Euroopan parlamentin valiokunta äänestää keskiviikkona asedirektiivistä. Suomessa erityisesti reserviläisten aseet ovat uhanalaisia, vaikka sisäministeriö on esittänyt asian toisin.

Suomessa aseluvat myönnetään pääosin toistaiseksi voimassa oleviksi. KARI PEKONEN

Europarlamentaarikot ovat tehneet komission asedirektiivi-esitykseen kaikkiaan 847 muutosesitystä, joista sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta (IMCO) äänestää keskiviikkona 13.7. iltapäivällä. Samalla valiokunta luultavasti äänestää myös mandaatista aloittaa neuvottelut ministerineuvoston kanssa kompromissiratkaisun löytämiseksi. Suomalaisista mepeistä valiokunnassa istuvat sosialisteja ja sosialidemokraatteja edustava Liisa Jaakonsaari ja varajäsenenä Jussi Halla-aho (ps, EU-parlamentissa ECR, eli konservatiivien ja reformistien ryhmä).

Parlamentin pääraportoijana toimii brittiläinen Vicky Ford, joka kuuluu samaan ECR-ryhmään kuin Halla-aho. Ford on käynyt koko kesän tiiviitä neuvotteluja parlamentin eri poliittisten ryhmien kanssa kompromissin saamiseksi. Komission esitys koki keväällä pahan kolauksen, kun parlamentin kansalaisvapauksien valiokunta (LIBE) äänesti kaikkia komission tärkeimpiä vaatimuksia vastaan.

Valiokunnan käsittelyssä olevat liki tuhat muutosesitystä on äänestyksen nopeuttamiseksi koottu 13 blokkiin, joista voidaan äänestää kerralla. Noin 12 miljoonaa EU-maiden ammunnan harrastajaa edustavan Firearms Unitedin hankkimien asiakirjojen mukaan laaja yhteisymmärrys on esimerkiksi aseiden ja patruunoiden turvallisesta säilyttämisestä niin, että minimoidaan vaara niiden joutumisesta vääriin käsiin. Tästä periaatteesta ei olekaan ollut erimielisyyttä ollut. Olennaista on, että esityksen mukaan asian tarkempi säätely jää jäsenmaiden tehtäväksi.

Myös yleisistä periaatteista, joilla luvan ampuma-aseeseen voi saada, on tiettävästi laaja yhteisymmärrys. Valiokunnan äänestykseen on tulossa esitys:

”Aseiden hankkiminen tulisi olla sallittua vain, jos sille on olemassa hyvä syy. Jäsenmailla tulisi olla mahdollisuus määrittää, mitkä ovat hyväksyttäviä syitä hankintaan, esimerkiksi metsästys, urheiluammunta, aseiden hankinta kulttuurihistoriallisista syistä, erilaiset tieteelliset ja tekniset aktiviteetit, testaus, historialliset esitykset, elokuvan tuotanto ja historian tutkiminen ovat hyviä syitä”.

Suunnilleen tällainen on aselakien linja kaikissa niissä EU-maissa, joissa merkittävässä määrin harrastetaan metsästystä ja urheiluammuntaa. Suomen aselaissa keskeinen hyväksyttävä syy ”ampumaurheilu ja -harrastus” kattaa myös reserviläisten ampumalajit. EU:n komission alkuperäinen esitys olisi suoraan tehnyt reserviläisten aseista kokonaan laittomia – ja siis lopettanut reserviläisten oman ampumaharrastuksen. Tätä pidettiin Suomessa esityksen kriittisimpänä kohtana. Se saattaa olla sitä edelleen, mutta nyt mutkan kautta.

Reserviläisaseiden kielto mutkan kautta

EU:n komission alkuperäinen esitys ei ole saanut parlamentissa kannatusta kuin vihreiltä ja eräiltä sosialisteilta. Puoliautomaatit siis näyttäisivät jäävän periaatteessa sallituiksi, mutta niiden käyttö yritetään estää toista kautta. Valiokunta tulee äänestämään esityksestä, joka kieltäisi aseet, joilla voidaan ampua yli 10 laukausta välillä lataamatta. Toisin sanoen, kaikki aseet, joihin voidaan liittää yli 10 patruunaa vetävä lipas.

Tämä on sama esitys, johon ministerineuvosto päätyi kesäkuun 10. päivä. Ministerineuvosto esitti kiellettäväksi kaikki ”lyhyet aseet”, joissa voidaan käyttää yli 21 patruunan lippaita. Samoin kaikki ”pitkät aseet”, joissa voidaan käyttää enemmän kuin 11 patruunaa vetäviä lippaita. Aseharrastajat hämmästelivät, kun sisäministeriö uutisoi mininisterineuvoston kannan Suomen voitoksi. Tosiasiassa päätös oli päinvastainen kuin mitä sisäministeri Petteri Orpo(kok) oli aiemmin Suomen linjaksi ilmoittanut. Se on myös jyrkästi vastoin puolustusministeri Jussi Niinistön linjauksia.

Pistoolien osalta ministerineuvoston linjan voitto ei paljoa muuttaisi, koska nykyaikaisten pistoolien vakiolippaat vetävät yleensä enintään 15–17 patruunaa. Sen sijaan kaikki puoliautomaattiset ”pitkät aseet” käyttävät 20–30 patruunan lippaita. Pienempiäkin voidaan käyttää, mutta neuvoston päätöksessä ja kaikissa valiokunnan papereissa toistetaan määritelmää ”voidaan ampua yli 10 laukausta”. Jos tämä tulee asedirektiivin sisällöksi, jokainen suomalaisten reserviläisten – ja muiden vastaavia lajeja harrastavien – käyttämä ”pitkä ase” siirtyisi kokonaan kiellettyjen aseiden kategoriaan.

Ei ole ennakkotietoa, mitkä tässä asiassa ovat valiokunnan ja parlamentin voimasuhteet.

Määräaikaiset luvat

Suomessa aseluvat myönnetään pääosin toistaiseksi voimassa oleviksi. Raportoija Vicky Ford on tiettävästi neuvotellut enemmistön kanssa sopimuksen, että jatkossa kaikki aseluvat myönnettäisiin vain 5 vuodeksi kerrallaan. Jos se koskisi myös vanhoja lupia, Suomessa koettaisiin ennennäkemättömän aselupien käsittelyn ruuhkan.

Valiokunta ottaa myös kantaa aseiden hankinnan ja hallussapidon valvontajärjestelmään, ja eräänä keskeisenä asiana siinä äänestetään pakollisista lääkärintarkastuksista. Raportoija Vicky Ford ei kannata niitä, vihreät ja eräät sosialidemokraatit vaativat pakollisia tarkastuksia. Enemmistön odotetaan kannattavat asian jäämistä kansalliseen harkintaan.

Asekeräilijän asema näyttäisi tässä vaiheessa pysyvän ennallaan, ehkä hieman yllättäen. Komissio halusi kieltää myös keräilijöiltä kaikkien automaattiaseiden keräilyn, mutta selvä enemmistö näyttäisi hyväksyvän ne. Ehtona on säilytyksen turvallisuus, mikä on jo nyt jäsenmaissa keräilyluvan ehtona.

Valiokunnan päätöksen jälkeen asedirektiivin seuraava etappi on käsittely EU-parlamentin täysistunnossa, jonka ajankohdaksi on alustavasti päätetty 22. marraskuuta. Jos valiokunnan kanta poikkeaa oleellisesti ministerineuvoston näkemyksistä, asiaa puidaan epäilemättä myös lukuisissa neuvotteluissa.

MIKKO NISKASAARI