“Ruotsin malli”. “Ruotsin malli”.

Tuo työllisyyden ihmelääke on toistunut tiuhaan pääministeri Antti Rinteen (sd.) ja työministeri Timo Harakan (sd.) puheissa.

Päätimme selvittää, mitä tämä ihme pitää sisällään.

Rinne ja Harakka (siirryt toiseen palveluun) ovat nostaneet Ruotsin mallin toistuvasti esille hallituksen työllisyystoimia käsittelevissä haastatteluissa (siirryt toiseen palveluun).

Hallitus haluaa lisätä palkkatuen käyttöä voimakkaasti Suomessa. Tukea voidaan maksaa työnantajalle, joka työllistää työttömän.

Ruotsissa palkkatukea ja siihen verrattavia työllisyystukia on käytetty runsaasti jo vuosikymmenen ajan.

Suomen hallitus tavoittelee työllisyysasteen nostamista 75 prosenttiin ja 60 000 työllisen lisäystä kaudellaan. Ruotsin hyvä taloustilanne ja aktiiviset työllisyystoimet ovat nostaneet maan työllissyysasteen EU-maiden kärkeen (siirryt toiseen palveluun).

Mutta on se maksanutkin.

Haastattelimme juttua varten Suomen ja Ruotsin yhteiskuntaa ja työvoimapolitiikkaa tuntevia tutkijoita, ekonomisteja ja poliitikkoja.

Asiantuntijoiden mukaan Suomen pitäisi satsata palkkatukeensa lisää satoja miljoonia, ei nyt kaavailtuja kymmeniä miljoonia euroja, jos se haluaa saada samanlaisia tuloksia kuin Ruotsissa.

Kerromme tässä jutussa myös, mihin laaja tukityöllistäminen on johtanut Ruotsissa. Mitä Suomi voisi ottaa opiksi, ettei se toista samoja virheitä?

Työllisyysaste on laskettu 15–64-vuotiaista Tilastokeskuksen käytännön mukaan. Suomen kausivaihteluista tasoitettu työllisyysasteen trendi oli elokuussa 72,5 prosenttia. Mikko Airikka / Yle

Ruotsi käyttää palkkatukeen puolet, Suomi viisi prosenttia työllisyysrahoistaan

Ruotsin ja Suomen välillä on valtava ero tuettujen ihmisten määrissä ja taloudellisissa satsauksissa. Ruotsi käyttää työllistämistukiin kymmenkertaisen rahamäärän Suomeen verrattuna.

Ruotsi kulutti viime vuonna tukiin noin 2,26 miljardia euroa, josta palkkatuen osuus oli noin puolet. Suomi laittoi samaan aikaan palkkatukeen 243 miljoonaa euroa. Tämä tarkoittaa viittä prosenttia työllisyyden hoidon rahoista (siirryt toiseen palveluun).

Ruotsissa palkkatuella ja siihen verrattavilla tuilla työllistettiin viime vuonna yhteensä 220 000 ihmistä.

Palkkatukea sai 100 000 työtöntä ja loput muita työnantajalle maksettavia työllisyystukia. Suomessa palkkatukea sai samaan aikaan 46 400 työtöntä.

Toki Ruotsin työmarkkinat ovat kaksinkertaiset Suomeen verrattuna ja naapurilla on varaa käyttää rahaa työllisyystoimiin aivan eri tavalla kuin Suomella.

Molempien maiden sosiaalidemokraattijohtoiset hallitukset esittelivät ensi vuoden talousarvionsa syyskuussa. Suomen budjetti on kaksi miljardia euroa alijäämäinen, Ruotsin budjetti on 4,6 miljardia euroa ylijäämäinen.

Rinteen hallitus nostaa ensi vuonna palkkatukisummaa kymmenyksellä, 230–250 miljoonasta 270 miljoonaan euroon.

Yritykset ovat pitäneet palkkatuen ehtoja vaikeaselkoisina ja byrokratiaa aikaavievänä. Rahaa on jäänyt tästä syystä aiempina vuosina käyttämättä.

Rinteen hallitus aikoo nyt aluksi yksinkertaistaa tuen ehtoja ja hakemista “palkkatuki-Tinderiksi” kutsutulla verkkopalvelulla.

