Tästä viestistä Sysmän kunnan edustaja hermostui ja haistatteli - "Tehtävämme on kommentoida niin, että se kestää päivänvalon", korostaa kunnanjohtaja

Vili Uuskallio

Sysmän kunnan tilaajana työskentelevän Jukka Nurmisen vastaus kehittämisehdotuksia antaneelle kuntalaiselle on noussut tiistaina valtakunnalliseksi puheenaiheeksi. Tapaus on noussut luetuimpien juttujen joukkoon paitsi ESS.fissä, myös Helsingin Sanomien ja Iltalehden verkkosivuilla.

Nurminen osoitti harkitsemattoman purkauksensa sysmäläiselle kauppatieteiden maisterille ja web-koodaajalle Jani Aallolle, joka lähetti kehittämisehdotuksia sisältäneen viestin kunnanjohtaja Marketta Kitkiöjoelle.

Aalto ehdotti, että Sysmän kunnan toimintakeskus voisi laajentaa sosiaalisen työllistämisen toimintojaan muun muassa linnunpönttöjen ja huussien valmistamisesta puuteollisuuden komponenttien alihankintaan tai pientalojen rakentamiseen.

Kitkiöjoki siirsi kehitysehdotukseen vastaamisen kunnan sote-henkilöstölle, koska ideoitu toiminta on sosiaalitoimen alaa. Kunnanjohtajan mukaan huonekaluteollisuus ei kuulu kunnan toimialaan, mutta työllisyystoimintaan soveltuu puun työstö ja pienimuotoinen rakentaminen kuten jätekatosten valmistaminen.

Kitkiöjoki on tapauksesta pahoillaan ja korostaa, että asukkaiden viesteihin pitäisi aina vastata asiallisesti ja kärsivällisesti.

- En ehkä niin hirveästi ole osannut painottaa tällaisia asioita omassa työssäni. Pidän itsestään selvänä, että meidän tehtävämme on kuunnella, ottaa vastaan ja kommentoida niin, että se kestää päivänvalon, Kitkiöjoki toteaa.

Kitkiöjoki välitti Jani Aallolta saamansa kehitysehdotukset ESS:lle.

Tässä Aallon viesti kokonaisuudessaan:

"Mielipide Sysmän toimintakeskuksesta

Hei Marketta,

Tiedustelin tänään Sysmän Toimintakeskuksesta voisiko he valmistaa miniomakotitalon/taloja. Tarvitsisin itsekin sellaisen jossain vaiheessa. Se ei kuulemma onnistu koska: takuuvastuu asiat, sekä se että Sysmän toimintakeskus on keskittynyt "sosiaaliseen työllistämiseen".

Jäi epäselväksi mitä "sosiaalinen työllistäminen" tarkoittaa?

Ymmärtääkseni tällä hetkellä Sysmän monitoimikeskus "työllistää" työttömiä erilaisiin puuha- ja rakennushankkeisiin palkatta siis ilman että he saavat työstään mitään korvausta. Mutta kuitenkin heidät valmistamansa tuote: puu-WC, linnunpönttö, mini-mökki jne valmistetaan mittatilauksena ja myydään asiakkaalle - todennäköisesti ilman mitään laatu- ja takuuvaatimuksia asiakkaan puolelta?

En ymmärrä miten palkattoman työn teettäminen työttömillä voi olla markkinatalous yhteiskunnassa "sosiaalista" tai edes mahdollista/laillista. Kuulostaa Pohjois-Korean meiningiltä. Sysmän tapaisten syrjäseutujen pitäisi nimenomaan ymmärtää muita seutuja paremmin se, että työpaikkoja ei tänne synny, jos niitä ei itse synnytetä, eikä ihmisten "sosiaalinen asema" parane ilman työtä, josta maksetaan vähintään minimipalkkaa.

Ehdotin Sysmän toimintakeskukselle että he (siis kunta) yhtiöittäisivät toimintansa, niin että toimintakeskuksesta tulisi oikeasti "sosiaalisen vastuunsa kantava työnantaja", joka pyrkii työllistämää kaikki Sysmän työttömät, ainakin puoliaikaisesti tai niin että jokaisella työttömällä on mahdollisuus ansaita työmarkkinatukensa lisäksi sallitut 300 euroa kuukaudessa, ilman että he menettävät tukensa. Sama mahdollisuus olisi myös vammaisilla ja työkyvyttömyyseläkeläisillä; he voivat ansaita eläkkeen päälle 750 euroa kuukaudessa. Näin heidän nettotulonsa nousisi yli 1200 euron köyhyysrajan, työttömillä tulot jäisi 300 lisä-ansionkin kanssa vieläkin alla 1000 euroon nettona. Hommin voisi mennä myös köyhyysloukussa elävät pieneläkeläiset.

Sysmän toimintakeskus pystyisi helposti kilpailemaan esimerkiksi puuteollisuuden komponenttien alihankkijana tai pientalojen rakentajana, erityisesti jos Sysmän kunta tukisi ja subventoisi toimintakeskuksen kunnan elinvoimaisuutta lisäävää yleishyödyllistä yritystoimintaa:

1) Antamalla toimintakeskus OYlle toimitilat ilmaiseksi käyttöön.

2) Maksamalla toimintakeskuksen käyttökustannukset (sähkö, lämmitys, vesi jne).

