Hoitaja asettaa neulan Jan Boijer-Spoofin (47) käsivarteen. Väritön neste virtaa pussista suoneen. Vaikutus tuntuu kymmenen minuutin päästä.

– Tiedätkö sen huimaavan tunteen, kun menee nousuhumalassa sänkyyn makaamaan? Tämä tuntuu vähän samalta.

Huimaavan tunteen syy on ketamiini. Se on lääke, jolla on värikäs historia.

1960-luvulla sitä käytettiin Vietnamin sodassa loukkaantuneiden amerikkalaissotilaiden rauhoittamiseen. 1970-luvulla ketamiini sai mainetta Special K -nimisenä klubihuumeena.

Nyt tiedetään, että ketamiini poistaa vakavaa masennusta tehokkaammin ja nopeammin kuin mikään muu tiedetty lääkeaine.

Jan Boijer-Spoof kutsuu ketamiinia lääkkeeksi, jonka ansiosta hän ei enää halua tappaa itseään.

– Ilman vaimoani ja ketamiinia en olisi tässä.

Masennus on maailmanlaajuisesti valtava ongelma. Tästä syystä ketamiini on nyt poikkeuksellisen mielenkiinnon kohteena. Sen toivotaan olevan askel eteenpäin (siirryt toiseen palveluun) vuosikymmeniä paikallaan polkeneessa masennuslääkkeiden kehityksessä.

Onko into ennenaikaista, vai onko käsillä mielenterveyshoidossa alkava mullistus?

Rekkamies parantuu syövästä – ja sairastuu masennukseen

Vielä muutama vuosi sitten Jan Boijer-Spoof oli kuin kuka tahansa keski-ikäinen rekkamies. Elämässä oli huolia, mutta niiden kanssa pärjäsi.

Mielenterveysongelmista kärsiviin ja masennuslääkkeitä syöviin ystäviinsä hän suhtautui terveille ihmisille tyypilliseen tapaan: kohteliaasti, mutta hieman ylimielisesti.

– Että “ota nyt itseäsi niskasta kiinni”. Kuvittelin, että se on kaikille mahdollista, vaikka en sitä ääneen sanonutkaan. Jälkikäteen ajatellen käsitykseni oli hyvin naiivi.

Käsitys muuttui kertaheitolla vuonna 2018.

Tammikuussa perheeseen syntyi tytär, Helmi. Saman kuun aikana Boijer-Spoofin kaulassa ollut patti todettiin nielurisasyöväksi.

Seuraavat kahdeksan kuukautta Boijer-Spoof kävi sädehoidoissa, kärsi kivuista, ja laihtui yli 40 kiloa. Heittäytyminen pienen lapsen isän rooliin sai odottaa. Ajatuksissa oli vain syöpä, kipu ja hengissä pysyminen.

Elokuussa lääkäri totesi syövän parantuneen. Seurauksena Boijer-Spoofin mielenterveys romahti.

Mies on miettinyt pitkään sitä, miksi näin kävi.

– Koko syöpähoidon ajan kaikki arkiset ajatukset, askareet ja murheet olivat olleet poissa mielestä. Kaikki mitä tunnet, oli se vitutusta naapuriin, rakkautta tyttöystävään, se kaikki oli oli kahdeksan kuukautta poissa. Ja sitten painat nappia, ja se kaikki tulee yhtenä vyörynä päälle.

Vyöry oli liikaa. Ajatukset sinkoilivat päässä eivätkä asettautuneet järjestykseen. Aamutoimien kaltaisten arkisten asioiden hoito alkoi tuottaa vaikeuksia.

– Kaikki on käyttäneet 2000-luvun alun läppäreitä. Prosessori huutaa, muisti huutaa, mitään ei tapahdu. Se tuntui aivoissa ihan fyysisesti.

