Länsimetron on laskettu lyhentävän matka-aikoja 500 000 tuntia vuodessa. Kulkupelin vaihtaminen kesken matkan saattaa kuitenkin kiristää hermoja ja vaikuttaa jopa työhyvinvointiin.

Länsimetron tulo muuttaa valtavan ihmisjoukon työmatkoja: esimerkiksi monet suorat bussilinjat Espoosta ja Lauttasaaresta lopetetaan, ja moni joutuu vaihtamaan kulkuvälinettä useastikin työmatkoilla.

Pahimmillaan työmatkasta saattaa tulla kilpajuoksua aikataulujen kanssa.

– Matkustusolosuhteet ja vaikutusmahdollisuudet omaan työmatkaan ovat jaksamisen ja hyvinvoinnin kannalta todella tärkeitä, toteaa vanhempi asiantuntija Barbara Bergbom Työterveyslaitoksesta.

Työmatkaa ei koeta niin stressaavana, jos matkalainen voi itse vaikuttaa matkantekoon, kertoo Bergbom.

– Tiedetään, että esimerkiksi ihmisellä, joka tulee ensimmäisenä bussiin tai junaan ja joka voi valita oman istuinpaikkansa, on mitattu alhaisempia stressihormonitasoja kuin niillä, jotka tulevat myöhemmin siihen kulkuvälineeseen ja jotka eivät pysty valitsemaan paikkaansa.

Bergbom on tutkinut ulkomaille suuntautuvia työmatkoja ja niiden kuormittavuutta.

– Monet kokevat kaikkein kuormittavimpana lentokoneen vaihtamisen ja odottamisen lentokentillä, hän kertoo.

– Stressiä vähentää se, että jos vaihdot ovat sutjakkaita, eivätkä matkustajat joudu odottaamaan kauhean kauan kulkuvälinettä.

HSL:n busseilla, metroilla, junilla ja ratikoilla tehdään päivittäin noin miljoona matkaa. Derrick Frilund / Yle

Työmatkan käyttäminen "hyödyksi" vähentää stressiä

Kulkupelin vaihtaminen voi lisätä stressiä, vaikka toisaalta on terveydelle edullista välillä keskeyttää paikallaan istuminen.

– Oleellista työmatkojen stressaavuudessa on se, miten ihminen itse kokee työmatkat: jos hän pystyy käyttämään matka-ajan hyödyllisesti, lukemaan, kuuntelemaan musiikkia, rentoutumaan, keskustelemaan tai tekee töitä ja kokee, että aika ei mene hukkaan, niin silloin matkat stressaavat huomattavasti vähemmän, sanoo Bergbom.

Jos liikennevälinettä joutuu vaihtamaan monta kertaa, tämänkaltainen tekeminen luonnollisesti keskeytyy.

Jos töissäkin on kuormitusta, stressaavat työmatkat saattavat myös lisätä kokonaiskuormitusta huomattavasti.

– Pitkät tai hankalat työmatkat ovat pois muusta elämästä ja vähentävät työstäpalautumisaikaa, Bergbom toteaa.

Työterveyslaitoksesta muistutetaan, että esimerkiksi työmatkapyöräily on hyvä vaihtoehto: silloin saa itse vaikuttaa itse työmatkan kestoon, eikä ole aikataulujen armoilla, mikä vähentää stressiä ja lisää hyvinvointia.

– Varsinkin, jos joutuu istumaan koko työpäivän, niin pyöräily on hyvä vaihtoehto. Se on myös erittäin terveellistä.

Työmatkaa ei koeta niin stressaavana, jos matkalainen voi itse vaikuttaa matkantekoon. Derrick Frilund / Yle

HSL: "Ei tässä mitään psykologeja ole käytetty"

Helsingin seudun liikenteestä HSL:stä kerrotaan, että liikennesuunnittelussa on otettu huomioon lähinnä taloudelliset seikat ja sujuvat yhteydet. Vaihtojen lisääntymisen vaikutusta matkanteon stressaavuuteen ei ole pohdittu.

Käyttikö HSL suunnittelussa esimerkiksi liikennepsykologeja?

– Ei siinä mitään psykologeja ole käytetty, vastaa kysymykseen ryhmäpäällikkö Jonne Virtanen HSL:ltä.

Virtanen vakuuttaa, että vaihdot liityntäbusseista metroon tulevat olemaan sujuvia: esimerkiksi Vattuniemestä liityntäbusseja Lauttasaaren metroasemalle lähtee kuuden minuutin välein ja metro kulkee parin minuutin välein.

– Vaihtojen stressaavuutta vähentää se, että liityntäyhteydet kulkevat tiheästi. Matkustajan ei tarvitse stressata siitä, ehtiikö hän bussiin tai junaan, kun ne kulkevat koko ajan, lupaa Virtanen.

