Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): I de rike landene spiser man usunt, mens i de fattige mangler det på næring i maten. Resultatet er at 11 millioner mennesker døde som følge av feilernæring i 2016. Å ha et kosthold hvor fullkorn, frukt, nøtter, frø og fiskeolje er nærmeste fraværende og hvor salt ofte helles i maten, øker risikoen for tidlig død. Det kommer fram i undersøkelsen The Global Burden of Disease (GBD) som er publisert i det medisinske tidsskriftet The Lancet.

Ifølge Helse- og omsorgsdepartementet - som henviser til Global Burden of disease-undersøkelsen - kan usunt kosthold alene forklare nærmere 7000 dødsfall i fjor. Dette utgjør en av seks nordmenn som gikk bort i 2016. Til sammenligning dør 6000 årlig av røyking.

Tidligere i sommer fortalte Dagbladet at over 2,2 milliarder mennesker nå er overvektige verden over. Knut Inge Klepp, direktør for psykisk og fysisk helse ved Folkehelseinstituttet, er dessverre ikke overrasket over fedmeeksplosjonen:

- Når vi ser på antall som er rammet, er det i dag flere overvektige enn antallet som lider av sult og underernæring. Når vi snakker om overvekt snakker vi om folk som har en kroppsmasseindeks (KMI/BMI) over 25. Alvorlig sykdomsrisiko for den enkelte ser vi spesielt når BMI kommer opp i 30 og høyere, fremholder han overfor Dagbladet.

Ønsker lokkepriser på sunn mat

EKSPERT: Knut Inge Klepp i Folkehelseinstituttet. Vis mer

- Hva er din refleksjon over at dårlig kosthold var årsaken til at nesten 7 000 nordmenn døde i fjor?

- Det begynner å bli lenge siden dette fremsto overraskende første gang, svarer Klepp som gjennom flere år har merket seg utfordringene også i Norge.

- Hva er det beste rådet du kan gi, for at færre skal bli en del av dødsstatistikken?

- Den nye handlingsplanen Regjeringen lanserte trekker opp mange viktige innsatsområder, og det er viktig at disse blir fulgt opp. En viktig satsing er forholdet til barn og unge, og skolenes evne til å tilby god helsefaglig undervisning kombinert med mat til elevene. Industrien har også veldig viktig rolle. Dels for å redusere sukker, salt og usunt fett i mat og drikke, men også for å sikre at dagligvarekjedene ikke bare prisdumper usunne lokkevarer - men også tilbyr sunne produkter til attraktive priser, understreker direktøren ved Folkehelseinstituttet.

De ferske tallene fra The Global Burden of Disease viser at folk lever lenger enn før, men at at stadig flere opplever store helseplager med mye fett rundt midjen.

For mye fett, sukker og salt

- Dødsfall relatert til usunn livsstil økte med mer enn 30 prosent i fjor. Av alle former for feilernæring er dårlige matvaner - altså lavt inntak av sunn mat - den ledende årsaken til dødsfall, konkluderer forskerne bak studiet.

Dette er Global Burden of Disease The Global Burden of Disease Study (GBD) er den mest omfattende årlige undersøkelsen som tar for seg mer enn 330 sykdommer og årsaker til ulykker og dødsfall i 195 land og territorier verden over. Studiet er koordinert av Institute for Health Metrics and Evaluation (IHME) ved University of Washington.

For mye fett, sukker og salt utgjorde, sammen med tobakk og krig, de vanligste årsakene til at mennesker døde i verden i fjor. Overvekt er nå den nest vanligste årsaken til tidlig dødsfall. Stadig flere av oss velger et kosthold som kan medføre diabetes, høyt blodtrykk og høyt kolesterol.

I et intervju med avisa The Guardian understreker Dr Christopher Murray, leder for instituttet bak undersøkelsen, at de usunne matvanene er et globalt kjempeproblem. Mens fedme blir viet oppmerksomhet av de fleste, er han usikker på om politikerne er like fokusert på ernæring og helse som de burde.

- Ta frukt, for eksempel. Den har mange helsemessige fordeler, men nesten uten unntak er det bare velstående mennesker som spiser den type mat jevnlig, sier han i intervjuet med den engelske avisen.

