Satellittsamarbeidet med USA kan føre til at Norge blir dratt inn i en krig mellom stormaktene. Det sier seniorforsker Theresa Hitchens ved senter for internasjonale- og sikkerhetsstudier ved universitetet i Maryland.

Hun tror årsaken til at USA bruker allierte partnere er for å få de andre stormaktene til å tenke seg om to ganger før de angriper.

Seniorforsker Theresa Hitchens ved Center for International & Security Studies ved University of Maryland synes det er rart at Stortinget ikke er blitt orientert om farene. Foto: privat

– Hvis Russland og Kina ønsker å angripe militære amerikanske satellittkapasiteter, må de også angripe amerikanske allierte, sier Hitchens.

Hun er tydelig på at amerikansk militærutstyr gjør disse satellittene til ordinære mål i krigføring.

– Det virker rart for meg hvis det norske parlamentet ikke ble orientert om denne risikoen, men jeg vet ikke så mye om norsk politikk, sier Theresa Hitchens.

En av verdens fremste eksperter på krigføring i verdensrommet er seniorforsker Laura Grego ved den amerikanske forskerorganisasjonen UCS i Washington. Også hun mener Norge kan bli dratt inn i en stormaktskonflikt.

– I en konflikt mellom USA og et annet land, kan Norges satellitter og tilhørende bakkestasjoner bli mål og dratt inn i konflikten, sier Laura Grego.

Etterretningstjenesten frykter romkrig

Også Etteretningstjenesten mener det i dag er en fare for krig mellom stormaktene i verdensrommet.

På konferansen «En dag uten satellitter» i Oslo Militære Samfund denne uka sa nestsjef i Etteretningstjenesten Tom Rykkinn at de er kjent med utfordringene.

– Stormakter mener verdensrommet vil bli avgjørende i fremtidige konflikter. Etterretningstjenesten er kjent med at flere nasjoner har eller utvikler kapasiteter som kan anvendes mot andre lands satellitter eller støttepunkter på bakken. Det er slik vi ser det foruroligende, sa Rykkinn.

– Stormakter mener verdensrommet vil bli avgjørende i framtidige konflikter, sa Etterretningssjefens nestsjef Tom Rykken. Forsvaret vil gjøre verdensrommet som militært operasjonsområde. Foto: Bård Wormdal

Forsvarspolitisk talsmann for Høyre, Hårek Elvenes, forsvarer likevel det norsk-amerikanske satellittsamarbeidet.

Kommunikasjonssystemet er viktig for å kunne varsle og håndtere ulike trusler i nordområdene, sier han.

– Norge er avhengig av Natos kollektive beskyttelse. Norge har viktige interesser å ivareta i disse områdene, sier Hårek Elvenes.

Høyres forsvarspolitiske talsmann Hårek Elvenes forsvarer de nye satellittene for nordområdene. Foto: Hans Kristian Thorbjørnsen / Høyre

Avslørt av NRK

4. juni sa et enstemmig storting ja til to nye sivile satellitter for å gi bedre bredbånddekning i nordområdene. Politikerne på Stortinget kjente da ikke til at Forsvarsdepartementet i to år hadde hatt samtaler med det amerikanske forsvaret om bruk av de norske satellittene.

Det var NRK som avslørte at den amerikanske Kongressen i motsetning til Stortinget var gjort kjent med samtalene mellom Forsvarsdepartementet og Pentagon om bruk av de to planlagte nye norske satellittene.

Representanter for regjeringa måtte derfor uka etter komme til Stortinget for å svare på kritiske spørsmål.

Slik vil de nye satellittene sirkle rundt jord

Norge først med samarbeid

Amerikanske myndigheter er åpen om det militære romsamarbeidet med allierte. Hensikten er å bli sterkere militært i verdensrommet og å spre risikoen.

Samarbeidet med Norge vil være første gang det amerikanske forsvaret har eget militært utstyr på en kommersiell satellitt for operasjonell bruk.

Satellittene skal kunne brukes til å gi ordrer til amerikanske ubåter med atomvåpen nord for Polarsirkelen, selv etter at en atomkrig har brutt ut.

– Dette er et sikkert kommunikasjonssystem, som blant annet skal brukes av USAs kommando for atomvåpen for å sende viktige meldinger til ubåter i Arktis i krisetider, sier forsker Jonathan McDowell ved Harvard-Smithsonian Center for Astrophysics i Boston.

