Suomen kaikkien aikojen asekaupassa eli niin sanotussa HX-hankkeessa alkaa syksyllä pitkä loppukiri. Puolustusministeriö lähettää pian tarkentavat tarjouspyynnöt 64 uudesta monitoimihävittäjästä.

Hintakin tarkentunee jo loppuvuoden aikana. Se tiedetään, että haarukka on 7–10 miljardia. Lopullinen hinta voi olla reilusti kovempi kuin edellisessä hävittäjäkaupassa 1990-luvun alussa.

Koneiden myyntihinnan päälle tulevat satojen miljoonien vuosittaiset käyttökustannukset.

Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Lähde: AOP. Animaatio: Juha Rissanen / Yle Toteutus vaati toimiakseen JavaScriptin.

Tarjolla on viisi konetta. Ranskalainen Rafale, yhteiseurooppalainen Eurofighter Typhoon, ruotsalainen Gripen E ja amerikkalainen Super Hornet sekä amerikkalainen F-35.

Uusi kone korvaa nykyiset Hornetit, jotka hankittiin kiivaan väittelyn jälkeen 1990-luvun alussa.

Puolustusministeriö on käynyt kulissien takana tiiviitä keskusteluja (siirryt toiseen palveluun) valmistajien kanssa. Kyse on merkittävästä päätöksestä, sillä hävittäjien on tarkoitus olla käytössä jopa 30–40 vuotta ensi vuosikymmenen puolivälistä alkaen.

Kaupan etenemistä hankaloittaa muukin kuin raha. Osa asiantuntijoista ja poliitikoista pitää päätöstä poliittisena yhtä lailla kuin teknisenä.

Lisäksi Euroopassa on käynnistynyt kaksi uutta hävittäjähanketta korvaamaan nykyisiä hävittäjiä.

Vasemmistosta nousee lisää kritiikkiä

Suomalaisilla veronmaksajilla on vasta kalpea käsitys hävittäjien hinnasta, vaikka päätös pitäisi tehdä jo parin vuoden kuluttua. Toistaiseksi ostohinta on mitä tahansa 7 ja 10 miljardin välillä.

– Jos jossain muussa hankinnassa olisi lähtökohtatilanteessa kolmen miljardin euron erotus, siitä syntyisi valtava älämölö, että kuinka vastuutonta tällainen hankevalmistelu on, sanoo kansanedustaja, puolustusvaliokunnan jäsen Markus Mustajärvi (vas.).

Eikä kyse ole pelkästään rahasta.

Monet näkevät Suomen tulevassa hävittäjäratkaisussa ennusmerkit maamme suhteesta Natoon.

Vaihtoehdot ovat liittoutumattomuus Ruotsin tyyliin, nykylinjalla jatkaminen tai selvä askel kohti täysjäsenyyttä.

Vasemmistoliitto jätti jo vuoden 2017 puolustusselontekoon eriävän mielipiteen, jossa se liputtaa ruotsalaisten kanssa tehtävän yhteistyön puolesta. Siinä ei suoraan vaadita koneiden ostamista Ruotsista, mutta viime vuoden presidentinvaaleissa Merja Kyllönen (vas.) kannatti jo vuolaasti ruotsalaisten Gripen E:tä. (siirryt toiseen palveluun)

Elokuussa kansanedustaja Johannes Yrttiaho (vas.) puolestaan sanoi, että miljardien laittaminen hävittäjiin on mieletöntä ja turhaa Venäjän härnäämistä. Yrttiaho arvelee, että konekaupalla Suomi viedään Natoon.

Douglas Barrie pitää mahdollisena, että Suomi halutaan vetää mukaan uusiin eurooppalaisiin hävittäjäprojekteihin. John Buck / International Institute for Strategic Studies

Myös Mustajärvi haluaa puhua ruotsalaisen hävittäjän puolesta. Hän arvelee sen tulevan halvemmaksi vähintään teollisen yhteistyön avulla. Muitakin syitä on.

