Advokat og jusprofessor skal finne ut hvordan et nytt datalagringsdirektiv kan bli

Et snaut år etter at Høyre/Frp-regjeringen la bort innføringen av datalagringsdirektivet, skal to juseksperter undersøke hvordan regjeringen kan innføre «DLD 2.0».

Jusprofessor Hans Petter Graver (til venstre) og advokat og partner Henning Harborg i Advokatfirmaet Thommessen AS. Cornelius Poppe, NTB scanpix/Svein Erik Furulund

9. februar 2015

Den 11. april i fjor kunngjorde regjeringen at de la innføringen av EUs datalagringsdirektiv på is etter at EU-domstolen få dager før hadde erklært direktivet ulovlig.

Datalagringsdirektivet gikk ut på at staten skulle tvinge teleselskapene til lagre hvem du hadde kontakt med på e-post og telefon, hvor du gjorde det og når du gjorde det. Det skulle lagres i et halvt år.

Målet var å bruke denne informasjonen for å bekjempe alvorlig kriminalitet og terrorisme. Men mange protesterte kraftig mot innføringen av direktivet som Stortinget vedtok april 2011 ved hjelp av hele Aps og nesten hele Høyres stortingsgruppe.

Det har i lengre tid vært stille rundt hva som skulle skje videre. I EU har landene reagert forskjellig med tanke på om de har endret sine regler om datalagring eller ikke. Blant annet har det vært heftige debatter i Tyskland og Sverige. EU selv har ikke kommet med noe nytt regelverk.

Men Regjeringen har nå hyret inn Henning Harborg, advokat og partner i advokatfirmaet Thommessen og Hans Petter Graver, jusprofessor og dekan ved Universitetet i Oslo. De skal ifølge Samferdselsdepartementet «utrede problemstillinger knyttet til de norske reglene om datalagring etter EU-dommen».

De to har frist på seg til 1. juni i år på å finne ut hvilke tilpasninger i loven som eventuelt må gjøres som følge av dommen i EU-domstolen.

«Utredningen skal kunne brukes som grunnlag for en høring av eventuelle forslag til lovendringer.» skriver underdirektør Susanne Moen Stephansen i kommunikasjonsavdelingen i departementet i en e-post til Aftenposten.

Vi har også bedt departementet om å få innsyn i mandatet, men har foreløpig ikke fått et positivt svar.

Fakta Datalagringsdirektivet EUs datalagringsdirektiv krever lagring av trafikk-, lokaliserings- og identifiseringsdata fra bruk av telefon, internett og e-post i minst seks måneder.* Hensikten er å forebygge og oppklare grov kriminalitet og terrorisme.* Motstanderne mener direktivet vil uthule personvernet.* Ble vedtatt i Norge i april 2011, og planen var at det skal innføres her til lands i 2015.* Men april 2014 slo EU-domstolen fast at direktivet var i strid med EUs charter om grunnleggende rettigheter. Vis mer