Suomeen syntyi viime vuonna yli 260 000 uutta työpaikkaa, selviää työ- ja elinkeinoministeriön raportista (siirryt toiseen palveluun). Uusia työpaikkoja syntyi viime vuonna enemmän kuin vuosina 2014–2016.

Ministeriön mukaan viime vuoden rekrytoinneista 44 prosenttia johtui uuden työpaikan syntymisestä. Uuden työpaikan katsotaan syntyvän silloin, kun rekrytointi ei johdu vaihtuvuudesta tai poistuman korvaamisesta.

Samalla kun uusia työpaikkoja syntyy, vanhoja katoaa. Nettomuutosta tarkasteltaessa työllisyys kasvoi viime vuonna 25 000 henkilöllä edellisvuoden tasoon verrattuna.

Työvoimapula eli täyttämättä jääneiden työpaikkojen määrä kaksinkertaistui viime vuonna edellisvuodesta nousten noin 42 000 työpaikkaan.

Maataloudessa ja rakentamisessa syntyy ja tuhoutuu paljon työpaikkoja

TEMin mukaan uusia työpaikkoja luo usein kasvuhakuinen yritys. Toisaalta niissä on myös huomattavaa henkilöstömäärän vaihtelua.

Toimialoista uusia työpaikkoja syntyi bruttomääräisesti suhteellisesti eniten kiinteistöalalle ja rakennusalalle. Kiinteistöalalla rekrytointien määrä on pieni, mutta rakennusala on myös rekrytointien määrän suhteen kärkialoja.

Koulutuksen ja terveys- ja sosiaalipalveluiden aloilla rekrytoitiin myös paljon, mutta vain pieni osuus rekrytoinneista oli uusia työpaikkoja. Biotalouden toimialoilla uusia työpaikkoja syntyi lähes 24 000.

Kausi- ja projektiluontoisia työsuhteita käyttävillä aloilla syntyy ja tuhoutuu paljon työpaikkoja. Tällaisia aloja ovat esimerkiksi maatalous ja rakentaminen. Näin ollen niiden uudet työpaikat eivät näy alla olevassa taulukossa, joka kuvaa ammattiryhmien nettomuutoksia.

Tutkimuksesta selviää myös, että työnantajat pitävät tärkeimpänä työntekijöiden hakukanavana TE-toimistoa. Toiseksi tärkein ovat yhteydet entisiin työntekijöihin ja -hakijoihin.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Toteutus vaati toimiakseen JavaScriptin.

Lue myös:

Etla: Hallituksen toimet selittävät puolet työpaikkojen lisäyksestä