Tyhjien liiketilojen osuus on noussut pääkaupunkiseudulla neljään prosenttiin, ensimmäistä kertaa 90-luvun puolivälin jälkeen. Kysyntää on nihkeästi etenkin suurille, laatikkomaisille halleille.

Kolmen tuhannen neliön liiketilan suuruuden käsittää vasta kun näkee tilan tyhjänä. Nyt niitä riittää ihmeteltäväksi. Pääkaupunkiseudulla on tyhjää liiketilaa jo 138 000 neliötä, siis noin 20 jalkapallokentän verran.

Retail Park Vantaanportissa on yksi näistä tyhjistä halleista. Siinä on myyty muun muassa valtavia määriä urheiluvälineitä ja huonekaluja. Heinäkuusta lähtien halli on ollut tyhjillään. Suureen halliin ei ole tällä hetkellä tunkua kauppiaista, sanoo Ovenia Oy:n vuokrauspäällikkö Teemu Tuominen, joka yrittää löytää tilaan vuokralaista.

– Tällaisille yli tuhannen neliön tiloille kysyntää on aika vähän. 200–400 neliön liiketiloille kysyntää sen sijaan olisi aika paljonkin, Tuominen sanoo.

Halli rakennettiin 2000-luvun taitteessa, nousukauden huumassa. Tuolloin liiketila kasvoi pääkaupunkiseudulla räjähdysmäisesti: Kasvua on ollut 50 prosenttia vuoden 2000 jälkeen, 400 000 neliöstä reilusti yli miljoonaan neliömetriin.

Nyt tyhjenee suuri ja laatikkomainen automarketti

Talouden takkuaminen näkyy etenkin kaupunginlaitamien suurten automarkettien tyhjenemisenä. Pääkaupunkiseudun liiketilojen vajaakäyttö on neljässä prosentissa ensimmäistä kertaa 90-luvun puolivälin jälkeen.

Eniten tyhjää on Vantaalla, jossa suuria, yhden toimijan halleja piisaa. Vantaalla tyhjien liiketilojen osuus on 6,6 prosenttia, yhteensä 54 000 neliömetriä. Kokonaisuudessaan tilanne ei ole vielä hälyttävä, mutta suunta on kauppiaiden kannalta huolestuttava.

– Neljä prosenttia ei ole vielä korkea, se on siedettävä taso. Mutta kun katsotaan kuluttajien ostovoimaennusteita ja kaupan omia liikevaihtoennusteita, niin on nähtävissä, että se tulee jatkamaan nousuaan, sanoo Catella Oy:n toimitusjohtaja Erkki Hakala.

Catella on omien sanojensa mukaan Suomen johtava neuvonantaja kiinteistömarkkinoilla. Yritys muun muassa kerää omakätisesti tietoa kiinteistöjen vajaakäytöstä.

Hakala selventää esittelemiään lukuja. Vajaakäytön nousu ja etenkin Vantaalla ei ole yllättävää – se on viesti kaupan rakennemuutoksesta.

Rakennemuutos tarkoittaa muun muassa sitä, että suuret ja laatikkomaiset yhden myyjän liiketilat eivät menesty entiseen malliin. Sen sijaan kymmenien myyjien kauppakeskukset pärjäävät edelleen ja löytänevät vuokralaisia jatkossakin.

– Ne tulevat varmasti pärjäämään. Mutta heikoilla ovat tällaiset yksittäiset liiketilat, Hakala ennustaa.

Suuria halleja pilkotaan pienempiin osiin

Laatikkomaisten automarkettien kannalta suunta tarkoittaa lappuja valtaville luukuille, tai hallien pilkkomista osiin pienempiä vuokralaisia varten. Vuokrauspäällikkö Teemu Tuomisenkin esittelemä halli on jaettu väliseinällä puoliksi, kahteen yli tuhannen neliön tilaan.

Täysin yksinkertaista ei sekään kuitenkaan ole.

– Nämä on alun perin olleet 3000 neliön kokonaisuuksia, joten nämä pystyy pilkkomaan luontevasti tuhannen, tai hieman alle tuhannen neliön kokonaisuuksiin. Mutta jotta tämän kokoinen saataisiin 200 neliön liiketiloiksi, niin toimiva ratkaisu tulisi niin kalliiksi, ettei se kannata, Tuominen sanoo.