Regeringen kritiseres nu af oppositionen og advokater for at indskrænke blandt andre afviste asylansøgeres mulighed for – med danske skattekroner i ryggen – at føre klagesager i FN-systemet.

Kritikken kommer, efter at en opgørelse fra integrationsminister Inger Støjberg (V) har afsløret, at nok bliver der stadig oftere klaget til FN over de danske asylmyndigheders øverste instans, Flygtningenævnets, afgørelser. Men endnu oftere ender klagesagerne faktisk med, at FN kritiserer af Flygtningenævnets afgørelser.

Enhedslistens integrationsordfører, Johanne Schmidt-Nielsen, er derfor bekymret over, at justitsminister Søren Pind (V) foreslår, at Civilstyrelsen fremover skal vurdere, om klageren har »rimelig grund til at føre klagesagen« og dermed få retshjælp.

Læs også: ’Det er i svære tider, principper skal testes’

»Klagerne er jo asylansøgere, eller andre, som absolut ikke har råd til at betale et advokatsalær. Det er da muligt, at regeringen mener, at mange af klagerne er grundløse. Men man skal jo huske, at regeringen er den part i sagen, som der klages over. Så regeringen er måske ikke den rette til at afgøre, om klagerne er grundløse. I en tid, hvor asylansøgernes rettigheder forringes, er der vel netop brug for retshjælp til at klage over afgørelser,« siger Johanne Schmidt-Nielsen.

128 klagesager over Danmark

En henvisning til, at Søren Pind begrunder den foreslåede indskrænkning af klageretten med, at »der er sket en stigning i antallet af klagesager, som bliver rejst uden rimelig grund ved internationale klageorganer«.

Ifølge Inger Støjbergs opgørelse afgjorde de forskellige FN-komiteer på menneskerettighedsområdet i andet halvår af 2015 imidlertid 15 klagesager og udtalt kritik i de otte, hvori Flygtningenævnet har truffet afgørelse. Til sammenligning udtalte FN-komiteerne kun kritik i fire af i alt 15 sager i hele perioden fra 2004 og til med første halvår af 2015. Med andre ord er Danmark gået fra at tabe hver fjerde klagesag til nu at tabe hver anden. I alt verserede der ved årsskiftet 128 klagesager over Danmark ved de forskellige FN-komiteer på menneskerettighedsområdet.

Læs også: FN-komitéer dumper Danmark i flygtningesager

Både Advokatsamfundet og Foreningen af Udlændingeadvokater (FAU) efterlyser da også bevis på et stigende antal ubegrundede klager, der kan begrunde indskrænkningen af klageretten. Foreningen af Udlændingeadvokater skriver i et høringssvar til justitsministerens lovforslag, at han misbruger frygten for, at advokatomkostningerne skal løbe løbsk til at begrænse asylansøgernes retssikkerhed.

»Dette er efter FAU’s opfattelse klart uacceptabelt og bør ikke fremmes i Folketinget,« hedder det i høringssvaret, mens Advokatsamfundet kalder ændringen »unødvendig og retssikkerhedsmæssigt meget betænkelig«.

Venstre afviser

Et bredt politisk flertal på Christiansborg støtter dog Søren Pinds forslag, og Dansk Folkepartis integrationsordfører, Martin Henriksen, så gerne, at der slet ikke var mulighed for at klage til FN, da Folketinget bør bestemme, hvem der får opholdstilladelse i Danmark.

»Men det her lovforslag er da et skridt i den rigtige retning, for det bliver jo helt tudetusset, hvis vi ligefrem også skal betale folk for at klage til FN over de nationale afgørelser,« siger Martin Henriksen.

Det har ikke været muligt at få en kommentar fra Søren Pind, men Venstres retsordfører, Preben Bang Henriksen, afviser, at Inger Støjbergs opgørelse ændrer noget.

»Nej, det gør det egentlig ikke. Jeg er overbevist om, at det er korrekt, når justitsministeren i lovforslaget skriver, at der er mange uberettigede klager. Selvfølgelig er det korrekt, at der altså er det her antal som har fået medhold. Men det ændrer sådan set ikke på vores holdning, og jeg vil i den forbindelse understrege to ting. For det første indskrænker vi ikke klageadgangen. Du kan stadig klage de samme steder som før.

Og for det andet har du stadig mulighed for at få fri proces, hvis Civilretsdirektoratet vurderer, at du har en rimelig chance for at få medhold i din klage. Så den ventil bevares også. Men det er rigtigt, at vi afskaffer en mere eller mindre automatisk reaktion, hvor FN åbner en kuvert med en klage og straks beder den danske regering om en kommentar, hvorefter nogle meget store advokatomkostninger udløses herhjemme.«