Eksperter: – Åpenhet er helt avgjørende

FRIKJENTE GJENSIDIGE: Lagdommer Bjørn Eirik Hansen i Eidsivating lagmannsrett har behandlet en rekke saker mot selskaper han eier aksjer i. Bildet er tatt i forbindelse med en sak som var oppe i lagmannsretten for noen dager siden. Foto: Geir Olsen VG

Dommere opplyser ikke om egne aksjeposter: Dømmer mot selskaper de eier aksjer i

BERGEN (VG) 19 norske dommere har de siste årene behandlet over 70 saker der et selskap de eier aksjer i har vært part. Nær halvparten av dommerne har aldri opplyst om eierskapet i forkant av rettsbehandlingen.

6. september 2016

Artikkelen er over fire år gammel

Det viser en gjennomgang VG har gjort av samtlige norske dommeres aksjeinvesteringer i Aksjonærregisteret, kontrollert opp mot undersøkelser i lovdatabasen Lovdata av saker dommerne har behandlet.

I over 60 prosent av sakene har selskapet dommeren eier aksjer i, vunnet frem. Dommerne jobber både i Høyesterett og ved landets 72 ting- og lagmannsretter.

Stor VG-kartlegging av norske dommere: Unnlater å fortelle om aksjekjøp

Fakta VGs dommerkartlegging ** Domstolloven og forskrift om dommeres sidegjøremål pålegger alle norske dommere å registrere seg i sidegjøremålsregisteret. ** Her skal investeringer i enkeltselskaper som overstiger 200.000 kroner på investeringstidspunktet eller eierskap som overstiger 10 % av selskapet meldes inn. ** Tillitsverv i forening, lag, organisasjon eller politisk parti med over 100 medlemmer skal også registreres. ** Det samme gjelder verv i private eller offentlige selskap. ** Dommerne er også pliktige å melde inn siste stilling de hadde før de ble dommere. ** VG har hentet ut ansatt-lister fra domstolene, som viser at det i dag er i underkant av 800 dommere i Norge. ** Når disse listene ble sammenliknet med sidegjøremålsregisteret, viste det seg at 138 dommere ikke var registrert. ** VG har også sjekket aksjeinvesteringene til samtlige dommere i Aksjonærregisteret. ** Samtlige aksjeinvesteringer er så kontrollert opp mot lovdatabasen Lovdata. ** Denne gjennomgangen viste at 19 av dagens dommere har behandlet saker der et selskap de eier aksjer i, har vært part. Til sammen dreier det seg om 75 saker Vis mer

Leder i den norske dommerforening, sorenskriver Ingjerd Thune, mener det er viktig med åpenhet i domstolen.

– I utgangspunktet er jeg enig i at dommerne bør opplyse om det dersom de eier aksjer eller andeler i et selskap som er part i en rettssak dommeren skal behandle, sier Thune til VG.

VG har spurt samtlige dommere om de har opplyst om eierskapet sitt før de har behandlet saker mot et selskap de har eid aksjer i.

* Åtte dommere opplyser at de aldri har opplyst om at de har hatt aksjer i selskapet som har vært part i saken.

* To dommere opplyser at de er temmelig sikre på at de ikke har opplyst om eierskapet sitt.

* Tre dommere oppgir at de har opplyst om eierskapet i noen saker, mens de ikke har gjort det i andre saker.

* Fire dommere kan ikke huske hva de har gjort.

* En dommer oppgir å ha opplyst om aksjeposten «der det har vært relevant».

* En dommer oppgir å ha opplyst om eierskapet i den ene saken der vedkommende har eid aksjer i et selskap som har vært part.

Lagdommer Bjørn Eirik Hansen i Eidsivating lagmannsrett sto ved utgangen av 2014 oppført i Aksjonærregisteret med mindre aksjeposter i DNB ASA, Telenor ASA og Gjensidige.

De siste årene har Hansen behandlet i alt 16 saker der ett av disse selskapene har vært part, uten å informere om aksjepostene sine på forhånd. Det bekrefter han selv overfor VG.

– Jeg foretar en konkret vurdering av om det skal opplyses om aksjepostene i tilknytning til den enkelte sak. I de sakene du har vedlagt, ble dette ikke ansett nødvendig, skriver Hansen i en e-post til VG.

Les også: Norske dommere: Derfor fortalte vi ikke om aksjekjøp

Tapte mot forsikringsgigant

En av de 16 sakene er en ankesak Jane Camilla Frydenlund (32) reiste mot Gjensidige Forsikring. Frydenlund krevde nesten to millioner kroner i erstatning etter en trafikkulykke i 2004, men tapte både i tingretten og lagmannsretten.

