Oulun yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa tarkastettiin viime perjantaina terveystieteiden maisteri Heidi Jurvelinin väitös kirkasvalon vaikutuksesta ihmisen psykofysiologiaan.

Yksi tutkimuksen johtopäätöksistä on, että "kallon läpi annettava kirkasvalo näyttäisi vaikuttavan ihmisen aivotoimintaan lievittämällä aikaerorasituksen ja kaamosmasennuksen oireita sekä parantamalla psykomotorista suorituskykyä."

Väitöstutkimuksen on rahoittanut yhdessä Tekesin kanssa oululaisyritys Valkee Oy, joka myy kirkasvalokuulokkeita. Yrityksen mukaan kirkasvaloa voi annostella aivoihin korvien kautta. Sen mukaan kirkasvalokuulokkeet auttavat esimerkiksi kaamosmasennukseen.

Sekä väitöstutkija ja kaksi väitöstyön ohjaajaa ovat tai ovat olleet Valkee Oy:n palkkalistoilla.

Väitöksen ohjaajat, professori Markku Timonen ja dosentti Timo Takala ovat myös Valkee Oy:n osakkeenomistajia. Takala on työskennellyt muun muassa Valkeen tieteellisenä neuvonantajana. Sidonnaisuudet on kerrottu myös väitöstutkimuksessa.

Heidi Jurvelin on työskennellyt Valkee Oy:ssä ainakin vuonna 2013 tutkimuspäällikkönä, jolloin hän tutki kirkasvalon vaikutuksia yhteistyössä Oulun yliopiston kanssa 28 ahdistusoireista kärsivän henkilön kaksoissokkotutkimuksessa.

Tuolloin Valkeen julkaiseman lehdistötiedotteen mukaan "Oulussa tehdyssä tutkimuksessa saatiin tilastollisesti merkittävä, positiivinen tulos kirkasvalon välittömästä lievittävästä vaikutuksesta ahdistusoireisiin".

Sekä väitöstutkimuksen tehnyt Jurvelin että ohjaajat Timonen ja Takala ovat julkaisseet useita muita kirkasvalon vaikutuksia käsitteleviä tutkimuksia. Niitä on kritisoinut muun muassa Antidootti-portaalin päätoimittaja, valtakunnallisen PET-keskuksen johtaja, professori Juhani Knuuti blogissaan.

Knuuti totesi vuonna 2015 blogissaan, että "korvavalon vaikutuksista on tehty vain hyvin pieni määrä tutkimuksia. Kaamosmasennuksen hoidossa yhtään tutkimusta ei ole tehty niin, että olisi mukana asiallinen lumeryhmä ja että hoitoryhmässä tulisi myönteinen vaikutus, joka eroaisi lumeesta. Tämän perusteella ei ole olemassa mitään näyttöä siitä, että korvavalolla voisi hoitaa kaamosmasennusta".

Valkee Oy on perustettu 2007. Sen rahoittamiseen on osallistunut joukko nimekkäitä sijoittajia, mutta yritys on saanut kritiikkiä tuotteidensa toimivuudesta ja tieteellisestä näytöstä. Tekniikka&Talous- lehden mukaan Valkee Oy on ollut raskaasti tappiollinen viime vuodet.

Oulun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan dekaani Anne Remes sanoo olleensa tietoinen käynnissä olevasta väitöstutkimuksesta.

Oletko perehtynyt tutkimukseen tai sen pohjana käytettyyn aiempaan tutkimukseen ja se validiuteen?

– Hyvin pinnallisesti. Tutkimus on käynyt Oulun yliopiston tutkijakoulun kaikki viralliset portaat läpi.

Aikooko tiedekunta selvittää asiaa tarkemmin?

– Ei. Minun täytyy luottaa siihen, että prosessi on aikanaan asianmukaisesti arvioitu.

Onko sinusta ongelmallista, että väitöstutkijalla ja tutkimuksen ohjaajilla on sidonnaisuuksia tutkimuksen rahoittaneeseen yhtiöön?

– Nämä tutkimukset ovat lähteneet käyntiin varmaan jo ajat sitten. Ja tutkimustahan täytyy tehdä, hyvin erikoisistakin asioista. Tässä ei olisi mitään kummallisuuksia, jos ei olisi tätä [ohjaajien] omistussuhdetta. Sidonnaisuudet on kuitenkin kirjattu julkaisuihin.

Kuinka merkittävänä pidät väitöstutkimuksen tuloksia?

– Se, mitä olen ehtinyt vilkaista, löydökset ovat minun silmiini varsin neutraalit.

Tutkimuksen yhtenä johtopäätöksenä on, että kallon läpi annettava kirkasvalo näyttäisi lievittävän aikaerorasituksen ja kaamosmasennuksen oireita.

– Suhtaudun itse kriittisesti löydöksiin tutkimusasetelmien valossa. On hyvä, että erilaisia asioita tutkitaan, mutta ihan tämän perusteella ei voi vetää kirkasvalon vaikutuksista vahvoja johtopäätöksiä.

Väitöstutkimus tehtiin Oulun yliopiston elinikäisen terveyden tutkimusyksikössä.

Väitöksen opponentti, Tampereen yliopiston psykiatrian professori Jukka Hintikka ei halunnut kommentoida väitöstä tai sen tuloksia Mediuutisille.

Hintikka laatii normaalin prosessin mukaisesti väitöksestä kirjallisen lausunnon Oulun yliopistolle viikon kuluessa väitöstilaisuudesta.

Jutun loppuun päivitetty 12.3.2018 kello 10.47, ettei Hintikka halunnut kommentoida väitöstä.

Juttua korjattu 13.3.2018 kello 13.36. Toisin kuin tekstissä alun perin mainittiin, Hintikka ei ole väitöskirjan tarkastaja vaan opponentti.