MANGE JERN I ILDEN: Beaska Niillas fra Tana er leder av Norske Samers Riksforbund og representerer partiet på Sametinget. I tillegg er han en av pådriverne bak protestaksjonen «Ellos Deatnu». Foto: Dragan Čubrilo / NRK

Demonstrantene kaller protestgruppa si for «Ellos Deatnu».

Fritt oversatt fra samisk til norsk betyr det «La Tanaelva leve». Parolen er slående lik «La elva leve», som var altaaksjonistenes slagord på 70- og 80-tallet.

Likheten med altaaksjonistenes slagord til tross, hevder protestgruppen «Ellos Deatnu» at målet ikke er å kopiere demonstrasjonene mot utbyggingen av Alta-Kautokeino-vassdraget.

– Motstand mot myndighetenes bestemmelser finner man riktig nok i begge leire. Dermed kan man nok se paraleller mellom oss og dem. Men det er ikke målet at vi skal etterligne altademonstrasjonene, sier aksjonist Beaska Niillas.

Fakta om Alta-saken Foto: Thorberg, Erik / SCANPIX Ekspandér faktaboks Alta-saken er av de mest kjente miljøsakene i Norge i nyere tids historie. Konflikten varte i perioden 1968–1982.

Saken dreide seg om utbyggingen av kraftverk i Alta-Kautokeino-vassdraget. Saken førte i etterkant til at den samiske befolkningen i Norge fikk sine rettigheter satt på dagsorden.

Oppdemmingsplanene for Alta-Kautokeino-vassdraget var i utgangspunktet mer omfattende enn hva resultatet ble.

Motstanden mot utbyggingen og den oppmerksomheten det skapte var med å redusere planene betydelig.

Motstanderne mot utbyggingen organiserte seg, først i Alta-utvalget for bevaring av Kautokeino-Alta-vassdraget. Senere ble Folkeaksjonen mot utbygging av Alta-Kautokeino-vassdraget dannet.

Det eksisterte også grupper som var for utbygging, og som dermed støttet myndighetene.

Alta-saken blir gjerne omtalt som en av hovedårsakene til at Stortinget vedtok en ny Samelov i 1987, samme år som Alta-demninga ble åpnet. Det ble også vedtatt en egen grunnlovsparagraf om samisk språk, kultur og samfunn i 1988, og Sametinget ble opprettet og åpnet i 1989. Kilde: Statsarkivet i Tromsø / Store Norske Leksikon

Avviser øy-okkupasjon

Beaska Niillas og hans meddemonstranter er, mildt sagt, svært kritiske til de ferske laksefiskereglene for Tanavassdraget som trådde i kraft før denne sommeren.

Fra et urfolks- og samisk perspektiv, hevder de at reglene er tredd ned over hodet på dem på udemokratisk vis og mot urfolksrettigheter (se faktaboks).

Beaska Niillas hevder å ha brukt mye tid på å avkrefte journalisters spørsmål om hvorvidt de har okkupert øya.

– Dette er jo samiske områder, og vi er jo samer. Vi kan jo ikke okkupere noe som allerede er vårt, sier han retorisk.

FÅ OMVISNING FRA LUFTA: På øya Čearretsuolu nær Samelandsbrua ved bygda Utsjok, hvor Tanaelva danner riksgrense mellom Norge og Finland, har en gjeng samiske demonstranter etablert sitt såkalte «Moratorium». (Dronefoto: Jan Helmer Olsen). Du trenger javascript for å se video. FÅ OMVISNING FRA LUFTA: På øya Čearretsuolu nær Samelandsbrua ved bygda Utsjok, hvor Tanaelva danner riksgrense mellom Norge og Finland, har en gjeng samiske demonstranter etablert sitt såkalte «Moratorium». (Dronefoto: Jan Helmer Olsen).

Laster kart, vennligst vent... For å se dette innholdet, må du aktivere JavaScript i nettleseren din. DET ULTIMATE DISTRIKT: Čearretsuolu er en liten øy midt ute i Tanaelva nær grenda Utsjok, omtrent 10 mil sør for Tanaelvas utløp til Tanafjorden. Selve øya ligger inne på norsk territorium. Den norske siden i dette området er tynt befolket. Demonstrantene har erklært at de nye fiskereglene i Tanavassdraget er ugyldige i en viss sone rundt protestleiren.

Skal ikke overfalle turister

– De nye forskriftene bryter lokal samisk sedvane. Derfor vil ingen turistfiskekort gjelde i området rundt øya. Turister må be om tillatelse fra det samiske folk i Tanadalen for å få fiske her, har demonstrantene tidligere uttalt.

– Men hva gjør dere hvis en turist ikke bryr seg om deres demonstrasjon, og likevel velger å fiske rundt protestleirøya?

