– Oppdrettsselskapet hadde krav på et svar, og det er ikke forsvarlig at de må vente i årevis, sier fylkesrådsleder Tomas Norvoll (Ap) til NRK.

Fylkesrådet i Nordland har gitt verdens største oppdrettsselskap Mowi (tidligere Marine Harvest) en midlertidig tillatelse i fem år til å drive oppdrettsnæring i et område som grenser til flere naturreservat og ligger innenfor Vegaøyan verdensarvområde.

Området hvor det nå kommer merder for laks og ørret utgjør om lag to prosent av området som i 2004 ble funnet verdig en plass på UNESCOs verdensarvliste.

FN-organisasjonen UNESCO satte Vega på sin liste over verdens viktigste natur- og kulturarv-steder i 2004, og en av begrunnelsene var nettopp dunværtradisjonen. Foto: Bård-Jørgen Bårdsen / NINA

Det var i fjor sommer at fylkesrådet i Nordland først ga tillatelsen. Men vedtaket ble påklagd av både Riksantikvaren og flere miljøorganisasjoner. Fylkesrådet har nå vedtatt at klagene skal gis oppsettende virkning, det vil si at fylkesrådets vedtak ikke skal utsettes til klagene er behandlet.

– Tar for lang tid å behandle klagene

Vedtaket er fattet til tross for at Klima- og miljødepartementet tidligere har lovet UNESCO at ingen tillatelser for oppdrett skal bli gitt før en konsekvensutredning som skal vurdere om ærfuglbestanden i området blir skadelidende av oppdrett i skjærgården.

Ifølge fylkesrådslederen vil konsekvensutredningen fra Norsk institutt for naturforskning i beste fall være klar i 2020. I tillegg ligger det en klage på vedtaket til behandling hos Fiskeridirektoratet, som heller ikke er ferdigbehandlet.

– Vi har ventet for lenge i denne saken. Vi har ansvar for akvakulturloven, og har tatt vår beslutning. Hvis det er sånn at regjeringen mener at det ikke skal drives oppdrett i dette området, må de komme på banen, sier Norvoll.

Norvoll understreker at da avtalen om verdensarvområdet på Vega ble underskrevet, så innebar den at det også skulle være mulig å drive annen næringsvirksomhet i området.

Venter på konsekvensutredning

Aase Refsnes (SV) er fylkesråd for kultur, miljø og folkehelse i Nordland.

Vedtaket ble vedtatt med fire mot en stemme. Arbeiderpartiet og Senterpartiet stemte for, mens fylkesråd Aase Refsnes (SV) stemte mot.

– Jeg mener fylkesrådet burde ventet på konsekvensutredningen. Det er viktig å få svar på hvordan oppdrett kan påvirke ærfuglbestanden, som er fundamentet for hele verdensarvstatusen.

NRK har tidligere skrevet at konsesjonen som nå er gitt kan være lovstridig. Norvoll slår tydelig fast vedtaket er midlertidig. Det betyr at dersom det viser seg at aktiviteten til Mowi likevel ikke er forenlig med verdensarvstatusen, må de på egen regning ta bort anlegget når det har gått fem år.

Kan miste verdensarvstatusen

TRIVES I VEGA: Ærfuglen er kåret til Nordlands fylkesfugl. Men situasjonen for den godlynte andefuglen med den eksklusive duna er dyster både sør og nord i landet. Foto: Helge Lyngmoe / NRK

Vegaøyene består av 6.500 øyer, holmer og skjær og er kjent for sin rike dunværtradisjon.

Egg-og duntradisjonen på Vega Foto: Kjartan Trana / NRK Ekspandér faktaboks Vegaøyene er ærfuglens rike. I mer enn 1.000 år har øyværingene dratt opp tang til tørking som de har brukt til reir under skjul av rakved og i små hus bygget av stein. Familiene har laget reir til hundrevis fugl, passet på at fuglen fikk den nødvendige ro til å slå seg ned og sørget for at verken rovfugl eller firbente skapninger fikk rane reirene.

Til gjengjeld forsynte de seg med halvparten av de ferske eggene og med edderduna når fuglen forlot reiret. Med en inntekt som kunne utgjøre rundt halve årsinntekten, var det viktig å få fuglen til å legge seg på eiendommen.

