Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen katsotaan tärkeimmäksi eriarvoistumisen taltutuskeinoksi.

Sosiaalibarometrin vastaajat ovat huolissaan, että eriarvoisuus syventyy Suomessa lähivuosina, ellei seuraava hallitus tartu ongelmaan ohjelmassaan.

Sosiaalibarometriin vastanneiden sosiaali- ja terveysjohtajien, Kelan johtajiston ja TE-johtajien mukaan eriarvoisuutta syventävät lähivuosina eniten muun muassa väestön ikääntyminen, työvoiman saatavuuden haasteet, asumisen kalleus ja korkea pitkäaikaistyöttömyys.

Sosiaalityöntekijöiden vastauksissa korostuvat näiden lisäksi myös kotitalouksien velkaantumisen kasvu ja perusturvaetuuksien matala taso.

Sosiaalibarometri on sosiaali- ja terveysalan kattojärjestön Sosten tekemä kyselytutkimus, johon haastatellaan sosiaali- ja terveysalan asiantuntijoita.

"Seuraavan hallituksen on tehtävä selkeä arvovalinta"

Sosten johtaja ja varapääsihteeri Anne Knaapi vaatii, että seuraavan hallituksen on haettava ratkaisuja monella yhteiskunnan saralla.

– Sosiaalibarometrin 2019 vastauksissa korostuu toista vuotta peräkkäin se tosiasia, että eriarvoistuminen repii juopaa Suomessa. Seuraavan hallituksen on tehtävä selkeä arvovalinta: Annammeko heikommassa asemassa olevien voida entistä huonommin, vai ryhdymmekö toimiin niin, että he voisivat paremmin? Knaapi sanoo tiedotteessa.

Valtaosa eli 93 prosenttia vastaajista katsoo tärkeimmäksi eriarvoistumista taltuttavaksi keinoksi hallitusohjelmaan hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen.

– Lisäksi hallitusohjelmaan halutaan toimia pitkäaikaistyöttömyyden vähentämiseksi, osatyökykyisten tukemiseksi ja kohtuuhintaisen asumisen turvaamiseksi, tiedotteessa sanotaan.

Huoli nuorista

Puolet barometrin vastaajista on huolissaan tukea tarvitsevista nuorista ja muista, joilla on elämäntilanteessaan monia ongelmia. Barometriin vastanneista sosiaalityöntekijöistä vajaa puolet on sitä mieltä, että näiden nuorten hyvinvointi on heikentynyt viimeisen viiden vuoden aikana.

Yksi konkreettinen tuki nuorille barometrin mukaan on maksuton toinen aste, johon kantaa kysyttiin barometriin vastanneilta. Maksutonta toista astetta kannattivat niin sosiaalityöntekijät (81 %), Kelan johto (76 %), TE-johto (86 %) kuin sote-johtajatkin (61 %).

– Maksuttomassa toisessa asteessa on kyse yhdenvertaisuudesta. Sillä tuettaisiin heikommassa asemassa olevia nuoria ja perheitä, ja pidettäisiin huolta siitä, ettei perheen taloudellinen tausta ratkaise nuoren koulutusta. Lisäksi kouluissa täytyy panostaa oppilashuoltoon ja ehkäisevään työhön. Pidetään nuoristamme kiinni, sanoo Sosten erityisasiantuntija Päivi Nykyri.

Vuoden 2019 barometrissa nousee myös esiin, että velkaantuminen ja henkilökohtaiset talousvaikeudet kietoutuvat yhä useammin heikommassa asemassa olevien ihmisten elämään. Sosiaalibarometrista vastaava Sosten tutkija Anne Eronen katsoo, että henkilökohtainen velkaantuminen tapahtuu nopeasti ja helposti pikavippien avulla.

– Ylivelkaantuminen puolestaan vain kurjistaa jo valmiiksi vaikeassa tilanteessa olevan ihmisen arkea. Barometrissa velkaantuminen nousee esiin etenkin sosiaalityöntekijöiden vastauksissa. Ja heitä on syytä kuunnella, he näkevät läheltä ihmisten arjen, Eronen sanoo.