Viderefører lånetak på fem ganger inntekten: – Nå er det blitt en slags normal

– Sjokkerende at det å senke lånetaket fra fem til 4,5 ganger inntekten vil få så store konsekvenser som det meglerbransjen og bankene sier, sier sjeføkonom.

NY NORMAL: Sjeføkonom Nejra Macic i Prognosesenteret er bekymret for at maksimalgrensen for boliglån på fem ganger inntektene har blitt en slags ny normal for lånekundene, og mener taket som ble fastsatt i 2017 burde ha vært lavere. Finanstilsynet vil senke grensen til 4,5 ganger inntekten, men fredag sa regjeringen nei, og boliglånsforskriften videreføres uten nye innstramminger. Vis mer byoutline Foto: Cicilie S. Andersen, E24

Publisert: Oppdatert: 15. november 2019 11:44 , Publisert: 15. november 2019 09:57

Finanstilsynet ba finansminister Siv Jensen stramme inn og senke taket for maksimalt låneopptak til 4,5 ganger inntekten, fra dagens fem ganger inntekten.

Dette vil finansministeren ikke gjøre. Jensen varslet fredag morgen at hun viderefører boligforskriften uten nye innstramminger.

– Dette er ikke overraskende i og med at forslaget har møtt utrolig massiv motstand fra en samlet meglernæring og bankene, og at boligprisutviklingen er så moderat den er, sier sjeføkonom Nejra Macic i Prognosesenteret til E24.

Les på E24+ Dette sier historien om norske boligprisfall: – Krakk er det mest vanlige

– Veldig mange på marginen

Prognosesenteret har vært mindre kritisk til en innstramming enn mange andre aktører. Macic er bekymret for at folk har vent seg til å kunne låne opptil fem ganger inntekten.

– Det er veldig mange som er på marginen. Det er sjokkerende at det å senke lånetaket fra fem til 4,5 ganger inntekten vil få så store konsekvenser som det meglerbransjen og bankene sier, sier Macic.

– Hvis det er så mange i intervallet mellom 4,5 og fem ganger inntekten så viser det hvor mange som er veldig sensitive til prisfall og hvor mange som har altfor høy og risikabel gjeld. Det syns jeg er et godt argument for å innføre denne innstrammingen, legger hun til.

Sjeføkonomen mener at det burde vært satt et lavere tak da boliglånsforskriften ble fastsatt i 2017.

– Da kom taket på fem ganger inntekten. Før det var det ikke så mange som hadde forventning til at de kunne låne fem ganger inntekten, men nå er det blitt en slags «normal» som jeg synes er for høy, sier Macic.

Les også Bank-Norge mobiliserer til kamp mot nye boliglånskrav

– Ikke riktig timing

Macic mener likevel at det ikke er riktig tidspunkt for å stramme inn nå. Boligprisene har hatt en svakere utvikling, og gjeldsveksten vokser ikke lenger like kraftig, påpeker sjeføkonomen.

– I Prognosesenteret så er vi veldig positivt innstilt til alle tiltak som kan få ned gjeldsveksten i boligmarkedet. Dette forslaget ville bidratt, men timingen er rett og slett ikke riktig nå, sier Macic.

– Hvorfor ikke?

– Fordi boligprisutviklingen er så moderat. Det er ikke utsikter til galopperende boligpriser, som det vi så i 2016, som ville vært et argument for videre innstramming, sier hun.

Les også Ekspertene er uenige om forskriftsforslaget: – Selvskading som vi kunne unngått

«Fornuftig beslutning»

Finanstilsynets forslag om innstramming møtte mye motstand, både fra banker og meglerbransjen. Eiendom Norge-direktør Christian Vammervold Dreyer har vært skeptisk til endringer, og sier nå at Finansdepartementet har tatt «en fornuftig beslutning».

– Vi har en veldig stabil situasjon i boligmarkedet for tiden og en gjeldsvekst som stadig har en fallende tendens. Det å videreføre boliglånsforskriften bidrar til stabilitet, sier han.

Husholdningenes gjeldsvekst har de siste årene blitt noe lavere, men er fortsatt høyere enn veksten i nordmenns inntekter. Vis mer byoutline SSB

Les også Høyre mobiliserer mot strengere boliglånskrav

– Gjeldsveksten er ikke bærekraftig

Blant dem som har gitt støtte til Finanstilsynet er Forbrukerrådet, som sa seg enig i forslaget om å senke maksimal gjeldsgrad.

Direktør Inger Lise Blyverket sier at hun er uenig i at forskriften får stå uendret, men er ikke overrasket.

– Vi støttet langt på vei nåværende forskrift, men vi mente at det kunne være behov for å senke maksimal gjeldsgrad til 4,5 ganger inntekt, sier hun.

Blyverket sier videre at Forbrukerrådet var opptatt av å få en debatt om gjeldsveksten.

– Problemet med for høy gjeldsvekst er ikke borte. Selv om finansministeren i dag har bestemt seg for å holde boliglånsforskriften uendret, så er gjeldsveksten i norske husholdninger ikke bærekraftig, og vokser mye mer enn det lønnen vår vokser.

– Vi mener at en lavere gjeldsvekst vil på sikt føre til lavere boligpriser som nettopp vil gjøre det enklere for flere å komme inn på boligmarkedet, sier hun.

Forbrukerdirektør Inger Lise Blyverket. Vis mer byoutline John Trygve Tollefsen