Med den nye tunnel under Femern Bælt kan rejsetiden med tog fra København til Hamborg mere end halveres. Det vil give op mod en seksdobling af passagertransporten, vurderer Cowi, der har analyseret markedsgrundlaget for kommerciel drift af lyntog mellem Malmø og Hamborg.

Rapporten, som er udarbejdet for Green String Corridor-samarbejdet og finansieret af Region Hovedstaden, tager udgangspunkt i, at togene kører 250 km/h.

Der er cirka 350.000 passagerer årligt på strækningen i dag. Cowi skønner, at det antal vil stige til cirka 1,9 mio. med åbningen af en fast forbindelse og højhastighedstog. Det dækker over et minimum på 1,7 millioner og maksimalt 2,2 millioner passagerer.

Break-even for etableringen af forbindelsen ligger på kun 700.000 passagerer. Derfor vil strækningen hurtigt tjene sig selv hjem for togselskaberne, konkluderer Cowi.

Omkostningsopgørelserne tager udgangspunkt i DSB’s regnskabstal for drift af forskellige typer tog, herunder internationale tog og Intercity Lyn. Den omfatter blandt andet afskrivning på materiel, service på toget, lønomkostninger, vedligeholdelse og baneafgifter.

»Vi mener endda, at Cowis skøn er forholdsvis konservative i forhold til, hvor mange der vil tage toget i stedet for flyet. Også når folk skal på weekendtur til Berlin, vil det være hurtigere med denne togforbindelse,« siger Sten Hansen, der er infrastrukturstrateg hos Region Skåne, som er en del af Green String Corridor.

»Mange glemmer, at det også tog over fem timer at komme fra København til Aarhus før Storebæltsforbindelsen. Vi mener, at en øget bevægelighed giver større jobmuligheder på tværs af regionerne,« siger Sten Hansen.

Især åbningen af European Spallation Source, ESS, et materialeforskningscenter med en neutronkanon i verdensklasse, vil trække forskere fra hele verden til Lund, når det åbner i 2019-2020. Der ligger et lignende, lidt mindre forskningsanlæg i Hamborg, Desy, og for Region Skåne betyder transportmulighederne derfor rigtig meget.

»Vi advokerer derfor for en trafikplan, hvor man undersøger, hvilke tog der skal købes, hvor mange, og hvor ofte de skal køre. Vi ved, at sådanne ting tager lang tid, i hvert fald tre-fire år,« fremhæver Sten Hansen.

Et lyntog mellem København og Hamborg vil kræve samarbejde mellem Deutche Bahn og det danske transportministerium, som skal udstikke opgaven til DSB. Transportministeriet skal så småt til at forhandle ny kontrakt med DSB, hvis nuværende kontrakt udløber i år.

I Tyskland er det Deutsche Bahn, der står for togdriften på landsplan, hvorimod regionaltrafikken udbydes af delstatsregeringen i den pågældende delstat.

»Det gør det til lidt af et puslespil,« siger Sten Hansen.

»Derfor er det rigtig vigtigt, at et samarbejde mellem Transportministeriet og Deutsche Bahn kommer i gang nu, så man kan få lavet en trafikplan og vise borgere og erhvervsliv, hvilke nye rejsemuligheder de får,« siger Sten Hansen.