Poliisi pani nopeus­ratsian pystyyn kahden kamera­tolpan väliin – tässä tulos

Ylikonstaapeli Timo Harjaluoman mukaan tärkeintä olisi panostaa liikenteenvalvontatyötä tekevien poliisien määrään, ei kameroihin.

Ylikonstaapeli Timo Harjaluoma Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta on huolissaan siitä, että liikenteen kameravalvontaan tuntuu löytyvän resursseja samalla, kun fyysistä liikennevalvontatyötä tekevien poliisien määrä vähenee.

Harjaluoma kirjoittaa Suomen poliisijärjestöjen liiton blogissa siitä, mitä tapahtui, kun hän järjesti nopeusratsian kahden kameratolpan väliin. Tieosuudella oli 80 kilometrin nopeusrajoitus.

– Noin 40 minuutin aikana kirjoitimme 31 sakkoa ylinopeuksista, jotka vaihtelivat välillä 96 km/h – 112 km/h, Harjaluoma kirjoittaa.

Hän arvioi, että jos valvontaa tehneet poliisit olisivat puuttuneet nopeuksiin kameravalvonnassa käytetyillä rajoilla, työvuoro ei olisi edes riittänyt kaikkien ylinopeutta ajaneiden sakottamiseen.

Harjaluoma ei kiistä kameravalvonnan liikenneturvallisuudelle tuomia etuja. Kameroihin käytetyt määrärahat sen sijaan heikentävät poliisin resursseja valvoa liikennettä tien päällä.

– Jos panoksia lisättäisiin uusien liikennepoliisien rekrytoimiseen, saisimme lisää nopeasti liikuteltavaa liikennevalvontaa, joka pystyisi toimimaan myös tolppien välissä, hän kirjoittaa.

Poliisilla on Harjaluoman mukaan hyvä maine kansalaisten keskuudessa. Hän arvioi, että yhtenä merkittävänä mainetta rakentaneena tekijänä onkin ollut juuri poliisin liikennevalvonta. Tilanteet muodostuvat usein lyhyeksi keskusteluksi, jossa kansalainen ”saa purkaa oloaan tai vastauksen mieltään askarruttaneeseen kysymykseensä”.

– Välitön kontakti liikenteessä liikkuviin tulee säilyttää, Harjaluoma korostaa.