Suomessa maisteriksi opiskellaan pitkään ja hartaasti, ammattiin sen sijaan valmistutaan kolmessa vuodessa. Yle Uutiset selvitti, kannattaako korkeakoulutus, jos haaveissa siintää muhkea tilipussi. Klikkaa kuvaa, ja näet milloin insinöörin tulot ohittavat lähihoitajan.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Vie hiiri kuvan päälle, näet lisätietoja eri ammateista.

Yhteishaun tulokset ovat jo selvillä. Tulevat ammattikoululaiset tietävät, mitä syksyllä tekevät. Sen sijaan osa yliopistoihin hakeneista vielä jatkaa jännittämistä.

Ammatinvalintaan vaikuttavat monet asiat. Yksi haluaa siistin sisätyön, toisella taas kutsumus ylittää mukavuudenhalun.

Toisilta lukuhommat sujuvat, osa taas haluaa töihin niin äkkiä kuin mahdollista. Palkkaus on yhdentekevää vain harvalle.

Yle Uutiset selvitti, kannattaako opiskelu rahankiilto silmissä

Yhdeksän ammattilaisen elämäntarinat on laadittu Tilastokeskuksen ja ammattiliittojen tietojen pohjalta. Kukin henkilöistä on mahdollisimman tyypillinen oman ammattikuntansa edustaja.

Se ei tarkoita, että esimerkkihenkilön tarina vastaisi kenenkään ihmisen oikeaa tarinaa, vaan on koko ammattiryhmän todennäköisin vaihtoehto.

Ilmoitetut kuukausipalkat ovat mediaanipalkkoja eli keskimmäisiä arvoja. Jos kaikki palkat laitetaan jonoon, mediaani on keskellä.

Rakennusmies Sakari Saha

Kuva: Stina Tuominen / YLE

Sakari haluaa isona rakennusalan ihmeidentekijäksi.

Sakari ei kuitenkaan ole unelmansa kanssa yksin: esimerkiksi vuoden 2012 yhteishaussa 12 605 henkilöä haki yhteishaussa rakennusalalle.

Heistä noin joka neljäs hyväksyttiin opiskelijaksi.

Rakennusalan perustutkinto kestää kolme vuotta, jonka aikana Sakari tekee yhden kesän oman alansa töitä, sillä ennen täysi-ikäisyyttä ei rakennustyömaalle ole asiaa.

Tällöin Sakari saa työehtosopimuksen alinta palkkaa, eli bruttoansiot hänellä ovat 1 550 euroa kuukaudessa.

19-vuotiaana Sakarilla on rakennusmiehen tutkintotodistus takataskussaan. Hänen tulonsa nousevat ja vakiintuvat 2 700 euron tuntumaan.

Pitkän, lähes 40 vuoden työuran jälkeen, Sakari jää viimein eläkkeelle 59-vuotiaana. Hän siirtyy niin kutsuttuun eläkeputkeen eli ansiosidonnaiselle vapaalle, sen lisäpäiville ja siitä varsinaiselle vanhuuseläkkeelle 62-vuotiaana.

Hyvä fyysinen kunto on pitänyt Sakarin työkykyisenä eläkepäiviin saakka, mutta kaikilla kollegoilla tilanne ei ole sama. Rakennusmiehiä vaivaavat yleisesti tuki- ja liikuntaelinsairaudet, siksi sairaus- ja työttömyyseläkkeet ovat rakennusalalla yleisiä.

Sakari tienasi rakennuksilla elämänsä aikana yhteensä 1 384 624 euroa.

Lääkäri Nadja Nappi

Stina Tuominen / Yle

Lukiosta valmistuneella Nadjalla on edessään suuri haaste: lääketieteelliseen koulutusohjelmaan pyrkiminen.

Vuosittain noin kuusi tuhatta kokelasta ilmoittautuu pääsykokeeseen ja heistä noin joka kymmenettä onnistaa. Nadja pääsee koulutusohjelmaan toisella yrittämällä.

