Politik er det muliges kunst, siger Morten Messerschmidt, der gerne ser et stærkt samarbejde med Storbritannien som alternativ til EU.

Dansk Folkepartis medlem af Europa-Parlamentet, Morten Messerschmidt, foretager nu en markant ændring i holdningen til EU.

For partiets stemmesluger, der for nyligt er vendt tilbage til dansk politik efter otte måneders sygdom, mener nu, at Danmark inden for en kort årrække helt bør forlade EU-samarbejdet.

Det siger han i et interview med Børsen mandag.

Dermed gør Messerschmidt op med det, der har været Dansk Folkepartis linje i EU-politikken i mere end et årti. Partiet har nemlig hidtil - med Messerschmidt i spidsen - gang på gang slået fast, at man ikke ønskede, at Danmark forlod EU-samarbejdet:

- Dansk Folkepartis linje er fuldstændig klar. Vi mener, at vi skal blive i EU, lød det eksempelvis fra Messerschmidt forud for det seneste valg til Europa-Parlamentet i 2014.

- Jeg har tegnet partiets EU-politik siden 2005, og i den tid har det i hvert fald ligget klart, at det ikke var en udmeldelse, der var på programmet, fortsatte Messerschmidt.

Messerschmidt: Tilpasser mig verden

TV 2 har bedt Morten Messerschmidt uddybe, hvorfor han nu ikke længere mener, at Danmark bør forblive en del af EU.

- Jeg synes, det er underligt at udlægge det som om, at man ændrer holdning, når nu verden ændrer sig. Jeg vil snarere kalde det at tilpasse sig en verden, der udvikler sig. Sagen er den, at nu har Storbritannien sat sig for at forlade EU, og jeg føler mig overbevist om, at Storbritannien, som det stærke land, det er, vil sætte sig i spidsen for at lave et alternativ til EU. Et frihandelssamarbejde, som jeg føler mig overbevist om, at en stribe andre lande vil tilslutte sig, og som dermed vil udgøre et alternativ til EU, der er langt mere attraktivt end det EU, vi har i dag.

Forud for den britiske EU-afstemning håbede Morten Messerschmidt imidlertid, at Storbritannien ville vælge at forblive en del af EU – og selv i tilfælde af et brexit, ville det ikke gavne Danmark at følge i fodsporene på Storbritannien, slog han dengang fast.

- At følge Storbritannien vil ikke gavne danske interesser, uanset at DF ønsker et EU, som fremover alene koncentrerer sig om sine kernefunktioner, som Messerschmidt formulerede det i efteråret 2014.

Det er jo det modsatte af, hvad du nu mener. Hvad er det egentlig, der har forandret sig?

- Politik er det muliges kunst. Og jeg synes, man skal indrette sig efter, hvordan de givne forhold er. Det er meget svært at forudse, hvordan ting udvikler sig. Til gengæld synes jeg, det er en kedelig tendens, at journalister hellere vil sidde og fluekneppe gamle citater for at lave en overskrift, end at forholde sig til, hvad der reelt betyder noget for dansk økonomi. Men det er selvfølgelig dit valg.

Brexit skaber usikkerhed

Så lad mig vende tilbage til netop økonomien. Du kalder i Børsen EU for en ”taberklub”. Men brexit ser allerede nu ud til at give Storbritannien store økonomiske udfordringer. Pundet er faldet markant i værdi over for euroen, og inflationen er steget mere end lønningerne i Storbritannien. Er det ikke snarere Storbritannien end EU, der kan kaldes ”tabere” som følge af brexit?

- Det ville med al respekt være en utrolig umoden betragtning. Der er ikke nogen tvivl om, at når man gennemgår så store omvæltninger, som en udmeldelse af EU er, så skaber det usikkerhed. Men at betragte Storbritanniens økonomi i den her fase og udlægge det som en generel status på Storbritannien, svarer til at tage temperaturen på dig, næste gang du har influenza, og så sige, at det er sådan, dit liv ser ud. Jeg tror ikke, vi skal mange år frem i tiden, før Storbritannien kommer til at outperforme eurozonen, siger Morten Messerschmidt og fortsætter:

- Jeg synes, ”taberklub” er en rammende beskrivelse for EU i dag. Økonomisk performer eurozonen overhovedet ikke. Grækenland har fortsat store problemer. Man prøver stadig at overtage mere magt fra medlemslandene. Recession præger store områder. Når det kommer til den folkelige opbakning til EU-projektet, er skepsissen fortsat stigende. Hele EU-konstruktionen har spillet fallit som et overreguleret, ufolkeligt og udemokratisk projekt, som heller ikke på den økonomiske side leverer varen. Jeg har aldrig været fan af EU, men jeg har været bekymret for, hvad der skulle ske, hvis man meldte sig ud, uden at der var et alternativ. Men det alternativ begynder nu at forme sig, og derfor synes jeg, at danskerne om fem års tid skal spørges, om de ønsker at fortsætte i EU, eller om det ikke var på tide at skifte hest og stå skulder ved skulder med briterne. Og jeg foretrækker det sidste.

De seneste meningsmålinger tyder ikke på, at et flertal af danskerne bakker op om Messerschmidts ønske. En måling foretaget af Megafon sidste år viste, at 37 procent af danskerne ønskede en afstemning om dansk EU-medlemskab, mens 55 procent var imod. Og i en måling foretaget af Gallup tidligere i år svarede blot 18 procent, at de ønskede, at Danmark ikke var medlem af EU.

Regeringspartiet Venstre afviser, at der er behov for en måling om dansk EU-medlemsskab.