Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): Partiet som kan vinne Alltingsvalget på Island på lørdag, eksisterte ikke engang for fire år siden.

Piratpartiet som vil ha direkte demokrati, legalisering av narkotika og som vil tilby Edward Snowden asyl, kan bli en del av en ny islandsk regjering etter at islendingene har gått til urnene på lørdag.

Det radikale partiet ble grunnlagt av aktivister og hackere i 2012. Partiet fikk 5 prosent av stemmene ved valget i 2013, men ved valget lørdag er det ventet at oppslutningen mangedobles.

Partiet har vært Islands største parti på flere meningsmålinger hittil i år, på det meste har partiet hatt over 40 prosent oppslutning.

Partiet er et anti-parti, og formannen, Birgitta Jónsdóttir, sammenligner på sin nettside Island med mafiaøya Sicilia - styrt av noen mafia-aktige familier og deres venner.

- Folk på Island er lei av korrupsjon og nepotisme, skriver hun.

Vil ikke samarbeide med regjeringspartiene

I en meningsmåling utført av den islandske avisa Fréttablaðsins i dag får partiet 19,2 prosent oppslutning, og er med det landets nest største parti.

Islands største parti Uavhengighetspartiet får 25,1 prosent, og Venstrebevegelsen - De grønne, som er tenkt i en koalisjon med Piratpartiet, får 16,4 prosent

Partiet har utelukket samarbeid med noen av dagens to regjeringspartier, Selvstendighetspartiet (Islands svar på Høyre) og Fremskrittspartiet (som er Islands svar på Senterpartiet), og har uttalt at de ønsker å danne en regjering hvor de ikke er nødt til å gjemme seg bak koalisjonen, og der velgerne ikke får noe annet enn de har stemt på, skriver The Guardian.

- Drittlei den politiske klassen

Mimir Kristjánsson, islending og nyhetssjefi Klassekampen, mener Piratpartiet er på en nedadgående kurve nå før valget, men tror likevel partiet blir å se i en ny islandsk regjering.

- Partiet er den islandske versjonen av det man ser overalt ellers nå - at folk er drittlei politikere. Folket på Island er luta lei, og bare fem prosent har tillit de som styrer landet, sier Kristjánsson til Dagbladet.

ISLENDING: Mimir Kristjánsson, islending og nyhetssjef i Klassekampen, mener partiet er på en nedadgående kurve nå før valget, men tror likevel partiet blir å se i en ny islandsk regjering. Foto: Dagbladet Vis mer

Det er Selvstendighetspartiet som har hatt regjeringsmakten på Island i det meste av etterkrigstiden, men partiets støtte i folket bleknet og forsvant under finansboblen i 2008, som nærmest knuste landets økonomi.

Islendingen vil i norsk politisk atmosfære plassere Piratpartiet et sted mellom SV, Rødt og MDG, men understreker at partiet likevel ikke er et typisk venstreparti ideologisk.

- Alle de andre etablerte partiene som har prøvd å sitte i regjering på Island har driti seg ut. Piratpartiet er ikke et erfarent parti, men jeg tror at det kan fungere i en regjering med De grønne. De vil nok samlet få rundt 40 prosent oppslutning, og så vil noen småpartier fungere som støttepartier, sier han.

Strid om Grunnlov og EU-medlemskap

Det var etter at regjeringen stoppet prosessen med EU-medlemskap i fjor, at partiets popularitet begynte å stige for alvor. På det meste hadde partiet godt over 40 prosent oppslutning.

- Det er naturlig at de har gått litt ned på meningsmålingene nå før valget. Husk at også Frp har hatt målinger opp mot 35 prosent før valg, men har endt opp med rundt tjue prosent som valgresultat, sier Kristjánsson.

Det unge partiet har verken et ja- eller nei-standpunkt til EU, de mener at folket skal få bestemme om Island skal bli med, eller om landet skal fortsette i EØS med Liechtenstein og Norge.

Piratene tror at ny teknologi kan bidra til å fremme samfunnsengasjement, og har argumentert for at borgerne skal få ubegrenset rett til å involvere seg i politiske beslutningsprosesser. Partiet vil også at velgerne skal kunne foreslå nye lover og bestemme gjennom hyppige nasjonale folkeavstemninger.

Partileder med beskjedne statsministerambisjoner

VIL IKKE BLI STATSMINISTER: Birgitta Jónsdóttir, har siden pila på meningsmålingene begynte å peke oppover, sagt at hun gjerne ser at noen andre enn henne blir statsminister på sagaøya. FOTO: Rut Sigurdardottir/Wikipedia Creative Commons Attribution-Share Alike 4.0 International Licence Vis mer

Men kapteinen på skuta, partileder Birgitta Jónsdóttir, har siden pila på meningsmålingene begynte å peke oppover, sagt at hun gjerne ser at noen andre enn henne blir statsminister på sagaøya.

- Jeg håper det finnes bedre kandidater enn meg, sa Jónsdóttir, som er poet, dataprogrammerer og tidligere WikiLeaks-aktivist, til Aftenposten tidligere i år.

Til avisa sa hun også at det aller viktigste er at Island får en ny grunnlov, og at partiet ikke trenger å sitte lenge i regjering.

Mimir Kristjánsson tror det er sannsynlig at partiet etter valget lørdag havner i en regjeringsposisjon.

- Jeg tror folk tar Piratpartiet mer seriøst enn før. De har holdt ut lenge i forhold til andre nyetablerte islandske partier, og jeg tror ikke de får noe mindre enn 20 prosent ved valget.

Det politiske systemet på Island har vært veldig ustabilt de siste årene, sier han og peker på lokalvalget i hovedstaden Reykjavik, der komikeren Jòn Gnarr og partiet «Det beste partiet» fikk nesten 35 prosent av stemmene i 2010.

Gnarr lovet blant annet velgerne gratis buss for vanskeligstilte, gratis håndklær, og en isbjørn i byens dyrehage. Han lovet også velgerne at han ikke skulle holde noen valgløfter.

Panama Papers tvang regjeringen til omvalg

Fremskrittspartiet og Selvstendighetspartiet har i dag tilsammen 48 av de 63 representantene i nasjonalforsamlingen. Etter Panama Papers-avsløringer om at statsministeren og hans kone eier selskapet Wintris, registrert på skatteparadiset De britiske Jomfruøyene, demonstrerte tusenvis av islendinger utenfor Alltinget og krevde statsminister Gunnlaugssons avgang.

Da de tre store islandske bankene Landsbanki, Glitnir og Kaupthing gikk over ende, viste det seg at Wintris var en av kreditorene som hadde millionkrav mot dem.

Dette opplyste Gunnlaugsson aldri om, verken før eller etter at han ble valgt til statsminister 2013.

Etter demonstrasjonene i april ba Gunnlaugsson presidenten i landet om å oppløse Alltinget og skrive ut nyvalg, men fikk nei på forespørselen. I stedet overtok fiskeri- og landbruksminister Sigurdur Ingi Johannsson som Islands statsminister, og det ble bestemt at det skulle holdes nyvalg til høsten.