Parisen vuotta sitten Helsingin markkinoille rynnineestä Whim-mobiilisovelluksesta voi ostaa Helsingin seudun liikenteen eli HSL:n, Taksi Helsingin, Lähitaksin sekä Veho- ja Sixt-autovuokraamojen palveluja. Myös palveluiden maksaminen hoituu samassa sovelluksessa.

Whimin keskeisiä yhteistyökumppaneita ovat siis HSL, muutamat vuokra-autoyhtiöt ja useat taksiyritykset.

HSL:n ja liikkumisvaihtoehtoja tarjoavan Whimin välille on kuitenkin syttynyt lihava riita palvelujen tarjoamisesta.

Whim-mobiilisovellusta pyörittävän yhtiön MaaS Globalin toimitusjohtajan Sampo Hietasen mukaan esimerkiksi taksit ovat olleet alusta lähtien innoissaan palvelun kehittämisestä, mutta ongelmia on sen sijaan syntynyt julkisomisteisen HSL:n kanssa.

MaaS Globalin toimitusjohtajan Sampo Hietasen mukaan yhtiö on tehnyt Kilpailu- ja kuluttajavirastolle tutkintapyynnön HSL:n toiminnasta. Antti Kolppo / Yle

"HSL on tahallaan vaikeuttanut palvelujen tarjoamista"

Whim-mobiilisovellusta pyörittävän yhtiön toimitusjohtajan Sampo Hietasen mukaan HSL on tahallaan vaikeuttanut Whimin palvelujen tarjoamista. Hietasen mukaan yhtiö on tehnyt Kilpailu- ja kuluttajavirastolle tutkintapyynnön HSL:n toiminnasta. Asiasta on kanneltu marraskuun alussa myös oikeusasiamiehelle.

– Haluamme selvittää, onko HSL:n toiminta ollut asiallista ja lain mukaista, Hietanen sanoo.

Hietanen muistuttaa, että edellisen liikenne- ja viestintäministerin Anne Bernerin (kesk) esittelemä uusi liikennepalvelulaki edellyttää yrityksiä avaamaan järjestelmiensä rajapintannat toisilleen. Tavoitteena on, että eri yhtiöiden tietojärjestelmät toimisivat yhteen siten, että esimerkiksi Whimillä voi ostaa HSL:n lipun tai taksikyydin.

Kun Bernerin ajama uudistus tuli voimaan vuonna 2018, useimpien julkisen liikenteen yhtiöiden rajapinnat olivat täysin kehittymättömiä. Esimerkiksi Whim laskutti käyttäjiltä kuukausimaksua, jolla oli mahdollisuus ajaa rajattomasti Helsingin julkisessa liikenteessä. Whimin käyttäjän oli kuitenkin ostettava jokaista matkaa varten kertalippu.

Mistään tahallisesta toiminnan vaikeuttamisesta ei suinkaan ole kysymys. HSL:n osastonjohtaja Ilmari Mäkinen

Hietasen mukaan tilanne on parantunut, mutta hänen mielestään se on yhä verrattain huono suhteessa lain vaatimuksiin.

Jos Whimin käyttäjä haluaa tilata taksin, Whim saa yhteyden suoraan taksiyrityksen tilausjärjestelmään. HSL:n lippujärjestelmään Whim ei kuitenkaan pääse, vaan tilaus kiertää HSL:n oman sovelluksen kautta.

Hietanen sanoo, että palvelun käyttäjälle asetelma on hankala. Esimerkiksi kuukausilippua ostavan käyttäjän on ensin maksettava Whimin palvelu ja tämän jälkeen siirryttävä HSL:n sivustolle ja tehtävä vielä vahva tunnistautuminenkin esimerkiksi pankkitunnuksilla.

– Rajapinnat eivät ole aidosti avoimia.

Mobiilisovellus voisi korvata oman auton

MaaS Global on ensimmäisten palvelujentarjoajien joukossa pyrkinyt siihen, että mobiilisovelluksen käyttäjä voisi korvata oman auton kuukausimaksullisella palvelulla. Yritys on kehittänyt Whim-sovelluksen, jonka avulla voi käyttää julkista liikennettä, takseja ja vuokra-autoja. Kalleimmillaan sovelluksen käyttö maksaa 500 euroa kuussa, jolloin kaikkia sovelluksen liikennemuotoja voi käyttää rajattomasti.

