ProTV își aduce – pentru a mia oară – contribuția la stigmatizarea sărăciei cu o nouă tentativă de reportaj despre beneficiarii de ajutor social. Nu e prima dată când o fac și nu sunt singurii care o fac. Episodul acesta este mai special însă unul special*, pentru că e un reportaj deosebit de prost și șocant de fals, contrazis printr-o comunicare a unei agenții de stat, care se-ntâmplă să fie și organizatorii evenimentului pe care-l prezintă în așa zisul reportaj.

Să ne-nțelegem, când zic că e șocant de fals, nu exagerez: ProTV susține că peste 90% dintre participanții la un târg de joburi, toți beneficiari de ajutor social, au refuzat locurile de muncă oferite. În realitate, 611 persoane (din 2005 de participanți prezenți) au fost selectate de către angajatori pentru o ofertă de 462 de locuri de muncă. Dar să o luăm cu începutul.

Așadar, care-i povestea aici? Care-i știrea? Conform ProTV, la Vaslui a fost organizat un târg de joburi (nu e clar menționat, dar evenimentul a avut loc în oraș). Nu este menționat cine anume l-a organizat și cum a fost promovat sau cât a durat. Dar e menționată îmbulzeala mare. Știrea, conform reportajului, e că oamenii nu au venit pentru joburi, ci doar să facă act de prezență, că le trebuie la primărie o hârtie ca să primească ajutorul social. De fapt, se lasă de înțeles că oamenii nu ar fi venit la târg dacă nu erau trimiși de primari, că fără hârtia respectivă nu le-ar mai putea da ajutorul.

Ni se arată câțiva oameni care zic că n-au venit pentru a își găsi de muncă, ci pentru că i-a trimis primăria să ia hârtia. Nu pot munci pentru că au copii, nu au calificare, sunt prea bătrâni. Cam astea sunt motivele. Sunt prezentate câteva cadre în care „asistații sociali” prezintă aceste scuze, li se explică de către organizatori că nu sunt scuze valide, dar nu apucăm să vedem răspunsul sau reacția oamenilor. Este prezentată și intervenția unui primar care spune că ar fi bine ca (mai ales tinerii) să muncească pentru 1200-1300 lei, decât să stea pe ajutorul social de 200-300 lei.

Reportajul se încheie cu o remarcă: o familie cu doi copii poate primi ajutoare de la stat care ajung la 600 de lei. În articol e scris 400 de lei, niciunde explicată diferența sau notată ca erată.

Bun. Asta e ce ne este prezentat. Ce lipsește? Câteva lucruri importante:

Cine a organizat evenimentul?

Cât a durat?

Câți oameni au venit la târg?

Câte din cele aproape 500 de joburi au fost ocupate?

Câte înscrieri s-au făcut pentru cursuri?

Ce sunt, mai exact, acele hârtii de prezență pe care le voiau oamenii pentru că ziceau că i-au trimis de la primărie după ele?

Câte astfel de hârtii au fost acordate?

Ce fel de ajutor acordă primărul?

În ce bază legală?

Din ce buget?

Care e procedura de obținere a acelui ajutor?

Câți beneficiari există în Vaslui?

Câte astfel de târguri se organizează în Vaslui?

De ce refuză oamenii aceste joburi?

Cum pot primi oamenii ajutoare dacă refuză să se angajeze?

Cam mult. Problema, însă, nu e de cantitate de informație, ci că realitatea e mult prea complexă, deprimantă și urâtă pentru a putea fi senzaționalizată. Plus că nu se potrivește cu mesajul senzaționalist conform căruia „asistații sociali nu vor să muncească”.

O parte importantă din răspunsuri le găsim într-o comunicare de la AJOFM Vaslui, întâmplător organizatorii evenimentului. AJOFM înseamnă Agenția Județeană pentru Ocuparea Forței de Muncă, fapt super relevant pe care cei de la ProTV l-au omis. Nu e sigurul. Iată povestea reală a ceea ce s-a întâmplat la Vaslui:

Bursa Generala a Locurilor de Muncă e un eveniment organizat de toate Agențiile Județene pentru Ocuparea Forței de Muncă, în fiecare an. Anul acesta, în Vaslui, evenimentul a fost organizat în data de 7 aprilie. Cităm de la organizatori:

Acţiunea s-a desfăşurat concomitent în Vaslui (la sediul Centrului de Resurse Judeţean pentru Asistenţă Educaţională), Bîrlad (Cantina de Ajutor Social) şi Huşi (Casa Armatei), începând cu ora 900.

