A-studio kysyi puoluejohtajilta, miten elämme 30 vuoden kuluttua.

Tekoäly ja ilmastonmuutoksen torjunta muokkaavat eniten arkeamme vuoteen 2050 mennessä, puoluejohtajat ennustavat A-studion tulevaisuuskyselyssä.

Vaalikeskusteluissa katsotaan yleensä vain neljän vuoden päähän. A-studio pyysi puoluejohtajia katsomaan paljon kauemmaksi, vuoteen 2050.

Millaiseksi puoluejohtajat haluaisivat Suomen kehittyvän 30 vuodessa? Visioita haettiin konkreettisilla kysymyksillä, kuten miten suomalaiset liikkuvat vuonna 2050.

Kaikki eduskuntapuolueiden ja suurin osa muiden puolueiden johtajista vastasivat kyselyyn. Yhteensä tuli 16 visiota. (Lue kaikkien puoluejohtajien vastaukset täältä.) (siirryt toiseen palveluun)

Kolme tulevaisuuden tutkimuksen asiantuntijaa arvioi puoluejohtajien tulevaisuuskuvia.

Visiot ovat melko varovaisia ja samankaltaisia. Pääosin puhutaan nykytrendien jatkumisesta, kuten tekoälystä, sähköautoista ja kasvisruuasta.

Mutta villimpiäkin ideoita on. Radikaaleja visioita tuli erityisesti valtaa vailla olevien pienpuolueiden johtajilta.

Vuoteen 2050 on 31 vuotta aikaa. Saman verran taaksepäin on vuoteen 1988. Silloin suomalaiset eivät vielä käyttäneet kännyköitä tai internetiä.

Miten erilaista elämämme on vuonna 2050?

Imaiseeko keinotodellisuus ihmisen?

Puoluejohtajat visioivat, että tekoäly ja keinotodellisuus auttavat vuonna 2050 meitä paljon muun muassa yhteydenpidossa, tiedonhaussa ja ostosten teossa.

– Laitteesi tunnistaa mieltymyksesi ja osaa suositella juuri oikeaa elokuvaa, sarjaa tai musiikkia. Teos voi myös muuttua mieltymystesi mukaan, keskustan Juha Sipilä ennustaa.

Kodin laitteita voi ohjata myös puheella. Ihmisillä on tekoälyavustaja, joka osaa käynnistää kahvinkeittimen tai suoratoistopalvelun, vihreiden Pekka Haavisto kertoo.

Älyjääkaapit tilaavat omin päin ruokaa, Sdp:n Antti Rinne lisää.

Ymmärrämme vaivattomasti vieraskielisiä, kun kone tulkkaa puhetta samanaikaisesti suomeksi, sinisten Sampo Terho ennustaa.

Tietokoneet on yhdistetty suoraan aivoihin. Petrus Pennanen, piraattipuolue

Mihin keinotodellisuus meitä vie? Ehkä se saa pysymään entistä enemmän kotona.

– Lähes autenttisia kokemuksia saa kotisohvalle, Sdp:n Rinne kertoo.

Seminaarimatkailun tarve vähenee, kun luennoitsija tulee kotiin kolmiulotteisena hologrammikuvana. Nojatuolimatkailu keinotodellisuuslasit päässä korvaa kaukomatkailua.

Puoluejohtajien visioissa ihminen hallitsee teknologiaa, mutta piraattipuolueen Petrus Pennasen ennustus vie tuntemattomille vesille.

–Tietokoneet on yhdistetty suoraan aivoihin. Kuva tulee suoraan näköhermoon. Osa ihmisistä elää pitkälti virtuaalitodellisuudessa.

Tekevätkö robotit työt?

Vuonna 2050 työelämä joustaa, puoluejohtajat sanovat. Työt eivät ole aikaan ja paikkaan sidottuja.

–Suurin osa ihmisistä menee silti säännöllisesti työpaikalle, koska se on tehokasta ja mukavaa, piraattipuolueen Petrus Pennanen uskoo.

Ammatteja on kadonnut ja uusia syntynyt. Robotit tekevät fyysistä ja tehdastyötä. Ihmisiä on vapautunut luovuutta ja älyä vaativiin töihin.

