Poliisi ampuu Yhdysvalloissa kohteensa kuoliaaksi useammin kuin pitäisi, mutta NYPD:ssä päälliköksi ylennetty Jorma Huttunen on käyttänyt asetta vain kerran.

Päälliköksi edettyään Jorma Huttunen kertoi alaisilleen aviopuolisostaan Mikestä. Miken ja Jorman häät pidettiin syyskuussa 2015 Mystic-nimisessä kaupungissa, NYC:sta pohjoiseen.–Ryhmän johtajana halusin, että kaikki oli välillämme selvää. Me hlbtiq-poliisit (seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvat) olemme yksi ryhmä NYPD:n värikkäässä yhteisössä. Joskus on ollut syrjintää, mutta onneksi olen tullut palvelukseen, kun suvaitsevaisuus on jo ollut vallalla.­

Jorma Huttunen siirrettiin taskuvarasyksikköön, kun hän oli toiminut vuoden ajan poliisina Manhattanin 24. poliisipiirissä New Yorkissa.

– Minut valittiin siihen ulkonäköni perusteella, Huttunen kertoo kahvilassa sillan kupeessa lähellä New Yorkin poliisilaitoksen eli NYPD:n päämajaa.

– Olen ihan turistin näköinen, vaalea, ja puhun englantia aksentilla. Sulauduin hyvin matkailijoiden joukkoon.

Huttunen partioi tuolloin keskikaupungin katuja siviilishortsit jalassa, ase kainalokotelon kätkössä, paprikasumutin taskussa ja nappi eli radiokuuloke korvassa.

– Liikuin aina työparin kanssa. Jos näimme jonkun epäilyttävän tyypin, lähdimme seuraamaan häntä. Usein saimme todistaa, kuinka kaveri näpisti jonkun taskusta kukkaron tai luottokortin.

Huttusen työnantaja on Yhdysvaltain suurin – NYPD:n sinisessä univormussa kulkee 36 768 viranomaista. Yksi heistä on suomalainen Huttunen. Nykyään hän on poliisiarvoltaan kersantti, mikä vastaa Suomessa ylikonstaapelia.

New Yorkin poliisit pääsevät eläkkeelle palveltuaan 20 vuotta. Eläke on 50 prosenttia viimeisen palveluvuoden palkasta ylityökorvaukset mukaan luettuna. Monet aloittavat uuden uran eläkkeelle jäätyään. Ovathan useimmat eläkeläiset vasta vähän yli nelikymppisiä.­

Pian kersantiksi ylentämisen jälkeen Huttunen määrättiin Manhattanin 17. poliisipiiriin. Nyt katupartiointi on vaihtunut analyysien tekemiseen sisätiloissa.

Kuinka saada amerikkalaiset luottamaan poliisiin? Se on yksi Huttusen ja hänen kollegoidensa haasteista. Poliisin holtittomana pidetty aseellinen väkivalta on herättänyt Yhdysvalloissa kysymyksiä vuosikymmeniä.

Miksi New Yorkin poliisi ampuu kohteensa kuoliaaksi?

– Ampumiskoulutuksessa iskostetaan alusta lähtien tähtäämään keskimassaan eli keskelle kohteen rintaa, Huttunen selvittää.

– Poliisien ampumistaitoja testataan kaksi kertaa vuodessa. Meitä on aina noin 500 yhtä aikaa kentällä ammuntakokeissa, yksilöllistä ammuntaohjausta ei ole. Kokeen läpäisee, kun ampuu nukketaulun keskelle. Kun vuosi toisensa perään toistetaan, että tähtää keskelle rintaa, siitä tulee automaattinen refleksi. Ei kukaan poliisi edes yritä kriittisellä hetkellä ajatella muuta. Täytyy myöntää, ettemme ole kovin hyviä ampujia, hän naurahtaa.

Huttusen mukaan poliisi ei ammu siksi, että haluaa tappaa. Tarkoitus on pysäyttää vaarallinen henkilö.

– Ei ole väliä, ammutaanko yksi vai 15 laukausta. Lippaassa on aina 15 luotia ja yksi pesässä. Kuudentoista luodin ampumisessa ei mene kuin muutama sekunti. Toivoa voi, että yksi niistä osuu kohteeseen.

” Kun vuosi toisensa perään toistetaan, että tähtää keskelle rintaa, siitä tulee automaattinen refleksi.

Huttunen itse on joutunut vetämään aseensa esiin vain kerran 17-vuotisen uransa aikana. Tämä tapahtui taskuvarasyksikössä.

– Eksyin työparistani ihmisvilinässä. Olimme seuranneet yhtä rikollista, joka katosi 59. kadun metrotunneliin pahimpaan ruuhka-aikaan. Juoksin ylöspäin tulevia rullaportaita alas kuin elokuvissa konsanaan.

Metrolaiturilla tulvi satoja ihmisiä. Huttunen ei nähnyt roistoa sen enempää kuin pariaan.

– Otin aseen esiin – pelkäsin varkaan piilottelevan minkä tahansa pylvään takana ja hyökkäävän kimppuuni. Väkijoukko kiljui ja pyrki edestäni pakoon. Näin miehen hyppivän raiteiden yli tunnelin toiselle puolelle. Lähestyvä metrojuna peitti näkyvyyden.

Roisto pääsi pakoon, mutta muutamaa kuukautta myöhemmin hänet saatiin kiinni. Hän paljastui poliisin vanhaksi tutuksi, jolla oli kontollaan melkoinen rikosrekisteri.

