Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

Kablene som gjør at vi kan kjøpe og selge strøm med utlandet har fått skylda for høye strømpriser, men også æren for at ikke nettleien til norske forbrukere er enda høyere.

På spørsmål fra Rødt-leder Bjørnar Moxnes har nå regjeringen regnet ut hvor mye norske forbrukere har spart de siste tolv og et halvt åra takket være utenlandskablene.

Ingen fire pils og en pizza

Totalt har norske forbrukere fått en besparelse på 2,8 milliarder siden 2006 til og med første halvår 2018. Rødt har regnet ut at for en gjennomsnittsfamilie som bruker 20.000 kWh er besparelsen på 36 kroner i året på nettleien.

- Det er blitt brukt som argument at inntektene fra kablene går til redusert nettleie for forbrukerne. Det har vært det beroligende svaret når nettleien er høy, at vi skal være glade for at inntektene fra kablene gir redusert nettleie, sier Rødt-leder Bjørnar Moxnes, og viser til at både energiministre og bransjen har brukt dette som argument gjennom flere år.

- Nå viser utregninger fra regjeringen selv at dette er lommerusk. Det er snakk om en halv pils i året for en gjennomsnittsfamilie. Derimot er det mange som merker den økte strømregninga på kroppen. Økningen bare i januar i år er på omtrent 800 kroner sammenliknet med samme periode i fjor, sier Moxnes.

- Får dyr strøm tilbake

Rødt-lederen mener at det norske strømkunder får igjen for utenlandskablene og rabatten på en halv pils i året, er høyere strømpriser ved at de lave norske strømprisene kryper nærmere prisene i nabolandene våre og Tyskland.

Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) har tidligere regnet ut at norske strømpriser hadde vært langt høyere uten noen utenlandskabler. Dette er Moxnes enig i, men mener at vi bare skal ha nok overføringskapasitet til utlandet for å sikre stabil norsk kraftforsyning og -priser.

- For norsk industri er enda flere kabler en katastrofe, det skjønner alle. Vårt konkurransefortrinn er miljøvennlig og rimelig strøm. Det er også vårt bidrag til klimaet, at vi foredler metaller omtrent uten utslipp. Jeg tror ikke en halv pils imponerer noen når kablene fører til at vi importerer økte strømpriser.

- Burde ikke strømmen ha markedspris slik at vi sparer på det som er en knapp ressurs?

- Rødt er skeptisk til skjulte og flate avgifter som rammer dem som har minst hardest. For å spare strøm trengs støtteordninger til energieffektivisering for vanlige folk. Vi vil også ha en differensiert elavgift som gjør det billigere for vanlig forbruk og dyrere for dem med oppvarmet oppkjørsel til hytta og utendørs boblebad.

- Det å finansiere velferdsstaten ved å øke strømavgiften eller å selge det norske arvesølvet er høyresidas svar.

- Lommelyktbatteri i Tesla

Heller ikke miljøargumentet om at Norge skal bli Europas grønne batteri har Moxnes noe tro på. Tanken er at norske vannkraftverk kan stå klare til å forsyne Europa med ren energi når det ikke blåser og vindkraftverkene i Danmark og Tyskland står stille.

Tilbake får Norge superbillig strøm når landene på kontinentet har overkapasitet.

- I «beste» fall – hvis vi eksporterer all strømmen vi har som balansekraft til EU – vil det fortsatt bare være noen få prosent av EUs fornybare energi. Det er som å sette inn et lommelyktbatteri i en Tesla, det er helt marginalt, sier Moxnes.

Olje- og energiminister Kjell-Børge Freiberg (Frp) svarer følgende på Moxnes' påstand om at inntektene fra utenlandskablene er lommerusk som holder til en halv pils:

- Jeg nøyer meg med å slå fast at Moxnes har et pussig forhold til penger. For meg er 2,8 milliarder mye. Det tror jeg folk flest er enige med meg i. Et annet poeng er at vi så langt i år har måttet importere kraft fra utlandet. Uten kablene hadde vi ikke hatt den muligheten, sier Freiberg til Dagbladet.