Tästä on kyse Maa- ja metsätalousministeriö selvittää mahdollisuuksia määritellä uhanalaisten kalojen arvo.

Luonnonvarakeskuksen mukaan nykyiset rangaistukset salakalastamisesta ovat liian lievät.

Jatkossa uhanalaisen kalan pyytäjä voi joutua maksamaan useita tuhansia euroja saaliistaan.

Esimerkiksi äärimmäisen uhanalaisen Saimaan järvilohen listahinta voi kohota lähes 10 000 euroon.

Salakalastustapaukset ovat vauhdittaneet kalojen arvon määrittämistä. Se tarkoittaa sitä, että salakalastuksesta kiinni jäänyt voi jatkossa joutua pulittamaan valtiolle tietyn summan pyydystämästään kalasta.

Luonnonvarakeskus ja Kalatalouden Keskusliitto ovat arvioineet esimerkiksi yhden Saimaan järvilohen arvon olevan yli 5 000 euroa. Laskentatavasta riippuen arvo voi nousta jopa 10 000 euroon.

– Pyydetty järvilohi, jonka maha on täynnä mätiä menetetään myös sen 5 000–6 000 jälkeläistä. Emokalan arvo lähentelee 10 000 euroa, arvioi Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Jorma Piironen.

Piironen muistuttaa, että järvilohet ovat äärimmäisen uhanalaisia eikä niitä voi korvata rahalla.

Vuosikymmenten suojelutyö maksaa paljon

Maa- ja metsätalousministeriön eräosaston ylitarkastaja Jouni Tammi sanoo, että Saimaan järvilohen 5 000–10 000 euron korvaussumma ei ole tuulesta temmattu.

Emokalan arvo lähentelee 10 000 euroa. Jorma Piironen

– Valtaosa suojelu- ja lajinsäilyttämisestä syntyneistä kustannuksista on kaatunut valtion syliin. Kun ajatellaan, mitä vuosikymmenten työ maksaa, yhden yksilön korvausarvo voi olla hyvinkin korkea, Tammi arvioi.

Maa- ja metsätalousministeriössä selvitetään mahdollisuuksia määrittää kaloille arvo. Työ vaatii yhteistyötä oikeusministeriön kanssa, koska arvon määrittäminen vaatii todennäköisesti myös rikoslainsäädännön uudistamista.

– Vielä ei voi ennakoida, mille kaikille lajeille arvo määriteltäisiin ja millaiset summat olisivat, maa- ja metsätalousministeriön kalastusneuvos Eija Kirjavainen sanoo.

"Arvon määrittelylle on ehdoton tarve"

Vuonna 2015 syntyi lajin ensimmäiset luonnonvaraiset poikaset 50 vuoteen. Saimaan järvilohikanta on kuitenkin edelleen sukupuuton partaalla.

Lajia on yritetty elvyttää muun muassa istutuksin ja kutukoskia soraistamalla.

Luonnonvarakeskuksen viimevuotisessa tutkimuksessa selvisi, että salakalastus on voimalaitoksien turbiineja suurempi uhka Saimaan järvilohelle. Viime kesänä Pohjois-Karjalassa paljastui, kuinka salakalastus rehottaa lajin lisääntymisalueella.

– Arvon määrittelylle on ehdoton tarve. Nykyiset sankiot salakalastuksesta ovat liian pieniä ja tehottomia, Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Jorma Piironen toteaa.