A kormánypártiak egy része a Borkai-botránnyal magyarázza, hogy több fideszes nagyváros, kerület is elesett az önkormányzati voksoláson. Csakhogy a májusi EP-választás után közzétett „szuperelemzésünkben” a puszta tények és számok alapján előrevetítettük, hogy ez fog történni, ha összefog az ellenzék. Akkor azt írtuk: a legalább tízezres lélekszámú 167 település kétharmadában – 111 körzetben – kényszerülhet valódi versenyre a hatalmi blokk. Az október 13-i eredmények visszaigazolták várakozásainkat; éppen 111 város alakult valódi küzdőtérré, s 56 helyen tarolt „csont nélkül” a Fidesz. Nem vagyunk jósok, csak előbb hittünk az uniós szavazás nagymintás adatainak, mint a kismintás közvélemény-kutatásoknak.

A Válasz Online hosszú választási sorozatot zár ezzel az újabb települési szintű elemzéssel. Szűk öt hónapja, az európai parlamenti voksolás tényadatait felhasználva gyártottunk először országos politikai kalauzt. Abból indultunk ki, hogy az uniós erőpróba „belhatalmi” szempontból egy – az őszi helyhatósági viadal elé időzített – nagymintás közvéleménykutatásként is felfogható. Hiszen a bő 43 százalékos májusi részvétel erősen közelít az önkormányzati voksolásokon szokásos arányokhoz (2010-ben 46,6, négy évvel később 44,3, idén október 13-án pedig végül 48,58 százaléknyian szavaztak).

Úgy kezdtük tehát a munkát, hogy kikerestük a Központi Statisztikai Hivatal 2018-as népességnyilvántartásából a tízezres lélekszámúnál nagyobb településeket, majd az érintett városokhoz, fővárosi kerületekhez hozzárendeltük a május 26-i uniós választási adatokat. Azért használtuk a tízezres lakosságszámot, mert az ennél kisebb helyeken ritkán értelmeződik pártversenyként egy-egy önkormányzati szavazás – sokkal gyakoribb a függetlenek csatája.

Egyik legelső észlelésünk az volt, hogy miközben a Fidesz az EP-választáson közel 53 százalékos országos eredményt ért el, az általunk megvizsgált 167 település kétharmadában, 111 helyen ennél gyengében szerepelt. Másképpen fogalmazva: a legalább tízezer fős városok döntő többségében az akkor még csak elképzelt összellenzéki polgármesterjelölt valós alternatívaként pozicionálhatta magát az önkormányzati kampányban.

Ha most nem tör át az ellenzék, akkor soha – itt az eddigi legrészletesebb választási kalauz | Válasz Online



A következő térképpel a jelöltállítás szeptemberi lezárulta után rukkoltunk elő. Ebből a kutatásból derült ki például, hogy hiába erőltette a kormánypárti sajtó a széteséses teóriát – amely szerint a Jobbiktól a DK-ig érő oldalon teljes a káosz, a cirkusz, nincs is igazi együttműködés –, ebből lényegében egy szó sem volt igaz. Az egységesülő ellenzék a 167 érintett városból 120-ban „felment a pályára”, igyekezett esélyesnek látszó közös polgármesterjelölteket állítani. Mind világosabbá vált tehát, hogy ha ez a Fidesz-kritikus pártkoalíció most októberben sem győz legalább a nagyobb települések meghatározó hányadában, akkor – belátható időn belül – már sohasem fog.

Aztán egy újabb elemzésben igyekeztünk még alaposabbak lenni. A polgármesterjelölti átvilágítás után egészen az egyéni önkormányzati jelöltekig „lefúrtunk”, hogy lássuk, tényleg sikerült-e kivitelezni a Nagy Ellenzéki Összeborulást. Azért mentünk mélyebbre a városvezetői szint vizsgálatánál, mert feltételeztük: a bejáratott kormánypárti polgármestereket nehezebben cseréli le a nép, mint a többnyire ismeretlen egyéni képviselőket. Vagyis, mint írtuk, a voksolás igazi mércéje a helyi testületek összetétele lesz, és akár tömegesen előfordulhat, hogy miközben a főnök marad a helyén, alatta ellenzékivé válik a többség.

