Valtiovarainministeri Petteri Orpo (kok) yrittää lauantaina Bulgarian Sofiassa järjestettävässä epävirallisessa Ecofinin kokouksessa kääntää eurooppalaisten kollegojensa päitä, jotta Suomelle haitallista komission digiveroesitystä ei edistettäisi.

Alun perin digiveroesitystä perusteltiin sillä, että veronmaksua välttäneet amerikkalaisyritykset, kuten Google, Amazon ja Facebook pitää saada maksamaan veroja.

Jos komission digiveroesitys hyväksyttäisiin, menettäisivät Suomi ja muut Pohjoismaat verotuloja, mutta isot EU-maat, kuten Ranska olisivat saamapuolella.

Komission esitys perustuu siihen, että verotusoikeus siirtyisi palvelun käyttäjän sijaintivaltioon, kun taas Suomi haluaa, että yritystoiminnasta maksetaan veroa siellä, missä arvo syntyy.

Alun perin digiveroesitystä perusteltiin sillä, että veronmaksua välttäneet amerikkalaisyritykset, kuten Google, Amazon ja Facebook pitää saada maksamaan veroja. IL-KUVAYHDISTELMÄ

EU:n komissio esitti maaliskuussa digitaalisen talouden verotuksen uudistamista.

Alun perin digiveroesitystä perusteltiin sillä, että veronmaksua välttäneet amerikkalaisyritykset, kuten Google, Amazon ja Facebook pitää saada maksamaan veroja.

Sen jälkeen esitystä on perusteltu EU-maiden verotulojen turvaamisella, koska komission mukaan tällä hetkellä virtuaalisesti toimivat digiyhtiöt pääsevät laistamaan verojen maksussa, sen vuoksi, koska nykyinen verojärjestelmä on nykyiseen digimaailmaan nähden vanhentunut.

Digiyhtiöiden rankempaa verotusta on perusteltu myös sillä, että siitä voisi tulla olla uusi suora Euroopan unionin vero, jonka tuottoa ei annettaisi jäsenmaille, vaan arviolta viiden miljardin tulot käytettäisiin suoraan esimerkiksi Britannian EU-eron seurauksena koituvan budjettivajeen kattamiseksi, kuten EU:n talous- ja rahakomissaari Pierre Moscovici totesi (19.4.) Washingtonissa.

Suomi maksumiehenä

Jos komission digiveroesitys hyväksyttäisiin, menettäisivät Suomi ja muut Pohjoismaat verotuloja, mutta isot EU-maat, kuten Ranska olisivat saamapuolella.

Komission esitys perustuu siihen, että verotusoikeus siirtyisi palvelun käyttäjän sijaintivaltioon, kun taas Suomi haluaa, että yritystoiminnasta maksetaan veroa siellä, missä arvo syntyy.

Suomen kannalta mallin ongelmana on se, että EU:n suurissa maissa on väestömääräisesti paljon digipalveluiden käyttäjiä, kun taas EU:n pohjoisissa pienissä maissa väkeä on vähemmän, mutta sen sijaan arvoa tuottavaa digiosaamista ja Spotifyn ja Supercellin kaltaisia yrityksiä löytyy. Eli jos esimerkiksi Supercell on kehittänyt pelinsä Suomessa, joutuisi se uudessa mallissa maksamaan veroja esimerkiksi Ranskaan, jossa isompi väkimäärä pelaa sen pelejä kuin Suomessa, jossa tuotteen arvo on luotu.

Suomen, Ruotsin ja Tanskan teollisuus- ja työnantajajärjestöt ovat jo liittoutuneet komission digiveroesitystä vastaan, koska niiden mielestä se uhkaa sekä pohjoismaisia yrityksiä, että pitkälle digitalisoituneita pohjoismaisia talouksia.

Kaksi mallia

Komission esitys jakautuu nopeammin toimeenpantavaan väliaikaiseen malliin sekä pysyvään malliin.

Väliaikaisessa veromallissa verolle pantaviksi joutuisivat ne yritykset, joiden vuotuiset kokonaistulot ovat globaalisti 750 miljoonaa euroa, ja EU:ssa 50 miljoonaa euroa. Kolmen prosentin kaavailtu vero koskisi noin 150 globaalia teknologiajättiä.

