Professori: Vegaaniruoka sopii koululaiselle – "Syyt pitäisi sanoa rehellisesti"

Helsingin yliopiston ravitsemustieteen professori Mikael Fogelholm sanoo, ettei vegaaninen ruoka ole kasvavalle lapselle sen huonompi tai parempi vaihtoehto kuin tavallinen ruokavalio. sauvo.jylha@media.fi p0400-424885

Aapo Siippainen

Lohja luopuu ensi syksynä päiväkotien ja koulujen vegaaniruuasta. Helsingin yliopiston ravitsemustieteen professori Mikael Fogelholmin mielestä tämän tyyppisille päätöksille ei ole terveydellisiä perusteita. Kasvuun ja kehittymiseen liittyvät riskit koskevat hänen mukaansa vain taaperoikäisiä lapsia.

–Jos syyt ovat taloudelliset tai käytännölliset, se pitäisi sanoa rehellisesti, Fogelholm kommentoi.

Lohjan ruoka- ja siivouspalvelujen aluepäällikkö Nina Virta totesi Länsi-Uusimaa-lehdelle aiemmin, että vegaaniruoka poistetaan, koska sen ei katsota olevan kasvavan lapsen tai nuoren ruokavalio julkisessa ruokapalvelussa.

Päätöksen tehneeseen työryhmään kuulunut johtava ylilääkäri Mira Uunimäki toteaa kuitenkin, ettei monipuoliseen vegaaniruokavalioon liity terveydellisiä ongelmia.

–Vegaaninen on hankalampi ja vaatii paneutumista. Jos kuitenkin pystytään saamaan riittävästi esimerkiksi proteiinia, niin mikä ettei, Uunimäki sanoo.

Lohjalla valmistetaan tällä hetkellä noin 30 vegaaniannosta päivässä, joista osa valmistetaan koulun henkilökunnalle. Nina Virta pitää mahdollisena, että vegaaniruokavalio voidaan toteuttaa koulussa jatkossa omilla eväillä.

–Kyllähän se varmaan omalla kustannuksella tapahtuu.

Virta laskee, että vegaanisen ruuan tekeminen laitoskeittiössä on muita vaihtoehtoja kalliimpaa.

–Hintaan vaikuttavat muutkin asiat kuin elintarvikkeet. Kun ruoka tehdään yksittäisinä annoksina, niin työllekin pitää laskea hinta.

Asia on herättänyt paljon keskustelua. Virta on saanut palautetta puolesta ja vastaan.

– On tullut soittoja, koska kasvistermistö ei ole hallussa. Osa on luullut, että koko kasvisruokailu poistuu.

Vegaanisuus tarkoittaa maidotonta ja munatonta kasvisruokavaliota, johon ei kuulu mitään eläinperäisiä raaka-aineita.

Vegaaneja on Mikael Fogelholmin mukaan noin yksi prosentti suomalaisista. Keskimääräistä suositumpaa vegaaniruoka on Helsingissä nuorten naisten keskuudessa.

–Vegaaniperheet ovat yleensä sellaisia, että he toteuttavat syömisen hyvin. Paljon on sellaisia perheitä, jotka hoitavat sekaruokavalion huonosti, Fogelholm sanoo.

Äidin ja lapsen vegaaninen ruokavalio voi olla riski sikiöaikana ja ensimmäisen elinvuoden aikana.

–Suurin osa vegaanilapsista pärjää hyvin. Riskit liittyvät keskushermoston kehittymiseen. Riski ei ole kauhean iso, mutta jos se tulee läpi, niin se tulee silloin kovaa. Vegaaniäidin on ehdottomasti huolehdittava ravitsemustilastaan esimerkiksi d-vitamiinilla.

Täysin vegaaniin ruokailuun saattaa liittyä riittämätön energiansaanti, jos esimerkiksi öljyistä ja pähkinöiden määrästä ei pidetä huolta.

– Liikaa syövien lihominen on kuitenkin suurempi terveydellinen riski, ravitsemustieteen professori tietää.