesecke lausui TT:lle.

Emeritusepidemiologi perusteli näkemyksiään sillä, että on nähnyt uransa aikana viisi pandemiaa ja hänellä on niiden perusteella myös koronasta ”näppituntumaa”.

Väki kulki Djurgärdenin kävelyteillä sunnuntaina Tukholmassa.­

Hän kuitenkin painotti, että juuri nyt tilanne on vakava.

– Se käy pahemmaksi ennen kuin alkaa helpottaa, hän ennusti.

– Vaikka terveydenhoito olisi kuinka hyvin varustettu, ihmisiä kuolee – eikä vain hauraita vanhuksia.

Ruotsi aikoo Anders Tegnellin mukaan käynnistää laajan tutkimuksen koronaviruksen etenemisestä yhteiskunnassa. Tällaista tarvitaan hänen mukaansa koronapolitiikan tueksi.

Tutkimus toteutetaan testaamalla satunnaisesti riittävän iso määrä ruotsalaisia, jolloin saadaan parempi kuva tartuntojen kokonaismäärästä. Tegnell sanoi odottavansa alustavia tuloksia jo kahden viikon päästä.