– Ei se salaisuus ole, että vasemmistoliitto ja minä halutaan nostaa ruotsalainen vaihtoehto aidosti amerikkalaisten rinnalle. Se olisi turvallisuuspoliittisesti neutraali ja mahdollistaisi teollisen yhteistyön Ruotsin kanssa.

Mustajärvi sanoo, että hänen asehankintoja kohtaan kriittiset kannanottonsa ovat hyvin vasemmistoliiton eduskuntaryhmän tiedossa ja hyväksymiä.

Mutta riittääkö reservin kapteeni Mustajärven johtama punakapina kääntämään kurssia vai eteneekö hankinta suunnitellulla tavalla? Reservin kapteeni, puolustusministeri Antti Kaikkonen (kesk.) ei heti usko moiseen.

Hän uskoo, että hallituksen rivit pysyvät yhtenäisinä, kun valinta tehdään vuonna 2021.

Nyt on aika vertailla eri vaihtoehtoja.

– Jos halutaan ottaa kantaa, saattaisi olla viisautta ottaa kantaa vähän myöhemmin.

"Halpaa ja hyvää konetta ei ole"

Mitä Suomen on sitten hävittäjistä pulitettava?

Yhdysvaltalaisen ilmailualan tutkimuslaitoksen Teal Groupin johtaja ja hävittäjäasiantuntija Richard Aboulafia sanoo Ylen haastattelussa, että koneet käyvät vuosi vuodelta kalliimmiksi.

– Kun Suomi osti aikoinaan Hornetit, hinta oli nykyrahassa suunnilleen 40 miljoonaa dollaria. F-35:n hinta on nykyisin kaksinkertainen ja Super Hornetin suunnilleen 60 miljoonaa.

Aboulafian mukaan hinta voi käytännössä kaksinkertaistua, kun mukaan lasketaan sensorit, aseet, koulutus ja niin edelleen. Puhumattakaan käyttömenoista, joista A-studio raportoi jo vuonna 2015.

Richard Aboulafian mukaan Euroopan strateginen tilanne muuttuu nopeasti. Yle

Koneiden hintaa nostavat jatkuvasti kasvava kysyntä ja yhä kehittyneempi teknologia. Aboulafia arvioi, että nykyisin hävittäjiä myydään maailmassa vuosittain 15–20 miljardilla dollarilla, mutta ensi vuosikymmenellä lähes kaksinkertainen määrä.

Myös lontoolaisen the International Institute for Strategic Studies -tutkimuslaitoksen (IISS) vanhempi sotilasilmailun analyytikko Douglas Barrie tyrmää toiveet edullisesta hävittäjästä.

– Halpaa ja hyvää hävittäjää ei ole. On joko ostettava kone, joka täyttää kansalliset vaatimukset tai sitten vaatimukset on täytettävä jollain muulla tavalla.

Barrie arvioi, että Gripen ja Super Hornet ovat halvemmasta päästä ja Rafale, Eurofighter ja F-35 kalliimmasta. Mutta yksikään ei ole oleellisesti halvempi kuin muut.

Hintaan voi kuitenkin oleellisesti vaikuttaa se, mitä tulevaisuudessa koneen valmistajamaassa tapahtuu.

Tilanne voi muuttua yllättävällä tavalla

Saksa, Ranska ja Espanja ovat käynnistäneet uuden hävittäjän kehittämisen. Hankkeesta käytetään toistaiseksi vain lyhennettä FCAS (Future Combat Air System eli tulevaisuuden ilmataistelujärjestelmä). Uusi kone korvaa ranskalaisen Rafalen ja yhteiseurooppalaisen Eurofighter Typhoonin ehkä jo parissakymmenessä vuodessa.

Britannia ja Italia aikovat kehittää uuden Tempest-hävittäjän, niin ikään korvaamaan Eurofighteria. Myös Ruotsi on tässä hankkeessa mukana, vaikka ei ainakaan vielä virallisesti juuri Tempestin kehittämisessä.