– Vi overfaller ingen. Vi skal opptre redelig. Men vi kommer til å oppsøke vedkommende og gjøre oppmerksom på at turistfiskekortet er ugyldig her, hvis ikke vedkommende har spurt lokalbefolkningen om tillatelse, svarer Beaska Niillas og tilføyer:

– Vi går ikke så hardt til verks som demonstrantene gjorde under altasaken.

Her er innskrenkningene og endringer for laksefisket i Tanavassdraget Foto: Nils Henrik Måsø / NRK Ekspandér faktaboks Her er et utdrag fra de nye fiskereglene for Tanaelva som norske og finske myndigheter har vedtatt. Reglene gjelder fra og med sommeren 2017: Fisketid for lokale stangfiskere er 1. juni–20. august, mot tidligere; 20. mai–31. august. Fisketid for tilreisende stangfiskere er 10. juni–10. august, mot tidligere; 1. juni–20. august. Fiske med drivgarn, som kun lokalbefolkning med laksebrev bedriver, kan foregå i to døgn per uke i perioden 1. juni–15. juni. Før var drivgarnsfiske tillatt i tre døgn per uke i perioden 20. mai–15. juni. Fiske med stengselsgarn, som kun lokalbefolkning med laksebrev bedriver, er tillatt i perioden 1. juni til 31. juli, mot tidligere; 20. mai til 31 august. Mellom 1. juni og 15. juni er stengselsfiske tillatt fra mandag kl. 18 til onsdag kl. 18, altså i to døgn. Men fra 16. juni til 31. juli er fisket tillatt fra mandag kl. 18 til torsdag kl. 18, altså i tre døgn. Før kunne man fiske med stengsel i tre døgn per uke gjennom hele sesongen. Fiske med settegarn (også kalt stågarn) er tillatt i perioden 1. juni til 31. juli, mot tidligere; 20. mai til 31. august. I Anárjohka er fisket tillatt til og med 12. august for dem som bor langs denne elva og har fisket der i fiskesesongene 2013 til 2015. Fra og med 1. juni til og med 15. juli, samt i Anárjohka fra og med 1. august til og med 12. august, er fiske med settegarn tillatt fra mandag kl. 18 til onsdag kl. 18. Fra 16. juli til 31. juli er fiske med settegarn tillatt fra mandag kl. 18 til torsdag kl. 18. Den enkelte faste bosatte som har rett til å fiske med garn, kan bare benytte ett garnredskap om gangen, mot tidligere to. Kilde: Klima- og miljødepartementet

AKTIVISTER: Sunna Valkeapää (t.v.) og Anni Ahlakorpi, begge fra finsk side, bruker deler av sommeren til «å holde fortet» i protestleiren. – Vi har stor støtte blant lokalbefolkningen, hevder Valkeapää som er aktiv i den finsksamiske ungdomsorganisasjonen Suoma Sámi Nuorat. – Og vi mener alvor. Myndighetene kan ikke overse våre protester, tilføyer Anni Ahlakorpi som tilhører det finske sosialistiske ungdomspartiet Vänsterunga. Foto: Dragan Čubrilo / NRK

KRITISK TIL PROTESTER: Finsksamiske Osmo Niityvuopio fra bygda Karigasniemi på finsk side av riksgrensen, hevder han ikke har hørt om en eneste en blant lokalbefolkningen i hans område som er imot de nye fiskereglene. Hans hjembygd befinner seg 10 mil lenger opp i vassdraget fra øya hvor demonstrantene holder til. Foto: Anneli Lappalainen / YLE

Støtter ikke demonstrantene

Det er ikke alle blant lokalbefolkningen som støtter «Ellos Deatnu»-demonstrantene.

– Samepolitikerne gir inntrykk av at alle samer er imot de nye laksefiskereglene. Det stemmer slett ikke. Her i øvre deler av Tanavassdraget er vi ikke imot, sier Osmo Niityvuopio.

Osmo Niityvuopio er imidlertid enig med demonstrantene i at lokalbefolkningen ikke ble lyttet til i sluttfasen av myndighetenes arbeid med nye fiskeregler.

– Myndighetene skal jo lytte til lokalbefolkningen. Men avtalen har jo alt-i-alt ført til at det ikke fiskes like hardt i nedre deler av vassdraget som før. Dermed kommer det mer laks opp hit til øvre deler, sier han, og fortsetter:

– Nå får vi også spist laks. Og vi lokale får jo fortsatt fiske – også med garn, men bare ikke like mye som før.

AVVISER PROTESTER: – Har noen kjøpt fiskekort, skal de selvfølgelig få fiske. Norsk lov skal gjelde på norsk territorium, har statssekretær Lars Andreas Lunde (H) i Klima- og miljødepartementet tidligere uttalt. Foto: Arnstein Jensen / NRK