Sosiaali- ja terveysministeriön Haittojen ehkäisemisen ryhmän johtaja Kari Paaso arvioi Uuden Suomen haastattelussa, että kannabiksen vapauttaminen on alkanut maailmalla.

Paason mielestä YK:n tänä keväänä järjestetty huumepolitiikkaa käsittelevä erityisyleiskokous oli ristiriitainen, sillä samaan aikaan kun kannabista vapautetaan joissain maissa, YK:n kolmeen päihdepolitiikkaan liittyvään yleissopimukseen ei esitetä muutoksia. Konventiot eli yleissopimukset ovat sitovia lainsäädäntöinstrumentteja. Toisin sanoen konvention allekirjoittanut maa sitoutuu noudattamaan sitä omassa lainsäädännössään.

– Kannabiksen vapautus on alkanut, Paaso toteaa ykskantaan.

Mutta hän jatkaa toisaalta:

– Mikään valtio ei ole ikinä tehnyt virallista ehdotusta, että joku aine poistettaisiin kiellettyjen [huumausaineiden] listalta. Silti on tätä tahallista konventioiden rikkomista. Konventioita rikotaan pikkuhiljaa entistä enemmän, Paaso sanoo.

Uruguay laillisti kannabiksen muutama vuosi sitten ja Kanada on ilmoittanut tekevänsä saman ensi vuonna. Yhdysvalloissa muutama osavaltio on myös laillistanut kannabiksen.

– Uruguay on vuonna 2016 kannabiksen kanssa täsmälleen samassa tilanteessa kuin Suomi alkoholin kanssa vuonna 1932. Sinne perustetaan monopoli, ettei yksityinen voitontavoittelu tulisi mukaan, asetetaan tiukat ostorajoitukset, määrätään hinta ja pyritään kitkemään laiton kauppa eri keinoin, Paaso kirjoitti ministeriön sivuilla julkaistussa blogitekstissä huhtikuussa.

Toisaalta julkisuudessa on myös keskusteltu kannabiksen tai ylipäänsä huumeiden dekriminalisaatiosta eli siitä, että huumeiden käytöstä tai hallussapidosta ei määrättäisi rikosoikeudellista rangaistusta.

Paaso toteaa, että YK:n huumausaineiden yleissopimukset sallivat dekriminalisaation, mutta täysi vapauttaminen on niiden vastaista. Suomen linja on Paason mukaan ollut inhimillinen, hoitoon ohjaava.

Paaso näkee huumepolitiikan muutoksessa länsimaisten rajojen rikkomista. Hänen mukaansa YK:n vuoden 1961 huumausainesopimusta laadittaessa länsimaat ”asettivat agendan”, minkä seurauksena esimerkiksi alkoholi on laillista mutta vaikkapa kokaiini ei.

– Länsimaiden asettamia rajoja nyt kyseenalaistetaan. Mutta silti kukaan ei uskalla avata konventioita, Paaso sanoo.

Paason mukaan nykyinen meno voi johtaa YK:n sopimusten arvovallan rapautumiseen.

Suomessakin nähdyssä Vice-dokumentissa pureuduttiin Yhdysvaltain Coloradon nousevaan teollisuuteen, joka on syntynyt kannabiksen laillistamisen seurauksena. Paaso huomauttaakin, että laillistamisen mukana seuraa laillinen bisnes.

– Iso kysymys on myös se, miten iso teollisuus tulee, jos kannabis laillistetaan. Coloradossa [bisnes] on jo hurjaa. Täytyy muistaa, että laillistaminen mahdollistaa laillisen teollisuuden, jonka tavoitteena on tuoda markkinoille lisää tuotteita ja tehdä lisää myyntiä, Paaso sanoo.

Amerikan ja Euroopan suhtautuminen kannabiksen laillistamiseen on Paason mukaan erilainen historiallisistakin syistä.

– Yhdysvalloissa ja Kanadassa kannabiksen käyttö on ollut historiallisesti katsottuna valtavan yleistä, vähän niin kuin meillä kolmosolut. Lisäksi Yhdysvaltain vankilat ovat täynnä huumerikoksista tuomittuja. Euroopassa ei ole tällaisia ongelmia ja hoitojärjestelmätkin ovat kunnossa, Paaso sanoo.

Hän ei odota kannabiksen laillistamiseen tähtääviä aloitteita EU:n sisältä, vaikka Tshekki on ollut asian puolustaja. Tshekissä vapautettiin kannabiksen pienimuotoinen kotikasvatus ja käyttö vuonna 2009.

Lue myös: Miljardööri: ”Sota ihmisiä vastaan – Miljoonia väkivallattomia huumerikoksia kriminalisoitu tarpeettomasti”

Lue myös: Kannabis: Valtava asennemuutos muhii USA:ssa