Nå står hele Kristiansund sjukehus bak de ansatte ved fødeavdelingen, som har erklært mistillit mot sin egen klinikksjef Henrik Erdal.

De ansatte mener klinikkledelsen har forledet styret med feilinformasjon, utelatte opplysninger og uholdbare statistiske metoder. Stortingspolitikere betegner det som alvorlig at feilinformasjonen er formidlet videre til Stortinget av helseministeren som fakta.

Hva var det som egentlig skjedde? Og hvordan kunne det skje?

Helvete løs

Historien starter i et styremøte i Kristiansund 4. desember 2018. Helse Møre og Romsdal er i ferd med å levere sitt åttende negative økonomiske resultat av åtte mulige, denne gang med et underskudd på 153 millioner kroner. Foretaket står i tillegg til knes i en havarert anbudsprosess for Hjelset-sykehuset, som har sprukket med 1,1 milliarder kroner.

Helse Møre og Romsdals eier Helse Midt-Norge har lånt 3,5 milliarder kroner til det planlagte sykehuset. I tillegg skal man snart signere en IKT-kontrakt der man samlet regner med å bruke over tre milliarder kroner.

Samtidig strever alle helseforetakene med å holde budsjettene, og økonomene i Stjørdal begynner å bli svette over regnearkene når de skal regne hjem finansieringen av milliardprosjektene med stadige effektiviseringer av driften.

Det begynner særlig å haste med å få kontroll med driftsøkonomien i Møre og Romsdal og SNR-prosjektet, hvis ikke er helvete løs. Risikoen for at man ikke vil ha rygg til å løfte sykehuset som planlagt, vurderes løpende i analyser som legges fram for styret.

Vekker politisk oppsikt

Styremøtet blir dramatisk. Det bekreftes at man går i gang med arbeidet med å slå sammen fødeavdelingene i Kristiansund og Molde. Et forslag om å kutte 200 årsverk vedtas over bordet, åpenbart forhåndsregissert av de nye parhestene Ingve Theodorsen og Nils Kvernmo i styret.

At man gjør alvor av å slå sammen fødeavdelingene allerede nå, vekker politisk oppsikt på Nordmøre. Lokalpolitikere viser til Ap-statsråd Strøm-Erichsens foretaksprotokoll fra 2011 der det ble lagt en tydelig føring for utviklingsplanen til det da nye helseforetaket Møre og Romsdal.

Etter den politiske striden rundt føden i 2010 satte statsråden foten ned: Enten skulle det være to sykehus med både akutt og fødetilbud – eller ett sykehus «med tilstrekkelig nærhet til begge byer». Å legge ned en av fødeavdelingene minst fem år før nytt sykehus kommer, bryter med denne forutsetningen, som har vært grunnmuren i den spede politiske støtten Hjelset-sykehuset har hatt på Nordmøre.

En drøy uke senere stiller Tove-Lise Torve (Ap) et skriftlig spørsmål til statsråd Bent Høie (H) i Stortinget. Hun spør om statsråden har tenkt å sørge for at denne forutsetningen blir holdt.

Les også: Tove-Lise Torve utfordret Bent Høie på fødeavdelingen - slik svarte han

– Jeg mener det er viktig og nødvendig at styret tar grep for å sikre at driften tilpasses tilgjengelige rammer og slik at det er bærekraft for nytt sykehus, er svaret hun får fra Høie.

Han kommuniserer ingenting om faglige grunner for sammenslåingen.

– Skivebom!

24. januar 2019 er det nytt styremøte i Ålesund. Molde-ordfører Torgeir Dahl har vært ute og kjeftet på NRKs framstilling av at helseforetaket må kutte i tilbudet til pasientene for å ha råd til å bygge et nytt milliardsykehus. Helseforetaket har selv fått kjenne på at det er et budskap som er vanskelig å selge, både internt og til befolkningen, og tar nå avstand fra koblingen.

– Det er skivebom! tordner Theodorsen når han åpner møtet.

Les også: – Skivebom at vi kutter for å få råd til sykehus

Snart skal det kommuniseres en annen forklaring.