–Se vapauttaa esimerkiksi vanhustenhoidossa kädet varsinaiseen hoitotyöhön, kristillisdemokraattien Sari Essayah sanoo.

Tekoäly muovaa työtehtäviä joustavasti ihmisen taitojen ja kiinnostuksen mukaan. Luovuus ja kriittinen ajattelu korostuvat monissa töissä, kokoomuksen Petteri Orpo visioi.

Ammatin ja työn vaihtaminen on tavallista. Siihen kannustaa myös perustulo, joka on niin vasemmiston, vihreiden kuin keskustankin johtajien visioissa.

–Työ on pilkkoutunut, palkka tulee useasta lähteestä, sekä palkkana että yrittäjätulona, keskustan Juha Sipilä sanoo.

Ay-liike ulosmittaa tuottavuuden kasvun vapaa-aikana. Li Andersson, vasemmistoliitto

Porvaripuolueiden johtajat ennustavat, että työehdoista sovitaan pitkälti työpaikalla.

Työmarkkinat ovat täysin vapaat, uskoo liberaalipuolueen puheenjohtaja Tea Törmänen. Valtio sääntelee vain työturvallisuutta. Sosiaaliturva on toimeentulon perälauta.

Työnantajat huomioivat entistä paremmin työntekijöidensä tarpeet. –He perustavat muun muassa lasten hoitopaikkoja työpaikkojen yhteyteen, kristillisdemokraattien Essayah kertoo.

Vasemmiston mukaan ammattiyhdistysliike on voimissaan.

–Ay-liike huolehtii hyvistä työehdoista ja ulosmittaa nykyistä suuremman osan tuottavuuden kasvusta myös lisääntyvänä vapaa-aikana, vasemmistoliiton Li Andersson sanoo.

Työaika voi olla 6 tuntia päivässä ja 4 päivää viikossa. Radikaaleimmissa visioissa unelmoidaan jo palkkatyöstä vapautumisesta.

Loppuuko lihansyönti?

Monet ovat jo vähentäneet lihansyöntiä ravintosuositusten ja ilmastonmuutoksen vuoksi. Vuonna 2050 kasvis- ja lähiruoka hallitsevat ruokapöytää, ennustavat monet puoluejohtajat.

–Kasvispainotteista, eettisesti ja ympäristöystävällisesti tuotettua lähiruokaa suositaan kaikissa laitoksissa, virastoissa ja oppilaitoksissa, vasemmistoliiton Li Andersson sanoo.

–Ravintolat ja työmaaruokalatkaan eivät halua enää ostaa ulkolaista broileria tai antibiootein kyllästettyä nautaa, perussuomalaisten Jussi Halla-aho arvelee.

Eläinoikeuspuolue ennustaa lihan häviävän pöydästä kokonaan.

–Maataloustuet on suunnattu kasviviljelyyn. Eläintuotteiden kulutus on haittaverojen ja arvonlisäveron säätelyn johdosta romahtanut, puheenjohtaja Santeri Pienimäki kertoo.

Ihmisillä on vapaus valita ruokavalionsa ilman valtion sanelua. Sampo Terho, siniset

Useimmat uskovat silti, että liha säilyy ruokavaliossa. –Ihmisillä on vapaus valita ruokavalionsa ilman valtion sanelua, sinisten Sampo Terho sanoo.

Vihreiden Haavisto ennustaa, että kasviproteiinien viljely on eläintenpitoa yleisempää. Kauraa ja härkäpapua jalostetaan myös kansainvälisille markkinoille.

Ruokaa tuotetaan myös laboratorioissa. –Uudet proteiinien tuotantomenetelmät, kuten solutehtaat, ovat korvanneet ison osan eläinperäisestä tuotannosta, liberaalipuolueen Tea Törmänen sanoo.

Mitä ennustaa perinteisen maanviljelijäpuolueen keskustan johtaja?

–Suomalaiset syövät puhdasta kotimaista ruokaa, joka on myös kysytty vientituote. Suomalainen ruoantuotanto on hiilineutraalia. Pellot sitovat hiiltä ja lannoitteita tarvitaan vähemmän, Juha Sipilä maalailee.

