Valviralla niukat resurssit valvoa vanhustenhuoltoa

Sosiaalihuollon asiakasturvallisuus on jäänyt ylijohtajan mielestä jälkeen terveydenhuollosta.

Sosiaalihuollon asiakasturvallisuus on Valviran ylijohtajan mukaan jäänyt terveydenhuollon potilasturvallisuudesta jälkeen. Jarno Artika

Katri Nieminen, Antti Launonen / Uutissuomalainen

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valviran ylijohtajan Markus Henrikssonin mielestä sosiaalihuollon asiakasturvallisuus on jäänyt jälkeen terveydenhuollon potilasturvallisuuden melko hyvästä kehityksestä.

– Valvonnan näkökulmasta terveydenhuollon potilasturvallisuus on kehittynyt viime vuosina keskimäärin paremmin kuin sosiaalihuollon asiakasturvallisuus, Henriksson toteaa.

Valvira keskeytti viime viikolla Esperi Caren omistaman hoivakoti Ulrikan toiminnan Kristiinankaupungissa. Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto oli saanut lyhyellä aikavälillä vakavia, välittömään asiakasturvallisuuteen viittaavia yhteydenottoja.

Vanhusten hoivayksiköiden on lain mukaan laadittava omavalvontasuunnitelma, johon on merkittävä hoidon keskeiset periaatteet, esimerkiksi se, miten yksikössä varmistetaan asiakkaiden asiallinen kohtelu ja miten menetellään, jos epäkohtia havaitaan. Suunnitelman on oltava julkisesti nähtävillä.

Omavalvonta voi kuitenkin pettää, kuten hoivakoti Ulrikan tapauksessa kävi. Silloin viranomaisvalvonnan on puututtava tilanteeseen. Käytännössä viranomaisvalvontaa tekevät kunnat, aluehallintoviranomaiset, Valvira ja eduskunnan oikeusasiamies.

Suomessa viranomaisvalvonnan resurssit ovat kuitenkin hyvin pienet.

Henriksson kertoo, että Valvirassa koko Suomen sosiaalihuollon valvonnasta vastaa vain reilut 10 ihmistä.

– Tosiasia on, että Valviran ja aluehallintovirastojen resurssit ovat merkittävästi pienemmät kuin muissa Pohjoismaissa. Suomen valvontaresurssit ovat niukat, Henriksson sanoo.

Toisaalta Henriksson pitää selvänä, että Suomen vanhustenhoivan ongelmat eivät ratkea pelkästään viranomaisvalvontaa lisäämällä.

– Ei tämmöinen reilut 10 ihmistä pysty olemaan joka paikassa läsnä ja tekemään tarkastuksia kaikkialle, ei edes yhdessä aluehallintovirastojen asiantuntijoiden kanssa. Kyllä tämän pitää ratketa omavalvontaa parantamalla. Viranomaisen tehtävä on varmistaa, että omavalvonta toimii, ja puuttua sitten, jos se ei toimi, Henriksson sanoo.

Henkilökuntaa ei saa rangaista

Henriksson pitää tärkeänä, että henkilöstön esittämiä huolia kuunneltaisiin sosiaalihuollossa nykyistä tarkemmin. Hän on pannut merkille, että Suomessa on tapauksia, joissa henkilöstön pitää pelätä asiakasturvallisuuteen liittyvien epäkohtien tuomista esiin.

– Missään tapauksessa henkilökuntaa ei saa rangaista epäkohtien esiintuomisesta, Henriksson painottaa.

– Kun ammattihenkilölle syntyy huoli asiakkaan turvallisuudesta, se voi olla pelkkä väärinkäsitys. Mutta silloin tämä väärinkäsitys pitää korjata. Ja jos on niin, että huoli ei ole väärinkäsitys, turvallisuuspuute pitää korjata välittömästi, Henriksson toteaa.

Sosiaalihuollon valvonta-asiat ovat lisääntyneet Valvirassa huomattavasti. Viime vuonna niitä oli 269, kun edellisvuonna valvonta-asioita oli 215. Erityisesti kasvua oli ilmoituksella vireille tulleissa asioissa. Ilmoitusasiat johtavat keskimäärin useammin valvontaseuraamuksiin kuin kantelut.

– Ilmoitusasioissa ilmoittajataho on tavallisesti yksikön esimies, työntekijä tai toinen viranomainen, Henriksson kertoo.

Eduskunnan oikeusasiamiehelle kanneltiin puolestaan vuonna 2018 kaikkiaan 5 591 kertaa. Näistä runsas tuhat kantelua koski sosiaalihuoltoa. Sosiaalihuollon kanteluista puolestaan 12 kappaletta koski vanhustenhuoltoa. Myös oikeuskanslerinvirastoon kannellaan sosiaalihuoltoon liittyvistä asioista. Tällaisia kanteluita virastoon tuli viime vuonna kaikkiaan 114. Kaikkiaan oikeuskanslerinvirastoon tuli viime vuonna runsaat 2 000 kantelua. Eduskunnan oikeusasiamies käsittelee myös Valvirasta tehdyt kantelut. Aluehallintoviranomaisille kanteluita tulee monikertaisesti Valviraan verrattuna.

Valviraan myös nimettömänä

Valviraan kantelun esimerkiksi asiakasturvallisuudesta voi tehdä myös nimettömänä.

– Olemme kiinnostuneita kaikesta tiedosta, joka koskee sosiaali- ja terveydenhuollon potilas- ja asiakasturvallisuuden epäkohtia. Jo hallintolain mukaisestikin joudumme tilanteen selvittämään, sosiaalihuollon valvontaosaston johtaja Esa Koukkari Valvirasta toteaa.

Koukkarin mukaan helpompi lähtökohta on, että tiedossa on kantelun tekijä.

– Mutta emme me voi mitään meille tulevaa tietoa torjua, Koukkari sanoo.

Eduskunnan oikeusasiamies ja oikeuskanslerinvirasto käsittelevät vain omalla nimellä tehtyjä kanteluita. Tosin oikeuskanslerinvirasto saattaa ottaa nimettömänä tehdyn kantelun käsittelyyn niin sanottuna omana aloitteenaan.