Hei, denne artikkelen er over ett år gammel og kan inneholde utdatert informasjon

(Dagbladet): - Før banket NRK på døra og spurte om folk hadde tv, men med den finansieringsmodellen vi nå anbefaler holder det at du disponerer en bolig, sier leder av Rimmereid-utvalget og administrerende direktør i E-CO Energi, Tore Olaf Rimmereid, til Dagbladet.

Siden oktober

På oppdrag fra Kulturdepartementet har Rimmereid siden oktober i fjor ledet ekspertgruppa som har utredet hvordan Norges befolkning skal betale for å bruke NRK i åra framover. Han har selv bakgrunn som finansdirektør i statskanalen.

De resterende medlemmene av utvalget er økonomiprofessor ved Norges Handelshøyskole (NHH), Sissel Jensen, professor i journalistikk ved Høgskulen i Volda, Johan Roppen, og konsernsjef i ESV Digital, Bente Sollid Storehaug.

Fredag klokka ti overleverer de rapporten «Finansiering @NRK» til kulturminister Linda Hofstad Helleland (H), og ekspertutvalget har vurdert seks forskjellige modeller for finansiering. I løpet av året skal politikerne bestemme seg for én av dem.

Dagens ordning med kringkastingsavgift er en av dem, men det overordnede signalet utvalget sender er derimot krystallklart.

- Ikke egnet

Rimmereid-utvalget konkluderer blant annet med at «dagens grunnlag for innkreving av kringkastingsavgiften er ikke egnet for fremtiden».

- Innkreving av lisenspenger fungerer i seg selv bra. De fleste betaler, få klager på ordningen og folk er fornøyd, men den er ikke framtidsrettet. Andelen som har en fjernsynsmottaker er fallende, og det er strømming som er veien videre, fortsetter Rimmereid.

NRK-bidrag

Til inspirasjon har utvalget analysert forskjellige finansieringsordninger i andre land med statlige kringkastere. De har hovedsaklig tatt for seg Danmark, Sverige, England, Finland, Nederland og Tyskland.

Det er imidlertid systemet til tyskerne og danskene Rimmereid-utvalget har funnet mest interessant, og dermed baserer sitt anbefalte forslag på.

Den store forskjellen fra dagens lisensavgift, er at begge betalingsmodellene tar utgangspunkt i nordmenn som disponerer egen bolig, ikke tv-signalet som er koblet til husstanden.

Forslaget som tre av fire medlemmer av utvalget anbefaler Kulturdepartementet har fått navnet «NRK-bidrag» (tysk modell) og kan oppsummeres slik: Eier eller disponerer du en bolig, betaler du NRK.

Dette anbefaler utvalget:

Betalingen for NRK vil være omtrent det samme, eller lavere. Dagens kringkastingsavgift er i 2016 på 2834,70 kroner i året.

Men i stedet for at betalingsplikten knyttes til om husstanden har en tv-mottaker, skal den knyttes til om du disponerer en bolig. Det skal kun betales ett bidrag per boenhet.

«NRK-bidraget» tar ikke stilling til om det finnes apparater i boligen som er egnet for konsum av NRKs innhold. Les: spillkonsoller, nettbrett, datamaskiner, mobiltelefoner eller tv-apparater.

Lisenavdelinga står som nå selv for for innkrevingen, og NRK mottar inntekten.

Siden alle som disponerer egen bolig betaler «NRK-bidrag» fritas bedrifter og institusjoner. Det er fordi privat betaling også omfatter bruk på arbeidsplassen, mener utvalget.

Skal være enkelt

Det siste medlemmet av utvalget, Johan Roppen, ønsker en løsning kalt «NRK-avgift» (dansk modell). Hovedtrekkene er de samme, men betalingsplikten defineres av om man eier apparater som gjør det mulig å strømme NRKs innhold.

- Noen vil nok mene at det kan være urimelig å måtte betale så lenge du disponerer en bolig, og uten at du i det hele tatt er bruker av NRKs tilbud, men det vil gjelde svært få husstander, sier Rimmereid og fortsetter:

- Samtidig er det svært komplisert å definere strømmeutstyret alle har, og et innloggingssystem mener vi vil bryte med kravet om at det skal være enkelt å bruke NRK.

Kan bli NRK-skatt

De resterende forslagene for finansiering av NRK baker bidraget fra den norske befolkningen inn i en egen skatteordning. Forslagene er som følger:

NRK-skatt på alminnelig inntekt (finsk modell).

NRK-skatt på personinntekt (finsk modell uten foretak).

Alminnelig skattefinansiering (nederlandsk modell).

- Vi mener det ikke er ønskelig å legge finansieringen av NRK under statsbudsjettet som en inntektsskatt. Det vil kunne gå utover NRKs uavhengighet. I Nederland så man ganske raskt at politikerne begynte å kutte i budsjettene, sier Rimmereid.

- En god løsning

NRKs øverste leder, kringkastingssjef Thor Gjermund Eriksen, mener at en husstandsavgift er en god løsning.

- Jeg kan ikke si noe annet enn at jeg vil være fornøyd med det, men for oss er det ingen krise. Den nåværende lisensordningen gjør at vi aldri har hatt flere betalende, men den vil møte store utfordringer om få år, sier Eriksen til Dagbladet.

Kringkastingssjefen sier de er bekymret for en eventuell ordning hvor finansieringen skjer gjennom skatt og statsbudsjett.

- Det har man dårlig erfaring med i andre land, og jeg vil understreke at vi ønsker å verne om vår uavhengighet. Samtidig mener vi at løsningen skal være legitim og rettferdig for publikum, sier Eriksen.

KRINGKASTINGSSJEF: Thor Gjermund Eriksen. Foto: Bjørn Langsem / Dagbladet Vis mer

- Lite forskjell

- Mener du at å kreve betaling fra alle nordmenn som disponerer en bolig er rimelig?

- Ja, det er det. I praksis vil det være lite forskjell, men det er ikke en diskusjon jeg ønsker å gå inn i før jeg har sett rapporten. Nå ser jeg fram til å se løsningene til utvalget, og så må man finne en modell som har legitimitet.

Politiker Ib Thomsen er Fremskrittspartiets representant i Stortingets familie- og kulturkomité. Han er kritisk til den anbefalte husstandsavgiften.

- Denne løsningen er ikke et hakk bedre enn dagens ordning. Den eneste forskjellen er at de går lenger. «NRK-bidraget» gjør det lettere for dem som krever inn pengene, men gir mindre valgfrihet, sier Thomsen til Dagbladet.

- Tenk helt nytt

Medieadvokat Jon Wessel-Aas støtter forslaget om en husstandsavgift, men mener derimot at Norge må tenke helt nytt.

- Det er ikke gitt at vi skal ha en mastadont ved navn NRK som får hele potten. Midlene kan fordeles på andre medieaktører slik at befolkningen får innhold demokratiet trenger. For eksempel støtte til journalistiske prosjekter. Man må være dristig nok til å tenke helt annerledes, sier Wessel-Aas til Dagbladet.

Kulturminister Linda Hofstad Helleland (H) sier til Dagbladet at regjeringen ikke bestemmer seg for en løsning før til høsten. Derfor ønsker hun ikke å kommentere rapporten på nåværende tidspunkt.