Mandag 18. mars slipper toppsjef Espen Remme i Helse Møre og Romsdal sin innstilling. Han vil ha samling i Molde. I styredokumentene er det riktignok lagt ved et spareregnestykke, men klinikksjef Henrik Erdal «understrekar at det er faglege og kvalitative grunnar til fødesamanslåinga».

«Gjennom prosjektprosessen har det blitt tydeleg for klinikkleiinga at Molde sjukehus vil vere den føretrekte lokalisasjon for ei samla fødeavdeling. Dette støtter seg på ei samla medisinskfagleg vurdering, mellom anna av kvalitetstal i Avdeling for fødselshjelp og kvinnesjukdommar», skriver Erdal i styredokumentet.

Ved Kristiansund sjukehus er de ansatte opprørt over klinikkledelsens virkelighetsbeskrivelse, og særlig det som påstås om kvalitetsforskjeller mellom sykehusene.

I Stortinget hagler det med både skriftlige og muntlige spørsmål over statsråd Bent Høie.

Samme dag som styret skal behandle saken, svarer han igjen på spørsmål om brutte forutsetninger, denne gang fra Arbeiderpartiets helsepolitiske talsperson, Ingvild Kjerkol.

– Jeg er ikke kjent med hvilke forutsetninger man i så fall skulle bryte, svarer Høie. Han viser til helseforetakets vedtatte utviklingsplan og overlater til helseforetaket å avgjøre når avdelingene skal slås sammen.

Og nå oppgir også han en faglig begrunnelse:

– Det framgår at det til tider har vært vanskelig å innfri kvalitetskravene i veilederen «Et trygt fødetilbud» og at kvalitetstallene varierer for mye, opplyser Høie for Stortinget.

Reduserte kostnader

En drøy time etter at ministeren har gått av talerstolen i Oslo, står fagdirektør Torstein Hole foran styret i Ålesund. Han tar utgangspunkt i Riksrevisjonens kritikk av styrer som ikke tar sitt ansvar for å følge opp kvalitet og pasientsikkerhet. Bedre kvalitet presenteres også som et middel til å oppnå økonomisk bærekraft, blant annet gjennom reduserte kostnader knyttet til pasientskader.

Erdal følger opp. På storskjermen bak ham har han satt opp noen kulepunkter for styret som skal begrunne sammenslåingen. Blant dem er «for høgt risikonivå», «sviktande kvalitet», «uønskt variasjon» og «for låg pasienttryggleik».

– Det er sterk kost, men det står i styresaken, og vi mener at vi kan stå inne for det, sier Erdal.

– Begge avdelingene har flinke fagfolk som står på og gjør det de klarer, men vi ser at kvaliteten ikke holder den standarden vi ønsker. Det er spesielt to forhold som er trukket fram i prosjektmandatet og det arbeidet som en har sett på. Det er andelen keisersnitt, og så er det overflyttingen til nyfødt intensiv, som kan være en indikator på at det er for mange dårlige barn som blir født. Når en holder disse tallene opp mot hverandre, så ser en at det er klar fordel for Molde slik situasjonen har utviklet seg det siste halvannet året, sier Erdal.

KEISERSNITT: Slik har keisersnittandelen (%) variert mellom fødeavdelingen i Kristiansund (tykk rød strek) i forhold til Molde (tykk blå strek) og landsgjennomsnittet (tykk fiolett strek) i perioden 2009–2017. De andre kurvene viser variasjonene i andre sykehus. Klinikkledelsen har lagt vekt på de uoffisielle tallene for 2018, der andelen i Kristiansund var 19,6 prosent og i Molde 11 prosent. Denne forskjellen er imidlertid ikke signifikant med riktig bruk av statistikk. Den gule kurven øverst er Rikshospitalet, og illustrerer at en stor andel keisersnitt ikke nødvendigvis er en indikator på dårligere kvalitet. Foto: Graf: Helsenorge.no

Styremedlem Bjarne Storset tar ordet. Han er kommunelege i Tingvoll og har lang og god erfaring med begge fødeavdelinger. Han forsøker å ta et oppgjør med klinikksjefens bruk av statistikk.

