Saamelaisen määritelmä Saamelaiskäräjälaissa 3§

Saamelainen Saamelaisella tarkoitetaan tässä laissa henkilöä, joka pitää itseään saamelaisena, edellyttäen: 1) että hän itse tai ainakin yksi hänen vanhemmistaan tai isovanhemmistaan on oppinut saamen kielen ensimmäisenä kielenään; tai 2) että hän on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa; taikka 3) että ainakin yksi hänen vanhemmistaan on merkitty tai olisi voitu merkitä äänioikeutetuksi saamelaisvaltuuskunnan tai saamelaiskäräjien vaaleissa. Finlex / Laki saamelaiskäräjistä

Saamelaiskeskustelu käy vilkkaana sosiaalisessa mediassa. Aiheesta on kymmeniä julkaisuja yhteisö- ja mikroblogipalvelu Twitterissä ja satoja kommentteja keränneitä päivityksiä yhteisöpalvelu Facebookissa. Keskustelu alkoi siitä, kun viime viikolla Ylen A-studiossa käsiteltiin aihetta ”Kuka on saamelainen”.

Ennen ohjelmaa aiheesta julkaistiin pitkä artikkeli Ylen nettisivuilla. Illan ohjelmassa nähtiin insertti aiheesta ja studiovieraina keskustelemassa olivat saamelaiskäräjien jäsenet Anu Avaskari ja Jan Saijets. 7.2.2018 A-studion pääset katsomaan Yle Areenasta.

Kysymys siitä, kuka on saamelainen, on puhuttanut jo vuosia. Osan mielestä saamelaiskäräjälain 3.2 § eli niin kutsuttu lappalaispykälä kertoo saamelaisuudesta, kun toiset taas näkevät, että se on merkintä elinkeinosta.

Suomen saamelaisnuorten puheenjohtajan mielestä uutisointi oli puolueellista

Viime keskiviikosta lähtien sosiaalisessa mediassa on keskusteltu vilkkain sanakääntein A-studio-keskuteluohjelmasta ja siitä kuka on saamelainen. Useat ovat sanoneet A-studion tekemää artikkelia aiheesta puolueelliseksi muun muassa siksi, että toisen puolen katsottiin olevan asiassa puolustuskannalla.

Suomen saamelaisnuorten puheenjohtaja Petra Laiti oli pettynyt viime viikon A-studion saamelaiskeskusteluun. Vesa Toppari / Yle

Suomen saamelaisnuorten puheenjohtaja Petra Laiti otti kantaa asiaan tuoreeltaan jo keskiviikkona.

– Mielestäni suomenkielinen Yle ei ole koskaan aiemmin ollut näin puolueellinen asiassa joka kuuluu vain saamelaisille. Ylen ajankohtaistoimitus ei ymmärrä, mitä on tehnyt ja miten puolueellinen kyseinen nettiartikkeli on, kommentoi Laiti.

Usein käytetään nimitystä "pohjoissaamelaiset" kieliryhmästä joka puhuu pohjoissaamea. Laitin mielestä tämä saamelaisryhmä oli laitettu jutussa puolustuskannalle.

Laiti myös näkee, että jutun olisi pitänyt tehdä toimittaja saamelaisyhteisön sisältä.

– Olisin antanut tämän jutun saamelaistoimittajille tehtäväksi. Emme voi koskaan tietää, ymmärtääkö ja tietääkö suomalainen toimittaja juttua tehdessään asioista tarpeeksi. Siihen olen todella kyllästynyt, sanoo Petra Laiti.

Muutkin ovat nähneet asian yksipuolisena. Entinen lapsiasiavaltuutettu ja poliitikko Maria Kaisa Aula, joka nyt toimii Väestöliiton hallituksen puheenjohtajana, kommentoi asiaa Twitter sivuillaan (siirryt toiseen palveluun) näin:

– Kyllä se puolueelliselta näytti myös saamelaisasiaa pidempään seuranneelle.

