HELSINKI: Måske var Finland, landet med de tusinde søer, bare ikke alt det, asylansøgerne havde drømt om. Det kan også være, at der var blevet malet et rosenrødt billede af, hvordan det ville være at bo i Finland. Eller at de med udsigten til endnu strammere asylregler simpelthen gav op. Der findes ikke et entydigt svar på hvorfor, men faktum er, at asylansøgerne ikke længere kun rejser ind i Finland i store tal, men også ud.

I år har 41 procent af de asylansøgere, der er overgået til realitetsbehandling af deres asylsag, valgt at trække ansøgningen tilbage. Den største befolkningsgruppe, der gør dette, er irakere, oplyser Verna Leinonen fra informationsafdelingen hos de finske udlændingemyndigheder.

»Mange irakere oplyser, at de gerne vil tilbage, fordi de savner familien. Noget har måske ændret sig derhjemme, så de vil tilbage for at hjælpe deres familiemedlemmer. Der er også flere, som har fået et forkert indtryk af, hvordan livet ville være i Finland. Nogle havde forventet, at de meget nemt kunne få opholdstilladelse og få deres familie til Finland i løbet af få måneder. Når nu det ikke er tilfældet, er der nok en del, som er blevet skuffede,« siger hun til Berlingske.

Glæder sig til at komme hjem

Berlingske har mødt en af de mange irakiske asylansøgere på et asylcenter i Finland. Han har dog ingen planer om at rejse hjem til Irak. Centeret, som holder til i en nedlagt kontorbygning, huser primært enlige irakiske mænd, blandt dem 32-årige Ahmed Hamid Majed fra Bagdad. Han har sat livet på spil for at komme til Europa i først gummibåd og dernæst på gåben, som tilfældet er for de fleste andre asylansøgere.

Ahmed Hamid Majed er en robust og smilende mand, men han er tydeligt forarget over de landsmænd, der rejser hele vejen til Finland for så at rejse hjem igen. Han har på centeret set flere juble med flybilletter til Irak og pas i hånden:

»Dem, der tager tilbage til Irak, har ikke rigtige problemer. De kommer bare for pengene, og det skal de ikke. Så jeg synes, det er fint, at de tager hjem.«

Ahmed Hamid Majed har ikke kone og børn, som han skal familiesammenføres med, så han bliver ikke ramt af de strammede regler på dette område. Ahmed Hamid Majed er flygtet til Finland, fordi han er konverteret til kristendommen – han påstår, at det er helt tilfældigt, at han er havnet i Finland og ikke i et af de andre nordiske lande.

»Undervejs så jeg et eksperiment i en video på YouTube, hvor 12 punge blev efterladt i Stockholm, Helsinki og i Oslo. I Helsinki var det kun én, der blev stjålet, de resterende blev afleveret til politiet. Det lød som et meget ærligt folk, så jeg tog her til,« forklarer Ahmed Hamid Majed.

Sværere ved at få asyl

Finland oplevede hen over sommeren en nærmest eksplosiv stigning i antallet af asylansøgninger, og det så ud til, at finnerne i år skulle finde plads til ti gange så mange asylansøgere, som det var tilfældet hele sidste år. Det var primært personer fra Irak og Somalia, der ankom til Finland i meget store tal, fordi det var lettere for dem at opnå asyl i Finland end i andre nordiske lande. Ud af de knap 32.000 personer, der har søgt om asyl i Finland i år, kommer 64 procent fra Irak.

Med udsigten til at få 50.000 asylansøgninger i år valgte den finske regering at træde hårdt på bremsen og indføre nye regler for de to befolkningsgrupper. Myndighedernes vurdering af Irak blev ændret markant – fra at blive vurderet som et helt usikkert land til et delvist sikkert land.

»Irakerne har nu ringere udsigter til at få asyl, og de kan også have svært ved at blive familiesammenført. Det er altså ikke alle, der er kommet til Finland, som frygter for deres liv, men nærmere håber, at de kan få et bedre liv,« uddyber Ville Cantell, kommunikationschef i det finske udenrigsministerium.

Situationen er den samme i Sverige

I nabolandet Sverige tegner nøjagtigt samme billede sig. Her har de svenske udlændingemyndigheder i Migrationsverket for nyligt offentliggjort tal, der viser, at et stigende antal tilrejsende trækker asylansøgningen tilbage og rejser ud af Sverige. Også her stammer en stor del af disse asylansøgere fra Irak, og hver dag flyver mellem fem og ti irakere ud af Stockholm med kurs mod hjemlandet.

»Jeg rejser hjem, fordi jeg ikke kan få min familie til Sverige. Jeg har fået forklaret, at det er svært for en iraker at få opholdstilladelse og familiesammenføring. Det bliver ikke godt at komme hjem, men jeg er nødt til det,« sagde en iraker på vej hjem i et interview med svensk TV i mandags.

Efter den svenske regering strammede asylpolitikken i oktober, er antallet af tilbagetrukne asylansøgninger næsten fordoblet. Stramningerne betyder, at flygtninge fremover kun vil få midlertidig opholdstilladelse, og at det kun skal være muligt at få sin kernefamilie til landet.

Inden oktober var det kun 100-150 om måneden, der annullerede asylansøgningen. I november har hele 627 personer gjort dette, og i løbet af de ti første dage i december har 239 personer fulgt trop. Migrationsverket oplyser desuden til SVT, at der givetvis er store mørketal, fordi udlændingemyndighederne har svært ved at følge med det store antal asylansøgere, der er kommet til Sverige i år.

Det har ikke været muligt for Udlændingestyrelsen i Danmark at oplyse, hvor mange asylansøgninger, der bliver trukket tilbage og annulleret af asylansøgerne selv.