Så räddar vi skolan på 100 första dagarna

Publicerad: 05 mars 2014 kl. 06.00

Uppdaterad: 05 mars 2014 kl. 10.37

Detta är en debattartikel. Det är skribenten som står för åsikterna som förs fram i texten, inte Aftonbladet.

Gustav Fridolin: I dag presenterar vi vad en ny regering skulle kunna göra

Foto: MAGNUS WENNMAN Gustav Fridolin

Språkrör (MP), riksdagsledamot för Göinge, Österlen och Bjäre och folkhögskollärare

På fredag inleder Folkpartiet sitt riksmöte. Då har Jan Björklund varit ansvarig för svensk skola i 2710 dagar. Under denna tid har 12600 pedagogiska medarbetare har skurits bort, samtidigt som nio av tio lärare uppger att de fått ägna allt mer av sina arbetsdagar åt administration. Med färre medarbetare som ska ägna mer tid åt att fylla i papper, blir det mindre tid över för varje elev.

Det här är resultatet av prioriteringar. Så sent som för nio veckor sedan trädde alliansens sista budget i kraft. Där la de 62 procent av satsningarna på skattesänkningar, och bara två procent på skolan. Barnen har fått betala för skattesänkningarna, och resultatet syns i skolan.

I dag presenterar vi vad en ny regering skulle kunna göra under sina 100 första dagar. Det Björklund inte gjort på 2710 dagar, visar vi hur en ny regering kan prioritera.

Istället för att lägga energi på sådant med inga eller negativa effekter för eleverna, som Moderaternas krav på betyg för nioåringar eller alliansens vilja att avskaffa förskoleklassen, vill vi fokusera på möta skolans tre mest avgörande utmaningar:

1. Lärarkrisen

2. Elevernas lust för lärandet

3. Ojämlikheten

Lärarkrisen

Sedan alliansen bildade regering har var fjärde lärare lämnat yrket av andra skäl än pension. Samtidigt väljer många studenter bort yrket för att man upplever att lönen är för låg, arbetsmiljön för dålig och utrymmet för kreativitet i yrket för litet.

Ska varje elev få mer tid måste lärare få ägna sin tid åt att vara lärare, och vi behöver fler som jobbar i skolan. Vi behöver återanställa viktiga kompetenser som skurits bort, fler speciallärare, kuratorer, fritidspedagoger, studievägledare och skolbibliotekarier.

Därför vill vi under de 100 första dagarna i regering:

● Utarbeta en rekryteringsstrategi.

En ny regering ska tillsammans med SKL, Skolverket och de lärarutbildande lärosätena arbeta fram en rekryteringsstrategi för svensk skola. Strategin ska innehålla statlig medfinansiering för nya medarbetare, särskilda satsningar på speciallärare och lärare i naturvetenskapliga ämnen och strategier för att öka antalet som fullföljer lärarutbildningen. Miljöpartiet har visat hur vi kan finansiera statlig medfinansiering till 10 000 nya anställda i skolan.

● Höja lärarlönerna.

Rekryteringsstrategin måste innehålla statligt medansvar för höjda lärarlöner.

● Ge alla nya lärare ett introduktionsår.

Skolverket ska få i uppdrag att garantera alla nyblivna lärare ett första år med en erfaren lärare som mentor. Alla nya lärare ska få en bra start på sin lärargärning.

● Införa ROT-avdrag för skolan.

Enligt en studie från 2007 är luften i tre av fyra skolor så dålig att den skapar hälsoproblem. Eleverna blir trötta och har svårt att koncentrera sig, lärare får svårt att utföra undervisning. Statens myndigheter ska ta fram en modell för avtal med huvudmännen om upprustning så alla undervisning senast 2020 kan ske i klimatsmarta, moderna lärmiljöer.

Elevernas lust för lärande

Människan föds nyfiken. Barn vill lära sig nya saker, är naturligt vetgiriga, säger emot och vill alltid ta reda på hur saker egentligen är. Detta är skolans grundläggande möjlighet. Barn ska få vara barn, och när vi låter små barn leka låter vi dem också lära.

