I TET: Politikerne vil kutte både formuesskatt og selskapsskatt, til tross for at bare tre land i Europa har lavere samlet skattetrykk for mellomstore selskaper.

Skatt

En internasjonal rangering av skattenivå for mellomstore bedrifter fra Verdensbanken, som er basert på data fra sommeren 2015, viser at bare Irland, Danmark og Makedonia har lavere samlet skattebyrde for selskaper enn Norge.

Likevel står forslagene om skattekutt for selskapene i kø:

• NHO og andre medlemmer av den såkalte Alliansen for norsk privat eierskap vil kutte formuesskatt for næringsrelatert kapital, det vil si aksjer og alt som er investert i bedrifter og bankinnskudd. Forslaget har fått støtte fra en rekke partier.

• Scheel-utvalget, som i fjor leverte sitt forslag til en norsk skattereform, har foreslått å kutte selskapsskatten til 20 prosent. Selskapskatten er i dag 25 prosent etter at den ble kuttet med to prosent 1. januar i år.

• Regjeringen har foreslått en ny skattereform som innebærer å gradvis kutte selskapsskatten til 22 prosent innen 2018.

Bedriftsbeskatning: • Ifølge Verdensbanken har Norge den 14. mest gunstige bedriftsbeskatningen i verden. Blant europeiske land er Norge på fjerde plass. • I Verdensbankens rangering over land det er enklest å drive forretninger i, kommer Norge enda bedre ut og er på niende plass i verden. • Stortinget behandler nå en skattereform. Regjeringen har blant annet foreslått at selskapsskatten skal senkes fra dagens sats på 25 prosent til 22 prosent i 2018.

Skatt ikke avgjørende

Rangeringen måler det samlede skattenivået for en modellbedrift med nasjonalt eierskap og 60 ansatte som driver sin virksomhet i landets største by. Den inkluderer blant annet selskapsskatt, arbeidsgiveravgifter, eiendomsskatt, vei- og bilavgifter, utbytteskatt og antall arbeidstimer som brukes på skattebetaling.

Økonomiprofessor Karen Helene Ulltveit-Moe peker på at mye annet enn skattesatsen er viktig for å gi næringslivet gode vilkår.

– Hvis du ikke ser kun på de nominelle skattesatsene, men på det samlede effektive skattenivået, så er det ikke så ille i Norge. Det bekrefter også rangeringen til Verdensbanken. Og så må man ikke henge seg opp i skattenivå alene når man diskuterer hva som er gode rammevilkår for næringslivet. Arbeidsmarkedet, makroøkonomiske rammeforhold, kjøpekraften i befolkningen, reguleringer av næringsvirksomhet er vel så viktig, sier hun.

Samtidig er det mange land som har høyere selskapsskatt enn Norge, uten at de er noe u-land av den grunn.

– Det er en realitet at om vi sammenligner oss med snittet for OECD, så ligger vi noe høyre på den nominelle satsen på selskapsskatten. Men det er fortsatt mange land som har høyere skattesatser enn oss, og dette er land som det er naturlig å sammenligne seg med, sier Ulltveit-Moe.

Uten eiendomsskatt

Jarle Møen, professor ved Norges Handelshøyskole, mener den norske skattedebatten er for snever.

– Samlet kapitalbeskatning i Norge er ikke spesielt høy i internasjonal sammenheng. Det er viktig å se skattetrykket under ett og ikke se seg blind på en «særnorsk» formuesskatt, sier Møen.

Professoren peker på at Norge ikke har statlig eiendomsskatt som en hovedårsak til at Norge scorer lavt på Verdensbankens rangering.

– Jeg kjenner ikke alle detaljer i denne undersøkelsen, men jeg vil tro at lavt nivå på eiendomsskatter er den viktigste grunnen til at Norge kommer godt ut. En annen viktig faktor er at bedrifter i andre land bruker langt mer ressurser på selve skatteinnbetaling, sier han.

Det er ikke bare Verdensbanken som har regnet seg fram til at Norge er et lavskattland for kapitaleierne. For et par år siden viste en rangering fra IMF at Norge samlet sett har lav kapitalskatt.

– Arveavgift og formuesskatt for eierne er ikke med i beregningene til Verdensbanken. De fleste land har arveavgift ved generasjonsskifter. Det er avskaffet i Norge, men vi har fortsatt formuesskatt. Tilsvarende beregninger fra det Internasjonale pengefondet viser imidlertid at Norge kommer svært gunstig ut også når formuesskatten tas med, sier Møen.

okonomi@klassekampen.no