Ruotsin muut palkkatukeen rinnastettavat tuet pitävät sisällään mm. suurimmat tukityöllistämisen muodot, kuten lisätyöt, uusi alku työmarkkinoille ja perehdyttämistyö. Ruotsi käytti viime vuonna työnantajille maksettaviin työllisyystukiin kaikkiaan 2,26 miljardia euroa. Mikko Airikka / Yle

Ruotsissa tuet vääristäneet kilpailua ja syöneet oikeita työpaikkoja

Kaikki ei ole kuitenkaan sujunut Ruotsissa “kuin Strömsössä”. Massiivisessa tukityöllistämisessä tulee väistämättä ylilyöntejä ja väärinkäytöksiä.

Kun Suomi nyt haluaa ottaa mallia Ruotsista ja kasvattaa voimakkaasti palkkatuen käyttöä, Ruotsin virheet olisivat ehkä vältettävissä.

Lue jutun lopusta, miten Suomen ja Ruotsin mallit nykyisin eroavat toisistaan.

Ruotsin elinkeinoelämän keskusjärjestön (Svenskt Näringsliv) työmarkkina-asiantuntija Edward Hamilton arvostelee sitä, että Ruotsin valtio on haaskannut mittavia summia tuettuihin työsuhteisiin: osa on ollut silkkaa “tempputyöllistämistä”.

– Samalla “oikeita” työpaikkoja, jotka olisivat syntyneet muutenkin, on jäänyt syntymättä. Joillakin aloilla palkkatuet myös vääristävät kilpailua, Hamilton sanoo.

Esimerkiksi taksiala on ollut huolissaan siitä (siirryt toiseen palveluun), että palkkatuettuja kuljettajia käyttävät taksiyritykset saavat kilpailuetua, koska työntekijöiden työpanos tulee firmalle halvemmaksi. Näin yritys voi kahmia lisää asiakkaita polkemalla hintoja tai kuitata kovemmat katteet kyydeistään.

Vammaisia ja osatyökykyisiä palkkaava valtionyhtiö Samhall on puolestaan joutunut suurennuslasin alle väitetystä kilpailun vääristämisestä. (siirryt toiseen palveluun)

Siivousalan etujärjestön Almega Städföretagenin selvityksen mukaan Samhall on voittanut Pohjois-Ruotsissa lähes yhtä monta julkista tarjouskilpailua kuin neljä suurta yksityistä siivousfirmaa yhteensä.

Samhall saa valtiolta noin 430 miljoonan euron vuosittaisen määrärahan, jonka suuruutta ei ole sidottu yksittäisiin työllistettäviin. Yksityiset yritykset puolestaan saavat palkkatuen sen mukaan, miten paljon ja millaisia työttömiä yritys palkkaa.

Ruotsin elinkeinoelämän keskusjärjestön työmarkkina-asiantuntija Edward Hamilton sanoo, että tukityöllistämisestä on tullut keino kiertää Ruotsin poikkeuksellisen korkeita lähtöpalkkoja. Mike Toivonen

Malmö palkkasi satoja työntekijöitä, vaikka kaikille ei ollut töitä

Kriitikkojen hampaissa on ollut erityisesti yksi osanottajamääriltään suurimmista ja kaikkein kalleimmista tukimuodoista, extratjänst eli lisätyö.

Lisätyössä työllistäjänä on aina julkisen sektorin työnantaja, esimerkiksi kunta, virasto tai hoitolaitos.

Sen lisäksi, että työnantajalle maksetaan kaikki työntekijän kulut, se saa erillisen perehdyttämispalkkion työtehtäviin opastamisesta.

Tämän päälle tarjolla on ollut 130 miljoonan euron kuntabonus niille kunnille tai kaupungeille, jotka saavuttavat tavoitellun työllistämistason lisävirkojen avulla.

Vaikeiden hallitusneuvotteluiden jälkeen maahan tuli demarivetoinen hallitus tammikuussa. Se on tänä vuonna joutunut pitämään taloutta porvaripuolueiden kätilöimän budjetin ehdoilla.