När barnen blir äldre blir också skolarbetet svårare. Då är det viktigt att eleverna får känna sig trygga, och mår bra. Ska skolan lyckas med lärandet, måste eleverna få en bra arbetsmiljö. Varje skola måste därför få verktyg att förebygga mobbning, att ta tag i den när den uppstår och att arbeta mot sexism och snäva könsnormer. Varje elev ska kunna träffa kurator och skolsköterska, utan att behöva vänta i flera dagar.

Därför vill vi under de 100 första dagarna i regering:

● Reglera förskolans gruppstorlek.

Förskolans pedagogiska arbete ger barnen en bra start till skolan. Alliansen har avskaffat råden om gruppstorlek, vi vill ge Skolverket i uppdrag att utarbeta nya sådana råd så ingen grupp blir större än att alla barn blir sedda.

● Införa läsa-skriva-räkna garanti.

I svensk grundskola ges mest särskilt stöd i nionde klass, då är det ofta för sent för elever som halkat efter att hinna i fatt. Problem som lärare länge sett har tillåtits växa genom årskurserna. Vi ska stärka lärares mandat att fatta beslut om särskilt stöd, och att Skolverket ska få i uppdrag att utarbeta en läsa-skriva-räkna-garanti för arbetet från förskoleklass till årskurs tre.

● Bemanna skolbiblioteket.

Alla barn har rätt att uppleva bokslukaråldern. Ett modernt bibliotek med en utbildad bibliotekarie ger eleverna möjlighet att utveckla källkritik och informationssökande. Idag saknar 450 000 elever bemannat skolbibliotek. Vi kommer göra klart att alla elever har rätt till ett bemannat bibliotek.

● Stärka de estetiska ämnena.

Alliansen har rustat ner de estetiska ämnena. Istället för att spela, sjunga eller måla, har man velat att eleverna ska ägna sig åt matematik. Men människan fungerar inte så, ofta är det i de estetiska ämnena vi finner ledtrådarna för att utvecklas också i matematik eller språk. Alla gymnasieelever ska få läsa minst ett estetiskt ämne, och alla barn ska få tillgång till kommunal kultur- och musikskolan oavsett var man bor eller hur tjock plånbok ens föräldrar har.

Ojämlikheten

Sverige har gått från att vara ett land där alla elever, oavsett vad ens föräldrar arbetar med, tjänar eller heter, får en ärlig chans i skolan till att vara ett land där bildningsklyftorna växer. Ingen tjänar på en segregerad skola. När elever från olika delar av samhället möts och får arbeta tillsammans förbättras resultaten.

Därför vill vi under de 100 första dagarna i regering:

● Tillkalla en skolkommission.

Den internationella granskning OECD nu gör ska tas emot av en kommission där professionen, den pedagogiska forskningen och politiken samlas. Kommissionen ska ledas av utbildningsministern och ha mandat att ompröva de stora skolreformer som gjorts under de senaste decennierna, och lägga fram förslag för ett jämlikt skolsystem.

● Fasa ut tidiga val.

Val du gör som barn ska inte begränsa vilka möjligheter du har som vuxen. Högskolebehörighet ska vara regel i alla gymnasieprogram. Komvux och folkhögskola ska ha tillräckligt med platser för att ge möjlighet för vuxna att lära och lära om.

● Påbörja arbetet med att bli kvitt vinstjakten.

Den som driver skola ska göra det för elevernas skull, inte vinstens. Alla friskolor ska ha regler som säkerställer att offentliga medel till skolan återinvesteras i skolan.

Alla skolans problem handlar inte om resurser. Men ska vi kunna vara säkra på att varje elev får den tid hon eller han behöver med sin lärare, så måste vi både minska lärarnas pappersarbete och anställa fler i skolan. Vi behöver också höja lärarlönerna, rusta upp skolans arbetsmiljö och bygga ut elevhälsa och kulturskola. Det är inte gratis, men det är en investering i våra barn. Vi vill finansiera skolsatsningarna genom en höjd skatt för dem som tjänar över 40 000. Istället för att sänka studiebidraget med 300, som alliansen vill, låter vi de som tjänar 50 000 bidra med 300 kronor till i månaden. Vi är övertygade om att det är en prioritering de flesta svenskar är beredda att göra.

Gustav Fridolin

Språkrör (MP),

riksdagsledamot för Göinge, Österlen och Bjäre och folkhögskollärare

KOPIERA LÄNK