– Det er så små avvik at du ikke kan bruke det som argument, konkluderer Storset.

– Da må jeg tillate meg å være helt uenig, faktisk. 10 prosent keisersnitt er stor forskjell til 20 prosent keisersnitt. Åtte prosent overføring til nyfødt intensiv kontra 2,8 prosent er ganske stor forskjell. Jeg mener vi har belegg for det vi sier, svarer gynekologen Erdal.

Argument?

I styredokumentet får styret også opplyst at mangel på personell fører til uplanlagte, korte stengninger av avdelingene «nokre gangar pr. år». Erdal nevner dette på et spørsmål fra styret.

– Sier du at dere driver og stenger avdelingene vekselvis fordi dere ikke har nok folk med dagens struktur? spør ansattrepresentant Hilde Furnes Johannesen fra Ålesund i et smått forferdet tonefall.

– Vi har uplanlagte korte stans, ja. En ser at en ikke kan drifte det neste hele eller halve døgnet, og så blir pasientene sendt til den avdelingen som klarer å ta imot. Dette gjelder begge veier.

– Dette er et argument for å slå sammen? spør Theodorsen.

– Jeg synes jo det, svarer Erdal.

– Hvis en skulle hatt det (fødetilbudet red.anm.) i Kristiansund i stedet for i Molde, hvilke avbøtende tiltak ville du da ha kommet opp med? spør nestleder May-Helen Molvær Grimstad.

KJELL ALENE: Kristiansundsordføreren måtte ta en pause for seg selv etter styredebatten. – At klinikksjefen ikke klarte å svare på et eneste spørsmål om samling i Kristiansund, var det som provoserte meg mest. Det var da jeg skjønte at de ikke hadde tenkt tanken engang, sier Kjell Neergaard.

Erdal begynner først å forklare at fødende i to nye kommuner – Sunndal og Aukra – vil trenge følge- og beredskapstjeneste med en samling i Kristiansund og at pasientstrømmer vil endres, før han innser at det ikke er svar på spørsmålet fra styret.

– Nei, man må styrke staben da. Det må en på begge plasser. Men det er jo ikke et avbøtende tiltak. Så (pause) ja, jeg tenker det er det som vil være forskjellen, svarer Erdal.

Provosert ordfører

På tilhørerplass reagerer kristiansundsordfører Kjell Neergaard sterkt. I kommunale utredninger er det skikk å vise at man har gjort avveininger mellom flere løsningsalternativer. I Staten har man en liknende regel i Utredningsinstruksen, men den gjelder ikke for helseforetak.

– At han ikke klarte å svare på et eneste spørsmål om samling i Kristiansund, var det som provoserte meg mest. Det var da jeg skjønte at de ikke hadde tenkt tanken en gang, sier Neergaard.

Styret går over til å debattere sammenslåingen. Sigurd Heian vil utsette den, men etter det Erdal har fortalt er det langt flere styremedlemmer som støtter Heians motforestilling om at det kan være «faglig betenkelig» å utsette et vedtak.

– At det er stengninger sier meg at vi er nødt til å gjøre noe ganske fort, legger Toril Forbord til.

Også Nils Kvernmo, som sammen med Theodorsen er den i styret som har mest fokus på økonomi, finner grunn til å presisere at sammenslåingen er hovedsakelig faglig begrunnet.

Theodorsen henvender seg til Storset:

– Alle rundt bordet her støtter seg på den faglige vurderingen. Du stiller spørsmålstegn ved deler av grunnlaget, du er den eneste?

Storset oppsummerer da sin argumentasjon mot bruken av statistikk. Han betegner klinikkledelsens vektlegging og argumentasjon som underlig.

– Min konklusjon er at det ikke er nødvendig å slå sammen fødeavdelingene, sier Storset.

