Ensi kevään eduskuntavaalien yhteydessä keskustan eduskuntaryhmässä tapahtuu poikkeuksellisen suuri sukupolvenvaihdos. Muutos on merkittävä.

Kaikkiaan keskustan eduskuntaryhmässä on 18 yli 60-vuotiasta kansanedustajaa. Kysyimme jatkoaikeista heistä jokaiselta, koska miltei kaikki eduskuntauransa lopettamista harkitsevat ovat yli kuusikymmenvuotiaita.

Kaikki keskustaedustajat, jotka tähän mennessä ovat ilmoittaneet, etteivät käy ehdolle eduskuntaan, kuuluvat tuohon ikäryhmään. Osa heistä on täyttänyt jo 70 vuotta.

Tähän mennessä kansanedustajauran päättämisestä ovat kertoneet Mikko Alatalo, Kauko Juhantalo, Timo Kalli, Niilo Keränen, Seppo Kääriäinen, Mauri Pekkarinen, Markku Rossi ja Tapani Tölli.

Kaikki eduskunnan jättävät veteraanit ovat toistaiseksi miehiä. Kun parlamenttiin täst´edes valikoituu nuorempia poliitikkoja, se johtaa väistämättä naisten osuuden kasvuun keskustan ryhmässä. Näin arvioi esimerkiksi ajatuspaja e-2:n johtaja, Karina Jutila.

Sukupolvenvaihdos on hallitsematon

“Eduskuntaryhmässä muhiva sukupolvenvaihdos on keskustalle valtava mahdollisuus”, julistaa puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen.

Se voi kuitenkin olla puolueelle myös riski ja vaalitappion siemen. Kokemuksen mukana vaaleista jää pois ääniharavia, joita on vaikea korvata.

Siitä huolimatta keskustan puolueorganisaatio tai eduskuntaryhmä eivät ole valmistelleet tai ohjanneet sukupolvenvaihdosta millään lailla.

– Ei tästä ole kyllä minun läsnäollessani ryhmässä keskusteltu, sanoo eduskunnasta vetäytyvä Oulun vaalipiirin edustaja, Niilo Keränen.

Niilo Keränen on valittu eduskuntaan Taivalkoskelta. Hän arvelee, ettei hänen kotikunnastaan nouse uutta edustajaa parlamenttiin, koska kunnassa on niin vähän asukkaita. Jyrki Ojala / Yle

Ensi kevään eduskuntavaalit ovat keskustalle jo muutenkin vaikeat. Pääministeripuolueen kannatus on pudonnut viitisen prosenttiyksikköä hallituskauden aikana. Mielipidetiedustelujen mukaan keskusta on nyt Suomen kolmanneksi suurin puolue.

He eivät pyri enää eduskuntaan:

Konkareiden sivuun siirtyminen vapauttaa jättipotin ääniä kilpailtavaksi. Mauri Pekkarisen, Seppo Kääriäisen, Tapani Töllin ja Timo Kallin kaltaiset politiikan raskassarjalaiset ovat paitsi kokeneita politiikan huippuosaajia, myös puolueensa ääniharavia.

Myös Mikko Alatalo ja Kauko Juhantalo ovat olleet omissa vaalipiireissään varmoja vetonauloja. Kaikki nuo konkaripoliitikot ovat tunnettuutensa vuoksi kyenneet keräämään myös niin sanottujen liikkuvien äänestäjien ääniä.

Kahdeksan ehdokkuudesta pidättäytyvää kansanedustajaa keräsivät viime eduskuntavaaleissa yhteensä yli 51 000 ääntä.

Heidän lisäkseen keskustan listoilta puuttuu seuraavissa vaaleissa viisi muuta nimekästä poliitikkoa, jotka tulivat valituiksi vuonna 2015. Paavo Väyrynen, Paula Lehtomäki, Elsi Katainen, Olli Rehn ja Mirja Vehkaperä toivat keskustan pottiin viime vaaleissa kaikkiaan 30 761 ääntä.

