Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Situasjonen i Venezuela blir mer og mer prekær etter at opposisjonsleder Juan Guaidó 23. januar utropte seg til landets legitime president.

Venezuela er et av verdens rikeste land hvis man ser på naturressurser. Landet flyter over av olje, diamanter og gull, men sliter med skyhøy inflasjon, dyp fattigdom, økende kriminalitet og arbeidsledighet, samt mangel på medisiner og basisvarer. Opposisjonen ved Guaidó mener president Nicolás Maduros vanstyre er årsak til den dype økonomiske krisen.

I juli 2017 gjennomførte Maduro et omstridt valg på en ny grunnlovsforsamling. Den fikk makt til å endre lover og i praksis sette til side nasjonalforsamlingen, som opposisjonen har kontrollert siden valget i 2015. USA har innført sanksjoner mot presidenten og stemplet ham som diktator.

Maduro ble gjenvalgt i fjor i et valg opposisjonen boikottet.

BOLIVARSK REVOLUSJON: Tidligere president Hugo Chavez sammen med daværende visepresident Nicolas Maduro i 2012. Foto: Miraflores Palace/Handout Vis mer

Siden 2015 har 2,3 millioner venezuelanere flyktet landet og inflasjonen var i fjor på 1,37 millioner prosent, ifølge IMF.

Guaidó har fått anerkjennelsen fra USA, Frankrike, Tyskland og Storbritannia samt våre naboland Sverige og Danmark, som landets legitime president. Men Norge har foreløpig ikke ønsket å anerkjenne opposisjonslederen.

Peker på USA

Partiet Rødt har hyllet den bolivarske revolusjonen som startet med at sosialisten Hugo Chávez ble valg til president i 1998. Han nasjonaliserte blant annet store deler av Venezuelas oljeindustri, og bygget den bolivarske revolusjonen på landets store og økende oljeinntekter.

Dagens president Maduro tok over da Chávez døde i 2013 og har vært president siden, mens landet har sunket lengre og lengre ned i den dype krisen.

Bjørnar Moxnes. Foto: Thomas Rasmus Skaug / Dagbladet Vis mer

I helgen hadde Rødt landsstyremøte og det var knyttet spenning til deres uttalelse om Venezuela og situasjonen i det kriserammede landet.

I uttalelsen, som kan leses i sin helhet her, peker Rødt gjentatte ganger på USAs rolle.

«Rødt tar avstand fra alle forsøk på statskupp og vestlig innblanding i Venezuela, og krever at USAs økonomiske blokade oppheves», heter det i uttalelsen.

Og videre:

«Den vanskelige økonomiske situasjonen skyldes både innenrikspolitiske forhold, som regjeringen også har ansvar for, og de sterke utenlandske økonomiske sanksjons- og straffetiltakene. Sanksjoner og frysing av kontoer har kostet Venezuela 20 milliarder dollar i 2018. Sanksjonene bidrar til sult, medisinmangel og intern polarisering. USAs stadig mer aggressive politikk for å få kontroll over oljeressursene og oppnå hegemoni i Latin-Amerika, ødelegger for en forhandlet løsning på konflikten.»

Advarer mot et nytt Libya

På spørsmål fra Dagbladet om Maduro har demokratisk legitimitet etter at opposisjonen boikottet valget i fjor, svarer Bjørnar Moxnes som følger:

- I en situasjon med økonomisk krise, krigstrusler fra Trump og straffetiltak fra regjeringa mot den hovedsakelig USA-støttede opposisjonen, var presidentvalget i fjor mindre fritt og demokratisk enn tidligere valg. Det er alvorlig, i likhet med tilsidesettelsen av nasjonalforsamlinga. Trump og hans alliertes forsøk på regimeskifte gjennom sanksjoner og trusler om invasjon hvis ikke deres utpekte mann får makta, vil imidlertid bare gjøre krisen verre og kan lede til krig. Jeg merker meg at den norske regjeringa ikke har anerkjent Juan Guaidó som Venezuelas midlertidige president, og at folkerettsekspert Mads Harlem understreker at et skifte i et land må skje i henhold til landets grunnlov og nasjonale lovgiving, sier Moxnes til Dagbladet.

Moxnes sier man nå må hindre at Venezuela blir et nytt Libya eller Irak.

Fakta Venezuela * Oljerike Venezuela sliter med skyhøy inflasjon, dyp fattigdom, økende kriminalitet og arbeidsledighet, samt mangel på medisiner og basisvarer.

* Opposisjonen mener president Nicolás Maduros vanstyre er årsak til den dype økonomiske krisen. USA har innført sanksjoner mot presidenten og stemplet ham som diktator.

* I 2017 ble minst 125 mennesker drept i forbindelse med demonstrasjoner mot presidenten og hans regjering.

* I juli 2017 gjennomførte Maduro et omstridt valg på en ny grunnlovsforsamling. Den fikk makt til å endre lover og i praksis sette til side nasjonalforsamlingen, som opposisjonen har kontrollert siden valget i 2015.

* Maduro ble gjenvalgt i mai 2018 i et valg opposisjonen boikottet og USA, EU og Organisasjonen av amerikanske stater (OAS) kritiserte.

* Rundt 2,3 millioner venezuelanere har flyktet fra landet siden 2015, ifølge FN-tall fra november.

* Ifølge Det internasjonale pengefondet (IMF) var inflasjonen i fjor på 1,37 million prosent. IMFs prognose for inneværende år er på 10 million prosent.

* 23. januar utropte opposisjonsleder Juan Guaidó seg selv til landets midlertidige president.

(Kilde: AFP, IMF, UNCHR)

- Det har vært uakseptabel voldsbruk fra begge parter i konflikten og det tar vi klar avstand fra. Etter høyresidas forsøk på å styrte Chávez med militærkupp i 2002, har WikiLeaks-dokumenter vist at USA fortsatte å støtte kreftene bak militærkuppet, med mål om regimeskifte. Dette har ført til harde mottiltak fra regjeringa og en polarisering som har svekket demokratiet. Et viktig bidrag fra norsk side er å hindre at Venezuela blir et nytt Libya eller Irak. Derfor må Solberg-regjeringa ta klart avstand fra USAs krigstrusler og sanksjonene som rammer en kriserammet befolkning.

- Konspirasjonsteori

Christian Tybring-Gjedde (Frp), i Utenriks- og forsvarskomiteen, mener Moxnes avslører seg når han gang på gang peker på USA og Trump som skyldige i Venezuelas problemer.

- Hugo Chavez’ sosialisme har skjøvet Venezuela mot avgrunnen. Det nekter Moxnes å innse. Det bryter med Moxnes’ verdensanskuelse og han introduserer derfor den klassiske konspirasjonsteorien om alt skyldes det imperialistiske USA, sier Tybring-Gjedde til Dagbladet.

Frp-representanten tror Rødt og Moxnes hadde stilt seg annerledes hvis det var i et annet kriserammet land at opposisjonen reiste seg mot makta.

- Hadde det som inntreffer i Venezuela funnet sted i et annet land ville Moxnes hyllet de som utfordrer makten. Det er forøvrig flaut av Moxnes å skyve Norge foran seg i sin argumentasjon, sier Tybring-Gjedde.

Bjørnar Moxnes sier at han ikke har behov for å kommentere Christian Tybring-Gjeddes uttalelser og at de taler for seg.