Nuorisosäätiö teki kummeksuntaa herättäneen vuokrasopimuksen Hollolaan. Oudon päätöksen takaa paljastuu liikemiesten, pöytälaatikkoyhtiöiden ja rahasiirtojen verkosto. Poliisi tutkii Sampo-konsernin tekemiä kiinteistökauppoja osana Nuorisosäätiön ex-johtajien rikosepäilyjä.

Sopimus herätti heti kysymyksiä. Miksi ihmeessä Nuorisosäätiö päätti vuokrata tontin Hollolasta?

Nuorisosäätiö aloitti vuonna 2015 rajun kasvustrategian. Se alkoi toimia kovan rahan markkinoilla, käynnisti useita suuria kiinteistöhankkeita ja teki miljoonasijoituksia Viroon.

Mutta Hollola oli silti outo tapaus. Nuorisosäätiön johtokaksikko Aki Haaro ja Perttu Nousiainen olivat linjanneet julkisestikin, että säätiö hankkisi asuntoja vain kasvukeskuksista. Niissäkin etsittäisiin vain parhaimpia mahdollisia tontteja.

Hollola sijaitsee Päijät-Hämeessä, lähellä Lahtea. Siellä asuu noin 23 000 ihmistä. Nuorisosäätiön ydintoiminnan kannalta paikkakunta ei ollut kiinnostava.

Silti vuonna 2016 Nuorisosäätiö teki Sampo-konsernin kanssa sopimuksen, jossa se vuokrasi 80 vuodeksi tontin Hollolan keskustasta. Vuokrataso on MOT:n tietojen mukaan vähintään kolminkertainen markkinatasoon verrattuna.

Tonttikaupan takaa paljastuu erikoisia tilisiirtoja, lainajärjestelyitä sekä liikemiesten verkosto, jonka jäseniä on nyt epäiltynä rikoksista.

Kuinka tontin hinta pumpataan ylös

Jo 1990-luvulla Nuorisosäätiö pelasi yhteen rakennusliikkeiden kanssa. Malli oli silloin yksinkertainen.

Rakennusliike osti tontin.

Tontti myytiin voitolla Nuorisosäätiölle.

Rakennusliike sai tontille urakan, joka takasi urakkatuloja.

Kiitokseksi järjestelystä rakennusliike jakoi vaalitukea etenkin keskustalaisille poliitikoille.

Malli toimi aina vuoteen 2008 saakka. Silloin Suomen politiikkaa ravisteli vaalirahaskandaali. Sen ytimessä oli Nuorisosäätiö, jonka oli muutettava toimintatapojaan.

Mutta maan tapa ei suinkaan kadonnut.

Rahantekokone 2.0

Aki Haaron ja Perttu Nousiaisen saatua vallan Nuorisosäätiössä he alkoivat hienosäätää rahantekokoneen toimintaa. Nuorisosäätiö ei enää ostanut tontteja vaan siirtyi niihin vuokralaiseksi. Ja takasi satumaisia voittoja rakennusliikkeille sekä sijoittajille.

Malli oli käytössä myös Hollolassa. Nuorisosäätiön rahantekokone 2.0 toimi näin.

Osuuskauppa myi tontin suomalaiselle Lease Deal Park Oy:lle toukokuussa 2016. Hinta oli 1,6 miljoonaa euroa. Neliöhinta oli 573 euroa.

Kuukautta myöhemmin eli kesäkuussa Lease Deal Park Oy myi tontin Sampo-konsernin tytäryhtiölle Hervannan Vuokratonteille. Lease Deal Park myi tontin kahdella miljoonalla eurolla. Neliöhinta oli 702 euroa.

Nuorisosäätiö solmi tontille 80 vuoden vuokrasopimuksen. Tontin vuokra on kolminkertainen verrattuna markkinatasoon Hollolassa.

Nuorisosäätiöllä on oikeus lunastaa tontti myös itselleen — mutta hinta olisi noin 2,5 miljoonaa euroa. Tontin neliöhinta olisi tuolloin 876 euroa.

