Suomessa kerätään ja hyödynnetään tänä vuonna jo 10 miljoonaa kiloa kotitalouksien muovipakkausjätettä. Muovien kierrätysteknologia on viime vuosina kehittynyt nopeasti.

Eri puolilta maata kerättyjä kotitalouksien muovipakkauksia sisältävät suuret paalikuutiot odottavat pääsyä käsittelyyn Riihimäellä, Fortumin muovijalostamolla. Paalien uloimmat muovit lepattavat hieman tuulessa.

Olemme aiemmin Ekokeminä tunnetun vaarallisten jätteiden käsittelylaitoksen alueella. Täällä tiedetään hävitetyn jopa kemiallisia aseita. Fortum osti Ekokemin ja kotitalouksien pakkausjätemuoveja hyödyntävän muovijalostamon pari vuotta sitten.

Parikymmentä vuotta muovien parissa työskennellyt muovijalostamon tuotelinjapäällikkö Mikko Koivuniemi kertoo, että Fortum uskoo kiertotalouteen tulevaisuuden alana.

Koivuniemi luettelee kaikki uusiomuovituotteet, joita kotitalouksien pakkauksista nyt jo saadaan aikaan: Muovipusseista tehdään uusia muovikasseja tai roskapusseja. Shampoopulloista saadaan viemäriputkia, muovikanistereita tai -tynnyreitä. Oivariini- ja jäätelöpurkeista syntyy uusiomuovisia kukkaruukkuja ja ämpäreitä.

– Meillä on käytössä aika paljon automaattisia lajittelulaitteita, jotka tunnistavat eri muovilaadut ja sitä kautta ne saadaan sujuvasti hyötykäyttöön.

Aiemmin, ennen nyt käytössä olevaa tekniikkaa, kierrätysmuoveja on lajiteltu hihnoilta myös käsin, Koivuniemi tietää. Tosin ei tässä yksikössä.

Fortumin tuotelinjapäällikkö Mikko Koivuniemi työpaikallaan Riihimäen muovijalostamossa. Ronnie Holmberg / Yle

Verkkokaupan kautta maahan tulee tunnistamattomia materiaaleja

Kaikki muu kotitalouksien pakkausmuovi soveltuu keräykseen, paitsi 03-tunnuksella varustettu PVC-muovi. Kova PVC on materiaalina usein myös muissa muovitavaroissa ja esineissä. Ne kuuluvat edelleen sekajätteeseen ja hävitettäviksi polttolaitoksessa.

– Esimerkiksi vanhat purkujätteet on syytä ohjata energiakäyttöön. Samoin jotkut vanhat sähköromut. Niissä saattaa olla haitallisia palonestoaineita. Ne olisi hyvä ottaa kierrätyksestä pois, Koivuniemi luettelee.

Kaatopaikoille muoveja ei Suomessa enää kulkeudu.

Verkkokaupan myötä tulee sekalaisempaa pakkausmuovia tänne meidänkin laitokselle, muun muassa sitä PVC:tä Fortumin muovijalostamon tuotelinjapäällikkö Mikko Koivuniemi

Elintarviketeollisuus- ja kauppa kustantavat pakkauskierrätyksen tuottajavastuumaksujen kautta.

– Verkkokauppa on tässä eräänlainen vapaamatkustaja. Koko pakkausmuovien keräily rahoitetaan tuottajavastuumaksuilla, joihin verkkokauppa ei osallistu.

– Tähän kaikki toimijat, jotka Suomessa operoivat, toivoisivat jonkinlaista ratkaisua. Verkkokaupan myötä tulee sekalaisempaa pakkausmuovia tänne meidänkin laitokselle, muun muassa sitä PVC:tä, Fortumin Koivuniemi toteaa.

Koivuniemen mukaan verkkokaupan kautta esimerkiksi Kiinasta tilatut muovitavarat ja -pakkaukset ovat usein merkitsemättömiä eikä niiden muovimateriaaleja ole aina helppoa tunnistaa.

Mikko Mäkinen kotitalonsa muovinkeräyslaatikolla. Ville Tapio/Yle

Muovien järjestelmällinen keräys alkoi vasta muutama vuosi sitten

Fortumin Riihimäen muovijalostamo hyrähti käyntiin pari vuotta sitten. Sitä ennen kotitalouksien pakkausmuovien keräyksen pilotit oli aloitettu jo vuonna 2015 Tampereella ja Kuopiossa.

Kaksi vuotta sitten muovienkeräyskokeiluun pääsi rajattu määrä myös helsinkiläisiä taloyhtiöitä. Viime syksystä lähtien mukaan ovat päässeet kaikki halukkaat.

Lapsiperheiden kansoittama suuri kerrostaloyhtiö Olympiakylässä Helsingin Käpylässä ryhtyi keräämään muovijätteitä ensimmäisten joukossa, heti kun se oli mahdollista.

– Se oli varmaan viime syksynä, alkusyksystä, kun meille ilmeistyi taloyhtiöön kaksi kirkkaankeltaista muovinkierrätyssammiota. Niillä korvattiin kaksi sekajäteastiaa, kertoo taloyhtiön asukas ja perheenisä Mikko Mäkinen.

– Silloin ajattelin, että hei että vau, en tiennytkään, että tämä on nyt jo mahdollista.

