Protejatul lui Liviu Dragnea din Ministerul Afacerilor Externe, secretarul de stat George Ciamba, a fost avansat ilegal în gradele diplomatice. Adică fără a se respecta Statutul Corpului Diplomatic al României. Protecția lui Dragnea nu e întâmplătoare: Ciamba a transferat-o la cabinetul său, pe post de consilier, pe Ioana Gheorghiaș, fiica lui Mugurel Gheorghiaș, unul dintre acționarii companiei TelDrum.

Înainte ca PSD să câștige alegerile parlamentare din decembrie 2016, ambasadorul George Ciamba s-a apucat să lucreze la programul de guvernare al partidului. Pentru realizarea documentului, a cerut sprijin de la direcțiile de specialitate din cadrul Ministerului Afacerilor Externe. Nu degeaba: liderul PSD, Liviu Dragnea, îi promisese șefia Ministerului Afacerilor Externe. Ciamba, însă, a ajuns doar secretar de stat cu atribuții sporite, iar fotoliul de ministru i-a revenit lui Teodor Meleșcanu, de la ALDE.

Ceea ce este, cumva, firesc: tutorele diplomatic al lui George Ciamba a fost chiar actualul ministru al Afacerilor de Externe, Teodor Meleșcanu. La începutul carierei de diplomat, Ciamba a fost avansat ilegal de două ori înainte de termenul legal de același ministru Teodor Meleșcanu, care a mai condus Ministerul de Externe în perioada 1992-1996.

Inginerul de la „Dezarmare“

George Ciamba a absolvit Facultatea de Inginerie Electronică București în anul 1989. Un an mai târziu, imediat după Revoluția din ’89, a fost încadrat ca atașat la Direcția de Protocol a Ministerului Afacerilor Externe. După ce și-a făcut „stagiatura” la Protocol timp de un an, a fost transferat la Direcția Controlului Armamentelor și Dezarmare.

În 1992, a fost transferat din nou. De data aceasta, la Direcția America de Nord și încadrat pe postul de referent. Tot-odată, Ministerul de Externe l-a trimis pe Ciamba la studii în Statele Unite ale Americii, unde a făcut un curs de Relații Internaționale și Diplomație la Institutul Hoover al Universității Stanford. Reîntors în țară, Ciamba a continuat să lucreze ca referent pe spațiul SUA – pentru Agenția Internațională pentru Energie Atomică – și pentru problematica neproliferării. În 1993, Ciamba s-a înscris la un master pe Relații Internaționale, la Universitatea București.

Meleșcanu l-a avansat ilegal pe Ciamba

Odată cu terminarea studiilor, în 1994, Ciamba a fost promovat în gradul diplomatic de secretar III. În 1995, ministrul de Externe de atunci, Teodor Meleșcanu, l-a numit pe Ciamba în funcția de șef al Cancelariei Ministerului Afacerilor Externe. Odată cu aceas-tă numire, Ciamba a fost promovat în gradul diplomatic de secretar II. Ordinul de avansare a fost semnat tot de ministrul Meleșcanu.

În perioada 1990-2003, avansările în gradele diplomatice se făceau în baza Hotărârii de Guvern nr. 1070 din 6 octombrie 1990, care aproba Statutul Corpului Diplomatic și Consular al României. Acest cadru legislativ reglementează, la articolul 8, „stagiile minime care sunt necesare pentru avansarea de la un grad la altul”. Conform acestui articol, George Ciamba putea fi avansat de la gradul de secretar III la gradul de secretar II abia după patru ani.

Mai excepțional decât excepționalul legal

În cazul în care George Ciamba a fost propus spre avansare de la gradul de secretar III la cel de secretar II “la excepțional”, aceasta se putea face conform articolului 9 din Statutul Corpului Diplomaților. Acesta prevede că „membrii Corpului Diplomatic şi Consular pot fi admişi la examen sau concurs, în mod excepţional, la împlinirea a jumătate din stagiul cerut pentru gradul respectiv, dacă au obţinut în aprecierile profesionale din ultimii 2 ani calificativul şi recomandările de avansare necesare”.

Practic, George Ciamba putea fi avansat în gradul de secretar II, “la excepțional”, abia la sfârșitul lui 1996, dar în nici un caz în 1995. Altfel spus, ministrul Teodor Meleșcanu nu a ținut cont de prevederile legale în cazul avansării lui Ciamba.

A doua avansare ilegală semnată de Meleșcanu

Din funcția de șef al Cancelariei MAE, ministrul Meleșcanu l-a mutat pe Ciamba în funcția de director adjunct al Direcției America de Nord. Se întâmpla în anul 1996. Tot atunci, Ciamba a fost promovat în gradul diplomatic de secretar I. Și de această dată s-a încălcat Statutul Diplomaților. Conform legii, stagiul minim pentru avansarea de la gradul de secretar II la gradul de secretar I se putea face după trei ani. În cazul avansării “la excepțional”, stagiul minim se reducea la un an și jumătate. Adică George Ciamba putea să primească gradul de secretar I de abia în toamna anului 1997. Nu în 1996.

După avansarea în gradul diplomatic de secretar I, George Ciamba a fost numit în funcția de director al Direcției America de Nord, membru al Comitetului de Acțiune România-SUA al Centrului pentru Studii Strategice și Internaționale, președinte al task force-ului pentru Parteneriatul Strategic Guvernamental România–SUA.

Ambasadorul „uitat“ în Grecia

George Ciamba a deținut funcția de director al Direcției America de Nord până în 1999. În 1998 a fost avansat, “la excepțional”, de la gradul de secretar I la gradul de consilier. Decizia de avansare în gradul diplomatic a fost semnată de ministrul din acea perioadă, Andrei Pleșu.

După ce și-a terminat mandatul de director, președintele Emil Constantinescu l-a numit pe Ciamba în funcția de ambasador al României în Turcia. În anul 2003, Ciamba revenit în țară. Atunci, premierul Adrian Năstase l-a numit secretar de stat pentru Afaceri Globale în Ministerul Afacerilor Externe.

Ulterior, în anul 2005, președintele Traian Băsescu l-a numit ambasador al României în Republica Elenă. A rezistat la post timp de șapte ani, deși mandatul unui ambasador este, cutumiar, de patru ani.

Fata lui Melcu’ de la TelDrum, consiliera lui Ciamba

Imediat după ce a fost numit în funcția de secretar de stat în MAE, George Ciamba a transferat-o la cabinetul său, pe postul de consilier, pe Ioana Gheorghiaș, fiica lui Mugurel Gheorghiaș, zis Melcu’, prieten cu Liviu Dragnea.

Filiera braziliană a lui Dragnea

Mugurel Gheorghiaș a fost coleg de facultate și coleg de trupă rock cu șeful PSD, Liviu Dragnea. Totodată, Gheorghiaș este acționar și la firma TelDrum, despre care presa, la unison, susține că ar fi controlată de Liviu Dragnea. O anchetă a riseproject.ro a scos la iveală că Mugurel Gheorghiaș a înființat în Brazilia o firmă, M&J Investimentos Turísticos, pentru investiții în hoteluri, restaurante și alte imobiliare, încă din 2010. La înfiinţare, capitalul social al firmei a fost de 1,8 milioane de reali (moneda naţională a Braziliei), echivalentul a aproape un milion de dolari. Jurnaliştii Rise Project au descoperit că, timp de un an, Gheorghiaş a introdus de cel puțin șase ori în Brazilia sume de bani descrise drept “investiții directe din România”. În plus, Liviu Dragnea este un împătimit al vacanțelor în Brazilia.

Ciamba a evaluat-o pe Gheorghiaș

Ioana Gheorghiaș a intrat în administrația publică în anul 2011. În şase ani, a fost angajată a Palatului Cotroceni, pe vremea când preşedinte era Traian Băsescu, dar a ocupat funcţii publice şi în guvernările Emil Boc, Mihai Răzvan Ungureanu, Victor Ponta şi Dacian Cioloş. La începutul lui 2015, Gheorghiaș a dat concurs pentru a intra în Corpul Diplomatic. Din comisia de evaluare făcea parte și George Ciamba, actualul ei șef. Tânăra diplomată a fost repartizată în cadrul Direcţiei de Armonizare Legislativă, ea având studii juridice.

Secretar de stat la propunerea șefului PSD

Premierul Victor Ponta l-a recuperat pe ambasadorul George Ciamba și l-a numit în funcția de secretar de stat în Ministerul Afacerilor Externe, în noiembrie 2012. Tot în acea perioadă, soția ambasadorului Ciamba, Adriana Ciamba, a fost reangajată în Externe. Ulterior, premierul Victor Ponta a numit-o pe Adriana Ciamba în funcția de consul general în Turcia, deși aceasta nu avea experiență consulară. Dar, pentru premierul Victor Ponta, actualul secretar general al Guvernului, nu a contat.

Conform unui articol publicat de „România liberă“ în 2015, numirea Adrianei Ciamba în funcția de consul general în Turcia ar fi avut legătură cu perioada în care Ponta a fost internat în clinica turcească. ‘’Legăturile cu spitalul, plimbările cu mașina, punerea la dispoziție a logisticii de la consulat și a personalului, de toate acestea a beneficiat Ponta la Istanbul. De altfel, George Ciamba este un apropiat al premierului’’, au explicat sursele citate atunci de „România liberă“.

Recuperat și „steroidizat“ de Dragnea

George Ciamba a fost destituit din funcție, în 2016, de către premierul tehnocrat Dacian Cioloș.

În urma câștigării alegerilor parlamentare de către PSD, în decembrie 2016, liderul partidului, Liviu Dragnea, a vrut să-l numească pe George Ciamba în funcția de ministru de Externe. Surse din partid susțin că programul de guvernare al PSD pe politică externă a fost realizat chiar de către Ciamba. Totuși, în urma negocierilor politice, șefia MAE a fost adjudecată de către ALDE.

În contrapondere, cu susținerea lui Liviu Dragnea, Ciamba a fost numit în funcția de secretar de stat al MAE, dar cu atribuții sporite. Adică s-au luat din atribuțiile secretarilor de stat și au fost transferate lui Ciamba. Astfel, acesta se ocupă în prezent de relația cu SUA, NATO, ONU, statele UE, OSCE, Balcani, dar și de relația cu Turcia. Practic, Ministerul de Externe este controlat, în cea mai mare parte, de către Ciamba.

Incredibil: MAE a secretizat și vizitele externe ale lui Ciamba

George Ciamba are, printre atribuțiile oficiale, și relația cu Turcia. Acolo unde soția sa este consul general. Surse din MAE susțin că secretarul de stat George Ciamba s-ar afla în incompatibilitate pentru că soția sa îi este subordonată. În plus, atunci când pleacă în delegații în Turcia, secretarul de stat primește o diurnă de 365 de euro pe zi, deși locuiește la soția sa.

Am solicitat Ministerului Afacerilor de Externe informații despre vizitele oficiale efectuate de George Ciamba în Turcia și Grecia, precum și informații despre costurile deplasărilor. MAE, însă a trecut toate informațiile la secret. „În ceea ce privește datele solicitate la punctele 1-3 referitoare la deplasările în străinătate, precizăm că acestea privesc elemente care țin de activitatea profesională a persoanei în cauză, specifică Ministerului Afacerilor Externe”. În plus, MAE ne-a asigurat că diurnele au fost acordate în conformitate cu dispozițiile legale.

Excepționalii Motoc, Maior, Geoană și Corlățean

Teodor Meleșcanu a avansat ilegal mulți diplomați care, în ultimii ani, s-au perindat în funcții publice extrem de importante. RL a dezvăluit în aprilie a.c., în exclusivitate, cum au reușit Mihnea Motoc și George Maior să urce pe treptele carierei între 1991 și 2004. De altfel, CV-urile celor doi par trase la indigo, după un tipar dinainte stabilit.

Cei 3 M: Meleșcanu, Motoc, Maior

Ambasadorii Mihnea Motoc și George Maior au fost avansați în gradele diplomatice, între 1992 și 1998, fără respectarea prevederilor statutului diplomaților. Cei doi au fost crescuți și sprijiniți în cariera diplomatică și politică atât de fostul premier Adrian Năstase, cât și de ministrul Teodor Meleșcanu. Mihnea Motoc a ajuns ministru al Apărării în 2016, ulterior a fost numit în conducerea unui think-tank al Comisiei Europene, care se ocupă cu politici de apărare. Un alt răsfățat al Centralei din Externe a fost George Cristian Maior, ambasadorul României în SUA și fost șef al Serviciului Român de Informații. Ordinul de avansare ilegală a lui Maior a fost semnat tot de Meleșcanu.

Cel mai tânăr ambasador al României

Fost ministru al Apărării, ambasadorul Mihnea Motoc a fost avansat ilegal de trei ori fără să fie respectat Statutul Diplomaților. De două ori a fost avansat ilegal sub semnătura ministrului Teodor Meleșcanu. La doar 32 de ani, Mihnea Motoc a fost numit ambasador al României în Olanda. A fost cel mai tânăr ambasador pe care l-a dat România vreodată. Se întâmpla în anul 1999, după ce Motoc petrecuse doar opt ani în slujba Ministerului de Externe. În diplomație, gradul de ambasador este echivalentul gradului de general în Armată.

Un alt răsfățat al Centralei din Externe a fost George Cristian Maior, ambasadorul României în SUA și fost șef al Serviciului Român de Informații. Ordinul de avansare ilegală a lui Maior a fost semnat tot de Meleșcanu.

Geoană – ilegal, Corlățean – doar excepțional

Fostul lider PSD Mircea Geoană a fost și el unul dintre lupii tineri care au beneficiat de o carieră fulminantă în Centrala Ministerului de Afaceri Externe. În nici șase ani, Geoană a fost avansat cinci grade diplomatice pe care ar fi trebuit să le parcurgă în 14 ani sau, “la excepțional”, în minimum șapte ani. Titus Corlățean este un alt diplomat care a beneficiat de o „carieră accelerată” în MAE. Gradele diplomatice le-a luat din doi în doi ani, fiind avansat de fiecare dată “la excepțional”. La fel ca în cazul ambasadorului Mihnea Motoc, Titus Corlățean a intrat în Centrala Externelor ca „referent relații”, după ce a absolvit Facultatea de Drept din București.

MAE a secretizat cariera lui Ciamba

Ministerul Afacerilor Externe a refuzat să răspundă solicitărilor RL în legătură cu avansările ilegale în gradele diplomatice ale lui George Ciamba. Mai mult, surse din cadrul MAE au precizat că secretarul de stat George Ciamba s-a lăudat pe holurile ministerului că el nu își va da acordul pentru ca informațiile solicitate de noi să fie furnizate către RL. Ceea ce s-a și întâmplat.

RL a solicitat în repetate rânduri informații publice despre avansările în gradele diplomatice ale lui George Ciamba, dar - de fiecare dată - Ministerul Afacerilor Externe a refuzat să furnizeze răspunsurile solicitate. „Datele solicitate referitoare la salariați ai MAE nu pot fi furnizate întrucât nu au caracterul unor informații cu caracter public în sensul Legii nr. 544/2001 privind liberul acces la informațiile de interes public. Acestea nu reprezintă informații care privesc «activitățile sau rezultă din activitățile unei autorități publice sau instituții publice», ci date cu privire la persoane identificate sau identificabile, exceptate de la informarea publică”, a transmis MAE.

Anterior acestor solicitări, MAE a furnizat, la solicitarea RL, informații despre avansările în gradele diplomatice ale diplomaților Mircea Geoană, George Maior, Mihnea Motoc și Titus Corlățean. În mod ciudat, atunci nu au fost folosite, drept pretext, argumentări juridice ridicole.

Citește ziarul integral în format .PDF aici !