Egy biztos: hosszú évek óta ez az önkormányzati ütközet volt az első olyan szavazás, ahol a városok zömében ki-ki harcot folytatott a kormányoldal és az egységes ellenzék. Még a választások előtt leszögeztük tehát: október 13-án mindenképp vége lesz a centrális erőtérnek – és nagyon más jön helyette. Vagy azért szűnik meg, mert a periférián sem marad érdeminek látszó ellenfél, vagy azért, mert a központ újra erős versenytársat kap maga mellé, azaz újra kétosztatúvá válik a politikai erőtér.

hirdetés

A múlt vasárnapi választás után ismét „elővettük”, majd az alábbi táblázatba rendeztük a jól bejáratott 167 településünket. Az eredmény: 67 olyan helyszín akadt, ahol ellenzéki – vagy legalábbis nem deklaráltan kormánypárti – polgármestert és testületi többséget választottak. További 14 körzetben (négy budapesti kerület mellett például Szekszárdon, Komlón, Szolnokon és Nagykanizsán) a kormánypárti vezető ellenzéki dominanciájú testületet kapott maga mellé, három városban viszont fordított a helyzet: a hatalommal szemben győztes polgármesterek „alá” fideszes többség szerveződött. Utóbbi csoportba tartozik Mohács, ahol kizárólag azért nyerhetett az MSZP-s kihívó, mert a szavazás előtt meghalt az esélyes fideszes jelölt. Ha utóbbit nem számítjuk, akkor is igaz, hogy

a 167 legnagyobb város (majdnem) felében – így vagy úgy – diadalmaskodni tudott az ellenzék. Ráadásul van még 27 olyan helyszín, ahol a fideszes polgármester relatíve szoros küzdelemben, 53 százalékosnál alacsonyabb támogatottsággal győzött – és „mindössze” 56 településen tartolt egyértelműen Orbán Viktor pártja.

Mindez tehát azt jelenti, hogy végül 111 körzet alakult valódi küzdőtérré október 13-án; ez a szám pedig megegyezik az előzetes jóslatunkkal. (A májusi és a mostani 111-es csoport természetesen nem egy az egyben, csak 85 százalékban áll ugyanazokból a városokból, hiszen az ellenzéki összefogás vagy éppen a kormánypárti jelöltállítás „minősége” csekély mértékben torzította az előzetes várakozásokat.)

Ami ennél is lényegesebb: míg az önkormányzati választások előtt a kormányoldali gondolkodók közül sokan „felségsértésként” azonosították, hogy a centrális erőtér végéről bátorkodtunk írni, ma már Bayer Zsoltéktól Kósa Lajosig mindenki erről, illetve a kétosztatú politikai korszak beköszöntéről értekezik. Meg persze arról, hogy a relatív Fidesz-bukásban óriási szerepe volt a Borkai Zsolt körüli szexbotránynak. A károkozásnak külön neve is van: a kormányszóvivő szerint a belső értékelő fórumaikon a legtöbbször elhangzott kifejezés az, hogy „Borkai-faktor”:

Nos, ez utóbbi tétel legfeljebb kifogáskeresésnek jó, a tényszámok ugyanis azt mutatják, hogy például

a fővárosi kerületek többségében (Pokorni Zoltán hegyvidéki zónáját leszámítva) pontosan ugyanúgy viselkedtek a választók idén májusban, mint most.

A XI. kerületben a Fidesz-lista 26 023 szavazatot kapott öt hónapja, a most leköszönő kormánypárti polgármester, Hoffmann Tamás pedig 26 854-et – mindezt körülbelül ugyanolyan (52,5 és 51,5 százalékos) részvétel mellett. Mindeközben ugyanitt az ellenzéki koalíciót alkotó pártok EP-szavazatainak összege 31 676 volt, miközben győztes polgármesterjelöltjük, László Imre 31 411 darab közös voksot gyűjtött. Az I., a II. vagy épp a XVIII. kerületben ugyanígy evidenciának tűnt – legalábbis a minden közvélemény-kutatásnál pontosabb uniós választási eredmények alapján –, hogy nemigen nyerhet a Fidesz, de Pécsett, Miskolcon és a Fidesz által elveszített nagyvárosok többségében szintén ez volt a helyzet.

