Kaksi vuotta sitten tapahtuneesta turvapaikanhakijan palautuslennosta aloitetaan esitutkinta.

Eduskunnan oikeusasiamies on päättänyt, että esitutkinta on tehokkain tapa selvittää, syyllistyikö poliisi rikokseen, kun se toimeenpani turvapaikkaa hakeneen naisen maastapoistamisen syksyllä 2016.

Eduskunnan oikeusasiamies antoi päätöksensä esitutkinnasta valtakunnansyyttäjälle 21. kesäkuuta. Se oli yhdenvertaisuusvaltuutetun esityksen mukainen. Valtuutettu teki palautuksesta kantelun vuonna 2017.

”Tämä kuvaa sitä, mitä se on kun ihminen joutuu penäämään oikeuksiaan jälkikäteen”, sanoo yhdenvertaisuusvaltuutetun toimiston ylitarkastaja Pirjo Kruskopf sanoo.

”Tapaus sattui syyskuussa 2016. Nyt kahta vuotta myöhemmin ollaan tässä pisteessä.”

Suomen viranomaiset eivät tiedä, mitä palautetulle naiselle nyt kuuluu.

Yhdevertaisuusvaltuutetun edustaja valvoi palautettavan naisen lähtöä syksyllä 2016. Naista palautettiin jo toista kertaa. Ensimmäinen yritys oli tyssännyt hänen äänekkääseen vastustukseensa.

Seuraavalla kerralla hän oli rauhallinen, mutta poliisi laittoi hänelle käsirautavyön. Palautettava yritti vahingoittaa itseään, joten poliisi puki hänelle myös suojakypärän ja kantoi koneeseen. Naisen ääni tukahdutettiin pitämällä tyynyä hänen kasvoillaan ainakin puolen tunnin, ehkä puolentoista tunnin ajan. Hengittäminen vaikeutui merkittävästi.

Yhdenvertaisuusvaltuutettu katsoi, että maastapoistamisen täytäntöönpano aiheutti riskin palautettavan terveydelle. Lisäksi se oli nöyryyttävä, pelkoa aiheuttava ja ihmisarvoa alentava.

Yhdenvertaisuusvaltuutettu ei pysty valvomaan kaikkia palautuslentoja. Valvontatiimissä työskentelee viisi henkilöä. Vuonna 2018 he ovat seuranneet 35 palautusta, joista 14 aina lentokoneessa asti.

Valvoja pyrkii olemaan mukana silloin, kun maasta poistetaan erityisen haavoittuvassa asemassa olevaa henkilöä tai henkilöä, jonka palautukseen liittyy voimankäytön riski. Riski on olemassa silloin, jos palautettava vastustaa lähtöä, tai jos hänellä on mielenterveysongelmia ja hän saattaa vahingoittaa itseään tai muita.

Muita lentoja yhdenvertaisuusvaltuutettu valvoo poliisin saattoraporteista.

Poliisihallitus on antanut syksyn 2016 jälkeen uusia ohjeistuksia maastapoistamiseen. Tuorein ohje voimankäytöstä on syksyltä 2017.

Ylitarkastaja Kruskopfin mukaan poliisi on huomioinut yhdenvertaisuusvaltuutetulta saamaansa palautetta toiminnassaan hyvin.

Poliisi täyttää saattoraportit entistä tarkemmin. On ohjeistettu, että raportin täytyy olla yksityiskohtainen.

”Olemme antaneet poliisille paljon palautetta siitä, että raportit ovat aiemmin olleet yleisluontoisia eikä niissä ole aina poikkeustilanteita yksityiskohtaisesti”, Kruskopf sanoo.

Poliisin voi lain mukaan turvautua voimankäyttöön, jos maasta poistettava vastustaa palautusta. Saattamisen tarkoitus on varmistaa, ettei maasta poistettava henkilö aiheuta vaaraa tai vahinkoa matkan aikana itselleen, muille tai lentoturvallisuudelle.

Poliisin on otettava toiminnassaan huomioon, ettei kenenkään oikeuksia loukata tarpeettomasti eikä poliisin toimista aiheudu vaaraa poistettavalle tai sivullisille.

Jos saatettava vastustaa huutamalla, häntä on rauhoiteltava puhumalla. Väkisin ei voi hiljentää.

”Muuten hyvin äkkiä puututaan ihmisen hengittämiseen. Yleensähän tämä on poliisipartiolle täysin selvää”, Kruskopf sanoo.

”Olen kysynyt lukuisilta poliisipartioilta, mitä teette jos henkilö alkaa huutaa. Vastaus on aina, että ei voida puuttua ihmisen mahdollisuuteen hengittää.”

Eikö ihmisellä ole myös oikeus halutessaan huutaa?

”No, voi sen ajatella tietysti noinkin päin.”

Maasta poistetaan Suomessa luvattomasti oleskelevat ulkomaalaiset. Yhdenvertaisuusvaltuutetun arvion mukaan 85 prosenttia saattaen palautetuista ihmisistä on kielteisen päätöksen saaneita turvapaikanhakijoita.

Maasta poistaminen edellyttää lainvoimaista käännyttämis- tai karkottamispäätöstä ja sen täytäntöönpanoa. Ensisijainen palautusmuoto on vapaaehtoinen paluu. Jos palautuspäätöksen saanut ei poistu vapaaehtoisesti, poliisi palauttaa hänet joko valvottuna tai saatettuna.

Valvotussa palauttamisessa poliisi saattaa lentokoneelle tai muulle kulkuvälineelle, saatetussa aina kohdemaahan saakka.

”Me valvojat näemme hyvin paljon aivan erinomaista poliisitoimintaa, erittäin ammattitaitoisia ihmisiä.”

Useimmiten yhdenvertaisuusvaltuutetun valvomia palautuksia toteuttaa ammattitaitoinen, jopa hienovaraisesti toimiva poliisi.

”Monet poliiseista ovat erittäin taitavia käsittelemään ja kohtaamaan ihmisiä ja tukemaan heitä siinä vaikeassa tilanteessa. Me valvojat näemme hyvin paljon aivan erinomaista poliisitoimintaa, erittäin ammattitaitoisia ihmisiä”, Kruskopf sanoo.

Hänen mielestään turvapaikanhakijoista puhuttaessa pelkkien palautusten tarkastelu vie huomiota harhaan olennaisista kysymyksistä: onko turvapaikkahakemuksen perusteet tutkittu riittävän hyvin, onko ihminen saanut tarvitsemansa oikeusavun ja onko tulkkaus ollut riittävä.

”Ihminen, joka kokee saaneensa väärän päätöksen protestoi varmasti, kun häntä palautetaan kriisimaahan”, Kruskopf sanoo.

Syyskuussa 2016 ulkomaalaislakia, muun muassa oikeusavun saatavuutta ja valitusoikeutta, tiukennettiin.

”Yhdenvertaisuusvaltuutetun toimisto näkee tämän kaiken seurauksena tehdyille lakimuutoksille. Seuraukset näkyvät maastapoistamisvaiheessa.”