Nasjonalbudsjettet er i sin omtale av såkalte dynamiske virkninger av skattekutt enda rundere i formuleringene enn tidligere.

Men finansminister Siv Jensen (Frp) tror fortsatt fullt og fast på skattelettepolitikken.

Tar tid

Regjeringen har siden de tok over regjeringsmakten høsten 2013 kuttet sju milliarder i formuesskatten. I budsjettet for 2020 er det imidlertid ikke nye kutt.

Regjeringen skriver i nasjonalbudsjettet at lettelsene bidrar til å stimulere sparingen, tilførselen av norsk egenkapital og investeringer i næringsvirksomhet.

Videre skriver regjeringen at lavere skattesatser kan bidra til å styrke grunnlaget for økonomisk vekst, og at deler av provenytapet, det vil si skatteinntektene staten taper, vil kunne dekkes av at skatte- og avgiftsgrunnlagene vokser.

Men dette vil ta tid, derfor kan det ikke budsjetteres med provenyøkningen, heter det.

Tror og antar

Skru På Lyd Error Error MØTTE PRESSEN: Finansminister Siv Jensen møtte pressen før regjeringen legger fram statsbudsjettet for 2020 mandag morgen. Video: Christian Wehus / Dagbladet Vis mer

Regjeringen tror reduksjon i verdsettelsen av aksjer og driftsmidler i formuesskatten bidrar til at en større del av sparingen går til investeringer i næringsvirksomhet.

- Lavere formuesskatt antas på denne bakgrunn å ha en positiv langsiktig virkning på norsk økonomi og arbeidsplasser, heter det i nasjonalbudsjettet.

- Regjeringen kan fortsatt ikke vise konkret til at kutt i formuesskatten gir flere arbeidsplasser? Er det derfor det ikke kommer nye kutt i formuesskatten i 2020?

- Formuesskatten rammer norske eiere. Når vi senker formuesskatten, bidrar det til å styrke det norske eierskapet, kan øke investeringer og kan skape flere arbeidsplasser i bedrifter som trenger norsk egenkapital, svarer finansminister Siv Jensen (Frp).

Prioriterte forsvar og bompenger

- Denne regjeringen har senket formuesskatten med sju milliarder kroner. I år valgte vi å prioritere andre saker som å oppfylle langtidsplanen for forsvaret, ansette flere politifolk slik at vi når målet om to politi pr. 1000 innbygger, og bruke 1,4 milliarder kroner i tilskudd til reduserte bompengetakster. Men vi ønsker å senke skatter for næringslivet og folk flest ytterligere.

- Har kutt i formuesskatten virket etter hensikten, det vil si til å skape arbeidsplasser, eller er det ikke mulig å si det?

Investerer mer i fastlandsnæringer

- Det er flere fordeler ved å redusere formuesskatten. Den ene er at norske eiere kan investere mer av pengene i teknologi og kompetanse. Det ser vi gjøres i dag. Investeringene i fastlandsnæringer er de høyeste på ti år. Regjeringen er også opptatt av å senke formuesskatten fordi mange med normale inntekter og pensjonister betaler skatt på formuer, sier Jensen.

Hun viser til Granavolden-plattformen der det går fram at regjeringspartiene vil «fortsette nedtrapping i formuesskatten for arbeidende kapital».

Økt ulikhet

Regjeringen ønsker å undersøke nærmere hvilke effekter skatteomleggingen har hatt. Derfor har departementet bestilt en forstudie som skal legge grunnlaget for å evaluere skattereformen, går det fram av nasjonalbudsjettet.

- Jeg er veldig fornøyd med at et dokument fra finansdepartementet ikke blir sminket av politikernes ønsker, men nasjonalbudsjettet er litt for rosende om de langsiktige virkningene av skattelettelser, sier LOs sjeføkonom Roger Bjørnstad.

LO:- Ikke overraskende

IKKE OVERRASKET: LOs sjeføkonom Roger Bjørnstad er ikke overrasket over at regjeringen ikke kan vise til dynamiske virkninger av kuttene i formuesskatten. Foto: Terje Bendiksby / NTB scanpix Vis mer

- Jeg er veldig fornøyd med at et dokument fra finansdepartementet ikke blir sminket av politikernes ønsker, selv om også nasjonalbudsjettet er litt for rosende om de langsiktige virkningene av skattekuttene. Samtidig burdet det stått hvordan økt ulikhet svekker den økonomiske veksten og den norske tillitsmodellen, sier LOs sjeføkonom Roger Bjørnstad.

- At finansdepartementet ikke kan vise dynamiske effekter og sysselsettingseffekt av kutt i formuesskatten, er ikke overraskende. Det har vi visst. Det er ikke mangel på kapital og sparepenger som gjør at bedriftene ikke investerer, det er etterspørselsmangel. Istedenfor kutt i formuesskatten burde regjeringen investert i skole og kompetanse og kamp mot sosial dumping. Det ville hatt dynamiske effekter, sier Bjørnstad.

I forrige uke viste en SSB-rapport at endringene av skattesystemet under Erna Solbergs regjeringstid har bidratt til personskattesystemet er mindre omfordelende i 2019 enn det var i 2013.

- Samlet sett betyr det at inntektsulikheten hadde vært lavere i 2019 om regjeringen hadde opprettholdt skattesystemet slik det var i 2013, uttalte SSB-forsker Thor Olav Thoresen i forbindelse med rapporten.