Internetin laki: jos jostakin aiheesta on informaatiota, siitä on myös misinformaatiota. Uudesta koronaviruksesta on liikkeellä valtavat määrät väärää ja harhaanjohtavaa tietoa.

Maailman terveysjärjestö WHO on puhunut myös infodemiasta, eli informaatioepidemiasta. Sillä tarkoitetaan suurten informaatiomäärien leviämistä nopeasti ja laajalle. Seassa on paljon kyseenalaista tietoa.

Esimerkiksi uutistoimisto AFP julkaisee päivittäin faktantarkistusjuttuja koronavirukseen liittyen. Tätä kirjoittaessani näitä on ilmestynyt jo 114. Kansainvälinen faktantarkistajien yhteenliittymä IFCN on kerännyt yhteen kymmeniä misinformaatiotapauksia ympäri maailmaa. WHO:lla on oma myyttienmurtamissivunsa.

Uuden koronaviruksen kohdalla valeuutiset pyrkivät tyypillisesti lietsomaan paniikkia ja pelkoa.

Jatkossa voidaan pitää varmana, että jokaiseen epidemiaan ja pandemiaan liittyy myös merkittäviä määriä misinformaatiota (tahattomasti levitettyä väärää tietoa) ja disinformaatiota (tahallisesti levitettyä väärää tietoa).

Koronavirukseen liittyvää harhaanjohtavaa tietoa jaetaan nyt erityisesti suljetuissa ryhmissä, kuten Whatsappissa ja muissa viestisovelluksissa sekä Facebook-ryhmissä, joissa vain jäsenet näkevät keskustelut. Faktantarkistajien, terveysviranomaisten ja tutkijoiden on erityisen vaikeaa tai jopa mahdotonta puuttua tällaiseen disinformaation levittämiseen.

Toki väärää tietoa leviää myös täysin julkisissa kanavissa. Esimerkiksi suomenkieliseen Twitteriin on ilmaantunut joukko uusia tilejä, joiden ainoa tarkoitus näyttää olevan koronavirus-aiheisen disinformaation levittäminen.

Twitter on pyrkinyt rajoittamaan infodemiaa tarjoamalla #koronavirus-aihetunnisteen yhteydessä heti Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) virallista koronatietoa.

Valheenpaljastaja on luokitellut koronavirusaiheisen misinformaation viiteen kategoriaan. Näiden avulla voit tunnistaa epidemiaan liittyvät huijaukset ja muun harhaanjohtavan tiedon nopeammin.

1. Valeuutiset ja totena jaetut satiiriset jutut

Todellisten uutisten ulkomuotoa ja tyyliä matkivat valeuutiset eivät ole kadonneet minnekään. Uuden koronaviruksen kohdalla valeuutiset pyrkivät tyypillisesti lietsomaan paniikkia ja pelkoa. Ne kertovat esimerkiksi kaduille kuolleina kaatuvista sairastuneista ja julkkiksista, joiden väitetään sairastuneen. Valeuutisten mukaan koronaviruksen olisivat saaneet muun muassa paavi, Harry Potterista tunnettu näyttelijä Daniel Radcliffe ja Eminem.

Muista siis aina tarkistaa, millaiselta sivustolta tieto on peräisin. Onko kyseessä luotettava uutismedia vai ei?



Kun satiiri- ja huumorisivustojen juttuja jaetaan uutisina, ne voivat edistää väärien käsitysten iskostumista.

Twitterissä tili nimeltä BBC Breaking News kertoi, että näyttelijä Daniel Radcliffella olisi koronavirus. Tili ei ollut oikea BBC:n tili , vaan huijarin tekele. Tilillä oli vain 125 seuraajaa, mutta se ehti saada lyhyessä ajassa viraalihitin. Tili on sittemmin poistettu.

Eräs aivan oikeasti sairastunut julkkis on näyttelijä Tom Hanks. Hänestä on jaettu viraaliksi levinnyttä kuvaa, jossa Hanks poseeraa lentopallon kanssa – kuten tunnetussa Cast Away -elokuvassaan, jossa Hanksin hahmo haaksirikkoutuu saarelle ainoana juttukaverinaan lentopallo. Kuvan saatetekstissä kerrotaan, että australialaisen sairaalan henkilökunta olisi antanut Hanksille pallon kaveriksi. Tosiasiassa Hanksia ja hänen vaimoaan Rita Wilsonia hoidetaan kyllä kyseisessä sairaalassa, mutta pallokuva on photoshopattu. Kuvaa on levittänyt satiirinen sivusto Betoota Advocate.

Satiiri ei pohjimmiltaan ole misinformaatiota, mutta ihmiset jakavat sitä usein samaan tapaan kuin valeuutisia. Kun satiiri- ja huumorisivustojen juttuja jaetaan uutisina, ne voivat edistää väärien käsitysten iskostumista. Varmistu siis, onko kyseessä humoristinen satiiri vai tosiasia.

Esimerkki: Espanjalainen huumorisivusto Cerebrother kirjoitti bordellin asettamisesta karanteeniin kahdeksi viikoksi. Sisälle bordelliin jäi vitsin mukaan 86 ihmistä. Huumorisivuston jutusta irrotettu kuva levisi lyhyellä saatetekstillä ympäri maailman, eri kielillä. Kuva leviää myös suomenkielisellä saatetekstillä Facebookissa. Juttu on täysin keksitty.

