Ilmainen koulutus on suomalaisen järjestelmän kulmakivi, sanoo opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasonen.

Maksulliset korkeakoulut ovat vakiinnuttamassa paikkansa Suomessa. Esimerkiksi kauppakorkeakoulu Helsinki School of Businessin (Helbus) hakijamäärä on moninkertaistunut sen jälkeen, kun se aloitti toimintansa vuonna 2012.

Suomen yliopistolaki määrittelee 14 yliopistoa, eikä Helbus ole yksi niistä. Oikeudellisesta näkökulmasta Helbusin opetus on liiketoimintaa, ei korkeakoulutusta.

Haittaako se? Voisiko maksullinen korkeakoulutus olla jatkossa yksi vaihtoehto valtiollisten yliopistojen rinnalla?

Opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasosen (kok) mielestä ei.

”Maksulliset korkeakoulut eivät kuulu suomalaiseen järjestelmään. Maksuttomuus tohtorikoulutukseen asti on suomalaisen koulutuksen kulmakivi.”

Ministeri Grahn-Laasosen mukaan maksuttomuus on ”hallituksen linja nyt ja tulevaisuudessakin”.

Muita Suomessa toimivia yksityisiä korkeakouluja ovat Estonian Business School EBS ja Tallinnan yliopiston oikeustieteellinen koulu.

Grahn-Laasosen mukaan opetus- ja kulttuuriministeriö ei valvo Helbusin ja muiden sen kaltaisten laitosten toimintaa millään tavalla.

Voiko niitä edes kutsua korkeakouluiksi?

”No, ei ainakaan Suomen lain tarkoittamiksi.”

Viime vuonna 70 prosenttia uusista ylioppilaista jäi ilman korkeakoulupaikkaa. Pääsykokeet ahdistavat hakijoita, eikä kuukausien pänttääminen takaa koulupaikkaa.

Tämä on maksullisten korkeakoulujen valtti: ne markkinoivat itseään vaivattomuudella ja sillä, ettei luku-urakkaa ole.

Esimerkiksi Helbus mainostaa Facebookissa: ”Kauppatieteiden kandidaatiksi ilman pääsykoetta! Opiskele kaksi ensimmäistä vuotta Helsingissä ja kolmas vuosi ulkomailla HELBUSin jatkoyliopistossa.”

Kolmivuotisen tutkinnon hinta Helbusissa vaihtelee 22 000 ja 28 000 euron välillä. Nettisivuilla kehotetaan ”kysymään vanhempien ja sukulaisten mahdollisuutta osallistua koulutuksen rahoittamiseen.” Samassa yhteydessä on maininta siitä, että koulutukseen tehtävästä investoinnista ei tarvitse maksaa lahjaveroa.

Helbusin toimitusjohtajan Kari Jääskeläisen mielestä mainonta ei ole harhaanjohtavaa.

”Meidän täytyy mainostaa sellaisella tavalla, että mahdolliset hakijat löytävät koulun. Hakuprosessin aikana kaikille tulee selväksi, millainen koulutusjärjestelmä on ja minkälaisen tutkinnon siitä saa.”

Myöskään ministeri Grahn-Laasonen ei näe mainontaa ongelmalliseksi, kunhan hakijat saavat tarpeeksi avointa tietoa koulutuksesta.

Opiskelu Helbusissa kestää kolme lukuvuotta, jotka suoritetaan kahdessa kalenterivuodessa.

Kahden ensimmäisen lukuvuoden jälkeen englantilainen akkreditointijärjestö Pearson myöntää opiskelijalle brittiläisen Higher National Diploma -tutkinnon. Sillä voi hakea 50 eurooppalaiseen yliopistoon, joista 40 sijaitsee Isossa-Britanniassa.

Kolmannen lukuvuoden jälkeen ulkomainen yliopisto myöntää opiskelijalle alemman korkeakoulututkinnon, joka on yleensä Bachelor of Arts in Business tai Bachelor of Science in Business.

Opetusneuvos Birgitta Vuorinen opetus- ja kulttuuriministeriöstä on kuullut ennenkin erilaisista järjestelyistä, joilla maksulliset korkeakoulut järjestävät tutkintoja opiskelijoille.

”Tässä ei ole sinänsä mitään uutta. Suomessa on toiminut jo pitkään tahoja, jotka kutsuvat itseään yliopistoksi, vaikka eivät ole sitä. Näitä ovat esimerkiksi erilaiset nettiyliopistot.”

Vuorinen huomauttaa, että meillä on ollut kauan se tilanne, että korkeakouluun hakevia ihmisiä on enemmän kuin koulupaikkoja.

Helbusissa ei ole pääsykokeita eikä tenttejä. Miten varmistetaan, että hakijat soveltuvat alalle ja ovat päteviä valmistuessaan?

”Haastattelussa ja hakulomakkeessa tulee ilmi, onko hakijalla edellytyksiä yliopisto-opintoihin”, Kari Jääskeläinen sanoo.

Oppiminen tapahtuu esseillä. Apuna saa käyttää kirjaa, sillä pääasia on, että kurssille määritellyt oppimistavoitteet täyttyvät opiskelijan teksteissä.

Akkreditointitaho Pearsonin tarkastaja käy kerran puolessa vuodessa tarkkailemassa arvosanoja ja oppimistavoitteiden täyttymistä. Jääskeläisen mukaan Helbusin laadunvalvontajärjestelmä on tiukempi kuin missään suomalaisissa yliopistoissa.

Mitä mieltä hän on väitteestä, jonka mukaan Helbusista voi ostaa tutkinnon?

”Kuten sanoinkin jo, meillä opiskelu on laadukasta ja laatua valvotaan tarkemmin kuin valtiollisissa yliopistoissa.”

Opetusministeri Grahn-Laasonen muistuttaa, että viime kädessä työmarkkinat arvioivat, kuinka eri koulutukset vastaavat työelämän tarpeisiin.

Juttu on julkaistu 27.12.2016 kello 7.28 ja sitä on muokattu 28.12. kello 15.19: Täsmennetty Helbusin myöntämiä tutkintoja. Aiemmin jutussa kerrottiin, että vain yksi ulkoimaisista yliopistoista, ranskalainen ESLSCA, myöntää Bachelor of Business Administrationin (BBA) eli kauppatieteellisen alan tutkinnon ja muut yliopistot myöntävät Bachelor of Arts tai Bachelor of Science tutkinnon. Tekstiin on lisätty, että myös jälkimmäiset tutkinnot ovat kauppatieteellisiä (in Business).