Tietokirjallisuuden palkinto jaetaan samana päivänä kuin muutkin Finlandia-palkinnot eli 28. marraskuuta. Lopullisen palkinnonsaajan asetetuista ehdokkaista valitsee elokuvaohjaaja Virpi Suutari.

Seppo Aalto: Kapina tehtailla – Kuusankoski 1918 (Siltala)

Suomen sisällissodasta on tänä vuonna kulunut 100 vuotta. Aiheen ympäriltä ilmestyi runsaasti tieto- ja muistelukirjoja. Niistä raati on valinnut Finlandia-ehdokkaaksi Seppo Aallon Kapina tehtaalla – Kuusankoski 1918. Raadin mukaan kirjailija tuo taidokkaasti esille koko vuoden 1918 tapahtumat taustoineen ja seurauksineen, vaikka kirjan keskiössä onkin näennäisesti vain yksi paikkakunta (siirryt toiseen palveluun). Kirja on poikkeuksellisen hieno teos kilpaillussa aihepiirissä ja genressä.

Seppo Aalto Laura Malmivaara

Tuomas Aivelo: Loputtomat loiset (Like)

Evoluutiobiologi Tuomas Aivelo sanoo ihmisen olevan kuin iso buffetpöytä monelle lajille. Loiset eivät herätä sympatiaa, mutta Aivelo on niistä innoissaan. Innostus toi myös Finlandia-ehdokkuuden. Kirja avaa raadin mukaan erityisellä tavalla loisten ja luonnon moninaisuutta ja merkitystä. Maailmaa ja sen kuhisevaa elämää katsoo tämän kirjan jälkeen aivan toisin silmin.

Like

Kaisa Haatanen ja Sanna-Mari Hovi: Monarkian muruset – Kaiken maailman kuninkaallisia (Johnny Kniga)

Kaisa Haatasen ja Sanna-Mari Hovin kirja lähestyy lukijaa hienovaraisella ironialla, mutta myös laajalla tietämyksellä. Tuoreen, lukijaystävällisen ja viimeistellyn monarkian perusteoksen jälkeen ymmärtää, miksi meillä on kuninkaallisia ja miksi he meitä yhä kiinnostavat, määrittelee raati. Monarkian muruset kirjamessuilla.

Sanna-Mari Hovi ja Kaisa Haatanen Otto Virtanen

Helena Ruuska: Hugo Simberg. Pirut ja enkelit (WSOY)

Hugo Simberg on elävänä läsnä suomalaisessa kulttuurissa muun muassa Tampereen tuomiokirkon upeiden maalausten vuoksi. Helena Ruuskan teos Simbergistä kuljettaa teoksia mukana tekstissä ja ne avautuvat kirjan kautta uudella tavalla, perustelee Finlandia-raati. Kirjoittajan perehtyneisyyden näkee joka sivulta: jokainen tiedonhippunen on saatettu taitavasti yhteen. Teos on myös herkkävireinen ajankuva 1800- ja 1900-luvun vaihteesta. Ateneum niputti pari vuoden hankintamäärärahat ostaakseen Hugo Simbergin teoksen.

Helena Ruuska Pertti Nisonen

Risto Siilasmaa ja Catherine Fredman: Paranoidi optimisti – Näin johdin Nokiaa murroksessa (Tammi)

Risto Siilasmaan kokemukset Nokian johdossa ovat niin ikään Finlandia-ehdokkuuden arvoisia. Raati kuvaa kirjaa jännityskertomuksena. Se avaa ainutlaatuisen, mutta myös kaivatun näkökulman Nokiaan, yhteen Suomen merkittävimmistä yrityksistä, ja siellä niin menestyksen kuin romahduksen vuosina vallinneeseen johtamiskulttuuriin. Teos toimii myös arkisena johtamisoppaana.

Risto Siilasmaa Marek Sabogal

Ville Similä ja Mervi Vuorela: Ultra Bra – Sokeana hetkenä (WSOY)

Myös popkulttuuri on päässyt mukaan Finlandia-kilpaan. Täyteläisesti kirjoitettu teos antaa kokonaiskuvan paitsi yhdestä sukupolvensa merkittävimmästä yhtyeestä myös taiteen tekemisestä ja vuosituhannen vaihteen nuorisokulttuurista, sanoo Finlandia-raati. Kirjoittajat ovat vanginneet Ultra Bran tarinan hienovireisesti ja saaneet sen soimaan.

Mervi Vuorela ja Ville Similä Otto Virtanen

Esiraadissa olivat mukana viestintä- ja yhteiskuntasuhdepäällikkö Johanna Vesikallio, joka toimi myös puheenjohtajana, toimittaja Tuomas Kaseva ja kirjakauppias Heli Kuvaja. Palkinto on suuruudeltaan 30 000 euroa.

Viime vuonna Tietokirjallisuuden Finlandia-palkinnon sai Riitta Kylänpään kirja Pentti Linkola - Ihminen ja legenda (Siltala).