Mistä on kyse? Virkamiehet valmistelevat maakuntauudistusta täyttä päätä, vaikka eduskunta ei ole vielä hyväksynyt uudistuslakeja

Uusiin maakuntiin ollaan menossa väliaikaishallinnon kautta

Sote- ja maakuntauudistus merkitsee myös monelle kunnan ja kuntayhtymän työntekijälle työantajan vaihtoa

Uusien maakuntien valmistelu etenee eri puolilla maata, vaikka eduskunta ei ole vielä hyväksynyt sote- ja maakuntauudistuksen lakeja.

Hallituksen tavoitteena on, että sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestäminen ja muita alueellisia tehtäviä siirtyy maakunnille vuoden 2019 alussa.

– Maakunnissa on tehty hyvää työtä. Nyt vain luottavaisin mielin eteenpäin, sanoo maakuntauudistuksen muutosjohtaja Pauli Harju valtiovarainministeriöstä.

Harjun mukaan kuitenkin Varsinais-Suomi ja Uusimaa ovat hieman muita maakuntia jäljessä valmistelussa.

– Näissä kunnat eivät ehkä ole lähteneet mukaan niin kuin muualla.

Väliaikaishallinto valmistelee

Sote-ja maakuntauudistuksen projektijohtaja Tuomas Pöysti arvioi huhtikuussa Keskisuomalaisen haastattelussa, että uusien maakuntien aloitus saattaa siirtyä syksyyn (siirryt toiseen palveluun). Alunperin väliaikaishallintojen piti aloittaa heinäkuun alussa.

– Ennen juhannusta lyömme lukkoon Kymenlaakson väliaikaisen toimielimen kokoonpanon. Se aloittaa työt kesälomien jälkeen, vaikka muodollisesti sillä on päätösvaltaa vasta kun uudistuslait on hyväksytty, sanoo muutosjohtaja Jussi Lehtinen Kymenlaakson liitosta.

Lehtinen epäilee myös, ettei hallituksen alkuperäinen aikataulu lakien hyväksymisestä välttämättä toteudu.

Väliaikaishallintoon kootaan muun muassa kuntien, sairaanhoitopiirien, ELY-keskusten ja TE-toimistojen edustajat. Hallinto valmistelee uuteen maakuntaan siirtymistä ja uuden maakunnan toimintaa.

Maakuntien virkamiehet ovat vaatineet valtiovarainministeriöltä lisää rahaa sote- ja maakuntauudistuksen valmisteluun.

Valtion budjettiin on nyt varattu yhdeksän miljoonaa euroa väliaikashallintojen toimintaan. Lisätalousarvioon esitetään yli 10 miljoonaa euroa. Päätöstä lisärahasta odotetaan kesäkuun loppuun mennessä.

– Lisäbudjetti on vastausta maakuntien kritiikkiin. Jos menee läpi, niin rahoitus on lähellä maakuntien toiveita, vastaa maakuntauudistuksen muutosjohtaja Pauli Kiuru valtiovarainministeriöstä.

Juha Korhonen/Yle

Tuhansia henkilöstösiirtoja luvassa

Hallitus on listannut väliaikaishallinnolle yhteensä kahdeksan tehtävää (siirryt toiseen palveluun). Työsarkaa riittää muun muassa uudelle maakunnalle siirtyvän omaisuuden selvittämisessä ja maakunnan ensi vuoden talousarviosta päättämisessä.

Väliaikaishallinto kartoittaa myös maakuntaan siirtyvät työntekijät ja valmistelee henkilöstön siirtosuunnitelman.

– Vuoden loppuun mennessä pitäisi olla kerättynä ne henkilöt, joita esitetään maakunnan palvelukseen, sanoo muutosjohtaja Pauli Harju valtiovarainministeriöstä.

Päätöksen henkilöstösiirrosta tekee ensi tammikuussa vaaleilla valittava maakuntavaltuusto, joka aloittaa toimintansa maaliskuussa 2018.

Tarkkojen nimilistojen tekeminen mennee esimerkiksi Kymenlaaksossa vuoden 2018 loppuun. Kymenlaaksossa muun muassa keskusairaalaa pyörittävässä kuntayhtymässä on noin 2000 työntekijää.

Luulen, että tällä hetkellä ihmiset ovat vähän luottavaisempia siihen, että työpaikka säilyy. Jonna Kuitunen

– Toukokuussa henkilöstölle pidettiin infoja. Luulen, että tällä hetkellä ihmiset ovat vähän luottavaisempia siihen, että työpaikka säilyy. Liikkeenluovutuksilla siirrytään. Ketään ei lähde pois, arvioi Kymenlaakson sairaanhoito- ja sairaalapalveluiden kuntayhtymä Carean henkilöstökoordinaattori Jonna Kuitunen.

– Kymenlaaksossa on noin 7000 työntekijää, jotka siirtyvät uuteen maakuntaan töihin. Lähtökohta on, että kaikille on töitä, sanoo muutosjohtaja Jussi Lehtinen Kymenlaakson liitosta.

Koko maassa esimerkiksi kunnista, kuntayhtymistä, ELY-keskuksista ja TE-toimistoista siirtyy kaikkiaan noin 220 000 työntekijää yhteensä 18 uuden maakunnan palvelukseen.

Irtisanomissuoja ei seuraa maakuntaan siirtyviä työntekijöitä

Maakuntauudistuksella ei tavoitella henkilöstövähennyksiä. Työntekijät siirtyvät liikkeenluovutuksen yhteydessä uuden työnantajan palvelukseen niin sanottuina vanhoina työntekijöinä.

– Ihmiset aloittavat niiillä työsuhteen ehdoilla, jotka heillä ovat olleet kunnassa, virastossa tai kuntayhtymässä, sanoo KT Kuntatyönantajien neuvottelupäällikkö Henrika Nybondas-Kangas.

Maakuntaan siirtyvillä työntekijöillä ei ole esimerkiksi joissakin kuntaliitoksissa käytettyä viiden vuoden irtisanomissuojaa.

Kun voimassa oleva työehtosopimus päättyy, niin sitten sovelletaan uutta työantajaa sitovaa sopimusta.

– Se on epävarmaa vielä, mihin työehtosopimukseen mennään esimerkiksi maakunnan liikelaitoksissa tai tukipalveluyhtiöissä.