Espoolainen Tarja Holmgren, 55, joutui ensimmäistä kertaa elämässään työttömäksi joulukuussa 2016.

– Ensimmäistä ja viimeistä kertaa. Enkä jäänyt työttömäksi, vaan jäin työnhakijaksi, Holmgren tarkentaa.

Takana oli 29-vuotinen, vaativa esimiesura media- ja mainosalalla. Holmgren kuvaa työttömyyttä kriisitilanteeksi, joka heijastuu koko elämään. Mutta hän on päättänyt kääntää vastoinkäymisen voitoksi.

Edes paljon parjattu työttömyysturvan aktiivimalli ei ole saanut naista kavahtamaan.

– Kun kuulin sanan ensimmäistä kertaa, ajattelin että se on positiivinen ja lupaava. Ajattelin, että työnhakijat saavat apua.

Tammisaarelainen Karita Pihlström, 61, on niin ikään ollut puolitoista vuotta työttömänä. Työura pienmetalliteollisuuden yrityksessä katkesi veitsellä leikaten, kun tuotanto siirtyi ulkomaille.

– Pahaan ikään tuli se loppu, Pihlström toteaa inkoolaisen kahvilan terassilla.

Pihlströmillä ei ole aktiivimallista hyvää sanottavaa.

– Sillä nöyryytetään ihmisiä. Ajatellaan että työtön ihminen on laiska. Siinä on se perusajatus. Mutta ei se todellisuudessa ole niin.

Aktiivimallin mukainen työttömien seuranta alkoi vuoden alussa.

Kolmen kuukauden aikana pitää tehdä 18 tuntia töitä tai osallistua viisi päivää TE-toimiston työllisyyspalveluihin. Tai ansaittava 241 euroa yrittäjänä. Muuten työtön katsotaan turhan passiiviseksi ja työttömyysturvasta leikataan vajaat viisi prosenttia pois.

"En tarvitse aktiivimallia ollakseni aktiivinen"

Tarja Holmgren toteaa, ettei mallin voimaantulo vaikuttanut juurikaan hänen elämäänsä.

– En tarvitse aktiivimallia ollakseni aktiivinen. Olen tehnyt puolitoista vuotta töitä enemmän kuin kertaakaan töissä ollessani. Tämä on 24/7-hommaa, aivot etsivät uusia mahdollisuuksia koko ajan, Holmgren kuvailee.

Hän kertoo käyneensä omatoimisesti noin 40 erilaista kurssia.

Mikko Ahmajärvi / Yle

Holmgren on metsästänyt työpaikkaa eri aloilta kaikilla kuviteltavissa olevilla tavoilla. Työpaikkailmoituksiin vastaamalla ja suoraan yrityksiin soittamalla , henkilökohtaisten verkostojen avulla, somessa ja rekrytointisivustoilla. Avoimia hakemuksia jättämällä ja piilotyöpaikkoja haistelemalla.

Omaehtoinen, kuumeinenkaan työnhaku epävirallisia kanavia pitkin ei silti usein täytä aktiivimallin ehtoja. Se on kuitenkin keskeinen työnhaun tapa esimerkiksi korkeaa koulutusta vaativissa ammattiryhmissä, joille TE-toimistojen palvelut eivät läheskään aina sovellu.

Holmgren sanoo, että hänen ainoa fokuksensa on työpaikan löytyminen, ei aktiivimallin kriteereiden täyttäminen.

– Minulla on puhdas omatunto, eikä minulla ole syytä pelätä mitään. Tiedän itse, miten paljon teen työtä, Holmgren toteaa.

Holmgren sanoo ymmärtävänsä, että hallitus kokeilee uusia keinoja työllisyystavoitteen saavuttamiseksi. Aktiivimallista hän kuitenkin toivoisi monipuolisempaa.

– Työnhaun moninaiset keinot ja kanavat pitäisi huomioida. Valtiovallan kannattaisi kehittää tätä malliaan yhdessä meidän työtä hakevien ihmisten kanssa.

"Kymmenien vuosien työuran jälkeen olenkin laiska"

Karita Pihlström sanoo tajunneensa heti, että aktiivimalli on huono uudistus.

– Kaikki laitettiin samalle viivalle, olivat työttömän lähtökohdat tai olosuhteet mitkä tahansa. Ei yksi lääke sovi kaikille sairauksille.

Karita Pihlström Mikko Ahmajärvi / Yle

Pihlström kertoo nauttivansa noin tuhannen euron ansiosidonnaista työttömyysturvaa, josta viiden prosentin leikkaus olisi kipeä.

