Alun perin tämän jutun piti kosketella yritysten valtionapujen leikkauksia. Budjettiriihessä päätetyn mukaisesti parlamentaarisen työryhmän tuli tehdä tämmöinen leikkausesitys joulukuun puoliväliin mennessä, siis viime viikon perjantaina. Löin vetoa, että ei tule esitystä, eikä niin muodoin pakinaakaan. Voitin.

Vaihdoin aihetta eduskunnan antamiin joululahjoihin.

Saanevat parlamentissa tällä viikolla valmiiksi syksyn suururakkansa, kun valtion budjetti vuodelle 2018 tulee hyväksytyksi. Eipä hallituksen syyskuussa antama budjettiesitys kylläkään eduskunnan toimesta juuri miksikään muuttunut, tietenkään, ja onneksi.

Budjetoinnin kehysmenettely on johtanut siihen, että budjettiesityksen eduskuntakäsittely on vakaasti hallituksen hallussa. Toista oli ennen. Tästä menosta paras tai siis kamalin esimerkki on vuodelta 1990. Silloin päähallituspuolueet demarit ja kokoomus lätkivät eduskunnassa budjettiin satojen miljoonien markkojen lisämenot yrittäen estää Kepun vaalivoiton seuraavan kevään eduskuntavaaleissa. Ja tämä tapahtui siis tilanteessa, jossa sekä maan talous että valtiontalous olivat jo vapaassa pudotuksessa.

Rahat meni, mutta ei se mitään auttanut: Esko Aho sai veret seisauttavan vaalivoittonsa.

Miten paljon eduskunta nykymaailmassa budjettiesitystä voi niin sanotusti omin voimin muuttaa?

Jos katsellaan tämän vuoden budjettia, valtiovarainvaliokunta ja sen myötä eduskunta lisäsi valtion menoja noin 40 miljoonalla eurolla. Se on alle promille budjetin loppusummasta.

Mitä nämä menolisäykset ovat?

Suuri osa on niin sanottuja joululahjarahoja. Suomeksi sanottuna tämä tarkoittaa sitä, että valtiovarainvaliokunnassa jaellaan pikku määrärahoja sinne sun tänne. Näitten menolisäysten summa on kulissien takana sovittu.

Tänä syksynä oli syytä arvella, että näitä joululahjarahoja jaetaan taaskin noin 40 miljoonaa euroa. Mistä osasin näin arvata?

Jakamaton varaus on siis virallinen budjettitermi, joka suorastaan kehottaa jakamaan tämän rahan.

Hallitus antoi eduskunnalle marraskuussa budjettia täydentävän esityksen. Siinä kerrottiin, että niin sanottu jakamaton varaus on 40 miljoonaa euroa. Tämä jakamaton varaus on siis virallinen budjettitermi, joka suorastaan kehottaa jakamaan tämän rahan. Olisi totinen ihme, ellei valtiovarainvaliokunta nämä rahat jakaisi.

Ja jakoi kanssa: valiokunnan tekemät esitykset menolisäyksistä maksavat juuri tuon summan. Kun budjettikäsittely on eduskunnassa kesken, otan esimerkit tämän vuoden budjetista.

Hyvän pienoiskuvan näistä joululahjarahoista saa katselemalla budjettiin eduskunnassa viime vuoden syksynä lisättyjä pikkuruisia väylähankkeita.

Pienehköihin väylähankkeisiin oli hallituksen budjettiesityksessä varattu pitkälti yli miljardi euroa. Hankkeita oli enemmän kuin tuhat, eikä niitä tietenkään budjetissa luetella.

Tästä huolimatta eduskunta keksi vielä yhdeksän uutta hanketta, joihin rahaa pantiin lisää kuutisen miljoonaa euroa. Kaikkia perusteltiin liikenneturvallisuuden lisäämisellä, ja kummallisesti hankkeet näyttävät painottuvan semmoisille paikkakunnille, joissa asustelee hallituspuolueiden kansanedustajia.

** Otetaanpa pari esimerkkiä.**

Yksi kansanedustaja on nähnyt kotipaikkakunnallaan Loimaan seudulla valkohäntäpeuroja ja rahaa tuli riista-aitojen rakentamiseen. Peuroja toki on seudulla ollut vuosikymmeniä.

Pirkanmaalla yksi kansanedustaja oli vuosikymmenet valitellut kotikylänsä kuoppaista soratiepätkää. Havainnot olivat varmaan oikeita, asuuhan hän tämän tien varressa. Kun puolue pääsi hallitukseen, joulupukki eli siis valtiovarainvaliokunta antoi rahat tien asfaltointiin.

Näin se liikenneturvallisuus paranee.

Sen verran huomenna lukkoon lyötävästä ensi vuoden budjetista, että nyt valtiovarainvaliokunta näyttää löytäneen peräti yhdeksäntoista liikenneturvallisuushanketta ja osoittaa niihin rahaa melkein kaksitoista miljoonaa euroa.

Jätän tutkivien journalistien tehtäväksi selvitellä tarkemmin, millä perusteella nämä yhdeksäntoista hanketta tulivat valituiksi.

Erkki Virtanen

Kirjoittaja on työ- ja elinkeinoministeriön entinen kansliapäällikkö, joka jäi eläkkeelle 45 vuoden virkamiesuransa jälkeen. Nyt Virtanen vaeltelee mökkipaikkakuntansa Tammelan saloilla ja seuraa ja kommentoi valtiontalouden nykytilaa. Poliittisesti yhä sitoutumaton.