Puolitoista vuotta sitten Lauri päätti, että nyt hänkin kokeilee. Tuolloin seiskaluokkaa käyvä poika tiesi jo, miten nuuskaa käsitellään: olihan hän nähnyt, miten isoveli paineli oikeaoppisesti pussia käsissään.

– Kaveri heitti pussin. Siinä sitten sekoiltiin ja oltiin niin kovia jätkiä, kun oli nuuskaa.

– Oli se ihmeellistä. Tuli erilainen olo ja vähän päässä heitti, sanoo Laurin kaveri, Mikko. Pojat eivät halua esiintyä jutussamme omilla nimillään, sillä heidän vanhempansa eivät tiedä heidän nuuskankäytöstään.

Nopeasti pojat huomasivat tuon "erilaisen olon" olevan koukuttavaa. Nyt nuuskaa kuluu viidestä kymmeneen pussia päivässä. Koulussa, kotona ja harrastuksissa.

– Kyllä sitä tekee mieli, kun tulee semmoinen kiva sätinä tonne, sanoo Mikko. Sätinä tarkoittaa nuuskan polttavaa, kirvelevää tunnetta ylähuulessa.

Samalla, kun nuorten tupakointi on vähentynyt vuosi vuodelta, nuuskaa käytetään yhä enemmän. THL:n kouluterveyskyselyn (siirryt toiseen palveluun) mukaan kahdeksas-yhdeksäsluokkalaisista pojista nuuskaa lähes kahdeksan prosenttia. Tytöistä nuuskaa vain reilu prosentti, mutta tuokin luku on nousussa.

Lauri ja Mikko eivät ainakaan myönnä, että pitäisivät itseään jotenkin siisteinä, koska nuuskaavat. Koulussa osa on sitä mieltä, että nuuska on ällöttävää. Suurinta osaa ei kuitenkaan kiinnosta.

– Ei se siistiä ole, mut ei se epäsiistiltäkään oo vaikuttanu.

Uteliaita kuitenkin riittää. Siksipä esimerkiksi Hämeenlinnassa nuorten kertoman mukaan jotkin yläkoululaiset ovat tehneet bisnestä myymällä käytettyjä nuuskapusseja alakouluikäisille.

Miten nuuskasta tuli uusi tupakka?

"Se ei haise, se ei näy, siitä ei jää samalla tavalla kiinni"

– Nuuska on jostain syystä tullut muodikkaaksi. Nuuskan käyttö on helpompi pitää aikuisilta salassa. Se ei haise, se ei näy, siitä ei jää samalla tavalla kiinni, jolloin se pääsee leviämään ilman, että aikuiset huomaavat, mistä on kyse, hämeenlinnalainen koululääkäri Anu Mähönen pohtii.

Koululääkäri Mähösen mukaan nuuskan suurin ongelma on, että joissakin nuuskapusseissa on saman verran nikotiinia kuin kokonaisessa askillisessa tupakkaa. Nuuskaan jää siis koukkuun tupakkaa helpommin, hän sanoo.

Hugo Rinkinen, Ukko Korhonen ja Veeti Tolvanen ovat olleet mukana järjestämässä Ei nuuskalle -kampanjaa Hämeenlinnassa.

Nuorten hätähuuto: tehkää jotakin – nuuskaaminen riistäytyy käsistä

Hämeenlinnassa herättiin nuuskaongelmaan viime vuonna, kun Kaurialan koulun oppilaskunta ilmaisi huolensa kavereidensa lisääntyvästä nuuskankäytöstä koulun vanhempainyhdistykselle. Tehkää jotakin – nuuskaaminen on karkaamassa käsistä, oli oppilaskunnan hallituksen viesti.

Nuoret ovat itse olleet mukana suunnittelemassa kampanjaa, jonka pääpointti on tehdä nuuskasta ällöttävää, epämuodikasta. Heidän mukaansa 500 oppilaan koulussa nuuskaajia on viitisenkymmentä.

– Sitä myydään täällä koulun pihalla ja vapaa-ajalla saisin sitä milloin haluaisin, kertoo 8.-luokkalainen Hugo Rinkinen.

Kaurialan koulussa vessan katto näytti vielä viime vuonna tältä. Oppilailla on tapana heittää käytetyt nuuskapussit kattoon kiinni. Kaurialan koulun oppilas

Rinkinen kertoo, että seitsemännellä luokalla heille pidettiin tunti nuuskan vaaroista. Kuvat nuuskan hajottamista ikenistä on nähty, mutta terveyshaitat "ei vaan kiinnosta".

– Se nuorten lyhytnäköisyys. Ajatellaan, että kun ollaan 30, ollaan eri elämässä ja ne teot, mitä nyt tehdään, eivät vaikuta enää 15 vuoden päästä, sanoo oppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja Ukko Korhonen.

