Puoluekokous päättyi vain vajaat kolme vuorokautta sitten, mutta paikallaolleiden käsitykset ja tulkinnat tapahtumista vaihtelevat suuresti. Olin Jyväskylässä kokouksessa ja sen liepeillä perjantai-illasta sunnuntai iltapäivään. Näin minä kokouksen koin.

1. Halla-aho: Aggressiivista kampanjointia häntä vastaan

Uusi puheenjohtaja Jussi Halla-aho väitti maanantaina niin kutsutulla Työmiehen tuumaustunnilla PS:n puoluetoimistossa, että kokouspaikalla Jyväskylässä kampanjoitiin aggressiivisesti häntä vastaan.

Minun käsitykseni on toinen. Sampo Terhon kannattajat kampanjoivat ahkerasti, mutta en huomannut, että mitenkään aggressiivisesti. Sen sijaan mietin itsekseni, että onpa outoa, etteivät halla-aholaiset tee minkäänlaista viime hetken vaalityötä, vaikka paikalle on juuri tulossa 2 300 äänioikeutettua, joista ennakkokyselyjen mukaan huomattava osa ei ollut vielä tehnyt omaa päätöstään.

2. Puolueen ulkopuoliset valtaajat

Jyväskylässä luopunut PS:n perustaja ja pitkäaikainen puheenjohtaja Timo Soini paheksui MTV3:n haastattelussa junttalistoja ja suljettuja nettiryhmiä, joilla tähdättiin Halla-ahon voiton varmistamiseen.

En osaa sanoa onko ollut junttalistoja tai suljettuja nettiryhmiä. Mutta sen tietää jokainen, joka on puolueen sääntöihin perehtynyt, että ne on tehty pientä ja sievää, ei 10 000 jäsenen puoluetta varten. Soini kertoo Peruspomo-kirjassaan, että hän tuntee nimeltä 1 000 puolueen jäsentä, eikä hän ole vallankaappauksesta huolissaan. Soini myös kehui usein puolueen sääntöjä, joiden mukaan esimerkiksi puheenjohtaja valitaan suoralla vaalilla puoluekokouksessa, johon kaikilla jäsenillä on vapaa pääsy.

Soinin PS:n säännöt on tehty silloin kun puolue oli pieni eikä internet suuri. Nykyään netin kautta voidaan saada aikaan suuretkin virtaukset helposti viestein ryhmin ja keskusteluin. Onko se junttausta? Minusta ei. Minusta se on nykyaikaista vaikuttamista, johon jokainen voi joko lähteä mukaan tai olla lähtemättä mukaan. Ilmeisesti nyt puoluekokouksen alla netti puhutteli niitä perussuomalaisia, jotka ovat olleet hallituksessa tehtyihin kompromisseihin tyytymättömiä ja sai heidät lähtemään Jyväskylään.

Söpöt säännöt voivat tuottaa some-aikana rujoja ratkaisuja.

3. Nousiko käsi puheenvuoropyyntöön vai natsitervehdykseen?

Tiistai-iltana Ylen A-studiossa Uusi vaihtoehto -ryhmään liittynyt kansanedustaja Tiina Elovaara väitti, että perussuomalaisten puoluekokouksessa tehtiin Jussi Halla-ahon valinnan aikana sopimattomia käsitervehdyksiä. Elovaara sanoi, että käsimerkeistä on olemassa valokuvia. Keskiviikko-aamuna Elovaara korosti, että ei itse puhunut televisiossa natsitervehdyksistä, vaan käsimerkeistä.

Itse en natsitervehdyksiä nähnyt, mutta olin esimerkiksi Halla-ahon valinnan suorassa tv-lähetyksessä selkä saliin päin. Sen sijaan näin useaankin otteeseen kokousedustajia, jotka liikkuivat Suomen Sisu -paidoissa. Suomen Sisu on kansallismielinen yhdistys, joka vastustaa erityisesti maahanmuuttoa. Suojelupoliisin mukaan yhdistys on äärioikeistolainen. Sen jäseniä ovat muun muassa nyt valittu puheenjohtaja Jussi Halla-aho, 3. varapuheenjohtajaksi valittu Juho Eerola ja kansanedustaja Olli Immonen.

Tulikukka de Fresnes / Yle

4. Uusnatsien lehtiä puoluekokoustuoleilla

Lisäksi työkaverini Tulikukka de Fresnes näki, että puoluekokoussalin tuoleilla lainehti uusnatsijärjestön, kansallissosialistisen Suomen vastarintaliikkeen Vastavoima-lehtiä. Lehtiä ei jaettu puoluekokouspaikalla, vaan rakennuksen ulkopuolella. Youtubesta löytyi myös järjestön itse kuvaama video, jossa näkyy, miten he jakavat lehtiä kokousväelle. Asiasta kertoo (siirryt toiseen palveluun) myös Etelä-Suomen Sanomat.

5. Nuori mies ruskeassa sotilaspuvussa

Kaikkien puolueiden suurkokouksissa on aina joku tai joitakin, jotka herättävät huomiota. Sunnuntaina aamupäivällä Jyväskylässä puoluekokoussalia kiersi nuori mies ruskeassa armeijapuvussa.

Ruskeapukuinen mies on Pohjois-Karjalan PS-nuorten puheenjohtaja Jarno Lähteenmäki. Puhelimessa Lähteenmäki kertoo olevansa kiinnostunut erityisesti vanhanmallisesta pukeutumisesta ja käyttää siksi esimerkiksi vanhoja mantteleita. Myös viikonloppuna päällä ollut puku on vanhaa sotilasylijäämää. Valintaan vaikutti Lähteenmäen mukaan se, että puku on ohut, puuvillainen ja kätevä, kun Jyväskylään oli luvattu helteistä säätä.