Huttusen ura New Yorkin poliisissa on ollut komea. Viranomaiset voivat hakea NYPD:n sisällä uusiin tehtäviin, mutta joskus sellaista tarjotaan. Niin kävi Huttuselle.

Taskuvarasyksikössä piti joka aamu tutkia rikosraportteja. Seinällä riippui Manhattanin kartta. NYPD ei tuohon aikaan juuri analysoinut rikollisten toimintaa, mutta Huttunen ryhtyi merkitsemään nuppineuloilla kartalle roistojen liikkeitä. Hän eritteli rikollisten liikkumista vetämällä lankoja nuppineulojen välillä, paikallistaen heidän lähtöpaikkansa ja rikoksen tekopaikan.

Sana Huttusen analysointivimmasta saavutti NYPD:n päämajan, josta kysyttiin, voisiko hän tehdä samaa digitaalisesti. Päämajassa Huttunen sai rakentaa muokattavan elektronisen kartan poliisin tietokantoihin. Lopulta hän loi uuden tietokantajärjestelmän rikosten tapahtumista ja rikollisten liikkumisista New Yorkin kaupungin alueella.

Kersanttikokeisiin voi hakeutua viiden palveluvuoden jälkeen. Työskenneltyään muutaman vuoden ajan OMAP-nimisessä yksikössä Huttunen yleni kersantiksi.­

New Yorkissa poliisioppilas on jo täysivaltainen poliisi ja hänen palkkansa juoksee akatemian ensimmäisestä koulupäivästä. Koulutus kestää kuusi kuukautta.

Suomessa poliisikoulutus ammattikorkeakoulussa Tampereella kestää kaksi vuotta. Päälle tulee vuoden työharjoittelu poliisiyksikössä. Ammatissa toimivia poliiseja on Suomessa noin 7 000.

Pääsyvaatimukset ovat NYPD:ssa samat kuin Suomessa: lukiotason todistus, puhdas rikosrekisteri ja soveltuvuus- sekä kuntotestit. Huttunen suoritti NYPD:n poliisiopiston 2001.

– Piti juosta esterataa, hypätä 150 senttiä korkean aidan yli, ryömiä toisen alta, kontata tunnelin läpi, säntäillä siksakkia, harppoa täysillä neljä kerrosta ylös, pukea ylle luotiliivi ja asevyö aseineen, hän muistelee.

Se on normaali poliisivarustus, yhteensä kymmenen kiloa. Niissä varusteissa Huttusen piti raahata 70 kilon ihmisnukkea paikasta toiseen.

– Sitten tuli ampuma-asetesti. Oikean aseen painoisen leluaseen piippu työnnettiin metallisen laatan pyöreän aukon läpi ja laukaistiin niin, ettei ase tai sen piippu koskettanut aukon reunoja. Sillä mitattiin yläraajojen vahvuutta. Jos ase hipaisi aukon reunaa, kokelas hylättiin.

Suomalaisen poliisikokelaan kestävyyskoe on 1 500 metrin juoksu. Ketteryys mitataan este- ja ketteryysradalla ja voima leuanvedolla ja penkkipunnerruksella. Esseekirjoituksilla kysytään kirjoittamisen sujuvuutta sekä ajattelun analyyttisyyttä.

Huttusta esseetesti huvittaa. NYPD:n koulutuksessa ei ole aikaa lukea tuhansien kokelaiden esseitä.

– Kirjallisen kokeen kysymyksiin vastataan ruksaamalla yksi neljästä vaihtoehdosta. Kokeessa tutkitaan yleistietoa ja päättelykykyä. Siellä katsotaan, ettei kirjoitustaidolla ole tekemistä poliisityön kanssa.

New York pyrkii värväämään poliiseja, joilla on erilaisia kulttuuri- ja kielitaustoja. Suomessakin toivotaan, että ulkomaalaistaustaiset hakisivat poliiseiksi.

– Jos kielitaidon osuus on näin vaativa, ehkä siinä pitäisi hieman joustaa, tuumii Huttunen.

” Newyorkilaisista 20 prosenttia luottaa poliisiin. Suomessa vastaava luku on 98 prosenttia.

Huttusen mielestä on järkyttävää ja hävettävää, ettei ihmishengen arvostus hänen nykyisessä kotimaassaan ole suuri. Aseet ovat kauppatavaraa ja niiden käyttö lähes surutonta.

Se näkyy poliisin arvostuksessa. Newyorkilaisista 20 prosenttia luottaa poliisiin. Suomessa vastaava luku on 98 prosenttia.

New Yorkin poliisiviranomaisen kuuluu pitää ase mukana myös työajan ulkopuolella. Yöksi se tulee laittaa lukittuun kaappiin.

Poikkeuksia vapaa-ajan aseistukseen on muutama. Urheilutapahtumaan tai uimarannalle ei asetta saa viedä – eikä kapakkaan, jos aikoo juoda alkoholia. Sairauslomalla se tulee toimittaa poliisipiiriin.

Huttunen ehti toimia 17. piirissä pari vuotta, kunnes hänet pyydettiin takaisin pääkeskukseen jatkamaan rikoskartoituksen kehitystä ja poliisitoiminnan analyyttista tutkintaa.

– Joskus kaipaan toiminnan jännitystä kadulla, Huttunen sanoo.

Hänelle työn merkitys on kuitenkin muualla.

– Näen ihmisten auttamisen tärkeänä. Avuliaisuus on minulle luontaista ja se oli motiivini poliisiksi ryhtymiseen.

Juttua korjattu 8.7. klo 7.55: Korjattu pippurisuihkepullo paprikasumutteeksi.