Pääministeri Juha Sipilän (kesk.) johtama hallitus suunnittelee määräaikaista lakia, jonka ansiosta varojaan ulkomaille piilottaneet voisivat tuoda rahojaan koti-Suomeen ilman pelkoa rikosoikeudellisista seuraamuksista.

Malli on kopioitu Suomeen etenkin Ruotsista, jossa vastaavaa "aktiivisen katumisen" järjestelmää kokeiltiin vuosina 2010-2013. Ajatuksena on, että tarjoamalla armahduksen, palautuvat ulkomaille piilotetut varat Suomeen, missä ne hyödyttävät kansantaloutta ja tuovat verotuloja valtiolle.

Ruotsissa aktiivisen katumisen mallin myötä paikallinen verottaja kertoi keränneensä jopa 150 miljoonaa euroa lisää verotuloja. Armahduslain rinnalla Ruotsissa tehostettiin myös veroparatiisien valvontaa. Maan verottaja perusti erillisen iskuryhmän, joka selvitteli etenkin verokeidasmaiden hyväksikäyttöä veronkierrossa.

Porkkanan lisäksi tarjolla oli siis myös keppiä, eli kiinnijäämisen riskiä lisättiin selvästi.

Lakiluonnoksen perusteella hallitus haluaisikin päästää helpoimmalla kaikkein rikkaimmat veronkiertäjät.

Suomessa hallitus on perustellut armahduslain käyttöönottoa lisääntyneillä verotuloille. Tosin alustavassa lakiluonnoksessa lisäverotulojen lasketaan jäävän hämmentävän pieneksi eli 1-10 miljoonaksi euroksi.

Lain on tarkoitus olla voimassa määräaikaisena ensi vuoden ajan.

Lakihankkeessa silmiinpistävää on sen ajoitus ja kiire, jolla laki yritetään saada voimaan. Veroparatiisien käytöstä on käyty laajaa poliittista keskustelua Euroopan unionissa ja muilla kansainvälisillä foorumeilla. Median paljastusten ja laajojen tietovuotojen myötä poliittinen paine Sveitsin ja Luxemburgin tapaisia veroparatiisimaita kohtaan on kasvanut.

Samalla päättäjät ovat saaneet aikaan myös konkreettisia editystysaskeleita, kuten tietojenvaihtosopimusten laajeneminen koskemaan entistä useampaa niin sanottua verokeidasmaata.

Suomikin alkaa saada säännönmukaisesti enemän tietoja suomalaisten talletuksista eri veroparatiisimaista asteittain. Vuosien 2017 ja 2018 tietojenvaihtosopimuksista tulee jo varsin kattavat.

Parhaimmillaan laki voisi siis johtaa tilanteeseen, jossa veroja kiertänyt välttäisi rikostuomion lisäksi merkittävän osan veronkorotuksista.

Jo nyt esimerkiksi sveitsiläiset pankit ovat alkaneet raportoida eri maiden verottajille asiakkaittensa tilitietoja. Maailman perinteikkäin veroparatiisi on avautumassa pakon edessä. Maan pankkisektori on tuskaillut laajojen tietovuotojen ja etenkin Yhdysvalloissa tehtyjen viranomaistutkimusten takia.

Veroparatiiseja käytetään paitsi alhaisten verojen, myös vähäisen sääntelyn ja tiukan pankkisalaisuuden takia. Monet veroparatiiseja tutkivat kutsuvat verokeitaita mieluummin "salaisuusvaltioiksi". Tämän takia veroparatiiseja käytetään laajasti esimerkiksi rahanpesussa, korruptiossa, sisäpiirikaupoissa ja järjestäytyneessä rikollisuudessa.

Nyt tähän salaisuuden verhoon on tullut reikiä. Hallituksen suunnitelmat armahduslain luomiseksi osuvatkin ajankohtaan, jossa veronkiertäjien riski jäädä kiinni on kasvamassa merkittävästi.

