Äskettäin julkaistun eduskuntavaalitutkimuksen mukaan naisten on entistä vaikeampaa tulla valituksi eduskuntaan, koska naiset eivät enää valitse oman sukupuolen ehdokasta kuten ennen. Miehiltä ei juuri tukea heru, he äänestävät pääasiassa miehiä.

Nykyisessä eduskunnassa on kaksi naista vähemmän kuin edellisessä parlamentissa, kahdestasadasta kansanedustajasta on naisia 83.

Sari Pikkalan tutkimuksen mukaan naiset eivät enää pidä sukupuolta yhtä merkittävänä ehdokkaan valintaperusteena kuin aiemmin. 2000-luvun alussa kolmannes naisäänestäjista piti ehdokkaan sukupuolta tärkeänä valintaperusteena. Viime vuonna näin ajatteli enää 19 prosenttia, viidennes naisäänestäjistä.

Tämä näkyy vaalituloksessa. 1990-luvun alussa omaa sukupuolta äänesti 58 prosenttia naisista, vuoden 2015 eduskuntavaaleissa enää 52 prosenttia.

Miesten mielestä sukupuolella ei ole väliä äänestyskopissa. Silti valtaosa miehistä äänestää miehiä.

Naiset kääntyneet vasemmalle, miehet oikealle

Naisäänestäjät luottavat eniten vasemmistoliiton, vihreiden ja SDP:n naisehdokkaisiin.

Eduskuntavaalitutkimuksen mukaan Suomessa koettiin viimeisimmissä vaaleissa ensi kertaa muualta länsimaista tuttu ilmiö, naisten kallistuminen vasemmalle ja miesten oikealle. SDP:n ja vasemmistoliiton yhteenlaskettu kannatus oli neljä prosenttiyksikköä suurempi naisilla kuin miehillä.

Kun mukaan lasketaan vihreät, punavihreitä äänesti 37 prosenttia naisista ja 29 prosenttia miehistä.

Sen sijaan perussuomalaisia äänestäneet naiset päätyivät muita useammin kannattamaan miesehdokasta.

"Politiikka näyttäytyy miehisenä"

Joukko kansanedustajia, miehiä ja naisia perusti vuosi sitten eduskuntaan feministiryhmän kohentamaan politiikan tasa-arvoa. Ryhmän puheenjohtaja Saara-Sofia Siren (kok.) selittää naisten äänestyskäyttäytymistä politiikan mielikuvilla.

– Politiikka näyttäytyy miehisenä, siinä ehdokasasettelu on ratkaisevaa, Siren sanoo.

Puolueet tavoittelevat tasapainoista ja tasa-arvoista ehdokaslistaa, mutta syystä tai toisesta jo ehdokasasettelu saattaa olla vino. Naisen ja miehen mahdollisuudet osallistua politiikkaan eivät ole yhtäläiset, sanoo kolmikymppinen Siren.

– Kokonaisessa ikäluokassa miehelle on hyväksyttävämpää ja luontevampaa olla mukana politiikassa, mutta jos on toista sukupuolta, se ei olekaan niin luontevaa tai että asiat ympärillä järjestäytyisivät.

Eduskunnan perinteet syvällä

Sirenin mielestä kyse on koko yhteiskunnan tasa-arvo-ongelmasta. Politiikkaan osallistumiseen vaikuttaa se, miten vanhempainvapaat jakaantuvat tai miten vanhemmuuden kustannukset jaetaan työnantajien kesken.

Politiikan miehistyminen on myös sisäänrakennettu itse järjestelmään. Naiset tyytyvät valiokuntapaikoissa sosiaalipuoleen ja muihin pehmeisiin aloihin. Miehet taas omivat mielellään ulko- ja turvallisuuspolitiikan, ulkopolitiikan tai talouden. Sama sukupuolittuminen koskee valiokuntien käyttämiä asiantuntijoita.

– Onko se niin, että asiantuntijoita ei tässä maassa ole, vai onko se sitä, että helposti aina kutsutaan niitä samoja tuttuja. Jos ne sattuvat olemaan tietyllä alalla, vaikka energia-alalla miehiä, niin sitten on hyvin miehistä, Siren pohtii.

Naisten poliittinen osallistuminen erilaista kuin miehillä

Sari Pikkalan tutkimuksesta käy ilmi, että vaikka politiikka ei kiinnosta naisia yhtä paljon kuin miehiä, naiset vaikuttavat muulla tavoin yhteiskuntaan.

Naiset allekirjoittavat vetoomuksia tai vaikuttavat ostopäätöksillään tai kulutusvalinnoillaan yhteiskunnallisiin tai poliittisiin kysymyksiin. Mitä enemmän nainen osallistuu, sitä todennäköisemmin hän äänestää.

Miehiä äänestäneille miehille taas äänestäminen on ainoa poliittisen vaikuttamisen tapa.