Kolmekerroksisessa kivitalossa ei ole hissejä. Kun taloyhtiö viitisen vuotta sitten tuli putkiremontti-ikään, suuri osa sen alkuperäisistä asukkaista luopui asunnoistaan. Tilalle tuli paljon nuoria perheitä, joita kiinnosti kaupunkiasuminen suhteellisen vähissä neliöissä, vehreässä ympäristössä.

Käpyläläisessä kerrostaloyhtiössä asukkaat ovat ilmeisen homogeenista väkeä ja yksimielisiä kierrätyksen tarpeellisuudesta. Oikeastaan voi sanoa, että talossa asuu todellisia city-vihreitä.

– Kaikkien näiden virallisten roska-astioiden lisäksi meillä on roskakatoksessa kierrätyshylly, mihin ihmiset tuovat tavaroitaan, joita eivät itse enää tarvitse. Me olemme hämmästelleet sitä, että tavaran kierto hyllyssä on tosi nopeaa, Mäkinen nauraa.

Jätteiden ja nyt myös muovijätteiden lajittelu ja keräys ei Mikko Mäkisen mielestä ole vaikeaa kaupungissakaan.

– Me olemme aika yksimielinen taloyhtiö sen suhteen, että kaikki kokee muovien kierrätyksen tärkäksi jutuksi. Kyllä sekajätteen määräkin aika lailla vähenee.

Silloin ajattelin, että hei että vau, en tiennytkään, että tämä on nyt jo mahdollista Helsinkiläinen perheenisä Mikko Mäkinen

Helsinkiläisen Mikko Mäkisen perheen kotitalossa kerätään muoveja. Ville Tapio / Yle

Muoveille on vaikeaa löytää korvaajaa

Muovipakkaukset ovat elintarviketeollisuudelle ja kaupalle edelleen erittäin tärkeitä jo pelkästään logistiikan ja säilyvyyden kannalta, toteaa Elintarviketeollisuusliiton johtaja Heli Tammivuori.

– Muovi on elintarvikehygienian ja elintarviketurvallisuuden kannalta ihan ylivoimaisen hyvä verrattuna moneen muuhun pakkausmateriaaliin.

Muoveille etsitään jatkuvasti korvaavia tuotteita.

– Tehdään tuotekehitystä sen eteen, että saataisiin ekologisia pakkauksia.

Muovit puoltavat toisaalta paikkaansa hyvän säilyttävyytensä ansiosta, mikä vähentää ei-toivottua ruokahävikkiä. Pakkaukset helpottavat myös pitkien etäisyyksien logistiikkaa ja hyllytystä kaupoissa.

Jotkut haluavat vähentää oman jätteiden tuottamisensa minimiin ja suosivat esimerkiksi irtomyynnissä myytäviä tuotteita. Niitä on tosin rajallisesti tarjolla. Irtomyynnin lisääminen ei ehkä ole realistinen vaihtoehto.

– Elintarviketurvallisuuden taso saattaisi vähän laskea, koska irtomyynnissä on aina enemmän käsiä, jotka koskevat tuotteisiin, Tammivuori sanoo.

Pakkaukset ovat tuotteille tärkeitä myös niiden brändin kannalta ja ne toimivat yrityksille kilpailuetutekijänä.

Irtomyynnissä on aina enemmän käsiä, jotka koskee niihin tuotteisiin Elintarviketeollisuusliiton johtaja Heli Tammivuori

Heli Tammivuori, johtaja. Ronnie Holmberg / Yle

Riihimäen muovijalostamossa käsitellään kaikki kotitalouksista kerätyt muovit

– Minä en tiennyt, että on oikeasti olemassa paikka, missä pystytään tänä päivänä hyödyntämään kotitalouksista tuleva muovi, helsinkiläinen Mikko Mäkinen myöntää.

Riihimäen Fortumin muovijalostamon toiminta onkin uutta monelle.

Muovit ovat viimeaikoina olleet paljon esillä valtameriin kertyvien valtavien muovilauttojen takia. Fortumin Koivuniemi muistuttaa, että muovien joutuminen vesistöihin on ongelma niissä maissa, joissa roskataan paljon ja joissa jätehuoltoa ei ole.

Suomessa vesiin joutuu muoveja hulevesien kautta eniten liikenteestä, esimerkiksi autojen renkaista.

Paljon on puhuttu myös vaatteissa ja kosmetiikassa käytetyistä mikromuoveista ja niiden joutumisesta viemärien kautta vedenpuhdistamoihin. Koivuniemi luottaa puhdistamoiden hoitavan ongelman.

Muovikuituja käytetään lisäksi myös huonekalujen, kuten sohvien, sekä peittojen ja tyynyjen täytteinä. Vaipoissa on puolestaan muovirakeita lisäämässä imutehoa. Näitä ei pystytä vielä kierrättämään ja niiden oikea osoite on toistaiseksi vielä jätelaitos.

Suomessa muovien kierrätyksellä on kirittävää esimerkiksi Saksaan ja Ruotsiin verrattuna.

Suomi päättää lähiaikoina EU:n kiertotalouspaketista (siirryt toiseen palveluun), jossa sitoudutaan kierrättämään vuoteen 2025 mennessä muovipakkauksista puolet. Riihimäen muovijalostamolla on kapasiteettia kolminkertaistaa nykyinen noin 10 miljoonan muovikilon kierrätys vuodessa.