Suomalaiset kuolisivat jopa 14 vuotta ruotsalaisia aikaisemmin, jos EU:n terveyskyselyyn olisi uskominen. EU:n ja WHO:n tilastoissa suomalaiset elävätkin eri pituisen elämän. Kun EU-kyselyn Tanskan lomakkeessa parin kysymyksen sanamuotoa paranneltiin, muuttuivat tanskalaiset laakista terveemmiksi.

Kansainvälisten terveystilastojen erikoisin sekoilu sattui vuonna 2000. Tuolloin Kansainvälisen terveysjärjestö WHO:n terveysraportissa laitettiin maailman maiden terveysjärjestelmät paremmuusjärjestykseen. Suuren julkisuuden saaneessa raportissa terveysjärjestelmän huippumaa Suomi olikin surkea.

– Selvisi, että raportissa oli kuvattu Suomen osalta asioita, joihin terveyspalvelut eivät pysty edes vaikuttamaan. Vastaavan tyylistä raporttia ei sen jälkeen enää tehty, muistelee STM:n hyvinvoinnin edistämisyksikön johtaja Taru Koivisto.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori Mika Gissler sanoo, että hän joutuu usein selittelemään Suomen kehnoja tai poukkoilevia tuloksia kansainvälisille kumppaneille. Esimerkkinä selittelyä vaatineesta tutkimuksesta Gissler nimeää EU:n Healthy Life Years in Europe -selvityksen.

– Kun katsotaan EU:n kyselyä, niin Suomihan on pohjasakkaa. Esimerkiksi eliniänodotteessa Suomen ja Ruotsin välillä on 14 vuoden ero Ruotsin hyväksi, vaikka todellisuudessa ollaan lähes samoissa, Gissler mainitsee.

Rajoittunut toimintakyky ja muita sanakäännöksiä

THL:n Mika Gisslerin mukaan taustalla ovat kieliongelmat, jotka näkyvät selvästi Suomen ja myös Viron vastauksissa. Pienen maan kielille käännettyinä kysymykset ovat välillä sekavia. Suomalaisvastaajilta halutaan esimerkiksi tietää, millaisia toimintakyvyn rajoitteita henkilöllä on.

– Vastaajat ymmärtävät kysymykset eri maissa eri tavalla. Kun Tanskassa tehtiin kysymyksiin muutama sanamuutos, niin tanskalaiset olivat sen jälkeen paljon terveempiä.

Sosiaali- ja terveysministeriössä tiedetään, että EU:n kyselyissä on usein suoranaisia virheitä. Kaikki kyselyiden kysymykset eivät käy Suomessa tarkastuskierroksella ennen julkaisua. Kielenkääntäjät eivät välttämättä aina tiedä, miten joku asia kannattaa suomentaa.

Aina vika ei ole kuitenkaan kysyjässä. Eri maista tulevilla vastaajilla on eri kulttuuritausta. Suomalaiseen kulttuuriin kuuluu, että vähän huonosti menee, vaikkei menisikään.

– Suomessa ja Pohjoismaissa ollaan myös kiinnostuneempia terveysasioista ja sen vuoksi suhtaudumme vastauksissa hiukan pessimistisemmin omaan terveyteemme, STM:n Koivisto tietää.

STM ei kansainvälisistä terveysraporteista juuri innostu. Tavaraa tulee joka tuutista liikaa. Ministeriön hyvinvoinnin edistämisyksikön johtaja Taru Koiviston mukaan suomalaisten oma kansallinen tietopohja on paljon parempi.