Mauri Koskela pitää mahdollisena, että turvapaikanhakijoiden määrä kasvaa Suomessa lähitulevaisuudessa.

Arvioiden mukaan Turkin ja Kreikan rajalla on yli 13 000 siirtolaista ja pakolaista – uutistoimisto CNN:n uutinen aiheesta. cnn

Suomen rauhanturvaajaliiton puheenjohtaja, prikaatikenraali, evp. Mauri Koskela pitää mahdollisena, että turvapaikanhakijoiden määrä kasvaa Suomessa lähitulevaisuudessa.

Asiaan vaikuttaa vahvasti Turkin ilmoitus, ettei se aio enää estää syyrialaispakolaisten pääsyä Eurooppaan.

– Tilanne on huolestuttava jo senkin vuoksi, että asiasta on aiemmin tehty kansainvälinen sopimus. Jos sitä rikotaan, on se paha tappio kansainväliselle sopimusratkaisumallille.

– Samalla on selvää, että jos pakolaiset lähtevät liikkeelle, ulottuu miljoonien ihmisten virta aivan varmasti myös Suomeen. Maassamme ollaan kuitenkin varmasti varautuneempia tilanteeseen kuin edellisen aallon aikana vuonna 2015, vaikkakin haasteet ovat tilanteen kärjistyessä suuret.

Vuonna 1989 ensimmäisellä ulkomaankomennuksellaan olleella Koskelalla on vankka kokemus toimimisesta muun muassa Syyriassa. Hänen viimeisin operaationsa päättyi vuoden 2018 kesäkuussa, kun hänet oli määrätty toimimaan tilapäisesti Lähi-idässä Undofin komentajana. Koskela sanoo Syyrian pakolaismäärän kasvun olleen nähtävissä jo tuotakin ajankohtaa aiemmin.

– Syyrian hallitus siirsi Idlibin alueelle paljon taistelijoita, jotka eivät suostuneet sovitteluratkaisuun tai antautumiseen. Monilla oli mukana aseita, eli he olivat valmiita sotilaita. Ääriajattelijoiden mukana siirtyi myös heidän perheitään.

– Syyrialaiset pakolaiset tulevat suurelta osin juuri tältä alueelta, eli kyseessä on hyvin kirjava joukko. Mukana on niin oikeita pakolaisia kuin myös ääriryhmien edustajia, joista monet ovat sodassa pettyneitä ja väkivaltaan tottuneita henkilöitä, Koskela sanoo.

Mauri Koskela tarkastamassa etulinjaa entisellä tarkkailuasema 56:lla Syyriassa Mauri Koskelan kotialbumi

”Taustat selvitettävä”

Koskela pitää ensiarvoisen tärkeänä selvittää mahdollisimman tarkasti pakolaisten taustat. Hän nostaa etusijalle naiset ja lapset.

– Ääriliikkeiden edustajia on nyt enemmän pakolaisten joukossa kuin vaikkapa vuonna 2015, ja suuri osa heistä on miespuolisia. Kaikkein turvattomimmassa asemassa ovatkin naiset ja lapset, eli näkisin heidät etusijalla.

Koskela sanoo Lähi-idässä ollessaan törmänneensä tilanteisiin, missä ääriajattelua ja aseellista toimintaa opetettiin jo nuorille pojille.

– Esimerkiksi Syyrian, Israelin ja Jordanian raja-alueella sijaitsi erään järjestön toimialue, missä oli ihmisiä useammasta maasta taistelukoulutuksessa. Olikin todella surullista nähdä mukana olevan alle teini-ikäisiä poikia. Tästä syystä tulijoiden taustat on selvitettävä tarkasti.

– Koska miespuoliset ovat usein saaneet arvomaailmansa jo varhain, näen naisten ja tyttöjen etusijan pakolaisasioissa tässä valossa selkeänä.

Hän painottaa myös lasten orpouden olevan liukuva käsite.

– Orvon lapsen perässä saattaa ilmaantua mies, jolla on isyyden todistava paperi. Lähi-idässä virallisen dokumentin saanti väärillä tiedoilla onnistuu edelleen valitettavan helposti pelkällä lahjonnalla. Näissä tilanteissa onkin hyvin haastavaa selvittää asian oikea laita.

Prikaatikenraali sanoo samalla olevan erikoista, että Maahanmuuttoviraston tilaston mukaan Suomen turvapaikanhakijoista noin seitsemänkymmentä prosenttia on miehiä.

– Se tuntuu lyhyesti sanottuna erittäin kummalliselta.

Prikaatikenraali, evp. Mauri Koskela on huolissaan pakolaistilanteen kehittymisestä. Tomi Olli

”Ääriryhmät kasvavat”

Koskela painottaa, että Suomessa on varauduttava siihen, että ääriajattelevien ihmisten määrä kasvaa.

