Elítélt bűnözők az Európai Unió döntése alapján, az Európai Unió Bíróságának döntése alapján [...] millió forintokat vesznek le a magyar államtól, az adófizető polgároktól. Ez lehetetlen! Elítélt bűnözőknek fizetünk azért, mert a fogva tartás nem volt megfelelő? Hova jutunk itt?

– tette fel a kérdést múlt héten az év első kormányzati sajtótájékoztatóján Orbán Viktor. A miniszterelnök azt mondta: egyeztetett az igazságügyi tárca vezetőjével, hogy „egy fillért se fizessünk”. A Fidesz az EU-t támadó mondatokat külön videóban terjeszti a Facebookon, amely több mint százezer megtekintésnél jár. Méghozzá úgy, hogy a miniszterelnök mondandójának nincs valóságalapja.

Európa, nem EU

Már a kormányfő múlt heti éves sajtótájékoztatója után tisztáztuk, hogy a fogvatartottaknak embertelen bánásmód és körülmények miatt járó kártérítési döntéseket 2017 óta hazai bíróságok hozzák egy olyan jogszabály alapján, amit épp az Orbán-kormány fogadott el. Az RTL Klub egy riportja alapján pedig arról is beszámoltunk, hogy Orbán kijelentését magyarázva az Igazságügyi Minisztérium parlamenti államtitkára, Völner Pál már csak a hazai szabályozás módosításáról beszélt, amely „az Európában kialakult döntések” alapján jött létre.

Ha mindössze annyi történt volna, hogy 2017-től már magyar törvény alapján ítélnék meg a kártérítéseket, az még mindig azt jelentené, hogy az EU miatt hosszú évekig kellett vaskos összegeket fizetni. Ugyanakkor érdemes figyelni a szavakat: a mindig mindenre csípőből brüsszelező kormány egyik tagja Európáról beszélt. Valószínűleg nem nyelvbotlásból, hanem mert legalább ő nem akart hülyeséget mondani, ugyanis

az egész kártérítésesdi a csak „strasbourgi emberi jogi bíróságként” emlegetett testülethez tartozik, ami az Európai Unió Bíróságától, pláne az EU-tól teljesen függetlenül működik.

Aki olvasott már legalább egy korábbi cikket a sok közül az ítéletekről, az következetesen az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) nevével találkozhatott – legalábbis 2017-ig, a magyar szabály életbe lépéséig. A magyar kártalanítási jogszabályt is éppen a strasbourgi testület egy, 2015-ös döntése nyomán alkotta meg a kormányoldal, és fogadta el a Fidesz-KDNP. Azt is tisztáztuk már, hogy (még bármilyen idevágó luxemburgi, azaz uniós ítéletet megelőzően) Strasbourg mondta ki 2015-ben, hogy

a magyar börtönállapotok az Emberi Jogok Európai Egyezményének 3. Cikkét, azaz a kínzás és embertelen bánásmód tilalmát megsértik.

Az EJEB döntésének külön súlyát adta, hogy pilot eljárás keretében vizsgálta meg a magyar börtönviszonyokat, ami azt is jelenti, hogy nem egy egyedi elszigetelt esetről volt szó, hanem rendszerszintű problémában szenved a magyar szabályozás.

A bíróság márpedig nem az EU-hoz, hanem az Európa Tanácshoz kötődik, amelynek egyik első – és nagyjából utolsó – jelentős konkrét eredménye Az emberi jogok európai egyezménye. Az 1950-ben aláírt dokumentumhoz a szervezet minden tagja (azaz Fehéroroszországot leszámítva minden európai ország), köztük 1992-ben Magyarország is csatlakozott. Ha egy állam megszegi az egyezményt, az Emberi Jogok Európai Bíróságán perelhető be érte.

Az EU milliárdokkal segít

Külön szürreálissá teszi az EU-nak félrecímzett kritikát, hogy hazánkban épp milliárdos uniós segítséggel javítanak a fogvatartottak körülményein. Egy nagyobb, 4,2 milliárd forint támogatású országos program a szabadulás utáni visszailleszkedést segíti, de kisebb pénzekből is fordítanak például hőszigetelésre.

Az EU Bírósága se tud ilyen ügyről

Megkérdeztük az Európai Unió Bíróságának szóvivőjét is, aki megerősítette:

ezek az ügyek valóban az Emberi Jogok Európai Bírósága előtt futottak, nálunk ilyen döntések nem születtek, és folyamatban sincs ilyen ügyünk.

Lehóczki Balázs szerint legfeljebb annyi igaz, hogy „néhány, az európai elfogatóparancsokkal kapcsolatos ügyben az Európai Bíróság is hivatkozott a kérdéses döntésekre, de

azon ügyek következtében a magyar államnak nem keletkezett fizetési kötelezettsége,

hanem legfeljebb – és nem is mindig – a magyar igazságügyi hatóságok által kiadott európai elfogatóparancsok végrehajthatósága kérdőjeleződött meg a hazai börtönök némelyikében uralkodó fogva tartási körülmények miatt.”

Legalább most nem brüsszelezte le Strasbourgot

A miniszterelnök tévedése egyrészt azért érdekes, mert a kérdés nem erről a témáról, hanem a gyöngyöspatai kártérítésről szólt. Egyáltalán nem volt szó az Európai Unióról, vagyis nem a kérdés vezette félre Orbán Viktort. Másrészt nem először próbálja az emberi jogi bíróság döntéseit az EU-ra tolni.

Korábban egy menedékkérőkről szóló ítélet miatt lebrüsszelezte a Belgium fővárosától 350 kilométerrel és egy országgal odébb lévő, strasbourgi székhelyű testületet, holott a kérdésben is jelezték, Strasbourgról van szó. (Az EU Bíróságának székhelye egyébként még egy országgal arrébb, Luxembourg városában található.) A Belügyminisztérium is elsütött már az Európa Tanács egyik bizottságára egy kiadós brüsszelezést, amikor az egy jelentésben elmarasztalta a magyar hatóságokat.

A Fidesz márpedig az EU-t megalapozatlanul támadó mondatokat külön videóban terjeszti a Facebookon, amely több mint százezer megtekintésnél jár. A helyzet pikantériája, hogy a közösségi oldal épp a napokban jelentette be, hogy továbbra sem hajlandó ellenőrizni azokat az állításokat, amelyeket politikusok pénzért terjesztenek rajta.