Päivi Nergin nimitys kansliapäälliköksi takkuaa, muut hallituspuolueet saavat epäilyilleen tukea oikeusoppineilta, kirjoittavat Lauri Nurmi ja Juha Ristamäki.

Virkanimitykset herättävät jälleen närää hallituksessa. Keskustalainen valtiovarainministeri Katri Kulmuni on jo kahdesti kertonut hallituskumppaneille, että hän aikoo esittää hallituksen yleisistunnossa Päivi Nergin nimittämistä valtiovarainministeriön kansliapäälliköksi.

Iltalehden hallituslähteistä varmistamien tietojen mukaan pääministeripuolue SDP, vasemmistoliitto ja RKP ovat kertoneet, että ne eivät hyväksy Nergin nimittämistä Suomen valtionhallinnon ykkösvirkamieheksi.

Kulmuni ei toistaiseksi ole tuonut Nergin nimitysesitystä valtioneuvoston istunnon esityslistalle, koska mahdollisessa äänestyksessä nimitystä vastustavat puolueet veisivät voiton. SDP:llä (7), vasemmistoliitolla (2) ja RKP:llä (2) on yhteensä yksitoista ministeriä.

Vaikka keskusta saisi tukea vihreiltä, se kärsisi asiassa tappion. Keskustalla on viisi ministeriä ja vihreillä kolme.

Vihreiden kannasta Nergin nimitykseen ei ole täyttä varmuutta. He ovat vetäneet asiassa matalaa profiilia, koska puolue sai näpeilleen, kun sisäministeri Maria Ohisalo nimitti johtamansa ministeriön kansliapäälliköksi vihreän Kirsi Pimiän.

Päivi Nerg, 61, työskentelee tällä hetkellä valtiovarainministeriön hallintopolitiikan alivaltiosihteerinä. Vuosina 2012–2017 hän toimi Suomen sisäministeriön kansliapäällikkönä. Ennen sisäministeriötä Nerg työskenteli valtiovarainministeriön hallinto- ja kehitysjohtajana. Atte Kajova

Nergin nimittämisessä vasemmistopuolueita ja RKP:tä hiertää kaksi asiaa.

Ensimmäinen niistä on Nergin koulutus. Nerg on maatalous- ja metsätieteiden maisteri. Hänen kilpahakijoinaan on neljä kansantaloustieteen tohtoria.

– Vastassa on neljä kansantaloustieteestä väitellyttä tohtoria. Miten maatalous- ja metsätieteiden maisteri voi lunastaa VM:n kansliapäällikkönä alaistensa arvostuksen ja esiintyä vakuuttavasti kansainvälisissä talouskonferensseissa ja EU-pöydissä, hallituslähde ihmettelee.

Väistyvä kansliapäällikkö Martti Hetemäki on koulutukseltaan kansantaloustieteen tohtori.

Joulukuussa Helsingin yliopiston ja Aalto-yliopiston yhteinen taloustieteen huippuyksikkö Helsinki Graduate School of Economics (GSE) tiedotti, että Hetemäki siirtyy VM-uransa jälkeen työelämäprofessoriksi GSE:hen.

Toinen - ja sosiaalidemokraattien mukaan jopa ensimmäistä painavampi - peruste vastustaa Nergin nimitystä on hänen toimintansa sote-uudistuksen valmistelua viime vaalikaudella johtaneena VM:n hallintopolitiikan alivaltiosihteerinä. Nergin katsotaan osallistuneen sotea koskevien tietojen pimittämiseen eduskunnalta.

– Nimitys sotisi oikeudentajua vastaan ja antaisi kansalaisille aivan väärän viestin. VM:n kansliapäälliköksi valittavalta on edellytettävä poikkeuksellista nuhteettomuutta, eikä tämä edellytys täyty Nergin kohdalla, demarilähde sanoo.

Äänenpainot Nergiä vastaan ovat harvinaisen kovia. Hän on urallaan työskennellyt sisäministeriön kansliapäällikkönä eli on kokenut virkamiesjohtaja.