Työskentelemään lääkärin sijaisena Nadja pääsee neljännen vuoden jälkeen kandidaatiksi valmistuttuaan.

Ensimmäinen kesä vierähtää sairaalassa ja seuraava kesä ennen valmistumista kuluuu terveyskeskuksessa. Lääkäriopiskelijan kuukausiansio on 3 410 euroa.

Kun lisensiaatin diplomi on viimein Nadjan olkalaukussa, hänen kuukausiansionsa nousevat 6 522 euroon.

Muutaman vuoden yleislääkärinä työskenneltyään hän lähtee erikoistumaan. Erikoistumisvaihe kestää lähes vuosikymmenen.

Erikoislääkärinä Nadja työskentelee 60-vuotiaaksi asti, kuten lääkärit keskimäärin. Monet hänen kollegansa kuitenkin jatkavat varsinaiseen eläkeikään 65-vuotiaiksi asti ja tekevät osa-aikatöitä vielä eläkkeelläkin.

Nadja tienaa uransa aikana 2 707 318 euroa.

Kokki Karo Kasari

Kuva: Stina Tuominen / YLE

Karo Kasarin kuukausiansio on 2 165 euroa.

Hänet valittiin ammattikouluun ravintola-alaa opiskelemaan 23 500:n hakijan joukosta, tosin Karon ohella samaiseen tutkinto-ohjelmaan valittiin myös 7 400 muuta hakijaa.

Ravintola-alalla noin joka kymmenes työntekijä on osa-aikainen opiskeleva työntekijä, ja Karo on yksi heistä, joka tekee opintojensa ohella keittiöapulaisen töitä.

Harjoittelijan palkka on 1 194 euroa. Työkokemus helpottaa parikymppistä Karoa saamaan nopeasti vakituisen työpaikan valmistumisen jälkeen.

Kaikki eivät ole yhtä onnekkaita, sillä joka kolmas Karon kokkikavereista työskentelee osa-aikaisena.

Gourmet'n maailmassa Karo jaksaa 57-vuotiaaksi asti ennen kuin vihoitteleva selkä pakottaa hänet jäämään sairauseläkkeelle.

Häntä voi silti hyvin kutsua veteraanikokiksi, sillä ravintola-alan vitsaus ovat työikäiset alanvaihtajat.

Karon kollega Aino joutui jättämään kokin työt viljapölyallergian vuoksi ja Karon esimies Ari jätti työnsä astman takia. Ammattiliittonsa lehdestä Karo lukee, että hän ystävineen kärsii ravintola-alan ammattisairauksista.

Karon tilipussiin karttuuu koko uran aikana 978 816 euroa.

Tietotekniikkainsinööri Toivo Tietäväinen

Kuva: Stina Tuominen / YLE

Toivo Tietäväisen kuukausipalkka on 3 830 euroa. IT-alalla hän tienaa hieman enemmän kuin insinöörit keskimäärin.

Toivo on toistaiseksi viihtynyt työssään hyvin, vaikka alalla viime aikoina käydyt yt-neuvottelut hieman varjostavatkin insinööri Tietäväisen mieltä.

Miesvaltainen ala on silti edelleen vetovoimainen. Koulutukseen on paljon pyrkijöitä, eikä läheskään kaikkia halukkaita oteta ammattikorkeakouluun opiskelemaan.

IT-buumin hiipumisesta huolimatta tänäkin keväänä hakijoita oli yli kaksi kertaa enemmän kuin koulutuspaikkoja.

Toivo itse on valmistunut insinööriksi 27-vuotiaana. Hän teki opiskelun ohella alansa kesätöitä, joista sai 1 800 euron kuukausipalkkaa.

Siitä saattoi olla hieman apua työllistymiseenkin valmistumisen jälkeen, sillä Toivo pääsi töihin suoraan koulusta.

