Her er EUs metoder for å overvåke deg

Alt fra informasjon om kriminelle og asylsøkere til info om flyreisende til USA lagres i EU-regi. Og Norge er med på veldig mye.

Her tester en politikvinne en såkalt nakenskanner på en flyplass i Hamburg i Tyskland. I fjor høst kom EU med regler om at ikke alle flyplasser «må» bruke slike skannere, men de får lov til det etter visse forutsetninger. AP

19. mars 2012 10:21 Sist oppdatert 3. september 2012

Se oversikten alle EUs overvåkningsmuligheter i listen nederst i denne artikkelen.

De siste årene har ordene EU og overvåking hatt én fellesnevner i den politiske debatten i Norge – Datalagringsdirektivet . Men EU har mange andre måter å følge med på borgerne sine — og nordmenn. Målene er forskjellige, men det handler blant annet om å trygge sikkerheten til europeerne, ha oversikt over asylsøkere samt forhindre kriminalitet og terrorisme.

I en ny rapport som organisasjonen European Digital Rights in Europe har laget, beskriver de sikkerhets- og overvåkingssystemene EU bruker penger på. Rapporten, som er veldig kritisk til mange av prosjektene, er også støttet med penger av EU selv.

Les hele rapporten her

Norge er ikke med i EU, men blant annet på grunn av EØS-avtalen samarbeider vi med EU på svært mange områder.

Har du tips om personvern/overvåkingssaker? Kontakt Aftenpostens journalist her

Les også Eks-overvåkningssjef mener massiv overvåking ikke hjelper mot terror

Bjørn Erik Thon, direktør i Datatilsynet, er bekymret for utviklingen.— Utviklingen går i retning av flere og flere overvåkingstiltak, og dette er utfordrende for personvernet. Noen er også krenkende slik Datalagringsdirektivet er, sier Thon til Aftenposten.no.

- Grense

Han presiserer at Datatilsynet ikke er mot at politiet driver internasjonalt samarbeid og at det utveksles informasjon over landegrensene:

— Men det er også viktig med proporsjonalitet, og å si fra at i enkelte saker går man over en grense. For å forsvare tiltakene må den samfunnsmessige nytten overstige krenkelsen av personvernet.

Kristin Kvigne, leder for internasjonal avdeling i Politidirektoratet, sier det er helt sentralt for dem å samarbeide med andre land i politisamarbeidet.

— Kriminaliteten er stadig mer grenseoverskridende, og vi er på god vei med å jobbe frem gode operasjonelle samarbeidsområder. Generelt er politiet svært positive til utviklingen på politisamarbeidsområdet.

- Er det noen områder det er ekstra viktig å samarbeide på?

— Organisert kriminalitet, for eksempel på narkosmugling, vinningskriminalitet og overgrepsbilder av barn på nett, nevner Kvigne.

Europol og SIS (Schengen Information Systems) er noe av det hun trekker frem som mest nyttig for norsk politi.

Les oversikt over alle de forskjellige systemene under artikkelen.

Milliardforskning

Et av EU-prosjektene er et gedigent forskningsprogram med en budsjettramme på over 10 milliarder kroner. Datatilsynets Thon vil ikke mene at det er for mye.

— Det er vanskelig å si om det er fornuftig. Men det viser at overvåking er en vekstbransje. Og når man bruker så mye penger på slik forskning håper jeg også at de bruker penger på å forske på personvernkonsekvensene som for eksempel hvordan folk kommuniserer og om det blir en «chilling effect» (en slags selvsensur i frykt av konsekvenser).

Aftenposten.no får opplyst mandag formiddag av norske PRIO som har ledet det EU-finansierte prosjektet Inex at de blant annet har forsket på etiske konsekvenser av sikkerhets- og overvåkingsteknologi. Dette prosjektet ble avsluttet i fjor sommer.

Oversikt

Under følger en oversikt. Informasjonen om der Norge er med eller ikke, har Aftenposten fått fra henholdsvis Justisdepartementet og Samferdselsdepartementet.

PNR: Er et passasjernavn-register for de som vil reise med fly fra EU til USA. Alt fra hvilken mat passasjerene foretrekker til kredittkort-informasjon lagres. Det er også foreslått at overføringen av informasjonen også skal gjelde for de som reiser innad i EU. Denne avtalen gjelder nordmenn når de flyr fra et EU-land til USA.

EUROPOL: EUs krim-etterretningstjeneste har som mål å dele informasjon mellom polititjenestene i EU-land for å forhindre og bekjempe alvorlig internasjonal organisert kriminalitet. Europol har ett informasjonssystem som lagrer informasjon om kriminalitet og kriminelle. I tillegg har de et annet analyse-system som lagrer informasjon om blant annet kriminelle, mistenkte, vitner, ofre, og kontakter. Dette systemet skal også inneholde informasjon om politiske synspunkter og seksuell orientering. Norge er med.