Viime vaalikaudella armahduslakia ajanut kansanedustaja Sampsa Kataja (kok.) perusteli lain tarpeellisuutta sillä, että tietojenvaihtosopimusten myötä suomalaiset veroparatiisien käyttäjät piiilottavat rahansa vielä nykyistäkin paremmin. Parempi on siis antaa tuoda rahat Suomeen ja tarjota armahdusta. Muuten rahat katoavat sveitsiläisen pankin tililtä vielä parempaan piiloon.

Lakihanketta on arvosteltu jo rajusti. Esimerkiksi korkein oikeus ja valtukunnansyyttäjänvirasto ovat lakia koskevissa lausuntopyynnöissään nostaneet esille lukuisia ongelmia. Laki saattaa olla jopa perustuslain yhdenvertaisuuspykälän kanssa ristiriidassa. Lain pitäisi kohdella kaikkia kansalaisia yhdenvertaisesti. (Ylen A-studio 14.9.) Esimerkiksi valtakunnansyyttäjä Matti Nissisen mielestä laki on suunnattu kaikkein vauraimmalle kansanosalle.

Lakiluonnoksen perusteella hallitus haluaisikin päästää helpoimmalla kaikkein rikkaimmat veronkiertäjät. Yli sadan tuhannen euron tulot ilmoittava saisi viiden prosentin veronkorotuksen, kun nykyisin vastaavalla summalla veronkorotus on pääsääntöisesti seitsemän prosenttia. Perintö- ja lahjaverotuksen kohdalla alennus voisi olla enimmillään jopa 25 prosenttiyksikköä pienempi.

Armahduslain ansiosta veronkiertäjät välttyisivät julkiselta häpeältä.

Nykyisin veronkorotus lahja- ja perintöveron jälkiveroissa on 10-40 prosenttia, mutta hallituksen mallissa se olisi aina 15 prosenttia.

Parhaimmillaan laki voisi siis johtaa tilanteeseen, jossa veroja kiertänyt välttäisi rikostuomion lisäksi merkittävän osan veronkorotuksista.

Oppositiojohtajana Juha Sipilä arvosteli voimakkaasti veroparatiisien käyttöä sekä hallituksen toimia niiden kitkemisessä. Nyt hän on tarjomassa veroparatiisien käyttäjille "Vapaudu vankilasta" -korttia.

Vuonna 2012 Sipilä kirjoitti blogissaan näin:

– Veroparatiisien hyväksyminen osoittaa huonoa harkintaa, itsekkyyttä, lyhytnäköisyyttä ja yhteiskuntavastuun välttelyä. Esimerkiksi eläkeyhtiöidemme linkit veroparatiiseihin eivät ole hyväksyttäviä. Tuottavuus ja eettisyys eivät sulje pois toisiaan – arvioinnin kestäviä sijoituskohteita on kyllä löydettävissä.

Ylen kerrottua (15.9.), että ministeri Anne Berner (kesk.) on toiminut hallituksen jäsenenä Luxemburgin veroparatiisiin rekisteröidyssä yhtiössä, Sipilä riensi puolustamaan Berneriä. Tämä siitä huolimatta, että Sipilä kertoi, ettei edes tunne Bernerin "asiaa".

Suomessa verotiedot ovat julkisia, ja kuka tahansa voi tarkistaa kenen tahansa verotiedot halutessaan. Sen sijaan verotukseen jälkikäteen tehtävät muutokset ovat salassa pidettävää tietoa, eikä verottaja voi niistä kertoa mitään.

Verorikokset käsitellään julkisesti käräjäoikeudessa. Armahduslain ansiosta veronkiertäjät välttyisivät julkiselta häpeältä. Veroparatiiseja käyttävät usein hyödyksi yhteiskunnan vauraimmat, joilla on väistämättä asemansa myötä myös yhteiskunnallista valtaa.

Jyri Hänninen

Veroparatiiseja tutkinut taloustoimittaja