Vakavaan masennukseen sairastuminen osoitti Jan Boijer-Spoofille, että ongelma ei johdu pelkästään potilaan elämäntilanteesta. "Kun kun olet siinä, niin myös sun aivoissa on sillä hetkellä jotain vikaa". Kalevi Rytkölä / Yle

Boijer-Spoof oli kuvitellut palaavansa isän ja työntekijän rooliin välittömästi parannuttuaan. Sen sijaan hän huomasi olevansa työkyvytön sairaseläkeläinen. Syyllisyys kalvoi miestä, jolle toimeentulon hankkiminen oli ollut itsestäänselvyys ja kunnia-asia. Hän alkoi saada raivokohtauksia pikkuasioista, kuten paukahtavista kaapinovista.

Eräänä elokuisena iltana perhe matkasi Helsingistä Turkuun. Vanhemmat riitelivät, Helmi itki. Yhtäkkiä isä tajusi, että ellei hän pysäytä autoa välittömästi, hän todennäköisesti ajaa sen päin seinää.

– En epäillyt, vaan tiesin, että tekisin niin. Ainoa toinen ajatus päässä oli, että en voi tehdä sitä perheelle.

Boijer-Spoof haki apua.

Masennuslääkkeet eivät kuitenkaan parantaneet oloa. Terapiassa Boijer-Spoof istui mykkänä, koska ahdistavista asioista puhuminen tuntui vain huonontavan oloa. Hän alkoi perua käyntejä tekosyillä.

Pahimpia olivat illat. Kun muut menivät nukkumaan, isä jäi yksin ajatuksineen.

– Ajattelin, ettei ole mitään syytä herätä aamulla. Sitten, että en voi tappaa itseäni perheen vuoksi. Ja sen jälkeen, että pitää, koska olen vain perheelle pelkkä riippakivi.

Boijer-Spoof kirjoitti jäähyväisviestit valmiiksi sähköpostiinsa. Kun tämä selvisi psykiatrille, Boijer-Spoof toimitettiin suljetulle osastolle. Siellä hän vain ahdistui entisestään.

Lopulta Boijer-Spoofille ehdotettiin harvinaisempaa hoitomuotoa: ketamiinitiputusta.

Toivottomuuteen vaipunut mies ei uskonut ketamiinin tuovan apua, mutta päätti kuitenkin kokeilla.

Sotakenttien kipulääke keksitään uudelleen

Ketamiini irroittaa mielen aistihavainnoista ja vie pois kivun lamauttamatta hengitystä. Turvallisuutensa ja helppoutensa vuoksi ainetta käytettiin alun perin – ja käytetään edelleen – anestesia-aineena sotatilanteen kaltaisissa alkeellisissa oloissa.

1990-luvulla ketamiinissa huomattiin mielenkiintoinen sivuvaikutus: Kivun lisäksi se poisti masennuksen, jos potilas siitä kärsi. Ja hyvin tehokkaasti.

– Se on noin kaksi, kolme kertaa tehokkaampi kuin suun kautta annettavat lääkkeet, sanoo Turun yliopistollisen keskussairaalan (TYKS) psykiatrian dosentti, ylilääkäri Tero Taiminen.

Taiminen on TYKSin neuropsykiatrian ja psykiatristen neuromodulaatiohoitojen vastuualueen johtaja. Suomessa ketamiini-infuusiot aloitettiin 2010 juuri TYKSissä Taimisen johdolla.

Ketamiinihoitoa annetaan juuri Jan Boijer-Spoofin kaltaisille potilaille: Kun muut lääkkeet eivät auta, ja potilaan henki on vaarassa.

Boijer-Spoofin viikottaiset ketamiinihoidot alkoivat kesäkuussa 2019.

Ensimmäinen hoitokerta tuotti ohimenevän euforian tunteen, mutta masennus ei poistunut. Syövän jättämä hermosärky sen sijaan valui miehestä “kuin märkä maali seinästä”.

Muutaman hoitokerran jälkeen Boijer-Spoofin perheessä huomattiin muutos. Isän jatkuvan synkkyyden keskelle alkoi tulla tunteja kestäviä valoisia hetkiä.

Miehen itsetuhoisuus oli rankka kokemus Linda Boijer-Spoofille. "Hän koki olevansa taakka, että vapauttaa meidät itsestään. En tiedä missä olisimme, jos hoito ei olisi tehonnut". Kalevi Rytkölä / Yle

Kuudennen hoitokerran aikoihin Boijer-Spoof tunsi olonsa paranevan “isona nykäyksenä”. Valoisat hetket muuttuivat hyviksi päiviksi. Hän huomasi hymyilevänsä vastaantulijoille.

