Munuais- ja maksaliitto pelkää alkoholilakiin suunniteltavien muutosten lisäävän kulutusta ja alkoholimaksasairauksia.

Alkoholi alkoi maistua Marko Sariolalle kuten kenelle tahansa nuorelle miehelle viikonloppuisin. Pikku hiljaa olut sulautui arkirutiineihin ja kuin huomaamattaan hän hörppi sitä jo pitkin viikkoa. Hän tiedosti, että näin ei pitäisi tehdä, mutta päätti ryhdistäytyä sitten, jos tulee lapsia tai elämä vakiintuu muuten.

Vähitellen juomamäärät olivat lisääntyneet ja päivässä kurkusta laski alas kymmenen tai kaksikymmentä olutta. Sariolan mukaan määrä ei tuntunut tuolloinkaan liialliselta. Hän pysyi senkin jälkeen toimintakuntoisena. Työnteko ja kirjojen lukeminen sujuivat kuten ennenkin.

Sitten terveys petti. Ystävä huomasi ensimmäisenä keltaiseksi muuttuneet silmät. Pian elimistö alkoi oireilla muutenkin. Kivut olivat kovat ja verisyöksyt olivat jopa hengenvaarallisia. Sairaalassa kului paljon aikaa. Lopulta edessä oli maksakirroosi. Se pysäytti.

Tiesin, että juopolle ei helposti uutta maksaa anneta. Jotain meni kuitenkin oikein ja sain uuden tilaisuuden. Marko Sariola

– Tiesin, että juopolle ei helposti uutta maksaa anneta. Jotain meni kuitenkin oikein ja sain uuden tilaisuuden. Pistin korkin kiinni vuonna 2005 ja kaksi vuotta myöhemmin sain uuden maksan, Marko Sariola kertoo.

Kuuden prosentin kasvu kulutukseen?

Munuais- ja maksaliitto pelkää, että nämä tarinat lisääntyvät, jos alkoholilakiin suunniteltavat uudistukset (siirryt toiseen palveluun) astuvat voimaan. Liitto on jättänyt lakiesityksestä jo oman lausuntonsa ja osallistuu myös ehkäisevän päihdetyön järjestöjen yhteiseen lausuntoon lähiaikoina.

Toiminnanjohtaja Sari Högström väläyttelee mahdollisesti jopa kuuden prosentin kasvulukuja alkoholinkulutukseen, jos lakiesitys menee tällaisenaan läpi. Hän myöntää, että arviot ovat vain arvioita ja todellisuus paljastuu vasta pitkällä tähtäimellä. Huoli on kuitenkin todellinen.

– Alkoholin aiheuttaminen maksasairauksien tilanne on jo tällä hetkellä huolestuttava. Uskomme tilanteen vain pahenevan. Nousua nähdään todennäköisesti niin kokonaiskulutuksessa, kustannuksissa kuin alkoholikuolemissakin, Högström toteaa.

Alkoholikuolemien määrä laski Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tilastojen mukaan vuonna 2015 merkittävästi. Siitä huolimatta suomalaiset ovat ikävällä tavalla tilastojen kärkisijoilla Euroopan tasolla. Viime vuosina alkoholi on aiheuttanut Suomessa noin 2 000 kuolemaa vuosittain. Pelkästään alkoholimaksasairauksiin kuoli 954 henkilöä vuonna 2015.

THL:n erikoistutkija Thomas Karlsson arvioi nykyistä tilannetta kaksijakoisin tunnelmin. Hän on tyytyväinen käynnissä olevaan kehitykseen, mutta pelkää Sari Högströmin tavoin, että alkoholilakiin suunniteltavat muutokset voivat muuttaa tilastojen suuntaa.

Tällainen tilanne johtaa vääjäämättä korkeampaan alkoholinkulutukseen ja sen myötä suurempiin alkoholihaittoihin. Thomas Karlsson

– Nyt ollaan valmistelemassa alkoholilakia, jossa kaikki isoimmat muutokset vievät alkoholipolitiikkaa lievempään suuntaan ja parantavat alkoholin saatavuutta. Tällainen tilanne johtaa vääjäämättä korkeampaan alkoholinkulutukseen ja sen myötä suurempiin alkoholihaittoihin, Karlsson toteaa.

Houkuttelevatko limuviinat nuoria juomaan?

Erityisesti vahvojen oluiden ja limuviinojen myynnin salliminen kaupoissa koetaan Munuais- ja maksaliitossa kohtalokkaaksi virheeksi.

– Nykyisten riskikäyttäjien haitat lisääntyvät. On suuri vaara, että limuviinojen tuleminen kauppoihin lisää nuorten alkoholinkäyttöä, Sari Högström toteaa.

On suuri vaara, että limuviinojen tuleminen kauppoihin lisää nuorten alkoholinkäyttöä. Sari Högström

Raitistunut alkoholisti Marko Sariola on tästä osittain samaa mieltä. Useimmiten ensimmäisistä juomakokeiluista jää mieleen ajatus siitä, että alkoholi maistuu pahalta. Sitä kuitenkin juodaan, koska kaveriporukasta tulee sosiaalista painetta. Jos tarjolla on hyvältä maistuvaa alkoholia, voi houkutus juomiseen syntyä herkemmin.

Vaikuttavatko rajoitukset alkoholistin elämään?

Omaan juomiseensa Marko Sariola ei uskoisi lakimuutoksella olleen suurta vaikutusta. Hän olisi saattanut valita kaupasta vahvempia oluita, mutta olisi juonut niitä määrällisesti vähemmän. Hän tiedosti ongelmallisinakin aikoina, että juoda voi vain sen verran, että arjen toimintakyky pysyy.

Tai ainakin hän uskoo, että näin olisi kaikesta huolimatta käynyt. Todellisuudessa olut oli kuitenkin ohjissa.

– Aamu ei lähtenyt käyntiin kahvilla ja Hesarilla vaan kaljalla ja tupakalla. Jossain vaiheessa siitä tuli normaali olotila, että veressä on promille tai pari, Sariola toteaa.

Kantaako alkoholisti vastuunsa?

Jokainen pulloon tarttuva on yksilö. On vaikea sanoa kuinka paljon ulkopuolisella valvonnalla pystyy vaikuttamaan henkilökohtaiseen alkoholinkäyttöön. Houkutukset saattavat lisätä nuorten juomista, mutta alkoholisoituneet todennäköisesti löytävät esteistä huolimatta keinon täyttää tarpeensa.

Ihmisillä pitäisi olla vapaus valita ja samalla kantaa oma vastuunsa. Marko Sariola

– Ihmisillä pitäisi olla vapaus valita ja samalla kantaa oma vastuunsa. Alkoholissa on korkea vero ja sillähän niitä alkoholismin aiheuttamia haittoja saadaan osin maksettua. Jos joku on taipuvainen tulemaan alkoholistiksi, tulee hän sellaiseksi laista riippumatta. Nähtiinhän se jo kieltolain aikanakin, Marko Sariola toteaa.

Maksasairauksien parissa työskentelevällä lääkärillä on myös vahva näkemys omasta vastuusta. Satakunnan keskussairaalan sisätautien ja gastroenterologian erikoislääkäri Veikko Moilanen esitti Ylelle aiemmin, että ongelmajuominen voisi vähentyä, jos ihmiset joutuisivat itse osallistumaan juomisen aiheuttamiin terveydenhoitokustannuksiin.