Mens Forsvarsministeriet i øjeblikket forbereder indkøbet af radarer som bidrag til Natos ballistiske missilforsvar, som Danmark lovede for to år siden, viser det sig nu, at Nato ikke længere har et ønske om, at Danmark bidrager til missilforsvaret.

Daværende statsminister Helle Thorning Schmidt (S) meddelte under et Nato-topmøde i Wales i 2014, at Danmark vil bidrage til Natos missilskjold over Europa med nye radarer på mindst én af de danske Iver Huitfeldt-fregatter, efter at Nato året i forvejen bad Danmark om at bidrage til missilskjoldet. Dermed har Danmark allerede truffet en såkaldt principbeslutning om at deltage, og Forsvarsministeriet er nu i gang med at udpinde et beslutningsgrundlag for indkøbet af de nye radarer.

Men Nato har nu leveret den nyeste version af sine ønsker til Danmarks militære bidrag til alliancen, de såkaldte styrkemål for 2017. Og en dansk radar til missilforsvar er ikke længere på Natos liste. Det oplyste Forsvaret under en konference om næste års forsvarsforlig i Ingeniørforeningen IDA for nylig.

»Det er en interessant udmelding. Der er tilsyneladende sket den ændring i prioriteterne i forhold til de tidligere udmeldinger fra Nato om, at man ønsker et dansk bidrag til missilforvar,« siger major Hans Peter Michaelsen, militæranalytiker ved Center for Militære Studier på Københavns Universitet, om de nye oplysninger.

Forsvarsministeriet påbegyndte i sidste uge de indledende drøftelser med Nato på baggrund af alliancens nye ønskeliste.

Dækket af USA

Årsagen til, at danske missilforsvarsradarer ikke længere står på Natos liste er, at Europa stort set er dækket ind af det amerikanske bidrag til missilforsvaret.

Fra 2018 vil Natos missilforsvar bestå af en amerikansk radarstation i Tyrkiet og to amerikanske stationer i Rumænien og Polen med både langtrækkende radarer og såkaldte SM3-missiler, der kan skyde missilerne ned. Det amerikanske bidrag består derudover af fire amerikanske destroyere med base i Spanien, hvoraf den ene konstant vil være på patrulje i Middelhavet. Det er såkaldte Aegis-skibe, der er særligt udrustet til missilforsvar, og som derfor også har SM3-missiler. Det blev på et Nato-topmøde i 2012 besluttet, at en yderligere udbygning af missilforsvaret skal bero på frivillige nationale bidrag, og det hollandske søværn opgraderer i øjeblikket radarerne på fire fregatter som bidrag til missilskjoldet, i stil med de danske planer.

Natos nye ønskeliste udgør et markant skifte, siden forsvarsminister Peter Christensen (V) tidligere på året opdaterede Folketingets forsvarsudvalg om Danmarks planlagte deltagelse i Natos ballistiske missilforsvar.

»Der er p.t. behov for flere nationale bidrag for at sikre en mere robust dækning og beskyttelse af hele den europæiske del af Nato. Missilforsvar er et område, hvor Danmark med den danske fregatkapacitet har særlige muligheder for at bidrage til solidaritet i Alliancen med en efterspurgt og fleksibel kapacitet til Nato, der samtidig er med til at skabe en mere robust dækning og beskyttelse af dansk territorium afhængig af truslen,« skrev Peter Christensen til forsvarsudvalget for bare seks måneder siden.

Nato har udarbejdet en ny liste af ønsker til det danske forsvar. Forsvaret har ved en nylig konference luftet lidt af indholdet, men dokumentet er fortsat klassificeret, oplyser Forsvarsministeriet. Illustration: Forsvarsministeriet

Klassificeret ønskeliste

I stedet for missilforsvarsradarer ønsker Nato nu, at Danmark investerer i nye luftværnsmissiler. Det vil betyde, at Danmark i stedet skal udstyre sine fregatter med såkaldte SM2-missiler, som ikke beskytter mod ballistiske missiler, men mod kortererækkende missiler eller fly i et afgrænset område. De har en effektiv rækkevidde på 167 km og en stykpris på 2,8 millioner kroner. Med dem kan fregatterne eksempelvis dække København, eller de kan ligge i Den Persiske Golf og beskytte danske eller allierede landtropper i Mellemøsten.

»Med langtrækkende luftværnsmissiler kan fregatterne deltage i nogle helt andre typer af missioner. De kan eksempelvis deltage i forsvaret af en større flådestyrke eller af landområder nær havet,« siger Hans Peter Michaelsen.

Læs også: Danske fregatter mangler våben til at forsvare sig

Hos Forsvarsministeriet bekræfter Joachim Finkielman, chef for Forsvarspolitisk Kontor, at ministeriet i sidste uge har taget hul på de indledende drøftelser med Nato om Danmarks kommende bidrag. Han vil imidlertid ikke kommentere på Natos nye ønsker til Danmarks militære bidrag, som er klassificerede.

»Det er starten på et længere konsultationsforløb, som kører over det næste halve år med henblik på, at forsvarsministrene i Nato godkender planlægningsmålene i sommeren 2017,« skriver Joachim Finkielman i en e-mail til Ingeniøren.

Ikke helt spildt

Dermed ligger det heller ikke fast, at det danske bidrag til Nato følger alliancens ønskeliste til punkt og prikke. Og vælger Danmark alligevel at fastholde planerne om at udstyre Iver Huitfeldt-fregatterne med radarer til missilforsvar, vil det danske bidrag ikke være spildt, siger major Hans Peter Michaelsen. Et missilskjold bestående af flere radarer giver alt andet lige et større overlap i dækningen og dermed et mere robust forsvar mod ballistiske missiler.

Et muligt resultat er, at Danmark udskyder indkøbet af radarer til missilforsvar til et senere tidspunkt, snarere end helt at droppe planerne.

»Militært set virker det fornuftigt at investere i luftværnsmissiler, før man investerer i missilforsvar. Det giver en trinvis udbygning af fregatternes kapacitet, hvor man først opbygger og træner kompetencer til konventionelt luftforsvar, så man har et bedre udgangspunkt for efterfølgende at opgradere fregatter til det væsentligt mere avancerede ballistiske missilforsvar,« siger Hans Peter Michaelsen.

Læs også: Missilskjold beskytter ikke mod langtrækkende missiler

Ingeniøren ville gerne have spurgt forsvarsminister Peter Christensen, om han vurderer, at Danmark i lyset af de nye oplysninger bør udskyde eller helt sløjfe planerne om at bidrage til Natos ballistiske missilforsvar med nye radarer. Han har ikke ønsket at kommentere på sagen. Ingeniøren har også bedt Nato om at kommentere på oplysningerne om den nye ønskeliste for Danmark, men har mandag ikke modtaget svar fra Natos hovedkontor.