Jo mer rusmidler en person bruker, desto mindre glede vil han eller hun ha i sitt liv samlet sett | Mørland og Waal

Jørg Mørland og Helge Waal, begge professor emeritus ved Universitetet i Oslo

17. jan. 2017 21:15 Sist oppdatert 18. januar 2017

Endringer i rusmiddelregulering bør holdes innenfor en restriktiv ramme, skriver innleggsforfatterne. REUTERS/Paulo Santos

Rusdebatt på ville veier?

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

En rusdebatt mellom skuespiller og lege Anders Danielsen Lie og Dagbladskribentene Aksel Braanen Sterri og Bård Standal i Aftenposten har vekket oppsikt.

Vi har nylig brukt tre år av våre liv på en kunnskapsbasert lærebok om rusproblemene (Rus og avhengighet) og reagerer på en del lettvinte påstander og uklare begreper.

Kampen mot «dødelig forbudslinje»

Rusmiddelbruk regnes som problemskapende i hele verden. Nasjonale og internasjonale reguleringer deler derfor aktuelle stoffer i legale og illegale rusmidler, legemidler og midler til teknisk bruk. Noen med svak ruseffekt kalles nytelsesmidler. Reguleringene har ulike konsekvenser og diskuteres med god grunn i Norge og i mange andre land.

Jørg Mørland (t.v.) og Helge Waal.

Noen – som Sterri og Standal – ser ut til å kjempe en slags heroisk kamp mot en «dødelig forbudslinje» og ser glatt bort fra at de største skadene og de fleste dødsfallene kan føres tilbake til legale midler som alkohol, nikotin og avhengighetsskapende legemidler.

Begrepet legemidler er imidlertid upresist.

Ser vi bakover, finner vi en lang rekke påstander om at ulike substanser redder liv eller fremmer helse. Men pasientene blir ofte ikke friske – og noen ganger sykere.

Legemidler skal derfor godkjennes av nasjonale legemiddelverk etter grundig forskning og dokumentasjon.

Fremskritt som er tilbakeskritt

Sterri og Standal skriver at ulike psykedeliske stoffer avhjelper posttraumatisk stresslidelse, depresjon, angst og rusmiddelavhengighet og gir en god avslutning på livet ofte ved en gangs behandling.

Når noe er for godt til å være sant, er det som oftest akkurat det, og forskningen her er kort kommet.

En lang rekke smertemidler og beroligende midler har ruseffekt, men er likevel nyttige om de brukes riktig, men vi kan ikke stille lavere krav til utprøving og dokumentasjon fordi et stoff har rusvirkninger som noen liker. Og finner vi en effekt, må denne sees i sammenheng med kostnader og struktur i helsevesenet.

Sterri og Standal erklærer seg som tilhengere av teknologiske fremskritt – også «når disse kommer i tablettform».

Få av oss er motstandere av fremskritt, men det er grunn til tvil om fremskrittene består i utvikling av ulike prestasjonsfremmende rusmidler.

Det er flere historiske eksempler på at slike fremskritt vel så gjerne er tilbakeskritt.

Argument for restriktiv linje

Sterri og Standal hyller til slutt rusmidlenes gledesskapende virkninger. Også her: Rusgleder er vanligvis kortvarige og etterfølges ofte av motsatt rettede reaksjoner.

Et langt liv i og utenfor helsesektoren har ført oss til den vurderingen at dess mer rusmidler en person bruker, dess mindre glede vil han eller hun ha i sitt liv samlet sett.

Dess mer og dess flere typer rusmidler det brukes i et miljø og i et samfunn, dess høyere nivå kan vi forvente av problemer og lav livskvalitet.

Dette er ikke i seg selv et argument for forbud og straff, men det er et argument for en restriktiv linje for å holde bruken av rusmidler på et lavt nivå.

Endringer i rusmiddelregulering bør derfor holdes innenfor en restriktiv ramme.

Om skribentene:

Jørg Mørland er professor emeritus ved Universitetet i Oslo, tidligere leder av Institutt for rettstoksikologi og rusforskning ved FHI, senere divisjonsdirektør samme sted og nå seniorrådgiver

Helge Waal er professor emeritus ved Universitetet i Oslo tilknyttet Senter for rus- og avhengighetsforskning (SERAF), nå tilknyttet Nasjonal kompetansetjeneste for tverrfaglig spesialisert rusbehandling (NKTSB). Han er spesialist i psykiatri og har arbeidet i og ledet en lang rekke institusjoner innen rusfeltet.

Få med deg debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter.

Denne debatten startet da lege Anders Danielsen Lie skrev kronikken Noen driver en kampanje for å gjøre enkelte rusmidler til stuerene legemidler

Han fikk svar fra Aksel Braanen Sterri, kommentator i Dagbladet, og Bård Standal, skribent i Dagbladet: Danielsen Lie har ingen omsorg for dem som foretrekker andre rusmidler enn alkohol