UP/Tapio Tuuri

Metsähallituksen tytäryhtiöt Metsähallituksen maa-aineskauppa yhtiöitettiin Morenia Oy:ksi. Nykyisin maa-aineskauppaa hoitaa MH-Kivi Oy, kun kiviaines- ja teollisuusmineraaliliiketoiminta sekä Morenia-tavaramerkki myytiin pois. Tontti- ja kiinteistökaupasta vastaa Laatumaa Oy. Sen tehtävänä on nostaa valtion omistaman maan arvoa ennen myyntiä. Esimerkiksi viime syyskuussa Laatumaa myi Kainuussa tuulivoimahankkeen 350 miljoonalla. Alueelle oli tehty ympäristövaikutusten arviointi ja laadittu osayleiskaavat. Matkailupalveluista vastamaan perustettiin Villi Pohjola Oy, mutta se lakkautettiin 2012 ja tehtävät siirrettiin takaisin Metsähallitukselle. Metsäpuiden taimikasvatuksesta vastaa Fin Forelia Oy ja metsäpuiden siementuotannosta Siemen Forelia Oy. (UP/BS)

Metsänhoidon yhtiöittämishanke herättää huolta.

Metsähallituksen yhtiöittäminen metsänhoidon osalta näyttää väistämättömältä. Toistaiseksi ei ole keksitty parempaa mallia, kuinka valtio voisi toimia markkinaehtoisella sektorilla.

ILMOITUS

Valtion liikelaitoksia ei voi olla enää ensi vuoden huhtikuussa. Näin vaativat Euroopan unionin kilpailusäännökset.

Kilpailuneutraliteetin takia uutta yhtiötä ei saa tukea verovaroin ja yhtiö voi joutua konkurssiin varojen puutteessa, kuten yksityisetkin yhtiöt.

Metsähallituksen liiketoimintojen yhtiöittäminen on jatkunut pitkään, aiemmin on yhtiöitetty mm. maa-aineskauppa. Kantona kaskessa on enää metsänhoidollinen liiketoiminta.

Yhtiöittämisessä huolta herättävät lähinnä valtion metsä-, maa- ja vesialueiden hallinta sekä luontoarvojen kohtalo.

Ongelma on siinä, että Metsähallituksen pitää samaan aikaan tuottaa valtion kassaan rahaa ja suojella luontoa. Metsähallitus toimii sekä maa- ja metsätalousministeriön että ympäristöministeriön hallinnon alla.

Suojelu häviää taloushyödylle?

Suomen Luonnonsuojeluliitossa toivotaan, että valtion maa-, metsä- ja vesialueiden luontoarvot selvitetään ensin ja vasta sitten harkitaan sopivien alueiden kaupallista hyödyntämistä.

– Metsähallitukselta vaaditaan tuottoa enemmän ja enemmän, joten riski luontoarvojen hävittämisestä on suuri, Suomen Luonnonsuojeluliiton johtava asiantuntija Ilpo Kuronen sanoo.

Aiemman esityksen mukaan suojelualueiden ulkopuolisille alueille olisi voinut perustaa tuulivoimaloita, kalankasvatusaltaita ja soranottopaikkoja ilman alueiden inventointia.

– Mielestämme arvokohteet tulee pitää suojassa ja taloustoimintaa voi harjoittaa siellä missä se on mahdollista luontoarvoja loukkaamatta.

Maa- ja metsätalousministeriöstä kerrotaan, että uusi esitys on tulossa syksyllä. Uuden metsänhoitoyhtiön pitäisi olla toiminnassa ensi vuoden huhtikuussa.

Metsäomaisuus omaan yhtiöön?

Kuusi SDP:n ja vasemmistoliiton kansanedustajaa ovat jättäneet hallitukselle kysymyksen, kuinka valtion omistus ja luonnonsuojelu taataan muutoksessa. He perustelevat huoltaan sillä, että pahimmassa tapauksessa myös valtion metsäomaisuus saatetaan yhtiöittää.

Metsähallituksen vastuulla on kolmannes Suomen metsistä, kaikkiaan 12,6 miljoonaa hehtaaria, joista noin 5 hehtaaria on suojelualueita.

Maatalous- ja ympäristöministeri Kimmo Tiilikaisen (kesk.) vastaus kansanedustajien kysymykseen saataneen ensi viikolla.

Saamelaisalueet ongelmana

Edellinen hallitus esitti, että puunkaato-, istutus- ja muut palvelut olisi ostettu uudelta metsänhoidon yhtiöltä. Valtion metsä- ja maa-omaisuus olisi säilynyt valtion omistuksessa ja Metsähallituksen hoidossa.

Esitys vedettiin lopulta pois hallituksen erimielisyyden takia. Metsähallituksen hallintomallista vaadittiin lisäselvitystä. Toisaalta saamelaisalueiden maa-, metsä- ja vesialueiden hallinnasta ja käytöstä on päästävä sopuun.