Rahankeräyshuijaukset ovat yleistyneet nopeasti. Tänä kesänä rahankeräysrikoksista on tehty kaikkiaan 50 rikosilmoitusta, kun esimerkiksi Helsingissä niitä ei ole edellisinä vuosina tehty lainkaan. Poliisi kehottaa ilmoittamaan aina yleiseen hätänumeroon, jos epäilee rahankerääjän olevan liikkeellä vilpillisin aikein.

Mistä on kyse? Rahankeräyshuijarit ovat poliisin mukaan yleisimmin kotoisin Itä-Euroopasta

Rahankeräyshuijaukset ovat osa laajempaa rikollisuutta

Poliisi kehottaa ilmoittamaan epäillystä rahankeräyshuijauksesta aina yleiseen hätänumeroon 112

Julkisilla paikoilla tapahtuva epämääräinen rahankeräys on ollut tämän kesän aikana yleistä varsinkin pääkaupunkiseudulla. Laittomin aikein liikkeellä olevat kerääjät pyrkivät hankkimaan rahaa käyttämällä hyväkseen ihmisten auttamishalua ja herkkäuskoisuutta.

Helsingin poliisi on saanut asiasta noin 20 rikosilmoitusta. Koko maassa rikosilmoituksia on tehty 50. Viime vuonna ja sitä edeltävänä vuonna Helsingissä asiasta ei tehty yhtään rikosilmoitusta. Rikosilmoitusten määrä on vain jäävuoren huippu, sillä niitä ei ole tehty läheskään kaikista poliisin tietoon tulleista tapauksista.

Usein rahaa yritetään kerätä käyttämällä hyväksi esimerkiksi kuuroja tai muita ryhmiä, jotka tarvitsevat apua. Poliisin mukaan kerääjät ovat yleensä kotoisin itäisestä Euroopasta, ja toiminta liittyy laajempaan kokonaisuuteen.

– Kyllä se iso kuva on se, että keinolla millä hyvänsä pyritään saamaan rahaa. Käytänössä tämä rahankeräyskuvio on yksi säie tässä kokonaisuudessa. Siihen liittyvät myös myymälävarkaudet, taskuvarkaudet ja kaikki tämäntyyppiset omaisuusrikokset, kertoo rikosylikomisario Juha Laaksonen Helsingin poliisista.

"Yritykset usein onnettomia"

Laittoman rahankerääjän tunnistaa mm. siitä, etteivät keräyslistat ole ajan tasalla tai keräyslupa puuttuu. Laaksosen mukaan laittomat rahankerääjät on yleensä melko helppo tunnistaa.

– Aina kannattaa katsoa se keräyslista, että minkälainen rahankerääjä on ja mikä on rahankeräyskohde. Aika usein huomataan nopeasti, että rahankeräyslistat ovat kopioita, joskus hyviäkin kopioita. Aika usein kuitenkin yritys on ollut niin onneton, että kyllä siitä olisi pitänyt haistaa, Laaksonen sanoo.

Kiinni jääneiden kerääjien kokoon saamat rahasummat liikkuvat muutamasta eurosta muutamaan sataan euroon. Vaikka taloudellinen hyöty on melko pieni, voi laiton rahankeräys aiheuttaa merkittävää haittaa niille ryhmille, joiden nimiin sitä tehdään. Esimerkiksi Suomen Kuurojen Liitto ilmaisi jo kesällä olevansa huolissaan siitä, että laiton toiminta pilaa koko yhteisön maineen ja vaikeuttaa sen omaa varainhankintaa.

Poliisi kehottaa ilmoittamaan aina yleiseen hätänumeroon, jos epäilee rahankerääjän olevan laittomalla asialla.

– Kun nopeasti ilmoitetaan poliisille ja partio pääsee paikalle, niin aika hyvällä prosentilla henkiöitä on saatu kiinni, Laaksonen kertoo.