”Agendani on hyvin yksinkertainen ja se on se, että Suomen pitää johtaa ja rakentaa uutta pohjoiseurooppalaista liittoumaa EU: n sisälle”, eduskuntavaaleihin lähtevä Risto E. J. Penttilä sanoo.

”Agendani on hyvin yksinkertainen ja se on se, että Suomen pitää johtaa ja rakentaa uutta pohjoiseurooppalaista liittoumaa EU: n sisälle”, eduskuntavaaleihin lähtevä Risto E. J. Penttilä sanoo.

Konsulttitoimisto Nordic West Officen toimitusjohtaja, entinen Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja Risto E. J. Penttilä lähtee ehdolle eduskuntavaaleihin. Penttilän puolue on kokoomus ja vaalipiiri Helsinki.

Penttilä on aiemmin ollut Nuorsuomalaisten kansanedustaja vuosina 1995–1999. Hän oli myös eurovaaleissa kokoomuksen ehdokkaana vuonna 2009. Noissa vaaleissa hän sai lähes 51 000 ääntä, mutta jäi varasijalle.

Penttilälle aukesi mahdollisuus nousta europarlamenttiin vuonna 2012, mutta lopulta hän halusi jatkaa Keskuskauppakamarin toimitusjohtajana ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi siirtyneen Ville Itälän paikalle europarlamenttiin nousi Petri Sarvamaa.

Nyt Penttilän motivaatio lähteä takaisin politiikkaan on kansainvälinen:

”Brexit-kaaos, sosialismin paluu ja populismin jatkuva voima. Maailma on menossa taas kerran uusiksi, ja tarvitaan Suomen uuden roolin määrittelijää Euroopassa ja maailmassa ja siihen tarvitaan uusia henkilöitä. Maailman muutos ja Suomen paikan etsintä siinä ovat tärkeimpiä asioita”, Penttilä kuvailee visiotaan Uuden Suomen haastattelussa.

Mutta miksi eduskuntavaalit, jos teemat ovat eurooppalaisia?

”Nimenomaan kansallisissa parlamenteissa tullaan tekemään päätökset siitä, että mihin suuntaan Euroopaa viedään. Brexitin vaikutus tulee olemaan taloudessa, turvallisuudessa, tieteessä, tutkimuksessa niin monisyinen, että sitä ei suinkaan voi delegoida Brysseliin. Se on ollut EU:n strategian suurin virhe, että koko homma on delegoitu liikaa Brysseliin”, Penttilä sanoo.

Penttilä visioi pohjoiseurooppalaisesta blokista, joka ottaisi Ison-Britannian paikan, kun britit lähtevät EU:sta.

”Euroopassa on tapahtunut jo fundamentaalinen muutos, jossa päätökset tehdään pääkaupungeissa. Ja kun me mennään eurovaaleihin ja brexitiin, nähdään vielä suuremmin määrin se, että käydään suuri kamppailu Euroopan suunnasta, joka käydään nimenomaan jäsenvaltioiden välillä. Tässä näen, että Suomella voi olla suuri rooli. Agendani on hyvin yksinkertainen ja se on se, että Suomen pitää johtaa ja rakentaa uutta pohjoiseurooppalaista liittoumaa EU:n sisälle. Tämän pohjoiseurooppalaisen liittouman pitää ottaa Britannian paikka, jos ja kun Britannia nyt lähtee Euroopasta, nimenomaan markkinatalouden, vapaakaupan ja pragmaattisen integraation puolustajana. Jonkun pitää tämä paikka ottaa, muutoin tämä menee ihan tuuliajolle koko Eurooppa. Suomella on uskomattoman hieno mahdollisuus ottaa tämä paikka alkaen EU-puheenjohtajuudesta. Olemme sekä eurossa että EU:ssa ja tärkeä juttu on, että uusi Eurooppa, ’new Nordics’, siinä pitää olla mukana Viro ja Baltian maat. Jos tällä tavalla lähdetään kehittämään pohjoismaista blokkia EU:n sisälle, niin tästä tulee erittäin voimakas tekijä EU:ssa”, Penttilä uskoo.