– Mielipiteeni on, että nuuskavalistus pitäisi aloittaa jo alakoulussa. Kehitettäisiin sitä ennaltaehkäisevää työtä. Se olisi ratkaisu tähän ongelmaan, hän jatkaa.

Tulli takavarikoimassa ennätysmäärän nuuskaa

Mutta ei nuuska ole vain yläkoululaisten juttu. Ammattikouluissa nuuskaaminen on noussut räjähdysmäisesti. Ja käyttäväthän urheiluvalmentajatkin, mutta palataan siihen kohta.

Räjähdysmäistä on ollut myös nuuskan laittoman myynnin kasvu. Nuuskaa saa tuoda omaan käyttöön 1 000 grammaa. Sen myyminen on kuitenkin kielletty; edes kaverille ei saa tuoda nuuskaa rajan takaa (siirryt toiseen palveluun) (TS.fi).

Tulli on tänä vuonna tekemässä ennätystä takavarikoidun nuuskan määrässä. Kun viime vuonna takavarikoitiin yhteensä lähes 2 400 kiloa nuuskaa, on tämän vuoden puolivälissä takavarikoitu jo lähes 3 300 kiloa. Se on vain noin 100 kiloa vähemmän kuin ennätysvuonna 2016 yhteensä.

– Nuuskan tuominen on mennyt yhä ammattimaisemmaksi, sanoo Tullin valvontajohtaja Hannu Sinkkonen.

Kysyntää on – ja niin on myös tavaraa. Lauri ja Mikko kertovat, että koulusta saa aina ostettua joltakulta muutaman purkin. Pääsääntöisesti hekin saavat nuuskansa isommalta diilaajalta.

– On muutama henkilö, jotka käy Haaparannassa säännöllisesti tuomassa nuuskaa Hämeenlinnaan ja niiltä yleensä saa.

Jos käyttäjiä siis on joka tapauksessa, miksi nuuskaa ei laillistettaisi ja otettaisi verorahoja hyötykäyttöön? Tätä ovat kysyneet esimerkiksi RKP ja Perussuomalaiset nuoret.

Hämeenlinnassa nuoret ilmaisivat huolensa luokkatovereidensa nuuskan käytöstä. Meeri Niinistö / Yle

Laillistaminen nousee aika ajoin kuumaksi perunaksi – miksi se ei onnistu?

Aika ajoin nuuskan myynnin laillistaminen nousee aiheeksi myös politiikassa. Laillistamisen puolesta oli esimerkiksi RKP:n Carl Haglund ennen vuoden 2015 eduskuntavaaleja (siirryt toiseen palveluun) sekä Perussuomalaiset nuoret viime joulukuussa (siirryt toiseen palveluun).

– Kun käyttö on kuitenkin sallittua, niin miksi ei myyntikin? On väärin, että verorahat menevät Ruotsiin ja terveyskulut jäävät Suomeen, sanoo Perussuomalaisten nuorten puheenjohtaja Samuli Voutila.

Laillistamisessa on kuitenkin yksi, Euroopan unionin kokoinen, mutta. Nuuska on kielletty direktiivillä koko EU:n alueella – lukuun ottamatta Ruotsia, joka neuvotteli itselleen poikkeusoikeuden.

Erillinen artikla kuitenkin rajoittaa Ruotsinkin oikeuksia: "Ruotsin kuningaskunta toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettei kohdassa a tarkoitettuja tuotteita saateta markkinoille jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan täysimääräisesti direktiiviä."

Ruotsilla on siis velvollisuus valvoa parhaansa mukaan, ettei nuuska päädy Suomeen markkinoille.

Mikä on Ruotsin vastuu?

Ruotsi on kriminalisoinut nuuskan viennin: esimerkiksi verkkokaupasta ja etämyynnistä tulee rikosseuraamuksia. Valvonta jää kuitenkin Suomen viranomaisten vastuulle. Ruotsi ja Euroopan komissio ovat tarkastelleet nuuska-asiaa viimeksi vuonna 2010.

– Komissio valvoo tilannetta ja tukee viranomaisia. Luulen, että jos viranomaiset katsovat, että tämä on suuri ongelma, he pyytävät komission apua, sanoo Euroopan komission Suomen edustuston tiedotuspäällikkö Pia Siitonen.

On käytännössä mahdotonta, että EU:n ja Suomen lainsäädäntöä muutettaisiin nuuska-ystävällisemmäksi: tupakkatuotedirektiivi kieltää nuuskan myynnin.

– Markkinoilla nyt olevien tuotteiden laajentaminen ei tietenkään tue tupakkalain tavoitetta. Tavoite on, että alle viisi prosenttia väestöstä käyttäisi tupakka- ja nikotiinituotteita, sanoo Reetta Honkanen STM:stä.

