Rikosten uutisointi lisääntyi Suomessa rajusti 1990-luvulla. Siitä tuli myös aiempaa yksityiskohtaisempaa. Uutisoinnissa keskitytään yhä enemmän rikosten uhreihin ja väkivallan seurauksiin, kuten suruun ja shokkireaktioihin. Yksittäistä rikostapausta seurataan aiempaa pidempään tiedotusvälineissä.

Rikosuutisointia on tutkinut valtiotieteiden maisteri Mirka Smolej väitöskirjassaan, joka tarkastetaan perjantaina 16. syyskuuta Helsingin yliopistossa.

Rikosten käsittely lisääntyi erityisesti iltapäivälehdissä, paikallissanomalehdissä sekä Yleisradion televisiouutisissa. Smolej´n mukaan tähän vaikutti neljä tekijää samaan aikaan. Rikosjournalismi ammattimaistui, mediamarkkinat vapautuivat ja organisoitiin uudelleen, internet alkoi korostua tiedotusvälineenä ja etenkin poliisi ja tuomioistuimet lisäsivät tiedottamistaan.

Pelko lisääntyi 1990-luvulla

Samaan aikaan rikosuhritutkimukset paljastivat, että suomalaisten rikoksen pelko lisääntyi jyrkästi vuosien 1988 ja 1997 välillä.

Smolej havaitsi, että erityisesti säännöllisesti iltapäivälehtiä lukevat ihmiset välttelevät liikkumista kotinsa lähistöllä iltaisin. Television rikosohjelmia seuraavien nuorten sosiaalinen luottamus taas on muita heikompi.

ILMOITUS

Myös työttömyys lisää rikoksen pelkoa, sillä ihmiset kanavoivat taloudellisen epävarmuuden aiheuttamaa ahdistustaan rikoksen pelkoon. Väitettä tukee se, että suomalaisten rikospelot ovat laskeneet 2000-luvulla. Uusi globaali talouskriisi ei ole nostanut pelkojen tasoa, sillä siitä ei aiheutunut samankaltaista massatyöttömyyttä kuin 1990-luvun lamassa.

Uhri on kuluttaja

Rikosuutisoinnin kasvun ohella esille on noussut uhri. Uhrista on tullut muun muassa kuluttaja, jolle markkinoidaan suurella volyymillä erilaisia turvateollisuuden tuotteita. Samalla uhriksi joutuminen on arkipäiväistynyt.

Smolej pitää todennäköisenä, ettei pelon ilmapiirin kasvu 1990-luvulla johdu kokonaan uutisoinnista. 1980-luvulta lähtien Suomi kohtasi lukuisia suuria muutoksia. 1990-luvulla muun muassa hyvinvointivaltion kriisi, Neuvostoliiton hajoaminen ja kansainväliset terrori-iskut raivasivat tietä suomalaiselle pelon kulttuurille.

Mirka Smolej on työskennellyt Oikeuspoliittisella tutkimuslaitoksella tutkijana. Tällä hetkellä hän toimii suunnittelijana oikeusministeriön kriminaalipoliittisella osastolla.