Kokoomusnuorten mukaan palkkajoustot ja pakollinen varhaiskasvatus voisivat kohentaa maahanmuuttajien työllisyysastetta.

Kokoomusnuorten puheenjohtaja Henrik Vuornos vaatii seuraavaan hallitusohjelmaan kirjausta, jonka mukaan maahanmuuttajien työllisyysaste on nostettava 70 prosenttiin.

– Maahanmuuttajien työllisyysasteen nostaminen on äärimmäisen tärkeä tavoite niin maahanmuuttajien kuin suomalaisen yhteiskunnankin näkökulmasta. Työn tai opiskelun takia maahan muuttaneiden työllisyysaste on jo tällä hetkellä kantaväestöä korkeammalla tasolla, Vuornos toteaa tiedotteessa.

Maahanmuuttajien työllisyysaste on ollut 2000-luvun puolivälin jälkeen noin 10 prosenttiyksikköä kantaväestöä matalampi. Erityisesti pakolaistaustaisten maahanmuuttajien työllistyminen on ollut vaikeaa.

– Maahanmuuton kestävyyden näkökulmasta maahanmuuttajien työllisyysaste pitäisi saada huomattavasti lähemmäs kantaväestön työllisyysastetta. On tietysti ymmärrettävä, että esimerkiksi kielitaidon puute tai pakolaisuuden taustalla olevat traumat saattavat vaikeuttaa työllistymistä, mutta se ei anna syytä olla tavoittelematta parempaa työllisyyttä.

Tavoitteen saavuttamiseksi Vuornos ehdottaa myös ”radikaaleja” keinoja, kuten palkkajoustoja tai pakollista varhaiskasvatusta.

– Maahanmuuttajien työllisyysasteen nostamiseksi Suomeen tulisi lanseerata ”sisäänheittotyö”. Se voisi tarkoittaa sitä, että maahanmuuttajan, jonka kielitaito tai osaaminen ei ole vielä riittävällä tasolla, voisi palkata ensimmäiseen työsuhteeseen 70–80 prosentin palkalla vuoden määräajaksi, Vuornos sanoo.

– Mallilla ei pidä muodostaa kahden kerroksen työmarkkinoita, ja siksi se olisi rajattu erityisiin ehtoihin, ensimmäiseen työsuhteeseen ja vuoden määräaikaan. Ensimmäinen työpaikka on ainoa keino pysyvään työllistymiseen, ja siksi sen löytymiseen on syytä panostaa.

Korkeampi työllisyysaste kumoaisi ennakkoluuloja

Vuornoksen mukaan maahanmuuttajataustaisille lapsille voitaisiin asettaa velvollisuus osallistua varhaiskasvatukseen esimerkiksi 2-vuotiaasta lähtien.

– Tällä voitaisiin taata se, että maahanmuuttajataustaiset lapset oppivat riittävän kielitaidon jo ennen koulua. Samalla vapautettaisiin huomattava määrä maahanmuuttajataustaisia vanhempia koulutus- ja työllisyystoimenpiteiden piiriin.

Työllisyysasteen nostaminen ehkäisisi kasautuvaa huono-osaisuutta ja sen periytymistä. Sen kautta saatavilla verotuloilla voitaisiin myös helpottaa yhteiskunnallisten palveluiden ja tulonsiirtojen rahoittamista.

– Työllisyysasteen nostamisessa on kyse myös maahanmuuton hyväksyttävyydestä. Korkeampi työllisyysaste kumoaisi ennakkoluuloja ja vähentäisi aineksia vastakkainasetteluun maahanmuuttajia kohtaan. Tämä olisi varmasti kaikkien etu, Vuornos toteaa.