Mistä on kyse? PISA-tuloksia ei pidä tulkita kuin koulutodistuksia, sanovat Turun yliopiston koulutussosiologit.

Professori Osmo Kivinen ja tutkija Juha Hedman ovat käyneet läpi OECD:n PISA-tutkimusten ongelmia.

PISA-raporttien laatijat pitävät kritiikkiä osaltaan osuvana, mutta Suomessa koulutuksen linjaukset tehdään muiden tutkimustietojen perusteella.

Tänä keväänä tehdään seitsemäs Pisa-testi myös Suomessa. OECD:n (Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö) järjestämissä testeissä Suomi on nostettu koulutuksen mallimaaksi hyvän menestyksensä takia. Koulujen 15-vuotiaiden oppilaiden lukutaito-, matematiikka- ja luonnontiede-osaamista arvioidaan kymmenissä muissakin maissa samaan aikaan.

Kolmen vuoden välein järjestettävät testit alkoivat vuonna 2000 ja niihin osallistuvien maiden määrä oli aluksi 32. Vuonna 2015 maita oli jo 72.

Tämä on eräs niistä seikoista, joihin Turun yliopiston koulutussosiologian professori Osmo Kivinen ja tutkija Juha Hedman puuttuivat joulukuun loppupuolella Politiikka-lehden artikkelissaan Moniselitteiset PISA-tulokset ja niiden ongelmalliset koulutuspoliittiset tulkinnat (siirryt toiseen palveluun). (Klikkaamalla otsikkoa voit lukea alkuperäisen artikkelin, joka on Valtiotieteelisen yhdistyksen __luvalla julkaistu tässä sähköisessä muodossa.)

Tutkijoiden mukaan PISA-tuloksista vedetään liian suoria johtopäätöksiä Suomen koulutusjärjestelmän tasosta, koska OECD on nostanut Suomen oppimisen mallimaaksi. Tutkijoiden mukaan Suomen koulutuksen tasosta ei voi sanoa PISA-tulosten perusteella paljoakaan.

– Suurin ongelma on se, että PISA ei oikeastaan kerro koulusta. OECD on alusta saakka halunnutkin tehdä sellaisen testin, jossa testataan sitä, miten lapset ja nuoret pärjää tulevaisuudessa ja koulun ulkopuolella työelämässä. Se on ihan eri asia kuin se, että osaisi lukujärjestyksen edellyttämät tavarat, sanoo professori Osmo Kivinen.

Monissa maissa kehnot PISA-tulokset ovat aiheuttaneet tarpeen muuttaa koulutuspolitiikkaa. Näin on käynyt muun muassa Saksassa, Englannissa ja Australiassa, missä hallitus panikoi ja asetti tavoitteeksi maan nostamisen vertailun kärkisijoille.

– Sehän on ihan hassunkurista, kun ei ole mitään tiedossa olevia koulutuspoliittisia keinoja, millä PISAssa voisi yltää viidenneksi, kolmanneksi tai mihinkään, Kivinen toteaa.

Alkuperäinen PISA-artikkeli on luettavissa vain paperisesta Politiikka-lehdestä, sillä lehteä ei julkaista sähköisenä versiona. Linkki lehdestä skannattuun artikkeliin avautuu klikkaamalla tämän jutun alussa ollutta artikkelin otsikkoa. Yle

PISA-tulokset eivät kerro koulusta

Professori Osmo Kivinen ja tutkija Juha Hedman ovat käyneet läpi kansainvälista aineistoa, jossa PISA-tutkimuksia on kritisoitu. Aiemmat tutkijat ovat useamman kerran olleet sitä mieltä, että kyseinen testi on aivan liian yksiulotteinen arvioimaan kasvatuksellisilta ja kulttuurillisilta traditioiltaan moninaisia osallistujamaita.

Esimerkiksi Irlannissa heikot PISA-tulokset vuonna 2009 eivät aiheuttaneet paineita koulutusuudistuksiin, vaan maan koulutusministeriö teetti selvityksen testin toteutuksesta. Tuloksena oli, että eri vuosien aineistot eivät olleet vertailukelpoisia.

Lukutaitotehtävien hyväksymisasteen ja standardoitujen pisteiden keskinäissuhteiden muutos vaikutti eri tavoin siihen, miten maat sijoittuivat rankinglistalla.

PISA-tulokset eivät siis anna kuvaa koulutusjärjestelmän kehityksestä vaan oppilaiden taidoista.

Koulutussosiologian professori Osmo Kivinen varoittaakin ylitulkitsemasta PISA-tuloksia.

– Siitä voi päätellä sen vuoden tilanteen jossakin ulottuvuudessa mitä se ikinä mittaakin mutta ei enempää, että aika varovainen siinä sitten pitäisi olla.