2. Salaliittoteoriat

Uusi koronavirus on synnyttänyt ennätyksellisen määrän salaliittoteorioita, kun internetissä on jo varhaisessa vaiheessa spekuloitu siitä, mistä virus on lähtöisin. Suosituimpien teorioiden mukaan virus olisi ihmisten kehittämä ja laskettu tahallisesti vapaaksi tartuttamaan suuria ihmismääriä. Eri salaliittoteorioiden mukaan juonen takana on milloin USA:n, milloin Kiinan hallitus tai vaihtoehtoisesti lääkeyhtiöt (jotka haluavat myydä rokotteita) tai Microsoft-miljonääri Bill Gates.

Yksi salaliittoteorian tunnusmerkki on se, että suunnitelman saa selville vain yhdistelemällä asioita, joilla ei tosiasiassa ole yhteyttä. Kysy siis: ovatko syy-seuraussuhteet todellisia vai hyvin mielikuvituksellisia? Kuinka monimutkainen suunnitelma on, ja voisiko sen todella toteuttaa? Miten salaliitto pidettäisiin salassa ja olisiko se tosiasiassa mahdollista?

Esimerkki: Suositun salaliittoteorian mukaan uusi koronavirus olisi saanut alkunsa 5G-verkon testaamisesta Wuhanissa. On totta, että 5G:tä on testattu muun muassa Wuhanissa, mutta myös lukuisissa muissa Kiinan kaupungeissa. Sillä ei kuitenkaan ole mitään tekemistä viruksen kanssa. Kuten salaliittoteorioissa usein, tässäkin on otettu kaksi toisiinsa liittymätöntä asiaa ja kehitetty niiden välille yhteys. 5G-teoriaa näkee myös suomenkielisessä sosiaalisessa mediassa erittäin paljon.

3. Väärennetyt ja kontekstista irrotetut kuvat ja videot

Kuten aina nopeasti kehittyvien, yllättävien uutistapahtumien kohdalla, myös pandemian aikana levitetään erityisen paljon kuvallista disinformaatiota. Näitä näkee muun muassa meemikuvina sekä valeuutisiin ja huhuihin liitettyinä valokuvina.

Kuvan ei tarvitse olla väärennetty tai manipuloitu. Riittää, että vanhan kuvan asettaa uuteen, harhaanjohtavaan kontekstiin. Sama pätee videoihin: monia jo hyvän aikaa ennen epidemian alkua kuvattuja videoita levitetään koronavirukseen viitaten.

Esimerkki valokuvasta: Kuva joukkohaudasta, jossa makaa muoviin käärittyjä ruumiita. Valkoiseen suojapukuun pukeutuneita työntekijöitä liikkuu haudassa ja sen ympärillä. Todellisuudessa kuva on peräisin vuonna 2011 julkaistusta katastrofielokuvasta Contagion. Kuva levisi ensin kiinalaisessa sosiaalisessa mediassa, mutta sitä on sittemmin jaettu laajalti ympäri maailmaa.

Esimerkki videosta: Video näyttää mellakkapoliisin rynnäköivän junaan Hongkongissa. Videon väitettiin liittyvän koronavirustilanteeseen, mutta se oli kuvattu syksyllä 2019 Hongkongin mielenosoitusten aikaan.

4. Väärennetyt ja kontekstista irrotetut grafiikat, tilastot ja kartat

Jos ja kun kuvallista informaatiota on vaikeampi epäillä kuin tekstipohjaista, tilastoja ja uskottavan oloisia graafisia esityksiä vasta onkin hankala kyseenalaistaa.

Esimerkki: Helmikuussa eräs karttakuva levisi ympäri maailman. Sen väitettiin kuvaavan Kiinan Wuhanista matkustaneiden ihmisten liikkeitä joka puolelle maailmaa. Tosiasiassa kartta kuvasi vain lentoreittejä eikä sillä ollut mitään tekemistä koronavirusepidemian kanssa. Silti jopa monet sanomalehdet esimerkiksi Britanniassa ja Australiassa julkaisivat kartan uutissivustoillaan väittäen kartan kuvaavan Wuhanista paenneiden reittejä.

5. Kyseenalaiset parannuskeinot ja muu terveyshuuhaa

Koska kyseessä on terveyttä uhkaava pandemia, on luonnollista, että ihmiset etsivät keinoja estää tautia tai lieventää sen vaikutuksia. Siksi terveyshuuhaata on nyt erityisen paljon liikkeellä.

Esimerkki: Nämä keinot eivät paranna koronavirusta: veden juominen vartin välein, d-vitamiini, kannabis, valkosipuli, alkoholi, hopeavesi, oreganoöljy, valkaisuaineen juominen.

Neljä kysymystä kaikelle informaatiolle

Ylipäätään kaikkeen suuria tunteita ja mahdollista paniikkia herättäviä uutisaiheita käsittelevään informaatioon kannattaa suhtautua maltillisesti ja kriittisesti. Somepalveluissa kannattaa aina pysähtyä pieneksi toviksi miettimään, ennen kuin jakaa tiedon eteenpäin.

Kysy siis kaikelta koronavirusta tai muita epidemioita koskevalta informaatiolta nämä kysymykset:

1) Kuka tätä informaatiota tuottaa ja millä asiantuntemuksella?

2) Mitkä ovat tiedon levittäjän motiivit? Hyötyykö jokin taho tästä?

3) Aiheutanko tarpeetonta paniikkia, jos jaan tämän sisällön eteenpäin?

4) Pystynkö tarkistamaan tiedot jostakin muusta, luotettavaksi tiedetystä lähteestä?

Valheenpaljastaja käsittelee faktaa ja fiktiota uutisissa ja sosiaalisessa mediassa. Lähetä juttuvinkki: valheenpaljastaja@gmail.com.

Juttuun tulleet kommentit tarkistetaan ennen niiden julkaisemista. Toimitus julkaisee kommentteja arkisin.