Venäjän ja Ruotsin rajalla sijainneen Anjalan kartanon maille suunnitellaan kulttuuriperintöopetusta, josta hyötyisivät lapset ja nuoret.

Mistä on kyse? Anjalassa toimiva yleishyödyllinen Regina-säätiö on ostamassa Anjalan kartanon

Historiallisesti arvokasta Anjalan kartanoa myy valtion liikelaitos Senaatti-kiinteistöt

Kauppa kartanosta on määrä allekirjoittaa keskiviikkona Helsingissä

*KOUVOLA *Historiallisesti merkittävä Anjalan kartano on löytänyt uuden omistajan. Kartanossa allekirjoitettiin Ruotsin ja Venäjän sodan lopettamista vaatinut niin sanottu Anjalan liittokirja vuonna 1788. Suomen perustuslakia puolestaan kirjoitettiin vuonna 1917 naapurikartano Wredebyssä.

Nyt Suomen valtio on päättänyt myydä Anjalan kartanon kulttuurisäätiö Reginalle. Säätiön puheenjohtaja on Rabbe-Holger Wrede, jonka suvun historia kietoutuu olennaisesti kartanon vaiheisiin. Regina-säätiön perustan valoi vuonna 1828 kuollut Rabbe Gottlieb Wrede, jonka synnyinkoti Anjalan kartano oli.

– Hyvälle tämä kauppa tuntuu. Vaikka Regina-säätiön juuret juontavat Wreden perheeseen, ei säätiö kuitenkaan ole sukuseura. Se on paikallinen hyväntekeväisyyssäätiö ja katse kaupanteossa on enemmän nykypäivään ja siihen, mitä Regina-säätiö voi tehdä nuorille ja paikallisille, sanoo Rabbe-Holger Wrede.

Sopimus Regina-säätiön ja Senaatti-kiinteistöjen kartanokaupasta allekirjoitetaan keskiviikkona Helsingissä.

Anjalan kartanon huoneita. Miina Sillanpää / Yle

Kartanon maat menivät torppareille

Kartanohistoria Anjalassa alkaa vuodesta 1605. Henrik Wrede oli taistelussa Ruotsin kuningas Kaarle IX:n kanssa. Kuningas menetti hevosensa, ja Wrede antoi hänelle omansa. Kaarle IX selvisi, mutta Henrik Wrede kaatui. Ankkapurhan säätiön mukaan (siirryt toiseen palveluun) kiitollinen kuningas lahjoitti Wreden leskelle Gertrud von Ungernille rahaa ja maita Suomesta. Anjalan kartano valmistui Kymijoessa sijaitsevan Ankkapurhan kosken partaalle noin vuonna 1628.

Gertrud oli rautarouva, joka perusti Elimäelle useita kartanoita. Gertrudin perustamaa alkuperäistä Anjalan kartanon päärakennusta ei kuitenkaan enää ole. Sen polttivat venäläisjoukot vuonna 1789, kun Anjalassa riehui Venäjän ja Ruotsin välinen sota.

Uusi kartanorakennus valmistui 1700- ja 1800-luvun vaihteessa. Usein kerrotun legendan mukaan kartanossa kummittelee "harmaa rouva". Tarinan mukaan hän on Wreden suvun jäsen, joka ilmestyy esiin silloin, kun jotain pahaa on tapahtumassa. Wredet luopuivat kartanosta kuitenkin jo vuonna 1837. Sen jälkeen se päätyi lopulta valtiolle.

Myöhemmin suuri osa kartanon maista luovutettiin korvausta vastaan torppareille ja maattomille.

– Siihen aikaan, kun Wreden suku poistui kartanosta, oli tyypillistä, että ihmiset vaihtoivat asuinpaikkaansa esimerkiksi sukupolvenvaihdoksen yhteydessä. En tarkkaan tiedä, minkä vuoksi sukumme lähti kartanosta, sanoo Rabbe-Holger Wrede.

Kartano avattiin entisöinnin jälkeen Kymenlaakson maakuntaliiton ylläpitämänä museona 1957. Kartanomuseo siirtyi Museoviraston hallintaan 1990-luvulla.

Keinutuoleja Anjalan kartanossa. Miina Sillanpää / Yle

Hintahaarukka 400 000–500 000 euroa

Sovittua myyntihintaa Rabbe-Holger Wrede ei halua kertoa julkisuuteen. Viime kesänä Senaatti-kiinteistöjen hintahaarukka Kouvolassa sijaitsevalle kartanolle oli noin 400 000–500 000 euroa.

– Uskon, että kokonaisuudessaan olimme paras ostajaehdokas. On hyvä, että valtion omaisuuden myynnissä osataan huomioida kokonaisuuksia. Hintalapun lisäksi huomioidaan Anjalan kartanon yleishyödylliset käyttötarpeet, sanoo Rabbe-Holger Wrede.

Valtion liikelaitos Senaatti-kiinteistöt hyväksyi Regina-säätiön tarjouksen joulukuussa.

– Kaupantekotilaisuus on tarkoitus järjestää keskiviikkona, kertoo tekstiviestillä tavoitettu Senaatti-kiinteistöjen myyntipäällikkö Kari Kervinen.

– Keskeneräisiä kauppoja emme kommentoi enempää, hän lisää.