Ehtoihin kuului muun muassa maan työvoimaviranomaisen, Arbetsförmedlingenin, raju laihdutuskuuri. Tämä merkitsi sitä, että kalliit lisätyöt pantiin jäihin täksi vuodeksi.

Tämä aiheutti vuoden 2018 lopulla tulipalokiireen Malmön kaupungissa. (siirryt toiseen palveluun)

Malmö rekrytoi 500 pitkäaikaistyötöntä kaupungin töihin lisätyötuen avulla ennen vuoden loppua. Rekrytointi oli taloudellisesti lottovoitto kaupungille.

Ensinnäkin Malmö sai satoja uusia työntekijöitä, joiden palkan maksoi valtio.

Toiseksi kaupungin ei enää tarvinnut maksaa näille pitkäaikaistyöttömille erilaisia sosiaalietuja, koska he palkansaajina eivät enää olleet niihin oikeutettuja.

Kolmanneksi kaupunki kuittasi kuntabonuksen ahkerasta tukityöllistämisestä.

Ruotsissa kunnat palkkaavat tukityöllistettyjä matalapalkkaisiin töihin, kuten siivomaan. Kuvan työntekijä siivoaa katuja Tukholmassa. Charlotte Thege / AOP

Sanomalehti Sydsvenskan (siirryt toiseen palveluun) tutki, millaisiin tehtäviin nämä rekrytoidut ihmiset olivat sijoittuneet. Tulos oli hätkähdyttävä: toistasataa ihmistä nosti palkkaa kaupungilta, mutta heillä ei ollut edes työpaikkaa minne mennä.

– Malmössä palkattiin satoja tukityöllistettäviä, joille ei löytynyt mitään täysjärkistä tekemistä. Myös Gävlessä tomittajat selvittivät (siirryt toiseen palveluun), mitä lisätyötuella työllistetyt työntekijät tekevät.

– Vain kolmasosa heistä oli tavallisissa työpaikoissa. Suurin osa oli sijoitettu työnvälitystoimistoon, Svenskt Näringslivin Edward Hamilton kertoo.

Kohun jälkeen Malmön tukityöllistetyille saatiin hankittua työpaikat.

Työllistämistä lisätöiden avulla jatketaan jälleen ensi vuonna. Ruotsin hallituksessa istuvat sosialidemokraatit ja ympäristöpuolue voivat tuolloin toteuttaa omaa budjettiaan. Tukeen suunnattu määräraha on kuitenkin jatkossa paljon pienempi.

Hamiltonin mukaan erilaisista palkkatuista on tullut keino kiertää Ruotsissa työnantajan näkökulmasta ongelmallista palkkarakennetta.

Ruotsi sijoittuu aivan EU-maiden kärkipäähän työntekijöiden lähtöpalkoissa. Samaan aikaan maassa on tarjolla kaikkein vähiten matalapalkkatöitä.

Hamiltonin mielestä tämän vuoksi kaikki Ruotsin hallitukset poliittisesta väristä riippumatta vannovat palkkatuen nimeen.

– Parempi olisi ohjata rahat oikeiden työpaikkojen luomiseen. Ja hyvällä veropolitiikalla pitäisi kannustaa työnantajia työllistämään, Hamilton sanoo.

Kokonaistyöllisyys ei nouse, kun yksi työtön syrjäyttää toisen

Tutkimuslaitos IFAU:n professorin Anders Forslundin viesti erilaisten palkkatukien työllisyysvaikutuksista ei ole rohkaiseva. IFAU tutkii Ruotsin työmarkkinoiden toimivuutta.

– Palkkatukien työllistävä vaikutus on erittäin rajallinen, Forslund sanoo.

Palkkatuet johtavat Forslundin mukaan siihen, että työttömyys vaihtaa kohdetta yhdestä ihmisryhmästä toiseen. Palkkatuet on pääasiassa tarkoitettu sellaisille työttömille, joiden on erityisen vaikea työllistyä.

– Kun työnantaja saa rahallista tukea työttömän palkkaamiseen, yleensä käy niin, että työnantaja jättää palkkaamatta toisen henkilön, joka olisi palkattu ilman tukeakin.