Men kommunelegen kommer til kort mot gynekologen. Flere av styremedlemmene begrunner standpunktet sitt med at de ikke har forutsetninger for å tvile på den faglige utredningen. Styret vedtar nedlegging av fødeavdelingen i Kristiansund. Og helvete bryter løs på Nordmøre.

Misbruk av statistiske data

Det er blitt torsdag 4. april. En delegasjon av Sp-politikere fra nasjonalforsamlingen ankommer et Nordmøre i fullt politisk opprør. De skal møte representanter for de ansatte ved Kristiansund sjukehus, og kommunikasjonsavdelingen gjør sitt beste for å hindre frittalende fagfolk i å møte de folkevalgte på sykehuset.

Ledelsen er derimot bredt representert, der toppsjef Espen Remme har forberedt en presentasjon.

Et stykke ut i møtet i auditoriet ved sykehuset spretter det opp en spinkel kvinne i hvit frakk. Til manges forbauselse går hun fram til Remmes PC, setter inn en minnepenn og fyrer opp en powerpoint, forteller flere som var til stede i møtet.

– Jeg er interessert i matematikk, og det jeg nå skal si om hva dere har holdt på med, er kvalitetssikret av Petter Laake, professor i medisinsk statistikk ved Universitetet i Oslo og Høgskolen i Molde. Han har skrevet flere bøker om emnet og regnes som en av Norges fremste kapasiteter i faget, innleder konstituert overlege Heidi Sandvig ved medisinsk avdeling.

Hun holder deretter det som av flere i møtet er blitt beskrevet som et gnistrende foredrag om feil bruk og misbruk av statistiske data, som får den høyt utdannede foretaksledelsen til å se mer og mer ned i bordplaten.

Lundeteigen-eksplosjon

Når fagdirektør Torstein Hole forsøker å komme med en innvending, nærmest eksploderer den akademisk anlagte småbrukeren Per Olaf Lundteigen (Sp).

– Dere har holdt styret for narr med påståtte kvalitetsforskjeller! Statsråden har presentert dette som fakta når han har svart på spørsmål i Stortinget. Dere må forstå at dette er meget alvorlig, tordner Lundteigen bak de lukkede dørene.

Sjokkmøtet tar dobbelt så lang tid som planlagt. Mens en blek og dradd Espen Remme overfor pressen velger å kommunisere at han trenger tid på å fordøye tallmaterialet, er representantene for nasjonalforsamlingen ikke i tvil om hva det viser.

– Jeg opplever at vi har fått dokumentasjon på at dette med kvalitetsforskjeller ikke er sant, sier Lundteigen etter møtet.

– Det er felles for småsykehusene at de blir «tatt» på kvalitet, og så er det ikke sannheten. De finner noen parametere i en statistikk som du bruker for hva det er verdt, og det verste er at de kommer unna med det, sier Kjersti Toppe, helsepolitisk talsperson for Sp.

Les også: – Vi er holdt for narr når det gjelder kvalitetsargumentet

Sikkerhet

Hvordan det var mulig?

For å kunne forklare det, tar vi først turen innom et begripelig statistisk eksempel for folk flest:

Tenk deg at du kommer inn i en førsteklasse med 25 elever. En opptelling viser at det er 15 jenter og 10 gutter i klassen. Jaha, tenker du – dette årskullet avviker visst fra det normale ved at det er 60 prosent jenter.

Ja, kan du nå anta det? De fleste skjønner instinktivt at det kan bli helt feil. Det kan være mange tilfeldige årsaker til at det er flere jenter enn gutter akkurat i denne skolekretsen eller denne klassen.

I tillegg kan det også ligge en tilfeldig variasjon i at man tar utgangspunkt i et lite antall elever. På vindusrekka sitter det tilfeldigvis fire jenter og en gutt, altså hele 80 prosent jenter. Av dette forstår vi at det blir mer usikkert å trekke konklusjoner jo mindre utvalg vi tar utgangspunkt i.

For å kunne vite når man trekker en holdbar konklusjon basert på et bestemt utvalg, er det utviklet matematiske metoder for å beregne statistisk sikkerhet, det som på fagspråket kalles signifikans.