Tontista on teetetty vuonna 2018 hinta-arvio ulkopuolisella yrityksellä. Sen mukaan tontin arvo on noin miljoonaa euroa — eli Sampo-konserni maksoi siitä kaksinkertaisen hinnan markkina-arvoon nähden.

Kaiken avain on Nuorisosäätiön solmima vuokrasopimus. Koska Nuorisosäätiö maksaa korkeaa vuokraa, tontin hintaa voidaan vedättää ylöspäin. Siksi Sampo-konsernin kannatti maksaa niin kova hinta tontista.

Laskun maksaa vuosikymmenten aikana Nuorisosäätiö vuokran muodossa.

MOT:lle Sampo kiistää maksaneensa tontista ylihintaa. Yhtiön viestinnän lähettämän vastauksen mukaan Sampo on teettänyt tontista hinta-arvion, jonka mukaan sen markkinahinta on selvästi yli kaksi miljoonaa euroa.

Nuorisosäätiöllä on kymmenien vuosien mittainen vuokrasopimus Hollolan keskustassa olevaan tonttiin. Rakennus Hollolassa Kuva: Markku Lähdetluoma / Yle

Sampo: Teemme poliisin kanssa yhteistyötä

Nuorisosäätiö on tehnyt useita vastaavia järjestelyjä Sampo-konsernin ja muiden sijoittajien kanssa. Yhdessä niistä taattiin tontille hetkessä lähes kymmenen miljoonan arvonnousu.

Myyntivoiton kuittasi lahtelainen rakennuskonserni SSR Group. Sen tytäryhtiön Salpausselän Rakentajien johtajia ja omistajia epäillään lahjusten maksamisesta Nuorisosäätiön ex-johtajille.

Sampo-konserni kertoo avustavansa poliisia käynnissä olevassa rikostutkinnassa.

Sampo-konserni kertoo tekevänsä poliisin kanssa yhteistyötä tonttikauppoihin liittyvässä rikostutkinnassa.

– Poliisi on ollut yhteydessä Sampo-konserniin ja olemme avustaneet heitä tutkinnassa antamalla heidän pyytämiä tietoja kaupoista ja sopimuksista. Sammon edustajia ei ole epäiltyinä rikoksista, Sammon viestintä kirjoitti MOT:lle lähettämässään sähköpostissa.

Salpausselän Rakentajat ja muut samaan konserniin kuuluneet yhtiöt myytiin viime keväänä uudelle omistajalle. Myös rakennusliikkeen nimi on vaihdettu.

Helsingin poliisi epäilee Perttu Nousiaista (vas.) ja Aki Haaroa muun muassa lahjusten vastaanottamisesta sekä talousrikoksista. Perttu Nousiainen ja Aki Haaro, Nuorisosäätiö Kuva: Yle MOT ja Markku Ulander / Lehtikuva

Lähipiiri tekee kauppoja

Keväällä 2016 tehdyissä tonttikaupoissa Hollollassa myyjänä toimi paikallinen osuuskauppa Hämeenmaa ja ostajana Lease Deal -konserniin kuuluva yhtiö.

Lease Deal on suomalainen monialayhtiö, joka toimii muun muassa auto- ja kiinteistöalalla. Yhtiön omistaa liikemies Timo Nieminen. Hän on myös osa liikemiesten ryhmää, joka on tehnyt liiketoimia Nuorisosäätiön kanssa.

– Mitään ryhmää ei ole olemassa, on yksittäisiä liikemiehiä, joista jotkut tuntevat toisensa. Suomi on pieni maa ja etenkin rakennusalalla melkein kaikki tuntevat toisensa, Nieminen sanoo MOT:lle.

Nieminen on esimerkiksi ostanut Nuorisosäätiöltä taloja ja hänen yhtiönsä hallinnoi säätiön asuintalojen parkkipaikkoja. Parkkimaksujen korotukset ovat herättäneet närää Nuorisosäätiön asukkaissa.

