DRIKKING: Det er utpreget alkoholisme blant Sitting Bulls etterkommere, Lakota-indianerne, i Sør-Dakota i dag. ARKIVFOTO: THOMAS NILSSON

Samler inn nødhjelp til Sitting Bulls stammefrender

(VG Nett) Indianerne i Sør-Dakota er USAs fattigste. Nå får de nødhjelp fra norske ildsjeler, som vil bøte på landtyveriet norske utvandrere stod for på 1800-tallet.

Øyvind Gustavsen

Oppdatert 4. april 2012

Artikkelen er over åtte år gammel

Indianereservatet Pine Ridge, i det sydvestre hjørnet av Sør­Dakota, er så vidt større enn Nord-Trøndelag. Her bor 40.000 lakotaer, også kjent som Sioux-indianere.

Reservatet har vært deres hjem siden slutten av 1800-tallet da den siste motstand mot den hvite manns ekspansjon vestover ble slått ned. Sitting Bull, som kanskje er den best kjente høvdingen, måtte selv bøte med livet i 1890, da han motsette seg arrest.

Selvmordforsøk hver dag

I dag er Pine Ridge det fattigste området i hele USA. Arbeidsledigheten er svimlende 85 prosent. Det finnes ingen kino, ingen bank og intet kjøpesenter på reservatet. Mer enn halvparten av besteforeldrene har forsørgeransvar for barnebarna, ettersom foreldrene gjerne er alkoholikere, sitter i fengsel eller jobber langt unna. Selvmordsforsøk finner sted på Pine Ridge 365 dager i året.

Nå vil en gruppe norske ildsjeler korrigere uretten mot Sitting Bulls stammefrender.

Linda Fluge Rydland (29) fra Fitjar har det siste halvåret samlet inn klær til fattige lakota-barn. Gjennom Facebook og den lokale Joker-butikken har hun brukt all ledig fritid på å samle inn 350 kilo vinterklær, som snart sendes med Amerika-båten.

- Nordmenn har mye mer enn det vi trenger, ikke minst når det gjelder klær. Det er meningsfullt å gjøre noe for andre uten å få noe igjen for det, sier Rydland til VG Nett.

FATTIG: Pine Ridge-reservatet i Sør-Dakota er USAs fattigste kommune. FOTO: THOMAS NILSSON

- Vi skylder dem dette

Hun synes nordmenn står i gjeld til indianerne, ettersom så mange nordmenn bosatte seg på den amerikanske prærien på 1800-tallet.

- Jeg synes ikke indianernes situasjon skal bli glemt. Vi utvandret dit for lenge siden og bosatte oss på landområdet deres. Vi kriget mot dem og plasserte dem på reservatene. Vi skylder dem dette, sier Rydland, som selv har familie i Nord-Dakota.

Klesinnsamlingen oppstod etter at Rydland møtte Olav Ramirez RedHeart Husby fra Trondheim. Han har gjort det til sin livsoppgave å hjelpe prærieindianere og i 2004 stiftet han Indiansk støtteforening. I fjor samlet foreningen inn 400.000 kroner i nødhjelp til Lakota-folket.

- Med alkoholiserte foreldre er mange skolebarn dårlig rustet i møte med vinterkulden og orkanene som blåser over prærien. Derfor vil vi sende klærne Linda har samlet inn til en lokal skole og en lokal organisasjon, sier Husby.

KJENNER DU EN GOD ILDSJEL-HISTORIE? TIPS OSS!

Overser indianernes nød

Han besøker selv Pine Ridge minst to ganger i året og fikk navnet Redheart under en seremoni blant lakota-indianerne.

ILDSJEL: Olav RedHeart Husby har startet Indiansk Støtteforening. Foto: PRIVAT



- Nordmenn vet altfor lite om indianernes situasjon. Vi samler inn nødhjelp til katastrofeområder andre steder i verden, men indianerne i Nord-Amerika får aldri noe oppmerksomhet.

- Er situasjonen sammenlignbar med katastrofeområder andre steder i verden?

- Ja, så absolutt. Indianerne er folket som har tapt alt de eide.

- USA er et av verdens rikeste land. Er det ikke naturlig at de rydder opp i egen bakgård?

- Det er klart at USA burde tatt ansvar, men jeg blander ikke politikk inn i dette. Indianerne lider nød og derfor trenger de hjelp. Obama har lovet bedring, men foreløpig har det vært kun tomme løfter. Er det noe som gjør indianerne frustrert er det enda flere tomme løfter.

Læreren Ptw San Win (34) er én av Indiansk støtteforenings kontaktpersoner på Pine Ridge-reservatet. Hun er svært takknemlig for hjelpen fra Norge.

- De siste hundre år har vi blitt påtvunget et fremmed system som har ødelagt mye iblant oss. Gjennom støtten fra Norge har vi kunnet gjøre noe med alkoholismen, arbeidsledigheten og fattigdommen på reservatet, sier hun til VG Nett.

- Det er bemerkelsesverdig for oss at bestemødre i Norge strikker varme klær til barna våre.

Ifølge San Win blir det opptil 34 effektive minusgrader på prærien på vinteren.

- Med bare 15 prosent av oss i arbeid, er det ikke mulig å hjelpe alle. Og mange av de som har inntekt, er grådige og ønsker ikke dele det de har, sier hun.

- Hvorfor gir ikke amerikanske myndigheter dere hjelpen dere trenger?

- Ved å hjelpe oss, ville de innrømmet at de har påført oss alle vanskelighetene våre. De ville innrømmet at de stjal landet vårt, undertrykket oss og koloniserte oss så voldsomt at vi selv den dag i dag er usikre på vår egen identitet som indianere. Det vil de aldri gjøre, sier hun.

Publisert: 03.04.12 kl. 16:36 Oppdatert: 04.04.12 kl. 20:52