Superår for Oljefondet

Hele avkastningen ble hentet fra fondets mange aksjer.

Norge kjøpte seg i høst inn i Times Square Tower på Manhattan i New York, som før helgen ble dekket av et tykt snølag. Fondets andel på 45 prosent av eiendommen utgjør 684 millioner dollar, eller drøyt 4 milliarder kroner. NTB SCANPIX/AP/JOHN MINCHILLO

6. januar 2014

- Aksjekursene steg mye i 2013 på grunn av forventninger om at verdensøkonomien kommer til å gå bedre. Dermed forventer aksjemarkedene at selskapenes inntjening skal komme tilbake.

Slik oppsummerer analysesjef Morten Jensen i meglerhuset DNB Markets det globale aksjeåret 2013.

Markedenes optimisme driver opp kursene og sprer glede inn i Oljefondet — og kanskje i de tusen julemette hjem. Det ligger an til en avkastning i fondet omkring meget gode 15 prosent for 2013, regnet i utenlandske penger.

I så fall blir 2013 fondets nest beste år noensinne. Bare i det store innhentingsåret 2009 etter finanskrisen har avkastningen vært høyere. Da var den utrolige 25,6 prosent.

Anslaget på rundt 15 prosent i fjor bygger på fondets rapporterte resultater for de tre første kvartalene og Aftenpostens anslag på avkastningen i siste kvartal. Anslaget for siste kvartal er basert på utviklingen i de globale indeksene for aksjer og omsettelige rentepapirer (obligasjoner).

Anslaget er usikkert fordi fondets faktiske investeringer avviker noe fra de globale indeksene. Fondet legger frem sin årsrapport for 2013 28. februar og ønsker ikke å kommentere anslaget.

En kvart årslønn

På grunnlag av de tre første kvartalene og et grovt anslag for fjerde kvartal kan avkastningen i kroner anslås til drøyt 650 milliarder i fjor. Det tilsvarer rundt 130.000 kroner pr. nordmann. Med en gjennomsnittlig årslønn for heltidsansatte i Norge på rundt 500.000 kroner, tjente dermed hver nordmann opp drøyt en kvart årslønn gjennom fondet i fjor.

Selve fondet var ved årsskiftet verdt nesten 1 million kroner pr. nordmann.

Men som fondets sjef Yngve Slyngstad sier hver gang: Fondets avkastning i kroner forteller lite om oljepengenes internasjonale kjøpekraft. Det er avkastningen målt i utenlandske penger som teller. Sterkt svekket krone gjennom 2013 har sørget for at fondets internasjonale plasseringer blir omregnet til et stadig høyere kronebeløp, uten at fondets kjøpekraft har steget tilsvarende.

Aksjer suverent best

99 prosent av fondets penger er investert i aksjer og omsettelige rentepapirer. De to typene verdipapirer utviklet seg svært forskjellig i fjor.

Det er aksjene alene som sikrer fondets gode resultat. Med et anslag på fondets aksjeavkastning på rundt 7 prosent i siste kvartal, ligger det an til at avkastningen på fondets aksjer blir rundt 25 prosent i 2013.

Jensen forsetter forklaringen på det gode aksjemarkedet.

- Samtidig har frykten for økonomisk sammenbrudd, særlig i Europa, blitt veldig mye mindre. Fortsatt svært lave renter og pengetrykking har bidratt sterkt til dette, sier han.

Rentepapirer i null

Verre gikk det med de omsettelige rentepapirene. Over de tre første kvartalene i fjor var avkastningen null. I siste kvartal forteller de globale indeksene om et lite fall. 2013 ble dermed et meget magert obligasjonsår for fondet.

Analysesjef Pål Ringholm i Swedbank Norge sier fondet har investert mest i statsobligasjoner og pantsikrede boligobligasjoner med fast rente. Med andre ord har fondet lånt ut oljepenger til stater med rett til å skattlegge og boligbyggere som tilbyr pant i boligene.

- Dette er en villet strategi for å holde risikoen lav. Ved inngangen til 2013 var renten på slike lånepapirer historisk lav. I slutten av april tok 30 år med synkende rente slutt. Da begynte den å stige, sier han.

Fordi renten på det meste av fondets rentepapirer er fast fra kjøpene i tidligere tider, vil verdien av papirene synke når markedsrentene øker. Omsetningen vil måtte skje til lavere pris slik at kjøperen får samme faktiske, prosentvise avkastningen som den aktuelle markedsrenten.

Ringholm peker på at det var andre typer obligasjoner som i fjor ga en avkastning på over 7 prosent.

- Slike obligasjoner har imidlertid fondet lite av, sier han.

Fortsetter i 2014

Jensen legger til grunn at de globale aksjemarkedene vil stige også i år.

- Men det blir mindre enn i 2013. Verdensøkonomien bør kunne skyte fart i år, særlig fordi årene med innstramming i statens pengebruk er over. Dermed blir det mindre motvind i økonomien, sier han.

Ringholm tror avkastningen på fondet rentepapirer blir lav også i år.

- Det er sjanse for at rentene forsetter å stige, sier han.

Med fast rente på rentepapiret må dermed prisen ytterligere ned for at kjøperne av obligasjonen skal får en avkastning på linje med markedsrenten.

Fakta Fakta Forkortelse for Statens pensjonsfond utland. Oljeinntekter som staten ikke bruker på de årlige statsbud-sjettene, blir plassert i fondet. Før helgen var det omtrent 5050 milliarder kroner i fondet, nesten 1 mill. kroner pr. nordmann. Alle pengene plasseres i utlandet. Knapt 63 prosent er plassert i aksjer, drøyt 35 prosent i omsettelige rentepapirer og omtrent 1 prosent i eiendom. På www.nbim.no oppdateres fondets verdi løpende. Vis mer