ISSPREKK: Oslo kommune vil etter et OL måtte bruke 60 millioner årlig på drift og vedlikehold av ishaller. Det er tre ganger så mye som i dag.

OL

Ingen av dagens ishaller i Oslo tilfredsstiller IOC-kravene. I søknaden til Kulturdepartementet er det planlagt bygging eller oppussing av til sammen seks ishaller. En av hallene skal ligge i Lørenskog i Akershus, og etter planen skal en av treningshallene overføres til Toppidrettssenteret og slik bli overtatt av staten.

De resterende fire hallene vil etter planen være Oslo kommunes ansvar. Tre av dem skal brukes til isidretter, mens hallen på Stubberud skal fungere som en flerbrukshall uten is.

OL i Oslo 2022: • Oslo er sammen med Beijing i Kina og Almaty i Kasakhstan, innvilget status som offisiell kandidatby av IOC til å ha vinter-OL i 2022. • Oslo sin søknad avhenger av at politikerne ønsker å gi en statsgaranti på 35 milliarder kroner. Saken vil bli lagt fram for Stortinget til høsten. • Oslo kommune har oppretta en egen etat, Oslo 2022, som jobber med den norske OL-søknaden.

Tredobling

Basert på de tallene Klassekampen har fått av Bymiljøetaten i Oslo kommune, er tilsvarende sum for drift og vedlikehold av de fem ishallene kommunen i dag drifter, om lag 20 millioner kroner.

Etter Oslo 2022 sine beregninger vil kostnadene for ishallene som kommunen overtar etter et eventuelt OL være rett i underkant av 50 millioner kroner. Beregningene er basert på fagnormen for drift og vedlikehold. I denne summen inngår drift og vedlikehold av en oppusset Jordal hockeyhall.

I tillegg kommer drift og vedlikehold til de eksisterende ishallene Grünerhallen, Lørenhallen og Manglerudhallen, som til sammen koster Oslo kommune rundt 11 millioner kroner årlig for drift og vedlikehold.

Summen Oslo kommune må sette av til drift og vedlikehold av ishaller, vil dermed overstige 60 millioner kroner.

Da er drift og vedlikeholdskostnader til Sonja Henie ishall, som etter planen skal stå klar i 2017, ikke regnet med.

Stort behov

Byråd for miljø og samferdsel Guri Melby fra Venstre har ansvar for byens idrettsanlegg.

– Oslo kommune har stort behov for flere moderne idrettsanlegg, befolkningen i byen vokser, og alt vil bli tatt i bruk fra dag én. Dette blir en stor satsing fra Oslo kommunes side på idrett og folkehelse og skal selvsagt ikke gå ut over andre idretter.

Norges Ishockeyforbund har tidligere klaget på at flere av kommunens haller åpner etter at sesongen er i gang.

– Det er et økonomisk spørsmål som ses i sammenheng med idrettsprioriteringene totalt sett. Det koster ganske mye å holde en hall åpen en ekstra uke, sa Melby til VG i juni.

Melby vil ikke kommentere de konkrete tallene, ei heller hvordan kommunen skal få råd til å holde både nye og gamle haller åpne.

– Flere idrettsanlegg vil føre til økte driftsutgifter, men det er også viktig at vi ser på nye driftsformer som sikrer at vi får mest mulig ut av de midlene vi bruker. Nye idrettsanlegg vil også være mer effektive i bruk enn de eksisterende anleggene. De ishallene vi har i dag, har for eksempel store energiutgifter, mens nye, moderne ishaller vil være rimeligere å drifte enn de vi har i dag, sier Melby.

Stemoderlig behandling

Ifølge tallene Oslo 2022 presenterer, er drifts- og vedlikeholdskostnader for de nye OL-arenaene Jordal, Valle Hovin og en treningshall henholdsvis 18, 26,7 og 4,7 millioner i året, noe som tydelig overstiger dagens snitt på fire millioner per ishall til drift og vedlikehold.

– OL står i direkte motsetning til å kunne bruke penger på breddeidretten.

Det sier Rødt-leder Bjørnar Moxnes. Han mener hovedproblemet med OL-utgiftene er at det meste av pengene går til alt annet enn idrettshaller.

– Det er en kolossal pengebruk på arrangering for å utløse 3–4 milliarder til idrettsanlegg.

Moxnes mener det er en ekstrem pengesløsing.

– Oslo har i mange år behandlet ishockeyen stemoderlig. Samtidig som kommunen betaler noen konsulenter 1700 kroner timen for å skrive en OL-søknad, tar den seg ikke råd til å åpne ishaller ved sesongstart. Ishockeyen fortjener mye bedre, sier Bjørnar Moxnes.

– Har Oslo kommune råd til å overta anleggene etter et OL?

– Det vi erfarer, er at Oslo kommune har god råd når det gjelder prestisjeprosjekter, men når hverdagen kommer, er det plutselig tomt i kassa. Det er klart det er stas for byrådslederen å klippe snor og sole seg i glansen. Det er ikke like stas å vedlikeholde og drifte anleggene. Det er så vidt vi har råd til å drifte de hallene vi har.

Rødt vedtok et nei til OL i Oslo på landsmøtet i 2012.

– IOC er i krise. Ingen demokratiske land vil arrangere OL, og så kommer plutselig Norge løpende for å støtte denne sinnssyke kostnadsspiralen. Hvis Høyre og Ap mener det de sier, om at pengebruken bør reduseres, da burde de ha sagt nei til å arrangere OL. Først når det bare er diktaturer som står klare til å arrangere OL, først da er det mulig å få presset IOC til å gjøre endringer. Norge stiller nå opp som en nyttig idiot for IOC, sier Moxnes.

astridr@klassekampen.no