Uuden sakkolain mukaan maksamaton sakko siirtyy esitutkintaan ja se käsitellään oikeudessa. Vantaalainen ylikonstaapeli epäilee, ettei tämä tule käytännössä toteutumaan Uudellamaalla.

Vantaalainen ylikonstaapeli Mika Kasonen otti perjantaina Helsingin Sanomissa julkaistussa mielipidekirjoituksessaan kantaa automaattiseen liikenteenvalvontaan ja uuteen sakkolakiin.

Kasonen kirjoittaa, että nyt ollaan luopumassa toistuviin liikennerikkomuksiin syyllistyneiden määräämisestä ajokieltoihin lievempien ylinopeuksien osalta, koska on havaittu, että ajokiellossa olevilta jää saamatta sakkotuloja niin paljon, ettei kieltojen määrääminen ole kannattavaa valtiontalouden näkökulmasta.

Hän huomauttaa kirjoituksessaan lisäksi, että liikennesakot asettavat kansalaiset eriarvoiseen asemaan, kun uuden sakkolain mukaan maksamaton sakko siirtyy esitutkintaan ja se käsitellään oikeudessa.

Ylikonstaapeli nostaa esimerkiksi Uudenmaan alueen, missä autoja liikkuu paljon. Hän ennakoi, että alueella asia jää oikeuskäsittelyn sijaan todennäköisesti huomautukseen, kun esitutkinta keskeytetään resurssipulan takia.

– Toteutuuko lain mukainen yhdenvertaisuus? hän kysyy kirjoituksensa päätteeksi.

Syyskuun lopulla uutisoitiin, että ensi vuonna peltipoliisien, eli automaattisen liikenteenvalvonnan aikaansaama ylinopeussakkojen yhteissumma saattaa nousta jopa yli 70 miljoonaan euroon.

Vuonna 2014 sakkoja tai huomautuksia lähetettiin noin 365 000 peltipoliisin ottaman valokuvan perusteella. Tänä vuonna liikenneturvakeskuksen tavoitteeksi on asetettu 600 000 tapauksen käsittely.

Viime vuonna käsitellyistä 551 000 tapauksesta hieman yli puolet eli 285 000 johti sakkoihin. Automaattivalvonnan sakkojen keskiarvo alkaa olla nykyisin lähes 200 euroa.