Efter Spanien och Bulgarien har det upplevda förtroendet för rättssystemet under de senaste åren minskat mest i Sverige.

Domstolarnas upplevda oberoende har på en sjugradig skala sedan 2010 minskat med 0,5 poäng i Sverige. Det visar EU-kommissionens senaste sammanställning, en så kallad resultattavla, av rättssystemen i medlemsländerna som presenterades på måndagen.

– Syftet är inte en skönhetstävling för att hitta det bästa rättssystemet i Europa […] målet är att stärka rättssystemens effektivitet, sade EU:s liberala justitiekommissionär Vĕra Jourová.

Sammanställningen, som bygger på olika källor, mäter effektivitet, kvalitet och oberoende hos medlemsländernas rättssystem.

– Vi kan se vissa uppmuntrande tecken på förbättring av effektiviteten i rättssystemen i medlemsländerna, sade Jourová.

När det gäller effektiviteten på rättssystemet har Sveriges domstolar sedan 2010 blivit snabbare på att lösa bland annat tvistemål.

För första gången mäter kommissionen även könsbalansen i medlemsländernas domstolar.

– Jag är oroad att ju högre instans desto mindre andel kvinnliga domare, sade Jourová.

I första instans hamnar Sverige bland de länder med minst andel kvinnliga domare, i andra instans hamnar Sverige i mitten och i högsta instans något över medel.

För de medlemsländer med störst problem kommer kommissionen i slutet av maj att komma med rekommendationer om vad som kan göras för att förbättra rättssystemen.

I fjol gav EU-kommissionen tolv medlemsländer, dock ej Sverige, rekommendationer inom det rättsliga området. Enligt Vĕra Jourová har detta ”fortlöpande tryck” på medlemsländer varit effektivt för att få dem att förbättra systemen men att nya metoder kan behövas om man inte ser ytterligare förbättringar.

– Om vi inte ser ytterligare förbättringar kan vi i framtiden ta fram starkare verktyg, sade Vĕra Jourová.

För vissa länder saknas uppgifter.