Bun. Deci am aflat cine-s organizatorii, unde a avut loc și când. Ok. Acum, ProTV menționează 50 de firme care au oferit „aproape 500 de locuri de muncă”. Nu este clar dacă toate sau doar o parte oferă transport, masă, bonuri etc., dar ei țin să menționeze asta/ Ce zic organizatorii? Mai întâi, ne oferă date exacte, că 500 și 50 nu sunt numere atât de mari încât să justifice rotunjirea: 462 de locuri de muncă, de la 53 de agenți economici din județ. Mai aflăm și că

Din cei peste 1400 de agenţi economici din judeţ contactaţi de către AJOFM Vaslui, în vederea identificării cererii de forţă de muncă, au confirmat participarea la bursă 53 care au oferit 462 locuri de muncă vacante (la Vaslui 23 firme au oferit 250 locuri de munca, la Bîrlad 8 firme – 101 posturi şi la Huşi 22 firme – 111 posturi). Dintre acestea 16 se adresează persoanelor cu studii superioare şi 446 persoanelor fără studii superioare.

Presa locală a făcut o treabă mult mai bună în a prezenta aceste informații, unii atașând chiar și lista cu locurile de muncă existente. E foarte interesant cum ProTV a omis complet să menționeze că din 1400 de agenți economici, doar 53 au transmis agenției județene că au nevoie de angajați și că vor să trimită un reprezentant la acest târg unde participarea era gratuită. Și mai interesant și la fel de absent din reportajul de la ProTV e că în luna ianuarie existau, în județul Vaslui, 11.412 beneficiari de ajutor social pentru asigurarea venitului minim garantat (populația totală a județului este de 479.815). Așadar avem 462 de locuri de muncă disponibile pentru 11.412 persoane. Nu avem date actualizate, dar în septembrie am fi putut adăuga concurență pentru aceste posturi și cei 16-17 mii de oameni aflați în șomaj.

Revenind, însă, la reportajul ProTV. Nu ne spun câți oameni au participat la târg, dar ne anunță că în peste 90% din cazuri, angajatorii și-au răcit gura degeaba, lăsând să se înțeleagă că oamenii ar fi refuzat ofertele. Nu ni se spune nici câte locuri de muncă au fost ocupate, suntem lăsați, că nu zic chiar invitați, să speculăm. Ne lămurește, din nou, AJOFM:

La bursa organizată anul acesta au participat 2005 de persoane aflate în căutarea unui loc de muncă . Au fost selectaţi în vederea încadrării un număr de 611 persoane.

Bag și fragmentul anterior ăstuia, că e mișto și merită apreciat efortul organizatorilor:

In baza protocolului încheiat intre Ministerul Muncii și Justiției Sociale și Ministerul Educaţiei, Cercetării, Tineretului şi Sportului, la Bursa locurilor de munca au participat şi 250 de elevi ai claselor terminale din cadrul a 9 unități de învațământ din judeţ, acţiunea organizata de AJOFM Vaslui oferindu-le viitorilor absolvenţi posibilitatea unui prim contact cu piaţa muncii.

De asemenea, in baza protocolului încheiat cu Penitenciarul cu regim închis Vaslui, la Bursa Generala a locurilor de munca au participat si 11 persoane private de libertate ce mai au maxim 6 luni pana la eliberarea din detenţie.

Așadar nu doar că ProTV nu oferă datele oficiale (deși sunt disponibile), dar minte: la un târg (organizat, concomitent, în trei spații) cu 462 de joburi au fost selectați, în vederea încadrării, 611 persoane, dintr-un total de 2005 participanți. Oricum ai da-o, procentul ăla de 90% nu e adevărat și nici aproape de a fi adevărat. E fals, mincinos și manipulator.

