Pääministeri Antti Rinteen puolue sdp sai vaalivoiton huhtikuussa. Yksi Rinteen hallituksen kovimmista tavoitteista on työllisyysasteen nosto 75:een. Kuva: Silja Viitala / Lännen Media Timo Kietäväinen

Rinteen hallituksen tavoite työllisyysasteen nostamiseksi 75 prosenttiin ei ole helppo. Se vaatii tukea maailmantaloudesta, räätälöityjä työllistämistoimenpiteitä ja hallittua työperäistä maahanmuuttoa.

Rinteen hallituksen ohjelman kenties kunnianhimoisin tavoite on nostaa työllisyysaste 75 prosenttiin vuonna 2023. Se edellyttää työllisten määrän kasvua noin 60 000 hengellä.

Tavoitteen saavuttaminen on keskeinen tekijä hallituksen tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavan taloudellisen liikkumavaran hankkimisessa.

Työllisyysasteen kohoaminen lisäisi julkisen talouden liikkumavaraa ja parantaisi eläkejärjestelmän kestävyyttä. Työllisyysasteen nostaminen on välttämätöntä pyrittäessä turvaamaan työvoiman riittävyys maassamme.

Kansainvälisesti työllisyysasteen nostaminen 75 prosenttiin ei ole mitenkään ainutlaatuista. Esimerkiksi Ruotsissa ja Tanskassa se on tuota korkeampi. Tavoitetta arvioitaessa on hyvä muistaa, että viime vuoden aikana avoimia työpaikkoja oli keskimäärin lähes 50 000 ja niiden määrä on ilmeisesti tänä vuonna kasvanut. Haasteena on, etteivät työvoiman tarjonta ja kysyntä kohtaa.

Työllisyyden koheneminen on vaikeutumassa, koska talouskasvu on hidastumassa ja talouden näkymät ovat poikkeuksellisen arvaamattomat. Myös yritysten ja kotitalouksien näkymät ovat heikentyneet, mikä heikentää helposti kotimaista kulutusta.

Suuri riski on, että maailmantalouden kasvulukuja joudutaan tarkistamaan alaspäin, mikä vaikuttaa nopeasti vientiriippuvaisen maamme kehitykseen. Tärkeää on kansallisin ratkaisuin pitää huoli kilpailukyvystämme.

Työttömyyden kovassa ytimessä olevien osuus on työttömyyden vähennyttyä kasvanut ja heidän aktivointinsa ja työmarkkinakelpoisuuden kohentaminen vaatii entistä selvemmin räätälöityjä toimenpiteitä. Hallitusohjelman kirjauksissa on paljon hyviä aineksia.

Yksi tärkeistä kirjauksista on kuntien roolin vahvistaminen työllisyyden hoidossa. Nopeasti on saatava aikaan moniammatillinen toimintamalli, jossa eri viranomaiset yhteistyössä ratkaisisivat yksilökohtaisesti räätälöidyillä työllistymissuunnitelmalla yksittäiset työttömän ongelmia eri toimenpiteet toimivaksi kokonaisuudeksi sovittaen.

Työllistymissuunnitelmasta on maininta hallitusohjelmassa. Malli on saatava nopeasti toimimaan. Tuollainen moniammatillinen malli oli takavuosina jokin aikaa tuloksekkaasti käytössä. Samankaltaisia malleja on käytössä myös Tanskassa, Ruotsissa ja Hollannissa.

Yksilöllinen työllistymissuunnitelma tarvitsee onnistuakseen rahoituksen, jotta uskottava polku työttömyydestä työmarkkinoille kyetään rakentamaan.

Uskottava etenemispolku olisi vahva motivaattori työttömälle omalta osaltaan sitoutua suunnitelman toteuttamiseen. Ilman työttömän motivaatiota eivät mitkään toimenpiteet tuota tulosta.

On tärkeää, että hallitusohjelmassa on kirjattu tavoitteeksi nostaa ”vaikeasti työllistyvien, vammaisten, pitkäaikaistyöttömien ja maahanmuuttajien palkkatuen enimmäismäärää”.

Samoin on tärkeää, että kirjaukset välityömarkkinoiden kehittämisestä toteutuvat. Ne ovat monelle vaikeasti työllistyvälle välttämätön välietappi avoimille työmarkkinoille ja osalle pysyvämpikin ratkaisu työelämään osallistumiselle.

Tärkeää on myös muuttaa mustavalkoista -ajatteluamme työhön: olemme joko töissä tai työttömiä, työkykyisiä tai työkyvyttömiä. On tunnustettava, että kaikkien työpanosta tarvitaan ja toimia sen mukaan.

Muun muassa välityömarkkinoiden kehittäminen ja räätälöidyt, yksilölliset aktivointitoimet auttavat arjessa toteuttamaan mahdollisimman monen osallisuutta työelämässä. Onnistuminen työllisyysasteen nostossa ei ole vain työllisyyden kohentamista, vaan sitä kautta kyetään tarjoamaan yhä useammalle parempi elämä ja vähentämään syrjäytymistä.

Positiivista hallituksen ohjelmassa ovat työperäisen maahanmuuton edistämistä koskevat kirjaukset, kuten ”Hallituksen tavoitteena on lisätä osaajien työperäistä maahanmuuttoa.”

Hallittu työperäinen maahanmuutto parantaa kokonaistyöllisyyttä ja vähentää työvoimapulaa, mikä on ongelma entistä useammilla toimialoilla ja maantieteellisillä alueilla. Hallittu työperäinen maahanmuutto rakentaa pohjaa yritystoiminnan kehittymiselle ja vahvistaa talouden kestävää kehitystä.

Tärkeää on, että hallitusohjelmaan kirjattu tavoite koota laaja-alainen toimenpideohjelma työperäisen maahanmuuton edistämiseksi toteutuu mahdollisimman nopeasti ja että ohjelmassa linjataan vaikuttavia toimenpiteitä toimeenpantaviksi.

Timo Kietäväinen on Kevan toimitusjohtaja. Keva on Suomen suurin eläkevakuuttaja, joka huolehtii kunta-alan, valtion, kirkon ja Kelan henkilöstön eläkeasioista.