Venäjän aseohjelma on lähes pysähtynyt puolustusministeriön kassakriisin takia.

Venäläinen Sukhoi Su-30SM -hävittäjä lentää ilmailunäytöksessä Moskovan ulkopuolella syyskuussa. AOP

Lännen talouspakotteet, Syyrian sisällissota, Ukrainan kriisi ja Krimin varustelu ovat synnyttäneet mustan aukon, jonne uusien aseiden osto-ohjelma on vajonnut seuraavien 10-15 vuoden ajaksi.

Ruplien uupuminen uhkaa lisätä Venäjän reaktiivisuutta. Lännessä arvioidaan, että Venäjä näyttää kasvavasti voimaa, että sen sotilaallinen pelote säilyy.

Yhdysvaltain DIA (Defense Intelligence Agency) ennakoi raportissaan, että vuonna 2018 Venäjän puolustusbudjetti romahtaa 30 prosenttia. DIA:n johtaja, merijalkaväen kenraaliluutnantti Vincent R. Stewart arvioi DIA:n raportin johdannossa, että tilanne ajaa Venäjän johdon käyttäytymään aggressiivisesti ja käyttämään politiikan välineenä sotilaallisia keinoja.

Kremlin kassakriisi

Venäjän 2,8 biljoonan ruplan puolustusbudjetti tälle vuodelle on jo kulutettu. Kulutettu summa vastaa 42 miljardia dollaria. Venäjän puolustusbudjetit on laadittu venäläisille ennusteille öljyn maailmanmarkkinahinnan noususta, mitkä eivät ole toteutuneet.

Kansainvälinen valuuttarahasto IMF arvioi, että Venäjän bruttokansantuotteen kasvu jää vuonna 2018 samaan kuin tänä vuonna eli 1,4 prosenttiin ja vuoteen 2022 asti se jäätyy 1,5 prosenttiin.

Maailmanpankin ennusteessa Venäjän talouskasvu olisi tänä vuonna 1,5 prosenttia, ensi vuonna 1,7 prosenttia ja vuonna 2019 ehkä 1,8 prosenttia. YK:n ennusteet ovat näitä alempia (0,8-1,5 %) ja OECD:n ennusteet vieläkin synkempiä (0,75-1,03 %).

Syitä kassakriisiin on monta. Lännen talouspakotteet ja öljyn alhaalla pysynyt maailmanmarkkinahinta ovat heikentäneet ruplaa.

Talousmahtina pieni

Venäjä on maailmantaloudessa sen verran pikkutekijä, että sen on vaikea näytellä globaalin sotilasmahdin roolia. Oheinen taulukko kertoo, miksi.

Lukuja voi verrata siihen, että Yhdysvaltain puolustusmenot ovat 678 miljardia dollaria ja NATO:n eurooppalaisten jäsenmaiden lisäksi 242 miljardia dollaria.

Venäjän kansantalous oli vuonna 2014 vielä Maailmanpankin tilastossa sijalla 10. Se oli heti Intian jälkeen, mutta ennen Kanadaa. Se oli yli Etelä-Korean, Espanjan ja Australian bruttokansantuotteen, mutta alle Italian tai Intian ja paljon alle Brasilian, Britannian, Ranskan, Saksan ja Japanin.

Venäjän sijoitus Maailmanpankin ja CIA:n bruttokansantuotevertailuissa on pudonnut. Se oli 2016 Maailmanpankin bkt-tilastossa sijalla 12. Se oli Yhdysvaltojen, Kiinan, Japanin, Saksan, Britannian, Ranskan, Intian, Italian, Brasilian, Kanadan ja Etelä-Korean jäljessä. Sen perässä tulivat Espanja, Australia ja Meksiko. Yhdysvaltain bruttokansantuote on nyt 14,5-kertainen Venäjään verrattuna ja Kiinan 8,7-kertainen

Leikkaukset iskevät

Venäjän presidentti Vladimir Putinin voimannäytöt jättiläismäisellä asevarusteluohjelmalla ja suurilla sotaharjoituksilla samaan aikaan, kun rupla on heikko ja raaka-aineiden maailmanmarkkinahinnat laskevat, on johtanut Venäjän kansantaloudessa kassakriisiin. Sitä on korjattu koulutuksen ja sosiaaliturvan leikkauksilla. Myös puolustusmenoja leikataan nyt.

Talouden kriisiytyminen on näkynyt jo viime vuodesta ja se on syvenemässä viimeistään 2019, ja kassa saattaa olla jopa romahtamassa vuonna 2020, koska vararahastoja ei enää ole.

Putin näki tilanteen jo kesäkuussa 2015, kun hän järjesti sotateollisen kompleksin johtajille kriisikonsultaation. Putin johtaa itse Venäjän sotateollista komissiota.

