Se tavallinen tarina. Etelästä lähdetään koirien kanssa lomalle pohjoiseen. Koirien turkissa kulkee muutama salamatkustaja uusille alueille. Näin punkit kulkeutuvat nopeimmin pohjoiseen, tietää Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori Heikki Henttonen.

– Toisaalta taas syksyllä metsästyskauden aikana tulee metsästäjiä koirineen pohjoiseen, nekin tuovat punkkeja tullessaan. Samoin jos pohjoisesta lähdetään käymään koiran kanssa etelässä, voi punkkeja saada tuliaisina takaisin kotiin, kertoo Heikki Henttonen.

Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori Heikki Henttosen tietoon on tullut viime vuosina yhä enemmän punkkihavaintoja napapirin pohjoispuolelta.

Puutiainen eli punkki Puutiaisen eli punkin elinkaari kestää yleensä 2 – 4 vuotta. Punkilla on neljä kehitysvaihetta (muna, toukka, nymfi ja aikuinen), ja kehittyäkseen se tarvitsee veriaterian kolmessa kehitysvaiheessa. Eläin voi paastota vuoden ja aterioiden välillä se käyttää vararavintoa kasvuunsa. Toukat, nymfit ja naaraat nauttivat yhden veriaterian, mutta urokset voivat imeä verta useammin. Punkkeja on kaikkialla missä on luonnoneläimiä kuten hiiriä, myyriä, hirviä, rusakkoja, peuroja tai lintuja. Ne rakastavat lämpöä ja kosteutta, mutta kuivuutta ne eivät siedä. Punkki väijyy esimerkiksi aluskasvillisuuden seassa, puiden lehtien alapinnoilla, heinikossa ja pensaissa. Tyypillisiä paikkoja ovat mm. tiheä ja pitkä heinikko tai muu kasvillisuus, metsä; vesistöjen läheisyys antaa kosteuden vuoksi oivalliset elinolosuhteet. Punkit voivat levittää viruksia, bakteereja ja alkueläimiä veriaterioiden yhteydessä. Borrelioosi on Borrelia burgdorferi -bakteerin aiheuttama ja yleisin puutiaisten eli punkkien levittämä infektiosairaus. Muita tunnetuimpia sairauksia ovat TBE eli puutiaisaivokuume, tularemia eli jänisrutto sekä ehrlichioosi. Suomessa borrelioosia on esiintynyt yli sadan vuoden ajan ja sen katsotaan olevan vanha kansantauti. Maassamme arvioidaan noin 4 000 – 9 000 ihmisen sairastuvan borrelioosiin vuosittain, mutta luku voi olla suurempi.

– On sellaisiakin havaintoja Muoniosta ja Hetasta, että paikallisesta koirasta, joka ei ole koskaan käynyt etelässä, on löytynyt punkki. Muonion tapauksessa naapurissa oli käynyt koiria etelästä ja punkki oli todennäköisesti tarttunut sitä kautta, arvelee Henttonen.

Uusille alueille kulkeutuessaan punkit voivat luoda jopa pieniä paikallisia populaatioita.

– On herännyt epäilys, että Muoniota ja Hettaa myöten punkeilla saattaa olla paikallisia pysyviä populaatioita. Nämä punkit ovat tulleet koirien mukana ja siten tälle alueelle on syntynyt pieni punkkipopulaatio. Miten paikalliset koirat muuten saisivat niitä punkkeja, jos ei niitä punkkeja alueella olisi luonnossa, kysyy Henttonen.

Itsensä verta täyteen imenyt punkki. Roni Rekomaa / Lehtikuva

Kaamasen punkki paikallista populaatiota?

Aiemmin tänä syksynä porosta löydettiin punkki Inarin Kaamasessa. Punkki löydettiin teurastuksen yhteydessä.

– Kaamasessa porosta löytynyt punkki viittaa myös paikalliseen populaatioon. Minulla on sellainen mielikuva, että se, mihin näitä populaatioita on syntynyt, ovat asutuskeskuksia ja paikkoja, joissa koiria käy etelästä, sanoo Heikki Henttonen.

Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori Heikki Henttonen kertoo, että myyräseurantapaikoissa on koetettu kerätä luonnosta punkkeja. Napapiirin pohjoispuolelta niitä ei kuitenkaan ole löydetty.

– Kaikki punkit jotka löytyvät pohjoisesta, löytyvät koirista, toteaa Henttonen.

Tällä hetkellä punkkiraja, eli pohjoisin alue, jossa punkkeja tavataan luonnossa, kulkee Kainuun pohjoisosista Tornioon. Paikallisten populaatioiden syntyminen pohjoisemmaksi voi kuitenkin edesauttaa punkkien leviämistä.

– Se riippuu ilmastosta, minkälaisia talvia tulee. Voivathan ne siitä pikkuhiljaa levitäkin. Punkkihan talvehtii karikkeessa ja jos tulee lumettomia syystalvia ja kovia pakkasia, se voi kyllä haitata punkkia. Jos taas on paljon lunta, niin lumihan suojaa. Kyllähän yleismaailmallinen ilmiö pohjoisilla alueilla on, niin Pohjois-Amerikassa, Siperiassa kuin Skandianaviassakin, että punkit leviävät pohjoiseen. Koiratrafiikki ja leudontuva ilmasto auttavat punkki populaatioita säilymään, kertoo Heikki Henttonen.

Timo Jaakonaho / Lehtikuva

Koirien punkkitorjunta kuntoon

Yksittäisiä punkkihavaintoja napapiirin pohjoispuolelta on viime vuosilta kymmenittäin. Henttosen mielestä suurin tekijä on niin sanottu koiratrafiikki ja matkustaminen koirien kanssa.

– Koiratrafiikin merkitys punkin leviämisen kannalta on suurempi kuin edes osataan ajatella. Jos pohjoisen ihminen lähtee koiran kanssa etelään, niin suosittelen kyllä, että punkkitorjunta on kunnossa. Muuten siinä on kyllä riski, että tuodaan omalle pihalle tuliaisia ja ne punkit vielä luovat oman paikallisen populaation, sanoo Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessori Heikki Henttonen.

Otsikko muutettu 29.11.2017 klo. 9.48 Punkit kulkeutuvat koirien matkassa pohjoisimpaan Lappiin – "Voivat luoda paikallisia populaatioita", aiemmin Punkit kulkeutuvat koirien matkassa pohjoiseen – "Voivat luoda paikallisia populaatioita"