Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho avasi puolueen näkemyksiä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta tänään tiistaina Paasikivi-Seura ry:n kokouksessa.

Ulko- ja turvallisuuspolitiikka ei ole perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon mukaan ollut puolueelle minkäänlainen varsinainen profiilikysymys. Hän myös toteaa, että aihealuetta koskevat kysymykset jakavat puoluetta ja sen jäseniä.

Halla-aho avasi perussuomalaisten näkemyksiä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta tänään tiistaina Paasikivi-Seura ry:n kokouksessa.

Halla-aho sivusi puheessaan muun muassa sotilasliitto Natoa. Hänen mukaansa Nato-kysymykseen tulisi suhtautua käytännöllisesti.

– Oma henkilökohtainen näkemykseni on, että Suomen olisi ollut järkevää liittyä Natoon 1990-luvulla, kun maailmanpoliittinen tilanne oli erilainen kuin nykypäivänä.

– Silloin oli kuitenkin silloin, ja nyt on nyt.

Halla-aho muistuttaa, että Venäjä vahtii nykyisin naapurimaidensa tekemisiä paljon aggressiivisemmin ja pyrkii voimakkaasti palauttamaan omaa vaikutusvaltaansa.

Tällä hetkellä Venäjän reaktio Suomen Nato-jäsenyyteen olisi Halla-ahon mukaan Suomen kannalta kielteinen.

– Jäsenyysprosessi itsessään altistaisi Suomen monenlaiselle mielipide- ja informaatiovaikuttamiselle. Etenkin jos ratkaisu sidottaisiin kansanäänestykseen.

Kaikkiaan suomalaisilla on Halla-ahon mukaan taipumus ajatella, että sotilaallinen liittoutumattomuus pitää Suomen konfliktien ulkopuolella.

Hän totesikin, että vaikka Nato-myönteiset puolueet rkp ja kokoomus ovat olleet hallitusvallassa lähes koko 2000-luvun ajan, ei Suomi ole edelleenkään Naton jäsen.

– Mikään puolue ei ole valta-asemasta käsin edes yrittänyt edistää jäsenyyden hakemista.

Halla-ahon mukaan on myös vaikeaa uskoa, että Suomeen muodostuisi hallitus, joka esittäisi Suomen ajamista Natoon, tai eduskuntaa, joka sen hyväksyisi.

Halla-aho kommentoi puheessaan myös EU:n asettamia Venäjään kohdistuvia talouspakotteita. Hän ei näe todennäköisenä, että Venäjä vetäytyisi Krimiltä, vaikka pakotepolitiikkaa jatkettaisiinkin nykyisenkaltaisena kuinka pitkään tahansa.

– Nykyinen pakotepolitiikka ei johda siihen, että Venäjä vetäytyisi Krimiltä.

Hän muistutti myös, että pakotteet ja vastapakotteet ovat haitallisia Suomelle ja monelle muulle maalle.

Suomi ei siis ole voinut viedä elintarvikkeita Venäjälle, mutta Venäjän omavaraisuus on kehittynyt.

Halla-ahon mukaan on ilmiselvää, että kansainvälisen yhteisön on reagoitava sotilaalliseen aggressioon ja Krimin anastukseen jollakin tavalla.

Yksi toimivampi keino voisi Halla-ahon mukaan olla diplomaattiset sanktiot, jotka kohdistuvat tällä hetkellä vain ”2-luokan pelaajiin” todellisen poliittisen johdon sijaan.

Toinen vaihtoehto voisi olla kohdentaa pakotteet Venäjälle elintärkeille osa-alueille.

– Jos Venäjään halutaan vaikuttaa taloudellisilla sanktioilla, niin täytyy iskeä niihin kohtiin, joissa raha liikkuu. Silloin puhutaan energiayhteistyöstä, kaasuviennistä, öljynviennistä. Nämä ovat elintärkeitä sektoreita Venäjälle.

Itämeren kaasuputken kohdalla Halla-aho kertoi joutuvansa asettelemaan kielensä keskelle suuta.

– Mitä riippuvaisempi Saksa ja muu Keski-Eurooppa on Venäjän toimittamasta energiasta, sitä enemmän Venäjällä on vipuvartta myös Euroopassa tehtäviin päätöksiin.

– Suomen pitäisi ehkä ottaa pää pois puskasta, sillä kaasuhanketta on käsitelty pelkästään ympäristökysymyksenä. On haluttu olla näkemättä sen turvallisuuspoliittista aspektia.

Halla-ahon mukaan Suomen pitäisikin pyrkiä kehittämään omaa energiaomavaraisuuttaan mahdollisimman korkeaksi.