- Noe av det mest dramatiske som har skjedd i våre 30 år lange historie.

Se for deg at du i mange år har kjempet for at pyromaner ikke skal brenne ned huset ditt. I ti år har du lykkes. Du har installert alarmer og sprinkelanlegg, ansatt vektere som passer på. Politiet har hjulpet deg med å holde pyromanene på avstand.

Men en dag kommer du hjem til et hus som står i full fyr.

Hvordan vil du beskrive din egen innsats?

Milliarder for å ikke hugge skog

Brasil er det landet i verden som har mottatt mest bistandspenger fra Norge. Dette til tross for at landet rangeres på topp 10-listen over verdens største økonomier. Norge ligger på 29. plass.

Les også: Norge har gitt bistand til 116 land - hvordan har de havnet på den listen?

Årsaken er at Norge betaler Brasil for at de ikke skal kutte ned like mye regnskog i Amazonas som de har ønsket å gjøre. 8,2 milliarder har så langt blitt betalt til regnskogsatsingen.

Avtalen ble inngått med et politisk regime som ønsket å samarbeide. Resultatene har i mange år vært gode. Avskogingen har gått ned. Urfolk ble styrket. Miljøpolitiet ble gjort i stand til å håndheve loven.

Økonomisk nedtur endte med ny president

Men for et år siden fikk Brasil en ny president: Jair Bolsonaro.

Etter mange år med økonomisk fremgang, møtte landet veggen i 2015. Arbeidsledigheten doblet seg i løpet av et par år. Bolsonaro var populisten som lovet å rydde opp i økonomien og kriminaliteten.

Brasils president Jair Bolsonaro. Foto: Sergio Lima (AFP)

Etter at han vant valget, tok han umiddelbart grep.

En viktig del av hans plan var ganske enkelt å la folk bruke arealer fra Amazonas til landbruk. Urfolkenes beskyttelse ble også kraftig redusert. Begge deler var helt sentrale for Norges pengestøtte.

Politikken var aktiv deregulering. Brasils innsats for å stoppe illegal hogst ble vingeklippet, og sommeren 2019 kunne man verden over lese om at Amazonas sto i brann.

Først trodde verden at det var klimaendringer som forårsaket de massive skogbrannene. Det ble manet til en global innsats for å hjelpe Brasil med å slukke de titusenvis av brannene.

Men så ble det klart at Amazonas ikke brant. Den ble brent.

Presidenten ville ikke ha hjelp til å slukke brannene. Store arealer skulle ryddes for beite og landbruksproduksjon som soyadyrking.

(Saken fortsetter under bildene)

Avskogingen i Brasil økte med 85 prosent fra 2018 til 2019 - og i 2020 er situasjonen enda verre. Foto: Joao Laet (AFP)

En demonstrant utenfor den brasilianske ambassaden i Brussel etter at det ble kjent at Amazonas ikke sto i brann, men ble brent. Foto: Kenzo Tribouillard (AFP)

Offisielt den verste avskogingen siden 2008 - kan være enda verre

Hvor store arealer som ble borte er ikke helt sikkert. Da Brasils romfartsorgan Prodes la frem skrekktall på avskoging i fjor sommer, omtalte presidenten det som falske nyheter og ga sjefen sparken.

Da nye tall kom før jul, viste det seg at nesten 10.000 kvadratkilometer skog var borte. Det er det høyeste tallet for avskoging siden 2008.

Det skjer etter at avskogingen allerede har økt betydelig siden de beste årene i 2012 og 2014.

Avskoging i Brasil før og etter at Norge startet sin regnskogsatsing. 2019-tallene er ikke lagt inn på grafen, men viser nesten 10.000 kvadratkilometer. Foto: (Regjeringen)

Noen hevder det er reelle tallet er nær tre ganger så høyt. Årsaken er at store skogområder ikke er helt borte, men skadet.