Marraskuussa 2017 keskustalainen pääministeri Juha Sipilä halusi henkilökohtaisesti Nergin vaikeuksissa olleen sote-uudistuksensa projektijohtajaksi. Sipilä leipoi Nergistä sote-johtajan, virkanimikkeeksi tuli hallintopolitiikan alivaltiosihteeri.

Julkisuudessa Nerg puolusti Sipilän sote-mallia voimakkaasti. Hallinnossa hän ajoi sitä eteenpäin.

Talvella 2018-2019 alkoi olla selvää, että Sipilän ja Nergin sote-malli ei täyttäisi perustuslain vaatimuksia, eikä uutta mallia ehdittäisi enää muokata niin, että se saataisiin eduskunnan läpi ajoissa.

VM:n virkamiehet antoivat eduskunnan valiokunnille tietoja sote-mallista. Valiokunnat käsittelivät hallituksen sote-lakiesityksiä.

Joku VM:n virkamiehistä lähetti eduskunnan virkamiehille viestin, jonka yhteyteen oli jäänyt VM:n sisäistä keskustelua siitä, mitä tietoja eduskunnalle annettaisiin sote-uudistuksesta.

Helsingin Sanomat julkaisi sähköpostiviestejä kaksi päivää ennen eduskuntavaaleja. Yhteiskunnallisesti tärkeä asia jäi julkisuudessa lähes tyystin vaalien varjoon. Sote-uudistuskin oli ehtinyt kaatua ennen kuin viesteistä uutisoitiin.

Keskustan Katri Kulmuni nostaisi Päivi Nergin kansliapäälliköksi, SDP haraa vastaan. HENRI KÄRKKÄINEN

Viestit olivat kiinnostavaa luettavaa.

– Puhuimme rahoituksen osalta myös lomituksesta ja kotoutuksesta. Onko sinänsä erityistä syytä olla ottamatta niitä huomioon? Onko riski, että joku eduskunnassa huomaa tuon puutteen ja koko vastineen uskottavuus kärsii? kysyi yksi virkamies 28. helmikuuta 2019 sote-johtaja Nergille lähettämässään viestissä.

– Jos kotoutuminen ja lomitus mainitaan, on edelleen sellainen riski, että nämäkään eivät ole ainoat, meillä ei ole varmuutta (vaikka tällä hetkellä ilmeisesti todennäköistä), ehtisikö liikennepuolen esityskään ulos [– –] En kuitenkaan uskalla taata, etteikö joku voisi sitä eduskunnassa keksiä, toinen virkamies osallistui keskusteluun.

Viesteissä oli kyse siitä, että Nergin ohjeistamina työskennelleet virkamiehet eivät olleet oma-aloitteisesti antamassa kaikkia sote-uudistukseen liittyviä tietoja eduskunnan valiokunnille.

Eduskunnan virkamiehet tulkitsivat tilannetta siten, että sote-lakiesitysten laajoihin vaikutuksiin liittyviä tietoja pimitettiin eduskunnalta, jotta lait olisi ollut edes teoriassa mahdollista saada valiokunnista läpi erittäin kireässä aikataulussa ja sen jälkeen hyväksyttäviksi eduskunnan täysistuntoon.

Syntyi vaikutelma, että sote-johtaja Nerg olisi ryhtynyt politikoimaan. Hän itse kiisti tulkinnan tuoreeltaan.

HS otsikoi uutisensa paljon puhuvasti: ”Valtiovarain­ministeriö pimitti eduskunnalta soteen liittyvän 210 miljoonan euron ongelman.”

Lehden haastattelema rikos- ja prosessioikeuden emeritusprofessori Pekka Viljanen piti virkamiesten menettelyä vakavana asiana.

