Økonom sætter sin lid til, at Kongressen i USA stopper Trump, før en handelskrig for alvor begynder at gøre ondt.

I over et år har USA og EU forhandlet om en ny handelsaftale, og onsdag aften fik Trump nok af al snakken.

Han hævede tolden på en række varer fra EU med 50 milliarder kroner.

Ifølge Ulrik Bie, økonom og redaktør på Berlingske, vil den amerikanske præsident sende et signal til europæerne om, at hans trussel om handelskrig stadig skal tages alvorligt.

- Situationen er ekstremt usikker. Vi aner ikke, hvad der kommer til at ske, og en yderligere eskalering er ikke utænkelig.

Dårlig timing

Aktiemarkederne fik prompte en pulsblødning oven på onsdagens udmelding.

Og optrapningen mellem USA og EU kommer på et særdeles dårligt tidspunkt, lyder det fra Andreas Østerheden, investeringsstrateg i Nordea.

Verdensøkonomien er nemlig under afmatning, og flere lande er formentlig på vej mod recession i løbet af 2020.

- Det vil være en katastrofe, hvis så tætte allierede og to af verdensøkonomiens mastodonter for alvor begynder at rejse toldmure over for hinanden, siger Andreas Østerheden.

Især er eurozonen, hvor produktionen er på sit laveste niveau i syv år, hårdt ramt.

- Trump sparker derfor til nogen, der allerede ligger ned. Men jeg er heller ikke i tvivl om, at hans håb er, at det vil gøre europæerne mere venligt stemt over for amerikanernes argumenter i forhandlingerne om en ny handelsaftale, siger Ulrik Bie.

Hvad handler konflikten om?

Den ulmende handelskonflikt mellem EU og USA har stået på siden foråret 2018.

Trump mener, at USA’s konsekvente handelsunderskud over for EU er et tegn på, at USA bliver snydt.

Den amerikanske præsident har især set sig sur på den europæiske bilindustri, som han mener har alt for gunstige vilkår i USA, samtidig med at amerikanske bilfirmaer skal slås med europæiske handelsbarrierer.

Trump har derfor truet med en told på 20 procent på alle biler produceret i Europa.

Sker det, vil det ifølge Ulrik Bie ramme de europæiske økonomier hårdt. Især den tyske, hvor bilfabrikanterne bidrager med fem procent til det samlede BNP. Hertil kommer de tusindvis af underleverandører, som lever af bilindustrien.

Lige nu kan Trump og EU ikke blive enige om rammerne for en ny handelsaftale, og forhandlingerne er derfor gået i hårdknude.

Handelskrigen bliver svær at sælge

Det kan dog vise sig at være svært for Trump at føre sin trussel ud i livet.

- For det første er der ikke opbakning til en handelskonflikt med EU. Hverken politisk eller i befolkningen, siger Ulrik Bie og fortsætter:

- For det andet vil Kongressen sandsynligvis modsætte sig, at Trump går efter europæiske biler.

Der er nemlig ingen, der påstår, at Europa stjæler arbejdspladser fra USA. Tværtimod er amerikanske og europæiske virksomheder sovset ind i hinanden.

En handelskrig med EU er altså ikke lige så nem at forklare, som handelskrigen med Kina er.

Mere prestige i handelskrig med Kina

Hvis Kongressen modsætter sig Trump, kan det betyde, at han mister nogle af sine præsidentielle beføjelser. Kongressen kan blandt andet indskrænke præsidentens ret til at kalde handelskonflikter for nationale nødsituationer.

Og det vil Trump for alt i verden undgå, mener Ulrik Bie.

Det vil nemlig give ham færre muskler i handelskrigen mod Kina, som er den, præsidenten har lagt allermest prestige i at vinde, lyder det.