EUs klima- og energikommissær Miguel Arias Cañete og Islands energiminister Gudlaugur Thor Thordarson ble 22. mars enige om at Island skal få slippe å følge EUs nye lovverk på energifeltet og underlegge seg deres energibyrå ACER.

Det skjedde i form av en erklæring om felles forståelse.

Norge har for lengst gitt klarsignal til å ta en ny samling EU-lover på energifeltet, kalt tredje energipakke, inn i EØS-avtalen og legge seg under deres energibyrå ACER.

I det islandske Alltinget har imidlertid motstanden vært så stor mot en slik avståelse fra suverenitet, at Island har nektet å signere.

Island uten kabelforbindelse



Siden EØS-avtalen krever at både Norge, Island og Liechtenstein går med på å ta inn EUs lover og organer, har ACER og tredje energipakke så langt ikke blitt del av EØS.

Nå kan denne hindringen fra Reykjavik muligens se ut til å bli ryddet av veien.

Begrunnelsen for at EU lar Island slippe, er deres spesielle energimiks basert på fornybar energi, kombinert med at de ikke har noen kabelforbindelse til EØS-markedet.

Får beholde full suverenitet



«Gjeldende bestemmelser i EUs tredje energipakke påvirker ikke på noen måte den islandske regjeringens fulle, suverene kontroll over Islands energiressurser og deres myndighet til å bestemme hvordan de skal bli benyttet og forvaltet.», heter det blant annet i felleserklæringen (ABC Nyheters oversettelse fra engelsk).

I Norge har ACER-striden som kjent utløst svære debatter om suverenitetsavståelse av norske energispørsmål.

– Regjeringen sminker virkeligheten

Nei til EUs utredningsleder Morten Harper, som var på Island da regjeringen kom med sin erklæring om dette forrige uke, heller kaldt vann i blodet på dem som ser dette som et stort gjennomslag for ACER-motstanden på Island.

– Det er viktig å se at det ikke handler om noe rettslig bindende unntak fra EUs energipakke for Island. Det handler om en felles uttalelse og ensidige forbehold den islandske regjeringen tar. Det har ingen vekt hvis det skal bli noen rettslig konflikt, sier Harper til ABC Nyheter.

– Dette handler nok om at den islandske regjeringen har et sterkt behov for å framstille det som om de har fått unntak, for å kunne få det vedtatt i Alltinget. Vi vet at motsanden mot ACER er veldig sterk i befolkningen og innad i partiene, legger han til.

Icelink kan endre spillet



Ifølge Harper er islandsk tilslutning til energipakka problematisk på grunn av den islandske grunnloven. Regjeringen tar forbehold om at man skal komme tilbake til tilpasning eller å endre grunnloven i framtida.

– Dette er en merkelig framgangsmåte og gambling. Det foreligger jo et kabelprosjekt, Icelink, mellom Island og Skottland. Da blir bildet noe annet. Da slår tredje energipakke og ACER inn med full tyngde, sier Harper.

– Et hovedpoeng i den norske debatten var jo at energipakka og ACER innebærer sterkt påtrykk for å gjennomføre kabelprosjekter, legger han til.

Artikkelen er oppdatert med kommentarer fra Morten Harper