Whim-sovellusta voi toistaiseksi käyttää Helsingin seudun ohella Britanniassa ja Belgiassa. Antti Kolppo / Yle

Whim-sovellusta voi toistaiseksi käyttää Helsingin seudun ohella Britanniassa ja Belgiassa. Helsingin seudulla palvelu näyttäisi kiinnostavan asiakkaita: kuukausimaksun maksavien käyttäjien määrä vaihtelee Hietasen mukaan 5 000:n ja 10 000:n välillä.

Pian sovellus otetaan käyttöön myös Wienissä, ja jatkosuunnitelmiin kuuluvat esimerkiksi Singapore ja Tokio. Talouslehti Forbes on kutsunut Whimiä ”liikkumisen netflixiksi”.

HSL kiistää syytökset laittomuuksista

Heinäkuun alussa Liikenne- ja viestintävirasto määräsi VR:n, HSL:n ja Matkahuollon muuttamaan järjestelmänsä uuden lain mukaiseksi. Matkahuolto lupasi korjata asian huomautuksen saatuaan.

VR on jo uudistanut lippukauppansa, minkä seurauksena sen lippuja voi jo ostaa Whim-sovelluksen kautta.

HSL:n kohdalla tilanne on edelleen se, että lipun saa Whim-sovelluksen kautta, mutta asiakas joutuu asioimaan myös HSL:n sivustolla.

Helsingin seudun liikenne kiistää Whimin väitteet toiminnan tarkoituksellisesta vaikeuttamisesta. HSL:n osastonjohtajan Ilmari Mäkisen mukaan HSL:n toiminta on uuden liikennepalvelulain mukaista.

– Mistään tahallisesta toiminnan vaikeuttamisesta ei suinkaan ole kysymys.

Mäkisen mukaan kiista johtuu siitä, että HSL katsoo olevansa julkinen toimija, joka ei voi avata rajapintojaan yhdelle yritykselle.

– Siellä kulkee luottamuksellista tietoa, jonka osalta tietoturvallisuutta ei voi vaarantaa. Myös EU:n tietosuojalainsäädäntö velvoittaa meitä, Mäkinen sanoo.

Mäkinen: Kiista johtuu uusista säännöksistä ja lain tulkinnasta.

Mäkinen muistuttaa, että HSL on yhdeksän kunnan muodostama kuntayhtymä. HSL:n liikenteen kustannuksista vain puolet katetaan lipunmyynnillä. Loput joukkoliikenteen kustannuksista maksavat veronmaksajat.

– Joukkoliikenteen järjestäminen on viranomaistoimintaa, ei markkinatoimintaa, Mäkinen sanoo.

Hänen mukaansa on hyvä, että viranomaiset Kilpailu- ja kuluttajavirastossa ratkaisevat asian.

MaaS Globalin Hietanen hämmästelee Mäkisen esittämiä näkemyksiä.

– Liikenne- ja viestintävirastokin on todennut, ettei vahva tunnistautuminen voi olla edes HSL:n tapauksessa ainoa vaihtoehto, Hietanen sanoo.

HSL:n osastonjohtajan Ilmari Mäkisen mukaan kyse onkin juuri uusista säännöksistä ja uuden lain tulkinnasta.

Ulkomaalaiset yhtiöt kiinnostuneita Suomen markkinoista

Mäkinen sanoo, että HSL on neuvottelemassa vastaavien palveluiden tuomisesta myös muiden yritysten kanssa. Joukossa on suomalaisia ja kansainvälisiä toimijoita, joita kaikkia on kohdeltava tasapuolisesti.

MaaS Globalin toimitusjohtaja Sampo Hietanen ennakoi, että kiistan viranomaiskäsittelyt voivat viedä pitkään, ja sinä aikana ulkomaiset toimijat valtaavat markkinoita. Esimerkiksi Hollannissa alalle on tullut nopeasti useita yrityksiä.

Viime vuonna Whimiä pyörittävän MaaS Globalin liikevaihto oli 4,7 miljoonaa euroa, mutta liiketappiota kertyi yli 12 miljoonaa euroa. Toiminta pyörii nyt sijoittajien rahoilla. Hietasen mukaan yritys odottaa pääsevänsä voitolliseksi vuosina 2021–2022.