Viljelymenetelmien muutos on osaltaan kohentanut ympäristön tilaa.

–Uinti Itämeren rannoilla on mukavaa, koska leväkukintoja esiintyy enää todella harvoin, vasemmistoliiton Li Andersson ennustaa.

Kukistuuko syöpä?

Terveyden trendejä vuonna 2050 ovat terveelliset elintavat, terveyden tarkka seuranta ja sairauksien yksilöllinen hoito, puoluejohtajat arvioivat. Elinikä on pidentynyt.

– Vuonna 2050 keskimääräinen suomalainen voi elää hyvin yli 90 vuotta. Tupakka ja alkoholi saattavat olla vain muisto, itsenäisyyspuolueen Henri Aitakari ennustaa.

Sairauksien ennaltaehkäisyyn panostetaan paljon. Oman terveyden seuranta ja hoito kotona on helppoa pienillä älylaitteilla.

– Ravinnontarpeen voi optimoida kehomittareilla tarkasti, ja suomalaisten ylipaino-ongelmat on saatu kuriin, Sdp:n Antti Rinne uskoo.

Myös mielenterveysongelmiin puututaan jo varhain, vihreiden Pekka Haavisto sanoo.

Tupakka ja alkoholi saattavat olla vain muisto. Henri Aitakari, itsenäisyyspuolue

Julkinen terveydenhuolto on trimmattu kuntoon. Valinnanvapaus on kuitenkin toteutunut, muun muassa kokoomuksen Petteri Orpon visiossa.

– Hoitojonot vaikuttavat kivikautiselta ajatukselta. Hoitopaikan ja muut terveyspalvelut voi vapaasti valita.

Keskustan Juha Sipilän visiossa sote toimii kuin unelma.

– Tekoäly ennakoi hoidon tarvetta ja ohjaa hoitoon. Hoito on ajasta ja paikasta riippumatonta, lääkäriin saa yhteyden kännykän kautta. Hoito on entistä yksilöllisempää, kunkin ihmisen omaan perimään perustuvaa, kuten lääkkeet perintötekijöiden mukaan.

Geenitekniikka ja kantasolujen käyttö kiihdyttävät lääketieteen kehitystä. Hoidot ja diagnoosimenetelmät uusiutuvat aina 5–10 vuodessa, vasemmistoliiton Li Andersson uskoo.

Perussuomalaisten Halla-aho on yhtä optimistinen. Pahimmat kansantaudit on selätetty. Niitä ovat nyt muun muassa syöpä, sydän- ja verisuonitaudit ja muistisairaudet.

Loppuuko lentäminen?

Ilmastokeskustelu näkyy vahvasti puoluejohtajien 2050-visioissa. Monet puhuvat nopeista junista ja itseohjautuvista sähköautoista.

Lentäminen on lähes unohdettu. Sen verotusta on kiristetty globaalisti, vasemmistoliiton Li Andersson mainitsee.

Jopa Aasiaan matkustetaan junalla, ennustaa kommunistisen puolueen Juha-Pekka Väisänen.

– Tallinnan tunneli on valmistunut, ja Eurooppaan mennään nopeilla junilla, vihreiden Pekka Haavisto kertoo.

Suomessa on toteutettu isot ratahankkeet Päärata, Turun-rata ja Itärata. –Henkilöliikenne on palannut monille raiteille, joilta se vuonna 2019 oli kadonnut, keskustan Juha Sipilä sanoo.

Jopa Aasiaan matkustetaan junalla. Juha-Pekka Väisänen, Suomen kommunistinen puolue

Rohkein visio on kristillisdemokraattien Sari Essayhilla. Suomessa matkustetaan supernopeilla magneettijunilla. Niiden nopeusennätys on jo nyt yli 600 kilometriä tunnissa.

Myös maantieliikenne on magnetisoitu, ja robottiautot singahtelevat eestaas.

Sdp:n Antti Rinne kertoo, että teknologian ansiosta liikenteessä ei satu enää kuolonkolareita.

Saako ihminen enää edes ajaa autoa?

