Snart er det slut med NemID. 4,7 millioner danskere skal i stedet vænne sig til at bruge MitID.

Der bliver nemlig skiftet navn på den digitale adgangsnøgle, når den kommer i en ny udgave, som samtidig bliver mere brugervenlig og fremtidssikret, lover Digitaliseringsstyrelsen under Finansministeriet, som har ansvaret for, at Danmark bliver digitaliseret mest og bedst muligt.

Den nuværende NemID-kontrakt med Nets-selskabet DanID udløber til nytår men kan forlænges i et år, hvis ikke den nye udgave - under det nye navn - er klar inden da. Den er nu på vej i udbud.

Ikke bare et nyt navn

»NemID bliver til MitID. Navnet er her nu – løsningen kommer senere,« skriver Lars Frelle-Petersen, direktør for Digitaliseringsstyrelsen, på Twitter.

Han understreger, at MitID ikke blot er et nyt navn men »varsler en klar forbedring af det nuværende NemID«.

»Som minimum skal man kunne det samme, som man kan i dag med NemID. Men vi vil gerne følge med tiden og lave en løsning, der er endnu mere egnet til den mobile hverdag. Vi ser også gerne forskellige modeller: at man stadig kan få et papkort men også bruge biometriske løsninger (f.eks. fingeraftryk, red.), ligesom man skal kunne vælge forskellige sikkerhedsniveauer. Lige nu bruger vi i den offentlige sektor samme høje sikkerhedsniveau til alt, men det er måske nok lidt besværligt at logge på f.eks. Forældreintra. Det håber vi at kunne gøre lettere, når det ikke er så personfølsomme steder, man skal logge ind,« forklarer Lars Frelle-Petersen til Berlingske.

Det bliver bankerne og det offentlige i fællesskab, der står for det nye MitID og dermed også deler udgifterne.

»Det bliver ikke billigt, men vi kender endnu ikke markedets tilbud. Udbuddet af MitID er klar til sommer og vil strække sig over seks måneder, nok noget mere. Håbet er at have en løsning klar i 2019, men det kan blive 2020. Det er en kompliceret manøvre, hvor 4,7 millioner borgere, en million CVR-numre og X antal offentlige institutioner skal flyttes, så vi er optaget af, at alt går godt. Men vi skynder os alt, hvad vi kan,« lover Digitaliseringsstyrelsens direktør.

Brugt fire milliarder gange

NemID blev taget i brug i 2010. Ideen var, at man i stedet for et væld af koder, der skal huskes, har én fælles adgang til offentlig selvbetjening, til netbanken og en række private tjenester - og vel at mærke en adgang, som er sikret mod hackerangreb. Det sker i form af det noget gammeldags papkort med engangskoder, men som betyder, at en hacker ikke vil have gavn af at have stjålet brugernavnet og det hemmelige kodeord. Man skal nemlig også have papkortet for at kunne vide, hvilken engangskode derfra der skal bruges lige nu. Løsningen kaldes i fagjargonen for tofaktorgodkendelse, fordi den både kræver et normalt kodeord og et ekstra.

Dermed kan NemID bruges som elektronisk underskrift, så man f.eks. kan underskrive lånepapirer i banken med sin NemID i stedet for fysisk at skulle finde kuglepennen frem og vente i mange dage, før postvæsenet har bragt brevet frem.

I dag bruges NemID over en million gange hver dag, og NemID har netop været i brug fire milliarder gange siden begyndelsen i 2010.