Myös aikaisemmin osasta saamelaisasoista vastannut entinen oikeusministeri, nykyinen työministeri Jari Lindström kirjoitti Twitterissä (siirryt toiseen palveluun), että vaikka hän on jonkin verran perehtynyt asiaan, niin hän ei kuitenkaan ole perehtynyt riittävästi jotta voisi lausua jotain pontevaa.

– On niin vaikea asia, kirjoitti Lindström keskiviikkona.

Saamelaiskäräjien Avaskari ei yhdy ajatukseen puolueellisuudesta

Ohjelmassa vieraana ollut saamelaiskäräjien jäsen Anu Avaskari ei yhdy ajatukseen puolueellisuudesta. Hän kertoo Yle Sápmille, että kaikki eivät pidä siitä, että median tietoon tulee kuinka laajasta ”problematiikasta” on kyse.

– Se on aina katsojan ja näkijän kokemus. Julkisella Facebooks-sivullani palaute on ollut pääosin myönteistä, sanoo Avaskari.

Toinen A-studion vieraista oli saamelaiskäräjien jäsen Anu Avaskari. Hän ei yhdy ajatukseen A-studion jutun puolueellisuudesta. Vesa Toppari / Yle

Ylen ajankohtaistoimituksen päällikkö Riitta Pihlajamäki sanoo, että uutisointi perustui lukuisiin taustahaastatteluihin.

– Me kerroimme tilanteen sellaisena, kuin se tällä hetkellä faktisesti meidän silmissämme ja näiden lukuisten taustahaastattelujen ja ohjelmassa esiintyneiden henkilöiden perusteella on. Me näytimme sen, miltä tilanne tällä hetkellä vaikuttaa, kertoo Pihlajamäki.

Vuoden saamelainen: Se ei ollut niin paha, kun odotin tai pelkäsin

Vuoden saamelainen ja Yle Sápmin entinen päällikkö Pirita Näkkäläjärvi kommentoi Yle Sápmille näkemyksiään A-studiosta heti ohjelman nähtyään. Hän kertoo, että se ei ollut niin paha kun mitä hän oli odottanut tai pelännyt.

– Olemme valmistautuneet tähän monta viikkoa ja pelänneet, että mitä siitä tulee, kun kuulimme että A-studio on kulkenut pohjoisessa ja myös täällä Helsingissä tekemässä kyseistä juttua, sanoo Näkkäläjärvi.

Nettiartikkelista Näkkäläjärvelle jäi epämukava olo. Hän kuitenkin kertoo, että siihenkin oli osattu varautua. Näkkäläjärvi on myös yksi Faktalávvu-nimisen(su.Faktalaavu) nettisivun (siirryt toiseen palveluun) yhdeksästä kirjoittajasta. Nettisivuilla Faktalávvua kuvaillaan näin ” Fáktalávvu tarjoaa tosiasiallista, luotettavaa ja ajankohtaista tietoa saamelaisista.”

– Olimme varautuneita. Faktalaavuun kirjoitimme etukäteen pienen oppaan saamelaismääritelmästä, kertoo Näkkäläjärvi.

Vuoden saamelainen ja Yle Sápmin entinen päällikkö Pirita Näkkäläjärvi. Vesa Toppari / Yle

Oppaan läydät täältä. (siirryt toiseen palveluun)

Monia näkemyksiä siitä kuka on saamelainen

Näkemykset siitä, kuka oikeastaan on saamelainen, vaihtelevat. Vuonna 2011 ja 2015 Suomen korkein hallinto-oikeus hyväksyi saamelaiskäräjien vaaliluetteloon henkilöitä, joita saamelaiskäräjät ei ollut sinne hyväksynyt.

Saamelaiskäräjien nykyinen puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio sanoo keskusteluohjelman haastattelussa, että saamelaisen oikeuskäsityksen mukaan KHO:n päätökset ovat laittomia.

YK:ssa puhutaan niin kutsutusta ryhmähyväksynnästä eli alkuperäiskansayhteisön tulee hyväksyä yksilö jäsenekseen. Ryhmähyväksynnästä kerrotaan esimerkiksi YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin tietoiskussa (siirryt toiseen palveluun).

