Ett barn gungar på en röd gunghäst på en förskola.

Förskolan i Tensta är öppen alla vardagar och här träffas barn och föräldrar. Ett barn gungar på en röd gunghäst på en förskola. Bild: Yle/Linda Söderlund

I Sverige ser man samma trend som i Finland med sjunkande nativitet bland kvinnor som är födda i landet. Däremot ökar nativiteten bland invandrarmammorna, och det gör att Sverige är ett av få länder i Europa där befolkningsmängden ökar.

Ett gäng mammor och några pedagoger fikar och småpratar på öppna förskolan Opalen i Stockholmsförorten Tensta. Med jämna mellanrum är det något barn som behöver hjälp eller vill ha uppmärksamhet och mammorna får lämna bordet.

Några av mammorna talar flytande svenska medan andra ibland får leta efter orden eller fylla på med engelska. I Tensta har majoriteten av invånarna utländsk bakgrund, och det här är ett av områdena i Stockholm där det föds mycket barn.

Föräldrapenningen kan bidra till att endel mammor inte kommer ut i samhället

Mammorna på öppna förskolan tycker att det svenska samhället är mycket barnvänligt.

- Det är enkelt att ha barn i Sverige. Du kan besöka läkare utan kostnad, läkemedlen är gratis för barnen och det finns öppen förskola dit man kan gå, säger Mumtaz Fatima.

Mumtaz Fatima tycker att det är svårt att ge barnen tillräckligt mycket uppmärksamhet om man har många barn. Mumtaz Fatima med sin dotter i famnen. Bild: Yle/Riikka Uosukainen

Fatima är utbildad ingenjör och kom till Sverige från Pakistan för fyra år sedan. Nu är hon föräldraledig med sin tvååriga dotter och hon berättar att hon vill ha ett barn till, men inte flera.

Samtidigt som Fatima uppskattar det generösa svenska samhället så ser hon också avigsidor med systemet. Föräldrapenningen kan bidra till att en del mammor inte kommer ut i samhället.

- I många länder, till exempel i Pakistan och Indien, så har kvinnorna inte så mycket utbildning. Här kan de ta föräldrapenning utan att jobba. De kan få pengar utan att göra någonting, säger Fatima.

Invandrare som varit på flykt har uppskjutet barnafödande

Den stora invandringen till Sverige har gjort att det föds mycket barn, i motsats till Finland där antalet nyfödda barn minskar.

- Åren efter invandring har de flesta ett högre barnafödande, just för att de kommer till Sverige som anhöriginvandrare för att bilda familj. Eller sen har många varit på flykt under många år och då inte fött barn, och då har de ett uppskjutet barnafödande då de kommer till Sverige, säger Lena Lundqvist, demograf på Statistiska Centralbyrån.

Lundqvist har varit med och skrivit rapporten Sveriges framtida befolkning 2018-2070 och analyserat statistiken om födda och döda.

Lena Lundqvist på SCB säger att det i första hand är kvinnor som kommer från länder med låg- och medelutvecklingsnivå som har högre barnafödande än Sverigefödda. Lena Lundqvist Bild: Yle/Linda Söderlund

Att nativiteten ökar bland invandrarmammorna beror dels på att de får flera barn än mammor som är födda i Sverige, men också på att de ofta kommer till Sverige som unga vuxna, i den ålder man brukar få barn.

Det har alltid varit så att man ska ha barn och att man ska ha familj, men det tror jag att man numera inte tar som en självklarhet

En annan tydlig trend är att nativiteten bland mammor födda i Sverige har minskat hela 2010-talet.

- Vi vet inte riktigt varför kvinnorna har valt att inte få barn. Om man har valt det för att man inte vill, eller för att man inte kan få barn, eller för att man inte hittar en partner. Vi kan inte riktigt svara på det, säger Lundqvist.

Enligt prognoserna kommer ändå kurvorna att svänga uppåt igen och om några år börjar nativiteten bland mammor födda i Sverige att öka. Det beror på den stora årskull som föddes runt 1990 och att de nu kommer upp i den åldern att de börjar skaffa barn.

“Man börjar bryta normen och hitta nya sätt att skapa familj”

I Vasaparken i centrala Stockholm strosar många föräldralediga i solskenet med sina barnvagnar. På isbanan skrinnar en pappa med en bebis i bärsele på magen, samtidigt som han spelar hockey med ett äldre syskon som just lärt sig skrinna. Det ser roligt och krävande ut.

Idag ifrågasätter man normen kring att man ska ha barn, säger Maria Kjell-Andrén. Maria Kjell-Andrén utomhus med en barnvagn. Bild: Yle/Linda Söderlund

Maria Kjell-Andrén är föräldraledig med sitt första barn, som snart fyller 1 år. Hon tror att folks värderingar kring familjen håller på att förändras.

- Det har alltid varit så att man ska ha barn och att man ska ha familj, men det tror jag att man numera inte tar som en självklarhet. Man börjar bryta den normen och hitta nya sätt att skapa familj, men kanske utan barn, säger Kjell-Andrén.

Hon tror inte att högre barnbidrag eller föräldrapenning skulle få kvinnorna att skaffa flera barn, utan att det handlar om ett självständigt val.

- Bland mina vänner finns det både och, många som vill ha barn och de som inte vill ha barn och de som inte har bestämt sig än. Och sen är det inte heller en självklarhet att man kan få barn, säger Kjell-Andrén.

Om några år är Norges befolkning större än Finlands

På öppna förskolan i Tensta talar vi också med Hanae Nurahmed. Hon är utbildad sjukskötare och jobbar inom hemvården. Just nu är hon föräldraledig med sitt andra barn.

Nurahmed flyttade från Eritrea till Sverige för åtta år sedan och hon tror att det är traditionen som gör att invandrarkvinnorna får många barn.

- I mitt land är det så att man får barn hela tiden, man har ingen gräns, det är en tradition. När man kommer hit vill man ha flera barn, på samma sätt som vi hade i vårt land.

Hanae Nurahmed är en av ledarna för projektet Svenska med baby, där föräldralediga invandrare får lära sig svenska. Hanae Nurahmed Bild: Yle/Riikka Uosukainen

Vi talar om statistiken som visar att barnafödandet bland kvinnor födda i Sverige sjunker och om hur nästa generation kan komma att tänka om barn.

- Att ha barn är att vara rik, jag känner mig rik när jag har barn. För andra, jag vet inte hur de tänker, skrattar Nurahmed.

Också i Norge är det invandringen som gör att nativiteten ökar

Inom EU har Frankrike den högsta nativiteten, medan Sverige kommer på andra plats och Finland först på femtonde plats, visar Eurostats statistik, där man sett på födslar år 2016. Om nativiteten fortsätter sjunka i Finland, så har vi snart den minsta befolkningen i Norden, bortsett från lilla Island.

- Om man tittar på de olika nordiska ländernas befolkningsprognoser så kommer Norge om 5-6 år att passera Finland. Då blir Finland det minsta landet i Norden, bortsett från Island, säger Lena Lundstedt på SCB.

Också i Norge är det invandringen som gör att nativiteten ökar.