Ihmiskuljettajista on ainakin varoitettava autoon kiinnitettävällä merkillä, kommunistisen puolueen Juha-Pekka Väisänen sanoo.

Itseohjautuvat autot ovat arkipäivää, mutta silti moni haluaa ajaa itse, koska se on nautinnollista, sinisten Sampo Terho kertoo.

Nykyiset bensa- ja dieselautot ovat hävinneet kuitenkin katukuvasta. Tien päällä on sähköllä, biopolttoaineilla ja vedyllä kulkevia autoja.

– Päästötön teknologia on niin edullista ja maa niin vauras, että kaikilla on varaa ympäristöystävälliseen henkilöautoon, perussuomalaisten Halla-aho uskoo.

Monet ennustavat yksityisautoilun vähenevän huomattavasti, ainakin kaupungeissa. Kaupungit tiivistyvät. Monet palvelut tulevat kotiin, ja tapaamiset hoidetaan verkossa.

– Kaupungeissa nojataan valtaosin julkiseen liikenteeseen. On myös yhteiskäyttöautoja, jotka ovat edullisia ja helposti saatavilla, vihreiden Pekka Haavisto kertoo.

Joukkoliikenne on maan avainreiteillä maksutonta, koska asumisen ja työnteon keskittyminen kaupunkeihin on parantanut valtion taloutta merkittävästi, piraattipuolueen Petrus Pennanen ennustaa.

Saako kansa äänestää suoraan?

Äänestysinto ja kiinnostus puoluetoimintaan ovat hiipuneet Suomessa pitkään. Demokratia ja puoluejärjestelmä eivät silti kaipaa isompaa remonttia, monet puoluejohtajat sanovat.

– Päätöksenteko perustuu yhä edustukselliseen demokratiaan. Puolueiden rinnalle on noussut ja sieltä on hävinnyt yhden asian liikkeitä ja karismaattisten johtajien ympärille syntyneitä uuspuolueita, keskustan Juha Sipilä sanoo.

Kansalaisten osallistumista haluavat kaikki lisätä, erityisesti paikallistasolla. Uusia ideoita saa kokeilla ilman turhaa sääntelyä, linjaa kokoomuksen Petteri Orpo.

Uusia ideoita saa kokeilla ilman turhaa sääntelyä. Petteri Orpo, kokoomus

Päätöksenteko perustuu entistä enemmän kansalaisilta kerättyihin tietoihin ja kokemuksiin.

– Kaavoituksessa hyödynnetään kansalaisten aluetuntemusta ja kokemuksia: missä on tärkeä maisema, missä koiran ulkoilutus on mukavinta, mikä reitti olisi bussille paras?, vihreiden Haavisto kuvaa.

Pitemmälle menevän vision esittää vasemmistoliiton Li Andersson:

Vuonna 2050 suoran ja osallistuvan demokratian muotoja on lisätty kaikilla päätöksenteon tasoilla. On sitovia kansanäänestyksiä ja osallistavaa budjetointia. Esimerkiksi kaupunginosavaltuustoilla on itsenäistä päätösvaltaa ja oma budjetti.

Aivan uusi hybrididemokratia toteutuu piraattipuolueen Petrus Pennasen visiossa.

Jokaisella edustajalla on yhtä monta ääntä kuin hänellä on äänestäjiä. Eli 12543 äänestäjän edustaja äänestää 12543 äänellä. Äänestäjä voi siirtää äänensä toiselle edustajalle tai ehdokkaalle. Äänten siirtojen myötä edustajat voivat vaihtua.

Radikaali idea on myös eläinoikeuspuolueen Santeri Pienimäen esittämä perustuslain suoja eläimille.

EU:n hajoamista tai siitä eroamista ennustavat perussuomalaisten lisäksi kommunistisen puolueen, kommunistisen työväenpuolueen ja itsenäisyyspuolueen puheenjohtajat.

Vasemmistoliiton Andersson uskoo kehityksen menevän toiseen suuntaan, maailmanlaajuista demokratiaa kohti. EU:n rinnalle tulee maailmanparlamentti.

Autioituuko maaseutu?

Muuttoliike maaseudulta kaupunkeihin on ollut megatrendi jo vuosikymmeniä. Monet ennustavat väestön keskittyvän entisestään.

