Hvis du her til morgen tog turen forbi synagogen i Krystalgade i København, ville du hurtigt få øje på de to politibiler og det kampklædte mandskab, der holder vagt ved indgangen.

Sådan har det set ud siden terrorangrebet i København 14. februar 2015, og det er ikke det eneste sted.

Det danske politi har nemlig brugt mere end én million mandskabstimer foran 'jødiske institutioner i Storkøbenhavn' siden starten i 2015.

Helt bestemt 1.022.057 timer.

Hvis der ikke var en reel trussel og grund til et højt trusselsniveau, så ville man ikke bruge så mange ressourcer. Trine Bramsen, Retsordfører for Socialdemokratiet

Det viser en optælling fra Rigspolitiet, som B.T. har fået aktindsigt i.

Et tal, der vækker forargelse i politiet.

»Det er spild af ressourcer, men det er jo en politisk beslutning. Vi er dog mega pressede i forvejen, og fordi ikke alle de unge betjente har erfaring til den slags opgaver, så sætter vi erfarne folk til det. Og så er der jo andre ting, vi ikke kan nå at lave,« siger Torben Ryttergaard, der er fællestillidsmand i den største afdeling på Politigården i København, Operativ Special Afdeling.

Han nævner selv, at man i stedet kan tænke i andre tiltag foran de jødiske institutioner.

Opgaven er nu delvist overgået til forsvaret, og derfor er det forsvarets politi, der bevogter flere af institutionerne nu. Foto: Sofie Mathiassen Vis mere Opgaven er nu delvist overgået til forsvaret, og derfor er det forsvarets politi, der bevogter flere af institutionerne nu. Foto: Sofie Mathiassen

»Man kan se andre steder, hvordan man kan løse det. Man kan eksempelvis sætte fysiske barrierer op eller iværksætte en stærkere overvågning,« siger Torben Ryttergaard.

Samme forslag havde Michael Hagemann Møller, formand for Københavns Politiforening, da han i 2017 i B.T. kritiserede beslutningen om, at politiet skulle bruge så mange timer foran de jødiske institutioner.

»Man kunne udskifte mandetimer med bl.a. skud- og bombesikkert glas, høje hegn, mere videoovervågning, der kunne monteres af andre faggrupper, eller afspærring af gader – som Krystalgade – så folk ikke kan køre ind og placere bomber,« sagde han dengang.

Retsordfører for Socialdemokratiet Trine Bramsen køber ikke præmissen om, at det er »spild af ressourcer«, men er enig i, at personlig bevogtning ikke er den ideelle løsning.

»Hvis der ikke var en reel trussel og grund til et højt trusselsniveau, så ville man ikke bruge så mange ressourcer. Der må man have tillid til, at det beror på en faglig begrundelse,« siger hun og fortsætter:

»Men det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt at have skydeskiver stående foran alle stederne. Vejen frem er at bruge bygningsmasse og teknologi til at beskytte stederne.«

Og tallet på lidt over én million er endda kun til og med 2017.

I hele 2018 overgik store dele af opgaven nemlig til forsvaret, hvorfor politiet sidste år brugte væsentligt færre ressourcer på opgaven.

Det danske politi har nu samlet set brugt mere end én million mandskabstimer foran de jødiske institutioner i Storkøbenhavn. Fra 2018 deler de den opgave med forsvaret. Foto: Claus Bech Vis mere Det danske politi har nu samlet set brugt mere end én million mandskabstimer foran de jødiske institutioner i Storkøbenhavn. Fra 2018 deler de den opgave med forsvaret. Foto: Claus Bech

Forsvaret har i den forbindelse oplyst til B.T., at man i 2018 brugte 76.800 mandskabstimer foran de jødiske institutioner, mens Rigspolitiet meddeler, at man i politiregi brugte cirka 115.000 timer foran institutionerne hele sidste år.

Det nævnes ikke i Rigspolitiets opgørelse, hvor meget bevogtningen har kostet.

Men i februar 2016 kunne B.T. fortælle, at politiet på daværende tidspunkt havde brugt lidt mere end 400.000 mandskabstimer ved de jødiske institutioner i Storkøbenhavn, og at det samlet set havde kostet 99,6 millioner kroner.

Ganger du det op i forhold til det nye tal med over én million mandskabstimer, svarer det til, at bevogtningen alene har kostet det danske politi en kvart milliard kroner.