Uudistus kääntyi irvikuvakseen. Säästöt katosivat. Helsinki ja muut huonosti asiansa hoitaneet keräävät hyödyt.

Peruspalveluministeri Susanna Huovinen (sd) tuo sote-lain hallituksen päätettäväksi tänään. Hän varoitti keskiviikkona, että sotella ja kuntien valtionosuusuudistuksella on ”iso” vaikutus monen kunnan talouteen. PASI LIESIMAA

Kymmenien kuntien asukkaat joutuvat maksamaan lisää veroja tai tinkimään kuntapalveluistaan, kun puolueiden nikkaroima sote-uudistus runtataan läpi eduskunnasta.

Uudistus kohtelee kuntia rujosti. Tehokkaasti toimivia kuntia rangaistaan. Hyötyjiä ovat kunnat, jotka ovat järjestäneet palvelunsa tehottomasti.

Torstaina valmistuva lakiesitys sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä johtaa siihen, että noin 150 kunnan menot kasvavat ja noin 150 kunnan talous kohenee. Näin tapahtuu, koska kuntien sote-rahoitusosuuksia tasataan.

Suurimmat ”tasaukset” ovat 700 euroa per kuntalainen. Ainakin 11 kunnan asukkaat joutuvat maksamaan yli 400 euroa nykyistä enemmän tai säästämään muista menoista, jotta ne selviytyisivät soten lisälaskusta.

– Kunnat, jotka ovat eläneet kuin pellossa – kuten esimerkiksi Helsinki – ne hyötyvät, sanoo tasauslaskelmia valmistellut asiantuntija.

Torstaina on luvassa ”iso paukku”, asiantuntija varoittaa. Hallitus julkistaa kuntakohtaiset vaikutuslaskelmat. Vaikutukset kertautuvat, koska hallitus leikkaa lisäksi kuntien valtionosuuksia ja muuttaa valtionosuuksien määräytymisperusteita.

Silmät ummessa

Kuluvan vaalikauden superhanke on puolueiden käsittelyssä muuttunut alkuperäisten tavoitteidensa irvikuvaksi. Kun vielä viime keväänä maan hallitus vakuutti, että soteuudistus tuo selkeitä rakenteellisia säästöjä, nyt näistä säästöistä ei puolueiden käsittelyn jälkeen näy kuin korkeintaan häivähdys.

Sosiaali- ja terveysministeriön virkamies, hallitusneuvos Pekka Järvinen kertoikin keskiviikkona, että uudistuksen taloustavoitteena on pelkästään ”kustannuskehityksen tasapainottaminen”.

Muun muassa valtiovarainministeriö epäilee, että sote-uudistus ei välttämättä säästä mitään. Rahaministeriö on ruotinut kaikki tähänastiset vaikutusarviot.

– Uudistusten eri palasten kokonaisvaikutusta ei ole luotettavasti mahdollista arvioida etukäteen, eikä jälkikäteistodentaminenkaan ole yksinkertaista, koska koko maassa samanaikaisesti toteutettavalla uudistuksella ei ole vertailukohtaa”, valtiovarainministeriön selvitys sanoo.

Julkinen rapautuu

Sosiaali- ja terveyspalveluiden kustannukset nousevat pääosin siksi, että terveysteknologia eli hoidot kehittyvät ja samalla ne kallistuvat.

Jos kustannuspainetta ei saada kuriin, ”on yhteiskunnalla tarve joko rajoittaa ja säännöstellä hoitoa enenevässä määrin tai nostaa veroastetta”, valtiovarainministeriön selvitys kertoo.

Raportti maalaa synkän tulevaisuuden. Ellei kustannuskierre katkea, maksukykyiset valitsevat yksityiset terveysvakuutusmarkkinat, mikä kiihdyttää julkisen terveydenhuollon rapautumista ja lopulta rikkoo Suomen terveyspolitiikan tasa-arvotavoitteen.