Stiftelsen Al-Azhar driver friskolor med islamisk inriktning på flera orter i landet, bland annat i Stockholm. Detta är förskolor och grundskolor. Skolan anmäldes till Diskrimineringsombudsmannen (DO), efter ett tv-program som visade att eleverna i skolbussen uppdelades efter kön och att flickorna fick sitta längst bak i bussen. Av DO:s utredning framgår att skolan även har könsseparerad idrottsundervisning. Enligt DO kan skolan ha brutit mot diskriminerings-lagen (GRA 2017/56).

Jag går inte närmare in på DO:s beslut, utan belyser skolans verksamhet utifrån skollagen och läroplanen. Frågan är om Stiftelsen Al-Azhar följer detta regelverk? Jag lyfter här upp två aspekter av den svenska skolans värdegrund. Den ena rör relationen mellan könen. Den andra berör eleven som individ och dess utveckling till en självständig sådan och samhällsmedborgare.

Enligt läroplanen ska skolan ”aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem, bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Den ska därför ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet.” (Lgr 11).

Al-Azhars hemsida presenterar förskole- och skolverksamheten. Skolan har en religiös inriktning och merparten av flickorna i årskurserna 1–9 verkar bära hijab. Även bland förskolebarnen är det flera flickor som bär täckande klädsel. När det gäller lärarna verkar en ickeobetydande andel ha någon form av täckande klädsel.

Detta är en religiös klädsel som har ett tydligt fysiskt uttryck. Mot bakgrund av det senare och av att klädseln är vanligt förekommande i skolan, kan den antas spela en stor roll i formandet av elevernas uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt.

Med tanke på läroplanens krav på alla skolor, inklusive Al-Azharskolan, är det i sammanhanget av intresse vad denna gör. Skolan har förvisso inget explicit krav om att flickor ska bära täckande klädsel. Men borde inte skolan göra mer, till exempel problematisera de traditionella könsroller som den täckande religiösa klädseln står för och även öppna möjligheten att frångå dem?

Om skolan gör detta framgår inte. Det som framkommer, och som kan tyda på att skolan inte har denna ambition, är att flickor och pojkar hålls isär i simning och idrott. Anledningen är att detta ”underlättar mycket för muslimska elever som bara vill fokusera på sina studier”. De konfessionella kraven är centrala och i linje med detta är det angeläget att eleverna ska ges möjlighet att fokusera på sin tro. De kan be på skoltid. De serveras religiöst välsignad mat och de behöver inte förklara sin tro inför ungdomar som inte delar deras tro då de flesta som går i skolan är muslimer.

Den bild som framkommer är att Al-Azharskolan i fundamentala avseenden kan sägas ha en annan värdegrund än den som skolan enligt skollagen och läroplanen bör ha. Enligt läroplanen är det skolans uppgift att motarbeta traditionella könsroller. Al-Azharskolan främjar i stället traditionella könsroller och har uppdelning mellan könen som en organiserande princip.

Men det är inte bara könsrollerna som utgör ett bekymmer när man ställer Al-Azharskolan mot läroplanen. Enligt läroplanen är det ”Skolans uppgift är att låta varje enskild elev finna sin unika egenart och därigenom kunna delta i samhällslivet genom att ge sitt bästa i ansvarig frihet” (Lgr 11).

Denna formulering innebär dels att eleven inte ska bedömas utifrån föräldrars utbildning, klassbakgrund och värderingar, dels att eleven utvecklas genom frihet, som hon måste uppleva.

Al-Azharskolan tycks ha en annan plattform än den skolan enligt skollagen och läroplanen bör ha både när det gäller att motverka traditionella könsroller och att ge eleven utrymme för sin utveckling. Al-Azhar skriver nämligen att skolans mål är ”att eleverna ska integreras och bli fast förankrade i det svenska samhällets värderingar men samtidigt ha en trygghet i sin ursprungskultur”.

Medan skollagen överlåter åt eleven att i ansvarig frihet finna sin unika egenart, strävar Al-Azhar skolan efter att förankra barnen i såväl det svenska samhällets värderingar som i sin ursprungskultur. I båda fallen låter det mer styrande än andra skolors mer generella demokratifostran.

Dessutom: är dessa två mål förenliga? Den trygghet som skolan anser sig främja genom att understryka en muslimsk identitet innebär ju samtidigt en isolering från det svenska samhällets värderingar när det gäller könsroller?

Skolan är för barn den viktigaste vägen in i samhället. Integration förutsätter att såväl de som migrerat till Sverige som majoritetsbefolkningen säger ja till integrationen, och att parallellsamhällen inte växer fram. En förutsättning är att samhällets institutioner inte missgynnar eller stänger ute immigranterna, men det är också nödvändigt att vuxensamhället kring barnen inte utvecklar parallella organisationer. Frågan är om inte Al-Azharskolan är ett exempel på en sådan parallell miljö? Skolans religiösa ram är stark och påverkar skolans värdegrund och organisering.

Varför är en religiös värdegrund så problematisk? Den svenska skolan har sin grund i vetenskap och förnuft och förutsätter individens deltagande, inte den troendes.

Frågan om vetenskap, förnuft och individens deltagande – bland annat kvinnors – är fundamentalt för länders demokratisering.

I en intervju i tidskriften Forskning och Framsteg säger forskaren Staffan I Lindberg:

”Men den demokratiska utvecklingen är inte könsblind /… / Nästan aldrig har något land lyckats bli demokratiskt utan att först ha etablerat kvinnorättigheter på en hyfsad nivå.” (2017)

Detta är slutsatser dragna av en omfattande internationell studie ”Women rights in -democratic transitions”: a global sequence analysis, 1900–2012, i Europan Journal of Political Research, 2017.

Skolor som Al-Azhar kan av många uppfattas som ett randfenomen och därför som oproblematiska. Jag delar inte den uppfattningen.

För det första för att skolor som Al-Azhar står för en annan utveckling än att stärka kvinnors rättigheter och handlingsutrymme. Detta är en negativ utveckling som de senare åren stärkts på den globala arenan, som i Turkiet och Polen.

För det andra för att skolor som Al-Azharskolan kan befästa de normer och värderingar som många som har emigrerat till Sverige har med sig från hemlandet.

Av dem som sökte asyl under 2014 var 23 108 under 18 år och under 2015 var det 70 384. För många av dessa barn innebär integration att de behöver ta del av en ny värdegrund. Detta är en komplicerad process som samhället måste ta på största allvar, och här har skolan en nyckelroll som ej bör schabblas bort.