“Mä olisin voinut olla eläinsuojelurikoksen tekijä”

Eviran tarkastuseläinlääkäri on huomauttanut Naapurin Maalaiskanaa tainnutuksen epäonnistumisesta vuosina 2015 ja 2017.

Syyskuussa 2015 taintumatta jäi peräti 20 prosenttia linnuista. Yritys oli säätänyt tainnutuslaitteen virtaa kertomatta asiasta tarkastuseläinlääkärille etukäteen. Päivän päätteeksi eläinlääkäri arvioi, että viillonvarmistajat olivat joutuneet murtamaan käsin yli 300 linnun niskat. Lisäksi eläinlääkäri huomasi, että viillonvarmistajat olivat viiltäneet huonosti taintuneilta linnuilta suoraan pään irti murtamatta ensin niiden niskoja taintumisesta varmistuakseen.

Viillonvarmistajilta vaaditaan osaamista suorittaa tehtävät aiheuttamatta eläimille vältettävissä olevaa kipua, tuskaa ja kärsimystä. Vuonna 2017 tarkastuseläinlääkäri antoi teurastamolle määräyksen, ettei tainnutusta varmistava henkilö saa tehdä tehtäviä ilman osaamisen todistavaa kelpoisuustodistusta. Kesällä teurastamoon oli tullut useita uusia työntekijöitä, joilta kelpoisuustodistus oli puuttunut.

Siinä mä tein niskamurtoja eläville linnuille kymmenen minuutin opastuksella.

Yksi MOT:n haastattelemista työntekijöistä kertoo jääneensä viillonvarmistajaksi muutamaksi tunniksi yksin vain hetken opastuksen jälkeen.

– Siinä mä tein niskamurtoja eläville linnuille kymmenen minuutin opastuksella.

Myös lintua lyönyt ripustaja oli toiminut tauottajana viillonvarmistajan paikalla. Tarkastuseläinlääkäri huomasi, että ripustaja kävi tarkastamassa taintumista ennen viiltoa korkeintaan kymmenen sekunnin ajan. Ripustaja sai suullisen huomautuksen ja hänelle ilmoitettiin, että seuraavalla kerralla tapauksesta tehdään kirjallinen eläinsuojelupäätös. Tarkastuseläinlääkärin mukaan työntekijän toimintaa on tämän jälkeen tarkkailtu asiallisen toiminnan varmistamiseksi.

– En mä tiedä, miten siinä voi pärjätä ilman koulutusta. Mä olisin voinut olla eläinsuojelurikoksen tekijä, yksi työntekijöistä kertoo.

Teurastamon saamat eläinsuojelupäätökset 2018 Tarkastuseläinlääkärit havaitsivat viisi puutetta koskien eläinten hyvinvointia: tainnutusaltaan jälkeen taintumaton lintu, ripustaja löi eläintä, lattialle putosi lintuja huonokuntoisten kuljetusmoduulien vuoksi, tainnutusta valvova työntekijä jätti työpisteensä tyhjäksi, jolloin eläinlääkäri huomasi taintumattoman linnun. Lisäksi raatojen seasta löytyi eläviä lintuja.

2017 Tarkastuseläinlääkäri huomautti laitosta työntekijöiltä puuttuvista kelpoisuustodistuksista.

2016 Tarkastuseläinlääkäri löysi navetasta edellisenä päivänä teurastettavaksi tarkoitetun kanan. Se oli ollut ravinnotta ja vedettä noin 48 tuntia.

2015 Tarkastuseläinlääkäri havaitsi viisi puutetta koskien eläinten hyvinvointia: taintumatta jäi noin 20 prosenttia yhden erän broilereista, viiltäjät viilsivät huonosti taintuneilta linnuilta suoraan pään irti, ripustajat nostivat linjalle liian pieniä ja vahingoittuneita lintuja, hyvinvointivastaava valvonta oli riittämätöntä ja lintujen vastaanoton ilmanvaihto oli puutteellinen.

Luomuteurastus Naapurin Maalaiskanalle toisen teurastamon ongelmien jälkeen

Taintumisen epäonnistuminen aiheuttaa linnulle tarpeetonta kärsimystä. Viime vuoden lopulla Satakunnan käräjäoikeus tuomitsi vesiallastainnutusta käyttävän säkyläläisen broileriteurastamon Keltasiipi Oy:n toisen omistajan ja hallituksen jäsenen sakkotuomioon.

