Hallituskauden aikana turvakotien perhepaikkojen määrä tulee perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiurun (sd.) mukaan nousemaan nykyisestä 202 perhepaikasta 250:een perhepaikkaan.

Hallitus aikoo lisätä perhe- ja lähisuhdeväkivallan uhreille tarkoitettujen turvakotipaikkojen määrää lähivuosina. Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.) sanoo, että uusiin turvakoteihin on varauduttu kahden miljoonan euron vuosittaisella menolisäyksellä.

– Tällä hetkellä turvakotiverkoston ylläpitoon käytetään noin 20 miljoonaa euroa vuosittain. Tarkoitus on, että turvakotipaikkojen määrää lisättäisiin hallitusti kahden miljoonan euron menolisäyksellä vuosittain niin, että hallituskauden lopussa rahaa turvakotitoiminnan ylläpitämiseen olisi käytettävissä enemmän kuin tähän asti, Kiuru sanoo.

Kiurun mukaan hallituksen suunnittelemilla menolisäyksillä turvakotien perhepaikkojen määrä saadaan hallituskauden aikana nostettua nykyisestä 202 perhepaikasta 250:een perhepaikkaan.

Suunnitelma turvakotipaikkojen lisäyksestä liittyy naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaohjelmaan. Hallitusohjelmassa mainitaan turvakotien paikkamäärän kasvattamisen lisäksi uhrien tukipalvelujen lisääminen sekä riippumattoman naisiin kohdistuvan väkivallan raportoijan tehtävän perustaminen. Ohjelmaa valmistellaan sosiaali- ja terveysministeriön lisäksi oikeusministeriössä.

Suomen karut perheväkivaltatilastot

Perhe- ja lähisuhdeväkivalta Suomessa näkyy karuimmassa muodossaan Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin henkirikostilastoista.

Suomessa on tehty kuluvan vuoden aikana 13 henkirikosta, joissa uhri on tekijän puoliso, seurustelukumppani, lapsi, vanhempi tai muu sukulainen. Luvut ovat ennakkotietoja kesäkuun lopulta, sillä osassa jutuista tutkinta on kesken.

Henkirikokset ovat äärimmäinen esimerkki perheväkivallasta. Suurin osa viranomaisten tietoon tulevista perheväkivaltarikoksista kirjataan tilastoihin pahoinpitelyinä.

Tilastokeskuksen mukaan (siirryt toiseen palveluun) viranomaisille viime vuonna ilmoitetuissa perhe- ja lähisuhdeväkivaltarikoksissa oli lähes 10 000 uhria, mikä on 3,6 prosenttia enemmän kuin edeltävänä vuonna.

Tilastoissa näkyy vain jäävuoren huippu, sillä läheskään kaikkea perhe- ja lähisuhdeväkivaltaa ei ilmoiteta viranomaisille. Sisäministeriön selvityksessä viime vuodelta arvioidaan (siirryt toiseen palveluun), että parisuhteessa olleista naisista lähes kolmannes on kokenut nykyisen tai entisen kumppanin käyttämää väkivaltaa.

– Me erotumme maailmanlaajuisesti tilastoissa erittäin epäsuotuisalla tavalla. Yhteiskunnassa pitäisi olla nollatoleranssi lähisuhde- ja perheväkivallalle, ministeri Kiuru sanoo.

Asiakkaita joudutaan käännyttämään täysistä turvakodeista

Lähisuhdeväkivallan uhreille tarkoitettuihin turvakoteihin hakeutui viime vuonna yli 5 000 asiakasta (siirryt toiseen palveluun). Vuoteen 2017 verrattuna asiakasmäärä kasvoi 17 prosenttia, mutta kasvu ei välttämättä kerro väkivallan lisääntymisestä. Taustalla vaikuttaa turvakotien määrän lisääminen ja turvakotiin pääsyn helpottaminen.

Myös edellinen hallitus kasvatti turvakotipaikkojen määrää, mutta asiakkaita joudutaan edelleen paikoin käännyttämään tilanpuutteen takia.

Lasse Isokangas / Yle

– Valitettavan usein on tilanne, jolloin meidän toimipisteestä joudutaan ohjaamaan asiakkaita toisiin toimipisteisiin, sanoo Pääkaupungin turvakoti ry:n vastaava ohjaaja Pia Vähäaho.

Turvakoti Haagan vastaava ohjaaja Pia Vähäaho. Jouni Immonen / Yle

Pääkaupunkiseudulla oli viime vuoden aikana 36 päivää, jolloin kaikki seudun turvakodit olivat samanaikaisesti täynnä. Näissä tapauksissa asiakkaita ohjataan turvakotiin esimerkiksi Lahteen tai Hämeenlinnaan.

Pääkaupunkiseudulla seuraava turvakoti löytyy useimmissa tapauksissa kohtuullisen läheltä, mutta muualla Suomessa etäisyydet voivat olla satoja kilometrejä.

Ensi- ja turvakotien liiton pääsihteerin Riitta Särkelän mukaan suurimmat aukkokohdat ovat Itä-ja Pohjois-Suomessa, mutta lisäpaikoille on hänen mukaansa tarvetta myös suurimmissa väestökeskuksissa.

– Jos turvakotiin ei pääse, seurauksena voi olla todella raakoja väkivaltatilanteita. Pahimmillaan voi olla kyse siitä, että joku menehtyy tilanteissa, jos apua ei ole tarjolla, Särkelä sanoo.

Ensi ja turvakotien liiton pääsihteeri Riitta Särkelä. Jouni Immonen / Yle

Suomi on sitoutunut naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjumiseksi solmittuun Istanbulin sopimukseen vuonna 2015. Se velvoittaa Suomea nostamaan turvakodin perhepaikkojen määrää. Tällä hetkellä perhepaikkoja 202, mutta Istanbulin sopimuksen suosituksen mukaan paikkoja pitäisi olla 500.

Tähän ei vielä kuluvan hallituskauden aikana päästä. Ministeri Kiurun mukaan uusien turvakotipaikkojen käyttöönotto ei tapahdu hetkessä. Haasteena on esimerkiksi koulutettujen asiantuntijoiden löytäminen.

- Virkakanta näyttää olevan se, että turvakotien määrää nostetaan hallitusti. Kahden miljoonan euron lisäys per vuosi tarkoittaa käytännössä sitä, että perhepaikkoja olisi hallituskauden loppupuolella 250. Jos se ei riitä ja avun tarpeessa olevat eivät pääse turvakotiin, niin ehdottomasti yhteiskunnassa varataan lisää paikkoja, Kiuru sanoo.

Ensi- ja turvakotien liiton pääsihteeri Riitta Särkelä pitää suuntaa hyvänä, mutta toivoo, että vuosittainen lisäys olisi neljä miljoonaa euroa.

– Hienoa, että hallitus on sitoutunut tämän tavoitteen saavuttamiseen. Neljän miljoonan euron lisäyksellä perhepaikkojen lisäyksen vauhti olisi nopeampi.

Lisää aiheesta:

Miksi mies tappaa läheisensä? Kolmessa kuukaudessa 6 naista ja 3 lasta on kuollut lähisuhdeväkivaltaan – surmia ennakoivat tunnetut varoitusmerkit