9. 9. 2016

Espen Egil Hansen, šéfredaktor a ředitel deníku Aftenposten obvinil Zuckerberga, že bezmyšlenkovitě "zneužívá své moci" nad Facebookem, který se stal šiřitelem zpravodajství po celém světě. Napsal: "Jsem šokován a zklamán - ano, vlastně se i bojím toho, co provedete základním principům naší společnosti."

Kontroverze vznikla z rozhodnutí Facebooku vymazat status norského spisovatele Toma Egelanda, jehož součástí byla fotografie Válečný teror Nicka Uta, odměněná Pulitzerovou cenou, na níž prchají děti, včetně Phúc, před útokem Egelandův status se zabýval "sedmi fotografiemi, které změnily historii válečnictví" - je to skupina snímků, do níž bezpochyby obrázek "napalmové holčičky" určitě patří.

Kontroverze vznikla v době rostoucího napětí mezi mediálními organizacemi a Facebookem, kde 44 procent amerických dospělých získává své zpravodajství.

Kontroverze posílila, když Facebook odstranil status norské premiérky Erny Solbergové, která také publikovala výše zmíněnou fotografii a vyžadovala, aby Facebook změnil svou strategii.

Solbergová uvedla, že je "vysoce politováníhodné", že Facebook zcenzuroval její stránky. Podle ní to byl pokusi "zredigovat naši společnou historii". "Chci, aby dnešní děti měly také možnost poučit se z historických chyb a událostí. To je důležité," napsala a dodala, že její status zmizel, zatímco byla v letadle.

Když si Egeland stěžoval na cenzuru, Facebook suspendoval jeho účet.

Phúc, který nyní žije v Kanadě s manželem a dvěma dětmi, vyvinula další nátlak vlastním vlivným prohlášením. Uvedla: "Je mi smutno z těch lidí, kteří se zaměřují na nahotu na tomto historickém snímku a ne na silný signál, který ta fotografie sděluje. Plně podporuji dokumentární záběr Nicka Uta jako okamžik pravdy, který zachycuje hrůzy války a její dopad na nevinné oběti."

Hansen napsal ve svém otevřeném dopise: "Omezujete můj prostor pro realizaci mé vlastní editorské odpovědnosti."

Hansen publikoval zmíněnou klasickou fotografii na titulní straně listu Aftenposten. Citoval také Orwellovu slavnou předmluvu k Zvířecí farmě, kde se praví, že pokud svoboda něco znamená, znamená to "právo říkat lidem to, co nechtějí slyšet".

Hansen pokračoval sžíravě: "Každý editor musí rozhodovat o kladech a záporech vydání určitého materiálu. Toto právo a tuto povinnost, které mají všichni editoři, nesmí být ochromováno algoritmy napsanými ve vašich kancelářích v Kalifornii.

V pátek došlo na Facebooku v této věci k minirevoltě - vzdorní uživatelé Facebooku klasickou fotografii nasdíleli více než 4000 krát a článek Guardianu na Facebooku o této záležitosti si přečetlo 180 000 lidí.

Toto nebylo poprvé, kdy se Facebook se svými 1,65 miliardami uživatelů octl uprostřed cenzurní kontroverze. V roce 2008 vyvolal Facebook rebelii od kojících matek poté, co zakázal fotografie s prsními bradavkami. Facebook se brání, že cílem je zabránit šíření pornografie a zneužívání Facebooku.

Četní kritikové včetně Hansena navrhují, aby Facebook měl různá pravidla v různých regionech světa. Facebook by měl také "rozlišovat mezi editory a jinými uživateli Facebooku". Obránci svobody projevu označili rozhodnutí zcenzurovat výše zmíněno klasickou fotografii jako "absolutně idiotské".

Podrobnosti v angličtině ZDE