Dette er bakgrunnen for at øyboerne begynte å legge forholdene til rette for fuglen: de laget reir og spesielle hus (ebaner) nær bolighuset de selv bodde i. Det var om å gjøre for den enkelte øyboer å få flest mulig ærfugl til å legge seg på hennes /hans land for hekking.

Under ruginga ble fuglene skjermet for farer. Med nitid innsats fikk øyboerne på denne måte hånd om den verdifulle duna fra fuglene.

Da befolkningen flyttet fra øyene fra 60-tallet, gikk ærfuglbestanden tilbake. På 80-90-tallet herjet mink i de fleste av de gamle dunværene og bare et fåtall ærfugl lå i husene og reirene som øyværingene bygde til dem.

Etter verdensarvstatusen har tradisjonen blitt tatt opp på stadig flere øyer. (kilde: Verdensarv Vegaøyan)

De senere år har det vært en dramatisk nedgang i ærfuglebestanden. Situasjonen for den godlynte andefuglen med den eksklusive duna er dyster både sør og nord i landet.

Riksantikvaren, som forvalter verdensarven, har tidligere påklagd vedtaket fra fylkesrådet i Nordland, og avventer svaret på klagen.

Riksantikvar Hanna Geiran sier at Norge er forpliktet. Foto: Elin Martinsen / NRK

– Unescos har slått fast at det er usikkerhet rundt konsekvenser av ytterligere oppdrett i Vegaøyan på grunn av manglende kunnskapsgrunnlag. Rådet er at det ikke må iverksettes tiltak før konsekvensene er utredet. To statsråder har i Stortinget bekreftet at dette rådet vil bli fulgt, sier riksantikvar Hanna Geiran.

Utelot brev fra regjeringen

En uke før fylkesrådet ga tillatelse til oppdrett ved Rørskjæran var fylkesrådslederen i møte i Klima- og miljødepartementet. Her ble han frarådet å iverksette tiltak som kan verdensarvstatusen i fare før konsekvensene er utredet.

Foto: Verdensarv vegaøyan

Det ble også sendt et brev til fylkesrådet, som understreket Miljødepartementets syn. Men dette brevet ble ikke lagt ved sakspapirene i fylkesrådet 15. februar.

Fylkestingspolitiker Per-Gunnar Skotåm fra Rødt er svært kritisk til at denne argumentasjonen ikke ble med i saken.

Les brevet her: Søknad for konsesjon for akvakulturlokalitet ved Rørskjæran i Vega

– Brevet signaliserer at det ikke er fornuftig å iverksette oppdrett i verdensarvområdet inntil konsekvensutredningen er gjennomført. Dette synspunktet burde vært gjort kjent for innbyggerne i Nordland og Norge, mener han.

– Vi arbeider hele tiden med å legge til rette for å skape nye arbeidsplasser i Nordland, sier Norvoll. Foto: ØYSTEIN NYGÅRD / NRK

Statssekretær Atle Hamar (V) sier i en kommentar til NRK at brevet ble sendt både for å bekrefte den faktainformasjonen som ble gitt i møtet 7. februar og for å gjøre denne kjent hos fylkesrådets medlemmer.

Fylkesrådsleder Tomas Norvoll (Ap) avviser at brevet fra Klima- og miljøverndepartementet er utelatt bevisst.

– Oppdrettstillatelsen som sådan ble behandlet i fjor sommer. Da ble saken grundig belyst. Det er ingen nye momenter i saken nå. Vedtaket som nå er gjort handler kun om hvorvidt klagene skal gis oppsettende virkning, sier Norvoll, som understreker at brevet er offentlig tilgjengelig for alle som ønsker å se det.

Laster kart, vennligst vent... For å se dette innholdet, må du aktivere JavaScript i nettleseren din.

Mowi skriver følgende på mail, som en kommentar til saken, via kommunikasjonssjef Ola Helge Hjetland:

– Vi skjønner at prosessen frem til det endelige vedtaket har vært krevende og at det har vært mange hensyn å ta, men er glad for at vi endelig kan sette i gang arbeidet.