I dag finnes det rikelig med kjøttlignende tilbud for personer som har valgt et vegetarisk eller vegansk kosthold.

Ta for eksempel vegetarburgere eller veganske pølser.

Men EUs landbrukskomité har, med 27 mot 9 stemmer, bestemt at de tradisjonelle betegnelsene som burger, pølse og schnitzel kun skal brukes på kjøttprodukter, skrev The Guardian tidligere i år.

Forslagene til de nye ordene som skal brukes om det vi i dag kjenner som vegetarburger og vegetarpølse, er veggisplate og veggisrør.

Men det er en lang prosess som skal til før et eventuelt forbud mot å bruke kjøttlignende navn på vegetarprodukter, trer i kraft. Saken skal først diskuteres i flere EU-komiteer, før Europaparlamentet tar en avgjørelsen.

Når den avgjørelsen er tatt, må parlamentet forhandle med de forskjellige EU-landene, og det er først når det er gjort, at det vil bli klart hvorvidt «vegetarburger» blir forbudt.

Det ser ut som to burgere. Men hvis EU-komiteen får det som det vil, kan ikke lenger retten til høyre kalles en burger, men en veggisplate. FOTO: Therese Bergersen / NRK

Les også: FNs klimapanel oppfordrer til mer vegetarisk kosthold

– Firkantet

I Norsk Vegetarforening mener de navneforbudet er et tegn på at vegetartrenden er på frammarsj.

Pål W. Thorbjørnsen er informasjonsansvarlig i Norsk Vegetarforening. Foto: Privat

– Flere ønsker disse produktene, og da kommer det regler for det. Så det viser også at vi blir tatt mer seriøst, sier informasjonsansvarlig Pål W. Thorbjørsen.

Samtidig opplever han forbudet som et slags motangrep på nettopp en økende trend.

– Man tenker nærmest at de er ute etter å angripe oss. Det virker som defensive og firkantede regler fra EU, og jeg tror mange vil riste på hodet av dette.

Språkrådet advarer

I Språkrådet er de skeptiske til de nye navneforslagene. Seksjonssjef Daniel Ims mener det strider mot vanlig språkbruk å begrense ordtilfanget på denne måten.

– Det er jo nærmest å forby vanlig norsk språkbruk. Når man prøver å regulere hva slags ord man får lov til å si, da oppstår det enten nonsensord, eller vi lager oss engelske ord, sier han.

Daniel Ims tror et eventuelt navneforbud kan føre til språkkonflikter. Foto: Moment Studio

Dersom dette faktisk blir vedtatt som en regel, så vil de som selger disse produktene måtte følge reglene. Samtidig vil ikke reglene gå inn i hverdagsspråket og forby vanlig språkbruk.

– Så de kan ikke forby deg og meg å kalle noe for en pølse. Og det kan jo bli et problem ved at vi kaller det noe i hverdagsspråket, og noe annet når en skal selge eller kjøpe det, sier han.

Ims trekker også fram at ordene hamburger og pølse allerede blir brukt om andre ting enn de klassiske kjøttrettene. For eksempel brukes pølse om noe som har form som en pølse, eller som en vindpølse.

Det samme gjelder hamburger, som vi i dag bruker om alt fra fiskeburger til kyllingburger og vegetarburger.

Det finnes flere vegetaralternativer til kjøttprodukter i butikkene i dag. Foto: Martin Torstveit / NRK

Navn uten framtid

Fra før av er det flere land og stater som allerede forbyr kjøttnavn på vegetarmat. Missouri var første stat ut med forbudet, og også i Frankrike har de gjort det samme. Der kan du få en bot på 300 000 euro (2 986 350 kroner) hvis du bryter forbudet.

– Man må jo bare lure på om det virkelig er nødvendig å ha regler for dette her, spør Thorbjørnsen.

Han tror vegetarburger og vegetarpølser er såpass etablert i det hverdagslige språket, at de nye forslagene ikke vil bli brukt.

– Veggisplater og veggisrør er nok ikke navn som kommer til å få en framtid tror jeg. Jeg tror vegetarpølse og vegetarburger er ord folk kommer til å bruke i hverdagen uansett hva EU måtte bestemme seg for.