Suomessa ensimmäinen mielleyhtymä lisää vain vesi -tuotteeseen monelle on Lämmin Kuppi -kuppikeitot. Lämmin Kuppi on osa Blå Band tuotemerkkiä, joka aloitti toimintansa Ruotsissa vuonna 1951. Kotirouvat olivat siirtyneet kotoa työmarkkinoille ja helposti valmistettavien ruokien kysyntä oli kasvussa. Blå Bandin ensimmäinen tuote oli kanakeitto, mutta suklaavanukasjauhe oli se tuote, joka räjäytti potin. Vaikka näiden tuotteiden valmistus oli tehty helpoksi, aikaa ne kuitenkin veivät vielä tovin.

Pastaa on syöty eri puolilla maailmaa ainakin yli 2000 vuotta. Varhaisimmat löydöt ovat Kiinasta, Italiasta ja Lähi-idästä. Kuka oli ensin, sitä ei kukaan oikein tiedä. Jonkinlaisista jauhoista, vedestä ja/tai kananmunasta tehtyjä taikinapaloja ja -pötköjä ne kaikki ovat, vaikka nimiä on monia, kuten pasta, nuudeli ja myky. Eri nimiä käytetään lähinnä siihen, että voidaan selventää mistä ruokakulttuurista ja muodosta on kyse.

Aina on kuitenkin ollut ihmisiä, joiden mielestä ajan voisi käyttää johonkin muuhunkin. Sen tuloksena on syntynyt tukku keksintöjä.

Se on aika, jonka suomalainen käyttää keskimäärin ruoanvalmistukseen päivässä. Naiset 23 minuuttia, miehet 11 minuuttia. Luku saattaa olla nyt pienempikin, sillä Tilastokeskuksen viimeinen tutkimustieto on vuodelta 2010.

Ensimmäisinä vuosina tarjolla oli kanan ja porsaan makuisia nuudeleita, mutta nykyisin valikoimassa on jo 25 erilaista makua. Vuodesta toiseen suomalaisten suosikkimaku on ollut kanalta maistuva nuudeliannos. Mama-nuudeleita myydään vuodessa noin 30 miljoonaa pakkausta, kertoo Unhola.

Yksi tällainen liukenemista helpottava ainesosa on maltodekstriini. Sitä saadaan kun pilkotaan tärkkelystä vesiliukoiseen muotoon. Maltodekstriinijauhe sekoitetaan ruoan ainesosiin, jotka normaalisti eivät liukenisi eteen hyvin. Esimerkiksi rasva on tällaista.

Kuivaustekniikoita on monia erilaisia, yksi niistä on pakkaskuivaus. Siinä ruoka, vaikkapa nyt sitten kanakeiton kanapalat ja pilkotut vihannekset, ensin pakastetaan, jonka jälkeen siitä haihdutetaan vesi pois. Haihduttaminen tapahtuu vakuumissa, eli tyhjiössä.

Jauhepussit ovat kuivattua ruokaa, jonka raaka-aineita on muokattu paremmin liukenevaan muotoon. Ruoka siis valmistetaan perinteisin menetelmin ja lähes perinteisin raaka-ainein – ja sitten siitä poistetaan vesi kuivaamalla, joka on yksi vanhimmista ruoan säilömisen menetelmistä.

Lisää vain vesi -tuotteiden kysyntä on kotikaranteenin aikana kiivasta, koska niitä on helppo hamstrata. Tuotteet ovat ratkaisu kotiin linnoittautumiseen, eräretkille ja keittotaidottaman tai kiireisen ihmisen ruokailuun. Mutta voisiko niistä olla apua myös maailman pelastamiseen muoviroskaan hukkumiselta?

Jos elintarvikkeista otettaisiin vesi pois, pakkauskoot pienenisivät hurjasti ja kuljettaminen olisi paljon ekologisempaa. Iso osa elintarvikkeista on kuitenkin vain vettä.

Elintarvikekehityksen tutkimusprofessori Anu Hopia joutuu tyrmäämään ajatuksen.

”On tätä varmasti mietitty, ja avaruusruokahan on tällaista, mutta täytyy muistaa että veden poistaminen ruuasta vaatii valtavasti energiaa. Ja se on kallista. 70-95 prosenttia raaka-aineista on vettä. Sen pois saaminen on työlästä, ja lisäksi se muuttaa rakennetta ja makua. Raaka-aineessa alkaa tapahtua muutoksia, jotka aistimme havaitsee. Kokemus ei sitten enää vastaa tuoreen tuotteen syömistä tai juomista.”

Hopia muistuttaa, että ruumiimme tarvitsee nestettä ja siitä suuri osa saadaan ruuasta. Tuoreisiin tuotteisiin tuleekin himo ehkä juuri siitä syystä.

Nyt lähikauppojen tuoretiskit ammottavat usein tyhjyyttä koronavirushamstrauksen takia. Monelle on iskenyt paniikki.

”Tällaisina poikkeusaikoina varsinkin havahtuu, miten tärkeää arkiruoka ja siihen liittyvät aistinvaraisuudet ovat”, Hopia sanoo ja jatkaa:

”Tietyissä tilanteissa tämä on loistava konsepti, mutta ei se varmasti voi korvata merkittävää osaa ruuasta. Vai miltä tuntuisi, jos päivän jokainen ateria syötäisiin jauhepussista?”

Kuuntele tästä minestronekeiton tuoteseloste HS:n toimittaja Jukka Petäjän tulkitsemana, säestyksestä vastaa HS:n toimittaja Ilkka Mattila.