– Vi ser for oss mellom 100 og 150 arbeidsplasser tilknyttet gruvedriften. For resten av lokalsamfunnet kan dette ganges med tre som følge av ringvirkningene, sier styremedlem Hanne Markussen Eek til NRK.

Like før jul ga Direktoratet for mineralforvaltning (DMF) selskapet utvinningsrett i Biedjovággi i Kautokeino. Gull- og kobberforekomsten er så stor at det «vil gi et positivt økonomisk bidrag», mener DMF.

– I løpet av 2019 skal vi starte dialogen med kommunen med sikte på å få i gang en konsekvensutredning. Slik kan vi få kartlagt verdiskapningen, sier Markussen Eek.

Ordfører: – Helt nytt for meg

Nyheten om at Arctic Minerals AB har fått rett til utvinning av gull og kobber er svært overraskende for Kautokeino-ordfører Johan Vasara (Ap).

– Dette er helt nytt for meg. Jeg har ikke hørt noe om at direktoratet har gitt utvinningsrett. Dette må jeg undersøke nærmere. På generelt grunnlag kan jeg si at det er svært viktig med dialog i forkant slik at man unngår usikkerhet og frykt, sier Vasara til NRK.

OVERRASKET: Ordfører Johan Vasara forteller at det tidligere gruveområdet i Kautokeino ikke lenger er åpen for råstoffutvinning. Foto: Eskil Wie Furunes / NRK

Flertallet i kommunestyret i Kautokeino har flere ganger sagt nei til ny gruvedrift i kommunen. Også en konsekvensutredning har politikerne gått imot .

Arctic Minerals AB har til nå hatt leterett i kommunen. Styremedlem Hanne Markussen Eek håper de kan være i gang med drift om 8-10 år.

– Jeg vil ikke si at motstanden mot gruvedrift har vært sterk. Kommunepolitikerne har vært delt i to. Dette dreier seg om de som representerer reindrifta og de som er fastboende. Så kan man spørre seg hvem som bærer samfunnet og som ivaretar språk og kultur. Vi får håpe på at flere har forstått at de er nødt til å ha næringsvirksomhet og industri utover reindrifta i kommunen, sier hun.

Les også: Skuffet over Kautokeino kommune

Arctic Minerals-representanten mener mineralene i Kautokeino er viktig for hele verden.

– I Norge utvinner vi ressurser på en bærekraftig måte. Dessuten er vi storforbrukere av mineraler gjennom sluttprodukter som mobiltelefoner, pc og elbiler. Derfor må vi i Norge være med på at produktene kan lages samtidig som vi sitter på store ressurser, sier Hanne Markussen Eek.

Selskapet ser for seg gruvedrift i en 25-30 årsperiode. Før en eventuell start må tiltaket gjennom omfattende saksbehandling som kan ta flere år.

Sametingsråd: – Helt urealistisk

Også for sametingsråd Silje Karine Muotka (NSR) er vedtaket om retten til gull- og kobberutvinning ny.

Likevel sier hun:

– Prosjektet er helt urealistisk. Utvinning betinger avtale med grunneier. Det kan ikke gjøres noen inngrep i grunnen før selskapet har fått samtykke fra grunneieren.

Muotka sier sametingsrådet vil undersøke vedtaket i DMF umiddelbart.

I dag er Finnmarkseiendommen grunneier i det aktuelle området.

DMF presiserer i vedtaket at dette ikke betyr at Arctic Minerals AB kan foreta utvinningsarbeid før DMF har gitt særskilt tillatelse til dette.