Vodu z kohoutku si bez obav nenatočí zhruba 410 tisíc obyvatel Brna, ale i jeho okolí. Vodárny prohlásily za pitnou pouze po převaření i vodu na Židlochovicku, Šlapanicku, v Kanicích, Bílovicích, Řícmanicích či části Tišnovska. Takovou situaci na jižní Moravě nepamatují.



Stav platí do odvolání. Vodárny přijaly několik preventivních opatření. „Zvýšili jsme dávku dezinfekčního činidla dávkovaného do pitné vody,“ informovala Renata Hermanová z brněnských vodáren.

Další obce, kde voda není pitná Bílovice nad Svitavou, Adamov (dle potřeby), Šlapanice, Rajhrad, Ořechov a Hajany, Malhostovice, Drásov, Štěpánovice, Popovice, Rajhradice, Rebešovice, Otmarov, Telnice, Sokolnice, Žatčany, Nesvačilka, Těšany, Tišnov (dle potřeby), Újezd u Tišnova, Kaly, Rozdrojovice, Lomnice - Brusná, Židlochovice, Šebrov – Kateřina, Hrušovany, Vojkovice, Střelice, Hrušovany.

Zároveň také vodohospodáři zahájili intenzivní proplachování vodovodní sítě. „Může způsobit krátkodobé zakalení vody,“ upozornila Hermanová.

Ve vodě naměřili koliformní bakterii

Problém způsobila takzvaná koliformní bakterie, kterou vodárny ve dvou případech naměřily při pravidelných analýzách. A to v Žebětíně a v Komíně. Povolený limit pro výskyt těchto bakterií je přitom v pitné vodě nulový.

„Situaci konzultujeme s hygieniky. Protože se mohou vyskytnout problémy u citlivějších jedinců, sáhli jsme k tomuto opatření,“ prohlásil pověřený ředitel vodáren Petr Šindler.

Vodárny podle něj nyní budou pátrat, proč ve vodě bakterie jsou. Mohou být totiž indikátorem fekálního znečištění. V některých případech mohou způsobit nevolnosti, průjmy či zvracení.

Podle hygieniků jde nicméně o problém z vedra a opatření je spíše preventivní, než se hodnoty vrátí do normálu.

„Nejde o klasickou havárii, že by se do vody dostaly například fekálie jako před časem v pražských Dejvicích, ale o problém z vedra, kdy ve vodě dochází k většímu výskytu bakterií a vzhledem k tomu, že část vody jde do Brna z Vírské přehrady, je teplejší než obvykle,“ uvedla vedoucí brněnského odboru obecné a komunální hygieny Jana Derková.

„Během čtvrtka provedou vodárny odběry, které ve své laboratoři vyhodnotí, takže bychom už v pátek mohli vědět více,“ dodala Derková.



Některé restaurace v horku dále podávají v pití led

O opatření vyhlášeném ve čtvrtek krátce před 13 hodinou ovšem řada Brňanů zatím neví. Vyjádření pověsily brněnské vodárny na svůj web. Ten se ale pod velkým náporem návštěv zhroutil. O záležitosti informuje na webu i brněnský magistrát. I web Brno.cz je ale přetížený.

Například restaurace Zlatá loď v centru Brna ale stále nabízí zákazníkům vyráběný led. Podle vyjádření jedné ze zaměstnankyň s opatřením čeká na vyjádření majitele. Stáčenou vodu restaurace ale přestala podávat.

Brněnské vodárny a kanalizace jsou akciová společnost, kterou z 51 procent vlastní město. Převážná většina zbývajících akcií patří francouzské vodárenská společnosti Suez Environnement. Ke konci loňského roku společnost provozovala 1416 kilometrů vodovodní a 1208 kilometrů stokové sítě.

Základními zdroji vody pro Brno jsou prameniště podzemní vody v Březové nad Svitavou a úpravna povrchové vody ve Švařci. Z Březové nad Svitavou je voda do Brna přiváděna přivaděčem I. březovského vodovodu a přivaděčem II. březovského vodovodu. Z úpravny vody Švařec se voda do Brna přivádí přivaděčem Vírského oblastního vodovodu. V Brně se ročně spotřebuje kolem 18 milionů metrů krychlových vody.