Vi har inte märkt någon som helst skillnad utan tvärtom så har vi tagit emot fler ensamkommande det här året än vi gjorde förra året, säger Mira Weilander på socialtjänsten i Uppvidinge kommun.

Ett av de barn som har kommit är Khaled. Han är tio år och åkte bil med sina syskon från Syrien i våras. Att de kom till just Uppvidinge kommmun beror på att hans 21-åriga storasyster hänvisades till ett asylboende här.

– Vi är åtta syskon, alla tillsammans just nu, berättar Khaled.

Men systern är inte barnens vårdnadshavare och de räknas därför som ensamkommande flyktingbarn som socialtjänsten har ansvar för. Och de är långt ifrån enda barnen som antingen följt med eller kommit till släktingar till Uppvidinge under året.

– Vi tar emot väldigt många ensamkommande flyktingbarn här som anvisas hit. På grund av att vi har en stor asylmottagning så får vi många anvisningar av ensamkommande flyktingbarn, säger Mira Weilander.

Skärpt lag

Vid årsskiftet ändrades lagen och numera kan Migrationsverket tvinga alla landets kommuner att ta emot ensamkommande flyktingbarn. Men fortfarande är det till de kommuner som redan sedan tidigare har ett stort antal nyanlända eller asylsökande familjer som det kommer allra flest barn. Detta eftersom det samtidigt med lagändringen också blev tydligare att barnen ska placeras i kommuner där de har en släkting eller en bekant.

Men om de kommer till sina släktingar så borde det väl vara bra, då är det ju någon som tar hand om dem?

– Jo, så kan man ju tänka, men de här anvisningarna är ju som vi upptäcker inte så djup anknytning mellan barnen och släktingarna. Ibland är det inte ens släktingar som de anvisas till utan bekanta helt enkelt. Och det är inte alltid de har förmågan att ta hand om de här barnen och att de har undermåliga bostäder som inte är förenligt med barnens bästa, menar Mira Weilander.

”Bättre fördelning nu”

Migrationsverket säger att fördelningen av barnen trots allt är bättre nu än innan lagändringen. Men de medger samtidigt av att den inte kan bli helt jämn just eftersom det är så viktigt att barnen ska få komma till samma kommuner som sina släktingar eller bekanta. Så Mira Weilander och hennes kollegor kommer sannolikt att ta emot många barn även nästa år, men de hoppas i alla fall att det blir mer debatt om hur det ser ut.

– Det behöver upp till kännedom och behöver fördelas mellan kommunerna på ett annat sätt. För nu slår det hårt mot små kommuner som vår som har en stor asylmottagning, säger Mira Weilander.