– Ihmiset asuvat keskuksissa raiteiden varrella. Kaupungit ovat nykyistä tiiviimpiä. Esimerkiksi itseajavat autot vapauttavat kaupungeista paljon tilaa, liberaalipuolueen Tea Törmänen kertoo.

– Vertikaaliviljelyn kaltaiset mullistukset ovat tuoneet ruuantuotannon kaupunkeihin, eläinoikeuspuolueen Santeri Pienimäki sanoo. Ruokaa kasvatetaan esimerkiksi kerrostalojen katoilla.

Kaupungit ovat puhtaita, vehreitä ja viihtyisiä paikkoja. Sosiaalista eriytymistä on vähennetty huimasti kaavoituksen ja koulujen ja päiväkotien erityisrahoituksen ansiosta, vihreiden Pekka Haavisto maalailee.

Maaseudulla asumisesta tulee megatrendi. Sari Essayah, kristillisdemokraatit

Useat puoluejohtajat ennustavat maaseudun uutta kukoistuskautta. Kristillisdemokraattien Sari Essayahin mukaan maaseudulla asumisesta tulee jopa megatrendi.

– Erityisesti teollisuuden työpaikat ja hyvät liikenneyhteydet pitävät maaseudun kilpailukykyisenä.

Suomalaista puhdasta ruokaa kysytään ympäri maailman, ja elintarvikevienti on kasvanut yhdeksi talouden kivijalaksi, sinisten Sampo Terho kertoo.

Nekin jotka ennustavat kaupungistumisen jatkuvan, eivät povaa maaseudun autioituvan.

– Eläminen, työ ja yrittäjyys maaseudulla ovat helpottuneet etätyön, digitaalisen asioinnin ja tehokkaiden kuljetuspalvelujen ansiosta, kokoomuksen Petteri Orpo ennustaa.

– Ekologinen maatalous, muu luonnonvarojen hyödyntäminen ja ympäristöarvoihin perustuva matkailu pitävät yllä muun Suomen elinvoimaa, Sdp:n Rinne sanoo.

Luonnonläheisestä asumisesta on tullut tavoiteltua, koska luonnon ja puhtaan ympäristön merkitys psyykkiselle ja fyysiselle terveydelle nähdään hyvin tärkeänä.

Säilyykö suomalaisuus?

Pakolaisuus on luonut viime vuosina Suomessa uhkakuvia. Isompiakin pakolaisaaltoja voi tulla vuoteen 2050 mennessä.

Kasvihuoneilmiön myötä ilmastomme on lämpimämpi, ja pakolaisia on tullut lisää, piraattipuolueen Petrus Pennanen ennustaa.

Kristillisdemokraattien Sari Essayahin mukaan muuttoliikkeet ovat laantuneet. Afrikka kukoistaa, osin suomalaisten metsitysprojektien ansiosta.

– Suomalainen kulttuuriperintö nojaa juutalais-kristilliselle arvopohjalle myös 2050-luvulla. Se on koko Euroopan vahvuus. Perhe on yhteiskunnan perusyksikkö.

Äidinkieli on noussut uuteen arvoon. Jussi Halla-aho, perussuomalaiset

Maahanmuutosta kiistelleet vihreät ja perussuomalaiset löytävät yllättäen yhteisen, kansallismielisen sävelen, kun katsotaan vuoteen 2050.

– Suomen kieli ja kansallinen kulttuuri on kokenut renessanssin, vihreiden Pekka Haavisto sanoo.

Haaviston mukaan metsähallitus on avannut Kalevala-teemapuiston. Suomeen suuntautuu Kalevala-turismia.

– Kulttuuri on kokenut renessanssin, ja suomalaisia kiinnostaa jälleen moni suomalainen asia. Äidinkieli on noussut uuteen arvoon, perussuomalaisten Halla-aho ennustaa.

Sdp:n Antti Rinteellä on hyviä uutisia Huuhkajien ja Susijengin faneille. Suomi nousee kahdeksan parhaan joukkoon jalkapallon MM-kisoissa ja koripallon olympiafinaaliin.