În fine, intenția de a stigmatiza și lipsa completă de interes pentru prezentarea realității devin clare când ne uităm cum prezintă ProTV o problemă invocată de oameni și cum o prezintă AJOFM:

Asistatii social au invocat diverse motive pentru care nu ar putea sa munceasca: de la copiii mici pe care trebuie sa ii ingrijeasca, pana la faptul ca sunt prea batrani pentru a se angaja, la 40 de ani.

Să vedem dacă identificați diferențele față de ce zice AJOFM Vaslui:

In vederea reducerii şomajului, creşterii gradului de ocupare a forţei de muncă şi a creşterea eficienţei măsurilor active, Agenţia Judeţeană pentru Ocuparea Forţei de Muncă Vaslui vine în ssprijinul atât a agentilor economici din judeţ cât şi a şomerilor din evidenţa sa prin acordarea de subvenţii pentru: încadrarea în muncă a absolvenţilor, a şomerilor în vârstă de peste 45 de ani sau a şomerilor care sunt parinţi unici sustinători ai familiilor monoparentale, a șomerilor de lungă durată, a şomerilor care mai au 5 ani până la pensie, a tinerilor cu risc de marginalizare socială cu vârsta cuprinsă intre 16-26 ani, a tinerilor NEETs.

Ați rezistat până aici? Că acum ajung și la oamenii din imagini.

Când ProTV vorbește despre „asistați sociali”, se referă la beneficiarii de ajutor social acordat pentru asigurarea venitului minim garantat, reglementat de Legea 416/2001 și normele metodologice din Hotărârea de Guvern 50/2011. Cum ziceam, în Vaslui sunt peste 11 mii de persoane care beneficiază de acest ajutor. Cuantumul acordat variază în funcție de cât de mare e familia beneficiarului și de venituri, dar nu poate fi mai mare de:

142 lei pentru persoana singură;

255 lei pentru familiile formate din 2 persoane;

357 lei pentru familiile formate din 3 persoane;

442 lei pentru familiile formate din 4 persoane;

527 lei pentru familiile formate din 5 persoane;

câte 37 lei pentru fiecare altă persoană peste numărul de 5 persoane, care face parte din familie.

Să ne înțelegem: dacă persoana are alte venituri, ajutorul social se acordă în completare până la sumele de mai sus. Adică dacă un individ aplică și are un venit lunar de 100 de lei, poate să primească un ajutor social în valoare de 42 de lei.

Mai mult, pentru banii respectivi, beneficiarul trebuie să facă muncă în folosul comunității. Excepții de la regula asta sunt mamele cu copii de până la 7 ani (dar dacă au alți membri în familie care sunt luați în calcul pentru acordarea beneficiului și sunt apți de muncă, tot nu scapă) și persoanele care prezintă o scutire medicală foarte greu de obținut, de anumiți medici calificați. Munca în folosul comunității e organizată de primărie, iar dacă bneficiarii nu efectuează toate orele, ajutorul este sistat.

Acum, în reportajul de la ProTV este repetat de câteva ori ideea că „nu le mai dă primăria ajutorul”. Ajutorul este acordat cu bani de la bugetul de stat, de către Ministerul Muncii, prin Agenția Națională de Plăți și Inspecții Sociale (ANPIS). Dosarul se depune la primărie și primarul trebuie să semneze pentru acordarea ajutorului și să asigure ancheta socială prin care se evaluează situația materială a familiei (adică verifică dacă omul locuiește într-o casă modestă sau într-un palat, dacă are mașini, etc. Se ajunge până la numărat animalele din gospodărie, dar despre asta cu altă ocazie).

Acum, orele în folosul comunității, ancheta socială și adeverințele de venit nu sunt singurele condiții. O persoană care vrea să primească ajutor social trebuie să se înregistreze la Agenția Județeană pentru Ocuparea Forțelor de Muncă și să aducă o adeverință de acolo conform căreia nu a refuzat înscrierea la cursuri de calificare sau locuri de muncă.

