Tuoreimmassa kampanjamainoksessa turveala viestittää, että turvetuotannossa olevan suon alapuolella järvi on paremmassa kunnossa kuin vastaava luonnontilainen. (siirryt toiseen palveluun)

Aiemmin mainoksissa on väitetty, että Suomessa asuu maailman hölmöin kansa, kun se velkaantuu, lakkauttaa klinikoita ja supistaa koulutusta, vaikka kansantalous saataisiin nousuun turpeella.

Esimerkiksi Suomen Luonto -lehden sivulla turvekampanjaa arvostellaan kipakasti (siirryt toiseen palveluun). Toimituspäällikkö Antti Halkka pelkää, että kampanja herättää jopa vihaa ja raivoa päättäjiä, luonnonsuojelijoita ja ilmastonmuutoksen torjuntaa kohtaan.

– Paheksun kampanjan virheellisiä talousväittämiä. On kuin jokin estää ja pidättelee Sammon luomista, jolla hävittäjähankinnat, eläkkeet ja terveydenhoito ratkaistaisiin.

Halkka viittaa valtiovarainministeriön taulukoihin, joiden mukaan turve vaatii vuosittain 146 miljoonaa euroa verotukea, jota ilman turpeen käyttö romahtaisi Suomessa.

Mainoskampanja jatkuu

Bioenergia ry:n toimitusjohtaja Harri Laurikka ei some-kritiikistä hätkähdä. Hänen mukaansa räväkkää kampanjaa tarvitaan ihmisten herättelyyn.

– Turpeesta kertova kampanja jatkuu vielä jonkin aikaa. Siinä ovat mukana turpeen tuottajat ja käyttäjät. Alalla tunnelmat ovat sellaiset, että ihmisillä ei ole oikeaa tietoa turpeesta.

Laurikka muistuttaa, että turpeen energiakäytöstä maksetaan veroa eikä se saa valtiolta energiatukia tai syöttötariffeja. Samaan aikaan Suomen energiakauppatase on miinuksella useita miljardeja euroja vuodessa.

Vastuullisesti tuotetulla turpeella on etuja kansantaloudessa. Harri Laurikka

– Vastuullisesti tuotetulla turpeella on etuja kansantaloudessa. Siksi on linjattu, että turvetta voidaan käyttää Suomessa energiana niin kauan kuin fossiilisia polttoaineita tuodaan Suomeen. Turpeella on myös aivan uudenlaisia käyttökohteita ja ala pyrkii kehittymään, Laurikka sanoo.

Turvealan mukaan turpeen käyttö energiantuotannossa on laskevalla uralla. Vuonna 2016 turvetta käytettiin esimerkiksi kaukolämmön ja siihen liittyvän sähkön tuotantoon 10,5 prosenttia vähemmän kuin 2015.

Samalla fossiilisia polttoaineita käytettiin 11,5 prosenttia enemmän.