ערכתי לאחרונה בתאריך 04.05.18 בשעה 09:36 בברכה, gold1980

החוק יעניק לבתי הדין סמכות לעצור אזרחים זרים ולמנוע מהם יציאה מהארץ. מומחים למשפט: ישראל מכפיפה אליה את יהודי העולם בלי לשאול אותם

אור קשתי

05:50



בימים אלו משרד המשפטים והמשרד לשירותי דת מקדמים תיקון לחוק, המרחיב את סמכויות בתי הדין הרבניים ומכפיף אליהם גם יהודים שאינם אזרחי ישראל. סמכויות אלו כוללות, בין השאר, צווי עיכוב יציאה מהארץ וביצוע מעצרים, שיופעלו במקרה הצורך כשהיהודים בעלי האזרחות הזרה יבקרו בישראל. פגיעה מסוג זה באזרחים זרים נחשבת חסרת תקדים. הרחבת הסמכויות מכפיפה לבתי הדין במקרים מסוימים גם זוגות יהודיים, ואף את אלו שחיים בישראל, שבחרו להתחתן בנישואים אזרחיים. לקראת הדיון שייערך בהצעה בשבוע הבא בוועדת החוקה של הכנסת, שורה של ארגונים ומומחים מזהירים מהתיקונים מרחיקי הלכת.

ההצדקה הרשמית לתיקון החוק היא בעייתן של נשים יהודיות ברחבי העולם, שהתחתנו בהתאם להלכה אך בעליהן מסרבים לתת להן גט או להישמע להוראת בית הדין הרבני במקום מגוריהם. "אין כיום מי שיסייע להן לכפיית הגט ולהושיען מעגינות", נכתב בדברי ההסבר לתיקון. על בסיס בעיה זו מבקשים בתי הדין הרבניים להרחיב באופן משמעותי את סמכויותיהם, עם מעט מאוד פיקוח או בקרה.

לפי החוק כיום, בית דין רבני יכול לעסוק גם בגירושים של יהודים בעלי אזרחות זרה, בתנאי שאחד מבני הזוג הוכיח כי יש לו זיקה כלשהי לישראל, למשל מגורים או שהות ממושכת לפני הגשת תביעת הגירושים. בנוסח החדש רוב ההגבלות נעלמו, ובמקומן נקבע כי לבית הדין הרבני יש סמכות במידה ש"קיים חשש ממשי שלא ניתן לערוך גירושין לפי דין תורה במקום מושבם האחרון של בני הזוג מחוץ לישראל". הסעיף הבא מבהיר כי גם אם ניתן לקיים גירושים הלכתיים בחו"ל, הרי ש"נסיבות מיוחדות" (שכמעט ולא מפורטות) יאפשרו בכל זאת לרבנים הישראלים לפסוק בעניינו של מי שאינו אזרח ישראל או תושב ישראל. אחד הסייגים המעטים שהתווספו להפעלת הסמכות הוא הצורך להגיש בישראל את כתב התביעה לגירושים.

הסמכות שיש כיום לבית הדין הרבני להחליט על גירושים של יהודים בעלי אזרחות זרה נחשבת יוצאת דופן ביותר, לדברי פרופ' סיליה וסרשטיין פסברג מהפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית, המתמחה במשפט בינלאומי. התיקון המוצע לחוק ירחיב את הסמכות עוד יותר, כתבה פסברג בנייר עמדה שהוגש לוועדת החוקה, "על יהודים שאין להם זיקה לישראל. העובדה שמדינת ישראל היא מדינת העם היהודי אינה מצדיקה בהכרח הקניית סמכות חריגה כל כך, וספק אם יהודי התפוצות יראו בעין יפה את הכפפתם לרשויות המשפט של מדינת ישראל".

לדברי ד"ר שרון שקרג'י מהאוניברסיטה העברית, הסנקציות שיוכל בית הדין להפעיל כוללות "הגבלות משמעותיות וחריפות על חירויות יסוד במשפט הישראלי והבינלאומי. גם בהקשר הישראלי, שבו בתי הדין הרבניים הם נורמה מקובלת, סנקציות אלה הן קשות וטעונות הצדקה. לא כל שכן בעניינו של אדם שאין לו זיקה לישראל". לדבריה, "ישראל מחילה את סמכותה באופן חד צדדי על יהודים בכל העולם, בלי שבכלל ביררה את הרצון והנכונות שלהם. הצעת החוק מפרה את הכלל המקובל, שלפיו מדינות משתדלות לא 'לגעת' במי שאינו אזרח שלהן. היא יוצרת מציאות בה ישראל אינה מכבדת את הגבולות המשפטיים המקובלים".

https://www.haaretz.co.il/news/education/.premium-1.6054118?utm_source=App_Share&utm_medium=Android_Native&utm_campaign=Share