I dag kan man kjøre en statistisk test ved å legge inn dataene i en regnearkformel, og ut spyttes en såkalt p-verdi. Er denne lavere enn den grensen som er satt for signifikans, er avviket signifikant. Er den derimot over signifikansgrensen, må du forkaste antakelsen (hypotesen) din om at det er 60 prosent jenter i hele årskullet.

Dette er ikke et resultat man «kan tillate seg å være uenig i», men matematikk med to streker under svaret. Er ikke avviket signifikant, er det heller ikke grunnlag for å påstå at det er forskjeller, og da er det heller ikke grunnlag for å rangere noe foran noe annet.

«På fisketur»

I ROS-analysen for sammenslåing av fødeavdelingene påpekes det at andelen keisersnitt er signifikant høyere i Kristiansund enn i Molde. I styremøtet pekte Erdal også på en «ganske stor» forskjell i overflytting av dårlige barn til intensivavdeling.

Her peker Heidi Sandvig på en vanlig feil i statistikkfaget; nemlig å «gå på fisketur» etter enkelte lave p-verdier i et større sett av indikatorer. Hvis man henger seg opp i en hypotese, men overser andre som kanskje peker i en annen retning, er det matematisk bevist at resultatet fort blir veldig feil. Å gå på en slik fisketur kalles post hoc-analyse, som er et skjellsord i statistikkfaget.

– For å få sikre resultater må man vurdere hvor mange aktuelle hypoteser det vil være i materialet og dividere signifikansgrensen med antall aktuelle tester. Dette kalles Bonferronis korreksjon. I vurderingen av mulige kvalitetsforskjeller mellom fødeavdelingene kunne man sikkert gjort 50 tester. Ved å ta utgangspunkt at en skal foreta bare fem tester fant jeg at verken forskjellene i keisersnittfrekvens eller overflyttinger var signifikant i forhold til den lavere p-verdien, sier Sandvig.

AVSLØRER TALLBRUKEN: De konstituerte overlegene Heidi Sandvig (til venstre) og Lisa Skiphamn er svært kritiske til helseforetakets bruk av statistikk. Sandvig har fått tallene ettergått av en professor i helsestatistikk, som ikke er nådig mot metodikken som er brukt. Stortingspolitikere mener forholdet er alvorlig, ettersom de påpståtte kvalitetsforskjellene er gjengitt som et faktum av helseministeren.

Hun peker også på at selv om et avvik i en kvalitetsindikator er signifikant, kan det ha flere eller andre årsaker enn forskjeller i levert kvalitet. Eksempelvis har Rikshospitalet i et flertall av de siste årene hatt den høyeste andelen av keisersnitt i hele landet, uten at noen dermed har foreslått å legge ned fødeavdelingen der. Forklaringen på den høye andelen er sannsynligvis at sykehuset tar hånd om mange av de mest krevende fødslene i Norge.

Et annet forhold er at det vil oppstå større variasjoner fra år til år i et lite utvalg enn i et stort, jamfør jenteandelen på vindusrekka. I Kristiansund vil en tilfeldig økning på bare fire keisersnitt-tilfeller føre til at avdelingen kommer ut med 1,1 prosentpoeng «dårligere kvalitet» enn året før.

Dårlig faglig kvalitet

– Forskjeller i folkehelseprofiler, avstand til sykehus og forskjellige måter å organisere driften på er tre av flere mulige faktorer som kan forklare at man kommer ut med andre keisersnittall enn i Molde, men slike spørsmål er ikke stilt overhodet i utredningene, fastslår Sandvig.

– Klinikksjefen har i sin utredning verken lagt fram referanser, vurderinger av feilkilder eller betydningen av forskjellene. Det er i strid med det vi kaller kunnskapsbasert praksis, som er et svært viktig prinsipp i dagens medisin. Det betyr at det er en veldig dårlig faglig kvalitet på denne utredningen, mener hun.

Lisa Skiphamn, konstituert overlege i fødselshjelp og kvinnesykdommer viser spesielt til at klinikksjefen overfor styret la vekt på en utvikling over «det siste halvannet året».

