– Om terrorattackerna fortsätter så är min bild att Sverige och övriga länder inom Västeuropa kommer vidta samma åtgärder som man nu utövar i Storbritannien, säger polischefen i Storgöteborg, Erik Nord, till GP.

Insatserna för att bekämpa terror har eskalerat drastiskt i Storbritannien. Bara i år har 40 terrormisstänkta personers brittiska pass rivits. Det är en hög siffra sett till att det totalt plockats 152 stycken från 2011 och fram till nu, avslöjar The Times.

LÄS OCKSÅ: Terrorattack vid brittiska parlamentet

Majoriteten, omkring 30 personer, blev fråntagna sina medborgarskap efter terrorattacken mitt i hjärtat av London som skakade hela Storbritannien i mars månad, skriver The Times. Därefter följde ytterligare ett terrordåd i den engelska huvudstaden samt ett i Manchester.

Det senare anses vara bland de mest skoningslösa av de islamistiska attackerna i Europa eftersom målet var en pop-konsert där majoriteten av besökarna var barn och unga. 22 personer miste livet och hundratals skadades. Tio av dödsoffren var under 20 och den yngsta var en 8-årig flicka.

Dubbla medborgarskap

Efter det första dådet i London varnade underrättelsetjänsten för att det fanns risk att över 300 krigshärdade terrorister skulle kunna återvända från terrorresor och orsaka förödelse. Samtliga på listan hade dubbla medborgarskap vilket möjliggör att man kan frånta ett. Enligt internationell rätt får man inte riva ett pass om det innebär att en misstänkt blir statslös.

Den ytterst konkreta listan fick politikerna i Storbritannien att agera omedelbart. Antalet "order om berövande av medborgarskap" multiplicerades.

– England har drabbats av den islamistiska terrorn flera gånger i år och därför agerar man med kraft, resonerar Erik Nord.

LÄS OCKSÅ: 12 personer greps på Michaels gata

Ytterligare en faktor spelade dock in när de brittiska politikerna accelererade takten på terrorinsatserna. Man insåg att för lite har gjorts för att förbereda sig inför slutet på Islamiska statens självutropade kalifat i Syrien och Irak. De återvändande terroristerna utgör en stor säkerhetsrisk, varnar Europol.

– Vi har "bara" haft en terrorattack i år, men mycket har förändrats sen dess här. Jag tror inte att det är långt kvar tills vi kan plocka bort såväl medborgarskap som uppehållstillstånd från personer som försöker krossa den liberala demokratin vi har här i Västeuropa, menar polischefen i Storgöteborg, Erik Nord.

Storsatsar på terrorbekämpning

För att en liknande order skulle kunna införas i Sverige skulle det dock kräva väldigt mycket mer av polisen. Förvisso står det nu klart att polisen satsar 400 miljoner kronor på terrorbekämpning. Målet är ökad förmåga att ingripa, både poliser i yttre tjänst och insatsgrupperna förstärks, med vapen, skyddsutrustning och nyanställningar samt utbildningar, men resultaten polisens resultat är grundläggande i denna diskussion menar terrorexperten Louisa Tarras-Wahlberg.

– Ur ett praktiskt perspektiv är det många gånger svårt att lagföra personer för den här typen av brott. Det är ofta svårt att föra i bevis vad en individ gjort och att styrka handlingarna i domstol för att få en fällande dom.

Hur ser du på den brittiska metoden?

– Det är lätt att vända sig till lagstiftning som den enda lösningen. Jag tror att vi ska akta oss för att förlita oss för mycket på repressiva åtgärder.

Polischefen i Storgöteborg menar dock att utvecklingen är ohållbar. Han menar att den brittiska modell åtminstone bör begrundas inför framtida oväntade händelser.

– Idag har vi förstärkningsvapen med oss ut i den dagliga tjänstgöringen för att förkorta ställtiderna ifall vi drabbas av ett nytt terrorattentat. Hade jag föreslagit det för några år sen hade man sagt att jag överdrev och gick för långt. Saker som var otänkbara tidigare är numera verklighet. Utvecklingen sker i takt med att läget förändras, säger Nord.

Terrorexperten menar att fokus måste skifta. Att satsa mest pengar på krisåtgärder är kontraproduktivt, i hennes mening:

– Vi måste rikta in oss på grundorsakerna. Terrorism är inget problem som vi kan lagstifta bort, utan det här är något vi måste arbeta grundligt med, understryker Louisa Tarras-Wahlberg.

Så tillägger hon:

– Man måste ställa sig frågan hur effektiv en sån här åtgärd är, mot bakgrund att Storbritannien utsatts för flera terrorattentat bara i år. Det viktigaste är att få till stånd ett genomgripande förebyggande arbete i samhället där kommunens samtliga förvaltningar, tillsammans med polis och säkerhetspolis arbetar långsiktigt.

Vad skulle det kunna vara för åtgärder?

– Känner alla lärare i Göteborg till hur IS-flaggan ser ut? Är polisen aktiv i lokal samverkan? Vet alla inom socialtjänsten vart de ska vända sig om de får in ett larm om misstänkt radikalisering? Det är några grundläggande frågor vi behöver jobba med. Det finns fortfarande mycket att göra på det basala planet.

Erik Nord vidhåller i slutändan att det redan finns ett så pass allvarligt hot från radikaliserade islamister att polisen behöver fler befogenheter. Allt i syfte att säkra Sverige.

– Det här är inte ETA eller IRA som man kan förhandla fram en permanent fred med, jag tror att vi fortsatt kommer att leva med hotet från jihadismen framöver. Om terrorattentaten fortsätter att riktas mot oss i Västeuropa så kommer fler fundera på att göra som England. Vi kan inte ha människor boendes här som propagerar för att störta demokratin i det samhälle som varit så generöst och tagit emot dem, avslutar Erik Nord, polischef i Storgöteborg.

Vill du veta mer om hur GP arbetar med kvalitetsjournalistik? Läs våra etiska regler här.