Nem állítjuk persze, hogy a Borkai-ügy nem tartott távol az urnától néhány kiábrándulófélben lévő Fidesz-szavazót, illetve nem „pörgetett be” valamennyi, májusban még inaktív ellenzékit. Abban viszont egészen biztosak vagyunk, hogy az adatok felől nézve a 2019-es önkormányzati választás nem hozott nagy meglepetést. Legfeljebb azok számára, akik a szemük helyett a vágyvezérelt közvélemény-kutatóknak hittek.

×××

A legalább tízezres lélekszámú települések politikai térképe az önkormányzati választások után

(város, megválasztott polgármester, szavazati arány, új képviselőtestületek összetétele)

I. Az a 67 hely, ahol nem kormánypárti polgármestert és testületeket választottak

Dorog: Tittmann János (független), 100%; 1 kormánypárti, 1 DK, 1 civil, 9 független

Budapest XIII.: Tóth József (összellenzéki), 81,89%; 6 kormánypárti, 16 ellenzéki

Gyomaendrőd: Toldi Balázs (független) 78,82%; 4 kormánypárti, 8 civil

Veresegyház: Pásztor Béla (független), 75,53%; 1 kormánypárti, 1 DK, 9 civil, 1 független

Kazincbarcika: Szitka Péter (összellenzéki), 73,98%; 3 kormánypárti, 12 ellenzéki

Budaörs: Wittinghoff Tamás (összellenzéki), 71,65%; 3 kormánypárti, 11 ellenzéki, 1 civil

Oroszlány: Lazók Zoltán (összellenzéki), 69,29%; 4 kormánypárti, 8 ellenzéki

Abony: Pető Zsolt (civil), 69,17%; 3 kormánypárti, 9 civil

Tapolca: Dobó Zoltán (összellenzéki), 68,24%; 3 kormánypárti, 9 ellenzéki

Tiszaújváros: Fülöp György (MSZP), 67,96%; 3 kormánypárti, 8 ellenzéki

Gyömrő: Gyenes Levente (civil), 67,31%; 1 kormánypárti, 1 ellenzéki, 9 civil

Szigethalom: Fáki László (összellenzéki), 66,54%; 3 kormánypárti, 9 ellenzéki

Nyírbátor: Máté Antal (összellenzéki), 66,48%; 4 kormánypárti, 8 ellenzéki

Pomáz: Leidinger István (összellenzéki), 66,24%; 3 kormánypárti, 8 ellenzéki

Ajka: Schwartz Béla (összellenzéki), 64,93%; 5 kormánypárti, 10 ellenzéki

Balmazújváros: Hegedüs Péter (összellenzéki), 64,66%; 4 kormánypárti, 8 ellenzéki

Szigetvár: Vass Péter (összellenzéki), 64,51%; 4 kormánypárti, 8 ellenzéki

Celldömölk: Fehér László (összellenzéki), 63,10%; 4 kormánypárti, 7 ellenzéki

Hatvan: Horváth Richárd (független), 61,61%; 3 kormánypárti, 1 ellenzéki, 7 civil

Szeged: Botka László (összellenzéki), 60,56%; 9 kormánypárti, 19 ellenzéki, 1 civil

Budapest XIX.: Gajda Péter (összellenzéki), 58,58%; 5 kormánypárti, 12 ellenzéki

Budapest IX.: Baranyi Krisztina (összellenzéki), 57,53%; 5 kormánypárti, 12 ellenzéki, 1 civil

Budapest VI.: Soproni Tamás (összellenzéki), 57,49%; 4 kormánypárti, 11 ellenzéki

Hódmezővásárhely: Márki-Zay Péter (összellenzéki), 57,30%; 5 kormánypárti, 10 ellenzéki

