Tästä on kyse Haastavien tilanteiden selviytymis- ja toimintakyvyissä eli resiliensissä on kansalaisten välillä isoja eroja.

Neurologian erikoislääkärin Markku Partisen mielestä kainuulaiset selviävät hankalista tilanteista muita paremmin.

Resilienssiominaisuuksista osa on synnynnäisiä ja osa opittuja. Ominaisuuksia voi myös kehittää ja opetella.

Toimintakyvyn säilyttämisessä positiivisuudella ja joustavuudella on iso merkitys.

Maailmalla resilienssistä on keskusteltu jo pitkään. Suomessa se on vielä melko uusi käsite.

KajaaniVarusmiesten selviytymis- ja toimintakyvyssä eli resilienssissä on isoja eroja palveluksen alkaessa. Joillekin jo pelkästään joukkueen kouluttajan haastattelu on stressaava. Toisilla voimavarat joutuvat koetukselle vasta pitkän harjoituksen aikana. Epämukavuusalueelle siirryttäessä peikkoina ovat väsymys ja fyysisen kunnon riittävyys.

Tavallisessa elämässä ollaan samanlaisten asioiden äärellä. Toinen selviää vaikeuksista ja hankalista tilanteista paremmin kuin toinen. Osa ihmisistä on resilienttejä ja sitä kautta heillä on keinoja, jotka auttavat selviytymään.

Varusmiehille toimintakyvyn säilyttämisen koulutus alkaa heti ensimmäisenä aamuna. Itseluottamusta kasvatetaan opettamalla taistelijalle tärkeät asiat mahdollisimman hyvin. Tällaisia ovat muun muassa henkilökohtaisen aseen purkaminen ja kasaaminen toimintakykyiseksi kaikissa olosuhteissa.

Varusmiesten selviytymis- ja toimintakykyä mitataan muun muassa jääkärikilpailussa, kertoo kapteeni Esko Väärälä. Lucas Holm / Yle

Fyysisen kunnon kohottaminen on tärkeä osa sotilaskoulutusta. Tunnelman ja yksikön hengen kohottamiseen käytetään reipastempoista musiikkia. Koulutuksen lopputulos on nähtävillä, kun varusmiehet kotiutetaan.

– Kehitystä on tapahtunut. Varsinkin sellaisten varusmiesten kohdalla, jotka olivat aluksi heikompia taistelijoita. Heidän toimintakykynsä on kehittynyt huomattavasti, kertoo Kainuun prikaatin ensimmäisen jääkärikomppanian päällikkö kapteeni Esko Väärälä.

Resilienssi kehittyy iän myötä

Resilienssin ominaisuuksia ovat muun muassa päämäärätietoisuus, kestävyys ja palautuvuus. Osalla ihmisistä ominaisuudet ovat synnynnäisiä, esimerkiksi ulospäin suuntautuvuus ja joustavuus. Myös ympäristöllä on omat vaikutukset, eli löytyykö ihmiseltä läheisiä, joiden kanssa voi keskustella ja jotka voivat olla apuna. Heiltä voi saada keinoja, jotka auttavat selviytymään.

Johtajana kaaoksen reunalla - kuinka selviytyä pirullisista ongelmista? Samuel Aghar / Yle

Ominaisuudet kehittyvät iän myötä, mutta niitä voi myös opetella. Taitoja opetetaan ammattilaisille, jotka joutuvat äärimmäisen koviin tilanteisiin. Tällaisia ovat poliisit, palomiehet, pelastajat ja sotilaat. Myös lapsille ja nuorille on omat resilienssiohjelmat.

– Kouluissa on tullut pakolliseksi tunne- ja vuorovaikutustaitojen opettaminen, siksi nuoremmat sukupolvet ovat paremmassa asemassa vanhempiin verrattuna, sanoo resilienssiä tutkinut ja siitä tietokirjan tehnyt oululainen psykologi ja psykoterapeutti Soili Poijula.

