Slik blir barnas gatesalg lovlig

Åtteåringene Gina og Luna selger brødskiver, kjeks og saft på fortauet for å skaffe penger til sitt teaterstykke. Men er det lovlig? Sjekk reglene her.

Merete Vevelstad lot seg friste til å kjøpe et glass kald saft. Gina (t.v) og Luna byr sogar på et hjemmelaget kort i bonus. Foto: Bent Ove Aulid Vis mer

Publisert: Oppdatert: 7. mai 2012 20:33 , Publisert: 22. mai 2011 22:19

- Vi skal sette opp et teaterstykke og trenger penger til en scene. Og da har vi ikke noen annen måte å skaffe penger på, forteller Luna Charlotte Garnåsjordet.

Selv skal hun spille en av prinsessene, mens venninnen Gina Benedicte Scheel Knudsen skal spille prinsen.

De har satt opp salgsstanden sin i Tåsenveien i Oslo, og håper

forbipasserende kan tenke seg å kjøpe et glass saft, noen nyplukkede epler eller mange av mormors vafler.

Gatesalg

De kommer gjerne med finværet; glade unger som setter opp et bord i veikanten eller på fortauet og vil selge deg fravokste leker.

Men det er ikke fritt frem å bli gateselger, selv ikke for barn.

LES OGSÅ:

Strømkutt kan krympe skatten din

Tillatelse fra grunneier

- Det viktigste er at du har tillatelse fra grunneier, sier Gitte Hessenschmidt, avdelingsleder med bevillingsavsnittet ved Oslo politidistrikt.

Mange foreldre ringer henne for å spørre om det er noe de må passe på før barna drar i gang et kakelotteri eller bruktsalg av leker.

- Du trenger ikke søke politiet om tillatelse for å selge epler, arrangere kakelotteri, ha garasjesalg eller noe slikt, sier Hessenschmidt.

- Men skal du stå stille på ett sted og selge noe, trenger du tillatelse fra grunneier. På et fortau vil det vanligvis være kommunen. Utenfor en butikk vil det ofte være butikken selv som disponerer grunnen. Spør dem om lov, så er alt i orden, fastslår Hessenschmidt.

Ta kontakt

Selv om du ikke trenger å søke politiet om tillatelse, anbefaler hun at du kontakter ditt lokale politikontor og informerer dem om hva du holder på med.

- Dersom du ønsker å selge mat, skal du strengt tatt kontakte næringsetaten i kommunen og fortelle dem hva du planlegger å gjøre, sier Hessenschmidt.

Ida Marin Kjølstadmyr spanderte gledelig to kroner i driks for Farris-glasset. Foto: Bent Ove Aulid Vis mer

K

an være nådeløse

Tåsenveien ligger i bydel Nordre Aker i Oslo. En bydel som er ganske strenge når folk vil bruke kommunal grunn til å selge juletrær eller pushe supportereffekter før fotballkamper på Ullevål stadion.

- Når er det store penger involvert, er vi ganske nådeløse, sier spesialkonsulent Knut Hammervold som jobber med plan og miljø i bydel Nordre Aker.

- Men så er det alle gråsonene. Det ville jo vært idiotisk å legge kjelker i veien for barn eller andre som bare skal ha et lite og gjerne enkeltstående arrangement. Dersom de tok kontakt, ville de fått muntlig tillatelse med en gang. Vi vil jo at byen skal brukes, og en basar eller et vaffelbord er jo slike innslag vi ønsker i bybildet.

- Anbefaler du at alle vordende unge entreprenører, eventuelt deres foreldre, å ringe og spørre om lov?

- Det kunne det for så vidt være greit. Da kan vi fortelle om reglene dersom virksomheten tar av. Men strengt tatt er dette egentlig ikke noe vi bør bruke så altfor mye av arbeidstiden vår på, sier Hammervold.

LES OGSÅ:

MGP-stemme kan gi ekstra skatt

Bare en basar?

Hva så med alle ungdomsskoleelevene som skaffer penger til klassens Polen-tur ved å arrangere kakelotteri utenfor nærbutikken eller på kjøpesenteret?

- Lotterier er ikke noe vi i politiet lenger kontrollerer. Ansvaret er overført til Lotteritilsynet og Innsamlingskontrollen, forteller Gitte Hessenschmidt i Oslo-politiet.

Kim Kvale syntes 20 kroner for et glass cola, sandwich og én kjeks var helt OK. Foto: Bent Ove Aulid Vis mer

I utgangspunket er selv det minste lotteri regulert av

Lotteriloven

. Men i loven heter de aller minste lotteriene ikke et lotteri, men en basar. Og basarer er ganske ukompliserte.

Ikke trenger du tillatelse fra Lotteritilsynet, og ikke må inntekten gå til et humanitært eller allment formål. Klassetur er altså helt greit.

Maks fem kroner loddet

Alt du må sørge for, er at basaren varer maks én dag, at ingen har fått kjøpe lodd før basardagen, og at loddene koster maks fem kroner stykket.

I tillegg må ingen gevinster være verdt mer enn 8000 kroner og samlet verdi av alle gevinstene må maks være 40.000 kroner.

Premietrekningen skal skje på det samme arrangement som der loddene ble solgt.

Lynlotteri, der du kan se med én gang om du har vunnet, regnes også som en basar. Her har du i tillegg lov til å bruke hele helgen på å få solgt ut alle loddene dine.

Her er

Lotteritilsynets brosjyre

.

Skattepliktig inntekt?

Da Dine Penger forlot Luna og Gina, var jentene overlykkelige over å ha tjent 53 kroner og femti øre. Når mamma dekker alle kostnadene, blir jo hele omsetningen ren profitt!

Men hva når barna eller ungdommen er så dyktige vaffelpushere eller loddselgere at inntekten begynner å monne. Når blir den så stor at den blir skattepliktig?

- Selv om en hobby eller fritidsaktivitet tidvis har et overskudd, behøver ikke dette å innebære skatteplikt, sier seniorskattejurist Tor Edgar Willumsen i Skattedirektoratet.

Ifølge reglene går grensen mellom hobby og en skattepliktig virksomhet ved om virksomheten har et visst omfang, en viss varighet og om den er egnet for kunne gi overskudd.

I tillegg skal den drives for utøvers regning og risiko. Her er reglene like for voksne som for barn.

- Virksomhetens art må vurderes i hvert enkelt tilfelle. Derfor er det umulig å sette opp noen eksakt beløpsgrense for når aktiviteten eventuelt blir skattepliktig. Ta derfor kontakt med skattekontoret og legg frem saken.

Men er det snakk om en drøy femtilapp, som i disse jentenes tilfelle, hadde jeg nok latt saken være. Blir det derimot snakk om tusenvis av kroner og særlig hvis virksomheten er vedvarende, ville jeg nok tatt en telefon, sier Willumsen.

Dette sier

Skatteetatens brosjyre om barn, ung og arbeid

Her kan du lese mer om Skatter og avgifter