YK: Kasvihuonepäästöjen huippu ei ole vielä edes näkyvissä – tutkija huolestui maapallon tilanteesta: ”Aika on jo loppunut”

Päästöjä pitäisi leikata seuraavan vuosikymmenen aikana reilusti, jos ilmaston lämpeneminen haluttaisiin rajoittaa 1,5 asteeseen.

Maailman on leikattava päästöjä nopeasti, YK:n raportissa todetaan.­

Nykymeno uhkaa johtaa lähes neljän asteen lämpötilannousuun maapallolla, selviää YK:n ympäristöohjelman (UNEP) tuoreesta raportista. Raportin laskelmat kertovat, että kunnianhimo päästöjen leikkaamiseen pitäisi viisinkertaistaa, jos ilmaston lämpeneminen halutaan rajoittaa Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti 1,5 asteeseen.

Raportin mukaan päästöjen tulisi pudota 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, jotta 1,5 asteen nousuun voitaisiin päästä. Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC varoitti viime vuonna, että 1,5 asteen nousun ylittäminen lisäisi helleaaltojen, supermyrskyjen ja tulvien yleisyyttä.

Päästöjä pitäisi leikata maailmanlaajuisesti yli seitsemän prosenttia joka vuosi, jotta tavoitteeseen päästäisiin. Päästöt ovat kuitenkin nousseet viimeisen vuosikymmenen aikana keskimäärin 1,5 prosenttia, AFP kertoo. UNEP:n raportin mukaan kasvihuonekaasujen huippua ei kuitenkaan vielä ole saavutettu, sillä energiantarpeen odotetaan kasvavan tulevina vuosina.

Huolestuneiden tutkijoiden liiton politiikan johtajan Alden Meyerin mukaan huippu olisi pitänyt saavuttaa jo vuosia sitten.

– Meillä ei ole aika loppumassa – aika on jo loppunut.

UNEP:n johtajan Inger Andersenin mukaan valtioiden olisi vihdoin sitouduttava kunnianhimoisempiin ilmastotavoitteisiin.

– Jos olisimme tehneet niin 10 vuotta sitten, se olisi ollut paljon helpompaa, Andersen sanoi Reutersille.

– Mutta nyt on korkea aika ja mahdollisuus.

Ehdotuksia tilanteen korjaamiseksi

Raportissa esitetään ehdotuksia, joiden avulla eniten päästöjä tuottavat valtiot voisivat ohjata taloutensa Pariisin tavoitteiden mukaisiksi.

Ohjeistukset vaihtelevat maittain, mutta perusajatus on sama: kivihiilestä on luovuttava täysin, öljystä ja kaasusta tulee leikata merkittävästi ja uusiutuvaa energiantuotantoa pitää kehittää dramaattisesti.

Erityisesti raportissa nuhteita satelee G20-maille. Vaikka nämä valtiot tuottavat lähes 80 prosenttia kaikista päästöistä, on maailman rikkaimmista valtioista vain 15 tehnyt suunnitelmia päästöjen vähentämisestä merkittävästi.

Aiemmin tässä kuussa Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin hallinto ilmoitti maansa vetäytyvän ilmastosopimuksesta. Maa on myös alkanut lisätä fossiilisten polttoaineiden käyttöä.

Sitra: ”Pieni viilailu ei enää riitä”

– Raportti toisensa jälkeen osoittaa, että valtioiden pitää kiihdyttää ilmastotoimia olennaisesti – ja se pitää tehdä välittömästi, sanoo Sitran vanhempi neuvonantaja Oras Tynkkynen tiedotteessa.

– Pieni viilailu ei enää riitä, vaan tarvitaan yhteiskunnan ja talouden rakenteisiin pureutuvia, järjestelmätason muutoksia.

Sitran mukaan YK:n raportin perusviesti on pysäyttävästä tilannekuvasta huolimatta siinä, että ilmaston lämpeneminen on vielä rajattavissa 1,5 asteeseen.

Sitra eli Suomen itsenäisyyden juhlarahasto on eduskunnan alainen rahasto, joka toimii tulevaisuuteen keskittyvän ajatushautomon tapaan.

Ratkaisuja päästöjen vähentämiseen on jo

Sitran tänään Suomessa julkaisema selvitys maalaakin jokseenkin toiveikkaita kuvia Pohjoismaista. Kansainvälisen Nordic Green to Scale for Cities and Communities -selvityksen mukaan pohjoismaisten kuntien ilmastoratkaisuissa on paljon mahdollisuuksia.

– Vitkutteluun ei ole aihetta, sillä päästöjen vähentämisessä päästään pitkälle jo hyödyntämällä olemassa olevia ilmastoratkaisuja. Tässä Suomi ja muut Pohjoismaat voivat olla suunnannäyttäjiä, kertoo pohjoismaisten kuntien ilmastoratkaisuja selvittänyt asiantuntija Mariko Landström Sitrasta.

Selvityksessä luetellut 14 ratkaisua vähentäisivät Pohjoismaissa päästöjä määrän, joka vastaa noin puolta Suomen vuosittaisista päästöistä. Jos nämä ratkaisut otettaisiin käyttöön, voisivat Pohjoismaiden kaupungit ja kunnat Sitran mukaan siis vähentää vuosittaisia ilmastopäästöjään arviolta 26 miljoonaa hiilidioksiditonnia.

Näistä voisi Sitran mukaan myös syntyä säästöjä kunnille ja kotitalouksille, jopa 460 miljoonan euron verran vuodessa.

Selvityksissä tarkastelluista Pohjoismaisten kuntien ja kaupunkien ratkaisuista suurin osa koskee energiantuotantoa ja liikennettä, koska valtaosa kuntien alueilla syntyvistä päästöistä syntyy näillä sektoreilla. Ratkaisuista Sitra nostaa esille muun muassa tuulivoiman ja sähköautot.

Kaukolämpöä datakeskuksesta

Suomalaisista kunnista Sitran tarkasteluun ovat päässeet Turku, Mäntsälä, Helsinki ja Vantaa. Turussa tehdään kaukolämpöä jätevedestä ja Mäntsälässä datakeskuksen hukkalämmöstä.

Helsingissä selvitettiin julkista liikennettä. Pääkaupunkiseudulla 21 prosenttia kuljetuista etäisyyksistä matkataan tiedotteen mukaan julkisilla liikennevälineillä. Vantaalta tarkasteluun otettiin ruokahävikki ja sen vähentäminen. Vantaalla käytössä oleva yhteinen pöytä -konsepti tehostaa hävikkiruuan keruuta ja jakelua.

Kansainväliset ilmastoneuvottelut jatkuvat joulukuun alussa Madridissa. Kokouksen oli määrä olla alun perin Chilessä. Chile kuitenkin ilmoitti lokakuun lopulla, ettei se voi isännöidä kokousta maan levottomuuksien vuoksi. Maassa on ollut syksyn aikana laajoja hallituksen vastaisia mielenosoituksia.

YK:n ilmastokokous alkaa Madridissa ensi maanantaina.