TAPTE ERSTATNINGSSAK: Jane Camilla Frydenlund (32) sier hun ville forlangt dommeren fjernet om hun visste at han var Gjensidige-aksjonær. Her er hun sammen med ektemannen Jan Olav Frydenlund. Foto: Geir Olsen VG

32-åringen er ikke enig i lagdommerens vurdering av sin egen habilitet.

– Hadde jeg vært kjent med dette, ville jeg forlangt at dommeren ble fjernet. Jeg ville aldri godtatt at en Gjensidige-aksjonær skulle dømme i min sak, sier Frydenlund, som måtte betale 107.280 kroner i sakskostnader til forsikringsselskapet etter dommen i mai 2015.

Hansen sier at han ikke har noen kommentarer, utover at han alltid tar en fortløpende vurdering av egen habilitet.

– Saken du henviser til er av en slik karakter at utfallet av saken ikke kan ha betydning for aksjekurs eller andre forhold hos Gjensidige.

Lagdommeren – som var administrator i Frydenlunds sak – opplyser at noen av aksjene, blant annet posten i DnB, nå er solgt. Hansen sto ved utgangen av 2015 oppført med 475 aksjer i Gjensidige. Han hadde også 300 aksjer i Telenor ASA ved siste årsskifte, ifølge den sist oppdaterte versjonen av Aksjonærregisteret.

Aksjepostene til de 19 dommerne varierer i verdi fra noen få tusen kroner, til over en kvart million.

VG mener: Dommere må følge loven

Viktig med åpenhet

Professor Camilla Bernt ved Universitetet i Bergen mener det er svært viktig med åpenhet rundt spørsmål som er relevante for habilitetsspørsmålet.

– Dette er en forutsetning for at partene får utøvd sin rett til å uttale seg om dommerens habilitet. Retten til å uttale seg – det såkalte kontradiksjonsprinsippet – er grunnleggende i all sivilisert rettergang. Partenes syn er også et forhold som i seg selv kan få en viss betydning i habilitetsvurderingen. Det er aldri avgjørende alene, men det kan få betydning særlig i grensetilfeller.

Ifølge professoren kan det være en problemstilling hvor lav terskelen skal være for at dommeren opplyser om en eierinteresse eller annen tilknytning han har.

– Det kan jo tenkes en rekke forhold som dommeren selv er overbevist om at ikke kan lede til inhabilitet, og som det derfor vil virke unødvendig omstendelig å opplyse om. Men samtidig vil en for høy terskel for å opplyse partene om forhold i realiteten innebære at dommeren selv avgjør spørsmålet om sin habilitet, og det uten kontradiksjon. Dette tilsier at terskelen ikke må være for høy for å gi partene informasjon.

Har betydning for tilliten

Bernt påpeker at åpenhet også har en annen viktig side:

– Det har betydning for partenes og allmennhetens tillit til domstolene. Dersom parter eller allmennheten opplever at det finnes interesser og bindinger hos dommere som holdes skjult, vil det kunne skape et betydelig tillitsproblem.

EKSPERT PÅ DOMMERADFERD: – Åpenhet rundt forhold som er relevante for habilitetsspørsmålet er etter min mening helt avgjørende, sier stipendiat Morten Nadim ved Universitetet i Bergen. Foto: Hallgeir Vågenes VG

Morten Nadim er stipendiat ved juridisk fakultet ved Universitetet i Bergen, ekspert på dommeratferd og har empirisk domstolsforskning som spesialfelt. Også han mener det er uheldig at dommere som har aksjeposter i et selskap som er part i en sak, ikke informerer om det på forhånd.

– Åpenhet rundt forhold som er relevante for habilitetsspørsmålet er etter min mening helt avgjørende, sier Nadim.

BI-professor: – Undergraver tilliten

Petter Gottschalk, professor ved institutt for ledelse og organisasjon på Handelshøyskolen BI, mener dommere bør holde seg unna saker hvis de har eierinteresser i et selskap som er part.

– Norsk praksis er slik at alvorlighetsgraden påvirkes av beløpets størrelse. Man snakker om en utilbørlig fordel, hvis beløpet er betydelig. Men det er uheldig at man behandler en sak der man eier aksjer i selskapet som er part, uansett beløpsstørrelse.

Han mener dommerne kunne løst problemet ved å investere i aksjefond, i stedet for enkeltaksjer.

– Dette undergraver tilliten til dommerne. Det sår tvil om deres dømmekraft og objektivitet, slår BI-professoren fast.

Av totalt 75 saker er 51 fra de siste ti årene. De øvrige var til behandling i domstolene tidligere på 2000-tallet.

Publisert: 06.09.16 kl. 19:39