Gikk til angrep på Norge

Den nye politikken gjorde at daværende miljøvernminister Ola Elvestuen besluttet å stanse utbetalingene til Amazonasfondet. Da reagerte den brasilianske presidenten på denne måten:

- Norge er jo det landet som dreper hvaler der oppe ved Nordpolen, er det ikke? De utvinner også olje der oppe? De har ingenting med å være et eksempel for oss. Ta heller pengene og hjelp Angela Merkel med å plante skog i Tyskland, sa Bolsonaro ifølge Bistandsaktuelt.

Han postet også en falsk video på Twitter med angrep på Norge.

Mener pengene er kastet ut av vinduet

Brasils miljøvernminister valgte å stramme inn kritikken mot Norge, ved å si at pengene var bortkastet allerede før regjeringsskiftet i landet var et faktum:

- At avskoging skal ha minsket på grunn av Amazonas-fondets kontrakter, er en ren tolkning, uttalte han under en pressekonferanse ifølge avisen O Globo.

- Det er ingenting i fondets rapporter som kan lede til en slik konklusjon, slo han fast.

Les også: Brasils miljøminister: – Norges milliardbidrag i Amazonas-fondet er bortkastet

Eksempel på avskoging i Amazons Foto: (NASA)

Den norske regjeringen benekter at pengene er bortkastet, men allerede i 2018 var Riksrevisjonen sterkt kritisk til arbeidet:

- Riksrevisjonens undersøkelse viser at framdrift og resultater er forsinket, at aktuelle tiltak har usikker gjennomførbarhet og effekt, og at risikoen for misligheter ikke er godt nok håndtert, skrev de i en rapport fra 2018.

- Norske myndigheter har ikke god nok kontroll med gjennomføring og resultater, og følger heller ikke godt nok opp risikoen for misligheter, påpeker riksrevisjonen.

Les også Riksrevisjonen slakter Norges bruk av 23,5 milliarder kroner på beskyttelse av regnskog

Ruiner av et utbrent skogsområde i Altamira i Brasil. Foto: Joao Laet (AFP)

- Den største krisen vi har opplevd de siste 30 årene

Kari Asheim, avdelingsleder for politikk i Regnskogfondet, er svært bekymret for det som nå skjer med Norges prestisjesatsing:

- Det som skjer i Brasil er et gigantisk tilbakeslag – og den største krisen vi har opplevd i regnskogsbevaring de siste 30 årene. Slik det ser ut nå kommer denne krisen til å fortsette - og mye av det vi har sett frem til nå kan bli verre: Vi vil se flere angrep på regnskogpolitikk og urfolk, nye ødeleggende brannsesonger og en enda raskere økning i avskogingen. Dette skjer på grunn av manglende politisk vilje til å ta vare på skogen, sier Asheim til Nettavisen.

Miljøvernministeren i Brasil blir av enkelte omtalt som en anti-miljøminister som har som viktigste jobb å bedrive avregulering.

Kari Asheim i Regnskogfondet Foto: Zero

Tror på mer avskoging og at Amazonas står på vippepunktet

Hun forteller at de regner med at avskogingen i Amazonas vil bli mye verre i år, nå som skogbrannsesongen er rett rundt hjørnet:

- Fra 2018 til 2019 økte avskogingen med 85%. Bare i januar i år har avskogingen økt med over 100% sammenlignet med i fjor. Prognoser for 2020 tyder på at avskogingen vil fortsette å øke gjennom året, sier hun.

Den største bekymringen er ifølge Regnskogfondet at selv om «bare» 20 prosent av regnskogen er forsvunnet de siste tiårene, så er det enorme mengder av skog som er degradert.

- Det betyr at den har vært utsatt for inngrep og påvirkning som gjør at den er svekket, og det er blant annet derfor den i det hele tatt kan brenne. En intakt regnskog brenner ikke. Forskning peker på at regnskogen I Amazonas nærmer seg et “vippepunkt” der skogen er så degradert at den ikke lenger klarer å opprettholde seg selv.

Les også: Norge har brukt 280 milliarder på bistand - mer enn 52.000 kroner for hver eneste innbygger