– Itseidentifikaatio yksilötasolla ja alkuperäiskansayhteisön tulee hyväksyä henkilö jäsenekseen, kirjoitetaan tietoiskussa.

YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin tietoisku. Inger-Elle Suoninen / Yle

Ryhmähyväksyntä herätti paljon keskustelua vuonna 2014, jolloin saamelaiskäräjälakia yritettiin viimeksi uudistaa. Lakiesitys kuitenkin peruuntui eduskunnassa maaliskuussa 2015, kun silloinen oikeusministeri Anna-Maja Henriksson päätti vetää sen pois ensimmäisen käsittelyn jälkeen.

Myös YK:n rotusyrjinnän poistamista käsittelevä komitea antoi Suomelle suosituksia aiheesta vuonna 2012. (siirryt toiseen palveluun) Komitea on toistanut suosituksiaan myös vuonna 2017, jolloin se antoi loppupäätelmät Suomen 23. määräaikaisraportista. Komitea näkee, että Suomen on annettava asianmukainen painoarvo saamelaisten itsemääräämisoikeudelle, joka liittyy muun muassa heidän oikeudelleen määrätä omasta jäsenyydestään Suomessa. Tästä näet YK:n rotusyrjinnän poistamista käsittelevän komitean antamat suositukset 2003 vuodesta lähtien. (siirryt toiseen palveluun)

Osa taas näkee, että saamelaiskäräjät ei hyväksy saamelaiskäräjien vaaliluetteloon kaikkia henkilöitä, joilla olisi siihen oikeus. Henkilö voi kuitenkin olla saamelainen kuulumatta vaaliluetteloon, esimerkiksi saamelaiskäräjien entinen puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi pyysi poistamaan nimensä vaaliluettelosta sen jälkeen kun Korkein hallinto-oikeus hyväksyi vaaliluetteloon henkilöitä, joita saamelaiskäräjät ei hyväksynyt. Henkilöt, jotka kuuluvat vaaliluetteloon, voivat äänestää ja asettua ehdolle saamelaiskäräjävaaleissa. Seuraavat saamelaiskäräjävaalit järjestetään syksyllä 2019.

Lappalaispykälä hiertää

Saamelaiskäräjät on toivonut saamelaiskäräjälakiin muutosta 3§ Saamelainen kohtaan. Muun muassa lappalaispykälää on aikaisemmin yritetty saada pois saamelaiskäräjälaista. Vuonna 2013 Saamelaiskäräjälain uudistamistyöryhmä ehdotti , että saamelaismääritelmää tiukennettaisiin. Työryhmä ehdotti tuolloin, että saamelaismääritelmästä jätettäisiin pois nykyisessä laissa oleva niin kutsuttu lappalaiskriteeri. Laissa ei siten enää saamelaisena pidettäisi henkilöä pelkästään sillä perustella, että hän on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa.

Viikko sitten A-studiossa studiovieraat Anu Avaskari ja Jan Saijets kertovat näkemyksensä lappalaispykälästä.

Saamelaiskeskustelu on ajankohtainen, sillä tänä keväänä työstetään jälleen saamelaiskäräjälain muutosta. Lakimuutosta valmistelevan toimikunnan puheenjohtaja onkin todennut, että ryhmähyväksyntä tulee mahdollisesti aiempaa enemmän esille. Saamelaiskäräjälakia valmistelevan toimikunnan (siirryt toiseen palveluun) pitäisi saada työnsä päätökseen huhtikuun loppuun mennessä.

Tänään Ylen A-studiossa keskustellaan siitä, kun Suomen valtion ja saamelaisten välillä on alkamassa totuus- ja sovintoprosessi. Ylen A-studio alkaa klo: 21.00 Yle TV1-kanavalla.

15:2:2018 klo: 9:45: Lauseita korjattu selvemmäksi. Ennen oli: "Laitin mielestä niin kutsutut pohjoissaamelaiset oli laitettu jutussa puolustuskannalle. Usein käytetään nimitystä "pohjoissaamelaiset" kieliryhmästä joka puhuu pohjoissaame"