Turvallisuuspolitiikka, EU ja sotilaallinen avunanto puhuttivat presidenttiehdokkaita kolmannessa vaalitentissä. Kovat ja raskaat teemat eivät olleet yllättäviä, olihan kyseessä Maanpuolustuskurssiyhdistyksen vaalipaneeli.

Kyseessä oli kolmas vaalitentti, jonka teki erityiseksi se, että kaikki tämänhetkiset ehdokkaat olivat ensimmäistä kertaa koolla.

Ensimmäisestä vaalitentistä puuttui vasemmistoliiton ehdokas Merja Kyllönen, toisesta keskustan ehdokas Matti Vanhanen.

Vaalipaneelin konsepti oli tavallisesta poikkeava. Jokaiselle ehdokkaalle esitettiin oma kysymys, jonka jälkeen muut ehdokkaat saivat esittää tarkentavia kysymyksiä.

Apua kriisiin, jos vaarana tappiot? – "Aika paha kysymys"

Vaalipaneeli alkoi kuitenkin ministeri Jaakko Iloniemen kysymyksellä, miten ehdokkaat toimisivat ulkopolitiikan johtajana ja puolustusvoimien ylipäällikkönä, jos Suomelta pyydettäisiin sotilaallista apua kriisiin ja vaarana olisivat tappiot.

SDP:n ehdokas Tuula Haatainen myönsi, että kysymys on vaikea.

– Aika paha kysymys. Kyllä vakavan harkinnan alla on silloin, jos edessä ovat suunnattomat tappiot edessä. Aina pitää puntaroida suhteessa siihen, mikä on kriisin tausta: mikä on uhka Suomelle ja Suomen kansalle.

Istuvan presidentin Sauli Niinistön mielestä eurooppalaisessa keskustelussa olisi nyt mietittävä sitä, miten kukin ymmärtää keskinäisen avunantovelvoitteen.

– Meidän on saatava konkretiaa siihen, mitä se tarkoittaa. Siinähän toimitaan vastavuoroisesti. Jos olemme vakuuttuneita, että meille tulee apua, me annamme apua EU:n puitteissa.

Keskustan Matti Vanhanen sanoi, että lähtökohdan on oltava se, että pyyntöön vastataan myönteisesti.

– Mutta se, minkälaista apua annetaan, onko se diplomaattista, taloudellista vai sotilaallista, on harkittava tilanteen perusteella.

Haavisto muuttanut kantaansa Nato-äänestyksestä

Erityistä kähinää eivät ehdokkaat saaneet aikaan, vaan tentti soljui melko yllätyksettömästi ja tasaisesti eteenpäin.

Luonnollisesti myös Nato-jäsenyys tuli esille. Vihreiden Pekka Haavistolta kysyttiin, miten Suomen turvallisuusympäristön pitäisi muuttua, jotta Suomi hänen johdollaan hakisi Nato-jäsenyyttä.

Haaviston mukaan nyt valitaan ulkopolitiikan johtajaa, jonka tehtävänä on yrittää pitää Itämeren tilanne sellaisena, ettei varustelukierre lähde liikkeelle.

Haavisto vastustaa Nato-jäsenyyttä tällä hetkellä, sillä se laukaisisi varustelukierteen Suomen rajalla, joka olisi myös Naton ulkoraja. Haavisto kertoi myös muuttaneensa kantaansa Nato-kansanäänestyksestä viime vuosina.

– Jos täällä tehtäisiin Nato-kansanäänestys, siitä tuli sellainen, josta yksikään hybridi- ja kybervaikuttaja ei pysyisi poissa. Siihen ei kannata tässä tilanteessa lähteä.

Vasemmistoliiton Merja Kyllöseltä kysyttiin, tulisiko Suomi joka tapauksessa vedetyksi mukaan mahdolliseen sotilaalliseen kriisiin Euroopassa, vaikka se ei kuuluisikaan sotilasliittoon.

– Näen, että mitä kiinteämmin kuulumme johonkin sotilaalliseen liittoon tai toimimme laajassa yhteistyössä sellaisen kanssa, sitä todennäköisempää on joutuminen kriisin osapuoleksi.

Kyllösen mukaan se antaisi viestin, että Suomi on jo puolensa valinnut tai osallistuu kriisiin joka tapauksessa.

Huhtasaari: Minähän halua EU:sta eroon

Perussuomalaisten Laura Huhtasaari hyökkäsi voimakkaasti EU:ta vastaan.

– Minähän haluan EU:sta eroon. Minä koen, että EU ei ole Suomen etu. EU on vienyt meiltä jo rahapoliittisen suvereeniuden, se vie meidän päätösvaltamme pois. Olen sitä mieltä, että jokainen kansakunta haluaa päätökset omiin käsiinsä. Minä uskon kansallisvaltioihin, ja nyt valitettavasti EU on niitä romuttamassa.

Tämä johti keskusteluun kansallisvaltioiden tulevaisuudesta.

– Varsinkin pieni maa, joka on mitä suurimmassa määrin riippuvainen viennistään ja kansainvälisistä kauppasuhteista, ei voi siinä mielessä julistautua joksikin pohjoisen pallonpuoliskon tai Euroopan Pohjois-Koreaksi, jossa me pärjäämme omin voimin vaan me joudumme ottamaan muut huomioon, sanoi RKP:n ehdokas Nils Torvalds.

Yle seurasi keskustelua myös hetki hetkeltä -artikkelissa.