Er koronaviruset spikeren i kisten for globaliseringen? | Sven Røgeberg

Sven Røgeberg Lektor og skribent

3. mars 2020

En ansatt ved Shanghai Stock Exchange undersøkes etter at byen ble rammet av koronavirus-utbrudd. Aly Song / Reuters / NTB scanpix

Utbruddet av koronaviruset i storbyen Wuhan i Kina er en påminnelse om at et alvorlig tilbakeslag for verdensøkonomien kan komme brått og uventet.

Debatt

Dette er et debattinnlegg. Meninger i teksten står for skribentens regning.

Verdensøkonomien var allerede før virusutbruddet tvunget ned i knestående: Både privat og offentlig sektor er nedtynget av gjeld. Mange råvareprodusenter sliter med lave priser og ulønnsomme investeringer. Aksjekursene er kunstig høye. Mange unge, også i land som USA og Storbritannia, har ikke råd til å kjøpe hus og etablere familie. Sentralbankene har brukt opp de fleste monetære trylletriksene for å holde veksten i økonomien kunstig i live siden finanskrisen i 2008.

Naturen er ikke empatisk

Mangler verdensøkonomien styrke til å stå imot den naturkatastrofen en stor epidemi er?

Historisk har verden opplevd mange epidemier – de minner oss om at naturen ikke er empatisk og mye mer enn noen CO2-molekyler. Den siste store epidemien var spanskesyken i 1918-19, som kan ha drept flere enn antall døde under første og andre verdenskrig tilsammen. Den ble kalt spanskesyken fordi spanske medier rapporterte fritt om sykdomsutbruddet. Spania var nøytralt under den første verdenskrig og derfor uten pressesensur.

Bilde tatt i 2018 i en sykestue i Oakland, USA, hvor folk ble behandlet for spanskesyken. Edward A. "Doc" Rogers / TT NYHETSBYRÅN

Virus spres lettere

Dagens økonomiske situasjon er forskjellig fra situasjonen for hundre år siden på flere måter:

1. Landbruket utgjør en mindre del av økonomien i alle land, og konsentrasjon av befolkningen i urbane strøk gjør at virus spres lettere.

2. Produsenter over hele verden er avhengig av «just in time-forsyninger». Lagerholdet er lavt.

Les også Det myndighetene har unnlatt å si: Risikoen for overføring av koronavirus fra dyr til menneske | Péter A. Csángó

3. Kina er ikke bare er verdens fabrikk, men også verdens største importør av råolje og andre råvarer.

4. Kinesiske migrantarbeidere, som utgjør rundt 40 prosent av arbeidsstyrken, vender ikke tilbake etter å ha besøkt familie og slekt i forbindelse med den kinesiske nyttårsfeiringen. Sjansene for å unngå å bli smittet av viruset er trolig mindre på landsbygda.

5. For å hindre smittespredning har myndighetene i Kina innført geografisk karantene som stenger ned hele byer. Dilemmaet den kinesiske ledelsen står overfor, er dette: Skal de lette på karantenerestriksjonene, som skader økonomien, og løpe risikoen for at virussmitten skyter ny fart?

Indonesere som kommer med fly fra Wuhan, blir sprayet og satt i karantene på en øde øy (februar 2020). Indonesian Foriegn Ministry/NTB scanpix

Avhengig av Kina

Verden er avhengig av Kina når det gjelder en rekke ting: datamaskiner og mobiltelefoner, bildeler, sko og klær, legemidler og farmasøytiske ingredienser. Kina er verdens største produsent av sjeldne jordarter. Metaller og legeringer med disse grunnstoffene inngår i dataminner, smarttelefoner, oppladbare batterier, katalysatorer, omformere, lysrør og mye mer.

Globale og komplekse verdikjeder er nok effektive, men samtidig sårbare. På kort sikt kan slike systemer produsere overlegne resultater med tilsynelatende lave kostnader. Samtidig øker de underliggende risikofaktorene. Slutter bare ett sentralt knutepunkt i nettverket å fungere optimalt, vil ikke bare kostnadene eksplodere.

Hele systemet, den globale økonomien, kan bryte sammen, fordi effektivitet har gått på bekostning av resiliens (et psykologisk begrep om evnen til å håndtere stress og katastrofer, red.anm.).

Les også Annabelle Tully: Slik beskytter du deg selv og andre mot koronavirus

Folkehelse over frie markeder

Kan koronaviruset dytte oss i retning av et nytt økonomisk system: mindre globalisert og mer lokalisert med færre forbindelser mellom de ulike delene?

Før en avviser muligheten for et slikt utfall, bør en vurdere følgende: Næringslivet tenker allerede gjennom sine globale strategier i kjølvannet av handelskrigen mellom USA og Kina. Og sosiale medier vil forsterke den frykten og panikken en pandemi skaper.

Kravet om å sette nasjonal forsyningssikkerhet og folkehelse over frie markeder vil derfor målbæres ikke bare av høyrepopulister som allerede har vind i seilene.

Les også Se vårt direktestudio for siste nytt om koronaviruset

Delta i debattene hos Aftenposten meninger på Facebook og Twitter