Tästä on kyse Piippolalainen Topi Ojakoski on harrastanut Wunderbaumeja pienestä pojasta lähtien.

Nuorella miehellä on noin 500 hajukuusen kokoelma, joista noin 300 sijaitsee hänen autossaan.

Wunderbaumeilla on vankkumaton kannattajakuntansa ja niiden myynti Suomessa kasvaa edelleen.

Wunderbaumien kasvava myynti on ristiriidassa yleisen tuoksuttomuustrendin kanssa.

Piippolalainen Topi Ojakoski, 18, on Wunderbaum-harrastaja. Nuoren miehen auton taustapeilistä roikkuu noin 300 Wunderbaum-hajukuusen nippu.

Kaikkiaan hänellä on noin 500 hajustetta eri paikoissa, kuten pyörässä, mopossa, ruohonleikkurissa ja omassa huoneessaan. Autoon hajukuuset siirtyivät kesällä traktorimönkijästä, kun Ojakoski sai ajokortin.

Ojakoskelle tärkeintä Wunderbaumeissa on niiden voimakas tuoksu. Autossa olevien tuoksukuusten haju leijailee myös kulkuneuvon ulkopuolelle.

– Se haisee siltä, että niitä on paljon. Mitä enemmän eri hajuja, sen parempi, Ojakoski sanoo.

Ojakoski tuoksuu hajukuusilta myös itse, sillä voimakas haju tarttuu myös vaatteisiin.

– Minä kävelen edellä ja haju seuraa perässä. En minä sitä itse huomaa, mutta kaverit sanovat.

Ojakoski tietää, että kaikki eivät arvosta hänen harrastustaan. Osalle kavereista voimakas haju saattaa aiheuttaa esimerkiksi pahoinvointia, eivätkä he pysty olemaan tämän auton kyydissä pitkään.

Wunderbaumit ovat Topi Ojakosken harrastus ja myös osa imagoa. Paulus Markkula / Yle

Nuori mies itse on tottunut Wunderbaumien hajuun niin hyvin, että vasta avattu hajuste tuoksuu hänen nenäänsä vain hetken aikaa.

Oikeaoppisesti hiljalleen avatun Wunderbaumin tuoksun arvioidaan kestävän kuudesta seitsemään viikkoa, mutta Ojakoski avaa pussin aina kerralla. Silloin tuoksu on voimakkaampi.

Wunderbaum on osa autoilevan amislaisen imagoa

Wunderbaumeja maahantuovan Seab Finlandin toimitusjohtaja Vesa Tuokko sanoo, että tyypillinen hajukuusten suurkuluttaja on ammattikoulutaustainen nuori mies.

– Heille Wunderbaumien käyttö voi olla osa imagoa.

Myös Topi Ojakoski kertoo, että hänet tunnetaan Wunderbaumeistaan. Ojakosken mukaan autossa roikkuvaa hajukuusinippua on myös yritetty ostaa, mutta se ei ole kaupan. Rahaa Ojakoski laskee käyttäneensä Wunderbaumeihin ainakin tuhat euroa.

Vesa Tuokon mukaan Wunderbaumien myynti on yhä kasvussa. Myyntiä kasvattavat erityisesti uutuudet, kuten pullot ja clipsit eli uudella tavalla muotoillut autojen ilmanraikastimet, mutta myös perinteisten hajukuuset käyvät hyvin kaupaksi.

– Uusi markkinoille tuleva tuoksu myy aina edeltäjiä enemmän.

Topi Ojakosken lempituoksu on voimakas vanilja. Se kätkee alleen myös tupakan tuoksun. Paulus Markkula / Yle

Tuokon mukaan myynnin kasvu kertoo siitä, että ilmanraikastimilla on vankkumaton kannattajakuntansa ja suurkuluttajat ostavat niitä yhä enemmän. Uusia tuotteita myös tuodaan markkinoille jatkuvasti.

– Hevijuuseri ostaa kaksi kuusta kuukaudessa, muut 4-6 kuusta vuodessa, Tuokko sanoo.

Ilmanraikastimille etsitään myös uusia käyttäjäkuntia ja siinä on Tuokon mukaan myös onnistuttu. Wunderbaumien käyttäjistä naisia on jo 20-30 prosenttia. Heille on kehitetty uusia parfyymimaisia tuoksuja Ranskassa.

Mutta hajukuuset jakavat myös mielipiteitä. Tuokon mukaan suhtautuminen Wunderbaumeihin on hyvin mustavalkoista.

– Toiset tykkäävät, toiset eivät voi sietää.

Moni ei kestä vahvoja tuoksuja

Allergia-, iho- ja astmaliiton viestintäpalveluiden johtajan Niki Alangon mielestä Wunderbaumien myynnin kasvu kertoo siitä, että ihmisten suhtautuminen voimakkaisiin tuoksuihin vaihtelee hyvin suuresti. Kyse on myös asenteista.

Liiton viime syksynä julkaiseman tutkimuksen mukaan kolmannes suomalaisista on herkkiä voimakkaille tuoksuille, ja voimakkaasti tuoksuherkkiä suomalaisia on puoli miljoonaa.

Uusi markkinoille tuleva tuoksu myy aina edeltäjiä enemmän. Vesa Tuokko

Alangon mukaan julkisissa paikoissa tuoksuttomuus otetaan huomioon yhä paremmin, mutta yksittäiset ihmiset voisivat miettiä omaa tuoksukuormaansa enemmän.

Ilmanraikastimet Alanko rinnastaa tilatuoksuihin, joiden käyttöä julkisissa tiloissa tulisi välttää, sillä ne altistavat samalla tavalla kuin parfyymit ja partavedet.

– Meidän näkökulmasta ne ovat turhakkeita, ja niiden käyttökulttuuri on tullut ulkomailta.

Vaniljan tuoksu peittää alleen kaiken muun

Vesa Tuokko on seurannut hajuttomuuden ympärillä käytävää keskustelua mielenkiinnolla. Tuoksuttomuudesta alettiin puhua yleisemmin 4-5 vuotta sitten, mutta toistaiseksi sillä ei ole ollut myyntiin Tuokon mukaan mitään vaikutusta.

Myös Topi Ojakoski on joutunut miettimään Wunderbaumien käyttöä, sillä hänen tyttöystävänsä on herkkä tuoksuille. Hän ei pysty oleskelemaan hajukuusinipun kanssa samassa tilassa pitkään.

– Sitä sitten yritetään välttää, Topi Ojakoski sanoo.

Topi Ojakoski tietää, että kaikille voimakkaat tuoksut eivät sovi, mutta mies itse on tottunut niihin. Paulus Markkula / Yle

Ojakoskelle Wunderbaumit ovat kuitenkin olennainen osa elämää.

Hänen kiinnostuksensa Wunderbaumeja kohtaan heräsi jo pikkupoikana, kun hän huomasi hajukuusen pappansa traktorissa. Ensimmäisen oman hajusteen hän osti ala-asteikäisenä.

Nykyisin Ojakoskella ei ole olemassa paikkaa, johon tuoksukuusta ei voisi käyttää. Tuoksuja kun voi valita sopivaksi kuhunkin tilaan.

– Sisälle voi valita jonkun vähän sievemmän tuoksun, vaniljaa ei kehtaa laittaa, sillä se on niin voimakas, että se tarttuisi liinavaatteisiinkin. Mutta vanilja on hyvä sellaisessa tilassa, jossa tupakoidaan, silloin se haju vain paranee.

Puoli seitsemän -ohjelman jakso Wunderbaumeista löytyy täältä.