– Vi har gått fra at maskinen hjelper meg, til at jeg hjelper maskinen, forteller saksbehandler i Nav Ulrik Pein, som også har vært med på å utvikle det nye saksbehandlingssystemet.

40 år gammelt datasystem

Helt til nå har han behandlet søknader om engangsstønad og foreldrepenger i forbindelse med fødsel foregått på et dataprogram som ble tatt i bruk før Pein og mange av saksbehandlerne i Nav ble født.

Pein viser oss det gamle saksbehandlingssystemet fra 70-tallet: en svart skjerm, med grønn skrift og navigering ved hjelp av piltaster og koder.

AUTOMATISERING: Saksbehandler Ulrik Pein skal gå fra å bruke mye tid på manuell punching av opplysninger (Infotrygd), til å la maskinene gjøre det meste automatisk.

– Alt måtte tastes inn manuelt, og så må man huske diverse koder og F-tastefunksjoner, forteller Pein.

Under ett minutt

Det nye systemet er allerede innført for engangsstønad – og den første søknaden ble ferdig behandlet på under ett minutt.

Til høsten skal man kunne få svar på søknader om foreldrepenger like kjapt. Og hvis Nav får Stortinget med seg, skal det samme systemet innføres for sykepenger.

Dette er det største digitaliseringsprosjektet i offentlig sektor.

– Dette skal gjøre det enklere for de 2,8 millioner brukerne av Nav. Og samtidig gi Nav mer ressurser til deres viktigste oppgave, få flere ut i arbeid og færre på trygd, sier Arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie (H).

MODERNISERING: Nav-direktør Sigrun Vågengs (t.h.) forgjenger fikk sparken av Anniken Hauglies forgjenger, blant annet på grunn av en IKT-skandale. Nå skal det største IKT prosjektet i offentlig sektor være klart på tid og budsjett. Foto: Ola Hana

For mange er det nok oppsiktsvekkende at dette først kommer på plass etter 40 år med sort skjerm, grønn skrift og navigering med piltaster og koder.

Tidligere IT satsinger mislyktes

En IKT skandale bidro til at Anniken Hauglies forgjenger Robert Eriksson sparket den forrige NAV-direktøren Joakim Lystad.

Blant annet opplyste Lystad Stortingets kontroll og konstitusjonskomité at et IT prosjekt lå an til å bli halvannen milliard kroner dyrere enn planlagt. I etterkant nedskalerte NAV sine ambisjoner og en rapport konkluderte med et reelt tap på 340 millioner kroner.

Men tre år senere feires det nå at dette IT-prosjektet ble gjennomført på tid og budsjett, noe Anniken Hauglie roser NAV for.

– Hva med eldre og funksjonshemmede som ikke henger med i den digitale utviklingen?

– Dette frigjør tid til å følge opp brukere med sammensatte utfordringer, svarer Hauglie, som bedyrer at tross digitalisering og sentralisering, de som ønsker det skal fortsatt kunne ha mennesker og fysiske NAV-kontor å henvende seg til, istedenfor maskiner.

Arbeids- og velferdsdirektør Sigrun Vågeng mener NAV med dette er helt i front i modernisering i offentlig sektor.

– Nå kan de som ønsker å hjelpe seg selv hjemme fra stua når det passer. Og så skal de som trenger hjelp få det. Dette betyr enormt mye for at vi skal bruke de pengene vi har til disposisjon riktig, sier Vågeng.

– Maskinen tolker riktig

Automatisering er stikkordet når saksbehandlingen reduseres så kraftig. Et komplisert regelverk er lagt inn slik at dataprogrammet svarer på spørsmål saksbehandlere måtte vurdere tidligere.

MASKINEN TOLKER: Når vi har bedt maskinen om å tolke en regel på en viss måte, så gjør den det, sier Karin Bøhlerengen, prosjektleder i Foreldrepengeprosjektet. Foto: Ola Hana

– Hvordan kan dere vite at maskinene tolker riktig?

– Når vi har bedt maskinen om å tolke en regel på en viss måte, så gjør den det, sier Karin Bøhlerengen, prosjektleder i Foreldrepengeprosjektet.

– Men vi trenger fortsatt saksbehandlere til å vurdere mer komplekse saker.