– Tallene for 2018 er verken offentlige eller kvalitetssikret, det er bare foreløpige tall i våre systemer og styret har ikke en sjanse til å ettergå dem. Hvorfor refererer man til en kort periode der man finner forskjell mellom avdelingene, heller enn å se på tall før 2018, hvor statistikken viser liten, eller ingen forskjell? Det er sjokkerende bruk av tall, sier Skiphamn.

Rabaldermøte

– Når det gjelder overflytning til nyfødt intensiv som kvalitetsindikator, er det bare opphold på mer enn tre døgn som skal statistikkføres. Men her har man også tatt med kortere innleggelser, og innleggelser på vår egen barneavdeling, noe vi gjør for eksempel ved mistanke om infeksjon. Vi prøver nå å finne ut hvor mange barn dette gjelder, men slike feilkilder er det jo klinikkledelsen som skulle undersøkt, før de velger å legge avgjørende vekt på en slik indikator, sier Skiphamn.

To dager før styremøtet ble det avholdt et rabaldermøte mellom legene ved sykehuset og foretaksledelsen. Både Erdal og Remme var til stede i møtet, forteller Heidi Sandvig.

– Jeg tok da opp at det ikke var store signifikante forskjeller i materialet, at forskjellen bare gjaldt ett år og at snittene for hele perioden var lik. Erdal måtte da til slutt innrømme at det var liten forskjell på kvaliteten til de to avdelingene. Han fortsatte likevel å påstå at det var store forskjeller i kvalitetstall i styremøtet to dager senere. Det var da jeg ble så forbanna at jeg tok kontakt med professor Laake, sier Sandvig.

Statistisk feil

– Det er ikke vanlig å bruke post hoc-analyser. Det er ikke helt etter læreboka, sier professor Petter Laake.

– Du uttrykker deg forsiktig nå?

– Ja, sier Laake.

Professoren sier det er en vanlig statistisk feil å lete i data etter den differansen som er størst, teste om denne er signifikant og så vektlegge denne spesielt.

– I dette tilfelle kunne man imidlertid, som Sandvig påpeker, ha gjort 50 tester. Dette antallet måtte man ha korrigert for i signfikansnivået, slik at man i stedet for en grense for signifikans på 0,05 tok utgangspunkt i en grense på 0,001. Da ville ikke avviket for keisersnitt lenger vært signifikant.

– Er det korrekt at man ved å gå på 20 slike «fisketurer», til slutt vil få et «falskt» resultat i forhold til en signifikansgrense på 0,05?

– Ja, det har vært kjent i mange år.

– Og dette er kjent kunnskap for leger med minst syv års utdannelse?

– Åja, svarer Laake.

Han har funnet framgangsmåten i Helse Møre og Romsdal så faglig interessant at han har foreslått for Sandvig at de sammen bør skrive en artikkel for publisering i Dagens Medisin.

Etter testing har Sandvig funnet bare en kvalitetsindikator – kalt metabolsk acidose – der risikoen for fødende kan sies å være signifikant lavere i Molde enn i Kristiansund. Forskjellen i andel fødende er imidlertid bare 0,4 prosentpoeng (4 av 1000), og utvalget er så lite at bare to færre tilfeller i Kristiansund og to flere i Molde ville gitt stikk motsatt resultat.

– Det vil være en overtolkning å si at dette kan si noe om den totale kvaliteten på avdelingen, fordi det gjelder bare en av flere indikatorer og fordi det er et ekstremt lavt antall i gruppene, sier hun.

– Hvis en mener dette er en kvalitetsforskjell, bør en i hvert fall gjøre rede for hvorfor dette bedres ved sammenslåing, mener Sandvig.

- Kan for eksempel forskjellen på 0,4 prosentpoeng risiko for metabolsk acidose forsvare at risikoen for fødende kvinner i Halsa, Surnadal, Smøla og Aure øker ytterligere? Allerede i dag er det 6,5 prosent risiko for at kvinner i disse kommunene føder utenfor institusjon. Risikoen her er åtte ganger høyere enn i Møre og Romsdal samlet, påpeker den konstituerte overlegen.

