Izvor: Tanjug/Dragan Stanković

Zbog sumnje da je Siniša Mali, tada službenik Agencije za privatizaciju, svom ocu otkrio osetljive informacije koje su mu pomogle da kupi proizvođača vagona „Bratstvo“, Ministarstvo privrede je 2004. godine tražilo da se poništi prodaja. Agencija, međutim, nije želela da postupi po nalogu ministarstva, a „Bratstvo“ je propalo, piše KRIK.

Nakon petooktobarskih promena, Srbija je postala otvorena za strane investitore pa je tako i Mikloš Timotić, predstavnik mađarske železničke firme „Dunavagon“, u aprilu 2002. godine posetio Agenciju za privatizaciju. „Dunavagon“ je želeo da kupi „Bratstvo“, domaće preduzeće koje je proizvodilo i popravljalo železnička vozila. U to vreme, ova kompanija iz Subotice osnovana 1886. godine, uspešno je izvozila svoje proizvode.

Na sastanku Timotić je objasnio mladom službeniku agencije, tj Siniši Malom da je „Dunavagon“ u poslednjih pet godina kupio čak dve trećine izvezenih proizvoda „Bratstva“. Blizina preduzeća mađarskoj granici bila je još jedan razlog interesovanja ovog investitora.Timotić je Malom pokazao tržišnu analizu i plan plasiranja proizvoda „Bratstva“ u regionu, kao i planove ulaganja u preduzeće kako bi ono nastavilo da uspešno posluje.

Mali je napustio Agenciju dva meseca pred održavanje aukcije za prodaju „Bratstva“. No, štetu je već napravio, tvrdili su Mađari, piše Mreža za istraživanje kriminala i korupcije KRIK.

Uprkos činjenici da je „Dunavagon“ bio najveći kupac proizvoda „Bratstva“, ova mađarska kompanija je izgubila na aukciji u martu 2004. godine i to od rivala koji nije pripadao železničkoj industriji. Preduzeće su kupili otac Siniše Malog Borislav i njegov poslovni partner Vladimir Delić. Ponudili su 66 miliona dinara (blizu 950.000 evra) uz obećanje da će uložiti još 31 milion (blizu 450.000 evra). Ugovorom o prodaji predviđena je isplata na rate. Delić je uplatio prvu ratu u iznosu od 40 odsto ukupne vrednosti. Borislav Mali postao je vlasnik 10 odsto udela u konzorcijumu iako nije ništa platio.

Dva meseca pošto je njegov otac kupio preduzeće, Siniša Mali imenovan je za člana upravnog odbora „Bratstva“, pokazuje dokumentacija Agencije za privredne registre koju su prikupili novinari KRIK-a i OCCRP-a.

Žalba mađarske kompanije da je Mali svom ocu otkrio osetljive informacije

„Dunavagon“ se žalio na ishod prodaje. Predstavnik mađarske firme smatrao je da je razgovor s Malim upotrebljen protiv „Dunavagona“.

Njihov advokat uložio je žalbu Ministarstvu privrede i Agenciji za privatizaciju i zatražio poništenje prodaje. Tvrdio je da je Mali svom ocu otkrio osetljive informacije o „Bratstvu“, što mu je pomoglo da pobedi na aukciji.

Ministarstvo privrede je, postupajući po žalbi, sprovelo istragu i utvrdilo da su predstavnici mađarske kompanije bili u pravu. Ministar privrede Predrag Bubalo je u julu 2004. obavestio Agenciju za privatizaciju da je uvažio žalbu „Dunavagona“ i zatražio ponavljanje aukcije.

U rešenju Ministarstva se navodi da je kupac koristio podatke koje je mogao da dobije samo od Siniše Malog. Osim što je neetički postupao, Mali je prekršio i ugovor koji je imao s agencijom, tvrdi ministarstvo. Zaključuje se i da je očigledna protivusluga – kupci koji su dobili poverljive informacije, imenovali su Malog za člana upravnog odbora „Bratstva“.

Agencija za privatizaciju se, međutim, nije saglasila i odlučila je da se ogluši o instrukciju Ministarstva. Potvrdila je rezultat aukcije. Tadašnji direktor agencije Miodrag Đorđević naveo je da je, bez obzira na sastanak koji je održao s Mađarima, Mali radio u Centru za tendere i nije uticao na aukcije.

Izvor: Tanjug/Dragan Stanković

Propadanje "Bratstva"

Umesto „Dunavagona“, železničke kompanije koja je želela da ulaže u „Bratstvo“, radnici su dobili Delića i Borislava Malog, koji su malo znali o poslu a njihovo loše rukovođenje dovelo je do propasti firme.

Od 2005. godine plate su prestale da stižu, a novi ugovori se nisu ostvarili. To je dovelo do problema s radnicima od kojih su mnogi bili i mali akcionari. Oni su se žalili da je firma prodata jeftino i da nije došlo do ulaganja. Umesto da ulažu, novi vlasnici su krali i rasprodavali imovinu preduzeća i stavljali nekretnine pod hipoteku, tvrdili su radnici.

Radnici su često štrajkovali. Uprava ih je otpuštala, ne isplaćujući plate ponekad i po devet meseci. Četiri godine radnici su slali žalbe Agenciji za privatizaciju, ministarstvu i drugim institucijama žaleći se na loše upravljanje i situaciju u firmi i pozivali ih da istraže prodaju i poslovanje „Bratstva“.

Krajem marta 2005, Ministarstvo privrede i Skupštinski odbor za privatizaciju zahtevali su da agencija istraži navode radnika. Agencija je odgovorila da je nekoliko puta posetila „Bratstvo“ i upozorila vlasnike da su obavezni da poštuju odredbe ugovora.

Novinari KRIK-a pribavili su interni izveštaj agencije od 11. aprila 2005. u kom piše da je firma u lošem stanju i da krši ugovor o privatizaciji. Inspektori agencije utvrdili su da je „Bratstvo“ u opasnosti od bankrota i zatvaranja. Potvrdili su i da kupac nije uložio obećani novac. Delić se branio time da je preduzeće u krizi i zbog duga koji „Dunavagon“ nije platio.

Dve nedelje pošto je agencija podnela izveštaj o zloupotrebama, Borislav Mali se odrekao vlasništva nad „Bratstvom“ i svoj udeo od 10 odsto u konzorcijumu predao Deliću.

Agencija je poslala dopis o raskidu ugovora u maju 2005. Delić je ignorisao odluku, a agencija nije ništa preduzela. Firma je nastavila da propada.

Delić je napustio firmu posle četiri godine i vratio državi vlasništvo. Inspektori agencije otkrili su da je pre odlaska sklopio sumnjive aranžmane između „Bratstva“ i beogradske firme u vlasništvu kiparske ofšor kompanije „Unibros“. Prema navodima agencije, imovina „Bratstva“ stavljena je pod hipoteku kod dve banke koje su „Unibrosu“ odobrile kredite od 310 miliona dinara. Direktor „Unibrosa“ bio je upravo Delić.

Agencija se 2010. godine obratila tužilaštvu u Subotici tražeći da ispita Delićeve poslove u „Bratstvu“ jer sumnja da je bilo zloupotreba. Tužilaštvo je u odgovoru KRIK-u navelo da je u martu ove godine odbacilo krivičnu prijavu u ovom slučaju.