Abortloven ligger an til å bli den mest kontroversielle saken når KrF skal forhandle om å bli en del av dagens regjering.

Grunnen er at statsminister og Høyre-leder Erna Solberg i et VG-intervju 18. oktober åpnet for å komme KrFs krav om endringer i møte dersom de ønsket plass i hennes regjering.

Et sentralt krav fra KrF er å fjerne paragraf 2 c i abortloven. Den åpner for abort etter uke 12 om det er «stor fare for at barnet kan få alvorlig sykdom, som følge av arvelige anlegg, sykdom eller skadelige påvirkninger under svangerskapet».

Reaksjonene lot ikke vente på seg.

Frps helsepolitiske talskvinne Åshild Bruun-Gundersen sa til NRK at det var «etisk og moralsk forkastelig» av KrF å blande kvinners rett til abort inn i kampen om hvilken side de skulle velge i norsk politikk.

Også Venstre var avvisende.

Jeg stenger døra på vegne av Venstre, og jeg håper de andre partiene på Stortinget også stenger døra for dette. Vi kan ikke endre abortregelverket fordi ett parti ønsker å gjøre det. Abid Raja / NRK 20.10.18

Min stemme i Stortinget for kvinnes rett til selvbestemt abort kan ikke forhandles bort. Abid Raja / Klassekampen 01.11.18

Nå avviser ikke Raja endringer i paragraf 2c. Kravet er at dagens praksis, der en kvinne som oppdager at fosteret hun bærer er alvorlig sykt får innvilget senabort dersom hun ønsker det, ikke endres.

– Som jurist vet jeg at man kan la loven få endret ordlyd, uten at det får praktiske konsekvenser. Utgangspunktet ligger fast: Venstre vil ikke akseptere en millimeters innskrenking av kvinnens rett til å bestemme over egen kropp, sier Venstres parlamentariske nestleder til NRK søndag ettermiddag.

– Opplever loven som diskriminerende

Raja understreker at han sier «entydig nei til å endre realitetene i dagens regelverk, eller dagens praksis».

KRAV: Det var KrFs nestleder Kjell Ingolf Ropstad som i forkant av KrFs veivalg etterlyste svar på om Høyre og Ap var villige til å forhandle om endringer i abortloven. Ap sa nei, mens Høyre sa ja. Foto: Terje Pedersen / NTB scanpix

Han sier grunnen til at han samtidig åpner for å endre ordlyden, er at mange med Downs syndrom opplever dagens paragraf som diskriminerende. Selv om den ikke nevner Downs med navn, har den fått kallenavnet «Downs-paragrafen».

– Jeg ser egentlig ikke behovet for å endre lovteksten, men når folk med Downs og deres familier opplever loven som stigmatiserende, mener jeg vi må ta deres tilbakemeldinger på alvor, sier han og fortsetter:

– Vi må da ta utfordringen med å se om det er mulig å justere lovteksten, men da med den helt klare forutsetningen at dagens rett for kvinner til å bestemme selv, ikke endres en eneste millimeter.

Raja viser til at Erna Solberg i Debatten på NRK torsdag sa at endringene hun åpnet for, ikke ville innebære noen stor forskjell i praksis.

Erna Solberg om abort-løfte til KrF Du trenger javascript for å se video. Erna Solberg om abort-løfte til KrF

VG omtalte allerede fredag at Høyre har en skisse til løsning klar. Den går ut på at dagens paragraf 2 c erstattes med en ny paragraf som baserer seg på at svangerskapet kan avbrytes etter uke 12 «hvis fosteret ikke er levedyktig».

Høie: – Like mange vil få abort

Helseminister og Høyre-nestleder Bent Høie understreker overfor NRK at de samtidig vil sørge for at nemndene, som avgjør om kvinner kan få abort etter fristen for selvbestemmelse, skal legge større vekt på kvinnens vurdering av egen situasjon.

FORHANDLER: – Høyre har vært veldig klar på at vi åpner for å forhandle med KrF om dette tema, sier Bent Høie. Foto: Lise Åserud / NTB scanpix

På spørsmål om målet med en slik lovendring er å få ned aborttallene, svarer Høie:

– Aborttallene skal vi jobbe for å få ned, men det skal vi gjøre med andre virkemidler enn endringer i abortloven.

– Er målet at det skal bli vanskeligere for kvinner å få abort om de har et sykt barn?

– Nei, målet er å ta vekk det som oppleves som en diskriminerende del av abortloven, og samtidig sette en ny og viktig barriere mot sorteringssamfunnet, sier han og understreker:

– Dette skal ikke gå på bekostning av kvinners rettigheter, og sannsynligvis vil like mange av dem som søker om abort etter denne endringen, få abort som nå.

Frps helsepolitiker sier nei

Et viktig poeng bak KrFs krav om å fjerne paragraf 2 c er at barnets egenskaper ikke skal avgjøre om det innvilges abort, eller ikke.

Det er fortsatt høyst usikkert om Venstre og Frp kan bli med på Høyres skisse til løsning.

Og selv om de fire partiene skulle bli enige i forhandlingsrommet, er det slettes ikke sikkert at en eventuell lovendring blir vedtatt i Stortinget.

Som avisen Vårt Land har skrevet tidligere, må det bare fire borgerlige representanter til for å knuse KrFs drøm om å endre abortloven i Stortinget.

NEI: Åshild Bruun-Gundersen (Frp) sier hun ikke ser poenget med å endre en lov dersom endringen ikke skal gi praktiske konsekvenser. Foto: Torstein Bøe / NTB scanpix

Frps helsepolitiske talsperson, Åshild Bruun-Gundersen, sier til NRK at det er uaktuelt for henne å gå med på endringene Bent Høie og Høyre åpner for.

– Det er trist om historiens mest kvinnerike Stortinget skal være det stortinget som innskrenker kvinners rett til å styre over egen kropp, helse og liv.

Hun understreker også at Frps representanter er fristilt når det gjelder samvittighetsspørsmål. Det betyr at de står fritt til å stemme etter egen overbevisning.

– Abortloven har stått seg i 40 år. Jeg vil verne om kvinnens og familiens rett til å ta disse vanskelige avgjørelsene. Det er de som skal leve med konsekvensene.

Støre: – Gjør kvinnen mer sårbar

Arbeiderpartiet har hele veien avvist at de kan gå med på endringer i abortloven for å komme KrF i møte.

Ap-leder Jonas Gahr Støre sier til NRK søndag at han advarer mot de endringene Høyre sier de kan gå med på.

– Dette forslaget flytter ansvaret over på kvinnen, slik at hun må si at hun ikke makter det. I dag fungerer loven slik at kvinnen etter 12. uke kan vise til alvorlig sykdom som et argument. Det er en viktig del av abortloven som vi må slå ring om.