Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Debatten om cruisenæringa har rast denne sommeren. Innbyggerne i flere store norske byer, blant dem Bergen og Stavanger, har uttrykt sterk misnøye rundt de mange turistene som hver sommer besøker byen.

Tidligere i juli var Dagbladet i Stavanger. Da fortalte Henning Iversflaten som har bodd i Gamle Stavanger i snart 20 år at han så vidt hadde tilgang til sin egen hage.

- Turistene går inn i hagen og i huset her. De tror det er et museum. Jeg har blitt nødt til å sette hengelås på hageporten og jeg må alltid låse inngangsdøra, sa han.

Også i Bergen har innbyggerne uttrykt misnøye med cruiseturismen.

- Det er vulgære monstre som forpester byer både visuelt, støymessig og ikke minst forurenser. Når vi i dag sliter med forurensning og miljøproblemer, men fremdeles holder på med dette - det er galskap satt i system, har Atle Maurseth, som driver et galleri ved Fløibanen, tidligere uttalt til Dagbladet.

Miljøfokuset drukner

Tirsdag gikk Geir Kronbæck, Norden-sjef for Royal Caribbean, ut i Dagens Næringsliv og sa at han er lei av kritikken bransjen får.

Til Dagbladet sier han at det er positivt at debatten om miljø kommer opp for cruisenæringa, men at miljøfokuset drukner når det fokuseres på skam og turisthat.

Skru På Lyd Error Error CRUISETURISME: Mange av de som bor i området Gamle Stavanger plages av cruiseturismen der. Foto: Kristian Ridder-Nielsen. Video: Angelica Hagen. Reporter: Angelica Hagen / Elias Kr. Zahl-Pettersen Vis mer

- Det gjør meg irritert, sier han og legger til:

- Det gjøres mye bra arbeid som ikke kommer fram. Det burde fokuseres mer på teknologien for eksempel, cruisenæringa er raskest til å ta i bruk ny teknolog.

Til Dagens Næringsliv hevdet Kronbæck at cruiseturistene i dag har fått rollen som «verstinger».

- Tidligere var det de tyske bobilturistene i Norge som ble uglesett, fordi de fraktet med seg all maten i bobilen fra Tyskland og ikke la igjen nok penger som turister. I dag har cruiseturistene overtatt rollen som «verstinger». Det synes jeg er upresist og populistisk, sa han til avisa.

- Ikke bruke pressen som apparat

Kronbæck etterspør nå en helhetlig plan for turisme i Norge og mener det norske næringslivet er preget av fragmenter.

LEI: Norden-sjef i Royal Caribbean, Geir Kronbæck, er lei av kritikken cruisenæringa får. Foto: Royal Caribbean. Vis mer

- Vi må ha en bedre overordnet plan og ikke bruke pressen som et apparat for meningsutveksling, sier han bestemt og legger til:

- Det er litt for vanskelig å definere hvem som egentlig har ansvaret for den overordnende turismen i Norge. Vi må spørre oss hvilke gjester vi skal ha, hvordan vi skal ta vare på dem, og hva Norge kan gjøre for dette.

Ifølge Dagens Næringsliv blir 2019 sannsynligvis et rekordår for cruisetrafikk til Norge. Ifølge dem er det ventet 2365 cruise i år, mot 2163 i fjor.

Bidrar ikke til verdiskapning

Det har vært en av bidragsyterne til kritikken cruisenæringa har fått den siste tida. I tillegg har næringa fått kritikk for å ikke ha bidratt til verdiskapning.

Det sier blant annet Ole Michael Bjørndal, næringspolitisk fagsjef i NHO Reiseliv, til Dagbladet.

- Fastlandsnæringa har fått økning i moms, formuesskatt og allmenngjort lønn. Betingelsene deres har blitt forverret de siste åra, mens man på den andre siden har cruisenæringa som kommer inn når som helst med helt andre betingelser.

KONGE PÅ SJØEN: Cruiseskipet "Vision of the seas" (Royal Caribbean International) seiler i norske havner. Foto: Reuters / NTB Scanpix. Vis mer

- Vi har sett på verdiskapningsanalyser og ser at de besøkende fra cruise legger igjen minst av de ulike gjestene, eksempelvis i Bergen, sier han og utdyper:

- For å bevise og øke sin verdi for Norge må de inngå samarbeid med hoteller, leverandører av norske opplevelser, råvarer og liknende.

- Byråkratiet setter en stans

Kronbæck er derimot uenig med Bjørndal. Han mener at Bjørndals utsagn om hva cruisenæringa kan gjøre er lettere sagt enn gjort.

- Hvis du regner med at hver turist legger igjen ca. 600-700 kroner på en dag, utgjør dette et millionbeløp, sier han og legger til:

- Men det må tilrettelegges. Når våre gjester kommer inn sju på morgenen er det få butikker som er åpne.

Han mener at byråkratiet setter en stans for at cruiseskipene kan bruke norske råvarer.

- Ta eksempelvis lokale småbryggerier. Skal de selge til oss må de eksporterer til skipene, med mindre vi fysisk går på butikken og handler. For å selge øl må de kanskje innom tre departementer for å få gjort dette. De har ikke kapasitet til å håndtere det.

Nullutslippsløsning

I fjor vedtok Stortinget at regjeringen skal sørge for innfasing av lav- og nullutslippsløsninger i skipsfarten fram mot 2030.

Skru På Lyd Error Error TURISME: Turistene overtar Bergen om sommeren, og noen hendelser er mer uheldig enn andre. Video/klipp: Malene Storrusten / Emilie Rydning / Dagbladet Vis mer

Aller viktigst; nasjonalforsamlingen brukte det fryktede og avgjørende begrepet – krav – om nullutslipp fra turistskip- og ferjer i verdensarvfjordene så snart det er gjennomførbart, og seinest innen 2026.

Men det er ikke mulig, ifølge Kronbæck.

- Det vi vet i dag er at 2026 ikke er mulig. Men teknologiutviklingen går fort, hvem vet hvor vi er om to-tre år. Vi er nærmere en løsning nå enn vi var, sier han.

Og nullutslipp, det stiller han seg kritisk til:

- Nullutslipp er et farlig begrep, vi som mennesker har utslipp uansett om vi vil eller ikke. Kommer det mange mennesker til et lite sted, ja, da blir det flere utslipp

Demonstrerte

Bjørndal i NHO Reiseliv sier at de støtter kravene fra Sjøfartsdirektoratet, selv om de vet at det er vanskelig for cruiseskipene å nå disse.

- Vi må ha bevissthet til hvordan vi forvalter områdene. Det er nok få båter som kan komme inn i verdensarvfjordene i 2026, trolig de aller nyeste båtene.

I juni demonstrerte Miljøvernorganisasjonen Extinction Rebellion mot cruisenæringen.

- Denne våren har vært eksepsjonell. Klimasakene har kommet så sterkt i fokus, det er nok mange som kjenner på en utålmodighet, at nå må vi virkelig handle, sa Marianne Morild fra organisasjonen den gang.