Vet du hvorfor øyenstikkere sjelden går på kino?

Eller, hvor stor ungeflokk kan to bananfluer få på et år? Og hva er egentlig snurrebassmusikk?

I Norge har vi 23 ulike ordener med insekter – øyenstikkerne er en av dem. Shutterstock

19. mars 2018 18:30 Sist oppdatert 20. mars 2018

Viten er Aftenpostens satsing på forskning og vitenskap, der forskere og fagfolk fra hele landet bidrar med artikler.

Svarene kommer straks!

Men først: Insektene er definitivt den mest vellykkede dyregruppen på kloden. De har vært her i 479 millioner år. De har sett dinosaurene komme og gå. De hadde luftherredømme alene i 150 millioner år før fuglene kom.

Vi mennesker har vært her i 200.000 år.

Tilbake til øyenstikkeren. Den er verdens kanskje beste jeger. Den lykkes i 95 prosent av jaktforsøkene sine. Løvenes suksessrate er bare 25 prosent, enda de jager i flokk.

Det er to årsaker:

Øyenstikkeren kan fly i alle retninger med lynets hastighet, og den har supersyn! Hvert øye består av 30.000 småøyne som får med seg både ultrafiolett og polarisert lys i tillegg til farger. Og de har superhjerne!

Menneskenes hjerne kan ta imot og prosessere omtrent 20 separate bilder i sekundet. Blir det mer enn det, flyter bildene sammen og blir til film. Derfor har vi det topp på kino!

Det ser ut som to øyne, men øyenstikkere og vannymfer har faktisk 60.000 småøyne! Shutterstock

Men øyenstikkerens hjerne er langt mer avansert.

Den kan prosessere opptil 300 separate bilder i sekundet! Det betyr at en kinobillett er helt bortkastet. Der du og jeg ser en levende film, ville øyenstikkeren bare sett et lysbildeshow – en lang strøm av nesten like enkeltbilder. Gørr kjedelig!

Det er ikke usannsynlig at jeg vil huske denne historien ganske lenge. Kanskje vil jeg for resten av livet vite noe om øyenstikkere – noe som jeg aldri hadde visst uten at kunnskapen var pakket inn i denne kinohistorien.

Forskning viser at honningbier kan telle til fire! Shutterstock

Professor Anne Sverdrup-Thygeson har skrevet en hysterisk morsom bok om insekter. I “Insektenes planet” inviterer hun til en reise blant klodens mest tallrike skapninger. Hun serverer pussig, grotesk, artig og rar kunnskap som er fortalt på en måte ingen professor har gjort før henne.

Kagge Forlag

For et par år siden leste jeg en bok om trær. Den forandret mitt forhold til trær fullstendig. Den tyske skogvokteren Peter Wohlleben inviterte på tur inn i en ukjent verden: Bøketrær som ammer ungene sine, eiketrær som mater gamle slektninger og kommuniserer med venner langt borte.

Vet du hvorfor oregano lukter så sterkt og godt? Jo, planten har utviklet duften som et forsvar mot angrep fra en spesiell maur. Uten den mauren ville oregano neppe fungert som pizzakrydder. Shutterstock

Nå har Sverdrup-Thygeson bidratt til at jeg neppe kan gå forbi en maurtue uten å tenke på at det er flere maur enn noe annet levende dyr i verden, at verdens maur veier mer enn alle verdens mennesker, og at alle maur til enhver tid har med seg antibiotika for å unngå sykdom når de er så trangbodd!

Og ettersom nesten alle bier, maur og bladlus er damer, kan vi konkludere at det er flere damer enn menn, menneskene inkludert, på denne kloden.

Bladlusene på rosebusken får nye unger hele sommeren uten å pare seg med en hannlus. Ungene er for øvrig ofte gravide allerede når de fødes. Først sent på høsten gjør noen av dem seg om til hannlus som parer seg med dem som forblir damer. Shutterstock

Men så var det dette med de to bananfluene. (Bananfluer har forresten verdens største spermier. De kan bli 6 centimeter lange.)

Hvis man starter med to bananfluer og gir dem optimale forhold, vil ting skje raskt. Hver bananfluedame legger 100 egg. Hvis alle vokser opp, hvis halvparten av de fødte er damer, og hvis alle parer seg og legger nye egg ... da tar det av!

På ett år blir det 25 generasjoner. Når året er omme, vil den femogtyvende generasjonen alene nærme seg en septillion søte bananfluer med røde øyne! En septillion har 42 nuller bak ett-tallet. Lager du en ball av denne gjengen, vil diameteren bli større enn avstanden fra Jorden til Solen.

Bananfluer er svært effektive til å formere seg, og de har verdens lengste spermier! Shutterstock

Som professor Sverdrup-Thygeson skriver: Jammen godt at insektene har mange fiender!

Professor Anne Sverdrup-Thygeson ved NMBU åpner døren til dem som er i flertall på kloden. Sturlason

Visste du forresten at en av svalestjert-sommerfuglene har øyne på penisen, og at sjeleslurpevepsens barn bare kan leve inne i en stakkars kakerlakk?

Men hva er snurrebassmusikk?

Om vi justerer for størrelse er sannsynligvis den to millimeter lange vannlevende buksvømmehannen verdens mest høylytte dyr. Hannene kjemper om damenes gunst ved å lage musikk.

Men hvordan spille kjærlighetsserenader når man er på størrelse med et pepperkorn? Jo, skriver professoren, han spiller rett og slett på seg selv – med magen som strenger og penisen som fiolinbue.

Sånn kan det også gjøres!

Buksvømmeren bruker magen og penisen for å lage musikk når han sjekker damer. Shutterstock

De som vet mye om dyr, planter, trær og natur, er mer opptatt av å ta vare på den enn de som vet lite. Leser du denne boken, skal det godt gjøres å ikke bli mer fascinert av (og kanskje glad i) insekter. Kanskje øker lysten til å passe på dem?

For en stund siden kom barneboken S.O.S Blomstereng. Jurgen Wegter og Ingvild Haga snekret sammen en nydelig og litt skummel bok om hvorfor det er dumt at blomsterenger er en truet naturtype. Et klart budskap, men fortalt i et herlig eventyr.

Veggedyr-hannene er like rå mot damene som han er mot oss mennesker når han suger blod. Han gidder ikke kurtise eller forspill. Bare kaster seg over en hunn, stikker penisen inn et eller annet sted i kroppen hennes og sprøyter spermier direkte inn i kroppen. Shutterstock

Slike bøker, med et positivt og morsomt budskap har sannsynligvis langt større effekt enn flere dommedagsaktige bøker og rapporter om konsekvensene av menneskenes fremferd.

Insekter har forresten grønt, blankt eller gult blod. Og de mangler blodårer. “I stedet skvalper insektblodet fritt rundt mellom kroppens organer, ned i bena og ut i vingene.”