De gyldne år for den danske økonomi er ved at være forbi, og den mere grå hverdag med lavere vækst begynder at melde sig. Fra 2015 til 2018 har vi haft en vækst på 2,5 procent om året i gennemsnit og en meget flot jobfest. I år hedder menuen en vækst på to procent, men den falder yderligere til 1,5 procent i 2020 og året efter.

Derved vil omkring et procentpoint være skåret af væksten i forhold til de gode tider i den danske økonomi. Det er en lavere vækst, som danskerne vil komme til at mærke på arbejdsmarkedet. Det er regeringen med finansminister Nicolai Wammen (S) i spidsen, som mandag kom med sin halvårlige Økonomisk Redegørelse. Heri skriver regeringen, at det er dårligdomme i den globale økonomi, som vil ramme Danmark.

Regeringen bevarer dog lidt af optimismen. De dårligere tider globalt vil ikke slå fuldt igennem på den danske økonomi. De danske virksomheder står forholdsvis stærkt, og sammensætningen af vores eksport gør, at vi klarer os igennem nogenlunde med skindet på næsen. Hertil kommer, at der er gode muligheder for, at danskerne kan sætte lidt mere gang i det private forbrug, hvilket ligeledes vil hjælpe med at trække den danske økonomi i den rigtige retning.

Regeringen påpeger, at den svagere vækst allerede kan ses i virksomhedernes investeringer. Det gælder både virksomhedernes investeringer og boliginvesteringerne.

Samtidig understreger regeringen, at selv om den tror på dét, man må kalde en blød landing for det danske opsving, så er der en risiko for, at det kan komme til at gå værre. Brexit er ikke endelig afklaret, handelskrigen mellem USA og Kina kan blusse op igen, og svækkelsen af den europæiske økonomi kan blive mere langvarig.

»En mere vedvarende svækkelse af eksportmarkederne vil også indebære et mere negativt forløb for dansk økonomi,« hedder det i rapporten fra Finansministeriet.

Ærgrer sig over finansloven

Efter finanskrisen startede det danske opsving i 2013. Det har givet noget af en jobfest med en stigning i beskæftigelsen på omkring 40.000 personer om året. Den glædelige nyhed for danskerne er, at jobfesten ifølge regeringen ikke vil gå helt i stå trods den lavere vækst. Der vil fortsat være udsigt til en fremgang i beskæftigelsen på omkring 20.000 personer om året.

Altså omkring en halvering i forhold til det, som vi har været vant til de seneste år.

Mandag kom Berlingske med det seneste svar fra Toplederpanelet. Svarene fra toplederne ligger meget godt i tråd med regeringens prognose. Toplederne har genvundet lidt af optimismen, men til gengæld skruer de kraftigt ned for jobfesten. Med hensyn til beskæftigelsen virker svarene fra toplederne som værende mindre optimistiske end regeringens prognose.

Cheføkonom i den liberale tænketank Cepos, Mads Lundby Hansen »Desværre har regeringen ikke gjort noget for at styrke vækstpotentialet i dansk økonomi. Faktisk har regeringen gjort det stik modsatte.«

Set i lyset af regeringens prognose ærgrer cheføkonom i den liberale tænketank Cepos Mads Lundby Hansen, sig over den netop indgåede finanslov for 2020.

»Desværre har regeringen ikke gjort noget for at styrke vækstpotentialet i dansk økonomi. Faktisk har regeringen gjort det stik modsatte. Finansloven trækker således 900 personer ud af arbejdsstyrken de kommende år ifølge regeringens egne økonomer. Desuden hæves skattetrykket med 3,5 milliarder kroner, hvilket også sænker vækstpotentialet,« siger Mads Lundby Hansen.

»Jeg noterer mig også, at finansloven øger det offentlige forbrug med 1,3 procent. Det er mere end dobbelt så højt som under Thorning og Løkke. Det øger den offentlige beskæftigelse med 5.000 personer. Det er medarbejdere, som private virksomheder kommer til at mangle,« siger Mads Lundby Hansen.

Dansk Arbejdsgiverforening har på deres hjemmeside et jobbarometer. Heri kan man læse, hvordan regeringens økonomiske politik indtil nu har påvirket den private beskæftigelse. Ifølge barometeret har regeringens tiltag indtil nu haft en negativ effekt på den private beskæftigelse på 3.350 personer.