Usein riidan ainekset ovat nämä: perilliset odottavat saavansa Tottisalmen, mutta vainaja onkin testamentannut ulkopuoliselle yllättäjälle.

Kerran perillisten kesken syntyi perunkirjoituksessa tappelu, olivat humalassa kuin peikot kaikki.

Tai: Kaksi toisilleen vierasta sukuhaaraa joutuu vastakkain lesken perinnönjaossa. Mitään ei haluta antaa aikoja sitten kuolleen retkupuolison sukulaisille.

Tällaisia tarinoita kertovat asianajajat perintöriitojen Suomesta. Moni sanoo selvästi vähentäneensä pesänjakohommia, koska kokee ne uuvuttaviksi. Joka vuosi on noin 1 200 niin hankalaa tapausta, että tuomioistuin määrää pesänselvittäjän.

_"Kahden veljeksen periessä vanhempansa kaikki muu meni hyvin, mutta saappaista ei tahtonut tulla sopua. Toinen pari oli huopavahvisteinen, toinen tavalliset kumisaappaat. Sekin ratkesi sovinnolla, kun kumpikin sai toisen kesäsaappaan ja toisen talvisaappaan.

Ihailen perheitä ja sukuja, joiden kesken vallitsee hyvähenkinen yhteisöllisyys."

Pirkanmaalainen asianajaja_

Kodinhoitaja kiilasi

_"Kerran perillisten kesken syntyi perunkirjoituksessa tappelu, olivat humalassa kuin peikot kaikki. Jouduin keskeyttämään perunkirjoituksen ja määräämään uuden päivän.

Joissakin tapauksissa vainaja on testamentannut omaisuuden esimerkiksi kodinhoitajalle, joka on ollut ainoa häntä tavannut henkilö viimeisinä elinvuosina. Se on katkera paikka perillisille. "

Helsinkiläinen asianajaja_

Suomen laki pitää huolen, että puolet omaisuudesta menee testamentista huolimatta rintaperillisille. Miksi Suomessa pidetään laista kiinni vasten vanhan ihmisen tahtoa?

- Manner-Euroopassa tällainen on hyvin yleistä, ja sillä on todellista merkitystä, vakuuttaa siviilioikeuden professori Urpo Kangas Helsingin yliopistosta. Hän antaa esimerkin:

- Näin kirjoittajaa ei voi taivutella testamenttaamaan kaikkea vain yhdelle.

Testamentteja luetaan Suomessa Kankaan mukaan noin 20 000 vuosittain. Toisin kuin vaikka avioehdoista, testamenteista ei ole olemassa avointa rekisteriä.

Velkoja ja miljoonajäämistöjä

_"Kerran 70-vuotiaat veljekset riitelivät siitä, kumpi oli saanut enemmän joululahjoja sota-aikana ja kumpi oli tehnyt enemmän töitä kotona. Väittelyä ja jankutusta kesti pitkään. Käytiin läpi 50-luku ja 60-luku veljesten keskinäisistä asioista, joilla ei ollut mitään merkitystä perinnönjaossa. Lopulta veljekset olivat selvitelleet kaikki riitansa ja jako tehtiin aivan perintökaaren mukaisesti."

Jyväskyläläinen asianajaja_

Vaikka mitään piikkiä selvitysmäärissä ei ole, kyse on alati suuremmista rahoista. Nyky-Suomessa perillisille jaetaan melkoisia varallisuuksia, joita on kerrytetty runsauden vuosikymmeninä.

- Perunkirjan viimeisellä viivalla kotitalouksien omaisuudet ovat jo huomattavia, sanoo professori Urpo Kangas.

Isot omaisuudenjaot kertovat yltäkylläisestä ajastamme. Mutta niin kertovat myös vipit ja lainat.

- Usein pesänselvittäjää tarvitaankin kun on velkoja eikä miljoonajäämistöjä, Kangas kertoo.