Kansanedustaja Simon Elo (sin.), sisäministeri Kai Mykkänen (kok.) ja kansanedustaja Antti Kurvinen (kesk.) kertoivat keskiviikkona, miten hallitus aikoo tehostaa seksuaalirikollisuuden ja maahanmuuttajataustaisten rikollisuuden ennaltaehkäisyä.

Hallitus haluaa Suomeen jääville yhteiskunnan sääntöjen peruskurssin tai kansalaisuuskokeen sekä näyttöä opiskelusta tai työnteosta.

Hallitus on saanut valmiiksi toimintaohjelman seksuaalirikollisuuden ja maahanmuuttajataustaisten rikollisuuden ennaltaehkäisyn ja torjunnan lisätoimiksi. Hallitus aloittaa toimien valmistelun ja käyttöönoton viipymättä.

Suurin osa toimenpiteistä edellyttää muutoksia lainsäädäntöön ja ne pyritään valmistelemaan seuraavalle hallitukselle. Suomen turvapaikkajärjestelmä perustuu jatkossakin EU:n yhteiseen turvapaikkalainsäädäntöön, johon Suomi pyrkii vaikuttamaan.

Sisäministeri Kai Mykkänen (kok.) korostaa, että Suomi samanaikaisesti jatkossakin suojelee vainoa kokeneita, mutta reagoi törkeisiin rikoksiin ja niiden tekijöihin.

– Sellaisille ei pidä armoa antaa.

Hallituksen esityksessä on 14 toimenpidekokonaisuutta, joiden Mykkänen kertoo sisältävän neljä erilaista koria, jotka kohdistuvat kotimaassa tehtäviin toimenpiteisiin. Kaikkiaan yksittäisiä toimia on 51.

– Ensimäinen kori pitää sisällään sen, että pyrimme varmistamaan sen, että pienen väärin käyttäytyvän vähemmistön vuoksi ei leimata hyvin käyttäytyvää enemmistöä.

Uhkaa aiheuttava säilöön jo ensimmäisen kielteisen päätöksen jälkeen

Turvapaikkahakemukset pyritään käsittelemään kuudessa kuukaudessa, sillä päätösten viivästyminen aiheuttaa riskejä. Lisäksi käynnistetään valmistelu, jolla suojelu voitaisiin purkaa, jos kansainvälistä suojelua saanut syyllistyy törkeään rikokseen.

Jos henkilöllä on palautuskielto, hän jäisi Suomeen väliaikaisella oleskeluluvalla. Jos palautuskieltoa ei ole, hänet karkotettaisiin

– On tullut selväksi, että voimakkain pelotevaikutus on nimenomaan karkotusuhka.

Jos turvapaikanhakija saa kielteisen päätöksen, poliisilla olisi mahdollisuus käyttää säilöönottoa, jos hän aiheuttaa uhkaa. Mykkäsen mukaan oleellista on se, että uhkaa aiheuttava henkilö voitaisiin ottaa säilöön jo ensimmmäisen kielteisen päätöksen jälkeen.

– Emme esitä tuhansien ihmisten säilöönottoa, mutta ehdotamme, että jokaisessa turvapaikkahaun vaiheessa olisi mahdollisus kohdistaa uhkaa aiheuttaviin voimakkaampia toimia. Laajempi käyttö edellyttäisi laajempaa säilökapasitettia.

Mykkänen arvioi, että säilöönotto koskisi joitakin satoja henkilöitä. Myös ilmoittautumisvelvollisuus ja asumispakko otettaisiin käyttöön lainvoimaisen kielteisen päätöksen saaneille, jos tähän katsotaan olevan tarvetta.

Yhteistyötä palautuksissa tehostetaan turvapaikanhakijoiden kotimaiden kanssa ja EU:n yhteisin toimin.

Rajamenettely halutaan käyttöön

Maahantulon hillitsemiseksi esitetään rajamenettelyn käyttönottoa eli henkilöiden pitämistä rajavyöhykkeellä ennen Suomeen tuloa.

Se on mahdollista ottaa käyttöön ulkorajoilla Venäjän rajalla ja Helsinki-Vantaan lentokentällä. Turvapaikkahakemukset käsiteltäisiin tällöin neljän viikon kuluessa.

Mykkänen sanoo, että tämä on lähinnä varautumistoimi, jos Suomeen pyrkii paljon turvapaikanhakijoita.

Laitttoman maassaolon rankaisemista vankeudella selvitetään ja pimeän työn markkinoiden laajeneminen pyritään estämään.

– Jos turvapaikanhakija saa lainvoimaisen kielteisen päätöksen, sen sijaan että hän katoaa pimeille työmarkkinoille, sovelletaan säännöllistä ilmoittautumisvelvollisuutta.

Jatkossa työnantaja saisi hallituksen kaavailujen mukaan ilmoituksen mikäli hän on maksanut palkkaa laittomasti maassa oleskelevalle henkilölle.

Tiukemmat ehdot pysyvälle oleskeluluvalle ja kansalaisuudelle

Toinen kotimaisten asioiden kori pyrkii Mykkäsen mukaan siihen, että pysyvästi maahan jäävät kiinnittyvät Suomeen.

Pysyvän oleskeluluvan saaminen edellyttää yhteiskunnan perusnormien ja sääntöjen kokeen suorittamista ja terveiltä työikäisiltä usean vuoden mittaista opiskelua tai työntekoa.

– Pysyvä Suomeen jääminen lähtee aktiivisesta kiinnittymisestä Suomeen.