SIS: Schengen informasjonssystemer har informasjon om millioner av mennesker som reiser inn og ut av Schengen-området. Snart vil SIS 2 komme og det vil blant annet innholde bilder og fingeravtrykk, samt kategorier med folk som «mistenkte terrorister» og «voldelige trøbbelmakere». Norge er med.

VIS: «Visa Information Systems» Inneholder informasjon og biometrisk ID-data om visumsøkere fra personer utenfor Schengen. Norge er med.

Fingeravtrykkdatabase

EURODAC: En europeisk fingeravtrykkdatabase for å identifisere asylsøkere. Alle asylsøkere og de som krysser grenser på ulovlig måte som er over 14 år får fingeravtrykkene sine registrert i denne databasen. Norge er med.

TFTP: Terrorist Finance Tracking Programme er en avtale som det jobbes med mellom USA og EU kjent som Swift-avtalen. Den lar amerikanske myndigheter få tilgang på bankinformasjon fra EU-borgere. Norge er ikke med, men om du sender penger ut av landet vil det trolig bli fanget opp.

ECRIS: En database hvor medlemsnasjonene kan dele data om deres kriminelle borgere. Norge er ikke med på dette.

ESRP: European Security Research Programme er et forskningsprogram verdt 1,4 milliarder Euro. Det prosjektet har både som mål å trygge sikkerheten til EU-borgere gjennom teknologi, samt å hjelpe til for en europeisk sikkerhets/overvåkingsindustri skal vokse. Dette prosjektet omfatter blant mange ting overvåking over internett, mobiltelefoner, sosiale nettverk, overvåkingskamera, sporingsteknologi, «oppførselanalyser», nano-teknologi og droner.

DNA-deling

KROPPSSKANNERE: Brukes på flyplasser for å sjekke ting som personer prøver å smugle på kroppen. Skannerne viser bilde i 3D og kan se «gjennom alt». Foreløpig ingen slike skannere på norske flyplasser.

PRÜM: Handler om utveksling av DNA-profiler, fingeravtrykk og registrerte biler for å hindre terror. Er ennå ikke i iverksatt, men Norge har en tilknytningsavtale.

«DET SVENSKE INITIATIVET»: Dreier seg om å strømlinjeforme deling av informasjon av kriminelle mellom europeiske land. Dette er Norge med på.

DATALAGRINGSDIREKTIVET: Direktivet innebærer at teleselskaper blir pålagt lagring av såkalte trafikkdata imellom 6 og 24 måneder. I Norge skal det lagres i seks måneder. Det som skal lagres, er opplysninger om hvor og når den enkelte bruker mobiltelefon, sender e-post eller kobler deg på nettet. Innholdet i samtalene, tekstmeldingene og e-posten, samt hvilke nettsider du besøker skal ikke lagres. I regjeringen har SV og Sp tatt dissens, men Arbeiderpartiet fikk gjennom direktivet med støtte fra Høyre (med unntak av fem som ikke fulgte stortingsgruppens vedtak). Planen er at det skal implementeres i Norge fra 1.juli. Det ble før jul utsatt fra den opprinnelige datoen 1. april.

INDECT: Et kontroversielt forskningsprosjekt som er finansiert av EU og som blant annet har som mål å utvikle intelligente informasjonssystemer som oppdager trusler, vold og gjenkjenner kriminell atferd både på internett og i det fysiske rom.

Diverse samferdels-overvåkingsprosjekter som Norge ikke er med på:

SECUR-ED: Et prosjekt som ledes av den franske forsvarsgiganten Thales. Prosjektet har fått 25,5 millioner euro for å installere diverse overvåkingsteknologi på transportnettverk i Madrid, Paris, Milano og Berlin.

PROTECTRAIL: 13 millioner euro har prosjektet, som ledes av det italienske forsvarsselskapet Finmeccanica for å utvikle integrerte overvåkingssystemer til togtransport.

SAMURAI: 2,5 millioner euro brukes for å utvikle kameraer som oppdager «mistenkelig og unormal oppførsel» på flyplasser og andre offentlige steder.

TASS (Total Airport Security System): Israels Verint Systems har fått 9 millioner euro for å utvikle neste generasjon flyplass-etterretningssystem

EFFISEC: For å utvikle fremtidens sikkerhetskontroller ved å integrere biometri-id-systemer med videoovervåking samt systemer for å oppdage farlige stoffer, er 10 millioner euro gitt til det franske sikkerhets- og forsvarsselskapet Morphol.

Det finnes også samarbeider mellom europeiske tollmyndigheter, men det har ikke rapporten fra European Digital Rights gått inn i.