Selv om majoriteten av ungdom har det bra, er det flere piler som peker i feil retning.

Forskerne bak rapporten omtaler det som et trendskifte:

– De siste 10–15 år har vi sett ungdommen bli skikkeligere og skikkeligere. Det vi ser som et trendskifte nå er at det er en økning i andelen ungdommer som begår kriminalitet, det er mer vold og det er mer hasjrøyking, sier NOVA-forsker ved OsloMet Anders Bakken.

Han er prosjektleder for Ung i Oslo 2018.

Om undersøkelsen Ung i Oslo 2018 Ekspandér faktaboks Spørreundersøkelsen Ung i Oslo 2018 ble gjennomført fra 8. trinn i ungdomsskolen til Vg3 på videregående i januar til mars 2018.

Til sammen deltok 25.287 elever, fra totalt 84 Oslo-skoler. To av tre av byens tenåringer deltok i undersøkelsen. Svarprosenten på skolene som deltok er 74 prosent.

Resultatene fra undersøkelsen sammenliknes med Ung i Oslo-undersøkelsene fra 1996, 2006, 2015 og 2018 og med nasjonale resultater fra Ungdata.

Tall som bekymrer

Cannabisbruk blant gutter har økt fra 10 prosent i 2015 til 17 prosent i 2018. Blant jenter har det økt fra 5 til 9 prosent.

Gruppen av «gjengangere» (ungdom som står for en stor del av den samlede problematferden) blant gutter har økt fra 5 til 9 prosent.

Markant økning av fysiske og psykiske helseplager både blant gutter og jenter. Flere rapporterer om ensomhet.

Andelen unge som begår kriminalitet eller som involverer seg i ulike former for problematferd øker.

Nedgang i andelen som er fornøyd med skolen.

Tydelig nedgang i tiden brukt på lekser.

– Farvel til generasjon lydig

KALLER DET TRENDSKIFTE: NOVA-forsker Anders Bakken er leder for Ungdata på OsloMet – storbyuniversitetet. Foto: Tobias Prosch Simonsen / NRK

– Det som kanskje gir størst grunn til bekymring er at omfanget av atferdsproblemer øker. Gruppen som begår mye kriminalitet er blitt større. Særlig blant gutter, sier Bakken.

Men det er ikke bare «gjengangerne» som gir grunn til bekymring.

– Vi ser nå noen endringer i retning av at flere ungdommer involverer seg i problematferd, det er mer vold blant ungdom og flere har prøvd hasj og marihuana, sier Bakken.

– Er det et farvel til generasjon prestasjon?

– Det er kanskje mer farvel til generasjon lydig. Vi ser at det er en litt større andel av ungdom som gir litt blaffen.

Les også: 400 elever i Oslo har byttet sex mot goder

VISTE FRAM BESLAG; Sommeren 2017 viste politiet hvilke våpen de typisk tok i beslag, i ungdomsmiljø preget av vold og konflikter. Machete, slåsshansker, slagvåpen og stikkvåpen gikk igjen. Foto: Peder Bergholt / NRK

Hasj i vest – vold i øst

I rapporten kommer det fram at den negative utviklingen skjer over hele Oslo.

«Etter en periode der stadig færre ungdommer involverer seg i kriminalitet og problematferd, finner vi nå en markant økning i unge som involverer seg i ulike former for problematferd. Det er også langt flere som har prøvd cannabis i 2018 enn tidligere. Det er også urovekkende at flere enn før har blitt utsatt for vold, og det er flere som rapporterer om at de blir plaget og frosset ut av andre.»

«På flere av områdene er endringene tydeligere for gutter enn for jenter. Hovedbildet er likevel at endringene skjer overalt i Oslo – på tvers av sosioøkonomiske skiller, innvandrerbakgrunn, og hvor i byen ungdom bor. Samtidig viser undersøkelsen at økningen i cannabisbruk har vært sterkest på vestkanten, mens økningen i utsatthet for vold har økt mer på østkanten.»

På Frogner og Ullern er det dobbelt så mange ungdommer som har brukt hasj som på Stovner og Alna.

Økningen har vært større blant unge med norskfødte foreldre enn blant dem med innvandrerforeldre, og den er sterkest blant ungdom fra høyere sosiale lag.

Endret hasjkultur

Ungdommers bruk av hasj har økt markant de siste årene. Samlet har 15 prosent av ungdommene i Oslo brukt cannabis i løpet av det siste året. Forskerne beskriver en endret hasjkultur.

«Ett tegn er at andelen av guttene som mener at det gir økt status å røyke hasj, har økt fra 10–11 prosent i 2012 og 2015 til 16 prosent i 2018. Dessuten er det langt flere gutter og jenter som blir tilbudt hasj enn før. På videregående har i overkant av 40 prosent i løpet av de siste fire ukene vært på en fest eller i en annen sammenheng vært sammen med andre ungdommer der noen har brukt hasj,» står det i rapporten.

