Samaan aikaan kun EU-maat ovat ohjanneet miljoonia Eurooppaan pyrkiviä turvapaikanhakijoita vastaanottokeskuksiin odottamaan päätöstä oleskeluluvasta, yhä useampi unionin jäsenvaltio on rakentanut vauraille talouspakolaisille oman premium-sisäänkäyntinsä.

Ainakin yksitoista EU-maata myy passejaan ja pitkäaikaisia oleskelulupia rahaa vastaan. Kyseessä on Kultainen viisumi-ohjelma, joka sisältää vakavia korruptioriskejä. Näin toteaa lahjontaa tarkkaileva kansalaisjärjestö Transparency International. Kultaista viisumia tarjoavat Belgia, Britannia, Bulgaria, Espanja, Itävalta, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Malta ja Portugali.

Kansalaisuus tai lupa asettua EU-maahan myydään investointeja vastaan. Hakija sijoittaa varat yksityiseen liiketoimintaan, kiinteistöihin ja maaomaisuuteen tai valtion joukkovelkakirjalainoihin.

Eri maiden asettamissa ehdoissa ja hinnoissa on eroja, mutta perusperiaate on Transparencyn selvitysten mukaan sama. Kun bisnesluokan hakija lyö rahat tiskiin, ovi aukeaa ilman suurempia selvityksiä hänen aiemmasta taustastaan.

Kultaisen viisumin myöntämismenettelyä leimaava salamyhkäisyys altistaa sen laajoille väärinkäytöksille, rahanpesulle ja rikollisuudelle, Transparency korostaa.

Päätöksiä ei voi avoimesti tutkia ja niihin liittyy poliittista ohjailua. Maksuissa tai sijoituksissa käytettävän rahan alkuperää jäljitetään harvoin.

Transparencyn julkaisemat tiedot perustuvat sen yhteistyökumppanin, järjestäytynyttä rikollisuutta ja korruptiota tutkivan Organized Crime and Corruption Reporting Projectin (OCCRP) tutkimuksiin.

EU-maiden Kultainen viisumi -ohjelmien suurimpia hyödyntäjiä ovat venäläiset uusrikkaat. Heidän suosikkikohteitaan ovat Malta, Kypros ja Latvia.

Malta on ulkoistanut hakemusten käsittelyn kansalaisuussuunnitteluun erikoistuneelle kansainväliselle konsulttiyhtiölle, Henley & Partnersille. Pelkästään vuonna 2016 Maltan kansalaisuuden sai kolme venäläistä, jotka kuuluvat nykyään Yhdysvaltain Venäjä-pakotteiden yhteydessä julkaisemalle Kremlin listalle. Se on luettelo presidentti Vladimir Putinin lähipiiriin kuuluvista talousvaikuttajista.

Kypros on jakanut ohjelman puitteissa kahden viime vuoden aikana noin 2 000 passia, puolet niistä venäläisille. Heistä tunnetuin on oligarkki Oleg Deripaska, jonka Yhdysvallat lisäsi huhtikuussa Kremlin listalleen. Kyproksen kansalaisuuden saamiseksi riittää kahden miljoonan euron sijoitus kiinteistöalalle, liiketoimintaan tai valtion joukkovelkakirjalainoihin.

Se on pikkuraha venäläisille liikemiehille, mutta vielä vähemmän maksaa pääsylippu Venäjän huippurikkaita hieman vähemmän varakkaan väestön suosimaan Latviaan.

Kun Latvia käynnisti ohjelmansa vuonna 2010, se myi viiden vuoden asumisoikeuksia jokaiselle vähintään 71 150 euron kiinteistösijoituksen tehneelle.

Hallinto oli hukkua hakemuksiin. Alaraja nostettiinkin 275 000 euroon vuonna 2014. Hakemusten tausta- ja turvaselvitykset ovat silti yhä ylimalkaisia, OCCRP arvioi. Noin 90 prosenttia Latvian hakijoista on entisen Neuvostoliiton alueelta.

Muiden kuin venäläisten pääkohde oli Unkarin 2013–2017 pyörittämä ohjelma, joka teki pilkkaa EU:n rajavalvonnasta.

Pysyvä EU-asumisoikeus myönnettiin neljässä viikossa kaikille, jotka sijoittivat 250 000 euroa Unkarin valtion joukkovelkakirjalainoihin. Valtio sitoutui maksamaan ne takaisin viidessä vuodessa kahden prosentin korolla, joten EU-asumisoikeus ei maksanut hankkijalleen käytännössä mitään – ja tuotti Unkarille jopa tappiota.

Ennen ohjelman lakkauttamista Unkari oli ehtinyt myöntää noin 24 000 viisumia – samaan aikaan Viktor Orbánin ulkomaalaisvastainen hallitus hyväksyi maahan vain 1 300 turvapaikanhakijaa.

Euroopan parlamentti varoitti EU:n komissiota Kultaisen viisumin vaaroista jo vuonna 2014.

Transparency on toimittanut keräämänsä aineiston EU:lle ja vaatii, että komissio ottaa sen huomioon laatiessaan uusia toimintaohjeita unionin jäsenmaille.