Tutkimuslaitos IFAU:n kansantaloustieteen professori Anders Forslundin mukaan erilaiset palkkatuet parantavat kokonaistyöllisyyttä vain rajallisesti. Taloudellisesti tuettu työpaikka vie muutenkin syntyvän työpaikan. Mike Toivonen

Sen sijaan juuri näille vaikeimmin työllistyville palkkatuella voi olla ratkaiseva merkitys syrjäytymisen välttämiseksi.

– Tällainen työtön voi saada palkkatuen avulla jalkansa työpaikkojen oven väliin. Palkkatuetun työn vaihtoehto on näillä ihmisillä varhaiseläkkeelle joutuminen, Anders Forslund muistuttaa.

Massiivista panostusta palkkatukiin perustellaan Ruotsissa usein sillä, että erityisen vaikeasti työllistyvien on kuitenkin parempi tehdä mielekästä palkkatuettua työtä kuin istua kotona toimettomana.

IFAU:n viime perjantaina julkaiseman tutkimuksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) palkkatuet myös käytännössä kohdistuvat Ruotsissa niille työttömille, joille ne on tarkoitettu.

Vuosien tuki ei ongelma Ruotsissa, Suomessa odotetaan tuloksia

Ruotsin työmarkkinoita vuosikymmeniä seurannut STTK:n entinen pääekonomisti Ralf Sund sanoo, että Ruotsissa ja Suomessa on perustavanlaatuinen ero ajattelussa liittyen tukityöllistämiseen.

Ruotsissa tiettyjä ihmisryhmiä voidaan tukea jatkuvasti, jotta he pysyvät työmarkkinoilla.

– On olemassa ihmisiä, joiden tuottavuus ei yllä toivotulle tasolle, eivätkä he ole työnantajalle yhtä “hyödyllisiä” kuin toiset. No problem, vaikka ei jatkaisi tukijakson jälkeen matkaansa avoimille työmarkkinoille, Sund kertoo.

Ruotsissa ajatellaan, että tuetun kehnompi työmarkkina-asema tai vajaatyökuntoisuus voi kohentua tukityön aikana, mutta paineita työllistymiseen ei ole.

Suomessa tuelta odotetaan vaikuttavuutta: tuella palkatun odotetaan siirtyvän avoimille työmarkkinoille tukijakson jälkeen, kun häneen on laitettu julkista rahaa.

– Suomalaisessa palkkatukikeskustelussa on hirveän vahva ponnahduslauta-ajattelu, Sund toteaa.

Suomessa palkkatuen työllisyysvaikutukset ovat jääneet Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (siirryt toiseen palveluun) (VATT) ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen (Etla) tutkimuksissa vähäisiksi. (siirryt toiseen palveluun)

Yritysten palkkatuki työllistää jonkin verran tukijakson jälkeen, mutta valtion, kuntien ja järjestöjen tuki ei.

Vuosikausien tukityöllistäminen Ruotsin tapaan vaatisi siis täydellistä ajattelun muutosta Suomessa. Palkkatuen käytön kasvattaminen nostaa toki työllisyysastetta jonkin verran lyhyellä aikavälillä, kun tuetut ihmiset ovat poissa työttömyystilastoista.

Pidemmällä aikavälillä voi tulla yllättäviä vaikutuksia, kuten Ruotsissakin on huomattu.

STTK:n eläköityneen pääekonomistin Ralf Sundin mukaan Ruotsissa osaa työttömistä voidaan tukea jatkuvasti, eikä se ole ongelma. Suomessa odotetaan, että tuetut siirtyvät avoimille työmarkkinoille. Jaani Lampinen / Yle

Kymmenien miljoonien ripottelu ei riitä, tarvitaan satoja miljoonia

Asiantuntijat harmittelevat Suomen vaatimattomia satsauksia tukityöllistämiseen. Pelimerkit ovat sen verran vähäisiä, ettei Ralf Sund edes kehtaisi puhua Ruotsin mallista.

– Ruotsissa lähdetään liikkeelle suurilla satsauksilla, meillä työvoimapolitiikkaa leimaa näprääminen. Se on napeilla pelaamista, oli minkä värinen hallitus tahansa. Kymmenen miljoonaa sinne ja toinen tuonne esitellään suurina panostuksina, Sund sanoo.