FOTBALLSPILLER: Hamid Sharifi (19) tar avstand fra den økte hasjbruken blant ungdom. Han merker hvor vanlig det er blitt. Foto: Trude Furuly / NRK

– Å bruke hasj er som å ta seg en kebab

Hamid Sharifi (19) kjenner seg godt igjen i dette bildet.

– Det er veldig vanlig nå. Det er som å ta seg en kebab, sier Sharifi til NRK.

Selv er han aktiv fotballspiller, og ta avstand fra bruken.

– Flere sier det er sunnere med hasj enn alkohol, men jeg vet det ødelegger hjernen. Flere synes det er kult, sier Sharifi, som skal begynne på siste året på Hartvig Nissen videregående.

– Hva tror du gjør at folk starter med hasj?

– Vi har det så bra i Norge. Unge mennesker har penger. Så er det kompiser, fest, damer og diverse som drar deg inn.

For noen år siden ble en kamerat banket opp av en gjeng på 30 personer. Sharifi mener det er vanligst at volden skjer i forbindelse med fester.

– Jeg tror flere synes det er kult å bruke vold og det å vise seg sterk. Det er sånn det fungerer, sier Sharifi.

UNGDOMSLEDER KJENNER SEG IGJEN: Ayoub Zannachi (til høyre) på høring om ungdomskriminalitet i Oslo. Han er elevrådsleder på Nydalen videregående skole og leder for Stovner ungdomsråd. Foto: Vegar Erstad / NRK

Vei inn i kriminalitet

At bruken øker, innebærer også at den illegale økonomien blir større. Rapporten omtaler en bekymring for at dette blir en vei inn i kriminalitet for «unge løpegutter».

Ayoub Zannachi elevrådsleder på Nydalen videregående skole og leder for Stovner ungdomsråd. Han kjenner seg godt igjen i rapporten.

– Jeg vil si det er en god rapport som viser hvordan det er å være ungdom i forskjellige deler av byen, sier Zannachi til NRK.

Da Zannachi gikk på Haugenstua ungdomsskole, opplevde han at enkelte ungdommer med dårlig råd begynte å selge hasj.

– Det starter som regel med at man ikke har penger. Noen ungdommer har foreldre som ikke kan gi dem en femtilapp til en kebab, for eksempel. Så søker kanskje ungdommen på jobb, men får avslag. Og så får man et tilbud fra disse gjengene. Mange griper den sjansen, sier Zannachi.

Han tror tre ting må på plass for å få bukt med den dårlige trenden: Økt deltagelse fra foreldrene, mer tilbud etter skoletid og mer synlig politi.

– Ikke som vaktbikkjer når man er i trøbbel, men som trygge kontaktperson i samfunnet, påpeker Zannachi.

Flere gjengangere

Rapporten viser en økning i ungdomsgruppen som de kaller «gjengangere». Dette er en annen definisjon enn den politiet bruker, som er mye snevrere.

Men bildet er det samme – gruppen av gjengangere blir større.

«Dette er den delen av ungdommene som står for en stor del av den samlete problematferden. Ungdom i denne kategorien har gjerne flere tilleggsproblemer, som ustabile hjemmeliv, svak psykisk helse, dårlig skoletilpasning og rusproblemer. I 2015 omfattet denne gruppen 5 prosent av alle guttene. I 2018 har dette økt til 9 prosent,» står det i rapporten.

Færre fornøyd med skolen

Forskerne ser en nedgang i andelen som er fornøyd med skolen, og en økning i andelen på ungdomstrinnet (men ikke på videregående) som skulker skolen.

«Når det gjelder hvor mye tid ungdom bruker på lekser, ser vi et markant brudd i utviklingen. Etter en periode fra 2006 til 2015 der stadig flere unge i Oslo brukte mye tid på lekser, er det en tydelig nedgang fra 2015 til 2018,» står det i rapporten.

Hvorvidt denne endringen reflekterer en nedgang i elevers motivasjon for å prestere på skolen, eller om det skyldes endringer i hvor mye skolearbeid det fra skolens side forventes at elever skal gjøre, kan ikke undersøkelsen gi direkte svar på.

Oslo og resten av landet

Forskerne har sammenlignet Oslo-tallene med resten av landet. Når det gjelder cannabis, vold og problematferd skiller Oslo seg negativt ut.

Men nasjonale tall fra Ungdata-undersøkelsen viser at det på landsbasis også har vært en tendens til at skikkelighetstrenden har snudd.

Forskerne skriver at det nasjonale utvalget er basert på målinger på et tidligere tidspunkt enn målingene i Oslo. Dermed er det uklart om funnene reflekterer en særlig utvikling i Oslo, eller om det er en del av en underliggende trend som man også finner andre steder i landet.