Oululainen psykologi ja psykoterapeutti Soili Poijula on tutkinut resilienssiä ja tehnyt siitä tietokirjan. Marko Siekkinen / Yle

Puolustusvoimissa varusmiesten koulutus keskittyy aluksi itseluottamuksen kasvattamiseen. Erikoiskoulutuskaudella mukaan tulevat ryhmätaitokilpailut ja haastavammat harjoitukset, joiden jälkeen analysoidaan, miten ihmiset niihin reagoivat. Kovimmat harjoitukset ovat jääkärikilpailu ja pääsotaharjoitus.

– Niissä mennään olosuhteiden tarjoamalle epämukavuusalueelle, jonne harva taistelija on ennen varusmiespalvelusta joutunut, sanoo kapteeni Esko Väärälä.

Varusmiesten kohdalla epämukavuusalueen olosuhteilla tarkoitetaan fyysisen rasituksen, pakkasen ja kosteuden aiheuttamaa olotilaa, jossa väsymyksellä on iso rooli.

Ruodussa marssiminen on yksi osa ryhmäkiinteyden kasvattamista. Emilia Korpela / Yle

Juuri mukavuusalueen ulkopuolelle hakeutumista tarvitaan muuallakin kuin armeijassa, silloin kun halutaan kehittää resilienssiominaisuuksia.

– Oppiakseen monipuolisia taitoja pitää mennä mukavuusalueen ulkopuolelle, koska uusien asioiden oppiminen ja harjoitteleminen ei ole muuten mahdollista, sanoo psykologi ja psykoterapeutti Soili Poijula.

Vaikka resilienssi lisääntyy iän karttuessa, niin Poijulan mukaan 70 vuoden jälkeen toimintakyky alkaa haurastua. Jokaisella ihmisellä on murtumispiste. Kuka tahansa voi murtua, jos lyhyellä aikavälillä tapahtuu paljon stressaavia muutoksia ja menetyksiä. Tämä voi myös vahvistaa ihmistä.

– Ne, jotka sairastuvat psyykkisesti tai traumatisoituvat, niin heillä yksi hoidon tavoite on resilienssin vahvistaminen, eli sitä kautta selviytymiskykyisyys voi kehittyä, kertoo Poijula.

Kiistoista selvitään neuvottelemalla, ei syyllistämällä. Jyrki Lyytikkä / Yle

Kainuun hurjat olosuhteet auttavat selviämään

Sairauden hoidossa ja sen kehittymisessä resilienssillä on iso merkitys. Professori, neurologian erikoislääkäri ja unitutkija Markku Partinen on sanonut, että kainuulainen selviää paremmin sairaudesta kuin helsinkiläinen.

Mielipidettään Partinen perustelee sillä, että Kainuussa on ollut katovuosia ja sodan aikana on koettu paljon vääryyttä. Vaikeat olosuhteet ovat kasvattaneet alueen ihmisiä. Partinen vertaa kainuulaisia jopa holokaustin kokeneisiin juutalaisiin ja armenialaisiin, jotka ovat lahjakkaita ja aikaansaavia. Kovista olosuhteista huolimatta he ovat säilyttäneet positiivisen elämän asenteen. Sama pätee myös sairauksien kohdalla eli optimistinen asenne ja vahva resilienssi edesauttavat pärjäämään pitkäkestoisten sairauksien kanssa.

– Niillä on merkitys myös elinaikaan, elämän onnellisuuteen ja siihen kuinka terveeksi itsensä kokee, sanoo Partinen.

Kainuulainen selviää paremmin sairaudesta kuin helsinkiläinen, sanoo neurologian erikoislääkäri Markku Partinen. Timo Sihvonen / Yle

Luontaisesta resilienssikyvyn oppimisesta yksi esimerkki on kuoleman kohtaaminen. Partisen mukaan Kainuussa ja myös Pohjois-Karjalassa kuolleet vietiin ennen aittaan, jossa pienet lapsetkin kävivät katsomassa vainajaa.

– Siitä ei tehty mitään ihmeellistä asiaa ja se kaikki vahvistaa resilienssiä, sanoo Partinen.

Vaikeat olosuhteet kasvattavat ihmistä. Ne vaikuttavat Partisen mukaan myös siihen, miten helposti ryhdytään valittamaan. Hänen kymmenien vuosien kokemuksensa mukaan kaupunkilaisten ja Kainuussa kovia kokeneiden ihmisten kipukynnysten välinen ero on selkeä.

