Denne uka ble det via ABC Nyheter kjent at Norge, sammen med Liechtenstein og Island, ber EU innføre den omstridte «Services Notification Procedure» i EU/EØS. Det er EU-kommisjonen som foreslår at vedtak fra medlemslandene skal forhåndsgodkjennes for å sikre den frie flyten av tjenester, og et friksjonsfritt indre marked. Ved mistanke om at vedtak kan komme til å hindre fri konkurranse og fri flyt av tjenester, vil vedtakene bli stoppet av EU. For Norges del vil kontrollen skje via ESA, overvåkingsorganet som påser at Efta-landene følger EUs regler.

EU-kommisjonens forslag om forhåndssensur er kontroversielt og omstridt i EU. En rekke organisasjoner og politiske partier i medlemslandene protesterer fordi prosedyren griper inn i lokaldemokratiet, og ytterligere innsnevrer handlingsrommet for nasjonal og regional politikk. Mens protestene blir flere og flere i EU, ber altså den norske regjeringa om at kontrollen innføres. Det faktum at Norge ikke er EU-medlem, gjør regjeringas holdning ekstra problematisk – og kritikkverdig.

LO advarer regjeringa, og sier i en høringsuttalelse:«LO er sterkt bekymret for at dette vil innebære en utilbørlig inngripen i nasjonale lovgivningsprosesser». Fredag sa første nestleder, Peggy Hessen Følsvik, til Nationen at LO er spesielt bekymret for kommunenes mulighet til å overvinne sosial dumping gjennom sin innkjøpspolitikk. Kommunale innkjøp er ett eksempel på områder der EU kan ta enda sterkere kontroll i Norge.

Annonse

Den prosedyren Solberg-regjeringa ber EU innføre, og dermed innføre i Norge, er problematisk fordi det handler om å avgi myndighet til en organisasjon Norge ikke er medlem av. Det er i strid med Grunnlovens prinsipper. Dernest er en slik forhåndskontroll av EU problematisk fordi den kan forandre Norge på en måte norske folkevalgte ikke har noen innflytelse over.

LO-nestleder Peggy Hessen Følsvik sa det slik i Nationen fredag: «Denne regjeringa prøvar å utnytte EØS-avtalen til å drive gjennom høgrepolitikk. Vi har sett mange døme på det den siste tida.»

Det er i første omgang betryggende at parlamentarisk leder i Sp, Marit Arnstad, varsler at partiet vil ta saken opp i Stortinget. Arnstad viser til at forhåndskontrollen vil være en utilbørlig innblanding i norsk lovgivning, og et sterkt inngrep i den folkevalgte styringen. «Det er stor grunn til uro», sa Arnstad til Nationen torsdag.

Saken kan bli avgjort av KrF i Stortinget. KrF under ledelse av Knut Arild Hareide viste en prinsipiell holdning til avgivelse av suverenitet, som for eksempel i Acer-saken da KrF stemte nei. Spørsmålet er om KrF er like prinsipielle under Olaug Bollestad, i flertallsregjering med Frp og Høyre. KrFs velgere er i hovedsak EU-motstandere, så det kan koste partiet dyrt å avgi enda mer suverenitet til EU.