Nykykodeissa on vähän tilaa, mutta paljon tavaraa. Teemu Kunto karsi muutama vuosi sitten omaisuuttaan ja harkitsee nyt tarkasti, mitä hankkii.

Seinäjokelainen Teemu Kunto asuu 46 neliön kaksiossa. Toisin kuin suurin osa ihmisistä, Kunto tietää täsmälleen montako tavaraa hänellä on.

– 598 tavaraa, Kunto laskee.

Teemu Kunto on minimalisti. Tavaroiden karsiminen tuli ajankohtaiseksi muuton ja avioeron myötä.

– Tuli mahdollisuus siihen, että karsin kaiken turhan pois elämästä.

Minimalismi oli Kunnolle tuttu ajatus jo vuosien takaa, vaikka hän alkoi toteuttaa sitä vasta vajaa kolme vuotta sitten. Kolmen lapsen lapsiperheessä tavaraa riitti.

– Kun lattialla oli legoja, joiden päälle astuin, aloin haaveilla, että en omistaisi mitään turhaa.

Kuusi lautasta, yksi vispilä

Kunnon keittiössä on kuusi matalaa lautasta, kuusi syvää lautasta, kuusi haarukkaa, veistä – ja niin edelleen.

Yksin hän pärjäisi yhdellä kutakin, mutta osan aikaa isän luona asuvien lasten takia kaikkea pitää olla useampia.

– Käytännön sujuvuuden kannalta tämä on helpompaa. Mutta ei minulla ole esimerkiksi kahta vispilää, sillä en ole koskaan kahta tarvinnut yhtäaikaa, Teemu Kunto sanoo.

Kunto korostaakin arjen sujuvuutta kaikessa omistamisessaan. Myös tavaroiden laatu on tärkeää. Esimerkiksi nyt, kun Kunto lasten toiveesta hankki leivänpaahtimen, hän halusi, että se sekä on hänen "näköisensä" että tarvittaessa korjattavissa.

– Jos se menee rikki, sitä ei heitetä roskiin, vaan korjataan.

Kohtaa ja tiedosta tavarasi

Yliopistonlehtori Veera Kinnunen Lapin yliopistosta on tutkinut (siirryt toiseen palveluun) ihmisten tavarasuhdetta. Hän peräänkuuluttaa sitä, että ihmiset tiedostaisivat, miten ja mitä kuluttavat.

– Pääasia on tilannekohtainen pohdinta. Se, että kohtaa ja tiedostaa tavarat, joita omistaa, ja kunnioittaa sitä, mitä itsellä on.

Kuluttamiseen ja esimerkiksi jätteisiin liittyvä keskustelu on ollut viime vuosina vilkasta. Se on muokannut myös ihmisten suhtautumista tavaroihin ja omistamiseen.

Kinnusen mukaan käynnissä on kuluttamiseen ja materiaan liittyvä muutos, johon vaikuttavat paitsi asenneilmasto myös esimerkiksi lainsäädäntö.

– Esimerkiksi muovinkeräys on saanut ihmiset tajuamaan muovin määrän. Huomataan, että puolet jätteestä on muovia. Siten asiasta tietoiseksi tuleminen muokkaa myös käytäntöjä ja asenteita.

Varmuuden vuoksi

Kinnusen mukaan keskimääräiseen suomalaiseen hyvinvoivaan elämään tarvittava tavaramäärä on melkoinen. Esimerkiksi jotkut harrastukset edellyttävät jo useammanlaisia varusteita; tarvitaan lenkkikengät asvaltille, maastoon, kesä- ja talvikelille.

Tavarasuhteeseen vaikuttavat myös ainakin asuinpaikka, sosioekonominen asema ja ikä.

Tulevaisuuden ennakointi on vaikeaa, ehkä varmuuden vuoksi säästäminen on joskus taas tarpeen. Veera Kinnunen

Vanhemmat ihmiset ovat säästäneet tavaroita "varmuuden vuoksi". Nuorilla kaikkea on ollut yltäkylläisesti, eikä Kinnusen mukaan tarvetta turvata taloudellista selustaansa. Tulevaisuudesta ei kuitenkaan tiedä.

– Tulevaisuuden ennakointi on vaikeaa, ehkä varmuuden vuoksi säästäminen on joskus taas tarpeen, Kinnunen toteaa.

Nuorten kulutuskriittisyys on kuitenkin kasvussa ja Kinnunen arvelee parikymppisten tiedostavan vanhempiaan paremmin, millaista tavaraa heidän ympärilleen kertyy.

– Se on hyvä ilmiö. On jännä nähdä, mitä tapahtuu, jos he perustavat perheitä, mikä kuitenkin on yksi elämää muuttavista murroskohdista.

Yläkaapit tyhjiä – vai täynnä

Asuintilat ovat nykyään pienemmät kuin ennen, kun tavaroita saatiin talletettua vaikka navetan vintille. Nyt eletään pienemmissä neliöissä, mutta ne täytetään, ei aina niin kovin laadukkaalla tavaralla.

Teemu Kunnon kotona yläkaapit ovat tyhjiä. Myös keittiössä on kuusi tyhjää hyllyä. Silti Kunto sanoo, että kaikki olennainen löytyy.

Kun Kunto laski kotinsa tavarat tänä syksynä, oli tavaroiden määrä lisääntynyt 26:lla parin vuoden takaisesta.

Vaikka tilaa olisi, Kunto harkitsee jokaista hankintaa. Uutta ostetaan, jos vanhalla ei enää pärjää. Seuraavaksi pitäisi uusia paistinpannu.

– On tärkeää, että tavaran määrä on hallittavissa. Silloin siitä pystyy pitämään huolta, eikä ne katoile kaappeihin tai kasaannu jonnekin itsekseen, Veera Kinnunen miettii.

Kinnunen muistuttaa myös, että minimalismi sinällään ei aina tarkoita sitä, että henkilö ei kuluttaisi. Jos esimerkiksi seuraa sisustuksessa uusimpia trendejä, voi olla että ostaa ja kuluttaa, vaikka vastaavasti luopuisikin vanhasta tavarastaan myymällä tai kierrättämällä.

– Tulee tietynlainen harhainen käsitys siitä, paljonko materiaa virtaa talosi läpi.

"Ei enää paljon, mistä voisin luopua"

Teemu Kunnon 598 tavaran luettelo löytyy hänen blogisivultaan (siirryt toiseen palveluun). Hän päivitti luettelon, koska kertoo ihmisten silloin tällöin kyselevän, mitä omistaa.

Tavaroiden joukosta ei löydy sänkyä, eikä esimerkiksi televisiota. Vaatteita on sen verran, kuin Kunto kokee tarvitsevansa.

Kirjoja Kunto omistaa kolme, mutta onneksi kirjastosta saa lainata luettavaa.

Ylimääräistä, mistä luopua, minimalisti ei enää juuri keksi.

– Elämän sujuvuuden kannalta minulla alkaa nyt olla aikalailla minimimäärä kaikkea. Ei ole enää paljon sellaista, mistä voisin luopua.