Myös Ruotsissa pitkään asunut kansanedustaja Juhana Vartiainen (kok.) tyrmää määrärahalisäykset mitättömiksi hallituksen puheisiin verrattuna.

– Jos haluaa oikeasti puhua Ruotsin mallista, eikä tehdä itseään naurettavaksi, pitäisi puhua vähintään kolmesta sadasta miljoonasta eurosta. Tämä on näpertelyä, Vartiainen korostaa.

Vartiainen työskenteli aiemmin Ruotsin kansallisen taloustutkimuskeskuksen ja ammattiliittojen taloustutkimuslaitoksen johtajana. Hän on toiminut Suomessa Valtion taloudellisen tutkimuslaitoksen (VATT) ylijohtajana.

Vartiaisen mukaan on harhaanjohtavaa puhua Ruotsin mallista, koska kaikilla mailla on liuta työllisyyteen vaikuttavia toimenpiteitä, jotka muodostavat monimutkaisen kokonaisuuden.

– Suomen hallitus aikoo ottaa vain palkkatuen ja unohtaa ne kaikki muut piirteet, joissa Ruotsin hyvinvointivaltio on paljon vaativampi kuin Suomi. Tältä osin voisi myös katsoa Ruotsiin, Vartiainen sanoo.

Kokoomuksen kansanedustaja Juhana Vartiainen sanoo, että tukityöllistämisen lisäksi Ruotsin mallista pitäisi tuoda Suomeen myös työnteon kannustimet. Jarno Kuusinen / AOP

Vartiainen myöntää, että Rinteen hallitus on osin oikeilla jäljillä, kun se lisää palkkatuen käyttöä.

Hänen mielestään samalla olisi kuitenkin parannettava työnteon kannustimia, jotta tukityöllistäminen ja paremmat työvoimapalvelut oikeasti purisivat työttömyyteen.

Ruotsissa on matalampi, porrastettu eli vaiheittain laskeva työttömyysturva. Lisäksi asumis- ja toimeentulotuen ehdot ovat Suomea tiukemmat.

Ruotsissa ei ole myöskään kotihoidontukea eikä työehtosopimusten yleissitovuutta. Vartiaisen mukaan tämä alentaa yritysten palkkauskynnystä.

– Ruotsi on tällainen työmoraalin holhousyhteiskunta. Se kansankodin sosiaalitäti on kuin ankara äiti, joka sanoo, että jos haluat tukea, sinun pitää ensin näyttää, että olet tehnyt kaikkesi parantaaksesi asemaasi, Vartiainen kuvailee Ruotsin sosiaaliturvajärjestelmää.

Suomessa toimeentulotuen leikkaamiseen on suhtauduttu nihkeästi. Joutuvatko työttömät Ruotsissa kerjuulle, jos he eivät paranna asemaansa eli mene töihin, osallistu työllisyyskursseille tai hoida päihdeongelmaansa?

Vartiaisen mukaan toimeentulotuen saajia pannaan Ruotsissa tekemään erilaisia matalapalkkatöitä kuntiin.

– Monet kunnat teettävät ihan normaaleja työtehtäviään tukityöllistetyillä. Työllisyysrahaa menee hukkaan, mutta se on parempi lopputulos kuin oltaisiin kokonaan työttömänä etuuksilla, Vartiainen kertoo.

Tuleeko palkkatuki vai etuus kalliimmaksi valtiolle?

Tukholman yliopiston julkistalouden professori Markus Jäntti on hämmästellyt Suomen muita Pohjoismaita huomattavasti vähäisempiä panostuksia aktiiviseen työvoimapolitiikkaan.

Suomessa työllisyyspolitiikka on hänen mukaansa painottunut passiiviisin toimiin, lähinnä työttömyysvakuutusmaksuihin ja päivärahoihin.

– Tämä passiivisten ja aktiivisten toimien yhdistelmä on Suomessa käytännössä päinvastoin kuin muissa Pohjoismaissa, Jäntti sanoo.

OECD:n vuoden 2016 tilastoista selviää, että Ruotsi käytti aktiivisiin toimiin yli tuplasti rahaa Suomeen verrattuna. Ruotsin panostukset olivat viiden miljardin euron luokkaa, Suomen hieman yli kaksi miljardia.