Väliaikainen vero kohdistuisi verkkomainostilan myyntiin eli esimerkiksi Googleen, Facbookiin ja Spotifyhin. Myös Airbnb:n kaltainen alustatalous sekä asiakasdatan myynti olisivat verotuksen kohteina.

EK:n mukaan väliaikainen vero rokottaisi myös Suomessa pääkonttoriaan pitävää Supercelliä.

Haitallista suomalaisfirmoille

Pysyvässä komission veroratkaisuesityksessä digitoimijalle muodostuisi virtuaalinen, kiinteä toimipaikka, mikäli yrityksen vuositulot kyseisessä jäsenvaltiossa ylittävät seitsemän miljoonan euron rajan, tai sillä on verovuoden aikana yli 100 000 käyttäjää jäsenvaltiossa, tai yritys tekee käyttäjän kanssa yli 3000 digipalvelusopimusta vuodessa.

- Voi sanoa, että pysyvän veron vaiheessa lähes kaikilla suomalaisilla kansainvälisillä yrityksillä on sellaista digitaalista toimintaa, joka menisi tämän veron piiriin, arvioi EK:n veroasiantuntija Virpi Pasanen.

Suomessa esimerkiksi Kone ja Cargotec keräävät jo nyt käyttäjätietoa, jota ne hyödyntävät hissien ja nostureiden huollon suunnittelussa. Tämän datan takia nekin joutuisivat perustamaan jokaiseen toimintamaahan kiinteän digitoimipaikan, jonka tuloa verotettaisiin kyseisessä maassa.

- Myös Supercellin osalta Suomi menettäisi pysyvän mallin myötä valtaosan nyt saamistaan 181 miljoonan euron verotuloista, Pasanen sanoo.

Toteutuuko uudistus

Ruotsi on jo ilmoittanut, ettei se tule hyväksymään komission esittämää väliaikaista mallia, tämä linjaus auttaa myös Suomea, koska komission ehdotus pitää hyväksyä yksimielisesti jäsenmaiden Eurooppa-neuvostossa.

Tästä huolimatta kaikki EU-maat - myös Suomi - ovat sitä mieltä, että digiyhtiöiden verotuksessa on ongelmia ja sitä on uudistettava.

Valtiovarainministeriön lähteiden mukaan komission nykyiset veromallit on turhan hätäisesti valmisteltu.

Sipilän (kesk) hallitus ei myöskään suostu siihen, että digiverosta luotaisiin uusi EU-vero, kuten komissaari Moscovici on ehdottanut.

Suomen lähtökohtana on, että myös digitaalisen talouden kohdalla yritystoiminnasta maksetaan veroa siellä, missä arvo syntyy. Lisäksi verouudistuksessa on huolehdittava EU:n kilpailukyvystä sekä sisämarkkinoiden toimivuudesta.

Suomi ei myöskään suostu malliin, jossa kotimaiset verotuotot vähenisivät ja Suomen kilpailukyky kansainvälisillä markkinoilla huononisi.

Globaali ratkaisu

Suomi ehdottaa, että yritysten veronvälttelyn kitkemiseksi tehtäisiin nyt ehdotettua laajempi ratkaisu, jossa otetaan huomioon digiyritysten lisäksi myös muut veronkiertäjäfirmat sekä EU:n omat verokeitaat, Luxemburg ja Irlanti.

Suomi painottaa myös sitä, että digitalisaatio tulee lähivuosina väistämättä muuttamaan lähes kaikkea yritystoimintaa, jolloin ei ole järkevää luoda kiireellä sellaisia ratkaisuja, jotka olisivat myöhemmin haitallisia liiketoiminnan kehittymiselle, ja vain sillä perusteella, että halutaan saada nopeasti veroja muutamilta amerikkalaista suuryrityksiltä.

Suomi toivoo myös, että verotuksen pelisäännöistä sovittaisiin globaalisti OECD:ssä.

Lauantaina valtiovarainministeri Petteri Orpo ja muut EU-maiden valtiovarainministerit yrittävät löytää sopua eri maita jakavaan digiveroesitykseen, ja Suomen kanta komission esityksiin kuullaan ensi viikolla.