Maaseudun työnantajaliiton toimitusjohtaja myöntää, että alan palkkataso on alhainen.

Maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä (kesk). ILTV

– Minä uskon ja toivon, että suomalaiset haluavat auttaa. Tämä on erikoinen tilanne, ja nyt kannattaisi miettiä, että josko voisi vähän auttaa tässä tilanteessa.

Siinä Maaseudun työnantajaliiton toimitusjohtajan Kristel Nybondasin hätähuuto nyt, kun koronakriisi uhkaa kovalla kädellä myös suomalaista maatalous- ja puutarhatuotantoa.

Rajat ovat koronavirusepidemian takia kiinni, ja alan 16 000 ulkomaista kausityöntekijää uhkaa jäädä tulematta.

Tiloilla heitä tarvittaisiin jo.

– Työt ovat jo alkaneet. Istutushommissa on jo todellinen kiire, Nybondas sanoo.

Kasvien istutus alkaa yleensä kasvihuoneissa. Sen jälkeen taimet viedään ulos tai ne jatkavat kasvuaan kasvihuoneissa.

– Vihanneksia, salaattia, kaikki marjat, Nybondas luettelee.

Juttu jatkuu kuvan jälkeen.

Yrjölän marjatila Hämeenkyrössä kesällä 2017. Satumaari Ventelä

Myös peltoviljelyn aika on pian käsillä.

– Aluksi istutetaan erilaisiin tunneleihin, jotka suojaavat säältä. Se voi alkaa todennäköisesti jo huhtikuussa, Nybondas sanoo.

Alan ulkomaisista kausityöntekijäistä suurin osa työskentelee Nybondasin mukaan puutarha-alalla. Suurimat kansalaisuudet ovat Ukraina, Venäjä ja Thaimaa. EU-kansalaiset, kuten puolalaiset, menevät mieluummin Saksaan tai Hollantiin kuin tulevat Suomeen.

Ongelma herätti myös päättäjät

Ongelma on herättänyt myös päättäjät. Maa- ja metsätalousministeriö (MMM) sekä työ- ja elinkeinoministeriö linjasivat viime viikolla yhdessä Huoltovarmuuskeskuksen kanssa, että maatalous- ja puutarhatuotanto sekä tuotantoeläinten hoito ovat tällä hetkellä kaikista kriittisimpiä kausityövoimaa tarvitsevia aloja.

MMM ja Huoltovarmuuskeskus arvioivat, että ulkomaisten työntekijöiden kriittinen määrä kevättöiden osalta on 1 500 henkilöä.

Nybondasin mukaan määrä on noin kolmannes normaalisti kevään aikana kausityöhön tulevien määrästä.

Maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä (kesk) pitää tärkeänä, että nyt välttämättömäksi arvioitu kausityöntekijämäärä saataisiin Suomeen pikaisesti.

– Tässä on tehty yhdessä poikkihallinnollisesti töitä sen eteen, että huoltovarmuuden kannalta kriittiset työntekijät pääsisivät maahan. Sen rinnalla etsimme keinoja työllistää jo maassa olevia kausityöläisiä. Teemme kaikkemme, että alkutuotanto voi jatkua häiriöttä, Leppä sanoi viime viikolla.

EU komissio julkisti maanantaina oman ohjeistuksensa siitä, miten kriittisten työntekijäryhmien pääsy EU:hun turvataan.

Kiinnostaako matalapalkkainen maataloustyö suomalaisia?

Samaan aikaan, kun ulkomaiset työntekijät uhkaavat jää rajojen taa, monet poliitikot ovat vedonneet siihen, että Suomessa lomautetuiksi joutuneet ja opiskelijat suuntaisivat maataloustöihin.

Ongelma on siinä, että suomalaisia alan työt eivät tahdo kiinnostaa. Nybondasin mukaan kyseessä on pitkään jatkunut trendi.

– Totuus on, että maailma on muuttunut, ja suomalaiset eivät enää hakeudu näihin töihin. Nuoret eivät tule enää kesätöihin, ja ne nuoret, jotka käyvät alan kouluja, niin heillä on todennäköisesti taustaa eli vanhemmilla on tila tai puutarha, ja he hakeutuvat sinne.

– Tämä ei todellakaan ole mikään työnantajien alkuperäinen tahto. Eikä tämä ole pelkästään mikään suomalainen ilmiö vaan tilanne on sama koko Euroopassa.

Jäävätkö istutukset tekemättä ja marjat poimimatta?

– Sellainen pelko on. Sinne tarvitaan nyt muiden alojen lomautettuja. Työt eivät ole niin vaikeita, etteikö niitä oppisi, eli siinä on mahdollisuus kenelle tahansa tulla töihin.

– Pelkona tietysti on, että jossain vaiheessa lomautettuja kutsutaan takaisin töihin heidän vakituisiin työpaikkoihinsa.

Ongelmana on alan vaatimaton palkkaus. Maaseudun työnantajaliiton ja Teollisuusliiton työehtosopimuksen mukaan tuntipalkat liikkuvat noin 8,50–11,0 euron haarukassa. Urakkalisä voi nostaa ansioita esimerkiksi mansikanpoiminnassa noin 20 prosenttia.

Lähtevätkö lomautetut tai opiskelijat näillä palkoilla alanne töihin?

– No eiväthän ne tähän mennessä ole lähteneet! Se on fakta. Palkkataso kuuluu tämän maan alhaisimpiin, koska tämä ei ole kaikkein kannattavimpaa puuhaa.

Nybondas uskoo kuitenkin, että nuoriso ja opiskelijat voisivat hyvinkin tarttua tilaisuuteen.

– Erilaisia projekteja on käynnissä oppilaitoksissa ja tätä viestiä viedään nyt ihan joka puolelle.

Pelissä on Nybondasin mukaan kuitenkin muitakin arvoja kuin pelkkä raha.

– Onko Suomessa saatavilla lähituotettua ja puhdasta ruokaa ja onko Suomi omavarainen, hän luettelee. Kyllä minä uskon, että tällaisessa tilanteessa me saamme kyllä sitä kotimaistakin työvoimaa.

Opiskelijoiden kohdalla tuntipalkat voivat olla vain kuuden euron luokkaa. Tulevatko opiskelijat tällaisella palkalla?

– Kyllä he tulevat. Nuorisoa on ollut tähänkin asti jonkin verran eivätkä kaikista nuorimmat katso sitä palkkaa ihan samalla tavalla kuin aikuinen, jolla on laskuja maksettavanaan.

– Opiskelija ei ole ehkä ihan niin keskittynyt siihen rahaan vaan ehkä enemmän siihen, mistä alasta on kysymys ja tiedetäänkö siitä tarpeeksi.

Jos lomautettu saa kutakuinkin saman kuin työttömyyskorvaus, niin uskotteko, että hän lähteen maataloustöihin?

– Se on hyvä kysymys. Vaikea sanoa. Minä toivon, että he lähtevät. Tämä on vakava asia. Jos nämä yritykset menevät nyt konkurssiin, niin miten sieltä sitten palataan.

Alan töitä voi etsiä esimerkiksi www.maatilalle.fi-sivustolta.