– Kainuussa lääkäriin tulevalla potilaalla on todellisia vaikeuksia ja he ovat oikeasti sairaita. Kyllä etelässä esimerkiksi Helsingissä ja Espoossa valitetaan tosi helposti, sanoo Partinen.

Yhteistä selittävää tekijää resilienssikyvyissä ei ole. Yhden yhtäläisyyden Kainuun prikaatin ensimmäisen jääkärikomppanian päällikkö löytää varusmiehistä, jotka tulevat maatilalta. Hänen mielestä he suoriutuvat annetuista tehtävistä paremmin.

– Heillä on motivaatiota ja he ymmärtävät kuinka pitää huolehtia välineistä ja kavereista, sanoo jääkärikomppanian päällikkö kapteeni Esko Väärälä.

Resilienssikyky vaikuttaa myös lääkärissä käyntiin. AOP

Resilienssistä on hyötyä myös muissa elämän haastavissa tilanteissa, kuten avioerossa tai läheisen kuolemassa. Resilienssi auttaa säilyttämään toimintakyvyn, joustamaan ja orientoitumaan uuteen tilanteeseen.

– Asioihin voi vaikuttaa niin, ettei asennoidu niihin negatiivisesti ja ylitsepääsemättömästi. Itse voi vaikuttaa ottamalla etäisyyttä ja näkemällä tilanteet laajemmin, sanoo Soili Poijula.

Suomalainen sisu ei yksin riitä

Partinen ja Poijula kertovat huomanneensa, että resilienssi on Suomessa nouseva keskustelun aihe. Poijulan mielestä keskusteluun on herätty muuta maailmaa myöhemmin.

– Tähän on vaikuttanut suomalainen luonteenpiirre, jossa on arvostettu sisukkuutta ja omahyväisyyttä. Resilienssi ei ole jääräpäisyyttä, vaan joustavuutta, kertoo Poijula.

Perinteinen suomalainen sisu eli periksiantamattomuus on yksi resilienssin ominaisuuksista.

– Se paljastuu vasta, kun tulee vastoinkäymisiä, ja tällöin suomalaiset ovat löytäneet sisun ja mahdollisuuden selviytymiseen, sanoo Poijula.

Asiat, jotka vaikuttavat siihen, että Suomi kulkee näissä asioissa hieman jäljessä, ovat sijainti ja yhteydet maailmalle. Poijulan mukaan maailmalla kehitellyt asiat tulevat tänne hitaammin.

– Meille on tyypillistä, että mielenterveyden häiriöiden hoidossa tuodaan aktiivisesti uusia hoitomalleja ja hoidetaan ihmisen elimistössä ja kudoksissa tapahtuvia muutoksia, kertoo Poijula.

Mielenterveydellisiä ongelmia hoidetaan usein lääkkeillä. AOP

Neurologian erikoislääkäri Markku Partinen on perehtynyt resilienssiin unihäiriöiden, Parkinsonin taudin, diabeteksen sekä narkolepsiaa sairastavien lasten kohdalla. Partinen on huomannut, että narkolepsiaa sairastavien toipuminen on parempaa, jos sairastuneet tai heidän vanhempansa suhtautuvat positiivisesti sairauden olemassaoloon.

– Meillä on mieli ja keho. Ne eivät ole kaksi asiaa, vaan yksi asia ja se miten suhtaudumme siihen. Vaikka jokainen päivä ei ole samanlainen, niin se ei ole ongelma. Sanoma ja ajatus on, että tämä päivä on elämän paras päivä, sanoo Markku Partinen.

Lue myös:

Miksi jotkut selviävät vastoinkäymisistä paremmin kuin toiset?

Puhutko sairauksistasi? Se voi helpottaa tai kurjistaa elämääsi

Henkistä selviytymiskykyä voi harjoittaa: "Mikään tapahtuma itsessään ei murskaa ihmistä"

Miten jotkut selviytyvät vastoinkäymisistä toisia paremmin?