Valtiontalouden alijäämä uhkaa kasvaa vaalikaudella 2019-2023. Suomeksi sanottuna Suomi elää velaksi.

Vihreät leikkaisi eläintuotannon tukia. Vasemmistoliitto leikkaisi yksityisen sairaanhoidon Kela-korvauksia. Perussuomalaiset pienentäisi julkista sektoria. Matti Matikainen

Suurin yksittäinen syy velaksi elämiseen on aikomus ostaa uusia hävittäjiä.

Valtiovarainministeriö (VM:n) julkistaa torstaina arvionsa Suomen talouden tilasta ja ennusteensa talouskasvusta.

Tiedossa on, että VM:n talouskatsaus ei aiheuta hurraa-huutoja.

Valtiontalouden alijäämä uhkaa kasvaa vaalikaudella 2019-2023. Suomeksi ja suoraan sanottuna Suomi elää velaksi. Suurin yksittäinen syy velaksi elämiseen on aikomus ostaa uusia hävittäjiä.

VM julkisti jo viime viikolla arvionsa vuosien 2020-2023 budjettien reunaehdoista:

”Budjettitalouden arvioidaan olevan alijäämäinen koko kehyskauden. Vuonna 2020 alijäämän ennakoidaan olevan 1,5 miljardia euroa. Budjettitalouden alijäämä kasvaa merkittävästi vuonna 2021, kolmeen miljardiin euroon, mihin vaikuttaa etenkin puolustusvoimien hävittäjähankkeeseen liittyvä varaus. Budjettitalouden alijäämä on kasvanut verrattuna viime kevään kehyspäätökseen, johon on vaikuttanut muutokset sekä tulo- että menoarvioissa. Valtionvelan oletetaan kasvavan noin 12 miljardilla eurolla kehyskauden aikana ja nousevan 119 miljardiin euroon.”

Ellei työllisyysaste harppaa nopeilla hokkuspokkus-konsteilla 75:een prosenttiin, seuraava hallitus joutuu todennäköisesti leikkaamaan rahaa joistakin nykyisistä menoista, jos se haluaa toteuttaa uusia asioita.

VM:n virkamiesjohto oli tätä mieltä helmikuussa, jolloin se julkaisi niin sanotun virkamiespuheenvuoron julkisesta taloudesta.

– Tulevalla vaalikaudella ilmenevien uusien menotarpeiden rahoitus tulisi kattaa menoja uudelleen kohdentamalla. Menoleikkaukset tulisi mahdollisuuksien mukaan kohdentaa siten, että ne eivät heikentäisi talouskasvun edellytyksiä, virkamiehet puhuivat menoleikkauksista.

Iltalehden yhteiskuntatoimitus pyysi eduskuntapuolueita kertomaan, mistä kolmesta asiasta ne leikkaisivat rahaa. Soitimme puoluetoimistoille ja kerroimme haluavamme linjauksen, joka edustaa puolueen kantaa eduskuntavaaleissa. Vastata sai enintään kolmella virkkeellä. Virke voi suomen kielessä sisältää useampia pää- ja sivulauseita, mutta se päättyy aina pisteeseen.

Tarkan kysymyksen muotoilimme seuraavasti:

Julkisessa taloudessa on edelleen miljardien eurojen kestävyysvaje. Mistä kolmesta asiasta puolueenne leikkaisi rahaa?

Puolueista ainoastaan perussuomalaiset, vasemmistoliitto ja vihreät uskaltavat nimetä kolme leikkauskohdetta.

Vihreät leikkaisi eläintuotannon tukia. Vasemmistoliitto leikkaisi yksityisen sairaanhoidon Kela-korvauksia. Perussuomalaiset pienentäisi julkista sektoria.

Keskusta, kokoomus ja SDP lähtevät vastauksissaan siitä, että leikkauksia ja säästöjä ei tarvita ja että työllisyysasteen nousu pienentää menoja ja tuo lisää verotuloja.

Äänestäjien tehtäväksi jää arvioida, kenen vastauksia he pitävät uskottavina.

Pääministeri Juha Sipilän (kesk.) hallitus leimautui monien silmissä ”leikkaushallitukseksi”, mikä söi keskustan ja hallituksessa kaksi vuotta istuneen perussuomalaisten kannatusta.

Sipilän kohtalo vaikuttanee siten, että osa puolueista on haluttomia puhumaan mistään leikkauksista eli säästöistä.

Keskusta: Ei säästöjä

Keskustan vaalitavoitteet ja politiikka mitoitetaan talouden liikkumavaran mukaan ja kohdennetaan toimenpiteisiin, jotka takaavat koko Suomen eheyden ja tulevan menestyksen.

Kestävyysvajetta ei pidä kuroa umpeen säästöillä, vaan olennaisinta ovat työllisyysasteen nostaminen, kasvun edellytysten turvaaminen ja julkisen hallinnon tuottavuutta parantavat reformit.

Kysymys on menojen kasvun hillinnästä, ei julkisten menojen leikkauksista.

Kokoomus: Leikkauslistoja ei ole

Kokoomus ei ole valmistellut leikkauslistoja, sillä keskitymme työllisyyden parantamiseen.

