Suomalaistaustainen työikäinen väestö on keskimäärin huomattavasti koulutetumpaa kuin ulkomaalaistaustainen väestö.

Koulutustausta ja Suomen maahanmuuttajaväestöä. Jenni Gästgivar

Tilastokeskuksen tiedot ulkomaalaistaustaisen väestön koulutuksesta ovat kiinnostavaa luettavaa.

Korkea-asteen tutkinnon on suorittanut peräti 25 prosenttia Suomessa asuvista ulkomaalaistaustaisista ihmisistä.

Tilastokeskuksen mukaan Suomessa elää 167 149 ulkomaalaistaustaista miestä, jotka ovat täyttäneet 15 vuotta. Heistä 37 000 (22 %) on suorittanut korkea-asteen tutkinnon.

Ulkomaalaistaustaisia työikäisiä naisia on 156 819. Heistä peräti 45 000 (29 %) on suorittanut korkea-asteen tutkinnon.

Koulutusrakenteen perusteella ulkomaalaistaustainen aikuisväestö jakautuu Suomessa voimakkaasti kahtia. Vailla perusasteen jälkeistä tutkintoa on puolet maahanmuuttajista (49 %).

Suomalaistaustainen työikäinen väestö on keskimäärin huomattavasti koulutetumpaa kuin ulkomaalaistaustainen väestö.

Korkea-asteen tutkinnon on suorittanut peräti 25 prosenttia Suomessa asuvista ulkomaalaistaustaisista ihmisistä. Tilastokeskus

Neljännes suomalaistaustaisista pelkän perusasteen varassa

Ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa elää 24 prosenttia suomalaistaustaisesta väestöstä. Pelkän perusasteen varassa olevan työikäisen väestön asema on työmarkkinoilla yleensä huono.

Maahanmuuttajien ja suomalaistaustaisten ihmisten välille repeää tilastoissa koulutusero sen takia, että maahanmuuttajilta puuttuu usein toisen asteen tutkinto eli lukio- tai ammattikoulutus.

Toisen asteen tutkinto on ylin koulutustaso 26 prosentilla maahanmuuttajista. Suomalaistaustaisesta väestöstä lukio- tai ammattikoulutus on ylin oppiarvo 40 prosentilla työikäisestä väestöstä.

Korkea–asteen tutkinnon on suorittanut 36 prosenttia suomalaistaustaisesta väestöstä.

Tilastokeskus kertoo, että sen tutkintorekisteriä on täydennetty ulkomailla suoritetuilla tutkinnoilla, mutta rekisteri ei kata kaikkia ulkomailla suoritettuja tutkintoja. Tämä ei selitä koulutuseroja ulkomaalaistaustaisen ja suomalaistaustaisen väestön välillä.

– Perusasteen tutkinnon varassa olevien ryhmä pitää sisällään myös henkilöt, joiden ulkomailla suorittamista tutkinnoista ei ole tietoa, Tilastokeskus kertoo julkistuksessaan.

Suomi jakautuu miesten ja naisten aloihin

Koulutusalat ovat sukupuolen mukaan eriytyneet sekä suomalaistaustaisessa että ulkomaalaistaustaisessa väestössä.

– Tekniikan alan tutkinnon suorittaneesta suomalaistaustaisesta väestöstä naisia oli 16 prosenttia, kun ulkomaalaistaustaisista tekniikan alan suorittaneista naisia oli 27 prosenttia. Terveys- ja hyvinvointialan tutkinnon suorittaneesta suomalaistaustaisesta väestöstä naisia oli 87 prosenttia, kun ulkomaalaistaustaisten naisten osuus terveys- ja hyvinvointialan tutkinnon suorittaneista oli 79 prosenttia, Tilastokeskus havainnollistaa koulutuksen sukupuolisidonnaisuutta.

Ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa elää 24 prosenttia suomalaistaustaisesta väestöstä. Tilastokeskus

Matalin koulutustaso Etelä-Savossa, korkein Uudellamaalla

Korkeimmin koulutettu väestö asuu Uudellamaalla.

Uudellamaalla väestö on suorittanut keskimäärin 4,2 vuotta koulutusta perusasteen jälkeen. Toiseksi korkeimmin koulutetut ihmiset elävät Pirkanmaalla, missä väestö on suorittanut keskimäärin 3,9 vuotta koulutusta perusasteen jälkeen.

Matalin koulutustaso on Etelä-Savon maakunnassa, jossa väestö on suorittanut keskimäärin 3,2 vuotta koulutusta perusasteen jälkeen.

Pelkän perusasteen suorittaneita 20–29-vuotiaita on Suomessa 102 673, joka on 15 prosenttia ikäluokasta. Miehistä perusasteen varassa on 17 prosenttia ja naisista 13 prosenttia nuorten aikuisten ikäluokasta. Eniten perusasteen varassa olevia 20–29-vuotiaita elää Ahvenanmaalla, missä 22 prosenttia ikäryhmästä on jäänyt vaille perusasteen jälkeistä tutkintoa.

Perusasteen varassa olevien nuorten aikuisten osuus on pienin Pohjois-Karjalassa, Etelä-Pohjanmaalla, Kainuussa, Keski-Suomessa sekä Pohjois-Savossa. Näissä maakunnissa 12 prosenttia 20–29-vuotiaista yrittää selviytyä työmarkkinoilla ilman perusasteen jälkeistä tutkintoa. Muissa maakunnissa vastaava osuus ikäryhmästä on vielä suurempi.