Dunaújváros: Pintér Tamás (összellenzéki), 56,36%; 4 kormánypárti, 11 ellenzéki,

Ózd: Janiczak Dávid (összellenzéki), 55,81%; 5 kormánypárti, 10 ellenzéki

Budapest XV.: Németh Angéla (összellenzéki), 54,96%; 5 kormánypárti, 15 ellenzéki, 1 MKKP

Miskolc: Veres Pál (összellenzéki), 54,80%; 10 kormánypárti, 16 ellenzéki, 1 civil, 1 Mi Hazánk

Szentendre: Fülöp Zsolt (összellenzéki), 54,55%; 4 kormánypárti, 11 ellenzéki

Salgótarján: Fekete Zsolt (összellenzéki), 54,25%; 5 kormánypárti, 10 ellenzéki

Nagyatád: Ormai István (civil), 53,82%; 3 kormánypárti, 1 ellenzéki, 6 civil, 1 független

Siófok: Lengyel Róbert (összellenzéki), 53,33%; 4 kormánypárti, 7 ellenzéki, 1 független

Pécs: Péterffy Attila (összellenzéki), 53,15%; 7 kormánypárti, 18 ellenzéki, 1 LMP

Isaszeg: Hatvani Miklós (civil), 52,76%; 5 kormánypárti, 2 ellenzéki, 5 civil

Budapest II.: Örsi Gergely (összellenzéki), 52,66%; 8 kormánypárti, 12 ellenzéki, 1 MKKP

Albertirsa: Fazekas László (független), 51,33%; 1 kormánypárti, 9 civil, 2 független

Budapest XVIII.: Szaniszló Sándor (összellenzéki), 51,02%; 8 kormánypárti, 13 ellenzéki

BUDAPEST, teljes: Karácsony Gergely (összellenzéki), 50,86%; 15 kormánypárti, 18 ellenzéki

Szentes: Szabó Zoltán Ferenc (összellenzéki), 50,60%; 3 kormánypárti, 11 ellenzéki, 1 civil

Budapest XI.: László Imre (összellenzéki), 50,52%; 7 kormánypárti, 17 ellenzéki, 1 Mi Hazánk

Budapest IV.: Déri Tibor (összellenzéki), 50,50%; 6 kormánypárti, 15 ellenzéki

Budakalász: Göbl Richárd (civil), 50,45%; 3 kormánypárti, 9 civil

Budapest III.: Kiss László (összellenzéki), 50,42%; 6 kormánypárti, 16 ellenzéki

Marcali: Sütő László (összellenzéki), 50,39%; 4 kormánypárti, 8 ellenzéki

Budapest XIV.: Horváth Csaba (összellenzéki), 50,33%; 4 kormánypárti, 16 ellenzéki, 1 civil, 1 MKKP

Érd: Csőzik László (összellenzéki), 49,80%; 6 kormánypárti, 11 ellenzéki, 1 civil

Budapest VIII.: Pikó András (összellenzéki), 49,60%; 6 kormánypárti, 12 ellenzéki

Baja: Nyirati Klára (összellenzéki), 49,41%; 6 kormánypárti, 9 ellenzéki

Göd: Balogh Csaba (összellenzéki), 49,40%; 4 kormánypárti, 8 ellenzéki

Tatabánya: Szücsné Posztovics Ilona (összellenzéki), 49,18%; 8 kormánypárti, 9 ellenzéki, 1 Mi Hazánk

Szombathely: Nemény András (összellenzéki), 48,82%; 8 kormánypárti, 11 ellenzéki, 1 független, 1 civil

Budapest I.: V. Naszályi Márta (összellenzéki), 48,31%; 5 kormánypárti, 10 ellenzéki

Budapest VII.: Niedermüller Péter (összellenzéki), 47,90%; 3 kormánypárti, 9 ellenzéki, 2 független, 1 civil

Szigetszentmiklós: Nagy János (összellenzéki), 47,89%; 6 kormánypárti, 8 ellenzéki

Eger: Mirkóczki Ádám (összellenzéki), 47,60%; 6 kormánypárti, 10 ellenzéki, 1 civil, 1 Mi Hazánk

Gödöllő: Gémesi György (civil), 47,58%; 7 kormánypárti, 8 civil

Gyöngyös: Hiesz György (MSZP-DK), 47,26%; 5 kormánypárti, 10 ellenzéki

Tiszaföldvár: Hegedűs István (független), 45,49%; 5 kormánypárti, 2 ellenzéki, 3 civil, 2 független

Törökszentmiklós: Markót Imre (összellenzéki), 45,12%; 5 kormánypárti, 6 ellenzéki

Sajószentpéter: Faragó Péter (MSZP-DK), 44,23%; 3 kormánypárti, 4 ellenzéki, 3 független, 1 civil

Pilisvörösvár: Fetter Ádám (civil), 42,85%; 1 kormánypárti, 11 civil

Jászberény: Budai Lóránt (összellenzéki), 42,63%; 7 kormánypárti, 7 ellenzéki, 1 Mi Hazánk

Vác: Matkovich Ilona (összellenzéki), 41,25%; 4 kormánypárti, 10 ellenzéki, 1 civil

Ráckeve: Vereckei Zoltán (civil), 41,15%; 3 kormánypárti, 8 civil, 1 DK

Püspökladány: Tóth Lajos (független), 40,64%; 6 kormánypárti, 4 független, 1 Jobbik, 1 civil

Pécel: Horváth Tibor (civil), 38,03%; 2 kormánypárti, 8 civil, 2 független

Diósd: Spéth Géza (civil), 33,16%; 5 kormánypárti, 2 ellenzéki, 4 civil

II. Az a 14 hely, ahol Fidesz-támogatottként határozta meg magát (akár függetlenként) a polgármester, de a képviselőtestületben nem lett kormánypárti többség

Hajdúnánás: Szólláth Tibor Zoltán (Fidesz-KDNP), 100%; 6 kormánypárti, 6 ellenzéki

Üllő: Kissné Szabó Katalin (független), 57,18%; 4 kormánypárti, 3 ellenzéki, 2 független, 3 civil

Mezőtúr: Herczeg Zsolt (Fidesz-KDNP), 55,84%; 6 kormánypárti, 6 ellenzéki

Csongrád: Bedő Tamás (független), 52,87%; 5 kormánypárti, 4 független, 2 civil, 1 Mi Hazánk

Lajosmizse: Basky András (Fidesz-KDNP), 52,59%; 6 kormánypárti, 6 ellenzéki

Törökbálint: Elek Sándor (Fidesz-KDNP), 52,14%; 5 kormánypárti, 1 MSZP, 6 civil

Budapest X.: D. Kovács Róbert (Fidesz-KDNP), 51,48%; 8 kormánypárti, 9 ellenzéki

Budapest XX.: Szabados Ákos (független), 51,37%; 5 kormánypárti, 13 ellenzéki

Komló: Polics József (Fidesz-KDNP), 50,72%; 5 kormánypárti, 7 ellenzéki

Szekszárd: Ács Rezső (Fidesz-KDNP), 49,77%; 7 kormánypárti, 8 ellenzéki

Nagykanizsa: Balogh László (Fidesz-KDNP), 49,30%; 7 kormánypárti, 8 ellenzéki

Budapest XXIII.: Bese Ferenc (független), 48,68%; 4 kormánypárti, 5 ellenzéki, 3 civil

Budapest XXII.: Karsay Ferenc (Fidesz-KDNP), 48,15%; 5 kormánypárti, 11 ellenzéki, 1 civil

Szolnok: Szalay Ferenc (Fidesz-KDNP), 47,80%; 8 kormánypárti, 10 ellenzéki

III. Az a 3 hely, ahol nem kormánypárti az új polgármester, viszont a testületben Fidesz-többség lett

Mohács: Csorbai Ferenc (MSZP), 100%; 8 kormánypárti, 4 ellenzéki

Cegléd: Csáky András (független), 52,25%; 9 kormánypárti, 6 ellenzéki

Pilis: Hajnal Csilla (független), 36,04%; 6 kormánypárti, 1 DK, 3 civil, 1 független

IV. Az a 27 hely, ahol az új fideszes polgármester relatíve szoros küzdelemben, 53 százaléknál alacsonyabb támogatottsággal nyert