Kun työ ja yrittäminen tuottavat enemmän veroeuroja yhteiseen kassaan, Suomen talous pystytään pitämään tasapainossa ilman uusia säästöjä tai veronkorotuksia.

Kristillisdemokraatit: Asumistukijärjestelmä peukalon alle

Tarvitaan ennen kaikkea työllisyysasteen nousua ja rakenteellisia uudistuksia.

Sosiaaliturvan uudistaminen KD:n kannustavan perusturvan mukaisesti vähentäisi hallinnollisia kuluja ja lisäisi työllisyyttä, minkä lisäksi KD on myös valmis tarkastelemaan asumistukijärjestelmää.

Sote-uudistus pitää tehdä niin, että kulujen kasvu saadaan kuriin ja toimintaa kehitetään niin, että painopistettä siirretään ennaltaehkäiseviin palveluihin, jolloin syntyy säästöjä, kun tarvitaan vähemmän raskaita erikoissairaanhoidon palveluita.

Perussuomalaiset: Pitkä säästölista muustakin kuin maahanmuutosta

Ensisijaisesti haluamme leikata maallemme haitallisesta maahanmuutosta, johon kuluu useampi miljardi vuodessa, kun huomioidaan maahanmuuttajien aiheuttamat kokonaiskustannukset eikä pelkkiä kotoutus- ja vastaanottomenoja.

Maahanmuutossa pitää ottaa huomioon myös muut kuin humanitaariseen maahanmuuttoon menevät kustannukset, sillä esimerkiksi halpatyömaahanmuutosta aiheutuu veronmaksajalle paljon maksettavaa.

Lisäksi haluamme säästää muun muassa paisuneesta julkisesta sektorista, EU-maksuista, tuulivoimatuista, kehitysyhteistyöstä ja monista yritystuista.

RKP: Yritys- ja energiatuet syyniin

Leikkausten ja veronkiristysten sijaan haluamme ensisijaisesti nostaa työllisyysastetta.

Yritystukijärjestelmää pitää uudistaa, ja meidän tulee harkita niitä tukia, jotka eivät ole enää tarkoituksenmukaisia kehittyvässä yhteiskunnassa.

Energiaverotukia on uudistettava, ja päästökaupan kustannusten kompensaatiotuki tulisi poistaa ja kohdistaa kestävämpiin investointeihin läpinäkyvällä tavalla.

SDP: Työllisyyden kasvattamista, ei leikkauspolitiikkaa

Lähdemme siitä, että leikkauspolitiikan aika on ohi.

Kestävyysvaje aiheutuu pohjimmiltaan ikääntymiseen liittyvien menojen kasvusta, ja ainoa kestävä tapa vastata näihin menoihin on työllisyyden kasvu selvästi nykyistä korkeammalle tavalla, joka vahvistaa julkista taloutta.

Koulutus ja läpi elämän jatkuva osaamisen kehittäminen vahvistavat työllisyyttä ja ovat paras vakuutus työmarkkinoiden riskejä vastaan.

Siniset: Leikkauksia yritystukiin ja puoluetukeen

Ensisijaisesti kestävyysvajetta tulee kuroa umpeen työllisyysastetta nostamalla.

[Siniset leikkaisi] ympäristölle ja yhteiskunnalle haitallisista tuista, kuten joistain yritystuista.

Myös puoluetuesta voisi leikata.

Vasemmistoliitto: Leikkaus yksityisen sairaanhoidon Kela-korvauksiin

Karsisimme ympäristölle haitallisia ja taloudellisesti tehottomia yritystukia.

Kohtuullistaisimme yksityisen sairaanhoidon Kela-korvauksia.

Luopuisimme yrittäjävähennyksen ja metsälahjavähennyksen kaltaisista, taloudellisesti tehottomista ja epäoikeudenmukaisesti kohdentuvista verohelpotuksista.

Vihreät: Leikkaus yritystukiin ja eläintuotannon tukiin

Kestävyysvajetta ei selätetä leikkauksilla, vaan isoilla uudistuksilla, joilla nostetaan työllisyysastetta sekä uudistetaan sosiaali- ja terveyspalvelut niin, että ennaltaehkäisyn ja perusterveydenhuollon vahvistamisen kautta ihmiset saadaan elämään terveempinä, jolloin myös menokehitys pysyy aisoissa.

Samaan aikaan on myös totta, että julkisessa taloudessa ei ole juuri ylimääräistä liikkumavaraa; siksi vihreät ovat valmiit leikkaamaan menoja tehottomista tai Suomen tulevaisuuden kannalta virheelliseen kehityssuuntaan vievistä investoinneista, jotta pystymme rahoittamaan tärkeät panostukset esimerkiksi osaamisen vahvistamiseen ja siten tulevan talouskasvun turvaamiseen.

Leikkaisimme ensisijaisesti: (1) ympäristölle haitallisia tukia ja (2) tehottomiksi osoitettuja yritystukia, minkä lisäksi olemme esittäneet (3) eläintuotannon tukien karsimista osana maatalouden tukipolitiikan kokonaisuudistusta.

Iltalehden juttusarjassa selvitetään puolueiden kantoja keskeisiin kysymyksiin. Juttusarjan osat ovat luettavissa julkaisunsa jälkeen Iltalehden verkkosivujen Eduskuntavaalit 2019 -osiossa ja Iltalehden printtiversioissa.