Oikeuden mukaan puutteellisesti taintuneita lintuja ei ollut tainnutettu tarvittavilla varatainnutusmenetelmillä ja loukkaantuneita lintuja oli ripustettu ripustusradalle. Tarkastuseläinlääkäri oli antanut teurastamolle 14 eläinsuojelupäätöstä vuosina 2015–2017. Tuomittu on ilmoittanut tyytymättömyytensä käräjäoikeuden tuomioon.

Jo ennen käräjäoikeuden tuomiota, keväällä 2017, Keltasiipi menetti oikeutensa markkinoida teurastamiaan broilereita luomuna. Perusteena tälle olivat tehdyt eläinsuojelupäätökset.

Luomubroilereiden teurastus siirtyi Lietoon Naapurin Maalaiskanalle. Yritys on saanut yhden eläinsuojelupäätöksen liittyen puutteellisesti taintuneeseen luomubroileriin. Naapurin Maalaiskanaa vastaan ei ole kuitenkaan käynnissä rikosprosessia liittyen eläinsuojeluasioihin.

”Ihmettelin, että herranjumala, miksi kukaan ei reagoi”

Broilereiden tainnutus- ja tapporata päättyy kalttausaltaaseen. Linnut upotetaan kuumaan veteen, joka auttaa höyheniä irtoamaan. Kalttausaltaaseen päätyvien lintujen pitäisi olla kuolleita.

– Mutta kyllä siihen välillä tuli muutamia eläviä lintuja. Sitten oli se kamala päivä, kun 17 elävää lintua päätyi kalttaukseen, Laura kertoo.

Elävänä kalttausaltaaseen päätyneen linnun tunnistaa helposti. Linnun kaulassa ei ole viiltoa, joten sen veri ei ole päässyt vuotamaan pois. Linnun iho on punainen. Se on kuollut tukehtumalla veteen.

– Ihmettelin, että herranjumala, miksi kukaan ei reagoi, Laura kertoo.

Kaikissa teurastamoissa joudutaan tekemään eläinsuojelupäätöksiä.

Yrityksen mukaan tapaus ei ole heidän tiedossaan ja vastuu eläinsuojelupäätöksistä on tarkastuseläinlääkärillä. Laura kertoo ottaneensa tapahtumat esille myös hänen kanssaan, mutta asiasta ei ole tehty eläinsuojelupäätöstä.

Tarkastuseläinlääkäri ei kommentoi tapausta. Hänen mukaansa eläinsuojelupäätöksiä eli pakkokeinoja käytetään tilanteissa, joissa ohjauksella ja neuvonnalla ei saavuteta riittävän nopeasti haluttuja korjauksia.

– Itse tarkastuseläinlääkärinä monesti neuvottelen asioista, ja jos se johtaa hyvään lopputulokseen, ei välttämättä tarvita päätöksiä. Tärkeintä on, että yritys itse pyrkii riskejä ennakoivaan toimintaan ja hallitsee sitä kautta itse omaan toimintaansa liittyvät eläinsuojeluriskit.

Eviran Eeva Japissonin mielestä eläinsuojelupäätös olisi syytä tehdä, jos useita eläviä lintuja päätyy kalttaukseen.

– Sitä ei voi hyväksyä minkään eläinlajin kohdalla. Lainsäädäntö on siinä yksiselitteinen, sanoo Japisson.

Yhteensä tarkastuseläinlääkärit ovat tehneet yrityksessä vuosina 2015–2018 viisi eläinsuojelupäätöstä. Tänä keväänä annetun päätöksen kaikki tapahtumat ovat loppuvuodelta 2017. Tarkastuseläinlääkärit havaitsivat puutteita joulukuussa muutaman päivän välein.

Japissonin mielestä eläinsuojelupäätösten määrä ei ole poikkeuksellisen suuri.

– Kaikissa teurastamoissa joudutaan tekemään eläinsuojelupäätöksiä. Vakiintuneessa vanhassa teurastamossa vähemmän. Tämä on vielä suhteellisen uusi. Vesiallastainnutusmenetelmä on haasteellisempi kuin hiilidioksidimenetelmä. Se varmaan osaltaan aiheuttaa sitä, että näitä virheitä tulee esiin, ja niihin pitää puuttua.

”Aika pätevä saa olla, että siinä vauhdissa ehtii tarkastaa linnun”

Kuolleet linnut etenevät tarkastus- ja suolistusradalle. Linnut saapuvat lihantarkastusavustajille. Heidän on tarkastuseläinlääkärin valvonnan alaisuudessa huolehdittava siitä, että teurastetut broilerit ovat turvallisia ja hygieenisiä.

