Klottret i pendeltrafiken fördubblades 2018

Att skrubba bort klotter är ett tufft arbete.

Publicerad

Klottret i pendeltågstrafiken fördubblades 2018 och kostnaderna drar iväg. 120 miljoner kronor beräknas klotternotan i spårtrafiken landa på.

Oktober månad var värst. Då sanerades 28 593 kvadratmeter från klotter.

ANNONS

ANNONS

När pendeltågföraren synade sitt tåg på uppställningsplatsen i Märsta på morgonen upptäckte hen att ena sidan var nedklottrad, och slog larm.

Nu står tåget i depå och ska saneras. Först fotograferas klottret för anmälan. Sedan stryks kemikalier på.

– När kemikalierna verkat tvättar vi med borstar. Det är ett ganska tungt arbete, säger Martin Godlewski vid MTR, företaget som kör t-bana och pendel för SL:s räkning.

Sist spolas vagnen ren med högtryckstvätt.

Då ringer telefonen. Ett tåg som stått uppställt i Upplands Väsby är på väg in, nedklottrat från golv till tak.

Värst i oktober

Spårtrafiken har under 2018 varit extremt drabbad av skadegörelse. 61 118 polisanmälningar gjordes, och nästan alla gäller klotter, på vagnar eller vid stationer.

De som klottrar vill att deras verk ska exponeras, och därför döljer vi det Viktor Granqvist. MTR

Totalt har en yta på 188 000 kvadratmeter sanerats under året, motsvarande 25 fotbollsplaner. Värst var det i oktober. Då utsattes extremt många tåg för klotter: 28 593 kvadratmeter fick saneras, merparten på pendeltåg.

Som mest stod 22 tåg på kö för sanering.

ANNONS

– Vi vet inte varför just oktober drabbades så hårt. Totalt ökade klottret på pendeln med 98 procent mellan 2017 och 2018, säger Viktor Granqvist, projektledare vid MTR.

Målar över klottret

De försöker sanera nattetid så att det inte ska drabba trafiken. Om nedklottrade tåg måste gå i trafik målas den klottrade ytan över, med vattenbaserad färg.

– Vi har inte tåg i trafik med synligt klotter. De som klottrar vill att deras verk ska exponeras, och därför döljer vi det, säger Viktor Granqvist.

Ett annat problem är när klottrare befinner sig på spåren eller i tunnlar, då stoppas trafiken. Det är också ett arbetsmiljöproblem för förarna, som riskerar att köra på någon – och en livsfara för klottrarna själva.

Tågen står oskyddade

När det gäller pendeltågen sker den mesta skadegörelsen på uppställningsplatser, som Tumba, Upplands Väsby och Märsta. Det är inte särskilt svårt att ta sig in.

Inte sällan är de som klottrar gäng. Efter sommaren ertappades ett 30-tal klottrare på en uppställningsplats vid ett och samma tillfälle.

Om en plats drabbas extra hårt, punktmarkeras den. Då flyttar problemet till nästa.

– Vakter är det enda som hjälper. Egentligen är det konstigt att uppställningsplatserna inte klassas som skyddsområde. Intrång i sådana har en helt annan straffskala, som kanske skulle få en del att avstå, säger Viktor Granqvist.

Kameror och vakter

Nu planerar SL att öka kamerabevakningen och införa fler ordningsvakter för att stoppa skadegörelsen i kollektivtrafiken.

För saneringen kostar, för 2018 räknar de med en nota på 120 miljoner kronor. Det är tio miljoner mer än året dessförinnan.

– Det som tar tio minuter att klottra, tar ett par timmar att få bort, säger Martin Godlewski.