Sosiaali-ja terveysministeriön kansliapäällikkö Kirsi Varhila sanoo Ylelle, että kyse ei ole siitä, että apu ei kelpaa.

Yksityiset terveysjätit ovat tarjonneet julkiselle terveydenhuollolle hoitopaikkoja ja koronatestausta useita kertoja, mutta apu ei kelpaa, sanoo Hyvinvointialan yhdistys (HALI).

Hyvinvointialan yhdistykseen kuuluvat kuuluvat esimerkiksi Mehiläinen, Pihlajalinna, Aava ja Terveystalo.

– Tällä hetkellä Suomessa tehdään 3 000 koronatestiä vuorokaudessa. Me (meidän yrityksemme) voisimme tehdä nykyisen testausmäärän lisäksi 4 000 koronatestiä päivässä. Mutta apu ei kelpaa, sanoo Hyvinvointialan johtaja Arja Laitinen.

Laitisen mukaan Suomi hoitaa kansalaisten koronatestauksia tällä hetkellä "kohtuullisen määrän", mutta hoitohenkilökuntaa ei testata riittävästi.

– Tällä hetkellä on suuri määrä hoitohenkilökuntaa karanteenissa, koska ei tiedetä, ovatko he sairastuneet. Jos heidät testattaisiin, saataisiin suuri reservi työvoimaa käyttöön, toteaa Laitinen.

Hyvinvointiala on tarjonnut apuaan useita kertoja viime kolmen viikon aikana. Laitisen mukaan viimeisimmän kerran viime torstaina ministerin pyöreässä pöydässä.

Mutta miksi apu ei kelpaa?

– Vastaus oli se, että testaaminen ja rahoitus halutaan pitää julkisissa käsissä, Laitinen kertoo.

"Kyse ei voi olla rahasta, kun rahasta ei ole päästy keskustelemaan"

Koronatestauksen hinta yhdeltä henkilöltä on tällä hetkellä noin parisataa euroa.

Yksityisten terveysjättien mukaan testien hinta ei voi olla syy siihen, ettei yksityisen sektorin apu kelpaa.

– Kyse ei voi olla rahasta, kun rahasta ei ole edes päästy keskustelemaan, sanoo johtaja Ismo Partanen Hyvinvointialasta.

Partasen mukaan yksityisten terveysyritysten tarjoama koronatestaus maksaisi valtiolle noin 160-250 euroa/henkilö.

– Yritykset kävisivät neuvottelut suoraan sairaanhoitopiirikohtaisesti. Hinta riippuu siitä, millainen prosessi ostettaisiin, Partanen sanoo.

Yksityinen sektori voisi tarjota koronatestaukseen liittyvän koko paketin. Eli käytännössä testien tekemisen, näytteenoton ja jälkikäteen tehtävän kontaktoinnin testattaviin.

Julkisuudessa viranomaiset ovat sanoneet aiemmin, ettei testien määrää voida lisätä, koska tarjolla ei ole henkilöstöä, joka voisi tehdä testien jälkeistä kontaktointia potilaisiin.

– Meidän yhdistyksemme jäseniltä löytyy myös henkilöitä, jotka voivat tehdä tätä kontaktointia, johtaja Arja Laitinen kertoo.

Hyvinvointiala on tehnyt kehysriiheen ehdotuksensa.

– Me olemme esittäneet kehysriiheen mallia, että valtio maksaisi testit kokonaisuudessaan. Rahoitus voitaisiin järjestää Kelan työterveyden kautta, Partanen kertoo.

"Pikkuisen huolestuttavaa, että vasta nyt luodaan tilannekuvaa"

Hyvinvointialan mukaan yksityistä sektoria ei ole otettu käytännössä mukaan koronan vastaiseen taisteluun. Vaikeuksia on ollut myös suojavarusteiden saamisessa Huoltovarmuuskeskuksesta.

– Jäsenyrityksemme ovat saaneet törkeitä vastauksia, että mitä te tänne soittelette, kun he ovat tiedustelleet suojavarusteita kunnista ja sairaanhoitopiireistä, sanoo Laitinen.

Kunnat ja sairaanhoitopiirit jakavat suojavarusteita sairaaloihin ja hoitopaikkoihin. Joissakin tapauksissa kunnat ja sairaanhoitopiirit eivät ole suostuneet antamaan suojavarusteita yksityisille terveys- ja hoivayrityksille.

Laitisen mukaan sosiaali- ja terveysministeriö on vasta nyt luomassa tilannekuvaa siitä, miten yksityinen sektori otetaan mukaan tilanteeseen.

– Pikkuisen huolestuttavaa, että tilannekuvaa luodaan vasta nyt, kun maassa ovat rajoitukset olleet voimassa jo viikkoja, Laitinen lataa.

Tarjolla olisi noin 4000 vapaata hoitopaikkaa

Yksityisillä terveysjäteillä olisi tarjota koronatestausten lisäksi myös noin 4000 vapaata hoitopaikkaa eri puolilla Suomea kuntoutuslaitoksissa ja hoivakodeissa.

– Kyllä meitä oudoksuttaa, että on tehty suunnitelmia, miten otetaan urheiluhalleja käyttöön, jos tilanne eskaloituu. Meillä olisi vapaita hoitopaikkoja. Me saisimme ne nopeasti käyttöön, jos meiltä niitä kysyttäisiin, Hyvinvointialan johtaja Ismo Partanen toteaa.

Esimerkiksi terveysyhtiö Mehiläinen kertoo Ylelle, että yrityksellä on yhteensä satoja hoitopaikkoja, joita voidaan tarjota julkiseen terveydenhuoltoon.

– Sairaaloissamme on nopeasti käyttöön otettavissa noin 130 vuodepaikkaa, kun mukaan lasketaan leikkaussalit. Nämä paikat sijaitsevat Helsingissä, Tampereella, Turussa, Kuopiossa, Oulussa, Jyväskylässä, Lahdessa, Kouvolassa, Kotkassa, Porissa, Vaasassa ja Porvoossa, kertoo Mehiläisen lääketieteellinen johtaja Kaisla Lahdensuon sähköpostiviestissään.

Sairaalapaikkojen lisäksi Mehiläisellä on useita satoja palveluasumisen paikkoja, jotka ovat vapaana. Niille paikoille voitaisiin sijoittaa vuodeosastopotilaita, jos julkisissa sairaaloissa tarvittaisiin lisää paikkoja koronapotilaille.

Hyvinvointiala kertoi yksityisten terveysyritysten näkemyksistä tiistaina tiedotustilaisuudessa.

Sosiaali-ja terveysministeriö: Ei ole kyse siitä, että apu ei kelpaa

Sosiaali-ja terveysministeriön kansliapäällikkö Kirsi Varhila kommentoi tiistaina iltapäivällä Ylelle yksityisten terveysyhtiöiden esittämää kritiikkiä.

– Ei ole kyse siitä, että apu ei kelpaa, sanoo Varhila.

– Me olemme heidän (yksityisten terveysyhtiöiden) kanssaan keskustelleet viikoittain. Olemme ohjeistaneet heitä olemaan yhteydessä kuntiin ja sairaanhoitopiireihin.

Varhilan mukaan yksityisen sektorin mukaan ottaminen koronatalkoisiin ei ole aivan yksinkertaista.

– Tämä on ensimmäinen kerta, kun kuulen tässä uutisessa, että yksityiset tarjoavat myös jäljitysoperaatiota. Sen lisäksi meidän täytyy olla täysin varmoja siitä, että heidän käyttämänsä laboratoriot ovat sertifioituja ja standardoituja. Eli tässä on monta muutakin kysymystä kuin se, että mikä on yksityisten mahdollisuus olla näissä talkoissa mukana, Varhila sanoo.

Varhilan mukaan sosiaali- ja terveysministeriössä "tarkastellaan" mahdollisuutta, että yksityiset otettaisiin mukaan koronatestaukseen.

– Samalla täytyy kuitenkin todeta, että meillä on aikamoiset tilaukset näistä näytteenottovälineistä tuolta Aasiasta. Toivottavasti me ne saamme. Sairaanhoitopiirit käyttävät sitä työvoimaa, mitä on saatavilla. Me selvitämme näitä kaikkia mahdollisuuksia, ja parhaan kykymme mukaan edistämme sitä, että osapuolet löytävät toisensa.

Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan tässä vaiheessa ei ole tarvetta yksityisten hoitopaikoille.

– Tilanne vaikuttaa alueilla olevan sellainen, että he pärjäävät vielä aika hyvin, koska kiireetöntä toimintaa on ajettu alas, Varhila toteaa.

7.4. klo 13 uutista tarkennettu: Huoltovarmuuskeskuksen suojavarusteita jakavat kunnat ja sairaanhoitopiirit ovat vastanneet törkeästi kyselyihin suojavarusteista, ei Huoltovarmuuskeskus kuten jutussa aiemmin kerrottiin. Lisätty myös tieto Mehiläisen hoitopaikoista.

Klo 13.50 hoitopaikkojen määrä muutettu 2000:sta 4000:een sen jälkeen, kun Hali tarkensi tiedotustilaisuudessa kertomiansa hoitopaikkamääriä.

Klo 16.45 lisätty kansliapäällikkö Kirsi Varhilan kommentit juttuun.

Lue tästä uusimmat tiedot koronasta

Yle selvitti: Suojavarusteet paikoin loppumassa – kertakäyttöisiä käsidesipulloja pestään, HUSissa hengityssuojainten käyttöä alettu valvoa

Suomi hidastelee koronatestien kanssa, sanovat Ylen lähteet – Turussa tehdas voisi valmistaa 100 000 testiä viikossa