– Viesteistä ilmenee, että ongelma on havaittu, mutta sitä ei haluta tuoda esille. Sinänsä on luonnollista, että kaikki tekevät virheitä ja kaikkia asioita ei voi huomata. Mutta kun tämä ongelma on lainvalmistelussa huomattu, se pitää ehdottomasti tuoda esille päätöksentekijöille eli eduskunnalle, Viljanen sanoi.

Samalle kannalle asettuivat eri yhteyksissä lukuisat muut oikeustieteen professorit. Asiasta kanneltiin laillisuusvalvojalle.

Oikeuskansleri Tuomas Pöysti oli jäävi, koska hän oli ennen Nergiä johtanut sote-uudistuksen valmistelua pääministeri Sipilän hallituksen kaudella.

Apulaisoikeuskansleri Mikko Puumalainen antoi ratkaisunsa viime viikon tiistaina, 7. huhtikuuta. Seuraavana päivänä Iltalehti kertoi lähteisiinsä nojaten, että keskusta on Katri Kulmunin johdolla nostamassa Nergin VM:n kansliapäälliköksi. Mutta asia ei ollutkaan ihan niin yksinkertainen.

Apulaisoikeuskansleri Puumalaisen päätöksen ja Nergin aseman julkinen puiminen on toistaiseksi jäänyt koronakriisin seurauksena vähälle, vaikka asiassa on panoksena Suomen vaikutusvaltaisimpana pidetty virka-asema.

Puumalainen oli saanut asian valmistelusta VM:stä selvityksen, eikä sen perusteella katsonut, että virkamiehet olisivat ”menetelleet tietojen ja selvitysten toimittamisessa eduskunnalle lain tai virkavelvollisuuksiensa vastaisesti”.

Huomautettavaakin Puumalainen näiden toiminnasta löysi.

– Valmistelijoiden harkintaan vaikutti selvityksen mukaan olennaisesti se käsitys, että uudistus väistämättä kaatuisi, Puumalainen päättelee kirjallisessa ratkaisussaan.

Nergin aseman kannalta Puumalaisen antama ratkaisu ei ollut pelkästään helpotus.

Eduskunnan perustuslakivaliokunnan sihteeri, valiokuntaneuvos ja oikeustieteen tohtori Matti Marttunen piti Puumalaisen antamaa ratkaisua vääränä ja juridisesti virheellisenä.

– Valtioneuvoston oikeuskansleri tai apulaiskansleri ei voi perustuslain mukaan määrittää sitä, millaista tietoa eduskunta pitää tarpeellisena. Oikeuskanslerinviraston valvonta ei yksinkertaisesti ulotu eduskunnan perustuslain mukaiseen tehtävään lainsäätäjänä, Marttunen sanoi HS:lle.

Sosiaali- ja terveysvaliokunnan valiokuntaneuvos Harri Sintonen asettui samalle kannalle.

– Mielestämme merkityksellistä ja olennaista tietoa eduskunnalle jätettiin antamatta. Ihmettelen, että apulaisoikeuskansleri poikkeaa eduskunnan näkemyksestä. Eduskunnan valiokuntien tehtävänä on nimenomaan arvioida, mikä on lainsäädännössä merkityksellistä ja oleellista tietoa asian käsittelyn kannalta, Sintonen painotti lehden haastattelussa.

Lukuisat oikeustieteen professorit ovat eri yhteyksissä pitäneet Puumalaisen ratkaisua oikeudellisesti kestämättömänä. He hämmästelevät erityisesti sitä, että Puumalainen vaikuttaa luottaneen melko sokeasti asianosaisten eli tässä tapauksessa epäiltyjen itsensä sanaan.

– Ratkaisusta välittyvä viesti, että valtioneuvoston laillisuusvalvoja tai valtioneuvoston virkamiehet voisivat eduskunnan puolesta päättää, mitä tietoja eduskunta tarvitsee sille kuuluvan valtiovallan käyttämisessä, on suorastaan vaarallinen. Se on kuin veitsenisku oikeusvaltion sydämeen, julkisoikeuden apulaisprofessori Pauli Rautiainen kirjoittaa Perustuslakiblogissa.