Keskustaa viime vaaleissa kannattaneiden äänistä yli 82 000 ääntä vapautuu siis uusjakoon ensi kevään vaaleissa. Keskustan kannalta tuhannen taalan kysymys kuuluu: Kuinka suuren osan noista äänistä puolueen ehdokkaat kykenevät keräämään?

Veteraanien sivuun siirtyminen herättää vaalikiiman

Eduskunnasta vetäytyvät keskustapoliitikot vakuuttavat, että tieto kansanedustajanpaikkojen vapautumisesta innostaa puolueen kenttäväkeä vaalityöhön ja nostattaa nuoria pyrkimään ehdolle.

Satakunnassa tilanne muuttuu enemmän kuin missään muualla. Timo Kalli ja Kauko Juhantalo ovat vaalipiirinsä ainoat keskustalaiset kansanedustajat. Kumpikin heistä luopuu eduskuntatyöstä ensi keväänä seitsemän vaalikauden mittaisen uran jälkeen.

Kaksikko keräsi viime vaaleissa yhteensä 8 839 ääntä, eli 35 prosenttia keskustan potista Satakunnassa.

– Siellä on ollut hyvin paljon pyrkijöitä meidän selkiemme taakse jääneinä. Kyllä he ovat riemuissaan varmasti, kun tulee uusi mahdollisuus, sanoo Kauko Juhantalo.

Timo Kalli ja Kauko Juhantalo ovat tehneet tiivistä yhteistyötä Satakunnan kansanedustajina. He ilmoittivat myös eduskuntatyöstä luopumisesta yhdessä, yhtäaikaisesti. Jyrki Ojala / Yle

Merkittäviä äänipotteja tulee jakoon myös Savo-Karjalan ja Oulun vaalipiireissä. Savo-Karjalassa politiikasta vetäytyvät Seppo Kääriäinen ja Markku Rossi. Oulun seudulla politiikan jättävät Tapani Tölli ja Niilo Keränen.

Kummassakin vaalipiirissä tulevat jakoon myös europarlamenttiin siirtyneiden entisten kansanedustajien äänet. Elsi Katainen oli viime kauden alkaessa Savo-Karjalan edustaja, Mirja Vehkaperä edusti Oulun vaalipiiriä.

Eduskunnasta pois jättäytyvän Markku Rossin laskelmien mukaan Pohjois-Savon alueella keskustan äänistä menee jakoon noin 24 500 eli yli 60 prosenttia.

– Tilanne on synnyttänyt vaalikiiman. Se näkyy siinä, että ehdokkaat ja tukiryhmät ovat asettumassa ihan uuteen asentoon.

Markku Rossi uskoo, että keskustan kansanedustajakaartin keski-ikä laskee Savo-Karjalan vaalipiirissä huimasti ensi vaalien jälkeen. Jyrki Ojala / Yle

Vaalikiima ei kuitenkaan välttämättä takaa sitä, että kaikki veteraaneilta vapautuvat äänet siirtyisivät keskustalle. Osa konkareiden äänestäjistä saattaa vetäytyä katsomoon tai vaihtaa leiriä.

Toisaalta on selvää, että uudet, nuoremmat ehdokkaat tuovat puolueelle myös uusia äänestäjiä. Jos puolue mielii säilyttää vahvan asemansa myös tulevaisuudessa, sen on kyettävä uudistumaan.

Kolme konkaria harkitsee yhä, hakeako jatkokautta vai ei

Päätös jatkosta on auki vielä kolmella keskustalaiskonkarilla. He ovat Hämeen vaalipiiriä edustava Sirkka-Liisa Anttila, Pekka Puska Helsingin vaalipiiristä ja Matti Vanhanen Uudeltamaalta.

He harkitsevat, luopuako vai jatkaa:

Anttilan ikä on 74 vuotta, Puska on 72-vuotias ja Vanhanen 62-vuotias. Kukaan kolmikosta ei aio pitää kiirettä päätöksensä kanssa. Puska sanoo, että päätös ehdolle asettumisesta tai siitä pidättäytymisestä on hänellä aidosti auki.