Vuoden alkaessa nainen soitti TE-toimistoon ja kysyi, miten pitää toimia, että leikkuri ei iske. Hän päätyi kurssille, jolla harjoitellaan CV:n tekoa ja työnhakutilanteessa onnistumista. Tosin TE-toimistokaan ei siinä vaiheessa tiennyt, riittäkö se aktiivisuuden osoitukseksi.

– Otin riskin. Myöhemmin työttömyyskassa hyväksyi kurssin, eikä tukeani leikattu.

Mitään hyötyä kurssista ei työllistymiseen tosin ole, Pihlström sanoo. Hänen mielestään on valtion rahojen haaskausta, kun kuusikymppisiä opetetaan markkinoimaan itseään työhaastattelussa.

– Otin sen paikan aktiivimallin pakottamana. Olin harmissani, että nyt vien paikan joltain nuoremmalta. Joltakulta, jolle se kurssi olisi sopinut.

Pihlströmiä korpeaa oletus työttömästä, joka haluaa vältellä vaivannäköä. Hän toteaa, ettei voinut mitenkään vaikuttaa työpaikkansa katoamiseen ja on puolitoista vuotta yrittänyt löytää uutta.

– Tässä on kymmeniä vuosia työuraa takana ja sitten onkin yhtäkkiä laiska, kun jää työttömäksi.

Holmgren ja Pihlström välttivät leikkurin

Tarja Holmgren vältti aktiivimallin etuleikkurin lopulta samalla konstilla kuin Pihlström. TE-toimisto ohjasi Holmgrenin työnhakua tukevaan koulutukseen. Holmgrenin mielestä kurssi on erinomainen.

– Mulla on TE-toimistosta pelkästään hyvää sanottavaa. He haluavat palvella ja auttaa. On surullista, jos resursseja ei ole riittävästi kaikenlaisten työnhakijoiden auttamiseen, Holmgren sanoo.

Molemmat naiset katsovat, ettei aktiivimallin mukainen yrittäjätulon hankkiminen ole heille realistinen vaihtoehto. Lyhytkestoista työtä taas ei omalta alalta ole etsimälläkään löytynyt.

Mikko Ahmajärvi / Yle

Metallialalla työskennellyt Karita Pihlström tosin saa kesäkuukausina työtä kahvilasta ja välttää ymmärtääkseen leikkurin myös seuraavan kahden seurantajakson ajan.

Syksyllä tilanne käy vaikeammaksi, hän uskoo. TE-toimiston kurssia ei voi käydä uudelleen, eivätkä kesällä tehdyt työtunnit auta, kun vuoden viimeisen neljänneksen aktiivisuutta arvioidaan.

– Aktiivimalli ei huomioi sesonkityöläisiä. Vaikka työtunteja kertyisi vuodessa paljon, ne voivat olla väärässä kohtaa, Karita Pihlström arvostelee.

Huoneentaulu: "Tarja Holmgren saa työpaikan elokuussa"

Työttömyys ei ole nujertanut Tarja Holmgrenia, ei sinne päinkään. Vastoinkäyminen on mahdollisuus ja uusi ovi avattavaksi, nainen sanoo innoissaan.

Haastattelun jälkeen ohjelmassa on upouuden video-CV:n lataaminen someen ja työnhakusivustoille. Hän sanoo olevansa varma, että työllistyy pian uudelleen. Nousukausi on avaamassa patoutunutta kysyntää osaaville ja motivoituneille tekijöille, hän uskoo.

– Huoneentaulussani lukee, että Tarja Holmgren on unelmatyöpaikassaan elokuussa. Se on mun jääkaapin ovessa.

Karita Pihlström kertoo jatkavansa työnhakua, kuten tähänkin asti. Ansiosidonnaista on vielä jäljellä ja sen päätyttyä hänellä on oikeus työttömyysturvan lisäpäiviin, eli niin sanottuun eläkeputkeen.

– Aktiivimallihan leikkaa myös siellä putkessa. On kauheaa, että tämä malli on ollut automaattinen leikkuri eläkeputkessa oleville, joille TE-toimistot eivät palveluja enää edes tarjoa, Pihlström sanoo.

Työpaikan löytyminen on kuitenkin ykköstavoite myös 61-vuotiaalle Pihlströmille. Hän uskoo vakaasti, että hallitus ei halua nähdä, kuinka ahkeria suomalaiset ihmiset ovat.

– Niitä on ehkä promille, joille eivät työt maistu. Eikä se aktiivimalli sitä promillea poista. He eivät niitä töitä tee, vaikka tulisi minkälainen malli.