Statens medicinsk-etiska råd: ”Inga könskorrigerande ingrepp för ungdomar”

Av: Mikaela Somnell , Sebastian Laneby

Publicerad: 06 juli 2018 kl. 18.29

Uppdaterad: 06 juli 2018 kl. 21.40



1 av 2 | Foto: Anna Tärnhuvud Mia Mulder vänder sig emot att rådet avstryker förslaget.

Statens medicinsk-etiska råd säger nej till förslaget om att personer under 18 år i vissa fall ska få genomgå könskorrigerande operationer.

Rådet menar att är risken att en person fattar ett beslut som den senare kommer ångra.

– Det är delvis för att vi vet att tonåringar söker sin identitet men kan ändra sig. Då tycker vi att 18 år är en rimlig gräns, säger Kjell Asplund, ordförande för Statens medicinsk-etiska råd.

I en departementspromemoria föreslås att personer under 18 år i vissa fall ska få tillgång till könskorrigerande kirurgi.

Personerna som lagen skulle omfatta är ungdomar med könsdysfori och ungdomar med medfödda avvikelser i könsutvecklingen där ”fel kön valts”.

Det ska enligt promemorian finnas synnerliga skäl för att få genomgå sådan kirurgi och barnets bästa ska vara avgörande vid beslutet.

Men Statens medicinsk-etiska råd, som har i uppdrag att belysa medicinsk-etiska frågor ur ett samhällsperspektiv, har invändningar.

– Vi är väldigt ofta eniga i rådet men det här var en fråga där vi inte var eniga. Allmänt har vi sen tidigare varit väldigt återhållsamma när det gäller kirurgiska ingrepp som ger permanenta förändringar. Vi är inte emot juridiskt könsbyte men däremot när det gäller kirurgiska ingrepp och läkemedelsbehandling under 18 år, säger Kjell Asplund, ordförande för Statens medicinsk-etiska råd.

”Rimligt att vänta till 18”

Rådet menar att lidandet som är kopplat till att kroppen inte överrensstämmer med identiteten måste vägas mot risken att en ungdom gör ett val denne senare kan ångra eftersom operationen är irreversibel.

Undantaget är barn med medfödda avvikelser i könsutvecklingen, där anser rådet att könskorrigerande kirurgi ska vara tillåtet.

Kan det inte finnas risker kopplat till dessa ungdomars psykiska lidande om de inte får operation?

– Det är ett argument man kan använda. Majoriteten har hållit det här med patientsäkerheten högt och det är så att även efter ett könsbyte så har många bestående psykisk ohälsa.

– Vi tycker det är rimligt att vänta till man är 18. Vi har samma ställningstagande när det gäller skönhetsoperationer.

Rådet understryker också att det inte finns tillräckligt med forskning kring underlivsoperationer på personer under 18 år vilket kan innebära medicinska risker.

Rådet inte enigt

Men hela rådet var inte enigt.

Anders Åkesson (MP) är regionråd i Region Skåne och ledamot i Statens medicinsk-etiska råd.

– Vi, Vänsterpartiet och Liberalerna var emot det här, säger han och fortsätter:

– Min uppfattning är att man skulle kunna starta en utredning och också genomgå könskorrigering redan vid 15 års ålder. Det är på grund av att vi ser att en stor ohälsa inom den här gruppen. Och också att man redan i ganska unga år kan känna att man tillhör fel kön.

Han menar att det har en betydelse i det samhälleliga perspektivet.

– I hur vi ser på transsexuella tror jag att det vore felaktigt att inte ta nästa steg och möjliggöra för att man redan vid 15 års ålder kan i synnerliga skäl, för det är just i synnerliga skäl, möjliggöra en könskorrigering.

Hur gick diskussionerna inom rådet?

– Det är svåra diskussioner naturligtvis. Det är ingen lätt fråga i sak. Det är viktigt för könsidentitetsteamen som finns att kunskapsnivån är stor. Man bör centralisera teamen så att de finns på universitetssjukhusen.

”Liten del som ångrar sig”

HBTQ-aktivisten Mia Mulder vänder sig emot att rådet avstyrker förslaget.

– Det är oresonligt att se den här typen av operation som speciell och ångerbar som om det vore något rent plastikkirurgiskt. Det är ett ingrepp som hjälper till att bota en viss typ av symptom, alltså könsdysfori, säger hon.

Men en del ångrar att de gjort operationen?

– Det är en väldigt liten del som ångrar sig. Men många av de som ångrat sig känner att det var obligatoriskt, att operationen var ett krav för att kunna gå igenom hela utredningen. För att kunna få hormoner och få juridiskt könsbyte.

Kan det inte vara problematiskt om det finns risker med att utföra dessa operationer på ungdomar?

– Ja men det finns risker på alla sorters operationer som görs på unga. Unga väljer inte att ha vissa sjukdomar och inte heller könsdysfori. Det är något som händer ändå.

KOPIERA LÄNK

Publicerad: 06 juli 2018 kl. 18.29