– Ei minulla mitään kiirettä ole. Edustan Helsinkiä, jossa asiaa ei tarvitse ehkä niin pian päättää kuin maakunnissa. Varmaan tässä menee helposti vuodenvaihteeseen, ennen kuin päätös on tehty.

Puska tekee päätöksensä yhtäältä sen perusteella, millainen tunnelma hänellä on eduskuntatyöstä. Toisaalta ratkaisuun vaikuttavat oma elämäntilanne ja se, mitä muita vaihtoehtoja hänelle on vaalien alla tarjolla.

Pekka Puska on arvostettu kansanterveysalan asiantuntija. Hänellä on ollut paljon luottamustehtäviä sekä kotimaassa että ulkomailla. Jyrki Ojala / Yle

Sirkka-Liisa Anttila päättää ehdokkuudestaan vasta marraskuussa

Keskustapoliitikkojen kokeneimpaan kaartiin ja raskaaseen sarjaan lukeutuva Sirkka-Liisa Anttila on istunut eduskunnassa yhdeksän vaalikautta. Hän sanoo nauttivansa työstään, josta on tullut elämäntapa.

74-vuotias Anttila myöntää myös avoimesti, että kymmenes kausi ja ajatus nelikymmenvuotiseksi venyvästä kansanedustajan urasta houkuttaisi häntä suuresti.

Hän vakuuttaa kuitenkin päättävänsä mahdollisesta ehdokkuudestaan ennen kaikkea sen perusteella, millaiseksi poliittinen tilanne kehittyy vaaleja kohti mentäessä.

– Haluan tietää ensinnäkin, miten sote-asiassa käy. Haluan myös seurata, miten keskustan kannatus kehittyy ja millaisiksi keskusteluilmapiiri ja poliittinen tilanne kehittyvät.

Anttila edustaa keskustan Hämeen piiriä. Se päättää eduskuntavaaliehdokkaistaan joulukuun 1. päivänä. Sirkka-Liisa Anttila aikoo ilmoittaa omista aikeistaan vasta viime tingassa, marraskuun lopulla.

Sirkka-Liisa Anttila uskoo kollegoidensa tavoin, ettei kansanedustajan ole mahdollista testamentata saamiaan ääniä muille. "Sitä on joskus yritetty, mutta käsittääkseni aika huonolla menestyksellä, sanoo Anttila". Jyrki Ojala / Yle

Ex-pääministeriä kalvaa epäilys oman kannatuksen heikkoudesta

Viime kaudella eduskuntaan palannut kaksinkertainen pääministeri Matti Vanhanen kertoo myös olevansa kahden vaiheilla oman ehdokkuutensa suhteen. Vanhanen perustelee epäröintiään yllättävällä tavalla.

– Presidentinvaalien tuloksen jälkeen päätin, että aika tarkkaan tulen harkitsemaan (käynkö ehdolle). Mittaan vähän omaa motivaatiotani ja erityisesti kannatusta. Niitä kahta tarvitaan politiikassa.

Vanhanen täsmentää, että hänen motivaationsa jatkon suhteen on kyllä kunnossa. Ehdokkuuden puntaroinnin perimmäinen syy lienee siis se, että Vanhanen on epävarma läpimenon mahdollisuuksistaan.

Haastattelusta jää kuitenkin se vaikutelma, että 62-vuotias Matti Vanhanen on kallistumassa ehdokkuuden kannalle. Ohimennen hän toteaa:

– Politiikka on varmasti viimeinen työpaikka, jossa olen.

On vaikea kuvitella, että Matti Vanhasen kaltainen, hyvin aktiivinen ihminen vetäytyisi eläkkeelle vielä 62 vuoden iässä.

