HÅPER: På dette vesle rommet i det tidligere hotellet har Yemane Teferi alt han eier. Foto: Hallgeir Vågenes/ VG

Yemane Teferi (54) har vært 20 år på asylmottak

JØLSTER (VG) Slik har han bodd i 20 år. Yemane Teferi (54) frykter han blir værende på asylmottaket resten av livet.

29. januar 2012

Artikkelen er over åtte år gammel

- Norge er mitt siste land. Jeg er sikker på at jeg blir begravet her, sier den eritreiske asylsøkeren.

Trolig har han norgesrekord i opphold på asylmottak.

- Ekstrem sak

Teferi kom til Norge høsten 1998, etter nesten ni år på asylmottak i Sverige. I 2006 fikk han endelig avslag på asylsøknaden sin.

Med unntak av to års arbeid på et sykehjem i Oslo, har han bodd på asylmottak hele denne perioden. Ni år i Sverige og elleve år i Norge, på tolv ulike mottak.

- Dette er en eksepsjonell og ekstrem sak som mangler sidestykke i Norge. Det er veldig trist at han har mistet så mye av livet sitt, sier kommunikasjonsansvarlig Rune Berglund Steen i Antirasistisk Senter til VG.

Sterke menneskelige hensyn gjør at utlendingsmyndighetene må vurdere å gi Yemane Teferi opphold på humanitært grunnlag, mener Antirasistisk Senter, som nå bistår ham.

I september i fjor sendte Antirasistisk Senter en omgjøringsbegjæring til Utlendingsnemnda.

- Dette er en unik sak som ikke vil skape presedens for ettertiden. Nå bør vi kunne legge den bak oss. Ellers vil Yemane sitte på mottak til han dør.

68,- kroner dagen

For femten måneder siden kom 54-åringen til Norsk Folkehjelp sitt mottak i Jølster i Sogn og Fjordane.

Der får han utbetalt 68 kroner dagen, som skal rekke til mat, klær og andre livsnødvendigheter.

Saken fortsetter under bildet..

KJØKKEN: På rommet sitt har han et lite «kjøkken» med det mest nødvendige. Foto: VG



- Jeg begynner å bli sliten. Alt jeg ønsker meg er å få en jobb, slik at jeg kan betale mine regninger og min skatt som alle andre. Jeg skulle ønske jeg slapp å plukke tomflasker, sier han.

I det siste har Teferi bodd alene på tomannsrommet i det gamle trehotellet ved enden av Jølstravatnet, men siden han kom til mottaket har fire andre vært innom i kortere perioder.

- Alle var fra Eritrea, og alle fikk opphold i Norge. Dette rommet er et transittrom, der folk kommer og går, mens jeg blir sittende her.

Sendt rundt i Europa

Siden Norge ikke har utleveringsavtale med Eritrea, kan den papirløse mannen ikke tvangsutsendes. Svenske myndigheter forsøkte flere ganger å returnere ham, men uten dokumenter nektet flyselskapene å ta ham om bord, sier han.

- Jeg dro rundt i Europa i en uke med to svenske politimenn. De forsøkte fra Italia, Danmark og England, men jeg kom tilbake til Sverige.

Teferi sier han aldri vil reise frivillig tilbake til hjemlandet, der han ifølge sin egen forklaring sto på opposisjonens side under uavhengighetskrigen på 70- og 80-tallet. Selv har han oppgitt at han ikke har vært i hjemlandet siden 1974.

- Jeg vet ikke hva som vil skje om jeg reiser tilbake. I Eritrea har jeg heller ikke noe å komme hjem til. Ingen jobb, ingen penger og ikke noe sted å bo.

I fire år bodde Teferi på Lier ventemottak i Buskerud. Da mottaket brant ned til grunnen for halvannet år siden, mistet han alt han eide.

ASYLMOTAKET: Her er Yemene utenfor asylmotaket Jølster hotel. Foto: VG

- Heldigvis har jeg fått noen klær av eritreiske venner. Og denne radioen, sier han, og peker mot nattbordet der det også ligger en cd av Sissel Kyrkjebø.

- Sultes ut av landet

For å fylle dagene går Teferi ofte på tur. Flere ganger har han spasert de 20 kilometerne til Førde, og tilbake til mottaket igjen.

- Jeg må ut for å snakke med naturen. Jeg prøver å glemme, og håper at det kanskje vil komme en bedre dag i morgen.

Han bruker også mye tid på å lese. Bibelen og historiske bøker er blant favorittene.

- Jeg leser for ikke å bli gal i hodet. Bibelen hjelper meg mye, den gir meg håp.

Leder ved Jølster Mottak, Grete Apelseth, mener det bør innføres en grense for hvor lenge en asylsak kan være under behandling.

- Det bør også komme en grense for lang tid man kan bruke på å effektuere et utvisningsvedtak. Alle som har vært i Norge lenger enn fem år, bør få bli. Å si at det er deres eget ansvar å dra tilbake, blir for enkelt, mener hun.

Apelseth sier at Norsk Folkehjelp mener det er vanskelig å leve et anstendig liv på 68 kroner dagen.

- Dette er å sulte folk ut av landet. Flere her lever under fattigdomsgrensen, sier hun.

Publisert: 29.01.12 kl. 18:56

Mer om Innvandring