Muissa Pohjoismaissa nuuskalakia on venytetty. Tanskassa pussinuuskaa myydään purutupakka-nimellä. Norjassa nuuskaa myydään vapaasti ja Islannissa taas ruotsalainen, huuleen laitettava nuuska on kielletty, mutta nenänuuska taas sallittu.

Suomessa tiukennettiin tupakkalakia vuonna 2016, jolloin myös purutupakka ja nenänuuska kiellettiin.

EU:ssa otetaan käyttöön uusi tupakkatuotteiden jäljitettävyysjärjestelmä, josta toivotaan apua myös nuuskan laittomaan myyntiin. Tupakkatuotteisiin painetaan yksilöllinen tunniste, jolla turvataan tuotteiden aitous. Tupakka-askeihin nämä tunnisteet tulevat jo ensi vuonna, nuuskapurkkeihin vuonna 2024. Meeri Niinistö / Yle

Nuuska on edelleen lätkäjätkien juttu?

Tullin valvontajohtaja Sinkkonen uskoo, että nuuskan villiintynyt käyttö ja laiton myynti saataisiin kuriin asennekasvatuksella. Se on purrut tupakointiinkin.

– Se huolestuttaa, että esimerkiksi urheiluseuroissa nuuskan käyttö hyväksytään nuorilla. Julkisuudessa esiintyy henkilöitä, jotka käyttävät nuuskaa. Jos ei puututa, niin se kertoo, että asian annetaan olla.

Nuuska on jo kauan liitetty urheilun maailmaan. Muutama vuosi sitten nousi kohu, kun Pikkuleijonien Joni Tuulola käytti pukuhuoneessa nuuskaa (siirryt toiseen palveluun) Suomi-Venäjä -ottelun toisella erätauolla. Tuulolan nuuskaaminen tallentui Ylen kameralle.

Tuulola pelasi tuolloin hämeenlinnalaisen HPK:n riveissä. Nyt HPK on mukana #einuuskalle-kampanjassa, monien muiden hämeenlinnalaisten urheiluseurojen tavoin.

– Ei kahta sanaa, etteikö lähdettäisi kampanjaan mukaan. Teemme valistuskampanjaa organisaation sisällä ja valmentajat käyvät keskustelua nuuskasta joukkueissa, sanoo HPK:n juniorijääkiekon toiminnanjohtaja Marko Rahikainen.

Valmentajia kiellot eivät pidättele

Lauri pelaa itsekin urheilujoukkueessa – ei tosin jääkiekkoa. Hänen joukkuessaan eivät muut nuuskaa – valmentajia lukuun ottamatta. Oli laji mikä tahansa, Laurin mukaan on hyvin tyypillistä, että valmentajia eivät nuuskakiellot hetkauta.

– Käyttää. Kaikki. Purkit paistaa aina housujen taskuista läpi.

HPK:n Rahikainen myöntää, että osa valmentajista nuuskaa.

– Aikuiset ihmiset varmasti näin tekevät. Meidän tilaisuuksissa, lasten ja nuorten tapahtumissa, ei käytetä. Tämä on ohjeistus.

Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä esitti, että urheiluseurat sitoutettaisiin päihteettömyyteen. Esimerkiksi valtionavustukset saatettaisiin leikata niiltä seuroilta, jotka eivät sitoudu päihteettömyyteen.

Valtakunnallisesti nuuskanvastaiseen taisteluun on ryhtynyt myös sosiaali- ja terveysministeriön asettama työryhmä. He ovat esittäneet esimerkiksi tuontimäärän muuttamista kilosta 100 grammaan ja laittoman maahantuonnin ja myynnin seuraamuksia koskevan lainsäädännön tiukentamista. Meeri Niinistö / Yle

Nuuskaava kaksikko päätti lopettaa, mutta terveyshaitat eivät pelota

Lauri ja Mikko tekivät kuukausi sitten yhteisen sopimuksen nuuskaamisen lopettamisesta. He jopa myivät varastonsa tyhjiksi.

Pojat pitävät nuuskaamista turhana. Terveyshaitat eivät heitä juuri pelota. Valistusvirret on kuultu, mutta haittoihin he eivät ole koskaan vielä oikeassa elämässä törmänneet.

– On sanottu, että kun sitä käyttää 40 vuotta, niin sitten vasta alkaa ilmetä haittoja. En mä ole ottanut kauhean vakavasti niitä, ainakaan tähän mennessä.

Kaksikko olikin pari viikkoa ilman. Sitten kavereilta pyydettiin pussit nuuskaa – ja sitten ostettiin omat tornit.

– Periaatteessa tää on ihan turhaa. Siitä saa sen hetkellisen hyvän olon tunteen ja sitten se loppuu.

Lue myös: Nuuskaralli on 50 miljoonan hämäräbisnes: laillisesti Ruotsissa myytävä nuuska päätyy pimeästi suomalaisnuorten huuleen