Nyíregyháza: Kovács Ferenc (Fidesz-KDNP), 52,84%; 13 kormánypárti, 9 ellenzéki

Paks: Szabó Péter (Fidesz-KDNP), 52,58%; 7 kormánypárti, 5 ellenzéki

Budapest XXI.: Borbély Lénárd (Fidesz-KDNP), 52,54%; 9 kormánypárti, 8 ellenzéki, 1 civil

Budapest V.: Szentgyörgyvölgyi Péter (Fidesz-KDNP), 52,49%; 10 kormánypárti, 5 ellenzéki

Budapest XVII.: Horváth Tamás (Fidesz-KDNP), 51,82%; 14 kormánypárti, 5 ellenzéki, 2 civil

Várpalota: Campanari-Talabér Márta (Fidesz-KDNP), 51,71%; 8 kormánypárti, 3 ellenzéki, 1 Mi Hazánk

Balassagyarmat: Csach Gábor (Fidesz-KDNP), 50,96%; 7 kormánypárti, 5 ellenzéki

Körmend: Bebes István (Fidesz-KDNP), 50,86%; 7 kormánypárti, 4 független, 1 Jobbik

Nagykőrös: Czira Szabolcs (Fidesz-KDNP), 50,56%; 9 kormánypárti, 3 ellenzéki

Nagykáta: Dorner Gábor (Fidesz-KDNP), 50,42%; 7 kormánypárti, 4 ellenzéki, 1 FKgP

Kecskemét: Szemereyné Pataki Klaudia (Fidesz-KDNP), 50,21%; 12 kormánypárti, 9 ellenzéki

Gárdony: Tóth István (Fidesz-KDNP), 49,33%; 8 kormánypárti, 3 ellenzéki, 1 független

Tököl: Hoffmann Pál (Fidesz-KDNP), 49,19%; 7 kormánypárti, 3 ellenzéki, 1 civil, 1 független

Biatorbágy: Tarjáni István (Fidesz-KDNP), 48,98%; 7 kormánypárti, 5 ellenzéki

Pápa: Áldozó Tamás (Fidesz-KDNP), 48,77%; 10 kormánypárti, 5 ellenzéki

Halásztelek: Szabó Tibor (Fidesz-KDNP), 48,72%; 6 kormánypárti, 5 ellenzéki

Békés: Kálmán Tibor (Fidesz-KDNP), 46,64%; 7 kormánypárti, 2 civil, 1 MSZP, 1 Mi Hazánk

Kőszeg: Básthy Béla (Fidesz-KDNP), 46,46%; 8 kormánypárti, 1 ellenzéki, 3 civil

Kalocsa: Filvig Géza (Fidesz-KDNP), 45,99%; 8 kormánypárti, 3 ellenzéki, 1 civil

Kistarcsa: Juhász István (Fidesz-KDNP), 44,50%; 7 kormánypárti, 3 ellenzéki, 1 független

Tolna: Appelshoffer Ágnes (Fidesz-KDNP), 44,35%; 6 kormánypárti, 5 ellenzéki

Győr: Borkai Zsolt (Fidesz-KDNP), 44,33%; 16 kormánypárti, 4 ellenzéki, 3 civil

Orosháza: Dávid Zoltán (Fidesz-KDNP), 42,55%; 9 kormánypárti, 5 ellenzéki

Mosonmagyaróvár: Árvay István (Fidesz-KDNP), 42,30%; 10 kormánypárti, 3 ellenzéki, 2 civil

Szarvas: Babák Mihály (Fidesz-KDNP), 41,90%; 8 kormánypárti, 1 ellenzéki, 2 civil, 1 független

Kerepes: Gyuricza László (Fidesz-KDNP), 35,71%; 8 kormánypárti, 1 ellenzéki, 3 civil

