Läheskään kaikki peruskoulunsa päättäneet nuoret eivät suuntaa jatko-opintoihin, ilmenee Tilastokeskuksen tuoreesta julkaisusta.

Peruskoulu on Suomessa kaikille pakollinen. Sen jälkeen mahdollisuuksia on useita, kuten lukio tai ammattikoulu.

Moni ilmoittaa kuitenkin esimerkiksi Facebookissa koulutustiedoikseen elämän koulun, elämän kovan koulun tai elämän kovan korkeakoulun. Oppi on hankittu siis muilla keinoilla kuin koulun penkkiä kuluttamalla.

Huomattavan moni suomalainen onkin päättänyt hankkia taitonsa työelämään syystä tai toisesta muualta kuin koulusta. Osa ei mene peruskoulun jälkeen edes työelämään.

Tilastokeskuksen tuoreen sukupuolten tasa-arvoa koskevan selvityksen mukaan 15 vuotta täyttäneistä 4 575 000 suomalaisesta 1 362 000 suomalaisella ei ollut peruskoulun jälkeistä tutkintoa.

Jatkokoulua käymättömien miesten ja naisten määrä on suunnilleen sama, eli noin 680 000.

Koulua käymättömien osuus on erityisen iso vanhoissa ikäpolvissa. Esimerkiksi yli 70-vuotiaista naisista 61 prosenttia ei ole suorittanut perusasteen jälkeisiä opintoja. Miesten vastaava osuus on 55,2 prosenttia.

Peruskoulun jälkeiseen jatkokoulutukseen on mennyt reilut 3 214 000 suomalaista, jotka ovat täyttäneet 15 vuotta.

Luvut perustuvat vuoden 2014 tietoihin. Tilastokeskuksen julkaisun nimi on Naiset ja miehet Suomessa 2016.