Lääketiede ei tiedä vastausta siihen, mitä miehen päässä tapahtui. Ketamiinin tarkkaa vaikutusmekanismia ei tunneta (siirryt toiseen palveluun).

Entä miltä se tuntui? Boijer-Spoof käyttää jälleen tietokone-vertauskuvaa.

– Ketamiinihoito on kuin joku painaisi reset-nappulaa. Ajatus alkoi kulkea, aloin laittaa asioita pään sisällä järjestykseen. Maailman paino poistui harteilta.

Boijer-Spoof on harvinainen masennuspotilas. Ketamiini-infuusiota annetaan Suomessa vuosittain joillekin kymmenille, enimmillään sadoille potilaille.

Masennus sen sijaan on valtava ongelma. Se on ylivoimaisesti yleisin syy työkyvyttömyyseläkkeelle jäämiseen. Se on myös yleinen taustatekijä itsemurhan tehneillä (siirryt toiseen palveluun) tai sitä yrittäneillä.

Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Toteutus vaati toimiakseen JavaScriptin.

Noin puoli miljoonaa suomalaista käyttää masennuslääkkeitä. Jopa kolmasosan masennuspotilaista arvioidaan olevan lääkeresistenttejä, eli he eivät saa saa lääkkeistä apua masennukseen.

Ketamiini tehoaa yli puoleen lääkeresistenteistä masennuspotilaista. Ennen kaikkea se poistaa itsetuhoisuuden nopeasti.

Ylilääkäri Tero Taimisen mielestä ketamiinihoitoa tulisi Suomessa ehdottomasti lisätä.

– Tämä olisi yhteiskunnan etu. Hoidon tuomat säästöt sairauslomissa, eläkkeissä ja itsemurhien vähenemisessä kattaisivat hoidon kustannukset moninkertaisesti.

Taimisen toive saattaa toteutua. Lääketeollisuus on haistanut ketamiinin mahdollisuudet.

Eroon masennuksesta nenäsumutteella?

Ketamiinihoitoa saavien masennuspotilaiden määrä on pysynyt pienenä osittain käytännön syistä: lääkeainetta on annosteltu tiputuksella, jota on Suomessa saanut vain psykiatrisessa erikoissairaanhoidossa.

Yhdysvalloissa, jossa masennusongelma on Suomea hälyttävämpi, hoitoa tarjotaan myös kymmenissä ketamiiniklinikoissa.

Viime vuonna Yhdysvaltojen markkinoille tuli ensimmäinen kaupallinen ketamiiniin pohjautuva masennuslääke. Aine on lääkeyhtiö Janssenin esketamiini, joka on ketamiinin molekyylirakenteesta kehitelty muunnos.

Oleellinen muutos on, että Janssenin esketamiini annostellaan tiputuksen sijaan nenäsumutteena.

Esketamiini-nenäsumute on ensimmäinen uudentyyppinen masennuslääke vuosikymmeniin. Siksi siihen kohdistuu paljon odotuksia. Nenäsumutteen teho ei ole niin suuri kuin tiputuksen, mutta lääkkeen on siitä huolimatta ennustettu tuovan Janssenin tilille jopa miljardeja dollareita (siirryt toiseen palveluun). Yhdysvalloissa lääkkeen hinta on huima: kuukauden hoito maksaa tuhansia dollareita (siirryt toiseen palveluun).

Janssenin esketamiini sai Euroopan lääkeviraston myyntiluvan joulukuussa. Suomessa lääke odottaa Fimean hyväksyntää.

Mutta että vakavaa masennusta voisi hoitaa yhtä helposti kuin tukkoista nenää? Ajatus kuulostaa liian hyvältä ollakseen totta.

Sitä se onkin.

Janssenin esketamiinisumutetta ei tulla antamaan potilaalle kotiin, vaan annostelusta vastaa jatkossakin terveydenhuollon ammattilainen.