Fót: Vass György (Fidesz-KDNP), 29,73%; 8 kormánypárti, 3 ellenzéki, 1 civil

V. Az az 56 hely, ahol tarolt a kormányoldal

Dabas: Kőszegi Zoltán (Fidesz), 100%; 9 Fidesz, 3 KDNP

Monor: Darázsi Kálmán (Fidesz-KDNP), 100%; 9 kormánypárti, 1 DK, 2 civil

Kiskőrös: Domonyi László Mihály (Fidesz-KDNP), 100%; 9 kormánypárti, 1 Momentum, 2 civil

Balatonfüred: Bóka István (Fidesz-KDNP), 100%; 9 kormánypárti, 3 ellenzéki

Maglód: Tabányi Pál (független), 100%; 9 kormánypárti, 3 ellenzéki

Tiszakécske: Tóth János (Fidesz-KDNP), 100%; 8 kormánypárti, 3 ellenzéki

Kiskunfélegyháza: Csányi József (Fidesz-KDNP), 90,53%; 11 kormánypárti, 4 ellenzéki

Hajdúhadház: Csáfordi Dénes (Fidesz-KDNP), 78,95%; 8 kormánypárti, 2 civil, 1 Jobbik

Békéscsaba: Szarvas Péter (civil), 78,92%; 7 kormánypárti, 3 ellenzéki, 7 civil

Heves: Sveiczer Sándor (Fidesz-KDNP), 78,70%; 8 kormánypárti, 3 Jobbik

Vecsés: Szlahó Csaba (Fidesz-KDNP), 77,08%; 8 kormánypárti, 3 ellenzéki

Dunaharaszti: Szalay László (független), 76,75%; 5 kormánypárti, 5 civil, 1 ellenzéki, 1 független

Sátoraljaújhely: Szamosvölgyi Péter (Fidesz-KDNP), 76,35%; 9 kormánypárti, 2 ellenzéki, 1 Mi Hazánk

Csorna: Bónáné Németh Katalin (Fidesz-KDNP), 74,78%; 9 kormánypárti, 2 ellenzéki, 1 civil

Kisvárda: Leleszi Tibor (Fidesz-KDNP), 72,85%; 9 kormánypárti, 3 ellenzéki

Sárbogárd: Sükösd Tamás (Fidesz-KDNP), 71,69%; 7 kormánypárti, 2 DK, 1 civil, 1 független

Mezőkövesd: Fekete Zoltán (Fidesz-KDNP), 69,80%; 9 kormánypárti, 2 Mi Hazánk, 1 MSZP

Zalaegerszeg: Balaicz Zoltán (Fidesz-KDNP), 69,69%; 13 kormánypárti, 3 ellenzéki, 1 Mi Hazánk, 1 civil

Gyál: Pápai Mihály (Fidesz-KDNP), 68,66%; 9 kormánypárti, 3 ellenzéki

Hajdúsámson: Antal Szabolcs (Fidesz-KDNP), 68,25%; 8 kormánypárti, 3 ellenzéki, 1 MIÉP

Kiskunhalas: Fülöp Róbert (Fidesz-KDNP), 67,85%; 11 kormánypárti, 3 ellenzéki, 1 Mi Hazánk

Sárvár: Kondora István (Fidesz-KDNP), 67,54%; 7 kormánypárti, 4 ellenzéki

Makó: Farkas Éva Erzsébet (Fidesz-KDNP), 67,37%; 9 kormánypárti, 3 ellenzéki

Kapuvár: Hámori György (Fidesz-KDNP), 67,28%; 9 kormánypárti, 2 ellenzéki, 1 Mi Hazánk

Karcag: Dobos László (Fidesz-KDNP), 67,23%; 8 kormánypárti, 3 ellenzéki

Komárom: Molnár Attila (Fidesz-KDNP), 66,76%; 7 kormánypárti, 2 ellenzéki, 2 civil, 1 független

Kiskunmajsa: Patkós Zsolt (Fidesz-KDNP), 66,56%; 9 kormánypárti, 3 ellenzéki

Kisújszállás: Kecze István (Fidesz-KDNP), 66,14%; 9 kormánypárti, 3 ellenzéki

Tiszavasvári: Szőke Zoltán (Fidesz-KDNP), 64,37%; 8 kormánypárti, 2 ellenzéki, 1 civil, 1 független

