Turkiet hävdar att ett stort antal människor, såväl kristna armenier som muslimska turkar, dog under Osmanska rikets kaotiska och våldsamma sönderfall. Turkiet erkänner inget folkmord och har gjort det straffbart att använda den beskrivningen. (TT)

Enligt armenisk historieskrivning dog uppemot 1,5 miljoner av svält och umbäranden eller i massakrer.

Under första världskriget bildade armenier partisangrupper som hjälpte de invaderande ryska trupperna. Osmanska myndigheter började massdeportera armenier till Syrien och Mesopotamien.

Åren 1894-96 dödades cirka 30 000 armenier i östra Anatolien och flera tusen i Konstantinopel (Istanbul).

I slutet av 1800-talet började de cirka två miljoner armenier som var bosatta i Osmanska riket profilera sin nationella identitet.

I söndags manifesterades folkmorden på över en miljon assyrier och armenier i dåvarande Osmanska riket, nuvarande Turkiet, under första världskriget. Även syrianer, kaldéer och pontiska greker mördades.

Folkmordet genomfördes 1915 – för 101 år sen – och är fortfarande en kontroversiell fråga för många. Inte minst då det inte erkänts från alla håll.

Turkiets president Recep Tayyip Erdogan sa i samband med 100-årsdagen förra året att det inte inträffat, och att den som påstår det är Turkiets fiende. Och i söndags, på årsdagen, skickade Turkiets ambassad i Stockholm ett brev till TV4 där han bad dem att "tänka över" visandet av en dokumentär om folkmordet.

Samtidigt, mitt i den djupa krisen inom Miljöpartiet, cirkulerar ett uttalande om folkmordet gjort av MP-politikern Derya Uzel Senir.

Går totalt emot MP:s linje

Derya Uzel Senir är ersättare i Stockholms kommunfullmäktige och ledamot i arbetsmarknadsnämnden. Inför valet 2014 lovade hon att hon och hennes parti skulle arbeta aktivt för att motverka ett erkännande av folkmordet.

– Miljöpartiet kommer att arbeta för att beslutet inte ska verkställas i regeringen. Jag själv kommer även att driva den frågan, sa hon i Turkiska ungdomsförbundets valspecial 2014.

Löftet går totalt emot partiets linje om att folkmordet ska erkännas av regeringen.

– Vi har motionerat om och röstat för ett erkännande av det armeniska folkmordet i riksdagen. Det är den linje som står fast, vi har ingen annan åsikt, säger Agnetha Boström, kommunikations- och säkerhetschef på Miljöpartiet.

Angående Derya Uzel Senirs uttalande, som Agnetha Boström väl känner till, säger hon:

– Det går emot den linje som vi har.

Bett henne säga upp sina uppdrag

Även Miljöpartiet i Stockholms stad, där Derya Uzel Senir är aktiv, har varit i kontakt med henne – och bett henne att säga upp alla sina uppdrag för partiet.

– Jag har pratat med Derya och sagt att om man inte kan vara tydlig och stå bakom partiets politik i den här frågan, så kan man inte heller fortsätta att var förtroendevald för Miljöpartiet. Då måste man lämna sina uppdrag, säger Sara Pettigrew, ledamot i personal- och jämställdhetsutskottet i MP Stockholms stad och av två interna gruppledare.

– Det får inte finnas några frågetecken, man måste vara väldigt tydlig i den här frågan.

Efter att ha konfronterats om uttalandena har Derya Uzel Senir valt att ta en timeout från politiken för att fundera på var hon står i frågan, säger Sara Pettigrew.

– Hon har sagt att hon vill ta en timeout, och jag har varit väldigt tydlig med att om man inte kan stå bakom det här måste man lämna sina uppdrag. Och jag har också uppmanat henne att lämna sina uppdrag, säger Sara Pettigrew.

Kaplan valde att inte rösta

2010 beslutade riksdagen att det var ett folkmord som begicks mot den kristna minoriteten i Osmanska riket 1915, och att det var Turkiet som stod bakom. De rödgröna, då i opposition, hade föreslagit det.

Inför valet 2014 sa blivande statsminister Stefan Löfven att de, om de tog sig till regeringen, skulle fullfölja arbetet.

Det har regeringen dock inte gjort. I stället har man tillsatt en utredning om det.

Och trots att det var de rödgröna som föreslog erkännandet var det inte alla som var för. Miljöpartiets Mehmet Kaplan, då blivande och nu avgående bostadsminister, var en av de som gick emot sitt partis ställning och argumenterade för att riksdagen skulle rösta nej.

När det blev dags för omröstning i kammaren medverkade han inte.

Expressen har sökt Derya Uzel Senir via telefon, mejl och sociala medier.