Er Boligbygg-skandalen det verste eksempelet på offentlig sløsing for 2017?

En jury sammensatt av representanter valgt ut av Skattebetalerforeningen og Nettavisen har nominert fem kandidater til Sløseriprisen 2017. Prisen tildeles verste eksempel på sløseri i det offentlige i året som gikk.

Tidligere har Stortinget og Helse Sør-Øst vunnet.

Torsdag presenterer vi den fjerde kandidaten for dette året: Boligbygg-skandalen.

Kandidat 1: Luftslottet Dale

Kandidat 2: Den nye hurtigrutekaia i Bodø

Kandidat 3: På rømmen fra politiet, får penger fra NAV

Kandidat 5: Mens flere tusen jobbet frivillig, svidde idrettstoppene av kjempesummer på alkohol



Tips oss om sløsing: Send epost til redaksjonen her

Vinneren kåres gjennom en avstemning på Nettavisen.



Boligsmellen

Leilighetsprisene steg 45 prosent fra 2014 til 2017 i Oslo. I dette overopphetede markedet skulle et uerfarent oppkjøpsteam i den nyopprettede selskapet Boligbygg gjennomføre et kraftig oppkjøp av kommunale boliger.







Hele 600 leiligheter skulle kjøpes over kort tid, alle med klare spesifikasjoner, over hele byen.





Det førte til at leiligheter i stor stil ble kjøpt til langt over markedsverdi, slik Nettavisen avslørte i fjor.







Her er et par eksemple:





Les mer her: Slik kjøper Oslo kommune boliger til langt over antatt markedsverdi

6. juni 2016 ble en borettslagsleilighet på Stovner videresolgt til kommunen med en prisøkning på 400.000 kroner , etter at boligen i utgangspunktet ble solgt for 2 millioner kroner. I mellomtiden hadde badet blitt pusset opp. Borettslaget skal neste år gjennomføre fullstendig utskifting av alle bad og avløpsnett i hele borettslag, noe som betyr at det nye badet må rives.

, etter at boligen i utgangspunktet ble solgt for 2 millioner kroner. I mellomtiden hadde badet blitt pusset opp. Borettslaget skal neste år gjennomføre fullstendig utskifting av alle bad og avløpsnett i hele borettslag, noe som betyr at det nye badet må rives. Samme måned blir en leilighet i Bogstadveien solgt for 800.000 kroner over prisantydning . Én måned senere videreselges leiligheten til Oslo kommune med et nytt prishopp på 550.000 kroner . På én måned har leiligheten en prisstigning på 1,35 millioner kroner.



. Én måned senere videreselges leiligheten til Oslo kommune med et . På én måned har leiligheten en prisstigning på 1,35 millioner kroner. I august selges en leilighet på Vestli som omtales som strøken, til 625.000 kroner over prisantydning på 2,2 millioner. To uker senere kjøper Oslo kommune leiligheten til 3,2 millioner.



på 2,2 millioner. To uker senere kjøper Oslo kommune leiligheten til 3,2 millioner. I desember selges en leilighet på Stovner til 350.000 kroner over prisantydning på 3,29 millioner. Åtte dager senere videreselges leiligheten til Oslo kommune til 4,4 millioner kroner.





Som DN senere avslørte, var det konkursrytterne Carl Thomas Andersson og Øyvind Hornnæss som sto bak mange av handlene. Til sammen skal de ifølge avisen ha solgt eiendom for 220 millioner kroner til Oslo kommune. De skal ha tjent rundt 40 millioner på handlene med kommunen, ifølge DN.

Siktet

Boligbygg-skandalen har så langt ført til at byråd Geir Lippestad har trukket seg, og at hele styret og lederen i det kommunale boligselskapet Boligbygg har blitt kastet. I tillegg har Økokrim tatt ut flere siktelser for grov korrupsjon.

- Denne saken har ført til at tidligere byråd Geir Lippestad måtte gå. Det er mange forhold ved denne saken, men i denne sammenhengen er det gjentakende dårlige vurderinger og uprofesjonell håndtering av boligsalg som er det kritikkverdige. Å kjøpe boliger på topp i et hett boligmarked, ikke benytte forkjøpsretter, manglende dokumentasjon og takster og rutinemessig kjøpe boliger til langt over takst vitner om svært dårlig ledelse. En stor kjøper som Oslo Kommune skulle forvente å få store rabatter ved kjøp, ikke det motsatte, sier jurymedlem Mathilde Fasting om nominasjonen.

Nettavisen har kontakt Oslo kommune om nominasjonen, men sittende byråd for næring og byuvikling, Kjetil Lund, har ingen kommentar til nominasjonen.

En historie om desperasjon

Boligskandalen i Oslo begynte med den såkalte Tøyenavtalen, hvor det blant annet ble slått fast at Oslo kommune skulle kvitte seg med mange kommunale boliger på blant annet på Tøyen - samtidig som det skulle gjennomføres omfattende oppkjøp av mange hundre nye boliger.

Volumet på nye boliger var langt større enn kommunen hadde kapasitet til å gjennomføre innen utgangen av 2017. Det ble derfor opprettet et eget innkjøpsteam som bare hadde som jobb med å kjøpe nye leiligheter.

Temaet besto av en leder, to unge innkjøpere som begynte som deltidsansatte og en innleid konsulent som skulle bistå med større innkjøp.

Kastet seg inn i brennhett boligmarked med kjempebehov

Den store innsatsen ble altså satt inn omtrent samtidig som prisene i boligmarkedet eksploderte, delvis som følge av at antall boliger som ble lagt ut for salg gikk ned.

Kommunen var i stor grad ute etter de samme leilighetene som var absolutt mest attraktive. Resultatet ble at kommunen begynte å by langt over takst, og Nettavisen har tidligere vist hvordan kommunen høynet budet sitt hele 17 ganger i en enkelt budrunde, etter at første bud var lagt inn på takst. Dette til tross for at Boligbygg selv hevdet de holdt seg unna de heftigste budrundene for å unngå å presse priser.

Det var eksempler på at Oslo kommune betalte så mye penger at naboer kom til kommunen og spurte om de også ville kjøpe deres leilighet til en tilsvarende pris.

Les også Her er kjøpene som viser at Oslo kommune har blåst opp boligprisene med ville budrunder og direktekjøp

Kommunen begynte også å plukke opp leiligheter som ingen andre ville ha fordi prisantydnignen var satt altfor høyt.

Begynte å samarbeide med spekulanter

Men det var ikke tilstrekkelig. Kommunen gikk ut i markedet og signaliserte klart hva de var ute etter. Oppfattelsen i markedet var at kommunen var villig til å kjøpe leiligheter nærmest uavhengig av pris.

Kommunen begynte å inngå avtaler direkte med flere forskjellige spekulanter, inkludert konkursjegere, som kjøpte opp boliger til langt over takst, gjennomførte overfladisk oppussing og solgte videre til kommunen med solid gevinst.

Les også Slik kjøper Oslo kommune boliger til langt over antatt markedsverdi

Ofte var formalitetene ikke i orden, og kontrakter ble tilpasset slik at man snodde seg rundt regelverket.

Det viste seg også at kommunen ved flere tilfeller først sa nei til å kjøpe hele bygårder, hvorpå de kort tid etterpå likevel kjøpe bygget til en langt høyere pris.

Les også: Oslo kommune kjøpte boliger til dobbel pris - så startet oppussingen