Siis uusia hävittäjiä kehittävät juuri ne maat, jotka tarjoavat Suomelle nykyisiä koneitaan – Rafalea, Eurofighteria ja Gripeniä.

Voiko käydä niin, että Suomelle myydään kone, jota ei sitten päivitetäkään riittävän kauan?

Se olisi Suomen kannalta huono tilanne, koska koneisiin tarvitaan vuosien varrella elinkaaripäivityksiä. Näistä käytetään nimitystä Mid-Life Upgrade. Päivitykset ovat erittäin kalliita, ja kustannusten jakamiseen tarvitaan useita maita.

Juha Rissanen / Yle.

Yllä olevan taulukon tiedot ovat vuodelta 2018 Pentti Perttulan kirjasta Paras hävittäjä Suomelle.

Puolustusministeri Antti Kaikkonen sanoo, että uudet hankkeet eivät vaikuta Suomen päätösten aikatauluun. Puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Ilkka Kanerva (kok.) ei myöskään usko Suomen aikataulun muuttuvan, mutta projektien vaikutus on hänen mielestään pakko selvittää.

– Haluan kuunnella asiantuntijoita siitä, missä kehitysvaiheessa hankkeet ovat.

Hävittäjähankinnan vetäjä, kenraalimajuri (evp) Lauri Puranen vastaa sähköpostilla, että molempia hankkeita seurataan tarkkaan ja että niiden vaikutukset ehdolla olevien koneiden elinkaareen selvitetään.

IISS:n analyytikko Douglas Barriearvioi Ylelle, että uudet eurooppalaiset hävittäjäprojektit voivat vaikuttaa Suomelle tehtävään tarjoukseen yllättävällä tavalla.

– Ehkä niin, että käytätte aluksi 20–25 vuotta Rafalea, Typhoonia tai Gripeniä. Sitten, jos kiinnostaa, voitte myös liittyä uuteen projektiin.

Myös Teal Groupin johtaja Richard Aboulafia pitää täysin mahdollisena, että uudet hävittäjähankkeet vaikuttavat Suomeen tarjottavien koneiden elinkaareen.

– Gripen on hieno luomus. On lähes uskomatonta, että Ruotsin kokoinen maa on saanut aikaan maailmanluokan hävittäjän tuohon hintaan. Puhutaan siis 35–40 vuotta kestävästä ohjelmasta. Mutta heidän on mietittävä, mitä tapahtuu 2040-luvulla, kun Tempest tulee.

A-studio kysyi myös kolmelta suomalaiselta puolustusteollisuutta hyvin tuntevalta kirjoittajalta, vaikuttavatko uudet eurooppalaiset hävittäjähankkeet Suomen päätökseen. Kaikki kirjoittajat ovat puolustusalaan erikoistuneita siviilejä.

Ari Pesonen, bloggaaja Uusi Suomi:

”Pitäisi vaikuttaa, mutta ei kuitenkaan vaikuta.”

Nimimerkki Corporal Frisk, bloggaaja:

”Tällä hetkellä voidaan varmuudella sanoa, että vaikuttavat, mutta miten se tapahtuu, on vielä avoin kysymys. Suurin riski on, että käyttäjä, jolla on uusi kone tulossa, ei enää laita rahaa nykykoneen päivitykseen. Tämä on erityisen iso riski, jos tuleva kone näyttää myöhästyvän ja/tai rikkovan budjettia, kuten usein käy uusissa projekteissa.

Pentti Perttula, editor, Siivet-lehti:

”Ei vaikuta ainakaan HX-hankkeeseen ja puolustusministeriön esitykseen, koska konetyyppi valitaan sotilaallisen suorituskyvyn perusteella. Valtioneuvoston päätökseen en osaa ottaa kantaa”.

Ranska haluaa tilaukset Eurooppaan

Uusien eurooppalaisten hävittäjähankkeiden tavoitteena on pysyä kehityksen kärjessä ja lopulta kilpailla markkinoilla amerikkalaisten koneiden kanssa.

