Valtio ei ole kiinnostunut seuraamaan kansalaisten kaikkea tietoliikennettä, vakuuttaa uutta kyberlainsäädäntöä pohtivan työryhmän puheenjohtaja, puolustusministeriön lainsäädäntöjohtaja Hanna Nordström. Hänen mukaansa kansalaisten viestinnän kokonaisvaltaiseen seuraamiseen ei olisi edes resursseja.

– Lähtökohtana turvallisuusviranomaisilla ei ole missään vaiheessa ollut se, että he haluaisivat ruveta valvomaan kaikkea mahdollista tietoliikennettä Suomessa. He eivät ole kiinnostuneita yksityisten kansalaisten ja yritysten toiminnasta ja heidän yksityisistä asioistaan, Nordström rauhoitteli Ylen Radio 1:n Ykkösaamussa.

He eivät ole kiinnostuneita yksityisten kansalaisten ja yritysten toiminnasta ja heidän yksityisistä asioistaan.

Hänen mukaansa työryhmä on käyttänyt paljon aikaa sen miettimiseen, miten valtion turvallisuuden kannalta tarpeellisen tiedon hankinta voitaisiin järjestää niin, että se loukkaisi kansalaisten ja yritysten yksityisyydensuojaa mahdollisimman vähän.

Lähtökohtana voisi Nordströmin mukaan olla esimerkiksi se, että tietojen etsimiseen pitäisi aina olla jonkin ulkopuolisen viranomaisen tai toimielimen lupa. Luvassa määriteltäisiin, millä tavalla tietoa voidaan hakea kuiduista ja kaapeleista.

– Sieltä sitten tiedustelutietoja hyväksikäyttäen pystyttäisiin kohdentamaan haku tiettyyn kaapelinkuituun.

Sen jälkeen tietomassasta seulottaisi tiedustelutietojen avulla määriteltyjen hakusanojen avulla automaattisesti vain se osa, johon valtion turvallisuuden kannalta olennainen tieto saattaa sisältyä.

– Vasta siinä vaiheessa se olisi ihmisen silmien alla se viestin sisällön tarkistaminen, Nordström selitti.

Puolustusministeri Carl Haglundin (r.) asettaman työryhmän tehtävänä on selvittää vuoden loppuun mennessä, onko viranomaisten toimivaltaa syytä lisätä, jotta verkossa tapahtuvaa rikollisuutta voidaan torjua paremmin.