Százhalombatta: Vezér Mihály (civil), 64,31%; 3 kormánypárti, 4 civil, 2 ellenzéki, 2 független

Mátészalka: Hanusi Péter (Fidesz-KDNP), 62,95%; 8 kormánypárti, 4 ellenzéki

Debrecen: Papp László (Fidesz-KDNP), 61,77%; 24 kormánypárti, 7 ellenzéki, 2 civil

Hajdúböszörmény: Kiss Attila (Fidesz-KDNP), 61,65%; 11 kormánypárti, 2 ellenzéki, 1 Mi Hazánk, 1 civil

Dombóvár: Pintér Szilárd (Fidesz-KDNP), 61,55%; 9 kormánypárti, 3 ellenzéki

Mór: Fenyves Péter (Fidesz-KDNP), 61,25%; 9 kormánypárti, 2 ellenzéki, 1 Mi Hazánk

Hajdúszoboszló: Czeglédi Gyula (független), 61,06%; 8 kormánypárti, 2 ellenzéki, 2 civil

Székesfehérvár: Cser-Palkovics András (Fidesz), 60,84%; 14 kormánypárti, 4 ellenzéki, 2 független, 1 civil

Gyula: Görgényi Ernő, (Fidesz-KDNP), 60,38%; 9 kormánypárti, 2 ellenzéki, 3 civil

Budapest XII.: Pokorni Zoltán (Fidesz-KDNP), 59,57%; 12 kormánypárti, 5 ellenzéki, 1 MKKP

Budakeszi: Győri Ottilia (Fidesz-KDNP), 58,49%; 7 kormánypárti, 3 ellenzéki, 1 civil

Esztergom: Hernádi Ádám (Fidesz-KDNP), 58,28%; 11 kormánypárti, 2 ellenzéki, 2 civil

Budapest XVI.: Kovács Péter (Fidesz-KDNP), 57,42%; 10 kormánypárti, 6 ellenzéki, 1 civil

Tata: Michl József (Fidesz-KDNP), 57,38%; 8 kormánypárti, 4 ellenzéki

Bicske: Bálint Istvánné (Fidesz-KDNP), 56,94%; 9 kormánypárti, 3 ellenzéki

Újfehértó: Hosszú József (Fidesz-KDNP), 56,76%; 8 kormánypárti, 4 civil

Sopron: Farkas Ciprián (Fidesz-KDNP), 56,68%; 13 kormánypárti, 5 ellenzéki

Berettyóújfalu: Muraközi István (Fidesz-KDNP), 56,46%; 7 kormánypárti, 4 ellenzéki

Kaposvár: Szita Károly (Fidesz-KDNP), 56,43%; 13 kormánypárti, 4 ellenzéki, 1 civil

Dunakeszi: Dióssi Csaba (Fidesz-KDNP), 55,49%; 9 kormánypárti, 5 ellenzéki, 1 független

Tiszafüred: Ujvári Imre (Fidesz-KDNP), 55,36%; 7 kormánypárti, 4 ellenzéki

Sárospatak: Aros János (Fidesz-KDNP), 55,17%; 6 kormánypárti, 4 ellenzéki, 1 civil

Veszprém: Porga Gyula (Fidesz-KDNP), 55,02%; 11 kormánypárti, 7 ellenzéki

Keszthely: Nagy Bálint (Fidesz-KDNP), 54,89%; 8 kormánypárti, 3 ellenzéki

Bátonyterenye: Nagy-Majdon József (Fidesz-KDNP), 54,34%; 9 kormánypárti, 2 ellenzéki, 1 civil

Barcs: Koós Csaba Tibor (Fidesz-KDNP), 53,95%; 8 kormánypárti, 2 Jobbik, 2 civil

Bonyhád: Filóné Ferencz Ibolya (Fidesz-KDNP), 53,58%; 8 kormánypárti, 3 ellenzéki, 1 független

Nyitókép: MTI

Ez a cikk olvasóink támogatása nélkül nem készülhetett volna el. Ha fontosnak tartja munkánkat, kérjük, legyen „előfizetőnk” akár már havi 1700 forintért, és csatlakozzon hozzánk a Facebookon!