Naapurin Maalaiskanassa tarkastuspisteitä on kaksi. Ensimmäisessä linnut tarkistetaan ulkopuolelta, toisessa tarkistetaan myös eläimen sisäelimet. Työtä tehdään koneiden kovassa melussa.

– Oli päiviä, jolloin paikalla oli vain yksi lain edellyttämällä tavalla koulutettu tarkastusavustaja. Silloin hän käytännössä teki tarkastuksen yksin. Aika pätevä saa olla, että siinä vauhdissa ehtii tarkastaa linnun rinta- ja selkäpuolen sekä sisäelimet, Laura kertoo.

Työntekijöiden mukaan linjanopeus on noussut huomattavasti alkuajoista.

– Kahvihuoneessa ihmeteltiin, että onko vauhtia nostettu, nyt tulee niin paljon tuota lintua. Ei ehtinyt enää tarkastamaan jokaista lintua, kertoo yksi työntekijöistä.

Siipikarjateurastamoissa vauhti on todella kova.

Eviran Japisson huomauttaa, että linjavauhdit ovat teurastamoissa erittäin kovia niin maailmalla kuin Suomessakin.

– Siipikarjateurastamoissa vauhti on todella kova. Epäkurantit ruhot pitää poistaa, mutta se ei ole punaisen lihan tarkastusta. Siinä ruhot, joissa havaitaan muutoksia, voidaan ohjata sivuun jatkotarkastusta varten. Evira määrittelee henkilöstömäärän sellaiseksi, että tarkastus ehditään tekemään ja sairaat, elintarvikkeeksi kelpaamattomat ruhot ehditään poistaa linjasta.

Naapurin Maalaiskana ei kerro yrityksen linjanopeutta, mutta sanoo sen olevan alan suomalaista keskiarvoa selvästi pienempi.

”Sinne meni tautisia kanoja leikkaamon puolelle”

Kolme työntekijää arvioi, että huonokuntoisten lintujen lihaa on voinut päätyä puutteellisten tarkastusten vuoksi asiakkaille asti. MOT:n tiedossa ei ole, että liha olisi aiheuttanut asiakkaille terveysongelmia.

– Sinne meni tautisia kanoja leikkaamon puolelle, ihan semmosia, missä oli kaikki suolet sisällä. Ainakin selluliittia on mennyt. Sitten ihan kokonaisia suolinippuja kanojen sisässä.

Selluliitiksi kutsutaan kolibakteerin aiheuttamaa tulehdusta. Sen tunnistaa röpelöisestä ihosta. Selluliitti on yksi yleisimmistä tehotuotettujen broilereiden taudeista. Taudin aiheuttaa bakteerin pääseminen esimerkiksi naarmusta broilerin verenkiertoon.

MOT:n haastattelemat lihantarkastusavustajat kertovat kokeneensa myös, että heitä on joskus painostettu hyväksymään huonokuntoisia lintuja. Yksi työntekijöistä kertoo saaneensa moitteet liian isosta poistomäärästä. Tarkastuseläinlääkäri kiistää painostuksen.

Lauralle vakuutettiin, että huonot linnut huomataan kyllä leikkaamon puolella.

– Pyysin työnjohtoa selittämään, miten sairas lintu ei päädy ihmisille. Mä näen, että se on turvonnut tulehduksesta. Mutta jos se menee kahden tunnin ajaksi jäähdytykseen, tulehdus pienenee ja menee lähes näkymättömäksi. Mietin, miten ne leikkaamossa huomaa. En saanut siihen mitään vastausta.

Joskus ajattelin, että olisi pitänyt Eviralle ilmoittaa. Jotenkin oltiin niin arkoja, ettei tullut sinne ilmoitettua.

Työntekijät sanovat harkinneensa asiasta ilmoittamisesta eteenpäin.

– Joskus ajattelin, että olisi pitänyt Eviralle ilmoittaa. Jotenkin oltiin niin arkoja, ettei tullut sinne ilmoitettua, sanoo eräs entinen työntekijä.

Teurastamon tarkastuseläinlääkärin ja yrityksen mielestä lihantarkastukseen on jäänyt aina riittävästi aikaa. Naapurin Maalaiskana halusi vastata MOT:n kysymyksiin sähköpostitse. Vastaukset välitti johtaja Petri Toivola.

– Meiltä ei koskaan lähde sairaita lintuja asiakkaille. Tämä ei suomalaisen siipikarjatuotannon piirissä ole mahdollista. Eläinten sairauksiin puututaan tehokkaasti tuotannon ja etukäteisvalvonnan puitteissa, teurastamon lihantarkastuksen tuplavarmistukselle jää lähinnä eläinten sisäisten muutosten todentaminen.