Tämä johtuu siitä, että ketamiini on myös riippuvuutta aiheuttava huumausaine.

“Ai sä käyt sairaalassa vetämässä huumeita?”

Riittävä annos ketamiinia saa aikaan euforian tunnetta, aistiharhoja, jopa hallusinaatioita. Tästä syystä ketamiinia on käytetty jo vuosikymmeniä päihdyttävässä tarkoituksessa.

Kuolemaan johtaneet ketamiiniyliannostukset ovat harvinaisia, mutta riippuvuuden kehittyminen on mahdollista (siirryt toiseen palveluun).

Tämä on suuri syy siihen, miksi ketamiini on saapumassa lääkemarkkinoille vasta nyt, vaikka aineen masennusta poistava vaikutus havaittiin jo vuosikymmeniä sitten.

Jan Boijer-Spoof epäröi lääkehoitoa riippuvuusriskin vuoksi. Toistaiseksi pelko on osoittautunut turhaksi, hän sanoo.

– Lääkekäytössä annokset on hyvin pieniä. Ainoa keksimäni peruste riippuvaisuudelle olisi se, että tämä vie kivut pois.

Boijer-Spoof toivoo avointa keskustelua lääkeaineiden hyödyistä ja haitoista. Tietämättömyys ja huumausaineen stigma voi estää potilaita saamasta apua ja lääkäreitä antamasta sitä, hän sanoo.

– Jotkut ovat sanoneet, että “ai, sä käyt sairaalassa vetämässä huumeita”? Mutta ihmisethän käyttävät huumeita päästäkseen pakoon todellisuutta. Minulle ketamiinin vaikutus on se, että pääsen takaisin siihen todellisuuteen, mahdollisimman normaaliin elämään.

"On paljon niitä, jotka sanovat, että mielenterveysongelmille on pakko tehdä jotain. Miksi se ei voisi olla tätä, jos ihmiset saa siitä apua?" Kalevi Rytkölä / Yle

Pitkään jatkuneen ketamiinihoidon sivuvaikutuksista ei kuitenkaan ole kattavasti tutkimustietoa. Riippuvuuden ja mahdollisten muiden riskien vuoksi hoitoa ei tavallisesti jatketa puolta vuotta pidempään.

Ja kun hoito lopetetaan, masennus voi palata.

Onko ketamiini siis vain tapa lykätä masennusongelmaa kemiallisesti eteenpäin?

Ei, sanoo ylilääkäri Tero Taiminen. Vakava masennus ei tavallisesti ole pysyvä olotila, vaan jakso, josta voi päästä lääkehoidon avulla yli, Taiminen sanoo.

– Jos meneillään oleva masennusjakso saadaan paranemaan ketamiinilla, niin useimmiten normaali mieliala säilyy ja masennusjakso on parantunut.

Jan Boijer-Spoof uskoo päässeensä ketamiinin avulla pahimman yli. Kun olo on parempi ja ajatus kulkee, terapiassa käymisestä on tullut mielekästä. Elämään on palannut tasaisuus.

– Sanoisin, että aivoni ovat ovat palautuneet siihen normaaliin itseään korjaavaan tilaan, missä ne olivat ennen tätä kauheaa flippaamista.

Hän ei kuitenkaan tiedä, mitä hoidon lopettamisen jälkeen tapahtuu. Mieli tekisi kokeilla, säilyykö hyvä olo ilman lääkeainetta.

Vielä hän ei kuitenkaan uskalla. Nyt tärkeintä on se, ettei nukkumaan mennessä tarvitse enää miettiä, miksi herätä aamulla.

– Tulevaisuus näyttäytyy taas avoimena.

Lisää aiheesta:

Yhä useampi jää sairauslomalle mielenterveysongelmien takia, työn vaatimukset vievät voimat – työuupunut Anna, 41, ei kokenut olevansa masentunut

Yhä useampi aloittaa masennuslääkityksen – Mia Mattila on yksi niistä, jotka eivät pääse lääkkeistä irti: “Tarjolla on vain menolippuja”

Masennuksesta on tullut uusi kansantauti – mutta mikä on oikeasti muuttunut, suomalaisten mielenterveys vai diagnoosit?