Penttilä ottaisi ”pohjoiseurooppalaiseen blokkiin” mukaan myös Islannin ja Norjan, jotka eivät ole EU:n jäseniä. Penttilän visioimassa ryhmässä olisi samaten myös maita, jotka eivät ole puolustusliitto Naton jäseniä ja sellaisia jäseniä, jotka ovat Nato-maita.

”EU on käpristymässä itseensä samalla tavalla kuin Yhdysvallat on käpristymässä itseensä, ja Kiina, ja Venäjä. Pohjoismaisen yhteistyön hieno juttu on se, että se menee blokkirajojen ylitse. Me tehdään yhteistyötä Norjan ja Islannin kanssa, vaikka ne eivät ole EU:n sisällä; meillä on sekä Nato-jäseniä että ei-Nato-jäseniä; meillä on mahdollisuus olla aivan uudenlainen sillanrakentaja Euroopassa ja transatlanttisissa suhteissa”, Penttilä sanoo.

Kaikki megauudistukset ovat epäonnistuneet

Penttilän mukaan Suomi on liian monta kertaa yrittänyt tehdä jättimäistä uudistusta kertalaakista. Seuraavalla hallituskaudella edessä lienevät esimerkiksi sosiaaliturva- ja perhevapaauudistus, puhumattakaan sotesta, jota nykyinen hallitus yrittää vielä saada kiireellä maaliin.

”2000-luvulla Suomi on yrittänyt megauudistuksia, joilla on kaikilla ollut kaksi yhteistä piirrettä: yksi on se, että ne ovat olleet ’top down’ eli ylhäältä alaspäin ja toinen on se, että ne ovat kaikki epäonnistuneet. Tuntuu siltä, että mitään ei ole opittu. Näkemykseni yhteiskunnasta on seuraava: Voit tehdä vapauttavia, sääntöjä purkavia uudistuksia nopeasti, kuten kauppojen aukioloajat, jolloin siirryt monimutkaisesta sääntelystä yksinkertaiseen mutta selkeään maailmaan. Silloin voit tehdä asioita nopeasti. Mutta jos haluat tehdä isoja hallinnollisia uudistuksia, niin niitä ei pidä yrittää tehdä yhdellä kerralla”, Penttilä sanoo.

Penttilän mielestä mallia kannattaisi ottaa länsinaapurista.

”Katsotaan, mitä Ruotsi on tehnyt: koko ajan lisää markkinoita, lisää digitalisaatioita, koko ajan sellaisia uudistuksia, jotka yhdessä katsottuna ovat monumentaalisen suuria. Mutta meillä ladataan kaikki siihen, että tehdään yksi mahtava uudistus, joka kerralla pelastaa maailman. Viestini on se, että uudistusten pitää lisätä yksilönvapautta ja markkinoiden toimintaa. Mutta pitää välttää sitä, että pakataan yhteen megauudistukseen kaikki.”

Turvallisuuden ja talouden tupla

Tulevalla hallituskaudella edessä on myös päätös Suomen hävittäjähankinnoista. Penttilän mielestä hävittäjiä pitää hankkia Puolustusvoimien suosittelema määrä.

Turvallisuus ja talous kytkeytyvät Penttilän ajatuksissa yhteen.

Penttilän mielestä Suomi teki kaksi tärkeää uudistusta 1990-luvulla: hankki Hornetit ja laski veroasteita. Samanlainen ”tupla” tarvitaan hänen mielestään nytkin.

”Tarvitsemme hävittäjähankinta eli huolenpitoa meidän turvallisuudesta ja sitten tarvitsemme kokonaisveroasteen laskua – ei missään nimessä sen kääntämistä ylöspäin – jotta voimme varmistaa sen, että meillä on kasvua tulevaisuudessakin.”

LUE MYÖS:

Näkökulma: Kansa kyllästyi Juha Sipilän naamaan ja Suomi näyttää siirtyvän vasemmalle

Antti Rinne listasi hallitusvaihtoehtoja TE:lle: ”Se ei välttämättä johdu Juha Sipilästä henkilönä”

Eduskuntaan pyrkivä Pirkka-Pekka Petelius: ”Pian oma elinkelpoisuutemme lajina on uhattuna”