Ruotsi kulutti työvoimapolitiikkaan kaikkiaan 7,3 miljardia euroa, Suomi noin kuusi miljardia.

Panostukset ovat kuin peilikuva.

Työvoimapolitiikan kokonaismäärärahoja vertailtaessa täytyy myös huomioida se, että Ruotsin bruttokansantuote on kaksinkertainen Suomeen verrattuna.

OECD:n mukaan Ruotsi käytti aktiiviseen työvoimapolitiikkaan yli tuplasti rahaa Suomeen verrattuna. Suomi siis käyttää rahansa pääosin passiivisiin toimiin, kuten työttömyysetuuksiin. Mikko Airikka / Yle

OECD luokittelee aktiiviseen työllisyyspolitiikkaan työvoimahallinnon määrärahojen ja työllisyyskoulutuksen lisäksi erilaiset tukityöllistämisen muodot, kuten palkkatuen ja työkokeilun. Passiiviseen työvoimapolitiikkaan kuuluvat erilaiset työttömyysetuudet.

Jäntti toimi Helsingin yliopiston ja VATT:n professorina vuosina 2015–2017. Hänen mielestään Suomessa on suhtauduttu perinteisesti epäilevästi aktiivisiin työllistämistoimiin: monista toimivista keinoista on luovuttu vuosien saatossa kokeilun jälkeen.

– Suomessa on poikkeuksellisen vahva ajatus, että oikeaa taloudellista toimintaa on jonkun kojeen rakentaminen ja sen myyminen ulkomaille. Nykyään tällaiseen lasketaan jo tietokonepelin koodaaminen.

– Kaikki muu on tämän oikean taloudellisen toiminnan siivellä elämistä, Jäntti toteaa.

Onko tukityöllistämisen kasvattaminen enemmän sosiaalipoliittinen hanke? Ihmiset saadaan tavalla tai toisella kiinnittymään työhön ja elämään.

Jäntin mukaan työvoimapolitiikan ja sosiaalipolitiikan ero on kuin veteen piirretty viiva. Useissa toimenpiteissä on mukana molempia.

Tukholman yliopiston julkistalouden professori Markus Jäntti sanoo, että Suomi käyttää muihin Pohjoismaihin verrattuna vähän rahaa aktiivisiin työvoimatoimiin. Patrik Schauman / Yle

Suomessa korostetaan kovasti kansantaloudellista puolta. Nykyisessä ilmapiirissä olisi ongelma, jos työtön olisi tuetussa työssä Ruotsin tapaan vuosikausia, mutta asenteet muuttuvat.

– Jos verrataan sitä, että joku on tukityöllistettynä kahdeksan vuotta tai on työttömyyskorvauksen, asumis- ja toimeentulotuen varassa saman ajan. Todennäköisesti palkkatuki on laskennallisesti julkiselle taloudelle halvempi vaihtoehto, Jäntti sanoo.

FAKTA: Suomessa palkkatuella tiukat ehdot, Ruotsissa korkea taso

Suomen ja Ruotsin palkkatukia erottavat tuen kesto, taso ja ehdot – sen lisäksi, että Ruotsi käyttää koko järjestelmään moninkertaisesti rahaa.

Ruotsissa työtön voi saada palkkatukea, jos on vajaakuntoinen esimerkiksi vamman tai sairauden takia. Palkkatukea myönnetään myös oman osaamisen parantamiseen tai työpaikan säilyttämiseen. Tähtäin on pysyä työelämässä.

Suomessa tukipäätökseen vaikuttavat (siirryt toiseen palveluun) työttömyyden pituus ja työttömän vamma, sairaus tai matala koulutustaso. Tukea voi saada esimerkiksi oppisopimuskoulutukseen.

Suomessa yritys voi saada tukea korkeintaan puolet työntekijän palkkakustannuksista. Valtio, kunnat ja järjestöt voivat saada täysin tuetun työntekijän, mutta tämä koskee vain vaikeimmin työllistyviä ihmisiä. Ruotsissa yritys voi saada palkkatukea peräti 80–90 prosenttia palkkakuluista. Valtio, kunnat ja järjestöt voivat saada 100 prosenttia.