Stormaktsrivaliseringen er merkbar i Arktis. Kina har vist økt interesse for området, og Russland vil ha mer nasjonal kontroll.

I nordlige områder er også amerikanske fly, båter og droner avhengig av satellittkommunikasjon. De norske satellittene skal kunne gi satellittkommunikasjon for amerikanske styrker nord for Polarsirkelen kloden rundt.

Økende fare for krig i verdensrommet Ekspandér faktaboks Faren for krig i verdensrommet har økt det siste tiåret. I 2007 klarte Kina å treffe og ødelegge med en rakett fra bakken en av sine satellitter i bane. Kina viste på den måten at landet kan angripe andre lands satellitter. USA svarte ved å skyte ned av sine egne satellitter. Siden den gang har USA, Kina, Russland, og andre land i økende grad vært bekymret for angrep mot egne satellitter. I sommer ble det kjent at president Donald Trump vil opprette en egen våpengren for verdensrommet.

Amerikanske ubåter med atomvåpen er konstant på patrulje i nordområdene. Ubåtene vil få ordrer via norske satellitter. Foto: US Navy

– Kan få betydning for hele Europa

Den anerkjente forskningsstiftelsen European Space Institute i Wien mener samarbeidet mellom USA og Norge åpner for mer militært bruk av verdensrommet.

De mener utviklingen må følges nøye.

– Det er helt klart en interessant utvikling, som åpner dører for samarbeid både i forhold til USA og innad i Europa. Det er et uttrykk for en amerikansk strategi, sier forskningskoordinator Sebastian Moranta.

Den nye offisielle amerikanske romstrategien slår fast USAs sikkerhet er truet på grunn av militær spenning i verdensrommet. De vil beskytte sine kapasiteter i rommet.

Forskeren mener samarbeidet med Norge helt klart er basert på et ønske om avskrekking og et ønske om motstandsdyktighet.

– Et angrep mot de norske satellittene for å ramme USA, vil også ha som konsekvens at Norge går direkte inn i en konflikt, sier Moranta.

Fakta om prosjektet Ekspandér faktaboks Det amerikanske forsvaret mener å spare 900 millioner dollar, med dagens dollarkurs 7,7 milliarder kroner. USA trenger på grunn av samarbeidet med Norge ikke å sende opp egne satellitter for sitt nye kommunikasjonssystem for nordlige områder. Det statseide selskapet Space Norway skal opprette aksjeselskapet HEO, som skal stå for driften av de to nye norske satellittene. Stortinget har gitt et tilsagn på vel en milliard kroner i garanti. Bakkestasjon skal være et nytt anlegg i Tromsø, opplyser informerte kilder. Etter planen skal oppskytingen skje i 2022.

Faren for dataangrep

Den største faren for de norske satellittene er dataangrep. Det mener professor Sa'id Mosteshar ved London Institute of Space Policy and Law ved London University.

– Det er størst sannsynlighet for at en motstander kan komme til gå til et dataangrep mot et spesielt system eller sensor på satellittene. Den amerikanske holdningen er at også et dataangrep er å betrakte som en krigshandling, sier professoren.

Det har skjedd flere ganger. Minst to amerikanske satellitter ble i 2007 og 2008 hacket via satellittstasjonen Svalsat på Svalbard, og det kinesiske forsvaret var hovedmistenkt, ifølge en rapport til den amerikanske Kongressen.

I en rapport til Representantenes hus, kommer det fram at det i det amerikanske luftforsvaret lenge har vært motstand mot å bruke satellitter som ikke tilhører det amerikanske forsvaret, i frykt for dårlig vern mot cyberangrep.

Widerøe-fly i Finnmark mistet GPS-signaler på grunn av russiske styrkers forstyrring av signaler.

Faren for jamming

De nye satellittene for nordområdene vil også bli truet av jamming – at en fiende ødelegger signalene til og fra satellittene. I fjor jammet russiske militære styrker GPS-signalene i Finnmark, og slik praksis har vært vanlig i krigshandlinger helt siden Gulfkrigen i 1991.

Direktør Victoria Samson ved Secure World Foundation i Washington mener alle land allerede driver en form for krigføring i rommet på den måten.

Professor Sa'id Mosteshar tror også faren for et ordinært angrep mot de norske satellittene er reell.

Selv hvis Norge bare er en plattform for amerikansk militært utstyr, kan Norge bli utsatt for en krigserklæring som en del av en motstanders valg om å gjennomføre et fysisk angrep for å ødelegge den amerikanske kapasiteten, sier Mosteshar.

