Muutamilla maapallon rannikkoalueilla maa vajoaa huimaa vauhtia, jopa merenpinnan nousua nopeammin, todetaan Earth & Space Science Newsin vuonna 2016 julkaisemassa raportissa. Suurimman uhan alla ovat suurten jokien suistoalueet, joilla asuu arviolta noin 500 miljoonaa ihmistä.

Dramaattisinta maankuoren vajoaminen on raportin mukaan Kiinan Keltaisenjoen, Huanghen, suistoalueella, jossa maa vajoaa jopa 25 senttimetriä vuodessa.

Venetsian laguunissa Italiassa maankuori vajoaa paikoitellen neljä senttimetriä vuodessa. Ganges-Brahmaputran suistoalueella Bangladeshissa rannikon maakuori painuu alaspäin enimmillään 1,8 senttimetriä vuodessa ja New Orleansin seudulla Yhdysvaltain Louisianassa enimmillään 3,5 senttimetriä vuodessa.

Rannan maankuoren vajoaminen kiihdyttää rantaviivan siirtymistä, kun lisäksi valtamerten pinnan kohoaminen jatkuu ja kiihtyy ilmastonmuutoksen vaikutuksesta entisestään.

”Tulvasuojelua tarvitaan vielä enemmän. Lisäksi pohjavesien suolaantumisriski rannikoilla kasvaa, kun merivesi tulee lähemmäs pohjavesiä”, sanoo dosentti Harri Tolvanen Turun yliopiston maantieteen ja geologian laitokselta.

Maankuori ei vajoa niin nopeasti, ettei muutokseen ehdittäisi sopeutua, mutta kallista varautumisesta tulee.

”Nopeasti vajoavilla alueilla tulvavallien rakentaminen tai infrastruktuurin siirtäminen sisämaahan tai korkeammille alueille on jo nyt ajankohtaista, kuten on myös asutuksen siirtyminen kauemmas rantaviivasta.”

Rannikoiden maankuoren vajoamiseen liittyy Harri Tolvasen mukaan sekä luonnollisia että ihmisen aikaansaamia syitä.

Luonnollinen syy on esimerkiksi isojen jokien suistoalueille kuljettama maa-aines. Se kasvattaa maan massaa, jolloin maa alkaa painua alaspäin. Ihmiset puolestaan vaikuttavat maankuoren vajoamiseen pumppaamalla maan sisältä pohjavettä, fossiilisia polttoaineita ja kuivattamalla suistoalueen suomaata.

”Kun jotain poistetaan maaperästä, maa tiivistyy ja maanpinta painuu alas. Suistomailla on paljon asutusta, siellä viljellään paljon ja käytetään paljon vettä kasteluun. Sama ilmiö koskee öljyn pumppaamista”, Tolvanen sanoo.

Earth & Space Science Newsissä julkaistun raportin mukaan myös turvepitoisen maan kuivattaminen johtaa maankuoren vajoamiseen. Kun hyvin hiilipitoista maaperää kuivatetaan, se luovuttaa hiilidioksidia, menettää massaansa ja painuu kasaan.

Kaakkois-Aasian suistoalueilla metsää kaadetaan ja maata kuivatetaan viljelymaaksi ja maankuoren vuotuinen vajoaminen saattaa nousta kolmesta kuuteen senttimetriin.

Suomen rannikoilta pohjavettä ei oteta sellaisia määriä, että sillä olisi vaikutusta maankuoreen.

Suomessa maankuoren kohoaminen on nopeampaa kuin merenpinnan nousu.

Yli 10 000 vuotta sitten päättyneen jääkauden vaikutus näkyy yhä rannikkoalueiden maankuoren laskemisessa ja nousemisessa esimerkiksi Puolan ja Saksan rannikoilla eteläisellä Itämerellä.

Jääkauden aikana mannerjään keskiosa oli Pohjois-Ruotsissa, jossa jää painoi maata alaspäin. Jäätikön eteläreuna oli Puolan ja Saksan kohdalla, jossa painauman reunoilla maankuori pullistui hieman ylöspäin.

”Nyt tämä kohoama laskee takaisin yhdestä kahteen millimetriä vuodessa. Samasta syytä Suomessa maankuori nousee”, Tolvanen kertoo.

Maankuoren kohoamisen takia Etelä-Suomessa rannansiirtymisen suunta määräytyy lähitulevaisuudessa sen mukaan, paljonko valtameren pinnan kohoaminen nopeutuu ilmastonmuutoksen vuoksi.

Toistaiseksi maankuoren kohoaminen Suomen rannikolla on nopeampaa kuin merenpinnan nousu.

Rannikoiden vajoamiseen varaudutaan mittausjärjestelmien kehittämisellä.

Earth & Space Science Newsissä raporttinsa julkaissut ryhmä on mitannut maanperän vajoamista tarkasti New Orleansin seudulla. Nyt heidän tarkoituksenaan on rakentaa vastaavia mittausasemia ympäri maailmaa.

Niiden avulla voitaisiin erotella maankuoren vajoamiseen vaikuttavia eri tekijöitä.

”Sen sijaan, että mittaisimme vain vajoamista ylipäätänsä, voimme yrittää pohtia, että mikä osa johtuu joen mukana tulevasta sedimentistä, ja mikä osa johtuu muista tekijöistä”, kertoo raportin kirjoittamiseen osallistunut Nasan tutkija Cathleen Jones Nasan verkkosivuilla.

”Kun tiedämme, kuinka paljon johtuu mistäkin syystä, niin voimme ottaa käyttöön säädöksiä, joiden avulla korjataan ihmisten aiheuttamaa vajoamista.”