Suomessa tukea maksetaan keskimäärin puoli vuotta. Julkiselle ja kolmannelle sektorille työntekijää voidaan tukea poikkeustapauksissa kaksikin vuotta.

Ruotsissa palkkatukea myönnetään aluksi vuodeksi, ja jatkoa on mahdollista saada tukijakson jälkeen, jos se auttaa pääsemään tai pysymään työmarkkinoilla. Osa ihmistä voi olla palkkatuella jopa kahdeksan vuotta (siirryt toiseen palveluun).

Palkkatuen ehdot ovat Ruotsissa Suomea väljemmät ja byrokratia on lievempää. Suomessa TE-toimisto päättää tuen keston ja määrän aina tapaus kerrallaan. Samalla selvitetään, että myös tukea hakeva työnantaja täyttää ehdot ja on nuhteeton.

Tukityöllistettyjä kuljettajia palkkaavat taksiyritykset saavat merkittävää kilpailuetua halvemmista työvoimoimakustannuksista. Ne voivat kahmia asiakkaita polkemalla hintoja ja kuitata kyydeistään kovemmat katteet. Taksit odottavat asiakkaita Tukholman keskusrautatieaseman edustalla. Mike Toivonen

Palkkatuki on vain yksi kymmenestä eri tukimuodoista (siirryt toiseen palveluun), joilla työttömiä naapurimaassa tuetaan työelämään.

Pitää olla todellinen työttömyyden väliinputoaja, jos näistä ei löydä itselleen sopivaa tukimuotoa tai palvelua.

Ruotsissa tavoitteena näyttää olevan ottaa nopea koppi työnhakijasta. Jotain ajattelusta kertoo se, että Ruotsissa pitkäaikaistyöttömäksi luetaan jo puoli vuotta työttömänä ollut, Suomessa vasta vuoden työttömyyden jälkeen.

Tuet ovat rinnastettavissa Suomen palkkatukeen, koska ne maksetaan työnantajalle. Palvelut on suunnattu pääosin pitkäaikaistyöttömille ja maahanmuuttajille.

Näihin työllisyystukiin panostettiin eniten rahaa viime vuonna ja niissä olivat suurimmat määrät työttömiä:

Uusi alku työmarkkinoille (nystartsjobb). Tarkoitettu esimerkiksi sairauden takia pitkään työelämästä pois olleille tai vaikeasti työllistyville maahanmuuttajille.

Lisätyö (extratjänst). Täysimääräisellä korvauksella valtion, kuntien ja muiden julkisen sektorin töihin työllistettäville.

Perehdyttämistyö (introduktionsjobb). Tuki, jonka kautta esimerkiksi nuori voi päästä käsiksi työelämään. Voi yhdistää opiskeluun.

Modernit työllisyystyöt (moderna beredskapsjobb). Tarkoitettu valtion virastojen tukitöihin työllistettäville.

Lisäksi tarjolla on erilaisille työttömien ryhmille tarkoitettuja työkokeiluja. Osatyökykyiset tai vammaiset voivat työllistyä valtion omistamassa Samhall-yhtiössä.

Uutena tukimuotona on tulossa vielä asettautumistyö (etableringsjobb), jossa tuki maksetaan työttömälle, ei työnantajalle.

Tiistai-illan A-studiossa reportaasi Ruotsin palkkatuista. Studiossa tukityöllistämisestä keskustelevat työministeri Timo Harakka (sd.) ja kansanedustaja Juhana Vartiainen (kok.). A-studio TV1:ssä kello 21:00.

Voit keskustella palkkatuista ja tukityöllistämisestä jutun lopussa kello 22:00 asti.

Lue lisää:

Ruotsin talouskasvu hidastuu ja työttömyys nousee, mutta keskuspankin pääjohtaja torjuu puheet maan ajautumisesta laskukauteen

Palkkatuki työllistää yrityksissä, mutta sielläkin vain vähän – Yrittäjä: Se on kuin pitkä työhaastattelu, jossa voi näyttää kykynsä

Työllisyystilastoihin tehdään iso harppaus: Valtio maksaa työntekijän palkan kokonaan – “Tämä maksaa itsensä takaisin, mutta eri valuutassa”