Kaksi F-16-hävittäjää nousi ilmaan noin kello 22 paikallista aikaa Turkin ilmavoimien Akincin lentotukikohdasta. Niillä ei ollut lentosuunnitelmaa ja ne olivat ”pimeitä” eli niiden tunnistinlaitteet eivät olleet päällä. Pian niitä seurasi kaksi muuta samanlaista konetta.

Oli perjantai, heinäkuun 15. päivä. Neljä hävittäjää lensi Ankaraan ja aloitti muutamia tunteja kestäneet matalalennot kaupungin yläpuolella. Välillä käytettiin jälkipoltinta ja lennettiin ääntä nopeammin, välillä heitettiin soihtuja. Välillä tankattiin ilmavoimien tankkerikoneesta.

Osa Turkin ase- ja ilmavoimista oli aloittanut vallankaappausyrityksen. Sen aikana niin kapinalliset sotilaat kuin presidentti Recep Tayyip Erdoğanille uskollisina pysyneet joukotkin käyttivät runsaasti ilmavoimia.

Kaksi kapinallisten F-16-hävittäjää jahtasi Gulfstream IV-liikesuihkukonetta, jolla presidentti oli palaamassa Dalamanista Istanbuliin. Kapinalliset saivat haltuunsa Istanbulin Atatürk-lentokentän lennonjohdon, joka kuitenkin onnistuttiin valtaamaan takaisin vain vähän ennen presidentin koneen laskeutumista.

Turkin ilmatilassa lensi molempien osapuolten hävittäjiä sekä kuljetus- ja tankkauskoneita. Vahvistamattomien tietojen mukaan (miltei kaikki tiedot ovat tosin vahvistamattomia) osapuolet kävivät keskenään ilmataisteluita. Lennonjohtajat yrittivät parhaansa mukaan ohjata siviilikoneita pois sotilaiden tieltä.

Useita kohteita pommitettiin. Kaduilla ammuttiin. Yli kaksi sataa ihmistä sai surmansa.

Ulkomaisten sotilaskoneiden lennot kiellettiin. Istanbulin kaksi kansainvälistä siviililentokenttää ja Ankaran kenttä suljettiin. Tuhannet matkustajat jäivät jumiin. Turkista oli hetkessä tullut myös ilmailun kriisialue.

Siviileillä, satoja ihmisiä kuljettavilla matkustajakoneilla, ei pitäisi olla mitään asiaa tällaisen kriisialueen ilmatilaan. Jokainen maa kuitenkin vastaa oman ilmatilansa käytöstä ja mahdollisesta sulkemisesta.

Ukrainan olisi pitänyt sulkea itäisten osiensa ilmatila kokonaan kesällä 2014 kun taistelut hallituksen joukkojen ja Venäjän tukemien kapinallisten välillä riehuivat kiivaina. Niin ei tehty ja venäläinen Buk-ohjus tuhosi malesialaisen Boeing 777-matkustajakoneen, lentovuoron MH 17, heinäkuun 17. päivänä. 298 viatonta ihmistä sai surmansa.

Sen jälkeen lentäminen kriisialueiden ilmatilassa on noussut ykkösluokan lentoturvallisuuskysymykseksi.

Myös Turkin olisi pitänyt sulkea ilmatilansa lyhytaikaiseksi jääneen kriisin ajaksi. Euroopan ilmatilan käyttöä koordinoiva Eurocontrol kuitenkin vahvistaa, ettei Turkki missään kaappausyrityksen vaiheessa tehnyt niin. Turkin yli lennettiin kuten ennenkin. Myös valtaosa maan siviililentokentistä, mm. etelän suurten turistikohteiden kentät, toimivat normaalisti.

Finnairin vuoro Helsinki-Vantaalta Turkin Antalyaan oli lähdössä kaappausta seuranneena aamuna kello 06.05. Ampuminen Turkissa oli loppunut muutamia tunteja aikaisemmin.

Tilanne oli yhä sekava, mutta tiedossa oli ja jo koneeseen nousseille matkustajille luettiin ulkoministeriön uusi matkustusohje. Se kehotti välttämään tarpeetonta matkustamista Turkkiin. Maassa jo olevia suomalaisia kehotettiin pysymään sisätiloissa.

Matkustajille annettiin tilaisuus peruuttaa. Kaksi kolmesta jätti koneen, joka lensi vähän myöhässä Antalyaan. Matkustajien kriisitietoisuus oli viranomaisia ja lentoyhtiötä herkempää.

Jos puuttui kriisitietoisuutta Turkin viranomaisilta, sellaista löytyi sitäkin enemmän Atlantin takaa.

Heti, kun ensimmäiset tiedot kaappausyrityksestä tulivat, Yhdysvaltain ilmailuviranomainen FAA julkaisi Notam-tiedotteen, jonka mukaan amerikkalaiset lentoyhtiöt eivät saa lentää Istanbulin ja Ankaran kentille.

Lisäksi kaikkia lentokoneita niiden rekisteröintimaasta riippumatta kiellettiin lentämästä Turkista Yhdysvaltoihin suoraan tai jonkin kolmannen maan kautta. Kielto oli voimassa toistaiseksi, mutta välitarkastus oli määrä tehdä elokuun puolivälissä.

Niin pitkälle ei ollut tarvis odottaa. FAA kumosi Turkki-Notaminsa jo pari päivää sen julkistamisen jälkeen.

Lentoliikenne normalisoitui pian. Turkin isolle, kansalliselle lentoyhtiölle THY:lle ja maan muutenkin pahoin kärsineelle matkailuelinkeinolle koitui kuitenkin raskaita menetyksiä. Ehkä juuri niiden pelossa maan viranomaiset eivät toimineet niin kuin olisi pitänyt eli sulkeneet ilmatilaansa heti kriisin puhjettua.

Turkin ilmavoimien normalisoituminen saattaa kestää pitkään. Kapinayrityksen jälkeen satoja upseereita pidätettiin, mikä heikensi varmasti pahoin ilmavoimien toimintakykyä. Turkissa on hyvin vahvat ilmavoimat, joiden kalustoon kuuluu mm. 160 F-16-hävittäjää.

Myös suhteet elintärkeään liittolaiseen eli Yhdysvaltoihin kärsivät. Turkki sulki kaappauksen alettua Incirlikin lentotukikohdan ja katkaisi sen sähkönjakelun.

Tukikohdan omistaa Turkki, mutta sen käyttäjä on Yhdysvallat, joka lentää sieltä muun muassa pommituslentoja terroristijärjestö Isisin kohteisiin Syyriassa. Pentagonissa ei varmaankaan katsottu hyvällä tukikohdan sulkemista.

Vielä kiharammaksi tilanteen tekee se, että Incirlikissä säilytetään Naton ydinpommeja. Yhdysvaltalaisen ilmailulehden Aviation Weekin mukaan tukikohdassa on noin 50 B61-tyyppistä ydinkärkeä. Nyt sekä Yhdysvalloissa että Natossa ihmetellään, onko Turkki niille enää turvallinen sijoituspaikka.

Saman lähteen mukaan kaappausyritys saattaa hankaloittaa Turkin hanketta ostaa Yhdysvalloista sata F 35-hävittäjää. Huipputekniikan myyminen epävakaaseen maahan voi olla ongelmallista, semminkin kun Turkin ilmavoimat menetti kaappausyrityksen yhteydessä ison osan kokeneimmista upseereistaan.