Yli puolet suomalaisista haluaa presidenttiehdokkailta selvän kannan sotilasliitto Natoon liittymisestä.

Yli puolet suomalaisista haluaa presidenttiehdokkailta selkeän Nato-kannan.

Presidenttiehdokkaiden pitäisi ottaa selvästi kantaa Nato-jäsenyyden puolesta tai sitä vastaan. Näin ajattelee 53 prosenttia suomalaisista, käy ilmi Alma Median teettämästä kyselytutkimuksesta.

Vastaajista neljännes on eri mieltä ja viidennes ei osaa sanoa kantaansa kysymykseen.

Nato-keskusteluun liittyvän tietynlaisen kryptisyyden valossa tulos ei ole kovin yllättävä, sanoo Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja Markku Jokisipilä.

" Nato-keskustelussa kantojen erot ovat välillä niin nyansoituja ja hienovaraisia, että jos ei kansalaisella ole erityistä ulko- ja turvallisuuspoliittista harrastuneisuutta, keskustelun seuraaminen voi olla työlästä " .

Ulkopoliittisen instituutin vierailevan tutkijan Matti Pesun mielestä ehdokkaiden Nato-kannat ovat varsin selvät.

- Ehkä kampanjat ja väittelyt eivät ole saaneet vielä tarpeeksi näkyvyyttä, Pesu pohtii.

Yksi puolesta

Kysymys Natoon liittymisestä nousi vaaliasetelmassa uudella tavalla esiin lokakuun alussa, kun rkp:n ehdokas Nils Torvalds ilmoitti kannattavansa Suomen liittymistä Natoon.

Torvalds on ehdokkaista ainoa, joka avoimesti liputtaa Naton puolesta. Nato-jäsenyyttä vastaan ovat selvästi asettuneet vasemmistoliiton Merja Kyllöne n ja perussuomalaisten Laura Huhtasaari. Myös Matti Vanhanen (kesk), Tuula Haatainen (sd) ja Pekka Haavisto (vihr) suhtautuvat Nato-jäsenyyteen kriittisesti.

Istuvan presidentin Sauli Niinistön kanta on epämääräisin. Niinistö on toistuvasti sanonut pitävänsä Nato-jäsenyyden hakemista tilanteesta riippuvana asiana.

- Nykyinen hallitus avasi mahdollisuuden hakea jäsenyyttä ja mahdollisuus on jo sellaisenaan turvallisuuspolitiikassa väline, Niinistö toteaa Helsingin Sanomien vaalikoneessa.

Kriittiset äänet

Eri puolueiden kannattajista avoimempaa Nato-puhetta kannattavat selkeimmin vasemmistoliiton ja perussuomalaisten kannattajat.

Vasemmistoliiton kannattajista näin ajattelee 69 prosenttia ja perussuomalaisten kannattajista 61 prosenttia. Kokoomuksen, keskustan ja vihreiden kannattajista selvempiä Nato-kantoja toivoo yli 50 prosenttia ja SDP:n kannattajista 49 prosenttia. Kd:n kannattajista samoin ajatteli 41 prosenttia.

Pesun mukaan puoluekohtaisissa lukemissa näkyy vasemmiston ja perussuomalaisten vahva Nato-kriittisyys.

- Erityisesti vasemmiston piirissä on jo vuosikymmenet tuotu esiin näkemystä, että Suomea jotenkin hivutettaisiin Natoon. Ehdokkaiden kortit kenties halutaan selvemmin esiin.

Tämä koskee erityisesti Niinistöä, joka näyttää kannatusmittausten valossa marssivan kohti toista kauttaan.

Niinistön linja

Tasavallan presidentin mielipide on Nato-kysymyksessä olennainen. Presidentti johtaa ulkopolitiikkaa yhdessä valtioneuvoston kanssa.

- Presidentinvaaleissa on olennaista keskustella myös Nato-jäsenyydestä. Olisi myös hyvä tuoda esiin näkemyksiä siitä, onko tilanteita, jossa jäsenyyttä pitäisi hakea, Pesu sanoo.

Jokisipilä muistuttaa myös maltista Nato-keskustelussa.

- Keskustelulla on vahva liittymäkohta ulkopoliittiseen tilanteeseemme, sitä on syytä käydä asiapohjalta ja liiallista uhkakuvien maalailua välttäen.

Pesun mielestä tärkeintä olisi tarkastella nykyisiä kumppanuuksia ja miten ja mihin suuntaan kumppanuuksia Naton, Ruotsin ja Yhdysvaltojen kanssa tulisi kehittää.

- Kumppanuuksien kehittäminen on nimenomaisesti ollut osa presidentti Niinistön turvallisuuspoliittista linjaa, ja hänen kädenjälkensä on vahva.