De kom til Europa som turister. Så dro de til Norge og søkte asyl.

MOSKVA (Aftenposten): Turister som søker asyl, blir en større utfordring når grensene i Europa åpnes mer østover.

Det italienske visumsenteret i Moskva. I første kvartal 2017 søkte 17 russere om asyl i Norge etter å ha fått Schengen-visum i Moskva ved det italienske og spanske visumsenteret. Gina Grieg Riisnæs

30. mai 2017 21:30 Sist oppdatert 30. mai 2017

Det er alltid kø av russere ved visumsenteret til den italienske ambassaden i Moskva.

– Visum til Europa for 35 euro, lover italienerne. Bedre rubelkurs gjør at flere russere håper å gjøre feriedrømmen til virkelighet.

Men noen i køen har hatt andre planer.

Fra januar til mars i år kom 17 russere med italienske og spanske visum fra Moskva til Oslo for å søke asyl.

Fingeravtrykkene viste at de kom til Schengen-landene med visum for å dra på ferie, besøke venner eller drive forretninger. I stedet ble de asylsøkere i Norge.

De er en del av en ny asyltrend som følge av strengere grensekontroll i Europa.

En av fire nye asylsøkere i Norge hittil i år, kom til Norge ved hjelp av Schengen-visum – hovedsakelig som turister. Paal Audestad

145 asylsøkere med turistvisum

En fersk rapport fra Politiets utlendingsenhet viser at andelen asylsøkere som kommer til Europa som turister, øker:

Fingeravtrykk og andre biometriske kjennetegn av alle nye asylsøkere som kom til Norge i første kvartal 2017, viser at én av fire hadde visum til Schengen.

Politiet oppdaget i januar, februar og mars at 145 nyankomne asylsøkere allerede hadde Schengen-visum.

Siden januar 2016 har tilsammen 505 asylsøkere dukket opp i fingeravtrykk-databasen med visum.

De fleste av dem var tyrkere, russere, eritreere og iranere.

– En større andel enn tidligere av asylsøkerne reiser legalt til Norge for å søke beskyttelse, skriver Politiets utlendingsenhet.

Det italienske visumkontoret i Moskva er et av stedene som utsteder flest visum til turister som senere søker asyl i Norge. Gina Grieg Riisnæs

Schengen åpner grensene østover

11. juni åpner EU og Norge grensene for 42 millioner ukrainere slik at de kan reise til Europa uten visum.

Tidligere i vår fikk fem millioner georgiere visumfrihet.

Samtidig vurderer EU visumfrihet til både Kosovo og Tyrkia.

I et brev til Justis- og beredskapsdepartementet konkluderer Utlendingsdirektoratet med at visumfrihet for Georgia, Ukraina og Kosovo kan føre til at flere «søker asyl av økonomiske grunner».

Ved Politiets utlendingsenhet i Oslo foretas fingeravtrykk-undersøkelser av alle asylsøkere. I første kvartal i år oppdaget politiet at én av fire nye asylsøkere allerede hadde fått Schengen-visum. Tidligere har andelen vært mye lavere. Heiko Junge, NTB scanpix

Hvilke følger får visumfrihet?

– Etter innføring av visumfrihet vil det sannsynligvis komme flere personer fra alle de tre landene, skriver UDI.

– Det er derfor grunn til å anta at også flere vil kunne oppholde seg ulovlig i riket eller begå visse former for kriminalitet.

638 georgiere, ukrainere og kosovoalbanere ble utvist fra Norge fra 2013 til mai 2016, hovedsakelig på grunn av grunnløse asylsøknader og ulovlig opphold. Dersom antallet søkere nå skulle stige, kan dette håndteres «veldig raskt» ved å innføre hurtigbehandling, mener UDI.

Det innebærer at borgere fra disse landene blir behandlet hurtig etter «48-timers prosedyren», utvist og nektet innreise EU de neste årene.

– Det har åpenbart en preventiv effekt, skriver UDI.

En person uten lovlig opphold i Norge blir eskortert av politifolk fra Politiets utlendingsenhet på Oslo Lufthavn, før han blir satt på fly. Nye tall viser at en stadig større andel av de nye asylsøkerne i Norge, har kommet til Europa med Schengen-visum. Ilja C. Hendel

Fra Moskva, Istanbul, Ulan Bator og Almati til Oslo

17 av de 22 russerne som søkte asyl i Norge i første kvartal i år, fikk visum fra den italienske og spanske ambassaden i Moskva.

I tillegg kom en stor andel av «asylavhopperne», som er betegnelsen politiet bruker om denne gruppen, med visum utstedt i Riyadh i Saudi-Arabia og Istanbul i Tyrkia.

Fingeravtrykk-undersøkelsene viste også at en stor andel av asylsøkerne fra Tyrkia hadde visum fra Abuja i Nigeria, Ulan Bator i Mongolia og Almati i Kasakhstan.

58 prosent av «asylavhoppere» fikk turistvisum. Resten hadde visum for å besøke familie, gjøre forretninger og gjennomføre medisinsk behandling.

Strengere grensekontroll i Europa

Politiets utlendingsenhet (PU) forklarer utviklingen med at flere grense- og ID-kontroller har gjort det langt vanskeligere å ta seg rundt i Schengen-landene.

– Noen søkere kommer med fly til Danmark og Sverige og reiser landeveien videre til Norge, skriver seksjonsleder Gro Anna Persheim i seksjon for analyse og metode i PU i en e-post til Aftenposten.

– En del av disse har kunnet fly til Schengen-området med gyldige Schengen-visum, mens noen presumptivt kan ha reist med lånte eller falske europeiske oppholdsdokumenter.

Dublin-avtalen slår fast at asylsøkerne skal få søknaden behandlet i landet som ga dem visum. Men dersom de har falske eller mangelfulle dokumenter som gjør det vanskelig å fastsette identiteten, må søknaden behandles i Norge.

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding