Meillä sitä ei voi tapahtua (It Can’t Happen Here) on vuonna 1935 julkaistu fiktiivinen kertomus Berzelius “Buzz” Windrip-nimisestä populistipoliitikosta, joka voittaa Yhdysvaltojen 1936 presidentinvaalit. Buzz korostaa kampanjassaan perinteisiä amerikkalaisia arvoja. Noustuaan valtaan Buzz kuitenkin muuttaa Yhdysvallat autoritaariseksi fasisti-valtioksi. Hän hiljentää vastustajansa, perustaa omat paramilitaristijoukot ja vangitsee opposition.

Trumpin avoin ihailu autoritäärisiä johtajia, kuten Putinia ja Kim Jong Unia, kohtaan on herättänyt kummastusta ja huolta Yhdysvalloissa. Pian Trumpin valinnan jälkeen Meillä sitä ei voi tapahtua nousi hetkellisesti Amazonin myyntilistoilla kymmenen myydyimmän kirjan joukkoon 80 vuotta sen julkaisemisen jälkeen.

Olivatpa Trumpin tavoitteet mitkä hyvänsä, niin Yhdysvaltojen instituutiot on rakennettu niin, etteivät kirjan tapahtumat voisi todellisuudessa tapahtua. Yhdysvaltojen korkein oikeus on itsenäinen, ja sillä on oikeus kumota perustuslain kanssa ristiriidassa olevat lait, vaikka edustajainhuoneen enemmistö olisi sellaisen säätänyt.

Yhdysvaltain perustuslain muuttaminen on tunnetusti äärimmäisen vaikeaa. Edellinen hyväksytty muutos perustuslakiin tehtiin 1992. Tuo muutosprosessi laitettiin käyntiin syyskuussa 1789 ja se hyväksyttiin 202 vuoden ratifiointiprosessin jälkeen.

Korkeimman oikeuden kokoonpanoa on samoin erittäin vaikea muuttaa. Senaatti hyväksyy uudet nimitykset, mutta nykyisistä tuomareista ei pääse eroon. Heillä on elinikäiset toimikaudet. Näin ollen korkeimman oikeuden enemmistön siirtäminen poliittisille liittolaisille kestää useamman vuosikymmenen.

Entä voisiko se tapahtua Suomessa?

Miten Suomen valtiosääntö toimii demokratian suojelemisessa? Mitä jos fasistipuolue saisi enemmistön eduskunnassa?

Jos Suomen hallitus pyrkii säätämään perustuslain vastaisia lakeja esimerkiksi lehdistön vapauden rajoittamiseksi, laki tulisi kansanedustajista koostuvan perustuslakivaliokunnan käsittelyyn. Perustuslakivaliokunnan tehtävä on valvoa säädettävien lakien perustuslaillisuutta.

Perustuslakivaliokunta toimii hyvin silloin, kun lakia säätävä hallitus haluaa noudattaa perustuslakia. Silloin perustuslakivaliokunta pystyy puuttumaan lakiluonnoksiin, jotka ovat vahingossa perustuslain kanssa ristiriidassa. Perustuslakivaliokunta pystyy tarkastamaan lakeja tämän varalta ja ehdottamaan muutoksia, joilla ristiriidat saadaan korjattua ennen lain hyväksymistä.

Perustuslain päätehtävä on taata kansalaisille tietyt perusoikeudet ja turvaa valtiovallan mielivallalta. Sen lisäksi sen tehtävä on säilyttää valtion hallintomuoto ja turvata vallan kolmijako. Juuri tällä osa-alueella Suomen perustuslaki tuntuu kovin puutteelliselta.

Englannin kielessä käytetty termi ‘checks and balances’ tarkoittaa ajatusta että vallan kolmijako-opin osa-alueiden lainsäädäntövallan, tuomiovallan ja toimeenpanovallan tulee toimia toistensa vastapainoina ja estää muita voimia keräämästä liikaa valtaa itselleen.

Suomen käytäntö keskittää sekä lainsäädäntövalta että perustuslain tulkintavalta kansanedustajille on tämän näkökulman kannalta ongelmallinen. Eduskunnassa enemmistön saavuttanut puolue tai puolueet voivat ryhtyä keskittämään valtaa itselleen.