I den omfattende studien som nå presenteres i The Lancet fremgår det at dårlig kosthold kostet ti millioner liv i fjor, mens tobakken sto bak syv millioner dødsfall.

Urovekkende er det også at en av syv mennesker sliter med mentale problemer. På pluss-siden kan man glede seg over at antall barnedødsfall er kraftig redusert - fra 16,4 millioner (2015) til fem millioner i fjor.

Tett samarbeid med matvarebransjen

Den forventede levealderen steg i fjor, blant kvinner til 75,3 år, mens den er 69,8 for menn. Den er høyest i Japan (83,9 for begge kjønn sammen) og lavest i Den sentralafrikanske republikk (50,2 år). Forventet leveealder i Norge er ca 84 år for kvinner og 80 år for menn, ifølge Folkehelseinstituttet (FHI).

Ifølge FHI viser tallene at Norge ikke skiller seg nevneverdig ut i forhold til andre nordiske land, men at vi kan vise til lavere dødelighet grunnet kosthold enn for eksempel USA.

- Norge har lignende utfordringer som andre i-land, med for mye salt, sukker og mettet fett og for lite frukt, bær, grønnsaker, fisk og grove kornprodukter i kostholdet, bekrefter statssekretær Frode Hestnes i Helse- og omsorgsdepartementet.

Vil ha flere til å velge sunt

- Hva er det mest vellykkede grepet myndighetene har gjort de siste årene for å unngå feilernæring?

PRIO: - Målet er å øke inntaket av frukt, bær, grønnsaker, grove kornvarer og fisk i befolkningen, sier statssekretær Frode Hestnes. Foto: Antidoping Norge Vis mer

- For å lykkes med å endre kostholdet i befolkningen i en litt sunnere retning, er det viktig at maten vi spiser ofte blir litt sunnere. Og det er viktig å gjøre de enkle valgene sunne. Dette må gjøres i nært samarbeid med matvarebransjen. Derfor opprettet helseministeren i 2014 en næringslivsgruppe med aktører fra matvarebransjen og næringslivet. Målet er nettopp å reduserer innholdet av salt, sukker og mettet fett i produktene vi spiser og å øke inntaket av frukt, bær, grønnsaker, grove kornvarer og fisk i befolkningen. Vi ser allerede resultater av dette arbeidet i form av redusert innhold av sukker, salt og mettet fett i en rekke matvarer. Helsemyndighetene følger utviklingen i matvaremarkedet og norsk kosthold nøye.

-Hva vil dere fokusere mest på i tiden som kommer?

- Vi skal fortsette det gode arbeidet med matvarebransjen. Mindre salt, sukker og mettet fett i matvarer gir resultater i kjøleskapet til hver enkelt av oss. Ikke bare hos dem som bevisst velger sunt. I mars la regjeringen fram en tverrdepartemental handlingsplan på kostholdsområdet for perioden 2017 – 2021. Denne gir retningen for kostholdsarbeidet i tiden som kommer. Å legge til rette for at det skal være enkelt å velge sunt er en viktig del av dette, samtidig som barn og unge og eldre er høyt prioriterte målgrupper.

Arbeiderpartiets helsepolitiske talsperson Tove Karoline Knutsen sier at det er vel og bra med Regjeringens tiltak for å redusere fett, salt og sukker - men etterlyser innsats på to felt.

Vil løfte fram mat til barna

VIL HA MAT TIL BARNA: - Gode vaner starter tidlig i livet, sier Tove Karoline Knutsen. Vis mer

- Vi synes det er leit at Regjeringen stemte ned vårt forslag til en nasjonal strategi for bedre kosthold og ernæring for eldre som bor på sykehjem eller som mottar hjemmetjenester - for å sette fokus på alle sider ved kosthold og ernæring for eldre. Likeså skiller vi oss ut fra Høyre og Frp ved at Arbeiderpartiet vil sørge for at alle barn får tilgang til gratis frukt og grønt og et enkelt, men sunt skolemåltid hver dag. Å bidra til et godt kosthold for de yngste er noe av det klokeste vi kan gjøre, for det definerer hvordan helse vi får som voksne. Og det er nettopp dem som kommer på skolen uten matpakke, det er så viktig å fange opp, understreker Knutsen overfor Dagbladet.