מערכת התכנון והבנייה היא אחת המשפיעות ביותר על החיים שלנו, אך באופן פרדוקסלי, אנחנו, הציבור, יודעים עליה הכי פחות • בחדרי חדרים מתכנסות ועדות התכנון ומחליטות עבורנו איפה נגור, כמה זה יעלה לנו, באילו בית ספר ילמדו ילדינו, כמה רחוק ניסע לעבודה, כמה זמן נעמוד בפקק. תהליכים מורכבים מתגבשים לכדי תכניות בהן נקבע בהוראות מסובכות ומסמכי סתרים כיצד תיראה הסביבה הפיזית בה אנו חיים • מה אנחנו באמת יודעים על מערכת התכנון והבנייה בישראל? יצאנו לבדוק • נושא תחקיר זה נבחר במקום ה-1 בהצבעת המו"לים של שקוף, עם 50.4% תמיכה

| מאת: איל מגדלוביץ' |

כאשר יצאנו לדרך עם התחקיר הזה, לפני מספר חודשים, איש מאיתנו לא שיער כמה עקלקלה תהא הדרך. צעדנו דרך המסדרונות האפלים של הוועדות השונות והמשונות לתכנון ובנייה, ושאלנו שאלות עמוקות לא רק על המבנה, אלא גם על השיטה של"אורה" אנחנו מנהלים את חיינו.

בתחקיר שלפניכם, בחרנו להציף תהיות וחששות לגבי המקום שלנו, הציבור הרחב, בתוך המערכת הסבוכה של תכנון ובנייה בישראל 2019. בנוסף, ננסה לחשוף את האמת (והמספרים) מאחורי אחת הבעיות הכואבות ביותר לכולנו, משבר הדיור.

"איך כל זה קורה?" בוודאי תשאלו את עצמכם, בדיוק בשביל זה אנחנו כאן, על מנת לחשוף את האינטרסים הסמויים וניגודי העניינים מאחורי קבלת ההחלטות במערכת התכנון.

לקינוח, כמו שאתם מכירים אותנו, לא ויתרנו על החלק האקטיביסטי – בתחום שפשוט זועק לתשובות ולשינוי.

אז מהי מערכת התכנון ולמה זה בכלל רלוונטי לחיים שלנו?

לפני הכל, בואו ניישר קו: מערכת התכנון בישראל, על-פי מינהל התכנון, היא הגוף הממשלתי האחראי על גיבוש מדיניות התכנון הארצית, ונועדה להסדיר את שימושי הקרקע במדינה: "מכיוון שכמעט על כל חלקת קרקע במדינה מתחרים צרכים ורצונות רבים ומגוונים (כלכליים, חברתיים, סביבתיים וכיו"ב) של בעלי עניין שונים, כרוכה פעילותה של מערכת התכנון בהכרעות מורכבות קונפליקטואליות. הכרעות אלו מתקבלות תוך שאיפה ליצור איזון בין הצרכים והשיקולים המגוונים והסותרים לעיתים, וכן בין צרכי ההווה לצרכי העתיד".

בסרט "סאלח, פה זה ארץ ישראל" נחשף האופן המניפולטיבי והאלים, באמצעותו יושבו יהודים עולי מרוקו בעיירות הפיתוח בשנות ה-50 – זאת כדי לממש את חזון "תכנית שרון" לתפיסת הקרקע ופיזור האוכלוסייה בנגב והגליל. אך אל תחשבו שהשימוש בתכנון ככלי פוליטי הוא ייחודי לישראל; מאחורי הקלעים של התכנית להפרדת שימושים של ניו יורק משנת 1916 פעלו סוחרים עשירים במטרה למנוע כניסת עסקים של יהודים ושל מהגרים אחרים לאזור, מחשש שאלו עלולים לפגוע באופי היוקרתי של האזור.

למרות שעל פניו, הציבור מיוצג בוועדות התכנון באמצעות נבחריו, בפועל, כשלים מובנים במערכת התכנון הופכים אותה קרקע פוריה לשחיתויות, ובהיעדר החובה לקיום תהליכים משתפי ציבור בתהליך, אנו מחויבים לשאול: כיצד, ולא פחות חשוב – מי, מגן על האינטרס הציבורי?

בעוד מומלץ לקרוא את התחקיר באופן רציף, ניתן גם לדלג ולקרוא פרקים בודדים שמעניינים אתכם/אתכן במיוחד. להלן מפתח הפרקים:

***

העושים במלאכה:

תחקיר וכתיבה: איל מגדלוביץ' (אדריכל, ויזם המוביל את פרויקט "מעירים" להנגשת מידע תכנוני)

(אדריכל, ויזם המוביל את פרויקט "מעירים" להנגשת מידע תכנוני) עריכה: דפנה לביא, תומר אביטל

גרפיקה: אסף אלעזרי

הפקה: ניר בן-צבי

תחקירים נוספים של שקוף:

על שקוף:

"שקוף" הוא כלי התקשורת הראשון בישראל שנמצא בבעלות מלאה וישירה של הציבור, ופועל בהכוונתו. אין פרסומות, אין בעלי הון, אין כסף מקרנות או מהממשלה – כל המימון, מהשקל הראשון ועד האחרון, מגיע כולו מאנשים פרטיים בסכומים קטנים. התומכים הקבועים (בכל סכום חודשי) הם המו"לים והם אלה שקובעים את נושאי התחקירים ותחומי הסיקור. המודל הזה מאפשר לנו לעשות עיתונות נקייה מאינטרסים מסחריים או פוליטיים – ולעבוד רק בשבילכם, הציבור הרחב. הצטרפו אלינו.