Народните танци стават задължителни в часовете по физическо възпитание и спорт. Изучаването ще започне още от 1-ви клас, като до края на средното си образование учениците ще трябва да са усвоили стъпките на 22 хора.



Това предвиждат работните варианти на новите учебни програми за предмета "Физическо възпитание и спорт", публикувани наскоро от Министерството на образованието и науката. Единственият чужд танц, който учениците от 10-и клас ще трябва да научат е сиртаки.

Пред Дарик Христо Димитров, създател на ансамбъл "Българе" и председател на съюза на хореографите у нас, коментира, че идеята народните танци да се изучават в училище е добра, но децата не трябва да бъдат оценявани.

Обучение на новите програми за 1-ви и 5-ти клас започват учителите

В момента народните танци присъстват в учебните програми, но само като избираем предмет. Идеята на образователното ведомство е те да станат задължителна част от подготовката на учениците по физическо образование.



В 1-ви клас се започва с изучаване на "Боряно, Борянке" и ръченична стъпка на място. Второкласниците ще се учат да танцуват Кулско Хоро и Омуртагско хоро. За учениците от 3-ти клас са предвидени Самоковско и Джиновско хоро, а от 4-ти клас - Седенчица и известното Дунавско хоро, което звучи в първите минути на всяка нова година.



За петокласниците са избрани Право тракийско хоро и Тракийска ръченица, 6-ти клас е избрано само Малешевско хоро. В 7-ми клас ще се учат Пайдушка тройка и Добруджанска ръка, а осмокласниците ще усвояват Пайдушка четворка и хоро, специфично за техния регион.



Според сегашните програми по физическо възпитание и спорт между 9-и и 12-и клас фолклорните танци изпадат дори като възможност за допълнителни часове. Според новите програми обаче и по-големите ученици ще продължат задължително с хората - от Шопско и Македонско, Охридско и Дайчово. А абитуриентите ще учат Копаница.

Просветното министерство предвижда повече часове по история

Хореографът на ансамбъл "Българе" Христо Димитров приветства идеята, но по думите не е добре учениците да получават оценки за уменията си да танцуват, тъй като това е строго индивидуално.

"Ако българските деца това не го знаят, би било лошо. Ние няма как да искаме в целия свят да знаят нашия фолклор като фолклора с най-богатата ритмика, при положение, че самите ние не го знаем. Това ще бъде част от физическото възпитание, то ще бъде по-скоро спорт. Не мисля, че това нещо трябва да подлежи на оценка. Мисля, че трябва да бъде за обща култура", заяви той.



Единственият чужд танц, който е предвиден е сиртаки и той ще се изучава в 10-ти клас. Според хореографа обаче танците на народите не са подходящи за общообразователна подготовка. "Това трябва да бъде в образователната подготовка на деца, които се занимават специализирано с изкуства и танци. Ако се играе сиртаки, трябва да се играе и казачок, и полка, и мазурка", коментира още Димитров.



В сегашните програми като допълнителните теми са записани народни танци от още три съседни страни - сръбски, румънски и турски, както и съвсем други стилове - танго, самба, валс.