– Näin saattaa käydä. Suomessa ymmärretään samalla valitettavan harvoin, että näillä ihmisillä uskonnon tulkinta sanelee toimintatavan niin yksilönä kuin laajemmassa kuviossa.

– Monilla heistä elää myös edelleen ajatus, että Isisin kalifaatti herää vielä henkiin. He ovat myös sitä mieltä, että toisin uskovat ovat väärässä. Tällaiset henkilöt saattavat aatteensa vuoksi syyllistyä vakaviinkin väkivallantekoihin, joiden avulla he pyrkivät päämääräänsä.

Hän kiteyttää näkemyksensä Suomen linjasta pakolaisiin ytimekkäästi.

– Linja on aivan liian sinisilmäinen, oletamme muidenkin toimivan kuten me. Suomalainen elämäntapakulttuuri on kuitenkin todella kaukana niistä kulttuureista, joissa on suuremmassa määrin ääriajattelua, ja se on syytä tiedostaa.

– Suomessa täytyisi saada terrorismilainsäädäntö kuntoon ja taata viranomaisille riittävät resurssit. Olisi myös syytä käyttää enemmän asiantuntijoita, jollaisia ovat esimerkiksi kriisialueilla työskennelleet sekä sieltä tulleet ihmiset. Suomessa tehdään edelleen liikaa päätöksiä ”Minusta tuntuu” –periaatteella.

Koskela painottaa myös, että Suomessa pakolaisiin suhtaudutaan ylipäätään liikaa uskomusten perusteella.

– On tärkeää tunnistaa muualta tulevien ihmisten ominaispiirteet niin hyvässä kuin huonossa ja tehdä ratkaisut niiden pohjalta. Tämä koskee niin maahanmuuton puolustajia kuin vastustajia, on syytä pysyä asiassa, eikä levitellä uskomuksia. Meidän on mielestäni hyvä olla niin avoimia kuin varovaisia.

Hän muistuttaa samalla, ettei Suomi ole todennäköisesti kuitenkaan ykköskohteita terrori-iskuille.

– Siihenkin uhkaan on silti varauduttava. Eniten pakolaisia houkuttavat kuitenkin etuudet, joita on tänne tulijoille tarjolla.

– Katselen samalla kummastuneena mahdollista esitystä, jonka mukaan turvapaikanhakijoille annettaisiin enemmän apua valtion varoista. Maassamme on varmasti monia muita asioita aivan suomalaisten osalta, mitä pitäisi hoitaa kuntoon.

Taisteluja kuvattuna kaukoputken läpi Syyriassa UNDOF:in vastuualueella. Kuva: Mauri Koskela. Mauri Koskela

Apua kohdemaihin

Koskela näkee huolestuttavana myös Afrikan tilanteen. Hän ennakoi ihmisten lähtevän jossakin vaiheessa laajemmin liikkeelle.

– Käynnissä on jo mantereen sisäinen muuttoliike. Suurin syy siihen on, että maanviljelys- ja laidunmaat alkavat käydä vähiin kuivuuden ja kuumuuden vuoksi.

– Tilannetta ei auta, että Afrikan väkimäärä on vahvassa kasvussa. Kun siellä on nyt noin 1,2 miljardia ihmistä ennustetaan määrän tuplaantuvan vuoteen 2050 mennessä.

Koskelan mukaan on ensiarvoisen tärkeää kohdentaa apua niin Lähi-itään kuin Afrikkaan siten, että ihmisten elinmahdollisuudet kotialueillaan olisivat paremmat. Tämä tarkoittaa esimerkiksi aavikoitumisen estämistä sekä maatalouden tehostamista. Hän näkee Suomella olevan paljon annettavaa omien vahvuuksien kautta.

– Tällaista on esimerkiksi maanviljelykseen ja maan käyttöön liittyvä osaaminen samoin kuin veden käyttöön ja aavikoitumista estävään metsitykseen liittyvät asiat.

Syyrian pakolaistilanteen ratkeamisen osalta hän sanoo vaadittavan suurten maiden vaikutusvaltaista toimintaa.

– Haluan uskoa, että Syyriaa tukeva Venäjä ei halua vastakkainasettelua Natoon kuuluvan Turkin kanssa, ja tilanteeseen löydetään ratkaisu missä mikään osapuoli ei menetä kasvojaan.

– Seuraava askel olisi jälleenrakentaminen ja vakauttaminen, millä turvataan inhimilliset elinolosuhteet. Tämä kaikki vaatii kuitenkin todella paljon diplomatiaa ja rauhanvälitystoimintaa.