Suomeen esitetään tiedustelulainsäädäntöä, jotta kansainväliseltä terrorismilta voidaan suojautua entistä paremmin. Sisäministeriön, puolustusministeriön ja oikeusministeriön työryhmät luovuttivat tänään mietintönsä asiasta. Sisäministeri Paula Risikon (kok.) mukaan laki on tarkoitus saada voimaan mahdollismman pian.

– Tämä tarkoittaa sitä, että suojelupoliisi siirtyy nykyistä varhaisempaan toimintaan, tiedusteluun. Tiedustelun voi aloittaa jo ennen kun rikosta epäillään, sanoo sisäministeriön ylijohtaja Kauko Aaltomaa.

Tietoliikennetiedustelusta huolehtii Puolustusvoimien tiedustelulaitos. Valvontaa varten perustetaan uusi valvontaviranomainen, tiedusteluvaltuutettu.

Suomessa ei ole aiemmin ollut tiedustelulakia. Nyt suojelupoliisille esitetään tiedusteluvaltuuksia Suomessa ja ulkomailla. Toimintavaltuuksia halutaan antaa nimenomaan tietoverkkotiedusteluun. Siihen tarvittaisiin aina tuomioistuimen lupa.

Suojelupoliisi voi harjoittaa myös esimerkiksi peitetoimintaa, josta se voi päättää ilman tuomioistuimen lupaa, yhdessä sotilastiedustelun kanssa.

Kukaan ei lue Maija Meikäläisen sähköposteja

Kaikkien kansalaisten massavalvonta ei ole kuitenkaan mahdollista. Verkkotiedustelu ei voi olla massavalvontaa, vaan se pitää aina rajata. Suojelupoliisi voisi aloittaa tiedustelun vain, mikäli Suomen kansallinen turvallisuus on uhattuna.

Valvonta olisi siis aina kohdennettua. Mikäli tiedustelussa tulee ilmi ulkopuolisia koskevaa materiaalia, se hävitetään.

Lakia perustellaan sillä, että Suomi on ainoita valtioita, jolla ei ole tiedustelulakia. Samalla kun Suojelupoliisin toimivaltuuksia lisätään, siltä poistetaan oikeus esitutkintaan. Suojelupoliisi voisi yhä toimia apuna poliisin esitutkinnassa.

Tiedustelulaki vaatii perustuslain muutosta. Perustuslaissa on säädetty kansalaisen oikeudesta luottamuksellisen viestin salaisuuteen.

Myös sotilastiedustelulle tulossa uusi laki

Suomeen on tulossa myös sotilastiedustelulaki. Se tarkoittaa, että sotilastiedustelu saa uusia toimintavaltuuksia. Tehtäviä sille voisivat antaa ulkoministeriö, puolustusministeriö ja tasavallan presidentti.

Tiedustelun tarkoitus on seurata turvallisuusympäristön muutoksia. Sotilastiedustelun on tarkoitus olla mahdollisimman hyvin kohdistettua. Sotilastiedustelussakin luvan antaisi aina tuomioistuin.

– Tiedustelussa pitäisi aina kertoa, mihin tietoliikenteen osaan tiedustelu kohdistuu. Tiedustelu muuttuu merkittävästi, siksi myös valvontaa on parannettava, sanoo puolustusvoimien lainsäädäntöjohtaja Hanna Nordström.

Nordström vakuuttelee, että lainvalmistelussa on otettu huomioon ihmisoikeussopimukset. EU:n tuomioistuin on kieltänyt kansalaisten massavalvonnan vuonna 2015.

Laillisuusvalvontaa kehitettävä

Uusi lainsäädäntö vaatiimyös uuden valvojan. Tätä varten Suomeen perustetaan tiedusteluvaltuutetun tehtävä. Tiedusteluvaltuutetun toimisto saisi laajat toimivaltuudet ja toimisi tietosuojavaltuutetun toimiston yhteydessä, mutta työ olisi itsenäistä.

– Tiedusteluvaltuutetulla olisi laajat tiedonsaantioikeudet ja oikeus saada selvityksiä. Hän voisi puuttua käynnissä olevaan tiedusteluun, mikäli hän huomaa, että se on lainvastaista, sanoo oikeusministeriön lainsäädäntöjohtaja Hanna Majuri.

Kansalaiset voisivat tehdä valtuutetulle valituksia, mikäli he epäilevät joutuneensa väärin kohdelluiksi.

Tiedustelulaille tulee myös parlamentaarinen valvonta. Eduskuntaan tulee valvontavaliokunta, joka seuraa tiedusteluvaltuutun työtä. Parlamentaarisen seurantaryhmän puheenjohtaja Tapani Tölli (kesk.) totesi, että nyt vastakkain eivät ole oppositio ja hallitus.

– Tärkeä on asia on lain välttämättömyys. Perimmältään tässä on kyse vakavien rikosten ehkäisystä. Tölli sanoo.

Tiedustelulakia on valmisteltu Suomessa kolme vuotta. Vauhtia sille on antanut lähialueilla tapahtunut terrorismi, kuten esimerkiksi Tukholman ja Pietarin terroriskut.

Lisätty kello 13.30 lause: Suojelupoliisi voi harjoittaa myös esimerkiksi peitetoimintaa, josta se voi sopia ilman tuomioistuimen luopaa, yhdessä sotilastiedustelun kanssa.