Säilyy edelleen yleisölle avoimena

Anjalan kartanoa yritettiin myydä noin vuoden ajan. Regina-säätiö osallistui tarjouskilpailuun jo aiemmin.

– Haluaisimme, että kartano voisi jatkossakin olla Ankkapurhan kulttuurisäätiön kautta Anjalan nuorisokeskuksen käytössä. Kyse on ollut ikään kuin pienestä pelastusoperaatiosta, Regina-säätiön hallituksen puheenjohtaja Rabbe-Holger Wrede kommentoi Ylelle vuosi takaperin.

Aiemmin tänä vuonna Senaatti-kiinteistöt neuvotteli kaupasta yksityisen ostajaehdokkaan kanssa, mutta ostaja ei saanut tarvittavaa rahoitusta kasaan. Uudelleen kartano tuli myyntiin kesäkuussa.

Regina-säätiö on Anjalassa toimiva yleishyödyllinen hyväntekeväisyyssäätiö, joka jatkaa Anjalan kartanon mailla toimineen Regina-koulun perinteitä.

– Kansallinenkin kulttuurihistoriallinen paikka säilyy edelleen yleisölle avoimena. Pahimmassa tilanteessa yksityinen toimija olisi laittanut portit kiinni ja voinut olla aika hankala naapuri Nuorisokeskukselle, sanoo Rabbe-Holger Wrede.

Yle / Juha Korhonen

Regina-säätiön on tarkoitus hoitaa kartanoa yhteistyössä Ankkapurhan kulttuurisäätiön kanssa. Pääkäyttäjä kartanon pihapiirille olisi Nuorisokeskus Anjala. Ankkapurhan kulttuurisäätiö vastaa Nuorisokeskus Anjalan toiminnasta.

– Alustavista sopimuksista on neuvoteltu Ankkapurhan kulttuurisäätiön kanssa. Olemme suunnittelemassa yhteiskäyttöä nimellistä vuokrasopimusta vastaan, sanoo Rabbe-Holger Wrede.

"Kyllä siellä vilkkainkin tossupari rauhoittuu"

Nuorisokeskus Anjala tekee valtakunnallista nuorisotoimintaa. Se järjestää Anjalassa lasten ja nuorten leirejä, rippileireijä ja päiväretkiä. Nuorisokeskuksen toimintaan kuuluu myös esimerkiksi yritystilaisuuksien, kokouksien ja virkistyspäivien järjestämistä.

Vuonna 2017 Nuorisokeskuksen vieraana yli neljä tuntia kestävässä ohjatussa toiminnassa on ollut noin 15 000 lasta ja nuorta. Suuri osa peleistä ja leikeistä tapahtuu ulkona ja Anjalan kartanon pihapiirissä. Ilman pihapiiriä Nuorisokeskuksen toiminta hankaloituisi huomattavasti.

Kun kartanokauppa varmistuu, jatkaa Nuorisokeskus Anjala kulttuuriperintökasvatuksen kehittämistä. Kulttuuriperintökasvatus tarkoittaa historian opettamista lapsille ja nuorille esimerkiksi rooli- tai mobiilipelien avulla.

– Pystymme jo nyt näkemään, mikä vaikutus vanhalla rakennuksella on lapsiin ja nuoriin. Kyllä siellä vilkkainkin tossupari rahoittuu ja ikään kuin kunnioittavasti keskittyy siihen tilaan ja mitä siellä tehdään, sanoo Nuorisokeskus Anjalan toiminnanjohtaja Jenni Liikkanen.

Miina Sillanpää / Yle

Mittavia kuluja tiedossa

Regina-säätiö tai Nuorisokeskus Anjala ei lähde vielä arvioimaan, kuinka paljon rahaa kartanon ylläpito ja kunnostus vaativat. Jatkossa molemmat maksaisivat osansa menoista. Lähitulevaisuudessa kartonoon ei ole tiedossa isoja remontteja.

Kartanon kauppaan kuuluu yhteensä kuusi rakennusta.

– Pitkässä juoksussa suhteellisen mittaviakin kuluja on tiedossa, sanoo Rabbe-Holger Wrede.

– Taas puhutaan rahasta, joka on niin venyvä käsite. On ihan mahdotonta sanoa suhteellisen vanhan kiinteistön ylläpitokustannuksia. Ne riippuvat ylläpitotasosta. Jos katsoo kartanon nykyistä kuntoa, niin puhutaan melko vaatimattomassa kunnossa olevasta kylmästä rakennuksesta, hän lisää.

Nuorisokeskus Anjala tähdentää, että sille ensisijaista on järjestää toimintaa lapsille ja nuorille.

– Ei kartanosta ole tarkoitus tehdä mitään pitokartanoa. Se on vanha ja kylmä rakennus. Siihen laitetaan resursseja, että sen kunto saadaan vähintään ylläpidettyä. Tottakai pyrimme myös sen mennyttä loistoa restauroimaan, hän sanoo.

Anjalan kartano siirtyi Museovirastolta Senaatti-kiinteistöjen omistukseen vuoden 2014 alussa. Kartanomuseon Museovirasto lakkautti jo vuonna 2010. Ankkapurhan kulttuurisäätiö on pitänyt kesäisin Anjalan kartanoa auki yleisölle.

Tiedot Anjalan kartanon historian vaiheista: Ankkapurhan kulttuurisäätiö ja Nuorisokeskus Anjala.