Rautiainen vaati asiasta suurta julkista keskustelua: ”Ratkaisu ei ole oikeastaan mikään oikea ratkaisu vaan oikeusvaltion toiminnan näkökulmasta huolestuttava yritys lakaista kiusallinen asia maton alle, kun siihen on mahdollisuus.”

Oikeusministeri Anna-Maja Henriksson edustaa RKP:tä. Puolueen hallituslähteistä vahvistetaan Iltalehdelle, että puolue on halunnut odottaa kanteluista tehtyjä ratkaisuja, eikä ole ollut valmis hyväksymään Nergin nimitystä.

Seuraavaksi Henriksson aikoo perehtyä huolellisesti ratkaisujen perusteluihin ja eri oikeustieteilijöiden niistä esittämiin arvioihin. Vasta sen jälkeen RKP:n puheenjohtaja päättää lopullisesti, voiko hänen puolueensa äänestää valtioneuvoston istunnossa Nergin nimityksen puolesta.

Keskustan puheenjohtaja Kulmuni olisi halunnut nimitykselle sinetin jo kuluvan viikon torstaina valtioneuvoston istunnossa, mutta nimitys vedettiin pois listalta. Kulmuni kommentoi MTV:lle, että ”puolueet haluavat vielä katsoa paperit läpi ja nimityksen perusteet. Nimitys tulee ensi viikolla valtioneuvoston istuntoon”.

IL:n tietojen mukaan keskustalaiset ovat koko nimitysprosessin ajan selvittäneet kaikessa hiljaisuudessa, voisiko joku muu kuin Nerg nousta puolueen ehdokkaaksi VM:n ykkösvirkamieheksi.

Sinänsä Nergin tausta kelpaa kyllä keskustalle. Nergin isoisä oli maalaisliittolainen ministeri Vihtori Vesterinen ja setä keskustan kansanedustajana toiminut Paavo Vesterinen.

Nergin vahvuutena keskustalaiset pitävät kykyä johtaa korkean tason asiantuntijoiden työskentelyä.

– VM:ään tarvitaan nykyistä parempaa eri yksiköiden välistä yhteistyötä. Kansliapäällikön valinnassa painaa johtamisosaaminen, keskustalähde kertoo.

Taustakeskusteluissa keskustalaiset sanovat, että edellisen hallituksen sote-uudistuksen loppuvaiheisiin liittyneet jännitteiset tapahtumat ovat harmillinen asia, mutta että ne eivät vieneet puolueen luottamusta Nergin johtamisosaamiseen.

SDP:n ja keskustan välejä venynyt kansliapäällikkönimitys on hiertänyt.

Sosiaalidemokraatit epäilevät sitä, olisiko Nerg VM:n kansliapäällikkönä tasapuolinen kaikkia puolueita kohtaan.

– Nergiä ajetaan VM:ään kuin käärmettä pyssyyn ilmeisesti kiitoksena siitä, että hän teki sote-uudistuksen käsikassarana suuren palveluksen keskustajohtoiselle hallitukselle, demarilähde tulkitsee.

Keskustassa arvioidaan, että SDP:tä hiertää virkanimityksessä se, että pääministeripuolue ei saanut syksyllä mieleistään ehdokasta Kelan pääjohtajaksi.

Keskustalaiset estivät silloin yllätysoperaatiollaan sosiaalidemokraatti Hanna Tainion nousun Kelan johtoon.

IL:n haastattelemat sosiaalidemokraatit vastaavat tähän, että Nerg ei nauti puolueen luottamusta oman aiemman toimintansa ansiosta. Tukea epäilyilleen sosiaalidemokraatit ovat saaneet RKP:ltä ja vasemmistoliitolta.

Juttua oikaistu 16. huhtikuuta kello 23.25: Poistettu kohta: VM:ään perustettu virka oli uusi ja Sipilän hallituksen Nergiä varten räätälöimä.