Tulokset kertovat jotain testiin osallistuvasta ikäluokasta, mutta eivät anna kuvaa yksilöiden osaamisesta.

PISA-tulosten pohjalta ei pidä muuttaa koulutuspolitiikkaa

Suomessa PISA-raportteja laaditaan Jyväskylän ja Helsingin yliopistoissa. OECD itsessään ei tutki mitään, vaan tilaa testit oikeilta tutkimusyksiköiltä.

Helsingin yliopiston koulutuksen arviointikeskuksen professori Jarkko Hautamäki pitää Kivisen ja Hedmanin kritiikkiä kohdittain oikeaan osuvana. Hänen mukaansa tarvitaan aina kansallisia tutkimuksia PISAn ohella, jos halutaan muutoksia koulutukseen.

– Pelkästään Pisan nojalla ei minkään maan kannata ryhtyä uusimaan omaa koulutuslaitostaan. Siihen tarvitaan omia kansallisia tutkimuksia ja selvityksiä, koska koulu on aina kansallinen kysymys.

Hautamäen mukaan PISA on kuitenkin Suomessa lisännyt kansallista itseymmärrystä ja osoittanut, että peruskoulussa on tehty oikeanlaisia asioita.

Koulua pitäisi hieman muuttaa. Se ei toimi nyt poikien tavalla. Osmo Kivinen, koulutussosiologian professori, Turun yliopisto

Samaa mieltä on myös PISA-raporttien laadinnasta päävastuussa oleva Jyväskylän yliopiston koulutuksen tutkimuslaitoksen apulaisprofessori Juhani Rautopuro. Suomessa on koulutus onnistuttu järjestämään kohtuullisilla kustannuksilla ja tuntimäärillä tasapuolisesti.

PISA-tutkimusten menetelmistä Juhani Rautopuro vastaa, että osa Kivisen ja Hedmanin kritisoimista käytännöistä on jo poissa käytöstä. Poistettujen menetelmien tuloksia voi Kivisen mukaan kuitenkin näkyä vertailuaineistoissa.

Rautopuro muistuttaa myös, että OECD käyttää testien tekemiseen yliopistoja ja muita varteenotettavia tutkimuslaitoksia.

Professori Jarkko Hautamäki ja apulaisprofessori Juhani Rautopuro painottavat, että koulutuspoliittisten muutosten taustalla on aina tietoa myös muista kansainvälisistä oppimisenosaamismittauksista ja kansallisista tutkimuksista.

Poikien ja tyttöjen erot näkyvät

Viime vuosina on keskusteltu poikien romahtaneesta lukutaidosta. Professori Osmo Kivisen mukaan suomalaiset 15-vuotiaat pojat menestyvät PISAn mukaan varsin kelvollisesti, jos heitä verrataan kansainvälisesti. Tyttöjen menestys samassa ikäluokassa on vielä parempi.

Mutta ongelmaksi on tullut poikien heikko koulumenestys, joka näkyy peruskoulun päästötodistuksessa. Kehno keskiarvo ei takaa toivottua lukio- tai ammattiopistopaikkaa ja osa pojista syrjäytyy.

– Koulua pitäisi hieman muuttaa. Se ei toimi nyt poikien tavalla, arvioi professori Osmo Kivinen.

Samaa mieltä ovat myös PISA-raporttien laatijat.

– Pisa-tulokset tyttöjen ja poikien eroista tyttöjen eduksi on toistettu myös muissa tutkimuksissa. Se on empiirinen fakta, jonka kiistäminen aiheuttaa sen, että mitään ei tehdä. Sen tunnustaminen merkitsee, että yritetään miettiä, mitä voisi tehdä oppilaiden valintojen ja elämänuran aikaansaamisen kannalta järkevämpänä, sanoo professori Jarkko Hautamäki.

Lue myös:

HS: Tutkijat suomivat Pisa-tuloksia: Pisteistä ei voi päätellä tyttöjen ja poikien lukutaito­eroja – eikä juuri mitään muutakaan (siirryt toiseen palveluun)

Matematiikan opettaja: Oppilaiden taidoissa voi olla seitsemän vuoden ero, kutosen suoriutujalle sisällön oltava eri kuin kympin oppilaalle

Suomi ja Viro rinta rinnan Euroopan parhaat uusimmissa Pisa-tuloksissa

Viro teki mahdottomasta mahdollisen: Pisa-tutkimuksen uudet ihmelapset tulevat etelänaapurista, ja he ovat poikia

Uudet Pisa-tulokset: Suomen tytöt maailman toiseksi parhaita, vaikka ei edes huvita

Uusi Pisa-tutkimus paljastaa: 15-vuotiaat pojat ovat Suomessa erittäin tyytyväisiä elämäänsä

*Joko olet tilannut Ylen tiedekirjeen? Tilaa tästä ja varmista, että huomaat kiinnostavimmat tiedeaiheet. *