Nieminen tuntee hyvin lahtelaisen rakennusliikkeen Salpausselän Rakentajien entisen pääomistajan Mika Wileniuksen sekä Virossa asuvan liikemiehen Arto Aution.

Tuohon aikaan pankit perustivat tällaisia yhtiöitä, ja minä hankin yhtiön sitä kautta. ― Timo Nieminen Panaman-yhtiöstään

Arto Autio myös hoitaa Niemisen Viron-yhtiöiden toimintaa.

Niemisellä ja Wileniuksella on myös yhteinen yhtiö. Sen kolmas osakas on kansanedustaja Eero Lehti (kok.). Lehden Viron- ja Yhdysvaltain-yhtiöiden asioita hoitaa myös Arto Autio.

Nieminen ja Autio hankkivat samoihin aikoihin vuonna 2007 yhtiöt Panamasta. Asia selviää Panaman papereiden tietovuodosta.

– Tuohon aikaan pankit perustivat tällaisia yhtiöitä, ja minä hankin yhtiön sitä kautta. Yhtiöllä ei kuitenkaan koskaan ollut minkäänlaista toimintaa tai liikevaihtoa, eikä sen kautta kulkenut euroakaan rahaa, Timo Nieminen sanoo MOT:lle.

MOT kysyi Panaman-yhtiöstä Niemiseltä jo vuonna 2017.

Mika Wilenius ja Arto Autio ovat rikosepäiltyjä Nuorisosäätiön ex-johtajien laajassa lahjus- ja talousrikostutkinnassa.

Timo Niemisen mukaan häntä ei epäillä mistään rikoksesta, eikä poliisi ole kuulustellut häntä.

Rahoitusta lahjusvyyhdin pääepäillyltä

Nieminen osti Hollolan tontin yhtiölleen toukokuussa 2016 hintaan 1,6 miljoonaa euroa. Mutta mistä tonttikaupan rahat tulivat?

MOT:n tietojen mukaan yli puolet kauppasummasta on peräisin lahtelaisen rakennusliikkeen Salpausselän Rakentajien entiseltä pääomistajalta Mika Wileniukselta. Nieminen sai kauppaa varten 835 000 euron lainan.

Rahat tulivat Niemisen tilille muutama päivä ennen kuin tämän yhtiö osti tontin. Nieminen ehti omistaa tontin vain kuukauden.

Kun tontti myytiin voitolla eteenpäin Sampo-konsernille, Nieminen palautti 835 000 euron lainan Wileniukselle. Tonttikaupassa Niemisen yhtiö teki satojen tuhansien eurojen voiton.

Samana päivänä kun tontti myytiin Sampo-konsernille, Nuorisosäätiö solmi tontille pitkän vuokrasopimuksen. Nuorisosäätiö oli myös sopinut, että Salpausselän Rakentajat urakoisi tontille asuntoja säätiön käyttöön.

”Ei siinä ollut mitään epänormaalia”

Timo Niemisen mukaan Hollolan järjestelyihin ei liity mitään erikoista, vaan kyse oli normaalista tonttikaupasta.

Tiesitkö sinä jo tonttia ostaessasi, että se myydään pian eteenpäin ja Nuorisosäätiö tulee tontille vuokralaiseksi?

– En tiennyt.

Teit satojen tuhansien eurojen voiton omistettuasi tontin vain kuukauden. Onko tämä normaalia kiinteistökaupoissa?



– Ei siinä ollut mitään epänormaalia. Joskus voitto on isompi, joskus pienempi. Kohteen eteenpäin myynti oli poikkeuksellisen nopea, mutta ei siinä muuten mitään epätavallista ole. Kiinteistökaupoissa on tarkoitus tehdä voittoa.

Oliko kaupassa muita rahoittajia?

– Ei.

Et siis keväällä 2016 saanut 835 000 euron lainaa tonttikauppaa varten?

