Presset på Danske Bank stiger i sagen om hvidvask, hvor værdien af mistænkelige pengeoverførsler gennem bankens estiske filial nu er nået op på 53 milliarder kroner, ifølge en afsløring fra Berlingske Business.

Læs også : Danske Banks hvidvask-sag vokser efter nyt læk

Danmarks største bank møder stor kritik fra forretningsmanden William Browder, der står i spidsen for den britiske investeringsfond Hermitage Capital.

- Jeg vil sige, at det her nok ligger blandt de top fem mest foruroligende finansielle institutioner, der har været forbundet til den her sag, siger Browder til DR Nyheder.

Hermitage Capital mistede for flere år siden, hvad der svarer til 1,5 milliarder kroner i forbindelse med, at investeringsfonden skulle betale skat til Rusland.

Læs også : Korrespondent om eksplosivt voksende hvidvask-sag: Det er slet ikke slut endnu

Pengene blev ifølge William Browder nemlig ikke i det russiske skattekontor. I stedet blev de mange penge sendt videre til stærkt mistænkelige selskaber og ud af Rusland takket være hvidvask i en række europæiske banker – og her spillede Danske Bank en nøglerolle:

- Ud fra vores research og den kriminelle efterforskning, der foregår i en række lande, var Danske Bank en central bank i den hvidvaskning af penge, som fandt sted, siger Browder.

De 1,5 milliarder kroner er en lille del af de penge, som er blevet overført mellem de 20 selskaber, som Berlingske har set kontoudtogene fra. Der er tale om over 43.000 overførsler og mindst 28 milliarder potentielt hvidvaskede kroner, som er gået igennem Danske Bank.

Ifølge Browder burde Danske Bank have opdaget de mistænkelige overførsler helt tilbage i perioden fra 2007 til 2009:

- Det faktum, at de lod det foregå så længe, rejser nogle meget foruroligende spørgsmål om, hvem der vidste det, hvad de vidste, hvornår de vidste det, og hvad deres ansvar så er nu, siger Browder.

Til kamp mod hvidvask

Sagen med Hermitage Capitals forsvundne 1,5 milliarder kroner er blevet kendt som Magnitskij-sagen, og den efterforskes af politiet i 15 lande verden over.

Sergej Magnitskij var en russisk advokat, der blev ansat af Hermitage Capital til at undersøge, hvad der var sket med de mange penge, som investeringsfonden havde mistet i Rusland.

Han sporede sig frem til, at der var blevet overført 1,5 milliarder kroner fra russiske embedsfolk til en gruppe af kriminelle. Den afsløring endte ifølge Browder med at koste Sergej Magnitskij livet.

- Som hævn blev han arresteret, tortureret og dræbt i en alder af 37, siger Browder.

Sergei Magnitskij døde i 2009 under mystiske omstændigheder i et russisk fængsel, efter han var blevet arresteret i 2008 af de russiske myndigheder.

De 20 selskaber, som Berlingske er i besiddelse af kontoudtog fra, har alle forbindelse til Magnitskij-sagen, men har desuden udført tusindvis af andre mistænkelige overførsler gennem Danske Bank.

- Så når vi taler om den hvidvaskning af penge, der er forbundet til den her sag, så taler vi ikke om hvilken som helst uskyldig finansiel overførsel. Vi taler om mordet på en mand, fordi han afslørede de overførsler, siger Browder.

I dag turnerer Browder verden rundt for at bekæmpe hvidvask. Særligt forsøger han at få lande til at indføre sanktioner mod de kriminelle russere, der kan sættes i forbindelse med Magnitskij-sagen.

Advarede de danske myndigheder i 2013

Allerede tilbage i 2013 henvendte Browder sig til de danske myndigheder for at anmelde sin mistanke om, at blandt andre Danske Bank var involveret i hvidvask.

Men fordi sagen var forældet rent juridisk, afslog Bagmandspolitiet at efterforske den.

- Jeg bør pointere, at der nu er 15 lande, som efterforsker hvidvaskningen, der er forbundet til Sergej Magnitskijs mord. Desværre er Danmark ikke et af de lande, siger Browder.

Men han planlægger en ny politianmeldelse af Danske Bank til de danske myndigheder, fordi der nu er endnu flere pengeoverførsler, der viser Danske Banks centrale rolle i sagen.

Læs også : Ny minister vil vide hvad Danske Bank har tjent

Selvom dansk politi ikke gik ind i sagen dengang, håber Browder, at politiet nu vil gå ind i sagen, og at Danske Bank får ryddet op én gang for alle.

- Enhver bank har et ansvar for at overvåge den slags overførsler. Og når de ser overførsler, der er mistænkelige, så er det deres job at anmelde de mistænkelige overførsler.

Finanstilsynet ser på nye oplysninger

Danske Bank har ikke ønsket at give interview om sagen. Bankens øverste chef Thomas Borgen erkendte dog for ti dage siden over for DR Nyheder, at omfanget af de mange hvidvask er større, end banken selv troede for bare få måneder siden. Danske Bank vil dog endnu ikke løfte sløret for det præcise omfang.

- Nu må vi lade undersøgelsen gå sin gang, og så vil vi i september redegøre meget nøjagtigt for, hvem vidste hvad og hvornår, sagde Thomas Borgen.

Læs også : Ekspert i hvidvaskregler: Danske Bank er sluppet alt for billigt

Tidligere på året uddelte Finanstilsynet otte påbud og otte påtaler til ledelsen i Danske Bank, der blev kritiseret for at gøre for ikke at have haft styr på sit ledelsesansvar og kontrolsystemerne, der skulle bekæmpe hvidvask.

Finanstilsynet blev også selv mødt med kritik fra politikere af, at tilsynet ikke gav nogen bøde til Danske Bank, og at tilsynet ikke politianmeldte Danske Bank.

Nu har erhvervsminister Rasmus Jarlov så bedt Finanstilsynet vurdere hvidvask-skandalens omfang, fordi det ikke er nok, at Danske Bank undersøger sig selv.

- Finanstilsynet kigger på de nye oplysninger, der er, og jeg beder dem om at give os et estimat på, hvor stort omfanget har været af hvidvask og også, hvad banken selv har tjent på det, siger Rasmus Jarlov (K).

Den nye erhvervsminister understreger sagens alvor: