Kuopiolainen Jorma sai kolmen kuukauden karenssin sen jälkeen, kun työnantaja irtisanoi tämän koeajalla. Nyt Jormaa uhkaa kaiken toimeentulon menetys. Karenssipäätöksistä tulee te-toimistoihin eniten palautetta, ja useimmiten syynä puutteellinen selvitys asiasta.

Kuopiolainen Jorma on päätynyt erikoiseen tilanteeseen: työttömyysetuuden menetys on viemässä häneltä mahdollisuuden kulkea töissä. Syynä on te-toimiston päätös, joka yllätti hänet pahanpäiväisesti.

Jorma työskentelee vammaisten henkilökohtaisena avustajana, ja hänellä on useampi avustettava eli työnantaja. Hänen työtuntinsa eivät kuitenkaan ole riittäneet kokoaikaiseen työllistymiseen, ja hän on saanut soviteltua päivärahaa.

Maaliskuussa yksi avustettavista purki Jorman työsuhteen, kun neljän kuukauden koeajasta oli kulunut vasta puolitoista kuukautta.

Kun hän sen jälkeen haki Kelasta soviteltua päivärahaa, Kela vastasi yllättäen kielteisellä päätöksellä. Te-toimisto oli toimittanut Kelaan lausunnon, jonka mukaan koeaikapurku ei riitä irtisanomisen syyksi. Tukipäätöksen perustelujen mukaan hän on ”ilman pätevää syytä eronnut työstä tai itse aiheuttanut työsuhteen päättymisen”.

– Tämä kyseinen avustettava oli kehitysvammainen ja laitoksessa suljetulla osastolla. Jos sen hoitohenkilökuntakaan ei pystynyt käsittelemään avustettavaa, kuinka minä olisin pystynyt ilman minkäänlaista koulutusta sellaiseen? Jorma kysyy.

Tarkemmin hän ei voi kertoa päättyneeseen työsuhteeseen liittyvistä yksityiskohdista, koska häntä sitoo vaitiolovelvollisuus.

Jorma kertoi hoitajille huolestaan, ettei hän pysty tulemaan avustettavan kanssa toimeen niin kuin olisi pitänyt eikä hän pysty tekemään työtään. Irtisanomisen tekivät myöhemmin avustettavan holhooja ja avustettava.

– Mistään työn vieroksumisesta tässä ei ole kysymys. Kela ja te-toimisto eivät ole ottaneet ollenkaan huomioon, että samaan aikaan aloitin uuden osa-aikaisen työn, jossa on enemmän työtunteja.

Karensseista eniten palautetta

Jorman tapaus ei ole siinä mielessä tavaton, että karenssit aiheuttavat monille te-keskusten asiakkaille harmia ja päänvaivaa. Esimerkiksi Uudenmaan te-keskuksen johtajalle Jorma Ukkoselle kantautuva asiakaspalaute liittyy lähes aina karenssipäätöksiin.

– Asiaa ei välttämättä ymmärretä tai siihen vaaditaan lisää perusteluja, Ukkonen kuvailee.

– On tavallista, ettei viranomaisen päätöstä vain yksinkertaisesti hyväksytä. Usein asiakkaalla on myös jotain sellaista lisättävää, joka ei hänen mielestään ole tullut esiin asiasta päätettäessä. Sellaiset asiat siirrän itse työttömyysturvayksikköön, ja joissakin tapauksissa ne tutkitaan uudelleen.

Useimmiten asiakkaan te-toimistolle tekemä selvitys osoittautuu tavalla tai toisella puutteelliseksi.

Ukkosen mukaan kokemukset osoittavat, millainen iänikuinen haaste kansalaisten riittävä ohjeistaminen on viranomaiselle, jolla on tiedottamisvastuu.

– On todellakin tärkeää kirjata asiat niin kuin ne ovat.

Auto voi mennä alta

Jorma kertoo, että nyt hänen tilannettaan auttaa selvittelemään myös Kuopion kaupungin avustajakeskus. Hänen mukaansa sielläkään ei ollut kuultu, että päivärahoja olisi koskaan ryhdytty epäämään koeajalla tapahtuneen irtisanomisen jälkeen.

Nyt Jormalla on menossa kolmen kuukauden karenssi, jonka aikana hän ei voi saada työttömyysetuuksia lainkaan. Hänen pienet tulonsa ovat siksi romahtaneet. Hän pitää tilannettaan kohtuuttomana.

– Nyt en pysty enää maksamaan laskuja ja elämään, hän puuskahtaa.

Lisäksi Jorman työssäkäynti voi estyä kokonaan.

– Ostin auton pankin nimiin, jotta pystyisin tekemään tätä työtä ja kulkemaan avustettavien luokse, mutta tällä menolla auto menee kohta pankille. Kotoani on matkaa työpaikoille keskustaan 25 kilometriä, eikä täältä kulje sinne kesällä edes yhtään linja-autoa.

Jorma on aiemmin työskennellyt pitkään tietoliikenneasentajana, kunnes langattoman tekniikan läpimurto vei häneltä työt. Viime vuonna hän alkoi toimia vammaisten henkilökohtaisena avustajana. Nyt hänellä on kolme avustettavaa.

– Heidän kanssaan minulla menee hyvin, mutta työtuntien määrä kuukaudessa on pieni. Töitä voi olla kahdesta neljään tuntia päivässä, eikä niitä ole edes joka päivä.

Päätös tehtiin ilman tärkeitä tietoja

Palvelujohtaja Päivi Halonen Jorman tapauksesta päättäneestä Pohjois-Savon te-toimistosta huomauttaa, että työttömyysturva selvitetään säännönmukaisesti aina koeaikapurkujen yhteydessä. Jormallekin on lähetetty työn päättymisen syystä kysely, johon hän on vastannut verkossa.

Halonen kommentoi Jorman tapausta tämän luvalla.

– Työttömyysturvalausunto on tehty sen perusteella, mitä asiakas on meille kertonut. Hän on vastannut, että työsuhde on purettu koeaikana, Halonen kertoo.

Tarvittaessa tilanteen kulku tarkistetaan työnantajaltakin. Ratkaisut ovat tapauskohtaisia.

Jorman tapauksessa te-toimiston virkailijat olisivat tarvinneet tarkemman selvityksen, jossa olisi kerrottu työsuhteen purkamisen syistä. Te-toimiston mielestä hänen olisi pitänyt kirjata selvitykseen muutakin kuin se, että työnantaja teki irtisanomisen koeajalla. Jorman mukaan sellaista ei tarvittu aiemmin, kun hän joutui vastaavaan tilanteeseen, ja hän muistuttaa myös olevansa vaitiolovelvollinen.

– Monesti asiakas ei osaa vastata kyselyihin riittävällä selvyydellä tai tarkkuudella. Silloin meidän tulisi tietenkin tarkentaa tietoja. Kysehän on kuitenkin toimeentuloon liittyvistä asioista, Halonen myöntää.

Halosen mukaan lain soveltamisohjeissa on säädetty yksityiskohtaisesti, kuinka muun muassa omaishoitoon ja henkilökohtaisiin avustajiin liittyviin tilanteisiin suhtaudutaan. Soveltamisohjeen mukaan te-toimiston tulee aina koeaikapurkutilanteissa harkita, aiheuttiko työntekijä työsuhteensa päättymisen ”moitittavalla menettelyllään”. Se johtaa karenssiin.

Moitittavaksi menettelyksi katsotaan esimerkiksi työaikojen noudattamatta jättäminen, humalassa töihin tuleminen ja epäasiallinen käytös. Halosen mukaan sitä ei kuitenkaan voida tulkita moitittavaksi käytökseksi, jos Jorma on puhunut työnsä ongelmista avustettavansa hoitajille.

– Jos hän ei ole pystynyt tekemään työtään, irtisanominen ei ole johtunut työntekijästä. Meillä sitä tietoa ei kuitenkaan ole ollut.

Henkilökohtaisten avustajien tapaukset usein hankalia

Henkilökohtaisiin avustajiin liittyvät tilanteet ovat Halosen mukaan viranomaiselle haastavia. Erityisen hankaliksi ne muodostuvat, jos työttömyysetuuden hakijalla on useita osa-aikaisia työsuhteita ja soviteltu työttömyysetuus katkeaa.

– Haasteena henkilökohtaisiin avustajiin liittyvissä asioissa on sekin, että työnantajalla tai työnantajan edustajalla ei välttämättä ole tietoa ja taitoa hoitaa näitä asioita niin kuin lainsäätäjä on ajatellut. Työnantaja ei aina itse pysty ilmoittamaan omaa tahtoaan.

Halonen suosittelee, että vastaavissa tilanteissa te-toimistolle kerrottaisiin mahdollisimman paljon. Mukaan voi liittää myös erilaisia todistuksia ja lausuntoja. Halonen kehottaa myös Jormaa selvittelemään asiaansa te-toimiston kanssa.

– Aina jos meillä tehdään virheellinen päätös tai jos päätös tuntuu virheelliseltä, työnhakijan kannattaa ilman muuta ottaa yhteyttä meihin päin. Viranomaisella on aina mahdollisuus korjata virheellinen päätöksensä.