Japani on innostunut suomalaisesta neuvolajärjestelmästä ja äitiyspakkauksesta. Moni kunta on ottanut käyttöön suomalaisen neuvolamallin.

Japanin kieli on samalla saanut uuden sanan neubora, joka tulee suomen kielen sanasta neuvola.

”Suomalaiset neuvolat nousivat mielenkiinnon kohteeksi pari vuotta sitten, kun maan pääministerin Shinzō Aben hallitus myönsi lasten vähenemisen olevan kriisi”, Kibin yliopiston professori Mutsuko Takahashi kertoo.

Elleivät japanilaiset saa enemmän lapsia, maa menettää kolmasosan väestöstään vuoteen 2060 mennessä. Se näivettyy vanhusten valtioksi, jossa 40 prosenttia ihmisistä on täyttänyt jo 65 vuotta.

Japanissa suljetaan vuosittain 400 koulua lasten puutteen vuoksi.

Viime vuonna jo 180 japanilaiskunnassa otettiin käyttöön suomalainen neuvolamalli Japanin sosiaali- ja terveysministeriön aloitteesta.

”Suomalainen malli, joka tarjoaa jatkuvan asiakaskeskeisen tukijärjestelmän, näyttää leviävän yhä laajemmin osaksi japanilaista valtakunnallista lapsiperhepolitiikkaa.”

Takahashi on väitellyt tohtoriksi Tampereen yliopistossa ja perehtynyt erityisesti lapsiperheiden tukijärjestelmiin Suomessa ja muissa Pohjoismaissa. Muutama kuukausi sitten häneltä ilmestyi japaniksi kirja suomalaisesta synnytys- ja lastenkasvatustuesta.

Takahashin mukaan suomalaiset ideat vaikuttavat muutenkin japanilaisessa terveydenhoidossa.

Suomen Japanin-suurlähettiläs Manu Virtamo kertoo Tokiosta, että suomalainen neuvola ja äitiyspakkaus ovat hyvä lisä ennestään myönteiseen Suomi-kuvaan.

”Suurlähetystön väki on kiertänyt useissa kymmenissä eri puolilla Japania järjestetyissä tilaisuuksissa pitämässä esitelmiä neuvoloista ja äitiyspakkauksista”, Virtamo sanoo.

”Myös monet poliitikot ovat olleet kiinnostuneet suomalaisesta neuvolajärjestelmästä, ja heitä on jopa matkustanut Suomeen tutustumaan niihin paikan päällä.”

Virtamo on hauskuuttanut japanilaisyleisöä kertomalla, kuinka hän muutti nuorena diplomaattina perheensä kanssa Marseilleen aloittaakseen työt konsulinvirastossa: mukana auton takapenkillä matkusti hänen esikoispoikansa 3000 kilometrin matkan äitiyspakkauksen pahvilaatikossa.

Vanheneva Japani etsii keinoja, joilla ihmiset saataisiin tekemään enemmän lapsia.

Japanin väestö ikääntyy kaikkein nopeimmin maailmassa samaan aikaan, kun syntyvyys on painunut yhdeksi maailman alhaisimmista.

Se on Japanissa Maailmanpankin mukaan vain 1,4 lasta naista kohden. Väkiluvun uusiutumisraja on 2,1, jolloin uusi sukupolvi on kooltaan samankokoinen kuin aikaisempi.

Suomessa syntyvyys oli 1,71 vuonna 2014 naista kohti eli eurooppalaisittain korkea.

Japanissa ulkomaiset työntekijät eivät ole mieluinen ratkaisu huononevaan huoltosuhteeseen.

Tiukan yhtenäiskulttuurin Japanissa suhtautuminen ulkomaalaisiin on varautunutta. Ulkomaalaiset eivät ole ihastuneita Japanin työmarkkinoihin, joita he pitävät nihkeinä.

Japanilainen lehdistö kirjoittaa säännöllisesti suomalaisista neuvoloista ja äitiyspakkauksista, kertoo Suomen Tokion Suurlähetystössä työskentelevä viestintä- ja kulttuuriavustaja Tokiko Horiuchi.

Ulkoministeriö on järjestänyt japanilaistoimittajille Suomeen matkoja, joiden aikana he ovat saaneet tutustua neuvolaan. Seuraava ryhmä japanilaisia toimittajia on tulossa kesäkuussa Suomeen.

Entä kuinka japanilaisten innostus neuvoloihin olisi suomalaisten vientiyritysten hyödynnettävissä?

Professori Matsuko Takahashi sanoo, että yksinkertaisin tavara vientiin ovat äitiyspakkaukset.

”Mutta neuvola ja lapsipolitiikan asiantuntemus kelpaavat myös vientiin esimerkiksi asiantuntijaseminaarien muodossa. Suomalaiset voisivat kouluttaa päätöksentekijöitä ja muita ammattilaisia.”

Suomalainen äitiyspakkausfirma Finnish baby box on saanut tuotteilleen runsaasti julkisuutta hyvänä ja kiinnostavana konseptina. Yritys on myös pystynyt hyödyntämään julkisuutta markkinoinnissaan.

Japanin hallituksen päämäärät naisten osalta ovat moninaiset. Se haluaa, että naiset synnyttäisivät enemmän lapsia, mutta samalla se toivoo, että naiset osallistuisivat enemmän työelämään, kun lapset on synnytetty.

Suomalaista vientiä Japanissa edustavan Finpron päällikkö Marko Salonen sanoo, että vaikka Japanin talous ei enää paljon kasva, maassa ei ole lamatunnelmaa.

”Yritysten kassat ovat hyvässä kunnossa ja taloudellinen aktiivisuus vireää.”