Repet, pentru că e important: orice persoană care vrea să primească 142 de lei ajutor social trebuie să meargă la AJOFM (sau la agenții teritoriale, dacă-s mai aproape). Acolo este evaluat și înscris într-o bază de date. Dacă sunt locuri de muncă pentru el sau ea, AJOFM îl trimit acolo. Dacă persoana refuză locul de muncă, nu mai primește ajutor social. Încă o dată: dacă beneficiarul sau cel care vrea să beneficieze de ajutor social este îndrumat de AJOFM, organizatorul evenimentului de la Vaslui, către un loc de muncă, iar acesta îl refuză, AJOFM îi o dă o hârtie prin care persoana respectivă nu va mai putea beneficia de ajutor social. Hârtia după care i-a trimis primarul pe oameni este una care să zică nu că au făcut act de prezență la un târg de joburi, ci că AJOFM a încercat, dar nu le-a găsit niciun loc de muncă oamenilor. AJOFM confirmă că acești oameni care cer ajutor social încearcă să se angajeze, dar nimeni nu vrea sau nu poate să-i angajeze. Dacă li se oferă un loc de muncă sau chiar și un simplu curs de calificare, acești oameni nu au dreptul să refuze și să fie în continuare beneficiari de ajutor social.

Primarii au trimis oamenii la acest târg – despre care în mod cert fuseseră informați de AJOFM – pentru că fără o hârtie care să zică acest lucru, primarul nu poate semna iar ANPIS nu poate aproba plata unui ajutor social acordat în baza legii 416/2001. O astfel de dovadă e valabilă pentru trei luni, moment în care dacă persoana vrea să continue să primească ajutorul social, trebuie să meargă din nou la AJOFM să le reamintească, practic, că în continuare este în căutarea unui loc de muncă și să ceară o nouă hârtie. AJOFM nu eliberează acea hârtie de capul lor, ci trimit oamenii la unul dintre agenții economici din baza lor de date (că târguri precum cel din reportaj nu au loc tot timpul) care trebuie să confirme că nu au locuri de muncă de oferit lor. Dacă agentul economic oferă un loc de muncă și persoana îl refuză, transmit acest lucru AJOFM, care notifică primarul, care respinge cererea de ajutor social.

Sistemul este foarte riguros și cât se poate de dur. Realitatea este că, cel puțin în Vaslui, existau 456 de locuri de muncă ieri și peste 25.000 de oameni care au anunțat autoritățile publice că vor să muncească.

Nu mai zic că deontologia e aruncată pe geam din titlu, unde sunt folosiți termeni peiorativi („asistați sociali”) și o caracterizare indirectă scoasă din manualele de discriminare („sălbăticiunilor”). Primesc puncte bonus, pentru că e mult mai puternic efectul când „arăți” că iată!, chiar ei, „asistații sociali” se autodescriu drept „sălbăticiuni”, ei zic asta despre ei, nu noi!. Dar nu mai discutăm despre asta, că e deja inutil când sunt atât de multe probleme cu restul conținului.

Esențial e că ProTV minte și manipulează. De ce face asta, nu știu și nu e treaba mea să speculez. Efectul, însă, este mare și îngrijorător. Există un mit care dezbină România și care este folosit ca scuză pentru problemele sociale, politice și economice din țară. Un mit care stigmatizează, umilește, marginalizează și discriminează. Acest mit al „asistaților sociali care nu vor să muncească” este propagat, în diverse forme dar în egală măsură, de rasiștii naționaliști de la site-uri dubioase, de agenți de presă serioși precum ProTV, Hotnews, Digi24 sau Republica, de ideologi de dreapta mai mult sau mai puțin radicală și de diverși bloggeri sau „influencers”. Retorica pe care o împinge acest mit împiedică orice discuție seriosă și concretă pe problemele reale ce țin de asistență socială și duce la promovarea unor politici și a unui discurs politic periculoase, ce pot avea efecte și mai dramatice asupra societății românești.

Erată:

„special” nu suportă grad de comparație în limba română. Mulțumesc celor care mi-au atras atenția.