Mistillitserklæring

Etter det friske møtet i auditoriet er over, trekker de tillitsvalgte til side toppsjef Espen Remme. De varsler da en skriftlig mistillitserklæring mot klinikkledelsen.

– Vent til mandag, svarer toppsjefen, uten å forklare dette nærmere, ifølge de tillitsvalgte.

De velger imidlertid å gi Remme tid til å rydde opp internt. Mandag ettermiddag får de beskjed om at saken fortsatt er til vurdering i lederrådet. De vil få nærmere tilbakemelding neste dag. Da de tillitsvalgte heller ikke tirsdag får noen klar beskjed om at hvordan saken vil bli fulgt opp, innkalles alle legene til møte onsdag kl. 15.15. Tre kvarter senere strømmer de ut av et overfylt rom i teknisk avdeling. Ansatte tilsluttet alle de tunge fagforeningene ved sykehuset vil nå støtte en mistillitserklæring mot klinikksjef Henrik Erdal og avdelingssjef Janita Skogeng. Legenes beslutning er enstemmig.

Les også: Hele sykehuset erklærer mistillit til klinikksjefen

Leger TK snakker med på gangen etter møtet, sier det skal veldig mye til før man går til et slikt skritt, men at sykehuset er satt i en situasjon av ledelsen der man ikke lenger har noe å tape.

– Måten man her har gått fram på, er å be om krig, og nå får de det, konstaterer en.

Når Remme torsdag forsøker å komme de ansatte i møte med et forslag om å vente med sammenslåingen, endrer det ikke de ansattes oppfatning av det alvorlige i saken. Mistillitserklæringen blir sendt samme ettermiddag.

– Vi ønsker en omgjøring av vedtaket. Når en beslutning er tatt på så sviktende grunnlag, så må vedtaket reverseres. Det er også naturlig å kreve at man offentlig beklager at man har feilinformert styret til å fatte en beslutning på sviktende grunnlag. Å unnlate dette vil også være respektløst overfor de ansatte, som i full offentlighet har fått et negativt stempel det ikke er grunnlag for, sier Skiphamn.

– Vi har nettopp mottatt brevet og må sette oss inn i innholdet i dette. Vi vil ta initiativ til et møte med de tillitsvalgte slik at vi får dialogen direkte med våre ansatte og ikke via mediene. Jeg vil understreke at jeg har tillit til ledergruppen og lederlinjen i helseforetaket, skriver adm. dir Espen Remme i Helse Møre og Romsdal i en e-post til Tidens Krav torsdsag ettermiddag.

Ingen kommer til å søke

PS 1: De ansatte i Kristiansund påpeker at klinikksjef Henrik Erdal også har feilinformert styret om omfanget av stengninger av fødeavdelingene, som av flere styremedlemmer ble nevnt som begrunnelse for å beslutte snarlig sammenslåing.

– På de siste fem årene har det vært en stengning i Molde og en i Kristiansund. Stengningen i Kristiansund skyldtes ikke mangel på fagfolk, men at avdelingen var full og at fødende derfor måtte overføres til Molde, sier Lise Brændeland, som nylig sa opp som jordmor ved avdelingen i Kristiansund.

Da Tidens Krav ba Erdal dokumentere påstanden om flere stengninger årlig, mottok vi dette svaret:

– Vi beklager at det overfor styret ble opplyst om at stengninger skjer flere ganger årlig. En gjennomgang viser at vi har tre episoder med stenging siden 2016, men et stort antall tilfeller der en kritisk driftssituasjon har blitt løst gjennom nødløsninger.

PS 2: De ansatte er også kritiske til at en assistentlegestilling i Kristiansund som fikk 14 kvalifiserte søkere, plutselig ble inndratt av klinikkledelsen like før jul i 2018, samtidig som man ansatte en femte overlege i Molde.

Det er i dag fire fast ansatte overleger i Kristiansund, hvor en har permisjon til høsten. Dette beskrev Erdal overfor styret som at miljøet med fem leger i Molde var mer å bygge på enn de tre som var «til stede» i Kristiansund.