Syyriassa palaa ruplia

Venäjän sotilaallinen voimannäyttö rasittaa maan taloutta nyt enemmän kuin lännen talouspakotteet. Venäjän puolustusministeriö on jo nyt kassakriisissä. Venäjän tämän vuoden puolustusbudjetti paloi Zapad 2017 -harjoituksessa. Siksi sotaharjoituksesta tuli pienempi, mitä lännessä odotettiin.

Syyskuun 30. päivänä tuli kaksi vuotta siitä, kun Venäjä aloitti intervention Syyriassa. Venäjä ilmoitti Syyrian operaation olevan loppuun suoritettu jo maaliskuussa, mutta ilmavoimien ja maavoimien erikoisjoukkojen (spetsnaz) operaatiot jatkuvat. Sen budjettivaikutusta ei ole mahdollista arvioida.

Venäjän voimassa olevan varusteluohjelman mukaan asevoimien pitäisi saada uudet aseet kaikkiin aselajeihin 70-prosenttisesti vuosina 2020-2020. Aseet on suureksi osaksi jo kehitetty sotateollisessa kompleksissa, mutta tilatut määrät ovat jääneet hyvin vaatimattomiksi.

Uusia asejärjestelmiä on saatu ulos tuotantolinjoilta omaan käyttöön vain sellaisia määriä, mitkä on rahoitettu samojen järjestelmien ulkomaisella viennillä.

Ohjelma heikkenee

Yhdysvaltain dollareissa mitattuna varusteluohjelman alkuperäinen arvo vastasi 420 miljardia dollaria, mistä se heikkeni Ukrainan ja Syyrian kriisien myötä 371 miljardiin dollariin ja vastaa nyt 255 miljardia dollaria. Jos ohjelma toteutettaisiin alkuperäisessä laajuudessa, sen kustannusvaikutus nousisi nyt 600 miljardiin dollariin.

Uuden häivehävittäjän Su-57:n sarjatuotanto pitäisi olla täydessä käynnissä, mutta sitä valmistuu ensi vuonna vain kuusi konetta ja vuonna 2019 mahdollisesti 55.

Konetta suunniteltiin Suhoilla projektinimellä PAK FA ja sen eri prototyyppejä tehtiin vuoden 2010 jälkeen yhdeksän kappaleita, mutta ensimmäinen sarjavalmistukseen kelpaava kone valmistui vasta 6. elokuuta tänä vuonna. Konetta piti olla palveluksessa 150 kappaletta Venäjän ilmavoimilla vuoteen 2016 mennessä ja 210 kappaletta Intian ilmavoimilla.

Uutta strategista Borei-ohjussukellusvenettä on tilattu kahdeksan, mutta valmistunut on vain kolme ja sarja jäänee siihen. Sukellusvenetyypille suunniteltu Bulava-ohjus (SS-N-32) ei ole vielä läpäissyt ohjuskokeita.

Uusi strateginen häivepommikone Tupolev PAK DA näyttää jäävän kokonaan suunnittelupöydälle. Myös uusi ilmatorjuntaohjusjärjestelmä S-500 on jätetty valmistuksesta ja ilmapuolustusjoukot saavat tyytyä nyt palveluksessa oleviin S-300V4 -ohjuksiin ja 320 kappaleeseen S-400 Triumf -ohjuksia.

Ydinohjukset

Kokonaan rakentamatta jäävät rautatievaunuihin sijoitettaviksi suunnitellut mannertenväliset ydinohjukset. Ydinasejoukot saanevat lähivuosina vain 16 uutta maalle sijoitettavaa ohjusta.

Iskander-M -maataisteluohjuksia luovutettaneen vain kaksi järjestelmää. Laivasto puolestaan saanee vain puolisenkymmentä fregattia, korvettia ja dieselkäyttöistä sukellusvenettä vuoteen 2025 mennessä, kun yksin viime vuonna piti telakoilta valmistua 45 alusta. Vesille laskettiin vain muutama.

Uusi panssarivaunutyyppi T-14 Armata ja sen miehistönkuljetusversio T-15 jäänevät valmistusmääriltään 100 vaunuun, vaikka niitä on tilattu 2300 kappaletta. Vaunusta ovat olemassa vain ne näytekappaleet, joita esiteltiin voiton päivän paraatissa punaisella torilla 9. toukokuuta.

Käytännössä Venäjän asevoimat on alkanut uudestaan kunnostaa ja modernisoida vanhempia asejärjestelmiään kuten T-72, T-80 ja T-90 -panssarivaunuja, MiG-29UB -torjuntahävittäjiä, MiG-31BS -kaukotoimintahävittäjiä, Su-25SM -rynnäkköhävittäjiä sekä Tu-160M1, Tu-22M3 ja Tu-95MSM -pommikoneitaan. Koneilla pitäisi lentää 2030-luvulle asti.