I kungörelsen står det att Raoul Wallenberg begärts dödförklarad.

I kungörelsen uppmanar Skatteverket "Raoul Wallenberg kallas jämlikt 7 § (2005:130) om dödförklaring att senast den 14 oktober 2016 anmäla sig hos Skatteverket".

Den som har upplysningar i ärendet uppmanas också att höra av sig till Skatteverket under samma tid.

I år har det gått 71 år sedan Raoul Wallenberg försvann under andra världskrigets kaotiska slutskede.

– I juridisk mening är han fortfarande vid liv till han blir dödförklarad, säger Pia Gustafsson på Skatteverket.

Tittar på grunderna

Hon berättar att Skatteverket först tittar på om den som ansökt om någons dödförklaring är behörig att göra detta. Sedan skickar man underrättelse till anhöriga.

– Sen har vi tittat på vad det finns grund för att dödförklara, säger Pia Gustafsson.

Enligt den paragraf som nu är aktuell så kungör man ansökan om dödförklaring och kommer sedan efter att tiden löpt ut fatta ett beslut när nämnden för dödförklaring sammanträder.

Begäran om dödförklaring har enligt Skatteverket gjorts av Raoul Wallenbergs gode man, Martin Gärtner, verksam vid SEB. Begäran inkom till Skatteverket 20 november förra året.

I samband med det lämnade också familjen Wallenberg ett budskap. I det skriftliga meddelandet står att man "nu har beslutat att låta Raoul vila i frid", och att man haft en privat minneshögtid för honom vid Kappsta på Lidingö i Stockholm där han föddes och tillbringade många somrar som ung.

"Vi mindes den kreativa, engagerade unge mannen som fylld av handlingskraft infriade de högsta kraven på medmänsklighet genom att rädda människor i nöd. Vi sörjde och sörjer att hans liv i frihet blev för kort, att han aldrig själv blev räddad, att hans öde förblir okänt."

Man skriver också att "dödförklaringen är ett sätt att hantera det trauma vi levt med och ett sätt att gå vidare."

Raoul Wallenberg är i dag ihågkommen som den djärva svenska diplomaten som med list lyckades rädda tiotusentals judar i naziockuperade Ungern undan Förintelsen i händerna på nazisterna och ungerska fascister.

Raoul Wallenberg var verksam vid Sveriges legation i Budapest dit han anlände 1944, medan gripandet och bortförandet av judar pågick som mest intensivt.

Raoul Wallenberg utfärdade speciella skyddspass

På den svenska legationen, och även på andra neutrala länders diplomatiska beskickningar, hade man vid det här laget börjat utfärda så kallade skyddspass åt judar, som därmed kom under beskydd av dessa stater.

Med Raoul Wallenbergs ankomst till Budapest ökade i antal utfärdandet av dessa pass avsevärt. Dessutom arbetade Raoul Wallenberg med att iordningställa skyddade fastigheter dit judar kunde komma och få beskydd. Fastigheterna förklarades vara en del av den svenska diplomatiska beskickningen - och således svenskt territorium - dit obehöriga inte fick tillträde. Här inne fanns tillgång till mat och medicin som kom de jagade judarna till hjälp.

17 januari 1945, då Budapest hade belägrats av den framryckande sovjetiska Röda armén, greps Raoul Wallenberg av Sovjetiska myndigheter och anklagades inledningsvis för spioneri. Han försvann och har inte setts till sedan dess.

Sovjetunionen har förklarat att Raoul Wallenberg ska ha dött 17 juli 1947 under tiden han var fängslad i Moskva, men många har tvivlat på den uppgiften.

I ansökan om dödförklaringen skriver familjen om sina tvivel kring den så kallade Smoltsov-rapporten, daterad 17 juli 1947, där det står att läsa att "Wallenberg i natt plötsligt avlidit i sin cell, förmodligen till följd av en myokarda-infarkt". Familjen skriver att de aldrig satt sin tilltro till den och att det finns för många frågetecken.

Några säkra bevis för Raoul Wallenbergs död har inte kunnat visas.

Wallenberg föddes 1912

Raoul Wallenberg föddes 1912 och utbildade sig till arkitekt i USA. Han arbetade under en period också som affärsman.

Raoul Wallenbergs öde har länge varit en törn i relationen mellan Sverige och Sovjetunionen, senare Ryssland.

Olika svenska regeringar har kritiserats för att inte ha gjort tillräckligt för att bringa klarhet i Raoul Wallenbergs öde.

I ansökan om dödförklaringen finns avslutningsvis en reservation från familjen, där man kan ana en strimma av hopp för att hans öde en dag ska bli känt. Här står att läsa:

"För familjen är Raoul Wallenbergs öde okänt. Huvudsaken är att det är klart att en eventuell dödsdag endast kan vara fiktiv och inte lägger hinder i vägen för fortsatt forskning om hans öde".