Utvalg vil fjerne kjønnspoeng ved opptak til studier. – Uaktuelt, sier Ap.

Ved opptak til enkelte studier risikerer studenter å bli forbigått av søkere med lavere karakterer – bare fordi de har et annet kjønn. Nå vil utvalg fjerne kjønnspoeng.

Skal menn med dårligere karakterer gå foran kvinner i køen ved opptak til sykepleierutdanning? Og skal kvinner kunne gjøre det samme ved opptak til enkelte ingeniørstudier? Tore Meek / NTB scanpix

14. feb. 2020 10:57 Sist oppdatert 14. februar 2020

Det er blusset opp ny strid om opptakskrav til enkelte høyere utdannelser. Striden står om kjønnspoeng. Her er 11 spørsmål og svar om hva striden dreier seg om.

1. Hvorfor dukker saken opp nå?

Statsråd Henrik Asheim (H) mottok torsdag forslagene fra utvalget som har gjennomgått universitets- og høyskoleloven. Utvalget foreslår å fjerne kjønnspoeng ved opptak til høyere studier. Norsk studentorganisasjon mener det er en dårlig idé. Ap lover kamp for kjønnspoengene i Stortinget. Forsknings- og høyere utdanningsminister Asheim har så langt ikke tonet flagg, men Høyre og Frp har tidligere uttrykt skepsis mot at mindre kvalifiserte søkere kommer foran andre i køen.

2. Hva er kjønnspoeng?

Det er ekstra poeng man kan få ved opptak til enkelte studier. Poengene gis til det kjønnet som er underrepresentert. Målet er å oppnå større grad av likhet mellom kjønnene.

Les også Debatt: «Tenk at en kone kan bli statsråd i 2020»

3. Men er ikke det forskjellsbehandling?

Jo, politikerne kaller det positiv særbehandling. Det blir foretatt et bevisst valg om å gi ett kjønn et gode det andre ikke får.

4. Hvor mange slike poeng kan man få bare fordi man er kvinne eller mann?

Det kan gis ett eller to poeng.

5. På hvilke studier får menn slike poeng?

For opptak til studieåret 2020–2021 får mannlige søkere tilleggspoeng ved opptak til:

studier i veterinærmedisin og dyrepleie ved Norges miljø- og biovitenskapelige universitet NMBU

sykepleierutdannelse (Universitetet i Agder og Lovisenberg diakonale høgskole)

barnevernspedagogutdanning (Oslo Met – storbyuniversitetet)

profesjonsutdannelse i psykologi (Universitetet i Bergen, Universitetet i Oslo og NTNU.)

Les også – Det er rart at sykefravær skal ha noe med kjønn å gjøre

6. På hvilke studier får kvinner slike tilleggspoeng?

De får det ved opptak til følgende studier:

ingeniørutdannelse (bachelor) med unntak av linje for kjemi

landbruksutdannelser

maritime høyskoleutdannelser

bachelorstudium i programmering ved NTNU

bachelorstudium i digital infrastruktur og cybersikkerhet ved NTNU – Gjøvik

femårige, integrerte masterstudier i teknologi og ingeniørfag ved NTNU i

ingeniørvitenskap og IKT, marin teknikk, produktutvikling og produksjon,

elektronisk systemdesign og innovasjon, kybernetikk og robotikk, datateknologi.

7. Hvor mye teller to poeng?

Ved opptak tar man utgangspunkt i karakterpoeng. Så kan man få ekstrapoeng for realfag, språk, kjønn og noen steder for opptaksprøver. Karakterpoengene er gjennomsnittet av karakterene dine ganget med 10. Dersom du har karakterer på 5,5 i gjennomsnitt, vil du få 55 karakterpoeng. To kjønnspoeng på toppen av disse kan da bli utslagsgivende.

8. Hvilke kriterier ligger til grunn for å innføre tilleggspoengene?

Kunnskapsdepartementet avgjør hvem som får lov til å bruke slike poeng ved opptak. Institusjoner og /eller fagmiljøer som mener det er nødvendig å bruke slike poeng for å styrke kjønnsbalansen, må dokumentere behovet og grunngi en søknad. De må også legge frem en forventet effekt av å gi ett eller to kjønnspoeng og sette en start – og sluttdato for hvor lenge man mener tiltaket er nødvendig. De kan innvilges for en avgrenset periode på inntil fem år.

Les også Debatt: «Barn trenger mannlige rollemodeller. Vi må kvotere inn menn i skolen.»

9. Er ikke alle like for loven?

Jo, «alle er like for loven», sies det i Grunnloven. Men når formålet med forskjellsbehandling er å fremme likestilling, er det likestillings- og diskrimineringslovens paragraf § 9 som gjelder. Den åpner for lovlig forskjellsbehandling av det ene kjønn. Men forskjellsbehandlingen må ha et saklig formål, være nødvendig for å oppnå lovens formål og ikke være « uforholdsmessig inngripende overfor den eller dem som forskjellsbehandles.»

10. Hvorfor vil det offentlige utvalget fjerne dem?

Utvalget stiller spørsmål om en slik særbehandling er i overensstemmelse med likestillingsregelverket og EUs likestillingsdirektiv. Regelen om positiv særbehandling krever at det må være et rimelig forhold mellom det formålet man ønsker å oppnå, og hvor inngripende forskjellsbehandlingen er.

Utvalget påpeker at ordningen medfører at ett kjønn blir foretrukket på helt matematisk grunnlag, uten noen form for utøvelse av skjønn. Utvalget mener det er dette som gjøres når det underrepresenterte kjønn automatisk får tilleggspoeng ved opptak til enkelte studier.

«Utvalget mener det er betenkelig at det skal være anledning til å drive slik radikal særbehandling ved opptak til høyere utdanning, når det ikke

er anledning til å gjøre lignende tiltak i arbeidslivet», sies det i utredningen fra utvalget.

11. Hvorfor vil noen beholde dem?

De mener det er en fordel i yrkeslivet at det f.eks. er flere mannlige psykologer og flere kvinner i typiske mannsyrker. For å få til det, mener de kjønnspoengene har sin misjon. De kan bidra til litt jevnere kjønnsfordeling i studiene, og det kan forplante seg til yrkeslivet.