3) Maksamalla toimintakeskus OY johtoportaan palkat (toimitusjohtaja, myyntipäällikkö, tuotantopäällikkö).

4) Maksamalla tai hoitamalla toimintakeskus Oy:n kirjanpitopalvelut.

5) Rahoittamalla/tukemalla Toimintakeskus Oy:n kassavirtaa tarvittaessa: materiaali ostoja, maksuaikoja asiakkaille jne.

6) Takaamalla toimintakeskus Oy:n työntekijöiden oikea aikaisen palkanmaksun.

7) Hankkimalla ja rahoittamalla tarvittavia koneinvestointeja.

Tällä olemattomalla kulurakenteella ja kunnan juoksevalla subventiolla ja rahoitustuella, toiminnan saisi helposti kilpailukykyiseksi. Suomalaiset tehtaat ostaisi mielellään Suomalaisilta valmistajilta komponentteja/tuotteita Kiinalaisten, Balttialaisten ja Puolalaisten sijaan: heidän hinnat nousee kokoajan, mutta laatu ei kuitenkaan parane. Kuljetuskustannukset maksaa paljon ja toimitusajat ovat erittäin pitkät.

Itse asiassa on täysin väärin että Sysmän Toimintakeskuksen nykyisiä resursseja (tehdashalli, koneet, osaaminen jne) ei käytetä tuottavaan yritystoimintaan vaan nyt niitä käytetään eräänlaiseen harrastus puuhasteluun sekä työttömien maleskelutiloina, johon heidät on säilötty ilman palkkaa.

Mahdollisia tuotteita voisi olla:

- Huonekalu- ja talonrakennusteollisuuden komponentit (sohvien/nojatuolien jalat, sohvien, sänkyjen, runkopatjojen rungot, talopakettien komponentit jne). Asiakkaalla on näihin tuotteisiin valmiiksi piirustukset ja mallit olemassa.

- Talonrakennus komponentit

- Eri arkkitehtien suunnittelemat pienomakotitalot

- Toimintakeskus Oy:n itse innovoimat tuotteet (tuotteita ei ole vaikea keksiä; jos ei tule mitään mieleen, niin tuotteet voi "kopioida" kuten Kiinalaiset ja Ikea tekee; testata ja koittaa mikä menee kaupaksi - toiminnan täytyy olla "ketterää".

Mahdollisia asiakkaita olisi:

- Huonekalu- ja talotehtaat jne.

- Vähittäiskauppaketjut: huonekaluketjut, rautakaupat, supermarketit, ikea...

- Suoramyynti netissä oman verkkokaupan kautta kuluttajille.

- Jne.

Vähittäiskauppaketjut ovat aina periaatteessa valmiita kokeilemaan ihan mitä uusia tuotteita ja tavarantoimittajia vaan, jos tuotteen valmistaja pystyy tarjoamaan heille heidän pyytämänsä maksuajan, joka on yleensä 30 - 60 päivää sekä toimittamaan tuote-erät laadukkaasti sovitun toimitusajan puitteissa (2-4 viikkoa). Hinnan pystyy aina sopimaan, mutta myyntityötä toki helpottaa jos tuotteiden hinnat (sekä laatu) on markkinoiden kilpailukykyisin (halvin).

Tärkeintä on pystyä tarjoamaan vähittäiskauppa asiakkaille tai tehtaille 60 pv maksuaika eli tuottamaan ja toimittamaan tuotteet 2-4 viikon kuluessa ja sen jälkeen vielä odottamaan ainakin 4-6 viikkoa, ennen kuin asiakas maksaa laskun; tämä kaikki menemättä kesken kaiken konkurssiin kassavajeen takia. Eli kassassa täytyy olla kokoajan sen verran rahaa että materiaalit pystyy aina ostamaan ja työntekijöiden palkat maksamaan. Mitä isompi tilaus, sitä enemmän rahaa tarvitaan materiaaliostoihin (toki materiaaliostoihinkin saa jonkun verran maksuaikaa). Asiakkaat maksaa sitten kun jaksaa, mutta yleensä he kuitenkin Suomessa aina maksaa, paitsi jos he ovat menemässä tahallaan konkurssiin.

Kannatan että Sysmän toimintakeskus yhtiöitetään kunnalliseksi yleishyödylliseksi yritykseksi, jonka tehtävä on aina työllistää vähintään puolipäiväisesti kaikki Sysmän työttömät, työkyvyttömyyseläkeläiset, pienituloiset eläkeläiset ja vammaiset oikeisiin palkkatöihin, josta maksetaan ainakin alan TESin mukainen minimipalkka. Lisäksi yrityksen tavoitteena pitää olla liiketoiminnan kasvattaminen kannattavasti. Sysmän kunta takaa tiettyyn limiittiin asti että toiminta pysyy pystyssä, vaikkakin joku asiakas jättäisi laskunsa maksamatta tai tilauskantaan tulisi väliaikainen aukko.

Miljoona euron liikevaihdolla/myynnillä (100 000 - 200 000 käyttökatteella), yritys saisi varmasti työllistettyä kaikki Sysmän työttömät ainakin puolipäiväisesti. Varsinaista voittoahan yrityksen ei omistajalleen (kunnalle) tarvitsisi välttämättä, ainakaan jatkuvasti, tuottaa - sekin on kilpailuetu.

Ystävällisin "yrittäjyys" Terveisin,

Jani Aalto"