Jo mere ressourcestærke kammerater, et barn har i børnehaven, jo bedre karakterer vil det få til 9. klasses afgangsprøve.

Det viser en omfattende ny analyse, som tænketanken Kraka har lavet sammen med revisions- og konsulentfirmaet Deloitte i et samarbejde kaldet Small Great Nation, og som bygger på data fra cirka 4.000 institutioner og 200.000 børn. Det er den første danske analyse af sin art.

Hvis et barn går i en børnehave, der tilhører den femtedel af børnehaverne i Danmark, som har flest ressourcestærke børn, bliver barnets afgangskarakterer højere, end hvis samme barn går i en institution, der tilhører den femtedel af børnehaverne, som har flest børn fra socioøkonomisk svage hjem. Faktisk hele 0,4 karakterpoint højere.

Der er noget unfair i, at dem, du går i børnehave med, skal være afgørende for, hvor godt du klarer dig senere Peter Mogensen, direktør i Kraka

»Analysen viser, at dem, du går i børnehave med, påvirker dine egne udfald, i forhold til hvor godt det går dig i skolen og i livet, og hvilke muligheder du har. Der er noget unfair i, at dem, du går i børnehave med, skal være afgørende for, hvor godt du klarer dig senere. Der er en lighedsdiskussion i det her«, siger Peter Mogensen, direktør i Kraka.

Fakta Om analysen Et barn, som starter i en børnehave med mange ressourcestærke børn, får 0,4 karakterpoint højere i gennemsnit ved 9. klasses afgangseksamenen, end hvis det samme barn var startet i en børnehave med mange ressourcesvage børn – alene fordi barnet går i en anden institution. Uanset, om det er et ressourcestærkt eller et ressourcesvagt barn, vil effekten altså være der. Eeffekten er beregnet ved et skifte fra en gennemsnitlig børnehave i den femtedel, som har flest ressourcesvage børn, til en gennemsnitlig børnehave i den femtedel af børnehaver, som har flest ressourcestærke børn. Krakas og Deloittes beregninger peger på, at en stigning på 0,4 karakterpoint svarer til en stigning i årsindkomst på 7.000-10.000 kroner som voksen. Stuekammerateffekten i børnehaverne drives af jævnaldrende børn og børn, som er et eller to år ældre end barnet selv. Yngre årgange på samme stue ser derimod ikke ud til at have en effekt på de ældre børn. Fra 1998 til 2004 er der en tendens til, at børnehavebørnene i stigende grad deles op, så de ressourcestærke børn går i børnehave med andre ressourcestærke børn, mens ressourcesvage børn går i børnehave med andre ressourcesvage børn. Kilde: Kraka og Deloitte i samarbejdet Small Great Nation Vis mere

Han tilføjer, at tidligere undersøgelser viser, at karakterer i grundskolen er afgørende for det senere uddannelsesniveau og indkomsten som voksen. Analysen peger også på, at danskerne i stigende grad klumper sig sammen i bestemte boligkvarterer efter indkomst og uddannelse.

»Det betyder, at de effekter, som vi ser her, vil blive stærkere og stærkere i fremtiden. Rige børnefamilier bor tæt på andre rige børnefamilier, det giver analysen en ekstra relevans«, siger Peter Mogensen.

Politikerne er i gang

Han peger på tre politiske handlemuligheder: på den lange bane en ændret boligpolitik og på den korte bane at tage nogle af børnene fra børnehaver med mange ressourcesvage børn og sætte dem ind i børnehaver med mange ressourcestærke børn:

»En tredje vej er at modvirke de negative stuekammerateffekter ved at give flere ressourcer til institutioner med flest ressourcesvage børn«.

Som Politiken skrev for nylig, har 543 daginstitutioner mindst 25 procent børn, der kommer fra økonomisk og socialt pressede hjem.

Derfor har regeringen ad flere omgang afsat penge, som kommunerne kan søge til flere pædagoger i institutioner med mange udsatte børn. Men der er ikke penge nok til alle institutionerne.

Et andet politisk initiativ er regeringens såkaldte ghettopakke, der blandet andet betyder, at der højst må være 30 procent børn fra udsatte boligområder i en institution.

Sociale normeringer vil være en bedre løsning end at sprede børn i dagtilbud, fordi man ved spredning vil støde på etiske dilemmaer Andreas Rasch-Christensen, forsker

Tanken om, at kammeraterne har betydning for det enkelte barns senere præstationer, er ikke ny. Flere undersøgelser har tidligere påvist den såkaldte klassekammerateffekt i grundskolen, nogle mere end andre.

Forsker: Fordel ikke børnene

Forskningschef på VIA University College Andreas Rasch-Christensen, der forsker i dagtilbuds- og skoleområdet, kalder Krakas analyse meget relevant, fordi det giver værdi, at forskellige børn er sammen.

»Sociale normeringer vil være en bedre løsning end at sprede børn i dagtilbud, fordi man ved spredning vil støde på etiske dilemmaer og andre udfordringer. God pædagogisk praksis med kompetente voksne er en mere sikker vej«, siger han og tilføjer:

»For ressourcesvage børn betyder gode relationer til andre børn og voksne rigtig meget, fordi de ikke nødvendigvis har de relationer, når de kommer hjem fra børnehave«.