Mitäs jos sataa lunta ja bussit alkavat myöhästellä?

– Sellaisia talvipäiviä on aika vähän, jolloin liikenne on kokonaan ihan sekaisin, Virtanen vastaa.

Jos työmatkan voi käyttää esimerkiksi rentoutumiseen, ihminen ei koe, että aika menisi hukkaan. Derrick Frilund / Yle

Bussilinjan lopettaminen sieppaa vattuniemeläisiä

Suoria bussiyhteyksiä keskustaan lakkautetaan metron myötä sekä Lauttasaaresta että Espoosta. Näin ollen esimerkiksi tuhannet Lauttasaaren Vattuniemessä asuvat eivät enää pääse suoraan Rautatieasemalle bussilla, vaan heidän täytyy ensin matkustaa liityntäbussilla metropysäkille ja sieltä metrolla asemalle ja siitä mahdollisilla jatkoyhteyksillä työpaikalle.

Bussilinjan 21 V lopettaminen on puhuttanut vattuniemeläisiä jo pitkään esimerkiksi sosiaalisessa mediassa. Palautetta HSL:ään on tullut.

Vaikka HSL lupaa ottaa palautteet huomioon, lopetettavaksi päätettyjä linjoja tuskin ainakaan ihan lähitulevaisuudessa palautetaan. Bussit kun eivät ilmaiseksi kulje.

– Metro on nopea, esteetön ja iso investointi. Päällekkäinen bussilinja olisi rahan hukkaan heittämistä, Virtanen sanoo.

Länsiväylän varrella asuvien työmatka-aika saattaa pidentyä

HSL:n nettisivuilla voi testata (siirryt toiseen palveluun),miten länsimetron tulo vaikuttaa omaan matkustamiseen.

Palveluun kannattaa kuitenkin suhtautua varauksella, sillä se ei ole ihan loppuun asti hiottu: esimerkiksi juuri Lauttasaaren Vattuniemestä Pasilaan noin kymmenen kilometrin matka kestäisi palvelun mukaan puolesta tunnista jopa puoleentoista tuntiin.

– Siinä on laskentavirhe. Oikeasti matka-aika tulee olemaan puolesta tunnista neljäänkymmeneen minuuttiin eli matka-aika (Vattuniemestä) ei tule pidentymään nykyisestä, Virtanen vakuuttaa.

Virtanen myöntää, että osalla länsimetron varrella asuvista työmatka voi kuitenkin pidentyä, kun suoria bussilinjoja esimerkiksi Espoosta Kamppiin lopetetaan.

– Kärsijöitä ovat esimerkiksi Länsiväylän bussiramppien läheisyydessä asuvat, jotka ovat tähän saakka päässeet bussilla suoraan Helsinkiin. Metrohan kiertää Otaniemen ja Koivusaaren kautta, Virtanen mainitsee esimerkkinä.

Virtasen mukaan metron vaikutus matkojen kestoon on kuitenkin yleisesti ottaen hyvin pieni.

– Vaikka joillakin matkustajilla matka-aika voi pidentyä, niin pääosassa tapauksista puhutaan minuutin tai parin pidentymisestä tai lyhentymisestä. Nämä ajat ovat niin lyhyitä, että niillä ei käytännössä ole merkitystä, hän sanoo.

Länsimetron on arvioitu lisäävän joukkoliikenteen käyttöä yli 10 000 matkaa päivässä, kun osa vaihtaa auton metroon. Derrick Frilund / Yle

Länsimetro säästää 500 000 tuntia matka-aikaa vuodessa

HSL on laskenut, että länsimetron avulla kokonaisuudessaan matka-aikaa voitetaan puoli miljoonaa eli 500 000 tuntia vuodessa. Eli: aina joku kärsii, mutta kaikki matkat huomioidaan, niin aikaa säästyy melkoisesti.

Länsimetron on laskettu lisäävän joukkoliikenteen käyttöä 10 000 – 11 000 matkaa päivässä, kun osa autoilijoista siirtyy kumipyöriltä metroon. Joka päivä HSL:n busseilla, metroilla, junilla ja ratikoilla tehdään noin miljoona matkaa.

Vuosittain HSL:n joukkoliikennevälineillä tehdään 379 miljoonaa matkaa.

Näillä näkymin länsimetro alkaa kulkea aikaisintaan syyskuussa. Vanhat bussilinjat säilyivät kuitenkin vielä jonkin aikaa rinnakkain uusien linjojen kanssa. HSL ilmoittaa siirtymäajasta sitten, kun se saa tarkat tiedot Länsimetro Oy:ltä siitä, milloin metro on valmiina aloittamaan.