Tammikuussa järjestettyjen presidentinvaalien tulos oli karvas pettymys Matti Vanhaselle. Hän jäi vaalissa viidenneksi. Jyrki Ojala / Yle

Keskustan eduskuntaryhmä “köyhtyy” merkittävästi

Sukupolvenvaihdoksen myötä keskustan ryhmä “köyhtyy” monessa suhteessa joksikin aikaa. Viidettä kautta tavoitteleva kansanedustaja Aila Paloniemi antaa ymmärtää, että siksi puolueen on aika miettiä viimeistään nyt, miten sukupolvenvaihdokseen pitää valmistautua.

– Erittäin iso määrä osaamista, kokemusta, verkostoja, poliittista hoksnokkaa on kerralla lähtemässä ryhmästä. Kyllä meillä pienemmistäkin asioista on keskusteltu.

Aila Palomäki ilmoitti tänään (12.9.) tavoittelevansa jatkokautta eduskunnassa. Hän kilpailee paikasta Keski-Suomessa, jossa keskustan ehdokkaat kamppailevat Mauri Pekkariselta vapautuvista äänistä. Jyrki Ojala / Yle

Parlamentin iäkkäin ryhmä uusiutuu väistämättä, mutta hitaasti

Keskustan vanhaksi isännäksi tituleerattu kansanedustaja Seppo Kääriäinen sanoo, että puolueen eduskuntaryhmässä tapahtuu seuraavien vaalien yhteydessä suurten ikäluokkien poissiirtyminen.

– Sama kehitys on yhteiskunnassa ollut meneillään jo muutaman vuoden. Keskustan ryhmässä nuo siirtymiset vain läjäytyvät kevääseen 2019.

Suurten ikäluokkien “katsomoon siirtyminen” tapahtuu keskustan ryhmässä selvästi hitaammin kuin muissa eduskuntaryhmissä.

Keskustan ryhmässä on peräti seitsemän jäsentä, jotka ovat täyttäneet 70 vuotta. 65–69 vuotiaiden ikäluokassa on kuusi edustajaa.

Eduskuntaryhmän keski-ikä on 55 vuotta. Se on huomattavasti korkeampi kuin muilla eduskuntapuolueilla.

Sosialidemokraattien ja kokoomuksen ryhmien keski-ikä on 4,5 vuotta alempi kuin keskustalla. Vihreän eduskuntaryhmän keski-ikä on 45,1 vuotta eli noin kymmenen vuotta alempi kuin keskustalla.

"Olen 70-vuotias mies. 50 vuotta politiikkaa, yli 30 vuotta eduskunnassa. Eikö se riitä vanhenevalle miehelle?", sanoo Seppo Kääriäinen. Jyrki Ojala / Yle

Keskustan nousu suurimmaksi puolueeksi hidasti sukupolvenvaihdosta

Viime eduskuntavaalien alla mielipidetiedustelut povasivat keskustalle tuhtia vaalivoittoa. Valta näytti olevan käden ulottuvilla.

Se lisäsi monen konkarin kiinnostusta lähteä uudelleen ehdolle. Asetelma hidasti jossain määrin keskustaryhmän sukupolvenvaihdosta.

Keskustaveteraaneista Sirkka-Liisa Anttila lähti tuolloin tavoittelemaan jo yhdeksättä ja Mauri Pekkarinen peräti kymmenettä kansanedustajakauttaan. Molemmat valittiin eduskuntaan.

Keskusta lupasi kampanjassaan laittaa Suomen kuntoon. Moni puolueen kansanedustajakonkari vakuuttaa, että vireillä olleet taloustalkoot olivat yksi syy, joka sai heidät lähtemään ehdolle.

Olavi Ala-Nissilä käy uudelleen ehdokkaaksi 69-vuotiaana. Jyrki Ojala / Yle

Keskustan piirijärjestöt valitsevat puolueen eduskuntavaaliehdokkaat. Piirien sisällä eri alueiden ehdokkaat käyvät kovaa kilpailua ehdokaspaikoista.

Jos vaalipiiri ulottuu esimerkiksi kahden maakunnan alueelle, kumpikin maakunta ajaa ehdokkaaksi kilvan oman alueensa poliitikkoja.Kamppailu vaikutusvallasta jakautuu puolueen sisällä alueittain tätäkin hienojakoisemmin, Karina Jutila arvioi. Hän on väitellyt keskustan sisäisestä vallankäytöstä.