Brændeland reagerer særlig sterkt på klinikksjefens «bevis» for at det skal være vanskeligere å rekruttere jordmødre til avdelingen i Kristiansund. Erdal sa til styret at «Da jeg var der på mandag, fikk jeg høre at utover våren så mangler en fire jordmødre. Det er veldig vanskelig å holde driften i gang».

– To jordmødre har sagt opp til sammen 1,4 faste stillinger, men dette er på grunn av det klinikkledelsen selv har stelt i stand. De to andre som har sagt opp, går i vikariater. Når man så utlyser 2 x 75 prosent vikariat fram til sommeren, så skjønner jo alle at ingen kommer til å søke på dem. Hadde vi derimot fått bestå, hadde vi garantert fått søkere, sier Brændeland.

Les også: Jordmor Lise forlater yrket: - Rasende på hvordan folket på Nordmøre blir behandlet

TK har bedt helseforetaket opplyse hvor lenge man har manglet fire jordmødre i Kristiansund.

– Oppsigelser og permisjonssøknader er mottatt fra januar til mars 2019 og har ulike begrunnelser. Nærmere detaljer om dette kan ikke HMR opplyse om pga. personvern for våre ansatte, svarer Erdal.

Helseforetakets planer om å spare 10–15 millioner kroner på sammenslåing av fødeavdelingene sommeren 2019, ble lagt fram i midten av januar, men var kjent fra Sunnmørsposten 9. januar.

– Vanskelig å innfri kvalitetskravene





Adm. dir. Espen Remme i Helse Møre og Romsdal viser til at han nå vil legge fram en ny sak for styret i Helse Møre og Romsdal der han ber om å utsette tidspunktet for en samling av fødetilbudet i Nordmøre og Romsdal.

Les også: Vil foreslå å utsette fødesammenslåing

– I lys av situasjonen som har utviklet seg i etterkant av vedtaket den 27. mars ser jeg at det er nødvendig å bruke mer tid før vi samler fødeavdelingene i Molde og Kristiansund. Til styremøte 15. mai vil vi forberede en gjennomgang der vi også svarer ut spørsmål som har kommet i etterkant av styrevedtaket, sier Remme.

Remme holder fast ved at en samling av fødetilbudet er avgjørende for å styrke tilbudet i framtida og inn mot Sjukehuset Nordmøre og Romsdal.

– Fødeavdelingene både i Kristiansund og Molde har over mange år hatt en drift preget av utfordringer med rekruttering og stabilitet i lege- og jordmorgruppa. Det har gitt slitasje på nøkkelpersonell, og har medført uønsket variasjon i kvaliteten på tjenestene, sier toppsjefen.

Lavest risiko

– Det har til tider vært vanskelig å innfri kvalitetskravene i Et trygt fødetilbud, og de offentlige åpne kvalitetstallene viser ein uønsket variasjon. Ved å samle fagmiljøene vil en sikre ein god og varig kontroll over tilbudet og vil styrke fagmiljøet, kvaliteten og fagutviklingen inn mot Sjukehuset Nordmøre og Romsdal, sier Espen Remme.

– I samband med fødeprosjektet var det avgjørende å sikre at prosessen i forkant av styrebehandlinga ble god og at styresaken var godt utredet. Det er ingen enkeltfaktor, men en helhetlig vurdering av mange faktorer som ligger til grunn for anbefalingen om å legge tilbudet til Molde, sier Remme.

– Dette støtter seg på flere forhold som interne kvalitetstall, avhengighet til andre fagområder og rekruttering og stabilitet i fagmiljøet dei siste årene. Driftsmodellen som gir lavest risiko og minst behov for avbøtende tiltak, og som har vært prøvd ut gjennom 16 år med sommarstenginger, er modellen der ein samler alt døgntilbod innan føde, barsel og gynekologi ved et sjukehus, mens poliklinisk og dagkirurgisk tilbud videreføres ved begge sykehusene, sier toppsjefen.