Suomen Lissabonin-suurlähetystön lehdistö- ja kulttuuriavustaja Katriina Pirnes kertoo, että Portugalissa on pitkään ollut jopa yltiöpositiivinen Suomi-kuva.

Sen murtamiseen ei kuitenkaan tarvittu kuin muutama viikko, Pirnes kertoo.

– Sitten tuli kevät 2011, Suomen eduskuntavaalit ja Portugalin tukipaketti. Muutama viikko käytiin kiivasta julkista keskustelua ja ahkeraa uutisointia, kun jännitettiin hyväksyykö Suomi Portugalin apupaketin. Ne viikot riittivät siihen, että Suomi-kuvaan Portugalissa tuli ensimmäinen särö, joka jäi elämään. Aina kun keskustelu kääntyy EU:n talouteen äänensävy ja kannanotot Suomesta saavat kriittisemmän sävyn, Pirnes kirjoittaa ulkoministeriön sivuilla julkaistussa Suomen Lissabonin-suurlähetystön blogissa.

Pirnes kertoo, että tuo aika on muistunut nyt mieleen talouskriisimaa Portugalissa, kun uutisia Suomen talouden heikosta tilasta on alkanut kantautua toiselle puolelle Eurooppaa asti.

– Vanhat haavat ja eräänlainen jälkiviisaus nostivat heti päätään, kun ensimmäiset uutiset Suomen talouden alavireisyydestä tavoittivat Portugalin median. Monelle, jopa median edustajalle, Suomi oli saamassa ansionsa mukaan ja vähintään opetuksen siitä, että pilkka voi osua omaan nilkkaan. Haasteellisinta onkin ollut välittää tietoa Suomen tämän hetkisen laman monisäikeisistä syistä, koska monelle portugalilaiselle lama johtuu lähes ainoastaan Nokian matkapuhelimien hegemonian päättymisestä, Pirnes kirjoittaa.

Suomen talouden tila on viime aikoina ollut esillä kansainvälisessä lehdistössä. Valtiovarainministeri Alexander Stubb (kok.) on esimerkiksi nostanut asian esiin uutistoimisto Bloombergin haastattelussa.