Mikäli edellytykset eivät täyty, mutta henkilö tarvitsee edelleen suojelua, hänelle myönnetään uusi väliaikainen oleskelulupa.

Myös Suomen kansalaisuuden saamisen tiukentamista selvitetään. Käyttöön halutaan ottaa Suomeen sopiva kansalaisuustesti ja kansalaisuuden saamiseksi pitäisi Suomessa asua nykyistä pidempään. Terveiden työikäisten tulee myös opiskella tai työskennellä maassa useita vuosia.

Seksuaalirikoksia ehkäistään rangaistuksia kiristämällä ja neuvomalla lapsia.

Mykkänen sanoo, että rikostilastojen perusteella on totta, että tietyistä kansainvälisen suojelun lähtömaista tulevat ovat selvästi yliedustettuina seksuaalirikoksista epäiltyjen joukossa.

–Tämän lakaiseminen maton alle olisi karhunpalvelus koko ulkomaalaisyhteisölle.

Osana yleisiä seksuaalirikoksia ehkäiseviä toimia lisätään erityisesti nettipoliisin resursseja ja kovennetaan seksuaalirikosten rangaistuksia sekä laajennetaan viranomaisten keskinäistä yhteistyötä.

Turvapaikanhakijoille annetaan valistusta seksuaalioikeuksista vastaanottokeskuksissa.

Kouluihin suunnataan tehostettuja toimia, jotta lapset ja nuoret tunnistavat nykyistä paremmin niin kutsutun grooming-ilmiön ja osaavat toimia turvallisesti sosiaalisessa mediassa.

Lapsille annetaan selkeät toimintaohjeet tilanteeseen, jossa he kokevat kohdanneensa sosiaalisessa mediassa jotain ikävää, pelottavaa tai häiritsevää.

Yliopistollisissa keskussairaaloissa, ensimmäisinä Oulussa ja Helsingissä, otetaan käyttöön ns. Lastenasiaintalo-toimintamalli. Sen avulla selvitetään moniammatillisesti seksuaalirikoksen uhriksi epäillyn lapsen ja nuoren tilanne lapsiystävällisessä ympäristössä

Mykkänen esitteli hallituksen esityksiä keskiviikona yhdessä kansanedustaja Simon Elon (sin.) ja kansanedustaja Antti Kurvisen (kesk.) kanssa.

Hallitus sopi lisätoimien etsimisestä sen jälkeen kun se sai tilannekatsauksia Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyistä.

Hallitus ilmoitti tammikuussa myös, että turvapaikanhakuun ja kansainväliseen suojeluun liittyvät sopimukset käydään läpi ja niiden tulkintaa verrataan muiden EU-maiden käytäntöihin.

Useita toimia jo käynnissä

Valtion tämän vuoden ensimmäiseen lisäbudjettiin on tulossa rahoitusta lapsiin ja nuoriin kohdistuvien seksuaalirikosten ehkäisyyn sekä maahanmuuttoon liittyviin turvallisuustoimiin yhteensä lähes 10 miljoonaa euroa.

Eduskuntapuolueet ovat myös jo aiemmin sopinneet, että eduskunnan käsittelyssä olevien kolmen lakiesityksen hyväksymistä kiirehditään.

Rikoslakia on tarkoitus muuttaa siten, että lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten rangaistuksia ankaroitetaan.

Poliisille annetaan mahdollisuus käyttää monipuolisemmin henkilötietoja rikosten ennaltaehkäisyssä.

Eduskuntaryhmät ovat lisäksi pyytäneet hallitusta selvittämään, voisiko kansalaisuuslain muutoksen (siirryt toiseen palveluun) yhteydessä määrätä, että kansalaisuuden voisi menettää törkeän seksuaali- tai väkivaltarikoksen vuoksi.

Eduskunnan käsittelyssä olevan esityksen mukaan Suomen kansalaisuuden voisi menettää maanpetos-, valtiopetos- ja terrorismirikoksiin syyllistynyt kaksoiskansalainen.

Oleskeluluvan saaneiden törkeisiin rikoksiin syyllistyneiden henkilöiden karkottamista (siirryt toiseen palveluun)on jo nopeutettu.

Lue myös:

Viisi miljoonaa seksuaalirikosten torjuntaan, lisää väkeä vanhuspalveluiden valvontaan – valtiovarainministeriö julkaisi lisäbudjettiehdotuksensa

Oulun kaupunki hakee valtiolta yli kahta miljoonaa euroa seksuaalirikosten ehkäisemiseksi

Oulun seksuaalirikostutkinnoista puolet syyttäjälle helmikuussa – Näin Suomea järkyttäneet tutkinnat ovat edenneet

Oulu ei poikkea seksuaalirikosten osalta muista kaupungeista – Katso taulukosta oman kuntasi tilanne

Hallitus kuuli tilannekatsauksen Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyistä – palautuksia Irakin kanssa halutaan tehostaa ja kansainväliset sopimukset käydä läpi

Karkottaako Suomi seksuaalirikokseen syyllistyneen ulkomaalaisen? 7 asiaa, jotka sinun tulisi tietää karkottamisesta

Eduskuntaryhmät linjasivat: Nämä kolme lakihanketta saatava läpi tällä vaalikaudella, hallituksen panostettava seksuaalirikosten estämiseen

Turvapaikanhakija epäiltynä vuosittain yli sadassa seksuaalirikoksessa – tältä näyttävät tilastot