Oikeusministeriössä pohditaan jälleen terrorismirikoksia koskevan lainsäädännön kiristämistä. Lausuntokierrokselle suuntaavan mietinnön mukaan muun muassa terrorismin itseopiskelusta tulisi rangaistavaa.

Yhteensä terrorismirikoksia koskevia muutoksia rikoslakiin on tulossa kymmenkunta.

Viimeksi vuosi sitten Suomen rikoslakia muutettiin niin, että matkustamisesta terrorismirikoksen tekemistä varten tuli rangaistavaa. Toistaiseksi muutos ei ole johtanut yhteenkään esitutkintaan.

Esiselvittelyjä Irakiin, Syyriaan, Afganistaniin tai Somaliaan matkustaneiden kohdalla on ollut useita. Keskusrikospoliisin rikosylikomisario Tero Haapala kertoo, että monet epäillyt ovat joko edelleen konfliktialueilla tai he ovat kuolleet. Näissä tapauksissa tutkinta ei pääse alkamaan.

Kaiken kaikkiaan keskusrikospoliisilla on Haapalan mukaan "kymmeniä" terrorismirikostutkintoja käynnissä. Tarkkoja lukuja poliisi ei paljasta.

Rikosylikomisario Tero Haapala johtaa keskusrikospoliisin henkirikoslinjaa. Joni Tammela / Yle

Kymmeniä terrorismirikosten esitutkintoja käynnissä

Turun yliopiston rikosoikeuden professorin Jussi Tapanin mukaan vain ani harvasta terrorismirikosepäilystä nousee syyte.

Tämä johtuu näytöllisistä ongelmista. Moni teoista saattaa täyttää normaalin rikoslain tunnusmerkistön.

– Se terroristinen tarkoitus tuo sen ongelman. Pitää kyetä näyttämään tahtoa, tarkoitusta, tekijän motiivia näihin tekoihin, rikosylikomisario Tero Haapala havainnollistaa.

Haapala nostaa esimerkiksi Turun puukotusiskun.

– Siellä saattaa olla terroristinen motiivi taustalla, mutta riittääkö se tekoa arvioitaessa, kun se ei ole sinällään kohdistunut valtioon tai yhteiskuntarakenteisiin.

Turun tapauksen esitutkinta on vielä kesken. Varsinais-Suomen käräjäoikeus on määrännyt epäillyn mielentilatutkimukseen.

Rikosoikeuden professori Jussi Tapani Turun yliopistosta. Kimmo Gustafsson / YLE

Professori Jussi Tapani pohtii terrorismirikosten toteennäyttämisen vaikeutta terroristisen tarkoituksen määritelmän kautta. Rikoslaissa (siirryt toiseen palveluun) yksi määritelmistä on vakavan pelon aiheuttaminen väestön keskuudessa.

Tapanin mukaan poliisin tulee esitutkinnan aikana kyetä löytämään todisteet, jotka osoittavat tekijän tarkoituksena olleen aiheuttaa pelkoa väestössä tekotavan, tekovälineen, suunnitelmallisuuden ja tekijän tai tekijöiden suhteiden avulla.

– Sisäisten prosessien havainnollistaminen ulkoisten vihjeiden perusteella on vaikeaa, Tapani sanoo.

Lisähaasteen terrorismirikosten toteennäyttämiseen tuo se, ettei niistä ole vakiintunutta rikosoikeudellista tulkintaa.

Voidaanko rikoslain kiristyksillä ennaltaehkäistä terrorismia?

Terrorismirikokset ovat verraten uusi ilmiö Suomessa. Suomen ensimmäiseksi tituleeratun terrorismirikosoikeudenkäynnin käsittely alkoi Helsingin käräjäoikeudessa vuonna 2014.

Lähiaikoina saadaan yksi käräjäoikeuden tulkinta lisää, kun Helsingin käräjäoikeus antaa ratkaisunsa tapauksesta, jossa kolmea suomalaismiestä syytetään terrorismirikoksista.

Mitä hyötyä terrorismirikoksia koskevan lainsäädännön kiristyksistä sitten on?

Professori Jussi Tapanin mukaan kyse on viestimisestä kansalaisten suuntaan. Poliisi näkee asian samoin.

– Se on selkeä lainsäätäjän viesti, että mikään terroristinen teko tai sitä lähellä oleva toiminta ei ole sellainen, että siihen ei voitaisi puuttua, sanoo Tero Haapala keskusrikospoliisista.

Eihän me ihmisten ajatuksia voida rajoittaa. Tero Haapala, rikosylikomisario

Oikeusministeri Antti Häkkänen (kok.) kertoi terrorismirikoksia koskevan lainsäädännön mietinnön vastaanottamisen jälkeen MTV Uutisille (siirryt toiseen palveluun), että tarkoituksena on siirtää painopistettä ennaltaehkäisevään suuntaan.

Voidaanko etupainotteisuudella estää terrorismirikoksia?

– Emmehän me ihmisten ajatuksia voida rajoittaa. Kun on konkreettisia tekoja, valmisteluja tai muuta, niin se on se hetki kun poliisin pitää puuttua näihin tilanteisiin, Haapala toteaa.

Professorilta kaavaillut uudet kirjaukset rikoslakiin saavat kylmää kyytiä. Jussi Tapani ei usko, että rangaistussäätelyn kiristäminen muuttaisi esimerkiksi kriisialueelle suuntaavan suunnitelmia.

– Rikosoikeus ei ole tässäkään ilmiössä ensisijainen keino, ihan turha kuvitella, sanoo Tapani.