– En trussel mot kvinners livsførsel

Livene til de kvinnelige flyktningene kan bli bedre av å komme til Europa. For europeiske kvinner, derimot, kan flyktningkrisen gjøre situasjonen verre, mener historiker Karen Offen.

Historiker Karen Offen mener de kvinnelige flyktningene vil få bedre liv av å komme til Europa, men at det står og faller på om disse kvinnene griper mulighetene de får. Jan T. Espedal

Thea Storøy Elnan Journalist

13. okt. 2015 21:59 Sist oppdatert 15. oktober 2015

– Jeg tror det å flykte til Europa vil kunne gjøre livet mye bedre for mange av de kvinnelige flyktningene. Flyktningene fra Midtøsten har ofte en patriarkalsk måte å se familien på, som vil komme under press i Europa, sier den amerikanske historikeren Karen Offen.

Hun setter seg tungt ned i en stol i et seminarrom på Blindern. Hun er blitt invitert til Universitetet i Oslo for blant annet å snakke om hvordan europeiske kvinner fikk stemmerett og har en times pause fra konferansen hun deltar på. Lunsjen får vente.

– Men det står og faller på at disse kvinnene griper de nye mulighetene Europa byr dem. Historisk fortsetter flyktninggrupper å leve det livet de gjorde i hjemlandet, istedenfor å integrere seg, sier hun.

Statsviter Francis Fukuyama er pessimistisk til Europas fremtid. Les hans spådom for det nye Europa her:

Les også Statsvitenskapens superstjerne avslører sin løsning på flyktningkrisen

Verst for flyktningene

Offens spesialfelt er europeisk historie, med særlig henblikk på kvinners historie. Blant hennes funn er at debatten om kvinners posisjon i samfunnet var like stor og skarp på 1750-tallet som i dag.

Men selv om det vil komme noe godt ut av flyktningkrisen for de kvinnelige flyktningene, er det ikke sikkert det vil gjøre det for de europeiske kvinnene, advarer Offen.

– Om det politiske systemet endres dramatisk i Europa under ekstremistene, bør den feministiske aktiviteten våkne til liv igjen. Ekstremisme er definitivt en trussel mot kvinners livsførsel.

Ifølge statsviter Francis Fukuyama vil flere flyktninger føre til at de høyrepopulistiske partiene vokser. Flere ekstremister vil komme til makten, mange av dem med et negativt syn på likestilling. Offen ber oss være obs på hvilke konsekvenser både ekstremismens fremvekst og fundamentalistenes potensielle maktovertakelse kan få for de europeiske kvinner.

– Det er ingen garanti for at det som tidligere er vunnet frem vedvarer. Se bare på hva som skjedde i Afghanistan da Taliban tok over. Fundamentalistene tok kontroll over hvordan kvinner kunne kle seg og hvilke kvinner som kunne utdanne seg. Denne utviklingen i feil retning skjedde veldig raskt og kan skje igjen, sier hun.

Les hva forfatter Ian Buruma mener kan løse krisen:

Les også - Vi glemmer at mange EU-land trenger innvandring

Søker desperate løsninger

Både Adolf Hitler og Benito Mussolini var fundamentalt uenig i feministenes krav. Nazistene hadde til og med sin egen gruppe feminister, Feminazistene, som Hitler etter hvert fikk stoppet og oppløst. Det ble for mye bråk.

– Under andre verdenskrig opplevde de tyske kvinnene en stor bevegelse for å få dem ut av arbeidslivet. I tillegg ble kvinners tilgang til utdanning begrenset for å øke fødselsraten. Slikt er forutsigbare konsekvenser under kriser, sier Offen.

– Desperate mennesker søker desperate løsninger. Jeg sier ikke at nazi-mønsteret vil skje igjen, men på grunn av det økte antallet flyktninger, vil det oppstå press fra folk som tror på lignende ideologier.

Den verdenskjente historikeren Antony Beevor tror også historien vil gjenta seg. Les intervju med ham her:

Les også Russiske myndigheter beskylder ham for å promotere nazisme.

Mer penger til helsevesen

– Du har skrevet at feministiske krav er politiske krav for endring som ofte bryter ut i tider med politisk uro. Gjelder dette for dagens krise også?

– Det er mulig, men kravene vil være helt annerledes. Økonomiske krav vil fortsatt stå sterkt fordi flyktningene vil sette arbeidsstyrken under press. Under tidligere økonomiske kriser har kvinner vært de første til å bli skvist ut av arbeidsstyrken for å gi plass til menn. Det vil antageligvis ikke skje igjen fordi vi har lover mot kjønnsdiskriminering, sier hun.

– Vil europeiske kvinner og flyktninger konkurrere mer om arbeidsplassene?

– Det er vanskelig å forutsi, men det er absolutt en stor mulighet for det, spesielt i de nedre sjikt av arbeidslivet. Mer sannsynlig er det at flyktningene vil bli taperne i arbeidslivet. Mange av syrerne har høy utdanning, men utdanningene deres er ofte ikke gyldige i de europeiske landene de kommer til. Det vil bli interessant å se om disse kan finne jobb i det hele tatt.

– Hva bør EU være ekstra var på når det gjelder kvinner?

– Kvinner er mer avhengige av et godt helsevesen enn menn. Hvis myndighetene ikke takler presset flyktningene vil legge på helsevesenet, vil det først og fremst gå ut over kvinner og barn. Myndighetene må avsette større midler for å dekke dette. Flyktningene skal ha tilgang til helseomsorg med en gang de kommer. Her må myndighetene være forberedt på å tre inn slik at ingen faller utenfor.

– Finnes det en løsning på flyktningkrisen?

– Jeg tror det beste er å gjøre noe i de landene flyktningene flykter fra, slik at de ikke tømmes for folk. Det hjelper ingen.

I serien Det nye Europa spør vi intellektuelle og kunstnere om hva de mener vi bør gjøre for å løse flyktningskrisen og den økonomiske krisen i Europa. Her er andre navn vi har intervjuet i denne serien:

Francis Fukuyama:

Ingvar Ambjørnsen:

Les også - De i kommentarfeltene er Elling-figurer som ikke er morsomme

Ian Buruma:

Geert Mak:

Fakta Det nye Europa Europa opplever den verste flyktningkrisen siden annen verdenskrig, og store økonomiske problemer truer samarbeidet. I slike tider må vi lete etter svar hos de klokeste hodene. I en serie intervjuer møter vi fremstående kunstnere og intellektuelle med hjerte for Europa. Tidligere har vi intervjuet bl.a. Francis Fukuyama, Ian Buruma og Ingvar Ambjørnsen til denne serien. Vis mer

Fakta Karen Offen Historiker ved Michelle R. Clayman-instituttet for kjønnsforskning ved Stanford University. Hun har publisert mye om historien til det moderne Europa, med særlig henblikk på kvinners historie. Vis mer