Toivo jäänee eläkkeelle 59-vuotiaana. 32 vuotta kestävän työuransa aikana hän ehtii tienata 1 248 994 euroa.

Lastentarhanopettaja Satu Siili

Kuva: Stina Tuominen / YLE

Satu Siili on ammattitaidostaan ylpeä kasvatustieteiden maisteri. Satu kuitenkin saa huomattavasti vähemmän palkkaa kuin maisterit keskimäärin.

Naisvaltaisella alalla hän tienaa 2 500 euroa kuukaudessa.

Verrattain pienistä palkoista huolimatta varhaiskasvatus on suosittu ala.

Vuonna 2012 varhaiskasvatukseen oli lähes 14 kertaa enemmän hakijoita kuin opiskelemaan hyväksyttyjä.

Kuten useimmat maisterit, Satukin on valmistunut yliopistosta 29-vuotiaana. Vuoden sisällä valmistumisesta hän oli oman alan töissä.

Satu hakeutui lastentarhanopettajaksi, koska halusi työskennellä lasten kanssa. Lapsia työssä riittää, mutta päiväkodin suuret ryhmäkoot väsyttävät sekä heitä että aikuisia.

Lastentarhanopettajat jäävät eläkkeelle keskimäärin 57-vuotiaina. Jos Satu tekee töitä yhteensä 28 vuotta, hän ansaitsee palkkoina 856 130 euroa.

Kirjastonhoitaja Hilja Hyssy

Stina Tuominen / Yle

Hilja Hyssy saa kuukaudessa 2 681 euroa palkkaa. Suurin osa maistereista saa yli 2 700 euron kuukausipalkkaa, ja Hilja kuuluukin pienituloisimpaan maisterikymmenykseen.

Kuten suurin osa kirjastotyöntekijöistä, Hiljakin on töissä kunnankirjastossa. Hän voisi tienata huomattavasti enemmän yliopistollisessa kirjastossa, mutta töitä on helpompi saada pieneltä paikkakunnalta.

Töihin on vaikea päästä etenkin kaupungeissa, joissa kirjastonhoitajia koulutetaan.

Kirjastoala muuttuu kovaa vauhtia. Sähköisiin aineistoihin siirtyminen aiheuttaa paineita kirjastonhoitajille.

Tietoalan ammattilaisina heidän pitäisi olla edelläkävijöitä uudessa teknologiassa.

Enemmistö kirjastonhoitajista kuuluu kuitenkin suuriin ikäluokkiin, ja paperin ja painomusteen vaihtuminen kosketutusnäyttöihin on kova paikka Hiljallekin.

Hilja Hyssy valmistui yliopistosta 29-vuotiaana. Hän eläköityy 56-vuotiaana. Hilja tekee siis 27-vuotisen työuran, jonka aikana hän ehtii tienata 902 352 euroa.

Parturikampaaja Paula Pehkonen

Stina Tuominen / Yle

Paula Pehkonen ansaitsee 1 882 euroa kuukaudessa. Paula on yrittäjä, joten tulojen suuruus vaihtelee hieman kuukausittain.

Työt parturikampaajana Paula aloitti 19-vuotiaana, mutta hänelle kertyi jonkin verran alan työkokemusta jo ammattikoulussa.

Kouluaikainen kesätyöpalkka ei kuitenkaan päätä huimannut, silloin Paula pääsi vain 800 euron kuukausituloihin.

Työssään Paula käsittelee päivittäin hiuslakkoja, väriaineita ja muita kemikaaleja, ja siksi häntä uhkaavat niin ammattiastma kuin syöpäkin. Työsuhteessa olevat parturikampaajat jäävätkin usein eläkkeelle jo 58-vuotiaina.

Jos Paula jää eläkkeelle 39 työvuoden jälkeen, hänelle on ehtinyt kertyä ansioita 992 565 euroa.

