Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Torsdag ble KrF, Venstre, Høyre og Frp enige om en regjeringsplattform. Helt siden partilederne sammen kunngjorde sin konsensus, har debatten om politikken som skal prege Norge de neste åra for det meste handlet om endringen i abortloven.

Men i plattformen var det også en enighet om framtidas mediepolitikk og en rekke punkter var satt opp for å stake ut kursen. En av de harde nøttene som skal knekkes, hvis framtidige innhold vil påvirke de fleste nordmenn, er hvordan NRK skal finansieres og hva slags innhold NRK skal levere.

Giske: - Bekymrer meg

Blant de mediepolitiske punktene i regjeringsplattformen finner man flere setninger om NRK som opposisjonen finner bekymringsfullt:

«Arbeide for at NRK i minst mulig grad svekker aktivitetsgrunnlaget til medier som henter sine inntekter i markedet.», er en av dem.

- Enten er dette endret politikk, eller så har noen sovet i timen. Dette er en ren Frp-setning. De har tidligere hevdet at NRK skal gjøre det ingen andre aktører kan gjøre, og som det ikke finnes kommersielt grunnlag for. Det blir altfor snevert, og vil gjøre NRK til en smal nisjekanal for spesielt interesserte, sier Arbeiderpartiets mediepolitiske talsperson, Trond Giske, til Dagbladet.

- Jeg håper setningen bare er lite gjennomtenkt, for den er overraskende og bekymrer meg. Tolkes den bokstavelig betyr det NRK ikke kan drive med noe som kommersielle tv-aktører gjør og at alt NRK driver med som har kommersielt grunnlag er feil. Det går ikke, fortsetter Giske.

- Uheldig

Medlem av Stortingets familie- og kulturkomité, Freddy André Øvstegård (SV) ytrer på sin side bekymring for siste setning i følgende formulering i plattformen.

«Fjerne dagens lisens og endre finansieringsmodellen for NRK slik at den er mer framtidsrettet, sikrer redaksjonell uavhengighet og legitimitet, styrker den sosiale profilen og er enkel og ubyråkratisk. All mediestøtte skal samles i én ordning.»

- At pressestøtta samles i en pott kan være greit dersom den moderniseres og knyttes til journalistikken, men det som framstår som usikkert og som Trine Skei Grande må svare på, er om dette også skal gjelde finansieringen av NRK, spør Øvstegård.

- Dersom NRK blir en del av totalpotten, er det ikke bare uheldig for NRKs rolle og plass, men også NRKs uavhengighet. Skal NRK og Klassekampen dele samme kronene, spør han.

Øvstegård er skuffet over at det ikke finnes direkte formuleringer om å øke pressestøtten.

- Det store mediepolitiske slaget kommer med mediemeldingen. I det hele tatt er det lite nytt og konkret i plattformen. Det står heller ingenting direkte om skattlegging av annonsegiganter som Google og Facebook, noe som er blant det viktigste man kan gjøre for å sikre det norske mediemangfoldet.

Frp: - Fornøyd

Morten Wold (Frp) sitter i samme komité som Øvstegård, og sier at Frp er fornøyde med at de har flertall for å gjennomføre endringer i mediestøtten, «slik at den blir bedre tilpasset digitale medier, ny konkurranse og samfunnets behov».

- Vi har fått flere gode gjennomslag. Vi er godt fornøyd med at NRK-lisensen skal fjernes og at finansieringsmodellen for NRK skal endres for å bli mer framtidsrettet.

- Er Trond Giske bekymret med rette for at NRK reduseres til en nisjekanal?

- Jeg tror ikke det er noen fare. NRK står veldig sterkt i folks bevissthet, sier Wold.

Bekymret NRK-topp

Kringkastingssjef i NRK, Thor Gjermund Eriksen, var ikke tilgjengelig for kommentar fredag, men Dagens Næringsliv intervjuet medietoppen i dagene før regjeringsplattformen ble lagt fram. Til DN sier Eriksen «at det vil være «veldig skadelig» å samle både NRK-lisensen og alle andre former for mediestøtte i én og samme ordning».

- Vi vil få en kontinuerlig diskusjon om fordelingen av midlene. Det er skadelig både for oss og andre som skal nyte godt av en slik ordning, sier Eriksen.

Før jul møtte Dagbladet kulturminister Trine Skei Grande (V). Da fortalte hun at det ikke vil bli store endringer i mediestøtten, men at:

- NRK skal ha en finansiering som ikke oppfattes som så urettferdig som lisensen gjør i dag. Det må vi løse. Vi skal ha gode finansieringsordninger for medier, særlig lokalmedier. Vi skal bruke penger som sørger for lokalaviser, og i mediemeldingen kommer vi til å ha fokus på medias rolle i demokratiet.