– Laina yksityishenkilöiltä on kyllä takana.

Onko laina tullut Mika Wileniukselta?

– Se ei kai kuulu tähän, miltä yksityishenkilöltä… Miten se asiaan liittyy? Tai sanoisin, että tämä on meidän liikesalaisuuksia.

Haastattelun jälkeen Nieminen tarkensi asiaa sähköpostilla. Hän vahvisti saaneensa 835 000 euron lainan Mika Wileniukselta.

– Salpausselän Rakentajilla ja Osuuskauppa Hämeenmaalla oli sopimus tontin ostamisesta. Sillä hetkellä Salpausselän Rakentajat tarvitsivat väliaikaista rahoittajaa tontin hankintaan. Wilenius otti minuun yhteyttä ja sovimme rahoituksesta. Olimme entuudestaan liiketuttavia, Nieminen kirjoitti.

Näin Nuorisosäätiön johtajien epäillyt lahjusrahat liiikkuivat. Infografiikka Nuorisosäätiöstä Kuva: Camilla Arjasmaa / Yle

Rahaa pöytälaatikkoyhtiöistä

Salpausselän Rakentajat maksoi vuosina 2015 ja 2016 vähintään neljä miljoonaa euroa konsulttipalkkioita virolaisiin pöytälaatikkoyhtiöihin. Poliisi epäilee laskuja tekaistuksi.

Virosta rahoja on siirrelty Suomeen sekä muun muassa Maltan veroparatiisiin.

Konsulttimiljoonia on käytetty useaan eri tarkoitukseen, kuten lahjukseksi epäiltyihin maksuihin Nuorisosäätiön johtajille.

Pöytälaatikkoyhtiöitä on hallinnoinut Virossa liikemies Arto Autio. Pöytälaatikkoyhtiöissä on pyörinyt konsulttipalkkioiden lisäksi myös muuta rahaa. Osa siitä on peräisin Nuorisosäätiön Viron-tytäryhtiöstä.

Timo Niemisen saama laina Mika Wileniukselta Hollolan tonttikaupan rahoitukseen on osa tätä monimutkaista tilisiirtojen verkostoa, jota Helsingin poliisi tutkii.

MOT:lle Timo Nieminen kertoo, että hän sai lainarahat Mika Wileniuksen suomalaiselta pankkitililtä. Nieminen sanoo, ettei hän tietänyt rahojen alkuperästä mitään.

Nuorisosäätiö on tehnyt useita tutkintapyyntöjä entisten johtajiensa Aki Haaron ja Perttu Nousiaisen aikaisista sopimuksista ja liiketoimista. Nuorisosäätiön toimisto Helsingissä Kuva: Riikka Kurki / Yle

Nuorisosäätiö pyytää poliisia tutkimaan kaupat

Hollolan tontti on Nuorisosäätiölle riippakivi, eikä säätiöllä ole suunnitelmia tai halukkuutta rakentaa tontille asuntoja.

Tontilla ei ole mitään toimintaa tällä hetkellä. Sopimuksen mukaan Nuorisosäätiön pitäisi maksaa tontista lähes 10 000 euron kuukausivuokraa.

Viime kesänä koko Nuorisosäätiön hallitus vaihdettiin ja säätiön nimitettiin myös uusi toimitusjohtaja. Uusi johto on selvittänyt edeltäjiensä eli Aki Haaron ja Perttu Nousiaisen sotkuja.

Nuorisosäätiön johto aikoo jättää tällä viikolla tutkintapyynnön poliisille Hollolan tonttikaupasta. Siinä säätiö pyytää poliisia selvittämään, liittyykö tapaukseen esimerkiksi petosta tai lahjusten maksua.

Poliisi ei halua kommentoida, onko Hollolan tonttikauppa jo nyt osa laajaa Nuorisosäätiön ex-johtajiin liittyvää rikostutkintaa.

MOT ei tavoittanut Aki Haaroa, Perttu Nousiaista, Arto Autiota ja Mika Wileniusta.