Kansalaistiedehankkeet ovat yleistyneet Suomessa ja maailmalla viime vuosien aikana. Niillä tarkoitetaan yliopistotutkimuksia, joissa tutkimusaineiston keräävät kansalaiset, eivät tutkijat itse.

Suomessa kansalaisten apua on hyödynnetty esimerkiksi kasvi-, liero-, puutiais- ja rusakkotutkimuksessa. Nyt Itä-Suomen yliopisto on käynnistänyt kaksivuotisen kekomuurahaistutkimuksen, jossa kaikki näytteet tulevat ihmisiltä ympäri Suomen.

Heikki Haapalainen / Yle

Kerää muurahaiset keon pinnalta pakastepurkkiin tai muuhun pakastusta kestävään puhtaaseen rasiaan. Paras keräyskohta on yleensä lähellä keon huippua. Kun purkkiin on kiivennyt viidestä kymmeneen muurahaista, laita kansi kiinni ja vie rasia pakastimeen.

– Kun kansalaiset saadaan rekrytoitua mukaan, on näytteen keräyspaikka satunnainen, eikä tutkijan etukäteen valitsema, kertoo Itä-Suomen yliopiston ympäristö- ja biotieteidenlaitoksen apulaisprofessori Jouni Sorvari.

– Tässä voi tulla yllätyksiä vastaan: levinneisyysalue tarkentuu ja jotain lajia voi löytya esimerkiksi pohjoisempaa kuin on aikaisemmin löydetty.

Kaikkiaan tutkimuksessa on tarkoitus saada selvitettyä kahdentoista eri kekoja rakentavien muurahaislajien levinneisyyttä ja elinympäristövaatimuksia.

Vaikka Suomessa elää kaikkiaan noin 55 muurahaislajia, voi näytteitä lähteä keräämään rohkeasti. Oikeanlaiset lajit ja yksilöt on Sorvarin mukaan helppo tunnistaa.

Heikki Haapalainen / Yle

Kun muurahaiset ovat olleet pakastimessa muutaman vuorokauden, pakkaa ne esimerkiksi tulitikkurasiaan tai muuhun pieneen rasiaan. Laita muurahaiset rasian yhteen reunaan tai nurkkaan ja täytä rasia pumpulilla tai talouspaperilla. Näytteet eivät saa päästä hölskymään rasiassa, koska pakastetut muurahaiset murenevat herkästi. Suojaa aski lopuksi vielä tiiviisti esimerkiksi foliolla.

Kekomuurahaiset rakentavat kekonsa yleensä neulasista ja oksanpätkistä tai heinäsilpusta, kanervan lehdistä ja mustikan lehdistä. Kekorakennelman lisäksi myös ulkonäkö paljastaa oikean lajin.

– Kekomuurahaiset ovat kaksivärisiä. Takamus on musta, keskiruumis punertava ja pää tumma.

Värin lisäksi näytteen kerääjän on hyvä kiinnittää huomiota siihen, että kerää vain työmuurahaisia, eikä pesän kuningatarta tai koirasta.

– Työläiset ovat siivettömiä. Kuningattarella ja koiraalla on siivet ja ne ovat huomattavasti isompia kuin työmuurahaiset.

Heikki Haapalainen / Yle

Laita näytepakkauksen mukaan lomake, johon olet kirjannut ylös muurahaisten keruupaikan. Tarkat koordinaatit voit ottaa keräyspaikalla ylös esimerkiksi älypuhelimen kompassi sovelluksesta. Merkkaa vielä oletko kerännyt muurahaiset esimerkiksi metsästä vai avoimelta pihamaalta. Laita mukaan myös nimesi ja sähköpostiosoitteesi. Tarkemmat ohjeet (siirryt toiseen palveluun) löydät Itä-Suomen yliopiston verkkosivuilta.

Tähän mennessä Itä-Suomen yliopisto on saanut noin 40 pakettia muurahaisia eri puolilta Suomea, mutta Jouni Sorvari uskoo, että kesälomien päätyttyä näytteitä tulee yhä vilkkaampaan tahtiin.

– Kyselyitä on tullut ympäri Suomen. Näytteitä voivat lähettää kaikki. Nuorin näytteen lähettäjä tähän asti on tainnut olla kolmevuotias.

Ihmiselle hyödyllinen hyönteinen

Vaikka muurahaiskartoituksen tärkeä osa on saada kansalaiset innostumaan tutkimustyöstä, ovat kartoituksessa saadut tulokset myös arvokkaita.

Tähän asti tiedot lajien levinneisyydestä ovat olleet vielä osin epätarkkoja, vaikka muurahainen on Sorvarin mukaan erittäin tärkeä hyönteinen luonnolle ja ihmiselle.

– Muurahaiset tarjoavat ihmisille niin kutsuttuja ekosysteemipalveluja.

Ihmisten lähettämät muurahaiset laitetaan yliopistolla näyteputkiin miedon alkoholin kanssa. Siten ne säilyvät hyvin ja niitä voidaan tutkia esimerkiksi mikroskoopin avulla. Heikki Haapalainen / Yle

– Esimerkiksi kekoja rakentamalla muurahaiset keräävät ravinteita yhteen paikkaan. Keoissa elävät mikrobit muuttavat pesänrakennusmateriaalit takaisin ravinteiksi, jotka palaavat lähimpien puiden ja kasvien käyttöön.

– Lisäksi muurahaiset saalistavat todella paljon hyönteisiä, joista osa on ihmisen kannalta tuholaisia, Jouni Sorvari summaa.