Oranssi bussi viilettää sateisen Helsingin halki Espooseen noin viiden minuutin välein. Lyhyestä vuorovälistä huolimatta runkolinja 550 pysäkille kerääntyy bussi toisensa jälkeen lukuisia matkustajia.

– Kyllä nämä bussit ovat aika ruuhkaisia varsinkin aamuisin ja siinä neljän viiden aikaan, kun ihmiset tulee töistä, sanoo Maunulassa bussia odottanut Ella Kotro.

Myös satunnaisesti linjalla 550 matkustava Ritva Korkeala kertoo bussien olevan lähes aina täynnä. Runkolinja on Helsingin seudun vilkkaimmin liikennöity bussilinja, jonka kuljetuskapasiteetti on jäämässä liian pieneksi.

Helsingissä ja Espoossa onkin käynnistymässä mittava pikaraitiolinjan rakennusurakka, joka tulee korvaamaan oranssien bussien jonon. Raide-Jokeriksi nimetyn pikaraitiolinjan 25 kilometriä pitkä työmaa levittäytyy kahden Suomen suurimman kaupungin maille.

Pikaraitiolinja Raide-Jokeri 16 km sijoittuu Helsinkiin ja 9 km Espooseen

Vaunuissa 76 istumapaikkaa ja 180 seisomapaikkaa

Tavoitteellinen keskinopeus 25 km/h

Kokonaismatka-aika 60 min

Vuoroväli 5-20 min

Käyttäjiä ennustettu olevan vuonna 2040 noin 102 000

Valmistuu arviolta 2020-luvulla

– Siinä vaiheessa, kun kaikilla osuuksilla on töitä käynnissä, olemme näkyvillä useille sadoille tuhansille kaupunkilaisille joka ainoa päivä. Siinä mielessä voi sanoa tämän oleva kautta aikain näkyvin rakennuskohde Suomessa, sanoo Raide-Jokerin projektijohtaja Juha Saarikoski.

Kaupunkien ahtaus on suurin ongelma

Raide-Jokerin suunnittelu pyörähti todenteolla käyntiin vuodenvaihteessa ja alustavan arvion mukaan radan rakentaminen pääsisi alkamaan noin vuoden kuluttua.

Raide–Jokeri tulee kulkemaan Helsingin Itäkeskuksesta Espoon Keilaniemeen. Kahden vilkkaan kaupungin halki kulkevaa rataa varten joudutaan rakentamaan muun muassa neljä suurta siltaa ja louhimaan uusi kalliotunneli. Näiden lisäksi tehdään myös muita pienempiä siltoja ja siltojen muutoksia.

Pikaraitiotietä varten rakennettavat suuret sillat tulevat Lahdenväylän, Turunväylän, Kehä I:n ja Vantaanjoen yli. Lisäksi Pajamäkeen louhitaan radalle täysin uusi kalliotunneli. Yle Uutisgrafiikka

Ehdottomasti suurin haaste on kuitenkin saada pikaraitiolinja mahdutettua jo valmiiksi tiiviisti rakennettuun kaupunkiin.

– Monet kadut ovat vilkkaasti liikennöityjä ja liikenteen yhdistäminen suuren työmaan kanssa tulee olemaan haastavaa. Katujen alla kulkee myös paljon huomioon otettavaa kaupunkitekniikkaa kuten vesi- ja viemäriverkostoa sekä sähköjohtoja ja tietoliikennekaapeleita, sanoo Saarikoski.

Ahtaus onkin isoin suunnittelijoiden pöydällä tällä hetkellä pyörivä ongelma.

Muun muassa Huopalahdessa raitiovaunut tulee mahduttaa aseman alla kulkevaan tunneliin yhdessä bussien kanssa. Haagassa rata tulisi puolestaan luotsata valtavan kolmikaistaisen liikenneympyrän halki.

Huopalahden aseman kohdalla on ahdas paikka, sillä Raide-Jokerin tulee sukeltaa junaradan alle samaan kuiluun bussiliikenteen kanssa.. Ronnie Holmberg / Yle

Maan pinnalla kulkeva pikaraitiolinja saattaakin olla Saarikosken mukaan jopa haastavampi rakentaa kuin maan alle tehty länsimetro.

– Tunnelissa oli tietenkin vaikea rakentaa ja metro on teknisesti pikaraitiotietä monimutkaisempi järjestelmä. Metron rakentajilla ei kuitenkaan ollut maan alla muita toimijoita sekoittamassa tilannetta. Meillä tämä tulee olemaan toisinpäin, sanoo Saarikoski.

Lisämausteen urakkaan tuo myös se, että nykyisellä runkolinjan busseilla tulee voida matkustaa myös rakennusvaiheen aikana. Bussilinjaa 550 käyttää päivittäin jopa 40 000 matkustajaa.

Juha Saarikosken mukaan Euroopassa on laajemminkin nähtävissä pikaraitiotiebuumi. Ronnie Holmberg / Yle

Pikaraitiolinja ohjaa rakentamista joukkoliikenteen varrelle

Samalla kun nykyinen kaupunkikuva muuntuu rataa varten, muuttaa itse rata myös kaupunkia. Uuden pikaraitiolinjan varsille on suunnitteilla sekä paljon täydennysrakentamista että kokonaan uusia asuinalueita.

Erityisesti pysäkkien ympäristöistä toivotaan vetovoimaisia paikkoja, jotka houkuttelevat asumisen lisäksi myös työpaikkoja ja palveluita. Muun muassa Oulunkylässä tulevan Raide-Jokerin pysäkkien tuntumaan lisätään eritoten julkiseen liikenteeseen tukeutuvaa asuntorakentamista.

Tammikuun alussa käynnistyneen kehitysvaiheen tavoitteena on tehdä pikaraitiolinjasta konkreettinen toteutussuunnitelma, joka sisältää rakentamisen aikataulu- ja kustannussuunnitelmat.

Lue myös:

Pikaratikasta tulee sinivihreä – katso millaisessa kyydissä Raide-Jokerin reitti taittuu

HKL: Pikaratikka on bussia hitaampi, mutta ketterämpi: "Vaunu pysähtyy vain pysäkeillä"

Raide-Jokerista ei haluta uutta länsimetroa – "Budjetti on realistinen"

Asuntorakentamisessa vihdoin turbovaihe päälle? – "Mittavista summista puhutaan"