Euroopan komission tavoite modernista, ilmastonsuojeluun ja innovaatioihin keskittyvästä EU-budjetista törmää perinteiseen rahanjakotapaan.

Tästä on kyse EU laatii budjettikehystä vuosille 2021-2027. Brexit aiheuttaa noin 60 miljardin euron loven budjettiin. Rikkaat nettomaksajat jarruttavat budjetin kasvattamista yli prosenttiin yhteisestä bkt:sta loven paikkaamiseksi. Köyhemmät jäsenmaat vastustavat leikkauksia. Suomen tavoite on välimaastossa: 1,06 prosenttia yhteisestä bkt:sta. Suomen ajama tavoite tukirahojen sitomisesta oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen on vesittymässä.

BRYSSEL/HELSINKI EU-maiden johtajat kokoontuvat torstaina Brysseliin rutistamaan EU:n vuosien 2021–2027 budjettia.

Odotukset ovat matalalla. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel ei ole pystynyt lähentämään jäsenmaiden blokkeja. Maanantaina Suomen puolesta kokousta valmistellut eurooppaministeri Tytti Tuppurainen (sd.) sanoi, että kansalliset tavoitteet ovat yhä kaukana toisistaan.

Yhtä ääripäätä edustavat rikkaat nettomaksajamaat Saksa, Ruotsi, Hollanti, Tanska ja Itävalta, jotka eivät halua kasvattaa seitsenvuotista budjettia yli prosenttiin yhteisestä bruttokansantulosta.

Toisessa päässä on niin sanottu koheesioryhmä eli unionin nettosaajat idässä ja etelässä. Näitä maita on pitkälle toistakymmentä ja kaikki vastustavat tukirahojen leikkauksia. Nettomaksaja Suomi putoaa tavoitteillaan välimaastoon.

Samuli Huttunen / Yle

Britannian ero EU:sta tekee kuitenkin noin 60 miljardin euron kolon budjettiin. Jos sitä ei korvata jäsenmaksuja korottamalla, on leikattava jostain, lähinnä maatalous- ja aluetuista, jotka vievät leijonanosan yhteisestä budjetista.

Lisäpaineita budjetin kasvattamiseen tuovat unionin uudet haasteet ja tavoitteet: ilmastonmuutoksen vastaiset toimet, panostus tutkimukseen ja kehitykseen, puolustus- ja turvallisuusyhteistyön lisääminen sekä maahanmuuton hallitseminen.

Suomi ei kelpuuta omaa puheenjohtaja-ajan esitystään

Puheenjohtajakaudellaan loppuvuodesta Suomi jätti kompromissiehdotuksen, jossa seitsemän vuoden budjetin kokonaissumma oli laskentatavasta riippuen 1,08 prosenttia tai 1,07 jäsenmaiden bruttokansantulosta.

Nyt Suomi on saanut puheenjohtajahatun pois päästään ja pitääkin esityksensä loppusummaa liian kovana. Suomi tavoittelee budjettia, jonka suuruus on 1,06 prosenttia bruttokansantulosta.

Vaikka puhutaan prosentin sadasosista, taustalla olevat luvut ovat miljardiluokkaa.

Suomen tavoite on pitää budjetin kokonaistaso kohtuullisena, vaikka on hyväksyttävää, että jäsenmaksu nousee jonkin verran.

Toinen tärkeä asia Suomelle on maaseudun kehittämisen rahoituksen turvaaminen. Suomi esittää maaseudun kehittämisrahoihin 10 miljardin euron korotusta komission esitykseen verrattuna.

Kolmanneksi Suomi haluaa budjettiin mukaan oikeusvaltiomekanismin, jonka nojalla jäsenvaltiolta voidaan evätä rahoitusta, jos se rikkoo oikeusvaltioperiaatteita vastaan.

Samuli Huttunen / Yle

– Euroopan pitää kyetä tekemään päätöksiä, sanoo Tuppurainen.

Tuppurainen on huolissaan siitä, että budjettineuvottelujen venyessä unionille kasaantuu liikaa vaikeita asioita ratkottavaksi tänä vuonna. Taustalla kummittelevat Britannian kanssa käytävät neuvottelut tulevasta suhteesta, riita laajentumisesta ja keväällä käynnistyvä neuvottelukierros EU:n tulevaisuudesta.

Suomi haluaa viljelijöille ilmastorahaa

Budjetin pohjana on Euroopan komission esitys, jossa budjetin koko on 1,1 prosenttia suhteessa bruttokansantuloon. Komission esitys ei sellaisenaan tyydytä juuri ketään. Muut jäsenmaat olivat myös Suomen kompromissiesitykseen laajasti tyytymättömiä.

Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel esittää jäsenmaiden kanssa keskusteltuaan uutta kompromissia, jossa budjetin loppusumma kasvaa 1,074 prosenttiin bruttokansantulosta. Tuoreinkaan esitys ei tyydytä jäsenmaita.

Varsinkin nettomaksajat haluavat Suomen tavoin pitää budjetin kasvun kurissa. Nettomaksajat maksavat EU:hun enemmän kuin saavat erilaisina tukina takaisin.

Samuli Huttunen / Yle

Suomi lisäsi maatalousmenoja jo omassa puheenjohtajaesityksessään ja kertoi saaneensa lisäykselle paljon tukea. Toisaalta maatalouspainotusta pidettiin myös vanhakantaisena ja omien etujen puolustamisena.

Michel on uudessa esityksessään putsannut Suomen lisäyksestä suurimman osan pois.

Suomen mukaan maaseudun kehittämisrahoja ei voida vähentää, koska osiosta ollaan rahoittamassa viljelijöiltä vaadittuja lukuisia ilmastottoimia.

Komissio haluaisi ohjata neljänneksen kaikista maksettavista tuista niin, että rahoituksella tuetaan ilmastonsuojelua.

Maatalousmenojen osuus EU-budjetista on jatkuvasti pienentynyt, vaikka onkin yhä merkittävä.

Rikkaiden maiden hyvitysmalli ei poistu

Suomen nettomaksuosuus tulee kasvamaan, mutta tarkkaa summaa ei tiedetä. Vuonna 2018 Suomi maksoi 105 euroa kansalaista kohti.

Tuppurainen odottaa myös, että budjetin maksukorjaukset eli palautukset jäsenmaille otetaan mukaan neuvotteluihin jossain vaiheessa.

Britannia sai aikoinaan neuvoteltua jäsenmaksuunsa hyvitystä. Palautuksia maksuihinsa ovat saaneet myös Saksa, Tanska, Hollanti, Ruotsi ja Itävalta. Hyvitykset nostavat muiden maksuja.

Britannian lähdön myötä järjestelmä ei ole katoamassa eikä puheenjohtaja Michel sellaista edes ehdota. Palautusta saavien maiden lobbaus uudistusta vastaan on ollut liian kovaa.

Suomi uskoo, että jonkilainen maksujen palautusjärjestelmä pysyy, jotta budjetti syntyy.

Suomen mukaan maaseudun kehittämisrahoja ei voida vähentää, koska osiosta ollaan rahoittamassa viljelijöiltä vaadittuja lukuisia ilmastottoimia. Tanja Heino / Yle

Vuosien 2021–2027 budjettia on laadittu jo vuodesta 2018 alkaen. Suomen tavoitteita linjasi tuolloin Juha Sipilän (kesk.) hallitus.

Uuden hallituksen puumerkkiä ei budjettineuvotteluissa näy, vaan Sipilän hallituksen tavoitteet näyttävät kelpaavan Sanna Marinin (sd.) hallitukselle.

Sipilän keskustavetoinen hallitus tavoitteli vähän yli prosentin tasoa budjetin kokonaissummaan ja maatalousrahojen pitämistä nykytasolla.

Oikeusvaltioperiaate vesittymässä

Alkuperäinen ajatus rahoittaa uudet haasteet vähentämällä maatalouden ja alueiden rahoitusta on karahtanut kiville eteläisten ja itäisten jäsenmaiden vastustaessa muutoksia. Päinvastoin Michel ehdottaa, että niin sanottuja koheesiorahoja ohjataan enemmän unionin köyhimmille alueille, käytännössä Itä- ja Etelä-Eurooppaan. Tällä toivotaan Puolan asettuvan budjettisovun taakse.

Ranska on torpannut radikaalit muutokset maatalouden rahoitukseen.

Michelin ehdotuksessa on myös vesitetty Suomen vaatimus tukirahojen sitomisesta oikeusvaltioperiaatteiden noudattamiseen. Rahoituksen epäämiseen vaadittaisiin määräenemmistöpäätös.

Komission ehdottama hiilineutraaliuteen jäsenmaita avustava rahasto on myös jäänyt alle komission esityksen.

EU:lla on tarkoitus ryhtyä keräämään jäsenmaksujen lisäksi myös omia varoja eri veroin. Niistä ainoastaan muovivero on edennyt, mutta siitä ei ole suurta apua rahoitusriitaan. Digivero, lentovero ja rahoitustransaktiovero ovat vasta puheissa.

Voit keskustella aiheesta 21.2. kello 23:een saakka.