Maakuntahallinnolla keskusta sementoi valtansa vuosikymmeniksi, kirjoittaa Juha Keskinen.

Kansalaiset laajemmin tai esimerkiksi kokoomus hallituksessa ei ymmärtänyt, mistä oli kysymys, kirjoittaa Juha Keskinen. KARI PEKONEN

Kukaan ei enää keskustele sosiaali- ja terveysuudistuksesta (sote). Kaiken huomion vie nyt yleinen hallinnollinen uudistus, jolla Suomi jaetaan 18:sta itsehallintoalueeseen.

Tämä olikin pääministeripuolue keskustan todellinen päätavoite hallituksessa. Kansalaiset laajemmin tai esimerkiksi kokoomus hallituksessa ei ymmärtänyt, mistä oli kysymys, kun asia salakuljetettiin lävitse soten tarjoaman savuverhon suojissa.

Nyt Turku ja Tampere kyselevät ihmeissään. Päättävätkö näiden kaupunkien asioista jatkossa ympäröivien pikkukuntien edustajat itsehallintoalueen puitteissa?

Vantaa ja Espoo ihmettelevät, miten itsehallintoalueet, joista valtaosa on näitä kaupunkeja pienempiä, saavat vallan alueellaan, kun se puolestaan suurilta kaupungeilta viedään.

lll

Uudistus, jolla päätettiin luoda 18 itsehallintoalueen maakuntahallinto, on keskustan vallankaappaus.

Pääministeripuolue juhli päätöksen jälkeen avoimesti, miten maalaisliiton satavuotinen tavoite on vihdoin saatu lävitse. Nyt pääosin keskustajohtoisilla alueilla päästään vetämään omaehtoista politiikkaa itsehallinnon puitteissa. Itsehallintoalueille voidaan luoda oma elinkeinopolitiikka ja ainakin rahat oman alueen vienninedistämiseen tarvitaan.

Hallituksen norminpurkutalkoot tuntuvat pikkunäpertelyltä verrattuna siihen massiiviseen byrokratian rakentamisen projektiin, joka itsehallintoalueiden syntymisestä seuraa. Itsehallintoalueet saavat verotusoikeuden, ja kun Suomen korkeaa kokonaisveroastetta ei voida juurikaan nostaa, tulevat veropuolella menettäjinä olemaan valtio ja kunnat.

lll

Eteläisimmän Suomen ulkopuolella keskusta tulee käyttämään valtaa itsehallintoalueilla.

Se merkitsee tuhansia uusia työpaikkoja keskustalaisille byrokraateille ja muille toimihenkilöille. Keskustan vetovoima varmastikin kasvaa.

Keskusta on poliittisista puolueista ainoa, jolla on edelleen vahva organisaatio ympäri maan. Itsehallintoalueiden vaalit ovat siksi keskustalle etukäteen arvioiden vahvimmat vaalit. Ja vaikka puolueen valtakunnallinen kannatus laskisi, niin lukumääräisesti suurin osa maakunnista pysyy keskustalla.

Itsehallintoalueiden suurta määrää on perusteltu maakunnallisella identiteetillä ja paikallistuntemuksella. Lieneekö suurta eroa, sammuttaako tulipalon savolainen vai kainuulainen palomies tai tekeekö leikkauksen oululainen vai eteläpohjalainen kirurgi? Kunhan ammattilaiset on asialla ja homma on tehokkaasti organisoitu.

Runsaan viiden miljoonan suomalaisen sote- ja muut palvelut kannattaisi organisoida viiden suuren alueen pohjalta. Kahdeksaatoista aluetta ei tarvita maalaisliiton satavuotismuistoksi.