Vil ha 30 år for terror nå

I løpet av våren legger Regjeringen frem et forslag til økt strafferamme for grove terrorhandlinger. I dagens straffelov er maksimumsstraffen 21 år.

afp000456159.jpg

6. januar 2013

I dag er maksimumsstraffen 21 år. Strafferamme på 30 år er vedtatt i den nye straffeloven, men ennå ikke innført. Årsaken er data-trøbbel.

Bestemmelsene om grove terrorhandlinger ble vedtatt i 2008 og lagt inn i straffeloven av 2005. Men straffeloven av 2005 er aldri blitt satt ut i livet som følge av dataproblemer. Regjeringen forventer at den nye straffeloven vil kunne tre i kraft innen 1. januar 2017. Pr. i dag er det straffeloven av 1902 som gjelder.

Men nå skal punktet om forlenget terrorstraff tas inn i den gjeldende straffelov av 1902 for å slippe å vente til den nye straffeloven er innført.

Før sommeren

- Regjeringen foretar en større gjennomgang av hva som er viktig å få på plass raskt. Blant annet vil strafferammen på 30 år for grove terrorhandlinger bli tatt inn i den gjeldende straffelov, sier Pål Lønseth (Ap), statssekretær i Justisdepartementet. Forslaget vil bli lagt frem for Stortinget før sommeren.

- Det virker jo mildt sagt litt pussig at manglende dataløsninger fører til at det skal ta over 12 år fra en lov er vedtatt til den er satt ut i livet?

- Vi er ikke fornøyd med at det tar så lang tid. Det er ikke tilfredsstillende, og vi jobber med å finne raskere løsninger. I mellomtiden blir en del viktige lovvedtak tatt inn i dagens lover, så det er ingen dramatikk i dette, sier Lønseth.

Da den nye straffeloven ble vedtatt av Stortinget, visste alle, også opposisjonen, at det ville ta tid å få den innført. Men Lønseth innrømmer at de ikke visste det ville ta så lang tid.

Flere bestemmelser fra den nye loven er allerede tatt inn i gjeldende straffelov. Det gjelder 30 års maksimumsstraff for folkemord og et punkt om kjernefysisk terrorisme. Hvilke andre elementer som nå vil komme inn i den gamle straffeloven, har ikke Regjeringen avklart ennå.

Lengre forvaring

Jan Bøhler (Ap), nestleder i Stortingets justiskomité, er fornøyd med at man slipper å vente flere år til før 30-års strafferamme for grove terrorhandlinger er på plass. Han mener også det er naturlig at dette skal kunne kombineres med forvaring, slik vi har ved 21 års dommer i dag. Minstetiden for forvaring i slike saker må følge med oppover og bli 15 år.

- Dette vil innebære at man etter 30 år kan forlenge straffen med fem år av gangen dersom fangen fortsatt utgjør en fare for samfunnet, sier Jan Bøhler.

Han mener at Norge med 30 år og forvaring med minstetid på 15 år vil ha et solid straffenivå også i forhold til land som Sverige som har livstidsstraff.

- Dermed blir en debatt om å innføre livstidsstraff mindre aktuell, sier Bøhler.

Etterlyser vilje

Leder av justiskomiteen, Per Sandberg (Frp) syns det er et paradoks at Regjeringen nå klatter på den gamle loven.

- Jeg savner politisk vilje til å få implementert den nye straffeloven i sin helhet. Det handler om å sørge for å finne dataverktøy som snakker sammen. De rødgrønne er redd for å bruke penger på investeringer i nye dataløsninger. Når disse investeringene skal tas gjennom de eksisterende budsjettene, går det utover noe annet: færre politifolk i gatene og lengre køer i domstolene, for eksempel.

Sandberg og Fremskrittspartiet vil helst ha en generell økning av strafferammen fra 21 til 30 år. Han vil i likhet med Bøhler at rammen for forvaring må følge med oppover, fra 10 til 15-20 år.

Terrorhandlingene som blant annet ødela deler av Regjeringskvartalet 22. juli, kunne ikke straffes etter den vedtatte loven om 30 års fengsel. Loven er ikke gjennomført ennå på grunn av dataproblemer. Regjeringen vil gjøre noe med dette.

Fakta Fakta Bestemmelsen om grove terrorhandlinger ble vedtatt i 2008 og lagt inn i straffeloven av 2005. Strengeste fengselsstraff blir der økt fra 21 til 30 år. Regjeringen regner nå med at straffeloven av 2005 kan tre i kraft innen 1.1.2017. Årsaken til at det tar så lang tid er at politiets og domstolenes datasystem ikke klarer den nye straffeloven. Politidirektoratet advarte mot IKT-kollaps første gang i 2006. Flere bestemmelser i straffeloven av 2005 er allerede lagt inn i den gjeldende straffelov av 1902. Vis mer