Ongelman tunnistaa myös Turun yliopiston julkisoikeuden professori Juha Lavapuro, joka kommentoi asiaa MustRead-julkaisussa ”Poliitikoista koostuva perustuslakivaliokunta on periaatteessa hyvin nopeasti kaapattavissa. Suomessa perustuslakivaliokunta ei onneksi ole koskaan joutunut mihinkään pahempiin kriiseihin, mutta jos Puolan tai Unkarin lakien valvonta perustuisi tällaiseen järjestelmään, niin enemmistövallalle ei olisi mitään rajaa.”

Ainoa vastavoima eduskunnan lainsäädäntövallalle on Suomen presidentti, jonka pitää allekirjoituksellaan vahvistaa säädetyt lait. Tämä veto-oikeus on heikennetty käytännössä voimattomaksi. Jos presidentti kieltäytyy vahvistamasta lakia, eduskunta voi ohittaa presidentin. Jos eduskunta hyväksyy lain muuttumattomana toisen kerran, laki astuu voimaan ilman presidentin hyväksyntää. Parhaimmillaan presidentti voi ainoastaan hidastaa lain hyväksymistä.

Koska valiokunta koostuu kansanedustajista ja eduskunnan enemmistö pystyy myös nimittämään valiokuntaan enemmistön “omia” kansanedustajiaan, se toimisi erittäin huonosti jarruna eduskunnan enemmistölle, joka haluaa säätää perustuslain kanssa ristiriidassa olevia lakeja. Pahimmillaan enemmistön eduskunnassa saanut fasistipuolue pystyisi tekemään koko perustuslakivaliokunnasta kumileimasimen, joka asiantuntijalausunnoista huolimatta julistaisi kaikki fasistihallituksen lait perustuslain mukaisiksi.

Varsinainen oikeuslaitos käräjä- ja hovioikeuksineen pystyy yksittäistapauksissa jättämään huomiotta selvästi perustuslain kanssa ristiriidassa olevan lain. Ne eivät kuitenkaan pysty kumoamaan lakeja, jolloin ongelman aiheuttanut laki jää edelleen voimaan. Tuomareiden nimitykset vahvistaa perustuslain mukaan tasavallan presidentti, joka tuo pientä turvaa.

Jos perustuslaista piittaamaton puolue tai puolueet saisivat yli puolet eduskunnan paikoista, niin he todennäköisesti voittaisivat myös presidentinvaalit. Tähän voi riittää esimerkiksi vain yhden vuoden mittainen kannatuspiikki. Esimerkiksi 2023 ja 2024 säännönmukaiset eduskuntavaalit ja presidentinvaalit ovat alle 12 kuukauden päässä toisistaan.

Ottaen huomioon Turkin, Unkarin ja Puolan viime vuosien kehityskulut, on hämmästyttävän optimistista kuvitella, että vastaava kehityskulku olisi täysin mahdoton Suomessa. Perustuslaki ja valtiosääntö ovat eräänlaisia vakuutuksia. Niiden pitäisi toimia kaikista parhaiten kaikkein huonoimmissa skenaarioissa. Suomen perustuslaki on kuitenkin suunniteltu vain hyvän sään varalle.

Suomen ensimmäinen perustuslaki hyväksyttiin 1919. On ymmärrettävää, että aikana ennen 1930-luvun kauheuksia ei ymmärretty, mitä vaaroja perustuslain tulisi pystyä torjumaan. Se on kuitenkin hämmästyttävää, ettei näitä puutteita korjattu kun Suomen perustuslaki uusittiin 1990-luvulla.

Mikäli epädemokraattiset ja autoritaariset liikkeet saisivat taakseen kansan enemmistön, Suomen instituutiot olisivat poikkeuksellisen heikot turvaamaan vapaan yhteiskunnan säilymisen. Perustuslakituomioistuin, jolla olisi oikeus kumota perustuslain kanssa ristiriidassa olevat lait, toisi lisää turvaa vapaan yhteiskunnan turvaksi.

Blogit Liberan blogiin kirjoittavat eri alojen asiantuntijat tai muuten vain mielenkiintoiset henkilöt. Blogit ovat kirjoittajiensa mielipiteitä, eivätkä välttämättä edusta Liberan virallista kantaa.