– Dette vil selvfølgelig forsterke oppfattelsen av nært militært samarbeid mellom Norge og USA, som også kan gjøre Norge mer utsatt.

Han frykter at de nye satellittene kan øke den militære spenningen i nord.

– Geopolitikken i Arktis er veldig sammensatt. Et mulig resultat av bedre amerikansk SATCOM-kapasitet i regionen (med de satellittene, red. merk.) kan være at det blir større spenning mellom USA og Norge og Russland, sier professor Sa'id Mosteshar.

Den amerikanske overvåkningsdronen Global Hawk er avhengig av god satellittkommunikasjon for å operere i nordområdene. I dag er satellittkommunikasjon dårlig utbygd i store deler av dette området. Foto: John Schwab

Må unngå å bli brukt i spillet

Leder av forskningsgruppen for sikkerhet og forsvar ved Norsk Utenrikspolitisk Institutt, Karsten Friis, er redd forholdet til Russland skal bli forverret.

Han har ikke inngående kjennskap til de tekniske sidene ved satellittene eller hvilke avtaler Norge og USA har om de. Men på generelt grunnlag håper han Forsvarsdepartementet gjør strategiske vurderinger.

Han mener det er viktig at Norge opprettholder en defensiv forsvarskapasitet.

– Slik at Russland ikke har legitime grunner til å hevde at norsk territorium eller installasjoner kan brukes offensivt mot dem. Vi må unngå å bli en brikke i et stormaktsspill, og opprettholde et viss nasjonalt manøvreringsrom, sier Karstein Friis.

Leder av forskningsgruppen for sikkerhet og forsvar ved Norsk Utenrikspolitisk Institutt, Karsten Friis, sier Norge må unngå å bli en brikke i et stormaktsspill. Foto: Christopher Olssøn / NUPI

Tre kommunikasjonssystem på satellittene Ekspandér faktaboks Amerikansk miitært kryptert kommunikasjonssystem for smalbånd, forbeholdt det amerikanske forsvaret. Utstyr for bredbåndkommunikasjon eid og til bruk for det norske forsvaret. Forhandlinger om bruk også for det amerikanske forsvaret. Utstyr for kommunikasjon på KA-båndet. Båndbredden brukes for overføring av store mengder data, og er brukt av amerikanske angrepsdroner i Afghanistan, Pakistan og andre steder. Det amerikanske forsvaret kan også bli bruker av dette systemet, ifølge spesialrådgiver Birgitte Frisch i Forsvarsdepartementet.

– Virker negativt på sikkerhet i Nord-Europa

Russland er bekymret for utviklingen av det norske Forsvaret.

– Generelt er våre bekymringer vedrørende utviklingen av militærpolitisk situasjon fortsatt aktuelle, sier presseattaché ved Russlands ambassade i Oslo, Olga Kiriak.

Å opprettholde begrensningene Norge selv har bestemt, som kjernefysiske våpen på norsk jord, er et nøkkelelement, sier hun.

– Øvelsen «Trident Juncture», forberedelse av den norske innsatsen i missilforsvar, utvidet tilstedeværelse av amerikanske marinesoldater, og modernisering av infrastruktur for andre stater påvirker Nord-Europas sikkerhet negativt, mener Kiriak.

Satellitter har vist seg å være stabile, mener forsvarsminister Frank Bakke-Jensen Foto: Mariam Butt / NTB scanpix

– Satellitter vist seg å være stabile

Forsvarsdepartementet er gjort kjent med hovedpunktene i denne artikkelen, og politisk ledelse er forespurt om intervju.

Spesialrådgiver Birgitte Frisch i Forsvarsdepartementet skriver i en e-post at departementet ikke har noen kommentarer til saken. I etterkant har likevel forsvarsminister Frank Bakke-Jensen på generelt grunnlag kommentert sårbarheten for de to nye norske satellittene:

– I stor grad så har satellitter vist seg å være veldig stabile. Sårbarhet for satellittene har vi ikke sett mye på. Vi mener det er viktig å beskrive hva som er tenkelige sårbarhetsscenario, og så sørge for at vi har alternativ teknologi for å hjelpe oss, sier Bakke-Jensen.

NRK har sendt mail til kinesiske myndigheter og spurt om de vil kommentere, uten å ha fått svar så langt.