Jotkin nimistä saavat pyytämättä kaksimielisyyden viitan kannettavakseen. Mutta miksi näin on?

Nimistöntutkija Terhi Ainiala kertoo Puoli seitsemän -ohjelmassa, että yksi syy lienee yksinkertaisuudessaan ihmisluonnon halu leikitellä sanoilla.

Kun kielen ja mielen luovuus kukkii, nimet vääntyvät tarkoittamaan jotain aivan muuta kuin alun perin oli ajateltu.

Kaksimielinen nimi vaatii syntyäkseen sen, että nimi on yleisesti tunnettu. Harvinaista olisi, jos suppealevikkinen etunimi nousisi tähän tehtävään.

Yleensä tällaiseen käyttöön ei nosteta myöskään tämän hetken lasten nimiä. Esimerkiksi Yrjön ja Jorman kultakaudet ovat olleet 1940- ja 1950-luvuilla.

Yrjö

Monessa nimessä äänteellinen mielleyhtymä toimii motivaationa sille, että nimi taipuu kansan suussa tarkoittamaan jotain muutakin, kuin varsinaista nimeä.

Esimerkiksi Yrjö-nimen oksennus merkitys on syntynyt puhtaasti siitä syystä, että se äänteellisesti muistuttaa tuota tapahtumaa.

Aina kaksimielisen nimen kantaminen ei ole helppoa. Yrjö Kokkonen on saanut kuulla etunimestään nuoruudesta lähtien.

–Joka kerta kun kuulen nimeni mietin, että millä sävyllä se sanottiin. Pilkkaamalla vai normaalisti. Se tapa on minulla varmaan hautaan asti.

Jorma

Jorma-nimen merkityksen taustalta löytyy vahvasti se seikka, että jo aiemmin tavatut sanat, jortikka ja jortti, on tunnettu sekä miesten niminä, että uroseläimen sukupuolielintä merkitsevinä sanoina

Karikatyyritaiteilija Jorma Lampela ei ole menettänyt yöuniaan nimensä takia.

–Ylväs nimi minun mielestäni, ja ihan pystyssä seisotaan.

Ainiala toteaa, että sekä Jorma- että Yrjö -nimien mielikuvat ovat niin vahvoja, että ne tuskin tulevat koskaan häviämään.

–Vanhemmat ovat nimiä valitessaan aika tietoisia nimien merkityksistä, ja ehkä sen takia jättävät tietyt nimet omien vaihtoehtojensa ulkopuolelle.

Naisten nimet pimennossa

Myös muutama naisten nimi on saanut uuden merkityksen. Pirjo lienee näistä yleisin ja sillä tarkoitetaan oksennusta. Valtaosa kaksimielisistä nimistä on kuitenkin miesten nimiä.

Ainiala uskoo, että kyse on siitä, että ylipäänsä kielessä mies on tietynlainen yleisihminen.

–Meillä on muutenkin miesloppuisia nimikkeitä. Esimerkiksi luottamusmies ja esimies, joiden katsotaan koskevan kaikkia.

Irmeli tarkoitti aikoinaan oksennusta

Uudempaa kerrostumaa kaksimielisillä nimimarkkinoilla on Jonne, vaikka sekin on ollut käytössä yleissanana jo pitkään. Jonnella tarkoitetaan lapsellisesti, tai nolosti käyttäytyvää teini-ikäistä poikaa.

Joskus nimien kaksoismerkitys voi jäädä melko lyhytaikaiseksi. Niin Viljo kuin Irmelikin ovat aikoinaan tarkoittaneet oksennusta. Sittemmin molemmat nimet ovat karistaneet pahoinvoinnin katkun.

On mahdotonta ennustaa, mikä nimi tulee tulevaisuudessa kantamaan kaksimielisyyden viittaa.

Voihan olla, että juuri tällä hetkellä, jossain pienessä kaupungissa, jossain mitättömässä kadun kulmassa, keksitään uusi Jorma.