Keskusrikospoliisi odottaa uuden lainmuutoksen parantavan yksityisten järjestyksenvalvontayritysten kontrollointia.

Rikollisjengit pyörittävät yhä useamman yökerhon ovimiestoimintaa, etenkin Suomen suurimmissa kaupungeissa. Asiasta uutisoi ensimmäiseksi Turun Sanomat. Ilmiö on alkanut pikku hiljaa erilaisten liivijengien aloitettua toimintansa 90-luvun alussa.

– Ensimmäisen kerran kiinnitimme ilmiöön enemmän huomiota noin kymmenkunta vuotta sitten, kertoo keskusrikospoliisin järjestäytyneen rikollisuuden seurantaryhmää vetävä rikosylikomisario Rabbe von Hertzen.

Ovimiehinä toimivien liivijengiläisten määrää on vaikea arvioida, koska tilanne elää jatkuvasti, eikä aina pystytä todistamaan, että henkilö kuuluu rikollisjärjestöön. Järjestyksenvalvojaksi tarvitaan koulutus sekä poliisin myöntämä järjestyksenvalvojakortti, mutta linkki rikollisjärjestöön voi jäädä viranomaisilta huomaamatta.

Rikollisjengiläisiä ravintoloiden oville houkuttaa huumekauppa ja ravintolan hallinta. Jengiläinen voi esimerkiksi jättää ilmoittamatta yökerhossa tapahtuneesta pahoinpitelystä.

– Sellaista sormien läpi katsomista. Ovelta hallitaan ravintolaa aika hyvin. Siellä missä on päihteitä on usein myös laittomia päihteitä, sanoo von Hertzen.

Von Hertzenin mukaan kyse on usein yökerhotyyppisistä ravintoloista, joissa on myöhään yöhön jatkuvat aukioloajat. Ilmiö on maailmanlaajuinen, mutta von Hertzen korostaa, ettei ilmiö ole levittäytynyt Suomessa joka paikkaan, vaan kyse on yksittäisistä ravintoloista.

Uusi laki kaitsemaan yrityksiä

Toisinaan ravintoloitsijatkaan eivät tiedä ovimiestensä kytköksistä rikollisjengeihin.

– Eivät he välttämättä tiedä, jos ovimiehet tulevat välitysfirman kautta, sanoo von Hertzen.

Ensi vuoden alussa voimaan tulee uusi yksityistä turvallisuusalaa koskevan laki, jossa järjestyksenvalvojatoiminnasta tulee siirtymäajan jälkeen elinkeinotoimintana luvanvaraista.

– Siinä paranee ennakkokontrolli liittyen yrityksiin, jotka toimivat järjestyksenvalvonta-alalla, kommentoi von Hertzen.