– Saattaa olla, että puoluepiireissä katsotaan jokilaaksoittain tai seutukunnittain, miten ehdokasasettelun pitää mennä. Kullakin pienalueella on vaalipiireissä omia kärkiehdokkaitaan.

Karina Jutila on e2-ajatuspajan johtaja. Jyrki Ojala / Yle

Varsinais-Suomessa on 5 eri seutukuntaa. Olavi Ala-Nissilä asuu Loimaan seutukunnassa.

Hän kertoo, että Varsinais-Suomesta on eduskunnassa kaikkiaan 17 kansanedustajaa. Heistä 15 on Turun seutukunnasta. Vaalipiirin syrjäisempien seutujen ehdokkaan on vaikea kerätä riittävää kannatusta läpimenoon, jollei hän ole tunnettu.

– Meitä Varsinais-Suomen muiden seutukuntien edustajia on eduskunnassa vain kaksi. Kun pohdin, asetunko uudelleen ehdokkaaksi, minuun kohdistui sen vuoksi pieni paine myös omasta seutukunnastani.

Ikä on pääperuste uudesta ehdokkuudesta pidättäytymiseen

Miltei jokainen kansanedustajauransa päättävä keskustakonkari perustelee päätöstään ennen kaikkea korkealla iällään. Poikkeus säännöstä on 70-vuotias eduskunnan varapuhemies Mauri Pekkarinen.

Hän kokee olevansa yhä hyvässä kunnossa ja täynnä energiaa. Pekkarisella on erittäin monipuolinen ja pitkä poliittinen ura takanaan. Poikkeukselliseen kokemukseensa vedoten hän vakuuttelee ujostelematta olevansa nyt parempi poliitikko kuin koskaan.

Vaikka Pekkarinen luopuu kansanedustajuusaikeista, politiikasta hän ei aio kokonaan vetäytyä. Hän harkitsee vakavissaan eurovaaliehdokkaaksi ryhtymistä. Puoluepiiri on häntä jo ehdokkaaksi pyytänyt. Maakuntavaaleihin Pekkarinen aikoo myös osallistua.

Ilmoittaessaan kansanedustajauransa päättymisestä Mauri Pekkarinen kommentoi mahdollista eurovaaliehdokkuuttaan myönteisessä hengessä: “Jätän oven auki ja jalan vähän oven väliinkin.” Jyrki Ojala / Yle

Satakuntalaisedustaja Timo Kalli antaa ymmärtää, että korkean iän vuoksi eduskuntatyö saa nyt jäädä. Hän sanoo, että jatkamispäätös merkitsisi viiden vuoden sitoumusta eteenpäin 71-vuotiaalle miehelle. Sellaista Kalli ei halua enää antaa

– Ajattelin, että kun selväpäisenä pystyy tämän päätöksen tekemään, niin nyt on hyvä tilanne lopettaa.

Keskustan kenttä ja järjestöt arvostavat poliittista kokemusta

Keskustan kannattajakunta tuntuu arvostavan poliittista kokemusta hyvin paljon. Siitä kertovat myös kansanedustajakonkarien kohtuullisen suuret äänisaaliit.

Niin kauan kuin keskustan veteraanikansanedustajat ovat jatkoaikeitaan pohtineet, puolueuen paikallis- ja piirijärjestöt ovat kosiskelleet heitä kutakin pyrkimään jatkokaudelle.

Moni keskustan veteraanipoliitikoista on sekä fyysisesti että psyykkisesti hyvässä kunnossa. Tämä pätee myös 67-vuotiaaseen Tapani Tölliin. Tölli kuitenkin jättää politiikan.

– Täytän ensi vuonna 68 vuotta. Se on valtionhallinnossakin pakollinen eroamisikä. Minusta se on aika hyvin ajateltu.

