Mærsk bruger 25 pct. mere på at lønne besætningerne på skibene, end konkurrenterne gør. Snart er rederiet nødt til at træffe »tunge beslutninger«, siger HR-chef Niels Bruus, der har ansvaret for 12.000 søfolk i Mærsk, i et interview med branchemediet Søfart.

De opsigtvækkende udtalelser kommer, efter at A.P. Møller - Mærsk de senere år har skåret kraftigt i omkostningerne og flere gange har understreget, at containerrederiet Maersk Line er blandt de mest effektive i branchen.

»Vi må erkende, at vores konkurrencedygtighed er under pres. Vores omkostninger til skibsbesætninger ligger relativt set 25 pct. over vores konkurrenters,« fortæller Niels Bruus til mediet.

Der arbejder 12.000 søfolk i Maersk Line. Tallet er siden 2017 steget med 2.000, blandt andet fordi det tyske rederi Hamburg Süd er blevet købt til.

»Vi bruger 500 mio. dollar (3,4 mia. kr.) om året på driften af vores besætninger. Hvis vi skulle drive vores besætninger på samme måde, som vores konkurrenter gør, ville vi spare ca. 80 eller 90 mio. dollar (540-605 mio. kr.) på driftsbudgettet hvert år. Denne omkostningsforskel må og skal vi gøre noget ved. Det kommer til at stå øverst på min agenda i det kommende år,« siger Niels Bruus.

Højere lønniveau

For ca. et år siden overtog han posten som chef for Marine HR i Mærsk. Det job indebærer, at han ansætter og er med til at skabe forhold, så de nuværende bliver i rederiet.

Bruus fortæller til Søfart, at han har brugt det første år på posten til at skabe sig et billede af rederiet, og hvad det er oppe imod. Han siger, at der er flere årsager til de høje lønninger. En af dem er, at mange kommer fra Danmark og det øvrige Vesteuropa.

»Vores udmønstringsperioder er skruet anderledes sammen end vores konkurrenters, og generelt er vores lønniveau typisk højere end konkurrenternes. En del af vores officerer er rekrutteret fra Danmark og det øvrige Vesteuropa, hvilket også er dyrere,« siger Bruus, der kalder situationen uholdbar, fordi den vil betyde, at det danske rederi ikke kan konkurrere med de andre containerrederier.

»At vi bruger så mange flere penge på driften af vores besætninger er i allerhøjeste grad et problem. Hvis Mærsk ikke kan fastholde sin konkurrencedygtighed, mister vi lige så stille vores license to operate. På den lidt længere bane kan virksomheden ikke bære at have et omkostningsniveau, der ligger så markant højere end vores konkurrenters.«

På Mærsk-skibe, der sejler med dansk flag, vil der typisk være mellem to og otte danskere om bord. Det kan dreje sig om alt fra juniorofficerer over kadetter og kaptajn til maskinmester.

»Vi insisterer på at ville have danske officerer om bord på vores danskflagede skibe. Det koster ekstra, men det vil vi gerne betale, fordi det er en del af vores ophav og tradition at gøre brug af danske officerer og tage ansvaret for, at der bliver uddannet skibsofficerer af høj kvalitet i Danmark. Dette ansvar er vi glade for at påtage os, og det vil vi gerne holde fast i.«

Overenskomst skal genforhandles

Han vil dog ikke sige, om han mener, at danske skibsofficerer hos Mærsk skal ned i løn.

»En dansk skibsofficer hos Mærsk får den løn, som er fastsat i overenskomsten, eller i individuelle kontrakter. Den nuværende overenskomst skal genforhandles næste år, og her må eventuelle ændringer jo bero på en konkret forhandling. Hvad vi vil spille ind med af ændringsforslag her, har vi ikke gjort os klart. Men det er da klart, at vilkårene i overenskomsten så vidt muligt må afspejle den kommercielle virkelighed, som rederiet befinder sig i.«

I dag rekrutterer Maersk Line primært sine kadetter fra Danmark og Indien. I de senere år er 150 kommet fra Danmark og mellem 200 og 250 fra Indien. Tidligere var der et større fokus på at optage fra forskellige lande, men Maersk Line har besluttet primært at søge nye kadetter fra Danmark og Indien, blandt andet for at have en bedre dialog med uddannelsesinstitutionerne.

A.P. Møller - Mærsk har siden 2016 arbejdet på en ny strategisk retning, hvor fokus nu er på transport og logistik, mens de gamle energiselskaber er solgt fra. Skiftet kom, efter at Mærsk var ramt hårdt på tre fronter. Containermarkedet var under pres, olieprisen var faldet dramatisk, og den digitale udvikling havde for alvor presset selskabet.

For nylig viste halvårsregnskabet umiddelbart pæne tal, der er begrænset påvirket af handelskrigen mellem USA og Kina. Især inden for forretninger på havet var udviklingen god, mens der til gengæld ingen tegn var på den forventede kommende vækst i landforretningen.

Mærsk har ikke yderligere kommentarer.