Palkkatukeen liittyvät säädökset haittaavat työministeri Lauri Ihalaisen (sd.) patistamaa nuorten työllistämistä työmarkkinajärjestöjen välisillä sopimuksilla. Viime keväänä käynnistetyt lakimuutokset työllistämisen helpottamiseksi todettiin liian vaikeiksi ja haudattiin hiljaisuudessa kesän aikana.

Työmarkkinajärjestöt sopivat viime syksynä, että ammattiliitot tekevät työllistämissopimukset nuorten työhön pääsyn helpottamiseksi.

Hanke on lähtenyt heikosti liikkeelle. Akavan piirissä olevissa liitoissa sopimuksia ei ole tehty lainkaan ja STTK:n liitoissa hyvin vähän.

SAK:ssa sopimukset on saatu aikaan yhdeksälle toimialalle. Kymmenennellä eli rakennusalalla päästiin melkein tositoimiinkin, mutta hanke kaatui byrokratiaan, vaikka sekä työnantaja- että työntekijäpuoli olivat nuorten työllistämisestä yhtä mieltä.

- Oltaisiin luotu sellainen polku, että nuoret olisivat voineet käydä ensin vähän tutustumassa rakennusalaan ja sitten olisi tehty palkkatuella yrityksiin harjoittelujakso, jossa vanhempi ammattimies olisi opastanut alalle. Sitten olisi tehty liittojen välillä sopimus, että yritykset voisivat ottaa näitä nuoria vähän kevyemmällä vaihtoehdolla töihin, kertoo Rakennusliiton toinen puheenjohtaja Kyösti Suokas.

Töitä toivottiin tuhansille nuorille

Rakennusalalla arvioitiin sopimuksen tuovan töitä jopa tuhansille nuorille, mutta hanke tyssäsi lainsäädäntöön.

Tukea ei voi maksaa, jos yrityksillä on lomautuksia tai irtisanomisia takaisinottovelvoitteen aikana eli valtava joukko yrityksiä rajautui ulos.

Työministeri Lauri Ihalainen riensi viime keväänä apuun ja käynnisti lakimuutoksen, jotta irtisanomiset ja lomautukset eivät olisi esteenä nuorten työllistämiselle.

Ihalainen luonnehti silloin Yle Uutisille lakimuutosta pieneksi, mutta toisin kävi. Kesän mittaan ilmeni, että muutos edellyttäisi koko työsopimuslain avaamista ja niin isoon urakkaan työmarkkinajärjestöt eivät halunneet lähteä.

Rakennusliiton Suokas pitääkin byrokratiaa työllisyysmäärärahojen käytön suurimpana esteenä.

- Me todettiin sitten, että antaa olla. Ei tästä tule mitään. Eli onko siellä nyt useampi sata miljoonaa euroa valtion rahaa, mitä ne (työvoimaviranomaiset) eivät pysty jakamaan näihin työllistämishommiin. Se johtuu siitä, että ne ovat tehneet sellaiset säännöstöt, että sitä ei yksinkertaisesti voi jakaa, pahoittelee Suokas.

Esteenä EU ja työsopimuslaki

Lakimuutoksesta työmarkkinajärjestöjen kanssa neuvotteluja käynyt työ- ja elinkeinoministeriön hallitusneuvos Päivi Kerminen selvittää, että palkkatuen käyttäminen nuorten työllistämiseen on EU-säädösten tasolla mahdotonta, jos yritys on vähentänyt työvoimaansa.

Myöskään tavoite soveltaa kansallisessa määräysvallassa olevaa työkokeilua ei onnistunut, koska työsopimuslain nojalla yritysten olisi tarjottava mitä tahansa työtehtävää ensin takaisinottovelvoitteen piirissä oleville henkilöille.

Kerminen näkee asiassa myös taloudellisia perusteluja.

- Jos ajatellaan, että siinä käytetään yhteiskunnan rahaa, niin se ei tunnu taloudellisesti järkevältä, että maksetaan samaan aikaan työttömyysturvaa tiettyjen tehtävien vähentämiseen ja toisille maksetaan niihin samoihin tehtäviin palkkatukea, sanoo Kerminen.

Tässä vaiheessa myös työmarkkinajärjestöt luovuttivat. Työsopimuslain uudistaminen tuntui tavoitteeseen nähden ylimittaiselta tehtävältä, sanoo Rakennusliiton Suokas. Kermisen mukaan myös työministeri Ihalainen tyytyi tilanteeseen

- Kun informoin ministeriä siitä, niin hän totesi, että näin täytyy sitten vain edetä, sanoo Kerminen.

Rakennusalalla ei ole kuitenkaan vielä lyöty lopullisesti hanskoja naulaan. Seuraavalla neuvottelukierroksella on tarkoitus sopia uudesta mallista, johon ei tarvittaisi valtion tukirahoja.

Tuhansien nuorten sijasta tällaisen ratkaisun vaikutus jäisi kuitenkin joihinkin kymmeniin nuoriin, Suokas arvioi.

Liitot ottavat nuorten työllistämisessä ensimmäisiä askeliaan

SAK:n työllisyysasioiden päällikkö Pirjo Väänänen kertoo tähän mennessä tehtyjen nuorten työllistämissopimusten luonteesta, että niissä on lähinnä päivitetty suosituksia kouluttautumisesta, sovittu työelämään tutustumismahdollisuuksien lisäämisestä, päätetty koota tietoa nuorten työllistämiseen liittyvistä tuista ja nuorten työllistymismahdollisuuksista ja niin edelleen.

Väänäsen mukaan monet liitot ovat ottaneet sopimuksissa ensimmäisiä askeliaan nuorten työllistämisessä.

- Meillähän ei ole tällaisia nuoriin kohdistuvia koonteja oikeastaan aikaisemmin tehty eli nämä ovat askeleita siinä, miten nuorten työllistäminen nähdään, ja on ihan positiivista, että sitä alakohtaisesti mietitään, sanoo Väänänen.

Väänänen myöntää, että esitetyt toimet voisivat olla konkreettisempiakin.