En hyväksy sellaista ajatusta, että kokeneita kansanedustajia alettaisiin ohjaamaan siviilivirkoihin. Jos jollekulle tulee tilaisuus sellaiseen siirtyä, niin eihän se ole poissuljettua, Jyrki Ojala / Yle

Vaikka kansanedustajuus on luottamustehtävä, osa kansanedustajista on tehnyt koko työuransa politiikassa. Moni heistä on ollut myös ministerinä tai europarlamentaarikkona.

"Äänestäjät päättävät sukupolvenvaihdoksesta"

Voikin kysyä, olisiko ammattipoliitikoille säädettävä eläkeikäraja. Kaikki keskustan konkarit ovat sitä mieltä, ettei tuollaista ikärajaa eduskuntaryhmän sukupolvenvaihdosta voi eikä voi säätää.

Heidän mielestään sukupolvenvaihdosta tarvitse ohjata millään tavalla.

– Kansanvalta hoitaa sen. Äänestäjät hoitavat sen, napauttaa Seppo Kääriäinen.

Katso video, jossa Mikko Alatalo summaa eduskunnasta poistuvien ja luopumista harkitsevien tuntoja ja ajatuksia.

Eduskunnan tulee olla pienoiskuva Suomen kansasta, selittävät kansanedustajat. He korostavat, että parlamentissa pitää olla sekä nuorten, keski-ikäisten, että seniorien edustajia. Kun ikäihmisten osuus väestöstä nousee, sen pitää näkyä myös eduskunnan kokoonpanossa.

Keskustan konkarit muistuttavat niin ikään, ettei kenenkään kansalaisen poliittisia oikeuksia pidä rajoittaa.

– Ei puolueen sisällä pidä ruveta miettimään, että onko joku yli-ikäinen vai ei. Sehän on demokratian halveksimista, pamauttaa Eero Reijonen.

Äänestäjät ovat vaalipiirissämme entistä iäkkäämpiä. Luulen, että he arvostavat kokeneempia kansanedustajia, arvelee Eero Reijonen. Jyrki Ojala / Yle

Osa keskustan veteraaniedustajista kokee, etteivät heidän poliittiset taitonsa ole tällä vaalikaudella olleet kyllin hyvin käytössä. Juha Sipilä valitsi hallitukseensa nousevia kykyjä veteraanien sijaan.

Sipilä myös totesi hallitusta kootessaan, ettei hän nimitä ministereiksi itseään vanhempia henkilöitä.

Tuon lauseen voi tulkita pyrkimykseksi ohjata eduskuntaryhmän sukupolvenvaihdosta.

– Tuskinpa siinä sitä oli. Luulen, että se oli viesti lähinnä Paavo Väyryselle, arvelee Niilo Keränen.

“Seitsemän samuraita” hakee jatkokautta

60 vuotta täyttäneistä keskustan kansanedustajista seitsemän on tähän mennessä tehnyt päätöksen jatkokaudelle pyrkimisestä.

Heistä nuorin on Savo-Karjalaa edustava Hannu Hoskonen. Hän on 61-vuotias. Joukon iäkkäin on samasta vaalipiiristä Arkadianmäelle pyrkivä Eero Reijonen.

He pyrkivät jatkokaudelle:

Jutusta on korjattu Olavi Ala-Nissilän haastattelusta kirjoitusvirhe. Tekstissä luki virheellisesti, että "Varsinais-Suomesta keskustalla on 17 kansanedustajaa". Tosiasiassa keskustalla on tuosta vaalipiiristä vain 3 kansanedustajaa. Teksti on korjattu muotoon: "Varsinais-Suomesta eduskunnassa on kaikkiaan 17 kansanedustajaa". Päivitys on tehty 13.9. klo 8.45.

Pekka Puska on 72-vuotias, eikä 74, niin kuin jutussa alun perin mainittiin. Teksti on päivitetty 13.9. klo 11.30.

Keskustan sukupolvenvaihdosta käsitellään myös illan A-studiossa: suora lähetys TV1:llä kello 21.05. Kun konkarit kaikkoavat, löytyykö heille korvaajia? Juontajana Annika Damström. #yleastudio