Valtiotalouden tarkastusvirasto löysi säädösten vastaisia menettelyjä kuudessa eri yritystuessa sekä joitakin sisäisen valvonnan puutteita tukien dokumentoinnissa.

Sipilän hallitus syytää miljardikaupalla rahaa yritystukiin. Tukia on myös myönnetty säädösten vastaisesti. PETRI ANIKARI

Valtiotalouden tarkastusvirasto (VTV) selvitti tarkastuksessaan yritystukien hakemisen, myöntämisen, maksamisen ja käytön valvonnan lainmukaisuutta. Valtio maksoi tukia elinkeinoelämälle yhteensä 4,136 miljardia euroa vuonna 2016. VTV:n tarkastus kattoi neljänneksen tukipotista.

Yritystukien määrä on noussut viime vuosina, mutta tukea saaneiden yritysten lukumäärä on laskenut. Vuonna 2016 valtion talousarviosta maksettiin tukia elinkeinoelämälle yhteensä 4,136 miljardia euroa. Vuotta aiemmin summa oli 3,265 miljardia euroa.

Jos maatalouden kansallinen tuki (runsas 1 miljardi euroa) ja alennetut alv-kannat (yhteensä 3 miljardia euroa) otetaan huomioon, yritystukipotti nousee yli kahdeksan miljardin euron.

Yritystukia koskeneessa laillisuustarkastuksessa selvitettiin, onko yritystukien hakemisessa, myöntämisessä, maksamisessa ja käytön valvonnassa noudatettu säädöksiä. Lisäksi selvitettiin, onko yritystukien sisäinen valvonta järjestetty asianmukaisesti.

Tarkastuksen kohteena olivat muun muassa seuraavat tuet: Tuki puuntuotannon kestävyyden turvaamiseen, valtionavustus yritysten kansainvälistymiseen ja yrittäjyyden edistämiseen, tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan tukeminen, Finnvera Oyj:n tappiokorvaukset, yritysten kehittämishankkeiden tukeminen sekä valtion rahoitus FinnHEMSin lääkäri- ja lääkintähelikopteritoiminnan menoihin.

Iltalehti poimi VTV:n laillisuuskertomukseen listattuja menettelyjä, jotka ovat säädösten vastaisia tai vastoin yritystuen henkeä.

Kuuden kohdan listaus

Iltalehti poimi VTV:n laillisuuskertomukseen listattuja menettelyjä, jotka ovat säädösten vastaisia tai vastoin yritystuen henkeä.

1. Puuntuotannon kestävyyden turvaamiseen tähtäävän tuen (Suomen metsäkeskuksen myöntämä Kemera-tuki) tarkastuksessa VTV havaitsi, että tukea on myönnetty kestävän metsätalouden määräaikaisen rahoituslain vastaisesti ilman sen kirjallista hakemista.

2. Yritysten kansainvälistymiseen ja yrittäjyyden edistämisen valtionavustuksen tarkastuksessa VTV löysi puutteita toimituskirjojen asianmukaisessa allekirjoittamisessa

3. Tekesin Tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan tukemisen tarkastuksessa VTV havaitsi puutteita toimituskirjojen asianmukaisessa allekirjoittamisessa ja päätösten perusteluissa hallintolain mukaisesti.

- Tarkastuksen perusteella yhdessäkään tarkastetussa tapauksessa tuen saaja ei ollut ilmoittanut hankkeeseen liittyviä muita tuloja. Vastuu tulojen ilmoittamisesta on tuen saajalla.

- Tekesin tarkastuksessa havaittiin myös, että tukea on myönnetty esimerkiksi hankkeelle, jota koskevassa esitysmuistiossa todetaan, että " toiminta on viime vuodet ollut liikevaihdoltaan 11-15 milj. euron välillä ja erittäin kannattavaa. Hanke on pieni suhteessa yhtiön resursseihin ja rahoitus on kunnossa. Vuoden 2015 tilinpäätös ei ollut käytettävissä, mutta yritys arvioi hakemustietojen perusteella kuluvalle vuodelle 18 milj. euroa liikevaihtoa ja 9,6 milj. euroa voittoa. "

4. Finnveran tappiokorvausten tarkastuksessa havaittiin tapaus, jossa yrityskohtaisen suhdannetakauksen määrä oli ylittänyt hetkellisesti valtioneuvoston sitoumuksen 10 miljoonan euron enimmäisrajoitteen.

5. Yritysten kehittämishankkeiden tukeminen tarkastuksessa havaittiin seuraavia säädösten vastaisuuksia:

- Tukea on maksettu valtionavustuksesta yritystoiminnan kehittämiseksi annetun lain vastaisesti hankkeisiin, jotka on aloitettu ennen tuen hakemista.

- Tukikelpoisiksi kustannuksiksi on hyväksytty valtionavustuksesta yritystoiminnan kehittämiseksi annetun lain vastaisesti myöntöpäätöksessä asetettujen tarkempien ehtojen vastaisia kustannuksia.

- Kirjanpidon tositteita ei ole arkistoitu talousarvioasetuksen edellyttämällä tavalla.

6. Valtion rahoitus lääkäri- ja lääkintähelikopteritoiminnan menoihin tarkastuksessa havaittiin, että lakisääteiset potilaskuljetuskorvaukset ovat valtion talousarvion ja valtionavustuslain vastaisesti jätetty huomioimatta vähennyksenä määritettäessä lopullisia valtionavustuksen perustana olevia menoja.

VTV tarkasti myös TE-toimistojen myöntämät palkkatuet. VTV löysi Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa yksittäisiä tapauksia, joissa palkkatuki oli myönnetty säädösten vastaisesti liian suurena tai liian pitkänä. VTV:n mukaan havaitut puutteet olivat kuitenkin pieniä tuen laajuuteen nähden.

Arviointi hankalaa

Valtionavustuslaissa säädetään valtionavustuksen myöntämisen yleisistä edellytyksistä. Näihin kuuluu myös tuen tarpeellisuus.

VTV:n mukaan valtionavustusta voidaan pitää tarpeellisena, jos hanketta ei voitaisi toteuttaa ilman avustusta tai jos yhteiskunnallisesti hyödylliseksi arvioitu hanke toteutuisi ilman avustusta selvästi hitaammin tai suppeampana.

VTV:n mukaan valtionavustus ei ole tarpeellinen, mikäli hakija pystyisi rahoittamaan hankkeen tai toiminnan omalla rahoituksella tai omaan pääomaan rinnastuvalla muulla rahoituksella.

- Yritystuen tarpeellisuuden arviointi on hankalaa, koska ulkopuolinen rahoitus voi lähtökohtaisesti aina tuoda jotakin lisäarvoa toteutettavaan hankkeeseen. Lainsäädäntöä ja siitä johdettavia kriteereitä tulisikin selkeyttää, jotta yritystuet eivät muodostuisi tukiautomaateiksi sellaisille yrityksille, joille hankkeiden rahoitus olisi mahdollista muullakin tavoin, johtava tilintarkastaja Jenni Leppälahti toteaa VTV:n tiedotteessa.

Juha Sipilän (kesk) hallitus asetti viime viikolla työryhmän, jonka tehtävänä on laatia " tiekartta " yritystukien uudistamiseksi.