Suomen päätös herättää varmasti Euroopassa mielenkiintoa, sillä Suomi kannattaa EU:n oman puolustuksen vahvistamista. Se ei ole mahdollista ilman vahvaa eurooppalaista asetuotantoa.

Kyse ei ole niinkään parhaasta koneesta parhaaseen hintaan, vaan enemmänkin siitä, minkä strategisen valinnan Suomi tekee. Richard Aboulafia

Kun Belgia viime vuonna päätti valita amerikkalaisen F-35-hävittäjän, Ranskan presidentti Emmanuel Macron arvosteli sitä terävästi.

Puolustusministeri Antti Kaikkonen ja puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Ilkka Kanerva ovat kuitenkin sitä mieltä, että tässä asiassa Suomi tekee ihan oman päätöksensä.

– Se on tarkoituksenmukaisuuskysymys, ei poliittinen, Kanerva sanoo.

Tarjolla askeleita kohti Natoa

Jos katsotaan viime aikaisia myyntitilastoja, seitsemän eurooppalaista Nato-maata on valinnut amerikkalaisen F-35 -häivehävittäjän joko korvaamaan vanhat koneensa tai muiden koneidensa rinnalle. Tosin lukumääräisesti eniten Euroopassa on myyty Eurofighteria.

Juha Rissanen / Yle.

Yhteiseurooppalaista Eurofighteriä ja ranskalaista Rafalea tilaavat nyt ne maat Euroopassa, joilla niitä muutenkin on.

Amerikkalaista Super Hornetia ei ole myyty Euroopassa lainkaan.

Ruotsi tilaa omaa Gripen E -konettaan. Muuten kone on mennyt kaupaksi vain Brasilian ilmavoimille. Viimeksi se putosi keväällä Sveitsin kilpailusta.

Amerikkalaisen Lockheed Martinin F-35-häivehävittäjästä on tullut tavallaan uusi Nato-kone. Kone lentää jo Norjan ilmatilassa ja pian Puolassakin, siis yhä lähempänä Venäjää.

Richard Aboulafia pitää selvänä, että Suomen päätös on poliittinen tai ainakin geopoliittinen yhtä paljon kuin tekninen.

– Kyse ei ole niinkään parhaasta koneesta parhaaseen hintaan, vaan enemmänkin siitä, minkä strategisen valinnan Suomi tekee.

Aboulafian mukaan Suomella on paljon pelissä. Hän tiivistää Suomen valinnan kolmeen vaihtoehtoon.

– Suomi voi pitäytyä pohjoismaisessa puolueettomuudessa, mikä puoltaisi ymmärrettävästi Gripeniä. Suomi voi haluta säilyttää Nato-kumppanuuden ilman jäsenyyttä. Silloin päätös on Super Hornet. Suomi voi myös ottaa uusia askeleita Naton kanssa ja varmistaa, että kriisissä sillä on täysi yhteistoimintakyky Naton kanssa. Silloin valinta on F-35.

Amerikkalaistutkijan näkemys voi olla suoraviivainen tulkinta Suomen yksittäisestä asekaupasta mutta ei varmasti poikkeuksellinen.

Suomen suhde Natoon on kiperä kysymys, mutta niin on koneiden hintakin. Puolustusministeri Antti Kaikkonen lupaa, että hävittäjien hinnasta saadaan pian lisää tietoa.

– Sitä pitää pystyä hieman tarkentamaan loppuvuoden aikana.

Muutos 25.9. klo 16:00: Jutun taulukko tilattujen hävittäjien määrästä on vaihdettu taulukkoon, jossa arvioidaan hävittäjien määrä vuonna 2021. Lisäksi Mustajärven sotilasarvo on korjattu reservin kapteeniksi.

Lue myös: Ilmavoimien tuleva hävittäjähankinta nielee kymmeniä miljardeja euroja

Saab tarjoaa Suomen Gripenien kylkiäisenä kahta GlobalEye-ilmavalvontakonetta

Boeing sai Yhdysvalloilta luvan tarjota Suomelle elektronisen sodankäynnin hävittäjiä