Hva skal vi med de nye pengesedlene?

Vi har for lengst fått nye og bedre måter å betale for oss på.

Oppdatert 30. mai 2017

Artikkelen er over tre år gammel

Det er en lansering for de spesielt interesserte. Ja, vi kan kalle det for en eksklusiv gruppe. Jeg vil ikke si en broket forsamling. Men det er en del brodne kar der. Vi snakker altså om nordmenn som fortsatt bruker kontanter.

Les mer: Her er den nye pengesedlene

Norges Banks nye 100- og 200-lapper tas i bruk klokken 14.30 på den nest siste mai-dagen. Kirsten Flagstad og Kristian Birkeland erstattes av torsk og vikingskip. Innen høsten 2019 er hele seddelrekken skiftet ut med sedler prydet av seilskute, fyrtårn og bølgeformasjoner.

Det er tidsriktig. Alle snakker jo for tiden om at Jonas Gahr Støre snakker om «havrommet». Norges Bank treffer godt, sånn sett. Når det ikke er funnet en mer fremtredende plass for oljen enn en usynlig plattform på baksiden av 500-lappen, skyldes det nok bare at oljens bidrag til verdiskapningen fortsatt er alt for viktig (over 20 prosent, mot havbruk og fisk som står for under 1 prosent). Nordmenn er beskjedne. Det tok lang tid før det var gjengs å skryte av gruppevoldtekter og plyndringer, også. Oljen må bli like utdatert som vikingene før vi kan prale med den.

Og snart er kontanter i samme kategori. De blir fossiler. Sedler er i ferd med å bli så umoderne at et passende motiv på en ny seddel kunne vært...en seddel. Årets babyer kommer ikke til å forstå ordet «kontanter» når de vokser opp. Akkurat som de litt større ungene lurer på hvorfor vi snakker i «mobilen».

Det er et endetidstegn når man må være kriminell eller numismatiker for å kjenne igjen en tusenlapp. Snart vet ikke en gang presten hvordan hundringsen ser ut. Han tar Vipps. Og det finnes Rema-app, Coop-app, Ruter-app og NSB-app. På 17. mai kunne vi kjøpe heliumballonger med mobilen. Bankkortet er også på vei ut.

Husker du? Denne restauranten nekter å ta i mot kontanter

Selv om sedlene snart er historie, blir det kontantene har representert selvsagt med videre. For papirbitene i seg selv har ingen verdi. Det at folk har tillit til at seddelen representerer 100 kroner, er poenget. Det trenger ikke å være en papirbit. Det kan være et skjell eller en kakaobønne. Slikt har fungert som penger i tidligere tider. Slikt måtte ha vært fremskritt for dem som måtte slepe laks og multer opp til bonden for å få kjøpt seg melk. Hvor mye kunne en ku koste før pengesedlene kom, mon tro?

Når sedlene utkonkurreres av et lettere, tryggere alternativ, er det altså ikke noe nytt. Det er som da skjellene ble skiftet ut. De ble for tunge å bære, i alle fall om man var skikkelig rik. Det er ingen som vil tilbake dit.

For penger tar plass, kan forfalskes, unndras beskatning og ranes. Slikt blir et mindre problem nå pengene er digitale. Fordelene ved å betale digitalt er så store at de overgår ulempene. Det største problemet er kanskje personvern. Men det blir jo mest komisk, når alle helt frivillig i ti år nå har fortalt Facebook når de går på do, og til og med å skulke jobben er verdt en selfie.

Likevel altså, kommer det nye papirsedler. Det er særlig sikkerhet som gjør det nødvendig, sier Norges Bank. Det har tatt årevis og koster 70 millioner kroner. I tillegg kommer produksjonsprisen per seddel, den er økt til 55 øre på grunn av alle sikkerhetsforanstaltninger mot kopiering.

Les mer: Cash er ikke lenger king

Er det nå vi kan snakke om bortkastede penger? Jeg er usikker på om jeg kommer til å ta i den 100-lappen noen gang. Men jeg er ganske sikker på at jeg aldri kommer til å se 1000-lappen.

Få flere kronikker og kommentarer: Følg VG Meninger på Facebook!

Mange ellers svært rasjonelle og kompetente mennesker (Hei, Trygve Hegnar!) sier gjerne «det er trygt å ha litt kontanter». Men hvorfor det egentlig? Når strømmen går i butikken og man skal handle? Det blir vanskelig uansett. Så snakkes det om beredskap. Som når nettbanken svikter og du skal betale regningen. Men løsningen er jo ikke kontanter. Løsningen blir å vente til nettbanken er oppe igjen og kreve at DNB tar seg sammen.

Vi kan godt beholde litt kontanter for folkehelsens del. Men de som driver med salg bør selv kunne bestemme at de bare tar kort. For kontantene forsvinner mer og mer. For ti år siden var det flaut å betale småbeløp med kort. Nå er det et styr for de ansatte når du kommer drassende med myntene dine. Kontanter utgjør nå 2,5 prosent av pengemengden i Norge.

Les mer: Denne seddelen ble solgt for 912 000

Så hva skal vi egentlig med de nye pengesedlene? Vi kan kanskje se på dem som kunstverk i et begrenset opplag. Vi kan si til kjøperne at her, her har du nummer 56 av et eksklusivt opptrykk på bare 2000.

Slik blir jo pengene mer verdt også.

Publisert: 30.05.17 kl. 15:56 Oppdatert: 30.05.17 kl. 16:22

Les også