La Generalitat ha guanyat la batalla legal contra l'Estat per l'acollida dels refugiats. Segons ha pogut saber l'ARA, el Tribunal Suprem va denegar, l'octubre passat, l'últim recurs del govern espanyol per mantenir aquesta competència i conclou que "la gestió dels serveis i els programes específicament destinats a les persones sol·licitants d'asil en els àmbits sanitari, educatiu i social" és "competència de les comunitats autònomes".

El tribunal també recorda que hi ha diverses sentències a favor de la Generalitat en relació a aquesta qüestió. Concretament, n'hi ha 17 més. L'última, i la més contundent, és la del Tribunal Superior de Justícia de Madrid que, el gener passat, va condemnar l'administració central "a dur a terme totes les actuacions d'ordre material i econòmic" encaminades a fer que Catalunya pugui convocar i gestionar les subvencions del programa d'acollida dels refugiats.

Amb aquest aval jurídic a la butxaca, el secretari d'Igualtat, Migracions i Ciutadania, Oriol Amorós, es va reunir dimecres amb la seva homòloga a Madrid, Consuelo Rumí, per desencallar la qüestió. I, segons confirma el departament, durant la trobada l'Estat es va comprometre a iniciar converses de cara a la cessió de les polítiques d'acollida de refugiats a Catalunya.

"Sempre hem tingut conflictes competencials per aquesta qüestió", assegura Amorós a aquest diari. L'Estat té la competència en asil, però l'hauria d'exercir a través de la cooperació amb les comunitats autònomes i els ajuntaments, que són qui rep l'impacte directe de l'arribada de persones desplaçades i qui les acaba atenent i incloent al seu sistema.

"La llei diu que els refugiats han de tenir els mateixos drets socials que el conjunt de ciutadans de l'Estat, però si Catalunya és responsable de la salut, l'educació i de la feina de 7,5 milions de ciutadans no té cap sentit que els immigrants o refugiats que arriben aquí siguin una excepció", argumenta Amorós.

Un cost de més de 20 milions

El traspàs dels concursos del programes per als refugiats hauran d'anar acompanyats, a més, de l'ajuda financera per fer-los possible. Així ho remarquen les diferents sentències que ara el Suprem ha ratificat. Les últimes dades facilitades pel departament estimaven que la dotació podria oscil·lar entre els 14 i els 18 milions d'euros, però el secretari de migracions considera aquesta xifra "massa conservadora". "Hem d'anar a xifres més altes perquè també hi ha costos de gestió; el programa preveu entre 10.000 i 12.000 euros anuals per persona refugiada; per tant, hauríem d'aconseguir el traspàs de més de 20 milions d'euros", apunta Amorós, tenint en compte les xifres totals.

La partida econòmica serà, de fet, un dels punts clau de la negociació que s'obrirà els pròxims dies per avançar en el traspàs. Catalunya atén actualment gairebé 2.200 refugiats i, d'aquests, segons les dades oficials, 1.950 formen part del programa estatal que ara podrà gestionar directament el Govern. Amorós calcula que, en total, Catalunya atén entre un 10% i un 12% de tots els refugiats que hi ha a l'Estat. "Haurem de negociar, també, quina és la xifra més correcta que ens correspondria; potser podríem arribar fins al 16%, que és un percentatge que es correspon amb el pes de la població catalana a Espanya", avança Amorós. Tot i això, el departament recorda que els refugiats són només una petita part del fenomen migratori i que en altres qüestions, com ara els menors estrangers no acompanyats el pes que suporta Catalunya és molt més gran.