Mutta Paulaa pienelle yrittäjäeläkkeelle jääminen ei houkuttele. Hän haluaa jatkaa työskentelyä niin pitkään kuin mahdollista. Paula saattaakin jaksaa työelämässä jopa 73-vuotiaaksi asti.

Näin 54-vuotisen työuransa aikana Paula Pehkonen ehtii ansaita 1 351 607 euroa.

Lähihoitaja Leena Liinala

Kuva: Stina Tuominen / YLE

Leena Liinalan kuukausipalkka on 2 390 euroa. Jopa neljännes siitä saattaa, työvuoroista riippuen, koostua erilaisista lisistä.

Jos Leena tekisi enemmän viikonloppu- ja yövuoroja, voisi hän tienata kuukaudessa jopa tuhat euroa enemmän.

Leena valmistui ammattikoulusta lähihoitajaksi 19-vuotiaana. Naisvaltaiseen ammattiin on paljon tulijoita, sillä hoiva-alalla ei työpaikoista ole pulaa.

Leenakin teki kouluaikanaan oman alan kesätöitä. Niistä hän sai palkkaa 1 967 euroa kuukaudessa.

Lähihoitajaksi Leena halusi, koska viihtyy ihmisten parissa.

Leenan työ kunnallisessa vanhainkodissa on kuitenkin välillä henkisesti kuormittavaa, sillä usein kiire estää Leenaa toimimasta ammattietiikkansa mukaisesti.

Vanhuksilta ehtii hädin tuskin vaihtaa vaippaa, saati sitten kysellä kuulumisia. Paljon nostamista ja kantamista sisältävä työ rasittaa myös selkää. Tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovatkin alalla yleisiä.

Leena jaksaa töissä 58-vuotiaaksi. Hän ehtii siis tehdä 39 vuotta töitä ennen kuin jää eläkkeelle. Työuransa aikana Leena ansaitsee yhteensä 1 188 609 euroa.

Paperityöntekijä Santeri Sellu

Kuva: Stina Tuominen / YLE

Santeri Sellun kuukausipalkka on 3 473 euroa. Santeri on palkkaansa tyytyväinen, ja hyvästä syystä. Harva pelkän ammattikoulun käynyt ansaitsee yhtä paljon.

Työläisen arki ei kuitenkaan aina ole helppoa, vaikka palkka olisikin hyvä. Paperitehtaan kolmivuorotyö on raskasta, ja alan ahdinko tekee elämästä epävarmaa.

Paperityöntekijät jäävät suoraan eläkkeelle vain harvoin, sillä eläkeputkea käytetään usein yt-neuvottelujen keinona.

Eläkeputkeen pantu työntekijä saa työttömyyspäivärahaa 65-vuotiaaksi asti ja siirtyy sitten vanhuuseläkkeelle.

Santeri valmistui ammattikoulusta 19-vuotiaana. Silloin paperiteollisuudella meni vielä hyvin, ja Santerikin pääsi heti töihin.

Jos Santeri tuupataan 59-vuotiaana eläkeputkeen, ehtii hän tehdä 40-vuotisen työuran. Sen aikana hän ansaitsee 1 669 832 euroa.

Työurien aikaiset ansiot on laskettu viimeisimpien Tilastokeskuksen tietojen pohjalta. Palkkakehityksissä on otettu huomioon ikälisät, lomarahat, mahdollinen työuralla eteneminen ja vuorolisät.

Työurien pituutta ja työssäjaksamista koskevat tiedot on saatu ammattiliitoilta. Ammattilaisten elämäntarinoita laadittaessa on oletettu, että kukin pysyy samassa ammatissa koko ikänsä.

Työuran aikana kertyneiden ansioiden loppusummiin eivät sisälly opiskeluaikana tehdyt työt, eikä myöskään eläkkeellä tehtävä osa-aikainen työ.

Päivitetty 24.6.2013 klo 11:30 Laskelmissa ei ole otettu huomioon sitä, että enemmän tienaavilla on korkeampi veroprosentti.