Tittelen på dette bildet får oss til å se det som ikke er her

Saken oppdateres.

CO₂-avgift, grønne sertifikater, elavgift, Enova-avgift og moms. Alt dette må du betale hver gang du skrur på ei lyspære hjemme. Selve produksjonen av elektrisk kraft utgjør nemlig en liten andel av strømregningen, som består av en strømdel og nettleien. Diverse miljøavgifter som skal få oss til gå over til mer klimavennlig energi, utgjør en betydelig del av regningen. Den største kaken tar likevel staten gjennom momsen på 25 prosent og forbruksavgiften på ca. 21 øre for hver kilowatt du bruker på en time (kWh).

Se grafikken: Vindkraft blir strøm

Jeg har de siste dagene forsøkt å sette meg inn i hvordan kraftmarkedet er bygd opp, og hva som gjør at Norge har gått fra å ha Europas billigst strøm til at vi må betale rundt én krone/kWh, inkludert nettleie. Det betyr at strømregningen har økt med rundt 3500 kroner på et år. Det har fått mange, spesielt i Trøndelag, til å lure: Hvorfor er prisen så høy nå – det har regnet i hele høst og snødd rikelig i januar. Det har heller ikke vært veldig kaldt i vinter.

Men skal vi først skylde på været når prisen på strøm stiger til nye høyder, må vi også ta med vinden og solen. Disse påvirker også strømprisen og blir enda viktigere fremover ettersom utbygging av vindkraft og solcelleanlegg øker kraftig. Det er likevel andre forhold som påviker strømregningen mer. Selve strømproduksjonen kan levere én kilowattime ned mot ti øre i selvkost. Når kunden får strømregningen, er den tidoblet. Rundt halvparten av dette beløpet skyldes nettleien, som går til å få strømmen i hus, vedlikeholde strømnettet og bygge nye linjer. I nettleien ligger også en ganske høy forbruksavgift til staten, den såkalte elavgiften. Den skal bidra til at vi ikke sløser med strømmen, men er også en ren skatt til staten.

LES OGSÅ: Strømprisen kan bli høy helt til våren

På toppen av dette ligger de «grønne» avgiftene som CO₂-avgiften, som er prisen det koster å slippe ut CO₂ i Europa, og der Norge er med på spleiselaget. Denne har mer enn firedoblet seg siden i fjor og ligger på 200 kroner per tonn, eller 10 øre/kWh på dine strømregning. Avgiften til grønne sertifikater er en støtte til utbygging av fornybar kraft og belaster strømregningen med under ett øre/kWh. Du må også betale ca. 1000 kroner i året i avgift til energifondet (Enova-avgiften).

Spørsmålet er hvor mye det er mulig å belaste norske strømkunder for at vi skal gjennomføre det grønne skiftet. Strømkunden blir nå i realiteten utsatt for en dobbel beskatning: En høy nasjonal forbruksavgift, og nå også en vesentlig høyere CO₂-pris. Vi skal ikke mer enn tre-fire år tilbake for å finne strømpriser på rekordlave 15–20 øre kWh. Dit kommer vi neppe igjen, i alle fall om vi skal tro ekspertene.

LES OGSÅ: Feil elbil-lader kan påføre deg tusener i tap

Forventningene er at elforbruket skal vesentlig opp. Det skyldes ikke minst overgangen til elbiler, elferjer, ny miljøvennlig teknologi i bedrifter og boliger – og på sikt kanskje elfly. Det fører ikke bare til økt forbruk av elektrisitet, mens også et økt behov for fornybar kraft. Ny teknologi og en kraftig økning i utbygging av mer miljøvennlig kraft skal dekket deler av dette behovet.

Strømprisen bestemmes av tilbud og etterspørsel som er avhengig av kraftproduksjon og strømforbruk. Handelen av strøm skjer på den nordiske kraftbørsen Nord Pool, og prisene varierer fra time til time. Ettersom Norge er en del av et internasjonalt marked, der vi både eksporterer og importerer strøm, vil også kapasiteten for å transportere strøm – ut og inn av landet – og innad i Norge, påvirke prisene. Når det blåser og regner mye i Midt-Norge, og forbruket er lavt, kan vi ha overskudd på kraft. I 2018 brukte Trøndelag mye mer strøm enn vi produserte. LES OGSÅ: Rekorddyr strøm kan bli enda dyrere i løpet av vinteren

Vi nordmenn er ikke akkurat kjent for å spare på strømmen. Vi bruker strøm til oppvarming og lys uten å tenke særlig på forbruket. Det vil i det minste en vedvarende høy strømpris endre på. Spesielt når på døgnet vi bruker strømmen. Innen 2019 skal alle få installert såkalte smarte strømmålere i husene. Det gjør at grunnlaget for å beregne nettleien vil endre seg. Et forslag om ny nettariff er ute på høring og vil trolig bli innført rundt 2020. Den gjør det mulig å differensiere strømprisen gjennom døgnet.

LES OGSÅ: Anlaug slipper smartmåler i huset sitt - men må ha det i utleiedelen

Det betyr at prisen på strømmen er høyest når forbruket i løpet av døgnet er størst. Det vil si om morgenen og ettermiddagen/kvelden. Det vil derfor være uøkonomisk å lade elbilen på disse tidspunktene, men heller lade bilen på natten da prisen er lavest.

Kraftselskapene har fått tåle mye kritikk i det siste. Det går på alt fra utbygging av vindkraft, nedtapping av vannmagasiner til krafteksport, til at strømregningen ikke tar hensyn til de med lavt forbruk og svak økonomi. En del av dette skyldes avgiftspolitikken, men kraftselskapene har også et ansvar for å forklare hva som påvirker strømprisen, og hvorfor det er nødvendig med store investeringer i omstridte prosjekter.

Hør våre kommentatorer snakke om ny regjering, trønderopprør og kommentatorbråk

Følg Adresseavisen Meninger på Facebook og Adresseavisen på Facebook, Instagram og Twitter

Hør vår debatt-podkast: De møtte sine jentesuperhelter