Ja hänen salikiertelylleenkin on selitys. Lähteenmäki toimi kokouksessa puheenvuorosihteerinä.

Minun ajatukseni asu vei 30-luvun Italiaan tai Saksaan. Entä teidän?

Halla-ahon kannattaja Jarno Lähteenmäki perussuomalaisten puoluekokouksessa Jyväskylässä lauantaina. Jussi Nukari / Lehtikuva

6. Parviäly säntäili

Vastavalittu Jussi Halla-aho pohti jo lauantai-iltana, että hänen mielestään oman presidenttiehdokkaan asettaminen ei ehkä ole järkevää. Halla-aho lisäsi kuitenkin omien pohdintojensa olevan keskeneräisiä ja että hän ehkä mieluummin luottaisi "parviälyyn" eli kuuntelisi puluekokousväen kantoja.

Sunnuntaina asiaa esitelleessään Halla-aho perusteli, että nykyinen presidentti on suosittu ja oman "köyhän miehen Niinistön" asettaminen ehdolle ei ehkä ole järkevää. Halla-aho esitti asian siirtämistä uuden puoluevaltuuston ratkaistavaksi.

Ehdotuksen jälkeen tuhansien puoluekokous muuttui täysin sekasortoiseksi. Joidenkin mielestä asia piti ratkaista heti. Joidenkin mielestä heti oma ehdokas. Joidenkin mielestä suorilla Sauli Niinistön tueksi.

Eduskuntaryhmän puheenjohtaja Toimi Kankaanniemi yritti johtaa puhetta, mutta sekosi äänestysesityksineen täysin. Puoluekokous oli puolisen tuntia niin sekaisin, etten ole moista koskaan kokenut. Lopulta asia siirrettiin puoluevaltuuston ratkaistavaksi.

Nyt Halla-aho on muuttanut mieltään. Hänestä tasavallan presidentti Sauli Niinistö puuttui sunnuntaina omilla lausunnoillaan PS:n hallituskelpoisuuteen tavalla, jonka vuoksi Halla-aho ei enää halua tukea häntä.

7. Avointa halveksuntaa

Soini sanoi kavahtaneensa paitsi suljettuja nettiryhmiä myös tapaa, jolla halla-aholaiset suhtautuivat entisen johdon ja puheenjohtajakisan hävinneen Sampo Terhon kannattajiin.

Se oudoksutti minuakin, esimerkiksi sunnuntaina kun puoluekokous käsitteli sääntömuutosesitystä. Puolueen perustajiin kuulunut Raimo Vistbacka kannatti esitystä, mutta kokoussalista naurettiin hänelle pilkallisesti. Myöhemmin puhujapöntöstä oli kuulemma vielä solvattukin Vistbackaa, mutta sitä en itse kuullut.

Tällaista kohtelua en muista kenenkään hävinneen puolen puhujan saaneen yhdessäkään puoluekokouksessa. Minusta se enteili sitä, että nämä jakolinjat ovat syvät.

8. Nöyryyttikö työmies Putkonen Soinia?

Monet Uusi vaihtoehto -ryhmään siirtyneet kansanedustajat ovat paheksuneet tapaa, jolla puoluetoimiston "työmies" Matti Putkonen nöyryytti 20 vuotta puoluetta johtanut Timo Soinia lauantain iltajuhlassa.

Olin paikalla. Itse sanoisin, että kukitus oli omituisen välinpitämätön, mutta ei minusta avoimen nöyryyttävä. Kun kollegani Tulikukka de Fresnes kysyi Halla-ahon tukijoilta Soinin saamista laiskoista aplodeista ja laimeasta tunnelmasta, syyksi kerrottiin, ettei voittajaryhmä halunnut provosoida liian riehakkaalla juhlinnalla.

Arvioikaa itse! Tässä siitä video!

Perussuomalaisten puoluetoimiston Matti Putkonen haastattelee puheenjohtajana työnsä päättänyttä Timo Soinia puoluekokouksen iltajuhlassa lauantaina Jyväskylässä.

9. Soinin yksi kysymys Vistbackalle

Soini lähti puoluekokouksesta sunnuntaina ministerien kyselytunnin jälkeen kohti presidentin Kultaranta-keskusteluja. Lähtiessään huikkasi vielä käytävän varressa istuneelle Vistbackalle, että "mulla on sulle vielä yksi kysymys" ja sitten kuiskuteltiin.

Epäilen vahvasti, että liittyi uuteen uv-operaatioon. Olen varma, että Soini oli heti yhden yön nukuttuaan päättänyt omasta vastaiskustaan. Häntä ei nähtäisi nuivajohtoisen puolueen eduskuntaryhmän peräpenkissä!

10. Elo ei kuulu alkuperäisiin nuiviin

Tiistai-illan A-studiossa puheenjohtaja Jussi Halla-aho ihmetteli kansanedustaja Simon Elon siirtymistä ei niin jyrkän maahanmuuttovastaiseen leiriin, koska hänen mukaansa Elo kuului niin kutsutun Nuivan manifestin allekirjoittajiin.

Elo ei asiaan puuttunut, mutta alkuperäisissä allekirjoittajiien listassa ei hänen nimeään ole.

Manifesti julkaistiin vuoden 2011 eduskuntavaalien alla. Siinä listataan maahanmuutosta aiheutuvia uhkia ja vastustetaan monikulttuurisuutta.